ITS darbības uzraudzība / lietu izskatīšana

XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

ITS darbība

• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

no trešām valstīm

no kandidātvalstīm

no EBTA valstīm

No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

no trešām valstīm

no kandidātvalstīm

no EBTA valstīm

Ņemot vērā paredzamo finansiālo ietekmi, nav identificējamas būtiskas skaitliskā izteiksmē nosakāmas izmaksas vai ieguvumi. Ieguldījums būs daļa no TRADE ĢD vispārējās kontroles sistēmas.

ITS finansējumu ES un Vjetnamas IAN piešķirs “esošai struktūrai” (proti, ICSID) tā, lai tā novirzītu honorārus, kas jāizmaksā ITS tiesnešiem. Tas ir tikai gadījumā, ja rodas strīds par to, ka varētu rasties lietu pārvaldības maksa, jo citādi ICSID kā sekretariāta pakalpojumi ir pieejami bez maksas.

☑ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2019. gada (ja tiek ratificēts Padomē un Eiropas Parlamentā),

2016. gadā kopējais ĀTI apjoms Vjetnamā bija 8,3 miljardi EUR. ES, kas ir viens no lielākajiem ieguldītājiem Vjetnamā, gūs labumu no uzlabotās ieguldījumu vides, kuru nodrošinās IAN. Nolīgumā arī iekļauti visi jauninājumi no ES jaunās pieejas ieguldījumu aizsardzībai un tās izpildes mehānismi, kuri nav ietverti 21 divpusējā ieguldījumu līgumā, kas ir spēkā starp Vjetnamu un ES dalībvalstīm un tiks aizstāts ar IAN.

Ar nolīgumu tiek izveidota ieguldījumu tiesu sistēma (ITS), kas izstrādāta tā, lai apmierinātu iedzīvotāju un rūpniecības nozaru lielās cerības pēc taisnīgākas, pārredzamākas un institucionalizētas sistēmas ieguldījumu strīdu izšķiršanai. ES un Vjetnamas IAN noteikumi, kas ietekmē ES budžetu, attiecas tieši uz ITS izveides un darbības izmaksām.

Priekšlikums ir viens no pirmajām desmit Ž. K. Junkera prioritātēm: nodarbinātība, izaugsme un ieguldījumi.

Ar šo apstiprina Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, (“nolīgums”).

(1)saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. [XX] Ieguldījumu aizsardzības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (turpmāk — “nolīgums”), tika parakstīts [2019. gada XX XXX], ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

Tāpat saskaņā ar sarunu norādēm IAN, par ko Komisija risināja sarunas, nodrošinās ieguldītājiem mūsdienīga un reformēta ieguldījumu strīdu izšķiršanas mehānisma izmantošanas iespēju. Šī sistēma nodrošina, ka ieguldījumu aizsardzības noteikumi tiek ievēroti, un cenšas līdzsvarot to, ka tiek pārredzami aizsargāti ieguldītāji un nodrošinātas valsts tiesības reglamentēt, lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķus. Ar nolīgumu tiek izveidota pastāvīga starptautiska un pilnībā neatkarīga strīdu izšķiršanas sistēma, kas sastāv no pastāvīgās Pirmās instances tiesa un Apelācijas tiesa, kurās strīdu izšķiršanas procedūras norisināsies pārredzami un objektīvi.

Saskaņā ar sarunu norādēs izstrādātajiem mērķiem Komisija nodrošināja, lai ES ieguldītājiem un to ieguldījumiem Vjetnamā tiktu nodrošināta taisnīga un vienlīdzīga attieksme un tie netiktu diskriminēti salīdzinājumā ar Vjetnamas ieguldījumiem līdzīgos apstākļos. Vienlaikus IAN aizsargā ES ieguldītājus un viņu ieguldījumus Vjetnamā pret ekspropriāciju, izņemot gadījumus, kad tas notiek sabiedrības interesēs, pienācīgā kārtā, bez diskriminācijas un pret tūlītēju, adekvātu un efektīvu kompensāciju atbilstīgi ekspropriēto ieguldījumu godīgai tirgus vērtībai.

Nolīgumā ir iekļauti visi jauninājumi no ES jaunās pieejas ieguldījumu aizsardzībai un izpildes mehānismi, kuri nav ietverti 21 spēkā esošajā divpusējā ieguldījumu līgumā starp Vjetnamu un ES dalībvalstīm. Ļoti svarīgs IAN aspekts ir tāds, ka tas aizstāj un tādējādi uzlabo 21 spēkā esošo divpusējo ieguldījumu līgumu.

(5)Vjetnamas apņemšanos samazināt vai atcelt savus tarifus importam no ES un Eiropas uzņēmumiem un patērētājiem izdevīgāku piekļuvi Vjetnamas izcelsmes produktiem;

Abi minētie mērķi tika pilnībā sasniegti: nolīgums pārsniedz esošās PTO saistības daudzās jomās, piemēram, pakalpojumi, iepirkums, beztarifu barjeras un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, ieskaitot ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) aizsardzību. Visās minētajās jomās Vjetnama piekrita uzņemties arī jaunas saistības, kas ievērojami pārsniedz to, ko Vjetnama ir apņēmusies īstenot citos nolīgumos, ieskaitot CPTPP.

Kā uzsvērts paziņojumā “Tirdzniecība visiem”, Komisija velta arvien vairāk resursu, kas nepieciešami, lai efektīvi īstenotu un izpildītu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus. Komisija 2017. gadā publicēja pirmo ikgadējo BTN īstenošanas ziņojumu. Ziņojuma galvenais mērķis ir sniegt objektīvu priekšstatu par ES BTN īstenošanu, izceļot sasniegumus un novēršamos trūkumus. Šim ziņojumam būtu jābūt par pamatu atklātām diskusijām un sadarbībai ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un pilsonisko sabiedrību par BTN darbību un to īstenošanu. Ziņojums, ko publicē reizi gadā, ļaus regulāri uzraudzīt notikumu attīstību, norādot arī uz to, kā ir tikuši risināti identificētie prioritārie jautājumi. Ziņojumā ES un Vjetnamas BTN tiks iekļauts pēc tā stāšanās spēkā.

Tirdzniecības komitejas uzdevums būs arī sazināties ar visām ieinteresētajām personām, ieskaitot privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību, saistībā ar nolīguma darbību un īstenošanu. Nolīgumā abas puses atzīst to, cik svarīga ir pārredzamība un atklātība, un apņemas ievērot sabiedrības pārstāvju viedokli, lai nolīguma īstenošanā ņemtu vērā visdažādākās perspektīvas.

BTN nodaļā par institūcijām tiek izveidota Tirdzniecības komiteja, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt un veicināt nolīguma īstenošanu un piemērošanu. Tirdzniecības komitejas sastāvā ir ES un Vjetnamas pārstāvji, kas tiksies katru gadu vai pēc kādas puses pieprasījuma. Tirdzniecības komiteja pārraudzīs visu to specializēto komiteju un darba grupu darbu, kuras izveidotas saskaņā ar nolīgumu (Preču tirdzniecības komiteja, Muitas komiteja, Sanitāro un fitosanitāro pasākumu komiteja, Ieguldījumu, pakalpojumu tirdzniecības, elektroniskās komercijas un publiskā iepirkuma komiteja, Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja, Intelektuālā īpašuma tiesību, ieskaitot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, darba grupa un Mehānisko transportlīdzekļu un detaļu darba grupa).

ES un Vjetnamas BTN un IAN ietver institucionālus noteikumus, kas nosaka īstenošanas iestāžu struktūru, lai varētu pastāvīgi uzraudzīt nolīgumu īstenošanu, darbību un ietekmi. Tā kā nolīgumi ir daļa no kopējām divpusējām attiecībām starp ES un Vjetnamu, kuras reglamentē PSN, minētās struktūras iekļausies ar PSN kopīgajā institucionālajā satvarā.

Gaidāms, ka ES un Vjetnamas IAN būs finansiāla ietekme ES budžeta izdevumu pusē. Nolīgums būs ES trešais nolīgums (pēc ES un Kanādas Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma un ES un Singapūras nolīguma), kurā ietverta ieguldījumu tiesu sistēma (ITS) strīdu izšķiršanai starp ieguldītājiem un valstīm. No 2019. gada ir paredzēti papildu izdevumi gadā 700 000 EUR apmērā (ja nolīgums stāsies spēkā), lai finansētu šo pastāvīgo struktūru, ko veido Pirmās instances tiesa un Apelācijas tiesa. Vienlaikus nolīgumā paredzēts izmantot administratīvos resursus no budžeta pozīcijas XX 01 01 01 (Izdevumi, kas saistīti ar iestādē strādājošiem ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem), ņemot vērā, ka viens administrators kā pilnslodzes ekvivalents veiks uzdevumus saistībā ar šo nolīgumu. Tas ir norādīts tiesību akta finanšu pārskatā un uz to attiecas pārskatā minētie nosacījumi.

ES un Vjetnamas BTN būs finansiāla ietekme ES budžeta ieņēmumu pusē. Tiek lēsts, ka pēc nolīguma pilnīgas īstenošanas negūtie nodokļu ieņēmumi varētu sasniegt 1,7 miljardus EUR. Aplēse balstās uz paredzamo vidējo importu 2035. gadā, ja nolīguma nebūtu, un attēlo ikgadējo ieņēmumu zaudējumu, kas izriet no ES tarifu atcelšanas attiecībā uz Vjetnamas izcelsmes importu.

Pirms sarunām un to gaitā ES dalībvalstis tika regulāri informētas, un ar tām Padomes Tirdzniecības politikas komitejā notika gan mutiska, gan rakstiska apspriešanās par dažādajiem sarunu aspektiem. Arī Eiropas Parlaments tika regulāri informēts un ar to notika apspriešanās EP Starptautiskās tirdzniecības komitejā (INTA) un jo īpaši tās ES un Vjetnamas BTN uzraudzības grupā. Sarunu gaitā iegūtais nolīguma teksts visā procesa gaitā tika sūtīts abām iestādēm.

Turklāt 2012. gada jūnijā Komisija rīkoja tādu sabiedrisko apspriešanu par nākotnes divpusējo nolīgumu ar Vjetnamu, kurā bija iekļauta aptauja, kas tika sagatavota, lai iegūtu informāciju no ieinteresētās personas, un kas vēlāk palīdzēja Komisijai noteikt prioritātes un pieņemt lēmumus visā sarunu procesā. Tika saņemtas 62 atbildes: 43 atbildes sniedza nozaru apvienības un apvienības, 16 atbildes — atsevišķi uzņēmumi un trīs atbildes — dalībvalstis. Atbildes aptvēra plašu nozaru klāstu, ieskaitot lauksaimniecības pārtikas produktu, IKT, tekstilizstrādājumu, pakalpojumu, zāļu, ķīmisko vielu, metālu, zaļās enerģijas, automobiļu, mašīnbūves un koksnes un papīra nozari. Pēc rakstiskās apspriešanās notika tikšanās ar vairākiem anketas respondentiem, kas sarunās ar Vjetnamu pārstāv visjutīgākās nozares (tekstilizstrādājumi, alkoholiskie dzērieni, zāles, automobiļi un IKT).

Pirms divpusējo sarunu ar Vjetnamu sākšanas tika veikts tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums (TSIA) par BTN starp ES un ASEAN — to veica ārējs darbuzņēmējs ar mērķi izpētīt iespējamo ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, ko radītu ciešāka ekonomiska partnerība starp abiem reģioniem.

Kad sarunas ar Vjetnamu bija pabeigtas, darba grupa, ko vadīja Tirdzniecības ĢD galvenā ekonomista nodaļa, veica pētījumu par ekonomiskajiem ieguvumiem, kas sagaidāmi no nolīguma.

Minētos elementus nevar saskaņoti nošķirt no materiālajām tiesību normām vai valstu strīdu izšķiršanas mehānisma, un tādējādi tie būtu jāiekļauj ES līmeņa nolīgumos.

ES un Vjetnamas IAN ir jāparaksta Savienībai atbilstīgi Padomes lēmumam, pamatojoties uz LESD 218. panta 5. punktu, un jānoslēdz Savienībai atbilstīgi Padomes lēmumam, pamatojoties uz LESD 218. panta 6. punktu, pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas un ratifikācijas dalībvalstīs saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām.

ES un Vjetnamas BTN un IPA pilnībā atbilst Savienības politikai, un tādēļ ES nevajadzēs grozīt tās noteikumus, regulējumu vai standartus nevienā regulētā jomā. Turklāt tāpat kā visos citos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, par ko Komisija ir risinājusi sarunas, ES un Vjetnamas BTN un IAN pilnībā aizsargā sabiedriskos pakalpojumus un nodrošina, ka tiek pilnībā saglabātas valdību tiesības reglamentēt sabiedrības interesēs un ka tas ir viens no šo nolīgumu pamatprincipiem.

No ES un Vjetnamas IAN spēkā stāšanās dienas tas aizstās divpusējos ieguldījumu līgumus starp Vjetnamu un ES dalībvalstīm, kuri uzskaitīti IAN 6. pielikumā (Ieguldījumu nolīgumu saraksts).

ES un Vjetnamas ilgstošās tirdznieciskās un ekonomiskās attiecības līdz šim ir veidojušās bez kāda konkrēta tiesiskā regulējuma. Sarunās izstrādātie BTN un IAN būs konkrēti nolīgumi, kas ļaus īstenot PSN noteikumus par tirdzniecību un ieguldījumiem un būs daļa no ES un Vjetnamas kopējām divpusējām attiecībām.

Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments par Ieguldījumu aizsardzības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, noslēgšanu.

–priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses.

–priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, un

–priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku;

–priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku;

Vjetnama ir kļuvusi par ES otro lielāko tirdzniecības partneri ASEAN aiz Singapūras un pirms Malaizijas — 2017. gadā ES un Vjetnamas tirdzniecības apjoms bija 47,6 miljardi EUR. Vjetnama ir viena no visstraujāk augošajām ASEAN valstīm, un pēdējā desmitgadē vidējais IKP pieaugums bija aptuveni 6 %, kas, kā prognozēts, saglabāsies arī turpmāk. Vjetnama ir dinamiska ekonomika, kurā ir vairāk nekā 90 miljoni iedzīvotāju, visstraujāk augošā vidusšķira ASEAN un jauns un dinamisks darbaspēks. Tā kā Vjetnamā ir augsts rakstpratības un izglītības līmenis, salīdzinoši zems atalgojums, laba savienotība un tā atrodas ASEAN centrā, arvien vairāk ārvalstu ieguldītāju to izvēlas par savu centru Mekongas reģionā un ārpus tā.

par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 17.10.2018 COM(2018) 693 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses



IEGULDĪJUMU AIZSARDZĪBAS NOLĪGUMS

STARP EIROPAS SAVIENĪBU

UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES,

UN VJETNAMAS SOCIĀLISTISKO REPUBLIKU,

NO OTRAS PUSES EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk – “Savienība”, BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA,



LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA,



ZVIEDRIJAS KARALISTE un

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, no vienas puses, turpmāk kopā – “ES puse”, un VJETNAMAS SOCIĀLISTISKĀ REPUBLIKA, no otras puses, turpmāk – "Vjetnama", turpmāk abas kopā "Puses", ATZĪDAMAS savstarpējo ilgstošo un ciešo partnerību, kuras pamatā ir kopīgi principi un vērtības, kas atspoguļotas Briselē 2012. gada 27. jūnijā parakstītajā Pamatnolīgumā par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (turpmāk – “partnerības un sadarbības nolīgums”), un savstarpējās svarīgās ekonomiskās, tirdzniecības un ieguldījumu attiecības, kuras atspoguļojas arī Briselē dd/mm/gggg parakstītajā Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (turpmāk – “brīvās tirdzniecības nolīgums”); VĒLĒDAMĀS vēl vairāk stiprināt ekonomiskās attiecības kā daļu no to vispārējām attiecībām un atbilstīgi tām un būdamas pārliecinātas par to, ka šis nolīgums radīs jaunus apstākļus ieguldījumu attīstībai starp Pusēm;



ATZĪDAMAS, ka šis nolīgums papildinās un veicinās reģiona ekonomiskās integrācijas centienus; APŅĒMUŠĀS stiprināt ciešās savstarpējās ekonomiskās, tirdzniecības un ieguldījumu attiecības atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķim tā ekonomikas, sociālajā un vides dimensijā, kā arī veicināt ieguldījumus atbilstīgi šim nolīgumam, ievērojot vides aizsardzību un darba aizsardzību iespējami augstā līmenī un attiecīgos starptautiski atzītos standartus un nolīgumus; VĒLĒDAMĀS paaugstināt dzīves līmeni, veicināt ekonomikas izaugsmi un stabilitāti, radīt jaunas nodarbinātības iespējas un uzlabot vispārējo labklājību un tādēļ atkārtoti apstiprinādamas apņemšanos veicināt ieguldījumus;

ATKĀRTOTI APSTIPRINĀDAMAS savu apņemšanos ievērot brīvās tirdzniecības nolīgumā izklāstītos ilgtspējīgas attīstības principus; ATZĪDAMAS pārredzamības nozīmi, kas atspoguļojas to saistībās brīvās tirdzniecības nolīgumā; ATKĀRTOTI APSTIPRINĀDAMAS apņemšanos ievērot 1945. gada 26. jūnijā Sanfrancisko parakstītos Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju;



PAMATODAMĀS uz to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem atbilstīgi Marrākešas līgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas noslēgts 1994. gada 15. aprīlī Marrākešā (turpmāk – “PTO līgums”), un citiem daudzpusējiem, reģionāliem un divpusējiem nolīgumiem un vienošanās, kuru Puses tās ir, jo īpaši brīvās tirdzniecības nolīgumam; VĒLĒDAMĀS veicināt savu uzņēmumu konkurētspēju, nodrošinot tiem paredzamu tiesisko regulējumu ieguldījumu attiecībām, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

1. NODAĻA MĒRĶI UN VISPĀRĪGĀS DEFINĪCIJAS 1.1. PANTS

Mērķis Šā nolīguma mērķis ir saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem sekmēt ieguldījumu attiecības Pušu starpā. 1.2. PANTS Definīcijas Šajā nolīgumā: a) “Puses fiziska persona” attiecībā uz ES Pusi ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais saskaņā ar tās iekšzemes normatīvajiem aktiem un attiecībā uz Vjetnamu – Vjetnamas valstspiederīgais saskaņā ar tās iekšzemes normatīvajiem aktiem;

b) “juridiska persona" ir jebkura juridiska vienība, kas noteiktā kārtībā izveidota vai citādi organizēta saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātai personai vai valstij, tostarp jebkura korporācija, fonds, personālsabiedrība, kopuzņēmums, viena īpašnieka īpašums vai asociācija; c) “Puses juridiska persona” ir ES Puses juridiska persona vai Vjetnamas juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar attiecīgi kādas Savienības dalībvalsts vai Vjetnamas iekšzemes normatīvajiem aktiem un kas attiecīgi Savienības vai Vjetnamas teritorijā veic vērienīgu darījumdarbību; juridiska persona:

i) “pieder” vienas Puses fiziskām vai juridiskām personām, ja vairāk nekā 50 % tās kapitāla daļu labuma guvēju faktiski ir attiecīgi ES Puses vai Vjetnamas personas, vai

ii) ir kādas Puses fizisku vai juridisku personu “kontrolē”, ja attiecīgi ES Puses vai Vjetnamas personām ir pilnvaras iecelt vairākumu tās direktoru vai kā citādi likumīgi vadīt tās darbību; d) “pakalpojumi, ko sniedz, un darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras” ir pakalpojumi, kurus nesniedz, vai darbības, kuras neveic ne uz komerciāla pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem; e) “saimnieciska darbība" ietver rūpnieciska, tirdznieciska un profesionāla rakstura darbības un amatnieku darbības, bet neietver pakalpojumus, ko sniedz, vai darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras; f) “darbība” attiecībā uz ieguldījumu ir ieguldījuma veikšana, pārvaldība, uzturēšana, izmantošana, lietošana, pārdošana vai cita veida atsavināšana; g) “Puses pieņemti vai saglabāti pasākumi" ir pasākumi, ko veic: i) centrālā, reģionālā vai vietējā valdība un iestādes un ii) nevalstiskas organizācijas, kas īsteno centrālās, reģionālās vai vietējās valdības vai iestāžu deleģētās pilnvaras;

h) “ieguldījumi” ir visu veidu aktīvi, kuri tieši vai netieši ir kādas Puses ieguldītāja īpašumā vai kontrolē otras Puses teritorijā un kuriem piemīt ieguldījumu īpašības, ieskaitot tādas īpašības kā kapitāla vai citu resursu saistības, cerības uz ieguvumiem vai peļņu, riska uzņemšanās un konkrēts ilgums. Ieguldījumiem var būt šādi veidi: i) materiāls vai nemateriāls, kustams vai nekustams īpašums, kā arī jebkuras citas īpašuma tiesības, piemēram, noma, hipotēkas, ķīlas un galvojumi,

ii) uzņēmums, kā arī daļas, akcijas un cita veida līdzdalība uzņēmuma kapitālā, ieskaitot attiecīgas atvasinātās tiesības, iii) obligācijas, parādzīmes, aizdevumi un citi parāda instrumenti, ieskaitot attiecīgas atvasinātās tiesības, iv) darbuzņēmuma, būvniecības, vadības, ražošanas, koncesijas, ieņēmumu sadales un citi tamlīdzīgi līgumi,

v) prasījumi skaidrā naudā, citos aktīvos vai saistībā ar tādu līgumsaistību izpildi, kurām ir ekonomiska vērtība, un vi) intelektuālā īpašuma tiesības un nemateriālās vērtības; ienākumus, kas tiek ieguldīti, uzskata par ieguldījumiem, ja tiem ir ieguldījuma īpašības, un, ja tiek mainīts veids, kādā aktīvi tiek ieguldīti vai atkārtoti ieguldīti, tas neietekmē to, ka tos kvalificē par ieguldījumiem, ciktāl tie saglabā ieguldījuma īpašības;

i) “Puses ieguldītājs” ir kādas Puses fiziska vai juridiska persona, kas veikusi ieguldījumus otras Puses teritorijā; j) “ienākumi” ir visas summas, kas iegūtas vai atvasinātas no ieguldījumiem vai atkārtotiem ieguldījumiem, ieskaitot peļņu, dividendes, kapitāla pieaugumu, autoratlīdzību, procentus, ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītus maksājumus, maksājumus natūrā un visus citus likumīgos ienākumus; k) “pasākums” ir kādas Puses pasākums likuma, normas, noteikumu, procedūras, lēmuma, administratīva akta vai citā formā; l) “persona” ir fiziska vai juridiska persona;

m) “trešā valsts” ir valsts vai teritorija, kas ir ārpus šā nolīguma teritoriālās piemērošanas jomas, kā noteikts 4.22. pantā (Teritoriālā piemērošana); n) “ES Puse” ir Savienība vai tās dalībvalstis, vai Savienība un tās dalībvalstis savās attiecīgajās kompetences jomās, kā izriet no Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību; o) “Puse” ir ES Puse vai Vjetnama;

p) “iekšzemes” attiecībā uz tiesību aktiem, likumiem un normatīvajiem aktiem ir attiecīgi Savienības un tās dalībvalstu un Vjetnamas tiesību akti, likumi vai normatīvie akti centrālā, reģionālā vai vietējā līmenī un q) “aptvertie ieguldījumi” ir kādas Puses ieguldītāja ieguldījums otras Puses teritorijā, kurš pastāv šā nolīguma spēkā stāšanās dienā vai kurš tiek veikts vai iegūts pēc tam un kurš ir veikts saskaņā ar otras Puses piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. 2. NODAĻA IEGULDĪJUMU AIZSARDZĪBA 2.1. PANTS Darbības joma

1. Šī nodaļa attiecas uz: a) aptvertiem ieguldījumiem un b) Puses ieguldītājiem saistībā ar to aptverto ieguldījumu darbību.

2. Ieguldījumu aizsardzības nolīguma 2.3. pants (Valsts režīms) un 2.4. pants (Lielākās labvēlības režīms) neattiecas uz: a) audiovizuālajiem pakalpojumiem; b) kodolmateriālu ieguvi, ražošanu un pārstrādi; c) ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību; d) valsts jūras kabotāžu; e) gan regulārus, gan neregulārus iekšzemes un starptautiskus gaisa pārvadājumu pakalpojumus un pakalpojumus, kas tieši saistīti ar satiksmes tiesību izmantošanu, izņemot: i) gaisa kuģu remonta un apkopes pakalpojumus, kuru laikā gaisa kuģi neekspluatē;



ii) gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanu un realizāciju; iii) datorizētas rezervēšanas sistēmas pakalpojumus; iv) apkalpošanu uz zemes un v) lidostu ekspluatācijas pakalpojumus un f) pakalpojumus, ko sniedz, un darbībām, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras. 3. Ieguldījumu aizsardzības nolīguma 2.3. pants (Valsts režīms) un 2.4. pants (Lielākās labvēlības režīms) neattiecas uz Pušu piešķirtām subsīdijām. 4. Šī nodaļa neattiecas uz Pušu attiecīgajām sociālā nodrošinājuma sistēmām vai tādām darbībām katras Puses teritorijā, kas regulāri vai neregulāri ir saistītas ar valsts varas īstenošanu.

5. Šī nodaļa neattiecas uz pasākumiem, kas skar fiziskas personas, kuras vēlas piekļūt kādas Puses darba tirgum, un uz pasākumiem saistībā ar pilsonību, uzturēšanos vai pastāvīgu nodarbinātību. 6. Izņemot 2.1. pantu (Darbības joma), 2.2. pantu (Ieguldījumi un regulatīvie pasākumi un mērķi) un 2.5. pantu (Attieksme pret ieguldījumiem) līdz 2.9. pantu (Subrogācija), nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas ierobežo Pušu saistības atbilstīgi brīvās tirdzniecības nolīguma 9. nodaļai (Publiskais iepirkums) vai uzliek papildu saistības attiecībā uz publisko iepirkumu. Lielākai noteiktībai – pasākumus attiecībā uz publisko iepirkumu, kuri atbilst brīvās tirdzniecības nolīguma 9. nodaļai (Publiskais iepirkums), neuzskata par 2.1. panta (Darbības joma), 2.2. panta (Ieguldījumi un reglamentējošie pasākumi un mērķi) un 2.5. panta (Attieksme pret ieguldījumiem) līdz 2.9. panta (Subrogācija) noteikumu pārkāpumu.

2.2. PANTS Ieguldījumi un regulatīvie pasākumi un mērķi 1. Puses atkārtoti apstiprina savas tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu tādus leģitīmus politikas mērķus kā sabiedrības veselības aizsardzība, drošība, vide vai sabiedrības morāle, patērētāju aizsardzība vai kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība.

2. Lielākai noteiktībai – šo nodaļu neuzskata par Puses apņemšanos, ka tā nemainīs savu tiesisko un normatīvo regulējumu, tostarp tādā veidā, kas var negatīvi ietekmēt ieguldījumu darbību vai ieguldītāja cerības uz peļņu. 3. Nodrošinot lielāku noteiktību un ievērojot 4. punktu, kādas Puses lēmums nepiešķirt, nepagarināt vai nesaglabāt subsīdiju vai dotāciju nav uzskatāms par šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu šādos apstākļos: a) gadījumos, kad pret otras Puses ieguldītāju vai aptvertajiem ieguldījumiem nav nekādu konkrētu saistību atbilstīgi tiesību aktiem vai līgumam par konkrētās subsīdijas vai dotācijas piešķiršanu, pagarināšanu vai saglabāšanu, vai b) kad tiek ievēroti noteikumi, kas saistīti ar subsīdijas vai dotācijas piešķiršanu, pagarināšanu vai saglabāšanu. 4. Lielākai noteiktībai – nekas šajā nodaļā nav interpretējams tā, ka tas liedz kādai Pusei pārtraukt subsīdijas piešķiršanu vai prasīt tās atmaksāšanu, vai pieprasa kādai Pusei kompensēt to ieguldītājam, ja šādi rīkoties ir likusi kāda no tās kompetentajām iestādēm, kas uzskaitītas 1. pielikumā (Kompetentās iestādes).

2.3. PANTS

Valsts režīms 1. Katra Puse piešķir otras Puses ieguldītājiem un aptvertajiem ieguldījumiem saistībā ar aptverto ieguldījumu darbību ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kādu tā piešķir līdzīgos apstākļos saviem ieguldītājiem un to ieguldījumiem. 2. Neatkarīgi no 1. punkta un, attiecībā uz Vjetnamu, ievērojot 2. pielikumu (Izņēmums Vjetnamai attiecībā uz valsts režīmu), Puse var pieņemt vai turpināt piemērot jebkādus pasākumus attiecībā uz aptverto ieguldījumu darbību, ja šādi pasākumi nav pretrunā ar saistībām, kas noteiktas brīvās tirdzniecības nolīgumā attiecīgi 8.-A pielikumā (Savienības īpašo saistību saraksts) vai 8.-B pielikumā (Vjetnamas īpašo saistību saraksts), ja šāds pasākums ir: a) pasākums, kas pieņemts, šā nolīguma spēkā stāšanās dienā vai pirms tam; b) pasākums, kas minēts a) apakšpunktā un tiek turpināts, aizstāts vai grozīts pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, ja pasākums pēc turpināšanas, aizstāšanas vai grozīšanas nav mazāk saderīgs ar 1. punktu kā pasākums, kurš piemērots pirms tā turpināšanas, aizstāšanas vai grozīšanas, vai

c) pasākums, kas neietilpst a) vai b) apakšpunkta darbības jomā, ja tas netiek piemērots attiecībā uz ieguldījumiem, kuri veikti Puses teritorijā pirms šā pasākuma spēkā stāšanās dienas, vai tādā veidā, ka tas izraisa zaudējumus vai kaitējumu šādiem ieguldījumiem. 2.4. PANTS Lielākās labvēlības režīms 1. Katra Puse piešķir otras Puses ieguldītājiem un aptvertajiem ieguldījumiem saistībā ar aptverto ieguldījumu darbību ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kādu tā piešķir līdzīgos apstākļos trešo valstu ieguldītājiem un to ieguldījumiem. 2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz šādām nozarēm:

a) sakaru pakalpojumi, izņemot pasta pakalpojumus un telesakaru pakalpojumus; b) pakalpojumi atpūtas, kultūras un sporta jomā;

c) zvejniecība un akvakultūra; d) mežsaimniecība un medniecība un e) ieguves rūpniecība, ieskaitot naftas un gāzes ieguvi. 3. Šā panta 1. punktu neuzskata par tādu, kas uzliek pienākumu kādai Pusei attiecināt uz otras Puses ieguldītājiem vai aptvertajiem ieguldījumiem ieguvumus no tāda režīma, kas piešķirts saskaņā ar divpusējiem, reģionāliem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuri stājušies spēkā pirms šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 4. Šā panta 1. punktu neuzskata par tādu, kas uzliek pienākumu kādai Pusei attiecināt uz otras Puses ieguldītājiem vai aptvertajiem ieguldījumiem ieguvumus no: a) režīma, kas piešķirts saskaņā ar divpusēju, reģionālu vai daudzpusēju nolīgumu, kurā ietvertas saistības likvidēt pēc būtības visus šķēršļus ieguldījumiem starp pusēm vai noteikta pušu tiesību aktu tuvināšana vienā vai vairākās ekonomikas nozarēs; b) režīma, kas izriet no starptautiskas vienošanās par izvairīšanos no nodokļu dubultas uzlikšanas vai cita starptautiska nolīguma vai vienošanās, kura pilnībā vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem, vai

c) režīma, kas izriet no pasākumiem, kuri paredz kvalifikācijas atzīšanu, licences vai piesardzības pasākumus saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību VII pantu vai tās pielikumu par finanšu pakalpojumiem.

5. Lielākai noteiktībai – jēdziens “režīms”, kas minēts 1. punktā, neietver tādus domstarpību izšķiršanas procedūras vai mehānismus, kādi iekļauti 3. nodaļas (Domstarpību izšķiršana) B iedaļā (Domstarpību izšķiršana starp ieguldītājiem un Pusēm) un paredzēti jebkuros citos divpusējos, reģionālos vai starptautiskos nolīgumos. Pamatsaistības, kas izriet no šādiem nolīgumiem, pašas par sevi nav “režīms”, un tāpēc tās nevar ņemt vērā, novērtējot šā panta pārkāpumu. Puses veiktus pasākumus, ievērojot šīs pamatsaistības, uzskata par “režīmu”. 6. Šo pantu interpretē saskaņā ar ejusdem generis principu.

2.5. PANTS Attieksme pret ieguldījumiem 1. Katra Puse nodrošina taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi un pilnīgu aizsardzību un drošību otras Puses ieguldītājiem un aptvertajiem ieguldījumiem saskaņā ar 2.–7. punktu un 3. pielikumu (Saprašanās par attieksmi pret ieguldījumiem). 2. Puse pārkāpj taisnīgas un vienlīdzīgas attieksmes pienākumu, kas norādīts 1. punktā, ja tās pasākums vai pasākumu virkne nozīmē: a) tiesiskuma liegumu kriminālprocesā, civilprocesā vai administratīvajā procesā; b) tiesvedības un administratīvo procedūru būtisku pārkāpumu; c) nepārprotamu patvaļu;

d) mērķtiecīgu diskrimināciju acīmredzami nepamatotu iemeslu, piemēram, dzimuma, rases vai reliģiskās pārliecības dēļ; e) aizskaršanu, piemēram, spaidus, ļaunprātīgu varas izmantošanu vai tamlīdzīgu negodprātīgu rīcību vai f) jebkuru citu pārkāpumu saistībā ar taisnīgas un objektīvas attieksmes pienākumu, ko Puses pieņēmušas saskaņā ar 3. punktu.

3. Kāda attieksme, kas nav minēta 2. punktā, var būt taisnīgas un vienlīdzīgas attieksmes pārkāpums, ja Puses par to ir vienojušās saskaņā ar procedūrām, kuras paredzētas 4.3. pantā (Grozījumi). 4. Piemērojot 1.–3. punktu, domstarpību izšķiršanas struktūra saskaņā ar 3. nodaļu (Domstarpību izšķiršana) var ņemt vērā to, vai Puse otras Puses ieguldītājam ir devusi īpašu paskaidrojumu, lai rosinātu kādu aptverto ieguldījumu, tādējādi radot tiesisko paļāvību, uz kuras pamata ieguldītājs pieņēma lēmumu par minētā ieguldījuma veikšanu vai saglabāšanu, bet kuru Puse pēc tam neievēroja. 5. Lielākai noteiktībai – jēdziens “pilnīga aizsardzība un drošība" , kas minēts 1. punktā, attiecas uz Puses pienākumu rīkoties, kā pamatoti nepieciešams, lai aizsargātu ieguldītāju un aptverto ieguldījumu fizisko drošību. 6. Ja Puse ir noslēgusi rakstisku vienošanos ar otras Puses ieguldītājiem vai aptvertiem ieguldījumiem, kura atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem, minētā Puse nepārkāpj šo vienošanos, īstenojot valdības pilnvaras. Nosacījumi ir šādi: a) rakstiskā vienošanās tiek noslēgta un stājas spēkā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas;

b) ieguldītājs paļaujas uz rakstisko vienošanos, nolemjot ieguldīt vai saglabāt aptverto ieguldījumu, izņemot pašu rakstisko vienošanos, un pārkāpums rada šim ieguldījumam faktiskus zaudējumus; c) rakstiskā vienošanās rada tiesību un pienākumu apmaiņu saistībā ar minētajiem ieguldījumiem, kas ir saistoša abām pusēm, un

d) rakstiskajā vienošanās nav ietverta klauzula par domstarpību izšķiršanu starp šīs vienošanās pusēm starptautiskā šķīrējtiesā. 7. Ja ir pārkāpts kāds cits šā nolīguma vai atsevišķa starptautiska nolīguma noteikums, tas nenozīmē, ka ir pārkāpts šis pants. 2.6. PANTS Zaudējumu kompensācija 1. Kādas Puses ieguldītājiem, kuru aptvertie ieguldījumi cieš zaudējumus kara vai cita bruņota konflikta, revolūcijas, ārkārtas situācijas valstī, sacelšanās, nemieru vai protestu dēļ otras Puses teritorijā, minētā Puse, ciktāl tas attiecas uz restitūciju, atlīdzinājumu, kompensāciju vai citādu noregulējumu, nodrošina režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, kuru šī otra Puse piešķir saviem ieguldītājiem vai kādas trešās valsts ieguldītājiem.

2. Neskarot 1. punktu, Puses ieguldītājiem, kas kādā no 1. punktā minētajām situācijām otras Puses teritorijā cieš zaudējumus, tiek nodrošināta tūlītēja, atbilstīga un efektīva atlīdzināšana vai kompensācija, ko veic otra Puse, ja šie zaudējumi rodas tāpēc, ka: a) aptvertos ieguldījumus vai to daļu ir rekvizējuši otras Puses bruņotie spēki vai iestādes vai b) aptvertos ieguldījumus vai to daļu ir iznīcinājuši otras Puses bruņotie spēki vai iestādes, bet tas nav bijis nepieciešams, ņemot vērā situāciju.

2.7. PANTS Ekspropriācija 1. Puse nenacionalizē vai neekspropriē otras Puses ieguldītāju aptvertos ieguldījumus ne tieši, ne netieši ar tādu pasākumu palīdzību, kuriem ir nacionalizācijai vai ekspropriācijai (turpmāk – “ekspropriācija”) līdzvērtīga ietekme, izņemot, ja tas ir: a) vajadzīgs sabiedriskam mērķim; b) likumā paredzētā kārtībā;

c) nediskriminējoši un d) samaksājot tūlītēju, atbilstīgu un reālu kompensāciju. 2. Šā panta 1. punktā minētā kompensācija atbilst aptverto ieguldījumu patiesajai tirgus vērtībai laikā tieši pirms ekspropriācijas vai pirms nenovēršamā ekspropriācija kļuvusi zināma sabiedrībai, atkarībā no tā, kas notiek agrāk, pieskaitot procentus ar komerciāli noteiktu samērīgu likmi, sākot no ekspropriācijas datuma līdz maksājuma datumam. Šāda kompensācija ir reāli izmaksājama, brīvi pārvedama saskaņā ar 2.8. pantu (Pārvedumi) un tiek izmaksāta bez kavēšanās. 3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, ja Vjetnama ir tā Puse, kura veic ekspropriāciju, tad jebkurš ar zemi saistītas tiešas ekspropriācijas pasākums tiek veikts: a) tādam mērķim, kurš ir saskaņā ar piemērojamajiem iekšzemes normatīvajiem aktiem; un

b) izmaksājot kompensāciju, kas ir ekvivalenta tirgus vērtībai, vienlaikus atzīstot piemērojamos iekšzemes normatīvos aktus. 4. Obligātu licenču izdošana saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām nav ekspropriācija 1. punkta nozīmē, ciktāl šāda izdošana ir saskaņā ar Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, kurš ietverts PTO līguma 1.C pielikumā (turpmāk – “TRIPS līgums”) .

5. Ieguldītājam, kuru skar ekspropriācija, ir tiesības saskaņā ar ekspropriāciju īstenojošās Puses tiesību aktiem uz viņa prasības tūlītēju izskatīšanu un ieguldījumu novērtējumu, ko veic šīs Puses tiesu iestāde vai cita neatkarīga iestāde. 6. Šo pantu interpretē saskaņā ar 4. pielikumu (Saprašanās par ekspropriāciju). 2.8. PANTS Pārvedumi Katra Puse atļauj visus pārvedumus, kas attiecas uz aptvertiem ieguldījumiem, veikt bez ierobežojumiem vai vilcināšanās, brīvi konvertējamā valūtā un atbilstoši tirgus valūtas maiņas kursam, kuru piemēro pārveduma dienā. Šādi pārvedumi ietver: a) iemaksas kapitālā, piemēram, galvenos un papildu līdzekļus, lai uzturētu, attīstītu vai palielinātu ieguldījumu; b) peļņu, dividendes, kapitāla pieaugumu un citus ienākumus, ienākumus no visu ieguldījumu vai to daļas pārdošanas vai no daļējas vai pilnīgas ieguldījumu likvidācijas; c) procentus, autoratlīdzību, pārvaldības maksu, tehnisko palīdzību un citas maksas;



d) maksājumus, ko veic atbilstoši līgumam, kuru noslēdzis ieguldītājs, vai aptvertajam ieguldījumam, tostarp maksājumus, ko veic atbilstoši aizdevuma līgumam; e) ienākumus vai citādu atlīdzību darbiniekiem ārzemēs, kuri strādā saistībā ar ieguldījumiem; f) maksājumus, kas veikti, ievērojot 2.6. pantu (Zaudējumu kompensācija) un 2.7. pantu (Ekspropriācija), un g) zaudējumu atlīdzību saskaņā ar rīkojumu, kas izdots saskaņā ar 3. nodaļas (Domstarpību izšķiršana) B iedaļu (Domstarpību izšķiršana starp ieguldītājiem un Pusēm). 2.9. PANTS Subrogācija Ja kāda Puse vai tās aģentūra veic maksājumu kā atlīdzību vai saskaņā ar garantiju vai apdrošināšanas līgumu, ko tā ir noslēgusi attiecībā uz ieguldījumiem, kurus kāds tās ieguldītājs ir veicis otras Puses teritorijā, otra Puse atzīst tiesību vai īpašumtiesību subrogāciju vai nodošanu vai cesiju attiecībā uz šādiem ieguldījumiem. Pusei vai aģentūrai ir tiesības izmantot subrogācijas vai cesijas ceļā pārņemtās tiesības vai prasījumus tādā pašā apmērā kā ieguldītāja sākotnējās tiesības vai prasījumus. Šādas tiesības Puse, tās aģentūra vai ieguldītājs var izmantot tikai tad, ja Puse vai tās aģentūra to atļauj.

3. NODAĻA DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA

A IEDAĻA DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA STARP PUSĒM 1. APAKŠIEDAĻA MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA 3.1. PANTS Mērķis Šīs nodaļas mērķis ir izveidot efektīvu un lietderīgu mehānismu, lai novērstu un atrisinātu jebkādas domstarpības starp Pusēm par to, kā interpretēt un piemērot šo nolīgumu, ar nolūku rast savstarpēji saskaņotu risinājumu.

3.2. PANTS

Darbības joma Šo nodaļu piemēro, lai novērstu un atrisinātu domstarpības starp Pusēm attiecībā uz šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi. 2. APAKŠIEDAĻA APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA 3.3. PANTS Apspriešanās 1. Puses cenšas atrisināt visas 3.2. pantā (Darbības joma) minētās domstarpības, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. 2. Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai Pusei rakstisku lūgumu, kura kopiju iesniedz komitejai, kas izveidota saskaņā ar 4.1. pantu (Komiteja), norādot aplūkojamo pasākumu un šā nolīguma attiecīgos noteikumus.

3. Apspriešanos rīko 30 dienu laikā no 2. punktā minētā lūguma saņemšanas, ja vien Puses nevienojas citādi, un tā notiek pieprasījuma saņēmējas Puses teritorijā. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 45 dienās no lūguma saņemšanas, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, jo īpaši visa izpaustā informācija un Pušu nostājas, ir konfidenciāla un neskar Pušu tiesības jebkādā turpmākā tiesvedībā.

4. Apspriešanos par steidzamiem jautājumiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz ātrbojīgām precēm, sezonas precēm vai sezonas pakalpojumiem, rīko 15 dienu laikā no dienas, kad saņemts 2. punktā minētais lūgums. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 20 dienās, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt. 5. Puse, kas ierosinājusi apspriešanos, var izmantot 3.5. pantu (Šķīrējtiesas procedūras sākšana), ja: a) otra Puse neatbild uz lūgumu pēc apspriešanās 15 dienu laikā no tā saņemšanas; b) apspriešanās nenotiek termiņos, kas paredzēti 3. vai 4. punktā; c) Puses vienojas neapspriesties vai d) apspriešanās beidzas bez savstarpēji saskaņota risinājuma.

6. Apspriešanās laikā katra Puse sniedz pietiekošu faktu materiālu, lai būtu iespējams izvērtēt to, kādā veidā aplūkojamais pasākums varētu ietekmēt šā nolīguma darbību un piemērošanu. 3.4. PANTS Mediācijas mehānisms

Puses jebkurā laikā var sākt mediācijas procedūru saskaņā ar 9. pielikumu (Mediācijas mehānisms) attiecībā uz pasākumiem, kas nelabvēlīgi ietekmē ieguldījumus starp Pusēm. 3. APAKŠIEDAĻA DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS 3.5. PANTS Šķīrējtiesas procedūras sākšana 1. Ja Puses nav atrisinājušas domstarpības apspriežoties, kā paredzēts 3.3. pantā (Apspriešanās), Puse, kura bija ierosinājusi apspriešanos, var pieprasīt šķīrējtiesas izveidi.

2. Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesu iesniedz rakstveidā otrai Pusei, nosūtot kopiju komitejai. Prasītāja Puse pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un veidā, kas skaidri atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kā šis pasākums nav saderīgs ar šā nolīguma noteikumiem. 3.6. PANTS Šķīrējtiesas darba uzdevumi

Ja vien Puses 10 dienu laikā no šķīrējtiesnešu izvēles dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas darba uzdevumi ir šādi: “Ņemot vērā Pušu norādītos šā nolīguma attiecīgos noteikumus, izskatīt jautājumu, kas minēts šķīrējtiesas izveides pieprasījumā saskaņā ar 3.5. pantu (Šķīrējtiesas procedūras sākšana), lai lemtu par attiecīgā pasākuma atbilstību 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, un ziņojumā izklāstīt faktu konstatējumus, attiecīgo noteikumu piemērojamību un konstatējumu un ieteikumu galveno pamatojumu saskaņā ar 3.10. pantu (Starpposma ziņojums) un 3.11. pantu (Galīgais ziņojums).”.

3.7. PANTS Šķīrējtiesas izveide 1. Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši. 2. Desmit dienu laikā pēc tam, kad atbildētāja Puse ir saņēmusi pieprasījumu izveidot šķīrējtiesu, Puses apspriežas, lai vienotos par šķīrējtiesas sastāvu. 3. Ja Puses par šķīrējtiesas sastāvu 2. punktā noteiktajā laikposmā nevienojas, katra Puse ne vēlāk kā 10 dienās pēc 2. punktā noteiktā laikposma beigām var iecelt šķīrējtiesnesi, to izraugoties no minētās Puses kandidātu saraksta, kurš sastādīts saskaņā ar 3.23. pantu (Šķīrējtiesnešu saraksts). Ja Puse neieceļ šķīrējtiesnesi no sava saraksta, šķīrējtiesnesi pēc otras Puses pieprasījuma izvēlas, komitejas priekšsēdētājam vai viņa pilnvarotai personai to izlozējot no minētās Puses saraksta, kas sastādīts saskaņā ar 3.23. pantu (Šķīrējtiesnešu saraksts). 4. Ja Puses 2. punktā paredzētajā laikposmā nevienojas par šķīrējtiesas priekšsēdētāju, komitejas priekšsēdētājs vai viņa pilnvarota persona pēc kādas Puses pieprasījuma izvēlas šķīrējtiesas priekšsēdētāju no priekšsēdētāju saraksta, kas sastādīts saskaņā ar 3.23. pantu (Šķīrējtiesnešu saraksts). 5. Komitejas priekšsēdētājs vai viņa pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecu dienu laikā no 3. vai 4. punktā minētā pieprasījuma.



6. Šķīrējtiesas izveidošanas diena ir diena, kad visi trīs izvēlētie šķīrējtiesneši ir paziņojuši Pusēm par viņu iecelšanas pieņemšanu saskaņā ar 7. pielikumu (Reglaments). 7. Ja kāds no sarakstiem, kas paredzēti 3.23. pantā (Šķīrējtiesnešu saraksts), nav izveidots vai brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar 3. vai 4. punktu, tajā nav pietiekami daudz uzvārdu, šķīrējtiesnešus izvēlas ar izlozes palīdzību no to personu loka, kuras oficiāli ierosinājušas abas Puses (vai kāda Puse, ja priekšlikumu ir iesniegusi tikai viena Puse). 3.8. PANTS Domstarpību izšķiršanas procedūra šķīrējtiesā 1. Domstarpību izšķiršanas procedūra šķīrējtiesā reglamentē šajā pantā, 7. pielikumā (Reglaments) un 8. pielikumā (Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss) izklāstītie noteikumi un procedūras. 2. Ja vien Puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesu 10 dienu laikā no tās izveidošanas, lai vienotos par visiem jautājumiem, ko Puses vai šķīrējtiesa atzīst par vajadzīgiem, tai skaitā par procesa grafiku un šķīrējtiesnešu atalgojumu un tiem atlīdzināmajiem izdevumiem atbilstīgi 7. pielikumam (Reglaments). Šķīrējtiesneši un Pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

3. Sēdes norises vietu nosaka, Pusēm savstarpēji vienojoties. Ja Puses nevienojas par sēdes norises vietu, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Puse ir Vjetnama, un Hanojā, ja prasītāja Puse ir ES Puse. 4. Sēdes ir atklātas, ja vien 7. pielikumā (Reglaments) nav noteikts citādi. 5. Saskaņā ar 7. pielikumu (Reglaments) Pusēm tiek dota iespēja reaģēt uz visām procesa prezentācijām, paziņojumiem, argumentiem vai atspēkojumiem. Jebkuru informāciju vai rakstisku informāciju, ko kāda Puse ir iesniegusi šķīrējtiesai, tostarp piezīmes par starpposma ziņojuma aprakstošo daļu, atbildes uz šķīrējtiesas jautājumiem un Puses piezīmes par minētajām atbildēm, dara pieejamu otrai Pusei. 6. Ja vien puses trīs dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas nevienojas citādi, šķīrējtiesa saskaņā ar 7. pielikumu (Reglaments) var pieņemt brīvprātīgus rakstiski iesniegtus izklāstus (amicus curiae izklāstus) no fiziskām vai juridiskām personām, kas veic uzņēmējdarbību kādas Puses teritorijā.

7. Šķīrējtiesas iekšējās apspriedes notiek slēgtās sēdēs, kurās piedalās tikai šķīrējtiesneši. Šķīrējtiesa var arī atļaut šķīrējtiesnešu palīgu klātbūtni šajās apspriedēs. Šķīrējtiesas apspriedes un tai iesniegtie dokumenti ir konfidenciāli.

3.9. PANTS Prejudiciāls nolēmums par steidzamību Pēc kādas Puses lūguma šķīrējtiesa 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas var pieņemt prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata lietu par steidzamu. 3.10. PANTS Starpposma ziņojums 1. Šķīrējtiesa ne vēlāk kā deviņdesmit dienu laikā no šķīrējtiesas izveides sniedz Pusēm starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un šķīrējtiesas konstatējumu un ieteikumu pamatojums. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, tad tās priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm un komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt starpposma ziņojumu. Šķīrējtiesa starpposma ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 120 dienas pēc šķīrējtiesas izveides. 2. Puse šķīrējtiesai var iesniegt rakstisku lūgumu (ar piezīmēm) pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus 14 dienu laikā no šā ziņojuma izdošanas.

3. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām precēm vai sezonālām precēm vai pakalpojumiem, šķīrējtiesa dara visu iespējamo, lai sniegtu starpposma ziņojumu 45 dienu laikā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 60 dienas pēc šķīrējtiesas izveidošanas. Puse šķīrējtiesai var iesniegt rakstisku lūgumu, kas ietver piezīmes, pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus septiņu dienu laikā no starpposma ziņojuma izdošanas.

4. Šķīrējtiesa, izskatījusi Pušu rakstiskos lūgumus, kas ietver piezīmes, saistībā ar starpposma ziņojumu, var grozīt ziņojumu un pēc saviem ieskatiem veikt papildu izpēti. 3.11. PANTS Galīgais ziņojums 1. Šķīrējtiesa galīgo ziņojumu Pusēm un komitejai sniedz 120 dienās no šķīrējtiesas izveides. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, tad tās priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm un komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt galīgo ziņojumu. Šķīrējtiesa galīgo ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 150 dienas pēc šķīrējtiesas izveides.

2. Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām precēm vai sezonālām precēm vai pakalpojumiem, šķīrējtiesa dara visu iespējamo, lai sniegtu galīgo ziņojumu 60 dienu laikā no tās izveides. Šķīrējtiesa galīgo ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 75 dienas pēc šķīrējtiesas izveides. 3. Šķīrējtiesas galīgajā ziņojumā ir pietiekami aplūkoti argumenti, kas izvirzīti starpposma pārskata posmā, un tajā sniegtas skaidras atbildes uz Pušu piezīmēm. 3.12. PANTS Galīgā ziņojuma izpilde Atbildētāja Puse veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nekavējoties un labticīgi izpildītu galīgā ziņojuma prasības.

3.13. PANTS Samērīgs izpildes termiņš 1. Ja tūlītēja izpilde nav iespējama, Puses cenšas savstarpēji vienoties par termiņu, kurā jāpanāk galīgā ziņojuma prasību izpilde. Šādā gadījumā atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienās pēc galīgā ziņojuma saņemšanas paziņo prasītājai Pusei un komitejai par to, cik daudz laika tai vajadzēs, lai izpildītu ziņojuma prasības (turpmāk – “samērīgs termiņš”).

2. Ja Pusēm ir domstarpības par samērīgu šķīrējtiesas galīgā ziņojuma prasību izpildes termiņu, tad 20 dienu laikā, kopš atbildētāja Puse saņēmusi saskaņā ar 1. punktu veikto paziņojumu, prasītāja Puse rakstveidā pieprasa šķīrējtiesai, kura izveidota saskaņā ar 3.7. pantu (Šķīrējtiesas izveide) (turpmāk – “sākotnējā šķīrējtiesa”) noteikt samērīgo termiņu. Par šo pieprasījumu paziņo atbildētājai Pusei un komitejai. 3. Šķīrējtiesa 20 dienu laikā pēc 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas paziņo Pusēm un komitejai nolēmumu par samērīgu termiņu. 4. Par galīgā ziņojuma prasību izpildē panākto progresu atbildētāja Puse rakstveidā informē prasītāju Pusi vismaz 30 dienas pirms samērīgā termiņa beigām. 5. Puses var vienoties par samērīgā termiņa pagarināšanu. 3.14. PANTS Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti galīgā ziņojuma prasību izpildei

1. Atbildētāja Puse pirms samērīgā termiņa beigām paziņo prasītājai Pusei un komitejai visus galīgā ziņojuma prasību izpildes pasākumus, ko tā veikusi.

2. Ja Pusēm ir domstarpības par to, vai tiek veikts kāds saskaņā ar 1. punktu paziņots izpildes pasākums un vai tas ir saderīgs ar 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, prasītāja Puse var rakstveidā pieprasīt, lai šo jautājumu izlemj sākotnējā šķīrējtiesa. Par šo pieprasījumu paziņo atbildētājai Pusei un komitejai. Prasītāja Puse pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un veidā, kas pietiekami atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādēļ šāds pasākums ir pretrunā 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem. 3. Šķīrējtiesa 45 dienu laikā pēc 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas paziņo Pusēm un komitejai savu nolēmumu. 3.15. PANTS Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi neizpildes gadījumā 1. Ja atbildētāja Puse līdz samērīgā termiņa beigām nepaziņo prasītājai Pusei un komitejai nevienu šķīrējtiesas galīgā ziņojuma prasību izpildes pasākumu vai ja šķīrējtiesa nolemj, ka izpildes pasākumi nav veikti vai ka pasākums, kas paziņots saskaņā ar 3.14. panta (Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti galīgā ziņojuma prasību izpildei) 1. punktu, nav saderīgs ar minētās Puses pienākumiem, kuri izklāstīti 3.2. pantā (Darbības joma) minētajos noteikumos, atbildētāja Puse nāk klajā ar kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītāja Puse un pēc apspriešanās ar minēto Pusi.

2. Ja prasītāja Puse nolemj nepieprasīt kompensācijas piedāvājumu vai gadījumā, kad šāds pieprasījums tiek izteikts – ja nav panākta vienošanās par kompensāciju 30 dienu laikā pēc samērīgā termiņa beigām vai pēc tam, kad izdots šķīrējtiesas nolēmums atbilstīgi 3.14. pantam (Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti galīgā ziņojuma prasību izpildei) par to, ka nav veikti nekādi izpildes pasākumi vai ka veiktie pasākumi nav saderīgi ar 3.2 pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, prasītāja Puse ir tiesīga, paziņojot par to otrai Pusei un komitejai, veikt tādus attiecīgus pasākumus saistībā ar starp Pusēm piemērojamajām preferenciālās tirdzniecības un ieguldījumu saistībām, kuru ietekme ir līdzvērtīga pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam. Paziņojumā norāda šos pasākumus. Prasītāja Puse var īstenot pasākumus jebkurā brīdī pēc tam, kad pagājušas 10 dienas no datuma, kad atbildētāja Puse ir saņēmusi paziņojumu, ja vien atbildētāja Puse nav pieprasījusi šo jautājumu izskatīt šķīrējtiesā saskaņā ar šā panta 3. punktu. 3. Ja atbildētāja Puse uzskata, ka prasītājas Puses veikto pasākumu ietekme nav līdzvērtīga pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, tā var rakstveidā pieprasīt, lai šo jautājumu izlemj sākotnējā šķīrējtiesa. Par šo pieprasījumu līdz 2. punktā minētā 10 dienu termiņa beigām paziņo prasītājai Pusei un komitejai. Sākotnējā šķīrējtiesa 30 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas paziņo Pusēm un komitejai nolēmumu par veiktajiem pasākumiem. Pienākumus neaptur, iekams sākotnējā šķīrējtiesa nav paziņojusi savu nolēmumu, un pienākumu apturēšana ir saderīga ar šo nolēmumu.

4. Šajā pantā izklāstītie pasākumi ir ierobežoti laikā un tos nepiemēro pēc tam, kad:

a) Puses ir panākušas savstarpēji saskaņotu risinājumu saskaņā ar 3.19. pantu (Savstarpēji saskaņots risinājums); b) Puses ir vienojušās, ka pasākumi, kuri paziņoti saskaņā ar 3.14. panta (Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti galīgā ziņojuma prasību izpildei) 1. punktu, nodrošina, ka atbildētāja Puse panāk atbilstību 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, vai c) visi pasākumi, kas atzīti par nesaderīgiem ar 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, ir atcelti vai grozīti, panākot atbilstību minētajiem noteikumiem, kā nolemts saskaņā ar 3.14. panta (Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti galīgā ziņojuma prasību izpildei) 3. punktu.

3.16. PANTS Tādu pasākumu pārskatīšana, kas veikti pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieņemšanas neizpildes gadījumā 1. Atbildētāja Puse paziņo prasītājai Pusei un komitejai par pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas ziņojuma prasības attiecīgi pēc prasītājas Puses veiktajiem pasākumiem vai pēc kompensācijas piemērošanas. Izņemot 2. punktā minētos gadījumus, prasītāja Puse pārtrauc pasākumus, kas veikti saskaņā ar 3.15. pantu (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi neizpildes gadījumā) 30 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas. Ja ir piemērota kompensācija un izņemot 2. punktā minētos gadījumus, atbildētāja Puse var izbeigt šādas kompensācijas piemērošanu 30 dienu laikā pēc paziņojuma par to, ka tā ir izpildījusi šķīrējtiesas ziņojuma prasības. 2. Ja Puses 30 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas nevienojas par to, vai paziņotais pasākums nodrošina, ka atbildētāja Puse panāk atbilstību 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, prasītāja Puse rakstveidā pieprasa, lai šo jautājumu izlemj sākotnējā šķīrējtiesa. Par šo pieprasījumu paziņo atbildētājai Pusei un komitejai.

3. Šķīrējtiesas nolēmumu 45 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas datuma paziņo Pusēm un komitejai. Ja šķīrējtiesa nolemj, ka paziņotais pasākums atbilst 3.2. pantā (Darbības joma) minētajiem noteikumiem, attiecīgi 3.15. pantā (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi neizpildes gadījumā) minētie pasākumi vai kompensācija tiek izbeigta. Ja nepieciešams, saistību pārtraukšanas vai kompensācijas līmeni pielāgo, ņemot vērā šķīrējtiesas nolēmumu. 3.17. PANTS

Šķīrējtiesnešu aizstāšana Ja šķīrējtiesas procesa laikā sākotnējais šķīrējtiesas sastāvs vai daži tās locekļi nespēj piedalīties, aiziet no amata vai ir jāaizstāj, jo attiecīgais loceklis neievēro 8. pielikumā (Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss) izstrādātā rīcības kodeksa prasības, piemēro 3.7. pantā (Šķīrējtiesas izveide) noteikto procedūru. Attiecīgi ziņojumu un nolēmumu sniegšanas termiņu pagarina par 20 dienām.

3.18. PANTS Šķīrējtiesas procesu apturēšana un izbeigšana 1. Pēc abu Pušu pieprasījuma šķīrējtiesa aptur darbu jebkurā brīdī uz laika periodu, par kuru vienojušās Puses un kurš nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Tā pēc abu Pušu rakstiska pieprasījuma atsāk darbu pirms minētā apturēšanas perioda beigām. Puses attiecīgi informē komiteju. Šķīrējtiesa pēc kādas Puses rakstiska pieprasījuma var atsākt darbu arī apturēšanas perioda beigās. Šā pieprasījuma iesniedzēja Puse attiecīgi informē komiteju un otru Pusi. Ja kāda Puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas darbu, beidzoties apturēšanas periodam, šķīrējtiesas pilnvaras zaudē spēku un process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas darbs ir ticis apturēts, laikposmus, kuri noteikti attiecīgajos šīs nodaļas noteikumos, pagarina par tādu pašu laikposmu, par kādu šķīrējtiesas darbs bijis apturēts. Šķīrējtiesas darba apturēšana un izbeigšana neskar Pušu tiesības citos procesos, ievērojot 3.24. pantu (Foruma izvēle). 2. Puses var vienoties izbeigt šķīrējtiesas procesu jebkurā laikā pirms šķīrējtiesas galīgā ziņojuma izdošanas, kopīgi paziņojot par to šķīrējtiesas priekšsēdētājam un komitejai.

3.19. PANTS Savstarpēji saskaņots risinājums Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu domstarpībām, uz ko attiecas šī nodaļa. Tās par šādu risinājumu kopīgi paziņo komitejai un attiecīgos gadījumos arī šķīrējtiesas priekšsēdētājam. Ja risinājumam ir nepieciešams apstiprinājums saskaņā ar kādas Puses attiecīgajām iekšzemes procedūrām, paziņojumā norāda šo prasību un domstarpību izšķiršanas procedūru aptur. Ja šāds apstiprinājums nav vajadzīgs vai ja ir paziņots par minētās iekšzemes procedūras pabeigšanu, domstarpību izšķiršanas procedūru izbeidz.

3.20. PANTS Informācija un tehniskas konsultācijas Pēc kādas Puses pieprasījuma vai šķīrējtiesa pēc savas iniciatīvas var pieprasīt jebkādu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu šķīrējtiesas procesam, no jebkura avota, tostarp no domstarpībās iesaistītajām Pusēm. Šķīrējtiesai ir arī tiesības pēc sava ieskata lūgt ekspertu viedokli. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās tā apspriežas ar Pusēm. Visu informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo pantu, izpauž un iesniedz Pusēm piezīmju sniegšanai šķīrējtiesas noteiktā termiņā.

3.21. PANTS Interpretācijas noteikumi Šķīrējtiesa interpretē 3.2. panta (Darbības joma) noteikumus saskaņā parastajiem starptautisko publisko tiesību interpretācijas noteikumiem, kas kodificēti Vīnes Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām, kura noslēgta Vīnē 1969. gada 23. maijā (turpmāk – “Vīnes konvencija”). Šķīrējtiesa ņem vērā arī attiecīgās interpretācijas ekspertu grupu un Apelācijas institūcijas ziņojumus, kas pieņemti Strīdu izšķiršanas padomē (turpmāk – “SIP”) saskaņā ar PTO līguma 2. pielikumu. Šķīrējtiesas ziņojumi un nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt šajā nolīgumā noteiktās Pušu tiesības un pienākumus. 3.22. PANTS Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi 1. Šķīrējtiesa dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, izskatāmo jautājumu izšķir ar balsu vairākumu. Atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi nekādā gadījumā netiek izpausti.



2. Šķīrējtiesas ziņojumus un nolēmumus Puses pieņem bez nosacījumiem. Tie nerada nekādas tiesības vai pienākumus attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām. Ziņojumos un nolēmumos izklāsta konstatētos faktus, attiecīgo 3.2. pantā (Darbības joma) minēto noteikumu piemērojamību un konstatējumu un secinājumu galveno pamatojumu. Komiteja publisko šķīrējtiesas ziņojumus un nolēmumus pilnā apjomā 10 dienu laikā pēc to izdošanas, ja vien tā nelemj to nedarīt, lai aizsargātu konfidenciālu informāciju. 4. APAKŠIEDAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 3.23. PANTS Šķīrējtiesnešu saraksts 1. Komiteja ne vēlāk kā pēc tam, kad no šā nolīguma stāšanās spēkā pagājuši seši mēneši, izveido vismaz 15 personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt šķīrējtiesneši. Saraksts sastāv no trīs daļām: a) Vjetnamas saraksts; b) Savienības un tās dalībvalstu saraksts un

c) to personu saraksts, kuras nav nevienas Puses valstspiederīgie un kurām nav pastāvīgās dzīvesvietas nevienā Pusē, un kuras būs šķīrējtiesas priekšsēdētāji.

2. Katrā no šīm daļām ietver vismaz piecas personas. Komiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr būtu iekļauts minimālais personu skaits. 3. Šķīrējtiesneši ir apliecinājuši zināšanas un pieredzi tieslietās un starptautiskās tirdzniecības jautājumos. Viņi ir neatkarīgi, rīkojas patstāvīgi un nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdībām, nav saistīti ar Pušu valdībām un ievēro 8. pielikumā (Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss) izklāstīto rīcības kodeksu. 4. Komiteja var izveidot papildu sarakstu ar 10 personām, kurām ir zināšanas un pieredze konkrētās jomās, uz ko attiecas šis nolīgums. Ja Puses vienojas, šo papildu sarakstu izmanto, lai izveidotu šķīrējtiesu saskaņā ar 3.7. pantā noteikto procedūru (Šķīrējtiesas izveide). 3.24. PANTS Foruma izvēle 1. Šajā nodaļā paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras izmantošana neskar nevienu procesu Pasaules tirdzniecības organizācijā, tostarp domstarpību izšķiršanas procesu, vai procesu saskaņā ar jebkuru citu starptautisku nolīgumu, kurā abas Puses ir līgumslēdzējas puses.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, neviena Puse attiecībā uz konkrētu pasākumu attiecīgajos forumos neceļ prasību par tāda pienākuma neizpildi, kas pēc būtības ir līdzvērtīgs atbilstīgi šim nolīgumam un PTO līgumam vai citiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros abas Puses ir puses. Tiklīdz ir uzsākts domstarpību izšķiršanas process, Puse citā forumā neceļ prasību par pēc būtības līdzvērtīga pienākuma neizpildi atbilstīgi otram nolīgumam, ja vien pirmajā izvēlētajā forumā procesuālu vai ar jurisdikciju saistītu iemeslu dēļ nevar pasludināt spriedumu par prasību, kuras priekšmets ir minētā pienākuma neizpilde. 3. Šajā pantā: a) domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar PTO līgumu uzskata ar uzsāktu, kad viena Puse ir pieprasījusi šķīrējtiesas izveidi atbilstīgi 6. pantam PTO vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka domstarpību izšķiršanu;

b) domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar šo nodaļu uzskata par uzsāktu, kad viena Puse ir pieprasījusi šķīrējtiesas izveidi atbilstīgi 3.5. panta (Šķīrējtiesas procedūras sākšana) 1. punktam; c) domstarpību izšķiršanas procesu saskaņā ar jebkuru citu starptautisku nolīgumu uzskata par uzsāktu atbilstīgi konkrētajā nolīgumā noteiktajam. 4. Nekas šajā nolīgumā neliedz Pusēm īstenot pienākumu izpildes apturēšanu, ko atļāvusi SIP. Ne PTO līgums, ne brīvās tirdzniecības nolīgums nav izmantojams, lai liegtu kādai Pusei veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar 3.15. pantu (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi neizpildes gadījumā).

3.25. PANTS Termiņi 1. Visus šajā iedaļā noteiktos termiņus, ieskaitot termiņus, kuros šķīrējtiesai ir jāizdod savi ziņojumi un nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi. 2. Jebkuru šajā iedaļā minēto termiņu var mainīt, domstarpībās iesaistītajām Pusēm savstarpēji vienojoties. Šķīrējtiesa jebkurā laikā var ierosināt Pusēm mainīt jebkuru šajā iedaļā minēto termiņu, norādot šāda ierosinājuma iemeslus. 3.26. PANTS Pārskatīšana un grozījumi

Komiteja var pārskatīt un nolemt grozīt 7. pielikumu (Reglaments), 8. pielikumu (Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss) un 9. pielikumu (Mediācijas mehānisms).

B IEDAĻA Domstarpību izšķiršana starp ieguldītājiem un Pusēm 1. APAKŠIEDAĻA Darbības joma un definīcijas 3.27. PANTS Darbības joma 1. Šī iedaļa attiecas uz domstarpībām starp vienas Puses prasītāju, no vienas puses, un otru Pusi, no otras puses, par pasākumu, ar ko, iespējams, tiek pārkāpti 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) noteikumi un kas, kā tiek apgalvots, rada zaudējumus vai kaitējumu prasītājam vai, ja prasība tiek celta tāda uzņēmuma vārdā, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas un atrodas pieprasījuma iesniedzēja īpašumā vai kontrolē – uzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas. 2. Lielākai noteiktībai – prasītājs neceļ prasību atbilstoši šai iedaļai, ja tā ieguldījumi ir veikti, īstenojot krāpniecisku sagrozīšanu, slēpšanu, korupciju vai rīcību, kuras rezultātā notiek procesa ļaunprātīga izmantošana.



3. Saskaņā ar attiecīgi 3.38. pantu (Tiesa) un 3.39. pantu (Apelācijas tiesa) izveidotā tiesa un apelācijas tiesa nevar lemt par prasībām, kuras neietilpst šā panta darbības jomā. 4. Prasības attiecībā uz kādas Puses parāda pārstrukturēšanu risina saskaņā ar šo iedaļu un 5. pielikumu (Valsts parāds). 3.28. PANTS Definīcijas Ja nav norādīts citādi, šajā iedaļā: a) “process” ir tiesas vai apelācijas tiesas process saskaņā ar šo iedaļu; b) “domstarpībās iesaistītās puses” ir prasītājs un atbildētājs; c) “Puses prasītājs” ir: i) Puses ieguldītājs, kā minēts 2.1. panta (Darbības joma) 1. punkta b) apakšpunktā, rīkojoties savā vārdā, vai



ii) Puses ieguldītājs, kā minēts 2.1. panta (Darbības joma) 1. punkta b) apakšpunktā, rīkojoties tāda uzņēmuma vārdā, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas un atrodas šā ieguldītāja īpašumā vai kontrolē; lielākai noteiktībai – tiek uzskatīts, ka saskaņā ar šo punktu iesniegta prasība attiecas uz domstarpībām starp līgumslēdzēju valsti un citas līgumslēdzējas valsts valstspiederīgo ICSID konvencijas 25. panta 1. punkta nolūkos; d) “ICSID konvencija” ir Vašingtonā 1965. gada 18. martā parakstītā Konvencija par ieguldījumu strīdu izšķiršanu starp valstīm un citu valstu pilsoņiem; e) “domstarpībās neiesaistītā Puse” ir Vjetnama, ja atbildētājs ir Savienība vai kāda Savienības dalībvalsts, vai arī Savienība, ja atbildētājs ir Vjetnama; f) “atbildētājs” ir vai nu Vjetnama, vai – ES Puses gadījumā – vai nu Savienība, vai attiecīgā tās dalībvalsts atbilstīgi 3.32. pantam (Paziņojums par nodomu iesniegt prasību); g) “uzņēmums, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas” ir juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību kādas Puses teritorijā un atrodas otras Puses ieguldītāja īpašumā un kontrolē; h) “1958. gada Ņujorkas konvencija” ir Ņujorkā 1958. gada 10. jūnijā parakstītā ANO Konvencija par ārvalstu šķīrējtiesu nolēmumu atzīšanu un izpildīšanu;

i) “trešās personas finansējums” ir finansējums, ko sniedz kāda fiziska vai juridiska persona, kura nav domstarpībās iesaistītā puse un kura noslēdz vienošanos ar kādu domstarpībās iesaistīto pusi, lai finansētu daļu vai visas procesa izmaksas apmaiņā pret atalgojumu atkarībā no domstarpību iznākuma, vai finansējums, ko kāda fiziska vai juridiska persona, kura nav domstarpībās iesaistītā puse, sniedz ziedojuma vai dotācijas veidā; j) “UNCITRAL” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautisko tirdzniecības tiesību komisija un k) “UNCITRAL pārredzamības noteikumi” ir UNCITRAL Noteikumi par pārredzamību ieguldījumu līgumā paredzētā šķīrējtiesas procesā starp ieguldītāju un valsti. 2. APAKŠIEDAĻA

ALTERNATĪVA DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA UN APSPRIEŠANĀS 3.29. PANTS Mierizlīgums Visas domstarpības, ja vien iespējams, izšķir sarunu vai mediācijas ceļā, panākot mierizlīgumu, un, ja iespējams, pirms saskaņā ar 3.30. pantu (Apspriešanās) tiek iesniegts lūgums apspriesties. Par šādu izlīgumu var vienoties jebkurā laikā, tostarp pēc tam, kad sākts process saskaņā ar šo iedaļu.

3.30. PANTS Apspriešanās 1. Ja domstarpības nevar izšķirt ar mierizlīgumu, kā paredzēts 3.29. pantā (Mierizlīgums), tad Puses prasītājs, kurš apgalvo, ka ir pārkāpti 3.27. panta (Darbības joma) 1. punkta noteikumi, iesniedz otrai Pusei lūgumu apspriesties. Lūgumā iekļauj šādu informāciju: a) prasītāja vārds, uzvārds / nosaukums un adrese, bet, ja šāds lūgums tiek iesniegts tāda uzņēmuma vārdā, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, tad uzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas, nosaukums, adrese un reģistrācijas vieta; b) noteikumi, kas minēti 3.27. panta (Darbības joma) 1. punktā un kas, kā tiek apgalvots, ir pārkāpti;

c) prasības juridiskais un faktiskais pamatojums, tostarp pasākumi, par kuriem tiek apgalvots, ka tie pārkāpj 3.27. panta (Darbības joma) 1. punkta noteikumus; d) prasītās darbības, kā arī prasītā aplēstā zaudējumu atlīdzības summa un e) pierādījumi, kas apliecina, ka prasītājs ir otras Puses ieguldītājs un ka tā īpašumā vai kontrolē atrodas aptvertie ieguldījumi, tostarp attiecīgā gadījumā uzņēmums, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas, saistībā ar ko ticis iesniegts lūgums apspriesties.

Ja lūgumu apspriesties iesniedz vairāk nekā viens prasītājs vai tas tiek iesniegts vairāk nekā viena uzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas, vārdā, 1. punkta a) un e) apakšpunktā minēto informāciju attiecīgi iesniedz par katru prasītāju vai uzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas. 2. Lūgumu apspriesties iesniedz: a) trīs gadu laikā no dienas, kad prasītājs vai attiecīgā gadījumā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, pirmo reizi uzzinājis vai kad tam būtu bijis jāuzzina par pasākumiem, ar kuriem, iespējams, tiek pārkāpti 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) noteikumi, un uzzinājis, ka tādējādi rodas zaudējumi vai kaitējums: i) prasītājam – attiecībā uz prasībām, ko ceļ ieguldītājs, rīkojoties pats savā vārdā, vai ii) uzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas – attiecībā uz prasībām, kuras ceļ ieguldītājs, kas rīkojas uzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas, vārdā vai b) divu gadu laikā pēc dienas, kad prasītājs vai attiecīgā gadījumā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, izbeidz celt prasību vai turpināt procesu tiesā saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņus gadus pēc dienas, kad prasītājs pirmo reizi uzzinājis vai kad tam būtu bijis jāuzzina par pasākumiem, ar kuriem, iespējams, tiek pārkāpti 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) noteikumi un uzzinājis, ka tādējādi rodas zaudējumi vai kaitējums: i) prasītājam – attiecībā uz prasībām, ko ceļ ieguldītājs, rīkojoties pats savā vārdā, vai



ii) uzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas – attiecībā uz prasībām, kuras ceļ ieguldītājs, kas rīkojas uzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas, vārdā. 3. Ja vien domstarpībās iesaistītās puses nevienojas citādi, apspriešanās vieta ir: a) Hanoja, ja apspriešanās attiecas uz Vjetnamas pasākumiem; b) Brisele, ja apspriešanās attiecas uz Savienības pasākumiem, vai c) attiecīgās Savienības dalībvalsts galvaspilsēta, ja lūgums apspriesties attiecas vienīgi uz šīs dalībvalsts pasākumiem. Apspriešanās var notikt arī, izmantojot videokonferenci vai citus līdzekļus, īpaši tad, ja ir iesaistīts kāds mazais vai vidējais uzņēmums. 4. Ja vien domstarpībās iesaistītās Puses nevienojas par ilgāku laika posmu, apspriešanos rīko 60 dienu laikā no lūguma apspriesties iesniegšanas datuma. 5. Ja 18 mēnešu laikā no lūguma apspriesties iesniegšanas prasītājs nav iesniedzis prasību saskaņā ar 3.33. pantu (Prasības iesniegšana), tad tiek uzskatīts, ka prasītājs ir izstājies no procesa saskaņā ar šo iedaļu un nevar iesniegt prasību saskaņā ar šo iedaļu. Vienojoties pusēm, kas apspriežas, minēto termiņu var pagarināt.

6. Prasības nekļūst nepieņemamas 2. un 5. punktā minēto termiņu dēļ, ja prasītājs var pierādīt, ka cēlonis apspriešanās nepieprasīšanai vai prasības neiesniegšanai ir prasītāja nespēja rīkoties, ko izraisījušas darbības, kuras apzināti veikusi attiecīgā Puse, ja prasītājs rīkojas, tiklīdz tas ir iespējams pēc tam, kad tas ir kļuvis spējīgs rīkoties. 7. Ja lūgums apspriesties ir saistīts ar to, ka saskaņā ar apgalvoto nolīgumu ir pārkāpusi Savienība vai kāda Savienības dalībvalsts, tad to nosūta Savienībai. Ja ir identificēti kādas Savienības dalībvalsts pasākumi, to nosūta arī attiecīgajai dalībvalstij.

3.31. PANTS Mediācija 1. Domstarpībās iesaistītās puses jebkurā laikā var vienoties par mediācijas izmantošanu. 2. Mediācijas izmantošana ir brīvprātīga un neskar nevienas domstarpībās iesaistītās puses juridisko nostāju. 3. Mediācijas izmantošanu var reglamentēt 10. pielikumā (Mediācijas mehānisms domstarpību izšķiršanai starp ieguldītājiem un Pusēm) izklāstītie noteikumi. Ikvienu 10. pielikumā (Mediācijas mehānisms domstarpību izšķiršanai starp ieguldītājiem un Pusēm) minēto termiņu var grozīt, domstarpībās iesaistītajām pusēm savstarpēji vienojoties.

4. Mediatoru ieceļ, domstarpībās iesaistītajām pusēm vienojoties. Šāda iecelšana var ietvert mediatora iecelšanu no tiesas locekļiem, kuri iecelti saskaņā ar 3.38. pantu (Tiesa), vai no Apelācijas tiesas locekļiem, kuri iecelti saskaņā ar 3.39. pantu (Apelācijas tiesa). Domstarpībās iesaistītās puses var arī lūgt tiesas priekšsēdētāju iecelt mediatoru no tiem tiesas locekļiem, kuri nav ne kādas Savienības dalībvalsts, ne Vjetnamas valstspiederīgie. 5. Kad domstarpībās iesaistītās puses ir vienojušās izmantot mediāciju, tad termiņi, kas minēti 3.30. panta (Apspriešanās) 2. un 5. punktā, 3.53. pantā (Pagaidu nolēmums) un 3.54. panta (Apelācijas procedūra) 5. punktā, tiek apturēti no dienas, kad tās šādu vienošanos panākušas, līdz jebkuras domstarpībās iesaistītās puses lēmumam izbeigt mediāciju, par ko nosūtīta vēstule mediatoram un otrai domstarpībās iesaistītajai pusei. Pēc abu domstarpībās iesaistīto pušu pieprasījuma, ja ir izveidota tiesas palāta saskaņā ar 3.38. pantu (Tiesa), šī palāta aptur procesu līdz dienai, kurā kāda no domstarpībās iesaistītajām pusēm nolemj izbeigt mediāciju, par ko nosūtīta vēstule mediatoram un otrai domstarpībās iesaistītajai pusei.

3. APAKŠIEDAĻA PRASĪBAS IESNIEGŠANA UN PRIEKŠNOSACĪJUMI

3.32. PANTS Paziņojums par nodomu iesniegt prasību 1. Ja domstarpības nevar izšķirt 90 dienu laikā no lūguma apspriesties iesniegšanas, tad prasītājs var iesniegt paziņojumu par nodomu, kurā rakstiski izklāsta prasītāja nodomu iesniegt prasību domstarpību izšķiršanai atbilstīgi šai iedaļai un kurā ir šāda informācija: a) prasītāja vārds, uzvārds / nosaukums un adrese, bet, ja šāds lūgums tiek iesniegts tāda uzņēmuma vārdā, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, tad uzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību uz vietas, nosaukums, adrese un reģistrācijas vieta; b) noteikumi, kas minēti 3.27. panta (Darbības joma) 1. punktā un kas, kā tiek apgalvots, ir pārkāpti; c) prasības juridiskais un faktiskais pamatojums, tostarp pasākumi, par kuriem tiek apgalvots, ka tie pārkāpj 3.27. panta (Darbības joma) 1. punkta noteikumus, un

d) prasītās darbības, kā arī prasītā aplēstā zaudējumu atlīdzības summa. Paziņojumu par nodomu attiecīgā gadījumā nosūta Savienībai vai Vjetnamai. Ja ir identificēts kādas Savienības dalībvalsts pasākums, to nosūta arī attiecīgajai dalībvalstij. 2. Kad Savienībai ir nosūtīts paziņojums par nodomu, Savienība nosaka atbildētāju, un pēc tam, kad tas ir izdarīts, tā 60 dienu laikā pēc paziņojuma par nodomu saņemšanas informē prasītāju par to, vai atbildētājs ir Savienība vai kāda Savienības dalībvalsts.

3. Gadījumos, kad prasītājs nav ticis informēts par atbildētāja noteikšanu 60 dienu laikā no paziņojuma par nodomu saņemšanas: a) ja paziņojumā norādītie pasākumi ir tikai kādas Savienības dalībvalsts pasākumi, atbildētājs ir šī dalībvalsts vai b) ja paziņojumā norādītie pasākumi ietver Savienības pasākumus, atbildētājs ir Savienība. 4. Prasītājs var iesniegt prasību saskaņā ar 3.33. pantu (Prasības iesniegšana), pamatojoties uz 2. punktā minēto noteikšanu, vai, ja šāda noteikšana prasītājam nav darīta zināma 2. punktā paredzētajā termiņā – saskaņā ar 3. punktu.

5. Ja pēc noteikšanas saskaņā ar 2. punktu atbildētājs ir Savienība vai tās dalībvalsts, tad ne Savienība, ne attiecīgā dalībvalsts nevar iestāties par to, ka prasība ir nepieņemama vai ka tiesai nav jurisdikcijas, vai arī iestāties par to, ka prasība vai nolēmums ir nepamatots vai nederīgs, balstoties uz to, ka atbildētājam īstenībā vajadzētu būt Savienībai, nevis dalībvalstij, vai otrādi. 6. Noteikšana, kas veikta saskaņā ar 2. punktu, ir saistoša tiesai un apelācijas tiesai. 7. Nekas šajā nolīgumā vai piemērojamajos domstarpību izšķiršanas noteikumos neliedz Savienībai un attiecīgajai dalībvalstij apmainīties ar visu informāciju, kas attiecas uz domstarpībām. 3.33. PANTS Prasības iesniegšana 1. Ja domstarpības nevar atrisināt sešu mēnešu laikā pēc lūguma apspriesties iesniegšanas un ir pagājuši vismaz trīs mēneši no paziņojuma par nodomu iesniegt prasību iesniegšanas saskaņā ar 3.32. pantu (Paziņojums par nodomu iesniegt prasību), prasītājs, ja tas atbilst 3.35. panta (Procedūras noteikumi un citi noteikumi prasības iesniegšanai) noteikumiem, var iesniegt prasību tiesā, kas izveidota saskaņā ar 3.38. pantu (Tiesa).



2. Prasību var iesniegt tiesai saskaņā ar vienu no šādiem domstarpību izšķiršanas noteikumu kopumiem: a) ICSID konvencija; b) Starptautiskā ieguldījumu strīdu izšķiršanas centra sekretariāta izstrādātie noteikumi par papildu mehānismu procesu administrācijai (turpmāk – “ICSID papildu mehānisma noteikumi”), ja nav piemērojami a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi attiecībā uz procesu; c) UNCITRAL šķīrējtiesas noteikumi vai d) jebkādi citi noteikumi, par ko domstarpībās iesaistītās puses vienojas. Ja prasītājs ierosina konkrētu domstarpību izšķiršanas noteikumu kopumu un ja 30 dienu laikā pēc priekšlikuma saņemšanas domstarpībās iesaistītās puses nav rakstiski vienojušās par šiem noteikumiem vai ja atbildētājs nav prasītājam sniedzis atbildi, prasītājs var iesniegt prasību saskaņā ar a), b) vai c) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem. 3. Visiem apgalvojumiem, ko prasītājs norāda, iesniedzot prasību saskaņā ar šo pantu, jābūt balstītiem uz pasākumiem, kuri norādīti lūgumā apspriesties saskaņā ar 3.30. panta (Apspriešanās) 1. punkta c) apakšpunktu. 4. Šā panta 2. punktā minētos noteikumus par domstarpību izšķiršanu piemēro, ievērojot šajā iedaļā izklāstītos noteikumus, kas papildināti ar jebkuriem noteikumiem, kurus pieņēmusi komiteja, tiesa vai apelācijas tiesa.

5. Tiek uzskatīts, ka prasība ir iesniegta saskaņā ar šo pantu, ja prasītājs ir sācis procesu saskaņā ar domstarpību izšķiršanai piemērojamajiem noteikumiem. 6. Nav pieņemamas prasības, kas iesniegtas kādas grupas vārdā, kuras sastāvā ir vairāki neidentificēti prasītāji, vai ko iesniedz pārstāvis, kurš plāno sākt procesu vairāku tādu identificētu vai neidentificētu prasītāju interesēs, kas deleģējuši visu ar procesu saistītu lēmumu pieņemšanu to vārdā.

3.34. PANTS Citas prasības 1. Prasītājs neceļ tiesā prasību, ja šim prasītājam ir neizskatīta prasība kādā iekšzemes vai starptautiskā tiesā attiecībā uz to pašu pasākumu, kurš, kā tiek apgalvots, neatbilst 3.27. panta (Darbības joma) 1. punktā minētajiem noteikumiem, un attiecībā uz to pašu zaudējumu vai kaitējumu, ja vien prasītājs neatsauc šādu neizskatītu prasību. 2. Prasītājs, kas rīkojas pats savā vārdā, neceļ tiesā prasību, ja kādai personai, kurai tieši vai netieši ir īpašumtiesību intereses prasītājā vai kuru prasītājs kontrolē, ir neizskatīta prasība kādā iekšzemes vai starptautiskā tiesā attiecībā uz to pašu pasākumu, kurš, kā tiek apgalvots, neatbilst 3.27. panta (Darbības joma) 1. punktā minētajiem noteikumiem, un attiecībā uz to pašu zaudējumu vai kaitējumu, ja vien minētā persona neatsauc šādu neizskatītu prasību.

3. Prasītājs, kas rīkojas kāda uzņēmuma, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, vārdā, neceļ tiesā prasību, ja kādai personai, kurai tieši vai netieši ir īpašumtiesību intereses uzņēmumā, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, vai kuru šāds uzņēmums kontrolē, ir neizskatīta prasība kādā iekšzemes vai starptautiskā tiesā attiecībā uz to pašu pasākumu, ar ko, kā tiek apgalvots, tiek pārkāpti 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) noteikumi, un attiecībā uz to pašu zaudējumu vai kaitējumu, ja vien minētā persona neatsauc šādu neizskatītu prasību. 4. Pirms prasības iesniegšanas prasītājs nodrošina: a) apliecinājumu tam, ka tas un attiecīgā gadījumā, ievērojot 2. un 3. punktu, jebkura persona, kurai tieši vai netieši ir īpašumtiesību intereses prasītājā vai uzņēmumā, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, vai kuru kontrolē prasītājs vai uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, ir atsaukusi 1., 2. vai 3. punktā minēto neizskatīto prasību, un b) paziņojumu, ka tas un attiecīgā gadījumā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību uz vietas, atsakās no tiesībām celt kādu no 1. punktā minētajām prasībām. 5. Šo pantu piemēro saistībā ar 12. pielikumu (Vienlaikus notiekoši procesi). 6. Atteikšanos, kas paredzēta 4. punkta b) apakšpunktā, pārtrauc piemērot, ja prasība tiek noraidīta, pamatojoties uz to, ka nav ievērotas valstspiederības prasības, lai sāktu procesu saskaņā ar šo nolīgumu.



7. Šā panta 1. līdz 4. punktu, ieskaitot 12. pielikumu (Vienlaikus notiekoši procesi), nepiemēro, ja prasības, kas iesniegtas iekšzemes tiesā, ir celtas tikai un vienīgi tādēļ, lai panāktu pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus vai paskaidrojošu spriedumu par pušu tiesībām, un nav saistītas ar naudas zaudējumu atlīdzināšanu. 8. Ja prasības tiek celtas gan saskaņā ar šo iedaļu, gan A iedaļu (Domstarpību izšķiršana starp Pusēm), vai saskaņā ar šo iedaļu un citu starptautisku nolīgumu par tādu pašu režīmu, kas, kā tiek apgalvots, neatbilst 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) noteikumiem, saskaņā ar šo iedaļu izveidotās tiesas palāta cik vien drīz iespējams pēc domstarpībās iesaistīto pušu uzklausīšanas savā lēmumā, rīkojumā vai nolēmumā ņem vērā procesus saskaņā ar A iedaļu (Domstarpību izšķiršana starp Pusēm) vai citiem starptautiskiem nolīgumiem. Šajā nolūkā tā var apturēt procesu, ja uzskata to par vajadzīgu. Rīkojoties saskaņā ar šo noteikumu, tiesa ņem vērā 3.53. panta (Pagaidu nolēmums) 6. punktu. 3.35. PANTS Procedūras noteikumi un citi noteikumi prasības iesniegšanai 1. Saskaņā ar šo iedaļu tiesā var celt prasību tikai tad, ja: a) iesniegtajai prasībai pievieno prasītāja rakstisku piekrišanu tam, ka domstarpību izšķiršana tiesā notiek saskaņā ar šajā iedaļā izklāstītajām procedūrām un prasītājs par domstarpību izšķiršanai piemērojamo noteikumu kopumu izvēlas kādu no 3.33. panta (Prasības iesniegšana) 2. punktā minētajiem domstarpību izšķiršanas noteikumu kopumiem;

b) no 3.30. pantā (Apspriešanās) minētā lūguma apspriesties iesniegšanas pagājuši vismaz seši mēneši un no 3.32. pantā (Paziņojums par nodomu iesniegt prasību) minētā paziņojuma par nodomu iesniegt prasību iesniegšanas pagājuši vismaz trīs mēneši; c) prasītāja iesniegtais lūgums apspriesties un paziņojums par nodomu iesniegt prasību atbilst attiecīgi 3.30. panta (Apspriešanās) 1. un 2. punkta un 3.32. panta (Paziņojums par nodomu iesniegt prasību) 1. punkta prasībām; d) par domstarpību juridisko un faktuālo pamatu ir notikusi iepriekšēja apspriešanās saskaņā ar 3.30. pantu (Apspriešanās); e) visas prasības, kas tiek norādītas, ceļot prasību tiesā saskaņā ar 3.33. pantu (Prasības iesniegšana), tiek balstītas uz pasākumu vai pasākumiem, kas norādīti paziņojumā par nodomu iesniegt prasību saskaņā ar 3.32. pantu (Paziņojums par nodomu iesniegt prasību), un

f) ir izpildīti 3.34. pantā (Citas prasības) minētie nosacījumi. 2. Šis pants neskar citas ar jurisdikciju saistītas prasības, kas izriet no attiecīgajiem domstarpību izšķiršanas noteikumiem.

3.36. PANTS Piekrišana 1. Atbildētājs piekrīt saskaņā ar šo iedaļu iesniegtas prasības iesniegšanai. 2. Prasītājs sniedz savu piekrišanu saskaņā ar šajā iedaļā paredzētajām procedūrām brīdī, kad tas iesniedz prasību saskaņā ar 3.33. pantu (Prasības iesniegšana). 3. Piekrišana saskaņā ar 1. un 2. punktu paredz, ka: a) domstarpībās iesaistītās puses atturas no tāda nolēmuma izpildes, kas sniegts saskaņā ar šo iedaļu, pirms šāds nolēmums ir kļuvis galīgs saskaņā ar 3.55. pantu (Galīgais nolēmums) un b) domstarpībās iesaistītās puses attiecībā uz nolēmumu saskaņā ar šo iedaļu atturas no pārsūdzēšanas, pārskatīšanas, atlikšanas, anulēšanas, pārstrādāšanas vai citas līdzīgas procedūras sākšanas starptautiskā vai iekšzemes tiesā.

4. Tiek uzskatīts, ka piekrišana saskaņā ar 1. un 2. punktu atbilst prasībām, kuras noteiktas: a) ICSID konvencijas 25. pantā un ICSID noteikumos par papildu mehānismu saistībā ar strīda pušu rakstveida piekrišanu un b) 1958. gada Ņujorkas konvencijas II pantā par rakstveida vienošanos.

3.37. PANTS Trešo personu sniegts finansējums 1. Ja pastāv trešo personu sniegts finansējums, domstarpībās iesaistītā puse, kas gūst no tā labumu, paziņo otrai domstarpībās iesaistītajai pusei un tiesas palātai vai, ja tiesas palāta nav izveidota, tiesas priekšsēdētājam par finansēšanas režīma esību un veidu, kā arī trešās personas vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi. 2. Paziņošanu veic prasības iesniegšanas laikā vai, ja finansēšanas vienošanās ir noslēgta vai dotācija vai subsīdija sniegta pēc prasības iesniegšanas – nekavējoties, tiklīdz ir noslēgta vienošanās vai sniegta dotācija vai subsīdija. 3. Piemērojot 3.48. pantu (Izdevumu segšanas garantija), tiesa ņem vērā, vai pastāv trešo personu sniegts finansējums. Lemjot par procesa izmaksām saskaņā ar 3.53. panta (Pagaidu nolēmums) 4. punktu, tiesa ņem vērā, vai ir ievērotas šā panta 1. un 2. punktā paredzētās prasības.

4. APAKŠIEDAĻA

IEGULDĪJUMU TIESAS SISTĒMA 3.38. PANTS Tiesa 1. Ar šo tiek izveidota tiesa, lai izskatītu prasības, kas iesniegtas atbilstoši 3.33. pantam (Prasības iesniegšana). 2. Saskaņā ar 4.1. panta (Komiteja) 5. punkta a) apakšpunktu komiteja pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ieceļ deviņus tiesas locekļus. Trīs locekļi ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgie, trīs ir Vjetnamas valstspiederīgie, un trīs ir trešo valstu valstspiederīgie. 3. Komiteja var lemt palielināt vai samazināt tiesas locekļu skaitu uzreiz pa trim. Papildu locekļus ieceļ tāpat, kā paredzēts 2. punktā.

4. Tiesas locekļiem ir to attiecīgajās valstīs nepieciešamā kvalifikācija iecelšanai tiesneša amatā vai arī viņi ir juristi ar atzītu kompetenci. Viņi ir apliecinājuši zināšanas starptautiskajās publiskajās tiesībās. Vēlams, lai viņiem būtu speciālās zināšanas jo īpaši starptautiskajās ieguldījumu tiesībās, starptautiskajās tirdzniecības tiesībās un tādu domstarpību izšķiršanā, kuras izriet no starptautiskiem ieguldījumu nolīgumiem vai starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem. 5. Tiesas locekļus ieceļ uz četriem gadiem, un viņu pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi. Tomēr piecām no deviņām personām, kuras tiek ieceltas uzreiz pēc šā nolīguma spēkā stāšanās, pilnvaru termiņu pagarina līdz sešiem gadiem – šīs personas nosaka ar izlozes palīdzību. Vakanču rašanās gadījumā tās tiek aizpildītas. Persona, kas iecelta, lai aizstātu personu, kuras pienākumu pildīšanas termiņš nav beidzies, pilda šos pienākumus līdz priekšteča pilnvaru termiņa beigām. Persona, kas strādā kādā tiesas palātā, kad beidzas šīs personas pilnvaru termiņš, var ar tiesas priekšsēdētāja atļauju turpināt darboties šajā palātā līdz procesa beigšanai, un to vienīgi šajā nolūkā turpina uzskatīt par tiesas locekli. 6. Tiesa iztiesā lietas palātās, kurās ietilpst trīs locekļi, no kuriem viens ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais, viens – Vjetnamas valstspiederīgais, bet viens – kādas trešās valsts valstspiederīgais. Palātu vada loceklis, kas ir kādas trešās valsts valstspiederīgais. 7. Pēc prasības iesniegšanas atbilstoši 3.33. pantam (Prasības iesniegšana) 90 dienu laikā tiesas priekšsēdētājs rotācijas kārtībā ieceļ locekļus, kas veido tiesas palātu konkrētās lietas izskatīšanai, nodrošinot, ka palātas sastāvs ir nejaušs un neparedzams, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas strādāt visiem locekļiem.



8. Tiesas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks atbild par organizatoriskiem jautājumiem, un viņus ieceļ uz divu gadu termiņu, izlozējot no to locekļu vidus, kuri ir trešo valstu valstspiederīgie. Viņi pilda amata pienākumus rotācijas kārtībā, ko izlozē komitejas līdzpriekšsēdētāji vai to attiecīgās pilnvarotās personas. Priekšsēdētāja vietnieks aizstāj priekšsēdētāju laikā, kad viņš nav pieejams. 9. Neatkarīgi no 6. punkta domstarpībās iesaistītās puses var vienoties par to, ka lietu izskata viens vienīgs loceklis, kas ir kādas trešās valsts valstspiederīgais – šo personu izvēlas tiesas priekšsēdētājs. Atbildētājs šādu prasītāja lūgumu izskata ar atsaucību, jo īpaši, ja prasītājs ir mazais vai vidējais uzņēmums vai ja prasītā kompensācija vai nodarīto zaudējumu atlīdzība ir salīdzinoši maza. Šāds lūgums būtu jāiesniedz vienlaikus ar prasības iesniegšanu saskaņā ar 3.33. pantu (Prasības iesniegšana). 10. Tiesa var izstrādāt savas darba procedūras. Darba procedūras ir saderīgas ar piemērojamajiem domstarpību izšķiršanas noteikumiem un šo iedaļu. Ja tiesa tā nolemj, tiesas priekšsēdētājs, apspriežoties ar pārējiem tiesas locekļiem, izstrādā darba procedūru projektu un iesniedz to komitejai. Komiteja pieņem darba procedūru projektu. Ja Komiteja trīs mēnešu laikā pēc darba procedūru projekta iesniegšanas nav to pieņēmusi, tiesas priekšsēdētājs veic nepieciešamo darba procedūru projekta pārskatīšanu, ņemot vērā Pušu paustos viedokļus. Tiesas priekšsēdētājs pēc tam iesniedz komitejai pārskatīto darba procedūru projektu. Pārskatīto darba procedūru projektu uzskata par pieņemtu, ja vien komiteja nepieņem lēmumu noraidīt pārskatīto darba procedūru projektu trīs mēnešu laikā pēc tā iesniegšanas.

11. Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šī iedaļa, papildu noteikumi, ko pieņēmusi komiteja, vai darba procedūras, kas pieņemtas saskaņā ar 10. punktu, attiecīgā tiesas palāta var pieņemt piemērotu procedūru, kas ir saderīga ar šiem noteikumiem. 12. Tiesas palāta dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, tiesas palāta pieņem lēmumu ar visu tās locekļu balsu vairākumu. Atsevišķu tiesas palātas locekļu paustie viedokļi ir anonīmi. 13. Locekļiem jābūt vienmēr un īsā laikā pieejamiem, un viņiem pastāvīgi jābūt informētiem par notiekošo domstarpību izšķiršanas jomā atbilstīgi šim nolīgumam. 14. Lai nodrošinātu locekļu pieejamību, viņiem tiek maksāts ikmēneša honorārs, ko nosaka ar komitejas lēmumu. Turklāt tiesas priekšsēdētājs un attiecīgā gadījumā priekšsēdētāja vietnieks par katru dienu, kad viņi pilda tiesas priekšsēdētāja funkcijas saskaņā ar šo iedaļu, saņem dienas naudu, kas ir līdzvērtīga atbilstīgi 3.39. panta (Apelācijas tiesa) 16. punktam noteiktajai. 15. Honorāru un dienas naudu, kas minēta 14. punktā, abas Puses, ņemot vērā to attiecīgo attīstības līmeni, iemaksā kontā, kuru pārvalda ICSID sekretariāts. Ja viena Puse nesamaksā honorāru vai dienas naudu, otra Puse var lemt to samaksāt. Jebkuri šādi kavētie maksājumi ir nomaksājami, pieskaitot atbilstošos procentus.

16. Ja vien komiteja nepieņem lēmumu saskaņā ar 17. punktu, tiesas palātas locekļu citas izmaksas un izdevumi ir tie, kas noteikti saskaņā ar ICSID konvencijas administratīvajiem un finanšu noteikumiem Nr. 14(1), kas ir spēkā prasības iesniegšanas dienā un ko tiesa sadala starp domstarpībās iesaistītajām pusēm saskaņā ar 3.53. panta (Pagaidu nolēmums) 4. punktu. 17. Pēc komitejas lēmuma honorāru, dienas naudu un citas izmaksas un izdevumus var neatgriezeniski pārveidot par regulāru atalgojumu. Šādā gadījumā tiesas locekļi strādā tiesā pilnu laiku un nedrīkst veikt nekādu citu algotu vai nealgotu darbu, ja vien tiesas priekšsēdētājs to izņēmuma kārtā neatļauj. Komiteja nosaka viņu atalgojumu un saistītos organizatoriskos jautājumus.

18. ICSID sekretariāts ir tiesas sekretariāts un nodrošina tai pienācīgu atbalstu. Izdevumus par šo atbalstu tiesa sadala starp domstarpībās iesaistītajām pusēm saskaņā ar 3.53. panta (Pagaidu nolēmums) 4. punktu. 3.39. PANTS Apelācijas tiesa 1. Ar šo tiek izveidota pastāvīga apelācijas tiesa apelāciju izskatīšanai par tiesas pieņemtajiem nolēmumiem.

2. Apelācijas tiesā ir seši locekļi, no kuriem divi ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgie, divi ir Vjetnamas valstspiederīgie un divi ir trešo valstu valstspiederīgie. 3. Saskaņā ar 4.1. panta (Komiteja) 5. punkta a) apakšpunktu komiteja pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ieceļ šos sešus apelācijas tiesas locekļus. 4. Komiteja var lemt palielināt vai samazināt apelācijas tiesas locekļu skaitu uzreiz pa trim. Papildu locekļus ieceļ tāpat, kā paredzēts 2. un 3. punktā. 5. Apelācijas tiesas locekļus ieceļ uz četriem gadiem, un viņu pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi. Tomēr trim no sešām personām, kuras tiek ieceltas uzreiz pēc šā nolīguma spēkā stāšanās, pilnvaru termiņu pagarina līdz sešiem gadiem – šīs personas nosaka ar izlozes palīdzību. Vakanču rašanās gadījumā tās tiek aizpildītas. Persona, kas iecelta, lai aizstātu personu, kuras pienākumu pildīšanas termiņš nav beidzies, pilda šos pienākumus līdz priekšteča pilnvaru termiņa beigām.

6. Apelācijas tiesai ir priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, kurus uz diviem gadiem ar izlozes palīdzību izraugās no tiem locekļiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie. Viņi pilda amata pienākumus rotācijas kārtībā, ko izlozē komitejas priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja vietnieks aizstāj priekšsēdētāju laikā, kad viņš nav pieejams.

7. Apelācijas tiesas locekļi ir apliecinājuši zināšanas starptautiskajās publiskajās tiesībās un viņiem ir to attiecīgajās valstīs nepieciešamā kvalifikācija iecelšanai tiesneša amatā vai arī viņi ir juristi ar atzītu kompetenci. Vēlams, lai viņiem būtu speciālās zināšanas starptautiskajās ieguldījumu tiesībās, starptautiskajās tirdzniecības tiesībās un tādu domstarpību izšķiršanā, kuras izriet no starptautiskiem ieguldījumu nolīgumiem vai starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem. 8. Apelācijas tiesa iztiesā apelācijas palātās, kurās ietilpst trīs locekļi, no kuriem viens ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais, viens – Vjetnamas valstspiederīgais, bet viens – kādas trešās valsts valstspiederīgais. Palātu vada loceklis, kas ir kādas trešās valsts valstspiederīgais. 9. Apelācijas tiesas priekšsēdētājs rotācijas kārtībā katras apelācijas lietas izskatīšanai izveido palātas sastāvu, nodrošinot, ka katras palātas sastāvs ir nejaušs un neparedzams, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas strādāt visiem locekļiem. Persona, kas strādā kādā apelācijas tiesas palātā, kad beidzas šīs personas pilnvaru termiņš, var ar apelācijas tiesas priekšsēdētāja atļauju turpināt darboties šajā palātā līdz procesa beigšanai, un to vienīgi šajā nolūkā turpina uzskatīt par apelācijas tiesas locekli.

10. Apelācijas tiesa izstrādā savas darba procedūras. Darba procedūras ir saderīgas ar šo iedaļu un norādēm, kas sniegtas 13. pielikumā (Apelācijas tiesas darba procedūras). Apelācijas tiesas priekšsēdētājs viena gada laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās izstrādā darba procedūru projektu, apspriežoties ar pārējiem apelācijas tiesas locekļiem, un iesniedz to komitejai. Komiteja pieņem darba procedūru projektu. Ja Komiteja trīs mēnešu laikā pēc darba procedūru projekta iesniegšanas nav to pieņēmusi, apelācijas tiesas priekšsēdētājs veic nepieciešamo darba procedūru projekta pārskatīšanu, ņemot vērā Pušu paustos viedokļus. Apelācijas tiesas priekšsēdētājs pēc tam iesniedz komitejai pārskatīto darba procedūru projektu. Pārskatīto darba procedūru projektu uzskata par pieņemtu, ja vien komiteja nepieņem lēmumu noraidīt pārskatīto darba procedūru projektu trīs mēnešu laikā pēc tā iesniegšanas. 11. Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šī iedaļa, papildu noteikumi, ko pieņēmusi komiteja, vai darba procedūras, kas pieņemtas saskaņā ar 10. punktu, attiecīgā apelācijas tiesas palāta var pieņemt piemērotu procedūru, kas ir saderīga ar šiem noteikumiem. 12. Apelācijas tiesas palāta dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, apelācijas tiesas palāta pieņem lēmumu ar visu tās locekļu balsu vairākumu. Atsevišķu apelācijas tiesas palātas locekļu paustie viedokļi ir anonīmi. 13. Apelācijas tiesas locekļiem jābūt vienmēr un īsā laikā pieejamiem, un viņiem pastāvīgi jābūt informētiem par citur notiekošo domstarpību izšķiršanas jomā atbilstīgi šim nolīgumam.

14. Apelācijas tiesas locekļiem tiek maksāts ikmēneša honorārs, ko nosaka ar komitejas lēmumu. Turklāt apelācijas tiesas priekšsēdētājs un attiecīgā gadījumā priekšsēdētāja vietnieks par katru dienu, kad viņi pilda tiesas priekšsēdētāja funkcijas saskaņā ar šo iedaļu, saņem dienas naudu, kas ir līdzvērtīga atbilstīgi 16. punktam noteiktajai. 15. Honorāru un dienas naudu, kas minēta 14. punktā, abas Puses, ņemot vērā to attiecīgo attīstības līmeni, iemaksā kontā, kuru pārvalda ICSID sekretariāts. Ja viena Puse nesamaksā honorāru vai dienas naudu, otra Puse var lemt to samaksāt. Jebkuri šādi kavētie maksājumi ir nomaksājami, pieskaitot atbilstošos procentus. 16. Šim nolīgumam stājoties spēkā, komiteja pieņem lēmumu, ar ko nosaka apelācijas tiesas palātas locekļu citu izmaksu un izdevumu summu. Šādas izmaksas un izdevumus tiesa vai attiecīgā gadījumā apelācijas tiesa sadala starp domstarpībās iesaistītajām pusēm saskaņā ar 3.53. panta (Pagaidu nolēmums) 4. punktu.

17. Pēc komitejas lēmuma honorāru, dienas naudu un citas izmaksas un izdevumus var neatgriezeniski pārveidot par regulāru atalgojumu. Šādā gadījumā apelācijas tiesas locekļi strādā tiesā pilnu laiku un nedrīkst veikt nekādu citu algotu vai nealgotu darbu, ja vien apelācijas tiesas priekšsēdētājs to izņēmuma kārtā neatļauj. Komiteja nosaka viņu atalgojumu un saistītos organizatoriskos jautājumus.

18. ICSID sekretariāts ir apelācijas tiesas sekretariāts un nodrošina tai pienācīgu atbalstu. Izdevumus par šo atbalstu apelācijas tiesa sadala starp domstarpībās iesaistītajām pusēm saskaņā ar 3.53. panta (Pagaidu nolēmums) 4. punktu. 3.40. PANTS Ētika 1. Tiesas un apelācijas tiesas locekļus izraugās starp tādām personām, kuru neatkarība nav apšaubāma. Viņi nav saistīti ar kādu valdību. Viņi nesaņem norādījumus no kādas valdības vai organizācijas jautājumos, kas attiecas uz domstarpībām. Viņi nedrīkst piedalīties nekādu domstarpību izskatīšanā, kur viņiem varētu rasties tiešs vai netiešs interešu konflikts. Tādējādi viņi atbilst 11. pielikuma (Tiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodekss) prasībām. Turklāt pēc iecelšanas viņi nav advokāti vai puses norīkoti eksperti vai liecinieki jebkādās esošās vai jaunās domstarpībās par ieguldījumiem saskaņā ar šo vai kādu citu nolīgumu vai iekšzemes normatīvajiem aktiem.

2. Ja kāda domstarpībās iesaistītā puse uzskata, ka loceklim ir interešu konflikts, tā tiesas priekšsēdētājam vai, attiecīgi, apelācijas tiesas priekšsēdētājam nosūta paziņojumu par iebildumu pret šā locekļa iecelšanu. Paziņojumu par iebildumu nosūta 15 dienu laikā no dienas, kad tiesas vai apelācijas tiesas palātas sastāvs ir paziņots domstarpībās iesaistītajai pusei, vai 15 dienu laikā no dienas, kurā tai kļuvuši zināmi attiecīgie fakti, ja tie pamatoti nevarēja būt zināmi palātas izveides laikā. Apstrīdēšanas paziņojumā norāda apstrīdēšanas pamatojumu. 3. Ja 15 dienu laikā no dienas, kad iesniegts paziņojums par iebildumiem, loceklis, pret kuru celti iebildumi, ir nolēmis neatkāpties no darba šajā palātā, tad attiecīgi tiesas priekšsēdētājs vai apelācijas tiesas priekšsēdētājs, uzklausījis domstarpībās iesaistītās puses un devis loceklim iespēju iesniegt apsvērumus, 45 dienu laikā no paziņojuma par iebildumiem saņemšanas pieņem lēmumu un nekavējoties informē par to domstarpībās iesaistītās puses un attiecīgā gadījumā citus palātas locekļus. 4. Par paziņojumu par iebildumiem pret tiesas priekšsēdētāja norīkošanu darbam kādā palātā lemj apelācijas tiesas priekšsēdētājs, un otrādi. 5. Pēc apelācijas tiesas priekšsēdētāja argumentēta ieteikuma vai pēc Pušu kopīgas ierosmes Puses ar komitejas lēmumu var nolemt izslēgt no tiesas vai apelācijas tiesas sastāva kādu locekli, ja šā locekļa uzvedība ir pretrunā ar 1. punktā noteiktajiem pienākumiem un nav savienojama ar darba turpināšanu tiesā vai apelācijas tiesā. Ja šāda rīcība tiek piedēvēta apelācijas tiesas priekšsēdētājam, argumentētu ieteikumu iesniedz tiesas priekšsēdētājs. Lai aizpildītu vakances, kas var rasties saskaņā ar šo punktu, mutatis mutandis piemēro 3.38. panta (Tiesa) 2. punktu un 3.39. panta (Apelācijas tiesa) 3. punktu.



3.41. PANTS Daudzpusēji domstarpību izšķiršanas mehānismi Puses risina sarunas par starptautisku nolīgumu, kurā paredz daudzpusēju ieguldījumu tiesu kopā ar daudzpusēju apelācijas mehānismu, kas būtu piemērojams domstarpībām saskaņā ar šo nolīgumu, vai no tā atsevišķi. Puses pēc tam var vienoties par šīs iedaļas attiecīgo daļu nepiemērošanu. Komiteja var pieņemt lēmumu, nosakot visus vajadzīgos pārejas pasākumus. 5. APAKŠIEDAĻA PROCESA GAITA 3.42. PANTS Piemērojamie tiesību akti un interpretācijas noteikumi 1. Tiesa un apelācijas tiesa lemj, vai ar pasākumiem, uz kuriem attiecas prasība, tiek pārkāpti 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) noteikumi, kā to apgalvo prasītājs.

2. Pieņemot lēmumus, tiesa un apelācijas tiesa attiecīgi piemēro 2. nodaļas (Ieguldījumu aizsardzība) un citus šā nolīguma noteikumus, kā arī citu starp Pusēm piemērojamo starptautisko tiesību aktu noteikumus vai principus un faktiski ņem vērā visus attiecīgos domstarpībās iesaistītās Puses iekšzemes tiesību aktus.

3. Lielākai noteiktībai – tiesai un apelācijas tiesai ir saistoša interpretācija, ko iekšzemes tiesību aktiem piešķir tiesas vai iestādes, kuras ir kompetentas interpretēt attiecīgos iekšzemes tiesību aktus, un jebkura nozīme, ko tiesa un apelācijas tiesa piešķir attiecīgajiem iekšzemes tiesību aktiem, nav saistoša otras Puses tiesām un iestādēm. Tiesai un apelācijas tiesai nav jurisdikcijas noteikt tāda pasākuma likumību, kas varētu būt šā nolīguma pārkāpums, saskaņā ar domstarpībās iesaistītās Puses iekšzemes normatīvajiem aktiem. 4. Tiesa un apelācijas tiesa interpretē šo nolīgumu saskaņā ar parastajiem starptautisko publisko tiesību interpretācijas noteikumiem, kas kodificēti Vīnes Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām, kura noslēgta Vīnē 1969. gada 23. maijā. 5. Ja rodas nopietnas bažas par interpretācijas jautājumiem, kas var ietekmēt ar šo iedaļu saistītus jautājumus, komiteja v