EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 16.5.2017 COM(2017) 261 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Septītais progresa ziņojums virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību



I.IEVADS Šis ir septītais ikmēneša ziņojums par progresu, kas panākts, lai izveidotu efektīvu un patiesu drošības savienību, un tajā aplūkotas norises, kas atbilst diviem galvenajiem pīlāriem, proti: cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un līdzekļiem, kas tos atbalsta, kā arī mūsu aizsardzības pasākumu stiprināšana un izturētspējas veidošana pret šo apdraudējumu. Šajā ziņojumā galvenā uzmanība tiek veltīta darbam nolūkā nodrošināt drošības, robežu un migrācijas pārvaldībā izmantoto informācijas sistēmu sadarbspēju, lai padarītu datu pārvaldību ES sekmīgāku un efektīvāku, pilnībā ievērojot datu aizsardzības prasības, lai labāk aizsargātu ārējās robežas un uzlabotu iekšējo drošību visu iedzīvotāju labā. Šajā ziņojumā ir sniegta arī atjaunināta informācija par panākto progresu attiecībā uz galvenajiem leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem dokumentiem. Nesenais globālais kiberuzbrukums, kurā tika izmantota izspiedējprogrammatūra, lai atspējotu tūkstošiem datorsistēmu, ir vēlreiz apliecinājis, ka ir nepieciešams steidzami pastiprināt ES kibernoturības un kiberdrošības pasākumus, ņemot vērā strauji pieaugošo organizēto noziedzību tiešsaistē, kā noteikts pēdējā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību un uzsvērts Eiropola smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumā. Kā paziņots digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatā, Komisija paātrina savu darbu kiberdrošības jomā, jo īpaši pārskatot 2013. gadā pieņemto Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģiju, lai nodrošinātu aktuālus un efektīvus reaģēšanas pasākumus šo draudu novēršanai. Priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera runā par stāvokli Savienībā 2016. gada septembrī un Eiropadomes 2016. gada decembra secinājumos tika uzsvērts, ka ir svarīgi novērst pašreizējos trūkumus datu pārvaldībā un uzlabot pastāvošo informācijas sistēmu sadarbspēju. Nesenie teroristu uzbrukumi ir likuši pievērst lielāku uzmanību šim jautājumam, apliecinot, ka ir nepieciešams steidzami panākt informācijas sistēmu sadarbspēju un novērst pašreizējos “aklos punktus”, kas pieļauj, ka dažādās nesavienotās datubāzēs aizdomās turētos teroristus var fiksēt ar dažādiem pieņemtiem vārdiem. Šajā ziņojumā ir izklāstīta Komisijas pieeja, kā līdz 2020. gadam panākt drošības, robežu un migrācijas pārvaldībā izmantoto informācijas sistēmu sadarbspēju, lai nodrošinātu, ka robežsargu, tiesībaizsardzības amatpersonu, tostarp muitas ierēdņu, imigrācijas ierēdņu un tiesu iestāžu rīcībā ir nepieciešamā informācija. Šis ziņojums ir turpinājums Komisijas 2016. gada aprīļa paziņojumam par spēcīgākām un viedākām robežu un drošības informācijas sistēmām un darbam, ko veic augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, kuru Komisija izveidoja pēc šā paziņojuma. 1. Komisijas 2016. gada aprīļa paziņojums un līdz šim veiktie pasākumi 2016. gada aprīļa paziņojumā par spēcīgākām un viedākām robežu un drošības informācijas sistēmām tika konstatēti vairāki strukturāli trūkumi saistībā ar informācijas sistēmām: ·pašreizējo informācijas sistēmu funkcijas nedarbojas pietiekoši labi; ·ES datu pārvaldības arhitektūrā ir informācijas trūkumi; ·sarežģīta atšķirīgi pārvaldītu informācijas sistēmu struktūra, un ·sadrumstalota robežkontroles un drošības datu pārvaldības arhitektūra, kurā informācija tiek uzglabāta atsevišķās, nesavienotās sistēmās, kas rada “aklos punktus”. Lai novērstu šos trūkumus, Komisija ierosināja pasākumus trīs jomās, uzsverot, ka Komisijas darbā tiks ņemtas vērā ES Pamattiesību hartas prasības un jo īpaši visaptveroša personas datu aizsardzības sistēma. Pirmkārt, paziņojumā ir noteiktas iespējas, kā maksimāli palielināt ieguvumus no pašreizējām informācijas sistēmām, uzsverot, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāizmanto šīs sistēmas. Secīgi Komisija 2016. gada decembrī iesniedza tiesību akta priekšlikumus, lai stiprinātu Šengenas informācijas sistēmu (SIS), kas ir visveiksmīgākais pastāvošais instruments robežsargu, muitas iestāžu, policijas darbinieku un tiesu iestāžu sadarbībai. Komisija iesniedza tiesību akta priekšlikumu arī 2016. gada maijā, lai nostiprinātu patvēruma un neatbilstīgas migrācijas datubāzi (Eurodac), atvieglojot personu atgriešanu un palīdzot novērst neatbilstīgu migrāciju. 2016. gada janvārī Komisija iesniedza tiesību akta priekšlikumu, lai veicinātu apmaiņu ar sodāmības reģistru informāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem ES, modernizējot Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS). Kā tika ziņots iepriekš un ņemot vērā apspriedes ar likumdevējiem par 2016. gada janvāra priekšlikumu, Komisija 2017. gada jūnijā iesniegs papildu priekšlikumu centralizētas sistēmas izveidei, lai identificētu trešo valstu notiesātos valstspiederīgos un norādītu, kuras dalībvalsts rīcībā ir informācija par tiem. 2017. gada jūnijā Komisija iesniegs arī tiesību akta priekšlikumu, lai pārskatītu eu-LISA likumīgās pilnvaras, tostarp aģentūras uzdevumu attīstīt centralizēto ES informācijas sistēmu drošības, robežu un migrācijas pārvaldības jomā sadarbspēju. Otrkārt, paziņojumā ir izklāstītas iespējas jaunu, papildinošu pasākumu izstrādei, lai novērstu trūkumus ES datu pārvaldības arhitektūrā. Jo īpaši Komisija konstatēja būtiskus informācijas trūkumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri apmeklē Šengenas zonu, un šajā pašā grupā — attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un kuri ieceļo Eiropā, šķērsojot sauszemes robežas. Pašlaik trešo valstu valstspiederīgo veikta ārējo robežu šķērsošana netiek reģistrēta un nav pieejama informācija par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, pirms to ierašanās uz ārējās sauszemes robežas. Tā rezultātā Komisija iesniedza tiesību akta priekšlikumus, lai izveidotu divas jaunas informācijas sistēmas šo būtisko trūkumu novēršanai. 2016. gada aprīlī Komisija ierosināja izveidot ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, lai modernizētu ārējo robežu pārvaldību, uzlabojot kontroļu kvalitāti un efektivitāti. 2016. gada novembrī Komisija ierosināja izveidot ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), lai apkopotu informāciju par visām tām personām, kuras ieceļo Eiropas Savienībā bez vīzas, ar mērķi veikt iepriekšējas neatbilstīgās migrācijas un drošības pārbaudes. Trešajā paziņojumā norādītajā jomā ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot informācijas sistēmu sadarbspēju. Paziņojumā bija noteikts, ka ieviešot ES visaptverošu personas datu aizsardzības sistēmu un būtiski pilnveidojot tehnoloģiju un IT drošību, ir iespējams panākt informācijas sistēmu sadarbspēju, vienlaikus ievērojot nepieciešamos stingros piekļuves un lietošanas noteikumus un neskarot pašreizējo mērķa ierobežojumu. Komisija piedāvāja četras iespējas sadarbspējas panākšanai: ·vienota meklēšanas saskarne, lai pieprasītu datus vairākās informācijas sistēmās vienlaicīgi un saņemtu kombinētus no sistēmām pieprasītos rezultātus vienā ekrānā; ·informācijas sistēmu savstarpēja savienojamība tā, lai vienā sistēmā reģistrētus datus automātiski meklētu citas sistēmas; ·tāda kopēja biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma izveidošana, kas atbalstītu dažādas informācijas sistēmas, un

·kopējs personu identitātes repozitorijs ar burtciparu datiem dažādām informācijas sistēmām (ietverot vispārējas biogrāfiskas pazīmes, piemēram, vārdu/uzvārdu un dzimšanas datumu). Komisija uzsāka apspriešanos par to, kā Eiropas Savienības informācijas sistēmas varētu vairāk uzlabot robežu pārvaldību un iekšējo drošību, un izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, lai turpinātu šo darbu (skatīt turpmāk II. sadaļas 3. punktu). 2. Progress attiecībā uz prioritārajiem dokumentiem par informācijas sistēmām Lai veiktu savu darbu, robežsargiem, tiesībaizsardzības amatpersonām, imigrācijas ierēdņiem un tiesu iestādēm ir nepieciešama piekļuve precīziem un pilnīgiem datiem. Tādēļ ir būtiski, lai Eiropas Parlamentā un Padomē tiktu virzīts uz priekšu darbs attiecībā uz informācijas sistēmu prioritārajiem priekšlikumiem, kas ietverti 2016. gada aprīļa paziņojuma pirmajā daļā. Kā norādīts iepriekš, tas ir ļoti svarīgi, lai pastāvošās informācijas sistēmas kļūtu efektīvākas attiecībā uz robežkontroli un drošību, un, izveidojot jaunas sistēmas, kas nepieciešamas ārējo robežu nodrošināšanai, tiks novērsti būtiski informācijas trūkumi. Vislielākais progress ir panākts attiecībā uz priekšlikumu par ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu. Tas atrodas trialoga posmā, un Eiropadomes noteiktais mērķis — pabeigt to līdz 2017. gada jūnijam — tiek veiksmīgi īstenots. Tehniskās apspriedes par ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) turpina virzīties uz priekšu, taču abas iestādes vēl nav izveidojušas savu nostāju sarunās. Padomes pilnvaru pieņemšana ir plānota 2017. gada jūnijā, savukārt Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) plāno savas sarunu pilnvaras pieņemt 2017. gada septembrī. Ar Kopīgo deklarāciju par ES likumdošanas prioritātēm 2017. gadā šim dokumentam tika piešķirta prioritāte, lai nodrošinātu, kas tas tiek pabeigts līdz 2017. gada beigām. Komisija turpinās sniegt atbalstu likumdevējiem, lai sasniegtu šo mērķi. Abas iestādes izskata arī Komisijas priekšlikumus Šengenas informācijas sistēmas (SIS) stiprināšanai. Pirmā apspriežu kārta par trīs priekšlikumiem, kas notiks Padomes darba grupas līmenī, tiks pabeigta Padomes Maltas prezidentūras laikā. Eiropas Parlamenta referents plāno iesniegt ziņojuma projektu Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā (LIBE) līdz 2017. gada jūnija beigām. Attiecībā uz tiesību akta priekšlikumu nostiprināt Eurodac Padome 2016. gada decembrī vienojās par daļēju vispārējo pieeju, savukārt Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) plāno par savu ziņojumu balsot 2017. gada maijā. Uzreiz pēc tam būtu jāsākas trialoga posmam. 3. Darbs, ko veic augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos 2016. gada jūnijā Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos. Ekspertu grupas uzdevums bija pievērsties četru attiecīgo iespēju tiesiskajām, tehniskajām un operatīvajām problēmām sadarbspējas panākšanā, tostarp to nepieciešamībai, tehniskai iespējamībai, samērībai un ietekmei uz datu aizsardzību. Ekspertu grupai tika lūgts arī noteikt un novērst nepilnības un potenciālos informācijas trūkumus, kas radušies informācijas sistēmu sarežģītības un sadrumstalotības rezultātā. Tajā tika apvienoti eksperti no dalībvalstīm un asociētajām Šengenas līguma valstīm un no ES aģentūrām — eu-LISA, Eiropola, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras. Kā pilntiesīgi dalībnieki piedalījās ES terorisma apkarošanas koordinators un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Kā novērotāji piedalījās Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) sekretariāta un Padomes Ģenerālsekretariāta pārstāvji. Komisija atzinīgi vērtē augsta līmeņa ekspertu grupas 2017. gada 11. maija noslēguma ziņojumu. Ekspertu grupa secināja, ka ir nepieciešams un tehniski iespējams sākt darbu pie trīs turpmāk norādītiem sadarbspējas risinājumiem un ka principā tie var gan nodrošināt operatīvos ieguvumus, gan būt izveidoti saskaņā ar datu aizsardzības prasībām: ·Eiropas meklēšanas portāls; ·kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums un ·kopējs personu identitātes repozitorijs. Ekspertu grupa uzskata, ka sistēmu savstarpējas savienojamības iespēja ir jāizskata tikai atsevišķos gadījumos. Viens no šādiem gadījumiem ir ierosinātās ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmas un vīzu informācijas sistēmas sasaiste. Komisijas priekšlikums attiecībā uz ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu paredz, ka vīzu informācijas sistēmā ietvertie dati tiktu sistemātiski un automātiski novirzīti uz ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, lai uzglabātu nelielu datu daļu (vīzas uzlīme, ierakstu skaits, uzturēšanās periods), kas ļauj ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmai atbilstoši apstrādāt datus par vīzu turētājiem saskaņā ar datu apjoma samazināšanas un datu konsekvences prasībām. Ekspertu grupa uzskatīja, ka, ņemot vērā pietiekamo progresu, kas ir panākts pārējos trīs sadarbspējas risinājumos, nepieciešamība nodrošināt sistēmu savstarpēju savienojamību tikai tādēļ, lai uzlabotu datu apmaiņu, ir mazāka. Ekspertu grupas noslēguma ziņojumā tika uzsvērts arī tas, cik nozīmīgi ir pilnībā īstenot un izmantot pastāvošās informācijas sistēmas. Tajā tika aplūkota arī decentralizētā Prīmes sistēma datu apmaiņai attiecībā uz DNS, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrāciju, ierosinot veikt priekšizpēti attiecībā uz centralizēta maršrutēšanas komponenta izveidi un iespēju pievienot jaunas funkcijas. Attiecībā uz decentralizēto sistēmu, kas izveidota saskaņā ar ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvu, ekspertu grupa ierosināja veikt priekšizpēti attiecībā uz centralizēta komponenta izveidi iepriekšējai pasažieru informācijai un pasažieru datu reģistra datiem kā tehniskā atbalsta instrumentu, lai atvieglotu savienojamību ar gaisa pārvadātājiem. Tā uzskatīja, ka šādā veidā tiktu palielināta pasažieru informācijas nodaļu efektivitāte, tiklīdz dalībvalstis būtu īstenojušas ES Pasažieru datu reģistra direktīvu. Komisija turpinās pievērsties pastāvošo informācijas sistēmu pilnīgai īstenošanai. Ir būtiski, lai dalībvalstis lietotu pastāvošās sistēmas pilnā mērā, izmantojot visu to potenciālu. Komisija turpinās sniegt vispusīgu atbalstu saskaņā ar tās īstenošanas plānu, lai palīdzētu nodrošināt, ka visas dalībvalstis īsteno ES Pasažieru datu reģistra direktīvu līdz 2018. gada maijam. Tā cieši sadarbosies ar visām dalībvalstīm, lai pabeigtu Prīmes sistēmas pilnīgu ieviešanu, jo īpaši ar piecām dalībvalstīm, kurām vēl ir jāievieš Prīmes lēmumi. Ņemot vērā ekspertu grupas ieteikumus, Komisija izskatīs veidus, kā stiprināt šo sistēmu darbību un efektivitāti, kad dalībvalstis būs sākušas tās izmantot. Ekspertu grupa atklāja informācijas trūkumu saistībā ar ES pilsoņu ārējo robežu šķērsošanu. Tās noslēguma ziņojumā ir minēts, ka nesen tika ieviestas sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par visām personām, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, izceļojot no Šengenas zonas un ieceļojot tajā. Tajā ir uzsvērts, ka netiek reģistrēts šo pārbaužu laiks un vieta, un norādīts, ka tā būtu noderīga informācija tiesībaizsardzības iestādēm. Tādēļ ekspertu grupa ieteica veikt papildu analīzi par to, cik samērīga un iespējama ir ES pilsoņu ārējo robežu šķērsošanas sistemātiska reģistrēšana. Komisija norāda, ka ekspertu grupas ziņojumā nav pierādīts, ka visu ES pilsoņu ārējo robežu šķērsošanas reģistrēšana būtu nepieciešama un samērīga. Ja atklāsies papildu elementi, kas apliecina šādas reģistrēšanas nepieciešamību un samērīgumu, Komisija ir gatava izvērtēt turpmākas rīcības nepieciešamību. Tikmēr Komisija izskatīs ekspertu grupas saistīto ieteikumu par darbībām, kas ļautu reģistrēt Šengenas informācijas sistēmā atrastos tādu personu trāpījumus, par kurām ir izveidots brīdinājums, kā iespējamu veidu, lai reģistrētu to ES pilsoņu pārvietošanos, kuri ir identificēti kā potenciāli saistīti ar terorismu vai citu veidu smagiem noziegumiem. Ekspertu grupa atklāja arī informācijas trūkumu saistībā ar ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās atļaujām un uzturēšanās apliecībām. Tā secināja, ka gadījumos, kad šos dokumentus ir izdevusi cita dalībvalsts, pārējām dalībvalstīm ir maz līdzekļu, lai pārbaudītu to derīgumu, un ierosināja iespēju izpētīt centralizētu ES repozitoriju, kurā ietverta informācija par ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās atļaujām un uzturēšanās apliecībām. Komisija izvērtēs vajadzību izveidot šādu repozitoriju, tostarp tā nepieciešamību, tehnisko iespējamību un samērīgumu. Visbeidzot, ekspertu grupas ziņojumā ir norādīts, ka muitas iestādēm ir nozīmīga loma daudzpusējā sadarbībā pie ārējām robežām. Tādēļ Komisija turpina izskatīt muitas sistēmu sadarbspējas tehniskos, operatīvos un tiesiskos aspektus. 1. Komisijas mērķis attiecībā uz informācijas sistēmu sadarbspējas nodrošināšanu līdz 2020. gadam

Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka robežsargiem, tiesībaizsardzības amatpersonām, imigrācijas ierēdņiem un tiesu iestādēm ir pieejama nepieciešamā informācija, lai labāk aizsargātu ārējās robežas un uzlabotu iekšējo drošību visu iedzīvotāju labā. Tādēļ pirmais solis ir nodrošināt, ka dažādas šīs jomas informācijas sistēmas darbojas efektīvi un ka tiesību aktu priekšlikumi, kas jau ir iesniegti, tiek drīzumā pieņemti. Saskaņā ar 2016. gada aprīļa paziņojumu un ņemot vērā arī ekspertu grupas secinājumus un ieteikumus, Komisija nosaka jaunu pieeju robežkontroles un drošības datu pārvaldībai, kurā visas centralizētās ES informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai ir sadarbspējīgas, pilnībā ievērojot pamattiesības tā, lai: ·sistēmās varētu vienlaicīgi veikt meklēšanu, izmantojot Eiropas meklēšanas portālu, pilnībā ievērojot mērķa ierobežojumus un piekļuves tiesības, lai labāk izmantotu pastāvošās informācijas sistēmas, iespējams, ar racionalizētākiem noteikumiem piekļuvei tiesībaizsardzības nolūkos; ·sistēmas izmantotu vienu kopēju biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumu, lai nodrošinātu meklēšanu dažādās informācijas sistēmās, kurās tiek uzglabāti biometriskie dati, iespējams, ar “trāpījums/nav trāpījuma” karodziņiem, kas norāda saistību ar attiecīgajiem biometriskajiem datiem, kas atrasti citā sistēmā; ·sistēmām būtu kopējs personu identitātes repozitorijs ar burtciparu personu datiem, lai noteiktu, vai persona dažādās datubāzēs ir reģistrēta ar dažādām identitātēm. Šai jaunajai pieejai jānodrošina, ka sistēmas saglabā savus īpašos datu aizsardzības noteikumus, kas ietver īpašus noteikumus attiecībā uz kompetento iestāžu piekļuvi, atsevišķus mērķa ierobežojuma noteikumus katrai datu kategorijai un īpašus datu saglabāšanas noteikumus. Šīs sadarbspējas pieejas rezultātā visas atsevišķās sistēmas netiktu savstarpēji savienotas. Ar šo jauno pieeju tiktu atrisināti pastāvošie trūkumi ES datu pārvaldības arhitektūrā, ietverot atklāto “aklo punktu” novēršanu. eu-LISA būs nozīmīga loma darbā, lai panāktu informācijas sistēmu sadarbspēju, tostarp veicot iesākto un papildu tehnisko analīzi (skatīt III sadaļas 2. punktu). Tiesību akta priekšlikums, kuru Komisija iesniegs 2017. gada jūnijā, nostiprinās eu-LISA pilnvaras, ļaujot tai nodrošināt šīs jaunās pieejas īstenošanu. Sadarbspējas panākšanā Komisija arī turpmāk iesaistīs Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Pamattiesību aģentūru. Lai informācijas sistēmas būtu efektīvas, ir būtiski nodrošināt augsta līmeņa datu kvalitāti. Sadarbspēja ir iespējama tikai tad, kad informācijas sistēmās tiek ievadīti precīzi un pilnīgi dati. Komisija jau konstatēja, ka datu kvalitātes jautājumā ir nepieciešama turpmāka ES rīcība. Tā steidzamības kārtā kopā ar eu-LISA īstenos ekspertu grupas sagatavotos ieteikumus, lai uzlabotu ES informācijas sistēmās ietverto datu kvalitāti. Komisija turpinās īstenot ekspertu grupas ieteikumus attiecībā uz automātisku kvalitātes kontroli, “datu noliktavu”, kas spēj analizēt anonīmus datus, kuri statistikas un ziņošanas mērķiem iegūti no attiecīgajām informācijas sistēmām, un datu kvalitātes apmācības moduļiem, kas sagatavoti darbiniekiem, kuri valsts līmenī ir atbildīgi par datu ievadi sistēmās. eu-LISA nozīmīgā loma, centralizētajās ES informācijas sistēmās nodrošinot augstu datu kvalitāti, arī tiks atspoguļota topošajā tiesību akta priekšlikumā. Sadarbspējas nodrošināšanai ir nepieciešama tehniska mijiedarbība starp pastāvošajām informācijas sistēmām. Šīs mijiedarbības veicināšana ir mērķis, lai nodrošinātu vienotu ziņojumu formātu (UMF) ES līmenī. Komisija kopā ar eu-LISA turpinās īstenot ekspertu grupas ieteikumus attiecībā uz vienota ziņojumu formāta uzlabošanu saskaņā ar notiekošo darbu, lai nodrošinātu, ka formāta izstrāde tiek atspoguļota ES centralizētajās informācijas sistēmās. 2. Turpmākā rīcība, lai panāktu informācijas sistēmu sadarbspēju līdz 2020. gadam Paralēli darbam saistībā ar informācijas sistēmu prioritāro dokumentu sagatavošanu Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi organizēt kopīgu apspriešanos par turpmāko rīcību attiecībā uz sadarbspēju, kā noteikts šajā paziņojumā. Tādēļ Komisija iepazīstinās ar šīm idejām un apspriedīs tās 2017. gada 29. maijā ar Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju (LIBE) un 2017. gada 8. jūnijā ar dalībvalstīm Tieslietu un iekšlietu padomē. Pamatojoties uz šo apspriežu rezultātiem, šīs trīs iestādes 2017. gada rudenī organizēs trīspusējas tehniskās sanāksmes, lai apspriestu turpmāko rīcību attiecībā uz sadarbspēju, kā noteikts šajā paziņojumā, tostarp operatīvajām vajadzībām robežkontroles un drošības jomā, un to, kā nodrošināt samērīgumu un pilnīgu atbilstību pamattiesībām. Mērķis ir panākt, cik drīz vien iespējams un ne vēlāk kā līdz 2017. gada beigām, kopēju vienošanos par turpmāko rīcību un par nepieciešamajiem pasākumiem, kas veicami, lai panāktu informācijas sistēmu sadarbspēju līdz 2020. gadam. Paralēli trīs iestāžu kopīgajām apspriedēm, nesagaidot to rezultātus, Komisija un eu-LISA 2017. gada laikā turpinās veikt papildu tehnisko analīzi par sadarbspējai rastajiem risinājumiem, īstenojot virkni tehnisko pētījumu un koncepcijas pamatojumu. Komisija regulāri sniegs jaunāko informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par šajā tehniskajā analīzē panākto progresu. Izmantojot informāciju, kas iegūta no Eiropas Parlamenta un Padomes, kā arī informācijas sistēmu jomā notiekošā likumdošanas darba un papildu tehniskās analīzes rezultātus, Komisija intensīvi strādā, lai, cik drīz vien iespējams, varētu iesniegt tiesību akta priekšlikumu par sadarbspēju. Saskaņā ar labāka regulējuma principiem tiesību akta priekšlikuma sagatavošana ietvers sabiedrisko apspriešanu un ietekmes novērtējumu, tostarp attiecībā uz pamattiesībām un jo īpaši tiesībām uz personas datu aizsardzību. Pamatojoties uz 2016. gada oktobrī iesniegto novērtējuma ziņojumu, Komisija kopā ar tiesību akta priekšlikumu par sadarbspēju iesniegs arī tiesību akta priekšlikumu vīzu informācijas sistēmas tiesiskā pamata pārskatīšanai. Vīzu informācijas sistēma ir viena no centralizētajām informācijas sistēmām, kura ir jāietver jaunajā pieejā robežkontroles un drošības datu pārvaldībai. Trīs iestāžu kopīgā apspriešanās par turpmāko rīcību sadarbspējas panākšanai līdz 2020. gadam nedrīkst aizkavēt darbu attiecībā uz tiem tiesību aktu priekšlikumiem par informācijas sistēmām, kurus šobrīd apspriež likumdevēji. Lielākā daļa šo priekšlikumu jau ir ietverti kopīgajā deklarācijā kā neatliekamās un galvenās prioritātes, un tie visi attiecas uz būtiskiem informācijas trūkumiem, kuriem nepieciešama steidzama rīcība; tas saskan arī ar ekspertu grupas ieteikumiem. Arī papildu tiesību akta priekšlikums attiecībā uz Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) trešo valstu valstspiederīgajiem, ko Komisija iesniegs 2017. gada jūnijā, būs pilnībā atbilstošs ekspertu grupas ieteikumiem attiecībā uz sadarbspēju un šajā paziņojumā noteiktajai pieejai. Lai šo jauno pieeju īstenotu pārvaldāmā veidā, ir būtiski, lai visu saistīto informācijas sistēmu tiesiskie pamati būtu stabili. Tādēļ vispirms ir jāpanāk vienošanās par tiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas pašlaik tiek apspriesti. 1. Likumdošanas iniciatīvas 2017. gada 1. maijā stājās spēkā jaunā Eiropola regula. Tā veido pagrieziena punktu attiecībā uz Eiropolu un ievieš virkni jaunu elementu, kas ļaus ES tiesībaizsardzības iestādei kļūt par patiesu ES centrmezglu informācijas apmaiņai smagu pārrobežu noziegumu un terorisma jomā. Eiropola rīcībā būs instrumenti, lai tas kļūtu efektīvāks, sekmīgāks un atbildīgāks. Jo īpaši pārveidotā datu apstrādes sistēma uzlabos aģentūras spēju sagatavot noziegumu analīzi dalībvalstu vajadzībām, un pamatīgāks datu aizsardzības režīms nodrošinās neatkarīgu un efektīvu datu aizsardzības uzraudzību. Kā noteikts Līgumā, Eiropola darbības sīkāk pārbaudīs Eiropas Parlaments kopā ar valstu parlamentiem; tas iedzīvotāju uztverē vēl vairāk palielinās aģentūras pārredzamību un leģitimitāti. Lai mazinātu negatīvo ietekmi, ko radīja Dānijas aiziešana no Eiropola saskaņā ar Dānijā 2016. gada 3. decembrī notikušā referenduma rezultātiem, 2017. gada 30. aprīlī tika parakstīts operatīvās sadarbības nolīgums starp Eiropolu un Dāniju. Kā 2016. gada 15. decembra kopīgajā deklarācijā vienojās prezidents Junkers, Padomes priekšsēdētājs Tusks un Dānijas premjerministrs Rasmusens, nolīgums paredz īpašus operatīvos pasākumus, kas nodrošina pietiekamu operatīvās sadarbības līmeni starp Dāniju un Eiropolu, ietverot operatīvo datu apmaiņu un sadarbības koordinatoru apmaiņu, ievērojot atbilstošus aizsardzības pasākumus. Lai gan šis nolīgums neaizstāj pilnu Dānijas dalību Eiropolā, t. i., piekļuvi Eiropola datu repozitorijiem vai pilnu dalību Eiropola pārvaldības forumos, Dānija ir pieņēmusi Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja kompetenci un ir īstenojusi attiecīgos ES datu aizsardzības noteikumus Dānijas tiesību aktos. Kā noteikts kopīgajā deklarācijā, šie pasākumi ir atkarīgi no Dānijas turpmākās dalības ES un Šengenas zonā.