LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.6.2007 
COM(2007) 323 gal īgā redakcija 
2007/0109 (CNS)   
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI 
par Somij ā atļautā un konkr ētiem sēklu daudzumiem un konkr ētiem labības sēklu 
daudzumiem paredz ētā atbalsta rezult ātiem 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1947/2005 
attiecībā uz Somijas pieš ķirto valsts atbalstu par s ēklām un lab ības sēklām 
(iesniegusi Komisija) 
  
{SEC(2007) 799} 
 
LV 2   LV SATURS 
1. I EVADS .......................................................................................................................... 3 
2. V ALSTS ATBALSTA SIST ĒMA PAR S ĒKLU AUDZ ĒŠANU ................................................... 3 
2.1. Atbalsts par lab ības sēklām.......................................................................................... 3 
2.2. Atbalsts par z ālaugu/āboliņa sēklām............................................................................ 4 
2.2.1. Audz ēšana .................................................................................................................... 4 
2.2.2. Īstenošana..................................................................................................................... 5  
2.2.3. Atbalsta groz ījumi........................................................................................................ 5 
2.2.4. Atbalsta diferenci ācija pa reģioniem............................................................................ 5 
2.2.5. S ēklu šķirnes tām sēklu sugām, par kur ām ir tiesības saņemt atbalstu (V pielikums) 6 
2.2.6. Sarkanais āboliņš (Trifolium pratense L. ) – VI pielikums, 1. tabula ........................... 6 
2.2.7. Timoti ņš (Phleum pratense L. ) – VI pielikums, 2. tabula............................................ 6 
2.2.8. P ļavas auzene ( Festuca pratensis huds. ) – VI. pielikums, 3. tabula............................ 7 
2.2.9. Kamolz āle (Dactilis glomerata L. ) – VI pielikums, 4. tabula...................................... 7 
2.2.10. Gan ību airene ( Lolium perenne L. ) – VI pielikums, 5. tabula ..................................... 7 
3. S ĒKLU IMPORTS SOMIJĀ................................................................................................ 8 
3.1. Lab ības sēklu imports – VII pielikums, 1. un 2. tabula ............................................... 8 
3.2. Z ālaugu/āboliņa sēklu imports – VII pielikums – 3. tabula......................................... 8 
4. C ITAS ATBALSTA SH ĒMAS SOMIJĀ................................................................................ 8 
5. Z ĀLAUGU /ĀBOLIŅA SĒKLU AUDZ ĒŠANAS ASPEKTI SOMIJĀ UN ES 15 VALSTĪS.............. 9 
6. V IENREIZ ĒJĀ MAKSĀJUMA SH ĒMA.............................................................................. 10 
7. K OPSAVILKUMS UN APSV ĒRUMI .................................................................................. 10 
7.1. Juridiskais pamats ...................................................................................................... 10  
7.2. Sist ēmas īstenošana.................................................................................................... 10 
7.3. Citas atbalsta sh ēmas ................................................................................................. 10 
7.4. Vienreiz ējā maksājuma shēma................................................................................... 10 
7.5. Pavairošana cit ās valstīs............................................................................................. 11 
7.6. Lab ības sēklu audzēšana ............................................................................................ 11 
7.7. Imports Somij ā........................................................................................................... 11 
8. P RIEKŠLIKUMS ............................................................................................................ 11 
Piezīme. Šajā ziņojumā minētie pielikumi pieejami Komis ijas dienestu darba dokument ā, 
kas pievienots šim zi ņojumam  
(http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm ) 
 
LV 3   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI 
par Somij ā atļautā un konkr ētiem sēklu daudzumiem un konkr ētiem labības sēklu 
daudzumiem paredz ētā atbalsta rezult ātiem 
1. I EVADS  
Saskaņā ar Padomes Regul as (EEK) Nr. 2358/711 8. pantu ar Komisijas 2001. gada 
9. janvāra Lēmumu 2001/60/EK2 Somijai at ļāva piešķirt atbalstu par lab ības sēklām 
līdz 2005. gada 31. decembrim (skat īt I pielikumu) un ar Komisijas 2001. gada 
9. janvāra Lēmumu 2001/61/EK3 Somijai at ļāva piešķirt atbalstu par sarkan ā āboliņa, 
timotiņa, pļavas auzenes, kamolz āles un gan ību airenes s ēklām līdz 2005. gada 
31. decembrim (skat īt II pielikumu). 
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1947/2005 8. panta 2. punktu Komisija, 
pamatojoties uz Somijas laikus sniegto inform āciju, līdz 2006. gada 1. janv ārim 
nosūta Padomei zi ņojumu par konkr ētiem sēklu daudzumiem un konkr ētiem labības 
sēklu daudzumiem at ļautā atbalsta rezult ātiem, pievienojot visus vajadz īgos 
priekšlikumus. 
Šā ziņojuma pamat ā ir inform ācija, ko ik gadu sniedz Somijas iest ādes. 
2. V ALSTS ATBALSTA SIST ĒMA PAR S ĒKLU AUDZ ĒŠANU  
Abas atļaujas attiecas vien īgi uz labības šķirnēm un zālaugu/āboliņa šķirnēm, kuras 
minētas Somijas katalog ā un kuras, iz ņemot nelielus daudzumus, ko audz ē reģionos, 
kas robežojas ar Somiju, audz ē vienīgi šajā dalībvalstī. 
Par labības sēklām atļautajam atbalstam ir noteikts maksim ālais atbalsta l īmenis 
100 000 tonnu apm ērā, par kuru var sa ņemt atbalstu, un maksim ālais līmenis 
2,523 euro par 100 kilogramiem, kas veido maksim ālo summu 2,523 miljonus euro 
(skatīt I pielikumu). 
Par zālaugu/āboliņa sēklu audzēšanu atļautajam atbalstam ir noteikts maksim ālais 
atbalsta līmenis par hekt āru pa sug ām un attiec ībā uz platību, par kuru var sa ņemt 
atbalstu, kas veido maksim ālo summu 1,814 miljonus euro (skat īt II pielikumu).  
2.1. Atbalsts par lab ības sēklām 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam lab ības sēklu audzēšana palielin ājās par 
23% no 57 309 tonn ām līdz 70 531 tonn ām. 
                                                 
1 OV L 246, 5.11.1971., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 
(OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. ). Regula atcelta un aizst āta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1947/2005 
(OV L 312, 29.11.2005., 3. lpp.). 
2 OV L 21, 23.1.2001., 17. lpp. 
3 OV L 21, 23.1.2001., 18. lpp. 
 
LV 4   LV Tajā pašā laika posm ā miežu sēklu audzēšana palielin ājās par 62%, vasaras kviešu 
audzēšana palielin ājās par 163% un ziemas kviešu audz ēšana palielin ājās par 70%. 
Pretēji tam, auzu s ēklu audz ēšana samazin ājās par 32% t āpat kā rudzu s ēklu 
audzēšana, kas samazin ājās par 10%. 
1. tabulā iekļauta inform ācija, kas sa ņemta no Somijas iest ādēm. Tā aptver laika 
posmu no 2000. l īdz 2005. gadam. 
1. tabula. Sertific ētu labības sēklu audz ēšana (tonn ās) Somijā no 2000. l īdz 
2005. gadam  
Labība 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Izmaiņas % 
2005/2006  
Mieži 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Auzas 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32% 
Rudzi 660 569 887 1 394 315 592 –10% 
Vasaras kvieši  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163% 
Ziemas kvieši  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70% 
Kopā 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Avots: Somijas sniegt ā informācija. 
Lai gan atbalsta l īmenis ir noteikts par 100 kg, vid ējais atbalsta lielums Somij ā par 
vienu hekt āru laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam ir aptuveni 68 euro par 
hektāru, un šāda tendence pieaug, k ā norādīts 2. tabul ā. 
2. tabula. Par lab ības sēklām aprēķinātais atbalsta l īmenis par hekt āru, 
pamatojoties uz vid ējo agrāk iegūto ražu un atbalsta l īmeni 2,523 euro par 
100 kilogramiem 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Vidēji 
2000–2005
Audzēšanas apjoms (kg) 57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355
Platība hektāros 27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136
Raža (kg/ha)1  2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704
Atbalsta l īmenis (EUR/ha)  52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2
(1) Vid ējā miežu, auzu, rudzu, ziem as un vasaras kviešu raža. 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam vid ējais audzēto labības sēklu ražas l īmenis 
pieaudzis par 44 %, attiec īgi pieaudzis ar ī atbalsta l īmenis par hekt āru. 
Labības sēklu šķirnes, par kur ām varēja saņemt valsts atbalstu laika posm ā no 
2000. līdz 2005. gadam, ir iek ļautas III pielikum ā. No saraksta var secin āt, ka 
ievērojami pieaudzis š ķirņu skaits, jo īpaši miežu š ķirņu skaits. 
2.2. Atbalsts par z ālaugu/āboliņa sēklām 
2.2.1. Audz ēšana 
Zālaugu/āboliņa sēklu audz ēšana laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam 
samazinājās no maksim ālā apjoma 4685 tonn ām 2001. gad ā līdz 1654 tonn ām 
2004. gad ā, kam par iemeslu bija galvenok ārt mainīgie klimatiskie apst ākļi. Tomēr 
no 3. tabulas var secin āt, ka audz ēšanas apjoms 2004. gad ā bija ievērojami maz āks 
 
LV 5   LV nekā vidējais audz ēšanas apjoms sešos gados, kas bija aptuveni 3163 tonnas. 
Timotiņš ir visnoz īmīgākā suga. 
3. tabula. Sertific ētu zālaugu sēklu audz ēšana (tonn ās) Somijā no 2000. l īdz 
2005. gadam  
Suga 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Izmaiņas, % 
2000/2005  
Sarkanais āboliņš 53 125 68 62 4 52 –2% 
Timotiņš 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11% 
Pļavas auzene  423 732 468 454 318 700 66% 
Kamolzāle 6 3 0 2 0 0  
Ganību airene  45 44 31 38 13 43 –6% 
Kopā 2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1% 
Avots: Somijas sniegt ā informācija. 
2.2.2. Īstenošana 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam Somijas iest ādes pēc to iniciat īvas ieviesa 
dažus piel āgojumus atbalsta pieš ķiršanas sist ēmā, proti, groz ījumus atbalst ā par 
hektāru, ja pārsniegta maksim ālā atļautā platība, un atbalsta l īmeņa diferenci āciju pa 
reģioniem. 
2.2.3. Atbalsta groz ījumi 
Vairākos gadījumos laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam Somijas apstiprin ātā 
sēklu audzēšanas plat ība pārsniedza maksim ālo platību, kas nor ādīta Komisijas 
Lēmumā 2001/61/EK. 
Atbalsta sadalei š ādā gadījumā izmantotas divas metodes. 
Sākotnēji laika posm ā no 2000. l īdz 2002. gadam finans ējumu aprēķināja, reizinot 
maksimāli pieļaujamo plat ību ar maksim ālo atbalstu par hekt āru, kā noteikts 
Komisijas l ēmumā. Šo finans ējumu pēc tam sadal īja valsts apstiprin ātajām platībām, 
kas pārsniedza maksim āli atļauto platību, kā rezultātā samazinājās atbalsta apjoms 
par hektāru.  
2003. gad ā ieviesa atbalsta vien ības koeficienta j ēdzienu un defin ēja, ka atbalsta 
vienības koeficients ir „proporcija starp vien ības lielumu, par kuru var sa ņemt 
atbalstu, un plat ību, par kuru ir iesniegts pieteikums atbalsta sa ņemšanai”. 
Ja maksim ālā valsts apstiprin ātā platība ir pārsniegta, plat ību, par kuru var sa ņemt 
atbalstu, apr ēķina, lineāri samazinot visu pieteikuma iesniedz ējiem apstiprin āto 
platību. 
Atbalsta vien ības koeficienta, kas ir maz āks par viens, lietojums praks ē atsevišķu 
lauksaimnieku l īmenī izpaužas k ā atbalsts, ko pieš ķir tikai par da ļu no katra hekt āra, 
par kuru iesniegts piepras ījums. 
2.2.4. Atbalsta diferenci ācija pa re ģioniem 
Sēklu audz ētājiem 2004. un 2005. gad ā piešķirtā atbalsta l īmenis atš ķīrās pa 
reģioniem (skat īt IV pielikumu). Atbalsta l īmeni dal īja divās kategorij ās; viena 
 
LV 6   LV kategorija A un B re ģionam Somijas dienvidos un  cita kategorija C1 l īdz 
C4 reģionam Somijas zieme ļu daļā. 
Reģionālās diferenci ācijas ieviešanas iemesls bija valsts papildu maks ājumu 
ieviešana saska ņā ar agrovides sh ēmu, kas piem ērojama vien īgi A un B re ģionā, 
tādējādi novēršot pārmērīgu kompens āciju. 
2.2.5. S ēklu šķirnes tām sēklu sugām, par kur ām ir tiesības saņemt atbalstu (V pielikums) 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam s ēklu šķirņu saraksts katrai s ēklu sugai, par 
kuru ir ties ības uz atļautu valsts atbalstu, iev ērojami pieaudzis galvenok ārt attiecībā 
uz timotiņu un sarkano āboliņu. 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam att īstības tendences sug ām, par kur ām 
piešķirts atbalsts, p ēc pārbaudes apstiprin ātā platība, raža, plat ība, kas atbilst 
maksimāli pieļaujamajam atbalsta l īmenim, un atbalsts par hekt āru, ir nor ādīti 
VI pielikum ā. Šo datu anal īzes rezult ātā turpmākajos punktos sniegti koment āri. 
Analīzē ir atsauce uz ES 15 dal ībvalstu ražas l īmeni, kas sniegts VIII pielikuma 
1. tabulā. 
2.2.6. Sarkanais āboliņš (Trifolium pratense L.) – VI pielikums, 1. tabula 
No 2000. l īdz 2005. gadam konstat ētas Somij ā audzētā sarkanā āboliņa kopējā 
daudzuma iev ērojamas sv ārstības no 125 tonn ām 2001. gad ā līdz 4 tonn ām 
2004. gad ā. Šo samazin ājumu izrais īja galvenok ārt krass ražas samazin ājums (no 
188 kg līdz 10 kg/ha), un iev ērojami maz ākā mērā to izraisīja platību samazin ājums. 
Vidējais ražas l īmenis ES 15 dal ībvalstīs laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam 
svārstījās no 260 kg/ha 2004. gad ā līdz 380 kg/ha 2000. gad ā. 
Turklāt pēc pārbaudes apstiprin ātā platība pārsniedza maksim āli pieļaujamo at ļauto 
platību divas reizes – 2001. un 2002. gad ā, kā rezultātā samazinājās atbalsta l īmenis 
par hektāru. 
2.2.7. Timoti ņš (Phleum pratense L.) – VI pielikums, 2. tabula 
Timotiņa audzēšana laika posm ā no 2000. gada l īdz 2005. gadam ar ī svārstījās no 
3781 tonn ām 2001. gad ā līdz 1319 tonn ām 2004. gad ā. Gan ražas, gan plat ības 
izmaiņas izraisīja saražot ā apjoma neatbilst ību. Ražas l īmenis svārstījās no 527 kg/ha 
2001. gad ā līdz 236 kg/ha 2004. gad ā. 
Ražas līmenis ES 15 dal ībvalstīs laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam sv ārstījās 
vidēji no 280 kg/ha l īdz 530 kg/ha. Somij ā audzētā timotiņa ražas līmeni var lab āk 
salīdzināt ar ES 15 dal ībvalstu vid ējiem rādītājiem šajos gados. 
Turklāt pēc pārbaudes apstiprin ātā platība, kurā audzēja timotiņu, visā laika posm ā 
pārsniedza maksim ālo platību, kas at ļauta ar Komisijas L ēmumu 2001/61/EK, īpaši 
2001., 2002. un 2003. gad ā, kad plat ība pārsniedza maksim āli atļauto platību par 
vairāk nekā 40%. 
Maksimāli atļautās platības pārsniegšanas rezult ātā laika posm ā no 2000. l īdz 
2002. gadam tika samazin āts atbalsta apjoms par hekt āru. No 2003. gada piem ēroja 
 
LV 7   LV atbalsta vien ības koeficientu, kas 2003. gad ā bija 0,70, 2004. gad ā – 0,89 un 
2005. gad ā – 0,97. 
2.2.8. P ļavas auzene (Festuca pratensis hu ds.) – VI. pielikums, 3. tabula 
Pļavas auzenes s ēklu audz ēšana svārstījās no liela apjoma, proti, 732 tonn ām 
2001. gad ā līdz 318 tonn ām 2004. gad ā. 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam ražas dati liecina par zin āmu nestabilit āti, 
ražas apjomam sv ārstoties no 444 kg/ha 2001. gad ā līdz aptuveni 200 kg/ha 
2004. gad ā. 
Vidējais ražas l īmenis ES 15 dal ībvalstīs laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam 
svārstījās no 530 kg/ha l īdz 750 kg/ha. 
Turklāt pēc pārbaudes apstiprin ātā platība pārsniedza katram gadam maksim āli 
atļauto platību un 2003. gad ā to ievērojami pārsniedza par vair āk nekā 44%. 
Tas izrais īja atbalsta l īmeņa samazin ājumu 2000. l īdz 2002. gad ā. 2003. gad ā 
piemērotais atbalsta koeficients par vienu vien ību bija 0,68 un 2004. gad ā – 0,75 un 
2005. gad ā – 0,74. 
2.2.9. Kamolz āle (Dactilis glomerata L.) – VI pielikums, 4. tabula 
Audzēšanas apjoms sv ārstījās no sešām tonnām 2000. gad ā līdz nullei 2004. un 
2005. gad ā. 
Kamolzāles sēklu ražas l īmeņi svārstījās no 339 kg/ha 2003. gad ā līdz 23 kg/ha 
2002. gad ā. 
Vidējais ražas l īmenis ES 15 dal ībvalstīs laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam 
svārstījās no 790 kg/ha l īdz 1 020kg/ha. 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2003. gadam p ēc pārbaudes apstiprin ātā platība 
kamolzāles sēklu audz ēšanai saglab ājās maksim āli pieļaujamajā apjomā, kāds 
noteikts Komisijas L ēmumā 2001/61/EK, un 2004. un 2005. gad ā platība netika 
apstiprināta. Tāpēc laika posm ā no 2000. l īdz 2003. gadam atbalsta l īmenis par 
hektāru saglabājās nemainīgs. 
Interese par kamolz āles audzēšanu nepārprotami samazin ās. 
2.2.10. Gan ību airene (Lolium perenne L. ) – VI pielikums, 5. tabula 
Audzēšanas apjoms sv ārstījās no 45 tonn ām 2000. gad ā līdz 13 tonn ām 2004. gad ā. 
Ganību airenes s ēklu raža Somij ā svārstījās no 651 kg/ha 2001. gad ā līdz 180 kg/ha 
2004. gad ā. 
ES 15 dal ībvalstīs vidējais ražas l īmenis laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam 
svārstījās no 1 090 kg/ha l īdz 1 510 kg/ha. 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2004. gadam p ēc pārbaudes apstiprin ātā platība atbilda 
maksimāli pieļaujamajai plat ībai, kas noteikta Komisijas l ēmumā. Atbalsts par 
hektāru saglabājās nemainīgs un sasniedza maksim ālo līmeni. 
 
LV 8   LV 3. S ĒKLU IMPORTS SOMIJĀ 
3.1. Lab ības sēklu imports – VII pielikums, 1. un 2. tabula 
Labības sēklu imports palielin ājās no 39 tonn ām 2000. gad ā līdz 118 tonn ām 
2004. gad ā, bet samazin ājās līdz 5 tonnām 2005. gad ā (VII pielikums, 1. tabula). 
Importa un audz ēšanas procentu ālā attiecība 2000. gad ā bija 0,07%, 2005. gad ā 
minētā procentu ālā attiecība bija pat v ēl zemāka. 
Somijas tirg ū pieejamo sertific ēto labības sēklu kopējais daudzums, valst ī audzētais 
apjoms un imports (lab ības sēklas neeksport ēja) 2000. gad ā bija 57 347 tonnas un 
2005. gad ā – 70 536 tonnas (VII pielikums, 2. tabula). 
Labības sēklu importu Somij ā gadu gait ā raksturo pak āpenisks pieaugums un 
īslaicīgs kāpums 2003. gad ā, bet pat 2003. gad ā tas veido ļoti mazu da ļu no kopējā 
labības sēklu apjoma, k āds pieejams Somijas tirg ū. 
3.2. Z ālaugu/āboliņa sēklu imports – VII pielikums – 3. tabula 
Zālaugu/āboliņa sēklu imports iev ērojami samazin ājās laika posm ā no 2000. l īdz 
2005. gadam. Kop ējais daudzums 2000. gad ā samazinājās par 79% no 712 tonn ām 
līdz 152 tonn ām 2005. gad ā. Kritums (aptuveni 142  tonnas) bija 2002. gad ā. 
Samazināšanās ir galvenok ārt tādēļ, ka samazin ājās timotiņa un pļavas auzenes s ēklu 
imports. 
Sertificētu zālaugu sēklu audzēšana Somij ā laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam 
bija 2678 tonnas 2000. gad ā un 2 703 tonnas 2005. gad ā. Importa īpatsvars attiec ībā 
uz valstī audzētām zālaugu/āboliņa sēklām 2000., 2003. un 2005. gad ā bija attiec īgi 
27%, 5% un 6%. 
Šo 4. tabul ā iekļauto datu izv ērtējums nep ārprotami liecina, ka kopš importa 
pieauguma 2004. gad ā imports taj ā pašā gadā daļēji aizstāja vietējo ražojumu 
trūkumu. Šādos apstākļos ir pamatoti secin āt, ka Somijas tirgum paredz ētās sēklas 
var audzēt ārpus Somijas. 
Visbeidzot, tas, ka z ālaugu/āboliņa sēklu audzēšanu valst ī var aizstāt ar ievedumiem, 
kad vietējās ražošanas l īmenis ir zems, liecina, ka viet ējie ražojumi konkur ē ar 
ievedumiem par tiem pašiem tirgiem. 
4. C ITAS ATBALSTA SH ĒMAS SOMIJĀ 
Atbalsta sist ēmas, kas pamatotas ar Pievienošan ās aktu  
Pamatojoties uz Pievienošan ās akta 142. pantu, Somijai un Zviedrijai tiek izveidota 
ilgtermiņa valsts atbalsta sh ēma, lai atl īdzinātu par klimatiskajiem apst ākļiem 
(atbalsts par zieme ļos esošām platībām). Somij ā šo shēmu piem ēro C1 līdz C4 
reģionā (skatīt IV pielikumu), un atbalsta apjoms pieaug zieme ļu virzienā. To maks ā 
par dzīvnieku, par hekt āru vai kā nokaušanas piemaksu C3 un C4 re ģionā. 
Pamatojoties uz Pievienošan ās akta 141. pantu, viena no atbalsta sh ēmām dod 
iespēju A un B re ģionā (skatīt IV pielikumu) lopkop ības un dārzkopības nozarei 
piešķirt pagaidu valsts atbalstu, kura apjomu pak āpeniski samazina. Atbalsts ietver 
 
LV 9   LV investīciju atbalstu, kas paredz ēts augstākas nekā parastas intensit ātes gadījumā, kā 
arī ienākumu atbalstu. 
Citas atbalsta sh ēmas 
Papildus iepriekš min ētajām shēmām Somijā ir arī valsts agrovides atbalsta sh ēma. 
Lēmums, kas attiecas uz 141. pant ā paredzēto atbalstu, paredz agrovides papildu 
atbalstu veicin āšanas maks ājumu form ā, kas var sasniegt l īdz 130% no 
pamatmaks ājuma. Šie veicin āšanas maks ājumi papildina l īdzfinansētos agrovides 
maksājumus un tie ir atš ķirīgi dažādiem kult ūraugiem. 
Visbeidzot, 2005. gada mart ā tika ieviesta valsts maz āk labvēlīgo apgabalu ( Less 
Favoured Area (LFA) ) shēma. Saska ņā ar šo shēmu var pieš ķirt pamatmaks ājumu, kā 
arī atsevišķos gadījumos papildu maks ājumu tām platībām, par kur ām ir tiesības 
saņemt līdzfinansētu kompens ācijas pabalstu. Šos maks ājumus veic papildus 
līdzfinansētajiem kompens ācijas pabalstiem. 
XI pielikum ā sniegts īss pārskats par finansi ālo atbalstu no daž ādām programm ām, 
izņemot valsts atbalstu par z ālaugu/āboliņa sēklu un lab ības sēklu audzēšanu, ko 
audzētājs var saņemt 2005. gad ā. 
5. Z ĀLAUGU /ĀBOLIŅA SĒKLU AUDZ ĒŠANAS ASPEKTI SOMIJĀ UN ES 15 VALSTĪS 
Pārskats par ražošanu, vid ējām cenām un vidējo ražu ES 15 dal ībvalstīs laika posm ā 
no 2000. – 2005. gadam sniegts VIII pielikum ā. Minētajā pielikum ā ir iekļauts arī 
salīdzinājums ar Somijas datiem. 
Pamatojoties uz šo p ārskatu, var izdar īt šādus secinājumus. 
– Sēklu ražas Somij ā ir galvenok ārt zemākas par vid ējo līmeni ES 15 
dalībvalstīs, izņemot attiec ībā uz timoti ņu, par kuru dati ir l īdzvērtīgi 
(VIII pielikums, 1. tabula); 
– vidējās cenas Somij ā parasti ir augst ākas nekā vidējais cenu l īmenis 
ES 15 dal ībvalstīs, jo īpaši par sarkano āboliņu (VIII pielikums, 2. tabula); 
– no sēklu audzēšanas Somijas tirg ū gūtie ieņēmumi parasti ir maz āki par vid ējo 
līmeni ES 15 dal ībvalstīs (VIII pielikums, 3. tabula); 
– vidējais atbalsta lielums Somij ā, ietverot ES un valsts atbalstu s ēklu audzēšanai 
par hektāru, laika posm ā līdz 2004. gadam iev ērojami pārsniedz vid ējo līmeni 
ES 15 dal ībvalstīs, izņemot par kamolz āli (VIII pielikums, 6. tabula); 
– laika posm ā no 2000. l īdz 2004. gadam kop ējie ieņēmumi Somij ā (ietverot 
tirgus ieņēmumus un atbalstu) par s ēklu audzēšanu uz hekt āru ievērojami 
pārsniedz vid ējo ieņēmumu līmeni ES 15 dal ībvalstīs par sarkano āboliņu un 
timotiņu, bet parasti ir zem āki par vid ējo līmeni ES 15 dal ībvalstīs attiecībā uz 
pļavas auzeni un gan ību aireni. Dati par kamolz āli Somijā nav pietiekami, lai 
tos salīdzinātu ar ES 15 dal ībvalstu rādītājiem (VIII pielikums, 7. tabula). 
 
LV 10   LV 6. V IENREIZ ĒJĀ MAKSĀJUMA SH ĒMA 
No 2006. gada s ākuma Somij ā piemēro vienreiz ējo maksājumu shēmu, izmantojot 
dinamisku re ģionālu hibrīdmodeli. Somiju iedala tr īs reģionos un aptuveni 80% no 
KLP paredz ētā atbalsta izlieto re ģionālam vienotas likmes maks ājumam. Taj ā pašā 
laikā daži maks ājumi joproj ām ir saistītie maksājumi un tos maks ā papildus vienot ās 
likmes maks ājumiem. M ērķis ir līdz 2016. gadam nodrošin āt visas nozares ietverošu 
vienotas likmes maks ājumu, pak āpeniski samazinot papildu maks ājumu līmeni. 
Atbalsts par visiem laukaugiem un Kopienas atbalsts par s ēklām ir pilnībā nesaistīts 
atbalsts, iz ņemot atbalstu par timoti ņa (Phleum Pratense L.)  sēklu audzēšanu, par 
kuru vēl aizvien pieš ķirams saist ītais atbalsts saska ņā ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 1782/2003 99. pantu. Saist ītā atbalsta saglab āšana par timoti ņa audzēšanu 
turpmāk nodrošin ās augstu timoti ņa sēklu audzēšanas līmeni Somij ā. 
7. K OPSAVILKUMS UN APSV ĒRUMI  
7.1. Juridiskais pamats 
Noteikumi pamatregul ā, ko ievieš ar Pievienošan ās aktu, nodrošina, ka Somija var uz 
laiku pieš ķirt valsts atbalstu, jo saska ņā ar minēto dokumentu Komisija var nos ūtīt 
Padomei ne vien zi ņojumu, bet ar ī „visus nepieciešamos priekšlikumus” attiec ībā uz 
valsts atbalsta sh ēmu. 
7.2. Sist ēmas īstenošana 
Somija ir ties īga piešķirt audzētājiem atbalstu noteikto plat ību un daudzumu robež ās, 
kā noteikts L ēmumos 2001/60/EK un 2001/61/EK. 
No 2000. l īdz 2002. gadam atbalstu dal īja uz visu audz ēšanai paredz ēto platību, kas 
dažreiz p ārsniedza at ļauto plat ību, izraisot atbalsta l īmeņa samazin ājumu. Pēc 
2002. gada tika ievies ts atbalsta vien ības koeficienta j ēdziens. 
7.3. Citas atbalsta sh ēmas 
Lielākā daļa 4. noda ļā minēto shēmu, izņemot sh ēmu, kura pamatota ar 
Pievienošan ās akta 141. pantu, galvenok ārt paredz ētas, lai atl īdzinātu par 
sarežģītajiem klimatiskajiem apst ākļiem, kādos darbojas Somijas lauksaimnieki. 
Tādēļ motivācija daudzu min ēto shēmu un valsts ražošanas atbalsta ieviešanai ir t ā 
pati, un klimatisko apst ākļu dēļ ieviesto atbalsta sh ēmu kumulat īvais raksturs ir 
nepārprotams. T ā kā atbalsta sh ēmas paredz ētas vienam m ērķim, ir jāizvērtē saikne 
starp valsts atbalsta sh ēmu par sēklu un lab ības sēklu audzēšanu (to īsteno jau 12 
gadus) un cit ām atbalsta sh ēmām. 
7.4. Vienreiz ējā maksājuma shēma 
Somijā nolemts no 2006. gada 1. janv āra piemērot dinamisku re ģionālu hibrīdmodeli, 
nošķirot Kopienas atbalsta maks ājumus par laukaugiem un s ēklu audzēšanas nozarei 
paredzētos maks ājumus, iz ņemot par timoti ņa sēklām, par kur ām vēl aizvien 
piešķirams saist ītais atbalsts. S ēklu un lab ības sēklu audzēšanai paredz ētās valsts 
 
LV 11   LV atbalsta sh ēmas turpin āšana liecin ātu par atk ārtotu atbalsta maks ājumu sasaisti šaj ā 
nozarē un atceltu 2003. gada reformas priekšroc ības. Tam b ūtu sekas ar ī PTO līmenī. 
Turklāt timotiņa sēklas Somij ā pavairo gandr īz optimālos un konkurenci pien ācīgi 
veicinošos apst ākļos. Saistītā atbalsta saglab āšana par timoti ņa audzēšanu vēl jo 
vairāk turpmāk nodrošin ātu timotiņa sēklu audzēšanas augstu l īmeni Somij ā. 
7.5. Pavairošana cit ās valstīs 
Pamatojoties uz z ālaugu/āboliņa sēklu importa palielin āšanos 2004. gad ā, kad vietējo 
ražošanu raksturoja sp ēcīgs kritums, un lab ības sēklu importa pieaugums 2003. gad ā, 
ir iespējams Somijas tirgum un t ās īpašajiem klimatiskajiem apst ākļiem piem ērotās 
zālaugu/āboliņa sēklas un lab ības sēklas pavairot ārpus Somijas. 
7.6. Lab ības sēklu audzēšana 
Labības sēklu audz ēšanai laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam rakstur īga 
augšupejoša tendence. Turkl āt labības sēklu audzēšanas vid ējais ražas l īmenis ir 
pieaudzis par 44 %, l īdz ar to attiec īgi pieaudzis ar ī atbalsta l īmenis par hekt āru. 
Turklāt šķirņu skaits, par kur ām piešķir valsts atbalstu, iev ērojami pieaudzis laika 
posmā no 2000. l īdz 2005. gadam. 
7.7. Imports Somij ā 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam import ēto labības sēklu daudzums bija ļoti 
zems. Importa apjoms min ētajā laika posm ā nedaudz pieauga, bet 2005. gad ā tas 
ievērojami samazin ājās. 
Laika posm ā no 2000. l īdz 2005. gadam import ēto zālaugu/āboliņa sēklu daudzumi 
samazinājās par 79% un bija 6 % no viet ējiem ražojumiem. 
Fakts, ka viet ējos ražojumus var aizst āt ar import ētajiem ražojumiem, ja viet ējo 
ražojumu apjoms ir neliels, liecina, ka viet ējie ražojumi konkur ē ar import ētajiem 
ražojumiem par tiem pašiem tirgiem. 
Tāpēc nevar izsl ēgt iespēju, ka valsts atbalsts par s ēklu un lab ības sēklu audzēšanu ir 
šķērslis sēklu un lab ības sēklu importam, m ākslīgi veicinot s ēklu audz ētāju 
konkurētspēju Somijā salīdzinājumā ar importu no cit ām dalībvalstīm. 
8. P RIEKŠLIKUMS  
Pamatojoties uz š ā ziņojuma rezult ātiem, pievieno Padomes regulas priekšlikumu. 
Paredzētie pasākumi neietekm ē Eiropas Kopienu budžetu. 
 
LV 12   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1947/2005 8. panta 2. punktu Komisija nos ūta 
Padomei zi ņojumu par Somij ā atļautā un konkr ētiem sēklu daudzumiem un konkr ētiem 
labības sēklu daudzumiem paredz ētā atbalsta rezult ātiem, pievienojot visus vajadz īgos 
priekšlikumus. 
Atzinumi par Somij ā piešķirtā sēklu un lab ības sēklu audz ēšanai paredz ētā atbalsta 
rezultātiem izkl āstīti ziņojumā „Par Somij ā atļautā un konkr ētiem sēklu daudzumiem un 
konkrētiem labības sēklu daudzumiem paredz ētā atbalsta rezult ātiem”. Šaj ā ziņojumā 
raksturotas tendences s ēklu un lab ības sēklu audzēšanas nozar ē Somijā laika posm ā no 
2000. līdz 2005. gadam. 
Pamatojoties jo īpaši uz to, ka ir ar ī citas atbalsta programmas saska ņā ar kurām Somijas 
lauksaimniekiem tiek atl īdzināts par klimatiskajiem apst ākļiem, kādos tie darbojas, un lai 
novērstu divkāršu kompens āciju izmaksu un to, ka valsts atbalsta sh ēma iespējami krop ļo 
konkurenci, tiek ierosin āts no 2011. gada liegt Somijai iesp ēju piešķirt valsts atbalstu par 
sēklām un lab ības sēklām, izņemot par timoti ņa sēklām, par kur ām atbalsta izmaksa 
pārtraukta no 2006. gada. T āpēc attiecīgi groza 8. panta 2.  punktu Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1947/2005 par s ēklu tirgus kop īgo organiz āciju un ar ko atce ļ Regulu (EEK) Nr. 2358/71 
un Regulu (EEK) Nr. 1674/72 
 
LV 13   LV 2007/0109 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1947/2005 
attiecībā uz Somijas pieš ķirto valsts atbalstu par s ēklām un lab ības sēklām 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 36. pantu un 37. panta 
2. punkta trešo da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu4, 
tā kā: 
(1) Saska ņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2005. gada 23. novembra Regul ā (EK) 
Nr. 1947/2005 par s ēklu tirgus kop īgo organiz āciju un ar ko atce ļ Regulu (EEK) 
Nr. 2358/71 un Regulu (EEK) Nr. 1674/725 Somija, pamatojoties uz Komisijas 
atļauju, var pieš ķirt atbalstu par Somij ā audzētiem konkr ētiem sēklu daudzumiem un 
konkrētiem labības sēklu daudzumiem, ņemot vērā tās īpašos klimatiskos apst ākļus. 
(2) Komisija, pamatojoties uz Somijas sniegto inform āciju, nosūtīja Padomei zi ņojumu6 
saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1947/2005 8. panta 2. punkta otro da ļu. Minētais 
ziņojums liecina, ka s ēklu un lab ības sēklu audzētājiem Somij ā ir pieejamas ar ī citas 
atbalsta sh ēmas, no kur ām tie var g ūt labumu, jo saska ņā ar minētajām shēmām 
Somijas lauksaimniekiem tiek atl īdzināts par tiem klimatiskajiem apst ākļiem, kuros tie 
darbojas. 
(3) Zi ņojumā arī norādīts, ka konstat ēta labības sēklu ražošanas apjoma palielin āšanās 
Somijā un ka import ēto labības sēklu daudzums ir neliels, sal īdzinot ar valst ī audzēto 
daudzumu. Turkl āt ziņojumā sniegti pier ādījumi tam, ka tad, kad samazin ājās sēklu 
audzēšanas apjoms valst ī, palielinājās imports un otr ādi, kas ļauj secināt, ka valst ī 
audzētās sēklas ir iesp ējams aizst āt ar import ētajām un ka Somijas valsts atbalsts var 
kropļot konkurenci ar import ētiem produktiem. 
(4) Timoti ņa sēklas Somij ā pavairo gandr īz optimālos un konkurenci pien ācīgi veicinošos 
apstākļos. Saistītā atbalsta saglab āšana par timoti ņa audzēšanu ievērojami sekm ē 
                                                 
4 OV C …, ..., … lpp. 
5 OV L 312, 29.11.2005., 3. lpp. 
6 COM(2007) …. 
 
LV 14   LV timotiņa sēklu audzēšanu Somij ā. Tāpēc jāpārtrauc valsts atbalsta pieš ķiršana par 
timotiņa sēklu audzēšanu. 
(5) Min ēto iemeslu d ēļ un lai nodrošin ātu vienotā tirgus pien ācīgu darbību, ir lietder īgi 
pārtraukt Somijas praksi pieš ķirt valsts atbalstu par s ēklām un labības sēklām. Tomēr, 
lai Somijas lauksaimniekiem dotu iesp ēju sagatavoties situ ācijai, kad valsts atbalstu 
nepiešķirs, ir lietder īgi piešķirt atbalstu par s ēklu un lab ības sēklu audzēšanu, izņemot 
par timoti ņa sēklu audzēšanu, pēdējā papildu p ārejas laika posm ā, kuram nosl ēdzoties, 
atbalsta pieš ķiršanu atce ļ. 
(6) Lai veiktu valsts atbalsta sist ēmas starpposma p ārskatu, Somijai j āsagatavo s īki 
izstrādāts ziņojums par pieš ķirtā valsts atbalsta rezult ātiem. 
(7) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1947/2005, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
Regulas (EK) Nr. 1947/2005 8. panta 2. punktu aizst āj ar šādu punktu: 
„2. Somija l īdz 2010. gada ražas gadam, to ieskaitot, ar Komisijas at ļauju var pieš ķirt 
valsts atbalstu par konkr ētiem daudzumiem s ēklu, izņemot par timoti ņa sēklām 
(Phleum pratense L. ), un konkr ētiem daudzumiem lab ības sēklu, kas audz ētas vienīgi 
Somijā. 
Vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim Somija nos ūta Komisijai s īki izstrādātu 
ziņojumu par at ļautā atbalsta rezult ātiem.” 
2. pants 
Šī regula st ājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē … 
 Padomes v ārdā –– 
 priekšs ēdētājs