PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (“regula”) 278 993 814 EUR apmērā, lai sniegtu palīdzību Portugālei, Spānijai, Itālijai un Austrijai pēc katastrofām, kas šajās valstīs notika 2019. gadā. Šai izmantošanai pievienots budžeta grozījuma Nr. 4/2020 projekts (BGP), kurā ierosināts 2020. gada vispārējā budžetā iekļaut nepieciešamās apropriācijas gan saistībās, gan maksājumos.

2.1.Portugāle — viesuļvētra “Lorenco” Azoru salās 2019. gada oktobrī

Viesuļvētra “Lorenco” bija Atlantijas okeānā vistālāk uz austrumiem un vistuvāk Eiropai reģistrētais tropiskais ciklons. Septembra beigās tas no tropiskā atmosfēras viļņa pārtapa par 5. kategorijas viesuļvētru. Pārvietojoties ziemeļaustrumu virzienā, viesuļvētra “Lorenco” 2019. gada 2. oktobrī šķērsoja Azoru salas un nodarīja nopietnus postījumus publiskajai un privātajai infrastruktūrai, ietekmējot cilvēku, uzņēmumu un iestāžu ikdienu.

(1)Portugāle pieteikumu ESSF finansiālās palīdzības saņemšanai iesniedza 2019. gada 8. novembrī, t. i., noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2019. gada 2. oktobrī reģistrētajiem postījumiem. Pieteikums attiecas uz vienu NUTS 2. līmeņa reģionu (Região Autónoma dos Açores), un tas tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “reģionāla katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu.

(2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā.

(3)Portugāles iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 328,5 miljoni EUR. Pieteikums tika iesniegts, pamatojoties uz “reģionālo katastrofu” kritērijiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka “reģionāla katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts NUTS 2. līmeņa reģionā rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Attālākajiem reģioniem, tostarp Azoru salām, noteiktā robežvērtība ir 1 % no reģiona IKP. Paziņoto tiešo zaudējumu apmērs ir 8,4 % no reģiona IKP (3927 miljoni EUR, pamatojoties uz 2016. gada datiem) un tādējādi pārsniedz 1 % robežvērtību. Tāpēc Portugāles iesniegtais pieteikums ir atbilstīgs, lai saņemtu pabalstu no ESSF.

(4)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats Fonda finansiālā pabalsta summas aprēķināšanai. Finansiālo pabalstu var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem.

(5)Portugāle pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2019. gada 11. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2019)9067, piešķirot avansa maksājumu 10 % apmērā (821 270 EUR) no Fonda paredzamā finansiālā pabalsta, un šo summu pilnā apjomā pārskaitīja Portugālei.

(6)Portugāles iestādes savā pieteikumā izklāstīja katastrofas būtību un sekas. Azoru salu Reģionālais civilās aizsardzības un ugunsdzēsības dienests viesuļvētrai gatavojās no 26. septembra. Galvenie postījumi tika nodarīti teritorijās, kuras ir īpaši pakļautas vēja un viļņu iedarbībai, proti, galvenokārt ostās. Tika sagrauti arī ūdens un sakaru tīkli un energotīkli. Tika bojāti ceļi, lidostas, skolas un slimnīcas, kā arī citi publiskās infrastruktūras objekti. Tā rezultātā privātpersonas, uzņēmumi, zivsaimniecības un lauksaimniecības nozare, kā arī tūrisma nozare cieta zaudējumus. Piekrastes aizsardzības infrastruktūrai nodarītā nopietnā kaitējuma dēļ iedzīvotāji tika pakļauti vēl lielākam riskam.

(7)Portugāle lēsa, ka avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 279,3 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa attiecināmo izmaksu (gandrīz 270 miljoni EUR) attiecas uz transporta infrastruktūras — jo īpaši ostu — atjaunošanas izmaksām.

(8)Portugāles iestādes paziņoja, ka pašlaik nav pieejami dati par attiecināmo izmaksu apdrošināšanas segumu.

(9)Skartais reģions ir “mazāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (2014.–2020. gads). Portugāles iestādes ziņoja Komisijai par savu nodomu nepārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

(10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Portugāles pieteikumā īsumā aprakstīts, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2002/413/EK, ar ko nosaka vispārējos principus un iespējas integrētai piekrastes zonas apsaimniekošanas stratēģijai Eiropā, kalpo par pamatu piekrastes pārvaldībai un piekrastes aizsardzības pasākumu definēšanai Azoru salās. Notiek darbs pie Direktīvas 2007/60/EK par plūdu riska un piekrastes degradācijas novērtējumu un pārvaldību īstenošanas.

2.2.Spānija — plūdi Valensijas, Mursijas, Kastīlijas-Lamančas un Andalūzijas reģionā 2019. gada septembrī

No 2019. gada 9. septembra Ibērijas pussalas dienvidaustrumus skāra reta meteoroloģiska parādība, kas raksturojama kā “izolēta depresija lielā augstumā” (Depresión Aislada en Niveles Altos, DANA). Šī parādība, kurai raksturīgs ārkārtējs nokrišņu daudzums, izraisīja plūdus, kulminējot laikā no 12.–16. septembrim, un ļoti smagi skāra lielas teritorijas Valensijas, Mursijas, Kastīlijas-Lamančas un Andalūzijas reģionā.

(1)Spānija pieteikumu ESSF finansiālās palīdzības saņemšanai iesniedza 2019. gada 28. novembrī, t. i., noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2019. gada 9. septembrī reģistrētajiem postījumiem. Pieteikums attiecas uz četriem Spānijas NUTS 2. līmeņa reģioniem (Valensijas, Mursijas, Kastīlijas-Lamančas un Andalūzijas reģionu), un tas tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “reģionālā katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. Lai pieteikums būtu pilnīgs, pēc Komisijas pieprasījuma papildu informācija tika iesniegta 2019. gada 18. decembrī un 2020. gada 29. janvārī.