Komisijas ziņojums Padomei un Europas Parlamentam - Otrais pārraudzības ziņojums par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā {SEC(2005) 1039 } /* COM/2005/0359 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.8.2005 COM(2005) 359 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EUROPAS PARLAMENTAM Otrais pārraudzības ziņojums par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā{SEC(2005) 1039 } KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EUROPAS PARLAMENTAM Otrais pārraudzības ziņojums par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā 1. IEVADS Tērauda nozares pārstrukturizēšanas pabeigšana jaunajās dalībvalstīs un attiecīgo uzņēmumu pilnīga integrācija iekšējā tirgū joprojām ir grūtākais uzdevums. Pirms pievienošanās 2004. gada 1. maijā daudzi uzņēmumi abās valstīs nebija stabili, un attiecīgās valdības piešķīra finansiālu atbalstu, pamatojoties uz to, ka saņēmēji kļūs par stabiliem uzņēmumiem ilgākā laika posmā. Tādēļ Eiropas Savienībā apspriedās ar Čehiju un Poliju par pārejas laiku, lai valsts atbalstu varētu piešķirt īpašiem uzņēmumiem. Izmantojot šo atbrīvojumu no valsts atbalsta noteikumiem, gan attiecīgajām valdībām, gan atsevišķiem uzņēmumiem jāizpilda noteikti pienākumi, kas norādīti Pievienošanās līguma protokolos. Pievienošanās līguma 2. protokols [1] attiecas uz Čehijas tērauda nozares pārstrukturēšanu un 8. protokols [2] — uz Polijas tērauda nozares pārstrukturēšanu. Protokolos iekļauti arī sīki izstrādāti noteikumi par šo pienākumu pārraudzību un ziņošanu par to izpildi, un arī noteikums par to, ka Komisija ziņo Padomei. Komisija 2004. gada 7. jūlijā pieņēma savu pirmo pārraudzības ziņojumu par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā 2003. gadā[3]. Šajā ziņojumā Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas process kavējas, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumiem. Tā ieteica abām valstīm izmantot labvēlīgos tirgus apstākļus un nākamajos gados paātrināt pārstrukturēšanas procesu, lai attiecīgie uzņēmumi varētu nostabilizēties līdz pārstrukturizēšanas perioda beigām. Šajā otrajā progresa ziņojumā, kas tapis, pamatojoties uz valstu pārraudzības ziņojumiem, kurus sniegušas dalībvalstu iestādes, kā arī pamatojoties uz neatkarīgu novērtējumu un apspriežoties ar ieinteresētajām personām, uzsvērts, ka tērauda ražošanas uzņēmumi darbojas izcili labvēlīgajā tirgus situācijā ar tādu tērauda pieprasījumu un tērauda cenām, kādi nav bijuši gadiem ilgi. Tas palīdzēja uzņēmumiem ievērojami palielināt noietu un uzlabot darbības rādītājus, un tam bija jāsekmē pārstrukturēšanas programmu īstenošana. Taču, izvērtējot rezultātus, atklājās, ka darbības rādītāji dažiem uzņēmumiem joprojām nav pietiekami labi un ka tie var palikt nestabili līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2006. gada 31. decembrī. Tā kā līdz minētajam termiņam ir palikuši tikai 18 mēneši, Komisija aicina saņēmējuzņēmumus un iestādes uzmanīgi izskatīt tās ieteikumus. Komisija īpaši norāda, ka gadījumā, ja uzņēmumi neatgūs stabilitāti līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, tā veiks šā stāvokļa iemeslu analīzi. Ja stabilitātes atgūšanas nespēja radusies tādēļ, ka valsts pārstrukturēšanas programmas un atsevišķo biznesa plānu pārstrukturēšanas pasākumi nav veikti kā plānots, iespējams, ka tiks mēģināts sniegto atbalstu atgūt. Šajā ziņojumā sniegts apraksts par 2004. gadā sasniegto progresu un ietverti šādi elementi: - to pasaules tērauda tirgus norišu apraksts, kas notiek vienlaikus ar pašreizējo pārstrukturēšanas procesu; - ziņojums par katru valsti par galvenajiem pārraudzības rezultātiem, kas attiecas uz valsts atbalstu, un būtiskākajiem pārstrukturēšanas kritērijiem, kuri noteikti protokolu pielikumos (jaudas samazināšana, ieguldījumi, produktivitāte, izmaksas un stabilitāte); - secinājumi un ieteikumi attiecībā uz veicamajiem pasākumiem un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz saņēmējuzņēmumiem, lai līdz pārstrukturēšanas perioda beigām panāktu stabilitāti. Katru gadu Padomei tiks sniegti progresa ziņojumi. Pēdējais ziņojums par 2006. gadā sasniegto progresu tiks iesniegts 2007. gada. Šajā pēdējā ziņojumā tiks iekļauts arī vispārējs to rezultātu novērtējums, kas sasniegti pārstrukturēšanas procesā (2003—2006). 2. NORISES PASAULES TĒRAUDA TIRGŪ [4] Pārstrukturēšanas procesu ietekmē vairāki faktori, tostarp uzņēmumu un valsts iestāžu īstenotie pasākumi, vispārējās norises ekonomikā un tirgus situācija. Tāpēc, lai labi novērtētu Čehijas un Polijas tērauda ražošanas uzņēmumu darbības rezultātus, ir vajadzīga laba šo elementu izpratne. Turpmāk ir iekļauts kopsavilkums galvenajiem pieņēmumiem par norisēm pasaules tērauda tirgū. Stāvoklis pasaules tirgū, kurā uzņēmumi darbojās 2004.gadā, bija īpaši labvēlīgs. Pasaules ekonomika 2003. gada otrajā pusē sāka atveseļoties un 2004. gada strauji auga, jo īpaši Āzijā un Ziemeļamerikā, sasniedzot gada pieauguma likmi 5,5 % salīdzinājumā ar 2,8 % 2003. gadā. Pēc divu gadu pazeminātas ekonomiskās aktivitātes cikla tas ļoti pozitīvi iespaidoja tērauda pieprasījumu un tirdzniecību. Ekonomikas uzplaukums, ko virzīja Ķīnas tirgus aktīvā paplašināšanās, bija negaidīti ātrs un 2004. gadā bija iemesls rekordlielam tērauda patēriņam — 967 miljoniem tonnu gatavās produkcijas —, kas salīdzinājumā ar 2003. gadu ir par 9 % lielāks. Ir gaidāms, ka šāda augšupejoša tendence 2005. gadā saglabāsies, kaut arī būs daudz lēnāka, paredzot 3,8 % lielu patēriņa pieaugumu. Eiropas Savienības ekonomika atveseļojās lēnāk, 2004. gadā sasniedzot 2,4 % IKP pieaugumu salīdzinājumā ar 0,9 % 2003. gadā. Tajā pašā laikā pieprasījums pēc tērauda izstrādājumu gatavās produkcijas ES liecināja, ka ir noticis ievērojams pieaugums — 7 % 2004. gadā — salīdzinājumā ar 1,5 % 2003. gadā. Gan Čehijas, gan Polijas tērauda ražošanas uzņēmumi pilnībā guva labumu no savu eksporta tirgu paplašināšanās. Tie palielināja arī savu noietu vietējos tirgos, kas aizvien vairāk paplašinājās. Taču pašreizējās prognozes liecina par daudz zemāku pieprasījuma pieaugumu 2005.gadā, jo ir paredzama zemāka Eiropas ekonomikas izaugsme — apmēram 2 %. Tērauda cenas 2004. gadā strauji cēlās, pasaules mērogā sasniedzot apmēram 60 % pieaugumu attiecībā uz plakaniem un gariem tērauda velmējumiem. Eiropas Savienībā cenas pieauga lēnāk — aptuveni par 30 %, ko ietekmēja eiro stabilitāte. Šajā laikposmā tērauda ražotāju ieņēmumu pieaugums tika daļēji kompensēts ar ievērojamu izejvielu, transporta un enerģijas izmaksu pieaugumu. Perspektīvā 2005. gadam paredzama cenu stabilizācija. 3. PĀRRAUDZĪBAS PROGRAMMU ĪSTENOŠANAS REZULTĀTI ČEHIJĀ UN POLIJĀ 3.1. Čehija Kaut arī kopumā norises tirgū ir pozitīvas un tādējādi visi tērauda ražotāji var ievērojami uzlabot finansiālo stāvokli, ne visi Čehijas tērauda ražošanas uzņēmumi varēs panākt pastāvīgu stabilitāti. Tās galvenokārt ir kavēšanās sekas privatizācijas procesā, kuru tomēr paredzēts pabeigt līdz 2005. gada vidum. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, kas iegūta no dažādiem avotiem, Komisija izdarīja secinājumu, ka attiecībā uz uzņēmumiem, kuri uzskaitīti 2. protokola 1. pielikumā, Čehija ir izpildījusi savas saistības attiecībā uz piešķirto valsts atbalstu. Kā jau Komisijas pirmajā pārraudzības ziņojumā ziņots, kopējā piešķirtā summa nepārsniedz noteikto maksimumu. Saskaņā ar protokolu pēc 2003. gada 31. decembra pārstrukturēšanas atbalstu Čehijas tērauda nozarei piešķirt vairs nevar. Protokolā prasīts līdz 2005. gada 31. decembrim pilnīgi slēgt Valcovny Plechu Fridek-Mystek 1. un 2. karsto velmētavu. Taču atbilstīgi 2. protokola 12. punktam Komisija pieņēma pārstrukturēšanas programmas grozījumu, ar ko uz sešiem mēnešiem līdz 2006. gada 30. jūnijam atlika pilnīgu slēgšanu (ražošana tiks pārtraukta 2005. gada 31. decembrī). Komisija pieņēma minēto grozījumu, pamatojoties uz pienācīgi iesniegtu pamatojumu[5]. Citu 2004. gadā ieplānotu ražošanas jaudas samazinājumu nebija, un Čehijas iestādes apstiprināja uzņēmumu saistības attiecība uz jaudas izmaiņām, kas ieplānotas līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Neatkarīgā novērtējumā par sasniegto, pārstrukturējot Čehijas tērauda nozari, apstiprināts, ka diviem saņēmējuzņēmumiem, kas minēti 2. protokola 1. pielikumā, galvenā problēma ir to ieguldījumu programmas, kuru īstenošana ir aizkavējusies. Abiem uzņēmumiem līdz šim nav izdevies saņemt aizdevumus, lai veiktu ieguldījumus jo īpaši kvalitātes uzlabošanā. Tādēļ šie uzņēmumi nevarēja pilnībā gūt labumu izcili labvēlīgajos vietējā un pasaules tirgus apstākļos. Citas peļņas palielināšanas iespējas, piem., izmaksu samazināšana un noieta palielināšana vietējā tirgū, tikai daļēji kompensēja ienākumu samazināšanos, un abos gadījumos peļņa bija zemāka par noteikto slieksni. Tas nozīmē, ka normālos tirgus apstākļos abi uzņēmumi neizturēs stabilitātes pārbaudi, ko Komisijas veiks pārstrukturizēšanas perioda beigās. Taču ir gaidāms, ka nākamajos mēnešos iepriekš minētās analīzes rezultātus labvēlīgi ietekmēs paziņojums par Čehijas tērauda nozares privatizācijas procesa pabeigšanu. Pagaidām Komisija, vadoties pēc iepriekšējās pieredzes, secina, ka stratēģiskā investora veikta pilnīga iegāde būtiski ietekmē uzņēmuma darbības rādītājus (un tas izriet no tādu galveno izšķirīgo rādītāju kombinācijas kā uzlabotas vadības struktūras un tās ietekmes uz cenu samazinājumu), panāk uzlabojumus un tirdzniecības pārorientāciju, kā arī uzlabo iespēju saņemt ieguldījumu aizdevumus. Tāpēc nākamie mēneši ir izšķirīgi Čehijas tērauda nozarei pastāvīgas stabilitātes sasniegšanai. Lai atvieglotu gaidāmās norises, ir ļoti svarīgi, lai Čehijas iestādes veiksmīgi cik iespējams drīz veiksmīgi pabeigtu privatizācijas procesu. Paralēli tam visiem uzņēmumiem jāturpina pārstrukturēties, jo īpaši tiem, kas tiecas samazināt izmaksas un ražot labākas kvalitātes produkciju. 3.2. Polija Saskaņā ar informāciju, kas ir Komisijas rīcībā, attiecībā uz 8. protokola 1. pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem pilda saistības, kas izriet no protokola, attiecībā uz piešķirto valsts atbalstu, kurš ir mazāks nekā noteiktais maksimums. Polija 1997.—2003. gadā kopumā piešķīra 2 750 miljonus PLN (590 miljonus €[6]), kas ir aptuveni 80 % no kopējās summas, kas atļauta saskaņā ar protokolu. Saņēmējuzņēmumi, kam saskaņā ar protokolu var piešķirt valsts atbalstu, ir Polskie Huty Stali ( PHS ), Huta Andrzej , Huta Bankowa , Huta Batory , Huta Buczek , Huta Lucchini-Warszawa , Huta Labędy un Huta Pokόj . Saskaņā ar protokolu pēc 2003. gada 31. decembra valsts atbalstu Polijas tērauda nozarei piešķirt vairs nevar. Saskaņā ar informāciju, kas pieejama Komisijai, līdz šim šis nosacījums ir ievērots. Taču attiecībā uz Huta Buczek darbību Polija šobrīd novērš dažas atlikušas neatbilstības. Saskaņā ar pieejamo informāciju saistības attiecībā uz jaudas samazinājumiem 2004. gada ir izpildītas. Pēc informācijas, kas ir Komisijas rīcībā, var pieņemt, ka aukstā lokšņu velmētava Huta Lucchini-Warszawa (30 000 tonnu), kā plānots, ir fiziski likvidēta 2004. gada decembrī. Huta Bankowa vidējo profilu velmētava izbeidza ražošanu (60 000 tonnu) 2004. gada decembrī. Eiropas Komisija arī norāda, ka labvēlīgo tirgus apstākļu dēļ lielākajai daļai uzņēmumu ievērojami pieauga noiets, uzlabojās darbības rādītāji un bija liela peļņa. Tas pozitīvi ietekmēja uzņēmuma stabilitātes izredzes, bet dažos gadījumos tas nešķiet pietiekami, lai tie panāktu stabilitāti līdz 2006. gada beigām. Otrajā Polijas tērauda nozares pārstrukturēšanas pārraudzības gadā joprojām ir kavēšanās, dažkārt ievērojama, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumiem, kas dažiem uzņēmumiem varētu ietekmēt turpmāko stabilitāti, ja būtu ievērojama tirgus samazināšanās. Citos gadījumos bažas rada uzņēmumu finansiālā situācija, kaut arī tirgus situācija ir ļoti labvēlīga. Komisija secina, ka uzlabotie uzņēmumu darbības rādītāji ir pozitīvs faktors, bet tie galvenokārt ir īpaši labvēlīgās tirgus situācijas rezultāts, kas šogad, gaidāms, stabilizēsies. Polijas galvenā tērauda uzņēmuma privatizācija, ko pabeidza 2004. gada martā, palīdz uzlabot uzņēmuma sniegumu. Tomēr joprojām ir vajadzīgi vēl citi centieni. Tādēļ Komisija iesaka visiem uzņēmumiem intensificēt pārstrukturēšanu atlikušajos divos gados, gūstot peļņu no palielinātā apgrozījuma un naudas pieejamības, nodarbinātības samazinājuma un izmaksu samazinājuma, lai varētu tikt galā ar iespējamu produkcijas samazināšanos un panākt stabilitāti līdz 2006. gada beigām, kā plānots. 4. TURPMĀKIE PASĀKUMI Pamatojoties uz konstatējumiem, kas gūti, 2004. gadā pārraugot tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā, Komisija konstatē, ka lielākajai daļai uzņēmumu uzlabojušies darbības rādītāji. Tas galvenokārt ir ievērojami uzlabotā vietējā un pasaules tirgus rezultāts. Vienlaikus tā uzsver, ka dažos gadījumos pārraudzībā atklāta ievērojama kavēšanās īstenot pārstrukturēšanas saistības un prasības, kas norādītas attiecīgajos protokolos. Komisija uzskata, ka saņēmējuzņēmumiem, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas programmas, 2005. un 2006. gadā ir izšķirīgi intensificēt pārstrukturēšanas procesu, lai tie varētu atgūt nokavēto, kas uzkrājies pēdējā gadā, īstenojot biznesa plānus. Lielākā vērība jāvelta ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai veicinātu tādu ražojumu pārdošanu, kuriem ir lielāka pievienotā vērtība, tādējādi palielinot ieņēmumus. Jāturpina centieni samazināt izmaksas un uzlabot produktivitāti. Turklāt iestādes tiek aicinātas sekmīgi pabeigt atlikušo privatizāciju. Komisija turpinās cieši pārraudzīt pārstrukturēšanas procesu, jo īpaši tajās jomas, kurās konstatēta kavēšanās, un attiecīgi ziņos nākamajos progresa ziņojumos. Tāpat kā iepriekšējā progresa ziņojumā Komisija vairākkārt atkārto, ka protokolu noteikumi skaidri nosaka, ka papildus protokolā paredzētajam atbalstam Čehija un Polija attiecīgajai valsts tērauda ražošanas nozarei nepiešķir papildu pārstrukturēšanas atbalstu. Ja saņēmējuzņēmumiem, kas norādīti protokolā, vai citiem tērauda ražošanas uzņēmumiem tiktu piešķirts papildu pārstrukturēšanas atbalsts, tas būtu pretrunā Pievienošanās līgumam. Komisija jau divos gadījumos ir uzsākusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu, vai nav nelikumīgi piešķirts valsts atbalsts un vai tas nav jāatgūst[7]. [1] OV L 236, 23.9.2003., 934. lpp. [2] OV L 236, 23.9.2003., 948. lpp. [3] KOM(2004)443 galīgais [4] Avoti: IISI un Eurostat [5] Sīkāku informāciju sk. lēmumā, kas publicēts http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/n600_2004/en.pdf. [6] PLN/EUR maiņas kurss 4,6595 (2003. gada decembra vidējais rādītājs). [7] Komisija 2004. gada 19. maijā uzsāka oficiālu procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz atbalstu uzņēmumam Huta Czestochowa , Polijas tērauda ražotājam, kas nav minēts 8. protokola 1. pielikumā (lieta C20/04 ex NN 25/2004 OV C 204, 12.8.2004., 6. lpp.). Turklāt Komisija 2004. gada 14. decembrī uzsāka vēl vienu oficiālu procedūru attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu uzņēmumam Třinecké Železárny , Čehijas tērauda ražotājam, kas nav minēts 2. protokola 1. pielikumā (lieta C45/04 OV C 22, 27.1.2005.)