Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. …/.., ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam /* COM/2010/0237 galīgā redakcija - NLE 2010/0127 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 17.5.2010 COM(2010)237 galīgā redakcija 2010/0127 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/.., ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot 5. pantu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), un jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 9. pantu. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Pagaidu pasākumi tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1242/2009 (OV L 332, 17.12.2009., 60. lpp.). | Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nav piemērojams. | APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet ir sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 18. martā uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravas skenēšanas sistēmu importu. Izmeklēšanā tika konstatēts attiecīgā izstrādājuma dempings, kas nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka antidempinga pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tādēļ ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1242/2009 tika noteikti pagaidu pasākumi. Izmeklēšanas gaitā apstiprinājās būtiskie pagaidu konstatējumi. Tādēļ tiek ierosināts, ka Padome pieņem regulai pievienoto priekšlikumu, lai noteiktu galīgos pasākumus attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravas skenēšanas sistēmu importu. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDŽETU | Priekšlikums neietekmē ES budžetu. | 1. 2010/0127 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/.., ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“pamatregula”), un jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PAGAIDU PASĀKUMI 2. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1242/2009[3] (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes kravas skenēšanas sistēmu importam. 3. Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2009. gada 2. februārī uzņēmums Smiths Detection Group Limited (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību tā ražotāja vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 80 % no Savienības kopējās kravu skenēšanas sistēmu produkcijas. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par dempingu un tā nodarītu būtisku kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. 2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA 4. Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu ziņojums”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām. 5. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem. Jo īpaši Komisija turpināja izmeklēšanu attiecībā uz ES patēriņa aspektiem. Šajā saistībā Komisija sazinājās ar ieinteresētajām personām, proti, attiecīgā ražojuma lietotājiem un arī ražotājiem, lai pārbaudītu personu apgalvojumus par vairākiem darījumiem. 6. Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 9. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). 7. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka nav pamatoti izmantot 18 mēnešu IP, nevis 12 mēnešu IP, ko parasti izmanto antidempinga izmeklēšanā. Kā norādīja minētais Ķīnas ražotājs, IP būtu bijis vienkārši jāaptver 2008. kalendārais gads. 8. Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanas pagaidu posmā Ķīnas ieinteresētā persona neapstrīdēja 18 mēnešu IP izmantošanu. Pretenzija tika izvirzīta tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tomēr IP jau bija izziņots paziņojumā par procedūras uzsākšanu un anketās, t. i., jau pašā izmeklēšanas sākumā. Konkrētie iemesli, kāpēc tika izvēlēts 18 mēnešu IP, ir izskaidroti pagaidu regulas 9. apsvērumā. Attiecīgā persona neminēja nekādus iemeslus, kuru dēļ pamatojums ir apšaubāms attiecībā uz nelielo skaitu darījumu šajā tirgū. 9. Lai nodrošinātu ar IP saistīto skaitļu pilnīgu salīdzināmību ar skaitļiem, kas attiecas uz iepriekšējiem gadiem, visi skaitļi, kas norādīti daļās par kaitējumu un cēloņsakarību attiecībā uz IP, tika pārrēķināti par katru gadu atsevišķi. 10. Ķīnas ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka IP ir izvēlēts, lai manipulētu ar kaitējuma faktoriem. Šis apgalvojums ir jānoraida. 11. Komisija izmeklēšanas sākumā nezināja un nevarēja zināt par sarežģīto datu un skaitļu kopumu, kas attiecas uz kaitējuma rādītājiem izmeklēšanas sākumā. Šie dati tika konstatēti tikai izmeklēšanas gaitā. 12. Visbeidzot jānorāda, ka šī izmeklēšana nav pirmais gadījums, kad noteiktais IP ir ilgāks par 12 mēnešiem (piemēram, 16 mēnešu IP attiecībā uz ĶTR un Krievijas izcelsmes kalcija metālu[4] vai 18 mēnešu IP attiecībā uz ASV izcelsmes dinātrija karbonātu[5]). 13. Ķīnas uzņēmums arī norādīja, ka līguma parakstīšana attiecas uz visiem darījumiem konkrētā laikposmā neatkarīgi no tā, vai pārdošana notiek, rīkojot konkursa procedūru, un tāpēc pagarināts IP nav nepieciešams. Šis arguments ir nepārliecinošs, jo tas neattiecas uz galveno problēmu, proti, salīdzinoši nelielo darījumu skaitu šajā uzņēmējdarbības jomā. Līguma parakstīšanas datums tika izmantots tikai tāpēc, lai būtu pietiekami skaidrs priekšstats par pārdošanas svarīgajiem aspektiem un lai tajā pašā laikā būtu konkrēts datums, pamatojoties uz kuru varētu noteikt, kurš laikposms ir jāuzskata attiecīgi par IP un iepriekšējo periodu daļu un kurš laika posms nav ņemams vērā. 14. Citu piezīmju par IP nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 9. apsvērums. 15. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu dažu ĶTR izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus. 16. Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. 3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 17. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika pārskatīta ražojuma definīcija, ņemot vērā piezīmes, ko iesniedza vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un rūpīgi izvērtējot apgalvojumus, ko bija iesnieguši Savienības ražošanas nozares pārstāvji. Attiecīgi tika secināts, ka kravu skenēšanai nevar izmantot alfa vai beta starojuma tehnoloģiju ražojumus. Tāpēc var uzskatīt, ka ir pamatoti ražojuma definīcijas noteikšanā neņemt vērā šos divus tehnoloģiju veidus. Netika iesniegti citi iebildumi, kuru dēļ varētu apšaubīt pagaidu secinājumus par to, ka visas pārējās tehnoloģijas (izņemot alfa un beta), ar kurām saistīts konkrētais ražojums, var izmantot kravu skeneros un ka visiem ražojumu veidiem ir vienāds mērķis, proti, skenēt kravas, izmantojot vienu un to pašu pamatīpašību, t. i., skenētajā kravā koncentrētā starojuma emisiju. Izmeklēšanas periodā ES tiešām tika pārdotas attiecīgā ražojuma gamma starojuma vienības. 18. Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka visu veidu sistēmām, kuras paredzētas kravu skenēšanai un kuru pamatā ir neitronu tehnoloģija vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto gamma starojumu un uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00, un mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8705 90 90, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, tiem ir vienāds galvenais galapatēriņš un tie savstarpēji konkurē Savienības tirgū. Pamatojoties uz minēto, ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas ietverti pagaidu regulas 10.–15. apsvērumā, ciktāl tie neattiecas uz alfa un beta starojuma tehnoloģijām. 19. Citu piezīmju par līdzīgo ražojumu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. apsvērums. 20. Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgais secinājums ir, ka jebkādas kravu skenēšanas sistēmas, kas definētas iepriekš tekstā, ir uzskatāmas par līdzīgām pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 4. DEMPINGS 21. Tirgus ekonomikas režīms (TER) 22. Vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nepieprasīja piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”), bet pieprasīja tikai atsevišķu režīmu (“AR”). Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 19. un 20. apsvērums. 23. Atsevišķs režīms (AR) 24. Piezīmju par AR nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 21.–25. apsvērums. 25. Normālā vērtība 26. Analog a valsts 27. Neviena no personām neiebilda pret to, ka par analogo valsti tiek izvēlētas Amerikas Savienotās Valstis (ASV). 28. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, atkārtoti minēja savas piezīmes par viena ar sūdzības iesniedzēju saistīta ASV nodibināta uzņēmuma nesadarbošanos. Tas apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs, lai sūdzībā aprēķinātu normālo vērtību, ir izmantojis datus, kas attiecas uz tā saistīto uzņēmumu ASV, savukārt izmeklēšanas laikā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka tā saistītais uzņēmums ASV nav līdzīgā ražojuma ražotājs. Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja, ka sūdzības iesniedzēja saistītajam uzņēmumam ASV vajadzēja sadarboties izmeklēšanā un ka tā nesadarbošanās ir uzskatāma par iemeslu, kāpēc sūdzības iesniedzējs būtu uzskatāms par tādu, kas nesadarbojas, un tāpēc procedūra ir jāizbeidz. Tika arī apgalvots, ka Komisijai būtu bijis jāprecizē un jāpārliecinās, vai ASV uzņēmums ir līdzīgā ražojuma ražotājs. Visbeidzot Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja to, ka ES nepreferenciāli izcelsmes noteikumi tiek izmantoti kā rādītājs, kas liecina, vai uzņēmēju var uzskatīt par ražojuma ražotāju. 29. Attiecībā uz piezīmēm par to, ka sūdzībā izmantoti dati, kas iegūti no sūdzības iesniedzēja saistītā uzņēmuma ASV, jānorāda, ka informācija par normālo vērtību sūdzībā bija pamatota ar vispārējām ASV cenām, kas bija publiski pieejamas ASV valdības GSA Advantages tīmekļa vietnē. Par diviem līdzīgā ražojuma tipiem šādas cenas nebija publiski pieejamas, tāpēc sūdzības iesniedzējam normālo vērtību nācās aprēķināt, pamatojoties uz informāciju par tā ražošanas izmaksām ES, tās pielāgojot ASV līmenim, balstoties uz sūdzības iesniedzēja zināšanām par ASV tirgu. 30. Turklāt vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs neiesniedza nekādus pierādījumus, kas varētu likt apšaubīt pagaidu regulas 32. apsvērumā ietvertos konstatējumus. 31. Jebkurā gadījumā ES tiesību akti antidempinga jomā neparedz noteikumu, ka izmeklēšana ir jāizbeidz, ja ražotājs analogajā valstī ir izlēmis nesadarboties izmeklēšanā. Tas, ka ražotājs ir saistīts ar sūdzības iesniedzēju, nemaina šo secinājumu. Turklāt arī lieta, kurā tiesa paļāvusies uz vienīgo Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, t. i., T-249/06 ( Interpipe ), nav piemērojama šajā gadījumā, jo minētajā lietā jautājums bija par to, ciktāl Kopienas ražotāja meitas uzņēmumam bija pienākums sadarboties, lai noteiktu kaitējumu. Tas nav tas pats, kas datu iesniegšana normālās vērtības noteikšanai analogajā valstī. 32. Attiecībā uz izvirzīto argumentu par ražotāja jēdziena definīciju jānorāda, ka izmeklēšanā ir konstatēts, ka sūdzības iesniedzējs ražo līdzīgo ražojumu ES un šī ražošana ietver izcelsmi atbilstoši ES nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem. Tiesību akti neparedz, ka ir jāsniedz jebkāds secinājums par to juridisko personu statusu, kuras nav pakļautas izmeklēšanai pašreizējā procedūrā, nav nodibinātas ES vai kuru dati izmeklēšanas laikā nav izmantoti, lai veiktu jebkādus konstatējumus. 33. Citu piezīmju par analogās valsts izvēli nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 26.–37. apsvērums. 34. Normālās vērtības noteikšana 35. Jāatgādina, ka normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz datiem, ko sniedza vienīgais analogās valsts (t. i., Amerikas Savienoto Valstu) ražotājs, kas sadarbojās, un Savienības ražošanas nozares pārstāvji. Tādējādi vienam ražojumu tipam, kas importēts ES, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz cenām, par kādām ASV ražotājs vietējā tirgū pārdod līdzīgo ražojumu, kas ražots ASV. ASV ražotājs, kurš sadarbojās, neražo citus ražojumu veidus, kurus varētu pielīdzināt ražojumu veidiem, kas importēti ES no Ķīnas. Tāpēc, lai būtu plašāks pamats normālās vērtības noteikšanai, Komisija arī pārbaudīja, vai citiem ražojumu veidiem normālo vērtību var noteikt, izmantojot jebkuru citu pamatu, atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem (“jebkurš cits saprātīgs pamats”). Pagaidu posmā tika konstatēts, ka pārbaudītu informāciju par Savienības ražošanas nozares izmaksām var izmantot dažiem ražojumu veidiem. 36. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vienīgais Ķīnas ražotājs, kurš sadarbojās, iesniedza piezīmes par normālo vērtību. 37. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka normālā vērtība jākoriģē, to pazeminot par summu, kas atbilst izmaksu atšķirībai starp vietējā tirgū saražotajiem un ārvalstīs iegādātajiem paātrinātājiem, jo Ķīnas uzņēmums ražo paātrinātājus, bet ASV ražotājs un Savienības ražošanas nozare tos iegādājas. 38. Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka tas netika pamatots ar jebkādiem faktiskiem pierādījumiem, lai gan Komisija pieprasīja šādus pierādījumus izmeklēšanas gaitā. 39. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, prasīja, lai Komisija precīzi norāda, kuri ir konkrētie ražojuma modeļu veidi, kas izmantoti normālās vērtības aprēķināšanai. Šajā ziņā jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare un analogās valsts ražotājs uzskata šo informāciju par konfidenciālu. Patiešām, ja tiktu izpausti precīzi modeļu nosaukumi, ņemot vērā, ka šie modeļi pieder tikai pie vienas sērijas un ka šīs sērijas konkrētās īpašības jau ir norādītas, kā arī to, ka normālās vērtības aprēķiniem izmantots tikai ierobežots modeļu veidu skaits, tad personas, kurām tiek izpausta šāda informācija, varētu aprēķināt faktiskās cenas, kas noteiktas konkrētiem modeļu veidiem, vai izmaksas un cenas, pamatojoties uz kurām aprēķināta normālā vērtība dažādiem modeļu veidiem. Šāda informācija tik tiešām ir konfidenciāla pēc būtības, un tāpēc šī prasība bija jānoraida. 40. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apšaubīja veidu, kā Komisija noteikusi normālo vērtību, kas iegūta no Savienības ražošanas nozares datiem. Tas iebilda, ka jāizmanto faktiskā pārdošanas cena, nevis cenas, kas tiek piedāvātas konkursiem. Pirmkārt, ir vērts atgādināt, ka dati no Savienības ražošanas nozares tika izmantoti tikai, lai iegūtu augstāku ticamības pakāpi salīdzinājumam starp normālo vērtību un eksporta pārdevumiem, ko veica vienīgais Ķīnas ražotājs, kurš sadarbojās. Tāpēc, ciktāl iespējams, attiecīgā ražojuma veidiem, kuriem normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz ASV pieejamo informāciju, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju no Savienības ražošanas nozares par tāda paša veida ražojumiem, kādi importēti no Ķīnas. 41. Tādējādi normālā vērtība tika aprēķināta vairākiem ražojumu veidiem (katrā ziņā tiem, kas nav mobilās skenēšanas sistēmas), pamatojoties uz standarta izmaksām, neņemot vērā jebkādas celtniecības vai citas uzstādīšanas izmaksas, un pieskaitot normālo peļņas procentu, kas jebkurā gadījumā bija ievērojami zemāks nekā mērķa peļņa, kura izmantota kaitējuma apmēra noteikšanai. Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare piemēro standarta izmaksas visiem savu piedāvāto ražojumu veidiem. Reģistrētie dati par šo standarta izmaksu sagatavošanu, to aprēķināšanas veidu un salīdzināšanu ar reālajām izmaksām standarta izmaksu noteikšanā tika pārbaudīti un atzīti par kārtībā esošiem. 42. Turklāt Savienības ražošanas nozares izmaksu struktūra tika salīdzināta ar ASV ražotāja līdzīgā ražojuma izmaksu struktūru. Tika secināts, ka i) ASV ražotāja peļņas daļa ir augstāka nekā tā, kas izmantota normālās vērtības aprēķināšanai, pamatojoties uz datiem no Savienības ražošanas nozares, un ii) Savienības ražošanas nozares izmaksu struktūra kopumā ir ļoti līdzīga analogās valsts ražotāja izmaksu struktūrai (precīzu atšķirību nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ). Tādējādi Savienības ražošanas nozares datu izmantošana normālās vērtības noteikšanai nepārprotami ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. 43. Ķīnas uzņēmums arī iesniedza piezīmes par atklāto konkursu, pamatojoties uz kuru ASV ražotājs, kurš ražoja līdzīgo ražojumu, pārdeva mobilās kravu skenēšanas sistēmas ASV tirgū. Tas apgalvoja, ka, ja Komisija izmanto normālo vērtību, pamatojoties uz konkursu, kas notika 2005. gadā, un salīdzina to ar eksporta cenu, kas attiecas uz IP, šādu salīdzinājumu nevar uzskatīt par taisnīgu. Šo apgalvojumu neapstiprina izmeklēšanā konstatētie fakti. ASV atklātie konkursi tiek rīkoti, lai piešķirtu pamatlīgumu, kura ietvaros konkursa uzvarētājs noteiktā laika posmā var veikt pārdošanu. Tomēr pamatlīgumā nebija iekļautas nekādas cenas. Tik tiešām 2005. gadā šāds līgums tika noslēgts, bet atsevišķu cenu kotācija konkursam un līgumu parakstīšana notika 2007. gadā, tātad jau IP laikā. Tāpēc Komisija bija pārliecināta, ka šis konkurss ir jāņem vērā IP un jāuzskata par daļu no datiem, kas izmantoti dempinga starpības noteikšanai. 44. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, prasīja arī precizēt, kāpēc normālā vērtība tādai pārvietojamai sistēmai, kādu Ķīnas ražotājs eksportētājs pārdeva Latvijā, tika aprēķināta nevis no ASV ražotāja pārdevumiem, bet no Savienības ražošanas nozares datiem. Šajā ziņā jānorāda, ka Komisija nevarēja izmantot analogās valsts datus, jo šādi dati nebija pieejami no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. 45. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 38.–42. apsvērums. 46. Eksporta cena 47. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, iesniedza piezīmes par eksporta cenu. 48. Minētās piezīmes bija saistītas ar darījumiem Nīderlandē, Somijā un Polijā attiecībā uz konkrētām izmaksu pozīcijām. Piezīmes, kuras tika apstiprinātas ar pārbaudītiem datiem, tika pieņemtas, un attiecīgi tika pārskatīts dempinga starpības aprēķins. Piezīmes par atsevišķām uzstādīšanas izmaksām bija jānoraida. Šajā ziņā jāatgādina, ka, lai gan atbilstošie faktiskie dati par dažādu attiecīgā ražojuma daļu cenām tika pieprasīti dažādos izmeklēšanas posmos, minētais uzņēmums nekad nav centies iesniegt jebkādu priekšlikumu par galīgu iedalījumu. Summas, kas tika norādītas pēc pagaidu secinājumu izpaušanas, ir jauna informācija, kas nav pamatota ar grāmatvedības informāciju vai citiem pierādījumiem, ko varētu pārbaudīt. 49. Ķīnas uzņēmums arī precizēja, ka tas ir veicis vienu ar atklātiem konkursiem nesaistītu pārdevumu. Šis iebildums tiek apstiprināts. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka šis pārdevums nebija pārdevums, kas tika veikts parastajā uzņēmējdarbības gaitā. Faktiski tas bija ražojuma aizstājējs, un cena, uz kuru atsaucas uzņēmums, tika saskaņota vairākus gadus pirms IP. Ražojuma aizstājēja veids pilnībā atšķīrās no sākotnējā ražojuma. Tādējādi tas nebija darījums, uz kuru attiecas IP, bet gan iepriekš noslēgta līguma izpilde. Tāpēc eksporta cenu, kas attiecas uz darījumu, nevarēja saglabāt aprēķinā. 50. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.–46. apsvērums. 51. Salīdzinājums 52. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka salīdzinājums veikts, pamatojoties uz nodalītiem ražojumu kontroles numuriem, kuros nav ņemtas vērā fiziskās atšķirības starp salīdzināmajiem ražojumiem. Turklāt Ķīnas uzņēmums norādīja, ka cenu salīdzinājumā bija jāņem vērā paātrinātāji, šasiju veidu atšķirības un enerģiju līmeņu atšķirības. 53. Attiecībā uz pirmo apgalvojumu jāuzsver šādi punkti. Ciktāl runa ir par datiem, kas iegūti no Savienības ražošanas nozares, jāatgādina, ka aprēķinu veikšanā izmantotie dati bija tieši saistīti ar attiecīgajiem cenu piedāvājumiem atklātajos konkursos, t. i., par ražojumu veidiem, kas konkurē vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī vienā un tajā pašā laikā, un ka piedāvājumus iesniegušās iestādes tos uzskatīja par salīdzināmiem. Attiecībā uz datiem, kas iegūti no ASV ražotāja, kurš ražo līdzīgo ražojumu, izmeklēšanā tika konstatēts, ka salīdzinātais ražojuma veids atbilst stingrajiem noteikumiem, ko paredz pamatregulas 1. panta 4. punkts, proti, tas, raugoties no visiem aspektiem, ir attiecīgajam ražojumam līdzīgais ražojums. Tāpēc tas, ka ne visas fiziskās atšķirības ir atspoguļotas ražojuma kontroles numurā vai nodalītā ražojuma kontroles numurā, neliedz Komisijai veikt taisnīgu salīdzināšanu starp normālo vērtību un eksporta cenu. Vēl svarīgāk ― tika ņemtas vērā atšķirības, kas var ietekmēt cenu salīdzināmību. Lietā iekļautā informācija liecina, ka ražojumiem, ko piegādā Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bieži vien ir papildu īpašības salīdzinājumā ar ražojumiem, kurus izmanto kā pamatu normālās vērtības aprēķināšanai. Tāpēc normālā vērtība ir noteikta piesardzīgi. 54. Attiecībā uz paātrinātājiem, šasiju veidiem un enerģijas līmeņiem jānorāda, ka uz pieprasītajām korekcijām attiecas pamatregulas 2. panta 10. punkts, bet nav pierādīts, ka izvirzītās faktoru atšķirības ietekmē cenu un cenu salīdzināmību, jo Ķīnas ieinteresētā persona nav sniegusi informāciju, kas pamatotu korekciju. 55. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka paātrinātājs ir attiecīgā ražojuma svarīga sastāvdaļa un ka tas bija jāiekļauj ražojuma kontroles numuru struktūrā. Komisija neiekļāva paātrinātāju ražojuma kontroles numuru struktūrā, jo neviena no ieinteresētajām personām neiesniedza pierādījumus par to, ka paātrinātājs ir faktors, kas atšķir dažādus ražojuma veidus. 56. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pieprasīja arī normālajai vērībai piemēroto korekciju identificēšanu un apjoma noteikšanu, lai to atjaunotu līdz ražotāja noteikto neto cenu līmenim. Korekcijas attiecībā uz garantiju un kredīta izmaksām tika piemērotas normālajai vērtībai, kas noteikta, pamatojoties uz cenu, par kādu vienīgais ASV ražotājs, kurš ražo līdzīgo ražojumu, to pārdod vietējā tirgū. Korekcijas attiecībā uz transporta izmaksām, garantijas izmaksām, apmācības izmaksām, dokumentēšanas izmaksām un starpniecības maksu tika piemērotas normālajai vērtībai, kas noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares datiem. Attiecībā uz prasību noteikt šo korekciju apjomu jānorāda, ka Komisija nevar izpaust šādus datus, jo šī informācija tiek uzskatīta par konfidenciālu pēc būtības. Jānorāda, ka atbilstošie dati, aprēķinot ražotāja noteikto eksporta cenu, netika izpausti arī Savienības ražošanas nozarei. 57. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. un 48. apsvērums. 58. Dempinga starpība 59. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, kritizēja to, ka atsevišķi pārdevumi nav iekļauti dempinga aprēķināšanā. Šajā ziņā jānorāda, ka attiecīgo darījumu pārdošanas vērtības sākotnēji tika ņemtas vērā eksporta cenu noteikšanai. Tomēr normālo vērību šiem darījumiem nevarēja noteikt. Tāpēc nevarēja salīdzināt normālo vērtību un eksporta cenu. 60. Ķīnas ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka (50) apsvērumā minētās pārdevumu CIF vērtības bija jāiekļauj kopējā CIF vērtībā, kas tika izmantota kā saucējs dempinga aprēķiniem. Šāds apgalvojums nav pieņemams. Kopējais dempings ir aprēķināts, dalot atšķirīga konstatētā dempinga summu (kurā varēja veikt cenu salīdzināšanu) ar atbilstošo CIF vērtību summu. Ja CIF vērtību aprēķinos iekļautu pārdevumus, par kuriem nevarēja veikt salīdzināšanu starp normālo vērtību un eksporta cenu, jo nebija aprēķinātas normālās vērtības, tad šajos aprēķinos būtu aritmētiska kļūda, jo saucējs un skaitītājs vairs neattiektos uz salīdzināmiem darījumiem. 61. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 49. un 50. apsvērums. 62. Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 38,8 %. 5. KAITĒJUMS 63. Piezīmes par konstatējumiem attiecībā uz kaitējumu tika saņemtas tikai no vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un dažās no tām tika vienīgi atkārtotas pagaidu regulā jau iekļautās piezīmes. 64. Argumenti saistībā ar piezīmēm, kas jau iekļautas pagaidu regulā, nav atkārtoti šajā regulā. 65. Vispārīgas piezīmes 66. Jāatgādina, ka šajā gadījumā sniegtā informācija attiecas uz diviem Savienības ražotājiem un vienu ražotāju eksportētāju, kuru saražotā produkcija veido Savienības tirgus lielāko daļu. Ņemot vērā minēto, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nevar norādīt precīzus skaitļus. Tāpēc rādītāji ir sniegti indeksētā vai diapazona veidā. 67. Savā atbildē uz pagaidu ziņojumu vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pieprasīja, lai kaitējuma analīze tiktu sniegta par katru gadu. Lai gan tas nemaina datu būtību, bet maina tikai to sniegšanas veidu, prasība tika atzīta par pamatotu, un tāpēc šajā priekšlikumā analīze ir sniegta par katru gadu atsevišķi. 68. Ķīnas uzņēmums apstrīdēja datus, kas pagaidu ziņojumā, kurš attiecas uz uzņēmumu, sniegti par tā pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā (no 2004. gada līdz IP beigām). Jānorāda, ka Komisija iesniedza attiecīgajai personai apkopoto datu visaptverošu un pilnīgu iedalījumu. No Ķīnas ieinteresētās personas saņemtās atbildes vēlāk tika vairākkārt salīdzinātas ar pieejamo informāciju, ko sniegušas dalībvalstu iestādes kā attiecīgā ražojuma lietotāji un Savienības ražotāji. Tāpēc izmeklēšanas noslēguma posmā ir zināmi sīki dati par Ķīnas ražojumu pārdošanu Savienībā un šādas pārdošanas attiecīgo ietekmi. 69. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tad, ja nav cenu piedāvājuma no Savienības ražošanas nozares, tās pārdevumi nav iekļaujami kaitējuma un cēloņsakarības analīzē. Tomēr jāatzīmē, ka institūcija nevar noteikt, ka tas, ka Savienības ražošanas nozare IP laikā neiesniedza cenu piedāvājumus konkrētā konkursā, bet Ķīnas ražotājs eksportētājs to darīja, šajā gadījumā radīja pašu izraisītu kaitējumu tādā apjomā, ka tas izjauc parasto saikni starp kaitējumu un dempingu. Turklāt piedaloties konkursā, rodas noteiktas izmaksas (tulkojumi, pārstāvji, dažreiz maksājumi par piedāvājumu iesniegšanu utt.), tāpēc uzņēmumi neiesniedz piedāvājumus, ja nav pārliecināti par savām izredzēm. 70. Tika arī apgalvots, ka, ja sūdzības iesniedzējs ( Smiths Detection Group Limited ) ir iesniedzis piedāvājumus, kas pārsniedz konkursos noteiktos cenu griestus, šādi piedāvājumi nav iekļaujami kaitējuma un cēloņsakarības analīzē. Tomēr izmeklēšanā nav atklāta nekāda pārbaudāma informācija, kas apstiprinātu šādu piedāvājumu esamību. 71. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka dati par kaitējumu ir neatbilstoši. Tas tāpēc, ka pārdošanas apjomi, tirgus daļa un peļņa attiecas uz pārdošanu līdz līguma noslēgšanas dienai, savukārt atsevišķi citi kaitējuma faktori tika aprēķināti no sūdzības iesniedzēja finanšu grāmatvedības datiem un tāpēc var neatbilst laika ziņā. Šīs izmeklēšanas sākumā Komisijas dienestiem bija jānosaka skaidrs atskaites punkts attiecībā uz pārdošanu, kas būtu piemērojams visiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Tika nolemts, kas vislabākais atskaites punkts ir līguma noslēgšanas diena, jo bieži vien starp konkursa uzsākšanas dienu un līguma noslēgšanas dienu un arī starp līguma noslēgšanas dienu un pēdējā rēķina izrakstīšanas datumu aizrit ievērojams laika posms. Turklāt bieži vien vairāki rēķini attiecas uz vienu līgumu un viens līgums var aptvert vairākus gadus. 72. Kad līguma noslēgšanas diena bija noteikta par atskaites punktu, vairs nebija lietderīgi prasīt Savienības ražotājiem, lai tie apkopo visas atbildes uz anketas jautājumiem, pamatojoties uz līgumu noslēgšanas dienām. Lai to izdarītu, ražotājiem būtu pilnībā jāpārstrādā sava grāmatvedības uzskaite tādā veidā, kas neatbilst normālai praksei, tādējādi izraisot vairākas neskaidrības, kas vēlāk nelabvēlīgi ietekmētu šādas informācijas kvalitāti. Paturot prātā, ka nebija atbilstoši par atskaites punktu izmantot rēķinu izrakstīšanas datumus, šajā gadījumā dati par kaitējumu tika iesniegti vislabākajā veidā, kāds bija iespējams attiecībā uz šo ražojumu. 73. Izmeklēšanas desmitajā mēnesī vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, savā atbildē uz pagaidu ziņojumu apstrīdēja arī to, ka IP aptver 18 mēnešu periodu, norādot, ka tas jāierobežo, aptverot tikai 2008. kalendāro gadu. Šis apgalvojums bija jānoraida, ņemot vērā iemeslus, kas pamato 18 mēnešus ilga perioda noteikšanu un kas izskaidroti pagaidu regulā un šī priekšlikuma (5)–(11) apsvērumā. Turklāt šāda maiņa būtu liegusi laicīgi pabeigt izmeklēšanu, jo tas nozīmētu, ka būtu jāpieprasa, lai visi uzņēmumi, kas sadarbojās, iesniedz savas atbildes uz anketas jautājumiem, pamatojoties uz pārskatītu IP. 74. Ķīnas ieinteresētā persona arī pauda šaubas par to, vai daudzie ES uzņēmumi, kas saistīti ar sūdzības iesniedzēju, tika pienācīgi iekļauti Komisijas veiktajā kaitējuma analīzē. Sūdzības iesniedzēja atbildes uz anketas jautājumiem tomēr tika pārbaudītas, pilnībā sadarbojoties ar visu grupu, un Komisija bija pārliecināta, ka kaitējuma rādītāji un aprēķini tiek analizēti pienācīgi par visu grupu. Kā jau Ķīnas ieinteresētajai personai tika paskaidrots pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, ES uzņēmumiem, uz kuriem tā atsaucas, nav būtiskas ietekmes (ja tāda vispār ir) attiecīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā. Faktiski to nozīme ir ierobežota līdz atsevišķām funkcijām, kas saistītas ar tā ražojuma pārdošanu, uz kuru attiecas izmeklēšana (piemēram, tehnisko apkopi), un to ražojumu pārdošanu, uz kuriem neattiecas šī regula. 75. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, visbeidzot apgalvoja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare nevarēja izpildīt atsevišķu konkursu prasības vai vispār nepiedalījās konkursos, attiecībā uz šiem darījumiem nenotika dempings, kas kaitē ES ražošanas nozarei. Šo iebildumu nevarēja pieņemt. 76. Vispirms jānorāda, ka tas, ka dažiem eksporta darījumiem nevar noteikt normālo vērtību, nav iemesls, lai apšaubītu kaitējumu nodarošā dempinga konstatējumu, kamēr vien aprēķina pamatu uzskata par reprezentatīvu. Šis noteikti ir tas gadījums (sk. iepriekš (50) apsvērumu). Attiecībā uz konkrētajiem darījumiem jāņem vērā turpmāk izklāstītais. Darījums, kas saistīts ar tehnisko prasību problēmām, attiecas uz vienu ražojuma veidu, kas pārdots, pamatojoties uz vienu konkursu. Ķīnas uzņēmums, no vienas puses, un abi Savienības ražotāji, no otras puses, interpretēja konkursu pilnīgi atšķirīgi. Ķīnas uzņēmums izmeklēšanas beigu posmā apgalvoja, ka attiecīgais ražojuma veids pilnībā atšķiras no mobilā skenera, savukārt Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka attiecīgais ražojums ir mobilais skeneris. Tāpēc ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare piedalījās šajā konkursā ar pilnīgu pārliecību, ka tai jāpiedāvā īpašs ražojuma veids. Vēl jo svarīgāk ― tās dalība bija saistīta ar izmaksām (tulkojumi, pārstāvji, maksājumi par piedāvājumu iesniegšanu utt.). Tādējādi tas, ka galīgais secinājums par konkursa procedūru bija tāds, ka Savienības ražošanas nozare neiesniedza piedāvājumu atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem, nenozīmē, ka šāds imports automātiski nav veicinājis kaitējumu. 77. Attiecībā uz pārējiem darījumiem Ķīnas ražotājs eksportētājs atsaucas uz darījumu, uz kuru neattiecas IP un kurš, kā jau izskaidrots (42) apsvērumā, faktiski ir iepriekš noslēgta līguma izpilde, un uz darījumu, kurā Savienības ražošanas nozare nepiedalījās konkursā. Attiecībā uz pirmo minēto darījumu netika izdarīti nekādi secinājumi par kaitējumu. Attiecībā uz pēdējo minēto darījumu ir piemērojami (59) apsvēruma secinājumi. 78. Savienības ražojumi un ražošanas nozare 79. Izmeklēšanas vienpadsmitajā mēnesī kāds Rumānijas uzņēmums izvirzīja apgalvojumu, ka tas ir ES ražotājs, kurš IP laikā ražoja konkrētas kravu skenēšanas sistēmas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja informāciju par šī uzņēmuma faktisko statusu. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza gan minētais uzņēmums, gan citi šī tirgus dalībnieki, tostarp Ķīnas ražotājs eksportētājs, minētā uzņēmuma iesaistīšanās līdzīgā ražojuma ražošanā ir cieši saistīta ar kāda vispāratzīta Savienības kravu skenēšanas sistēmu ražotāja ražošanas darbību. Attiecīgi pašreizējās izmeklēšanas kontekstā vienīgā IP laikā Rumānijas uzņēmuma veiktā pārdošana tiek uzskatīta par pārdošanu, ko veica Savienības kravu skenēšanas sistēmu ražotājs, ar kuru sadarbojies Rumānijas uzņēmums. 80. Attiecībā uz makroekonomikas rādītājiem, tādiem kā patēriņš, ražošana, jaudas izmantojums, krājumi, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražība un algas, kā arī eksporta pārdevumi, ir jāņem vērā, ka tie ir analizēti par visiem Savienības ražotājiem. 81. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 52.–56. apsvērumā izklāstītie secinājumi. 82. Patēriņš Savienībā 83. Vienīgais Ķīnas eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības patēriņa līmenis, kas norādīts pagaidu regulā, nav precīzs. Šajā saistībā Komisija sazinājās ar ieinteresētajām personām, konkrēti ― lietotājiem, lai ievāktu papildinformāciju par ES patēriņu attiecīgajā periodā. Pamatojoties uz attiecīgo personu sniegto papildinformāciju, tiek uzskatīts, ka ES patēriņš attīstījās šādi: 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Indekss: 2004=100 | 100 | 62 | 114 | 110 | 111 | Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi | 84. Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš ES palielinājās par 11 %. 85. Ķīnas ieinteresētā persona apgalvoja, ka ir jāizpauž faktiskie patēriņa dati, nevis indeksētā informācija. Šajā ziņā jānorāda, ka, kā jau izskaidrots pagaidu regulas 54. apsvērumā, konkrētu kravu skenēšanas sistēmu ražošanā ES ir iesaistīts ļoti ierobežots uzņēmēju skaits, un, darot zināmus jebkādus faktiskā patēriņa datus, tiktu izpausta informācija par uzņēmēju faktiskajiem pārdevumiem, ko uzskata par konfidenciālu informāciju pēc būtības. 86. Tika arī apgalvots, ka patēriņā jāņem vērā visas ES tirgū patērētās attiecīgā ražojuma vienības. Šajā ziņā jānorāda, ka Savienības patēriņa datos ir ņemti vērā visu attiecīgo personu (ciktāl tās Komisijai ir zināmas) visi tā ražojuma pārdevumi, uz kuru attiecas izmeklēšana (neatkarīgi no tā, vai pārdošana veikta, pamatojoties uz konkursa procedūru). Dati tika vairākkārt pārbaudīti un salīdzināti ar dažādiem pieejamiem avotiem. Tomēr patēriņa dati ietver tikai faktiskos pārdevumus, nevis to nelielo darījumu skaitu, par kuriem ziņots Komisijai un kuros attiecīgais ražojums tika vai nu iznomāts, vai ziedots. Ja šie darījumi būtu iekļauti patēriņa datos, Ķīnas tirgus daļa būtu bijusi pat augstāka. 87. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 57. un 58. apsvērums ar grozījumiem, kas izklāstīti šī priekšlikuma (71)–(74) apsvērumā. 88. Imports no attiecīgās valsts a) Par dempinga cenām importētā attiecīgā ražojuma apjoms, cena un tirgus daļa 89. Kā izskaidrots iepriekš (57) un (58) apsvērumā, par dempinga cenām importētā attiecīgā ražojuma apjoms un tirgus daļa tika pārskatīti. Apjomus pārrēķinot uz gadu un tos atjauninot, apstiprinājās pagaidu regulā izdarītie secinājumi, ka imports un tā tirgus daļa kopš 2004. gada ir ievērojami palielinājušies. Ķīnas ieinteresētā persona apšaubīja metodes, kas izmantotas šo datu indeksēšanai. Ir svarīgi uzsvērt, ka faktiskie dati, kas izmantoti gan pagaidu, gan nobeiguma posmā, kaut arī indeksēti, liecina, ka no attiecīgās valsts importēto ražojumu apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās. 90. Attiecīgā ražojuma importa apjoms visā attiecīgajā periodā palielinājās par vairāk nekā 150 %. 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Importa apjoms | 100 | 75 | 250 | 200 | 267 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi | 91. Kā norādīts pagaidu regulas 60. apsvērumā, vidējā importa cena ļoti būtiski atšķīrās atkarībā no importēto kravu skeneru veida, un no tā nevar izdarīt izsmeļošus secinājumus. 92. Tirgus daļa, ko veidoja imports no attiecīgās valsts, attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā divas reizes. 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | ĶTR tirgus daļa | 15-25 % | 20-30 % | 40-50 % | 30-40 % | 40-50 % | Indekss: 2004=100 | 100 | 121 | 219 | 183 | 240 | Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi | 93. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka jāizvērtē arī tie apjomi, kas importēti pēc IP (pamatojoties uz konkursiem, kuros uzvarēts IP laikā un kuru rezultātā parakstīti līgumi pēc IP). Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem notikumi, kas norisinās pēc IP, izņemot ārkārtas apstākļus, netiek ņemti vērā. Ķīnas ražotājs eksportētājs neminēja šādus ārkārtas apstākļus. Turklāt salīdzināmības apsvērumu dēļ būtu bijis nepieciešams arī atkārtoti iedalīt pārdošanu, kas veikta periodos pirms IP. Tāpēc apgalvojums netika pieņemts. Paturot prātā importa palielinājumus apjoma un tirgus daļas izteiksmē, kā norādīts iepriekš, šis lēmums jebkurā gadījumā nekādi neietekmēja šajā gadījumā izvērtētos faktorus. b) Cenu samazināšana 94. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka pagaidu posmā izmantotā cenu samazināšanas metodoloģija ir kļūdaina. Tas uzskatīja, ka nav iespējams salīdzināt tā faktiskās cenas ar Savienības ražošanas nozares piedāvātajām konkursa cenām. Šajā ziņā jānorāda, ka šī metodoloģija tika uzskatīta par visatbilstošāko, jo bija vajadzīgs taisnīgs salīdzinājums, kas ietver ražojumu, kurš pēc būtības ir ļoti sarežģīts un ir saistīts ar publisko iepirkumu. Ieinteresētās personas nenorādīja citas metodes, kas būtu praktiski izmantojamas. 95. Jānorāda, ka, lai gan tika saglabāta tā pati metodoloģija, kas izklāstīta iepriekš šajā priekšlikumā, aprēķinam tika piemērotas nelielas korekcijas, tādējādi samazinot Savienības ražošanas nozares cenas, kas tika darītas zināmas ieinteresētajām personām. 96. Pārskatītais salīdzinājums liecina, ka IP laikā importētais attiecīgais ražojums Savienībā tika pārdots par cenām, kas ir par 15–20 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Jānorāda, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs savos argumentos apgalvoja, ka viens no iemesliem, kāpēc tas ieguva līgumu slēgšanas tiesības, bija tāds, ka tas piedāvāja vislabākās ražojuma specifikācijas. Cenu samazinājuma (un mērķa cenu samazinājuma) ziņā rezultāts būtu varējis būt korekciju veikšana un lielāku kaitējuma apmēru aprēķināšana. Šādas korekcijas netika veiktas, jo netika pierādīta to pamatotība un nebija informācijas korekciju apjoma noteikšanai. 97. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 59.–62. apsvērums ar grozījumiem, kas izklāstīti šī priekšlikuma (76)–(83) apsvērumā. 98. Situācija Savienības ražošanas nozarē Iepriekšējas piezīmes 99. Jānorāda, ka dati attiecībā uz kaitējuma rādītājiem galīgajā regulā ir norādīti atšķirīgi, lai ņemtu vērā divus jautājumus, kā noteikts šī priekšlikuma (57) un (69) apsvērumā, proti, vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, prasīja 18 mēnešu IP datus sniegt par katru gadu atsevišķi un makro rādītāju analīzē apkopot datus, kas iegūti no otra Savienības ražotāja. Kaitējuma rādītāji Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Ražošana | 100 | 75 | 94 | 173 | 151 | Jauda | 100 | 83 | 90 | 185 | 200 | Jaudas izmantojums | 100 | 90 | 104 | 94 | 76 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem | 100. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 51 %. Šī pozitīvā tendence galvenokārt ir saistīta ar labiem līdzīga ražojuma eksporta pārdevumiem. Tā paša iemesla dēļ attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare savu ražošanas jaudu divkāršoja. Attiecīgajā periodā jaudas izlietojums Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 24 %. 101. Paturot prātā, ka iepriekš norādītie skaitļi attiecas uz produkciju, kuras liela daļa tiek pārdota tirgos ārpus ES, šos rādītājus nevar uzskatīt par svarīgiem šajā gadījumā. Krājumi 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Krājumi | 100 | 164 | 155 | 127 | 136 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem | 102. Visā attiecīgajā periodā krājumu līmenim Savienības ražošanas nozarē bija mainīga tendence palielināties. Tomēr to neuzskatīja par svarīgu rādītāju, jo šī nozare parasti darbojas pēc pasūtījuma principa, krājumi vienmēr tiek turēti ļoti zemā līmenī un būtiska šo krājumu daļa bija paredzēta eksporta tirgum. Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Pārdošanas apjomi Savienībā | 100 | 67 | 93 | 100 | 76 | Tirgus daļa | 65-75 % | 70-80 % | 55-65 % | 60-70 % | 45-55 % | Tirgus daļas indekss | 100 | 108 | 82 | 91 | 68 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un turpmākie apsvērumi | 103. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās un IP laikā bija par gandrīz 25 % mazāki nekā to sākotnējais apjoms. Savienības ražošanas nozare laikā no 2004. gada līdz IP beigām zaudēja apmēram 20 procentu punktus no savas tirgus daļas. 104. Tiek apstiprināti pagaidu regulas 69. apsvērumā minētie secinājumi par pārdošanas cenām. 105. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, atkārtoja savu prasību saņemt informāciju par atklātajiem konkursiem, kuros uzvarējis sūdzības iesniedzējs, un par to, ciktāl konkrēti konkursi ir ņemti vērā šajā izmeklēšanā. Tomēr tik sīkas informācijas izpaušana netika uzskatīta par atbilstošu konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Minētais ražotājs arī prasīja vēlreiz apstiprināt, ka konkursa procedūrā noslēgto pārdošanas līgumu parakstīšanas datums tika izmantots kā noteicošais faktors, lai aprēķinātu patēriņu Savienībā. Šajā ziņā institūcijas apstiprina, ka attiecībā uz visām iesaistītajām personām tika izmantota pagaidu regulas 57. apsvērumā izskaidrotā metodoloģija. Minētais ražotājs arī prasīja apstiprināt, ka sūdzības iesniedzēja dati attiecas uz abām tā ražotnēm. Šajā ziņā, kā norādīts pagaidu regulas 7. apsvēruma a) punktā, tiek apstiprināts, ka sūdzības iesniedzēja paziņotie dati tika apkopoti no abām tā ražotnēm. Rentabilitāte 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Peļņas daļa pirms nodokļu nomaksas | 100 | 85 | 90 | 7 | -50 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem | 106. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā sāka darboties ar zaudējumiem. Īpaši smaga šī situācija kļuva IP laikā. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Ieguldījumi | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 | Ienākums no ieguldījumiem | 110-120 % | 85-95 % | 210-220 % | 215-225 % | 60-70 % | Naudas plūsma | 100 | 124 | 257 | 186 | -71 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem | 107. Ieguldījumi attiecīgajā periodā joprojām bija nelieli. Lielākā daļa ieguldījumu tika veltīta Savienības ražošanas nozares ražotņu uzturēšanai. Augstākais konstatētais ieguldījumu līmenis 2007. gadā attiecas uz jaunu patentu, lai uzlabotu attiecīgā ražojuma darbības efektivitāti. Jāatgādina, ka šis uzņēmējdarbības veids ir “zinātības ietilpīgs”, nevis “ieguldījumu ietilpīgs”. 108. Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā Savienības ražošanas nozares tīrā peļņa un ieguldījumu neto uzskaites vērtība, liecina par strauju samazinājumu attiecīgajā periodā, bet tas nav atbilstošs kaitējuma rādītājs, jo tas galvenokārt atspoguļo aktīvus, kas jau amortizēti. 109. Savienības ražošanas nozares naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. 110. Paturot prātā, ka kravu skenēšanas sistēmu produkcija veidoja nelielu daļu no sūdzības iesniedzēja uzņēmējdarbības, spēju piesaistīt kapitālu neuzskatīja par svarīgu rādītāju šajā gadījumā. Nodarbinātība, ražība un algas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Nodarbinātība | 100 | 110 | 129 | 160 | 167 | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 100 | 98 | 102 | 106 | 106 | Ražība uz vienu darbinieku | 100 | 68 | 73 | 109 | 135 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem | 111. Nodarbinātība, vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku un ražība uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās. Tomēr šos rādītājus neuzskata par svarīgiem rādītājiem šajā gadījumā, jo liela nodarbinātības daļa ir saistīta ar eksporta tirgū pārdotu konkrētu kravu skenēšanas sistēmu ražošanu. Dempinga apjoms 112. Tiek apstiprināti pagaidu regulas 76. apsvērumā minētie secinājumi. Citas piezīmes 113. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 64.–76. apsvērums ar grozījumiem, kas izklāstīti šī priekšlikuma (85)–(98) apsvērumā. 114. Secinājums par kaitējumu 115. Pagaidu regulā ietvertie konstatējumi par kaitējuma faktoru dažādo nozīmīguma pakāpi šajā konkrētajā procedūrā joprojām paliek spēkā. Par vissvarīgākajiem kaitējuma faktoriem uzskata rentabilitāti, tirgus daļu un cenu samazinājumu, jo tie tieši atspoguļo Savienības ražošanas nozares priekšrocības attiecībā uz tās darbību Savienības tirgū. Iemesli, kāpēc atsevišķi citi rādītāji nav atbilstoši, ir izklāstīti iepriekš šajā priekšlikumā. 116. Attiecībā uz rentabilitāti jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā sāka darboties ar zaudējumiem un Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 24 %. Turklāt Ķīnas ražotājs eksportētājs samazināja savas cenas tā, kā tās bija par 15–20 % zemākas nekā sūdzības iesniedzēja cenas. 117. Attiecīgā ražojuma Ķīnas tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā patiešām palielinājās par 140 %, savukārt Savienības ražošanas nozarei tajā pašā laikā ievērojami samazinājās pārdošanas apjomi (-24 %) un tirgus daļa (20 procentu punkti). 118. Kā izskaidrots vispārīgajās piezīmēs pirms šīs kaitējuma analīzes, dati ir sniegi atšķirīgā veidā, nevis tā, kā pagaidu regulā. Ir skaidrs, ka tas, vai sniegtie dati ir pārrēķināti par katru gadu atsevišķi vai nav, nemaina datu būtību, bet tikai to norādīšanas veidu. Tomēr iepriekš norādītie dati par kaitējumu (attiecībā uz makro rādītājiem) ietver arī datus par otru Savienības ražotāju. Tādējādi tiek secināts, ka iepriekš norādītie dati apstiprina pagaidu secinājumus par kaitējumu, t. i., ka attiecīgajā periodā pastāvēja kaitējumu nodaroša situācija pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. 119. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka secinājumi par būtisku kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, kā izklāstīts pagaidu regulā, nemainās tāpēc, ka ir mainīts datu norādīšanas veids, kas minēts (85) apsvērumā. Citu piezīmju šajā ziņā nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77.–80. apsvērums ar grozījumiem, kas izklāstīti šī priekšlikuma (100)–(103) apsvērumā. 6. CĒLOŅSAKARĪBA 120. Piezīmes par konstatējumiem attiecībā uz cēloņsakarību tika saņemtas tikai no vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās. 121. Jāatgādina, ka sniegtie dati par ietekmi, ko radījis imports par dempinga cenām un citi faktori, ir pārrēķināti par katru gadu atsevišķi (85) apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. 122. Importa par dempinga cenām ietekme 123. Importa par dempinga cenām tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 140 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 32 %. Šīs Savienības ražošanas nozarei nelabvēlīgās pārmaiņas notika līdztekus tam, ka ES patēriņš laikā no 2004. gada līdz IP beigām palielinājās par 11 % (par katru gadu atsevišķi pārrēķināts skaitlis). 124. Citu faktoru ietekme Savienības ražošanas nozares eksporta darbība 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Eksportam pārdotie Savienības produkcijas apjomi | 100 | 93 | 123 | 245 | 233 | Eksporta pārdošanas cena | 100 | 107 | 60 | 63 | 70 | Indekss: 2004=100 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem | 125. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā pieauga. No kopējā ES ražošanas apjoma IP laikā eksports bija pārliecinošā vairākumā (starp 85 un 95 %). Imports no trešām valstīm 126. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, norādīja, ka Komisija nav analizējusi importu no ASV un ka IP laikā vairāk kravu skeneru Eiropas Savienībai pārdeva ASV uzņēmumi, nevis ĶTR, bet šis apgalvojums nav pamatots ar faktiem un konkrētiem pārbaudāmiem pierādījumiem. 127. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija aktīvi pieprasīja sniegt vairāk informācijas par ASV importu, bet tā visbeidzot apstiprināja skaitļus par importa apjomu no ASV, kas noteikti pagaidu posmā. Savienības ražošanas nozare neiesniedza piedāvājumu visiem konkursa procesiem, kas notika IP 128. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, kritizēja sekas, ko radījusi Savienības ražošanas nozares nepiedalīšanās dažos konkursos. Šajā ziņā jānorāda, ka izmeklēšanā ir ņemts vērā tas, ka ne visas ieinteresētās personas (Savienības ražošanas nozare, vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, citi konkrētu kravu skenēšanas sistēmu ražotāji) iesniedza piedāvājumus visos konkursa procesos. Nav konstatēts neviens faktors, kas pietiekami liecinātu, ka attiecīgajā periodā skaidri novērotais kaitējums radies tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare nepiedalās piedāvājumos, kuri nav uzskatāmi par pamatotu uzņēmējdarbības iespēju. Pamatotas uzņēmējdarbības iespējas kā noteicošā faktora esamību, piedaloties piedāvājumos, apliecina tas, ka piedalīšanās konkursā ietver izmaksas (tulkojumi, pārstāvji, dažreiz maksājumi par piedāvājumu iesniegšanu utt.), un uzņēmumi neiesniedz piedāvājumus, ja nav pārliecināti par savām izredzēm. Ar attiecīgā ražojuma cenu nesaistītu faktoru ietekme 129. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, uzstājīgi apgalvoja, ka cēloņsakarības analīzē jāiekļauj arī ar cenu nesaistīto faktoru, piemēram, citu tehnisko faktoru, ietekme, kas radījusi kaitējumu. 130. Savienības ražošanas nozarei patiešām būtu bijušas tehniskas iespējas nodrošināt tādas pašas specifikācijas, kādas ir Ķīnas ražojumam. Tomēr tas nozīmētu, ka Savienības ražošanas nozarei būtu jāpiedāvā ražojums par augstāku cenu. Faktiski šis jautājums liek secināt par pilnīgu dempinga ietekmi, ko radījis vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Dempings daļēji ir izskaidrojams ar to, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs vienkārši piedāvā ražojumu, kam ir vairākas iespējas. Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.), ļauj piemērot tikai divus piešķiršanas kritērijus ― “viszemākā cena” un “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”, tad līguma slēgšanas tiesības gandrīz automātiski bija jāpiešķir Ķīnas piegādātājam, kurš bija iesaistīts dempingā. Ķīnas eksportētāja iesniegtie piedāvājumi vairs nebūtu ekonomiski izdevīgi, ja tie neietvertu dempinga cenas, t. i., ja piedāvājumi būtu vismaz augstāki, lai atspoguļotu minētās papildu iespējas. 131. Visbeidzot jānorāda, ka izmeklēšana liecināja, ka sūdzības iesniedzējs bija izpildījis visas tehniskās specifikācijas konkursos, kuros gan pats sūdzības iesniedzējs, gan Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza piedāvājumus ar vienādiem nosacījumiem. Apgalvojums par to, ka cenas bija augstākas nekā sūdzības iesniedzēja cenas 132. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja arī, ka ir bijuši gadījumi, kad konkursos uzvarēja Ķīnas uzņēmums, lai gan tas piedāvāja augstāku cenu nekā sūdzības iesniedzējs. Tāpēc šādi darījumi jāuzskata par tādiem, kas nav izraisījuši kaitējumu. 133. Šajā ziņā jānorāda, ka izmeklēšanā ir konstatēts tikai viens konkursa procesa gadījums, attiecībā uz kuru sākotnēji šķiet, ka vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, ir kļuvis par uzvarētāju, lai gan tas piedāvāja augstāku cenu nekā sūdzības iesniedzējs. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka patiesībā tas tā nebija, jo Ķīnas uzņēmuma piedāvājums ietver daudzas ražojuma papildu iespējas par to pašu cenu. Ja būtu jāveic korekcijas attiecībā uz visām šīm papildu iespējām, eksporta cena būtu bijusi zemāka, un tas nozīmētu augstāku dempinga starpību. Netika iesniegta cita pārbaudāma informācija, kas pamatotu apgalvojumu, ka bija citi konkursi, kuros Ķīnas uzņēmums piedāvāja augstāku cenu nekā sūdzības iesniedzējs. Situācija attiecībā uz otru Savienības ražotāju 134. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka otrs Savienības ražotājs iesaistījās cenu samazināšanā, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un ka minēto ražotāju nav ietekmējis imports no Ķīnas, jo tas ir pārtraucis aktīvu uzņēmējdarbību. 135. Vispirms jāatgādina, ka otrs Savienības ražotājs ir sniedzis informāciju saistībā ar šo procedūru un ka kaitējuma analīze ir veikta par visu Savienības ražošanas nozari. Turklāt ir atbilstoši norādīt, ka Ķīnas ieinteresētās personas apgalvojumi par cenu samazināšanu nav pamatoti ar faktiskiem pierādījumiem un nevar ietekmēt izmeklēšanas secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 89. apsvērumā. 3. Secinājums par cēloņsakarību 136. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 81.–95. apsvērums ar grozījumiem, kas izklāstīti šī priekšlikuma (105)–(118) apsvērumā. 137. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām. 7. SAVIENĪBAS INTERESES 138. Lietotāju intereses 139. Divi lietotāji, kas jau bija nosūtījuši savus viedokļus pagaidu posmā, uzstājīgi minēja savas sākotnējās piezīmes. Viņi uzsvēra savas bažas par to, kā attīstītos konkurence un tehnoloģija, ja būtu jāievieš galīgie pasākumi. Tomēr abi šie jautājumi jau bija izskatīti pagaidu regulā, un nekāda jauna informācija, kas varētu apstiprināt, ka galīgā maksājuma piemērošana kaitē konkurences un tehnoloģiju attīstībai vismaz īsā un vidējā termiņā, netika iesniegta. 140. Secinājums par Savienības interesēm 141. Abi iepriekš minētie viedokļi nav mainījuši pagaidu secinājumus. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 96.–113. apsvērums. 8. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 142. Kaitējuma novēršanas līmenis 143. Vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, iesniedza piezīmes par cenu samazinājuma aprēķināšanu. Korekcijas, ja tās bija pamatotas, tika veiktas nobeiguma posmā. 144. Ķīnas uzņēmums izvirzīja apgalvojumu par kaitējuma apmēru, līdzīgu šīs regulas (51) apsvērumā minētajam. Šis apgalvojums bija jānoraida to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti (51) apsvērumā. 145. Ķīnas uzņēmums prasīja arī precizēt metodi, kas izmantota, lai noteiktu peļņas daļu pirms nodokļu nomaksas, un jo īpaši gadu, uz kuru šī peļņas daļa attiecas. Šajā ziņā jānorāda, ka peļņas daļa pirms nodokļu nomaksas tika noteikta, veicot to datu analīzi, kuri attiecas uz 2006. un 2007. finanšu gadu. 146. Aprēķini par galīgo dempinga starpību un galīgo kaitējuma novēršanas līmeni radīja situāciju, kurā pēdējais no minētajiem ir zemāks par iepriekšējo. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts 114.–117. apsvērums pagaidu regulā ar grozījumiem, kā noteikts šīs regulas (123)–(126) apsvērumā. 147. Galīgie pasākumi 148. Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jāpiemēro galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazāka nodokļa noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī. To aprēķināja 34 % apmērā, kas ievērojami samazinājies, salīdzinot ar pagaidu posmu, kad maksājuma likmi noteica konstatētā dempinga līmenī. 149. Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likme attiecībā uz ĶTR ir 34 %. 150. Atbilstoši pagaidu regulas 120. apsvērumam, lai varētu rūpīgi uzraudzīt pasākumu efektivitāti, atbilstošajām dalībvalstu iestādēm konfidenciāli un periodiski jāsniedz Komisijai informācija par ES publiskā iepirkuma procedūru, pamatojoties uz kuru veic kravu skenēšanas sistēmu pārdošanu. 9. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA 151. Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot šajā regulā noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Tā kā galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, tās nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgo maksājumu, ir jāatmaksā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek piemērots galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmām, kuru pamatā ir neitronu tehnoloģija vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto gamma starojumu un uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00 ( TARIC kodi 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 un 9030 10 00 91), un mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8705 90 90 ( TARIC kods 8705 90 90 10). 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā raksturoto ražojumu ir 34 %. 3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi. 2. pants Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1242/2009 par to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importu, kuru pamatā ir neitronu tehnoloģija vai kuras izmanto rentgena starus ar rentgena staru avotu 250 KeV vai lielāku, vai kuras izmanto gamma starojumu un uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 un ex 9030 10 00 ( TARIC kodi 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 un 9030 10 00 91), un mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar šādām sistēmām un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8705 90 90 ( TARIC kods 8705 90 90 10), iekasē galīgi. Nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi, atmaksā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [3] OV L 332, 17.12.2009., 60. lpp. [4] OV L 104, 23.04.1994., 5.lpp. (5. apsvērums) [5] OV L 83, 13.04.1995., 8. lpp. (8. apsvērums)