LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.3.2009 
SEC(2009) 359  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
priekšlikumam 
  
PADOMES PAMATL ĒMUMAM 
  
par cilvēku tirdzniec ības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardz ību, un ar kuru 
atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
  
{COM(2009) 136 gal īgā redakcija} 
{SEC (2009) 358}
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
1. K ĀDA IR PROBL ĒMA? 
Cilvēku tirdzniec ība tiek uzskat īta par vienu no smag ākajiem noziegumiem vis ā pasaulē, tā ir 
rupjš cilv ēktiesību pārkāpums, verdz ības mūsdienu izpausme1 un ārkārtīgi ienesīga 
organizētās noziedz ības nodarbe. T ā sastāv no verv ēšanas, personu p ārvietošanas vai 
uzņemšanas, pielietojot piespie du, maldinošus vai vardarb īgus pasākumus, lai veiktu 
ekspluatāciju, tostarp seksu ālo un darba ekspluat āciju, piespiedu darbu, m ājkalpību vai cita 
veida ekspluat āciju.  
Lai arī cilvēku tirdzniec ība ES ir bieži saist īta ar neleg ālo imigrāciju un cilv ēku nelikum īgu 
ievešanu, starp t ām pastāv skaidra atš ķirība. Cilvēku tirdzniec ība ir noziegums, kas p ārkāpj 
personas pamatties ības, turpret ī cilvēku nelikum īga ievešana ir robežu aizsardz ības tiesību 
aktu pārkāpums. Neleg ālas migrācijas gadījumā, kuru veicina cilv ēku nelikum īgais ieved ējs, 
pastāv vienošan ās starp migrantu un nelikum īgo ievedēju un abu attiec ības beidzas, l īdzko 
migrants iece ļo uzņemošās valsts teritorij ā. Cilvēku tirdzniec ības gadījumā nelikum īgie 
līdzekļi, piemēram, piespiešana, maldin āšana vai neaizsarg ātības ļaunprātīga izmantošana tiek 
pielietoti konkr ētā cilvēku tirdzniec ības procesa posm ā, turklāt attiecīgās personas 
pārvietošana tiek veikta turpm ākas ekspluat ācijas nolūkā, kas parasti s ākas galam ērķa valstī.  
Neapšaub āmi, cilvēku tirdzniec ības galvenais pamatc ēlonis ir soci ālā neaizsarg ātība. 
Neaizsarg ātības pamat ā ir ekonomiskie un soci ālie faktori, piem ēram, nabadz ība, dzimumu 
diskrimin ācija, bruņoti konflikti, vardarb ība ģimenē, nelabvēlīgas ģimenes un person īgi 
apstākļi, piemēram, vecums vai vesel ības stāvoklis, vai invalidit āte. Šādu neaizsarg ātību 
izmanto starptautiskie organiz ētās noziedz ības tīkli, lai veicin ātu migrāciju un līdz ar to smagi 
ekspluatētu cilvēkus, pielietojot sp ēku, draudus, piespiešanu vai daž ādus ļaunprātīgas 
izmantošanas veidus, piem ēram, parādu verdzību. Būtībā galvenais dzin ējspēks ir lielais 
ienesīgums. Otrs b ūtisks dzin ējspēks ir piepras ījums pēc seksuāliem pakalpojumiem un l ēta 
darbaspēka galamērķa valstīs.  
Personu var p ārdot seksu ālās ekspluat ācijas nolūkā vai citiem nelikum īgiem mērķiem, 
piemēram, darba ekspluat ācijai vai m ājkalpībai. Lai gan notiek ar ī tirdzniec ība ar jauniem 
vīriešiem, un t ā galvenok ārt ir darba ekspluat ācijas nolūkā, lielākā daļa cilvēku tirdzniec ībā 
cietušo tom ēr ir sievietes un meitenes. Patieš ām, cilvēku tirdzniec ības pamatc ēloņi ir arī 
dzimumu diskrimin ācija un vardarb ība ģimenē un līdz ar to cilv ēku tirdzniec ība tiek uzskat īta 
par vardarb ības veidu, kas balst īts uz dzimumu. B ērni tiek p ārdoti nolūkā tos izmantot 
darbībām, kas saist ītas ar ubagošanu vai pretlikum īgu rīcību. Seksu ālas ekspluat ācijas nolūkā 
tiek pārdotas gan meitenes, gan z ēni. Cilvēku tirdzniec ība var notikt ar ī orgānu izņemšanas 
nolūkā.  
Nav viegli apl ēst šā noziedzīgā nodarījuma robežas, jo ar cilv ēku tirdzniec ību saistītās 
noziedzīgās darbības slēpjas aiz plaši izplat ītām parādībām, piemēram, prostit ūcijas vai 
imigrācijas. Vien īgās uz pārskatāmām un pieņemtām metodēm balstītās aplēses par cilv ēku 
tirdzniecību un piespiedu darbu ir  veikusi Starptautisk ā Darba organiz ācija ( ILO). Saskaņā ar 
                                                 
1 Georgina Vaz Cabral, La traite des êtres humains. Réalités de l'esclavage contemporain , Paris, 2006. 
 
LV 3   LV ILO2, ņemot vērā, ka lielākā daļa piespiedu darba un pakalpojumu ir saist īti ar tradicion ālām 
verdzībai līdzīgām darbībām, proti, ka persona netiek p ārvietota, bet tiek ekspluat ēta in loco , 
piespiedu darbs cilv ēku tirdzniec ības kontekst ā veido aptuveni 20 % no kop ējā piespiedu 
darba. Tādējādi tiek uzskat īts, ka pasaul ē kopā piespiedu darbam cilv ēku tirdzniec ības 
rezultātā ir pakļauti vismaz 2,45 miljoni cilv ēku. No tiem katru gadu piespiedu darba nol ūkā 
tiek pārdoti 1,225 miljoni cilv ēku. Šīs aplēses ietver gan cilv ēku starptautisko tirdzniec ību, 
gan tirdzniec ību valstu iekšien ē. Lielākā daļa cilvēku tiek p ārdoti piespiedu darbam 
komerciālās seksuālās ekspluat ācijas nolūkā (43 %) vai daž ādu iemeslu d ēļ (25 %). Atlikus ī 
daļa (32 %) ir cietuši cilv ēku tirdzniec ībā ekonomisk ās ekspluat ācijas nolūkā. Sievietes un 
meitenes veido 56 % no piespiedu ekonomiskaj ā ekspluat ācijā cietušajiem, bet z ēni veido 
44 %. Attiec ībā uz piespiedu komerci ālo seksuālo ekspluat āciju, pārliecinošs vair ākums 
(98 %) ir sievietes un meitenes. B ērni, kas jaun āki par 18 gadiem, veido 40 l īdz 50 % no 
visām personām, kas cietušas no piespiedu darba3.  
Cilvēku tirdzniec ība ES ir noziedz īga parādība, kas nāk galvenok ārt no trešām valstīm, tomēr 
īpaši pēc pēdējās paplašin āšanās pastāv cilvēku tirdzniec ības plūsmas ES teritorij ā. Par 
iekšējas cilvēku tirdzniec ības gadījumiem zi ņo arī valstu uzraudz ības mehānismi4. Aplēses, 
kas veiktas par Eiropu, nav pietiekamas un uzticamas. Tom ēr, tā kā Eiropa ir viens no 
būtiskākajiem galam ērķiem pasaul ē, ir pamats no pieejamiem r ādītājiem secin āt, ka katru 
gadu uz ES vai ES iekšien ē tiek pārdoti vairāki simti tūkstošu cilv ēku. 
Tādēļ reakcijai uz cilv ēku tirdzniec ību jābūt stingrai un v ērstai gan uz nodar ījuma 
kriminālvajāšanu, gan cietušo personu aizsardz ību.  
Starptautisk ā līmenī ANO 2000. gada Protokols par cilv ēku, it īpaši sieviešu un b ērnu, 
tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sod īšanu par to, kurš papildina ANO Konvenciju pret 
transnacion ālo organiz ēto noziedz ību5 bija pirmais visaptverošais starptautiskais ties ību akts, 
ar kuru piev ērsās cilvēku tirdzniec ībai. Tiek uzskat īts, ka Eiropas Padomes Konvencija par 
cīņu pret cilv ēku tirdzniec ību6 ir pašlaik augst ākais starptautiskais standarts. ES l īmenī ar 
Pamatlēmumu 2002/629/TI par cilv ēku tirdzniec ības apkarošanu7 jo īpaši piev ērsās 
nepieciešam ībai tuvināt krimināltiesības un sodus8.  
Kaut arī dalībvalstis kopum ā ir panākušas atbilst ību pamatl ēmuma galvenaj ām prasībām, 
cilvēku tirdzniec ības visaptverošas un efekt īvas apkarošanas politikas īstenošanai b ūs 
nepieciešams vair āk darba.  
                                                 
2 Patrick Belser, Michaelle De Cock, Fahrad Mehran, ILO Minimum Estimate of Forced Labour in the 
World, ILO, Geneva, April 2005. 
3 Šie procentu ālie rādītāji atbilst 4,9 l īdz 6,15 miljoniem b ērnu. Jaun ākās aplēses tiek uzskat ītas par 
saskanīgām ar apl ēsēm, kas ietvertas  ILO  2002. gada pasaules zi ņojumā "A future without child 
labour" , kurā, izmantojot cit ādas metodes, tiek l ēsts, ka 5,7 miljoni b ērnu ir pak ļauti piespiedu darbam 
vai parādu verdzībai. 
4 Piem ēram, par iekš ējas cilvēku tirdzniec ības gadījumiem ir zi ņots Nīderlandes valsts referenta sestaj ā 
ziņojumā 2008. gad ā. 
5 ANO Protokols par cilv ēku, it īpaši sieviešu un b ērnu, tirdzniec ības novēršanu, apkarošanu un sod īšanu 
par to, kurš papildina Apvienoto N āciju Organiz ācijas Konvenciju pret transnacion ālo organiz ēto 
noziedzību, 2000. gads.  
6 Eiropas Padomes Konvencija par c īņu pret cilv ēku tirdzniec ību (CETS  Nr. 197). 
7 2002/629/TI, cit.  
8 Zi ņojums, pamatojoties uz 10. pantu Padomes 2002. gada 19. j ūlija pamatl ēmumā par cilv ēku 
tirdzniecības apkarošanu, COM(2006) 187 gal īgā redakcija.  
 
LV 4   LV 2. K ĀDS IR ES RĪCĪBAS PAMATOJUMS ? 
Jau pastāv materi ālās starptautisk ās tiesību normas, lai risin ātu cilvēku tirdzniec ības 
jautājumus. Tom ēr ieinteres ētās personas uzskata, ka pašreiz ējais regulējums dalībvalstīs tiek 
īstenots nepietiekami vai nekonsekventi. 
Komisijas 2006. gada zi ņojumā par to, kā tiek īstenots pamatl ēmums par cilv ēku tirdzniec ības 
apkarošanu9, un 2008. gada darba dokument ā par ES rīcības plānu10 tika atzīts, ka dalībvalstis 
visumā ir izpildījušas pamatl ēmuma pras ības attiec ībā uz transpon ēšanu tiesību aktos. B ūtībā 
dalībvalstu atbilst ība pašreiz ējā pamatlēmuma galvenaj ām prasībām izriet no iepriekš ējiem 
tiesību aktiem vai jauniem ties ību aktiem, ar kuriem transpon ē pamatlēmumu. Tom ēr, tā kā 
vairāki pamatl ēmuma noteikumi pie ļauj izņēmumus vai atrunas un t ā kā pamatlēmumā ir 
ietvertas tikai krimin āltiesību normas, cilv ēku tirdzniec ības visaptverošas apkarošanas 
politikas īstenošana dal ībvalstīs joprojām nav apmierinoša. Min ētajā Komisijas darba 
dokument ā tika secin āts, ka cilv ēku tirdzniec ības apkarošanas politikas īstenošanā jāiegulda 
vairāk darba.  
Eiropas Padomes 2005. gada Konvencija par c īņu pret cilv ēku tirdzniec ību nosaka augst āko 
starptautisko standartu un ir b ūtisks solis pretim ties ību aktu saska ņošanai, tostarp 
krimināltiesību, cietušo atbalsta, nov ēršanas un uzraudz ības jomā. Tomēr konvencija ietver 
gan saistošus, gan nesaistošus noteikumus, un t ā pieļauj atrunas b ūtiskās jomās, piemēram, 
attiecībā uz ekstrateritori ālo jurisdikciju. T ādējādi pašā konvencij ā ir vairākas vājās vietas.  
Ņemot vērā pašreizējo tiesisko regul ējumu, attiec ībā uz ANO un Eiropas Padomes ties ību 
aktiem un ES ties ību aktiem, var konstat ēt šādus trūkumus:  
– Noziedznieki netiek saukti pie atbild ības  
• Pašlaik nenotiek pietiekami daudz krimin ālprocesu11. Lielākais izmekl ēšanu un 
kriminālvajāšanu skaits attiec ībā uz cilvēku tirdzniec ību seksuālās ekspluat ācijas nolūkos 
2006. gad ā tika reģistrēts Austrij ā (128), Be ļģijā (291), Bulg ārijā (291), V ācijā (353), 
Itālijā (214), Portug ālē (65) un Apvienotaj ā Karalistē (54)12. Kopējais ES izmekl ēto lietu 
skaits bija 195 lietas 2001. gad ā, 453 lietas 2003. gad ā, 1060 lietas 2005. gad ā un 1569 
lietas 2006. gad ā13. Neraugoties uz augošo tendenci, krimin ālprocesu skaits joproj ām nav 
samērojams ar iepriekš aprakst īto lēsto noziedz ības apjomu.  
– Cietušie nesa ņem pienācīgu palīdzību, aizsardz ību vai kompens āciju 
                                                 
9 Zi ņojums, pamatojoties uz 10. pantu Padomes 2002. gada 19. j ūlija pamatl ēmumā par cilv ēku 
tirdzniecības apkarošanu, COM (2006) 287 gal īgā redakcija. 
10 Komisijas darba dokuments „Evaluation and monitoring of the implementation of the EU Plan on best 
practices, standards and procedures for combating and preventing trafficking in human beings”, 
COM(2008) 657. Dokuments tika izstr ādāts, pamatojoties uz 24 atbild ēm uz anketu, ko Komisija 
izsūtīja 2007. gada decembr ī, un uz inform āciju, ko iesniegušas daž ādas strukt ūras, piemēram, Eiropols 
un Eurojust . 
11 Visu šaja punkt ā minēto rādītāju avots ir Komisijas darba dokuments COM(2008)657, cit.  
12 Daž ās valstīs šajos skait ļos ir iekļauta cilvēku tirdzniec ība darba ekspluat ācijas nolūkos. Iespējams, ka 
vairākas lietas par cilv ēku tirdzniec ību seksuālās ekspluat ācijas nolūkos joproj ām tiek skat ītas kā lietas 
par prostit ūcijas ekspluat āciju, ņemot vērā pierādījumu vākšanas grūtības.  
13 To lietu, kur ās pasludin āts notiesājošs spriedums, ir daudz maz āk. Kopējais lietu skaits, kur ās 
pasludināts notiesājošs spriedums par cilv ēku tirdzniec ību seksuālās ekspluat ācijas nolūkos, 2006. gad ā 
bija 284 lietas. 
 
LV 5   LV • Precīzu cietušo skaitu, kam p ēdējo gadu laik ā ir sniegta pal īdzība, ir uzr ādījušas tikai 
Austrija (162), Be ļģija (121), Bulg ārija (81), Čehija (14), Somija (9) It ālija (2143), Lietuva 
(96), Polija (10), Slov ēnija (40) un Norv ēģija (37)14. Ņemot vērā cilvēku tirdzniec ības lēsto 
apmēru Eiropā, jāsecina, ka par re ālu reakciju var uzskat īt tikai daž ās valstīs veiktos 
pasākumus. No otras puses, t ādās valstīs kā Austrija, Be ļģija, Itālija, Bulg ārija un 
Apvienotā Karaliste, kur ās ir ievērojams skaits cietuš o, kuriem sniegta pal īdzība, arī 
skaitliskie r ādītāji par krimin ālprocesiem ir augst āki.  
– Slikta situ ācijas uzraudz ība 
• Kopumā cilvēku tirdzniec ības jomā vērojams rādītāju un aplēšu trūkums. Jaut ājumos par 
cietušo ties ībām un atbalstu cietušajiem liel ākajā vairumā valstu šādu rādītāju nemaz nav. 
Attiecībā uz uzraudz ības mehānismiem valstu sist ēmas joproj ām šķiet nepietiekamas. 
Valsts referentus ir iec ēlušas divas valstis (N īderlande un Zviedrija), bet asto ņas norāda, ka 
ir izveidoti l īdzīgi mehānismi (Be ļģija, Bulgārija, Kipra, Čehija, Dānija, Somija, Portug āle 
un Apvienot ā Karaliste). Š ādai situācijai varētu būt negatīva ietekme uz sav ākto datu 
kvalitāti. 
Šo iemeslu d ēļ ieinteres ētās puses pauž nepieciešam ību pēc efektīvākiem, specifiskiem un 
saistošiem pas ākumiem iepriekš min ētajās būtiskajās jomās. 
3. K ĀDI IR PROGRAMMAS M ĒRĶI? 
Darbības vispārējais mērķis ir saska ņā ar Līguma par ES 29. pantu apkarot gan organiz ēto, 
gan cita veida noziedz ību, jo īpaši cilvēku tirdzniec ību un nodar ījumus pret b ērniem, veidojot 
saskaņotu sistēmu cīņai pret cilv ēku tirdzniec ību trešajā pīlārā un palielinot t ās efektivit āti.  
A Īpašais mērķis – veikt noziegumu krimin ālvajāšanu  
– Darbības mērķi: 
– A1 noteikt efekt īvus, samērīgus un prevent īvus sodus; 
– A2 veicin āt cietušo sadarb ību ar tiesu iest ādēm; 
– A3 nov ērst šķēršļus starptautiskajai sadarb ībai un visp ārināt tādu 
izmeklēšanas līdzekļu pielietošanu, kas ir efekt īvi organiz ētās noziedz ības un 
starptautisk ās lietās; 
– A4 veicin āt cilvēku tirgotāju krimin ālvajāšanu, ja nodar ījums ir izdar īts 
ārpus valsts teritorijas. 
B Īpašais mērķis – aizsarg āt cietušo ties ības 
– Darbības mērķi:  
– B1 visām personām, kas tiek uzskat ītas par cietušajiem, nodrošin āt beznosac ījumu 
un individu āli pielāgotu palīdzību pirms krimin ālprocesa, t ā laikā un pēc tā;  
                                                 
14 Šie skait ļi nav sam ērojami ar tiem, kas ietverti SMO datub āzē.  
 
LV 6   LV – B2 aizsarg āt cietušos pret aiztur ēšanu un krimin ālvajāšanu par nodar ījumiem, 
kurus tie bijuši spiesti izdar īt, piemēram, par imigr ācijas tiesību aktu pārkāpšanu; 
– B3 palielin āt cietušo aizsardz ību pret turpm āku kaitējumu, kas izriet no veida, 
kādā kompetent ās iestādes īsteno procesu; 
– B4 izveidot īpašus instrumentus, kuru m ērķis ir nodrošin āt efektīvu aizsardz ību un 
kompensāciju.  
C Īpašais mērķis – novērst cilvēku tirdzniec ību  
– Darbības mērķi: 
– C1 mazināt neaizsarg ātības faktorus izcelsmes valst īs;  
– C2 uzlabot valsts amatpersonu prasmes sazin āties ar potenci ālajiem cietušajiem; 
– C3 veicināt pieprasījuma samazin āšanos pēc seksuālajiem pakalpojumiem un l ētā 
darbaspēka. 
– D Īpašais mērķis – izveidot efekt īvas uzraudz ības sistēmas  
– Darbības mērķi: 
– D1 izveidot saskan īgus valsts meh ānismus, piem ēram, valsts referentus vai 
tamlīdzīgus mehānismus;  
– D2 izveidot ciešu sadarb ību starp valsts referentiem vai taml īdzīgiem 
mehānismiem. 
4. K ĀDI IR POLITIKAS RISIN ĀJUMI ? 
Tika izskat īti dažādi politikas risin ājumi, lai sasniegtu noteiktos m ērķus.  
• 1. politikas risin ājums. ES l īmenī netiek veikta jauna r īcība 
• ES neveiktu nek ādu rīcību, lai apkarotu cilv ēku tirdzniec ību, bet dal ībvalstis var turpin āt 
Eiropas Padomes Konvencijas par c īņu pret cilv ēku tirdzniec ību parakst īšanu un 
ratificēšanu.  
• 2. politikas risin ājums. Nele ģislatīvi pasākumi  
Pamatlēmums 2004/629/TI netiktu groz īts. Varētu ieviest nele ģislatīvus pasākumus tādās 
jomās kā cietušo atbalsta programmas, uzraudz ība, prevent īvie pasākumi galam ērķa valstīs, 
preventīvie pasākumi izcelsmes valst īs, apmācība, sadarb ība tiesībaizsardz ības jomā.  
• 3. politikas risin ājums. Jauni ties ību akti krimin ālvajāšanas, cietušo atbalsta, nov ēršanas un 
uzraudzības jomās  
Tiktu pieņemts jauns pamatl ēmums, kur ā tiktu ietverti esoš ā pamatlēmuma noteikumi, k ā arī 
daži Eiropas Padomes konvencijas noteikumi un papildu elementi. Konkr ēti, jaunaj ā 
 
LV 7   LV pamatlēmumā būtu ietverti noteikumi t ādās jomās kā materiālās krimināltiesības, jurisdikcija 
un krimin ālvajāšana, cietušo ties ības krimin ālprocesā, palīdzība cietušajiem, īpaši 
aizsardzības pasākumi bērniem, nov ēršana un uzraudz ība.  
• 4. politikas risin ājums. Jauni ties ību akti (k ā 3. risinājumā) + neleģislatīvi pasākumi (kā 
2. risinājumā)  
– Tiktu pieņemts jauns pamatl ēmums, kur ā tiktu iestr ādāts esošais pamatl ēmums un iek ļauti 
jauni noteikumi. Jauno pamatl ēmumu papildin ātu ar nele ģislatīviem pasākumiem, jo īpaši 
tiem, kas noteikti 2. risin ājumā. 
5. K Ā SALĪDZINĀMI POLITIKAS RISIN ĀJUMI ? 
1. risinājums (status quo)  var nest b ūtiskus uzlabojumus, ja dal ībvalstis paraksta, ratific ē un 
īsteno Eiropas Padomes konvenciju CETS  Nr. 197. Tom ēr ilgās valstu ratific ēšanas 
procedūras, nepast āvot juridiski saistošam satvaram ES m ērogā, vieš neskaidr ību par to, kad 
un kādā apmērā konvencijas rad ītie ieguvumi tiks īstenoti praks ē.  
2. risinājums  uzlabotu esoš ā tiesiskā regulējuma īstenošanu, ta ču tas neb ūtu pietiekams, lai 
uzlabotu krimin ālvajāšanu vair ākās jomās, kurās nepieciešams īpašs juridiskais pamats. 
Turklāt agrāk pieņemto nesaistošo dokumentu zemais īstenošanas l īmenis nevieš optimismu 
attiecībā uz 2. risin ājuma efektivit āti. 
3. risinājums  radītu uzlabojumu sal īdzinājumā ar esošo situ āciju. Tas stiprin ātu tiesisko 
regulējumu jom ās, ko aptver pašreiz ējie ES noteikumi par noziedz īga nodarījuma izdar ītāju 
saukšanu pie atbild ības un cietušo aizsardz ību. Ar to piev ērstos arī novēršanai un uzraudz ībai. 
Domājams, ka soci ālie un ekonomiskie ieguvumi, k ādus dotu efekt īvāka rīcība pret šo 
noziedzības veidu, atsv ērtu finanšu izmaksas.  
4. risinājums  palielinātu 2. un 3. risin ājuma pasākumu efektivit āti, tos apvienojot un rosinot 
dalībvalstis sadarboties, lai izveidotu in strumentus un uzlabotu visaptveroš āka tiesisk ā 
regulējuma īstenošanu, kas tiktu ieviests. 
Pēc ekonomisk ās ietekmes, soci ālās ietekmes un ietekmes uz pamatties ībām analīzes jāsecina, 
ka labākā pieeja probl ēmām nolūkā sasniegt noteiktos m ērķus ir 3. un 4. risin ājums. Vēlamais 
risinājums būtu 4. risin ājums.