Īpašais ziņojums ES atbalsts kokmateriālu 
ražotājvalstīm saskaņā ar 
FLEGT  Rīcības plānuLV 2015  Nr. 13
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-2764-5 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/853177 QJ-AB-15-011-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-2755-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/804782 QJ-AB-15-011-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2776-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/32194 QJ-AB-15-011-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES atbalsts kokmateriālu 
ražotājvalstīm saskaņā ar 
FLEGT  Rīcības plānu
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 13
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību izdevumu jomas. 
Revīziju vadīja ERP loceklis Karel Pinxten , un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Gerard Madden  un biroja 
atašejs Mila Strahilova , nodaļas vadītājs Gérald Locatelli , revidentu grupas vadītājs Piotr Zych , galvenais revidents Ruurd de 
Jong , revidente Laetitia Cadet  un revidents Peter Kovacs .
No kreisās uz labo:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, P. Zych, 
G. Locatelli .

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un abreviatūras
I–VI  Kopsavilkums
1–9 Ievads
1–3 Nelikumīga mežizstrāde – pasaules mēroga problēma
4–9 FLEGT  kā ES reakcija
10–12  Revīzijas tvērums un pieeja
13–56  Apsvērumi
13–34  FLEGT  atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm nebija pietiekami labi izstrādāts un mērķtiecīgi 
novirzīts
14–18  Komisija noteica plašu iespējamo pasākumu klāstu
19–26  Komisija neizstrādāja pienācīgu darba plānu
27–34  Komisija skaidri nenoteica savas palīdzības prioritātes
35–56  ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm nebija pietiekami efektīvs
36–43  Galvenie pārbaudītie projekti bija problemātiski
44–52  Virzība uz licencēšanu ir lēna
53–56  Uzraudzības un ziņošanas procedūras bija neapmierinošas
04 Saturs
57–59  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   FLEGT , mežu pārvaldības un ar tirdzniecību saistītu programmu īstenošana no 
2003. līdz 2013. gadam
 II pielikums.  Revīzijā pārbaudīto projektu saraksts
 III pielikums.  Pārbaudīto projektu novērtējumu un ROM  saraksts
 IV pielikums.  Transparency International  korupcijas uztveres indekss (2007.–2013. g.)
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs  
un abreviatūras
ASI: attīstības sadarbības instruments
ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupa
BPN : brīvprātīgs partnerattiecību nolīgums
EAF : Eiropas Attīstības fonds
EAF ir galvenais instruments, ar kuru Eiropas Savienība sniedz palīdzību sadarbībai attīstības jomā ĀKK valstīm un 
aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Partnerattiecību nolīgums, kas 2000. gada 23. jūnijā Kotonū tika noslēgts uz 
20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), ir spēkā esošais regulējums Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā 
galvenais mērķis ir samazināt un ar laiku izskaust nabadzību.
EFI: Eiropas Meža institūts
EKPI : Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments
ES FLEGT : Eiropas Savienības meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība
EUTR : Eiropas Savienības Kokmateriālu regula
FAO : Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija
GIZ: Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (Vācijas Starptautiskās sadarbības aģentūra)
ĢD DEVCO : Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts
Tas īsteno plašu Komisijas ārējās palīdzības instrumentu klāstu, ko finansē no Eiropas Attīstības fondiem un vispārējā 
budžeta.
06 Glosārijs un abreviatūras 
MVU : mazie un vidējie uzņēmumi
NVO : nevalstiskās organizācijas
REDD+ : atmežošanas un mežu degradācijas radīto emisiju samazināšana
Ar ANO programmu “Atmežošanas un mežu degradācijas radīto emisiju samazināšana” (“ REDD ”) nosaka mežos 
uzkrātā oglekļa finansiālo vērtību un piedāvā stimulus jaunattīstības valstīm, lai tās samazinātu atmežošanas radītās 
emisijas un veiktu ieguldījumus mazoglekļa risinājumos, kas veicina ilgtspējīgu attīstību. Programma “ REDD+ ” 
attiecas ne tikai uz atmežošanu un mežu degradāciju, bet arī uz mežu saglabāšanu, ilgtspējīgu pārvaldību un 
oglekļa krājumu palielināšanu mežos.
ROM : uz rezultātiem vērsta uzraudzība
ROM  sistēmu 2000. gadā izveidoja Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts, lai stiprinātu attīstības 
palīdzības uzraudzību, novērtēšanu un pārredzamību. Tās pamatā ir īsi un mērķtiecīgi novērtējumi, ko uz vietas veic 
ārējie eksperti.
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu  (Indonēzijas kokmateriālu likumības nodrošināšanas sistēma)
Vides ĢD : Vides ģenerāldirektorāts
VSD : valsts stratēģijas dokuments
07
I
Nelikumīga mežizstrāde un nelikumīgi iegūtu kokma ­
teriālu tirdzniecība ir ilglaicīgas problēmas, kaut gan 
jau kopš 1990. gadu beigām tiek veikti starptautiska 
mēroga pasākumi, lai tās novērstu. Tās rada kaitējumu 
videi un samazina bioloģisko daudzveidību, negatīvi 
ietekmē to cilvēku iztiku, kuri ir atkarīgi no meža resur ­
siem, kropļo tirgu, veicina korupciju un grauj tiesis ­
kumu un labu pārvaldību.
II
Komisija 2003. gadā iesniedza priekšlikumu ES Rīcības 
plānam meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un 
tirdzniecībai ( FLEGT ), lai risinātu nelikumīgas mež ­
izstrādes un ar to saistītas tirdzniecības problēmu. 
FLEGT  iniciatīvas mērķis ir samazināt nelikumīgas mež ­
izstrādes apjomu pasaulē, atbalstot mežu pārvaldību 
kokmateriālu ražotājvalstīs un samazinot nelikumīgi 
iegūtu kokmateriālu patēriņu ES. Rīcības plāna pamatā 
ir divpusējs nolīgums starp ES un koksnes eksportē ­
tājvalsti – FLEGT  brīvprātīgs partnerattiecību nolīgums 
(BPN), kas paredz, ka attiecīgā valsts drīkst tirgot tikai 
likumīgi iegūtus koka izstrādājumus. Saskaņā ar šiem 
nolīgumiem eksportētājvalstis izstrādā kokmateriālu 
likumības pārbaudes sistēmas un, ja vajadzīgie nosacī ­
jumi ir izpildīti, drīkst izsniegt FLEGT  licences.
III
Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir labi pārvaldījusi 
atbalstu kokmateriālu ražotājvalstīm, kas sniegts 
saskaņā ar ES FLEGT  Rīcības plānu, lai risinātu nelikumī ­
gas mežizstrādes problēmu. Palāta secina, ka Komisija 
šo atbalstu pietiekami labi nepārvaldīja.IV
FLEGT  atbalsts nebija pietiekami labi izstrādāts un 
mērķtiecīgi novirzīts. Komisijas izveidotais FLEGT  Rīcī­
bas plāns bija novatorisks, un tajā tika norādīti iespēja ­
mie pasākumi. Tomēr Komisija neizstrādāja pienācīgu 
darba plānu ar skaidriem mērķiem, atskaites punktiem 
un tam īpaši paredzētu budžetu. Lai gan iniciatīvas 
pašā sākumā to visu sagatavot būtu grūti, tās pirma ­
jos gados to vajadzēja izdarīt. Palīdzības piešķiršanā 
netika ņemti vērā skaidri kritēriji, un atbalsta ietekmi 
vājināja iesaistīto valstu lielais skaits. Regula, kas 
aizliedz nelikumīgi ražotu kokmateriālu importu ES 
(EUTR ) un kas 2003. gada Rīcības plānā tika minēta kā 
viena no iespējamajiem pasākumiem, joprojām nav 
pilnībā īstenota.
V
ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm nebija pie ­
tiekami efektīvs. Galvenie pārbaudītie projekti, kuru 
mērķis bija uzlabot valsts pārvaldes iestāžu spējas, 
nebija veiksmīgi. Lai gan daudzi īstenotie projekti 
sekmēja to, ka uzlabojās informētība par nelikumīgas 
mežizstrādes jautājumiem un tika atbalstītas pilsonis ­
kās sabiedrības organizācijas, tos bieži vien piemeklēja 
problēmas. Kopš Rīcības plāna iesniegšanas ir pagājuši 
jau 12 gadi, un, lai gan interese par BPN ir bijusi liela, 
neviena FLEGT  licencēšanas sistēma vēl nedarbojas un 
visi tam sekojošie ieviešanas termiņi ir nokavēti. Prog ­
resa uzraudzība nav bijusi pietiekama – īpaši sakarā ar 
pārskatatbildības sistēmas trūkumu –, un arī ziņošana 
par progresu ir bijusi neapmierinoša.
VI
Šajā ziņojumā ir sniegti vairāki ieteikumi iniciatīvas 
turpmākās pārvaldības uzlabošanai.Kopsavilkums
08
 Ievads
Nelikumīga mežizstrāde – 
pasaules mēroga 
problēma
01 
Nelikumīga mežizstrāde un nelikumī ­
gi iegūtu kokmateriālu tirdzniecība 
ir ilglaicīgas problēmas, kaut gan 
jau kopš 90. gadu beigām tiek veikti 
starptautiska mēroga pasākumi, lai tās 
novērstu. Tās rada kaitējumu videi un 
samazina bioloģisko daudzveidību, 
negatīvi ietekmē to cilvēku iztiku, kuri 
ir atkarīgi no meža resursiem, kropļo 
tirgu, veicina korupciju un grauj tie ­
siskumu un labu pārvaldību. Tās liedz 
valstu valdībām gūt ienākumus no 
dabas resursiem, tādējādi kavējot dažu 
pasaules nabadzīgāko valstu ilgtspējī ­
gu attīstību.
02 
Nelikumīga mežizstrāde un tirdznie ­
cība ir kokmateriālu ieguve, trans ­
portēšana, pirkšana vai pārdošana, 
pārkāpjot valsts tiesību aktus. To, kas ir 
“nelikumīgs”, nosaka konkrētajā valstī 
spēkā esošie tiesību akti.
03 
Tā kā attiecīgās darbības ir neliku ­
mīgas, šādas mežizstrādes apjomus 
izmērīt ir grūti. Tiek lēsts, ka nelikumīgi 
iegūtu kokmateriālu vērtība sasniedz 
līdz pat 100 miljardiem USD gadā1, taču 
šāda veida aplēses ievērojami atšķiras. 
Tomēr ir plaši atzīts, ka nelikumīga 
mežizstrāde ir endēmiska problēma 
daudzās lielās ražotājvalstīs, it īpaši ta ­
jās, kur ir izplatīta korupcija un ir viegli 
piekļūt tirgum.FLEGT  kā ES reakcija
04 
Atbildot uz pasaules mērogā pausta ­
jām bažām2 par nelikumīgas mežizstrā­
des un ar to saistītās kokmateriālu 
tirdzniecības negatīvo ietekmi, Komi ­
sija 2003. gadā iesniedza priekšlikumu 
ES Rīcības plānam meža tiesību aktu 
ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai 
(FLEGT )3. FLEGT  mērķis ir samazināt 
nelikumīgas mežizstrādes apjomu 
pasaulē, atbalstot mežu pārvaldību 
kokmateriālu ražotājvalstīs un ierobe ­
žojot nelikumīgi iegūtu kokmateriālu 
importu ES. Tas ir pasākumu kopums, 
kas paredzēts, lai risinātu nelikumīgas 
mežizstrādes un tirdzniecības jautāju ­
mus gan piedāvājuma, gan pieprasīju ­
ma aspektā (sk. 1. izcēlumu ). Padome 
atzinīgi novērtēja Rīcības plānu kā 
pirmo soli, lai sadarbībā ar patērētāj ­
valstīm, ražotājvalstīm, privāto sektoru 
un citām ieinteresētajām personām 
saskaņoti risinātu aktuālus nelikumī ­
gas mežizstrādes un ar to saistītās 
tirdzniecības jautājumus4. 2005. gadā 
tā pieņēma regulu, ar ko izveido 
FLEGT  licen  cēšanas sistēmu noteik ­
tu koka izstrādājumu importam no 
valstīm, kuras ar ES noslēdz brīvprātīgu 
partner  attiecību nolīgumu5.1 UNEP , Interpols, “ Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, Tax 
Fraud and Laundering in the 
World’s Tropical Forests. A Rapid 
Response Assessment ” [Zaļais 
ogleklis, melnais tirgus: 
nelikumīga mežizstrāde, 
nodokļu nemaksāšana un 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšana pasaules tropu 
mežos. Ātrās reaģēšanas 
novērtējums], 2012. gads.
2 Starptautiska mēroga rīcību, 
kas vērsta pret nelikumīgu 
mežizstrādi, veicināja 
1998. gada maijā uzsāktā G8 
Rīcības programma mežu 
jomā. G8 diskusiju rezultātā 
tika rīkotas vairākas 
konferences par meža tiesību 
aktu ieviešanu un pārvaldību 
(FLEG ), ko koordinēja Pasaules 
Banka un kas notika 
Austrumāzijā (Bali, 2001. gads), 
Āfrikā (Jaunde, 2003. gads) un 
Eiropā (Sanktpēterburga, 
2005. gads). Tajās piedalījās 
valdības, nozares pārstāvji, 
NVO un pētnieki ar mērķi 
izveidot ražotājvalstu un 
patērētājvalstu sadarbības 
sistēmas.
3 COM(2003) 251  final , 
21.5.2003., “Meža tiesību aktu 
ieviešana, pārvaldība un 
tirdzniecība ( FLEGT ) – 
priekšlikums ES Rīcības 
plānam”.
4 Padomes secinājumi 
2003/C 268/01 (OV C 268, 
7.11.2003., 1. lpp.).
5 Padomes Regula (EK) 
Nr. 2173/2005 par 
FLEGT  licencēšanas sistēmas 
izveidi kokmateriālu importam 
Eiropas Kopienā (OV L 347, 
30.12.2005., 1. lpp.).
09 Ievads
05 
Rīcības plāna pamatā ir divpusējs 
nolīgums starp ES un koksnes eks ­
portētājvalsti – FLEGT  brīvprātīgais 
partnerattiecību nolīgums (BPN), kas 
paredz, ka abas puses drīkst tirgot 
tikai likumīgi iegūtus koksnes izstrā ­
dājumus. Saskaņā ar šiem nolīgumiem 
eksportētājvalstis izstrādā kokmate ­
riālu likumības pārbaudes sistēmas. 
Ja Komisija konstatē, ka prasības ir 
izpildītas, valstīm ir tiesības pieteikties 
FLEGT  licences saņemšanai. Piemērs 
procedūrām, kas vajadzīgas, lai iegūtu 
licenci un tai sekojošo eksporta atļauju, 
ir aprakstīts Rīcības plānā (sk. 2. izcē -
lumu ). Praksē vairākums partnervalstu 
nolēma savas turpmākās licencēšanas 
sistēmas piemērot kokmateriāliem, kas 
tiek eksportēti ne tikai uz ES, bet arī 
citiem tirgiem, un kokmateriāliem, kas 
paredzēti iekšējam patēriņam.ES FLEGT  Rīcības plāna saturs
“FLEGT  Rīcības plāna pasākumi, kuru mērķis ir palielināt patērētāju pieprasījumu pēc pārbaudītiem, likumīgi 
ražotiem kokmateriāliem: a) mudināt ES privāto sektoru pieņemt iepirkuma politiku, lai nodrošinātu, ka attie ­
cīgajās piegādes ķēdēs nonāk tikai likumīgi iegūti kokmateriāli (..); b) mudināt ES dalībvalstis pieņemt publiskā 
iepirkuma politiku, kas paredz visu piegādāto kokmateriālu likumības pārbaudi (..); c) izpildot ES Kokmateriālu 
regulas prasības, nepieļaut nelikumīgi iegūtu kokmateriālu iekļūšanu ES tirgū (..); d) pieņemt pasākumus, lai 
nepieļautu ieguldījumus tādās darbībās, kas veicina nelikumīgu mežizstrādi. (..)
Rīcības plānā ir ietverti šādi pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt jaunattīstības valstis likumīgi ražotu kokmate ­
riālu piegādes spēju veidošanā: a) sniegt tehnisku un finansiālu ES atbalstu pārvaldības uzlabošanā un valsts 
un nevalstisko dalībnieku spēju veidošanā; b) pamatojoties uz divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem – brīv ­
prātīgiem partnerattiecību nolīgumiem, atbalstīt kokmateriālu ražotājvalstis to centienos apkarot nelikumīgu 
mežizstrādi, nepieļaujot nelikumīgi iegūtu kokmateriālu iekļūšanu ES tirgū.”
Avots:  http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGT1. izcēlums
10 Ievads
Piemērs procedūrām, kas vajadzīgas BPN paredzētajai kokmateriālu likumības 
apliecināšanai
“1. solis : FLEGT  partnervalsts izraugās akreditācijas struktūru, kurai ir tiesības nozīmēt iestādes, kas apliecina 
koksnes izstrādājumu likumību.
2. solis : FLEGT  partnervalsts ieceļ neatkarīgu uzraudzītāju un izveido pārredzamu strīdu izšķiršanas 
mehānismu.
3. solis : Eiropas Komisija apstiprina, ka piedāvātā sistēma ir uzticama, lai pārbaudītu, vai kokmateriāli ir iegūti 
likumīgi.
4. solis : Par likumīgi iegūtiem kokmateriāliem tiek izsniegti sertifikāti, tādējādi muitas iestādes var dot atļauju 
likumīgo sūtījumu eksportam. (..)
5. solis : Eksporta atļauja, kas apliecina likumīgu ieguvi, tiek sagatavota Kopienas ostā, kur kokmateriālus dek ­
larē laišanai brīvā apgrozībā ES un kur tos pārbauda dalībvalsts muitas iestādes, pamatojoties uz pirmsnosūtī ­
šanas paziņojumā sniegto sūtījuma aprakstu. (..)
6. solis : Deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā muita pieņem tikai tādā gadījumā, ja kokma ­
teriālu kravai ir pievienota vajadzīgā eksporta atļauja.”
Avots:  COM(2003) 251  final , 13. lpp.2. izcēlums
06 
Komisija kopā ar ES dalībvalstīm finan ­
siāli un tehniski atbalsta partnervalstis 
mežu pārvaldības uzlabošanā un 
tādu sistēmu izveidē vai uzlabošanā, 
ko izmanto, lai pārbaudītu atbilstī ­
bu šo valstu tiesību aktu prasībām. 
FLEGT  komponents “Atbalsts kokmate ­
riālu ražotājvalstīm” ietver:
a) atbalstu politikas reformas proce ­
siem, efektīvu tiesību aktu izveidei 
un procedūru vienkāršošanai, 
aizsargājot no meža resursiem 
atkarīgās kopienas un integrējot 
tās mežu aizsardzības sistēmās;b) palīdzību drošu uzraudzības un 
izsekojamības sistēmu izveidē, 
lai likumīgo ražošanu nošķirtu no 
nelikumīgās, sekotu līdzi kokmate­
riālu plūsmai no ieguves vietas 
uz pārstrādes rūpnīcām un ostām 
un pēc tam līdz patērētāju tirgum 
un veicinātu lielāku informācijas 
pārredzamību meža nozarē;
c) atbalstu plašām pārvaldības re ­
formām, uzlabojot spējas, it īpaši 
tiesu iestādēs, policijā vai militā ­
rajā jomā, lai efektīvāk cīnītos pret 
korupciju, vāktu pierādījumus par 
noziegumiem pret vidi un sagata ­
votu lietas iesniegšanai tiesā.
11 Ievads
07 
Šim nolūkam ES nodrošina finansē ­
jumu no EAF un vispārējā budžeta. Ir 
aprēķināts, ka laikposmā no 2003. līdz 
2013. gadam FLEGT  atbalsta veidā 
35 valstīm ir piešķirti kopumā 300 mil ­
joni EUR6 (sk.  I pielikumu ).
08 
Ar FLEGT  Rīcības plānu saistītos pasā ­
kumus Komisijā īsteno Starptautiskās 
sadarbības un attīstības ģenerāldirek ­
torāts (ĢD DEVCO ) un Vides ģenerāl ­
direktorāts (Vides ĢD). Starptautiskās 
sadarbības un attīstības ģenerāldirek­
torāts (ĢD  DEVCO ) atbild par tā 
FLEGT  finansējuma pārvaldīšanu, kas 
paredzēts trešām ražotājvalstīm. Tas 
īsteno attīstības sadarbības program ­
mas un slēdz BPN ar ĀKK valstīm, kā 
arī ar Gajānu un Hondurasu. Vides ĢD 
slēdz BPN ar Āzijas valstīm, atbild par 
Eiropas Savienības Kokmateriālu regu ­
lu (EUTR ), par politisko dialogu vides 
jomā ar valstīm, kas gan ražo kokmate ­
riālus, gan tos patērē (piemēram, Ķīna, 
Brazīlija, Krievija, ASV, Japāna) un par 
daudzpusēju dialogu. Abi ģenerāldi ­
rektorāti ir kopīgi atbildīgi par Latīņa ­
merikas valstīm.
09 
Komisija uzticēja Eiropas Meža institū ­
tam ( EFI) un Apvienoto Nāciju Orga ­
nizācijas Pārtikas un lauksaimniecības 
organizācijai ( FAO ) dažus konkrētus 
pasākumus, kas paredzēti partnerval ­
stu darbības atbalstam FLEGT  Rīcības 
plāna ietvaros. EFI savās telpās uzņem 
un pārvalda ES FLEGT  instrumentu, kas 
ir 2007. gadā izveidots vairāku līdzekļu 
devēju trasta fonds. Tas sniedz atbalstu 
valstīm (galvenokārt tehnisku palīdzī ­
bu valdībām un citām ieinteresētajām 
personām), veic pētījumus un izplata 
informāciju par  FLEGT . FAO  īsteno ĀKK 
FLEGT  atbalsta programmu, kuras 
galvenais mērķis sākotnēji bija veicināt 
FLEGT  procesu ĀKK valstīs.6 Izņemot nozares budžeta 
atbalsta piešķīrumus. Budžeta 
atbalsta piešķīrumi attiecas uz 
meža politikas jautājumiem, 
bet tie nav obligāti saistīti ar 
FLEGT . Nav atzītas metodes, kā 
palīdzību attiecināt uz 
konkrētām jomām.
12
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
10 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir labi 
pārvaldījusi kokmateriālu ražotājval ­
stīm sniegto atbalstu saskaņā ar ES 
FLEGT  Rīcības plānu, lai risinātu neliku ­
mīgas mežizstrādes problēmu. Revīzi ­
jas uzmanības centrā bija divi galvenie 
jautājumi:
a) vai FLEGT  atbalsts bija labi izstrā ­
dāts un mērķtiecīgi novirzīts?
b) Vai FLEGT  atbalsts bija efektīvs?
11 
Revīzija aptvēra kokmateriālu ražo ­
tājvalstīm sniegto Komisijas atbalstu 
no EAF un vispārējā budžeta visā ES 
FLEGT  Rīcības plāna piemērošanas pe ­
riodā, t. i., no 2003. līdz 2014. gadam.
12 
Revīzija tika veikta no 2014. gada au ­
gusta līdz decembrim, un tā ietvēra:
a) FLEGT  stratēģijas dokumentu un 
attiecīgo ziņojumu par kokmate ­
riālu tirdzniecības modeļiem un 
nelikumīgu mežizstrādi analīzi;
b) pārbaudi par finansējuma pie ­
šķiršanu mērķiem, valstīm un 
projektiem;
c) Komisijas ĢD  DEVCO  un Vides ĢD 
amatpersonu, EFI un dalībvalstu, 
starptautisku organizāciju un to 
Eiropas NVO pārstāvju, kas aktīvi 
darbojas vides un meža aizsardzī ­
bas jomā, iztaujāšanu;d) divu BPN parakstījušo saņēmēj ­
valstu (Indonēzija un Kamerūna) 
apmeklējumus, kuru laikā tika 
izskatīta BNP procesa virzība un 
padziļināti pārbaudīti desmit pro ­
jekti (sk.  II pielikumu );
e) uz rezultātiem vērstas uzraudzī ­
bas ( ROM ) sistēmas konstatējumu 
pārbaudi un 35 projektu izla ­
ses programmu novērtējumus 
(sk.  III pielikumu ).
13
 Apsvērumi
FLEGT  atbalsts 
kokmateriālu 
ražotājvalstīm nebija 
pietiekami labi izstrādāts 
un mērķtiecīgi novirzīts
13 
Palāta pārbaudīja, 
a) vai ES atbalsts bija saistīts ar 
pamatotu vajadzību novērtējumu 
un Komisija pareizi noteica iespēja ­
mos pasākumus, 
b) vai ES atbalsts tika pienācīgi plā ­
nots un 
c) vai tika pienācīgi noteiktas finansē ­
juma prioritātes.
Komisija noteica plašu 
iespējamo pasākumu klāstu
14 
Ar FLEGT  Rīcības plānu tiek novatoris ­
ki risināta nelikumīgas mežizstrādes 
un tirdzniecības ilglaicīgā problēma. 
Rīcības plānā apvienoti tirdzniecības 
stimuli, kas izpaužas kā partnerval ­
stu ražotāju vieglāka piekļuve ES 
kokmateriālu tirgum, un palīdzība 
attīstības jomā gan valdībām, gan arī 
pilsoniskajai sabiedrībai. Partnerval ­
stīm ir jānodrošina saskaņoti tiesību 
akti mežsaimniecības nozarē, jāievieš 
izsekojamības un licencēšanas sistē ­
mas un jāizveido kontroles sistēmas, 
kas darbojas dažādos līmeņos. Turklāt 
FLEGT  Rīcības plānā ir paredzēts izstrā ­
dāt vairākus ar pieprasījumu saistītus 
pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt 
ražotājvalstīs veikto darbību ietekmi. 
Ir paredzēts arī starptautisks politikas 
dialogs, lai veicinātu FLEGT  galveno 
mērķu sasniegšanu.15 
ES Rīcības plāna ietekmes novērtēju ­
mā7 ir analizēta iespējamā ietekme, ko 
radītu kokmateriālu licencēšanas sis ­
tēmas ieviešana partnerībā ar kokma ­
teriālu ražotājvalstīm8. Šajā pētījumā 
ir analizēti galvenie faktori, kas veicina 
nelikumīgu mežizstrādi. Tajā aplūkota 
vispārējā piedāvāto risinājumu ekono ­
miskā, vides un sociālā ietekme, kā arī 
juridiskie un institucionālie aspekti gan 
Eiropas Savienībā, gan arī potenciālajās 
partnervalstīs. Pētījumā ir arī analizēts 
risks, kas varētu mazināt iespējamo 
pasākumu efektivitāti9.
16 
Ietekmes novērtējumā ir aplūkoti trīs 
galvenie nelikumīgas mežizstrādes 
problēmas risinājumi. Divpusējais 
risinājums, noslēdzot BPN ar atseviš ­
ķām valstīm, tika uzskatīts par labāko 
līdzekli, kā rīkoties ātri un elastīgi. 
Daudz  pusēja sistēma, tostarp iespē ­
jamais starptautiskais nolīgums, kas 
teorētiski ir efektīvākais risinājums, tika 
uzskatīts par nereālu. Trešo risināju ­
mu – vienpusēju aizliegumu neliku ­
mīgi iegūtu kokmateriālu laišanai ES 
tirgū – Komisija uzskatīja par mazāk 
pieņemamu nekā BPN, kuru pamatā ir 
partnerattiecības ar kokmateriālu ražo ­
tājvalstīm. Komisija nolēma šo risināju ­
mu plašāk analizēt vēlākā posmā.7 “ Impact Assessment of the EU 
Action Plan for Forest Law 
Enforcement, Governance and 
Trade (FLEGT) ” [ES Rīcības 
plāna meža tiesību aktu 
ieviešanai, pārvaldībai un 
tirdzniecībai ( FLEGT ) ietekmes 
novērtējums], Eiropas 
Komisija, Attīstības 
ģenerāldirektorāts 
(2004. gads).
8 “ Proposal for a Council 
Regulation concerning the 
establishment of a voluntary 
FLEGT licensing scheme for 
imports of timber into the 
European Community ” 
[Priekšlikums Padomes regulai 
par brīvprātīgas 
FLEGT  licencēšanas sistēmas 
izveidi kokmateriālu importam 
Eiropas Kopienā], 
SEC(2004) 977, 20.7.2004.
9 Pētījumā ir norādīts risks, kas 
saistīts ar nelikumīgi iegūtu 
kokmateriālu plūsmas 
iespējamo novirzīšanu uz 
citiem, “mazāk stingriem” 
tirgiem, tādiem kā Ķīna un 
Japāna, un atzīts, ka Rīcības 
plāna iespējamā efektivitāte ir 
ierobežota, it īpaši valstīs, kuru 
kokmateriālu eksporta apjoms 
uz ES ir neliels.
14 Apsvērumi
10 SEC(2004) 977, 20.7.2004.
11 Rīcības plāns ir tādu pasākumu 
vai darbību uzskaitījums, kas 
jāveic, lai veiksmīgi īstenotu 
stratēģiju. Rīcības plāna trīs 
galvenie elementi: 1) konkrēti 
uzdevumi, 2) laika periods un 
3) līdzekļu piešķiršana 
konkrētām darbībām ( http://
www.businessdictionary.com/
definition/action ­plan.html ).
12 FLEGT  Rīcības plāna progresa 
ziņojums, EFI (2011. gads), 
34. lpp. Sk.  http://www.
euflegt.efi.int/docu ­
ments/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Prog ­
ress+Report+2003 ­2010/ .
13 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 
18. decembra Regula (EK) 
Nr. 1905/2006, ar ko izveido 
finanšu instrumentu 
sadarbībai attīstības jomā 
(OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).  
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 11. marta 
Regula (ES) Nr. 233/2014, ar ko 
izveido finanšu instrumentu 
sadarbībai attīstības jomā 
2014.–2020. gadam (OV L 77, 
15.3.2014., 44. lpp.).
14 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 
24. oktobra Regula (EK) 
Nr. 1638/2006, ar ko paredz 
vispārējos noteikumus Eiropas 
kaimiņattiecību un 
partnerības instrumenta 
izveidošanai (OV L 310, 
9.11.2006., 1. lpp.).
15 FLEGT  Rīcības plāna pirmos 
novērtējumus ietekmēja arī 
nepilnīga ziņošana par 
FLEGT  darbībām. EFI 
saga  ta votajā FLEGT  progresa 
ziņojumā par 2003.–2010. ga­
du ir norādīts, ka “šeit minētās 
darbības un summas ir 
jāuztver kā aptuvena norāde 
par saistībām un pieejamo 
finansējumu, nevis kā 
visaptverošs un pilnībā 
salīdzināms pārskats”.17 
Komisija nolēma ieviest pirmo – divpu ­
sējo risinājumu. Tā atzina ar šo pieeju 
saistītās problēmas, it īpaši valstīs ar 
ierobežotām pārvaldības spējām, kur 
Rīcības plāna īstenošana ir jāapvieno ar 
būtisku spēju veidošanu un institucio ­
nālo stiprināšanu10.
18 
Komisija pareizi norādīja galvenās jo ­
mas, kurās varētu būt vajadzīgs līdzek ­
ļu devēju atbalsts, lai efektīvi īstenotu 
BPN, tostarp meža un vides politikas 
reformu, uzraudzības, izsekojamības 
un licencēšanas sistēmas izveidošanu 
un spēju veidošanu dažādās nozarēs 
(sk. 6. punktu).
Komisija neizstrādāja 
pienācīgu darba plānu
19 
ES FLEGT  Rīcības plānam trūkst dažu 
pienācīga rīcības plāna pamatelemen ­
tu11. Tajā nav noteikti konkrēti darbības 
mērķi ar attiecīgajiem rādītājiem, nav 
laika grafika ar konkrētiem atskaites 
punktiem un nav izveidota skaidra uz ­
raudzības sistēma. Tāpēc tā progresu 
un sasniegtos rezultātus ir ļoti grūti no ­
vērtēt. EFI sagatavotajā  FLEGT  Rīcības 
plāna progresa ziņojumā par 2003.–
2010. gadu ir norādīts: “Rīcības plāns 
ir vairāk nekā politikas izklāsts, bet 
bez atskaites punktiem un mērķiem to 
nevar īsti uzskatīt par stratēģiju.”1220 
Uzsākot Rīcības plānu, tika uzskatīts, 
ka tas ir ilgtermiņa procesa sākums. To ­
mēr plānotie pasākumi, konkrēti mērķi 
un grafiks, kas jāievēro, bija jāizstrādā 
jau pirmajos gados. Ir pagājuši 12 gadi, 
un FLEGT  Rīcības plānam joprojām 
trūkst skaidri noteiktu mērķu, kas 
jāsasniedz noteiktā laikā, izmantojot 
konkrētus finanšu instrumentus.
21 
Rīcības plānam nav skaidri noteikta 
un īpaši paredzēta budžeta. Attīstības 
sadarbības pasākumi tiek finansēti no 
dažādiem avotiem, t. i., ES vispārējā 
budžeta un EAF, izmantojot dažādus 
instrumentus, piemēram, attīstības 
sadarbības instrumentu (ASI)13, tostarp 
gan divpusējas, gan reģionālas ģeogrā ­
fiskās programmas, kā arī tematiskas 
programmas, un Eiropas kaimiņattiecī ­
bu un partnerības instrumentu (EKPI)14.
22 
Pilnīgu pārskatu par FLEGT  projektiem 
Komisija nebija sagatavojusi. Mežsaim ­
niecības projektu datubāze, ko Komisi ­
ja bija izveidojusi revīzijas vajadzībām, 
nesniedza skaidru un pilnīgu priekšsta ­
tu par visiem FLEGT  projektiem. Revīzi ­
jas laikā tika konstatēts, ka šī datubāze 
ir nepilnīga, jo daži projekti tajā ir ne ­
pareizi klasificēti kā FLEGT , savukārt citi 
FLEGT  projekti tajā vispār nav iekļauti15. 
Komisija un dalībvalstis nav skaidri 
definējušas jēdzienu “ FLEGT  projekts” 
un nav norādījušas, kā sniegt pārskatus 
par attiecīgo līdzekļu izlietojumu.
15 Apsvērumi
23 
Nelikumīgas mežizstrādes un neliku ­
mīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecības 
problēmu veiksmīga risināšana bija 
atkarīga no vairākiem faktoriem, t. i., 
partnervalstu apņemšanās, vajadzīgo 
pārvaldības pasākumu izveides un 
ES un citu lielāko ražotāju un impor ­
tētāju skaidri pierādītas apņemšanās 
sadarboties kopīga mērķa labā. Bija arī 
svarīgi, lai reālu panākumu nodrošinā ­
šanai vajadzīgās darbības tiktu veiktas 
paralēli. FLEGT  mērķu īstenošana ir 
lielā mērā atkarīga arī no lielākajām 
ražošanas, pārstrādes un/vai tirdznie ­
cības valstīm, tādām kā Ķīna, Krievija, 
Indija, Koreja un Japāna, un no to 
apņemšanās cīnīties pret nelikumī ­
gu mežizstrādi un nelikumīgi ražotu 
koksnes izstrādājumu tirdzniecību. Šīs 
valstis nepiedalījās FLEGT  licencēšanas 
sistēmā, un Komisija gadu gaitā ar tām 
uzsāka divpusējus politikas dialogus. 
Šīm diskusijām līdz šim ir bijuši dažā ­
di, taču parasti tikai daļēji veiksmīgi 
rezultāti.
24 
Tikai 2007. gadā – četrus gadus pēc 
Rīcības plāna iesniegšanas – kādā pē ­
tījumā tika novērtēta ietekme, ko rada 
ar pieprasījumu saistītie iespējamie pa ­
sākumi16, kuru mērķis ir nepieļaut ne ­
likumīgi iegūtu kokmateriālu importu 
vai laišanu ES tirgū. Pētījuma rezultāts 
bija priekšlikums regulai, ar ko nosaka 
pienākumus tirgus dalībniekiem, kas 
ES tirgū laiž kokmateriālus17.25 
ES Kokmateriālu regula ( EUTR )18 galīga ­
jā redakcijā tika pieņemta 2010. gadā 
un stājās spēkā 2013. gadā. Regulas 
agrāka pieņemšana – Rīcības plāna 
sākotnējā posmā – būtu skaidrs aplie ­
cinājums tam, ka ES uzņemas vadību 
cīņā pret nelikumīgi iegūtu kokma ­
teriālu eksportu. Tas būtu arī papildu 
stimuls valstīm, kuras vēlas piedalīties 
BPN procesā. Vairāk nekā desmit gadus 
pēc Rīcības plāna uzsākšanas ES Kok ­
materiālu regula dažās dalībvalstīs vēl 
joprojām nav pilnībā īstenota19. Tas ir 
negatīvs signāls valstīm, kuras cenšas 
nodrošināt kokmateriālu eksporta 
likumību20.
26 
Gadu gaitā un it īpaši stājoties spēkā 
tiesību aktiem, tādiem kā grozījumi 
Amerikas Savienoto Valstu Leisija 
likumā ( USA Lacey Act ), Austrālijas 
Likums par nelikumīgas mežizstrādes 
aizliegšanu un EUTR , dažas privātās 
sertifikācijas sistēmas aizvien biežāk 
pārskatīja savus standartus, lai precī ­
zāk ievērotu likumības prasības. Šādas 
sistēmas sniedz būtisku ieguldījumu 
EUTR  paredzēto likumības pārbaudes 
prasību izpildē21. Tomēr tikai trijos BPN 
(ar Kamerūnu, Kongo Republiku un 
Centrālāfrikas Republiku) ir paredzēta 
privāto sistēmu atzīšana par daļu no 
FLEGT  licencēšanas procesa, kur šim 
nolūkam tiek nodrošināts FLEGT  at­
balsts. Ņemot vērā jau kopš FLEGT  Rī­
cības plāna uzsākšanas konstatētās 
grūtības valsts vadītu licencēšanas 
sistēmu izveidē valstīs, kas saskaras ar 
šādiem spēju ierobežojumiem, Komi ­
sija pietiekami neveicināja sinerģiju 
starp FLEGT  un privātajām sertifikācijas 
sistēmām.16 Komisijas dienestu darba 
dokuments – 
Pavaddokuments 
priekšlikumam Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
regulai, ar ko nosaka 
pienākumus tirgus 
dalībniekiem, kas laiž koksni 
un koksnes izstrādājumus 
Kopienas tirgū – Ietekmes 
novērtējuma kopsavilkums – 
Ziņojums par papildu 
iespējām apkarot nelikumīgu 
mežizstrādi.
17 Bez šādiem noteikumiem 
ražotāji BPN valstīs būtu 
neizdevīgākā stāvoklī 
salīdzinājumā ar ražotājiem 
citās valstīs. Tiesību aktu 
prasības un ar tām saistītās 
izmaksas ražotājiem 
BPN valstīs parasti ir augstākas 
nekā ražotājiem valstīs, kas 
nav noslēgušas BPN.
18 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 
20. oktobra Regula (ES)
Nr. 995/2010, ar ko nosaka 
pienākumus tirgus 
dalībniekiem, kas laiž tirgū 
kokmateriālus un koka 
izstrādājumus (OV L 295, 
12.11.2010., 23. lpp.). Tās mērķis 
ir novērst nelikumīgi iegūtu 
kokmateriālu un koka 
izstrādājumu tirdzniecību, 
īstenojot trīs galvenās 
iniciatīvas: 1) aizliedzot laist ES 
tirgū nelikumīgi iegūtus 
kokmateriālus un koka 
izstrādājumus, kas ražoti no 
šādiem kokmateriāliem, 
2) pieprasot ES tirgotājiem, kas 
ES tirgū laiž koka 
izstrādājumus, veikt likumības 
pārbaudes  un 3) paredzot, ka 
minētajiem tirgotājiem ir 
jāglabā dokumentācija par 
saviem piegādātājiem un 
klientiem.
19 Četras dalībvalstis (Grieķija, 
Spānija, Ungārija un Rumānija) 
nebija izpildījušas savus 
pienākumus attiecībā uz ES 
Kokmateriālu regulas 
īstenošanu. http://ec.europa.
eu/environment/forests/pdf/
EUTR%20implementation%20
scoreboard.pdf .
20 EUTR  20. panta 2. punkts 
paredz, ka Komisija 2015. gadā 
iesniegs ziņojumu Eiropas 
Parlamentam un Padomei par 
regulas piemērošanu.
21 Komisijas 2012. gada 6. jūlija 
Īstenošanas regula (ES)
Nr. 607/2012 par sīki 
izstrādātiem noteikumiem 
attiecībā uz likumības 
pārbaužu sistēmu un attiecībā 
16 Apsvērumi
Komisija skaidri nenoteica 
savas palīdzības prioritātes
27 
Pēc Rīcības plāna pieņemšanas dalīb­
valstis un Komisija sagatavoja to 
prioritāro valstu sarakstu, ar kurām tiks 
rīkota neformāla apspriešanās par šo 
valstu iespējamo interesi attiecībā uz 
FLEGT  sistēmu22. Sarakstā tika iekļauta 
Kamerūna, Gabona, Kongo Republika, 
Gana, Krievija, Brazīlija, Papua ­Jaungvi ­
neja, Indonēzija un Malaizija. Tajā pašā 
laikā dalībvalstis un Komisija vienojās, 
ka ES būtu jāpaliek atvērtai tirdznie ­
cības sarunām ar visām valstīm, kas 
izteiktu tādu interesi.
28 
Faktiski visas valstis, kas izrādīja in ­
teresi par FLEGT  Rīcības plānu, varēja 
iesaistīties procesā23, tostarp vairākas 
Āzijas un Latīņamerikas valstis, par 
kurām Komisijas veiktajā ietekmes 
novērtējumā bija norādīts, ka, ņemot 
vērā to nelielo tirdzniecības apjomu 
ar ES, BPN iespējamā ietekme būs 
ierobežota.
29 
Ne finanšu, ne arī cilvēkresursu pie ­
šķiršanā Komisija nepamatojās uz tādu 
kritēriju kopumu, kas varētu sniegt 
vislabākos rezultātus. Tādi kritēriji kā 
nelikumīgas mežizstrādes apmērs, 
tirdzniecības ar ES nozīme, attiecīgo 
valstu apņemšanās, potenciāls un at ­
tīstības vajadzības netika ņemti vērā kā 
kopums, lai noteiktu resursu izmanto ­
šanas prioritātes.30 
Līdz ar to ierobežotais finansiālais un 
tehniskais atbalsts tika sadalīts starp 
daudzām valstīm24, lai gan dažās no 
tām nelikumīgas mežizstrādes problē ­
mas risināšana nebija prioritāra vai bija 
ļoti maz ticams, ka tās varētu nodroši ­
nāt vajadzīgo pārvaldības līmeni, lai īsā 
līdz vidējā termiņā ieviestu licencēša ­
nas sistēmu (sk. 3. izcēlumu ). Tādējā ­
di atbalsts un tā iespējamā ietekme 
samazinājās.
31 
Komisija kopā ar partnervalstu valdī ­
bām, gatavojoties BPN sarunām un 
to laikā, noteica galvenās prasības 
licencēšanas sistēmu darbībai attiecī ­
gajās valstīs. Šie novērtējumi ietvēra 
meža politikas un tiesiskā regulējuma 
pārskatīšanu, apspriešanos ar attiecī ­
gajām ministrijām un citām ieintere ­
sētajām personām, kā arī BPN galveno 
aspektu analīzi. Prasības tika iekļautas 
BPN pielikumos. Tajos tika ietverts to 
jomu saraksts, kurās būtu vajadzīgs 
atbalsts25, un plānotās darbības26.
32 
BPN nav aprakstīts, kā būtu sadalāmi 
finansēšanas pienākumi starp valdību, 
Komisiju un citiem līdzekļu devējiem27.uz pārraudzības organizācijām 
veikto pārbaužu biežumu un 
raksturu, kā paredzēts Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulā (ES) Nr. 995/2010, ar ko 
nosaka pienākumus tirgus 
dalībniekiem, kas laiž tirgū 
kokmateriālus un koka 
izstrādājumus (OV L 177, 
7.7.2012., 16. lpp.).
22 FLEGT  līdzekļu devēju 
koordinācijas 2004. gada 
26. februāra ad hoc  sanāksmes 
protokols.
23 Pašlaik dažādos BPN procesa 
posmos ir iesaistītas 26 valstis.
24 EFI progresa ziņojumā par 
2003.–2010. gadu ir secināts, 
ka “pieprasījumi pēc atbalsta 
BPN jau tagad pārsniedz 
iespēju uz tiem visiem atbildēt, 
un dažas dalībvalstis vēlas 
sadarboties arī ar kaimiņval ­
stīm (Baltkrieviju, Krieviju un 
Ukrainu) vai kaimiņreģioniem 
(Rietumbalkāniem), kas var 
piedāvāt lielākus tirdzniecības 
apjomus nekā jaunattīstības 
valstis tropu reģionos”. 
Sk. FLEGT  Rīcības plāna 
progresa ziņojumu par 
2003.–2010. gadu, EFI 
(2011. gads), 36. lpp.
25 Piemēram, BPN starp ES un 
Kamerūnas Republiku ietver 
šādas jomas: a) spēju 
veidošana, b) komunikācija, 
c) FLEGT  izstrādājumu 
popularizēšana Savienības 
tirgū, d) vietējā kokmateriālu 
tirgus uzraudzība, e) industriali ­
zācija, f) BPN ietekmes 
uzraudzība, g) palīdzība 
likumības pārbaudes sistēmas 
ieviešanas uzraudzībā, 
h) izsekojamības sistēmas 
modernizācija, i) valsts 
kontroles sistēmas stiprināšana, 
j) likumības pārbaudes sistēma, 
k) FLEGT  licenču izsniegšanas 
sistēma, l) neatkarīgas revīzijas 
struktūras izveide, m) tiesiskā 
regulējuma reformas, 
n) papildu finansējuma iespēju 
izpēte.
26 Piemēram, vietējā 
kokmateriālu tirgus 
organizēšana vai piemērotas 
izsekojamības sistēmas 
izveide.
27 BPN ar ĀKK valstīm ir minēta 
tikai vajadzība lūgt līdzekļus 
no EAF un citiem 
mehānismiem, kas tiks 
norādīti. BPN ar Indonēziju ir 
minēta iespēja meklēt 
līdzekļus ES plānošanas 
pasākumu kontekstā.
17 Apsvērumi
33 
Projektos, kas tiek īstenoti kopā ar 
BPN valstu valdībām, ir ņemtas vērā 
BPN norādītās konkrētās vajadzības, 
piemēram, kokmateriālu izsekojamī ­
bas sistēmu un licencēšanas sistē ­
mu izveide un neatkarīga revidenta 
pienākumu noteikšana. Tomēr mērķis 
uzlabot tiesībaizsardzību, ko veic valsts 
iestādes, nav skaidri norādīts, jo ir ļoti 
maz projektu, kuros pievērsta uzma ­
nība šim svarīgajam jautājumam. Vājai 
tiesībaizsardzībai ir būtiska ietekme 
uz nelikumīgas mežizstrādes darbību 
apmēru, jo iespēja atklāt noziegumus 
pret vidi un saukt pie atbildības par 
tiem ir zema, savukārt stimuls dar ­
boties nelikumīgi ir attiecīgi augsts. 
BPN valstīm šajā jomā ir ļoti lielas 
vajadzības, ko apliecina, piemēram, 
to vieta Transparency International  
korupcijas uztveres indeksā (sk. IV pie -
likumu ). Lai gan dažās BPN valstīs var 
novērot pozitīvu tendenci, lielākā daļa 
joprojām ir to valstu grupā, kurām ir 
augstākais korupcijas uztveres līmenis 
pasaulē.34 
Atbalsts BPN procesam nebija kon ­
sekventi iekļauts attīstības sadar ­
bības stratēģijās ar partnervalstīm. 
Mežu pārvaldība kā galvenās noza ­
res sastāvdaļa bija iekļauta piecu28 
no 1229 BPN valstu stratēģijas doku ­
mentos 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā. Tā kā nelikumīga mežizstrāde 
ietver ar vairākām nozarēm (pārval ­
dību, tirdzniecību, lauksaimniecību) 
saistītus aspektus, FLEGT  jautājumus 
varētu risināt dažādu galveno nozaru 
kontekstā visās BPN valstīs, taču attīs ­
tības sadarbības stratēģijās šī iespēja 
nav izpētīta, kā arī nav minēta vajadzī ­
ba ar FLEGT  saistītus jautājumus integ ­
rēt attiecīgajās galvenajās nozarēs.28 Kamerūna, Hondurasa, 
Indonēzija, Malaizija un Kongo 
Republika.
29 Revidenti pārbaudīja 12 valstis, 
kuras parakstījušas BPN vai 
kurās pašlaik notiek attiecīgās 
sarunas un kuras saņem 
FLEGT  atbalstu.
Libērija un Centrālāfrikas Republika
Libērija un Centrālāfrikas Republika, abas noslēgušas BPN, saņēma ievērojamu finansiālu atbalstu savu BPN sa ­
gatavošanai un īstenošanai30. Šo valstu koka izstrādājumu eksporta apjoms uz ES ir ļoti neliels, un tām ir 
daudzas pārvaldības problēmas, kas paredzamā nākotnē neļaus izveidot funkcionējošu licencēšanas sistēmu. 
Turpretī Kotdivuāras koka izstrādājumu eksporta apjoms uz ES ir ievērojami lielāks nekā šīm valstīm31, tomēr tā 
nesaņēma nekādu finansiālu palīdzību, lai sagatavotos BPN noslēgšanai.
30 Koka izstrādājumu imports Eiropas Savienībā no Libērijas un Centrālāfrikas Republikas bija attiecīgi vidēji ap 5 un 18 miljoniem EUR gadā, 
savukārt kopējais finansiālais atbalsts šīm valstīm sasniedza attiecīgi 11,9 un 6,8 miljonus EUR.
31 Vidēji apmēram 166 miljoni EUR gadā.3. izcēlums
18 Apsvērumi
ES atbalsts kokmateriālu 
ražotājvalstīm nebija 
pietiekami efektīvs
35 
Palāta pārbaudīja: 
a) vai plānotie projektu rezultāti tika 
sasniegti, 
b) vai vispārējais progress licencēša ­
nas sistēmu ieviešanā bija apmieri ­
nošs un 
c) vai Komisija pienācīgi uzraudzīja 
Rīcības plāna īstenošanu un ziņoja 
par to.
Galvenie pārbaudītie 
projekti bija problemātiski
36 
Projekti, kuru mērķis bija valsts iestāžu 
spēju stiprināšana, nebija efektīvi. No 
otras puses, FLEGT  stiprināja pilsonis ­
kās sabiedrības organizāciju spējas, tā 
palielinot mežsaimniecības nozares 
pārredzamību. Finansiāli svarīgākie 
projekti Kamerūnā un Indonēzijā ne ­
deva gaidītos rezultātus. Neveiksmes 
Kamerūnā apstādināja panākto prog ­
resu, savukārt neveiksmīgā Indonēzi ­
jas projekta rezultātā ES līdzekļi tika 
izmantoti citiem mērķiem.37 
Galvenais projekts saistībā ar BPN pro ­
cesu Kamerūnā, kura mērķis bija 
izveidot kokmateriālu izsekojamības 
sistēmu32, cieta neveiksmi, jo izveidotā 
sistēma nedarbojas, kas nozīmē to, 
ka projekta esošie nodevumi tā arī 
netiks izmantoti. Projekts norisinājās 
no 2010. līdz 2013. gadam un izmaksāja 
2,27 miljonus EUR. Neveiksmi izraisīja 
vairāki faktori, sākot no neatbilstoša 
vajadzību novērtējuma līdz nopiet ­
niem trūkumiem projekta īstenošanā. 
Viena no šā neatbilstošā vajadzību 
novērtējuma iezīmēm bija Komisi ­
jas darba neefektīvā koordinācija ar 
ieinteresētajām personām un it īpaši 
ar Mežsaimniecības un dzīvās dabas 
ministriju. Turklāt līgumslēdzējs pienā ­
cīgi nepildīja savas saistības, savukārt 
Komisija laikus neveica korektīvus 
pasākumus. Kokmateriālu izsekojamī ­
bas sistēmas neveiksmīgā izveide ir 
viens no galvenajiem faktoriem, kas 
aizkavēja BPN īstenošanu Kamerūnā. 
Atsevišķā projektā, ko finansē Deutsche 
Gesellschaft für Internationale Zusam ‑
menarbeit , pašlaik norit darbs pie 
jaunas sistēmas izveides.32 Projekts “ Mise en place d’un 
système de traçabilité du bois au 
Cameroun ” [Kokmateriālu 
izsekojamības sistēmas 
ieviešana Kamerūnā].
19 Apsvērumi
38 
Lielākais FLEGT  procesa sasniegums 
Kamerūnā ir pilsoniskās sabiedrības 
iesaistīšana mežu pārvaldībā. Pirms 
BPN parakstīšanas valdība neatzina 
pilsoniskās sabiedrības organizācijas 
par likumīgiem partneriem, kuriem ir 
tiesības paust bažas par jautājumiem, 
kas saistīti ar meža resursu pārvaldī ­
bu. Lai gan attiecības ar attiecīgajām 
ministrijām nereti joprojām ir saspring ­
tas33, vietējās un starptautiskās NVO ir 
kļuvušas par atzītām ieinteresētajām 
pusēm, un tām ir iespēja dažādos līme ­
ņos ietekmēt mežsaimniecības politiku 
valstī. Tam ir pozitīva ietekme uz visas 
nozares pārredzamību un pārskatatbil ­
dību. Tomēr, lai gan projektu īsteno ­
šana pilsoniskās sabiedrības stāvoklis 
parasti stiprināja, divi no četriem 
revīzijā pārbaudītajiem projektiem, ku ­
rus īstenoja NVO, visus plānotos tiešos 
rezultātus nesasniedza – galvenokārt 
pārāk ambiciozu mērķu dēļ.
39 
Indonēzijā finansiāli svarīgākā ar 
FLEGT  saistītā projekta34 mērķis bija 
uzlabot meža tiesību aktu ieviešanu un 
pārvaldību, palielinot pārskatatbildību 
un pārredzamību, samazināt neliku ­
mīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecī ­
bas apjomu, iesaistot tirdzniecības 
un rūpniecības nozares, un atbalstīt 
FLEGT  darbību koordinēšanu. Lielākā 
daļa plānoto rezultātu netika sasniegti 
pārmērīgi ambiciozas un nereālas pro ­
jekta ieceres, īstenošanas laikā radušos 
problēmu un vājas uzraudzības dēļ. 
Projekts nedeva nekādus konkrētus 
tiešos rezultātus, tika priekšlaicīgi pār ­
traukts, un daļa projekta līdzekļu bija 
jāatgūst. Tā kā bija radušās domstarpī ­
bas ar Komisiju par projekta vadību, In ­
donēzijas valdība nolēma BPN īstenot 
bez turpmāka tieša Komisijas atbalsta.40 
Lai gan Komisijas valsts stratēģijas 
dokumentā Indonēzijai laikposmam 
no 2002. līdz 2006. gadam kā viena 
no attīstības palīdzības galvenajām 
nozarēm bija norādīta dabas resursu, 
īpaši mežu, pārvaldība, attiecīgajā do ­
kumentā nākamajam laikposmam no 
2007. līdz 2013. gadam tas vairs netika 
darīts. Izņemot Indonēzijas FLEGT  at­
balsta projektu 2004. gadā, nekāda 
turpmāka ES attīstības palīdzība 
Indonēzijas valdībai mežsaimniecības 
nozarē šajā periodā nav plānota.
41 
ES palīdzība Indonēzijā, kas sasniedza 
10 miljonus EUR un aptvēra 11 pro ­
jektus, kopš 2004. gada tika novirzīta 
tikai NVO. Projektu mērķis parasti bija 
atbalstīt vietējo līdzdalību (pilsoniskās 
sabiedrības un citu nevalstisko dalīb ­
nieku, tostarp privātā sektora) dažādos 
BPN aspektos (ietverot politikas jomas 
reformu), uzlabot mežu pārvaldību 
un ieviest kokmateriālu izsekojamības 
un neatkarīgas uzraudzības sistēmas. 
Lai gan šīs pieejas priekšrocība bija tā, 
ka tika iesaistītas ieinteresētās orga ­
nizācijas, tomēr, ņemot vērā risināmo 
uzdevumu apmēru, bija vajadzīga 
saskaņotāka pieeja. Viens no šiem uz ­
devumiem ietver palīdzību daudziem 
mazajiem un vidējiem uzņēmumiem 
(MVU) sagatavoties pilnīgai FLEGT  li­
cencēšanai, taču tas ir uzdevums, kas 
tālu pārsniedz Komisijas projektu 
iespējas.33 Piemēram, Mežsaimniecības 
un dzīvās dabas ministrija 
neveic pēcpārbaudi vietējo 
kopienu sagatavotajiem 
ziņojumiem par nelikumīgas 
ieguves gadījumiem (projekts 
“Observation externe et 
communautaire des forêts dans 
la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun ” 
[Ārēja un kopienu veikta mežu 
uzraudzība BPN FLEGT  līgumu 
īstenošanā Kamerūnā]).
34 EK un Indonēzijas 
FLEGT  atbalsta projekts.
20 Apsvērumi
42 
Visu četru Indonēzijā pārbaudīto NVO 
projektu mērķis bija stiprināt neat ­
karīgas uzraudzības sistēmu valstī, 
atbalstīt MVU un uzlabot BPN sagata ­
vošanas un īstenošanas procesu. Viena 
projekta mērķi tika sasniegti saskaņā ar 
plānoto grafiku un budžetu35. Divi pro ­
jekti vēl tiek īstenoti, un viena no tiem 
plānotie rezultāti varētu tikt sasnieg ­
ti36. Otra projekta37 īstenošana būtiski 
aizkavējās, un izstrādes nepilnību, kā 
arī viena līdzfinansētāja izstāšanās dēļ 
tika ievērojami sašaurināta projekta 
darbības joma.
43 
Palātas konstatētos galvenos faktorus, 
kas abās šajās valstīs ietekmēja projek ­
tu mērķu sasniegšanu, uzsvēra arī Ko ­
misijas vērtētāji savos ROM  ziņojumos 
un novērtējumos par citās BPN valstīs 
īstenotajiem ar FLEGT  saistītajiem pro ­
jektiem. Šie faktori bija šādi: projekta 
risku un ierobežojumu nepietiekama 
novērtēšana, neatbilstoša izstrāde, vāja 
projekta pārvaldība un uzraudzība, 
kā arī apgrūtināta projekta partneru 
koordinācija.
Virzība uz licencēšanu ir lēna
44 
BPN procesā pašlaik ir iesaistītas 
26 valstis. Deviņas no tām risina 
sarunas par BPN, bet sešas jau ir 
tos parakstījušas, proti, Indonēzija, 
Kamerūna, Gana, Kongo Republika, 
Libērija un Centrālāfrikas Republika. Šo 
parakstītājvalstu sasniegumi virzībā uz 
licencēšanu ir būtiski atšķirīgi, ko nosa ­
ka dažādi faktori – piemēram, atšķirī ­
gas institucionālās spējas un atšķirīgs 
līmenis, kādā valsts ir iesaistījusies šajā 
procesā.45 
Indonēzija, kas sarunas par BPN sāka 
2007. gada martā un kur nolīgums 
stājās spēkā 2014. gada maijā, ir guvusi 
ievērojamus panākumus nenokārtoto 
jautājumu risināšanā un cer tuvākajā 
nākotnē būt gatava FLEGT  licencēšanai. 
Tā ir jau ieviesusi valsts likumības no ­
drošināšanas un licencēšanas sistēmu, 
kas ir obligāts nosacījums jebkuru 
kokmateriālu eksportam. Pēc kopī ­
gā novērtējuma, kuru veica 2013. un 
2014. gadā, tā pašlaik risina atlikušos 
problēmjautājumus. Divi galvenie 
uzdevumi, kas Indonēzijai jāatrisina, 
ir 1) nodrošināt tik lielai un daudzvei ­
dīgai valstij vajadzīgo pārvaldību un 
2) panākt, ka tās daudzie MVU pilnībā 
ievēro visas normatīvās prasības.
46 
Kamerūna izteica interesi noslēgt 
BPN ar ES 2004. gadā. Tomēr, lai gan 
Kamerūnas tiesību akti mežsaim ­
niecības jomā tiek uzskatīti par labi 
izstrādātiem, tie ir arī ļoti sarežģīti, un 
to ieviešana joprojām ir grūts uzde ­
vums. Sarunas par BPN risinājās četrus 
gadus – no 2006. līdz 2010. gadam. 
Ilgā ratifikācijas procesa dēļ nolīgums 
beidzot stājās spēkā 2011. gada 1. de ­
cembrī. Saskaņā ar nolīgumā noteikto 
grafiku kokmateriālu izsekojamības 
izmēģinājuma sistēmu bija paredzēts 
testēt 2013. gadā un FLEGT  licenču 
izsniegšana bija paredzēta 2015. gadā. 
Tomēr BPN galvenais mērķis – kokma ­
teriālu licencēšanas sistēmas izveide – 
joprojām ne tuvu nav sasniegts, galve ­
nokārt tādēļ, ka projekts, kura mērķis 
bija izveidot kokmateriālu izsekojamī ­
bas sistēmu, cieta neveiksmi. Tāpēc, 
pirms iespējama pilnīga FLEGT  licencē ­
šana, ir jāatrisina vēl daudzi uzdevumi.35 Projekts “Pilsoniskās 
sabiedrības organizāciju un 
mazo un vidējo 
kokrūpniecības uzņēmumu 
spēju stiprināšana 
BPN sagatavošanā un SVLK  
ieviešanā”.
36 Projekts “Kokmateriālu 
likumības pārbaudes 
(FLEGT  licences) ieviešanas 
veicināšana kā svarīgs solis 
ceļā uz ilgtspējīgu ražošanu un 
patēriņu Indonēzijas 
kokapstrādes nozarē”.
37 Projekts “Valsts un nevalstisko 
dalībnieku spēju stiprināšana 
FLEGT  BPN sagatavošanā, 
apspriešanā un/vai 
īstenošanā”.
21 Apsvērumi
47 
Gana bija pirmā valsts, kura parak­
stīja BPN (2009. gadā), un sākotnēji tā 
paredzēja, ka pirmie FLEGT  licencētie 
izstrādājumi tiks eksportēti 2011. gada 
beigās. Kokmateriālu izsekojamības 
sistēma jau darbojas, taču licencēšanas 
procedūras vēl ir jātestē. Pašlaik valsts 
mērķis ir sagatavot sistēmas licencēša ­
nai līdz 2015. gada beigām.
48 
Kongo Republika, kas BPN ratificēja 
2010. gada maijā, izstrādā meža stra ­
tēģiju un jaunus tiesību aktus mež ­
saimniecības nozarē. Tomēr dažādu, 
galvenokārt ar pārvaldību saistītu, 
faktoru dēļ progress ir lēns.
49 
Libērija un ES sarunas par BPN sāka 
2009. gada martā, un nolīgums tika 
parakstīts 2011. gada jūlijā. Tomēr ne ­
likumīga mežizstrāde joprojām ir liela 
problēma, tāpat kā mežu izmantošanas 
privāto atļauju ļaunprātīga izmantoša ­
na38. Galvenais risināmais uzdevums ir 
mežu pārvaldes dienestu nepietieka ­
mo spēju uzlabošana.
50 
BPN ar Centrālāfrikas Republiku tika 
noslēgts 2011. gada novembrī, bet 
pilsoņu karš visas valdības darbības 
apturēja. Daudzas valsts teritorijas 
atrodas ārpus mežu pārvaldes dienes ­
tu kontroles zonas, tādējādi kavējot 
BPN īstenošanas procesu.51 
Vēl deviņās valstīs pašlaik notiek saru ­
nas par BPN. Viena no tām ir Malaizija – 
svarīga tropu kokmateriālu ražotāja un 
pirmā valsts, kas 2006. gadā sāka saru ­
nas. Tomēr intensīvajās sarunās gadu 
gaitā nav izdevies pārvarēt grūtības 
saistībā ar BPN piemērošanu visā valstī 
un it īpaši Saravakā. Tā kā BPN nav no ­
slēgts, Malaizija plaši izmanto publis ­
kās un privātās sertifikācijas sistēmas.
52 
Lai gan Komisijai ir izdevies pievērst 
uzmanību nelikumīgas mežizstrādes 
problēmai un uzturēt lielu interesi par 
šo jautājumu, virzība uz licencēšanu 
ir bijusi lēna. Pastāv draudi, ka varētu 
iestāties “ FLEGT  apnikums”, jo valstis 
kļūst neapmierinātas ar progresa 
trūkumu un saviem izstrādājumiem 
var atrast citu tirgu ar mazāk stingrām 
prasībām. Lielākajā daļā valstu galve ­
nās problēmas īstenošanas procesā 
rada institucionālo spēju trūkums, 
plaši izplatīta korupcija un vāja 
tiesībaizsardzība.38 Sk.  http://www.illegal ­logging.
info/regions/liberia .
22 Apsvērumi
Uzraudzības un ziņošanas 
procedūras bija 
neapmierinošas
53 
Komisija nesniedza periodiskus 
ziņojumus par FLEGT  Rīcības plāna 
progresu. Lai gan saskaņā ar FLEGT  re­
gulas 9. pantu divu gadu laikā pēc 
pirmā BPN stāšanās spēkā Komisijai 
bija jāiesniedz ziņojums Padomei, šāds 
ziņojums nekad nav ticis sagatavots. 
Bija pieejami ziņojumi par atsevišķām 
partnervalstīm, kuros sniegta informā ­
cija par dažādās BPN jomās veiktajiem 
pasākumiem, taču nav novērtēts ne 
BPN īstenošanas progress, pamatojo ­
ties uz noteiktiem atskaites punktiem, 
ne aprakstīti sasniegumi un sastaptās 
grūtības, ne arī to pārvarēšana.
54 
Grūtības radīja tādas sistēmas trūkums, 
kas ietvertu uzticamu datubāzi (sk. 
22. punktu) un veicinātu pārskatatbil ­
dību. Tā kā mērķi un atskaites punkti 
nebija noteikti, progresa novērtēšana 
bija sarežģīta. Kā minēts EFI FLEGT  Rī­
cības plāna progresa ziņojumā par 
2003.–2010. gadu, tas ir vēl jo grūtāk 
tāpēc, ka Rīcības plāns ir vairāk poli ­
tisks process nekā tradicionāla palīdzī ­
bas programma39.55 
Tikai 2014. gada beigās Komisija ievie ­
sa standartizētu progresa uzraudzības 
sistēmu, lai novērtētu BPN īstenošanas 
galveno pasākumu izpildi. Līdz šim 
tā tika izmantota Komisijas iekšējās 
pārvaldības vajadzībām. Tā kā sistēma 
tika ieviesta pavisam nesen, ir pāragri 
komentēt tās praktisko darbību.
56 
Komisija 2014. gada beigās uzsāka 
FLEGT  Rīcības plāna ārējo novērtēšanu, 
par kuru plānots iesniegt ziņojumu 
2015. gada oktobrī. Šī novērtēšana, 
kas notiek 12 gadus pēc Rīcības plāna 
iesniegšanas, tiek veikta ļoti novēloti, 
ņemot vērā šajā periodā sastaptās grū ­
tības un būtiskās norises, kuras vaja ­
dzēja apzināt un analizēt, lai novērtētu 
to ietekmi uz Rīcības plānu, piemēram:
a) lielāko Āzijas tautsaimniecību 
pieaugošā nozīme kokmateriālu 
tirdzniecībā;
b) pieaugošā ietekme, ko atstāj 
mežu nelikumīga pārveidoša ­
na citiem mērķiem, piemēram, 
lauksaimniecībai;
c) lielākas sinerģijas iespējas ar klima ­
ta pārmaiņu mazināšanas pasāku ­
mu REDD+ ;
d) kokmateriālu eksporta uz ES mainī ­
gās tendences;
e) iespēja vairāk izmantot privātās 
sertifikācijas sistēmas.39 FLEGT  Rīcības plāna progresa 
ziņojums par 2003.–2010. ga­
du, EFI (2011. gads), 34. lpp.
23
 Secinājumi  
un ieteikumi
57 
Palāta secina, ka Komisija nav pietie ­
kami labi pārvaldījusi saskaņā ar ES 
FLEGT  Rīcības plānu sniegto atbalstu.
58 
FLEGT  atbalsts nebija pietiekami labi 
izstrādāts un mērķtiecīgi novirzīts.
a) ES atbalsts FLEGT  procesam balstī ­
jās uz pamatotu novērtējumu par 
nelikumīgas mežizstrādes problē ­
mu, faktoriem, kas to veicina, kā 
arī iespējamajiem pasākumiem, un 
Komisijas izveidotais FLEGT  Rīcības 
plāns bija novatorisks,
b) taču Komisija neizstrādāja pienācī ­
gu darba plānu ar skaidriem mēr ­
ķiem, atskaites punktiem un tam 
īpaši paredzētu budžetu. Lai gan 
Rīcības plāna izpildes pašā sākumā 
to visu sagatavot būtu grūti, pirma ­
jos gados to vajadzēja izdarīt.
c) EUTR  vēlā pieņemšana un lēnā 
īstenošana bremzēja BPN val ­
stu gatavošanos iespējamai 
FLEGT  licencēšanai.
d) FLEGT  licencēšanas sistēmas brīvo 
vietu lielā mērā aizņēma privātās 
sertifikācijas iestādes, sniedzot 
būtisku ieguldījumu EUTR  paredzē ­
to likumības pārbaudes prasību 
izpildē. Tomēr Komisija pietiekami 
neizpētīja iespējamo sinerģiju 
starp FLEGT  un šīm privātajām 
sistēmām.
e) Komisija nenoteica skaidras finan ­
sējuma prioritātes saistībā ar tās at ­
balstu kokmateriālu ražotājvalstīm.1. ieteikums  
Darba plāns
Komisijai jāsagatavo darba plāns attie ­
cībā uz FLEGT  Rīcības plāna dažādajiem 
komponentiem 2016.–2020. gadam, 
nosakot skaidrus un konkrētus mērķus, 
prioritātes, termiņus un budžetu ES 
atbalstam kokmateriālu ražotājvalstīm. 
Nosakot mērķus, jāņem vērā valstu 
spējas un to īpašie ierobežojumi.
2. ieteikums  
EUTR  īstenošana
Komisijai ir pēdējais laiks uzstāt, lai 
Kokmateriālu regula tiktu stingri īste ­
nota visās dalībvalstīs.
3. ieteikums  
Privātās sertifikācijas 
sistēmas
Komisijai jānosaka, cik lielā mērā var 
vairāk paļauties uz darbu, ko veikušas 
privātās sertifikācijas iestādes ar labu 
reputāciju.
4. ieteikums  
Resursu piešķiršana
Resursi jāpiešķir projektiem, kuriem 
varētu būt vislielākā ietekme uz neli ­
kumīgas mežizstrādes un ar to saistītās 
tirdzniecības problēmas risināšanu. Ga ­
dījumos, kad BPN prasību izpilde šķiet 
mazāk iespējama, Komisijai jāierosina 
pasākumi mežu pārvaldības atbalstam 
bez obligātas BPN parakstīšanas.
24 Secinājumi un ieteikumi 
59 
ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm 
nebija pietiekami efektīvs.
a) Tas stiprināja pilsonisko sabiedrību 
un uzlaboja informētību par neli ­
kumīgas mežizstrādes problēmu 
partnervalstīs, taču projekti, kuru 
mērķis bija stiprināt valsts iestāžu 
spējas, gaidītos rezultātus nedeva.
b) FLEGT  licencēšanas sistēma, kas 
bija Rīcības plāna pamatjautājums, 
nevienā partnervalstī vēl joprojām 
nedarbojas. Kopš Rīcības plāna 
iesniegšanas ir pagājuši 12 gadi, 
un, lai gan interese par BPN ir bijusi 
liela, neviena FLEGT  licencēšanas 
sistēma vēl nedarbojas, un visi 
tam sekojošie ieviešanas termiņi ir 
nokavēti.
c) Komisija pienācīgi neuzraudzī ­
ja FLEGT  Rīcības plāna progresu 
un nesniedza ziņojumus par to. 
2014. gada beigās uzsāktā novērtē ­
šana tika veikta ļoti novēloti.5. ieteikums  
Ziņošana
Komisijai reizi divos gados jāsagatavo 
FLEGT  Rīcības plāna progresa ziņojums. 
Tajā jāsniedz novērtējums par BPN īs ­
tenošanu, jānorāda plānotie termiņi 
un jāapraksta sastaptās grūtības un 
veiktie vai plānotie pasākumi.
6. ieteikums  
Novērtējumi
Pašreizējais novērtējums Komisijai 
jāizmanto kā iespēja izvērtēt pieejas 
maiņu, lai gūtu jūtamākus rezultātus.
Šo ziņojumu 2015. gada 8. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

25
 Pielikumi
FLEGT , mežu pārvaldības un ar tirdzniecību saistītu programmu īstenošana no 
2003. līdz 2013. gadam
(miljoni EUR)
Reģions/valstsBPN Pārvaldības veidi
Kopā Parakstīts 
(gads)Interese1 Notiek 
sarunas3Īstenošanu veic 
dalībvalstis Kopīga pārvaldī -
ba ar starp -
tautiskajām 
organizācijām Cits (īstenošanu 
veic partner -
valstis, NVO, 
valsts un privā -
tie uzņēmumi) 
Subsahāras Āfrika 74,89
Vairākas valstis214,92 14,92
Kamerūna 2010 13,66 13,66
Libērija 2011 8,00 3,90 11,90
Gana 2009 3,00 3,00
Burkinafaso 7, 8 0 0,20 8,00
Kongo  Republika 2010 7, 5 6 7, 5 6
Centrālāfrikas Rep. 2011 6,80 6,80
Kongo Demokrātiskā 
Rep.X 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskara 0,68 0,68
Gabona X 0,20 0,20
Sudāna 0,19 0,19
Malāvija 0,05 0,05
Latīņamerika 90,21
Vairākas valstis23,93 3,93
Hondurasa   X 20,40 21,73 42,13
Brazīlija 10,79 12,74 23,53
Nikaragva  2,00 6,06 8,06
Kolumbija X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Gajāna X 0,45 0,45
Čīle 0,04 0,04I pielikums
26 Pielikumi I pielikums(miljoni EUR)
Reģions/valstsBPN Pārvaldības veidi
Kopā Parakstīts 
(gads)Interese1 Notiek 
sarunas3Īstenošanu veic 
dalībvalstis Kopīga pārvaldī -
ba ar starp -
tautiskajām 
organizācijām Cits (īstenošanu 
veic partner -
valstis, NVO, 
valsts un privā -
tie uzņēmumi) 
Āzija un Klusā okeāna reģions 43,37
Vairākas valstis210,60 1,91 12,51
Indonēzija 2011 21,95 21,95
Ķīna 3,84 3,84
Filipīnas  X 1,92 1,92
Afganistāna 1,88 1,88
Taizeme 0,61 0,61
Mjanma X 0,45 0,45
Zālamana Salas X 0,18 0,18
Malaizija X
Vjetnama X 0,03 0,03
Kaimiņreģions 25,04
Vairākas valstis215,00 15,00
Maroka 5,63 5,63
Kosova 2,70 0,41 3,11
Melnkalne 0,75 0,75
Libāna 0,33 0,33
Albānija 0,10 0,10
Gruzija 0,09 0,09
Baltkrievija  0,03 0,03
Divi vai vairāki reģioni 63,65
Vairākas valstis239,60 24,05 63,65
KOPĀ 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Interesi ir izteikušas vēl sešas valstis (Bolīvija, Kambodža, Ekvadora, Gvatemala, Papua ­Jaungvineja un Sjerraleone), bet finanšu saistības vēl 
nav uzņemtas.
2  Vairāku valstu projekti ietver ( Āzijai un Klusā okeāna reģionam ) nolīgumus ar Eiropas Meža institūtu kopumā par10,6 miljoniem EUR 
(FLEGT  Āzija) un ( kaimiņreģionam ) nolīgumus ar Pasaules Banku kopumā par 15 miljoniem EUR ( FLEGT ).  
Attiecībā uz vairāku valstu projektiem vairāk nekā divos reģionos  galvenās programmas ietver nolīgumus par 12 miljoniem EUR ar EFI un 
nolīgumus par 20 miljoniem EUR ar FAO (FLEGT ĀKK:  10 miljoni EUR un ES FAO FLEGT : 10 miljoni EUR).
3  Sarunas notiek ar vēl trijām valstīm (Kotdivuāru, Laosu un Taizemi), attiecībā uz tām finanšu saistības vēl nav uzņemtas.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ĢD DEVCO  sniegto informāciju.
27 Pielikumi
Revīzijā pārbaudīto projektu saraksts
Valsts Projekta nosaukums ES ieguldījums (EUR) Īstenošanas periods
KamerūnaMise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi 
des infractions forestières au Cameroun  [Neatkarīga novērotāja amata 
izveide mežu nozares un pārkāpumu uzraudzībai Kamerūnā]2 480 070 31.12.2009.–30.12.2013.
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun  [Kokmateriā ­
lu izsekojamības sistēmas izveide Kamerūnā]2 496 763 15.2.2010.–14.12.2012.
Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun  [Neat ­
karīgas revīzijas struktūras izveide Kamerūnā saistībā ar FLEGT  sistēmu]1 164 600 4.5.2012.–3.5.2014.
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires  [To kokmateriālu legālas ražošanas un legāla 
eksporta veicināšana, kuru izcelsmes vieta ir kopienu meži]987 139 1.2.2011.–31.1.2012.
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre 
de l’APV‑FLEGT au Cameroun  [Ārēja un kopienu veikta mežu uzraudzība 
BPN  FLEGT  līgumu īstenošanā Kamerūnā]113 836 19.1.2012.–18.7.2013.
IndonēzijaEK un Indonēzijas FLEGT  atbalsta projekts 11 276 872 1.3.2006.–28.11.2011.
Kopīga zemes izmantošanas plānošana un ilgtspējīga institucionālā 
kārtība zemes īpašumtiesību, mežu un kopienas tiesību stiprināšanai 
Indonēzijā1 796 619 1.3.2010.–28.2.2014.
Valsts un nevalstisko dalībnieku spēju stiprināšana FLEGT  BPN sagatavoša ­
nā, apspriešanā un/vai īstenošanā1 189 228 10.1.2011.–31.12.2015.
Indonēzijas neatkarīgā mežsaimniecības uzraudzības tīkla stiprināšana, 
lai nodrošinātu uzticamu kokmateriālu likumības pārbaudes sistēmu un 
efektīvu BPN īstenošanu188 946 1.5.2011.–30.4.2013.
Kokmateriālu likumības pārbaudes ( FLEGT  licences) ieviešanas veicinā ­
šana kā svarīgs solis ceļā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu Indonēzijas 
kokapstrādes nozarē1 091 463 30.1.2013.–28.2.2014.II pielikums
28 Pielikumi
Pārbaudīto projektu novērtējumu un ROM  saraksts
Novērtējumi
Projekta nosaukumsES ieguldī -
jums (EUR)ValstsNovērtējuma 
datums un veidsZiņojuma galvenie konstatējumi
1Reģionālā atbalsta programma ES 
FLEGT  Rīcības plānam Āzijā5 800  000
Centrālais 
birojs2010. gada decembris  
Vidusposma 
novērtējums οSlikti izstrādāts projekts: nav noteikti pietie ­
kami konkrēti mērķi, pasākumi, sagaidāmie 
rezultāti un atskaites punkti
 οNav skaidras izpildes uzraudzības sistēmas, 
tāpēc efektivitāte ir zema un pārskatatbildība 
ierobežota
2VERIFOR  – institucionālie risinājumi 
likumības pārbaudei meža nozarē1 902 1712009.  gada novembris  
Galīgais novērtējums οProjekts nav pietiekami elastīgs, lai tā loģiskā 
ietvara pieeju ( LFA) pielāgotu konkrētu Āzijas 
un Āfrikas reģionu dinamikai, tāpēc samazinās 
LFA efektivitāte
3Kokmateriālu tirdzniecības rīcības 
plāns ( TTAP ) –Tropu mežu fonda ( TFT) 
projekts3 389 7962012. gada maijs  
Galīgais novērtējums 
par 1. posmu un vidus ­
posma novērtējums 
par 2. posmu οProjekta izpilde kopumā ir ļoti pozitīva
4Līdzdalības iespēju nodrošināšana: 
atbalsts NVO koalīcijām, lai tās pie ­
dalītos FLEGT  BPN procesos ar mērķi 
uzlabot mežu pārvaldību un stiprināt 
vietējo un pirmiedzīvotāju tiesības960 0002012.  gada jūnijs  
Galīgais novērtējums οProjekta izpilde kopumā ir ļoti pozitīva
5Mežu pārvaldības apmācības grupa 
(FGLG ) – praktiskas, taisnīgas un 
ilgtspējīgas meža izmantošanas 
veicināšana1 866 3652014.  gada janvāris  
Galīgais novērtējums οSistemātiska vajadzību novērtējuma trūkums 
un nepietiekami konkrēts projekta loģiskais 
ietvars bez pienācīgi definētiem valsts līmeņa 
rādītājiem
 οProjekta atbalstītās darbības nav pietiekamas, 
lai sasniegtu plānoto pārvaldības uzlabošanas 
līmeni
6Mise en place d’un système de traça ‑
bilité du bois au Cameroun  [Kokmate ­
riālu izsekojamības sistēmas izveide 
Kamerūnā]2 496 763
Kamerūna2013. gada maijs  
Galīgais novērtējums οSlikti izstrādāts projekts: nav pienācīgi ņemti 
vērā valsts riski un ierobežojumi
 οNepietiekama koordinācija starp ieinteresēta ­
jām personām
 οNeefektīva uzraudzība un projekta pārvaldība
 οTiešie rezultāti nav sasniegti, kā iecerēts
7Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires  [To kokma ­
teriālu legālas ražošanas un legāla 
eksporta veicināšana, kuru izcelsmes 
vieta ir kopienu meži]987 1392012. gada decembris  
Vidusposma 
novērtējums οNepietiekami novērtēti un paredzēti 
ierobežojumi
 οNepietiekami reālistiska projekta izstrāde
8Āfrikas mežu pārvaldības stiprinā ­
šana, rīkojot augsta līmeņa valsts 
sanāksmes par nelikumīgas mežiz­
strādes jautājumiem un veicot vidēja 
līmeņa informētības uzlabošanas un 
apmācības pasākumus1 890 6082013. gada maijs  
Vidusposma 
novērtējums οNav pienācīgas loģiskās sistēmas ar objektīvi 
pārbaudāmiem rādītājiem
 οTrūkumi projekta uzraudzībā: nenotiek regu ­
lāras koordinācijas komitejas sanāksmes
 οKoordinācijas problēmas, kuru dēļ dažādie 
projekta tiešie rezultāti nav savstarpēji saistītiIII pielikums
29 Pielikumi
Projekta nosaukumsES ieguldī -
jums (EUR)ValstsNovērtējuma 
datums un veidsZiņojuma galvenie konstatējumi
9EK un Indonēzijas FLEGT  atbalsta 
projekts11 276 872 Indonēzija2010.  gada septembris  
Galīgais novērtējums οNepiemērota un nereāla projekta izstrāde
 οNeefektīva projekta uzraudzība un kontrole
 οLielākā daļa plānoto rezultātu nav sasniegti
10Observation Indépendante de 
l’application de la Loi Forestière et de 
la Gouvernance (OI‑FLEG) en appui aux 
APV FLEGT dans le Bassin du Congo  
[Meža tiesību aktu piemērošanas un 
pārvaldības neatkarīga uzraudzība 
BPN  FLEGT  atbalstam Kongo upes 
baseinā]1 598 497Kongo 
Republika2012.  gada marts  
Vidusposma 
novērtējums οDažas nepilnības loģiskajā sistēmā, it īpaši 
objektīvi pārbaudāmu rādītāju noteikšanā
 οTrūkumi projekta uzraudzībā: nenotiek regu ­
lāras koordinācijas komitejas sanāksmesIII pielikums
30 Pielikumi
ROM  ziņojumi
Nr. Projekta nosaukumsES ieguldījums 
programmā 
(EUR)Valsts ROM  datums Ziņojuma galvenie konstatējumi
11Meža iedzīvotāju programma – stabila 
līdzdalība: no meža resursiem atkarīgo 
kopienu un pilsoniskās sabiedrības orga ­
nizāciju efektīva līdzdalība FLEGT778 271
Kamerūna2013. gada 
marts οNav pienācīgi izstrādāts loģiskais ietvars, tāpēc 
sasniegtos rezultātus ir grūti novērtēt
 οPartneri netika pienācīgi iesaistīti projekta 
izstrādē
 οIerobežota koordinācija ar citiem FLEGT  projek ­
tiem un dalībniekiem valsts līmenī
 οIerobežoti uzraudzības pasākumi
12Promotion de la production et de l’expor ‑
tation légales des bois issus des forêts 
communautaires  [To kokmateriālu legālas 
ražošanas un legāla eksporta veicināša ­
na, kuru izcelsmes vieta ir kopienu meži]987 1392013. gada 
marts οVājš loģiskais ietvars ar nepietiekami konkrētiem 
mērķiem un rādītājiem
 οNav pietiekamas riska analīzes
 οVāja darbību uzraudzība
 οKavējumi īstenošanā
 οNav elastīgas/dzīvotspējīgas atbalsta pakāpenis ­
kas samazināšanas stratēģijas
13Āfrikas mežu pārvaldības stiprināšana, rī ­
kojot augsta līmeņa valsts sanāksmes par 
nelikumīgas mežizstrādes jautājumiem 
un veicot vidēja līmeņa informētības 
uzlabošanas un apmācības pasākumus1 890 6082013. gada 
jūnijs οVājš loģiskais ietvars un nepilnīgi izstrādāti 
mērķi, rezultāti un rādītāji
 οVāja koordinācija starp ieinteresētajām 
personām
 οZema tiešo rezultātu kvalitāte un apšaubāma 
ilgtspēja
14Spēju veidošana Kongo upes baseinā un 
meža tiesību aktu ieviešanas un pārval ­
dības neatkarīgas uzraudzības ( IM‑FLEG ) 
īstenošana Kongo Republikā1 636  366
Kongo 
Republika2009. gada 
aprīlis οRādītāji ne vienmēr ir izmērāmi
 οProjekts nekādus ienākumus nerada un ir atka ­
rīgs no ārējā finansējuma
 οMaz ticams, ka institucionālā struktūra saglabā ­
sies bez ārējās intervences
15Observation Indépendante de l’application 
de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI‑FLEG) en appui aux APV FLEGT dans 
le Bassin du Congo  [Meža tiesību aktu 
piemērošanas un pārvaldības neatkarīga 
uzraudzība BPN FLEGT  atbalstam Kongo 
upes baseinā]1 438 6472012. gada 
decembris οNekonkrēti un grūti izmērāmi rādītāji
 οNav notikusi neviena koordinācijas komitejas 
sanāksme, lai gan tās tika plānotas
 οIlgtspēja ir atkarīga no pastāvīga līdzekļu devēju 
finansējuma
16Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des 
populations locales dont les populations 
autochtones dans sa mise en œuvre [BPN/
FLEGT  popularizēšana, lai tajā iesaistītu 
vietējos iedzīvotājus, tostarp pirmiedzī­
votājus, un veicinātu viņu atbildības 
sajūtu]180 0002012. gada 
decembris οVājš loģiskais ietvars, daži rādītāji nav izmērāmi
 οIeinteresētās personas netika pienācīgi iesaistī ­
tas projekta izstrādē
 οNav notikusi neviena koordinācijas komitejas 
sanāksme, lai gan tās tika plānotas
 οIlgtspējas problēmas: BPN process vēl turpinās, 
partneru un citu ieinteresēto personu tehniskās 
apmācības līmenis nav pietiekamsIII pielikums
31 Pielikumi
Nr. Projekta nosaukumsES ieguldījums 
programmā 
(EUR)Valsts ROM  datums Ziņojuma galvenie konstatējumi
17Pārvaldības iniciatīva par tiesībām 
un pārskatatbildību mežu pārvaldībā 
(GIRAF )865 767
Gana2011. gada 
jūlijs οVājš loģiskais ietvars
 οNeskaidri riski un pieņēmumi
 οVāja koordinācija starp partneriem
 οNav atbalstošas politiskās vides
 οDažu pasākumu neefektīva īstenošana
 οIlgtspēja nav integrēta projekta izstrādē
18Atbalsts likumīgu vietējo kokmateriālu 
tirgu integrācijai brīvprātīgajos partner ­
attiecību nolīgumos1 999 2652013. gada 
jūnijs οRādītāji ne vienmēr ir izmērāmi, rezultātu 
uzraudzība un novērtēšana ir sarežģīta
19Jaunas pieejas izstrāde lietus mežu sa ­
glabāšanai: no nelikumīgas mežizstrādes 
līdz labai pārvaldībai2 560 516
Indonēzija2011. gada 
novembris οNepietiekami labi izstrādāti rādītāji
 οProjekta īstenotāji par zemu novērtējuši projekta 
sarežģītību un iesaistīto dalībnieku skaitu
 οVāja iekļaušana vietējās institucionālajās 
struktūrās
20Meža resursu pārvaldības uzlabošana un 
nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistī ­
to tirdzniecības apjomu samazināšana ar 
pilsoniskās sabiedrības pilnīgu līdzdalību 
Dienvidaustrumāzijā1 645 9012007. gada 
septembris οRādītājiem vajadzētu būt reālistiskākiem
21Kopīga zemes izmantošanas plānošana 
un ilgtspējīga institucionālā kārtība 
zemes īpašumtiesību, mežu un kopienas 
tiesību stiprināšanai Indonēzijā1 796 6192012. gada 
novembris οRādītāji nav pietiekami detalizēti
 οTrūkumi, ziņojot par progresu
 οNav pamatotas stratēģijas atbalsta pakāpeniskai 
samazināšanai 
22Valsts un nevalstisko dalībnieku spēju 
stiprināšana FLEGT  BPN sagatavošanā, 
apspriešanā un/vai īstenošanā1 189 2282013. gada 
decembris οNeatbilstoši rādītāji
 οNepietiekama koordinācija: koordinācijas komi ­
tejas sanāksmju trūkums, ierobežota partneru 
sadarbība
 οKavējumi īstenošanāIII pielikums
32 Pielikumi
Nr. Projekta nosaukumsES ieguldījums 
programmā 
(EUR)Valsts ROM  datums Ziņojuma galvenie konstatējumi
23Mežu pārvaldības stiprināšana pēckon ­
flikta Libērijā1 616  448
Libērija2012. gada 
jūnijs οNeskaidrs un nereāls loģiskais ietvars
 οUzraudzības un novērtēšanas instrumentu 
trūkums projekta izstrādē
 οDaudzi saņēmēji netika iesaistīti projekta 
izstrādes procesā
 οES delegācijas un projekta īstenotāju saziņas 
problēmas
 οNav ilgtspējīgas attīstības stratēģijas
24Meža tiesību aktu ieviešanas un pār ­
valdības neatkarīga uzraudzība, ko veic 
pilsoniskā sabiedrība ( CSIMFLEG ) Libērijā150 0002013. gada 
maijs οNepilnības loģiskajā satvarā: nav skaidri definētu 
rādītāju, termiņi ir nereāli
 οTrūcīgie saņēmēji un privātais sektors netika 
iesaistīti projekta izstrādē
 οVāja uzraudzība, nav projekta koordinācijas 
komitejas, kurā būtu iesaistītas visas ieinteresē ­
tās personas
 οDarba plānā nav ietverta atbalsta pakāpeniskas 
samazināšanas stratēģija
 οVājš politikas satvars
25Mežu pārvaldības uzlabošana pilsoniskās 
sabiedrības uzraudzībā129 8522013. gada 
maijs οNeskaidrs loģiskais ietvars, neatbilst SMART  
kritērijiem (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, 
atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi)
 οTrūcīgie lauku iedzīvotāji un privātais sektors 
netika iesaistīti izstrādes procesā
 οDaudzi tiešie rezultāti sasniegti ļoti novēloti, daži 
nav sasniegti vispār
 οES delegācijas un projekta īstenotāju saziņas 
problēmas
 οNav atbalsta pakāpeniskas samazināšanas 
stratēģijasIII pielikums
33 Pielikumi
Transparency International  korupcijas uztveres indekss (2007 .–2013. g.)
Valsts20 07.  g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g.
CPI
Punkti Vieta Punkti Vieta Punkti Vieta Punkti Vieta Punkti Vieta Punkti Vieta Punkti Vieta
Kamerūna 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Libērija 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Gana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Kongo Republika 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Centrālāfrikas 
Republika2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Kongo Demokrātiskā 
Republika1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2,0 168 2,1 160 2,2 154
Gabona 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3,0 100 3,5 102 3,4 106
Hondurasa 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Gajāna 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonēzija 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3,0 100 3,2 118 3,2 114
Malaizija 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vjetnama 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Korupcijas uztveres indekss (KUI) atspoguļo publiskajā sektorā valdošās korupcijas uztveres līmeni punktu skalā no 0 (ļoti augsta korupcija) 
līdz 10 (korupcijas nav). 2013. gadā tika novērtētas 177 valstis.IV pielikums
34
lai, izmantojot Komisijas resursus vien, tiktu risinā ­
tas visas mežu pārvaldības un tiesībaizsardzības 
problēmas.
IV
Komisija daļēji nepiekrīt Palātas novērojumam.
Ņemot vērā FLEGT  Rīcības plāna novatorismu, 
politikas, kā arī regulatīvo un attīstības sadarbības 
pasākumu daudzveidību un iesaistīto pušu un part ­
neru lielo skaitu, ir sarežģīti izstrādāt vienotu darba 
plānu ar skaidriem kritērijiem un termiņiem un īpaši 
atvēlētu budžetu. Tomēr daudziem FLEGT  pasāku ­
miem, piemēram, brīvprātīgajiem partnerattiecību 
nolīgumiem (BPN) vai projektiem, ir savi sīki izstrā ­
dāti īstenošanas plāni.
Palīdzība tika piešķirta saskaņā ar skaidriem kritēri ­
jiem, lai gan unikāla kritēriju kopuma piemērošana 
visiem intervences pasākumiem nebija iespējama, 
jo nebija vienota, īpaši atvēlēta budžeta un finansē ­
šanas instrumenta.
Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim, ka Eiropas 
Savienības Kokmateriālu regula ( EUTR ) tika pie ­
ņemta novēloti. EUTR  nebija minēta Rīcības plānā – 
tajā minēta vienīgi nepieciešamība izpētīt “tādu 
tiesību aktu īstenošanas iespējamību, ar ko kontrolē 
nelikumīgi iegūtu kokmateriālu importu ES”. Regula 
tika ierosināta tikai pēc tam, kad īstenoja vērienīgu 
pasākumu, kura laikā izvērtēja iespējas risināt neli ­
kumīgas mežizstrādes problēmu, izmantojot spēkā 
esošos tiesību aktus. Tiesību akts tika pieņemts 
un stājās spēkā 2010. gada 20. oktobrī, un to sāka 
piemērot 2013. gada martā. Stājoties spēkā EUTR, 
Komisija īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu tiesību 
akta pilnīgu īstenošanu.Kopsavilkums
I
ES līderība globālo centienu īstenošanā, lai risinātu 
nelikumīgas mežizstrādes problēmu, ir plaši atzīta. 
ES un 28 dalībvalstis sadarbojas ar vairāk nekā 
40 ražotājvalstīm un vairākām patērētājvalstīm visā 
pasaulē, lai īstenotu ar FLEGT  saistītos pasākumus.
II
Būtu jāuzsver, ka paziņojums par FLEGT  bija atbilde 
uz stingru aicinājumu īstenot Komisijas, dalībval ­
stu un ražotājvalstu kopīgu rīcību. FLEGT  Rīcības 
plāns ir politikas satvars, ko veiksmīgi izmantoja, 
lai pievērstu ES, dalībvalstu un vairāku partnerval ­
stu politisko uzmanību nelikumīgās mežizstrādes 
problēmai, politikas un regulatīvajiem pasākumiem, 
kā arī atbal  stam pārvaldības jomā. Ir svarīgi ņemt 
vērā, ka FLEGT  nav finansēta sadarbības programma 
ar mērķtiecīgu finansēšanas mehānismu.
FLEGT  Rīcības plānā “ir izklāstīts process un pasā ­
kumu kopums” dažādos komponentos, un tā 
pamatā ir galvenokārt politikas un regulatīvie pasā ­
kumi, ko papildina tradicionālais atbalsts sadarbībai 
attīstības jomā, lai sasniegtu tā mērķus.
III
Komisija nepiekrīt Palātas secinājumam, ka saskaņā 
ar ES FLEGT  Rīcības plānu sniegtais atbalsts kokma ­
teriālu ražotājvalstīm netika pietiekami labi pārval ­
dīts. Komisija ir centusies pārvaldīt FLEGT  atbalstu 
ražotājvalstīm tik labi, cik vien tas iespējams, ņemot 
vērā problēmas, kas saistītas ar cīņu pret nelikumīgo 
mežizstrādi pasaulē, labas mežu pārvaldības veici ­
nāšanas un tiesībaizsardzības sarežģītību dažādās 
jaunattīstības valstīs, kā arī FLEGT  novatorismu. 
Komisija turpinās veltīt visas pūles tam, lai uzla ­
bo tu lietderību, efektivitāti un ekonomiju. Tā ņems 
vērā Palātas īpašo ziņojumu, kā arī pašreiz veikto 
FLEGT  Rīcības plāna novērtēšanu, kuras laikā ir bijis 
iespējams pārbaudīt dažādas programmas, projek ­
tus un pasākumus. Komisija uzsver arī to, ka FLEGT  
ir kopīga iniciatīva, ko īsteno Komisija, dalībvalstis 
un partnervalstis. Cita starpā šis apsvērums būtu 
jāņem vērā, novērtējot resursu sadali. Nevar gaidīt, Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 35
1. izcēlums
Rīcības plānā ES Kokmateriālu regula nebija pare ­
dzēta – tajā bija pausta vienīgi apņemšanās izvērtēt 
iespējas un tiesību aktu īstenojamību, lai kontrolētu 
nelikumīgi iegūtu kokmateriālu importu ES.
2. izcēlums
2. izcēlumā redzami ES un dalībvalstu sākotnē ­
jie apsvērumi attiecībā uz BPN; laikposmā no 
2004. gada līdz 2005. gadam par šo jēdzienu notiku ­
šas padziļinātas diskusijas Komisijas un dalībvalstu 
starpā, un ir panākta tā ievērojama attīstība. Tā 
rezultātā 2005. gada beigās tika pieņemtas Pado ­
mes direktīvas par sarunām par BPN.
Ikviens BPN ir vēl vairāk izvērsts sarunās ar partner ­
valstīm, ņemot vērā konkrēto situāciju attiecīgajā 
valstī un tās centienus.
BPN ar Indonēziju kopumā ir līdzīgs Rīcības plānā 
aprakstītajam BPN, savukārt citas valstis, ar kurām 
noslēgts BPN, ir izvēlējušās modeli, kurš paredz liku ­
mīgas apliecināšanas jomā paļauties galvenokārt uz 
valsts pārvaldes iestādēm, nevis citām neatkarīgām 
iestādēm, ko pilnvarojusi valsts.
06
Tā kā FLEGT  ir Komisijas un dalībvalstu kopīga inicia ­
tīva, Komisijas atbalstu nevajadzētu vērtēt atsevišķi 
no ES dalībvalstu atbalsta. Komisijas un dalībvalstu 
atbalsta koordinēšanu ir nodrošinājusi FLEGT  ad‑hoc  
grupa, savukārt valstu līmenī – apvienotās īstenoša ­
nas komitejas un ES delegācijas.
08
Ir svarīgi ņemt vērā FLEGT  īstenošanā iesaistīto 
dalībnieku daudzveidību. Ar FLEGT  saistītās darbī ­
bas īsteno Komisija, dalībvalstis un partnervalstis.
Dalībvalstīm ir galvenā nozīme EUTR  un FLEGT  
regulu īstenošanā, iesaistot savas kompetentās 
ie stādes, īstenojot publiskā iepirkuma politiku, kā 
arī politiku par finansējuma piešķiršanu un ieguldī ­
jumu un sniedzot atbalstu ražotājvalstīm.V
Komisija vēlas uzsvērt turpmāk izklāstītos aspektus. 
Pirmkārt, lai izstrādātu funkcionālu FLEGT  kokmate ­
riālu likumības pārbaudes un licencēšanas sistēmu, 
nepietiek ar efektīvi īstenotiem projektiem. Otr ­
kārt, lai gan kopš FLEGT  Rīcības plāna pieņemšanas 
ir pagājuši 12 gadi, pēc sešu BPN noslēgšanas ir 
pagājuši tikai 1,5–4,5 gadi – tas ir salīdzinoši īss laik ­
posms, lai ieviestu vērienīgas sistēmas un īstenotu 
pārvaldības reformas, ko paredz BPN, jo īpaši ņemot 
vērā sarežģīto pārvaldības vidi daudzās mūsu 
partnervalstīs. Kā atzīts Palātas ziņojuma 45. pun ­
ktā, licencēšanas sistēmas ir ieviestas Indonēzijā un 
Ganā un tās piemēro visā valsts teritorijā. Šo abu 
valstu licencēšanas sistēmas ir novērtētas un tiek 
uzlabotas, pamatojoties uz šo novērtējumu laikā 
izdarītajiem konstatējumiem un ieteikumiem. BPN 
ir noteikti augsti standarti attiecībā uz kokmateriālu 
likumības pārbaudes sistēmām, kuri jāizpilda, lai 
varētu sākt FLEGT  licencēšanu.
Ievads
02
Daudzos gadījumos mežsaimniecības nozari 
reglamentē sarežģītu un atšķirīgu normatīvo aktu 
kopums, kurā nereti ir iekšējās pretrunas un nepil ­
nības, – tas veicina juridisko nenoteiktību mežsaim ­
niecības nozarē un no meža resursiem atkarīgo 
cilvēku vidū. Lai noteiktu, kas ir likumīgs vai neli ­
kumīgs, jāveic spēkā esošo tiesību aktu padziļināta 
pārskatīšana.
04
Divu regulu ( FLEGT  regulas un EUTR ), kā arī tirdznie ­
cības nolīgumu (BPN) izstrāde un pilnveide ir būtiski 
sasniegumi, kas pelnījuši atzinību. Laikposmā no 
2004. gada līdz 2010. gadam šiem dokumentiem 
tika veltīta būtiska daļa Komisijas laika un resursu.
Komisijas atbilde 36
21
Komisijas rīcības plāniem bieži vien nav paredzēts 
budžets (sk. dažādus Eiropas Komisijas rīcības plā ­
nus, piemēram, Eiropas e ­pārvaldes rīcības plānu un 
Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā).
Saistībā ar attīstības sadarbību Komisija ir īsteno ­
jusi Rīcības plāna 4.1. punkta noteikumus – kon ­
solidēts budžets nebija paredzēts, un Komisija 
centās integrēt FLEGT  dažādos ģeogrāfiskajos un 
tematiskajos instrumentos. Komisija izstrādā FLEGT  
labāko paraugu ( FLEGT Flagship ), izmantojot attīstī ­
bas sadarbības instrumentu “Vispārēji sabiedriskie 
labumi un problēmas” (VSLP), lai veicinātu saskaņo ­
tību, savstarpējo papildināmību un koordinēšanu 
starp dažādiem Eiropas Komisijas projektiem par 
atbalstu ražotājvalstīm.
22
Bija sarežģīti noteikt visus mežsaimniecības vai 
FLEGT  projektus, jo ES FLEGT  darbības tiek finan ­
sētas no dažādiem instrumentiem un reizēm tos 
integrē citu – ar mežsaimniecību nesaistītu – nozaru 
programmās (piemēram, tirdzniecības, ilgtspējīga 
patēriņa un ražošanas un citās jomās). Tas nozīmē, 
ka nav unikālas FLEGT  birkas, kas ļautu veikt vien ­
kāršu meklēšanu Komisijas informācijas sistēmā. 
Tomēr Komisija ir centusies izstrādāt datubāzi, 
apkopojot ar mežsaimniecību saistītos projektus, 
ko finansējusi ES laikposmā no 2000. gada līdz 
2012. gadam, un šī datubāze tika nodota Palātas 
rīcībā, tādējādi parādot, ka datubāze tiek izstrā ­
dāta un tiks pilnveidota. Komisija ir atjauninājusi 
datubāzi, lai integrētu pēc 2012. gada parakstītos 
līgumus. Pašreiz veiktās FLEGT  Rīcības plāna novēr ­
tēšanas laikā ir sākts jauns uzdevums, proti, apkopot 
visus FLEGT  projektus, ko finansējusi Komisija un 
dalībvalstis.Būtu jāņem vērā arī tas, ka ar FLEGT  saistītās darbī ­
bas īsteno arī ražotājvalstis, privātā sektora pārstāvji 
un pilsoniskā sabiedrība.
Apsvērumi
17
Komisija ieviesa ne tikai divpusējo risinājumu, bet 
arī “aizlieguma” risinājumu, kā rezultātā tika pie ­
ņemta ES Kokmateriālu regula. Komisija arī pastāvīgi 
sadarbojās ar starptautiskajiem partneriem, lai rosi ­
nātu nelikumīgās mežizstrādes problēmas daudzpu ­
sējus risinājumus.
19
Komisija atzīst, ka FLEGT  Rīcības plāns ir politikas 
satvars, kas nosaka vispārēju pieeju un vispārīgos 
mērķus un īsumā raksturo iespējamo politikas un 
regulatīvo pasākumu un citu darbību kopumu, kas, 
iespējams, būtu jāīsteno ES, dalībvalstīm un dažā ­
dām ieinteresētajām personām. Tas bija iecerēts 
kā ES atbildes reakcija attiecībā uz Rīcības prog ­
rammu mežu un nelikumīgās mežizstrādes jomā, ko 
G8 valstis pieņēma 1998. gadā.
20
Komisija atzīst, ka jāizstrādā konkrētāki mērķi, kritē ­
riji un kopīgs ceļvedis, kā arī sistemātiskāk jāuzrauga 
FLEGT  Rīcības plāna īstenošana. Šajos centienos 
noteikti palīdzēs pašreiz notiekošās novērtēšanas 
laikā sniegtie ieteikumi. Tomēr konkrētāka plāna 
trūkums parāda, cik sarežģīti ir noteikt konkrētus 
uzdevumus, mērķus un termiņus attiecībā uz poli ­
tiku, kas apvieno visdažādākos politikas, regulatīvos 
un finanšu/tehniskās palīdzības pasākumus, kurus 
īsteno daudzas valstis un ieinteresētās personas. 
Komisija vēlas uzsvērt, ka sīki izstrādāti īstenošanas 
plāni ir sagatavoti attiecībā uz Rīcības plāna dažā ­
diem elementiem, piemēram, visiem BPN, kā arī 
visiem projektiem un instrumentiem, kas paredzēti 
ražotājvalstu atbalstam.
Komisijas atbilde 37
25
EUTR  pieņemšana nepārprotami liecināja, ka ES ir 
stingri apņēmusies papildināt jau īstenoto pasā ­
kumu kopumu un cīnīties pret nelikumīgu mežiz­
strā  di “savās mājās”. Komisija sāka gatavoties tiesību 
akta priekšlikuma izstrādei jau 2007. gadā un nāca 
klajā ar tiesību akta priekšlikumu 2008. gadā. Lai 
uzliktu jaunus pienākumus vairākām ekonomikas 
nozarēm, Komisijai jāveic vērienīgs sagatavošanās 
darbs. BPN noslēgšanas procesā iesaistīto valstu 
skaits parādīja, ka FLEGT  sākotnējos posmos netrūka 
stimula iesaistīties BPN.
Saistībā ar situāciju EUTR  īstenošanas jomā būtu 
jāņem vērā, ka regulu īsteno tikai kopš 2013. gada 
marta, proti, tā joprojām ir salīdzinoši jauna regula. 
Lielākā daļa dalībvalstu (24 no 28 dalībvalstīm) 
ir veikušas pasākumus, lai īstenotu EUTR , un veic 
uzņēmumu pārbaudes, kā to pieprasa EUTR . Stā ­
joties spēkā EUTR , Komisija sagatavoja atbilstīgus 
pasākumus. Iespējamie pasākumi tika noteikti un 
uzskaitīti Atbilstības pārbaudes stratēģijā, skaidri 
nosakot termiņus un sadalot resursus. Pēc pasā ­
kumu īstenošanas vairākas dalībvalstis paātrināja 
regulas īstenošanas procesu un ziņoja par pilnīgu 
atbilstību.
Komisija apzinās, cik būtiska nozīme ir EUTR  efektī ­
vai īstenošanai visās dalībvalstīs, un turpinās pildīt 
savas funkcijas, lai sasniegtu šo mērķi.
26
Kā paredzēts FLEGT  Rīcības plānā, Komisija ir 
izpētījusi iespējas, lai veidotu sinerģiju ar esošajām 
valstu vai privātajām sertifikācijas sistēmām, un šajā 
saistībā turpina sadarboties ar BPN partnervalstīm 
un sertifikācijas sistēmām (piemēram, Eiropas Komi ­
sijas vadlīnijas par BPN sarunām izstrādātas, ņemot 
vērā šo sistēmu darbību, turklāt vadlīnijās ar nolūku 
paredzēta iespēja izmantot uzņēmumu sistēmas – 
šāds risinājums paredzēts BPN ar Indonēziju; ir veikti 
vairāki pētījumi; ir izstrādāti īpaši norādījumi, un 
FLEGT  nedēļas laikā 2015. gadā šim jautājumam tika 
veltīta sanāksme. Vairāki ES un dalībvalstu finansēti 
projekti ir veicinājuši privāto sertifikācijas sistēmu 
izmantošanu jaunattīstības valstīs. Indonēzijā 
Kokmateriālu tirdzniecības rīcības plāns ( T TAP ), kas 23
Krievija un Ķīna eksportē ievērojamu daudzumu 
kokmateriālu uz ES, un šīs valstis ir nolēmušas 
neslēgt BPN ar ES. Tādēļ Eiropas Komisija pieņēma 
lēmumu ar šīm valstīm veidot divpusējus dialogus 
par nelikumīgu mežizstrādi.
Indija, Koreja un Japāna ir lielākās patērētājvalstis, 
un Komisija ar šīm valstīm ir izveidojusi divpusēju 
dialogu par vides jautājumiem, kas ietver kokmate ­
riālu tirdzniecību.
Komisija nepiekrīt viedoklim, ka divpusējais dialogs 
ar lielākajām ražošanas, pārstrādes un/vai tirdzniecī ­
bas valstīm līdz šim nodrošinājis tikai daļēji veiksmī ­
gus rezultātus. Tas ir vispāratzīts fakts, ka ES FLEGT  
Rīcības plāns ir rosinājis citas lielās valstis pieņemt 
ar pieprasījumu saistītus pasākumus (Austrālijas 
Likums par nelikumīgas mežizstrādes aizliegšanu, 
pārskatītais ASV Leisija likums, Šveices tiesību akti, 
Japāna).
24
Rīcības plānā bija noteikta apņemšanās “veikt risinā ­
jumu analīzi attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem 
un to ietekmi, tostarp, ja netiek panākts daudzpu ­
sīgs progress, analīzi par tiesību aktu īstenojamību, 
lai kontrolētu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu 
importu”. Komisijai bija jāizvērtē šādu risinājumu 
pievienotā vērtība un iespējamā ietekme, kā arī 
jānodrošina, lai visi turpmākie regulatīvie pasākumi 
saņemtu pietiekamu ieinteresēto personu atbalstu. 
Sākot īstenot Rīcības plānu, papildu tiesību aktus 
pieprasīja vienīgi NVO. Privātais sektors galveno 
uzmanību pievērsa brīvprātīgajiem pasākumiem, 
proti, sertifikācijai, rīcības kodeksu izstrādei u. c. 
Tikai tad, kad šie pasākumi izrādījās neefektīvi, 
privātais sektors sāka atbalstīt jaunu tiesību aktu 
nepieciešamību un galu galā aicināja tos pieņemt 
(sk. 2006. gada petīciju, ko privātā sektora pārstāvji 
iesniedza Komisijai). Tādēļ, kā norādīts 24. punktā, 
tikai 2007. gadā Komisija uzskatīja, ka atbalsts ir 
pietiekams, lai sāktu pētījumu.
Komisijas atbilde 38
gadā) un 75 % no tropu kokmateriālu globālā eks ­
porta. Uz Ķīnu, kas ir galvenokārt pārstrādātājvalsts, 
attiecas īpašs divpusējās sadarbības mehānisms 
jautājumos par FLEGT , kas izveidots ar ES.
29
Komisija atzīst, ka resursi jāpiešķir tajās jomās, kurās 
iespējams sasniegt labākos rezultātus, un turpinās 
īstenot centienus, lai sasniegtu šo mērķi.
Cilvēkresursus piešķir FLEGT  galvenajiem pasāku ­
miem, proti, BPN, atbalstam sadarbībai attīstības 
jomā un EUTR  īstenošanai. Cilvēkresursu lielākā daļa 
iedalīta BPN valstīm, kā arī Ķīnai. Komisija atzīst, ka 
BNP , iespējams, absorbējuši lielāko daļu no FLEGT 
atvēlētajiem cilvēkresursiem, un pastāv varbūtība, 
ka tas noticis uz citu FLEGT  pasākumu rēķina.
Saistībā ar finanšu resursiem jānorāda, ka centrālā 
FLEGT  fonda neesamība un tādējādi nepieciešamība 
meklēt finansēšanas iespējas esošajos ģeogrāfiska ­
jos un tematiskajos instrumentos liedz izmantot uni ­
kālu kritēriju kopumu resursu piešķiršanā. Ģeogrā ­
fisko instrumentu finansējumu piešķir, pamatojoties 
uz dialogu starp Komisiju un partnervalsti. Visbei ­
dzot, ES atbalsta piešķiršanu nevajadzētu vērtēt 
atsevišķi no dalībvalstu piešķirtā atbalsta.
Lielākā daļa atbalsta, kas saistīts ar ES FLEGT , 
novirzīta 1) valstīm, kurās plaši izplatīta nelikumīga 
mežizstrāde, 2) valstīm, kuras paudušas stingru 
apņemšanos cīnītos ar šo problēmu, īpašu priori ­
tāti piešķirot BPN procesos iesaistītajām valstīm, 
3) valstīm, kurām ir izteiktas vajadzības attīstības 
un spēju veidošanas jomā, 4) valstīm ar lielām mežu 
platībām un/vai augstu atmežošanas rādītāju, kā 
arī/vai 5) valstīm, kurās mežsaimniecības nozare 
veido būtisku IKP un eksporta daļu.
Kopumā ES atbalsta lielākā daļa piešķirta BPN val ­
stīm, kā arī vairākām stratēģiski nozīmīgām valstīm, 
kuras izrādījušas interesi par FLEGT , piemēram, 
Kolumbijai, Filipīnām un Peru. Atbalsts piešķirts 
arī globāliem vairākvalstu projektiem/instrumen ­
tiem. Papildus BPN valstīm ievērojamu daļu finanšu 
resursu, ko atbalsta politiskais dialogs ar attiecī ­
gajām valstīm, ir saņēmušas valstis, kurām ir stra ­
tēģiska nozīme cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi, 
proti, Brazīlija, Ķīna un austrumu kaimiņreģiona 
valstis. Marokai un Hondurasai ievērojamas summas 
piešķirtas tādēļ, ka šīs valstis mežizstrādes nozari 
noteikušas par prioritāro nozari.ir vērienīgs ES finansēts pasākums, kopā ar brīvprā ­
tīgajām sertifikācijas sistēmām (jo īpaši Mežsaim ­
niecības pārvaldības padomes ( FSC) un Indonēzijas 
Ekomarķējuma institūta ( LEI) sertifikācijas sistēmām) 
ļāva izveidot Kokmateriālu likumības nodrošināša ­
nas sistēmu ( Sistem Verifikasi Legalitas Kayu, SVLK ) 
un standartus.
Četras no sešām valstīm, kuras noslēgušas BPN, ir 
paredzējušas atzīt privātās sertifikācijas sistēmas 
savu licencēšanas sistēmu ietvaros (Kamerūna, 
Kongo Republika, Libērija un Centrālāfrikas Repub ­
lika), un Komisija atbalsta šādas atzīšanas veicināša ­
nas darbu. Turklāt Indonēzijas sistēma ir tā dēvētā 
uzņēmumu sistēma, kas ļauj lielā mērā atzīt dažādas 
esošās sistēmas, kuras izmanto uzņēmumi. Tā ir 
partnervalstu, nevis Komisijas kompetence lemt 
par privāto sistēmu iekļaušanu nolīgumā. Gana ir 
vienīgā valsts, kas noslēgusi BPN un dažādu iemeslu 
dēļ nav pieņēmusi šādu lēmumu.
Būtu jāatzīst arī tas, ka privātās sertifikācijas sistē ­
mas, kuras attiecas uz konkrētiem uzņēmumiem 
un aptver nelielu valsts teritorijas daļu, ir ierobežo ­
jošas, savukārt FLEGT  licencēšanas sistēmas aptver 
visu valsts teritoriju.
28
FLEGT  Rīcības plānā noteikti četri galvenie reģioni 
un valstis, kas atzīti par tādiem, kuri visvairāk 
pakļauti nelikumīgai mežizstrādei un atmežošanai, 
un tie ir Centrālāfrika, Krievija, Dienvidamerikas tro ­
piskais reģions un Dienvidaustrumāzija. Jau no paša 
sākuma Komisija un dalībvalstis par prioritārām 
noteica valstis šajos reģionos ar nozīmīgu mežsaim ­
niecības nozari, ievērojamu kokmateriālu eksporta 
apjomu un tirdzniecības sakariem ar ES, būtiskām 
nelikumīgas mežizstrādes problēmām, ko atzinušas 
iestādes, un vērā ņemamu interesi par FLEGT  licen ­
cēšanas sistēmu. BPN sarunas sāka tikai pēc tam, 
kad rūpīga informācijas izpēte par valsti un apsprie ­
des ar ieinteresētajām personām liecināja par valsts 
ieinteresētību, kā arī attiecīgās valsts valdība bija 
iesniegusi Komisijai oficiālu pieprasījumu. Pašreiz 
sarunās par BPN vai BPN īstenošanā ir iesaistītas 
15 valstis. Vairākas citas valstis ir paudušas ieintere ­
sētību un izmantojušas vairākas ierobežotas iespē ­
jas. FLEGT  Neatkarīgajā tirgus uzraudzības pamatzi ­
ņojumā norādīts, ka BPN process ir aptvēris ļoti lielu 
daļu no tropu kokmateriālu piegādes gan globālajā 
tirgū, gan arī uz ES. 15 BPN valstis veido 80 % no 
ES tropu kokmateriālu importa (2,45  miljardi  euro 
Komisijas atbilde 39
Arī Centrālāfrikas Republikā ir lielas mežu platības, 
ko lielā mērā apdraud nelikumīga mežizstrāde. 
Centrālāfrikas Republikā mežsaimniecības nozare 
ir otrais nozīmīgākais nodarbinātības avots, kā arī 
tā sniedz otro lielāko devumu valsts IKP , un tādē ­
jādi tā ir būtiski svarīga valsts attīstībai. Nozares 
stiprināšanai bija būtiska nozīme pēc politiskās un 
humanitārās krīzes, ko valsts piedzīvoja 2013. gada 
sākumā. BPN process un sistēmas nodrošina satvaru 
reformu sākšanai un palīdz nozarei atgūt uztica ­
mību eksporta veikšanai. Ja situācija valstī stabili ­
zēsies, funkcionālas licencēšanas sistēmas izveide 
noritēs salīdzinoši ātri, jo eksporta nozari pārvalda 
daži lieli uzņēmumi, kuriem ir funkcionālas kokma ­
teriālu izsekojamības sistēmas. Komisija uzskata, 
ka stingrie spēju un resursu ierobežojumi valstī 
attaisno 6,7 miljonu euro lielo atbalstu, kas piedā ­
vāts Centrālāfrikas Republikai.
Kotdivuāra nolēma sākt BPN sarunas 2012. gada 
decembrī. Lielā mērā pilsoņu karš, kas notika valstī 
iepriekšējos gados, bija iemesls, kas liedza saņemt 
ar FLEGT  saistīto atbalstu, – vienīgais vērā ņema ­
mais izņēmums bija tehniskā un finansiālā palīdzība 
saskaņā ar FAO FLEGT programmu, kā arī ES FLEGT  
instrumentu, lai sagatavotos sarunu procesam. 
Sarunas pašreiz notiek, un to norisei tiek piešķirti 
atbilstīgi finanšu resursi un cilvēkresursi no FAO 
FLEGT  programmas un ES FLEGT  instrumenta, GIZ 
(Die Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusam ‑
menarbeit ) sniedz tehnisko palīdzību Mežsaimniecī ­
bas ministrijai, tiek īstenota arī FLEGT  koordinatora 
(Facilitator ) iniciatīva, ko finansē Apvienotās Kara ­
listes Starptautiskās attīstības departaments, kā arī 
plašāku atbalstu mežsaimniecības nozarei sniedz 
Francijas Attīstības aģentūra ( Agence Française de 
Développement , AFD ).
32
BPN ir tirdzniecības nolīgums nevis finansēšanas 
nolīgums. Tā kā attīstības palīdzība tiek pārvaldīta, 
izmantojot dažādus tiesību instrumentus, Komisija, 
apņemoties sniegt attīstības palīdzību, ar nolūku 
izvairījās noteikt finansējuma apjomu un saistības 
tajos BPN, kuros norādīta skaidra atsauce uz esoša ­
jiem atbalsta instrumentiem, kā arī standarta plāno ­
šanas procedūrām, ko izmanto to pārvaldībai.Iepriekš minēto valstu vidū vidēja ienākuma valstis, 
kuras pakāpeniski zaudējušas tādu statusu, lai 
saņemtu atbalstu sadarbībai attīstības jomā (pie ­
mēram, Gabona, Taizeme, Vjetnama), ir saņēmušas 
salīdzinoši mazāku finansējumu.
Pēc iespējas Komisija ir veiksmīgi mobilizējusi 
citu fondu, piemēram, kaimiņattiecību instru ­
menta, līdzekļus, lai sniegtu atbalstu citām valstīm, 
kurām ir stratēģiska nozīme cīņā pret nelikumīgu 
mežizstrādi.
30
Komisija ir piešķīrusi resursus salīdzinoši lielam 
skaitam valstu. Tas daļēji saistīts ar lielo to valstu 
skaitu, kurās plaši izplatīta nelikumīga mežizstrāde 
un kuras paudušas interesi par FLEGT /BPN, kas tādē ­
jādi ir vispārējas nozīmes pasākums FLEGT  iniciatīvā. 
Komisija meklē iespējas, kā risināt šo problēmu 
nākotnē un rast pareizu līdzsvaru starp reizēm 
pretrunīgajiem mērķiem, proti, panākt pēc iespējas 
plašāku tvērumu, nodrošināt atbilstību valstu inte ­
resēm un efektīvi pārvaldīt ierobežotos resursus.
3. izcēlums
Libērijā atrodas lielākā daļa no Rietumāfrikā atliku ­
šajiem pirmatnējiem mežiem, ko ārkārtīgi lielā mērā 
apdraud nelikumīga mežizstrāde. Nelikumīga mež ­
izstrāde ir veicinājusi pilsoņu karu – tieši šā iemesla 
dēļ mežu pārvaldības reforma ir būtisks jautājums 
Libērijas valdības darba kārtībā. Libērijas valdība ir 
parādījusi stingru apņemšanos risināt šos jautāju ­
mus neatkarīgi no patiešām ierobežotajiem resur ­
siem. Libērija ir viena no 6 valstīm, kas īsteno BPN 
un ir nolēmusi daudzgadu indikatīvajā programmā 
(DIP) par prioritāti noteikti FLEGT . Turklāt Libērija ir 
nolēmusi savā FLEGT  licencēšanas sistēmā iekļaut 
visus eksporta tirgus. BPN kā tādam var būt būtiska 
nozīme neatkarīgi no ierobežotā eksporta apjoma 
uz ES. Libērija ir izveidojusi funkcionālu kokmate ­
riālu izsekošanas sistēmu ( Liberfor ) un pastāvīgi gūst 
panākumus savas licencēšanas sistēmas izveidē. 
Iepriekš minētie apsvērumi, kā arī ārkārtīgi lielie 
spēju ierobežojumi, ar ko saskaras valsts, attaisno 
ievērojamos finanšu resursus, ko piešķīrusi Eiropas 
Komisija procesu atbalstam.
Komisijas atbilde 40
34
Komisija ir centusies pēc iespējas integrēt FLEGT  
atbalstu valstu programmās. Taču, īstenojot šos 
centienus, tā ir saskārusies ar vairākām turpmāk 
izklāstītām problēmām.
– Lielākā daļa valstu programmu 2007.–2013. ga ­
dam tika saskaņotas pirms BPN sarunu sākšanas 
un tādējādi pirms BPN noslēgšanas. Tomēr lielā ­
kajā daļā to valstu programmu 2007.–2013. ga ­
dam, kuras īstenoja BPN, bija iekļauts FLEGT  
atbalsts, – šis atbalsts noteikti bija iekļauts 
Indonēzijas, Kamerūnas, Libērijas un Kongo 
programmā.
– Mežsaimniecības nozarei un FLEGT  bija “jā ­
sacenšas” ar citām prioritārajām nozarēm un 
aktuālām vajadzībām.
– Nav viegli novērtēt turpmākās vajadzības, sākot 
BPN sarunas. Atbalsta vajadzības sarunu posmā 
parasti lielā mērā nodrošina starptautiskie ins ­
trumenti (Eiropas Mežu institūts ( EFI), FAO ).
Vairākās valstīs FLEGT  atbalstu / atbalstu mež ­
saimniecības nozarei ir paredzējušas dalībvalstis, 
piemēram, Apvienotā Karaliste ar Starptautiskās 
attīstības departamenta starpniecību (Ganā, Indo ­
nēzijā, Libērijā, Gajānā) vai Vācija ar GIZ starpniecību 
(Kamerūnā, Laosā, Kotdivuārā).
Lielākā daļa DIP 2014.–2020. gadam BPN valstīs 
FLEGT  iekļauj kādā no prioritārajām nozarēm.
Tomēr Komisija atzīst, ka FLEGT  atbalsta iekļaušana 
BPN valstu DIP varētu būt sistemātiskāka.33
BPN, kā arī atbalsta projekti patiešām atbalsta 
mežsaimniecības tiesību aktu tiesībaizsardzību, 
kā arī mežsaimniecības tiesību aktu saskaņotības 
veicināšanu, ieinteresēto personu informētības par 
piemērojamiem tiesību aktiem uzlabošanu (tādējādi 
novēršot pārkāpumus), sistēmu un spēju stiprinā ­
šanu, lai nodrošinātu kokmateriālu izsekojamību un 
uzņēmumu kontroli piegādēs ķēdē (tādējādi palī ­
dzot atklāt tiesību aktu pārkāpumus), ieinteresēto 
personu līdzdalības veicināšanu un politiskās telpas 
izveidi pārvaldības un tiesībaizsardzības jautājumu 
risināšanai, korupcijas iespējamības mazināšanu, 
neatkarīgas revīzijas sistēmas izveidi, tiesībaizsardzī ­
bas ārējās uzraudzības nodrošināšanu, informācijas 
publiskošanas veicināšanu, kā arī neatkarīgu mežu 
uzraudzību, lai konstatētu pārkāpumus un panāktu 
nozares labāku pārredzamību, u. c.
Daudzās partnervalstīs Mežsaimniecības ministrija 
vai līdzvērtīga iestāde ir pilnvarota nodrošināt 
tiesīb  aizsardzību mežsaimniecības jomā. Daudzu 
FLEGT  atbalsta projektu mērķis ir stiprināt šādas 
iestādes un nodrošināt tām nepieciešamos resursus. 
Vairākās valstīs, piemēram, Indonēzijā un Kamerūnā, 
ilgstošu atbalstu mežsaimniecības nozarei finansē ­
jušas dalībvalstis.
Plašāks atbalsts tiesībaizsardzības iestādēm, piemē ­
ram, policijai, iespējams, sniedzas pāri  FLEGT  iespēju 
robežām. Vairākās valstīs šāds atbalsts tiek segts no 
plašāka atbalsta pārvaldībai, ko sniedz saskaņā ar 
DIP , vai no dalībvalstu sniegtā atbalsta.
Lai gan tiek cerēts, ka FLEGT  atbalsts veicinās labāku 
tiesībaizsardzību, nav pamatoti gaidīt, lai ES  FLEGT  
atbalsts nodrošinātu visas vajadzības šajā jomā un 
ietekmētu korupcijas uztveres līmeni tikai dažus 
gadus pēc tā ieviešanas.
Komisijas atbilde 41
39
Attiecībā uz šo projektu veiktas uz rezultātiem 
vērstas uzraudzības un termiņa vidusposma novēr ­
tējuma standarta procedūras, turklāt tā īstenošanu 
ļoti stingri uzraudzīja ES delegācija, veicot regulā ­
rus apmeklējumus dažādās projekta īstenošanas 
vietās un ļoti bieži organizējot tikšanās ar visām 
iesaistītajām personām. Komisija vēlas norādīt arī 
to, ka projekta galīgajā novērtējumā bija konstatēts, 
ka projekta īstenošana tomēr ir devusi zināmus 
rezultātus.
40
Komisija vēlas precizēt, ka FLEGT  atbalsta projekts 
tika īstenots no 2006. gada līdz 2009. gadam un ka 
resursi piešķirti Indonēzijas valdībai mežsaimniecī ­
bas nozares atbalstam 2012. gadā (projekts “Atbalsts 
Indonēzijas īstenotajiem pasākumiem, reaģējot uz 
klimata pārmaiņām”, ko īstenoja Mežsaimniecības 
ministrija). Indonēzija joprojām saņem ievērojamu 
atbalstu no ES  FLEGT  un FAO FLEGT . Būtu jāņem 
vērā arī tas, ka šajā laikposmā Apvienotā Karaliste 
ir turpinājusi veikt ievērojamus ar FLEGT  saistītus 
ieguldījumus.
41
Atbalsts Indonēzijas valdībai mežsaimniecības 
nozarē sniegts, īstenojot vairākus projektus pēc 
2004. gada (piemēram, Dienvidsumatras mežu 
ugunsgrēku pārvaldības projektu, FLEGT  atbalsta 
projektu, projektu “Atbalsts Indonēzijas īstenota ­
jiem pasākumiem, reaģējot uz klimata pārmaiņām”), 
un arī šajā saistībā jāņem vērā pastāvīgais atbalsts, 
ko sniedz EFI un mazākā mērā arī FAO FLEGT .
Ir svarīgi atcerēties, ka atbalstu FLEGT  Indonēzijā 
sniedz Komisija un dalībvalstis. Komisija uzskata, ka 
šis kopīgais atbalsts ir ticis saskaņots ar vajadzībām 
un savstarpēji papildinošā veidā ir ticis novirzīts 
dažādām ieinteresēto personu grupām.36
Komisija nepiekrīt tam, ka visi projekti, kuru mērķis 
bija valsts iestāžu spēju stiprināšana, nebija efek ­
tīvi. BPN mērķis ir risināt plašākas problēmas. BPN 
īstenošana ir atkarīga no daudzu dalībnieku – ne 
tikai Mežsaimniecības ministrijas – darbībām. Nav 
arī pamatoti saistīt panākto progresu BPN īsteno ­
šanas jomā ar vienu konkrētu projektu, jo lielāko 
daļu resursu BPN īstenošanai piešķir no vairāku 
līdzekļu devēja fonda, kas ir nodrošinājis nozīmīgus 
rezultātus.
Komisija atzīst, ka radās problēmas Kamerūnas pro ­
jekta īstenošanā, taču vēlas uzsvērt, ka BPN īsteno ­
šanas kavēšanās ir saistīta arī ar citiem aspektiem.
Indonēzijā uzsvars no sadarbības ar ES pakāpeniski 
ir pārvietojies uz pilsonisko sabiedrību un privāto 
sektoru, lai gan sākotnēji galvenais līdzekļu saņē ­
mējs bija Mežsaimniecības ministrija. Šis process 
sākās krietnu laiku, pirms Mežsaimniecības minis ­
trija īstenoja FLEGT  atbalsta projektu, pamatojoties 
uz nepieciešamību īstenot BPN un centieniem 
panākt savstarpējo papildināmību ar Apvienotās 
Karalistes piešķirto atbalstu.
37
Saistībā ar projektu veiktas divas uz rezultātiem 
vērstas uzraudzības ( ROM ) misijas un trīs ārējie 
novērtējumi, kas parāda, cik lielu vērību Komisija 
pievērsa šim projektam. Komisijas un līdzekļu saņē ­
mēju starpā ir notikusi apmaiņa ar visiem projekta 
gada pārskatiem, kā arī ir noslēgti divi līguma pie ­
likumi, ar ko izdara izmaiņas attiecībā uz projekta 
termiņiem un tvērumu, tādējādi apliecinot centie ­
nus, kas īstenoti, lai novērstu projekta nepilnības. 
Būtu jāņem vērā arī tas, ka projekts tika īstenots, 
izmantojot decentralizētu modeli, – tas nozīmē, ka 
līdzekļu saņēmējus saskaņā ar līgumu noteica un 
uzraudzīja Kamerūnas valdība, kas vēl vairāk liek 
apšaubīt pieņēmumu, ka Komisijas īstenotā koordi ­
nācija ir bijusi neefektīva.
Galīgajā novērtējuma ziņojumā noteikts, ka neat ­
karīgi no nepilnībām projekts nodrošināja pamatu 
kokmateriālu izsekojamības sistēmas ieviešanai un 
ļāva gūt nozīmīgu pieredzi.
Komisijas atbilde 42
49
Libērijā, pateicoties to pilsoniskās sabiedrības 
organizāciju ziņojumiem, kuras aktīvi iesaistās BPN 
procesā, tika apturēta privāto atļauju ļaunprātīga 
izmantošana. BPN nodrošināja forumu šā jautājuma 
risināšanai. ES aktīvi iesaistījās jautājuma risināšanas 
uzraudzībā un sniedza atbalstu Libērijas valdībai 
izmeklēšanas veikšanai. Kopš tā laika uz atļaujām 
attiecas moratorijs un ar ES atbalstu ir izstrādāta 
jauns PUP  regulējums. Libērija ir panākusi nepār ­
trauktu progresu kokmateriālu likumības pārbaudes 
sistēmas ieviešanas jomā, un valsts līmeņa kokmate ­
riālu izsekojamības sistēma jau darbojas.
51
Komisija vēlas precizēt, ka Malaizija ir federāla valsts 
un atbildība par mežu pārvaldību valsts līmenī ir 
decentralizēta. Rietummalaizija un Sabaha ir iesais ­
tījušās BPN procesā, izstrādājot noteikumu sistēmu 
un kokmateriālu likumības pārbaudes sistēmu, taču 
Saravaka ir noraidījusi jebkāda veida līdzdalību BPN. 
Šis ir iekšējās politikas jautājums Malaizijā.
52
Šo vērienīgo un sarežģīto nolīgumu īstenošana 
dažās partnervalstīs, jo īpaši valstīs, kuru spējas un 
pārvaldība ir vāja, ir izrādījusies grūtāk risināma un 
sarežģītāka, nekā gaidīts.
53
Ir lietderīgi nošķirt ziņošanu par FLEGT  regulas 
īstenošanu no plašākas ziņošanas par FLEGT  Rīcības 
plānu.
Komisija atzīst, ka ir vēlama sistemātiskāka ziņošana 
par progresu FLEGT  Rīcības plāna īstenošanā. Taču 
Komisija regulāri sniedza ziņojumus, izmantojot 
dažādus mehānismus, – dalībvalstis periodiski 
ziņoja par savām darbībām Padomes Mežsaimnie ­
cības darba grupas sanāksmēs (vismaz vairākas 
reizes gadā), ziņojumi tika sniegti arī regulārās 
FLEGT  ad hoc  sanāksmēs, FLEGT  komitejas sanāk ­
smēs un pēdējā laikā arī FLEGT‑EUTR  ekspertu 
grupas sanāksmēs. FLEGT  jautājumus skatīja arī 
Attīstības sadarbības jautājumu darba grupas 
(CODEV ), 133. panta komitejas un Muitas darba 
grupas sanāksmēs. Turklāt attiecīgie komisāri šajā 
laikposmā sniedza ziņojumus Lauksaimniecības un 
zivsaimniecības ministru padomes sanāksmēs. Arī Pēdējos gados atbalsts arvien lielākā mērā sniegts 
privātajam sektoram un MVU, izmantojot partne­
rības NVO un kokapstrādes nozares asociācijas 
starpā, kas finansētas no ES programmām ACTIVE  un 
SWITCH.  ES ir finansējusi arī Kokmateriālu tirdzniecī ­
bas rīcības plānu – globālu iniciatīvu, kas paredzēja 
būtiskus pasākumus Indonēzijā un kas bija vērsta 
vienīgi uz privātā sektora, tostarp vairāku sīksaim ­
nieku, spēju stiprināšanu. Atbalstu MVU sniedza no 
Apvienotās Karalistes atbalstītajām programmām 
MFP2  un MFP3, un pašreiz tiek meklēti valsts līmeņa 
risinājumi to problēmām, ieviešot SVLK , tostarp 
uzlabojot regulējumu un paredzot ievērojamu 
atbalstu no valsts un vietējo pašvaldību budžeta.
Turpmākais atbalsts MVU ir paredzēts vairākās 
pašreiz īstenotās iniciatīvās ( FAO FLEGT  program ­
mas jauns posms, kā arī ES FLEGT  reģionālais Āzijas 
komponents).
43
Palātas minētie faktori, kas ietekmēja projektu 
mērķu sasniegšanu, bija ļoti dažādi un bija saistīti 
ar lielu daļu parasto problēmu, kas skar attīstības 
sadarbības projektus.
FLEGT  projekti ir īpaši lielā mērā pakļauti šādām grū ­
tībām vairāku iemesli dēļ, proti, jutīgu dabas resursu 
pārvaldības jautājumu risināšanas komplicētība, 
sarežģītā šo projektu īstenošanas vide, kā arī FLEGT  
BPN procesa tehniskā un politiskā sarežģītība. FLEGT  
procesa īstenošana prasa, lai ES delegācijas mobili ­
zētu ievērojamus cilvēkresursus.
46
BPN īstenošana Kamerūnā ir izrādījusies sarežģītāka, 
nekā gaidīts, un neattaisno ES cerības.
Ir izstrādāti jaunās sistēmas ( SIGIF ) darba uzdevumi, 
un tās pilnveidi pašreiz finansē ar Vācijas līdzek ­
ļiem, – arī ES ir atvēlējusi resursus, lai atbalstītu 
jaunās sistēmas darbības sākšanu, īstenojot dažādas 
darbības, piemēram, apmācību.
Komisijas atbilde 43
Attīstības ģenerāldirektorāta komisāri periodiski 
ziņoja par progresu un problēmām ES Parlamentā – 
dažu sanāksmju laikā apspriedes un ziņojumi bija 
īpaši plaši.
Ieinteresēto personu sanāksmes un iespējas sniegt 
atsauksmes tika organizētas saistībā ar visiem BPN 
sarunu procesiem, turklāt BPN valstis publicē ikga ­
dējus progresa ziņojumus.
Attiecībā uz FLEGT  regulas 9. pantā paredzētajiem 
pienākumiem ziņot par FLEGT  licencēšanas sistēmas 
ieviešanu Komisija nolēma nesagatavot ziņojumu 
līdz FLEGT  licenču izdošanai, jo FLEGT  regulā noteik ­
tais ziņošanas pienākums īpaši attiecas uz FLEGT  
licenču izsniegšanas uzskaiti un problēmām, kas 
rodas, izmantojot šīs sistēmas.
Progresa ziņojums par FLEGT  Rīcības plāna īsteno ­
šanu tika sagatavots 2011. gadā, pamatojoties uz 
dalībvalstu sniegto informāciju. To nosūtīja dalībval ­
stīm, kā arī ar dalībvalstīm notika apspriedes par šo 
ziņojumu. Pašreiz veiktais novērtējums nodrošinās 
iespēju sniegt ziņojumu Padomei un Parlamentam.
54
Ir svarīgi nošķirt tādus jēdzienus kā projekta datu ­
bāze, BPN uzraudzības satvars un FLEGT  Rīcības 
plāna plašāks uzraudzības satvars.
(Skatīt arī mūsu atbildi par 22. punktu.)
Komisija vēlas arī precizēt, ka Progresa ziņojums 
par 2003.–2010. gadu ir nevis EFI ziņojums, bet gan 
FLEGT  Rīcības plāna progresa ziņojums, ko pieprasī ­
jusi Komisija.56
Līdz FLEGT  Rīcības plāna novērtēšanas sākšanai 
Komisija regulāri – ne tikai sagatavojot 2011. gada 
progresa ziņojumu – novērtēja dažādu kompo ­
nentu progresu, kā arī grūtības. FLEGT  Rīcības plāna 
novērtēšana palīdzēs risināt jaunus jautājumus, kas 
saistīti ar globālās situācijas novērtējumu, kā norā ­
dīts 56. punktā, kā arī ieskicēt turpmākos ES centie ­
nus šajā jomā. Komisija ir centusies aktīvi pielāgot 
Rīcības plāna īstenošanu, lai ņemtu vērā jaunās 
tendences. Daži no pasākumiem, kas jau ir īstenoti, 
ir uzskaitīti turpmāk tekstā. Tomēr Komisija atzīst, 
ka, pamatojoties uz novērtēšanu, būs jāizstrādā 
visaptverošāki pasākumi.
56 a)
Līdz šim īstenoti šādi pasākumi, lai ņemtu vērā 
Āzijas arvien pieaugošo nozīmi kokmateriālu 
tirdzniecībā:
– noslēgts saprašanās memorands ar Ķīnu, lai 
izveidotu divpusējās sadarbības mehānismu 
jautājumos par FLEGT ;
– sāktas BPN sarunas ar lielām pārstrādātājval ­
stīm, piemēram, Vjetnamu un Taizemi;
– paplašināti BPN sagatavošanas posmi, iekļaujot 
attiecīgās ražotājvalstis reģionā (Laosu un pavi ­
sam nesen arī Mjanmu).
56 b) 
Līdz šim īstenoti šādi pasākumi, lai risinātu jautā ­
jumu par mežu nelikumīgas pārveidošanas arvien 
pieaugošo ietekmi:
– lielāka uzmanība pievērsta nelikumīgai mežu 
pārveidošanai, kā arī šā jautājuma efektīvai 
risināšanai, izmantojot BPN;
– sagatavots paziņojums ES delegācijām;
– lielāka vērība pievērsta meža zemju pārvaldībai 
Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāl ­
direktorāta programmās.
Komisijas atbilde 44
58
Komisija daļēji nepiekrīt Palātas novērojumam.
58 b) 
Ņemot vērā FLEGT  Rīcības plāna novatorismu, 
politikas, kā arī regulatīvo un attīstības sadarbības 
pasākumu daudzveidību un iesaistīto personu un 
partneru lielo skaitu, ir sarežģīti izstrādāt vienotu 
darba plānu ar skaidriem kritērijiem un termiņiem 
un īpaši atvēlētu budžetu. Tomēr daudziem FLEGT  
pasākumiem, piemēram, brīvprātīgajiem partner­
attiecību nolīgumiem (BPN) vai projektiem, ir savi 
sīki izstrādāti īstenošanas plāni.
58 c) 
Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim, ka Eiropas 
Savienības Kokmateriālu regula ( EUTR ) tika pie ­
ņemta novēloti. EUTR  nebija minēta Rīcības plānā – 
tajā minēta vienīgi nepieciešamība izpētīt “tādu 
tiesību aktu īstenošanas iespējamību, ar ko kontrolē 
nelikumīgi iegūtu kokmateriālu importu ES”. Regula 
tika ierosināta tikai pēc tam, kad īstenoja vērienīgu 
pasākumu, kura laikā izvērtēja iespējas risināt neli ­
kumīgas mežizstrādes problēmu, izmantojot spēkā 
esošos tiesību aktus. Tiesību akts tika pieņemts 
un stājās spēkā 2010. gada 20. oktobrī, un to sāka 
piemērot 2013. gada martā. Stājoties spēkā EUTR, 
Komisija īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu tiesību 
akta pilnīgu īstenošanu.
58 d) 
Kā paredzēts FLEGT  Rīcības plānā, Komisija ir izpētī ­
jusi iespējas, lai veidotu sinerģiju ar esošajām valstu 
vai privātajām sertifikācijas sistēmām, un pastiprina 
centienus šajā jomā.
58 e) 
Palīdzība tika piešķirta saskaņā ar skaidriem kritēri ­
jiem, lai gan unikāla kritēriju kopuma piemērošana 
visiem intervences pasākumiem nebija iespējama, 
ņemot vērā finanšu instrumentu atšķirīgo tiesisko 
pamatu. Komisija saistībā ar tās sniegto atbalstu 
kokmateriālu ražotājvalstīm nepārprotami piešķīra 
prioritāti BPN valstīm.56 c) 
Līdz šim veikti šādi pasākumi, lai veicinātu sinerģiju 
ar ANO sadarbības programmu REDD+ :
– Komisija veicina FLEGT  un REDD  sinerģiju, jo 
īpaši izmantojot ES REDD  instrumentu, kā arī 
iesaistot FLEGT‑REDD+  darba grupu;
– FLEGT  un REDD+  darba kārtības ir cieši saistī ­
tas un savstarpēji atbalstošas vairākās valstīs, 
tostarp Gajānā un Libērijā.
56 d) 
Līdz šim veikti šādi pasākumi, lai ņemtu vērā mainī ­
gās tendences kokmateriālu eksporta uz ES jomā:
– īstenota regulāra uzraudzība, veicot pētījumus 
kokmateriālu tirdzniecības jomā, kā arī izmanto ­
jot neatkarīgu tirgus uzraudzības sistēmu;
– pieņemta ES Kokmateriālu regula, kā arī izvei ­
dots divpusējās sadarbības mehānisms ar Ķīnu.
56 e) 
Līdz šim īstenoti šādi pasākumi:
–  pasākumi sinerģijas veicināšanai ar privātajām 
sertifikācijas sistēmām.
(Skatīt mūsu atbildi par 26. punktu.)
Secinājumi un ieteikumi
57
Komisija nepiekrīt Palātas secinājumam, ka saskaņā 
ar ES FLEGT  Rīcības plānu sniegtais atbalsts kokma ­
teriālu ražotājvalstīm netika pietiekami labi pārval ­
dīts. Komisija ir centusies pārvaldīt FLEGT  atbalstu 
ražotājvalstīm tik labi, cik vien tas iespējams, ņemot 
vērā problēmas, kas saistītas ar cīņu pret nelikumīgo 
mežizstrādi pasaulē, labas mežu pārvaldības veici ­
nāšanas un tiesībaizsardzības sarežģītību dažādās 
jaunattīstības valstīs, kā arī FLEGT  novatorismu. 
Komisija turpinās veltīt visas pūles tam, lai panāktu 
vēl lielāku lietderību, efektivitāti un ekonomiju. Tā 
ņems vērā Palātas īpašo ziņojumu, kā arī pašreiz 
veikto FLEGT  Rīcības plāna novērtēšanu, kuras laikā 
ir bijis iespējams pārbaudīt dažādas programmas, 
projektus un pasākumus.
Komisijas atbilde 45
nozī  mīgas cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi, bet 
nevēlas slēgt BPN.
59 b) 
Seši noslēgtie BPN stājās spēkā attiecīgi 2009. gada 
beigās, 2011., 2012., 2013. un 2014. gadā. Ņemot vērā 
vērienīgās reformas, ko tie paredz, saistību kompli ­
cētību, kā arī pārvaldības problēmas partnervalstīs, 
ir saprotams, ka to pilnīgai īstenošanai nepie ­
ciešams laiks un ilgstoša apņemšanās. Komisija 
atzīst, ka īstenošanas problēmas netika pietiekami 
novērtētas.
59 c) 
Skatīt Komisijas atbildi par 53. punktu.
Komisija regulāri ziņoja dalībvalstīm un citām 
ieinteresētajām personām par panākto progresu 
FLEGT  Rīcības plāna īstenošanā. Par BNP īsteno ­
šanu sagatavoti ikgadēji ziņojumi. Pirmo progresa 
ziņojumu sagatavoja 2010. gadā. Novērtēšanu sāka 
2014. gada sākumā, pamatojoties uz 2013. sāktajām 
apspriedēm.
5. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
6. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Pašreiz veiktā 
FLEGT  Rīcības plāna novērtēšana parāda, ka Komi ­
sija apzinājās nepieciešamību novērtēt pašreizējo 
pieeju un plānoja veikt novērtēšanu jau 2013. gadā. 
Pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem, Komisija 
izstrādās dienestu darba dokumentu.1. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt ieteikumam.
Budžetu būs iespējams noteikt tikai tematiskajām 
programmām.
2. ieteikums
Komisijai nav pieņemams šā ieteikuma formulējums.
Lai gan Komisija pilnīgi piekrīt tam, ka jāpanāk EUTR  
stingra īstenošana visās dalībvalstīs, Komisija vēlas 
uzsvērt, ka Komisijas atbildē par 25. punktu ir izklās ­
tīts, ka tā jau ir veikusi atbilstīgus pasākumus, lai 
veicinātu regulas efektīvu īstenošanu, un turpinās 
to darīt atbilstīgi savai Atbilstības pārbaudes stratē ­
ģijai. Pēc pasākumu īstenošanas vairākas dalībvals ­
tis paātrināja regulas īstenošanas procesu un ziņoja 
par pilnīgu atbilstību. Lielākā daļa dalībvalstu (24 no 
28 dalībvalstīm) ir veikušas pasākumus, lai īstenotu 
EUTR , un veic uzņēmumu pārbaudes, kā to pieprasa 
EUTR . Komisija ir sākusi pienākumu neizpildes pro ­
cedūru pret trim valstīm, kas nav izpildījušas regulas 
prasības, un veic izmeklēšanu saistībā ar ceturto 
valsti.
Komisija atgādina arī to, ka par EUTR  īstenošanu 
vispirms ir atbildīgas dalībvalstis un ka dalībvalstīm 
ziņojumi par pirmajiem diviem EUTR  piemērošanas 
gadiem bija jāiesniedz līdz 2015. gada 30. aprīlim. 
Saskaņā ar EUTR  20. pantu Komisija līdz 2015. gada 
3. decembrim sniegs ziņojumu Padomei un Parla­
mentam par regulas darbības un efektivitātes 
pārskatu.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Kā paskaidrots Komisijas atbildē par 26. punktu, līdz 
šim paveikts daudz, lai veicinātu šādu sinerģiju.
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Resursu piešķīrumi konkrētām valstīm būs atkarīgi 
arī no finansējuma pieejamības.
Komisija 2014. gadā ir apstiprinājusi finansēša ­
nas  lēmumu par jaunu iniciatīvu kopā ar FAO , kas 
no dro šinās valsts atbalsta pakotnes, lai stiprinātu 
mežu pārvaldību konkrētās valstīs, kas ir stratēģiski 

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Nelikumīga mežizstrāde un nelikumīgi iegūtu kokmateriālu 
tirdzniecība ietekmē lielāko daļu mežiem bagātu valstu. Tas 
rada kaitējumu videi un samazina bioloģisko daudzveidību, 
un tam ir negatīva ietekme uz tautsaimniecību un sociālo 
jomu. ES Rīcības plāna meža tiesību aktu ieviešanai, 
pārvaldībai un tirdzniecībai  (FLEGT ) mērķis ir samazināt 
nelikumīgas mežizstrādes apjomu pasaulē, atbalstot mežu 
pārvaldību kokmateriālu ražotājvalstīs un samazinot 
nelikumīgi iegūtu kokmateriālu importu  ES. Šajā ziņojumā 
Palāta secina, ka Komisijas atbalsts kokmateriālu 
ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT  Rīcības plānu nebija 
pietiekami labi pārvaldīts. FLEGT  Rīcības plāns bija 
novatorisks, taču Komisija neizstrādāja pienācīgu darba 
plānu ar skaidriem mērķiem, atskaites punktiem un tam īpaši 
paredzētu budžetu. Tā skaidri nenoteica savas palīdzības 
prioritātes, un uzraudzības un ziņošanas procedūras bija 
neapmierinošas. Palātas pārbaudītie galvenie projekti nebija 
veiksmīgi, un plānotās kokmateriālu licencēšanas sistēmas 
vēl pilnībā nedarbojas nevienā no partnervalstīm.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA