EN    EN LV 
EN    EN  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.12.2008 
SEC(2008) 3056 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globaliz ācijas piel āgošanas fonda 
izveidi 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 867 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 3055} 
EN 2   EN IEVADS  
Ar šo ietekmes nov ērtējumu sagatavotais priekšlikums bija j āpieņem, ņemot vērā pašreizējās 
ekonomisk ās krīzes mērogu un ātrumu. Komisija 2008.  gada 26. novembr ī pieņemtajā 
Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānā paziņoja, ka tā, reaģējot uz Eiropas kr īzi, rosinās 
paplašināt Eiropas Globaliz ācijas pielāgošanās fonda (EGF) darb ības jomu un p ārvērtīs to 
par instrumentu, ar ko iesp ējama savlaic īga un efekt īvāka intervence saska ņā ar solidarit ātes 
un sociālā taisnīguma pamatprincipiem. T ā rezultātā galīgajā priekšlikum ā darbības joma 
tika attiecin āta uz gad ījumiem, kad “globaliz ācijas dēļ ir izrais īti nopietni trauc ējumi 
ekonomik ā”, un tas ir aspekts, kas nebija ņemts vērā Ietekmes nov ērtēšanas komisijai 
iesniegtā ietekmes nov ērtējuma redakcij ā. 
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz pl ānoto pārskatīšanu, kas skars Regulu (EK) Nr. 1927/2006 
par Eiropas Globaliz ācijas piel āgošanas fonda izve idi (“EGF regulu”), kuras 20. pant ā 
paredzēts, ka, pamatojoties uz pirmo ikgad ējo pārskatu, Komisija var iesniegt priekšlikumu 
pārskatīt šo regulu. Komisija 2008. gada 2. j ūlijā pieņēma ziņojumu par EGF pirmo darb ības 
gadu un taj ā norādīja, ka pārbaudīs iespējas uzlabot EGF darb ību. Ietekmes nov ērtējums tika 
veikts laikposm ā no 2008. gada j ūlija līdz septembrim. Iev ērojot īsos termi ņus, lai gūtu 
panākumus v ēl pašreiz ējā Eiropas Parlamenta darb ības posm ā, ietekmes nov ērtējuma 
sagatavošanas laik ā, izmantojot ad hoc  metodi, notika apspriedes ar citiem attiec īgajiem 
departamentiem 
Komisijas apspriešan ās ar dalībvalstu ekspertiem un soci ālajiem partneriem notika divreiz: 
pirmo reizi – 2008. gada j ūlijā, izmantojot aptaujas anketu par EGF darb ībām un vad ību un 
par iespējamiem uzlabojumiem, kas noteikti EGF gada p ārskatā, un otro reizi – dal ībvalstu 
pārstāvju un ieinteres ēto personu konferenc ē Briselē 2008. gada 4. septembr ī. Ietekmes 
novērtējumā tika izmantoti dal ībvalstu un citu ieinteres ēto personu viedok ļi, ko tās bija 
paudušas atsaucoties uz apspriešanos, k ā arī attiecīgi ārējie dati. Lai ņemtu vērā Ietekmes 
novērtējuma komisijas atzinumus, tas tika divreiz p ārskatīts. 
PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
EGF tika izveidots 2006. gada decembr ī, lai Eiropas Savien ībai dotu iesp ēju izrādīt 
solidaritāti darba ņēmējiem, kuri atlaisti globaliz ācijas radīto pasaules tirdzniec ības mode ļa 
būtisku struktur ālu izmaiņu rezultātā, un atbalst īt šīs personas. EGF īsteno laikposm ā no 
2007. gada l īdz 2013. gadam, un tam paredz ēts budžets maksim āli EUR 500 miljoni gad ā, lai 
atbalstītu aktīvus darba tirgus politikas pas ākumus, piem ēram, atbalstu darba mekl ēšanā, 
apmācību un mobilit ātes pabalsti. Ietekmes nov ērtējumā par sākotnējo priekšlikumu EGF 
regulai1 lēsa, ka no EGF var ētu atbalstīt 35 000–50 000 darba ņēmēju gadā, attiecīgi piešķirot 
EUR 10 000–20 000 finans ējumu. 
EGF darb ību pirmajos 18 m ēnešos sasniegtais rezult āts ir ievērojami zem āks par sākotnējām 
aplēsēm: EGF 2007. gad ā un 2008. gada pirmaj ā pusgadā no astoņām dalībvalstīm saņēma 
12 pieteikumus 15 000 darba ņēmēju atbalstam no EGF par kop ējo summu EUR 67,5 miljoni, 
un vidēji katram darba ņēmējam paredz ētais piešķīrums bija EUR 4500. 
                                                 
1 SEC(2006) 274, kas pievienots COM(2006) 91, gal īgā redakcija. 
EN 3   EN Turklāt savā priekšlikum ā Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānam Komisija noteica, ka 
EGF jāizveido par instrumentu, ar ko iesp ējama efekt īvāka savlaic īga intervence un ka, 
reaģējot uz kr īzi, pilnīgi jāizmanto t ā potenciāls. Pašreiz ējā EGF regul ā norādīts, ka uz 
atbalstu ir ties īgi vienīgi darba ņēmēji, kuri atlaisti tirdzniec ības mode ļu struktur ālo pārmaiņu 
rezultātā. Tomēr pasaules m ēroga krīze ietekm ē reālo ekonomiku un nodarbin ātību daudzos 
citos veidos, nevis tikai (starptautisk ās) tirdzniec ības aspekt ā. Papildus atbalsta sliekš ņa 
pazemināšanai Komisija ierosina regul ā iekļaut pārmaiņas saistībā ar EGF atbilst ības kritēriju 
noteikšanu, lai skartu ar ī tādas atlaišanas, ko izraisa nopietni trauc ējumi ekonomik ā un 
tādējādi tieši rea ģētu uz krīzi, kas ietekm ē nodarbin ātību. Šādi EGF var ēs atbalstīt vairāk 
darba ņēmēju, kuri faktiski ir atlaisti globaliz ācijas dēļ, taču kuriem l īdz šim nebija iesp ējams 
sniegt pal īdzību. Galvenie probl ēmjautājumi ir šādi. 
• Vai izvirz īto solidarit ātes mērķi var sasniegt, izmantojot pašreiz ējo EGF, t.i., vai EGF ir 
pieejams attiec īgajiem atlaistajiem darba ņēmējiem? 
• Vai EGF darb ības atbilst cilv ēku vajadz ībām? 
• Vai EGF ir piem ērots instruments, saskaroties ar pasaules finanšu kr īzi? 
Eiropas Uz ņēmumu p ārstrukturēšanas uzraudz ības centrs ( ERM ) 2007. gad ā reģistrēja 
66 pārstrukturēšanas gad ījumus, kuros bija iesaist īti vairāk nekā 1000 darba ņēmēju, un 
2008. gada pirmaj ā pusgadā tika reģistrēti vēl 38 gadījumi, turpretim atbalsts no EGF 2007. 
un 2008. gad ā pieprasīts 12 gad ījumos. ERM  dati attiecas uz visiem re ģistrētajiem 
gadījumiem neatkar īgi no to veida, un skaidri red zams, ka daži no tiem nav iek ļauti EGF 
atbilstības defin īcijā. Tomēr dalībvalstis ir inform ējušas Komisiju, ka pat saska ņā ar 
pašreizējiem noteikumiem bija iesp ējams sagatavot EGF atbalsta pieteikumus, ta ču tas nav 
veikts daž ādu iemeslu d ēļ. Kā liecina valstu p ārvaldes iest āžu gūtie pierādījumi un 
apspriešan ās laikā paustie atzinumi, var ētu būt gadījumi, kad atlaišanas notiek ilg ākā 
laikposmā, un tādējādi atsauces period ā nav iespējams sasniegt attiec īgo slieksni. Seviš ķi grūti 
ir īsos atsauces periodos apkopot re ģionu un viet ējā līmeņa informāciju.  
Turklāt ERM ir re ģistrējis 73 atlaišanas gad ījumus, kuros skarti 500–1000 darbinieku, un 
šķiet, ka t āpat kā vairumā gadījumu, dažos gad ījumos atlaišanas iemesls ir bijušas 
starptautisk ās tirdzniec ības mode ļu izmaiņas. Tomēr darbinieki, kuri ir atlaisti ar tirdzniec ību 
saistītu iemeslu d ēļ, ievērojot pašreiz ējos atbilst ības kritērijus, nevar izmantot EFG atbalstu. 
No abiem min ētajiem apsv ērumiem var secin āt, ka saska ņā ar pašreiz ējiem noteikumiem EGF 
solidaritātes mērķis netiek sasniegts piln ībā u n  k a  š o  s i t u āciju var atrisin āt, samazinot 
atlaišanas gad ījumu slieksni no 1000 uz 500 darba ņēmējiem , lai pieteiktos EGF atbalstam. 
Attiecībā uz to, vai EGF darb ības ir piel āgotas atseviš ķu darba ņēmēju vajadzībām, EGF lietu, 
Komisijai biež āk uzdoto jaut ājumu, kā arī dalībvalstu ekspertu un citu ieinteres ēto personu 
aptaujas datu anal īze liecina, ka noteikumu kombin ācija (īpaši ar ko 12 m ēnešu period ā īsteno 
saskaņotu individualiz ētu pakalpojumu paketi) nav izdev īga darbību kvalitātes nodrošin āšanai 
un neparedz pietiekami daudz laika pas ākumiem, lai tie b ūtu efektīvi tādu darba ņēmēju 
atkārtotai integr ācijai jaun ās darba viet ās, kuri ir visneaizsarg ātākie. Tādēļ tiek ierosin āt 
pagarināt īstenošanas periodu l īdz 24 mēnešiem.  
Lai panāktu to, ka EGF l īdzfinansējums kļūst pievilc īgāks dalībvalstīm, tiek ierosin āts līdz 
75 % palielin āt kopējo seguma likmi, to t ādējādi vairāk saskaņojot ar strukt ūrfondiem. 
EN 4   EN MĒRĶI 
Politikas visp ārējais mērķis ir nodrošin āt Eiropas Savien ību ar efekt īvu instrumentu, lai 
elastīgi un pārliecinoši rea ģētu uz nopietniem ekonomikas trauc ējumiem, ko izrais ījusi 
globalizācija. Politikas galvenais m ērķis ir panākt EGF darb ības uzlabošanos un to, ka EFG 
kļūst par elast īgāku instrumentu, paplašinot t ā darbības jomu un veicinot t ā efektivitāti, lai no 
jauna integr ētu darba tirg ū tādus darba ņēmējus, kuri atlaisti globaliz ācijas dēļ. Paredzētie 
fonda darb ības mērķi ir šādi: 1) piel āgot atbilst ības kritērijus, lai lab āk atspogu ļotu darba 
tirgus īpatnības; 2) palielin āt atkārtotas integr ācijas pasākumu efektivit āti; 3) panākt, ka EGF 
līdzfinansējums kļūst dalībvalstīm pievilc īgāks; 4) nodrošin āt vienlīdzīgu attieksmi pret 
visiem darba ņēmējiem, kurus sk ārušas norises pasaules tirgos ; 5) uzlabot pieteikumu un 
pasākumu kvalit āti; un 6) nodrošin āt juridisko noteikt ību attiecībā uz galvenajiem aspektiem, 
kuri pašreiz ējā EGF regul ā nav noteikti. 
POLITISKIE RISIN ĀJUMI UN NOV ĒRTĒJUMS  
Attiecībā uz sociālo, ekonomisko un budžeta ietekmi ir nov ērtēti četri risinājumi, turkl āt 
trešajam risin ājumam ir paredz ēti divi varianti. 
• Atbilstīgi pirmajam risin ājumam “ Bez grozījumiem ” EGF regulu ar ī turpmāk piemēro bez 
grozījumiem. Š ā risinājuma priekšroc ības ir saist ītas ar nep ārtrauktību juridisk ā pamata un 
tādu praktisku aspektu noz īmē, kuri nosaka no EGF finans ēto darbību īstenošanu. 
Kolektīvās atlaišanas gad ījumu skaits 2007. un 2008. gad ā bija ārkārtīgi zems, t āpēc šie 
bija īpaši gadi, bet sagaid āms, ka 2009. gad ā un turpm āk divreiz palielin āsies no EGF 
finansējamo pasākumu skaits. 
• Atbilstīgi 2. risin ājumam “ Grozījumu nav, ta ču ir uzlabojumi ”, neizdarot groz ījumus EGF 
regulā, tiktu veikti vair āki darbības uzlabojumi. Šie uzlabojumi ietvertu š ādas darbības: 
vienkāršot proced ūras un pieteikšan ās noteikumus; izmantot pašreiz ējos tīklus, lai 
iespējamo ieinteres ēto personu vid ū rosinātu interesi par EGF un veicin ātu pieredzes 
apmaiņu; noteikt atbilst ību attiecībā uz darb ībām pakalpojumu nozar ē un uz t ādiem 
pasākumiem k ā, piemēram, mobilit ātes pabalsti un mikrokred īti; pastiprin āt izpratnes 
veicināšanas pas ākumus, lai pan āktu lielāku EGF atpaz īstamību. Tomēr šajā risinājumā ir 
vairākas negat īvas iezīmes, kas pret ēji tam, kā bija paredz ējis likumdev ējs, mazinātu EGF 
kā finansēšanas instrumenta efektivit āti, proti: dal ībvalstis ar ī turpmāk, iespējams, 
saskarsies ar gr ūtībām intervences krit ēriju izpild ē, un īsais finans ēšanas periods joproj ām 
būs traucējošs faktors, lai veiktu pas ākumus, kuri atbilst attiec īgo darba ņēmēju 
vajadzībām. 
Atbilstīgi 3. risin ājumam “ Uzlabojumi un praktiskas izmai ņas” Komisija attiec ībā uz 
atbilstības kritērijiem ir nov ērtējusi divus variantus. 
• Šā risinājuma A variant ā “Tirdzniec ība” atbilst ības kritērijs arī turpmāk būtu izmaiņas 
pasaules tirdzniec ības mode ļos, bet groz ījumi EGF regul ā būtu šādi: samazin āt minimālo 
atlaišanas gad ījumu skaitu no 1000 uz 500; uz EGF atbalstu ties īgo subjektu vid ū iekļaut 
darba ņēmējus, kuri atlaisti pirms atsauces perioda s ākuma; no 12 uz 24 m ēnešiem 
pagarināt termiņu EGF atbalsta īstenošanai; konkretiz ēt summu, kas paredz ēta tehniskajai 
palīdzībai pēc Komisijas iniciat īvas, un, iek ļaujot uz n ākotni vērstas darb ības, paplašin āt 
tehniskās palīdzības jomu; noskaidrot, ko noz īmē finansiālā ieguldījuma “izmantošana”, un 
palielināt EGF atbalsta standarta interven ces likmi no 50 % uz 75 % no kop ējām 
EN 5   EN izmaksām. Šā risinājuma A variants “Tirdzniec ība”, veicin ātu to, ka EGF atbalstu ilg āku 
laikposmu var ētu izmantot liel āks skaits atlaisto darba ņēmēju. Tādējādi būtu vērojama 
būtiski pozit īva ietekme uz darba ņēmēju atkārtotu integr āciju darba tirg ū un līdzfinansēto 
pasākumu efektivit āti. Tomēr ar šo variantu EGF neb ūtu iespējams nodrošin āt vienlīdzīgu 
attieksmi pret darba ņēmējiem, kuru atlaišanu ir izrais ījušas būtiskas izmai ņas pasaules 
tirgos. 
• Saskaņā ar 3. risin ājuma B variantu “Tirgi” groz ījumi EGF regul ā tiktu izdar īti, kā 
aprakstīts iepriekš, ta ču atšķirība būtu šāda: atbilst ības joma tiktu paplašin āta, lai taj ā 
papildus b ūtiskām izmaiņām pasaules tirdzniec ības mode ļos iekļautu pasaules tirgu 
izmaiņas, piem ēram, pārmaiņas ražošan ā un ražojumu izgatavošanas tehnolo ģijā, 
pārmaiņas ražošanas organiz ācijā (proti, uz ņēmuma pārvietošana) un izejmateri ālu un citu 
resursu pieejam ība un cena. Izmantojot š ā risinājuma B variantu “Tirdzniec ība” EGF 
atbalstam atbilst īgo globaliz ācijas pas ākumu darb ības jomas paplašin āšanas rezult ātā 
iepriekš aprakst ītā varianta pozit īva ietekme tiktu apvienota ar liel āku solidarit āti un 
sociālo integrāciju.  
• Atbilstīgi 4. risin ājumam “Tirgi” uzlabojumi un praktiskas izmai ņas, reaģējot uz tādiem 
nopietniem trauc ējumiem ekonomik ā, kurus izrais ījusi globaliz ācija, grozījumi regul ā tiktu 
izdarīti, kā iepriekš aprakst īts variant ā “Tirdzniec ība”, taču darbības joma b ūtu daudz 
plašāka nekā variantā “Tirdzniec ība”, un šaj ā variantā tādējādi būtu sniegts visu p ārējo 
variantu pozit īvo faktoru apkopojums, un ar EGF b ūtu iespējams reaģēt uz vajadz ībām, ko 
radījusi pasaules finanšu kr īze. 
SECINĀJUMI  
No Komisijas veikt ās analīzes izriet, ka 4. risin ājumā “Uzlabojumi un praktiskas izmai ņas, 
reaģējot uz tādiem nopietniem trauc ējumiem ekonomik ā, kurus izrais ījusi globaliz ācija” ir 
paredzētas visas priekšroc ības, kuras nor ādītas pārējos risinājumu veidos, un ar šo risin ājumu 
ir iespējams risin āt vairāk globaliz ācijas jautājumus un pan ākt, ka vair āk darba ņēmēju saņem 
EGF atbalstu. T āpēc uzskata, ka solidarit ātes mērķim labāk atbilst 4. risin ājums, kas 
nodrošinātu, ka atbalsts b ūtu pieejams vair āk atlaistajiem darba ņēmējiem.