Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 {SEK(2007)1337} {SEK(2007)1338} /* COM/2007/0613 galīgā redakcija - COD 2007/0213 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.10.2007 COM(2007) 613 galīgā redakcija 2007/0213 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (iesniegusi Komisija){SEK(2007)1337}{SEK(2007)1338} SATURS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 1 PASKAIDROJUMA RAKSTS 3 Priekšlikuma sagatavošanas vēsture 3 Iemesli un mērķi 3 Atbilstība pārējiem politikas virzieniem 3 Sabiedriskās apspriešanas un ietekmes novērtējuma rezultāti 4 Sabiedriskā apspriešana, iesaistoties ieinteresētajām personām 4 Apspriešana internetā 4 Ierosinātie jautājumi un to risināšana 4 Ietekmes novērtējums 4 Pieredzes apkopošana un izmantošana 4 Priekšlikuma juridiskie aspekti 5 Juridiskais pamats 5 Subsidiaritāte un proporcionalitāte 5 Subsidiaritāte 5 Proporcionalitāte 5 Juridiskā instrumenta izvēle 5 Iepazīstināšana ar priekšlikumu 5 1. Iemesli un mērķi 6 2. Sīki izstrādāti noteikumi 6 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 7 TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 10 PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma sagatavošanas vēsture Iemesli un mērķi Šis priekšlikums ir pavaddokuments Komisijas priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu[1]. Minētais priekšlikums balstīts uz esošajiem tiesību aktiem ķīmisko vielu jomā, un ar to izveido jaunu sistēmu bīstamu vielu un maisījumu klasificēšanai, marķēšanai un iepakošanai, ieviešot ES starptautiskus bīstamu vielu klasificēšanas un marķēšanas kritērijus, kurus pieņēmusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un Sociālo lietu padome (ANO ECOSOC), jaunās sistēmas nosaukums ir ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (GHS). Vielu un preparātu klasificēšana saskaņā ar pašreiz spēkā esošo Direktīvu 67/548/EEK un Direktīvu 1999/45/EK veicina citas saistības ES tiesību aktos, ko dēvē par pakārtotajiem tiesību aktiem. Komisijas dienesti ir novērtējuši iespējamo ietekmi uz pakārtotajiem tiesību aktiem, ko varētu radīt GHS kritēriju ieviešana. Veicot analīzi, ir secināts, ka ietekme vai nu ir minimāla, vai arī to var līdz minimumam samazināt ar atbilstošu grozījumu palīdzību dažos pakārtotos tiesību aktos. Ierosinātās regulas mērķis ir grozīt pakārtotos tiesību aktus, lai grozījumos ņemtu vērā priekšlikuma ietekmi uz vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. To iesniedza reizē ar priekšlikumu lēmumam, kura mērķis ir mainīt priekšlikuma ietekmi uz vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu sešās spēkā esošās direktīvās. Atbilstība pārējiem politikas virzieniem GHS kritēriju ieviešanas iespējamās ietekmes uz pakārtotajiem tiesību aktiem analīzē tika secināts, ka ietekme ir minimāla vai to var samazināt attiecīgi mainot konkrētus pakārtotos tiesību aktus. Šīs regulas projektā ir ierosināti grozījumi Regulas (EK) Nr. 648/2004 noteikumos. Eiropas Parlamentā un Padomē pašlaik apspriež regulas projektu, kas attiecas uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū. Kad šo priekšlikumu pieņems, tiks pārskatīts pašreizējais regulas projekts par ES pakārtoto tiesību aktu grozījumiem, lai ietvertu arī regulu par augu aizsardzības līdzekļiem, vai, ja lietderīgi, tiks iesniegts atsevišķs grozījumu projekts. Apspriešanā ar ieinteresētājām personām, kura notika par regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu projektu, tika skarti arī jautājumi par iespējamo ietekmi uz pakārtotajiem tiesību aktiem un dažas personas minēja, ka trūkst tādu valsts tiesību aktu analīzes, kuri attiecas uz ES klasifikācijas kritērijiem. Apjomā, kādā šis projekts atteicas uz spēkā esošo regulu, nav vajadzīga tā transponēšana dalībvalstu tiesību aktos. Sabiedriskās apspriešanas un ietekmes novērtējuma rezultāti Sabiedriskā apspriešana, iesaistoties ieinteresētajām personām Apspriešana internetā Komisija no 2006. gada 21. augusta līdz 21. oktobrim tīmeklī veica regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu projekta sabiedrisku apspriešanu, iesaistoties ieinteresētajām personām. Visas atbildes tika publicētas internetā. Tika saņemti aptuveni 370 komentāri. 82 % respondentu bija rūpniecības nozares pārstāvji – uzņēmumi vai asociācijas; no 254 uzņēmumu atbildēm 45 % sniedza uzņēmumi ar mazāk kā 250 darbiniekiem. Savu viedokli pauda 10 NVO un viena arodbiedrība. Komentāri tika saņemti no 18 dalībvalstu valdības un/vai valsts iestādēm. Savu ieguldījumu deva arī iestādes no valstīm, kas nav ES dalībvalstis (Īslande, Norvēģija, Šveice, Rumānija). Komentāri nav saņemti no nevienas starptautiskas organizācijas. 97 % atbilžu atbalsta GHS ieviešanu ES. Kopumā dalībvalstu iestādes un nozares pārstāvji Komisijas dienestu priekšlikumus vērtēja pozitīvi. Ierosinātie jautājumi un to risināšana Darbības joma. Lielākā daļa respondentu (59 %) atbalstīja aizsardzības līmeņa nepaaugstināšanu vai nepazemināšanu, salīdzinot ar ES pašreizējo sistēmu, izņemot, kur tas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību transporta nozares tiesību aktiem vai GHS. 5 % respondentu, tostarp vairumam NVO, nebija noteikta viedokļa. 36 % respondentu deva priekšroku citādai pieejai. No tiem viena grupa (Dānijas, Zviedrijas, Norvēģijas un Īslandes valsts struktūras) vēlējās paplašināt pašreizējās sistēmas darbības jomu, otra grupa (asociācijas un uzņēmumi) ieteica ietvert visas GHS kategorijas, bet ne „ES pārpalikumus”, kas pagaidām nav GHS daļa. Ietekmes novērtējums Komisijas vispārējais ietekmes novērtējums attiecībā uz regulas projekta par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un tai sekojošie grozījumi pakārtotajos tiesību aktos izmantoti RPA un London Economics sagatavotie konsultantu ziņojumi, kā arī no ieinteresētajām personām apspriešanā saņemtās atbildes. Jo īpaši atbildes par izmaksām, kas saņemtas no uzņēmumiem, ietekmēja centienus noteikt būtiskus izmaksu jautājumus.. Kopējās analīzes rezultāti uzrāda, ka ieviešanas izmaksas jākontrolē, lai tuvākajā nākotnē sasniegtu GHS priekšrocības. Projektā ietvertie pasākumi paredz, ka jāpielāgo atsauces uz klasifikācijas noteikumiem un terminoloģija saskaņā ar regulas projektu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Regula (EK) Nr. 648/2004 nenosaka citus papildu pienākumus attiecībā uz vielu un maisījumu klasificēšanu. Tāpēc nav vajadzības veikt sīkāku analīzi nekā noteikts minētajā vispārējā ietekmes novērtējumā. Pieredzes apkopošana un izmantošana GHS izstrādāja starptautiskas organizācijas, piedaloties dažādām ieinteresētajām personām. Arī ES pēdējos gados pastāvīgi ir notikušas tehniskas diskusijas ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām. Pēc Baltās grāmatas „Stratēģija ķīmisko vielu politikai nākotnē” publicēšanas Komisija veica plašas konsultācijas ar ekspertiem. Sagatavojot šo priekšlikumu, tika ņemti vērā rezultāti, kas sasniegti Reach[2] sagatavošanai Komisijas izveidotajā tehniskajā darba grupā jautājumos par klasificēšanu un marķēšanu. Tika veikta sīkāka izpēte[3], un 2005. gada 18. novembrī notika ieinteresēto personu neoficiāla apspriešanās par GHS ieviešanu ES. Priekšlikuma juridiskie aspekti Juridiskais pamats Šo priekšlikumu pamato ar Līguma 95. pantu. Šis tiesiskais pamats ir priekšlikumam atbilstošs, jo spēkā esošu regulu, kura pieņemta pamatojoties uz EK Līguma 95. pantu, pielāgo regulas projektam par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Subsidiaritāte Spēkā esošā regula attiecībā uz mazgāšanas līdzekļiem jau satur būtisku tiesisko regulējumu. Ar ierosināto regulu grozīs spēkā esošo regulu, lai pielāgotu to noteikumiem par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Šiem grozījumiem visās dalībvalstīs jābūt pilnīgi vienādiem, tādēļ tie jāregulē Kopienas mērogā. Proporcionalitāte Kritēriji pēc kuriem vielas un maisījumus klasificē kā bīstamus un noteikumi par bīstamo vielu un maisījumu marķēšanu un iepakošanu ir ietverti regulas projektā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un skaidrību par attiecīgo uzņēmumu saistībām, Regula (EK) Nr. 648/2004 jāgroza, lai atspoguļotu jauno situāciju. Tas ir īpaši svarīgi, jo regulas ir tieši piemērojamas dalībvalstīs un uzņēmumiem nav jāšaubās par saistībām, kas uz tiem attiecas. Tādēļ šis regulas priekšlikums ir proporcionāls. Juridiskā instrumenta izvēle Regulas izvēle ir pamatota, jo ar to groza spēkā esošu regulu. Iepazīstināšana ar priekšlikumu Ar ierosināto regulu groza spēkā esošo regulu attiecībā uz noteikumiem regulas projektā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, ar ko atcels un aizvietos Direktīvu 67/548/EEK un Direktīvu 1999/45/EK. 1. Iemesli un mērķi Šīs regulas mērķis ir atspoguļot jaunās regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un regulas jauno terminoloģiju, kas attiecas uz vielu un maisījumu klasificēšanu. Termins „maisījums” tiek lietots termina „preparāts” vietā, saskaņā ar projektu par vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu. 2. Sīki izstrādāti noteikumi Ar 1. pantu ieviesti vajadzīgie grozījumi Regulā (EK) Nr. 648/2004 un tie atbilst analīzes rezultātiem par ierosinātās regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu iespējamo ietekmi uz ES pakārtotajiem tiesību aktiem un iepriekšējā nodaļā apspriestajiem mērķiem. Tā kā Regula (EK) Nr. 648/2004 visumā atsaucas uz Direktīvu 67/548/EEK un Direktīvu 1999/45/EK, kuras atcels ar regulu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, tā jāatjaunina tā, lai būtu atsauces uz minēto regulu. Izmaiņu stāšanās spēkā pakāpeniskais sadalījums atspoguļo minētā regulas projekta stāšanos spēkā pa posmiem. 2007/0213 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004, lai pielāgotu to Regulai (EK) Nr. ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[6], tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006[7] paredz saskaņot vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu Kopienā. Ar šo regulu aizstāj Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu[8], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 31. maija Direktīvu 1999/45/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu[9]. (2) Regula (EK) Nr. ... pamatojas uz Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK noteikumiem un ietver vielu un maisījumu klasificēšanas un marķēšanas kritērijus, ko paredz ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (GHS), kas ir pieņemta starptautiskā līmenī ANO struktūrā. (3) Daži noteikumi par klasifikāciju un marķēšanu, kas noteikti Direktīvā 67/548/EEK un 1999/45/EK, kalpo arī citu Kopienas tiesību aktu piemērošanai, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem[10]. (4) Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK aizstāšanas un GHS kritēriju ieviešanas iespējamās ietekmes analīze secināja, ka, pieņemot atsauces uz šīm direktīvām Regulā (EK) Nr. 648/2004, šā tiesību akta darbības joma nemainīsies. (5) Pāreja no Direktīvas 67/548/EEK un Direktīvas 1999/45/EK klasifikācijas kritērijiem tiks pilnīgi pabeigta 2015. gada 1. jūnijā. Mazgāšanas līdzekļu ražotāji Regulas (EK) Nr. .. izpratnē ir ražotāji, importētāji un pakārtotie lietotāji un šajā regulā tiem jādod iespēja pielāgoties šādai pārejai līdzīgā periodā kā noteikts Regulā (EK) Nr. .… (6) Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 648/2004, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Grozījums Regulā (EK) Nr. 648/2004 Regulā (EK) Nr. 648/2004 izdara šādus grozījumus. (1) Vārdu „preparāts” vai „preparāti” Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 30. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006[11] 3. panta 2. punkta nozīmē visā tekstā attiecīgi aizstāj ar vārdu „maisījums” vai „maisījumi”. (2) Ar šādu tekstu aizstāj 9. panta 1. punkta ievadteikumu. „Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes* Regulas (EK) Nr. ... 45. pantu, ražotāji, kas laiž tirgū vielas un/vai maisījumus, uz kuriem attiecas šī regula, nodrošina dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieeju. _________________________________________________________________ * OV L …”. (3) Ar šādu punktu aizstāj 11. panta 1. punktu. „1. No 2. līdz 6. punktam neskar Regulas (EK) Nr. .. noteikumus par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu”. 2. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šīs regulas 1. panta 2. un 3. punktu piemēro no 2015. gada 1. jūnija. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma(s): 02 - UZŅĒMĒJDARBĪBA Darbība(as): 04 – GŪT VĒL VAIRĀK NO IEKŠĒJĀ TIRGUS | Darbības nosaukums: PRIEKŠLIKUMS PAR ĶĪMISKO VIELU KLASIFICĒŠANAS UN MARĶĒŠANAS GLOBĀLI HARMONIZĒTO SISTĒMU | 1. 1. BUDŽETA POZĪCIJAS 1.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu Nepiemēro. 1.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Nepiemēro. Šī dokumenta 3.1. sadaļā paskaidroto iemeslu dēļ šī likumdošanas iniciatīva nerada tiešas papildizmaksām Kopienas budžetā. Izmaksas, kas attiecas uz darbu ar tehniskajām komitejām, kas ir nepieciešams saistībā ar šo tiesību aktu, segs Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (budžeta pozīcija 02 03 03), ko izveidos saskaņā ar Komisijas priekšlikumu COM (2003) 644. Šīs izmaksas tomēr neatšķirsies no izmaksām, kas ir saistītas ar esošajiem tiesību aktiem par vielu un preparātu klasifikāciju un marķēšanu. Šī regula aizstāj divus citus tiesību aktus[12], neradot papildu izmaksas Kopienas budžetā. 1.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | Nepiemēro | 2. 2.DAĻA: RESURSU KOPSAVILKUMS 2.1. Finanšu resursi 2.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turp-mākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi | Saistību apropriācijas (SA) | 6.1. | a | Nepiemēro | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 6.2.4. | c | Nepiemēro | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | Nepiemēro | Maksājumu apropriācijas | b+c | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 6.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 6.2.6. | e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- | Intervences kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turp-mākie gadi | Kopā | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | Nepiemēro | 2.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā. ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 2.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1 ] | Pēc darbības | b) ieņēmumu izmaiņas | ( | (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.) 2.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 6.2.1. punktā Gada vajadzības | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā – cilvēkresursi | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3. 3.DAļA: RAKSTUROJUMS UN MēRķI Priekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija. 3.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Kā paskaidrots turpmāk 3.2. punktā, šis priekšlikums aizstāj esošos tiesību aktus, ar gandrīz tādu pašu darbības jomu. Vides ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par esošajiem tiesību aktiem par bīstamo vielu klasifikāciju, ko lielā mērā vada Eiropas Ķīmisko vielu birojs (ECB) Isprā atbilstīgi īpašam nolīgumam ar Vides ģenerāldirektorātu; turpretim Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par esošajiem tiesību aktiem bīstamo preparātu jomā. Tā kā ECB lielākoties vada kompleksās tehniskās komitejas, kas ir atbildīgas par sagatavošanas darbu, Komisijas uzdevums ir saņemt tehnisko komiteju ieteikumus un veikt ar tām saistīto komitoloģijas procedūru. Šim mērķim personāls ir gan Vides ģenerāldirektorātā, gan Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā. Atbilstoši jaunajam priekšlikumam darbs ar tehniskajām komitejām tiks pārnests no ECB uz jauno Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru Helsinkos. Aģentūras komiteju atzinumus nosūtīs Komisijai, kas tālāk vadīs attiecīgo komitoloģijas procedūru. Aplēse rāda, ka jaunā tiesību akta ieviešana neiespaidos Komisijas vajadzības pēc cilvēkresursiem. Tāpēc šis tiesību akta priekšlikums (salīdzinājumā ar esošajiem tiesību aktiem) nerada vajadzību pēc papildu resursiem. 3.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Pašlaik visā pasaulē dažādās jurisdikcijās (piemēram, Eiropas Savienībā, ASV, Kanādā, Japānā, Ķīnā, Korejā, Austrālijā) ir spēkā daudz dažādu ķīmisko vielu (vielas un preparāti, GHS termins – maisījumi) klasifikācijas un marķēšanas sistēmas. Tā rezultātā klasifikācijas un marķēšanas sistēmas atšķiras, kā arī atšķiras dažādu izcelsmes valstu viena un tā paša veida vielu un maisījumu attiecīgā veselības un drošības informācija. ANO Vides un attīstības konferencē (UNCED) 1992. gadā Riodeženeiro ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu saskaņošanu noteica kā vienu no rīcības programmām. Tā rezultātā sadarbībā ar dažādām starptautiskajām organizācijām ir izveidota jauna sistēma. Šajā izveides darbā bija lielā mērā iesaistītas ES dalībvalstis, Komisija un ieinteresētās personas. Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekspertu komiteja par bīstamo preču pārvadāšanu un vispārējo saskaņoto ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu 2002. gada decembrī Ženēvā vienojās par globāli harmonizēto ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu (GHS). 2003. gada jūlijā GHS oficiāli pieņēma ANO ECOSOC[14], un to varēja sākt ieviest. Neskatoties uz to, ka nolīgums nav saistošs, GHS de facto ir starptautisks standarts. Papildus tam, ka Komisija piedalās GHS attīstīšanā ANO līmenī, tā ir vairākkārt paziņojusi par savu mērķi ieviest GHS Kopienas tiesību aktos. Paskaidrojuma rakstā 2003. gada 29. oktobrī par Direktīvas 67/548/EEK grozījumiem, ko pieņēma vienlaikus ar Reach priekšlikumu, Komisija paziņoja, ka „tās nolūks ir pēc iespējas ātrāk ierosināt starptautiski pieņemtās GHS iekļaušanu Kopienas tiesību aktos” un jo īpaši, ka: „Komisija nāks klajā ar nepieciešamajiem priekšlikumiem, lai GHS tiktu iekļauta vienlaikus ar REACH tiesību aktu galīgo pieņemšanu”. Šis priekšlikums aizstās 2 spēkā esošās Eiropas direktīvas[15], tostarp vairāk kā 10 grozījumus un 30 pielāgojumus tehniskajai attīstībai. Tā kā šā jomā Eiropas līmenī tiesību akti jau ir ieviesti un tā ir saistīta ar starptautisko standartu ieviešanu, lai nodrošinātu augstu saskaņotības līmeni, Kopienas iesaistīšanās ir pamatota. 3.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Priekšlikuma mērķis ir ne vien dot ieguldījumu iekšējā tirgus saskaņošanā, bet labāk aizsargāt cilvēku veselību un vidi, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu attīstību un atvieglot starptautisko tirdzniecību. Šajā saistībā jānorāda, ka esošais stāvoklis, kad vienai un tai pašai vielai apdraudējumu apraksti ir dažādi, neuzlabo cilvēku veselības aizsardzību un neatvieglo starptautisko tirdzniecību, jo ražotājiem ir jālieto dažādas marķējuma zīmes vienai un tai pašai vielai atbilstoši reģionam, uz kuru vēlas eksportēt. Priekšlikuma provizoriskie rezultāti ir galīgajā ietekmes novērtējuma ziņojumā par šo priekšlikumu, kurā plaši izmantoti detalizētie RPA un London Economics pētījumi, kā arī atbildes no ieinteresētajām personām. Jo īpaši atbildes par izmaksām, kas saņemtas no uzņēmumiem, bija par pamatu būtiskiem izmaksu palielinājumiem. Kopējās analīzes rezultāti uzrāda, ka ieviešanas izmaksas jākontrolē, lai paredzamā nākotnē sasniegtu GHS labumus. Tam vajadzīgs attiecīgs pārejas periods, piemēram, lai atbilstu klasifikācijas un marķēšanas uzskaitei, vielām ir vajadzīgi trīs gadi, un maisījumiem ir vajadzīgi aptuveni 4,5 gadi, lai atbrīvoties no izmaksām un būtiskiem pūliņiem, kas jāvelta, lai atrisinātu grūtības saistībā ar pārāk īsu vai pārāk garu pārejas periodu. Jebkuri papildu pētījumi par bāzes scenāriju vai rādītāju noteikšanu, lai noteiktu ierosinātā tiesību akta ietekmi, ir uzskatāmi par nesamērīgiem, un tāpēc tie netiks veikti. Iemesli, kuru dēļ šādi pētījumi nav uzskatāmi par samērīgiem, ir šādi: - šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz starptautiska nolīguma īstenošanu; pat negatīva iepriekšēja novērtējuma gadījumā Komisija neatteiktos izvirzīt šādu tiesību akta priekšlikumu, jo nav citas politikas iespējas; - negatīvs retrospektīvs novērtējums nerosinātu Komisiju atteikties no savām saistībām īstenot starptautiski pieņemtu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu. 3.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi. X Pārvalda centralizēti X pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija (sadarbībā ar Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru, sk. turpmāk) ٱ pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ٱ izpildaģentūrām, X Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē (Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra jāizveido saskaņā ar Komisijas priekšlikumu COM (2003) 644), ٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu. ٱ Pārvalda dalīti vai decentralizēti ٱ kopā ar dalībvalstīm ٱ kopā ar trešām valstīm ٱ Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 4. 4. DAļA: UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA 4.1. Uzraudzības sistēma Komisijas dienesti saskaņo regulas uzraudzības un vērtēšanas darbu ar ANO līmeņa attiecīgiem pasākumiem un Reach pasākumiem. UNITAR un ESAO pārskata GHS īstenoto pasaulē izmantoto klasifikācijas un marķēšanas sistēmu vienādošanas līmeni, pirmkārt, lai redzētu, vai īstenojas priekšrocības, ko cerēja iegūt harmonizēšanā un arī lai noteiktu attiecīgos nākamos soļus līdzīgāku klasifikācijas un marķēšanas prasību sasniegšanai. Komisijas dienesti nodrošina savu ekspertu ieguldījumu pārskatīšanas darbā, kas pamatojas uz GHS klasifikāciju, kā tā reģistrēta Reach klasifikācijas un marķēšanas sarakstā. 4.2. Novērtēšana 4.2.1. Provizoriskais novērtējums Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, kas tiek iesniegti reizi piecos gados, Komisija novērtē cik pareizi regula tiek īstenota un vai ir konkrētas problēmas īstenošanā. Pirmajā novērtēšanā (t. i., pēc pieciem gadiem) uzmanību pievērsīs vielu klasificēšanai atbilstīgi GHS, ievērojot tad notiekošo maisījumu klasificēšanas maiņu un informēs par Reach pārskatīšanu, kas paredzēta septiņus gadus pēc stāšanās spēkā. Otrā novērtēšana (t. i., pēc desmit gadiem) varēs aptvert visu pārejas periodu. Abas novērtēšanas var izmantot ķīmisko vielu paraugu ar to „ veco” un „jauno” klasifikāciju, lai pārbaudītu vai ievērojami mainījusies joma un novērtēt klasifikācijas un marķēšanas kvalitāti (izmaiņas). 4.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Nepiemēro. 4.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Sk. 4.2.1. punktu. 5. 5. DAļA: KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Tā kā finanšu resursu pārvaldība nav iekļauta vai neizriet no šā priekšlikuma, šo sadaļu nepiemēro. 6. 6. DAļA: ZIŅAS PAR RESURSIEM 6.1. Priekšlikuma mērķi un sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata) - Rezultāts Nr. 1 | - Rezultāts Nr. 2 | Darbība Nr. 2 | - Rezultāts Nr. 1 | Starpsumma (mērķis Nr. 1) | DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 21……… | Darbība Nr. 1 | Rezultāts Nr. 1 | Starpsumma (mērķis Nr. 2) | DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. n1 | Starpsumma (mērķis Nr. n) | KOPĀ— IZMAKSAS | 6.2. Administratīvie izdevumi 6.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidi Amata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[17] (XX 01 01) | A*/AD | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* | B*, C*/AST | Nepiemēro | Personāls, ko finansē[18] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[19] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | * Pašreiz viens darbinieks DG ENV un divi – DG ENTR. 6.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Atbilstoši jaunajiem tiesību aktiem atzinumi attiecībā uz aģentūras komiteju formulēto klasifikāciju un marķējumu tiks pārsūtīti Komisijai. Komisijas turpmākais uzdevums būs vadīt attiecīgo komitoloģijas darbu. Papildus tam Komisija turpinās piedalīties GHS sistēmas attīstīšanā ANO līmenī. 6.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā X Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 6.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 6.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. Pieņem, ka AD ierēdņa vai pagaidu darbinieka vidējās izmaksas ir 117 000 euro gadā. | Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. | 6.2.6 Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | Nepiemēro | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas* | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | * Šim tiesību akta priekšlikumam vajadzīgās tehniskās komitejas ir Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras līmenī nodibinātās komitejas. To pienākumos inter alia ir darbs, kas saistīts ar klasifikāciju un marķēšanu. Visas šo tehnisko komiteju izmaksas tiks segtas no Ķīmisko vielu aģentūras budžeta. * Jaunā tiesību akta pārvaldībai nepieciešamā komitoloģijas komiteja visticamāk būs tā pati komiteja, kas vajadzīga Reach tiesību aktiem. Tāpēc komitejas darbs neradīs papildu izmaksas. * Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam (ENTR un ENV ģenerāldirektorātu līdzatbildība) piešķirti gada budžeta sadales procedūrā.. Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | [1] COM(2007) 355 galīgā redakcija. [2] ECBI/03/02. Baltās grāmatas darba grupa jautājumos par klasificēšanu un marķēšanu. 1. un 2. uzdevuma tehniskās darba grupas ieteikumu kopsavilkums. [3] Galīgais ziņojums. Tehniskā palīdzība Komisijai GHS ieviešanā. Ökopol Institute for Environmental Strategies , 2004. gada jūlijs. Galīgais ziņojums par projektu. „Tehniskais atbalsts pielikumu sagatavošanā tiesību aktu projektam, ar ko ievieš ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizēto sistēmu (GHS). Milieu Environmental Law & Policy , 2006. gada janvāris. [4] OV C. [5] OV C. [6] OV C. [7] OV L. [8] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/121/EK (OV L 396, 30.12.2006., 850. lpp.) [9] OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.). [10] OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 907/2006. (OV L 168, 21.6.2006., 5. lpp.). [11] OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. [12] Padomes Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.] un Padomes Direktīva 1999/45/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp . ]. [13] Vajadzības gadījumā, t. i., ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus, pievienot papildu slejas [14] Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja. [15] Padomes Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.] un Padomes Direktīva 1999/45/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.]. [16] Saskaņā ar aprakstu 5.3. nodaļā [17] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [18] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā [19] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā [20] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.