Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai - 2007. gada ziņojums par PHARE, Turcijas pirmspievienošanās instrumentu, CARDS un pārejas finanšu instrumentu {SEC(2008) 3075} /* COM/2008/0880 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.12.2008 COM(2008) 880 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI 2007. GADA ZIŅOJUMS PAR PHARE, TURCIJAS PIRMSPIEVIENOŠANĀS INSTRUMENTU, CARDS UN PĀREJAS FINANŠU INSTRUMENTU {SEC(2008) 3075} Ievads Kopš 2007. gada ES pirmspievienošanās finansējumu piešķir ar Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu ( IPA ), kura mērķis ir sniegt mērķtiecīgu atbalstu gan kandidātvalstīm, gan potenciālajām kandidātvalstīm. Ar IPA aizstāj piecus kādreizējos ES finanšu instrumentus — PHARE [1], ISPA [2], SAPARD [3], Turcijas pirmspievienošanās instrumentu[4] un CARDS [5]. Šajā ziņojumā var uzzināt par PHARE , Turcijas pirmspievienošanās instrumenta, CARDS un pārejas finanšu instrumenta[6] programmu īstenošanu 2007. gadā. Jāatzīmē, ka 2006. gads bija beidzamais gads programmām, kuras finansēja no PHARE , Turcijas pirmspievienošanās instrumenta un CARDS , un 2007. gadā jaunas programmas vairs neuzsāka. Palīdzības programmas kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm 2007. gadā finansēja no jaunā instrumenta IPA , par ko saskaņā ar IPA regulu Nr. 1085/2006 (13. panta 6. punkts) bija jāsniedz pārskats 2007. gada ziņojumā par IPA . PHARE pirmspievienošanās palīdzības mērķi bija šādi: palīdzēt kandidātvalstīs un valstīs, kas pievienojas, nostiprināt valsts pārvaldi un institūcijas, lai tās Eiropas Savienībā spētu efektīvi pildīt savas funkcijas; sekmēt šo valstu tiesību aktu saskaņošanu ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; samazināt vajadzību pēc pārejas laika un sekmēt ekonomisko un sociālo kohēziju. Programmas CARDS uzdevums bija atbalstīt Rietumbalkānu valstu (Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes un Serbijas, saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1244/99 arī Kosovas) līdzdalību stabilizācijas un asociācijas procesā. Šis process izpaužas centienos reģionā nodrošināt stabilitāti un izvērst ciešāku sadarbību ar Eiropas Savienību. Šajā ziņojumā ir arī informācija par pārejas finanšu instrumentu, kas ieviests, lai nepārtrauktu atbalstu institūciju veidošanai jaunajās dalībvalstīs ar mērķi nostiprināt institucionālo un administratīvo jaudu, kas vajadzīga acquis communautaire īstenošanai. 1. PāRSKATA GADS 1.1. Galvenie pagrieziena punkti paplašināšanās procesā 2007. gadā Eiropadomes sanāksmē 2006. gada decembrī atjaunoja konsensu paplašināšanās jautājumā, un to izmantoja par pamatu pasākumiem 2007. gadā. Gads iesākās ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos. Gada gaitā bija vērojami ievērības cienīgi notikumi arī Turcijā un Rietumbalkānu valstīs, proti, ir gūti panākumi pievienošanās sarunās, stabilizācijas un asociācijas procesā un sarunās par Kosovas statusu un ir ieviests jaunais Pirmspievienošanās palīdzības instruments ( IPA ). Komisija 2007. gada 6. novembrī nāca klajā ar gada stratēģijas dokumentu, ar ziņojumiem par valstu progresu un ar pievienošanās vai Eiropas partnerattiecību priekšlikumiem kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm[7] un Kosovai. Stratēģijas dokumentā Komisija apstiprināja paplašināšanās stratēģijas principus un mērķus. Īpašu uzmanību tā pievērsa vairākām būtiskām attiecīgo valstu problēmām. Tā minēja, ka jau sākumā lielāka prioritāte būšot piešķirta pārvaldības pamatjautājumiem, piemēram, institūciju veidošanai, tiesu sistēmas un administratīvajai reformai un organizētās noziedzības un korupcijas novēršanai. Šī pieeja atbilst ieteikumiem, kurus sniedzis Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, izvērtējot publiskās administrācijas reformu kandidātvalstīs. Ir pavirzījušās pievienošanās sarunas ar Horvātiju un Turciju. Horvātijai līdz 2007. gada decembrim ir atvērtas sešpadsmit sadaļas, no kurām divas uz laiku slēdza. Turcijas gadījumā atvēra sešas sadaļas, no kurām viena ir slēgta. Saskaņā ar Padomes 2006. gada decembra secinājumiem, astoņas sarunu sadaļas netiks atvērtas, iekams Turcija nebūs īstenojusi Asociācijas nolīguma Papildprotokolu. Paplašināšanās ģenerāldirektorāts pārraudzīja, kā tiek īstenots Asociācijas nolīgums ar Turciju un stabilizācijas un asociācijas nolīgumi ar Horvātiju un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Neviena no šīm trim valstīm nebija guvusi pietiekamus panākumus izvirzītajos prioritārajos jautājumos. Liels darbs 2007. gadā ir ieguldīts, lai noslēgtu stabilizācijas un asociācijas nolīgumus ar Rietumbalkānu valstīm. Albānija turpināja īstenot savu pagaidu nolīgumu. Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Melnkalni noslēdza 2007. gada oktobrī. Ar Serbiju 2007. gada jūnijā atsākās stabilizācijas un asociācijas sarunas, kuru rezultātā novembrī parafēja stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Decembrī tādu nolīgumu parafēja ar Bosniju un Hercegovinu. Šos nolīgumus parakstīja tikai pēc attiecīgu nosacījumu izpildes. Attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm Komisija turpināja veicināt stabilizācijas un asociācijas procesu un koordinēt Saloniku programmas īstenošanu. Līdz 2007. gada beigām ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju ir noslēgti nolīgumi par vīzu režīma atvieglojumiem un atpakaļuzņemšanu. Stratēģijas dokumentā ir paziņots par dialoga atklāšanu par bezvīzu ceļošanas nosacījumiem un par augstākās izglītības stipendiju turpmāku nodrošināšanu reģiona studentiem. ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa aizbildnībā risinātās sarunas par Kosovas turpmāko statusu 2007. gadā beidzās bez galīgā risinājuma. Bez vienošanās palika arī turpmākās abu pušu tiešās sarunas par Kosovas statusu, kuras vadīja ES, ASV un Krievijas trijotne. ES, tostarp arī Komisija, šajā procesā un Kosovas reformās turpināja piedalīties, sniedzot padomus un atbalstu. Dienvidaustrumeiropas sadarbības procesa vadītāji, 2007. gada maijā tiekoties Zagrebā, pieņēma lēmumu tiekties pēc reģionālas atbildības par reģionālās sadarbības procesu. Stabilitātes pakts savu uzdevumu kopumā ir izpildījis, tāpēc darbu sāka jauna reģionālās sadarbības padome, kas saistīta ar Dienvidaustrumeiropas sadarbības procesu. Padomei iecēla ģenerālsekretāru, un par sekretariāta atrašanās vietu noteica Sarajevu. Jūlijā stājās spēkā jaunais Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības nolīgums ( CEFTA ). Informēšana par paplašināšanos joprojām bija prioritāte. Lai atzīmētu ES-10 paplašināšanās trešo gadadienu 2007. gada 1. maijā, veica dažādus pasākumus, piemēram, tīmekļa vietnē EUROPA izveidoja īpašu lapu gadījumu izpētei, faktiem un skaitļiem, fotoattēlu galerijai un audiovizuālajam materiālam par Europe by Satellite . Turklāt trīs jaunās dalībvalstis apmeklēja žurnālisti, un septiņās dalībvalstīs notika vairāki semināri, kurus palīdzēja organizēt tirdzniecības palātas. Komisija 2007. gadā arī sāka izstrādāt jaunu finansēšanas mehānismu pilsoniskās sabiedrības vajadzībām. Šo mehānismu izmantos trīs jomās: i) vietēju iniciatīvu un kapacitātes palielināšanas atbalstam; ii) programmā, kurā visas ieinteresētās personas mācību nolūkā apmeklēs ES institūcijas un iestādes, lai iepazītos ar ES politiku un ar tās veidošanā iesaistītajiem; iii) (starptautisku) partnerattiecību veidošanai. 1.2. Eiropadomes 2007. gada sanāksmju galvenie secinājumi Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome 2007. gada decembrī paplašināšanās stratēģiju novērtēja atzinīgi un secināja: “Saskaņā ar paplašināšanās stratēģiju, par ko vienojās 2006. gada decembra Eiropadomes sanāksmē, un ar Padomes 2006. gada 11. decembra secinājumiem Padome pauž gandarījumu par Komisijas 6. novembra paziņojumu attiecībā uz paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2007.-2008. gadā un attiecīgi ņem vērā tajā doto analīzi un ieteikumus. Atjaunotais konsenss par paplašināšanos, kas pieņemts, pamatojoties uz saistību konsolidāciju, prasību pēc taisnīgas un stingras nosacījumu izpildes un labāku saziņu, kā arī spējas integrēt jaunas dalībvalstis, joprojām ir ES paplašināšanās stratēģijas pamats. Ja paplašināšanās process būs kvalitatīvāks, paplašināšanās arī turpmāk veicinās mieru, demokrātiju un stabilitāti visā kontinentā un sniegs konkrētus ieguvumus — tirdzniecības palielināšanos, investīciju pieaugumu un ekonomikas izaugsmi. Ir ļoti svarīgi, lai nākamgad turpinātos ES paplašināšanās stratēģijas nostiprināšana un īstenošana un atbalsts pārejas procesam Rietumbalkānu valstīs. Padome atgādina par dažādiem priekšlikumiem par šo jautājumu un to, ka Rietumbalkānu nākotne ir Eiropas Savienībā. Šajā situācijā svarīgāk nekā jebkad ir konsekventi īstenot atjaunoto konsensu. Padome apstiprina, ka sarunu temps ir atkarīgs no sarunās iesaistīto valstu sasniegumiem, ievērojot sadaļu atvēršanas un aizvēršanas kritērijus un sarunu pamatnoteikumus, un arī no tā, kā tiek īstenotas pievienošanās partnerības, kuras pašreiz pārstrādā, katru valsti vērtējot atbilstīgi tās nopelniem. Padome atgādina, ka tehniski sagatavotās sadaļas atvērs atbilstīgi iedibinātajām procedūrām un saskaņā ar sarunu pamatnoteikumiem. Tāpēc Padome gaida šomēnes paredzētās Starpvaldību konferences ar Turciju un Horvātiju. Tāpat ir svarīgi, lai paplašināšanās politikā saglabātu prasību pēc taisnīgiem un stingriem nosacījumiem visos sarunu posmos. Tāpēc Padome ir gandarīta par Komisijas ieceri turpināt uzlabot paplašināšanās procesa kvalitāti, īstenojot galvenās prioritātes valsts pārvaldes un tiesu iestāžu reformas jomā un korupcijas apkarošanā agrīnā posmā, pilnībā izmantojot kritērijus un ietekmes novērtējumus, un procesā ieviešot lielāku pārredzamību. Tam būs liela nozīme, lai nodrošinātu plašu un stabilu sabiedrības atbalstu paplašināšanās procesam.” Nākamā Eiropadomes sanāksme 2007. gada decembrī apstiprināja šādus secinājumus: “Eiropadome ņem vērā Komisijas paziņojumu par paplašināšanās stratēģiju un apstiprina Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 10. decembra secinājumus.” 2. PROGRAMMU VEIDOšANA UN īSTENOšANA. VISPāRēJS PāRSKATS 2.1. PHARE , Turcijas pirmspievienošanās instruments un CARDS Tā kā 2007. gada janvārī ieviesa Pirmspievienošanās atbalsta instrumentu ( IPA ), 2007. gadā PHARE , Turcijas pirmspievienošanās instrumenta un CARDS instrumenta ietvaros jaunu programmu vairs nebija. Bija jākoncentrējas uz iepriekšējo gadu programmu īstenošanu un neizdarīto darbu apjoma samazināšanu. Sīkāka informācija par PHARE , Turcijas pirmspievienošanās instrumentu un CARDS ir atrodama šā ziņojuma pielikuma I daļā (informācija valstīm). 2.2. Pārejas finanšu instruments Saskaņā ar Pievienošanās akta 31. pantu Bulgārijai un Rumānijai ir izveidots pārejas finanšu instruments, no kā finansēt atsevišķus institūciju veidošanas pasākumus, jo dažās jomās nepārtraukti ir jāpalielina institūciju kapacitāte, veicot pasākumus, kurus nevar finansēt no struktūrfondiem vai Lauku attīstības fonda. Tas ir pagarinājums atbalstam, ko no PHARE programmas sniedz līdz pievienošanās brīdim. ES atbalstu no Pārejas finanšu instrumenta īsteno saskaņā ar Saprašanās memorandu par Pārejas finanšu instrumenta īstenošanu, kuru 2007. gada 21. jūnijā parakstījušas Bulgārijas iestādes un Eiropas Komisija un 2007. gada 5. septembrī — Rumānijas iestādes un Eiropas Komisija. Valsts programmām 2007. gadā no Pārejas finanšu instrumenta piešķīra šādas summas: Bulgārijai | 31,5 miljonus euro | Rumānijai | 46,5 miljonus euro | Jaunās dalībvalstis (Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija), kuras īpašo pārejas finanšu instrumentu, kas izveidots saskaņā ar Pievienošanās akta 34. pantu, kopš 2004. gada izmantoja institūciju veidošanai, 2007. gadā turpināja slēgt līgumus par projektiem 2005. un 2006. gada Pārejas finanšu instrumenta programmās, un īstenot projektus 2004., 2005. un 2006. gada Pārejas finanšu instrumenta programmās. Šeit ir ziņots par šīm jaunajām dalībvalstīm paredzētās Pārejas finanšu instrumenta programmas pēdējo līgumslēgšanas gadu. 2.3. Virzībā uz paplašinātu decentralizēto īstenošanas sistēmu (EDIS) Komisijas mērķis ir pirmspievienošanās palīdzības saņēmējām valstīm ļaut pārvaldīt Kopienas EDIS līdzekļus, lai pirms pievienošanās gūtu pietiekamu praktisko pieredzi, kā pārvaldīt pilnībā decentralizētu sistēmu, un tādējādi šīs valstis sagatavotu struktūrfondu efektīvai pārvaldīšanai pēc pievienošanās ES (kopīgas pārvaldības apstākļos). Komisija pieņems lēmumu, vai ļaut attiecīgajām īstenošanas aģentūrām darboties EDIS sistēmā, kad tās apliecinās, ka tām ir atbilstoši resursi, struktūras un sistēmas Kopienas atbalsta efektīvai un savlaicīgai pārvaldībai. Visas desmit jaunās dalībvalstis, kas ES pievienojās 2004. gadā, EDIS sistēmā darbojas kopš 2005. gada. Attiecībā uz PHARE un pārejas finanšu palīdzību pēc pievienošanās Bulgārija paplašinātā decentralizētā sistēmā EDIS darbojas no 2007. gada jūlija. Tas nozīmē, ka kopš tā laika līgumu slēgšana un palīdzības īstenošana ir vienīgi Bulgārijas iestāžu kompetencē. Palīdzību, kura vēl īstenojama (aptuveni 700 miljoni euro), pārvalda četras akreditētas īstenošanas aģentūras[8]. Lai arī šī sistēma ir izveidota un akreditēta ar nosacījumu, ka Bulgārijas iestādes izpildīs savas saistības, 2007. gadā nācās saskarties ar palīdzības praktiskās īstenošanas un pārvaldes trūkumiem. Komisija ir gādājusi, lai nodrošinātu, ka attiecīgās Bulgārijas iestādes pienācīgu uzmanību veltītu akreditācijā konstatētajiem trūkumiem[9]. Kopš 2007. gada sākuma arī Rumānija darbojas ar EDIS sistēmu. Tas nozīmē, ka tā ir pilnībā atbildīga par konkursu rīkošanu un šo finanšu palīdzības programmu īstenošanu. Akreditētās īstenošanas aģentūras[10] pārvalda vairāk nekā 1,3 miljardus euro, kas paredzēti PHARE programmām, kuras īstenojamas 2004./2005. gadā, un PHARE programmām, kurās līgumi noslēgti 2006. gadā, un turpmākajam atbalstam no Pārejas finanšu instrumenta, kas paredzēts pēc pievienošanās. Pirmajā darbības gadā Rumānijas sistēmā arī bija dažas nepilnības, un nebija pilnībā izpildīti obligātie nosacījumi par pienācīgu sistēmas vadību. Komisija ir paudusi bažas, vai Rumānijas aģentūras spēj nodrošināt pareizu ES līdzekļu pārvaldību, un nolēma lūgt atbildīgās iestādes, lai tās likvidētu atlikušos trūkumus un sniegtu pierādījumus, ka ir izdevies nodrošināt pirmspievienošanās programmu īstenošanu pareizā paplašinātajā decentralizētajā īstenošanas sistēmā. Tālab iestādes ir veikušas nozīmīgus pasākumus, lai atrisinātu galvenos neatrisinātos jautājumus. Rumānijai izdevās panākt ļoti labus rezultātus pirmspievienošanās PHARE programmas 2005. gada līdzekļu izmantošanā. Ir pierādījumi, ka tā pūlas nodrošināt, lai tiktu pienācīgi pārvaldīti pirmspievienošanās un pēcpievienošanās līdzekļi, par kuriem vēl jāslēdz līgumi. Komisija rūpīgi pārrauga sistēmas darbību, jo vēl ir jāpalielina jauda aģentūrām, kuras pārvalda atbalsta līdzekļus, un efektīvi jāpiemēro izveidotās procedūras, lai projekti tiktu īstenoti prasmīgi un laikā un lai gūtu rezultātus. Attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm Decentralizētajā īstenošanas sistēmā (DIS) darbojas vienīgi Horvātija. Komisija nolēma 2006. gada 7. februārī Horvātijas institūcijām uzticēt PHARE un CARDS programmu vadību valsts kredītrīkotāja pakļautībā, vienlaikus saglabājot ex-ante kontroles prasību attiecībā uz piedāvājumu konkursu rīkošanu un līgumu slēgšanu. Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, 2006. gadā veicot DIS papildu revīziju, uzsvēra vairākus pārvaldības trūkumus, kas jānovērš, jo tie kavēja izmantot līdzekļus un palielināt administratīvo kapacitāti. Ņemot vērā šo situāciju, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2007. gada decembrī nolēma īslaicīgi apturēt līgumu apstiprināšanu valsts 2006. gada PHARE programmā, iekams Komisija atbilstoši noteiktiem kritērijiem nepieņems lēmumu, ka Horvātijā ir panākti pietiekami uzlabojumi. 2007. gada jūnija sākumā tika pabeigts ļoti svarīgas papildu revīzijas ziņojums par DIS darbību Turcijā. Palielinot Centrālās finanšu un līgumu aģentūras ( CFCU ) darbinieku skaitu un izdodot aģentūru nostiprinošus tiesību aktus, varēja novērst draudošo DIS apturēšanu. Ir konstatēti arī citi būtiski trūkumi, kuri Turcijai steidzami jārisina, iekļaujot tos rīcības plānā. Piemēram, bija nepareiza pieeja pārkāpumiem, programmas kredītrīkotājs nebija pietiekami labi pārraudzījis ministrijas, bija pavirši kontrolējis iepirkumu lietu kvalitāti, turklāt bija par vēlu veikti iepirkumi un slēgti līgumi. 2007. gada otrajā pusē situācija būtiski uzlabojās, piemēram, līgumi tika slēgti ātrāk, tika pastiprināta CFCU darbība un nodrošināta programmas kredītrīkotāja vara pār ministriju struktūrvienībām, kurām ir galvenā atbildība par programmu. 2.4. Kopienas pirmspievienošanās palīdzības koordinācija - SAPARD [11] mērķis ir palīdzēt kandidātvalstīm risināt strukturālas pielāgošanās problēmas lauksaimniecības nozarē un lauku rajonos, kā arī īstenot Kopienas tiesību kopumu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jomā un ar to saistītos tiesību aktus. - ISPA [12] ir vērsts galvenokārt uz to, lai palīdzētu kandidātvalstīm pielāgoties Kopienas infrastruktūras standartiem. No tā finansē arī nozīmīgu vides un transporta infrastruktūru. Dažādos pirmspievienošanās instrumentus saskaņoja programmas veidošanas posmā. Pēdējais gads, kad plānoja programmu SAPARD un ISPA instrumentiem, bija 2006. gads. No 2007. gada visus pastāvošos pirmspievienošanās instrumentus aizstāja ar IPA . 3. SADARBīBA AR EIB UN STARPTAUTISKAJāM FINANšU IESTāDēM Sadarbība starp Eiropas Investīciju banku (EIB) un citām starptautiskajām finanšu iestādēm, it īpaši ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB), un Eiropas Padomes Attīstības banku (EPB) kopā ar “ Kreditanstalt für Wiederaufbau ” ( KfW ) notiek saskaņā ar Eiropas Komisijas un iesaistīto starptautisko finanšu iestāžu 2006. gada 26. aprīļa saprašanās memorandu par kandidātvalstīm. Īstenojot horizontālās programmas, starptautiskajām finanšu iestādēm ir pavērušās plašas iespējas sadarboties, ļaujot pagarināt starptautisko finanšu iestāžu aizdevumus, kurus papildina ES dotācijas. Ar horizontālajām programmām ir īstenoti no valstu programmām finansētie investīciju projekti. Ir izstrādātas četru veidu programmas. “MVU finanšu instrumenta” mērķis ir stiprināt finanšu starpnieku (t. i., banku, izpirkumnomas sabiedrību) iespējas paplašināt un uzturēt saņēmēju valstu finanšu operācijas ar MVU. “MVU finanšu instrumenta” projektos ietilpst aizdevumi, aizdevumu garantijas un līzings vietējiem finanšu starpniekiem, kas apvienots ar neatlīdzināmiem finanšu atvieglojumiem. Finanšu starpnieki savukārt tālāk aizdod vai iznomā individuāliem mikrouzņēmumiem vai MVU. Kopš 2005. gada vienīgās valstis, kurām ir tiesības izmantot šo instrumentu, ir Bulgārija, Horvātija, Rumānija un Turcija. 2007. gada decembra beigās Eiropas Savienība no stimulēšanas līdzekļiem projektiem piešķīra pavisam 300 miljonus euro. “Pašvaldību finanšu instrumenta” mērķis ir mudināt vietējos finanšu starpniekus izsniegt aizdevumus arī pašvaldībām. Šīs programmas mehānisms ir līdzīgs MVU finansēšanas mehānismam. Jaunu projektu izstrādes un parakstīšanas temps 2007. gadā kopumā bija lēnāks nekā gaidīts, jo bija lielas administratīvās izmaksas, dažās valstīs ieilga regulatīvās reformas un pašvaldībām trūka pieredzes kredīta lietu sagatavošanā. 2007. gada decembra beigās Eiropas Savienība no stimulēšanas līdzekļiem projektiem piešķīra 60 miljonus euro. Pēc Eiropadomes aicinājuma Nicā 2002. gadā EIB un Komisija izveidoja “Pašvaldību infrastruktūras instrumentu”. Šī instrumenta mērķis ir sekmēt ES-15 dalībvalstu pierobežas apgabalu sociālo un ekonomikas attīstību. Šim nolūkam pašvaldību infrastruktūras instruments aizdevumus no EIB līdzekļiem apvieno ar neatlīdzināmu PHARE atbalstu, lai paātrinātu ieguldījumus mazos vietējās infrastruktūras projektos. Līdz 2007. gada beigām naudas līdzekļi no PHARE programmas bija piešķirti 24 pašvaldību projektiem. “Energoefektivitātes finanšu instrumentu” ieviesa 2006. gadā, lai risinātu klimata pārmaiņu jautājumu. Tā mērķis ir veicināt ieguldījumus visu veidu ēku energoefektivitātē un šajā nozarē, lai tiešajiem aizņēmējiem būtu pieejams atbilstošs finansējums. Programmas rezultātā plānots ietaupīt enerģiju un būtiski samazināt CO2 izmešus. Programmā ir apvienotas starptautisko finanšu iestāžu kredītlīnijas, kas attiecinātas arī uz finanšu starpniekiem, un stimulēšanas līdzekļi, kuru mērķis ir paaugstināt iekārtu rentabilitāti un piesaistīt enerģētikai ieguldījumus, un komisijas maksas vietējiem finanšu starpniekiem, lai motivētu tos piešķirt aizdevumus energoefektivitātes finansēšanai. “Energoefektivitātes finanšu instrumentu” ieviesa 2007. gada aprīlī, un līdz decembrim tika apstiprināti pirmie projekti par kopējo summu 13,65 miljoniem euro. 4. PāRRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Pārraudzības un novērtēšanas darbību mērķis ir, pirmkārt, pārraudzīt un novērtēt finansiālo atbalstu saņēmējvalstīm to pirmspievienošanās mērķu sasniegšanai, izvērtējot programmas rezultātus un mācoties no gūtās pieredzes. Otrkārt, tās nodrošina pārskatatbildību attiecībā uz naudas vērtību un pirmspievienošanās līdzekļu izlietojumu. Trešais mērķis ir atbalstīt vietējās pārraudzības un novērtēšanas resursu attīstību saņēmējvalstīs kā līdzekli, lai nostiprinātu šo valstu spējas pārvaldīt un kontrolēt pirmspievienošanās atbalstu. 4.1. Pārraudzība un starpposma novērtējums Turcijas starpposma novērtēšanas sistēma 2007. gadā radīja visaptverošu valsts novērtēšanas ziņojumu par Turciju un divus nozaru starpposma novērtēšanas ziņojumus. Horvātijai starpposma novērtēšanas sistēmu ieviesa 2007. gadā, uzmanību pievēršot PHARE programmai. Turklāt 2007. gadā Horvātijā pabeidza CARDS ad hoc novērtēšanu. Pielikuma II daļas 3. punktā ir izklāstīti konkrēti starpposma novērtēšanas rezultāti. 4.2. Ex post novērtēšana Lielās PHARE ex post novērtēšanas konstatējumi, secinājumi un ieteikumi ir pārspriesti ar attiecīgajām ieinteresētajām aprindām, piemēram, saņēmējām valstīm, novērtēšanas seminārā 2007. gada aprīlī. Pēc ex post novērtēšanas ziņojuma konstatējumiem notika seminārs par publiskās administrācijas reformu. Konkrēti novērtēšanas rezultāti ir izklāstīti II daļas 3. punktā. 5. CITI PASāKUMI Komisijas dienesti veica vairākus citus novērtēšanas pasākumus, lai uzlabotu 2007. gada programmu kvalitāti un lai atbalstītu vietējās pārraudzības un novērtēšanas resursu veidošanu. Konkrēti pasākumi ir izklāstīti II daļas 3. punktā. [1] PHARE , Padomes 1989. gada 18. decembra Regula (EEK) Nr. 3906/89. [2] Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma (Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999, 21.6.1999.). [3] Īpašā pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999, 21.6.1999.). [4] Padomes 2001. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2500/2001. [5] Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai (Padomes 2000. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2666/2000). [6] Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās līguma 31. pants. [7] Kandidātvalstis: Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Turcija.Potenciālās kandidātvalstis: Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija un saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1244 arī Kosova. [8] CFCU (Centrālā finanšu un līgumu aģentūra), Reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministrija, Darba un sociālās politikas ministrija un Ekonomikas un enerģētikas ministrija. [9] 2007. gada darbības ziņojumā ir izdarīta atkāpe attiecībā uz divu Bulgārijas īstenošanas aģentūru (Centrālās finanšu un līgumu aģentūras un Reģionālās attīstības un valsts būvdarbu ministrijas) iespējamiem pārkāpumiem paplašinātā decentralizētā PHARE līdzekļu pārvaldībā. Abu īstenošanas aģentūru akreditāciju 2008. gada 23. jūlijā uz laiku atcēla. Sk. COM(2008)496. [10] CFCU , Eiropas Integrācijas ministrija, Nodarbinātības ministrija. [11] Vispārēja informācija par SAPARD ir atrodama Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. [12] Vispārēja informācija par ISPA ir atrodama Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.