PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Ukraina kopš 2014. gada ir veidojusi spēcīgu partnerību ar Eiropas Savienību, kas neaprobežojas tikai ar divpusēju sadarbību, lai virzītos uz pakāpenisku politisku asociāciju un ekonomisko integrāciju. ES un Ukrainas Asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī un ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, ir galvenais instruments Ukrainas un ES tuvināšanai. Papildus tam, ka tiek veicinātas ciešākas politiskās saites, stiprāka ekonomiskā saikne un kopīgo vērtību ievērošana, nolīgums nodrošina stabilu pamatu vērienīgai reformu programmai, kas vērsta uz korupcijas apkarošanu, neatkarīgu tiesu sistēmu, tiesiskumu un labāku uzņēmējdarbības vidi. ES ir apliecinājusi pastāvīgu atbalstu šīm reformām, kurām ir izšķiroša nozīme ieguldījumu piesaistīšanai, ražīguma palielināšanai un dzīves līmeņa celšanai vidējā termiņā. Citu atbalsta instrumentu starpā ES ir sniegusi atbalstu Ukrainai ar piecām secīgām makrofinansiālās palīdzības (MFP) darbībām, kuru kopējais aizdevumu apjoms laikposmā no 2014. līdz 2021. gadam bija 5 miljardi EUR.

Tomēr, neraugoties uz stratēģisko ilgtermiņa politisko orientāciju un apņemšanos īstenot reformas, Ukraina joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām. Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma vairāk nekā 3,8 miljoni inficēšanās gadījumu ir izraisījuši gandrīz 100 000 nāves gadījumu. Atgriešanās pie ekonomikas izaugsmes 2021. gadā bija lēna, un to galvenokārt noteica mazumtirdzniecības un būvniecības nozares, un prognozes liecina par ievērojamiem riskiem. Inflācijas temps kļuva straujāks, un 2021. gada beigās tā sasniedza 10 %. Pieaugošajai ģeopolitiskajai spriedzei pie robežas ar Krieviju ir bijis ievērojams domino efekts uz uzticēšanos, jo īpaši ārvalstu investoru uzticēšanos. Valsts valūta kopš 2021. gada novembra vidus ir zaudējusi 9 % no tās vērtības attiecībā pret ASV dolāru, neraugoties uz Ukrainas Valsts bankas intervencēm aptuveni 1,6 miljardu ASV dolāru apmērā tajā pašā laikposmā, tādējādi samazinot oficiālās rezerves par 5,5 %.

Šajā sakarā Ukrainas valdības euroobligāciju ienesīgums 2022. gada janvāra vidū pieauga pārmērīgi augstā līmenī. Tādējādi pamatā esošajam Ukrainas maksājumu bilances deficītam vairs nav pieejams privātais finansējums ar ilgtspējīgiem nosacījumiem. Pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda jaunākajām prognozēm to pirmajā programmas pārskatīšanā, kas tika pabeigta 2021. gada 8. novembrī un apstiprināta 22. novembrī, piekļuves trūkums kapitāla tirgiem nozīmētu valsts finansējuma deficīta palielināšanos par vismaz 2,5 miljardiem ASV dolāru 2022. gadā. Turklāt pieaugošā ģeopolitiskā spriedze negatīvi ietekmē jau tā nestabilo Ukrainas ekonomisko un finanšu stāvokli. Pastāvīgie drošības apdraudējumi jau ir izraisījuši ievērojamu kapitāla aizplūšanu. Negatīvā ietekme uz turpmākiem ieguldījumiem, kas ir joma, kurā Ukraina jau atpaliek no reģionālajiem partneriem, vēl vairāk samazina valsts noturību pret ekonomiskiem un politiskiem satricinājumiem. Turklāt daudzie draudi, ar kuriem Ukraina pašlaik saskaras, rada lielu spiedienu uz valsts iestādēm aizsargāt savus iedzīvotājus, un tas rada ievērojamus papildu riskus valsts vispārējai stabilitātei un plašākai sabiedrībai.

Ņemot vērā zaudēto piekļuvi starptautiskajiem kapitāla tirgiem sakarā ar pieaugošo ģeopolitisko nenoteiktību un tās ietekmi uz Ukrainas ekonomikas situāciju, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu piešķirt jaunu MFP 1,2 miljardu EUR apmērā aizdevumu veidā, lai veicinātu stabilitāti Ukrainā.

Plānotā ārkārtas MFP, kas ierosināta, lai sniegtu tūlītēju atbalstu akūtas krīzes situācijā un stiprinātu valsts noturību, ilgs 12 mēnešus un ietvers divas izmaksas. Kad būs stājies spēkā saprašanās memorands par konkrētiem struktūrpolitikas pasākumiem, par ko tika panākta vienošanās starp Eiropas Komisiju ES vārdā un Ukrainu, pirmo daļu izmaksās tūlīt pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas, ar noteikumu, ka ir izpildīts politiskais priekšnosacījums un ir apmierinoši īstenota SVF programma. Otrās daļas izmaksa būtu saistīta to, ka tiek pastāvīgi un sekmīgi īstenota gan SVF programma, gan politikas pasākumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. Saprašanās memorands, kas ir šīs ārkārtas makrofinansiālās palīdzības darbības pamatā, visticamāk, būs vērsts uz ierobežotu skaitu īstenojamu īstermiņa politikas pasākumu visneatliekamākajās prioritārajās jomās, piemēram, ekonomikas noturības un stabilitātes, pārvaldības un tiesiskuma, kā arī enerģētikas jomā. Turpmāka, ilgāka termiņa MFP varētu attiekties ne tikai uz pašreizējo krīzi, bet arī uz plašāku reformu prioritāšu kopumu. Sagaidāms, ka ierosinātās darbības īstenošana būs cieši saistīta ar atbalstu no budžeta operācijām, ko finansē no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI). Paziņotais papildu piešķīrums 120 miljonu EUR apmērā NDICI dotāciju veidā būs nozīmīgs, lai vēl vairāk stiprinātu Ukrainas valsts veidošanas un noturības centienus. Turklāt ES cieši sadarbosies ar Ukrainu, lai veiktu nākamos pasākumus saistībā ar tās lūgumu pēc turpmākas, regulāras MFP darbības, kad situācija būs stabilizējusies.

Kā sīkāk izklāstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, Komisija, pamatojoties arī uz Eiropas Ārējās darbības dienesta veikto politiskās situācijas novērtējumu, uzskata, ka ir izpildīti politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi ierosinātajai MFP darbībai.

•Vispārīgais konteksts

Riski, ko rada pašreizējā ģeopolitiskā spriedze un bažas par drošību pie robežas ar Krieviju, kopš novembra vidus pastāvīgi pieaug. Tie ir būtiski ietekmējuši ieguldītāju uzticēšanos, par ko liecina kapitāla stabila aizplūšana un oficiālo ārējo rezervju izsīkšana. Grivnas vājināšanās, neraugoties uz Ukrainas Valsts bankas nemitīgajām intervencēm valsts valūtas atbalstam, un valdības faktiski zaudētā piekļuve kapitāla tirgiem ievērojami palielina Ukrainas makroekonomiskās perspektīvas riskus. Pēc recesijas, kas nebija tik smaga, kā tika prognozēts, un kas 2020. gadā bija tikai 4 %, iekšzemes kopprodukts 2021. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu samazinājās par 2,2 %. Ņemot vērā iepriekšējā samazinājuma apmēru, atgūšanās otrajā ceturksnī par 5,7 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu ir neapmierinoša, un tai sekoja izaugsmes palēnināšanās līdz 2,7 % trešajā ceturksnī. Vājo izaugsmi nosaka gan pašreizējā sarežģītā pandēmijas situācija (Covid-19 gadījumu skaits pieaug, bet līdz 2022. gada janvāra beigās vakcinācijas līmenis ir salīdzinoši zems – 33 %), gan augošās spriedzes ietekme uz uzticēšanos, kā arī ierobežoti strukturālie faktori, tostarp hroniski zemais ieguldījumu līmenis. Būtiski strukturāli šķēršļi ieguldījumu jomā joprojām ir plaši izplatītā korupcija un nepabeigtā valsts uzņēmumu blīvā tīkla pārvaldības reforma, kas joprojām ir prioritātes turpmākiem politikas centieniem.

Ņemot vērā augošo naudas piedāvājumu un arvien straujāk pieaugošo inflāciju, Ukrainas Valsts banka no 2021. gada jūnija līdz 2022. gada janvārim palielināja savu galveno politikas procentu likmi par 400 bāzes punktiem (līdz 10 %). Pēc ievērojamas dezinflācijas 2020. gada pirmajā pusē inflācija 2020. gada novembrī atkal sāka pieaugt. Vidējais patēriņa preču cenu pieaugums 2021. gada septembrī sasniedza 11 %, bet decembrī samazinājās līdz 10 %. Joprojām turpinās ražotāju preču cenu inflācijas pieaugums, un 2021. gada decembrī šis rādītājs sasniedza iespaidīgus 62,2 %. Lai gan Ukrainas Valsts banka uzskata, ka inflācijas augstākais punkts ir sasniegts, 2022. gada gaitā ir gaidāmi turpmāki stingrāki monetārie pasākumi, lai ierobežotu inflāciju līdz mērķim 4 % līdz 6 % apmērā. Pašreizējā situācijā, kad finansēšanas nosacījumi pasaulē pakāpeniski kļūst stingrāki, Ukraina kā jaunietekmes tirgus ir pakļauta arī papildu nestabilitātei, ko rada globālo risku atkārtota izvērtēšana.

Pateicoties atjaunotai izaugsmei un lielākiem nodokļu ieņēmumiem, 2021. gada valsts budžeta deficīts tiek lēsts 3,1 % apmērā no iekšzemes kopprodukta, kas ir par 200 bāzes punktiem mazāk nekā sākotnēji plānotais deficīts. Publiskie ieņēmumi 2021. gadā palielinājās par 24 %, kas ir par 2,8 procentpunktiem vairāk nekā plānots, savukārt izdevumi palielinājās par 11 %, kas ir par 1,5 procentpunktiem mazāk nekā plānots. Ņemot vērā šos rezultātus, publisko finanšu sniegums pagājušajā gadā bija labs. Pašlaik tiek plānots, ka 2022. gada budžeta deficīts būs 3,5 % no iekšzemes kopprodukta, bet faktiskais iznākums ir ļoti nenoteikts; tas var izrādīties dramatiski sliktāks, un tas būs īpaši atkarīgs no tā, kā attīstīsies starptautiskais ģeopolitiskais konteksts.

Pēc ekonomikas izaugsmes atsākšanās ievērojamais tekošā konta pārpalikums 2020. gadā, kas atspoguļoja pieprasījuma samazināšanos, 2021. gadā kļuva par deficītu. Pēc 5,3 miljardu ASV dolāru pārpalikuma 2020. gadā tekošā konta deficīts laikposmā no 2021. gada janvāra līdz augustam bija 830 miljoni ASV dolāru jeb 0,5 % no iekšzemes kopprodukta. Tajā pašā periodā preču eksports un imports salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu pieauga attiecīgi par 36 % un 30 %, kā rezultātā preču tirdzniecības deficīts bija 3 miljardi ASV dolāru. Pakalpojumu bilance, kur eksports un imports palielinājās attiecīgi par 12 % un 21 %, uzrādīja pārpalikumu 2,3 miljardu ASV dolāru apmērā. Primārais ienākums izvērsās par ievērojamu deficītu 3 miljardu ASV dolāru apmērā salīdzinājumā ar 3,2 miljardu ASV dolāru pārpalikumu laikā no 2020. gada janvāra līdz augustam, neraugoties uz to, ka naudas pārvedumi pieauga par 18 % līdz 8,9 miljardiem ASV dolāru. 2021. gada pirmajā pusē ievērojami atjaunojās arī ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoms, jo īpaši pateicoties peļņas atkārtotai ieguldīšanai.

Oficiālo ārvalstu valūtas rezervju krājumi visā pandēmijas laikā 2020. gadā bija stabili un 2021. gada augustā pat sasniedza visu laiku augstāko līmeni 31,6 miljardu ASV dolāru apmērā, ieskaitot SVF papildu piešķirtās speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas atbilda 2,73 miljardiem ASV dolāru. Neraugoties uz nelielu samazinājumu 2021. gada septembrī, rezerves turpināja pieaugt un pagājušā gada decembrī joprojām bija tuvu 31 miljardam ASV dolāru, kas joprojām ir par 6 % vairāk nekā pirms gada. Tomēr, ņemot vērā nesenās izmaiņas ieguldītāju uzticēšanās jomā un to, ka 2022. gada sākumā tika nodrošinātas centrālās bankas intervences ārvalstu valūtas tirgū par vairāk nekā 700 miljoniem ASV dolāru, sagaidāms, ka oficiālās rezerves būs samazinājušās.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 25. maijā pieņēma Lēmumu (ES) 2020/701, ar kuru Ukrainai sniedza iepriekšējo makrofinansiālo palīdzību aizdevumu veidā 1,2 miljardu EUR apmērā (kā daļu no MFP paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem saistībā ar Covid-19 pandēmiju). Palīdzību pilnībā izmaksāja 2020.–2021. gada laikposmā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Ierosinātā MFP ir saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem. Tā sekmē Eiropas Savienības mērķus attiecībā uz ekonomikas stabilitāti un attīstību Ukrainā un – plašākā mērogā – noturību Austrumeiropas kaimiņvalstīs. Atbalstot iestāžu centienus izveidot stabilu makroekonomikas satvaru un īstenot vērienīgas strukturālās reformas, ierosinātā darbība veicina ES vispārējās iesaistes Ukrainā pievienoto vērtību un uzlabo citu šai valstij sniegto ES finanšu palīdzības formu efektivitāti, tostarp budžeta atbalsta darbības un dotācijas, kas pieejamas ar ārēju finanšu instrumentu starpniecību pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2021. līdz 2027. gadam ietvaros. Ierosinātā ārkārtas MFP ir daļa no ES paketes, kas ietver arī dotācijas elementu, izmantojot papildu 120 miljonus EUR no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta – “Eiropa pasaulē” (NDICI-“Eiropa pasaulē”), un tā ir vispārējā starptautiskā atbalsta Ukrainai neatņemama sastāvdaļa. Ar MFP turpinās papildināt palīdzību, ko sniedz citi daudzpusēji un divpusēji līdzekļu devēji.