Īpašais ziņojums ES politikas iniciatīvas un 
finansiālais atbalsts romu 
integrācijai: pēdējā 
desmitgadē panākts 
ievērojams progress, 
taču dalībvalstīm 
jāiegulda papildu darbsLV 2016  Nr. 14
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5347-7 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/477745 QJ-AB-16-018-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5312-5 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/93261 QJ-AB-16-018-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5329-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/65219 QJ-AB-16-018-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES politikas iniciatīvas un 
finansiālais atbalsts romu 
integrācijai: pēdējā 
desmitgadē panākts 
ievērojams progress, 
taču dalībvalstīm 
jāiegulda papildu darbs
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 14
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja par ziņojuma sagatavošanu atbildīgais loceklis Henri Grethen , un viņam 
palīdzēja biroja vadītājs Marc Hostert ; revīzijas darba grupas pamatsastāvā bija atbildīgais vadītājs Emmanuel Rauch  un 
revidenti  Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm  un Zhivka Kalaydzhieva . Valodu pakalpojumus sniedza Richard Moore .
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VII  Kopsavilkums
1–14  Ievads
1–3 Romi
4–8 Tiesiskais regulējums un politikas satvars
9–12  Kā ES sniedz finansiālo atbalstu romu integrācijas pasākumiem
13–14  Citu Eiropas un starptautisko organizāciju nozīme saistībā ar romu integrāciju
15–26  Revīzijas tvērums un mērķi
27–120  Apsvērumi
27–56  Ir panākts progress ES un dalībvalstu stratēģiju īstenošanā, taču vairums uzlabojumu iestājās 
pārāk vēlu, lai ietekmētu 2007.–2013. gada plānošanas periodu
29–40  ES politikas iniciatīva romu iekļaušanas jomā tika pieņemta 2011. gadā pēc ES paplašināšanās 2004. un 
2007. gadā
41–56  Dalībvalstu panāktais progress: tika pieņemtas romu integrācijas valsts stratēģijas, taču dažas nepilnības 
netika novērstas
57–94  Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada periodā romu integrācijas pasākumiem tika pievērsta 
lielāka uzmanība nekā 2007.–2013. gada periodā
59–65  Lai gan 2007.–2013. gada tiesiskajā regulējumā jautājums par romu integrāciju nav skarts, revīzijai atlasītās 
dalībvalstis bija iekļāvušas to savās darbības programmās
66–83  ES līmenī lielāka uzmanība ar romiem saistītajiem jautājumiem tika pievērsta ESI fondu regulējumā 2014.–
2020. gadam
84–94 2007.–2013. gada plānošanas periodā pieejamie darbības programmu uzraudzības mehānismi nebija 
piemēroti, lai izvērtētu romu integrācijas pasākumu rezultātus
04 Saturs 
95–120  Lielākā daļa projektu tika īstenoti, kā plānots, taču ne vienmēr tika piemēroti paraugprakses 
kritēriji, kas veicina romu veiksmīgu iekļaušanu, turklāt bija apgrūtināta projektu īstenošanas 
rezultātu uzraudzība
96–100  Visi pārbaudītie projekti atbilda darbības programmu mērķiem, taču atlases procedūras nebija mērķtiecīgi 
vērstas uz to, lai atlasītu ar romu iekļaušanu saistītus projektus
101–102  Projekti kopumā tika īstenoti saskaņā ar plānu
103 –115  Konstatēts, ka projektu īstenošanas rezultātus pozitīvi ietekmēja tādu kritēriju piemērošana, kas saistīti ar 
romiem (piemēram, romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi)
116 –120  2007.–2013. gada rezultātu izvērtēšanu kavēja grūtības iegūt informāciju par romiem
121–133  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Pārbaudītās darbības programmas
 II pielikums.  Struktūrfondu pārvaldes struktūras apmeklētajās dalībvalstīs
 III pielikums.  Romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Darbības programma (DP) : darbības programmā (DP) izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī 
tas, kā ES līdzekļi (ES un valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietoti projektu finansēšanai attiecīgajā 
periodā (parasti septiņos gados). Šiem projektiem jāpalīdz sasniegt noteiktu skaitu mērķu, kas konkretizēti darbības 
programmas prioritārajos virzienos. Katram fondam kohēzijas jomā (ERAF, Kohēzijas fonds un ESF) ir darbības 
programmas. DP sagatavo dalībvalsts, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. 
Attiecīgajā periodā darbības programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses tam piekrīt.
Diskriminācija : Direktīvā 2000/43 definēti divi diskriminācijas veidi:
 ο (..) “Tiešā diskriminācija  iestājas tad, kad salīdzināmā situācijā pret vienu personu izturas, ir izturējušies vai 
izturētos sliktāk nekā pret otru personu rases vai etniskas piederības dēļ. (..)
 ο Netiešā diskriminācija  iestājas tad, kad acīmredzami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse nostāda kādas 
rasu vai etniskas piederības personas īpaši nelabvēlīgā situācijā, salīdzinot ar citām personām, ja vien šāds 
noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnojams ar tiesisku mērķi un ja vien tas nav proporcionāls un 
vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanas līdzeklis.”
Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) : Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir stiprināt 
ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, mazinot reģionu galvenās atšķirības. To dara, sniedzot 
finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un veicot produktīvas investīcijas, kas sekmē jaunu darbavietu radīšanu, 
galvenokārt uzņēmumos.
Eiropas Sociālais fonds (ESF) : Eiropas Sociālā fonda (ESF) mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju 
Eiropas Savienībā, uzlabojot nodarbinātības un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību), 
veicinot augstu nodarbinātības līmeni un radot vairāk un labākas darbavietas.
Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi) : Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi) ir 
Eiropas Savienības instrumenti, ko izmanto, lai mazinātu tās dažādo reģionu attīstības līmeņu atšķirības un lai 
palīdzētu mazāk attīstītiem reģioniem sasniegt citu reģionu līmeni. Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības 
darbību (LESD) 174. pantu, šie fondi palīdz sasniegt mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.
Ex ante  nosacījumi : ex ante  nosacījumi ir kritēriji, kas noteikti partnerattiecību nolīgumos un ko uzskata par 
obligātiem priekšnoteikumiem partnerattiecību nolīgumos paredzētā ES atbalsta efektīvai un lietderīgai 
izmantošanai. Sagatavojot ERAF, Kohēzijas fonda un ESF darbības programmas 2014.–2020. gada plānošanas 
periodam, dalībvalstīm ir jānovērtē, vai šie nosacījumi ir izpildīti. Ja tie nav izpildīti, ir jāsagatavo rīcības plāni, lai 
nodrošinātu nosacījumu izpildi līdz 2016. gada 31. decembrim.
Institucionālā diskriminācija : diskriminācija, kas iesakņojusies organizatoriskajās struktūrās un procedūrās.
Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi (KVAI) : konkrētām valstīm adresēti ieteikumi (KVAI) ir ieteikumi, kuri 
saistīti ar strukturālajām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu ieguldījumus, kuri attiecas 
tieši uz Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondi) darbības jomu, kā noteikts īpašajās fondu regulās. 
KVAI pieņem Komisija saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu.
Kopējie pamatprincipi : kopējie pamatprincipi ir desmit kritēriju kopums, ko piemēro, lai nodrošinātu romu 
iekļaušanas iniciatīvu veiksmīgu īstenošanu. Šie principi tika apspriesti Eiropas platformas romu iekļaušanai pirmajā 
sanāksmē 2009. gadā Prāgā. Pēc tam tos kā pielikumu pievienoja 2009. gada 8. jūnijā notikušās Nodarbinātības, 
sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksmes secinājumiem.
06 Glosārijs 
Koprezultāts : tūlītējas pārmaiņas, kas tiešajiem adresātiem rodas pēc dalības intervences pasākumā (piemēram, 
uzlabota piekļuve teritorijai pēc ceļa uzbūves, praktikanti, kuri atraduši darbu).
Nevalstiska organizācija (NVO) : terminu “nevalstiska organizācija” (NVO) izmanto attiecībā uz dažādām 
organizācijām, kurām ir raksturīgas turpmāk uzskaitītās iezīmes:
 ο tās nav izveidotas, lai gūtu peļņu; kaut arī tās var algot darbiniekus un iesaistīties ienesīgās darbībās, tās 
neizdala peļņu saviem dalībniekiem;
 ο tās ir brīvprātīgas iedzīvotāju apvienības;
 ο to darbība ir zināmā mērā reglamentēta vai institucionalizēta (piemēram, tām ir statūti vai cits reglamentējošs 
dokuments, kurā noteikts to virsuzdevums, mērķi un darbības tvērums), jo tās atskaitās saviem dalībniekiem un 
līdzekļu devējiem;
 ο tās ir neatkarīgas, it īpaši no valsts un publiskā sektora iestādēm, politiskām partijām un komercorganizācijām.
Romu integrācijas valsts stratēģija (RIVS) : Komisija aicināja ikvienu dalībvalsti, kurā dzīvo romi, sagatavot romu 
integrācijas valsts stratēģiju (RIVS) 2011.–2020. gada periodam vai, ja stratēģija jau bija izstrādāta, pielāgot to, lai 
sasniegtu ES mērķus romu integrācijas jomā, kā arī paredzēt mērķtiecīgas darbības un pietiekamu finansējumu 
(valsts, ES un citu finansējumu), lai sasniegtu šos mērķus. Šajās stratēģijās būtu jāierosina arī risinājumi, lai likvidētu 
pastāvošos šķēršļus ES finansējuma efektīvākai izmantošanai un veidotu pamatu stingram uzraudzības mehānismam 
nolūkā nodrošināt romiem konkrētus rezultātus. Dažām dalībvalstīm nav RIVS stratēģijas kā tādas, taču tās vietā ir 
“integrētu pasākumu kopums”.
Segregācija/desegregācija :
 ο Segregāciju izraisa vairāki faktori, tostarp diskriminējošas darbības, kā arī ekonomiskie un demogrāfiskie 
mehānismi. Segregācijai ir raksturīga sociāli atstumtu grupu locekļu fiziska un sociāla nošķiršana no tādu 
grupu locekļiem, kas nav sociāli atstumtas, kā arī nevienlīdzīga piekļuve vispārējas nozīmes, iekļaujošiem un 
kvalitatīviem pakalpojumiem.
 ο Desegregācija ir darbības, ko veic, lai likvidētu segregāciju. Desegregācijas pasākumiem būtu jārada apstākļi, 
lai tiktu nodrošināta vienlīdzīga piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem, tostarp izglītībai, mājokļiem, darba 
tirgum, veselības aprūpei un citiem būtiskiem pakalpojumiem.
Sociālā iekļaušana : process, kurā tiek uzlaboti nosacījumi, lai personas un grupas varētu piedalīties sabiedrības 
norisēs.  
Sociālās iekļaušanas mērķis ir nodrošināt iespēju nabadzīgiem un sociāli atstumtiem iedzīvotājiem izmantot 
priekšrocības, ko sniedz globālo iespēju attīstība. Sociālā iekļaušana nodrošina, ka iedzīvotāji var piedalīties tādu 
lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņu dzīvi, un ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve tirgiem un pakalpojumiem, kā arī 
politiskajai, sociālajai un fiziskajai telpai.
Starpniekstruktūra : Starpniekstruktūra ir jebkura publiska vai privāta struktūra vai dienests, kas darbojas vadošās 
iestādes pakļautībā vai kas šādas iestādes vārdā veic pienākumus attiecībā pret atbalsta saņēmējiem, kuri īsteno 
darbības.
07 Glosārijs 
Tiešie rezultāti : tas, kas ir izveidots vai paveikts ar intervences pasākumam piešķirtajiem resursiem (piemēram, 
lauksaimniekiem izsniegtās dotācijas, bezdarbniekiem sniegtie apmācību kursi, jaunattīstības valstī uzbūvētais ceļš).
Vadošā iestāde : vadošā iestāde ir valsts, reģionālā vai vietējā publiskā sektora iestāde (vai jebkura cita publiska vai 
privāta struktūra), kuru darbības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts. Tās pienākumos ietilpst atlasīt 
finansējamos projektus, uzraudzīt projektu īstenošanu un ziņot Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem 
rezultātiem.
Valsts kontaktpunkts romu integrācijai (VKRI) : valsts kontaktpunkts romu integrācijai (VKRI) ir valsts iestāde, 
kuras uzdevums ir koordinēt romu integrācijas valsts stratēģijas/integrētu politikas pasākumu kopuma izstrādi un 
īstenošanu.
08
 Kopsavilkums
I
Eiropas romi ir tikuši pakļauti diskriminācijai, kopš viņi pirms vairākiem gadsimtiem ieradās tagadējās Eiropas Savie -
nības teritorijā. Mūsdienās romi ir lielākā ES etniskā minoritāte, un tiek lēsts, ka to skaits ir sasniedzis 6,2 miljonus, un 
tā ir lielākoties sociāli atstumta minoritāte. Dalībvalstīs, kurās romu koncentrācija ir vislielākā, romi veido 15–20 % no 
skolēnu skaita un no jaunajiem darba tirgus dalībniekiem.
II
ES finansiālo atbalstu sociālās iekļaušanas pasākumiem kopumā, tostarp pasākumiem romu integrācijas veicinā -
šanai, galvenokārt sniedz no Eiropas Reģionālās attīstība fonda (ERAF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF). Summa, kas 
novirzīta konkrēti romu integrācijas iniciatīvām, nav uzskaitīta. Taču dalībvalstu plānošanas dokumenti liecina, ka 
2014.–2020. gada plānošanas periodā sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomiskajai integrācijai ir 
atvēlēti aptuveni 1,5 miljardi EUR. Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu līdzīgi provizoriski dati nav pieejami.
III
Palāta, veicot revīziju, vērtēja, vai ES politikas iniciatīvas un finansiālais atbalsts, kas sniegts no ERAF un ESF, ir efek -
tīvi veicinājuši romu integrāciju. Konkrētāk, Palāta pārbaudīja, vai
— ES un valsts stratēģijas romu integrācijai veicināja ERAF un ESF līdzekļu efektīvu izmantošanu romu integrācijas 
pasākumiem katrā plānošanas periodā;
— ERAF un ESF noteikumi katram plānošanas periodam bija izstrādāti tā, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu romu 
integrācijas pasākumiem, un vai
— projekti, kas īstenoti 2007.–2013. gada plānošanas periodā, izmantojot ERAF un ESF finansējumu, efektīvi veici -
nāja romu integrāciju.
Revīzijas darbs tika veikts Komisijā un četrās dalībvalstīs (Bulgārijā, Spānijā, Ungārijā un Rumānijā) un aptvēra laik -
posmu no 2007. līdz 2015. gadam.
09 Kopsavilkums 
IV
Palāta konstatēja, ka Komisija ir panākusi ievērojamu progresu, nosakot ES politikas iniciatīvas romu integrācijas 
veicināšanai, un ka visas apmeklētās dalībvalstis līdz 2012. gadam bija izstrādājušas romu integrācijas valsts stratē -
ģiju (RIVS), taču šie pasākumi bija īstenoti pārāk vēlu, lai ietekmētu ERAF un ESF darbības programmu (DP) izstrādi 
un projektu atlasi 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Šīm romu integrācijas valsts stratēģijām joprojām piemīt 
vairāki trūkumi. Pirmkārt, valsts stratēģijās nav norādīts, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu ierosinātos 
pasākumus romu integrācijas jomā. Stratēģijās nav arī norādīts finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pie -
ejams no valsts budžeta un no ES budžeta, proti, no ERAF un ESF. Otrkārt, pienācīga uzmanība nav pievērsta diskri -
minācijas novēršanai un neiecietīgai attieksmei pret čigāniem. Treškārt, revīzijai atlasītajās dalībvalstīs, izstrādājot 
RIVS, ne vienmēr tika ņemta vērā nepieciešamība panākt pilsoniskās sabiedrības organizāciju, it īpaši romu kopienas 
pārstāvošu organizāciju, aktīvu līdzdalību. Visbeidzot, RIVS izstrādes un īstenošanas koordinācijai izveidoto valsts 
kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) nozīmi reizēm mazina resursu un pienākumu neatbilstība.
V
Attiecībā 2014.–2020. gada periodu ir konstatēti vairāki uzlabojumi, piemēram, norāde uz romu integrāciju ir skaidri 
minēta Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) regulā un ir ieviesta īpaša finansēšanas prioritāte. Tur -
klāt dalībvalstīm, uz kurām attiecas konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI), kas saistīti ar romu integrāciju, ir 
pienākums atvēlēt finansējumu romu integrācijas veicināšanai. Tomēr Palāta uzskata, ka nepieciešams papildu darbs 
gan Komisijas, gan arī dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu, ka minētās pārmaiņas materializēsies projektos, kas sniegs 
lielāku ieguldījumu romu integrācijā dalībvalstīs.
VI
Tika konstatēts, ka, īstenojot lielāko daļu revīzijas laikā pārbaudīto ERAF un ESF projektu, ir sasniegti to vispārīgie 
mērķi, taču šie mērķi ne vienmēr bija saistīti konkrēti ar romiem. Palāta konstatēja arī, ka projekti, kas atlasīti un īste -
noti atbilstīgi Padomes pieņemtajiem paraugprakses kritērijiem – romu integrācijas kopējiem pamatprincipiem –, 
sniedz iespēju efektīvāk veicināt romu integrāciju. Turklāt Palāta konstatēja, ka romu integrācijas projektu nodroši -
nātā progresa uzraudzība ir bijusi sarežģīta, galvenokārt tādēļ, ka datos, kas attiecas uz šajos projektos iesaistītajiem 
romiem, bija vērojami trūkumi saistībā ar šo datu pieejamību un kvalitāti. Visaptverošu un pamatotu datu trūkums ir 
problēma, kas ietekmē ne tikai projektu kvalitāti, bet arī politikas izstrādi ES un valstu līmenī. Ja vien netiks nodroši -
nāta ātra rīcība, šāda situācija saglabāsies nemainīga arī 2014.–2020. gada periodā.
10 Kopsavilkums 
VII
Palāta šajā ziņojumā sniedz turpmāk izklāstītos ieteikumus.
1. ieteikums
Dalībvalstīm, pārskatot RIVS vai grozot tās,
a) jānosaka, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu stratēģijā ierosinātos pasākumus romu integrācijas 
jomā. RIVS jānorāda finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts budžeta un no ES budže -
ta, proti, no ERAF un ESF. Dalībvalstīm arī oficiāli jāapņemas nodrošināt, ka centienus īstenot pasākumus romu 
integrācijas veicināšanai neapdraud politisko prioritāšu īstermiņa pārmaiņas;
b) jāiekļauj rādītāji un mērķa vērtības, kas attiecas uz diskriminācijas novēršanu vai, konkrētāk, neiecietīgas attiek -
smes pret čigāniem mazināšanu. 2014.–2020. gada plānošanas periodā šie rādītāji arī jāņem vērā, izstrādājot 
pasākumus ESI fondu ietvaros un ievērojot Rasu vienlīdzības direktīvas prasības, lai veicinātu sociāli atstumto 
romu kopienu integrāciju;
c) jānodrošina, ka, plānojot un īstenojot romu integrācijas pasākumus, notiek regulāra apspriešanās ar pilsoniskās 
sabiedrības organizācijām, tostarp ar romu kopienas pārstāvjiem, un to viedoklis tiek ņemts vērā;
d) precīzāk jānosaka valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) loma RIVS īstenošanā un jānodrošina, ka kon -
taktpunktu tiesības un pienākumi ir atbilstīgi tiem atvēlētajiem resursiem.
2. ieteikums
a) Komisijai, pārskatot attiecīgās darbības programmas, jānodrošina, ka pasākumi, kas veikti, izmantojot ESI fon -
dus, veicina integritāti un ietver noteikumus cīņai pret segregāciju. Darbības programmās skaidri jāapraksta 
segregāciju veicinoša prakse un tā nepārprotami jāizslēdz no ESI fondu ietvaros atbalstāmajām darbībām, (nevis 
tikai jāpiemin apsvērumos), turklāt šai sakarā īpaša uzmanība jāpievērš projektiem izglītības un mājokļu jomā. 
Tādējādi tiktu stiprināta saikne starp KVAI un ESI fondu izmantošanu.
b) Darbības programmu uzraudzības komiteju sanāksmēs Komisijai pilnībā jāizmanto informācija, kas iekļauta zi -
ņojumos, kuri dalībvalstīm jāsniedz kopš 2016. gada saskaņā ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integrā -
cijas pasākumiem, kā arī jāizmanto secinājumi, kas izriet no minētās informācijas. Šādi varēs nodrošināt ziņoju -
mos konstatēto problēmu risināšanu ar ESI fondu un/vai dalībvalstu finansējuma palīdzību, piemēram, novirzot 
finansējumu jomām, kurās konstatēti trūkumi.
11 Kopsavilkums 
3. ieteikums
Dalībvalstīm, izsakot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un atlasot projektus, jāizmanto romu integrācijas paraug -
prakses kritēriji (piemēram, Padomes desmit kopējie pamatprincipi). Ja iespējams, jāorganizē konkursi, lai atlasītu 
ilgtermiņa projektus, kas atbalstītu sociāli atstumtās romu kopienas. Visbeidzot, visos iespējamos gadījumos jāpa -
redz, ka ESI fondu finansējuma priekšnosacījums ir projektu ilgtspēja pēc to pabeigšanas, kad ES finansējums vairs 
netiek piešķirts. Šie aspekti jāņem vērā, arī izdarot izmaiņas 2014.–2020. gada darbības programmās.
4. ieteikums
Komisijai nākamajā plānošanas periodā vai pārskatot darbības programmas jānodrošina, ka romu integrācijas mērķi, 
kas iekļauti RIVS, atbilstīgos gadījumos tiek ietverti ESI fondu regulējumā visos darbības līmeņos. Šajā kontekstā 
Komisijai jānodrošina, ka tiek vākti uzticami dati, kas ļautu uzraudzīt un novērtēt panākto progresu gan atsevišķu 
projektu īstenošanā, gan arī visos pārvaldes līmeņos.
5. ieteikums
Dalībvalstīm atbilstīgos gadījumos jāpapildina ESI fondu regulējumā paredzētie kopējie iznākumu un rezultātu rādī -
tāji ar rādītājiem, kas attiecas uz romiem. Šie rādītāji jāsaskaņo ar rādītājiem, kas noteikti RIVS, un turpmāk jāizmanto 
2014.–2020. gada plānošanas perioda programmu uzraudzībā. Šo rādītāju pamatā varētu būt Pamattiesību aģentū -
ras 2016. gadā izstrādātie rādītāji.
6. ieteikums
Gatavojoties nākamajam plānošanas periodam, dalībvalstīm jāapsver sadarbības iespējas nolūkā panākt juridisko 
noteiktību jautājumā par to, vai ESF var izmantot, lai finansētu sociālās iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no to saik -
nes ar nodarbinātību. Juridiskās nenoteiktības novēršana ļautu dalībvalstīm pilnībā izmantot ESF sociālās iekļauša -
nas mērķim, tostarp pasākumiem cīņā pret diskrimināciju.
7. ieteikums
Komisijai jāapsver iespēja ierosināt grozījumus tiesību aktos par ESI fondiem, lai nodrošinātu, ka plānošanas periodā, 
kas sāksies 2020. gadā, finansējuma sadalē dažādām dalībvalstīm tiktu ņemti vērā konkrēti sociālās iekļaušanas 
rādītāji, it īpaši sociāli atstumto grupu, piemēram, romu, īpatsvars sabiedrībā. Komisijai jānodrošina, lai papildu 
ESI fondu finansējums, kas būs pieejams dalībvalstīm pēc šīm pārmaiņām, tiktu novirzīts konkrētajam mērķim, proti, 
sociāli atstumto kopienu atbalstam.
8. ieteikums
a) Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu kopīgu metodoloģiju, kas nodrošina būtiskus datus par 
romu kopienu nolūkā uzraudzīt to sociālo iekļaušanu, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību ak -
tus, tostarp pastāvošās iespējamās atkāpes. Tas jāpaveic, vēlākais, līdz laikam, kad gatavo nākamo plānošanas 
periodu.
b) Komisijai jāmudina dalībvalstis, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību aktus, tostarp pastāvošās 
iespējamās atkāpes, nākamos divus gadus visaptverošā veidā vākt statistikas datus par etnisko izcelsmi. Eurostat  
varētu iekļaut attiecīgos jautājumus apsekojumos, piemēram, darbaspēka apsekojumā, kā arī Eiropas Savienības 
statistikā par ienākumiem un dzīves apstākļiem.
12
 Ievads
Romi
01 
Romi Eiropā ir to grupu pēcteči, kuras pameta Indijas subkontinentu aptuve -
ni pirms 1000 gadiem un sāka ierasties mūsdienu Eiropas Savienības teritorijā 
14. gadsimtā. Līdz 1450. gadam romi bija apmetušies gandrīz visā Eiropā. Romus 
sāka deportēt un izraidīt no Centrāleiropas jau tolaik. Termins “romi” attiecas uz 
dažādām grupām (sk.  1. izcēlumu ), kurām ir kopīgas atsevišķas kultūras iezīmes 
un kuras ilgstoši ir bijušas sociāli atstumtas no Eiropas sabiedrības.
Ko Palāta apzīmē ar terminu “romi”?
Kā norāda Eiropas Padome1, ar terminu “romi” tiek apzīmēti romi, sinti, kali un saistītās grupas Eiropā, tostarp 
ceļotāji un austrumu grupas (domi un lomi), un termins “romi” ietver attiecīgo grupu lielu daudzveidību, to -
starp personas, kuras identificē sevi kā čigānus.
Lai gan šo grupu kultūras un etniskā identitāte nav viendabīga, praktisku apsvērumu dēļ Palāta ir izmantojusi 
vārdu “romi” attiecībā uz visām šīm grupām.
1 Eiropas Padome, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues  [“Ar romu jautājumiem saistīto terminu aprakstošs glosārijs”], 2012.1. izcēlums
02 
Šodien romi ir lielākā etniskā minoritāte Eiropā. Aplēses par kopienas lielumu 
ievērojami atšķiras – tā varētu ietvert 10 līdz 12 miljonus cilvēku. No šā skaita 
aptuveni 6,2 miljoni dzīvo ES, vairākums – centrālajās un austrumu dalībvalstīs. 
Lielākā daļa romu Eiropā (80–85 %) patlaban piekopj vietsēžu dzīvesveidu2. 
Romus, kuri saglabājuši klejotāju dzīvesveidu, nevajadzētu jaukt ar romiem, kuri 
no kādas ES dalībvalsts pārceļas uz dzīvi citā dalībvalstī. 1. attēlā  redzama romu 
koncentrācija ES, kandidātvalstīs3 un potenciālajās kandidātvalstīs4.2 “ES programma attiecībā uz 
romu integrācijas valsts 
stratēģijām līdz 2020. gadam”, 
COM(2011) 173 galīgā 
redakcija, 5.4.2011.
3 Albānija, bijusī Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republika, 
Melnkalne, Serbija un Turcija.
4 Bosnija un Hercegovina, kā arī 
Kosova*.
13 Ievads 1. attēlsAplēstais romu skaits ES, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (2012. gads)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eiropas Padomes datiem.
Administratīvās robežas: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kartogrā/f_ija: Eurostat - Gisco, 2015./uni00A0gada janvāris
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
ES/uni00A0dalībvalstis
KandidātvalstisPotenciālās kandidātvalstis
Skaitliskie dati rāda vidējās aplēses par romu skaitu.
Vidējais aplēstais īpatsvars (%).
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
No 5/uni00A0līdz 10
No 1/uni00A0līdz 4,9No 0,4/uni00A0līdz 0,9Mazāk par 0,4*/uni00A0Visas atsauces uz Kosovu (tās teritoriju, iestādēm vai iedzīvotājiem) 
šajā tekstā saprotamas kā tādas, kas pilnībā atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijai Nr./uni00A01244 un neskar Kosovas statusu.
14 Ievads 
03 
Aptuveni četras piektdaļas no aplēstā romu skaita ES dzīvo astoņās dalībvalstīs, 
kuras minētas 1. tabulā . Dalībvalstīs, kurās romu koncentrācija ir vislielākā (Bulgā -
rijā, Slovākijā, Rumānijā un Ungārijā), romi veido 15–20 % no skolēnu skaita un no 
jaunajiem darba tirgus dalībniekiem. 1. tabulaDalībvalstis, kurās ir lielākais aplēstais romu skaits
DalībvalstsVidējais aplēstais romu skaits
Minimālā aplēse Maksimālā aplēse
Personu skaits% no iedzīvotāju 
kopskaita
Rumānija 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
Bulgārija 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Ungārija 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000 000
Spānija 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Slovākija 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Francija 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Čehijas Republika 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grieķija 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Kopā 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Kopā visās ES dalībvalstīs 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Piezīme: skaitliskie dati par visu ES ietver Horvātiju.
Avots:  Eiropas Padome, Estimates and official numbers of Roma in Europe  [“Aplēses un oficiālie dati par romiem Eiropā”], 2012. gada jūlijs.
15 Ievads 
05 
Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. pantā ir noteikts ES mēr -
ķis apkarot diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ – attiecīgus pasākumus 
paredz Padome (LESD 19. pants). LESD 21. pants paredz tiesības ES pilsoņiem brīvi 
pārvietoties un dzīvot ES.
06 
Romu integrācijas pasākumu īstenošanai ir būtiski arī šādi tiesību akti un politikas 
instrumenti:
— Eiropas Savienības Pamattiesību harta, ko pieņēma 2000. gadā5, un jo īpaši 
tās 21. pants par diskriminācijas novēršanu. Harta kļuva juridiski saistoša pēc 
Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī;
— divas 2000. gadā pieņemtas Padomes direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi6, 
proti, Rasu vienlīdzības direktīva, kas aizliedz diskrimināciju rasu vai etniskās 
piederības dēļ dažādās jomās, kā arī Direktīva par vienlīdzīgu attieksmi pret 
nodarbinātību, kas ietver noteikumus par vienlīdzīgu attieksmi darbavietā;Tiesiskais regulējums un politikas satvars
04 
ES līgumi ir galvenais juridiskais pamats visām ES iniciatīvām, kuru mērķis ir vei -
cināt sociālo iekļaušanu kopumā un it īpaši romu integrāciju. Līguma par Eiropas 
Savienību (LES) 2. pants ir sevišķi būtisks – cita starpā tas aizsargā minoritātēm 
piederošu personu tiesības (sk.  2. izcēlumu ).
5 Eiropas Savienības 
Pamattiesību harta (OV C 364, 
18.12.2000., 1. lpp.).
6 Padomes 2000. gada 29. jūnija 
Direktīva 2000/43/EK, ar ko 
ievieš vienādas attieksmes 
principu pret personām 
neatkarīgi no rasu vai etniskās 
piederības (“Rasu vienlīdzības 
direktīva”) (OV L 180, 
19.7.2000., 22. lpp.), Padomes 
2000. gada 27. novembra 
Direktīva 2000/78/EK, ar ko 
nosaka kopēju sistēmu 
vienlīdzīgai attieksmei pret 
nodarbinātību un profesiju 
(“Direktīva par vienlīdzīgu 
attieksmi pret nodarbinātību”) 
(OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).Līguma par Eiropas Savienību 2. pants
“Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, 
tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur 
valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu 
līdztiesība.”2. izcēlums
16 Ievads 
— Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada Direktīva par ES pilsoņu tiesībām 
uz brīvu pārvietošanos7;
— Padomes 2008. gada Pamatlēmums par cīņu pret rasismu un ksenofobiju8, 
kurā formulēta vienota krimināltiesiska pieeja cīņai pret rasistiskiem un kse -
nofobiskiem izteikumiem un noziegumiem;
— Padomes 2013. gada Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasāku -
miem9, kā arī
— Komisijas 2011. gada paziņojums par ES programmu attiecībā uz romu integ -
rācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam10, kurā noteikti arī Pamattiesību 
aģentūras uzdevumi šai sakarā11.
07 
Pašreizējās ES politikas prioritātes, kas vērstas uz romu integrācijas veicināšanu, 
izriet no stratēģijas “Eiropa 2020”, kuru pieņēma 2010. gadā un kuras mērķis ir 
panākt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi Eiropā. Lai izvērtētu progresu 
virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, attiecībā uz ES kopumā 
tika noteikti pieci pamatmērķi. Romu integrācijas politikas veiksmīga īstenošana 
var ietekmēt trīs no šiem pieciem mērķiem (tos, kas attiecas uz izglītību12, nodar -
binātību13 un cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību14) dalībvalstīs ar lielu 
romu īpatsvaru.
08 
Šajā ziņojumā, aprakstot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ES dalībvalstīs dzīvo -
jošo romu dzīves apstākļus un situāciju cilvēktiesību jomā15, izmanto abus termi -
nus – “integrācija” un “iekļaušana” (sk.  3. izcēlumu ).7 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2004. gada 29. aprīļa 
Direktīva 2004/38/EK par 
Savienības pilsoņu un viņu 
ģimenes locekļu tiesībām brīvi 
pārvietoties un uzturēties 
dalībvalstu teritorijā, ar ko 
groza Regulu (EEK) 
Nr. 1612/68 un atceļ 
Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/
EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 
75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/
EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK 
(OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.). 
It īpaši tās 6. un 7. pants 
attiecīgi par tiesībām 
uzturēties uz laiku līdz trim 
mēnešiem un par tiesībām 
uzturēties ilgāk nekā trīs 
mēnešus.
8 Padomes 2008. gada 
28. novembra Pamatlēmums 
par krimināltiesību 
izmantošanu cīņā pret 
noteiktiem rasisma un 
ksenofobijas veidiem un 
izpausmēm.
9 Padomes 2013. gada 
9. decembra Ieteikums par 
efektīviem romu integrācijas 
pasākumiem dalībvalstīs 
(OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.).
10 COM(2011) 173 galīgā 
redakcija.
11 Pamattiesību aģentūras 
uzdevumi saistībā ar romu 
integrācijas valsts stratēģijām 
ir šādi: a) sniegt īpašās 
zināšanas ES iestādēm; b) vākt 
datus; c) sadarboties ar 
dalībvalstīm, lai piedāvātu 
mehānismus, kas ļautu sniegt 
pierādījumus par panākto 
progresu.
12 Mērķi izglītības jomā ir 
samazināt izglītību 
priekšlaicīgi pametušo 
iedzīvotāju īpatsvaru zem 
10 % un panākt, lai vismaz 
40 % iedzīvotāju vecumā no 
30 līdz 34 gadiem iegūtu trešā 
līmeņa izglītību.
13 Mērķis ir panākt, lai 75 % 
iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 
64 gadiem būtu nodarbināti.
14 Mērķis ir panākt, lai vismaz par 
20 miljoniem tiktu samazināts 
to cilvēku skaits, kuri cieš 
trūkumu vai ir sociāli atstumti, 
vai ir pakļauti šādam riskam.
15 Šāda pieeja atbilst Eiropas 
Savienības Padomes 
definīcijai, kas sniegta tās 
secinājumos par 
ES programmu attiecībā uz 
romu integrācijas valsts 
17 Ievads 
Kā ES sniedz finansiālo atbalstu romu integrācijas 
pasākumiem
09 
Lielāko daļu ES finansiālā atbalsta sociālajai integrācijai (tostarp romu integrācijas 
pasākumu līdzfinansēšanai) sniedz galvenokārt no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kā 
arī no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) saistībā ar ES kohēzijas politikas 
īstenošanu. Ir pieejami arī citi fondi, kurus izmanto saskaņā ar īpašām program -
mām, ko tieši pārvalda Komisija16.
10 
ESF un ERAF līdzekļus izmanto, īstenojot valstu un reģionālās daudzgadu dar -
bības programmas (DP), ko sagatavo dalībvalstis un apstiprina Komisija. Katrā 
DP kopējie pieejamie līdzekļi ir sadalīti dažādiem programmas prioritārajiem 
virzieniem.
11 
ERAF un ESF budžets 2007.–2013. gadam bija attiecīgi aptuveni 201 miljards EUR 
un 76 miljardi EUR. 2014.–2020. gada plānošanas periodā ERAF un ESF ir Eiropas 
struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) sastāvdaļa17; to kopējais budžets vi -
sam plānošanas periodam ir aptuveni 197  miljardi  EUR (ERAF) un 86  miljardi  EUR 
(ESF).stratēģijām līdz 2020. gadam – 
Eiropas Savienības Padomes 
secinājumi (2011. gads), 
Padomes secinājumi par 
ES programmu attiecībā uz 
romu integrācijas valsts 
stratēģijām līdz 2020. gadam, 
Nodarbinātības, sociālās 
politikas, veselības un 
patērētāju tiesību aizsardzības 
padomes 3089. sanāksme, 
Brisele, 2011. gada 19. maijs.
16 Eiropas Savienības 
Nodarbinātības un sociālās 
inovācijas programma ( EaSI ) 
2014.–2020. gadam; tās 
priekštece bija Kopienas 
Nodarbinātības un sociālās 
solidaritātes programma 
“PROGRESS” (2007.–2013.); 
programma “Tiesības, 
vienlīdzība un pilsonība” 
(2014.–2020. gads); tās 
priekšteces bija programma 
“Pamattiesības un pilsonība”, 
programma Daphne III , kā arī 
programmas “PROGRESS” 
abas sadaļas –“Diskriminācijas 
novēršana un daudzveidība” 
un “Dzimumu līdztiesība”.
17 2014.–2020. plānošanas 
periodā ERAF, ESF un Kohēzijas 
fonds kopā ar Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai (ELFLA) un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu (EJZF) veido Eiropas 
struktūrfondus un investīciju 
fondus (ESI fondi).Terminu “integrācija” un “iekļaušana” savstarpējā aizstājamība
Vārdus “integrācija” un “iekļaušana” bieži vien savstarpēji aizstāj un lieto, lai aprakstītu tādu politisko iniciatīvu 
vispārējos mērķus, kuras vērstas uz romu situācijas uzlabošanu.
Vārdu “integrācija” biežāk lieto saistībā ar iniciatīvām, kuru mērķis ir aizsargāt pamattiesības un vērtības (kā 
aprakstīts LES 2. pantā). Šo terminu mēdz lietot romu integrācijas stratēģijās.
Vārdu “iekļaušana” biežāk lieto saistībā ar sociālajām un ekonomiskajām iniciatīvām. Šis termins tiek izman -
tots, piemēram, stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras mērķis ir panākt gudru, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi.3. izcēlums
18 Ievads 
12 
Minēto summu daļa, kas novirzīta konkrēti romu integrācijas iniciatīvām, nav 
uzskaitīta. Taču, pamatojoties uz dalībvalstu plānošanas dokumentiem, Palāta var 
secināt, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā sociāli atstumto kopienu, piemē -
ram, romu, sociālajai un ekonomiskajai integrācijai ir atvēlēti aptuveni 1,5  miljar -
di EUR (sk. arī 69. punktu un 6. tabulu ). Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu 
līdzīgi provizoriski dati nav pieejami.
Citu Eiropas un starptautisko organizāciju nozīme 
saistībā ar romu integrāciju
13 
Eiropas Padome bija pirmā iestāde, kas Eiropas līmenī rosināja jautājumu par 
romu integrāciju. Jau vairāk nekā 40 gadus tā darbojas, lai cīnītos pret romu dis -
krimināciju un uzlabotu sociāli atstumto romu kopienu integrāciju.
14 
Romu integrācijas jomā, veicot atšķirīgus uzdevumus, aktīvi darbojas arī citas 
starptautiskās organizācijas, piemēram, Pasaules Banka, Eiropas Drošības un 
sadarbības organizācija (Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs), kā arī Ap -
vienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma.
19
 Revīzijas tvērums un mērķi
18 Citi ģenerāldirektorāti, kuriem 
uzticēti uzdevumi saistībā ar 
ES programmu attiecībā uz 
romu integrācijas valsts 
stratēģijām, ir Izglītības un 
kultūras ĢD, Veselības un 
pārtikas nekaitīguma ĢD, kā 
arī Kaimiņattiecību politikas 
un paplašināšanās sarunu ĢD.15 
Palāta, veicot revīziju, vērtēja, vai ES politikas iniciatīvas, kā arī ERAF un ESF snieg -
tais finansiālais atbalsts ir efektīvi veicinājuši romu integrāciju. Palātas veiktā revī -
zija aptvēra gan 2007.–2013. gada, gan arī 2014.–2020. gada plānošanas periodus. 
Konkrētāk, Palāta pārbaudīja, vai
— ES regulējums un valsts stratēģijas romu integrācijai veicināja ERAF un ESF lī -
dzekļu efektīvu izmantošanu romu integrācijas pasākumiem katrā plānošanas 
periodā;
— ERAF un ESF noteikumi katram plānošanas periodam bija izstrādāti tā, lai 
nodrošinātu efektīvu atbalstu romu integrācijas pasākumiem, un vai
— projekti, kas īstenoti, izmantojot ERAF un ESF finansējumu 2007.–2013. plāno -
šanas periodā, efektīvi veicināja romu integrāciju.
16 
Revīzijas pierādījumus savāca, iztaujājot Komisijas un dalībvalstu ierēdņus, kā arī 
projektu koordinatorus un dalībniekus. Palāta pārbaudīja arī dokumentus, kas 
iegūti no ES un dalībvalstu iestādēm un projektu koordinatoriem.
17 
Palāta vispirms vērtēja atbalstu, ko romu integrācijas jomā sniegusi Komisija. Šis 
atbalsts ietvēra ES tiesību aktus, politikas programmas un īpašus ieteikumus, 
kuros aprakstītas ES prioritātes un mērķi; Palāta pārbaudīja minētos dokumentus 
saistībā ar iniciatīvām, kas tika īstenotas gan 2007.–2013. gada, gan arī 2014.–
2020. gada plānošanas periodā. Palāta vērtēja arī to, kā Komisija nodrošināja 
pamattiesību ievērošanu. Šī revīzijas darba daļa tika veikta Komisijas ģenerāl -
direktorātos (ĢD), kuri visciešāk saistīti ar politikas jomām, kas attiecas uz romu 
integrāciju, proti, Tiesiskuma un patērētāju ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un 
iekļautības ĢD, kā arī Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD18.
20 Revīzijas tvērums un mērķi 
18 
Palāta pārskatīja arī dalībvalstu stratēģiskās programmas romu integrācijas veici -
nāšanai un it īpaši romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS). Palāta uzskatīja, ka 
romu integrācijas pasākumiem, kas tika atbalstīti no ERAF un ESF, bija jābūt cieši 
saistītiem ar minētajām programmām, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku efekti -
vitāti. Palāta arī pārbaudīja, vai apmeklētajās dalībvalstīs tiek īstenotas atbilstīgas 
administratīvās procedūras, lai veiksmīgi īstenotu to stratēģiskās programmas 
romu integrācijai. Romu integrācijas valsts stratēģiju izstrādes un īstenošanas 
koordinēšana ir valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) kompetencē. Tādēļ 
Palāta organizēja tikšanās ar VKRI pārstāvjiem četrās apmeklētajās dalībvalstīs, 
proti, Bulgārijā, Spānijā, Ungārijā un Rumānijā, kā arī citās valstīs – Vācijā, Grie -
ķijā, Francijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē, lai iegūtu plašāku informāciju 
par valsts stratēģijām un par iespējamajām izmaiņām, kas stratēģiju, plānu un 
programmu izstrādē veiktas abos plānošanas periodos.
19 
Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu Palāta izvērtēja arī to, kā izstrā -
dātas, īstenotas un uzraudzītas ERAF un ESF darbības programmas, lai novērtētu 
to spēju efektīvi atbalstīt romu integrācijas pasākumus. Palāta pārbaudīja šajā 
periodā īstenotu projektu paraugu, lai izvērtētu to ieguldījumu sociāli atstumto 
romu integrācijas jomā. Palātas novērtējums par ESI fondu izlietojumu 2014.–
2020. gada periodā aprobežojās ar to, ka tika noteikti ERAF un ESF aspekti, kas 
bija būtiski romu integrācijai, jo revīzija notika plānošanas perioda pašā sākumā.
20 
Palāta izvēlējās četras dalībvalstis (Bulgāriju, Spāniju, Ungāriju un Rumāniju), 
ņemot vērā attiecīgajās valstīs dzīvojošo romu skaitu, kā arī ņemot vērā to, ka šīs 
valstis bija atvēlējušas lielu finansējuma daļu politikas jomām, kuras, iespējams, 
varēja nodrošināt atbalstu romu integrācijas iniciatīvām19.
21 
Četrās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta atlasīja septiņas 2007.–2013. gada plāno -
šanas perioda ERAF un ESF darbības programmas, kuras tā uzskatīja par būtiskām 
romu integrācijas iniciatīvu īstenošanai, un pārbaudīja kopumā 19 projektus, kas 
īstenoti saskaņā ar šim darbības programmām20 (sk.  I pielikumu ); šie projekti tika 
atlasīti, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza dalībvalstu iestādes. Palāta galve -
no uzmanību pievērsa projektiem izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un 
mājokļu jomā, taču tika pārbaudīti arī projekti, kas saistīti ar citām jomām, piemē -
ram, sociālo iekļaušanu vai diskriminācijas novēršanu (sk.  5. tabulu ). Visi atlasītie 
projekti bija pabeigti līdz 2013. gadam. To iestāžu saraksts, kuras atbildīgas par šīs 
revīzijas laikā pārbaudīto projektu atlasi un īstenošanu, iekļauts II pielikumā .19 2007.–2013. plānošanas 
periodā šīs četras dalībvalstis 
kopā saņēma atbalstu no ERAF 
un ESF 14,1 miljarda EUR 
apmērā sociālās iekļaušanas 
pasākumiem. Šī summa veido 
20 % no kopējās summas, kas 
atvēlēta no struktūrfondiem 
sociālās iekļaušanas 
pasākumiem visās dalībvalstīs 
attiecīgajā periodā.
20 Viens sākotnēji atlasītais 
projekts tika izslēgts no 
izlases, jo nebija pietiekami 
būtisks.
21 Revīzijas tvērums un mērķi 
22 
Palātas revīzijas kritēriji ir balstīti uz EURoma  tīkla21 pieredzi – tīkls ir izdevis 
ieteikumus22, lai nodrošinātu romu integrācijas iniciatīvu veiksmīgu īstenošanu. 
Palāta apmeklēja arī Pamattiesību aģentūru ( FRA), lai iegūtu informāciju par datu 
vākšanu23.
23 
Būtiskākie no šiem kritērijiem ir desmit kopējie pamatprincipi vai 10 KP; tie parā -
dīti 2. attēlā  un plašāk aprakstīti III pielikumā . Šie principi tika apspriesti Eiropas 
platformas romu iekļaušanai pirmajā sanāksmē 2009. gadā Prāgā. Pēc tam tos 
kā pielikumu pievienoja 2009. gada 8. jūnijā notikušās Nodarbinātības, soci -
ālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksmes 
secinājumiem.
24 
Pasākumi saistībā ar sociāli atstumto romu integrāciju, kuri bija paredzēti dar -
bības programmās, ko Palāta atlasīja 2007.–2013. gada plānošanas periodā, tika 
iekļauti deviņās jaunās darbības programmās 2014.–2020. gada periodā. Palāta 
vērtēja jauno ESI fondu regulējumu, pamatojoties uz šīm deviņām jaunajām dar -
bības programmām.
25 
Revīzijas laikā Palātai atbalstu sniedza ārējie eksperti romu integrācijas jautāju -
mos. Palāta izveidoja arī četru konsultantu grupu, kas sniedza ieguldījumu Palā -
tas revīzijas pieejas īstenošanā un nodrošināja, ka tiek ņemti vērā būtiski romu 
integrācijas aspekti.
26 
Tā kā dažādām ieinteresētajām personām var būt ļoti atšķirīgs viedoklis par 
sociāli atstumto romu integrācijas pasākumiem un to rezultātiem, Palāta katrā 
izvēlētajā dalībvalstī izveidoja mērķgrupas. To darot, Palātas nolūks bija savest 
kopā ekspertus un ieinteresēto personu pārstāvjus, lai sniegtu tiem iespēju paust 
savu viedokli par romu integrācijas pasākumiem saistībā ar Palātas sākotnējiem 
konstatējumiem katrā apmeklētajā dalībvalstī. Vēlāk Palāta organizēja mērķgru -
pas noslēguma sanāksmi, kurā bija pārstāvētas 13 dažādas ieinteresētās puses 
(tostarp Palātas konsultatīvā grupa). Šīs sanāksmes mērķis bija pārskatīt Palātas 
sākotnējos konstatējumus un apspriest iespējamos secinājumus un ieteikumus.21 EURoma  tīkls ir Eiropas tīkls, 
kurā iesaistīti ES dalībvalstu 
pārstāvji un kura mērķis ir 
veicināt struktūrfondu 
izmantošanu, lai uzlabotu uz 
romu kopienu vērstās politikas 
efektivitāti.
22 Fundación Secretariado Gitano, 
EURoma tīkla Tehniskais 
sekretariāts, Tackling Roma 
Needs in the 2014 -
2020 Structural Funds 
Programming Period – Guide to 
improve the planning process  
[“Romu vajadzību 
nodrošināšana 2014.–
2020. gada struktūrfondu 
plānošanas periodā: ieteikumi 
plānošanas procesa 
uzlabošanai”], 2013. gada 
maijs.
23 Pamattiesību aģentūru ( FRA) 
dibināja 2007. gadā kā 
ES aģentūru ar īpašu 
uzdevumu sniegt neatkarīgus 
un uz pierādījumiem balstītus 
ieteikumus cilvēktiesību jomā. 
Pamattiesību aģentūra un 
Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Attīstības 
programma atsevišķi un kopā 
ir veikušas romu 
mājsaimniecību apsekojumus 
2004., 2009., 2012. un 
2015. gadā.
22 Revīzijas tvērums un mērķi 2. attēlsRomu iekļaušanas desmit kopējie pamatprincipi (KP)
1. 
Konstruktīva,
pragmatiska un nediskriminējoša 
politika10. 
Aktīva romu 
līdzdalība
9. 
Pilsoniskās 
sabiedrības 
iesaiste
8. 
Reģionālo un 
vietējo iestāžu 
līdzdalība
7. 
Eiropas Savienības 
instrumentu 
izmantošana
6. 
Uz pierādījumiem balstītas 
politikas pārņemšana5.
Dzimumu līdztiesības 
aspekta apzināšanās4. 
Mērķis panākt 
romu iekļaušanu 
plašākā 
sabiedrībā3. 
Starpkultūru 
pieeja2. 
Skaidri formulētas, 
bet ne ierobežotas 
mērķgrupas 
noteikšana
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
23
 Apsvērumi
Ir panākts progress ES un dalībvalstu stratēģiju 
īstenošanā, taču vairums uzlabojumu iestājās pārāk 
vēlu, lai ietekmētu 2007 .–2013. gada plānošanas 
periodu
27 
Palāta izvērtēja gan ES, gan arī dalībvalstu politikas attīstības tendences virzībā 
uz romu integrācijas pasākumu veicināšanu un to mērķtiecīguma uzlabošanu. 
Pirmkārt, Palāta vērtēja politikas attīstības tendences ES līmenī. Otrkārt, Palāta 
pārskatīja romu integrācijas valsts stratēģijas un izvērtēja, vai tās bija piemērotas, 
lai efektīvāk risinātu romu integrācijas jautājumus.
28 
Palāta vērtēja, vai 2007.–2013. gada plānošanas periodā bija ieviesta ES stratēģis -
kā programma attiecībā uz romu integrācijas iniciatīvām, kā arī to, vai laika gaitā 
tajā tika veikti kādi grozījumi vai uzlabojumi. Lai ES finansētā romu integrācijas 
politika būtu efektīva, Komisijai jāatbalsta dalībvalstu darbs, nodrošinot ES tiesī -
bu aktus, politikas programmas vai īpašus ieteikumus.
ES politikas iniciatīva romu iekļaušanas jomā tika pieņemta 
2011. gadā pēc ES paplašināšanās 2004. un 2007 . gadā
ES politikas iniciatīvas tika pieņemtas pārāk vēlu, lai tās varētu 
ietekmēt darbības programmu izstrādi 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā
29 
Jautājums par romu integrāciju kļuva īpaši aktuāls ES līmenī 2004. un 2007. gadā, 
kad vairākas Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis, tostarp dažas ar lielu romu 
īpatsvaru, gatavojās pievienoties ES. Pievienošanās partnerības nolīgumos ar 
Bulgāriju, Čehijas Republiku, Ungāriju, Rumāniju un Slovākiju24 romu turpmākā 
integrācija bija noteikta par vidējā termiņa politisko prioritāti.24 Padomes 1998. gada 30. marta 
un 1999. gada 6. decembra 
lēmumi par Bulgārijas 
Republikas, Čehijas 
Republikas, Ungārijas 
Republikas, Rumānijas un 
Slovākijas Republikas 
pievienošanās partnerības 
principiem, prioritātēm, 
starpposma mērķiem un 
nosacījumiem.
24 Apsvērumi 
30 
Taču ES nenoteica romu integrāciju par īpašu politisko prioritāti pēc Eiropas Sa -
vienības paplašināšanās 2004. un 2007. gadā. 2007.–2013. gadā pieņemto regulu 
sākotnējās versijās nebija norādīta neviena atsauce uz romu integrāciju. Nebija arī 
prasības šo jautājumu kā īpašu prioritāti iekļaut ERAF un ESF darbības program -
mās. Pirmā īpašā atsauce uz romu integrācijas jautājumu tika sniegta 2010. gadā, 
kad tika grozīti ERAF regulā paredzētie atbilstības nosacījumi, kas reglamentē 
pasākumus mājokļu jomā25.
31 
Komisija 2008. gadā sāka strādāt pie tā, lai uzlabotu sociāli atstumto romu 
situāciju. Pēc pirmā romu jautājumiem veltītā ES samita 2008. gada septembrī 
tā izveidoja Eiropas platformu romu iekļaušanai, dienestu darba grupu romu 
jautājumos, RIVS tīklu, kā arī Darba grupu romu integrācijas rādītāju jomā – to 
koordinē Pamattiesību aģentūra (sk. 94. punktu). Citas atbalsta struktūras ietver 
divas tematiskā darba grupas RIVS tīklā un regulāras konsultatīvās sanāksmes ar 
pilsoniskās sabiedrības organizāciju, starptautisko organizāciju un akadēmisko 
aprindu pārstāvju līdzdalību. Tiesiskuma un patērētāju ĢD kopā ar ģenerāldirek -
torātiem, kuri atbildīgi par ESI fondu pārvaldību, arī organizē regulārus faktu vāk -
šanas apmeklējumus un augsta līmeņa divpusējus dialogus ar dalībvalstīm. Šādi 
apmeklējumi sniedz iespēju valsts un vietējām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības 
organizācijām, kā arī visiem iesaistītajiem Komisijas dienestiem klātienē apspries -
ties par politikas attīstības tendencēm.
32 
Taču pirmais svarīgais ES līmeņa dokuments, kurā risināts romu integrācijas 
jautājums, tika pieņemts 2011. gada aprīlī, un tas bija Komisijas paziņojums par 
ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (RIVS)26. Tad 
EPSCO  padome27 maijā pieņēma secinājumus, kuros dalībvalstis apņemas sa -
gatavot, atjaunināt un pilnveidot savas RIVS. Šo paziņojumu pieņēma pēc tam, 
kad Komisija ar savas tieslietu, pamattiesību un pilsonības komisāres starpnie -
cību sniedza paziņojumu par jaunākajām tendencēm saistībā ar romu situāciju, 
norādot, ka diskriminācija etniskās izcelsmes vai rases dēļ Eiropā nav pieļaujama. 
Komisāre arī piebilda, ka Komisija jau bija gatava sākt pienākumu neizpildes 
procedūru pret vienu dalībvalsti (Franciju) par to, ka tā diskriminējoši piemērojusi 
Direktīvu par brīvu pārvietošanos, tādējādi pārkāpjot Eiropas Savienības Pamat -
tiesību hartu. Eiropadomes 2011. gada jūnija secinājumos uzsvērts romu iekļau -
šanas svarīgums un pausts aicinājums ātri īstenot EPSCO  secinājumus attiecībā uz 
dalībvalstu stratēģiju sagatavošanu, atjaunināšanu un pilnveidošanu.25 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 19. maija 
Regula (ES) Nr. 437/2010, ar ko 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu groza attiecībā uz 
nelabvēlīgos apstākļos esošu 
kopienu atbalstam paredzētas 
mājokļu intervences atbilstību 
(OV L 132, 29.5.2010, 1. lpp.).
26 COM(2011) 173 galīgā 
redakcija.
27 Nodarbinātības, sociālās 
politikas, veselības un 
patērētāju tiesību aizsardzības 
padome.
25 Apsvērumi 
33 
Tā bija pirmā ES iniciatīva, kas attiecās konkrēti uz romu kopienu un kas ietvēra 
kontroles mehānismu. Tajā bija ierosināts katrai dalībvalstij izstrādāt savu RIVS 
(sk. 41. punktu). Šī iniciatīva nodrošināja stabilu pamatu romu integrācijas veici -
nāšanai, turklāt tā paredzēja jomas, kurās bija jāveic pasākumi un jānosaka mērķi. 
It īpaši tā paredzēja četras prioritārās intervences jomas, un tās bija izglītība, 
nodarbinātība, veselības aprūpe un mājokļi. Dalībvalstis tika aicinātas noteikt 
sasniedzamus mērķus šajās jomās.
34 
Dalībvalstīm netika lūgts pievērsties atsevišķi diskriminācijas novēršanas pasā -
kumiem vai noteikt saistītos mērķus. Šie pasākumi un mērķi bija transversāla 
tēma visās četrās iepriekš minētajās jomās28, taču reti tika noteikti īpaši izmērāmi 
rādītāji un mērķi diskriminācijas novēršanas jomā. Tas ir esošā politikas satvara 
būtisks trūkums, jo apgrūtina iespēju Komisijai izvērtēt panākto progresu.
Romu iekļaušana kopš 2011. gada: no politikā balstītas pieejas līdz 
politiskām saistībām
Padomes 2013. gadā pieņemtais ieteikums par romu integrāciju
35 
Padomes 2013. gada ieteikums29 bija pirmais ES tiesību akts, kas attiecās tikai uz 
romu integrāciju, iezīmējot būtisku soli uz priekšu ES pieejā jautājumam par romu 
iekļaušanu. Šis dokuments nevis turpināja politikā balstīto pieeju, bet gan notei -
ca, ka romu iekļaušana ir dalībvalstu politiskas saistības, kas atspoguļo iedibinā -
tos noteikumus par cilvēktiesību aizsardzību. Ieteikumā sniegtas īpašas norādes, 
lai dalībvalstīm palīdzētu uzlabot un paātrināt darbu nolūkā veicināt romu integ -
rāciju izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu jomā. Tās sniegtas 
arī par horizontālajiem politikas pasākumiem, tostarp norādes par diskriminācijas 
novēršanu. Ieteikums ietver skaidru atsauci arī uz neiecietīgu izturēšanos pret 
čigāniem, ar ko saprot īpašu rasisma veidu, kuru veicina vēsturiskā diskriminācija.28 Vienlīdzīga attieksme ir 
ES regulējuma horizontālais 
princips – to uzskata par 
priekšnosacījumu romu 
efektīvai iekļaušanai. 
ES programmā ir skaidri 
noteikts: “Pirmkārt, 
dalībvalstīm ir jānodrošina, ka 
romi netiek diskriminēti un 
attieksme pret viņiem ir tāda 
pati kā pret jebkuriem citiem 
ES pilsoņiem ar vienlīdzīgu 
piekļuvi visām pamattiesībām, 
kā noteikts ES Pamattiesību 
hartā.” (ES programma 
attiecībā uz romu integrācijas 
valsts stratēģijām līdz 
2020. gadam, 2. lpp.).
29 Padomes 2013. gada 
9. decembra Ieteikums par 
efektīviem romu integrācijas 
pasākumiem dalībvalstīs.
26 Apsvērumi 2. tabulaPiecām attiecīgajām dalībvalstīm adresēto KVAI jomas saistībā ar romu integrāciju
2012. g. 2013. g. 2014. g. 2015. g.
Bulgārija Romu integrācija kopumā Izglītība Nodarbinātība/izglītība Izglītība
Čehijas Republika Nav Izglītība Izglītība Izglītība
Ungārija Romu integrācija kopumā Nabadzība/izglītība Nabadzība/izglītība Izglītība
Rumānija NavRomu integrācija kopumā /
izglītībaNodarbinātība/izglītība Izglītība
Slovākija Izglītība Izglītība Izglītība Izglītība
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
37 
Komisija ir arī cieši uzraudzījusi, kā tiek īstenotas divas attiecīgās direktīvas30 par 
vienlīdzīgu attieksmi ( 3. tabulā  sniegta plašāka informācija par Rasu vienlīdzības 
direktīvas īstenošanu). Tā uzsāka pārkāpumu procedūras pret Čehijas Republiku 
2014. gadā un pret Slovākiju 2015. gadā – abos gadījumos par romu skolnieku se -
gregāciju izglītības sistēmā. Pārējie gadījumi nav tieši saistīti ar romiem. Komisija 
uzrauga arī to, kā tiek īstenots 2008. gada Pamatlēmums par krimināltiesību iz -
mantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm. 
Kopš 2014. gada šis pamatlēmums ir jāizpilda.Komisija kopš 2012. gada pieņem konkrētām valstīm adresētus ieteikumus 
(KVAI) par romu integrāciju
36 
Komisija kopš 2012. gada ir pieņēmusi konkrētām valstīm adresētus ieteikumus 
(KVAI) par romu integrāciju. Kopš tā laika šādi KVAI adresēti piecām dalībvalstīm 
ar lielu romu minoritāti, un tās ir Bulgārija, Ungārija, Slovākija, Čehijas Republika 
un Rumānija. 2. tabulā  sniegta informācija par jomām, kas ietvertas šīm piecām 
dalībvalstīm adresētajos KVAI.
30 Padomes Direktīva 2000/43/EK 
(Rasu vienlīdzības direktīva), 
Padomes Direktīva 2000/78/
EK (Direktīva par vienlīdzīgu 
attieksmi pret nodarbinātību 
un profesiju).
27 Apsvērumi 3. tabulaDirektīvas 2000/43/EK (Rasu vienlīdzības direktīvas) īstenošanas uzraudzība
DalībvalstsTransponēšana Pārkāpuma procedūra1
TermiņšPabeigta noteiktajā 
termiņāDalībvalsts tiesību aktu 
neatbilstība ES tiesību 
aktiemES tiesību aktu nepareiza 
piemērošana dalībvalstī
Beļģija 19.07.2003. √
Bulgārija 01.01.2007. √ Slēgta
Čehijas Republika 01.05.2004. √ Slēgta Nav pabeigta
Dānija 19.07.2003. √ Slēgta Slēgta
Vācija 19.07.2003. √
Igaunija 01.05.2004. √ Slēgta
Īrija 19.07.2003. √
Grieķija 19.07.2003. √
Spānija 19.07.2003. √ Slēgta
Francija 19.07.2003. √
Horvātija 01.07.2013. √
Itālija 19.07.2003. √
Kipra 01.05.2004. √
Latvija 01.05.2004. √ Slēgta
Lietuva 01.05.2004. √ Slēgta
Luksemburga 19.07.2003. √
Ungārija 01.05.2004. √ Slēgta
Malta 01.05.2004. √ Slēgta
Nīderlande 19.07.2003. √ Slēgta
Austrija 19.07.2003. √ Slēgta
Polija 01.05.2004. √ Slēgta Slēgta
Portugāle 19.07.2003. √ Slēgta
Rumānija 01.01.2007. √ Slēgta
Slovēnija 01.05.2004. √ Nav pabeigta
Slovākija 01.05.2004. √ Slēgta Nav pabeigta
Somija 19.07.2003. √ Slēgta
Zviedrija 19.07.2003. √ Slēgta
Apvienotā Karaliste 19.07.2003. √ Slēgta Slēgta
1 2015. gada decembra dati.
Piezīme. Tikai Čehijas Republikā un Slovākijā pārkāpumu procedūra ir saistīta konkrēti ar romiem.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
28 Apsvērumi 
Komisijas sniegtie ieteikumi un uzlabota sadarbība ar Eiropas Padomi
38 
Papildus šīm galvenajām iniciatīvām Komisija ir pieņēmusi vairākus politikas 
pamatnostādņu dokumentus par finansējuma izlietojumu romu iekļaušanas vei -
cināšanai. Cita starpā tā pieņēmusi tematiskos pamatnostādņu dokumentus par 
romiem un sociāli atstumtām kopienām, dokumentu par tematiskajiem ex ante  
nosacījumiem par sociāli atstumtu romu kopienu integrāciju, kā arī norādījumus 
dalībvalstīm par Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu izlietojumu, lai cīnītos 
pret segregāciju izglītībā, kā arī pret teritoriālo segregāciju.
39 
Turklāt 2014. gadā Komisija izdeva Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerī -
bu, kurā noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizā -
cijas partnerības nolīgumu sagatavošanā un īstenošanā un jānodrošina to aktīva 
līdzdalība ESI fondu atbalstīto programmu izstrādē un īstenošanā31.
40 
Lai spētu efektīvāk darboties romu integrācijas jomā, Komisija kopš 2011. gada 
ciešāk sadarbojas arī ar Eiropas Padomi – organizāciju, kas ieguvusi lielu pieredzi 
šajā jomā (sk. 13. punktu). Konkrētāk, Komisija ir piedalījusies sanāksmēs, kuras 
organizēja Eiropas Padomes sekretariāts, un vairākās ar Eiropas Padomi kopīgās 
programmās (piemēram, ROMACT32 un ROMED33).
Dalībvalstu panāktais progress: tika pieņemtas romu 
integrācijas valsts stratēģijas, taču dažas nepilnības netika 
novērstas
41 
Dalībvalstis 2011. gadā tika aicinātas sagatavot romu integrācijas valsts stratēģijas 
(RIVS) 2011.–2020. gada periodam vai, ja stratēģija jau bija izstrādāta, pielāgot to, 
lai sasniegtu ES mērķus romu integrācijas jomā. Šajās stratēģijās jānosaka mērķ -
tiecīgas darbības un informācija par finansējumu (valsts, ES un citu finansējumu) 
šo darbību īstenošanai. Tajās jāierosina arī risinājumi, kā novērst šķēršļus ES fi -
nansējuma efektīvākai izmantošanai, un jāizveido pamats stingram uzraudzības 
mehānismam nolūkā nodrošināt romiem konkrētus rezultātus.31 Komisijas 2014. gada 7. janvāra 
Deleģētā regula (ES) 
Nr. 240/2014 par Eiropas 
rīcības kodeksu attiecībā uz 
partnerību saistībā ar Eiropas 
strukturālajiem un investīciju 
fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 
1. lpp.).
32 Programmas ROMACT  mērķis 
ir palielināt vietējo iestāžu, jo 
īpaši vēlēto amatpersonu un 
augstākā līmeņa ierēdņu, 
ieinteresētību un 
pārskatatbildību attiecībā uz 
sociāli atstumtām romu 
kopienām. Īstenojot šo 
programmu, galvenā 
uzmanība tiek pievērsta 
ilgstošas politiskās apņēmības 
veicināšanai, kas nodrošinās 
ilgtspējīgu plānu un 
pasākumu īstenošanu romu 
iekļaušanas jomā (sk. arī http://
coe-romact.org/ ).
33 Programma ROMED  sastāv no 
diviem posmiem. Tās pirmais 
posms ir iniciatīvas īstenošana 
ar mērķi izglītot mediatorus, lai 
tie varētu veikt kvalitatīvu 
mediāciju romu kopienu un 
vietējo iestāžu starpā. Kopš 
programmas uzsākšanas 
2011. gadā 22 valstīs apmācīti 
vairāk nekā 1300 mediatori. 
ROMED  otrajā posmā, kas 
sākās 2013. gadā, galvenā 
uzmanība tiek pievērsta 
vietējai situācijai, it īpaši tam, 
kā mediācija var veicināt romu 
kopienu līdzdalību, lai panāktu 
iekļaujošāku un 
demokrātiskāku pārvaldību 
konkrētās pašvaldībās 
11 valstīs, kas ir pārstāvētas 
Eiropas Padomē (sk. arī http://
romed.coe-romact.org/ ).
29 Apsvērumi 
42 
Saistībā ar šīm romu integrācijas valsts stratēģijām Palāta:
— pārbaudīja apmeklēto dalībvalstu RIVS konkrēto saturu;
— pārbaudīja, vai ir noteiktas attiecīgās ieinteresētās personas RIVS īstenošanai, 
kā arī valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) nozīme šajā kontekstā;
— izvērtēja RIVS īstenošanas uzraudzības pasākumus, kā arī
— noskaidroja, kā Komisija vērtēja dalībvalstu ziņojumus par RIVS īstenošanu.
Romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS)
Visas apmeklētās dalībvalstis bija pieņēmušas romu integrācijas valsts 
stratēģijas
43 
Pēc tam, kad Komisija bija nākusi klajā ar paziņojumu, aicinot dalībvalstis pieņemt 
RIVS, to pieņēma visas dalībvalstis34. Dažas dalībvalstis bija izvēlējušās pieņemt 
politikas pasākumu integrētu kopumu romu integrācijas jomā – Palāta to uzska -
tīja par RIVS līdzvērtīgu dokumentu. Pēc RIVS pieņemšanas visās četrās apmek -
lētajās dalībvalstīs tika izstrādāti rīcības plāni. Katrā apmeklētajā dalībvalstī tika 
izveidots arī valsts kontaktpunkts romu integrācijai.
44 
Komisija nenoteica, ka RIVS prioritārajās jomās jāiekļauj diskriminācijas novēr -
šana. Tomēr Bulgārijas, Ungārijas35 un Spānijas RIVS bija izskatītas ne tikai četras 
galvenās noteiktās jomas, proti, izglītība, nodarbinātība, veselības aprūpe un mā -
jokļi, bet atsevišķa nodaļa bija veltīta arī diskriminācijas novēršanai. Arī Rumānijas 
RIVS bija minēta diskriminācijas novēršana, taču tikai netieši, analizējot četras 
galvenās noteiktās jomas. No četrām izvēlētajām dalībvalstīm tikai Bulgārija un 
Ungārija bija noteikušas mērķus saistībā ar diskriminācijas novēršanu.34 Izņemot Maltu, kas uzskata, ka 
tajā nav romu kopienas.
35 Ungārijā Nacionālā sociālās 
iekļaušanas stratēģija 
(NSIS) – galēja nabadzība, 
bērnu nabadzība, romi – 
attiecās ne tikai uz romiem. 
Skaidrības labad šajā 
dokumentā tā turpmāk tiks 
saukta par RIVS.
30 Apsvērumi 
45 
Trijās no četrām RIVS bija iekļauti mērķi saistībā ar izglītību, nodarbinātību, veselī -
bas aprūpi un mājokļiem. Ceturtajā – Ungārijas RIVS – bija iekļauti vispārīgi mērķi, 
taču saistībā ar tiem nebija noteiktas kvantitatīvas mērķa vērtības, turklāt ne visi 
mērķi, piemēram, mājokļu jomā, attiecās konkrēti uz romiem. Lai gan stratēģija 
sniedza būtisku informāciju par romu situāciju Ungārijā, RIVS nebija noteikti kon -
krēti rādītāji vai atsauces vērtības, kas attiektos tieši uz romiem. Rumānijas RIVS 
bija noteiktas atsauces vērtības tikai attiecībā uz atsevišķiem rādītājiem. Tādēļ 
bija grūti izvērtēt rezultātus, kas sasniegti, īstenojot RIVS, jo nebija zināms izejas 
punkts.
Visās romu integrācijas valsts stratēģijās norādītas atsauces uz romu 
iekļaušanas desmit kopīgajiem pamatprincipiem (KP)
46 
Visās stratēģijās tieši (Bulgārijā, Ungārijā un Spānijā) vai netieši (Rumānijā) bija 
norādīta atsauce uz romu iekļaušanas desmit kopīgajiem pamatprincipiem (KP) 
(sk. 23. punktu un 2. attēlu ). Tomēr Palāta konstatēja, ka dalībvalstis, izstrādājot 
stratēģijas, ne vienmēr piemērojušas 10 KP:
 ο Spānija un Bulgārija sniedza rakstiskus pierādījumus par apspriedēm ar pilso -
niskās sabiedrības organizācijām, un valsts iestādes sniedza informāciju par 
NVO ieguldījumu;
 ο Rumānijā un Ungārijā tikai daļēji bija ievērots 9. kopīgais pamatprincips par 
pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un 10. kopīgais pamatprincips par romu 
aktīvu līdzdalību politikas izstrādē:
— Rumānijā apspriežu process notika arī pirms RIVS pieņemšanas – tika or -
ganizētas vairākas sanāksmes, taču pilsoniskās sabiedrības organizācijas 
apšaubīja to pārredzamību un skaitu. Tās arī apgalvoja, ka nav informētas 
par to, kā izmantots to ieguldījums. Palāta neguva pierādījumus par to, 
vai un kā Rumānijas iestādes bija ņēmušas vērā NVO ieguldījumu;
— Ungārijā bija maz pierādījumu par to, kā noritējis RIVS apspriežu pro -
cess, turklāt RIVS aktualizētajā versijā nebija informācijas par to, vai un 
kā ņemti vērā dažādu ieinteresēto personu komentāri. Par rīcības plānu 
apspriedes nebija notikušas. Turklāt tika izvēlētas divas pilsoniskās sa -
biedrības organizācijas, lai tās kopā ar valsts iestādēm īstenotu būtiskākos 
RIVS paredzētos pasākumus. Tādējādi tika atstumtas pārējās pilsoniskās 
sabiedrības organizācijas.
31 Apsvērumi 
Romu integrācijas valsts stratēģijās nebija norādīts finansiālais atbalsts, 
kas pieejams dalībvalstīs, lai atbalstītu romu iekļaušanas veicināšanas 
pasākumus
47 
Palātas veiktā analīze parādīja, ka Bulgārijas, Ungārijas un Spānijas RIVS nebija ie -
kļauta informācija par finanšu piešķīrumiem, kas pieejami ar romiem saistītajiem 
pasākumiem, – informācija nebija sniegta nedz par valsts budžeta līdzekļiem, 
nedz arī par ERAF vai ESF darbības programmām, kas līdzfinansētas no ES bu -
džeta. Bulgārijas RIVS bija norādīts, ka ES finansējums bija galvenais finansēju -
ma avots RIVS īstenošanas projektiem. Tikai Rumānija bija sniegusi informāciju 
par budžetu, lai gan tā bija zināmā mērā pretrunīga, proti, ERAF kā finansējuma 
avots nebija minēts RIVS, lai gan tas tika izmantots, jo ERAF noteikumus grozīja 
2010. gadā, kad RIVS vēl nebija pieņemta36. Informācijas trūkums par finanšu 
līdzekļiem, kas pieejami, lai risinātu ar romu iekļaušanu saistītos jautājumus, 
apgrūtina iespēju izvērtēt, vai dalībvalstu stratēģijas jau no paša sākuma bija 
īstenojamas.
Ar RIVS īstenošanu saistīto pienākumu sadale: valsts 
kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) nozīme
48 
Visas dalībvalstis, kuru veikumu Palāta analizēja, bija izstrādājušas un noteikušas 
VKRI pienākumus saskaņā ar Komisijas 2011. gada paziņojumā izklāstītajām pra -
sībām. VKRI atbild par RIVS izstrādes un īstenošanas koordinēšanu. Tie uzrauga 
panākto progresu RIVS īstenošanā un sniedz šo informāciju Komisijai37. Taču VKRI 
pilnvaras ir ierobežotas. Tā kā valsts ministrijām bija uzticēti ar to pamatdarbību 
saistītie pienākumi, tas nozīmē, ka izraudzīto dalībvalstu VKRI nebija pilnvaru 
nodarbinātības, izglītības, mājokļu vai veselības aprūpes jomā. VKRI nebija arī 
tiesību pieņemt lēmumus par finanšu resursu sadali integrācijas programmām.
49 
Būtiski atšķīrās deviņu izraudzīto VKRI lielums, struktūra un atbildība. Pirms Komi -
sija ieviesa VKRI jēdzienu, jau pastāvēja vairāki VKRI, tikai ar atšķirīgu nosaukumu; 
vēlāk dažiem tika uzticēti papildu pienākumi, nepiešķirot papildu finansējumu38. 
Kā aprakstīts 50. punktā, Bulgārijas VKRI darbības spējas nebija pietiekamas.36 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 5. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu un ar ko atceļ Regulu 
(EK) Nr. 1783/1999 (OV L 210, 
31.7.2006., 1. lpp.).
37 COM(2011) 173 galīgā 
redakcija, 9. lpp.
38 Piemēram, 2014. gada 
ziņojumā Komisijai 
Spānijas VKRI bija atzinis, ka 
papildu finansējuma 
piešķiršana VKRI, lai 
nodrošinātu RIVS atbilstīgu 
īstenošanu, ir problemātiska.
32 Apsvērumi 
50 
Taču Palāta konstatēja divus trūkumus saistībā ar pienākumu sadali RIVS īstenoša -
nā. Pirmkārt, Rumānijā un Spānijā tika konstatēta vāja sadarbība. Otrkārt, Bulgāri -
jā un Spānijā tika konstatēta pienākumu un resursu neatbilstība.
— Rumānijā Palāta novēroja, ka slikta sadarbība starp Valsts aģentūru romu 
jautājumos un dažādām valsts ministrijām saistībā ar datu nodrošināšanu 
apdraudēja RIVS pienācīgu uzraudzību. Arī Spānijā Palāta konstatēja, ka 
pastāvošās koordinācijas struktūras (piemēram, Tehniskās sadarbības grupa) 
nespēja efektīvi nodrošināt ticamus datus un saskaņotu politiku, un tas aplie -
cināja, ka ir jāuzlabo koordinācija, lai nodrošinātu RIVS atbilstīgu īstenošanu. 
Abos piemēros minētā sliktā koordinācija traucēja iegūt ticamus datus un 
apgrūtināja RIVS īstenošanas uzraudzību.
— Bulgārijas VKRI piešķirtās pilnvaras bija vājas un resursi – skopi, lai gan 
kontaktpunkts bija viena no galvenajām struktūrām, kas atbildīga par RIVS 
īstenošanu un uzraudzību. Vairākas bezpeļņas organizācijas Bulgārijā vērsa 
uzmanību uz politiskās gribas trūkumu39. Spānijas VKRI savā 2014. gada prog -
resa ziņojumā bija norādījis uz līdzīgu problēmu.
Trūkumi romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanas progresa 
uzraudzībā
51 
Palāta konstatēja, ka RIVS īstenošanas progresa uzraudzība un novērtēšana bija 
būtiska problēma visās apmeklētajās dalībvalstīs (sk. 74. punktu):
— Bulgārijā attiecībā uz RIVS netika īstenotas īpašas uzraudzības un pārskatat -
bildības procedūras. Turklāt ne visiem pasākumiem bija noteikti izmērāmi 
mērķi;
— Ungārijā bija izveidota rādītāju sistēma programmu uzraudzībai, taču tajā 
iekļautie dati nebija atjaunināti kopš 2012. gada;
— Rumānijā uzraudzības procesu ievērojami apgrūtināja tas, ka trūka informāci -
jas par RIVS noteiktajiem rādītājiem un strukturētu finanšu datu par īstenoša -
nas procesu. Uzraudzības ziņojumos nebija minēti noteiktie mērķi vai tas, cik 
lielā mērā tie sasniegti. Tas apgrūtināja iespēju izvērtēt šo mērķu īstenošanas 
efektivitāti.
— Spānijā 2014.–2016. gada rīcības plānā bija iekļauts tikai 2014. gadā paredzē -
to darbību apraksts. 2015. gadā paredzētās darbības tika sagatavotas tikai 
2015. gada vidū, tādējādi apgrūtinot plānošanas procesu attiecīgajā gadā.39 Pilsoniskās sabiedrības 
ziņojums par RIVS īstenošanas 
uzraudzību un Bulgārijas 
2012. gada desmitgades 
rīcības plāns, 9. lpp.
33 Apsvērumi 
Komisijas novērtējums par RIVS īstenošanu
52 
Eiropas Komisija izvērtēja šīs valstu stratēģijas, identificēja to nepilnības un 
2012. gada maijā savus secinājumus publicēja paziņojumā (Romu integrācijas val -
stu stratēģijas: pirmais solis ES programmas īstenošanā). Komisija 2013. gadā sāka 
veikt ikgadēju novērtējumu par to, cik sekmīgi notika RIVS īstenošana. Šajā gada 
novērtējumā tika iekļauta informācija par vispārīgiem trūkumiem, kas jānovērš. 
Pēdējos gada novērtējumos galvenie konstatējumi attiecās uz to, ka joprojām 
nebija noteikti nepieciešamie priekšnosacījumi stratēģiju veiksmīgai īstenošanai, 
tādējādi palēninot RIVS īstenošanu. It īpaši trūka šādu elementu: konkrēti mērķi 
un atbilstīgi pasākumi romu bērnu segregācijas novēršanai izglītības sistēmā, 
skaidri īstenošanas termiņi un skaidrāka informācija par finansējuma piešķiršanu, 
kā arī informācija par pasākumiem, lai cīnītos pret diskrimināciju un rasismu, kas 
vērsts pret romiem.
53 
Kopš tā laika dalībvalstis ir panākušas zināmu progresu savu RIVS īstenošanā. 
Taču Komisijas 2015. gada ziņojumā bija minēts, ka vairāki trūkumi, kuri tika 
novēroti vismaz kopš 2012. gada, 2014. gadā joprojām nebija pilnībā novērsti: 
joprojām nebija noteikti konkrēti nepieciešamie nosacījumi stratēģiju veiksmīgai 
īstenošanai. Šie konstatējumi apstiprināja Palātas novērojumus četrās revīzijai 
atlasītajās dalībvalstīs.
54 
Piemēram, stratēģijās bija noteikts mērķis cīnīties pret romu bērnu segregāciju 
izglītības sistēmā, taču nepietiekamais īstenoto pasākumu un uzdevumu skaits 
apgrūtināja šā mērķa sasniegšanu. Ja šādi pasākumi bija noteikti, to īstenoša -
nas termiņi un paredzētās budžeta saistības bija neskaidras. Minētie trūkumi ir 
palēninājuši RIVS īstenošanu. Bulgārijas progresa ziņojumā bija minēts arī poli -
tiskās gribas trūkums, kā arī nepieciešamība uzlabot diskriminācijas novēršanas 
pasākumus.
55 
Minētie trūkumi, jo īpaši jautājums par segregāciju izglītībā, ir iekļauti konkrētām 
valstīm adresētajos ieteikumos, kas sniegti vairākām dalībvalstīm. Minēto iemeslu 
dēļ Komisija pat uzsāka pārkāpumu procedūras pret Čehijas Republiku un Slovā -
kiju (sk. 37. punktu).
34 Apsvērumi 
56 
Komisija 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā pārbaudīja, vai šie ele -
menti ir iekļauti partnerības nolīgumos. Tā ir izmantojusi savu konsultatīvo funk -
ciju Uzraudzības komitejas sanāksmēs attiecībā uz Palātas pārbaudītajām 2014.–
2020. gada plānošanas perioda darbības programmām, lai norādītu arī uz to, cik 
būtiska nozīme ir ar romiem saistītajiem KVAI attiecīgajās darbības programmās.
Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada periodā 
romu integrācijas pasākumiem tika pievērsta lielāka 
uzmanība nekā 2007 .–2013. gada periodā
57 
Palāta analizēja, vai jautājums par romu integrāciju skaidri minēts kohēzijas poli -
tikas 2007.–2013. gada satvarā. Palāta pārbaudīja arī, kā dalībvalstis, kuras saņem 
ERAF un ESF līdzfinansējumu romu integrācijas iniciatīvām, nodrošināja ES lī -
menī izstrādāto iniciatīvu integrēšanu attiecīgajās valstu stratēģijās un darbības 
programmās.
58 
Saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu Palāta vērtēja, vai jautājums par 
romu integrāciju skaidri minēts ESI fondu tiesiskajā regulējumā un vai Komisija 
ir novērsusi 2007.–2013. gada plānošanas periodā radušos trūkumus. Saistībā ar 
abiem periodiem Palāta pārbaudīja, vai Komisija un dalībvalstis ir izveidojušas 
efektīvu uzraudzības sistēmu romu integrācijas jomā.
35 Apsvērumi 
Lai gan 2007 .–2013. gada tiesiskajā regulējumā jautājums par 
romu integrāciju nav skarts, revīzijai atlasītās dalībvalstis 
bija iekļāvušas to savās darbības programmās
Pārbaudītajās 2007.–2013. gada darbības programmās bija 
sniegtas vispārīgas atsauces uz romu integrāciju
59 
Kad tika izstrādāts kohēzijas politikas satvars 2007.–2013. gada plānošanas 
periodam, jautājums par romu integrāciju vēl nebija atzīts par īpašu ES līmeņa 
prioritāti. Vārds “romi” 2007.–2013. gadā pieņemtajās regulās neparādījās vispār. 
Tomēr visas četras apmeklētās dalībvalstis bija izstrādājušas vismaz vienu romu 
integrācijas reģionālo vai valsts stratēģiju vai līdzvērtīgu programmu. Visas četras 
apmeklētās dalībvalstis jautājumu par romu integrāciju bija iekļāvušas vismaz 
dažās no darbības programmām, izmantojot kādu no 4. tabulā  norādītajiem 
risinājumiem. 4. tabulaAtsauces uz romu integrāciju ERAF un ESF 2007 .–2013. gada darbības programmās
Konkrēta mērķgrupa Konkrēti rādītājiAtsauces uz romu kopienu
pasākumos, 
kas paredzēti 
neaizsargātām grupāmpasākumos, 
kas paredzēti vismazāk 
attīstītiem reģioniem
Bulgārija X X X
Spānija X X
Ungārija X X X
Rumānija X X
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
60 
Lai gan 2010. gadā ERAF regulā tika izdarīti grozījumi, vairums no Palātas izveido -
tajā paraugā iekļautajiem pasākumiem, kas bija būtiski sociāli atstumtajiem ro -
miem, tika līdzfinansēti no ESF (sk 30. punktu). Lielākā daļa no šiem pasākumiem 
(7 no 17) bija saistīti ar nodarbinātību (sk.  5. tabulu ). Šāda situācija skaidrojama ar 
to, ka LESD 162. pantā noteikts, ka ESF projektiem un pasākumiem jābūt saistī -
tiem ar nodarbinātību. No otras puses, ESF regula atļauj un pat mudina finansēt 
sociālās iekļaušanas pasākumus. Tādējādi iestādēm netiek nodrošināta juridiskā 
noteiktība attiecībā uz to, vai ESF finansējumu var izmantot sociālās iekļaušanas 
pasākumiem neatkarīgi no to saiknes ar nodarbinātību.
36 Apsvērumi 5. tabulaPārbaudīto projektu īstenošanas jomas
BulgārijaESF ERAF
Projekts nr. 1 Projekts nr. 2 Projekts nr. 3 Projekts nr. 4 Projekts nr. 5
Izglītība √
Nodarbinātība √
Veselība √
Sociālā iekļaušana √
Sociālā infrastruktūra √
UngārijaESF
Projekts nr. 6 Projekts nr. 7 Projekts nr. 8 Projekts nr. 9 Projekts nr. 10
Izglītība √
Nodarbinātība √ √
Veselība
Sociālā iekļaušana √ √
Sociālā infrastruktūra
RumānijaESF ERAF
Projekts nr. 11 Projekts nr. 12 Projekts nr. 13 Projekts nr. 14 Projekts nr. 15
Izglītība √
Nodarbinātība √
Veselība √
Sociālā iekļaušana √
Sociālā infrastruktūra √
SpānijaESF (DP cīņai pret diskrimināciju) ESF (DP Andalūzijai)
Projekts nr. 16 Projekts nr. 17 Projekts nr. 18 Projekts nr. 19
Izglītība √
Nodarbinātība √ √ √
Veselība
Sociālā iekļaušana
Sociālā infrastruktūra
Piezīme:  attiecīgie ERAF finansētie sociālās infrastruktūras projekti tika īstenoti, taču netika atlasīti revīzijai, jo nebija pabeigti līdz 2013. gadam.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
37 Apsvērumi 
ERAF un ESF 2007.–2013. gada darbības programmās bija ietvertas 
ierobežotas norādes uz romu integrācijas stratēģijām un tikai daži 
konkrēti ar romiem saistīti rādītāji
61 
Tikai vienā no septiņām pārbaudītajām ERAF un ESF 2007.–2013. gada darbības 
programmām bija atsauce uz RIVS, un trijās darbības programmās bija noteikti 
konkrēti ar romiem saistīti rādītāji:
— stājoties spēkā darbības programmai par cilvēkresursu attīstību ( POSDRU ) 
Rumānijā, tajā bija skaidra atsauce uz spēkā esošo romu integrācijas stratē -
ģiju. Šīs integrācijas stratēģijas īstenošana bija viens no darbības programmā 
noteiktajiem mērķiem. Lai gan šī darbības programma nebija paredzēta tieši 
romu kopienai, tajā bija iekļauts arī tiešo rezultātu rādītājs un koprezultāta 
rādītājs, un tie attiecās konkrēti uz romiem;
— Arī Bulgārijas ESF darbības programmā, ko Palāta izraudzījās pārbaudei, kon -
krētu pasākumu novērtēšanai bija paredzēti ar romiem saistīti tiešo rezultātu 
rādītāji un koprezultāta rādītājs;
— Ungārijas darbības programmā, ko Palāta pārbaudīja, bija iekļauts viens rādī -
tājs, kas attiecās konkrēti uz romiem, taču tas nebija tieši saistīts ar konkrēto 
pasākumu.
Pārējās četrās izraudzītajās darbības programmās nebija konkrēti ar romiem saistītu 
rādītāju.
Pārbaudītajās 2007.–2013. gada darbības programmās nebija 
iekļauta informācija par finansiālo atbalstu romu integrācijai
62 
ESF finansējums tika piešķirts atbilstīgi prioritārajām tēmām, proti, mērķiem, kuru 
sasniegšanai vajadzīgs ESF finansējums. Romu integrācijas iniciatīvas lielākoties 
veicināja ESF prioritāro tēmu mērķu sasniegšanu sociālās iekļaušanas jomā40. Sep -
tiņus gadus ilgajā plānošanas periodā sociālās iekļaušanas pasākumiem sākotnēji 
tika atvēlēti 11,5 miljardi EUR (no ES un valsts līdzekļiem) ESF darbības program -
mās, kurās bija noteikti īpaši sociālās iekļaušanas prioritārās asis. Tomēr nebija 
pieejama finanšu informācija par to, cik liela daļa no šā finansējuma tika piešķirta 
sociāli atstumto romu kopienu integrācijai. Turklāt finansējums romu iekļaušanas 
iniciatīvām bija pieejams arī no citām, vispārīgākām prioritārajām tēmām, piemē -
ram, tēmām, kas bija saistītas ar izglītību un nodarbinātību.40 Darba ņēmēju un sabiedrību, 
uzņēmumu un uzņēmēju 
pielāgošanās spējas 
palielināšana, piekļuves 
nodarbinātībai un ilgtspējas 
uzlabošana, nelabvēlīgākā 
situācijā esošu personu 
sociālās iekļaušanas 
uzlabošana, cilvēkkapitāla 
uzlabošana.
38 Apsvērumi 
63 
ERAF finansējums tika piešķirts arī citām prioritārajām tēmām – no tām romu in -
tegrācijai svarīgākā bija “sociālā infrastruktūra”41. Šai prioritārajai tēmai piešķirtais 
kopējais finansējums bija 18,6  miljardi  EUR. Kā paskaidrots 4. izcēlumā , to veidoja 
galvenokārt vispārīgs atbalsts, kurš nebija paredzēts konkrētai saņēmēju grupai.
Vispārīgs un mērķtiecīgs atbalsts: savstarpēji papildinošas pieejas romu 
iekļaušanas jomā
Vispārīgs atbalsts attiecas uz politikas virzieniem, kas saistīti ar plašu sabiedrību, – atbalsta saņēmēju atlasē 
netiek ņemti vērā rases, etniskās izcelsmes vai citi nebūtiski faktori.
Mērķtiecīgs atbalsts attiecas uz politikas virzieniem, kas paredzēti konkrēti (bet ne vienmēr tikai) vienai vai 
vairākām mērķgrupām, piemēram, konkrētai minoritātes grupai.
Pieredze rāda, ka romi varētu veiksmīgi integrēties sabiedrībā, ja arī viņi varētu piekļūt atbalstam, ko paredz 
vispārīgā atbalsta iniciatīvas, kuras nav vērstas tikai uz romiem. Nav pieejams vienots modelis šā jautājuma 
risināšanai – ir jāizmanto individuāla pieeja, kurā ņemti vērā vietējie apstākļi42.
42 Eiropas Sociālā fonda (ESF) mācību tīkls, “ How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions ”, Reinforcing Policy 
Learning for Roma Inclusion , [“Kā jautājumu par romu iekļaušanu integrēt vispārīgās programmās, projektos un intervences pasākumos”, Politikas 
apguves pastiprināšana romu iekļaušanai].4. izcēlums
64 
Līdz ERAF regulas grozīšanai 2010. gadā ERAF nevarēja sniegt atbalstu, kas pare -
dzēts konkrētām grupām, izņemot dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. gada 
1. maijā vai pēc tam, un noteiktos apstākļos. Pēc minēto grozījumu izdarīšanas 
kopumā 80 miljoni EUR tika atvēlēti integrētām mājokļu shēmām, kas paredzētas 
sociāli atstumtām kopienām, tostarp romiem, astoņās dalībvalstīs43.
65 
Palātas veiktā analīze parādīja arī to, ka daudzas dalībvalstis nevāca datus par 
etnisko piederību un tādēļ nespēja noteikt romu skaitu attiecīgajā ģeogrāfiskajā 
teritorijā un izvērtēt īpašās problēmas, ar kurām saskārās šī grupa. Šāda situācija, 
iespējams, radīja vēl lielākas grūtības noteikt nepieciešamo finansējuma līmeni 
romu integrācijai.41 Tā ietver šādas ieguldījumu 
kategorijas: izglītība, veselība, 
bērnu aprūpe, mājokļi un 
pārējā sociālā infrastruktūra.
43 Bulgārija, Čehijas Republika, 
Grieķija, Francija, Itālija, 
Ungārija, Rumānija un 
Slovākija.
39 Apsvērumi 
ES līmenī lielāka uzmanība ar romiem saistītajiem 
jautājumiem tika pievērsta ESI fondu regulējumā 
2014.–2020. gadam
ESI fondu finansiālais atbalsts labāk pielāgots stratēģijai 
“Eiropa 2020” un Komisijas sagatavotajiem konkrētām valstīm 
adresētajiem ieteikumiem (KVAI)
66 
ESI regulās44 (proti, Kopīgo noteikumu regulā, ERAF regulā un ESF regulā) no -
teikts, ka ESI fondi jāizmanto, lai sniegtu atbalstu, kas atbilst “Eiropa 2020” – stra -
tēģijai gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un attiecīgajiem konkrētām 
valstīm adresētiem ieteikumiem (KVAI).
67 
No četrām apmeklētajām dalībvalstīm trīs valstu (Bulgārija, Ungārija un Rumā -
nija) partnerības nolīgumos bija norādīta atsauce uz KVAI, kas pieņemti kopš 
2012. gada un saistīti ar romu kopienu. Tas attiecas arī uz Slovākiju. Spānijai šādi 
KVAI nebija sniegti.
68 
Ar romu integrāciju saistītie KVAI attiecās galvenokārt uz izglītību (sk. arī 36. pun -
ktu un 2. tabulu ). Komisija aicināja dalībvalstis, kuras bija saņēmušas KVAI, lai tās, 
izstrādājot darbības programmas, paredzētu ES finansējuma izmantošanu vispā -
rējās izglītības politikas reformai nolūkā nodrošināt romiem vienlīdzīgu piekļuvi 
izglītības sistēmai. Taču Ungārijā izglītības desegregācijas pasākumi, kas bija pa -
redzēti Palātas pārbaudītajās darbības programmās 2014.–2020. gada plānošanas 
periodam, nebija pietiekami sīki izklāstīti. Tādēļ Palāta apšauba to, vai Ungārijai ar 
ESI fondu atbalstu izdosies veiksmīgi likvidēt joprojām pastāvošo segregāciju tās 
izglītības sistēmā (sk.  5. izcēlumu ).44 Visu trīs regulu 4. panta 
1. punkts.
40 Apsvērumi 
Īpaša investīciju prioritāte sociāli atstumtām kopienām 
(piemēram, romiem) 12 ES dalībvalstīs
69 
ESI fondu satvarā 2014.–2020. gadam lielāks uzsvars likts arī uz to, lai no ESI fon -
diem līdzfinansēto darbības programmu mērķi atbilstu ES prioritātēm. Tajā 
iekļauta īpaša ESF darbības programmām paredzēta investīciju prioritāte, kurā 
nepārprotami minēti romi. Šī investīciju prioritāte (IP 9.2.ii) “Sociāli atstumto 
kopienu, piemēram, romu, integrācija”) nodrošināja saikni starp politikas prioritā -
tēm, kas atspoguļotas KVAI, un ES finansējuma prioritātēm, kā arī sniedza mērķ -
tiecīgu risinājumu finansējuma novirzīšanai šim mērķim.
70 
Turklāt vienā no ex ante  nosacījumiem45, proti, tajā noteiktajos līdzfinansējuma 
piešķiršanas kritērijos, norādīta konkrēta atsauce uz šo investīciju prioritāti, tādē -
jādi nodrošinot, ka tai tiek pievērsta pienācīga uzmanība darbības programmās. 
Romu integrācijas ex ante  nosacījums investīciju prioritātei 9.2.ii) ir šāds: “(..) ir 
izstrādāts romu integrācijas valsts stratēģiskais politikas satvars.”ESI fondu satvarā īstenotu desegregācijas pasākumu trūkums izglītības jomā 
Ungārijā
Ungārijas 2007.–2013. gada darbības programmas “Sociālā atjaunotne” 3. prioritātē, kas bija saistīta ar izglītī -
bu, kā rādītājs tika izmantotas vairākas aktīvi īstenotas vietējās izglītības desegregācijas programmas. Ter -
mins “desegregācija” tika izmantots kā netieša norāde uz romu mērķgrupu. Rādītāju bija paredzēts piemērot 
nelabvēlīgākā situācijā esošiem reģioniem un teritorijām, un mērķa vērtība bija 100 īstenotas programmas līdz 
2013. gadam (atsauces vērtība 2007. gadā bija 2).
Taču šis rādītājs nebija iekļauts darbības programmas pēdējā grozītajā versijā. Attiecīgi rādītājs netika izvērtēts 
un netiks izvērtēts arī plānošanas perioda beigās. Nav sniegts arī detalizēts apraksts, kādus izglītības desegre -
gācijas pasākumus Ungārija iecerējusi veikt 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tas liecina par apņēmības 
trūkumu risināt jautājumu par segregāciju izglītības jomā, izmantojot struktūrfondus.5. izcēlums
45 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 
2. panta 33. punkts: 
““Piemērojamais ex ante  
nosacījums” ir konkrēts un 
iepriekš precīzi noteikts 
izšķirošs faktors, kas ir 
investīciju prioritātes vai 
Savienības prioritātes konkrētā 
mērķa efektīvas un iedarbīgas 
sasniegšanas priekšnoteikums, 
ir tieši un patiesi saistīts ar šo 
konkrēto mērķi un tieši to 
ietekmē.” 
(OV L 347, 20.12.2013., 
320. lpp.).
41 Apsvērumi 
71 
Visas piecas dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Ungārija, Rumānija un 
Slovākija), kuras bija saņēmušas KVAI attiecībā uz romu iekļaušanu, bija ietvērušas 
investīciju prioritāti 9.2.ii) vismaz vienā savā darbības programmā 2014.–2020. ga -
dam (sk.  6. tabulu ). Šīs piecas dalībvalstis iepriekš savos partnerības nolīgumos 
bija iekļāvušas priekšlikumus par iespējamajiem risinājumiem, kā izmantot ES fi -
nansējumu romu iekļaušanas veicināšanai.
72 
Investīciju prioritāti 9.2.ii) vismaz vienā darbības programmā bija iekļāvušas vēl 
septiņas dalībvalstis (Beļģija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Austrija un Polija). 
Citiem vārdiem sakot, 12 dalībvalstis, kurās dzīvo vairāk nekā 90 % no aplēstā 
romu skaita Eiropas Savienībā, bija iekļāvušas investīciju prioritāti 9.2.ii) vismaz 
vienā darbības programmā. Kā redzams 6. tabulā , investīciju prioritātei 9.2.ii) bija 
piešķirti 1,5  miljardi  EUR 2014.–2020. gada plānošanas periodā.6. tabula2014.–2020. gada plānošanas periodā dalībvalstīm piešķirtais finansējums 
investīciju prioritātē 9.2.ii) “sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, integrācija”
DalībvalstsSumma  
(miljoni EUR)% no dalībvalsts kopējā ESF 
finansējuma% no kopējā finansējuma 
saskaņā ar IP 9.ii)
Ungārija1470    10,0  %
85 %Rumānija1372    7, 8  %
Čehijas Republika1200    5,8 %
Bulgārija1143    9,4 %
Slovākija199    4,6 %
Grieķija 73    2,0 %
15 %Itālija 71    0,7 %
Spānija 48    0,6 %
Polija 19    0,1 %
Beļģija 10    1,0 %
Francija 8    0,1 %
Austrija 4    0,9 %
Kopā 1 518 Neattiecas 100 %
1 Dalībvalstis, kurām sniegti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi attiecībā uz romiem.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
42 Apsvērumi 
73 
Tomēr šajās dalībvalstīs ne visās darbības programmās, kas aptvēra ģeogrāfiskos 
apgabalus, kuros dzīvo liels skaits romu, bija iekļauta investīciju prioritāte 9.2.ii) 
vai tai būtiski rādītāji. Tas attiecas arī uz dažām darbības programmām, kuru 
ietvaros bija piešķirtas ievērojamas summas teritorijām, kas ir būtiskas romu 
integrācijai. Divi piemēri šai sakarā ir reģionālā darbības programma Andalūzijai, 
kur dzīvo gandrīz 50 % no Spānijas romiem, un ESF darbības programma Ungārijā 
“Ekonomiskā attīstība un inovācija”, saskaņā ar kuru tiks īstenoti daudzi pasākumi 
nodarbinātības veicināšanai.
74 
Četras dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija un Slovākija) revīzijas 
laikā tikai daļēji bija izpildījušas Kopīgo noteikumu regulā paredzētos ex ante  
nosacījumus attiecībā uz investīciju prioritāti 9.2.ii); tas bija galvenokārt tādēļ, 
ka to rīcībā nebija atbilstīgu uzraudzības instrumentu vai metožu RIVS īsteno -
šanas uzraudzībai (sk. 51. punktu). Horvātija, Itālija, Ungārija un Slovākija nebija 
izpildījušas vispārējo ex ante  nosacījumu par diskriminācijas novēršanu. Visas šīs 
dalībvalstis vēlāk Komisijai iesniedza rīcības plānus ar paskaidrojumiem, kā tās 
iecerējušas izpildīt šos ex ante  nosacījumus. Komisija izvērtēja to saturu. Pamato -
joties uz saņemto informāciju, Komisija secināja, ka, ņemot vērā iesniegtos rīcības 
plānus, Ungārija bija izpildījusi kritērijus par diskriminācijas novēršanu un Slovāki -
ja bija ievērojusi ex ante  nosacījumus attiecībā uz investīciju prioritāti 9.2.ii).
75 
Lai gan investīciju prioritāte 9.2.ii) ir noderīga inovācija, ESI fondi patlaban tiek 
pārvaldīti, ignorējot dalībvalstu atšķirības saistībā ar romu pašreizējo situāciju. 
ESI fondu finansējumu dalībvalstīm sadala atbilstīgi rādītājiem, kuros nav ņemta 
vērā īpaša saistība ar romiem, un šie rādītāji ir kopējais iedzīvotāju skaits, bezdar -
ba līmenis vai IKP . Palāta uzskata, ka šo rādītāju izmantošana nav piemērotākais 
veids, kā noteikt, cik liels ES finansējums romu integrācijai būtu jāpiešķir katrai 
dalībvalstij.
43 Apsvērumi 
Visas četras apmeklētās dalībvalstis arī izmantoja integrētu 
pieeju, lai sniegtu finansiālo atbalstu romu integrācijai
76 
Integrētas pieejas izmantošana pozitīvi ietekmē centienus veicināt romu integrā -
ciju, izmantojot ESI fondus. Visas četras revīzijai atlasītās dalībvalstis bija izman -
tojušas integrētu pieeju, vienlaicīgi risinot problēmas dažādās jomās46, vismaz 
vienā no savām viena fonda vai vairākfondu47 darbības programmām. Šai sakarā 
Rumānija sniedza labu piemēru (sk.  6. izcēlumu ). Savukārt Spānijā, izstrādājot 
reģionālo darbības programmu Andalūzijai, tika palaista garām iespēja formulēt 
noteikumus par integrētu pieeju.
Integrētas pieejas labs piemērs – apvienotā atlases komiteja Rumānijā
Lai pēc iespējas labāk izmantotu struktūrfondus, Rumānija piemēroja integrētu pieeju attiecībā uz divām 
darbības programmām (ESF darbības programmai cilvēkkapitāla jomā un reģionālajai ERAF darbības program -
mai). Vienai no šīm darbības programmām līdzfinansējums tika piesaistīts no ERAF, bet otrai – no ESF. Abām 
bija kopīga prioritārā ass. Rumānija izveidoja arī apvienoto atlases komiteju, kurā bija pārstāvētas abu darbības 
programmu vadošās iestādes, kā arī trīs citas kopīgas struktūras, tostarp valsts kontaktpunkts romu integrā -
cijai un Diskriminācijas novēršanas padome. Abām darbības programmām tika izdoti kopīgi uzaicinājumi ie -
sniegt piedāvājumus ar vienādiem atbilstības kritērijiem un vienādām darbības jomām. Darbības programmas 
nodrošināja arī savstarpēji papildinošu līdzfinansējumu (proti, ERAF un ESF finansējumu izmanto dažādām 
projektu darbībām, kas ir savstarpēji saistītas vai ko veic secīgi).6. izcēlums
Diskriminācijas novēršanas pasākumiem piešķirtais finansējums
77 
ESF regulas 8. pantā noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāizmanto ESF, lai atbalstītu 
iniciatīvas ar īpašu mērķi, proti, cīnīties pret diskrimināciju. ES investīciju prioritā -
ti 9.iii) “Visu diskriminācijas veidu apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana” 
(IP 9.iii)) izmanto, lai sniegtu atbalstu šādām iniciatīvām.
78 
Vienpadsmit dalībvalstis 2014.–2020. gada plānošanas periodā vismaz vienā no 
savām darbības programmām iekļāva IP 9.iii). Kopējais finansējuma apjoms, kas 
piešķirts saskaņā ar IP 9.iii), bija 414 miljoni EUR (sk.  7. tabulu ).46 Saistībā ar romu integrāciju 
attiecīgās jomas ir mājokļi, 
izglītība, veselības aprūpe, 
sociālās lietas, nodarbinātība 
un drošība, kā arī 
desegregācijas pasākumi.
47 Ungārija.
44 Apsvērumi 
79 
No četrām Palātas pārbaudītajām dalībvalstīm Spānija bija iekļāvusi IP 9.iii) sep -
tiņās darbības programmās. Gan Čehijas Republika, gan arī Slovākija, pret kurām 
bija uzsāktas pārkāpuma procedūras par romu skolnieku segregāciju izglītī -
bas sistēmā (sk. 37. punktu), bija iekļāvušas IP 9.iii) vienā darbības programmā. 
Bulgārija, Ungārija un Rumānija šo investīciju prioritāti nebija iekļāvušas nevienā 
darbības programmā. Tādējādi tās palaida garām iespēju atbalstīt diskriminācijas 
novēršanas pasākumus, kurus varēja apvienot ar pasākumiem investīciju prioritā -
tē 9.ii), līdz ar to palielinot romu iekļaušanas iniciatīvu efektivitāti, jo diskriminā -
cijas novēršanas pasākumu trūkums uzskatāms par vienu no galvenajiem iemes -
liem, kādēļ romu iekļaušanas pasākumi var neizdoties. 7 . tabulaFinansējums, kas piešķirts katrai attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar IP 9.iii) “Visu 
diskriminācijas veidu apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana”
DalībvalstsSumma  
(miljoni EUR)% no dalībvalsts kopējā ESF 
finansējuma% no kopējā finansējuma 
saskaņā ar IP  9.iii)
Spānija  145   1,9 %
91 %Grieķija  99   2,7 %
Portugāle  51   0,7 %
Slovākija1 40   1,8 %
Čehijas Republika1 22   0,6 %
Polija  19   0,1 %
Kipra  14   10,8 %
9 %Īrija  11   2,0 %
Francija  8   0,1 %
Beļģija  4   0,4 %
Vācija  1   0,0 %
Kopā 414 Neattiecas 100 %
1 Dalībvalstis, kurām sniegti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi attiecībā uz romiem.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
45 Apsvērumi 
Ievērojams finansējums ir atvēlēts izglītībai, nodarbinātībai un 
sociālās iekļaušanas pasākumiem
80 
ESI fondu satvars paredz ievērojamu finansējumu arī vispārējiem sociālās iekļau -
šanas pasākumiem; pieredze liecina, ka šādi pasākumi ir ļoti svarīgs instruments 
romu integrācijas veiksmīgai veicināšanai, – to pierāda arī atzītais tā dēvētais 
romu iekļaušanas Spānijas modelis48. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada februārī 
publicēto informāciju 2014.–2020. gada periodā izglītības, nodarbinātības un 
sociālās iekļaušanas pasākumiem ir piešķirts ERAF un ESF finansējums 100  miljar -
du EUR apmērā49.
81 
Piecas dalībvalstis, kurām sniegti īpaši KVAI par romu iekļaušanu (Bulgārija, Čehi -
jas Republika, Ungārija, Rumānija un Slovākija), ir saņēmušas aptuveni vienu piek -
to daļu no šīs summas, proti, aptuveni 20 miljardus EUR. Aplēse par to, cik sociāli 
atstumtu romu ir starp citām iedzīvotāju mērķgrupām (piemēram, cilvēki, kurus 
apdraud nabadzība un sociālā atstumtība) ļauj secināt, ka ESI fondu atbalstīto in -
tegrēto programmu ietvaros šajās valstīs, nodrošinot vienlīdzīgu pieeju, aptuveni 
500 miljoni EUR gadā varētu dot labumu romiem no iedzīvotāju mērķgrupām50. 
Šajā laikposmā šīm piecām dalībvalstīm būs pieejami vēl 183 miljoni EUR gadā 
atbilstīgi IP 9.ii) (t. i., mērķiniciatīvām). Tas parāda, cik svarīgi ir efektīvi izmantot 
vispārēju politiku romu iekļaušanas iniciatīvu īstenošanai.
Jauni mehānismi apspriežu un sadarbības uzlabošanai starp valsts 
iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
82 
Būtiskākais mehānisms pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalības veicinā -
šanai ESI fondu plānošanā un īstenošanā ir Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz 
partnerību51. Šajā dokumentā iekļautas pamatnostādnes, kas palīdz dalībvalstīm 
sagatavot ESI fondu partnerības nolīgumus un darbības programmas. Minētās 
pamatnostādnes ietver ieteikumu izmantot pārredzamas procedūras, lai atrastu 
potenciālos partnerus un sadarbotos ar tiem. Pamatnostādnēs arī noteikts, ka uz -
aicinājumiem sniegt priekšlikumus, progresa ziņojumiem un programmu uzrau -
dzības un izvērtēšanas procedūrām jābūt pārredzamām. Pamatnostādnēs iekļauti 
arī vairāki labas prakses piemēri saistībā ar noteikumiem par dalību partnerībās, 
kā arī saistībā ar uzraudzības komiteju iekšējām procedūrām.48 Rodríguez Cabrero, G., 
“Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain”  [“Romu sociālās 
iekļaušanas veicināšana. Valsts 
politikas pētījums. Spānija”], 
Alkalas Universitāte, pēc 
Eiropas Komisijas 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības ĢD pasūtījuma, 
2011. gada jūlijs.
49 Tiek lēsts, ka no šīs summas 
33 miljardi  EUR piešķirti 
izglītības pasākumiem, 
34 miljardi EUR – 
nodarbinātības pasākumiem 
un 33 miljardi EUR – sociālās 
iekļaušanas pasākumiem.
50 Adam Kullmann “Litmus Test of 
Effective Use of Structural Funds, 
Supporting Structural Reforms 
of Basic Public Services to 
Promote Roma Inclusion”  
[Drošs veids, kā pārbaudīt, cik 
efektīvi struktūrfondi ir 
izlietoti, lai veicinātu romu 
iekļaušanu]  EStIF , 2015. g., 
231. lpp.
51 Komisijas Deleģētā regula (ES) 
Nr. 240/2014.
46 Apsvērumi 
83 
Analizējot izraudzītās darbības programmas 2014.–2020. gada periodam, kuras 
ietvēra IP 9.ii), tika konstatēts, ka uzraudzības komitejas sanāksmes tika organizē -
tas saistībā ar septiņām no deviņām darbības programmām. Pavisam tika rīkotas 
14 sanāksmes, un 10 sanāksmēs piedalījās romu pārstāvji. Romu organizāciju pār -
stāvji piedalījās visās ESF darbības programmu uzraudzības komitejas sanāksmēs 
(izņemot vienu gadījumu Ungārijā52), turklāt Bulgārijā sanāksmēs bija pārstāvēts 
arī valsts kontaktpunkts romu integrācijai.
2007.–2013. gada plānošanas periodā pieejamie darbības 
programmu uzraudzības mehānismi nebija piemēroti, lai 
izvērtētu romu integrācijas pasākumu rezultātus
Uzraudzības sistēmas nenodrošināja atbilstīgu pamatu ziņojumu 
sniegšanai par romu integrāciju 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā
Dažās dalībvalstīs iestādēm ir noteikti ierobežojumi datu vākšanai par 
etnisko izcelsmi
84 
Dažās dalībvalstīs pastāv konstitucionāli ierobežojumi, kas liedz valsts iestādēm 
vākt datus (sk. divus piemērus 7. izcēlumā ). Šāda situācija apgrūtina iespēju uz -
raudzīt konkrētus ar romiem saistītus rādītājus.
Datu vākšana par etnisko izcelsmi: juridiskie sarežģījumi
Vācija kopš Otrā pasaules kara beigām nav vākusi statistikas datus par sociālekonomiku un iedzīvotājiem, pa -
matojoties uz etnisko izcelsmi, – Vācijas valsts kontaktpunkts romu integrācijai ir apliecinājis, ka konkrēti dati 
nav zināmi ne par vienu nacionālo minoritāti.
Francijas tiesību akti īpaši aizliedz valstij vākt personas datus par etnisko izcelsmi.7. izcēlums52 Ungārijas gadījumā, kad romu 
pārstāvji nepiedalījās 
uzraudzības komitejas 
sanāksmē, tās laikā tika 
apspriesta šī prombūtne un 
nepieciešamība nodrošināt 
pārstāvja piedalīšanos.
47 Apsvērumi 
85 
Tomēr Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu 
apstrādi un šādu datu brīvu apriti, kā arī Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku perso -
nu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktū -
rās un šādu datu brīvi apriti paredz vairākus izņēmumus aizliegumam apstrādāt 
personas datus, kas norāda uz rasi vai etnisko izcelsmi, jo īpaši, ja “datu subjekts 
ir nepārprotami piekritis minēto datu apstrādei”. Šādi noteikumi ir saglabāti arī 
Vispārīgās datu aizsardzības regulas projektā53.
86 
Pamattiesību aģentūra uzskata, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un šīs 
ES datu aizsardzības tiesību normas nodrošina atbilstīgu regulējumu personas 
datu un sensitīvu datu apstrādei. Turklāt Palātas veiktās revīzijas laikā vairākas 
iestādes (tostarp Komisija, Pamattiesību aģentūra un EURoma tīkls) apstiprināja, 
ka tādu sīkāk sadalītu datu apstrāde, kas attiecas uz etnisko piederību, nav neliku -
mīga nevienā ES dalībvalstī54. Palātai tika arī norādīts, ka gadījumos, kad ir patiesi 
sarežģīti iegūt datus par dalībnieku etnisko piederību, pastāv praktiskas alterna -
tīvas, piemēram, anonīmu anketu izmantošana, kad nejauši atlasīti respondenti 
tiek lūgti identificēt sevi, pamatojoties uz nepārprotamu piekrišanu.
87 
Tomēr, pat ja datu par etnisko piederību vākšana ir likumīgi iespējama, nav ga -
rantijas, ka šie dati būs ticami vai noderīgi. Piemēram, Rumānijā informācija par 
etnisko piederību tika vākta tautas skaitīšanas laikā. Taču šie dati netika izmantoti 
Rumānijas RIVS mērķiem –tā vietā Rumānijas iestādes paļāvās uz Eiropas Pado -
mes veiktajām aplēsēm. Tas liecina par to, ka dalībvalsts informācija par tās romu 
tautības iedzīvotājiem nebija uzticama.53 Komisija 2012. gada janvārī 
ierosināja īstenot ES datu 
aizsardzības noteikumu 
visaptverošu reformu, un tās 
centrālais elements ir 
Vispārīgā datu aizsardzības 
regula. 2015. gada 
18. decembrī šo regulu 
apstiprināja Pastāvīgo 
pārstāvju komiteja, savukārt 
Padome šo vienošanos 
apstiprināja 2016. gada 
12. februārī. Vispārīgā datu 
aizsardzības regula stāsies 
spēkā 2018. gada 25. maijā. 
Viena atšķirība starp direktīvu 
un regulu jautājumā par 
sensitīviem datiem ir tā, ka 
regulā tiek paplašināta 
sensitīvo datu definīcija, 
iekļaujot tajā arī ģenētiskos 
datus, biometrijas datus, kā arī 
datus par seksuālo orientāciju. 
Vēl viena atšķirība ir tāda, ka 
regulā netiek lietots termins 
“svarīgas sabiedrības 
intereses”. Regulā noteikts, ka 
izņēmums attiecībā uz datu 
apstrādi nepieciešams, “lai 
veiktu uzdevumu sabiedrības 
interesēs”, un ka tas ir saistīts 
ar piemērotiem pasākumiem, 
“lai aizsargātu datu subjekta 
likumīgās intereses”.
54 Fundación Secretariado Gitano, 
EURoma tīkla tehniskais 
sekretariāts, Tackling Roma 
Needs in the 2014–
2020 Structural Funds 
Programming Period – Guide to 
improve the planning process  
[“Romu vajadzību 
nodrošināšana 2014.–
2020. gada struktūrfondu 
plānošanas periodā: ieteikumi 
plānošanas procesa 
uzlabošanai”], 2013. gada 
maijs, 65. lpp.
48 Apsvērumi 
Projektu līmenī dati par dalībnieku etnisko piederību ir vākti, taču tie nav 
izmantoti darbības programmu uzraudzības sistēmā
88 
Palāta konstatēja, ka vairāki projektu koordinatori visās četrās dalībvalstīs, kuras 
tika apmeklētas revīzijas laikā, vāca datus par projektu dalībnieku etnisko piederī -
bu, taču šie dati netika nodoti nedz vadošajām iestādēm, nedz arī starpniekstruk -
tūrām (sk. arī 118. punktu). Tas nozīmē, ka ar romiem saistītie dati, kas bija pieeja -
mi projektu līmenī, nenonāca darbības programmu uzraudzības sistēmā.
89 
Šāda situācija bija, piemēram, Spānijā. Andalūzijas reģionālās darbības program -
mas starpniekstruktūra pat nebija informēta par to, kuri projekti bija saistīti ar 
romiem, lai gan šī informācija bija pieejama projektu līmenī. Starpniekstruktūra 
varēja Palātai iesniegt tikai to projektu sarakstu, kuri bija paredzēti nelabvēlīgākā 
situācijā esošām grupām kopumā neatkarīgi no tā, vai šajās grupās bija vai nebija 
kādi romu dalībnieki. Līdzīga situācija bija Ungārijā.
Darbības programmu uzraudzību trijās no četrām dalībvalstīm kavēja 
neatbilstība starp definētajiem un uzskaitītajiem projektu rādītājiem
90 
Turklāt darbības programmu uzraudzību trijās no četrām apmeklētajām dalībval -
stīm (Bulgārijā, Rumānijā un Ungārijā) kavēja neatbilstība starp definētajiem un 
uzskaitītajiem projektu rādītājiem. Rumānijā projektu īstenošanas laikā pastāvēja 
trīs dažādi rādītāju veidi (programmu, papildinošie un papildu rādītāji), un nebija 
pienākuma ziņot par kādu no tiem; tas nevajadzīgi sarežģīja uzraudzības procesu, 
turklāt iegūtos rezultātus bija grūti salīdzināt.
91 
Ungārijā saistībā ar četriem no pieciem pārbaudītajiem projektiem, kas minēti 
II pielikumā , netika oficiāli ziņots par rezultātu mērķu sasniegšanu, jo projektos 
rezultātu mērķi nebija ietverti (rezultātu mērķi patiesībā bija noteikti, taču tie 
kļūdaini tika klasificēti kā iznākuma mērķi un attiecīgi netika paziņoti kā rezultāti).
49 Apsvērumi 
2014.–2020. plānošanas periodā tika īstenoti centieni uzlabot 
uzraudzību, taču joprojām pastāv vairāki ierobežojumi
92 
Romu integrācijas uzraudzība 2014.–2020. gada periodā joprojām ir problemātis -
ka. Novērtēt progresu romu integrācijas pasākumu jomā varētu palīdzēt kopīgu 
rādītāju pieejamība: katram fondam piemēro īpašus noteikumus, kuros paredzēti 
kopīgi rādītāji, kas jāizmanto visās no attiecīgā fonda finansētajās programmās. 
Piemēram, ESF regulas I pielikumā noteikti vairāki standartizēti rādītāji, kas ir 
būtiski romu integrācijas programmām:
— 15. kopējais iznākuma rādītājs: “Migranti, dalībnieki ar ārvalstu izcelsmi, mino -
ritātes (tostarp sociāli atstumtās kopienas, piemēram, romi)”,
— 28. kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs: “Nelabvēlīgā situācijā esoši dalībnieki, 
kas pēc piedalīšanās programmā sākuši darba meklējumus, iesaistījušies izglī -
tībā/apmācībā, kvalifikācijas ieguvē, nodarbinātībā, tostarp pašnodarbinātie”,
— 32. kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs: “Nodarbinātībā iesaistītie nelabvē -
līgā situācijā esošie dalībnieki, tostarp pašnodarbinātie, sešus mēnešus pēc 
piedalīšanās programmā”.
Minētos rādītājus var papildināt ar attiecīgām programmām raksturīgiem 
rādītājiem.
93 
Taču, ja netiks noteikti konkrēti ar romiem saistīti rādītāji, šie kopējie rādītāji 
nenodrošinās efektīvu pamatu romu integrācijas iniciatīvu uzraudzībai. Turklāt 
uzraudzības mehānismu darbībā joprojām ir trūkumi, tāpēc tikai daļēji tikuši izpil -
dīti saistītie ex ante  nosacījumi (sk. 74. punktu). Tas parāda, cik grūti ir veikt rūpīgu 
uzraudzību romu integrācijas jomā.
50 Apsvērumi 
94 
Lai mazinātu šīs grūtības, Komisija aicināja Pamattiesību aģentūru55 izveidot 
darba grupu jautājumos par rādītājiem, kas jāizmanto saistībā ar romu integrā -
ciju. Rādītāji, kā plānots, tika izstrādāti līdz 2016. gada 1. janvārim; tādējādi būs 
iespējams panākt vienošanos ar valsts kontaktpunktiem romu integrācijai (visi 
kontaktpunkti bija pārstāvēti darba grupā) par salīdzināmas ziņošanas struktūras 
izmantošanu visās iesaistītajās dalībvalstīs. Tas arī var sniegt iespēju zināmā mērā 
novērtēt ESI fondu ietekmi uz RIVS īstenošanu, jo īpaši dalībvalstīs, kuras ir sa -
skaņojušas ESI fondu pasākumus un rādītājus ar RIVS pasākumiem un rādītājiem, 
piemēram, Grieķijā un Slovākijā (sk.  8. izcēlumu ). 2016. gada martā saskaņā ar 
Komisijas rīcībā esošo informāciju 21 dalībvalsts pieņēma pārbaudei šos rādītājus, 
bet vēl nav skaidrs, vai Komisijai kā starpniekam izdosies panākt visu dalībvalstu 
vienošanos šajā jautājumā, jo nav noteikta prasība dalībvalstīm veikt izmaiņas 
sistēmās, ko tās izmanto.
Romu integrācijas iniciatīvu uzraudzības uzlabošana – labs piemērs darbības 
programmu saskaņošanai ar RIVS
Komisija ieteica Slovākijai finansējumu no darbības programmas “Cilvēkresursi” izmantot, lai īstenotu pasāku -
mus, kas paredzēti RIVS laikposmā līdz 2020. gadam. Slovākijas valsts kontaktpunkts romu integrācijai, kurš 
piedalījās visās tehniskajās un oficiālajās Komisijas sanāksmēs, veicināja to, lai visos darbības programmas 
“Cilvēkresursi” pasākumos īpaša uzmanība tiktu pievērsta sociāli atstumtajām romu kopienām. Šie pasākumi 
atbilst RIVS mērķiem; tādējādi būs vieglāk izvērtēt panākto progresu virzībā uz RIVS mērķu sasniegšanu, jo 
tie ir izklāstīti darbības programmā. Attiecīgi Slovākijas izstrādātais uzraudzības un novērtēšanas projekts tiks 
izmantots, lai uzraudzītu RIVS īstenošanu, kā arī lai uzraudzītu darbības programmā “Cilvēkresursi” paredzēto 
pasākumu īstenošanu.8. izcēlums55 Pilnvaras noteiktas Komisijas 
paziņojumā par 
ES programmu attiecībā uz 
romu integrācijas valsts 
stratēģijām 
(COM(2011) 173 galīgā 
redakcija).
51 Apsvērumi 
Lielākā daļa projektu tika īstenoti, kā plānots, taču ne 
vienmēr tika piemēroti paraugprakses kritēriji, kas 
veicina romu veiksmīgu iekļaušanu, turklāt bija 
apgrūtināta projektu īstenošanas rezultātu 
uzraudzība
95 
Palāta šīs revīzijas laikā apmeklēja arī 19 ar romu integrāciju saistītus projektus to 
īstenošanas vietās, lai izvērtētu, kā tie izstrādāti, atlasīti un īstenoti, un lai vērtētu 
to rezultātu uzraudzību (ja tāda tika veikta). Visi pārbaudītie projekti tika īsteno -
ti 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Attiecībā uz katru no šiem projektiem 
Palāta pārbaudīja, vai
— atlases procedūras bija atbilstīgas konkrētiem romu integrācijas mērķiem un 
prioritātēm, kas noteiktas darbības programmā;
— projekti īstenoti atbilstīgi plānam;
— projekti sasniedza iecerētos rezultātus;
— bija ieviesti mehānismi, lai uzraudzītu sasniegtos projektu rezultātus romu 
iekļaušanas jomā.
Visi pārbaudītie projekti atbilda darbības programmu 
mērķiem, taču atlases procedūras nebija mērķtiecīgi vērstas 
uz to, lai atlasītu ar romu iekļaušanu saistītus projektus
Dažu darbības programmu atlases procedūras nebija mērķtiecīgi 
vērstas uz projektiem, kas saistīti ar romu iekļaušanu
96 
Visās četrās dalībvalstīs pārbaudīto darbības programmu atlases procedūras 
nodrošināja, ka ikviens projekts bija atbilstīgs attiecīgajiem darbības programmas 
mērķiem. No Palātas izvērtētajiem sešpadsmit uzaicinājumiem iesniegt piedā -
vājumus56 deviņos bija norādīta skaidra atsauce uz romiem kā mērķgrupu: trijos 
uzaicinājumos no pieciem Bulgārijā, divos Spānijā, trijos no pieciem Ungārijā un 
vienā no četriem Rumānijā. Pārējie septiņi uzaicinājumi attiecās uz nelabvēlīgākā 
situācijā esošām grupām kopumā. Viena no turpmākajām Spānijas darbības prog -
rammām bija izstrādāta tā, ka tā daļēji attiecās uz romiem. Tas izskaidro, kādēļ 
dažu pārbaudīto projektu pieteikuma dokumentos nebija norādītas atsauces uz 
romiem, – projekti bieži vien attiecās uz plašāku grupu, piemēram, nelabvēlīgākā 
situācijā esošu grupu kopumā atbilstīgi darbības programmas mērķiem.56 Publicējot šos 
16 uzaicinājumus iesniegt 
piedāvājumus, tika atlasīti 
19 projekti.
52 Apsvērumi 
97 
Vērtētājiem parasti nebija īpašas pieredzes romu iekļaušanas jomā. Viņiem pār -
svarā bija zināšanas par sociālo iekļaušanu kopumā. Darbības programma “Cīņa 
pret diskrimināciju” Spānijā bija izņēmums – šajā gadījumā vērtētājiem bija īpašas 
zināšanas par romu iekļaušanu.
Netika sistemātiski pieprasīti konkrēti ar romiem saistīti rādītāji, 
lai uzraudzītu projektu rezultātus
98 
Palātas veiktā analīze parādīja, ka bija zināma neskaidrība attiecībā uz to, kā 
noteikt rādītājus projekta rezultātu uzraudzībai. Ungārijā uzaicinājumos iesniegt 
piedāvājumus ne vienmēr bija prasība norādīt koprezultāta mērķus (piemēram, 
“nodarbinātībā iesaistītie dalībnieki sešus mēnešus pēc dalības projektā”). Arī 
Spānijā nebija obligāti jānosaka uz rezultātiem balstītie mērķi. Trijos gadījumos 
Bulgārijā projektu pieteikumos tiešo rezultātu mērķi vairākkārt bija nepareizi 
klasificēti kā koprezultāta mērķi, un šīs kļūdas nav izlabotas atlases procesa laikā 
(sk. arī 118. punktu).
99 
Gadījumos, kad rezultātu mērķi tika pieprasīti, tie ne vienmēr nepārprotami 
attiecās uz romiem. Tie drīzāk attiecās uz plašāku grupu, piemēram, “neaizsargā -
tām grupām”. Šāda situācija tika novērota saistībā ar ERAF darbības programmu 
Bulgārijā un ESF darbības programmu Ungārijā un Andalūzijā.
Attiecīgās ieinteresēto personu grupas ne vienmēr ir pienācīgi 
iesaistītas
100  
Visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalība projekta izstrādē vai ieinteresēto 
personu kā projekta partneru iesaiste ievērojami palielina projektu panākumus 
un uzlabo ilgtspēju. Taču projektu atlases procedūrām kopumā nebija izdevies 
veicināt šādu plašu līdzdalību. Palātas paraugā šī problēma īpaši skāra sociālo 
mājokļu projektus Bulgārijā. Vietējie iedzīvotāji netika iesaistīti projektā, kā arī 
netika īstenotas informētības vairošanas kampaņas, tāpēc sabiedrībā attieksme 
pret projektu piedāvājumiem bija noraidoša.
53 Apsvērumi 
Projekti kopumā tika īstenoti saskaņā ar plānu
No 19 pārbaudītajiem projektiem 14 projektu īstenošanā tika 
sasniegti to mērķi attiecībā uz tiešajiem rezultātiem, budžetu, 
termiņiem un tvērumu
101  
No 19 pārbaudītajiem projektiem 14 projektu īstenošanā tika sasniegti dotācijas 
nolīgumā noteiktie mērķi attiecībā uz tiešajiem rezultātiem, budžetu, termiņiem 
un tvērumu. Četri projekti netika īstenoti, kā plānots, vai nu kavēšanās dēļ (divi 
projekti Bulgārijā), vai projektu tvēruma izmaiņu dēļ (viens projekts Bulgārijā un 
otrs projekts Rumānijā). Cita projekta (Ungārijā) rādītāji un pieejamā informācija 
bija tik sarežģīti, ka nebija iespējams tos salīdzināt un izvērtēt, vai bija sasniegti 
tiešo rezultātu mērķi. Visu pārbaudīto projektu, izņemot divus, tiešais rezultāts, 
kā tika norādīts, bija romu izcelsmes dalībnieku skaits. 1. attēlsIT telpa sociālo pakalpojumu centra lietotājiem Baja Mares pilsētā (Rumānijā)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
54 Apsvērumi 
No 13 projektiem, par kuriem bija pieejami uzraudzības dati, 
10 projektu īstenošanā bija sasniegti to koprezultātu mērķi
102  
No 19 pārbaudītajiem projektiem 17 projektiem bija noteikti koprezultātu mērķi, 
lai gan tie ne vienmēr attiecās konkrēti uz romiem. Šie mērķi tika uzraudzīti tikai 
13 gadījumos. No šiem trīspadsmit projektiem kopumā tika sasniegti desmit 
projektu mērķi. Konkrēti mērķi attiecībā uz romiem bija noteikti četros no sep -
tiņpadsmit projektiem ar koprezultātu mērķiem. No šiem četriem projektiem trīs 
projektu īstenošanā tika sasniegti noteiktie mērķi (viens projekts Bulgārijā, divi – 
Rumānijā un viens – Spānijā).
Konstatēts, ka projektu īstenošanas rezultātus pozitīvi 
ietekmēja tādu kritēriju piemērošana, kas saistīti ar romiem 
(piemēram, romu iekļaušanas kopējie pamatprincipi)
103  
Pamatojoties uz atlasīto projektu pārbaudi, Palāta uzskata, ka, plašāk piemērojot 
konkrēti ar romiem saistītos kritērijus, daži no šiem projektiem varētu pozitīvi ie -
tekmēt romu ilgtspējīgu integrāciju. No 19 pārbaudītajiem projektiem 17 projekti 
tika īstenoti pēc tam, kad Padome 2009. gada jūnijā bija pieņēmusi romu iekļau -
šanas kopējos pamatprincipus (sk. 23. punktu). Turpmāk sniegtie piemēri parāda, 
kā kopējo pamatprincipu piemērošana atlases posmā būtu ietekmējusi projekta 
panākumus.
Otrais kopējais pamatprincips: romu integrācijas politikai un 
projektiem jābūt nepārprotami vērstiem uz romiem, bet ne tikai
104  
Otrais kopējais pamatprincips paredz, ka romu integrācijas politikai un projek -
tiem jābūt nepārprotami vērstiem uz romiem, bet ne tikai. Romu integrācijas 
politikai un projektiem plašākā nozīmē jābūt vērstiem uz tādām mērķgrupām kā 
“nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas”; ir skaidri jānorāda, ka arī romi pieder pie 
šīm grupām, kā arī būtu jāapraksta konkrēti pasākumi, kas tiks veikti, lai nodroši -
nātu, ka projekti veiksmīgi sasniedz romus. Nodarbinātības programma Spānijā 
bija labs šā principa piemērošanas piemērs (sk.  9. izcēlumu ).
55 Apsvērumi 
Trešais kopējais pamatprincips: nepieciešama starpkultūru 
pieeja, kas ietver mediatoru iesaisti un informētības vairošanas 
kampaņas
105  
Trešais kopējais pamatprincips paredz nepieciešamību izmantot starpkultūru pieeju, 
kas ietver mediatoru iesaisti un informētības vairošanas kampaņu rīkošanu. Šā prin -
cipa piemērošanai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu projektu, jo īpaši ar mājokļiem 
saistīto projektu, panākumus. Informācijas trūkums var pilnībā apdraudēt projektus, 
kurus citkārt būtu iespējams veiksmīgi īstenot (sk. piemēru 10. izcēlumā ).Skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšana palīdzēja 
nodrošināt, ka nodarbinātības programma veiksmīgi sasniedz romus (Spānija, 
projekts nr. 16)
Spānijā darbības programmas nodarbinātības jomā “Cīņa pret diskrimināciju” mērķis bija integrēt romus darba 
tirgū. Dalībnieki tika intervēti, un viņiem ieteica vienu no trim risinājumiem, proti: 1) atrast darbu, 2) uzsākt 
profesionālo apmācību vai 3) apmeklēt darbseminārus, lai iegūtu prasmes, kas nepieciešamas, lai iesaistītos 
nodarbinātībā. Pēc tam notika saziņa ar uzņēmumiem, lai iegūtu informāciju par brīvajām darbavietām vai 
stažēšanās iespējām.
Nelabvēlīgākā situācijā esošie romi tika uzrunāti kopā ar citiem iedzīvotājiem līdzīgā sociālekonomiskajā situ -
ācijā. Spānijā bija noteikts mērķis panākt, lai 70 % dalībnieku būtu romu izcelsmes. Īstenojot vēl citas iniciatī -
vas romu līdzdalības veicināšanai (piemēram, informētības vairošanas pasākumus), šis mērķis tika sasniegts, 
un rezultāti saglabājās visā programmas darbības laikā.
Mērķtiecīguma trūkums, nosakot mērķgrupas, kā arī nepietiekama kultūras 
faktoru novērtēšana negatīvi ietekmēja veselības aizsardzības projekta īstenošanu 
(Bulgārija, projekts nr. 4)
Prioritārās ass “Sociālā iekļaušana” ietvaros Bulgārijā tika īstenots projekts, kas ietvēra veselības pārbaudes. Šis 
projekts bija iekļauts rīcības plānā RIVS īstenošanai. Taču nebija noteikts neviens rādītājs, kas attiektos uz mēr -
ķgrupu “neaizsargāti iedzīvotāji”. Šim projektam bija trīs mērķgrupas. Tās bija “neaizsargāti iedzīvotāji” (iedzīvo -
tāju grupas ar īpašiem veselības apdraudējumiem, personas ar invaliditāti, sociāli atstumtas grupas un kopie -
nas, kā arī neaizsargātas etniskās grupas), “iedzīvotāji darbspējīgā vecumā”, kā arī “nomaļu reģionu iedzīvotāji”.
Aptuveni 620 000 cilvēku tika uzaicināti veikt veselības pārbaudi, taču to izdarīja tikai 56 000 no tiem. Nav 
informācijas par to, cik liela daļa šo personu pārstāvēja kādu no mērķgrupām. Tas, ka nebija skaidras atsauces 
uz romiem vai pat mērķgrupu “neaizsargāti iedzīvotāji”, norāda uz mērķtiecīguma trūkumu, piesaistot dalībai 
projektā attiecīgo grupu pārstāvjus.
Divi aspekti liedza panākt romu aktīvāku līdzdalību. Viens no tiem bija tas, ka uzaicinājumi tika nosūtīti vēs -
tulē, – romu vidū salīdzinoši plaši izplatīts ir analfabētisms. Otrais aspekts bija romu sieviešu plaši izplatītās, 
vēsturisku iemeslu dēļ radušās bailes no medicīnas pakalpojumiem. Mediatoru piesaiste būtu varējusi mazināt 
šo problēmu.9. izcēlums 10. izcēlums
56 Apsvērumi 
Ceturtais kopējais pamatprincips: svarīgi veicināt romu iekļaušanu 
plašākā sabiedrībā
106  
Ceturtais kopējais pamatprincips nosaka, ka ir būtiski veicināt romu iekļaušanu 
plašākā sabiedrībā. Desmit pārbaudīto projektu īstenošanā, kuros piekļuve vispā -
rējam darba tirgum bija noteikta kā koprezultātu mērķis, tika gūtas labas sekmes, 
projektu īstenošanā iesaistot gan valsts, gan arī privātās struktūras. Īstenojot 
četrus projektus, netika sasniegti to mērķi šādos aspektos:
— Ungārijā triju pārbaudīto projektu īstenošanas posmā netika iesaistīti privā -
tā sektora darba devēji; tas izrādījās trūkums, jo dalībnieki nevarēja atrast 
darbu primārajā darba tirgū. Tos, kuriem izdevās atrast darbu, pieņēma valsts 
iestādes;
— Bulgārijā viena projekta īstenošanā arī neizdevās sasniegt mērķi par vismaz 
8 % projekta dalībnieku iesaistīšanos primārajā darba tirgū.
107  
Pasākumi, ko īstenoja saskaņā ar Spānijas darbības programmu “Cīņa pret 
diskrimināciju”, kura romu integrācijas jomā bija vērsta galvenokārt uz nodarbi -
nātību, nebija izstrādāti tā, lai papildinātu vispārējos politikas virzienus. Spānijas 
valsts nodarbinātības dienests SEPE  nebija iesaistīts šo pasākumu izvērtēšanā vai 
īstenošanā līdz 2014. gada decembrim. Tādēļ SEPE  nevarēja dalīties savā pieredzē, 
piedaloties pasākumu plānošanā. SEPE  arī nevarēja projekta īstenošanas laikā 
gūto pieredzi integrēt savā politikā.
108  
Turpretī trīs no pieciem pārbaudītajiem projektiem Rumānijā tika īstenoti NVO 
partnerībā ar valsts struktūru. Tādējādi tika nodrošināts, ka projektu partneri 
izmantoja cits cita zināšanas, un valsts struktūras varēja efektīvi izmantot projek -
tu rezultātus vispārējās politikas izstrādē un īstenošanā. Piemēram, ERAF projekta 
rezultātus pēc projekta pabeigšanas izplatīja starpniekstruktūra.
57 Apsvērumi 
Piektais kopējais pamatprincips: dzimumu līdztiesības aspekta 
apzināšanās
109  
Piektais kopējais pamatprincips attiecas uz izpratni par dzimumu līdztiesības 
jautājumiem. Ir lielāka varbūtība, ka romu sievietes lielākā mērā nekā sievietes 
kopumā vai romu vīrieši jūtas sociāli atstumtas no plašākas sabiedrības. Viņas 
bieži vien ir pakļautas divkāršai diskriminācijai, proti, diskriminācijai dzimuma dēļ 
un diskriminācijai etniskās izcelsmes dēļ. Taču romu sievietēm ir izšķiroša nozī -
me iekļaušanas veicināšanā, piemēram, lai veicinātu bērnu integrāciju izglītības 
sistēmā. Vispārējie mērķi romu integrācijas jomā būs ļoti grūti sasniedzami, ja 
netiks ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un ja sievietes nejutīs program -
mu ietekmi.
110  
Spānijā visos četros pārbaudītajos projektos nepārprotami bija ņemts vērā 
dzimumu līdztiesības aspekts. Izdevās panākt sieviešu līdzdalību projektos – da -
lībnieču skaits tajos bija no 50 līdz 70 %. Divos gadījumos tika gūti labi panākumi 
sieviešu iesaistē darba tirgū. Vienā no šiem gadījumiem tika panākts vienāds 
sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmenis (aptuveni 24 %), savukārt citā gadījumā 
sieviešu iesaistes darba tirgū rādītājs sasniedza 90 %. Vēl viens veiksmīgs piemērs 
ir aprakstīts 11. izcēlumā .
Sieviešu līdzdalība veselības projektā: iekļaušanas efekta daudzkāršošana 
(Rumānija, projekts nr. 12)
Rumānijā īstenotā veselības projekta būtisks mērķis bija izveidot veselības mediatoru tīklu romu kopienām. Šis 
projekts tika īstenots partnerībā ar Rumānijas Sabiedrības veselības institūtu.
Projekta vispārīgais mērķis bija paaugstināt romu sieviešu nodarbinātības līmeni un piedāvāt viņām labāku 
piekļuvi darba tirgum, lai izvairītos no sociālās atstumtības un veicinātu vienlīdzīgas iespējas.
Cita starpā projekta ietvaros tika apmācītas 100 romu sievietes, lai viņas varētu strādāt 100 romu kopienās, 
kurās nekad iepriekš nebija darbojies veselības jomas mediators.
Projekts bija sekmīgs, jo tas veicināja romu sieviešu iekļaušanu, nodrošinot iespēju iegūt kvalifikāciju un ie -
saistīties nodarbinātībā. Turklāt tas bija pozitīvi, jo sieviešu mediatoru iesaiste varēja daudzkāršot iekļaušanas 
efektu.11. izcēlums
58 Apsvērumi 
Sestais kopējais pamatprincips: iepriekš gūtās pieredzes 
izmantošanas nozīme
111 
Sestais kopējais pamatprincips uzsver iepriekš gūtās pieredzes izmantošanas no -
zīmi. 14 gadījumos no 19 šis princips ir ievērots: iepriekšējā pieredze, kas iegūta, 
īstenojot projektus, ir acīmredzami uzlabojusi projektu koordinatoru spējas – daži 
no tiem šīs speciālās zināšanas ir izmantojuši arī turpmākajos projektos.
112  
Spānijā izglītības projekta “Veicināšana” pamatā bija nodarbinātības programma 
(“Iekļaušana”), kas veiksmīgi darbojas kopš 2000. gada. NVO, starpniekstruktūra, 
kas pārvaldīja minētās programmas, dalījās gūtajā pieredzē ar citām NVO, kuras 
veica starpniekstruktūru funkcijas darbības programmā “Cīņa pret diskrimināciju”. 
Katra NVO pievērsās atšķirīgām neaizsargātām grupām un regulāri apmainījās ar 
gūto pieredzi. Andalūzijas darbības programmā pārbaudītie projekti paplašināja 
valsts iestāžu – projektu īstenotāju – zināšanas un to rīcībā esošo informāciju, jo 
visi dati, ko apkopoja projektu koordinatori, tika uzglabāti Valsts nodarbinātības 
dienesta reģistros. Tādējādi valsts iestādēm tika nodrošināts vērtīgs mehānisms 
politikas izvērtēšanai un turpmākai plānošanai; tas tiek izmantots kopš program -
mas uzsākšanas 2004. gadā.
Septītais kopējais pamatprincips: ES instrumentu izmantošana
113  
Septītais kopējais pamatprincips attiecas uz ES instrumentu izmantošanu. Visu 
pārbaudīto projektu īstenošanā pēc būtības lielākā vai mazākā mērā ir izmantoti 
ES instrumenti, jo projekti bija saņēmuši finansējumu no ERAF vai ESF. Četru pro -
jektu īstenošanā ieguvums ir bijis vēl lielāks, jo ir izmantots finansējums no abiem 
fondiem; Palāta uzskata, ka šī ir laba metode integrēta atbalsta sniegšanai. 12. iz -
cēlumā  aprakstītais projekts, ko īstenoja Bulgārijā, ir minētās metodes piemērs.
59 Apsvērumi 
Integrētas pieejas izmantošana, izmantojot ERAF un ESF finansējumu (Bulgārija, 
projekts nr. 5)
Šā ERAF projekta mērķis (sk.  2. attēlu ) bija uzlabot mazāk nodrošināto un neaizsargāto iedzīvotāju iekļaušanu, 
paaugstinot viņu dzīves līmeni un uzlabojot pašvaldības dzīvojamā fonda kvalitāti kopumā. Bija paredzēts, ka 
sociālie mājokļi nodrošinās piekļuvi pamata dzīves apstākļiem aptuveni 165 sociāli neaizsargātām personām, 
kas mitinājās pussagruvušos un pārapdzīvotos mājokļos, kuri neatbilda juridiskajām prasībām par dzīvojamo 
ēku būvniecību un projektēšanu.
Bulgārijā bija jānodrošina, lai mājokļu projekti tiktu integrēti sociālo pakalpojumu sniegšanā. Attiecīgi projek -
ta atlases kritērijos bija noteikts, ka projektu koordinatori nodrošina jauno mājokļu iedzīvotājiem nodarbinā -
tības, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumus. Minētie sociālie pakalpojumi bija iekļauti programmā ar 
nosaukumu INTEGRA , ko finansēja no ESF un ko īstenoja vienlaikus ar pasākumiem mājokļu jomā.12. izcēlums 2. attēlsSkats no sētas puses uz atjaunotu sociālo dzīvokļu māju Devņā (Bulgārijā)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.

60 Apsvērumi 
Astotais kopējais pamatprincips: reģionālo un vietējo iestāžu 
līdzdalība
114  
Astotais kopējais pamatprincips attiecas uz reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalī -
bu, jo tām ir būtiska nozīme politikas praktiskā īstenošanā. Bieži vien, lai panāk -
tu ilgstošu ietekmi, projektiem nepieciešams ilgtspējīgs finansējuma avots un 
reizēm arī privātā projektu koordinatora vai valsts iestādes atbalsts. Labs piemērs 
tika konstatēts Rumānijā, kur viena projekta būtisks aspekts tika uzticēts Valsts 
sabiedrības veselības institūtam, kas bija arī šā projekta īstenošanas partneris 
(sk. 11. izcēlumu ).
115  
Desmit no 19 pārbaudītajiem projektiem bija lielā mērā atkarīgi no tā, vai ilglai -
cīgs publiskais finansējums ir pieejams pastāvīgi, jo projektu koordinatori bija 
bezpeļņas organizācijas. Četrus projektus bija pārņēmušas un finansējušas valsts 
iestādes; visos gadījumos šāds risinājums bija ieplānots jau no paša sākuma. Vēl 
triju projektu aprakstos bija noteikts, ka to ilgtspēja jāgarantē valsts iestādei, taču 
tā šādu garantiju nebija sniegusi – vai nu projektu pārvaldības nepilnību dēļ (vie -
nā gadījumā Bulgārijā), vai tādēļ, ka trūka ilgtspējīga finansiālā atbalsta vietējā 
līmenī (sk.  13. izcēlumu ).
Ilgtspējīga finansiālā atbalsta trūkums mazināja veiksmīgi īstenotu projektu 
ilglaicīgu ietekmi (Rumānija, projekti nr. 12 un nr. 14)
Viens no projektiem ietvēra 210 romu apmācību un pieņemšanu darbā par vietējiem ekspertiem romu jautā -
jumos. Projekta īstenošanas laikā šie eksperti bija bez maksas strādājuši vietējo pašvaldību labā. Tika plānots, 
ka vietējās pašvaldības pēc projekta beigām pieņems ekspertus pastāvīgā darbā un maksās tiem algu. Drīz 
pēc projekta pabeigšanas vietējās pašvaldības paziņoja, ka tās nevar pieņemt šos ekspertus darbā ekono -
misku apsvērumu dēļ. Tas nozīmē, ka 2015. gadā pašvaldības pieņēma darbā tikai 67 vietējos ekspertus romu 
jautājumos.
Otrā projekta īstenošanas laikā 100 romu sievietes tika apmācītas par veselības jomas mediatorēm. Projekta ie -
tvaros vietējā līmenī tika veikts aģitācijas darbs, lai informētu par veselības jomas mediatoru nodrošinātajiem 
ieguvumiem kopienā, kā arī lai rosinātu atbilstīgu darbavietu izveidi vietējās pašvaldībās. Lai gan veiktais aģi -
tācijas darbs kopumā nodrošināja pozitīvu atbildes reakciju, atbalsts, ko vietējās pašvaldības galu galā sniedza 
veselības jomas mediatoru programmai, bija mazāks, nekā gaidīts. Tas būtiski ietekmēja projekta rezultātus, 
kā arī veselības jomas mediatoru nodrošināšanu kopumā – 2015. gadā Rumānijā tika pieņemti darbā tikai aptu -
veni 350 veselības mediatori salīdzinājumā ar 860 mediatoriem 2009. gadā.
Lai gan abi projekti tika veiksmīgi īstenoti, tomēr tas, ka vietējās pašvaldības nesniedza pastāvīgu finansiālu 
un institucionālu atbalstu, mazināja projektu potenciālo ietekmi uz romu integrāciju.13. izcēlums
61 Apsvērumi 
2007 .–2013. gada rezultātu izvērtēšanu kavēja grūtības iegūt 
informāciju par romiem
116  
Palāta arī vērtēja, kā projektu koordinatori bija uzraudzījuši projektu rezultātus, 
it īpaši saistībā ar romu integrāciju, un vai Komisija vai dalībvalstis bija veikušas 
novērtējumus, it īpaši tematiskos novērtējumus, par romu vai neaizsargāto grupu 
iekļaušanu.
Projektu uzraudzība: nesaskaņotas pieejas datu vākšanai un 
rādītāju definīcijām
117  
Romu integrācijas projektu panākumu uzraudzība nav vienkārša, jo to ietekmē 
metodoloģiskas un praktiskas grūtības iegūt informāciju. Šīs grūtības plašāk 
izklāstītas turpmāk tekstā. Tomēr vairumā gadījumu (17) projektu koordinatoriem 
bija izdevies savākt informāciju par romu skaitu, kuri piedalījās viņu projektā, un 
reizēm pat par rezultātiem, ko šie dalībnieki bija sasnieguši, piemēram, cik cilvēku 
atraduši darbu. Šāda uzraudzība parasti tika veikta pēc projektu beigām, taču 
dažu ilgtermiņa projektu uzraudzība notika arī projekta īstenošanas laikā.
118  
No šiem 17 projektiem 14 gadījumos dati par etnisko izcelsmi tika iegūti, izmanto -
jot pašidentifikācijas metodi. Viena projekta dokumentos nebija sniegta informā -
cija par to, kā tika iegūti dalībnieku dati. Divu citu projektu īstenošanas laikā šādi 
dati vispār netika vākti (viens projekts Bulgārijā, bet otrs – Rumānijā). Uzraudzības 
kvalitāti mazināja turpmāk uzskaitītie galvenie trūkumi.
- Pirmkārt, no 19 pārbaudītajiem projektiem 13 gadījumos rezultāti, kas tika uz -
skaitīti, nebija saistīti konkrēti ar romu integrāciju, bet drīzāk ar ieguvumiem 
plašākai mērķgrupai, piemēram, “neaizsargātām grupām” kopumā, turklāt 
nereti mērķgrupa vispār netika norādīta. Dati par romu līdzdalību faktiski bija 
pieejami, taču tie ne vienmēr tika nodoti vadošajai iestādei vai starpniek -
struktūrai (sk. 88. punktu). No iepriekš minētā var secināt, ka informācija, ko 
iesniedza vadošajām iestādēm, neietvēra ticamus datus par projektu īpašo 
devumu sociāli atstumto romu iekļaušanas veicināšanai.
62 Apsvērumi 
- Otrkārt, ja projektu īstenošanas laikā tika vākti dati par etnisko izcelsmi, 
pamatmetodes, ko izmantoja šādu datu vākšanai, nebija saskaņotas starp 
dalībvalstīm vai pat starp dažādiem projektiem atsevišķās dalībvalstīs. Sešos 
gadījumos dalībniekus lūdza atbildēt uz jautājumu, vai viņi ir romu izcelsmes, 
norādot atbildi “jā” vai “nē”. Sešos citos gadījumos dalībnieki varēja izvēlēties 
no neaizsargāto grupu uzskaitījuma, kurai grupai viņi ir piederīgi. Vēl divos 
gadījumos dalībniekiem bija iespēja norādīt tikai vienu – vai nu etnisko, vai 
valstisko piederību. Tādējādi dalībnieki nevarēja sevi identificēt, piemēram, 
kā ungāru un romu, lai gan, ja būtu bijusi tāda iespēja, viņi būtu identificējuši 
sevi kā piederīgu abām grupām. Tas nozīmē, ka savāktie dati ne vienmēr bija 
pilnīgi.
- Treškārt, dažādās dalībvalstīs un reizēm pat vienas valsts teritorijā rādītāji tika 
klasificēti atšķirīgi. Piemēram, četros pārbaudītajos Ungārijas projektos nebija 
noteikti oficiāli koprezultāta rādītāji. Tomēr projekta tiešo rezultātu rādītāji 
ietvēra rādītājus, kurus būtu vajadzējis klasificēt kā koprezultāta rādītājus, 
piemēram, mācību programmas veiksmīga pabeigšana. Bulgārijā triju projek -
tu koprezultāta rādītāji dublēja projektu tiešo rezultātu rādītājus; piemēram, 
organizēto kampaņu vai veselības pārbaužu skaits projekta īstenošanas laikā. 
Rumānijā nodarbinātības rādītājs vienā gadījumā tika klasificēts kā tiešo 
rezultātu rādītājs, savukārt citā – kā koprezultāta rādītājs.
Novērtējumi daļēji atsvēra konkrēti ar romiem saistītas 
uzraudzības trūkumu darbības programmu līmenī
119  
Lai gan novērtējumi ne vienmēr sniedz pilnīgu priekšstatu, uz to pamata var izda -
rīt atsevišķus secinājumus. Novērtējumi attiecībā uz atbalstu, kas sniegts saskaņā 
ar ERAF un ESF ar īpašu uzsvaru uz sociāli atstumto romu integrāciju (reizēm 
iekļaujot šo aspektu plašākā novērtējumā par nelabvēlīgākos apstākļos esošām 
grupām), bija veikti visās četrās apmeklētajās dalībvalstīs, turklāt šādus novērtēju -
mus veikusi arī Komisija.
63 Apsvērumi 
120  
Šādi novērtējumi sniedza informāciju, kas nebija iekļauta uzraudzības ziņojumos, 
un ļāva iegūt noderīgu priekšstatu par panākto progresu.
- 2011. gada novērtējumā, ko veica Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautī -
bas ĢD, bija secināts, ka romu līdzdalība ESF finansētos pasākumos bija palie -
linājusies no 100 000 personu ar romu izcelsmi 2000.–2006. gada periodā līdz 
110 000 romu 2007.–2013. gada plānošanas perioda pirmajos divos gados57. 
Tomēr šai tendencei nebija ilgstošas ietekmes uz bezdarba mazināšanu romu 
vidū, lai gan tika piešķirts lielāks ESF finansējums nolūkā veicināt romu līdz -
dalību darba tirgū. Novērtējumā tika norādīts, ka tikai nodarbinātības pasāku -
mi paši par sevi nevarētu atrisināt dažādos šķēršļus romu iekļaušanai. Tajā bija 
akcentēts, cik svarīga ir holistiskā pieeja romu iekļaušanas veicināšanai, jo tā 
novērš vairākus šķēršļus, kas šo iekļaušanu kavē, īpaši izglītības, veselības un 
mājokļu jomā.
- 2013. gadā Spānijā tika veikts novērtējums, lai noteiktu darbības programmas 
“Cīņa pret diskrimināciju” ietekmi laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam58. Šajā 
novērtējumā tika secināts, ka ieguldījumi ar mērķi integrēt neaizsargātas 
grupas darba tirgū devuši daudzus pozitīvus rezultātus, tostarp ekonomikas 
jomā. Novērtējumā tika secināts, ka ikviens euro, ko ieguldīja šajos pasāku -
mos, bija nodrošinājis kopējo atdevi EUR 1,38 apmērā.57 Tematiskais ziņojums par 
romiem, ko pasūtīja 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības ĢD un ko 
sagatavoja 2011. gadā. Šis 
ziņojums ietverts plašākā 
pētījumā “ESF atbalsta 
izvērtējums saistībā ar 
piekļuves darba tirgum un 
migrantu un etnisko 
minoritāšu sociālās 
iekļaušanas veicināšanu”.
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable . Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero 
[“Sociāli neaizsargāto cilvēku 
nodarbinātība: ieguldījums ar 
sociālu ietekmi. 
Multireģionālās programmas 
“Cīņa pret diskrimināciju” 
ietekmes novērtējums”, kuru 
sagatavojis Gregorio Rodríguez 
Cabrero ], 2013. gads.
64
 Secinājumi un ieteikumi
121  
Bija grūti noteikt, cik lielā mērā struktūrfondi veicināja sociāli atstumto romu 
kopienu iekļaušanu 2007.–2013. gada plānošanas periodā, jo mērķi bieži vien 
nebija saistīti tieši ar romiem un revīzijai atlasītās dalībvalstis attiecīgi nebija 
uzskaitījušas ticamus un salīdzināmus datus par romu tautības labumguvējiem, 
par pieejamo finansējumu, kā arī par panākto progresu. Gadījumos, kad dati bija 
pieejami, struktūrfondu projektu ieguldījums romu integrācijā zināmā mērā bija 
atkarīgs no tā, vai politikas izstrādē un projektu plānošanā, atlasē un īstenošanā 
tika ņemti vērā konkrēti veiksmes faktori, kas veicina romu integrāciju.
122  
Finansēšanas prioritāšu plānošana 2014.–2020. gada plānošanas periodā un kritē -
riji bija uzlabojušies. Atsauce uz romu integrāciju ir skaidri minēta ESI fondu regu -
lējumā. Investīciju prioritātē patiešām ir norādīta atsauce uz romu integrāciju, un 
dalībvalstīm, kurām sniegti KVAI šajā jomā, ir pienākums paredzēt finansējumu 
romu integrācijas veicināšanai. Visbeidzot, ar jauno, uz rezultātiem orientēto pie -
eju, ko paredz ESI fondu regulējums, tiek ieviesta uzraudzības sistēma, kam galu 
galā būtu jāuzlabo iegūstamo datu kvalitāte. Tomēr ir pāragri veikt pilnvērtīgu 
novērtējumu par šādas sistēmas īstenošanu.
123  
Lai gan ir panākts zināms progress, joprojām saglabājušies konkrēti šķēršļi un 
problēmas. Tie mazina ESI fondu spēju panākt pēc iespējas lielāku ietekmi uz 
romu integrāciju. Šie trūkumi ir izklāstīti turpmāk tekstā kopā ar ieteikumiem to 
novēršanai.
Ir panākts progress ES un dalībvalstu stratēģiju īstenošanā, taču 
lielākā daļa uzlabojumu tika sasniegti pārāk vēlu, lai ietekmētu 
2007.–2013. gada plānošanas periodu
124  
Komisija pēdējā desmitgadē ir panākusi ievērojamu progresu, nosakot tādas 
ES politikas iniciatīvas, kas veicina romu integrāciju. Komisija kopš 2011. gada ir 
pievērsusi lielāku vērību romu integrācijai, pieprasot katrai dalībvalstij izstrādāt 
romu integrācijas valsts stratēģijas (RIVS) un izveidot valsts kontaktpunktus romu 
integrācijai (VKRI). Tomēr šie pasākumi īstenoti pārāk vēlu, lai tiem būtu ietekme 
uz ERAF un ESF darbības programmu izstrādi un projektu atlasi 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā (sk. 29.–34. un 38.–40. punktu).
65 Secinājumi un ieteikumi 
125  
Saskaņā ar RIVS un vēlāk arī ar Padomes 2013. gada ieteikumu romu integrācija 
no jautājuma, ko risināja tikai ar politikas pasākumu palīdzību, ir kļuvusi par dalīb -
valstu politiskām saistībām, kas atspoguļo iedibinātos noteikumus cilvēktiesību 
aizsardzības jomā. Pēc šīm pārmaiņām diskriminācijas novēršana tika atzīta par 
būtisku jomu, kurā tika prasīta dalībvalstu rīcība (sk. 35.–37. un 43.–45. punktu).
126  
Palātas revīzijas laikā tika konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar RIVS.
— Pirmkārt, valsts stratēģijās nav norādīts, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, 
lai īstenotu ierosinātos pasākumus romu integrācijas jomā. Stratēģijās nav 
arī norādīts finansējuma apjoms, kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts 
budžeta un no ES budžeta, proti, no ERAF un ESF (sk. 47. punktu).
— Otrkārt, pienācīga uzmanība nav pievērsta diskriminācijas novēršanai, kā 
arī neiecietīgas izturēšanās pret čigāniem mazināšanai. Nevienā no Palātas 
izvērtētajām RIVS nebija atsauces uz neiecietīgu izturēšanos pret čigāniem kā 
īpašu diskriminācijas veidu. Skaidras atsauces uz neiecietīgu izturēšanos pret 
čigāniem nebija arī nevienā no Palātas pārbaudītajām darbības programmām, 
turklāt Palāta konstatēja, ka šis konkrētais jautājums nav risināts gandrīz ne -
vienā projektā. Līdz šim Komisija nav pieprasījusi dalībvalstīm noteikt izmē -
rāmus mērķus saistībā ar diskriminācijas novēršanu. Šādu mērķu trūkuma dēļ 
var attīstīties vai nekontrolēti turpināties institucionālā diskriminācija; šāda 
situācija var būtiski apdraudēt romu integrācijas projektu efektivitāti – tas 
attiecas arī uz projektiem, kas līdzfinansēti no ES budžeta (sk. 34.–44. punktu 
un 54. punktu).
— Treškārt, revīzijai atlasītajās dalībvalstīs, izstrādājot RIVS, ne vienmēr tika 
ņemta vērā nepieciešamība panākt pilsoniskās sabiedrības organizāciju, jo 
īpaši organizāciju, kas pārstāv romu kopienu, aktīvu līdzdalību. Ja pilsonis -
kās sabiedrības organizācijas un romu kopiena netiek iekļauta visos pro -
cesa posmos, tas var apdraudēt politikas iniciatīvu un projektu efektivitāti 
(sk. 46. punktu).
— Visbeidzot, valsts kontaktpunktu romu integrācijai funkcijas reizēm ir apdrau -
dējusi resursu un pienākumu neatbilstība (sk. 48.–50. punktu).
66 Secinājumi un ieteikumi 
127  
Kopš 2012. gada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus izmanto, lai vērstu 
uzmanību uz dažādiem jautājumiem, piemēram, uz segregāciju izglītībā. 2014.–
2020. gada plānošanas periodā dalībvalstīm, izmantojot ESI fondus, ir jāizpilda 
šie ieteikumi. Turklāt saskaņā ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integ -
rācijas pasākumiem dalībvalstīm, sākot ar 2016. gadu, būs jāsniedz informācija 
par cīņu pret diskrimināciju un neiecietīgu attieksmi pret čigāniem. Iegūtie dati 
nodrošinās Komisijai plašāku informāciju par katrā dalībvalstī panākto progresu 
(sk. 36. punktu).
1. ieteikums
Dalībvalstīm, pārskatot RIVS vai grozot tās,
a) jānosaka, kāds finansējuma apjoms vajadzīgs, lai īstenotu stratēģijā ierosinā -
tos pasākumus romu integrācijas jomā. RIVS jānorāda finansējuma apjoms, 
kas šādiem pasākumiem pieejams no valsts budžeta un no ES budžeta, proti, 
no ERAF un ESF. Dalībvalstīm arī oficiāli jāapņemas nodrošināt, ka centienus 
īstenot pasākumus romu integrācijas veicināšanai neapdraud politisko priori -
tāšu īstermiņa pārmaiņas;
b) jāiekļauj rādītāji un mērķa vērtības attiecībā uz diskriminācijas novēršanu 
vai, konkrētāk, neiecietīgas izturēšanās pret čigāniem mazināšanu. 2014.–
2020. gada plānošanas periodā šie rādītāji arī jāņem vērā, izstrādājot pasāku -
mus ESi fondu ietvaros un ievērojot Rasu vienlīdzības direktīvas prasības, lai 
veicinātu sociāli atstumto romu kopienu integrāciju;
c) jānodrošina, ka, plānojot un īstenojot romu integrācijas pasākumus, notiek 
regulāra apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp ar 
romu kopienas pārstāvjiem, un to viedoklis tiek ņemts vērā;
d) precīzāk jānosaka valsts kontaktpunktu romu integrācijai (VKRI) loma RIVS īs -
tenošanā un jānodrošina, ka kontaktpunktu tiesības un pienākumi ir atbilstīgi 
tiem atvēlētajiem resursiem.
67 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
a) Komisijai, pārskatot attiecīgās darbības programmas, jānodrošina, ka pasāku -
mi, kas veikti, izmantojot ESI fondus, veicina integritāti un ietver noteikumus 
cīņai pret segregāciju. Darbības programmās skaidri jāapraksta segregāciju 
veicinoša prakse un tā nepārprotami jāizslēdz no ESI fondu ietvaros atbalstā -
majām darbībām (nevis tikai jāpiemin apsvērumos), turklāt šai sakarā īpaša 
uzmanība būtu jāpievērš projektiem izglītības un mājokļu jomā. Tādējādi 
tiktu stiprināta saikne starp KVAI un ESI fondu izmantošanu.
b) Darbības programmu uzraudzības komiteju sanāksmēs Komisijai pilnībā 
jāizmanto informācija, kas iekļauta ziņojumos, kuri dalībvalstīm jāsniedz kopš 
2016. gada saskaņā ar Padomes Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas 
pasākumiem, kā arī jāizmanto secinājumi, kas izriet no minētās informācijas. 
Šādi varēs nodrošināt ziņojumos konstatēto problēmu risināšanu ar ESI fondu 
un/vai dalībvalstu finansējuma palīdzību (piemēram, novirzot finansējumu 
jomām, kurās konstatēti trūkumi).
2014.–2020. gada periodā romu integrācijas pasākumiem tika 
pievērsta lielāka uzmanība nekā 2007.–2013. gadā
128  
Lai gan 2007.–2013. gada plānošanas periodā romu integrācijai netika pievērsta 
pietiekama uzmanība, izraudzītajās darbības programmās bija norādīta atsauce 
uz nepieciešamību veicināt romu iekļaušanu. Tāpat arī lielākajā daļā izvērtēto 
uzaicinājumu sniegt piedāvājumus bija norādīta atsauce uz romiem kā mērķgru -
pu vai uz nepieciešamību veicināt romu sociālo iekļaušanu. Tomēr kopumā ERAF 
un ESF struktūra 2007.–2013. gada plānošanas periodā bija slikti piemērota romu 
iekļaušanas pasākumiem: darbības programmās bija ietverti tikai daži konkrēti ar 
romiem saistīti rādītāji, un, lai gan sociāli atstumtie romu iedzīvotāji izvērtētajos 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus bieži bija norādīti kā mērķgrupa, nebija 
noteiktas atlases procedūras, kurās tiktu ņemtas vērā romu projektu īpašās prasī -
bas, piemēram, prasība izmantot paraugprakses kritērijus romu integrācijas jomā 
(Padomes 10 kopējos pamatprincipus) vai prasība par ilgtermiņa projektu finan -
sēšanu. Finanšu informācija par atbalstu romu integrācijai nebija pieejama ne 
par vienu no Palātas pārbaudītajām ERAF un ESF darbības programmām (sk. 59., 
61.–65. un 96. punktu).
68 Secinājumi un ieteikumi 
129  
Vairākas no šīm problēmām ir risinātas 2014.–2020. gadā. Konkrētāk, jautājums 
par romu integrāciju ir skaidri minēts ESI fondu regulējumā, kā arī ir uzlabotas 
īpašās finansēšanas prioritātes. Pamatojoties uz jaunāko informāciju, ko sniegusi 
Komisija, tiek lēsts, ka aptuveni 1,5  miljardi  EUR būs pieejami pasākumiem, kas 
paredzēti sociāli atstumtām kopienām (piemēram, romiem). Kā citus uzlaboju -
mus var minēt KVAI, kas attiecas konkrēti uz romiem, kā arī ESI fondu noteikumu 
labāku saskaņotību ar ES politikas prioritātēm (tostarp prioritātēm, kas saistītas 
ar romu integrāciju), tādu kopīgu rādītāju pieejamību, kuri attiecas uz romu 
integrācijas programmām, vai Komisijas izdotās pamatnostādnes, piemēram, par 
ESI fondu izmantošanu teritoriālās un izglītības segregācijas mazināšanai. Turklāt 
dalībvalstīm, kurām sniegti KVAI romu integrācijas jomā, ir pienākums izmantot 
ERAF un ESF finansējumu romu integrācijas veicināšanai (sk. 66.–83. punktu un 
92.–94. punktu).
130  
Tomēr Palāta uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu līmenī ir jāstrādā, lai nodrošinā -
tu, ka minētās pārmaiņas materializēsies projektos, kas sniedz lielāku ieguldījumu 
romu integrācijā dalībvalstīs, – tas jo īpaši attiecas uz kritērijiem, ko izmanto, lai 
atlasītu labākos projektus romu iekļaušanas jomā, kā arī uz darbības program -
mu uzraudzības sistēmām 2014.–2020. gada periodam (sk. 88. un 89. punktu un 
92.–94. punktu).
131  
Turklāt ESI fondu un jo īpaši ESF struktūra liedz iespēju maksimāli palielināt šo 
fondu ietekmi uz romu sociālo iekļaušanu. Nosakot rādītājus, ko izmanto ESI fon -
du finansējuma sadalē dalībvalstīm, tiek ignorētas to atšķirības attiecībā uz romu 
faktisko situāciju (sk. 60.–75. punktu).
3. ieteikums
Dalībvalstīm, izsakot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un atlasot projektus, 
jāizmanto romu integrācijas paraugprakses kritēriji (piemēram, Padomes desmit 
kopējie pamatprincipi). Ja iespējams, jāorganizē konkursi, lai atlasītu ilgtermiņa 
projektus, kas atbalstītu sociāli atstumtās romu kopienas. Visbeidzot, visos iespē -
jamos gadījumos jāparedz, ka ESI fondu finansējuma priekšnosacījums ir projektu 
ilgtspēja pēc to pabeigšanas, kad ES finansējums vairs netiek piešķirts. Šie aspekti 
jāņem vērā, arī izdarot izmaiņas 2014.–2020. gada darbības programmās.
69 Secinājumi un ieteikumi 
4. ieteikums
Komisijai nākamajā plānošanas periodā vai pārskatot darbības programmas, jā -
nodrošina, ka romu integrācijas mērķi, kas iekļauti RIVS, atbilstīgos gadījumos tiek 
ietverti ESI fondu regulējumā visos darbības līmeņos. Šajā kontekstā Komisijai 
jānodrošina, ka tiek vākti uzticami dati, kas ļautu uzraudzīt un novērtēt panākto 
progresu gan atsevišķu projektu īstenošanā, gan arī visos pārvaldes līmeņos.
5. ieteikums
Dalībvalstīm atbilstīgos gadījumos jāpapildina ESI fondu regulējumā paredzētie 
kopējie iznākumu un rezultātu rādītāji ar rādītājiem, kas attiecas uz romiem. Šie 
rādītāji jāsaskaņo ar rādītājiem, kas noteikti RIVS, un turpmāk jāizmanto 2014.–
2020. gada plānošanas programmu uzraudzībā. Šo rādītāju pamatā varētu būt 
Pamattiesību aģentūras 2016. gadā izstrādātie rādītāji.
6. ieteikums
Gatavojoties nākamajam plānošanas periodam, dalībvalstīm jāapsver sadarbības 
iespējas nolūkā panākt juridisko noteiktību jautājumā par to, vai ESF var izmantot, 
lai finansētu sociālās iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no to saiknes ar nodar -
binātību. Juridiskās nenoteiktības novēršana ļautu dalībvalstīm pilnībā izmantot 
ESF sociālās iekļaušanas mērķim, tostarp pasākumiem cīņā pret diskrimināciju.
7. ieteikums
Komisijai jāapsver iespēja ierosināt grozījumus tiesību aktos par ESI fondiem, lai 
nodrošinātu, ka plānošanas periodā, kas sāksies 2020. gadā, finansējuma sadalē 
dažādām dalībvalstīm tiktu ņemti vērā konkrēti sociālās iekļaušanas rādītāji, it 
īpaši sociāli atstumto grupu, piemēram, romu, īpatsvars sabiedrībā. Komisijai 
jānodrošina, lai papildu ESI fondu finansējums, kas būs pieejams dalībvalstīm 
pēc šīm pārmaiņām, tiktu novirzīts konkrētajam mērķim, proti, sociāli atstumto 
kopienu atbalstam.
70 Secinājumi un ieteikumi 
Lielākā daļa projektu tika īstenoti, kā plānots, taču ne vienmēr 
tika piemēroti paraugprakses kritēriji, kas veicina romu veiksmīgu 
integrāciju, turklāt bija apgrūtināta projektu īstenošanas rezultātu 
uzraudzība
132  
Tika konstatēts, ka lielākā daļa revīzijas laikā pārbaudīto ERAF un ESF projektu ir 
sasnieguši vispārīgos mērķus, taču šie mērķi ne vienmēr bija saistīti konkrēti ar 
romiem. Palāta arī konstatēja, ka projekti, kas bija atlasīti atbilstīgi Padomes pie -
ņemtajiem paraugprakses kritērijiem – tā sauktajiem romu iekļaušanas kopējiem 
pamatprincipiem –, efektīvāk veicināja romu integrāciju (sk. 104.–115. punktu).
133  
Turklāt Palāta konstatēja, ka romu integrācijas projektu nodrošinātā progresa 
uzraudzība ir bijusi sarežģīta, galvenokārt tādēļ, ka datos, kas attiecas uz šajos 
projektos iesaistītajiem romiem, bija vērojami trūkumi saistībā ar šo datu pie -
ejamību un kvalitāti. Visaptverošu un pamatotu datu trūkums ir problēma, kas 
ietekmē ne tikai projektu kvalitāti, bet arī politikas izstrādi ES un dalībvalstu līme -
nī. Ja vien netiks nodrošināta ātra rīcība, šāda situācija saglabāsies nemainīga arī 
2014.–2020. gada periodā (sk. 51. punktu., 84.–94. punktu un 117.–120. punktu).
8. ieteikums
a) Komisijai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu kopīgu metodoloģiju, 
kas nodrošina būtiskus datus par romu kopienu nolūkā uzraudzīt to sociālo 
iekļaušanu, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un ES tiesību aktus, tostarp 
pastāvošās iespējamās atkāpes. Tas jāpaveic, vēlākais, līdz laikam, kad gatavo 
nākamo plānošanas periodu.
b) Komisijai jāmudina dalībvalstis, ievērojot valstu tiesiskos regulējumus un 
ES tiesību aktus, tostarp pastāvošās iespējamās atkāpes, nākamos divus 
gadus visaptverošā veidā vākt statistikas datus par etnisko izcelsmi. Eurostat  
varētu iekļaut attiecīgos jautājumus apsekojumos, piemēram, darbaspēka 
apsekojumā, kā arī Eiropas Savienības statistikā par ienākumiem un dzīves 
apstākļiem.
71 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2016. gada 4. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
72
 Pielikumi I pielikumsPārbaudītās darbības programmas
Dalībvalsts Darbības programmas 2007 .–2013.  gadā Darbības programmas 2014.–2020.  gadā
Bulgārija2007BG161PO001 DP “Reģionālā attīstība” (ERAF)
2007BG051PO001 DP “Cilvēkresursu attīstība” (ESF)2014BG16RFOP001  DP “Izaugsme reģionos” (ERAF)
2014BG05M9OP001  DP “Cilvēkresursu attīstība” (ESF)
2014BG05M2OP001 DP “Gudra izglītība ilgtspējīgai izaugsmei” 
(ESF)
Ungārija 2007HU05UPO001  DP “Sociālā atjaunotne” (ESF)2014HU16M0OP001 DP “Ekonomiskā attīstība un inovācija” 
(vairākfondu DP: ESF un ERAF)
2014HU05M2OP001  DP “Cilvēkresursu attīstība” (vairākfondu DP: 
ESF un ERAF)
Rumānija2007RO051PO001 Nozares DP cilvēkresursu attīstībai (ESF)
2007RO161PO001 Reģionālā DP (ERAF)2014RO05M9OP001 DP cilvēkkapitāla jomā (ESF)
2014RO16RFOP002  Reģionālā DP (ERAF)
Spānija2007ES05UP0002 DP “Cīņa pret diskrimināciju” (ESF)
2007ES051P0005 Reģionālā DP “ESF 2007.–2013. gadā, 
Andalūzija”2014ES05SFOP012 DP “Sociālā iekļaušana un sociālā ekonomika” 
(ESF)
2014ES05SFOP022 Reģionālā DP “ESF 2014.–2020. gadā, Andalū -
zija” (ESF)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
73 Pielikumi 
Struktūrfondu pārvaldes struktūras apmeklētajās dalībvalstīs
BulgārijaESF ERAF
Projekts nr. 1 Projekts nr. 2 Projekts nr. 3 Projekts nr. 4 Projekts nr. 5
Vadošā iestāde (VI)ESF VI  
(Nodarbinātības un sociālās politikas ministrija)ERAF VI  
(Reģ. attīst. un 
celtniecības ministrija)
StarpniekstruktūraNeattiecas, jo VI ir 
labumguvējsIzglītības un zinātnes 
ministrijaValsts iestāde 
(Sociālās palīdzības 
aģentūra)Valsts iestāde  
(Sociālās palīdzības 
aģentūra)Šai ERAF DP 
starpniekstruktūra 
nav paredzēta
Projekta labumguvējsNodarbinātības un 
sociālās politikas 
ministrijaNVOValsts iestāde  
(Dupnicas pašvaldība)Veselības ministrijaValsts iestāde  
(Devņas pašvaldība)
UngārijaESF
Projekts nr. 6 Projekts nr. 7 Projekts nr. 8 Projekts nr. 9 Projekts nr. 10
Vadošā iestāde (VI)ESF VI  
(Cilvēkresursu ministrija)
Starpniekstruktūra nav
Projekta labumguvējsValsts ekonomikas 
ministrija Valsts iestāde  
(Balašaģarmatas cietums) Valsts iestāde  
(Ozdas pašvaldība)NVO
RumānijaESF ERAF
Projekts nr. 11 Projekts nr. 12 Projekts nr. 13 Projekts nr. 14 Projekts nr. 15
Vadošā iestāde (VI)ESF VI  
(ES finansējuma ministrija)ERAF VI  
(Reģ. attīst. un valsts 
pārvaldes ministrija)
StarpniekstruktūraReģionālā (Ziemeļ -
rietumu) starpnieks -
trukt.  
(Nodarbinātības 
ministrijas dep.)Reģionālā (Bukareste) 
starpniekstrukt.  
(Nodarbinātības 
ministrijas dep.)Izglītības ministrija  
(veic starpniekstrukt. 
funkciju)Reģionālā 
(Ziemeļrietumu) 
starpniekstrukt.  
(Nodarbinātības 
ministrijas dep.)Reģionālā 
(Ziemeļrietumu) 
starpniekstrukt.  
(Reģionālās attīst. un 
valsts pārvaldes min. 
dep.)
Projekta labumguvējs NVOValsts iestāde  
(Valsts aģentūra romu 
jautājumos)Valsts iestāde  
(Baja Mares pašvaldības 
Sociālais dienests)
SpānijaESF (DP cīņai pret diskrimināciju) ESF (DP Andalūzijai)
Projekts nr. 16 Projekts nr. 17 Projekts nr. 18 Projekts nr. 19
Vadošā iestāde (VI)ESF VI  
(Nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma ministrija)
Starpniekstruktūra FondsReģionālā starpniekstruktūra  
(Andalūzijas pašvaldība)
Projekta labumguvējs NVO 
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.II pielikums
74 Pielikumi III pielikumsRomu iekļaušanas kopējie pamatprincipi
Desmit kopējie pamatprincipi (KP) tika apspriesti Eiropas platformas romu iekļaušanai pirmajā sanāksmē 
2009. gadā Prāgā. Pēc tam tos kā pielikumu pievienoja 2009. gada 8. jūnijā notikušās Nodarbinātības, sociālās 
politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksmes secinājumiem.
1. Konstruktīva, pragmatiska un nediskriminējoša politika
Romu iekļaušanas politikā ievēro un īsteno Eiropas Savienības pamatvērtības, starp kurām ir cilvēktiesības 
un cieņa, diskriminācijas novēršana, vienlīdzīgas iespējas, kā arī ekonomikas attīstība. Romu iekļaušanas 
politiku integrē vispārējās politikas jomās, jo īpaši tādās kā izglītība, nodarbinātība, sociālās lietas, mājokļi, 
veselības aprūpe un drošība. Šīs politikas mērķis ir nodrošināt romiem efektīvu piekļuvi vienlīdzīgām iespē -
jām dalībvalstu sabiedrībās.
2. Skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšana
Iekļaušanas politikas iniciatīvās būtiska ir skaidri formulētas, bet ne ierobežotas romu mērķgrupas noteik -
šana. Tas nozīmē koncentrēšanos uz romiem kā mērķgrupu, taču neizslēdzot citus iedzīvotājus ar līdzīgiem 
sociāli ekonomiskiem apstākļiem. Saskaņā ar šādu pieeju ar romiem saistītus pasākumus nenošķir no plašā -
kām politikas ierosmēm. Turklāt attiecīgos gadījumos ir jāizvērtē, kāda ietekme uz romu sociālo iekļaušanu 
var būt plašākām politikas jomām un lēmumiem.
3. Starpkultūru pieeja
Ir jāizstrādā starpkultūru pieeja, kurā romi ir iesaistīti kopā ar citām dažādas etniskās izcelsmes grupām. 
Cīnoties pret aizspriedumiem un stereotipiem, ir jāveicina arī starpkultūru mācības un iemaņas, kas ir ļoti 
svarīgas efektīvai saziņai un politikai.
75 Pielikumi III pielikums4. Mērķis panākt romu iekļaušanu plašākā sabiedrībā
Visu iekļaušanas politikas jomu mērķis ir iekļaut romus plašākā sabiedrībā (vispārējās izglītības iestādēs, 
darbavietās un mājokļos). Vietās, kur joprojām pastāv daļēja vai pilnīga izglītības vai mājokļu segregācija, 
romu iekļaušanas politikai ir jāizskauž šis pagātnes mantojums. Ir jāizvairās no mākslīgu un nodalītu “romu” 
darba tirgu veidošanas.
5. Dzimumu līdztiesības aspekta apzināšanās
Romu iekļaušanas politikas ierosmēs jāņem vērā romu sieviešu vajadzības un situācija. Ierosmēs jāpievēršas 
tādiem jautājumiem kā daudzkārtēja diskriminācija un problēmas ar piekļuvi veselības aprūpei un bērnu 
pabalstiem, kā arī vardarbība un izmantošana ģimenē.
6. Uz pierādījumiem balstītas politikas pārņemšana
Izstrādājot romu iekļaušanas ierosmes, dalībvalstīm ir svarīgi mācīties no savas pieredzes, kā arī dalīties 
pieredzē ar citām dalībvalstīm. Ir atzīts, ka romu iekļaušanas politikas izstrādei, īstenošanai un pārraudzībai 
ir vajadzīgs labs pamats, ko veido regulāri apkopoti dati par sociālo un ekonomikas jomu. Attiecīgos gadī -
jumos ir jāņem vērā arī sociālās iekļaušanas politikas piemēri un pieredze, kas gūti darbā ar citām neaizsar -
gātām grupām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās.
7. Eiropas Savienības instrumentu izmantošana
Izstrādājot un īstenojot romu iekļaušanas politiku, dalībvalstīm ir būtiski pilnībā izmantot Eiropas Savienī -
bas instrumentus, tostarp juridiskos instrumentus (Rasu vienlīdzības direktīvu, Pamatlēmumu par rasismu 
un ksenofobiju), finanšu instrumentus (Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu) un koordinācijas ins -
trumentus (atvērto koordinācijas metodi). Dalībvalstīm jānodrošina, ka finanšu instrumenti tiek izmantoti 
saskaņā ar šiem pamatprincipiem, un politikas jomu un projektu izvērtēšanā jāizmanto Eiropas Komisijas 
ekspertu zināšanas. Salīdzinošo pārskatu un paraugprakses nodošanu arī vieglāk veikt EURoma  ekspertu 
līmenī (saskaņā ar struktūrfondiem – Eiropas sociālās iekļaušanas tīkls un romi).
76 Pielikumi III pielikums8. Reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalība
Romu iekļaušanas politikas iniciatīvas dalībvalstīm ir jāplāno, jāizstrādā, jāīsteno un jānovērtē ciešā sadar -
bībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm. Šīm iestādēm ir galvenā loma politikas praktiskā īstenošanā.
9. Pilsoniskās sabiedrības iesaiste
Romu iekļaušanas politikas iniciatīvas dalībvalstīm arī jāplāno, jāizstrādā, jāīsteno un jāizvērtē ciešā sa -
darbībā ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, tādiem kā nevalstiskas organizācijas, sociālie partneri un 
akadēmiskās aprindas / pētnieki. Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana ir atzīta par būtiski svarīgu gan eks -
pertīzes apkopošanai, gan tādu zināšanu izplatīšanai, kuras vajadzīgas, lai politikas procesa gaitā rosinātu 
publiskas debates un atbildību.
10. Aktīva romu līdzdalība
Politikai ir lielāka ietekme, ja romi iesaistās visos procesa posmos. Romiem ir jāpiedalās gan valsts, gan 
Eiropas līmenī, romu ekspertiem un amatpersonām piedāvājot savas īpašās zināšanas, kā arī politikas 
iniciatīvu plānošanā, īstenošanā un izvērtēšanā uzklausot plašu romu ieinteresēto personu loku. Ir ārkārtīgi 
svarīgi iekļaušanas politiku balstīt uz atklātību un pārskatāmību un aizliegtos tematus risināt pienācīgi un 
iedarbīgi. Ļoti svarīgs ir arī atbalsts pilnīgai romu dalībai sabiedriskajā dzīvē, viņu pilsoniskās aktivitātes 
stimulēšanai un cilvēkresursu attīstīšanai.
77 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
II
Komisija atzīmē, ka papildus 1,5 miljardiem euro, kas atbilst ESF investīciju prioritātei Nr. 9 ii), finansējumu, kura mēr -
ķis ir veicināt romu iekļaušanu, nodrošina arī vairākas citas investīciju prioritātes (IP) gan ESF, gan ERAF ietvaros.
IV
Komisija atgādina, ka diskriminācijas novēršana ir horizontāls princips, kas būtu jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot 
partnerības nolīgumus un darbības programmas visos ESI fondos (kā noteikts Kopīgo noteikumu regulas 7. pantā).
Kā noteikts Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 5. pantā un Eiropas Rīcības kodeksā, attiecīgajiem partneriem ir jābūt 
iesaistītiem partnerības nolīgumu un darbības programmu izstrādē un īstenošanā (tostarp uzraudzības komitejās, kā 
paredzēts KNR 48. pantā) ESF un ERAF darbības programmās.
V
Komisija norāda, ka savas kompetences un dalītas pārvaldības ietvaros tā palīdz dalībvalstīm nodrošināt, ka izmai -
ņas, kas ieviestas no 2014.–2020. gadam, kļūs par projektiem, kas dod lielāku ieguldījumu romu integrācijā, un Komi -
sija to panāk, piemēram, novērtējot atbilstošo ex ante  nosacījumu izpildi, sniedzot norādes vai īstenojot padomde -
vējas lomu uzraudzības komitejās.
VI
Komisija atzīst, ka uzraudzīt ES finansēto projektu faktisko ieguldījumu romu integrācijā ir sarežģīti, jo pastāv objek -
tīvi juridiski šķēršļi datu vākšanai, pamatojoties uz etnisko piederību, kā arī tāpēc, ka tiek piemērota skaidri formu -
lētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšanas pieeja, kā rezultātā romi bieži vien nav vienīgā grupa, kas saņem 
sociāli atstumtām grupām paredzētu atbalstu.
Tomēr Komisija uzskata, ka no 2014.–2020. gadam romu integrācijas uzraudzība ievērojami uzlabosies, pamatojoties 
uz ESF ieguldījumu prioritāti Nr. 9 ii), ESF un ERAF darbības programmu atbilstošajiem konkrētajiem mērķiem un ESF 
kopējā iznākuma rādītāja piemērošanu dalībniekiem, kā arī īpašiem programmas rādītājiem un mērķiem.
1. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
Komisijas atbilde 78
1. ieteikums a)
Komisija atgādina, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi jeb ESIF) atbalsts pasākumiem attiecībā uz 
sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, var būt tikai indikatīvs, ņemot vērā, ka dalībvalstīm tiek prasīts 
sniegt finanšu datus tikai tad, ja ir izvēlēta īpašā ESF investīciju prioritāte Nr. 9 ii) un/vai ir noteikti īpaši mērķi/uzde -
vumi/rādītāji citos ESF un ERAF attiecīgajos tematiskajos mērķos.
1. ieteikums b)
Komisija uzsver, ka, ja KNR ietverts vispārējs ex ante  nosacījums par diskriminācijas novēršanu attiecībā uz visiem ESI 
fondiem, šā nosacījuma izpildes novērtējumā vērtē tikai tos kritērijus, kas paredzēti ESIF regulās. Turklāt, valsts un 
reģionālās kompetences ietvaros lemjot par konkrētiem un atbilstīgiem politikas pasākumiem, tostarp par stratēģiju 
saturu, būtu jāievēro subsidiaritātes princips.
Tika sagaidīts, ka gadījumos, kad dalībvalstis izvēlas īpašo ESF investīciju prioritāti Nr. 9 iii), t.i., “Visu veidu diskrimi -
nācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana”, tās savās darbības programmās iekļaus konkrētus mērķus un 
uzdevumus. Tas jo īpaši attiecas uz tām dalībvalstīm, kuras saņēmušas konkrētai valstij adresētus ieteikumus (KVAI) 
šajā jomā.
1. ieteikums c)
KNR 5. pantā noteikts, ka attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, ir daļa no partnerības un daudzlī -
meņu pārvaldības principa. Saskaņā ar KNR 5. panta 2. punktu partnerus cita starpā iesaista partnerības nolīgumu 
sagatavošanā, kā arī darbības programmu sagatavošanā un īstenošanā.
2. ieteikums a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam, uzskata, ka tas būtu jāīsteno darbības programmu līmenī, un uzsver, ka jau veic 
pasākumus šajā jomā.
Kā norādīts 38. punktā, Komisija 2015. gadā ir izdevusi tematiskās “Vadlīnijas dalībvalstīm par Eiropas strukturālo un 
investīciju fondu izmantošanu izglītības segregācijas un teritoriālās segregācijas novēršanai”. Dalībvalstis ir aicinātas 
ievērot vadlīnijās sniegtos plānošanas un īstenošanas norādījumus, lai novērstu un apkarotu segregāciju gan izglītī -
bas, gan mājokļu jomā, ar ko saskaras sociāli atstumtas kopienas, tostarp romi.
Komisija pilnībā apzinās, ka efektīvai īstenošanai vietējā līmenī ir izšķiroša nozīme. Tādēļ Komisija ir nolīgusi eksper -
tus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot norādījumus, kas galvenokārt adresēti Čehijai, Slovākijai, Ungārijai, Rumānijai 
un Bulgārijai.
Darbības programmu (DP) pārdale un izmaiņas tajās parasti būtu jāveic pēc dalībvalstu iniciatīvas.
Komisijas atbilde 79
2. ieteikums b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka jau veic pasākumus šajā jomā.
Komisija pilnībā izmantos valstu progresa ziņojumus, tostarp uzraudzības komitejas sanāksmēs, lai mudinātu 
dalībvalstis pēc vajadzības intensificēt ESI fondu atbalstītos pasākumus, kas paredzēti, lai labāk risinātu apzinātās 
problēmas, kuras saistītas ar romiem. Pēc šīs diskusijas dalībvalstis var iesniegt pieprasījumus par DP grozījumiem, 
kā noteikts KNR 30. panta 1. punktā.
Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar KNR 23. panta 1. punkta a) apakšpunktu tā var izmantot savas pilnvaras tikai, 
lai pieprasītu dalībvalstīm pārplānot to DP , lai risinātu ar romiem saistītās problēmas, kas apzinātas konkrētām val -
stīm adresētajos ieteikumos, un ja šo problēmu risināšanai vajadzīga finansējuma pārdale.
3. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
ESIF regulās ir aplūkoti dažādi veidi, kā finansēt ilgtspējīgas darbības, lai efektīvi atbalstītu romu integrāciju.
Pirmkārt, 2014.–2020. gada plānošanas perioda ietvaros ir iespējams veikt ilgtermiņa (7 gadu) darbības, un katra 
konkrēta projekta ilgumam būtu jābūt samērīgam ar plānotajiem mērķiem.
Otrkārt, ESF regulā iekļauta sistēma, kā labāk konstatēt pozitīvus rezultātus attiecībā uz sociāli atstumtu grupu (tajā 
skaitā romu) iekļaušanu, izmantojot kopējā iznākuma un ilgtermiņa rezultātu rādītājus, kuru mērķis ir veicināt ESF 
attiecībā uz sociāli atstumtām romu kopienām finansēto darbību ilgtspēju.
Treškārt, attiecībā uz infrastruktūras projektiem, ko finansē no ERAF, tāpat kā attiecībā uz jebkuru nozari dalībvalstij 
būtu jāapsver, kā tiks nodrošināta projekta ilgtspēja gadījumos, kad tas ir nepieciešams pēc projektu pabeigšanas 
(piemēram, uzturēšana).
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un pēc iespējas ņems to vērā nākamajā plānošanas periodā.
Attiecībā uz 2014.–2020. gada finansēšanas periodu jānorāda, ka romu integrācijas mērķi ir atspoguļoti jau ESIF 
satvarā dalībvalstu darbības programmu koncepcijā, kur ietverts tieši ar romiem saistīts ex ante  nosacījums.
Darbības programmu pārskatīšanas iniciatīva ir galvenokārt dalībvalstu ziņā. Saskaņā ar KNR dalībvalstu iesnieg -
tajām prasībām grozīt programmas ir jābūt pienācīgi pamatotām, un tajās jo īpaši jāizklāsta programmas izmaiņu 
paredzamā ietekme uz Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un programmā noteikto 
konkrēto mērķu izpildi.
Saskaņā ar tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam, uz ko attiecas revīzijas, attiecīgās darbības programmas vado -
šajai iestādei ir pienākums izveidot sistēmu, kas datorizētā formā ierakstītu un glabātu datus par katru vajadzīgo 
darbību, tostarp uzraudzības un novērtēšanas nolūkos. Tas attiecas uz finanšu datiem, kā arī iznākumiem un 
rezultātiem.
Komisijas atbilde 80
5. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm, un vērš uzmanību uz to, ka līdztekus juridiskiem ierobežoju -
miem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, vairākās dalībvalstīs uz visiem ar romiem saistītiem rādī -
tājiem attiecas tā saukto slepeno datu aizsardzības režīms (Direktīvas 95/46/EK 8. pants). Personas saglabā tiesības 
nepiekrist datu ievākšanai. Tādēļ dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESIF finansētos pasākumos, galvenokārt ir 
balstīti pašdeklarācijās.
6. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
Tomēr Komisija uzsver, ka, lai pilnīgi īstenotu ieteikumu attiecībā uz iespēju, ka ESF varētu finansēt jebkādus sociālās 
iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no saiknes ar nodarbinātību, būtu vajadzīgas izmaiņas Līgumā, grozot ESF pama -
tuzdevumu, kas noteikts 162. pantā.
Komisija turklāt uzskata, ka ESF regula pašreizējā formulējumā un interpretēta saskaņā ar LESD 162. pantu jau juri -
diski drošā veidā var risināt jautājumu par romu integrāciju, izmantojot sociālās iekļaušanas tematisko mērķi.
Šajā saistībā ESF var finansēt romu integrācijas pasākumus ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir daļa no integrētu dar -
bību kopuma, kuru mērķis ir kaut vai netieši pietuvināt romus darba tirgum.
Šī juridiskā interpretācija par ESF ietvaros īstenoto romu integrācijas pasākumu atbilstību ir paziņota dalībvalstīm 
2015. gada novembrī.
Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā jautājumā nav juridiskas nenoteiktības.
7. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un saistībā ar nākamās daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu, izskatot finansē -
juma piešķiršanas kritērijus, apsvērs to, kāda nozīme būtu jāpiešķir sociālās iekļaušanas problēmām, kā arī vajadzību 
no jauna pārskatīt resursu piešķiršanu, lai atbalstītu sociāli atstumtas kopienas.
8. ieteikums a)
Komisija nepieņem šo ieteikumu.
Kaut arī tā vienmēr ir gatava sadarboties ar dalībvalstīm, ņemot vērā valstu situāciju un pieeju dažādību, kā arī 
nepieciešamību ievērot subsidiaritātes principu, Komisija uzskata, ka nav iespējams vai arī nav lietderīgi izstrādāt 
kopēju metodiku šajā jomā.
8. ieteikums b)
Komisija nepiekrīt ieteikumam, jo uzskata, ka šis jautājums ir jāatstāj dalībvalstu ziņā saskaņā ar subsidiaritātes 
principu.
Turklāt Komisija darbaspēka apsekojumā un Eiropas Savienības statistikā attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstāk -
ļiem neplāno vākt statistikas datus par etnisko piederību. Vākt statistikas datus par romu izcelsmes iedzīvotājiem ir 
tehniski un juridiski ļoti sarežģīti, kā arī dārgi.
Komisijas atbilde 81
Ievads
12
Komisija atzīmē, ka papildus 1,5 miljardiem euro, kas atbilst ESF investīciju prioritātei Nr. 9 ii), finansējumu, kura mēr -
ķis ir veicināt romu iekļaušanu, nodrošina arī vairākas citas investīciju prioritātes gan ESF, gan ERAF ietvaros.
Piezīmes
30
Laikposmā no 2007.–2013. gadam ESF regulā tika izmantota integrēta pieeja, kas nebija vērsta tieši uz romiem, bet 
vispārīgāk uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Romu integrācija ietilpa prioritātē “nelabvēlīgākā situācijā esošo 
personu sociālās iekļaušanas stiprināšana”.
Dažas dalībvalstis ir arī skaidri ietvērušas jautājums par romu integrāciju valsts stratēģiskajā ietvardokumentā struk -
tūrfondu plānošanas laikposmā no 2007.–2013. gadam.
34
Komisija norāda, ka ES regulējums nepārprotami atzīst, ka “pirmkārt, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka romi netiek 
diskriminēti un attieksme pret viņiem ir tāda pati kā pret jebkuriem citiem ES pilsoņiem ar vienlīdzīgu piekļuvi visām 
pamattiesībām, kā noteikts ES Pamattiesību hartā”. Vienlīdzīga attieksme ir horizontāls princips un ir uzskatāma 
par efektīvas romu integrācijas priekšnoteikumu. ES iestādes un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par to, lai uzlabotu 
romu sociālo iekļaušanu, izmantojot visus instrumentus un politiku saskaņā ar to attiecīgo kompetenci, dalībvalstīm 
saskaņā ar subsidiaritātes principu ir galvenā atbildība un kompetences, lai mainītu sociāli atstumto iedzīvotāju 
grupu stāvokli.
39
Partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība ir noturīgs dalītas pārvaldības fondu pamatprincips (kas tika izmantots 
arī iepriekšējā plānošanas periodā), un kā tāds tas ir iestrādāts arī KNR 5. pantā, kas reglamentē ESI fondus 2014.–
2020. gadā. Rīcības kodekss, kas pieņemts ar Komisijas deleģēto regulu, palīdz dalībvalstīm organizēt partnerību un 
aptver daudzus praktiskus jautājumus, piemēram, atlasīto partneru reprezentativitāti, atlases procedūras, proce -
suālās prasības, kuru mērķis ir nodrošinātu laikus īstenotu, jēgpilnu un pārredzamu apspriešanos, kā arī partneru 
pārstāvības principu visā ciklā, tostarp uzraudzības komitejās.
40
Komisija norāda, ka tā ir sniegusi būtisku finansējumu abām minētajām kopīgajām programmām ( ROMACT  un 
ROMED ).
Komisijas atbilde 82
44
Kaut arī Spānijas romu integrācijas valsts stratēģijā (RIVS) nav noteikti mērķi attiecībā uz diskriminācijas novēršanu, 
tajā uzsvērta nepieciešamība nodrošināt papildināmību un sinerģiju ar Otro pilsonības un integrācijas plānu 2011.–
2014. gadam un Valsts stratēģiju cīņai pret rasismu, diskrimināciju, ksenofobiju un neiecietību, kas paredz konkrētus 
pasākumus cīņai pret diskrimināciju.
45
Kā aprakstīts Ungārijas RIVS, sociālās iekļaušanas politikas mērķis nav tikai romi, tā ir vērsta uz pēc iespējas plašāku 
cilvēku grupu. Tās mērķi ir samazināt to personu īpatsvaru, kas dzīvo nabadzībā vai sociālā atstumtībā, mazināt 
kavētos sociālos maksājumus bērniem no nelabvēlīgām ģimenēm un samazināt sociālās atšķirības starp romiem un 
pārējiem iedzīvotājiem. Darbs šo mērķu sasniegšanai notiek horizontāli piecās jomās: uzlabojot darba tirgus iespējas 
ilgtermiņa bezdarbniekiem darbaspējīgā vecumā; samazinot bērnu nabadzību; novēršot ar socializēšanos saistītas, 
kā arī sociāli kulturālas problēmas; risinot problēmas, kas saistītas ar izglītību un darba tirgus iespējām romu sievie -
tēm; novēršot attīstības atšķirības mazāk attīstītos apgabalos.
49
Savā 2015. gada novērtējumā par progresu, kas gūts, īstenojot RIVS attiecībā uz Bulgāriju, Komisija norādīja, ka 
valsts kontaktpunktam romu integrācijai (VRK) “trūkst cilvēkresursu un politisko resursu, lai efektīvi īstenotu savas 
pilnvaras un gūtu pārliecinošu progresu”. Tomēr RIVS īstenošana ir ļoti atkarīga no ESIF. Tādējādi praksē valsts kon -
taktpunktu romu integrācijai tā funkciju pildīšanā atbalsta papildu struktūras. 2015. gadā ESIF galvenās koordinējo -
šās struktūrvienības vadībā, piedaloties VRK, attiecīgajām (nodarbinātības, izglītības, veselības, reģionālās attīstības 
un lauksaimniecības) ministrijām ministru vietnieku līmenī, ekspertiem (RIVS 6 prioritāro jomu koordinatori), kā arī 
pašvaldību pārstāvjiem, tika izveidota starpministriju darba grupa ESIF intervenču plānošanai un koordinēšanai 
2014.–2020. gadam.
50 Otrais ievilkums
Komisija atzīmē, ka pašreizējā politiskajā situācijā ir vērojamas tendences, kuru rezultātā romu problēmām Bulgārijā 
var tikt veltīta aizvien lielāka uzmanība.
51 Pirmais ievilkums
Bulgārijā RIVS īstenošanas gada uzraudzība notiek, pamatojoties uz visu attiecīgo iestāžu un pašvaldību administra -
tīvajiem pārskatiem, un tā tiks vēl vairāk nostiprināta, izmantojot jaunu uzraudzības sistēmu, kuru plānots pabeigt 
līdz 2016. gada decembra beigām.
54
Skatīt Komisijas atbildi uz 50. punktu attiecībā uz Bulgāriju.
Komisijas atbilde 83
60
Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas apsvērumam, ka pastāv juridiska nenoteiktība. ESF pamatuzdevums, kā noteikts 
LESD 162. pantā, ir uzlabot darba ņēmēju darba iespējas iekšējā tirgū. Tāpēc tematiskā mērķa Nr. 9 par sociālo 
iekļaušanu piemērošana saskaņā ar LESD 162. pantu nozīmē, ka ESF var finansēt jebkādus romu integrācijas pasā -
kumus, kuri ir daļa no integrētu darbību kopuma, kas kaut vai netieši pietuvina romus darba tirgum. Šī juridiskā 
interpretācija par ESF ietvaros īstenoto romu integrācijas pasākumu atbilstību ir precizēta un paziņota dalībvalstīm 
2015. gada novembrī. ESF atbalstu iespējams papildināt ar citiem instrumentiem, piemēram, Eiropas atbalsta fondu 
vistrūcīgākajām personām ( FEAD ), ko dalībvalstis var izmantot, lai apmierinātu pamatvajadzības un nodrošinātu 
materiālo palīdzību romiem.
Komisija arī atzīmē, ka Revīzijas palāta savā izlasē ir iekļāvusi tikai pabeigtus ERAF mājokļu projektus. Ņemot vērā 
regulas grozīšanas datumu un laiku, kas vajadzīgs šādu projektu sagatavošanai, revīzijas veikšanas laikā vairāki pro -
jekti vēl nebija pabeigti.
61
Komisija norāda, ka noteikumos netika prasīts, lai programmā būtu iekļauti šādi rādītāji. Tomēr attiecībā uz ESF 
XXIII pielikumā iekļauta prasība ziņot par minoritāšu un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu faktisko līdzdalību ESF 
pasākumos.
Komisija norāda, ka, tā kā 2007.–2013. gada plānošanas periodā ESF izmantoja integrētu pieeju, kuras mērķis bija 
atbalstīt nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, mērķgrupu definīcijas, kā arī konkrētu mērķu, uzdevumu un rādītāju 
izmantošana tika atstāta dalībvalstu ziņā, pamatojoties uz problēmām, ar kurām tās saskaras, kā izklāstīts valsts 
reformu programmās (VRP) un valsts rīcības plānos sociālās iekļaušanas jomā (VRPSIJ).
62
Finanšu informācijas trūkums ir skaidrojams ar to, ka ESF atbalsts nebija attiecināms tikai uz romu izcelsmes 
iedzīvotajiem.
64
Piemēram, Ungārija un Čehijas Republika jau pirms grozījuma uzsāka darbības, ko atbalsta ERAF un kas vērstas uz 
nelabvēlīgiem rajoniem, kurus apdzīvo romi.
65
Komisija atzīmē, ka saskaņā ar ES tiesisko regulējumu attiecībā uz datu aizsardzību, personām ir tiesības nepiekrist 
tādu datu vākšanai, kas saistīti ar etnisko piederību. Tāpēc ievāktie dati par etnisko piederību varētu nebūt pietie -
kami uzticami, lai ar tiem pamatotu lēmumu par romu integrācijai nepieciešamo finansējuma līmeni.
Dažas dalībvalstis (piemēram, Ungārija, Slovākija) vajadzību apzināšanai un nepieciešamā finansējuma noteikšanai ir 
ieviesušas vai nu etniskus, vai sociāli ekonomiskus reprezentatīvus rādītājus (piemēram, nabadzības kartes, izolētās 
apkaimes pilsētās un laukos, galējā nabadzībā dzīvojošas personas). Ar šīm pieejām tiek nodrošināta romu kopienu 
iesaistīšana.
Skatīt arī Palātas ziņojuma 87. punktu.
Turklāt vairākās dalībvalstīs datu vākšana par etnisko piederību ir aizliegta ar likumu.
Komisijas atbilde 84
68
Komisija uzsver, ka attiecīgajā darbības programmā skaidri un atkārtoti noteikts, ka izglītojošiem pasākumiem 
vajadzētu veicināt iekļaujošu izglītību un segregācijas novēršanu, un tajā iekļauts īpašs rādītājs, kas attiecas uz to 
izglītības iestāžu skaitu, kas piedalās segregācijas novēršanas programmās.
Uzaicinājumos iesniegt projektu priekšlikumus, kas izstrādāti, pamatojoties uz darbības programmām, ietvertas 
sīkākas norādes par īpašajām prasībām, kas saistītas ar izglītības pasākumiem. Minētās prasības ir apspriestas ar 
uzraudzības komitejām, kurās padomdevējas statusā piedalās arī Komisija.
Norādījumos par ESI fondu izmantošanu segregācijas novēršanai sniegti metodiski norādījumi, kas jāievēro, izstrā -
dājot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un īstenojot projektus.
Turklāt sarunu gaitā Ungārija ir ņēmusi vērā KVAI un ir izraudzījusies attiecīgo IP , kas var sniegt atbalstu romu 
kopienām.
2015. gadā Komisija no Ungārijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju par atbalstu, kas paredzēts valsts finansē -
tas izglītības sistēmas izstrādei, un vēlētos iepazīties ar detalizētāku aprakstu par šajā jomā pieejamo finansējumu.
5. izcēlums. ESI fondu satvarā īstenotu desegregācijas pasākumu trūkums izglītības 
jomā Ungārijā
Komisija norāda, ka vietēja līmeņa plāns vienlīdzīgu izglītības iespēju veicināšanai ir priekšnoteikums tam, lai vietē -
jās pašvaldības varētu pieteikties līdzekļiem, tostarp no ESI fonda līdzekļiem atbalstītām darbībām.
2014.–2020. gada ERAF/ESF cilvēkresursu attīstības darbības programmā ir skaidri un atkārtoti pausta apņemšanās 
novērst segregāciju, kā arī ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir segregācijas novēršana (piemēram, izglītība, 
mājokļi).
Attiecībā uz minēto pasākumu detalizācijas pakāpi skatīt Komisijas atbildi uz 68. punktu.
69
Komisija norāda, ka vairākas ESF un ERAF investīciju prioritātes, kas atbilst KNR 8., 9. un 10. tematiskajam mērķim 
attiecībā uz nodarbinātību, sociālo iekļaušanu un izglītību ar būtiskiem līdzekļiem atbalsta arī romu integrāciju 
tādās jomās kā iekļaujoša izglītība, sociālie mājokļi, piekļuve sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem. 
Turklāt minētās prioritātes attiecīgos gadījumos palīdz īstenot KVAI (piemēram, attiecībā uz pirmsskolu un izglītības 
infrastruktūru).
Tas atbilst Kopējam pamatprincipam Nr. 2 par “skaidri formulētas, bet ne ierobežotas mērķgrupas noteikšanu” un 
Nr. 4 “panākt romu iekļaušanu plašākā sabiedrībā”. Saskaņā ar šiem principiem, lai novērstu romu kopienu turpmāku 
izolāciju, romu iekļaušanai vajadzētu būt neatņemamai sociālās iekļaušanas un nabadzības izskaušanas pasākumu 
daļai.
Kā to 8. izcēlumā apstiprinājusi Palāta, labs piemērs tam ir Slovākijas DP cilvēkresursu jomā. Slovākija piekrita Komi -
sijas ieteikumam izveidot vairākfondu DP ar diviem īpašiem prioritārajiem virzieniem attiecībā uz ERAF un ESF, katrā 
no tiem nosakot vairākus konkrētus mērķus, kas jāīsteno integrēti.
Komisijas atbilde 85
73
Komisija norāda, ka IP Nr. 9 ii) apakšpunkts tika sistemātiski izvēlēts darbības programmām dalībvalstīs, kurās ir 
visaugstākais romu izcelsmes iedzīvotāju īpatsvars (piemēram, Bulgārijā, Čehijas Republikā, Ungārijā, Rumānijā un 
Slovākijā) un kuras saņēma KVAI par romu iekļaušanu.
Spānijā valsts darbības programmā sociālās iekļaušanas jomā, kas darbojas visā Spānijas teritorijā, ir ietverti notei -
kumi par romu integrācijas pasākumiem saskaņā ar IP Nr. 9 ii).
Ar mērķi pieņemt iekļaujošu pieeju Spānija vienojās ar Komisiju par visaptverošu sociālās iekļaušanas pasākumu 
īstenošanu saskaņā ar IP Nr. 9 i) attiecībā uz dažādām neaizsargātām grupām, tostarp romiem. Andalūzijas gadījumā 
pasākums, kurš ir iekļauts reģionālajā ESF darbības programmā investīciju prioritātes Nr. 9 i) ietvaros un kura nosau -
kums ir “Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación 
o Riesgo de Exclusión Social”, ir vērsts uz konkrētām vietējām teritorijām, kuras skar nabadzība un ar sociālo iekļau -
šanu saistītas problēmas, un sniedz palīdzību nodarbinātības, mājokļu, sociālās integrācijas, izglītības u.c. jomās. 
Komisija uzskata, ka minētais pasākums, kā arī valsts darbības programma var efektīvi aptvert romu izcelsmes 
iedzīvotājus Andalūzijā.
Attiecībā uz Ungāriju DP “Cilvēkresursi”, kam 2014.–2020. gadā ir papildinoša struktūra, kura attiecas uz Ungārijas 
6 konverģences reģioniem, savas 1. prioritātes ietvaros ir saņēmusi piešķīrumu investīciju prioritātei Nr. 9 ii), kā arī 
attiecībā uz starpvalstu sadarbību un finanšu instrumentu – 5. prioritātes ietvaros.
75
Komisija norāda, ka attiecībā uz finanšu palīdzību, kas ir pieejama dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politiku, resursu 
piešķiršana notiek, ievērojot sadales koeficientu, kura pamatā ir kritēriji, kas saistīti ar kopējo kohēzijas mērķi, un 
kurš tādēļ galvenokārt atspoguļo to attīstības līmeni. Šajā saistībā finansiālā atbalsta līmenis atspoguļo arī finan -
sēšanas iespējas dalībvalstīs un reģionos un palīdz tiem risināt to svarīgākās problēmas, tostarp saistībā ar sociālo 
iekļaušanu. Turklāt dalībvalstu pienākums piešķirt noteiktu minimālu daļu līdzekļu ESF (KNR 92. panta 4. punkts), 
pienākums vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem piešķir tematiskajam mērķim Nr. 9 “sociālās iekļautības veicinā -
šana un cīņa ar nabadzību un jebkāda veida diskrimināciju” (ESF regulas 4. panta 2. punkts), kā arī vajadzība kon -
centrēt atbalstu, ņemot vērā attiecīgos KVAI (KNR 18. pants), nodrošina, ka visās dalībvalstīs, kur romu integrācija ir 
īpaša problēma, ir pieejami pietiekami ESI fondu līdzekļi šo problēmu risināšanai.
79
Komisija norāda, ka bieži vien diskriminācijas novēršanas pasākumi ir iekļauti konkrētā mērķī un citu IP darbību 
piemēros, tostarp Nr. 9 ii), kā arī 9 i).
Ungārijā diskriminācijas novēršana tiek aplūkota kā horizontāls elements partnerattiecību nolīguma sarunās un DP 
piešķīrumu struktūras plānošanā. Tas ir dalībvalsts ziņā.
Bulgārijā, lai gan IP Nr. 9.3 nav izvēlēta par investīciju prioritāti, diskriminācijas novēršanas izpratnes veicināšanas 
pasākumi, kuru mērķis ir cīnīties pret stereotipiem un veicināt etnisko kopienu kultūras identitātes, ir iekļauti DP 
„Cilvēkresursu attīstība” un “Zinātne un izglītība viedai izaugsmei” kā instruments, ar ko novērst diskrimināciju un 
veicināt vienlīdzīgas iespējas.
Rumānijā ESF finansētajā DP “Cilvēkkapitāls” (CKDP) pārstāvēts viedoklis, ka sociālā atstumtība nav saistīta ar etnisko 
piederību, bet nabadzību kopumā. Tāpēc programma ir īpaši vērsta uz romiem, neizslēdzot citas sociāli atstumtas 
un nelabvēlīgos apstākļos esošas grupas.
Komisijas atbilde 86
83
Skatīt Komisijas atbildi uz 39. punktu.
Komisijas kopējā atbilde uz 84.–85. punktu.  
Komisija uzsver, ka līdztekus juridiskiem ierobežojumiem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, dažās 
dalībvalstīs personām ir tiesības atteikties sniegt vācamos datus. Dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESF finan -
sētos pasākumos, galvenokārt ir balstīti pašdeklarācijās. Tomēr visus dalībniekus, uz kuriem attiecas investīciju 
prioritāte Nr. 9 ii), var uzskatīt par daļu no tādām sociāli atstumtām kopienām, kā, piemēram, romi, un tas atvieglos 
ziņošanu par šo mērķgrupu 2014.–2020. gada plānošanas periodā.
Komisijas kopējā atbilde uz 86. un 87 .  punktu.  
Komisija atzīmē, ka Pamattiesību aģentūra nav kompetenta iestāde attiecībā uz Savienības tiesību normu 
interpretāciju.
Komisija uzsver, ka ar etnisko izcelsmi saistītu datu vākšana dažās dalībvalstīs ir nelikumīga un ka tas ir valsts kom -
petencē. Ja datus nevar vākt likumīgi, jautājums par to apstrādi kļūst lieks.
Uz Palātas minētajām praktiskajām alternatīvām attiecībā uz tādu datu apkopošanu, kas saistīti ar etnisko piederību, 
attiecas būtiski ierobežojumi uzraudzības nolūkos, lai gan tās varētu nodrošināt kvalitatīvus pierādījumus par ESF 
atbalstu ESF romu dalībniekiem.
Tā kā šo alternatīvu pamatā ir pašdeklarācijas un tām vajadzīga piekrišana, to uzticamība varētu būt mazāka (varētu 
būt neliels atbilžu skaits saistībā ar nevēlēšanos pašdeklarēties un/vai atbildēt, un atbildes varētu būt neobjektī -
vas). Neskaidrības attiecībā uz novērotās iedzīvotāju kopas faktisko skaitu varētu kavēt arī paraugu ievākšanu un 
ekstrapolāciju.
Rumānijas valdības 2015. gadā pieņemtajā RIVS kā atsauces dati izmantoti dati no 2011. gadā notikušās tautas skaitī -
šanas, pamatojoties uz heteroidentifikāciju: pašdeklarētais romu skaits ir 3,3 % no visiem iedzīvotājiem, t.i., 621 573 
personas.
Rumānijas iestādes stratēģijā norāda, ka aplēses attiecībā uz romu izcelsmes iedzīvotāju skaitu ir dažādas, un atsau -
cas uz Eiropas Padomes un Pasaules Bankas aplēsēm, tomēr atskaites punkts ir noteikts saskaņā ar tautas skaitīšanas 
rezultātiem.
Tā vietā ESF līdzfinansētajā DP “Cilvēkkapitāls” ņemtas vērā Eiropas Padomes aplēses par to, ka Rumānijas romu 
skaits sasniedz 1,85 miljonus. Tāpēc atskaites punkta un ar etnisko piederību saistīto datu ticamība uzraudzības 
nolūkos joprojām nav augsta.
Komisijas atbilde 87
88
2007.–2013. gadā nebija izvirzīta prasība ziņot par romiem kā par atsevišķu kategoriju, un tādējādi iegūt šādus datus 
no atbalsta saņēmējiem.
Dalībvalstīm tika prasīts tikai sniegt ESF darbībās iesaistīto dalībnieku raksturojumu (un apkopotus datus par tiem). 
Saskaņā ar valsts likumiem dati par romu izcelsmes dalībniekiem to dalījumā pēc neaizsargātajām grupām bija 
iekļauti kategorijās „Minoritātes” vai “Citas nelabvēlīgos apstākļos esošas grupas”.
2007.–2013. gada DP arī nebija iekļauti ar romiem saistīti kopējie iznākuma rādītāji, kas attiecīgajās DP minēti kā 
“programmas rādītāji” un apkopoti ES līmenī.
Romi kā atsevišķa kategorija gada īstenošanas ziņojumos būtu norādīti tikai tad, ja šāds specifisks rādītājs būtu 
izvēlēts, nosakot DP mērķus.
89
Spānijā 2007.–2013. gadā romu izcelsmes iedzīvotāji nebija īpaša mērķa grupa daudzās darbībās; tāpēc nebija pie -
nākuma norādīt dalībnieku etnisko piederību. Turklāt, kā atzīts Padomes ieteikumā par romu efektīvu integrāciju, 
datu ievākšana attiecībā uz etnisko piederību var būt sensitīvs jautājums un dalībvalstīm būtu jāļauj izvēlēties savas 
pārraudzības metodes saskaņā ar subsidiaritātes principu.
90
2014.–2020. gada plānošanas periodā DP ir iekļauti noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajās arī 
uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt Komisija snie -
dza praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.
Ir arī jauna prasība datorizētā formā reģistrēt un glabāt katras darbības izpildes datus, lai tos varētu apkopot, ja tas 
vajadzīgs uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaudes un revīzijas vajadzībām (24. panta 2. punkts 
Komisijas Deleģētajā regulā 480/2014).
Rumānijā “Cilvēkkapitāla” DP 2014.–2020. gadam noteikti un aplūkoti trīs veidu rādītāji, kas paredz tiešo rezultātu 
un koprezultātu rādītājus programmas līmenī, kuri vēlāk ir definēti konkrētās pamatnostādnēs, ko pievieno katram 
uzaicinājumam iesniegt pieteikumus.
91
Nosakot par mērķi mazāk aizsargātas grupas, dažkārt ir lietderīgi nenoteikt kvantitatīvus rezultatīvos mērķus (pret -
statā iznākumu rezultātiem), lai novērstu “atsijāšanas” efektu (t.i., ka intervencei tiek izvēlētas mazāk nelabvēlīgos 
apstākļos esošas grupas, lai nodrošinātu augstākus panākumu rādītājus).
Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu katra attiecīgā rezultāta rādītāja mērķi ir jānosaka darbības līmenī 
(skatīt Komisijas Deleģētās regulas 480/2014 III pielikumu).
Komisijas atbilde 88
92
Kaut arī 2014.–2020. gada ESF regulas I pielikumā nav paredzēts precīzs kopējs rādītājs attiecībā uz romu izcelsmes 
dalībniekiem, romu integrācijas uzraudzība ievērojami uzlabosies gadījumos, kad ir panākta vienošanās par īpašiem 
rādītājiem DP vai ja konkrētais mērķis vērsts vienīgi uz romu tautības iedzīvotājiem.
Turklāt datu vākšana par individuāliem dalībniekiem uzlabos iespēju iestādēm, kas atbild par darbībām, kā arī vado -
šajām iestādēm apkopot un uzraudzīt datus par romu izcelsmes dalībniekiem, tostarp par sasniegtajiem rezultātiem.
Ja darbību mērķgrupa ir tikai romi, detalizēta informācija par sociālekonomiskajiem raksturlielumiem un darba 
tirgus situāciju, kā arī ESF dalībnieku rezultāti tiks apkopoti, izmantojot kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus un 
jebkādus DP noteiktos papildu specifisko rādītājus. Tas attiecas arī uz IP , kuru mērķgrupa nav tikai romi, bet attiecībā 
uz kuriem DP paredzēti īpaši rādītāji. Tie ir jāreģistrē un jāglabā darbības līmenī, kā noteikts Komisijas 2014. gada 
3. marta Deleģētās Regulas (ES) Nr. 480/2014 III pielikumā.
93
Palātas konstatētās nepilnības tiek risinātas, izmantojot pašreizējo tiesisko regulējumu.
Dalībvalstis, kas saskaras ar būtiskām problēmām romu sociālās iekļaušanas jomā, risina šīs problēmas, izmantojot 
atsevišķu ieguldījumu prioritāti Nr. 9 ii), kas attiecas uz sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem. Šajā gadī -
jumā detalizēta informācija par sociāli ekonomiskajiem apstākļiem un darba tirgus stāvokli, kā arī par rezultātiem, ko 
guvuši ESF dalībnieki, uz kuriem attiecas IP , tiks apkopota, izmantojot kopējos iznākuma un rezultātu rādītājus.
Turklāt ar romiem saistītās programmas īpašie rādītāji var sniegt konkrētu informāciju par romiem. Pieņemtajās 
darbības programmās uz romiem attiecas 69 īpašie programmas rādītāji, jo īpaši Horvātijā, Rumānijā, Slovēnijā un 
Spānijā.
Ex ante  nosacījumu esība šajā jomā uzlabos dalībvalstu uzraudzību šajā jomā. Dalībvalstīm līdz 2016. gada beigām 
jāizpilda visi ex ante  nosacījumi.
96
Komisija uzsver, ka atlases kritērijiem vajadzētu būt saskaņā ar konkrētajiem mērķiem, kas noteikti darbības prog -
rammās. Tādēļ, ja DP konkrētie mērķi neattiecas uz romiem, atlases kritēriji attieksies uz nelabvēlīgā situācijā eso -
šām grupām, kā norādīts DP konkrētajos mērķos.
ERAF vadošā iestāde Bulgārijā bija noteikusi mērķa grupu, kas ietvēra ne tikai romus, jo uzaicinājumi iesniegt priekš -
likumus bija veidoti tā, lai būtu pieejami visām sociāli atstumtajām kopienām, ne tikai romiem.
Komisijas atbilde 89
98
2014.–2020. gada plānošanas periodā DP ir iekļauti noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajās arī 
uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt DP sniedz 
praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.
Attiecībā uz ERAF 2007.–2013. gadā ziņošana par rādītājiem programmas līmenī nebija obligāta. Rādītāji projekta 
līmenī ir iekļauti attiecīgajos pieteikumos, un tos uzrauga dalībvalstis.
Komisija saņem minētos pieteikumus tikai attiecībā uz lieliem projektiem.
99
Plānošanas periodā no 2007.–2013. gadam ES normatīvajās prasībās nebija ietverta prasība norādīt kopēju rezultātu 
rādītājus katrai mērķa grupai.
Apzīmējumu “neaizsargātas grupas” var izmantot, lai sasniegtu plašāku sabiedrību, kuru dzīves apstākļi ir līdzīgi kā 
dažiem romu izcelsmes iedzīvotājiem, un nenošķirt iedzīvotājus pēc etniskās izcelsmes.
Minētajā konkrētajā gadījumā romu izcelsmes iedzīvotāji ESF Andalūzijas DP 2007.–2013. gada plānošanas periodā 
nebija noteikti kā atsevišķa mērķgrupa, bet tika uzskatīti par daļu no neaizsargātas iedzīvotāju grupas, kam draud 
sociālā atstumtība. Rezultātu mērķi bija definēti kopējam tādu cilvēku skaitam, kam draud atstumtība.
100
Divas pašvaldības Bulgārijā nespēja īstenot savus projektus vietējās sabiedrības negatīvās nostājās dēļ, bet visas 
pārējās pašvaldībās gatavojas veiksmīgi pabeigt (vai – Devnjas gadījumā –jau ir pabeigušas) savus sociālo mājokļu 
projektus.
101
Komisija norāda, ka, lai gan dažos gadījumos projekta īstenošana novirzījusies no sākotnējā plāna, tam nav bijis 
tiešas ietekmes uz mērķgrupām.
102
Skatīt Komisijas atbildi uz 91. punktu attiecībā uz “atsijāšanas” efektu.
103
Komisija uzsver, ka ar romiem saistītie kritēriji ir atbilstoši gadījumos, kad atlases kritēriji, kas norādīti uzaicinājumā 
iesniegt priekšlikumus, ir īpaši vērsti uz romu izcelsmes iedzīvotājiem, bet tas nebija sistemātiski vērojams attiecībā 
uz 19 projektiem, ko revidēja Palāta.
Komisijas atbilde 90
10. izcēlums. Mērķtiecīguma trūkums, nosakot mērķgrupas, kā arī nepietiekama 
kultūras faktoru novērtēšana negatīvi ietekmēja veselības aizsardzības projekta 
īstenošanu (Bulgārija, projekts Nr. 4)
Tas, ka neaizsargātos iedzīvotājus nevarēja identificēt iepriekš un attiecīgi romi nebija īpaši minēti kā mērķgrupa, ir 
saistīts ar datu pieejamības ierobežojumiem valsts pārbaužu reģistrā un informācijas neievākšanu, pamatojoties uz 
etnisko piederību.
Attiecībā uz projektu, kas ietvēra veselības pārbaudes Bulgārijā, atbalsta saņēmējs paskaidroja, ka, lai novērstu dis -
krimināciju, par mērķgrupu netika noteikta neviena īpaša iedzīvotāju grupa.
107
Kaut arī Spānijas valsts nodarbinātības dienests ( SEPE ) tika iecelts par šīs DP starpniekstruktūru tikai 2014. gadā, 
tā dalība pēdējā uzraudzības komitejā deva iespēju apmainīties ar paraugpraksi, kas ir jo īpaši noderīgi pašreizējā 
plānošanas periodā.
118 Pirmais ievilkums
Skatīt Komisijas atbildi uz 81. un 88. punktu par ziņošanas prasībām un 91. punktu attiecībā uz “atsijāšanas” efektu.
118 Otrais ievilkums
2014.–2020. gada plānošanas periodā DP ir iekļauti noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajās arī 
uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt DP sniedz 
praktiskus ieteikumus par to, kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.
Secinājumi un ieteikumi
121
Kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 30. punktu, integrētās pieejas dēļ vairākos gadījumos atlasīto projektu mēr -
ķgrupa nebija tieši romu izcelsmes iedzīvotāji, bet drīzāk nelabvēlīgā situācijā esošas/neaizsargātas iedzīvotāju 
grupas. Tāpēc ievāktie dati, tostarp par finansēm, kā arī par izmantotajiem rādītājiem, nebija tieši saistīti ar romiem.
Komisija arī atgādina, ka 2007.–2013. gada reģionālās darbības programmas ietvēra izmēģinājuma projektus attie -
cībā uz atbalstu neaizsargātām grupām, tostarp romiem, mājokļu jomā; šie projekti īpaši tika izstrādāti, pastiprināti 
izmantojot integrētu pieeju un pievēršot uzmanību vairākiem aspektiem, kas saistīti ar sociālās iekļautības mēr -
ķiem. Diemžēl šie projekti nebija pabeigti attiecīgajā termiņā, kad notika ERP revīzija, kas bija vērsta uz pabeigtām 
darbībām.
Komisijas atbilde 91
124
Komisija atgādina, ka dažas valstis (piemēram, Ungārija un Slovākija) romu iekļaušanu minēja kā svarīgu jautājumu 
savos valsts stratēģiskajos ietvardokumentos (VSID) 2007.–2013. gada laikposmam un izstrādāja visaptverošas pie -
ejas tā risināšanai, vēl pirms saistībā ar ES politikas satvaru tika izstrādātas RIVS.
125
Komisija norāda, ka 2013. gada ieteikums ir drīzāk ES satvara paplašinājums, kas pārsniedz satvaru un norāda uz 
jaunām jomām, kas nav minētas 2011. gada paziņojumā.
126
Revīzijas palātas minētos trūkumus Komisija konstatēja jau savā 2012. gadā veiktajā novērtējumā.
1. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
1. ieteikums a)
Komisija atgādina, ka ESI fondu atbalsts pasākumiem attiecībā uz sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, 
var būt tikai indikatīvs, ņemot vērā, ka dalībvalstīm tiek prasīts sniegt finanšu datus tikai tad, ja ir izvēlēta īpašā ESF 
investīciju prioritāte Nr. 9 ii) un/vai ir noteikti īpaši mērķi/uzdevumi/rādītāji citos ESF un ERAF attiecīgajos tematiska -
jos mērķos.
1. ieteikums b)
Komisija uzsver, ka, ja KNR ietverts vispārējs ex ante  nosacījums par diskriminācijas novēršanu attiecībā uz visiem ESI 
fondiem, šā nosacījuma izpildes novērtējumā novērtē tikai tos kritērijus, kas paredzēti ESIF regulās. Turklāt, valsts un 
reģionālās kompetences ietvaros lemjot par konkrētiem un atbilstīgiem politikas pasākumiem, tostarp par stratēģiju 
saturu, būtu jāievēro subsidiaritātes princips.
Tika sagaidīts, ka gadījumos, kad dalībvalstis izvēlas īpašo ESF investīciju prioritāti Nr. 9 iii), t.i., “Visu veidu diskrimi -
nācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana”, tās savās darbības programmās iekļaus konkrētus mērķus un 
uzdevumus. Tas jo īpaši attiecas uz tām dalībvalstīm, kuras saņēmušas KVAI šajā jomā.
1. ieteikums c)
KNR 5. pantā noteikts, ka attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, ir daļa no partnerības un dau -
dzlīmeņu pārvaldības principa. Saskaņā ar 5. panta 2. punktu partnerus cita starpā iesaista partnerības nolīgumu 
sagatavošanā, kā arī darbības programmu sagatavošanā un īstenošanā.
Komisijas atbilde 92
2. ieteikums a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam, uzskata, ka tas būtu jāīsteno darbības programmu līmenī, un uzsver, ka jau veic 
pasākumus šajā jomā.
Kā norādīts 38. punktā, Komisija 2015. gadā ir izdevusi tematiskās “Vadlīnijas dalībvalstīm par Eiropas strukturālo un 
investīciju fondu izmantošanu izglītības segregācijas un teritoriālās segregācijas novēršanā”. Dalībvalstis ir aicinātas 
ievērot vadlīnijās sniegtos plānošanas un īstenošanas norādījumus, lai novērstu un apkarotu segregāciju gan izglītī -
bas, gan mājokļu jomā, ar ko saskaras sociāli atstumtas kopienas, tostarp romi.
Komisija pilnībā apzinās, ka efektīvai īstenošanai vietējā līmenī ir izšķiroša nozīme. Tādēļ Komisija ir nolīgusi eksper -
tus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot norādījumus, kas galvenokārt adresēti Čehijai, Slovākijai, Ungārijai, Rumānijai 
un Bulgārijai.
Darbības programmu pārdale un izmaiņas tajās parasti būtu jāveic pēc dalībvalstu iniciatīvas.
2. ieteikums b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka jau veic pasākumus šajā jomā.
Komisija pilnībā izmantos valstu progresa ziņojumus, tostarp uzraudzības komitejas sanāksmēs, lai mudinātu 
dalībvalstis pēc vajadzības intensificēt ESI fondu atbalstītos pasākumus, kas paredzēti, lai labāk risinātu apzinātās 
problēmas, kuras saistītas ar romiem. Pēc šīs diskusijas dalībvalstis var iesniegt pieprasījumus par DP grozījumiem, 
kā noteikts KNR 30. panta 1. punktā.
Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar KNR 23. panta 1. punkta a) apakšpunktu tā var izmantot savas pilnvaras tikai, 
lai pieprasītu dalībvalstīm pārplānot to DP , lai risinātu ar romiem saistītās problēmas, kas apzinātas konkrētām val -
stīm adresētajos ieteikumos, un ja šo problēmu risināšanai vajadzīga finansējuma pārdale.
128
Komisija uzsver, ka attiecībā uz ESF mērķtiecīguma trūkums attiecībā uz romu integrāciju 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodā izriet no pieņemtās integrētās pieejas, kas vērsta uz personām, kuras atrodas nelabvēlīgākā situācijā 
(skatīt prioritāti “nostiprināt nelabvēlīgākā situācijā esošu personu sociālo iekļaušanu”). Tādēļ dalībvalstu ziņā bija 
noteikt tās nelabvēlīgā situācijā esošās personas, ko tās vēlējās noteikt par mērķgrupām, pamatojoties uz vajadzī -
bām un problēmām, ar kurām šīs personas saskaras.
Nebija reglamentējošu prasību attiecībā uz tieši ar romiem saistītiem rādītājiem.
Turklāt jānorāda, ka atlases kritērijiem vajadzētu būt saskaņā ar konkrētajiem mērķiem, kas noteikti darbības prog -
rammās. Tādēļ, ja DP konkrētie mērķi neattiecās uz romiem, atlases kritēriji attiecās uz nelabvēlīgā situācijā esošu 
iedzīvotāju grupām, kā norādīts DP konkrētajos mērķos.
Komisijas atbilde 93
129
Komisija atzīmē, ka papildus 1,5 miljardiem euro, kas atbilst ESF investīciju prioritātei Nr. 9 ii), finansējumu, kura mēr -
ķis ir veicināt romu iekļaušanu, nodrošina arī vairākas citas investīciju prioritātes gan ESF, gan ERAF ietvaros (skatīt 
arī Komisijas atbildi uz 69. punktu).
130
Komisija norāda, ka savas kompetences un dalītas pārvaldības ietvaros tā palīdz dalībvalstīm nodrošināt, ka izmai -
ņas, kas ieviestas no 2014.–2020. gadam, kļūs par projektiem, kas dod lielāku ieguldījumu romu integrācijā, un Komi -
sija to panāk, piemēram, novērtējot atbilstošo ex ante  nosacījumu izpildi, sniedzot norādes vai īstenojot padomde -
vējas lomu uzraudzības komitejās.
131
Komisija norāda uz savu atbildi uz 75. punktu un uzskata, ka dalībvalstu pienākums piešķirt noteiktu minimālu daļu 
līdzekļu ESF (KNR 92. panta 4. punkts), pienākums vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem piešķirt tematiskajam 
mērķim Nr. 9 “sociālās iekļautības veicināšana un cīņa ar nabadzību un jebkāda veida diskrimināciju” (ESF regulas 
4. panta 2. punkts), kā arī vajadzība koncentrēt atbalstu, ņemot vērā attiecīgos KVAI (KNR 18. pants), nodrošina, 
ka visās dalībvalstīs, kur romu integrācija ir īpaša problēma, ir pieejami pietiekami ESI fondu līdzekļi šo problēmu 
risināšanai.
3. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
ESIF regulās ir aplūkoti dažādi veidi, kā finansēt ilgtspējīgas darbības, lai efektīvi atbalstītu romu integrāciju.
Pirmkārt, 2014.–2020. gada plānošanas perioda ietvaros ir iespējams veikt ilgtermiņa (7 gadu) darbības, un katra 
konkrēta projekta ilgumam būtu jābūt samērīgam ar plānotajiem mērķiem.
Otrkārt, ESF regulā iekļauta sistēma, kā labāk konstatēt pozitīvus rezultātus attiecībā uz sociāli atstumtu grupu (tajā 
skaitā romu) iekļaušanu, izmantojot kopējā iznākuma un ilgtermiņa rezultātu rādītājus, kuru mērķis ir veicināt ESF 
attiecībā uz sociāli atstumtām romu kopienām finansēto darbību ilgtspēju.
Treškārt, attiecībā uz infrastruktūras projektiem, ko finansē no ERAF, tāpat kā attiecībā uz jebkuru nozari dalībvalstij 
būtu jāapsver, kā tiks nodrošināta projekta ilgtspēja gadījumos, kad tas ir nepieciešams pēc projektu pabeigšanas 
(piemēram, uzturēšana).
Komisijas atbilde 94
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un pēc iespējas ņems to vērā nākamajā plānošanas periodā.
Attiecībā uz 2014.–2020. gada finansēšanas periodu jānorāda, ka romu integrācijas mērķi ir atspoguļoti jau ESIF 
satvarā dalībvalstu darbības programmu koncepcijā, kam piemēro tieši romiem paredzētus ex ante  nosacījumus.
Darbības programmu pārskatīšanas iniciatīva ir galvenokārt dalībvalstu ziņā. Saskaņā ar KNR dalībvalstu iesnieg -
tajām prasībām grozīt programmas ir jābūt pienācīgi pamatotām, un tajās jo īpaši jāizklāsta programmas izmaiņu 
paredzamā ietekme uz Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un programmā noteikto 
konkrēto mērķu izpildi.
Saskaņā ar tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam, uz ko attiecas revīzijas, attiecīgās darbības programmas vado -
šajai iestādei ir pienākums izveidot sistēmu, kas datorizētā formā ierakstītu un glabātu datus par katru vajadzīgo 
darbību, tostarp uzraudzības un novērtēšanas nolūkos. Tas attiecas uz finanšu datiem, kā arī iznākumiem un 
rezultātiem.
5. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm, un vērš uzmanību uz to, ka līdztekus juridiskiem ierobežoju -
miem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, vairākās dalībvalstīs uz visiem ar romiem saistītiem rādī -
tājiem attiecas tā saukto slepeno datu aizsardzības režīms (Direktīvas 95/46/EK 8. pants). Personas saglabā tiesības 
nepiekrist datu ievākšanai. Tādēļ dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESIF finansētos pasākumos, galvenokārt ir 
balstīti pašdeklarācijās.
6. ieteikums
Komisija atzīmē, ka ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
Tomēr Komisija uzsver, ka, lai pilnīgi īstenotu ieteikumu attiecībā uz iespēju, ka ESF varētu finansēt jebkādus sociālās 
iekļaušanas pasākumus neatkarīgi no saiknes ar nodarbinātību, būtu vajadzīgas izmaiņas Līgumā, grozot ESF pama -
tuzdevumu, kas noteikts 162. pantā.
Komisija turklāt uzskata, ka ESF regula pašreizējā formulējumā un interpretēta saskaņā ar LESD 162. pantu jau juri -
diski drošā veidā var risināt jautājumu par romu integrāciju, izmantojot sociālās iekļaušanas tematisko mērķi.
Šajā saistībā ESF var finansēt romu integrācijas pasākumus ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir daļa no integrētu dar -
bību kopuma, kuru mērķis ir kaut vai netieši pietuvināt romus darba tirgum.
Šī juridiskā interpretācija par ESF ietvaros īstenoto romu integrācijas pasākumu atbilstību ir paziņota dalībvalstīm 
2015. gada novembrī.
Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā jautājumā nav juridiskas nenoteiktības.
Komisijas atbilde 95
7. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un saistībā ar nākamās daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu, izskatot finansē -
juma piešķiršanas kritērijus, apsvērs to, kāda nozīme būtu jāpiešķir sociālās iekļaušanas problēmām, kā arī vajadzību 
no jauna pārskatīt resursu piešķiršanu, lai atbalstītu sociāli atstumtas kopienas.
133
Komisija uzsver, ka ar etnisko izcelsmi saistītu datu vākšana dažās dalībvalstīs ir nelikumīga un ka tas ir valsts 
kompetencē.
Turklāt līdztekus juridiskiem ierobežojumiem, kas attiecas uz datu vākšanu par etnisko piederību, dažās dalībvalstīs 
personām ir tiesības atteikties sniegt vācamos datus. Dati par to romu skaitu, kuri piedalās ESIF finansētos pasāku -
mos, galvenokārt ir balstīti pašdeklarācijās.
Tomēr visus dalībniekus, uz kuriem attiecas investīciju prioritāte Nr. 9 ii), var uzskatīt par daļu no tādām sociāli 
atstumtām kopienām, kā, piemēram, romi, un tas atvieglos ziņošanu par šo mērķgrupu 2014.–2020. gada plānošanas 
periodā.
2014.–2020. gada DP ir iekļauti arī noteikumi par datu konsekvences nodrošināšanu. Tajos uzsvērta vajadzība nodro -
šināt, lai visas definīcijas būtu pieejamas visiem atbalsta saņēmējiem. Turklāt DP sniedz praktiskus ieteikumus par to, 
kā nodrošināt rādītāju definīciju konsekvenci.
Ir arī jauna prasība datorizētā formā reģistrēt un glabāt katras darbības izpildes datus, lai tos varētu apkopot, ja tas 
vajadzīgs uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaudes un revīzijas vajadzībām (24. panta 2. punkts 
Komisijas Deleģētajā regulā 480/2014).
KNR 142. pantā noteikts, ka visus starpposma maksājumus vai daļu no tiem var apturēt, ja “ir būtisks trūkums sais -
tībā ar uzraudzības sistēmas kvalitāti un uzticamību vai datiem par kopējiem un īpašiem rādītājiem”.
8. ieteikums a)
Komisija nepieņem šo ieteikumu.
Kaut arī tā vienmēr ir gatava sadarboties ar dalībvalstīm, ņemot vērā valstu situāciju un pieeju dažādību, kā arī 
nepieciešamību ievērot subsidiaritātes principu, Komisija uzskata, ka nav iespējams vai arī nav lietderīgi izstrādāt 
kopēju metodiku šajā jomā.
8. ieteikums b)
Komisija nepiekrīt ieteikumam, jo uzskata, ka šis jautājums ir jāatstāj dalībvalstu ziņā saskaņā ar subsidiaritātes 
principu.
Turklāt Komisija darbaspēka apsekojumā un Eiropas Savienības statistikā attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstāk -
ļiem neplāno vākt statistikas datus par etnisko piederību. Vākt statistikas datus par romu izcelsmes iedzīvotājiem ir 
tehniski un juridiski ļoti sarežģīti, kā arī dārgi.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 22.10.2014.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 21.3.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 4.5.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 14.6.2016.
Romi ir lielākā ES etniskā minoritāte, un tiek lēsts, ka to 
skaits ir 6,2 miljoni. Tā ir lielākoties sociāli atstumta 
minoritāte. Ziņojumā skatīts, vai ar ES  politikas iniciatīvām 
un finansiālo atbalstu Bulgārijā, Spānijā, Ungārijā un 
Rumānijā ir efektīvi veicināta romu integrācija. Sociāli 
atstumto kopienu, piemēram, romu, integrācijai 
2014.–2020. gadā ir atvēlēti aptuveni 1,5 miljardi EUR. 
Palāta konstatēja, ka Eiropas Komisija ir panākusi 
ievērojamu progresu, nosakot politikas iniciatīvas romu 
integrācijas veicināšanai, tomēr šķēršļi un dilemmas 
saglabājas, un gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī ir 
nepieciešams ieguldīt papildu darbu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA