LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.9.2008 
SEC(2008) 2490  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
 
kas pievienots 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
 
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabon ēšanu publiskajos mobilo 
telefonsakaru t īklos Kopien ā un Direkt īvu 2002/21/EK par kop ējiem reglament ējošiem 
noteikumiem attiec ībā uz elektronisko komunik āciju tīkliem un pakalpojumiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS   
{COM(2008) 580 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2489} 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
1. P AMATINFORM ĀCIJA 
Komisijai j āpārskata Viesabon ēšanas regulas darb ība un j āsniedz zi ņojums Eiropas 
Parlamentam un Padomei l īdz 2008. gada 30. decembrim. Sav ā ziņojumā Komisijai j ānovērtē, 
vai ir sasniegti Viesabon ēšanas regul ā noteiktie m ērķi, vai ir jāpagarina t ās darbības termi ņš 
un/vai taj ā jāveic groz ījumi. Eiropas Parlaments un Padome jo īpaši piepras īja Komisijai 
pārskatīt arī cenu izmai ņas par viesabon ēšanas datu sakaru, tostarp SMS un MMS, 
pakalpojumiem vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības līmenī un vajadz ības gadījumā 
ietvert ieteikumus par to, vai vajadz īgs regulēt minētos pakalpojumus. 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā apskatīti politikas risin ājumi, kas ierosin āti, ņemot vērā 
Komisijas p ārskatu par Viesabon ēšanas regulas darb ību. Tajā jo īpaši izpētīta iespēja 
pagarināt regulas darb ības termi ņu pēc pašreizējā noteiktā datuma, tas ir, p ēc 2010. gada 
30. jūnija, attiec ībā uz zvanu viesabon ēšanas pakalpojumiem un iesp ēja paplašin āt tās 
darbības jomu, taj ā iekļaujot īsziņu viesabon ēšanas un/vai datu p ārraides viesabon ēšanas 
pakalpojumus. Ietekmes nov ērtēšanas komisija 1. septembr ī sniedza koment ārus par šo 
dokumentu, un tie tika ņemti vērā. 
2. I ZMAIŅAS KOPŠ VIESABON ĒŠANAS REGULAS PIE ŅEMŠANAS  
Viesabon ēšanas regula st ājās spēkā 2007. gada 30. j ūnijā, un Komisijas dienesti s āka 
gatavoties Viesabon ēšanas regulas darb ības pārskatīšanai jau 2007. gada ruden ī. Eirotarifa 
īstenošana un p āreja uz to notika vienm ērīgi, valstu regul ējošās iestādes (VRI) zi ņoja tikai par 
dažiem iz ņēmumiem.  
Sadarbībā ar Komisiju Eiropas Regulatoru Grupa (ERG) uzs āka plašu, sešu m ēnešu ilgu datu 
vākšanu, kas k ļuva par pamatu divu zi ņojumu sagatavošanai. Zi ņojumu sagatavošanas gait ā 
konstatēja, ka cenas mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības līmenī pietiekami neatš ķīrās 
no maksim ālās pieļaujamās robežvērtības, lai var ētu secināt, ka minētajos tirgos šobr īd valda 
konkurence. Zi ņojumā arī norādīja uz to, ka daudzi operatori sagatavo r ēķinu par 
viesabonēšanas pakalpojumiem, pamatojoties uz tarifu ar maksu par min ūti, nevis uz faktisko 
patērēto laiku.  
Saskaņā ar ziņojumos sniegto inform āciju šķiet, ka liel ākajā daļā dalībvalstu 
mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības līmenī cenas par īsziņu viesabon ēšanas 
pakalpojumiem ir main ījušās pavisam neliel ā mērā. Arī attiecībā uz datu pakalpojumiem 
informācija par vid ējo cenu par vienu datu megabaitu liecina, ka šaj ā jomā cenu atš ķirības 
starp valst īm aizvien ir iev ērojamas un daž ās valstīs vidējā cena joproj ām ir ļoti augsta.  
2.1. Sabiedrisk ā apspriešana 
Eiropas Komisija 2008. gada 7. maij ā uzsāka plašu sabiedrisko apsp riešanu, aicinot sniegt 
komentārus par Viesabon ēšanas regulas p ārskatu un par iesp ējamo regulas darb ības jomas 
paplašināšanu, lai iek ļautu tajā īsziņu un datu viesabon ēšanas pakalpojumus. Lai ar ī vairums 
operatoru iebilst pret zvanu viesabon ēšanas regulas darb ības jomas paplašin āšanu, vairums 
 
LV 3   LV VRI un dal ībvalstu, k ā arī daži maz āki operatori un pat ērētāju grupas uzskata, ka t ās darbības 
joma ir jāpaplašina.  
Attiecībā uz jautājumu par tarifu ar maksu par min ūti un ar maksu par sekundi operatori 
uzskata, ka min ētais jautājums jāatstāj tirgus zi ņā, savukārt ERG un pat ērētāju grupas ir 
pārliecinātas, ka vajadz īga steidzama r īcība, lai atrisin ātu jautājumu, ko sauc par „sl ēpto 
maksu” probl ēmu.  
ERG atzīmēja, ka līdz 2008. gada apr īlim īsziņu viesabon ēšanas mazumtirdzniec ības cenu 
līmenis nav īpaši main ījies. Tādēļ ieteica noteikt cenu griestus īsziņu viesabon ēšanas 
vairumtirdzniec ības vidējai likmei, k ā arī grozīt eirotarifa saist ības, lai ietvertu pied āvājumu 
attiecībā uz īsziņu viesabon ēšanas mazumtirdzniec ības cenu, nep ārsniedzot min ēto maksim ālo 
robežvērtību. Arī patērētāju organiz ācijas ir izteikušas atbalstu īsziņu regulēšanai gan 
vairumtirdzniec ības, gan mazumtirdzniec ības līmenī. No otras puses, GSM asoci ācija un 
mobilo sakaru operatori, ar dažiem iz ņēmumiem, kopum ā iebilst pret š ādu regulējumu.  
Attiecībā uz datu viesabon ēšanu gandr īz vienbals īgi vienojās par vajadz ību novērst šoku, ko 
rada pārmērīgi augsts r ēķins. Arī patērētāju organiz ācijas atbalsta regul ējumu gan 
vairumtirdzniec ības, gan mazumtirdzniec ības līmenī. ERG uzskata, ka vajadz īga oficiāla un 
tūlītēja reglament ējoša darb ība, lai uzlabotu p ārredzamību un nov ērstu šoku, ko rada 
pārmērīgs rēķins. GSM asoci ācija un vairums operatoru iebilst pret cenu regul ēšanu, lai gan 
daudzi operatori atbalsta regul ēšanu vairumtirdzniec ības līmenī.  
2.2. Citas norises 
Komisijas dienesti aizvien bija gatavi sazin āties ar ieinteres ētajām aprind ām visa procesa 
laikā. Komisija ar ī pieprasīja neatkar īgiem konsultantiem veikt p ētījumu, ko Komisija 
publicēja 2008. gada 27. j ūnijā.  
Komisāre Redinga 2008. gada febru ārī GSM Pasaules kongres ā Barselon ā brīdināja nozares 
pārstāvjus, ka cenas par īsziņu un datu viesabon ēšanas pakalpojumiem j āsamazina l īdz 
2008. gada j ūlijam, lai nov ērstu vajadz ību pēc regulējuma. Komis āre Redinga 2008. gada 
4. jūnijā arī rakstiski piepras īja visiem Eiropas Savien ības mobilo sakaru operatoru 
izpilddirektoriem sniegt inform āciju par cenu pied āvājumiem īsziņu un datu viesabon ēšanas 
pakalpojumiem ES, k ā arī par minēto pakalpojumu p ārredzamības pasākumiem, kas veikti no 
2008. gada 1. j ūlija.  
Visas VRI iesniedza datus par konkr ētiem operatoriem, ko t ās apkopoja, veicot kop ējās 
uzraudzības darbības. Šādi visaptveroši dati ļāva Komisijas dienestiem izveidot ekonomikas 
modeli, ar ko nodrošina apr ēķinus par pašreiz ējās regulas ietekmi, k ā arī šajā ziņojumā 
izklāstīto politikas risin ājumu ekonomiska rakstura ietekmi.  
3. PROBL ĒMAS  DEFINĒŠANA   
3.1. Zvanu viesabon ēšana 
Lai arī patērētāji ir izmantojuši priekšroc ības, ko sniedz zem āki zvanu viesabon ēšanas tarifi, 
pierādījumi, kas apkopoti kopš regulas pie ņemšanas, liecina, ka struktur ālās problēmas zvanu 
viesabonēšanas tirg ū aizvien nav atrisin ātas. Sabiedrisk ās apspriešanas gait ā ERG apstiprina, 
ka aizvien past āv tās pamatprobl ēmas, kuras bija aktu ālas pirms pašreiz ējās regulas 
pieņemšanas. 
 
LV 4   LV 3.2. Zvanu tarifu vien ības noteikšana 
Regulā noteiktas cenu robežv ērtības Kopienas m ēroga zvanu viesabon ēšanas pakalpojumiem, 
kuras izteiktas īpašā monetārā apjomā, t.i., maksa par min ūti. Minētās regulas attiec īgajos 
noteikumos nav skaidri preciz ēts, kādām jābūt minimālajām laika vien ībām, uz kur ām 
atsaucoties j āaprēķina vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības cenas par zvanu 
viesabonēšanas pakalpojumiem. ERG zi ņojumā par kritērijiem par laikposmu no 2007. gada 
septembrim l īdz 2008. gada martam l ēsts, ka, nosakot tarifus ar maksu par min ūti un 
izmantojot eirotarifu, tipisk ā mazumtirdzniec ības rēķinā par veiktajiem zvaniem iekas ē vidēji 
aptuveni par 24 % vair āk un par sa ņemtajiem zvaniem — par 19 % vair āk. Tarifu noteikšanas 
atšķirīgā prakse, ko izmanto mobilo sakaru operato ri, nopietni apdraud eirotarifa konsekventu 
piemērošanu. 
3.3. SMS ( īsziņas) 
Līdzīgi kā situācijā ar balss sakaru pakalpojumiem viens no iemesliem, k ādēļ cenas par īsziņu 
viesabonēšanu ir augstas, ir tas, ka, izv ēloties mobilo saka ru operatoru, pat ērētāji minētās 
cenas neņem vērā. Tādējādi patērētāji bieži vien uzzina par piem ērojamām augstaj ām cenām 
tikai pēc pakalpojuma izmantošanas. Īsziņu viesabon ēšanas cenas Kopien ā ietekmē miljoniem 
ES iedz īvotāju. Īsziņu pakalpojumus jo īpaši izmanto gados jaun āki klienti. 
Vairumtirdzniec ības tarifu l īmenis par īsziņu sūtīšanu, izmantojot viesabon ēšanas 
pakalpojumus Kopien ā, nešķiet pamatots ar attiec īgām izmaks ām un šķiet, ka nav pietiekama 
konkurences spiediena, kas liktu operatoriem pazemin āt cenas.  
3.4. Pakešu komut ācijas datu viesabon ēšanas pakalpojumi 
Politiskās apspried ēs, kuras organiz ēja pirms min ētās regulas pie ņemšanas, pauda bažas par 
datu viesabon ēšanas pakalpojumiem piem ērojamo tarifu l īmeni. Lai ar ī ir bijušas dažas 
pozitīvas norises, cenas par ES m ēroga datu viesabon ēšanas pakalpojumiem gan 
vairumtirdzniec ības, gan mazumtirdzniec ības līmenī ir nepamatoti augstas sal īdzinājumā ar 
tarifiem par l īdzvērtīgiem pakalpojumiem viet ējā sakaru tīklā un attiec īgajām izmaks ām par 
minēto pakalpojumu sniegšanu, un tas bieži vien rada šoku, ko izraisa p ārmērīgi augsts r ēķins. 
Aizvien augstie vairumtirdzniec ības tarifi par datu viesabon ēšanas pakalpojumiem (jo īpaši 
tīklos, kam netiek dota priekš roka) rodas, cita starp ā, no datpl ūsmas vadības ierobežojumiem 
un rada krasi atš ķirīgas vairumtirdzniec ības izmaksas. Min ētās pārmērīgi augst ās 
vairumtirdzniec ības izmaksas rada konkurences apst ākļu izkropļojumu, kas apdraud iekš ējā 
tirgus vienm ērīgu darbību. 
4. M ĒRĶI 
ES darbības vispārīgais mērķis ir veicin āt turpmāku vienot ā tirgus att īstību elektronisko 
sakaru pakalpojumu jom ā, kas ietver balss sakaru, īsziņu un datu pakalpojumus publisko 
mobilo sakaru t īklu lietot ājiem, lai, ce ļojot Kopien ā, varētu izmantot ES m ēroga 
viesabonēšanas pakalpojumus. Prec īzi runājot, ES m ērķis ir nodrošin āt, ka cenas, ko publisko 
mobilo sakaru t īklu lietotāji maksā par ES m ēroga viesabon ēšanas pakalpojumiem, ce ļojot 
Kopienā, nebūtu nepamatoti augst ākas par cen ām, ko min ētie lietotāji maksā par veiktajiem 
un saņemtajiem zvaniem, īsziņu un datu nos ūtīšanu un sa ņemšanu m ītnes valst ī.  
 
LV 5   LV 5. ALTERNAT ĪVI POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Šajā ietekmes nov ērtējumā apskatītas mērķtiecīga regul ējuma iesp ējas, piem ēram, 
pašregulējums, līdzregulējums un nesaistošas ties ību normas. Tom ēr, ņemot vērā konstatēto 
problēmu īpašo raksturu, secin āts, ka min ētie risinājumi nav īstenojami (sk. 5. noda ļu). 
Regulējuma iesp ējas ir izv ērtētas saska ņā ar šādiem krit ērijiem: efektivit āte, konkurence, 
lietderība, konsekvence, saskan ība.  
6. ZVANU  VIESABON ĒŠANAS  POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Zvanu viesabon ēšanai ir izskat īti vairāki politikas risin ājumi. Tas ietver politikas 
nemainīšanu, kas š ādā gadījumā nozīmētu, ka regulas darb ības termi ņš beigtos 2010. gada 
30. jūnijā. Secināts, ka past āv būtisks risks, ka pamat ā esošais konkurences spiediena tr ūkums 
zvanu viesabon ēšanas tirg ū radītu augstākas vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības 
cenas, ja regul ā paredzētās cenu noteikšanas saist ības zaudētu spēku līdz ar tās termiņa 
izbeigšanos 2010. gad ā. Šā iemesla d ēļ secināts, ka regulas termi ņš pēc 2010. gada j āpagarina 
uz trim gadiem l īdz 2013. gada 30. j ūnijam.  
Pašreizējās regulas neat ņemams elements ir p ārredzamības pasākumi zvanu viesabon ēšanas 
pakalpojumiem. Tom ēr uzskata, ka, veicot tikai p ārredzamības pasākumus, nesasniegs v ēlamo 
rezultātu.  
Turpmāk secināts, ka regulas darb ības joma j āpaplašina gan vairumtirdzniec ības, gan 
mazumtirdzniec ības līmenī. Ja netiks ieviests vairumtirdzniec ības regul ējums, past āv risks 
izjaukt viesabon ēšanas tirgus pien ācīgu darbību, tādējādi radot maz ākiem operatoriem izteikti 
mazākas priekšroc ības konkur ētspējas ziņā. Tāpat, ja regulu piem ēro tikai vairumtirdzniec ības 
līmenī, visticam āk patērētājs negūs priekšroc ības, ko sniedz zem ākas mazumtirdzniec ības 
cenas.  
Turpmāk šajā ietekmes nov ērtējumā apskatītas iespējas paplašin āta balss sakaru regul ējuma 
struktūrai, jo īpaši attiec ībā uz to, vai j āparedz pak āpeniski samazin āt pašreizējo cenu griestus 
vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības līmenī un, ja tas tiek īstenots, j āparedz šādu 
samazinājumu apjoms. Secin āts, ka min ētajām robežv ērtībām jāsamazinās arī turpmāk, lai 
atspoguļotu paredzamos izmaksu samazin ājumus. Konstat ēts, ka visefekt īvākā pieeja ir 
pakāpeniski turpin āt lineāro samazin ājumu, kas rakstur īgs pašreiz ējam regul ējumam 
mazumtirdzniec ības līmenī, vienlaikus pie ļaujot apjom īgākus samazin ājumus 
vairumtirdzniec ības līmenī, lai atspogu ļotu paredzamos izmaksu samazin ājumus. Šī pieeja 
veicina konkurenci, jo t ā sniedz liel āku konkurences elast ību.  
7. TARIFU  VIENĪBAS  NOTEIKŠANAS  POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Atšķirīgās pieejas, kuras piem ēro viesabon ēšanas zvanu tarifu noteikšanai, var rad īt dažādus 
nosacījumus, t ādējādi apdraudot eirotarifa konsekventu piem ērošanu un izkrop ļojot 
konkurences apst ākļus vienotaj ā tirgū. Tādēļ ir lietder īgi regulā saskaņot saistības, kas šaj ā 
ziņā attiecas uz mobilo sakaru operatoriem.  
Iespējas šā jautājuma risin āšanai: nemain īt politiku, p āriet uz tarifu st ingru noteikšanu par 
sekundi, veikt izmai ņas tarifu noteikšan ā par sekundi un piel āgot cenu robežv ērtības. 
Secināts, ka visefekt īvākā pieeja ir veikt izmai ņas tarifu noteikšan ā par sekundi, jo t ādējādi 
 
LV 6   LV patērētājiem kopum ā liks maks āt tikai par pat ērēto, vienlaikus ļaujot operatoriem atg ūt 
samērīgas izmaksas par zvanu savienojumu un ieg ūt elastību savu pied āvājumu daž ādošanā, 
izmantojot maksim ālu 30 sekunžu interv ālu, kam piem ēro maksu zvana uzs ākšanas br īdī. 
Ienākošajiem zvaniem un vairumtirdzniec ības zvaniem stingri j āpiemēro maksa par sekundi.  
8. ĪSZIŅU PAKALPOJUMA  POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Tāpat kā zvanu viesabon ēšanas gad ījumā tiek apsv ērtas dažādas iespējas, lai risin ātu 
problēmas, kas konstat ētas īsziņu viesabon ēšanas tirg ū. Tomēr starpība starp īsziņu cenām 
vietējā sakaru tīklā un viesabon ēšanā aizvien ir nepamatoti augsta. Lai ar ī Eiropas Komisija 
un valstu regulatori nesen izteica stingrus aicin ājumus būtiski pazemin āt cenas, tirg ū tam 
pievērsa samērā maz uzman ības.  
Par svarīgiem uzskata ar ī īsziņu viesabon ēšanas pakalpojumiem paredz ētos pārredzamības 
pasākumus. Tom ēr pausts viedoklis, ka, veicot tikai p ārredzamības pasākumus, min ētās 
problēmas neatrisin ās.  
Ja regulēšanu veiks tikai vairumtirdzniec ības līmenī, pieņems, ka tirgus sp ēki spēs garantēt 
būtisku cenu samazin āšanas pāreju no vairumtirdzniec ības līdz mazumtirdzniec ības līmenim 
samērā īsā laikposm ā. Turpretim, neieviešot vairumtirdzniec ības regulējumu, past āv risks, ka 
samazinātos mazāko operatoru pe ļņas daļa, jo tiem n āktos saskarties ar sam ērā augstām 
vairumtirdzniec ības izmaks ām, savuk ārt to mazumtirdzniec ības cenām ir noteiktas 
robežvērtības.  
Tāpat kā gadījumā ar balss sakaru pakalp ojumiem uzskata, ka p ārredzamības pasākumu 
kopums, k ā arī mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības regul ējums nodrošin ātu efektīvu 
iznākumu. Min ēto apgalvojumu atbalsta ERG, kas uzskata, ka vairumtirdzniec ības īsziņu 
cenas nevar pamatot ar viesoperatora izmaks ām.  
Komisijas dienesti secin ājuši, ka regul ā jāveic groz ījumi, lai ietvertu reglament ējošus 
pasākumus vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības līmenī, kā arī īsziņu viesabon ēšanas 
pakalpojumu p ārredzamību, un šādiem groz ījumiem j āstājas spēkā uz četriem gadiem, no 
2009. gada 1. j ūlija līdz 2013. gada 30. j ūnijam.  
Ietekmes nov ērtējumā izskatīti trīs risinājumi īsziņu viesabon ēšanas vairumtirdzniec ības un 
mazumtirdzniec ības tarifu regul ēšanai. Pirmais risin ājums, ko ierosin ājusi Dānijas valsts 
regulējošā iestāde (NITA), ir uz izmaks ām balstīts modelis, p ārējos risinājumus ierosin ājusi 
ERG. Ar  NITA  modeli ierosina piem ērot 3,48 centus mazumtirdzniec ības līmenī un 0,8 centus 
vairumtirdzniec ības līmenī. Pirmais ERG risin ājums paredz 15 centu robežv ērtību 
mazumtirdzniec ības līmenī un 8 centu robežv ērtību vairumtirdzniec ības līmenī. ERG otraj ā 
risinājumā ierosināts piemērot 11 centus mazumtirdzniec ības līmenī un 4 centus 
vairumtirdzniec ības līmenī. Lai arī NITA  pieeja ir lietder īga, tomēr uzskata, ka t ā radītu cenu 
griestus, kas ir p ārāk stingri to praktiskai piem ērošanai gandr īz visās dalībvalstīs. 
Vairumtirdzniec ības līmenī priekšroku dod otrajam, nevis pirmajam ERG ierosin ātajam 
risinājumam, jo tas lab āk atspogu ļo faktiski raduš ās vairumtirdzniec ības izmaksas, vienlaikus 
sniedzot liel āku elastību nekā pieeja, kas ieteikta saska ņā ar NITA  priekšlikumu. 
Mazumtirdzniec ības līmenī no patērētāju viedok ļa nepārprotami izdev īgāks ir otrais ERG 
priekšlikums.  
 
LV 7   LV 9. DATU  VIESABON ĒŠANAS  POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Ilgstošās cenu atš ķirības starp datu p ārraidi viet ējā operatora un viesoperatora t īklā joprojām 
ir lielas un daž ādas visās dalībvalstīs, kas aizvien pat ērētājiem rada šoku, ko izraisa p ārmērīgs 
rēķins. Galven ā problēma aizvien ir p ārredzamības trūkums, un nepavisam nav droši, ka dažu 
operatoru nesen ās pūles uzlabot p ārredzamību šim pakalpojumam nodrošin ās to, ka r ēķina 
radīts šoks tiks nov ērsts visās dalībvalstīs. Tādēļ, lai arī regulatīvā iejaukšan ās jāveic 
piesardzīgi, uzskata, ka nav pie ļaujams risin ājums, kas paredz politiku nemain īt.  
Secināts, ka jāpieprasa veikt jo īpaši divus pas ākumus, lai risin ātu pārredzamības trūkuma 
problēmu: ir būtiski klientiem sniegt pamatinform āciju par cen ām, un tādēļ tas jāierosina k ā 
regulatīvs pasākums. Tāpat, ļaujot klientam izv ēlēties iepriekš noteiktas pakalpojuma 
pārtraukšanas robežv ērtības, tiktu nodrošin āts ļoti efektīvs instruments, lai nov ērstu rēķina 
radīto šoka probl ēmu, un tādējādi jāierosina ar ī šāds risinājums.  
Šajā ietekmes nov ērtējumā rūpīgi apsvērta arī iespēja veikt regul ēšanu mazumtirdzniec ības un 
vairumtirdzniec ības līmenī. Augstās vairumtirdzniec ības cenas (jo īpaši tīklos, kam netiek 
dota priekšroka) kop ā ar viesabon ēšanas datpl ūsmas vad ības grūtībām izkropļo konkurences 
apstākļus un ne ļauj operatoriem prognoz ēt to vairumtirdzniec ības izmaksas. 
Vairumtirdzniec ības aizsardz ības robežv ērtība novērstu minētās pārmērīgi augstās izmaksas, 
vienlaikus veicinot konkurenci atlikušaj ā vairumtirdzniec ības tirgū. Šādai robežv ērtībai jābūt 
pietiekami zemai, lai atrisin ātu problēmu, ko rada r ēķina izraisīts šoks, kaut gan t ā pietiekam ā 
mērā pārsniedz dažus pašreiz ējos tirgus pied āvājumus, lai nov ērstu konkurences sp ēku 
izkropļošanu.  
Tādēļ uzskata, ka ir vajadz īgs vairumtirdzniec ības regul ējums (kop ā ar pārredzamības 
pasākumiem). Regul ējuma laikposms ir t āds pats kā zvanu un īsziņu pakalpojumiem, tas ir, 
līdz 2013. gada 30. j ūnijam.  
Uzskata, ka mazumtirdzniec ības cenu regul ēšana nebūtu jāievieš, ņemot vērā iespējamību, ka 
konkurences spiediens rad īsies no potenci āliem aizst ājējpakalpojumiem tirg ū.  
10. N OVĒRTĒŠANA UN UZRAUDZ ĪBA 
Mobilo sakaru viesabon ēšanas regul ējuma termi ņa pagarin āšanu arī turpmāk cieši uzraudz īs 
gan VRI, gan Komisija. Komisija s dienesti uzskata, ka ierosin ātajā pagarinājuma laikposm ā 
jāturpina veikt l īdzīgu datu apkopošana l īdzīgā tempā. VRI tiks l ūgtas apkopot datus par 
mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības zvanu, īsziņu un datu viesabon ēšanas 
pakalpojumiem ik p ēc sešiem m ēnešiem. Viesabon ēšanas regul ējuma efektivit ātes, lietder ības 
un svarīguma nov ērtējumu veiks tr īs gadu termi ņa beigās kā daļu no pārskatīšanas procesa.