ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

Piekļuve papildu dokumentiem KONE pieprasīja piekļuvi papildu dokumentiem, cita starpā, iekļaujot plašāk izvērstu kopsavilkumu par ziņotāja sniegto informāciju Komisijai, pamatojoties uz kuru izdarīja pirmās pārbaudes, un Komisijas iekšējo dokumentu saistībā ar gatavošanos pārbaudēm Vācijā. Šos dokumentus pieprasīja, lai KONE varētu pierādīt, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par iecietību tas ir pilnībā atbrīvojams no sodanaudas. Attiecībā uz ziņotāju Komisijai ir stingri jāievēro pienākums sargāt savu ziņotāju identitāti no represiju draudiem (1). Īpaši, ja izmeklēšanu veic saistībā ar ietekmīgiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu iespējamiem konkurences tiesību pārkāpumiem, Komisijas pienākums ir aizsargāt ziņotājus no asās reakcijas, ar ko tiem, iespējams, būtu jāsaskaras, ja to identitāte tiktu atklāta. Tālab, tā kā man bija iespēja izraudzīties dažus turpmākus fragmentus, ko, pēc manām domām, neriskējot apdraudēt ziņotāja anonimitāti, varētu izpaust KONE; tas tika izdarīts; neievērojot šo apstākli, es apstiprināju Komisijas attiecīgā dienesta pieņemto lēmumu šajā gadījumā nepiešķirt piekļuvi ziņotāja iesniegumam. Kas attiecas uz prasību piekļūt iekšējiem dokumentiem — saskaņā ar tiesu praksi un Komisijas paziņojumu par piekļuvi lietas materiāliem — Komisijas iekšējiem dokumentiem principā piekļūt nevar. Es uzskatīju, ka tikai kāda uzņēmuma apgalvojums par to, ka iekšējie dokumenti varētu noderēt, lai šis uzņēmums sagatavotu savu aizstāvību, nav pietiekams iemesls, lai Komisijai uzliktu par pienākumu sniegt pieeju šiem dokumentiem. Pretējā gadījumā šāds noteikums par piekļuves liegšanu iekšējai informācijai tiktu atcelts un būtiski tiktu mazinātas likumīgās intereses neizpaust Komisijas iekšējos apsvērumus. Es uzskatu, ka visdrīzāk Komisijas dienestiem pašiem ir jāpārliecinās un pēc uzklausīšanas amatpersonas pamatota pieprasījuma jāpārbauda, vai Komisijas iekšējos dokumentos ir iekļauti faktiski pierādījumi, kas būtu neaizstājami kādas puses aizstāvībai. Pēc šādas pārbaudes mans viedoklis bija tāds, ka šajā gadījumā tas nav vajadzīgs. Līdz ar to piekļuvi nedeva.
(11)

Ņemot vērā to, ka šā pamatlēmuma mērķi – proti, paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalsts pārrauga sodu aizstājošus pasākumus vai alternatīvus sodus, kuri noteikti citā dalībvalstī pieņemtā spriedumā –, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo situāciju pārrobežu rakstura dēļ, un to, ka rīcības mēroga dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu, kā to piemēro saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. panta otro daļu. Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,
13.

Papildus paredzētajām tiesībām saņemt informāciju par personīgās informācijas apstrādi, 11. un 12. pantā, ko piemēro attiecīgi situācijām, kad informāciju par personu iegūst tieši no pašas personas vai no trešām pusēm, ir noteikta informācija, kas noteikti jāsniedz personām, lai tām būtu precīza un pilnīga informācija par to, ka notiek apstrādes darbība, kas attiecas uz viņām. Šī informācija cita starpā ietver nolūkus, kādos datus izmantos, iespējamos datu saņēmējus, kā arī to, ka pastāv tiesības datiem piekļūt.
2.

Atskaites periodi ir šādi: — janvāris — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa, — aprīlis — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija, — jūlijs — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra, — oktobris — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra. Valūtas konversijas kursus publicē otrajā februāra, maija, augusta un novembra Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (“C ”sērija) izdevumā.
2.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka pašreizējās darbības izvērtēšanas mērķiem: a) kalcija karbonātus var atšķirt no citiem rūpnieciskiem materiāliem, kurus izmanto papīra ražošanā; b) kalcija karbonāti, ko izmanto pārklājumam un uzpildei, no pircēja perspektīvas nav aizstājēji; Kalcija karbonāti, kurus izmanto uzpildei c) pamatojoties uz pasūtītāja puses apsvērumiem PCC uzpilde un PCC pārklājums nav vienā un tajā pašā ražojumu tirgū; d) i) tirgus izpēte un ii) ekonometriskā pētījumā secina, ka PCC uzpilde izdara konkurences spiedienu uz GCC uzpildi, konkurences spiediens pretējā virzienā pastāv mazākā apjomā. Padomdevējas komitejas mazākums nepiekrīt un mazākums atturas; e) attiecībā uz PCC uzpildes piegādi, ko var veikt no rūpnīcas vai pārdošanas tirgus, nevajag izdarīt secinājumus par to, vai PCC uzpildes pārdošana no rūpnīcas veido vai neveido atsevišķu tirgu, jo piedāvātā darbība neradīs bažas par konkurenci saskaņā ar kādu no pārdošanas tirgus definīcijām. Padomdevējas komitejas mazākums nepiekrīt; Kalcija karbonāti, kurus izmanto pārklājumam f) nav vajadzības izdarīt secinājumus par to, vai dažādiem GCC pārklājumu veidiem ir atsevišķi tirgi; g) visi pārklājumam izmantotie kalcija karbonāti (t.i., PCC pārklājums un GCC pārklājums, ieskaitot sīkgraudu GCC un GCC un PCC maisījumus) klientiem ir zināmā mērā savstarpēji aizvietojami; h) nav vajadzības izdarīt secinājumus par to, vai PCC pārklājuma pārdošanas tirgus un pārdošana no rūpnīcas veido divus atsevišķus tirgus.
2.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka pašreizējās darbības izvērtēšanas mērķiem attiecīgie produktu tirgi ir šādi: a) tirgus mobilo telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai tiešajiem patērētājiem; b) tirgus savienojumu pabeigšanas vairumtirdzniecības pakalpojumiem; c) tirgus starptautiskās viesabonēšanas vairumtirdzniecības pakalpojumiem. Komitejas mazākums nepiekrīt a) punktā minētajam, un mazākums atturas no balsojuma par c) apakšpunktā minēto.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 134/12

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP M.2621 SEB/Moulinex

(Sagatavots atbilstoši 15. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21 lpp.)

(2005/C 134/06)

2001. gada 13. novembrī Komisija saņēma ziņojumu saskaņā ar 4. pantu Padomes 1989. gada 21. decembra Regulā Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (turpmāk “Regula Nr. 4064/89”) attiecībā uz daļēju Francijas uzņēmuma “Moulinex” aktīvu pārņemšanas operāciju, ko veicis cits Francijas uzņēmums “SEB”. 2002. gada 8. janvārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret paziņoto koncentrāciju un atzīt, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas noteiktas saistības, kuras ir lēmuma neatņemama sastāvdaļa. Tādejādi šai lietā saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 6. panta 2. punktu tika pieņemts lēmums atļaut darījumu attiecībā uz jaudām ārpus Francijas. Pēc Francijas konkurences iestāžu lūguma to daļēji atlikt Komisija 2002. gada 8. janvārī nosūtīja Francijas konkurences iestādēm šīs operācijas Francijas puses viedokļus, pamatojoties uz Regulas Nr. 4064/89 9. pantu.

Savā 2003. gada 3. aprīļa spriedumā Pirmās instances tiesa atzina par spēkā neesošu Komisijas lēmumu atļaut darījumu attiecībā uz piecām valstīm (Spāniju, Somiju, Itāliju, Apvienoto Karalisti un Īriju), kur netika iesniegts neviens līdzeklis. Tam sekoja I posma atvēršana.

Saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 10. panta 5. punktu paziņojumi un no tiem izrietošie termiņi stājas spēkā sākot ar 2003. gada 3. aprīli.

2003. gada 23. maijā Komisija, uzskatot ka SEB piedāvātie risinājumi neizkliedē nopietnās bažas attiecībā uz operācijas saderību ar kopējo tirgu un ar lēmumu, kas balstās uz Regulas Nr. 4064/89 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu, uzsāka formālu procedūru.

Procedūra tika atlikta ar 2003. gada 19. jūnija lēmumu saskaņā ar Regulas Nr. 4064/89 11. pantu. Pēc pilnīgas SEB atbildes saņemšanas 2003. gada 1. augustā tā tika atsākta. Līdz ar to termiņš uz Regulas Nr. 4064/89 8. pantu balstītajam lēmumam ir 2003. gada 25. novembris. No dažādu padziļinātu tirgus pētījumu rezultātiem izriet, ka nebija vajadzīgas citas saistības kā tās, kas bija iesniegtas pirmās procedūras ietvaros, lai novērstu dominējoša stāvokļa radīšanu vai pastiprināšanu. Ar to izskaidrojams fakts, ka pusēm netika nosūtīti iebildumi.

Tādēļ es izdaru secinājumu, ka šai lietā ir tikušas ievērotas tiesības tikt uzklausītiem.
Iebildumus 2002. gada 30. decembrī vai 2003. gada 9. janvārī nosūtīja septiņiem uzņēmumiem — Cheminova A/S (Cheminova), Chisso Corporation (Chisso), Daicel Chemical Industries, Ltd (Daicel), Hoechst AG, (Hoechst), Nutrinova Nutrition Specialities & Food Ingredients GmbH (Nutrinova), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co, Ltd (Nippon), Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (Ueno). Pieeja datnei tika nodrošināta ar diviem CD-ROM, ko pievienoja iebildumiem vai nosūtīja atsevišķi. Viena persona pieprasīja sākotnējā atbildes uz iebildumiem iesniegšanai paredzētā laika posma pagarinājumu. Atbildot uz to, es visām personām atļāvu iesniegt atbildi vēlākais astoņu nedēļu laikā pēc pilnīgas pieejas datnei nodrošināšanas. Visas personas atbildēja noteiktajā laikā.
10.

atzinīgi vērtē to, ka uzmanība ir pievērsta pieaugošajām reģionālajām atšķirībām un ar tām saistītajām izaugsmes un kohēzijas problēmām starp dalībvalstīm un to iekšienē; uzsver, ka atšķirīgais sākumstāvoklis būtiski ietekmē to, kādā veidā dalībvalstis un to reģioni izstrādā un īsteno savu ilgtspējas politiku; uzsver, ka teritoriālās atšķirības būtu jānovērš, īstenojot vietējiem apstākļiem piemērotu politiku, kuras pamatā ir teritoriālās ietekmes novērtējumi;
—

to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības īsteno 70 % visu ES tiesību aktu, 70 % klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumu, 90 % pasākumu, kas nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām, un 65 % ilgtspējīgas attīstības mērķu, to, ka šo pašvaldību pārziņā ir viena trešdaļa no publiskajiem izdevumiem un divas trešdaļas no publiskajiem ieguldījumiem un tās būs Eiropas zaļā kursa īstenotājas vietējā līmenī;
—

ņemot vērā to, cik svarīgi ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jauniešus un vietējās pašvaldības iesaistīt it īpaši jaunu konkrētai valstij paredzētu divpusējas sadarbības satvaru, proti, aktualizētu asociācijas programmu un partnerības prioritāšu īstenošanā tādā veidā, kas partnervalstīs veicina demokrātiskas un ekonomiskas pārmaiņas (2) un nostiprina to attiecības ar ES;
23.

atzīmē konkrētai valstij adresēto ieteikumu zemo izpildes līmeni un to, ka visiem pārvaldes līmeņiem jābūt intensīvāk iesaistītiem centienos to uzlabot; atzīmē, ka daži uzdevumi prasa ilgstošus centienus, kā liecina fakts, ka aptuveni trīs ceturtdaļas 2016. gada ieteikumu, kas attiecas uz teritorijām, bija formulēti jau 2015. gadā un divas trešdaļas no pagājušā gada ieteikumiem formulēti 2014. gadā;
3.

pauž pārliecību, ka grūtības sarunās par 2011. gada budžetu norāda uz to, ka ir jāpārskata pašu resursu sistēma, pakāpeniski aizstājot no PVN maksājumiem iegūtos pašu resursus ar vienu vai vairākiem jauniem pašu resursiem; šajā sakarā uzstājīgi lūdz Komisiju pasteidzināt izvērtējumu par to, vai šim nolūkam izmantot ieņēmumus no finanšu darījumu vai finanšu darbības nodokļa, no siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības, aviopārvadājumu nodokļa, atsevišķa Eiropas PVN vai daļu no ienākuma, kas gūts no enerģētikas nodokļa vai uzņēmumu ienākumu nodokļa;
23.

atzinīgi vērtē to, ka UNFCCC procesā ir izveidota īpaša sistēma – uzlabotā Limas darba programma dzimumu līdztiesības jomā ( LWPG ) un Dzimumu līdztiesības rīcības plāns ( GAP ) –, lai novērstu to, ka klimata politikas īstenošana nav dzimumresponsīva un tajā netiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts, un lai nodrošinātu, ka sieviešu viedoklis tiek ņemts vērā globālajās debatēs un starptautiskajās sarunās par klimata pārmaiņām, un īpaši atzinīgi vērtē to, ka katrai pusei ir izraudzīti valstu kontaktpunkti dzimumu līdztiesības un klimata pārmaiņu jautājumos ( NGCCFP ); ir gatava sadarboties ar UNFCCC un citiem attiecīgajiem partneriem šajā jomā;
57.

uzsver, ka ir jāpanāk līdzsvars starp, no vienas puses, pārmaiņu dinamiku, kas nepieciešama divējādajai pārejai, un, no otras puses, tiesiskā regulējuma paredzamību (īpaši MVU un darba ņēmējiem). Turklāt RK uzsver: lai īstenotu iekļaujošu pāreju, līdzekļi ir jāizmanto darbaspēka [pār]kvalifikācijai un jaunu prasmju apguvei gan reģionālā, gan pārnozaru mērogā. Tas dos iespēju izvairīties gan no darba ņēmēju “ieslodzīšanas” nozarēs, kurās viņi strādā, gan no nepieciešamības darba dēļ pārcelties uz kādu citu reģionu;
uzskata, ka apjomīgi publiskā un privātā sektora ieguldījumi jaunu novatorisku risinājumu izstrādē un ieviešanā ir būtiski. Kā pastāvošo zināšanu piemēru var minēt Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maijā publicēto ziņojumu Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector , kas ietver uz vairāk nekā 400 starpposma mērķiem balstītu ceļvedi, ar kura palīdzību būs iespējams visā pasaulē līdz 2050. gadam sasniegt nulles emisiju mērķi. Ir svarīgi, lai šādi ieguldījumi arī veicinātu ekonomikas izaugsmi un novērstu priekšlaicīgu nāvi;
29.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā no ES fondiem un no Next Generation EU piešķirt finanšu resursus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai veicinātu sociālo iekļaušanu un apkarotu rasismu un diskrimināciju tādās jomās kā piekļuve darba tirgum, izglītība, sociālā aprūpe, veselības aprūpe un mājokļi. Tas ietver īpašas uzmanības pievēršanu neaizsargātākajām grupām un līdzekļu piešķiršanu no ārvalstīm ieceļojušu nepavadītu nepilngadīgo aizsardzībai, jo daudzos gadījumos par to ir atbildīgas vietējās un reģionālās pašvaldības;
20.

mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību CO 2 cenu noteikšanas sistēmai. Lai pielāgotos klimata pārmaiņām, mazinātu to ietekmi un veiktu pāreju, ir vajadzīgi jauni ieguldījumi, jo īpaši privātajā sektorā. Lai piesaistītu vajadzīgos ieguldījumus, CO 2 cena būtu jānosaka paredzamā un piemērotā līmenī. Šāda sistēma iedrošinātu enerģētikas un citu nozaru uzņēmumus uzņemties spēcīgu lomu klimata mērķu sasniegšanā un jaunu, oglekļa ziņā neitrālu risinājumu radīšanā; uzsver, ka ir vajadzīga efektīvāka CO 2 cenu noteikšanas sistēma, tostarp oglekļa ievedkorekcijas mehānisms, lai CO 2 kļūtu par pārredzamu ekonomikas sistēmas daļu un veicinātu pāreju uz oglekļa neitralitāti; šāda sistēma būtu jāveido tā, lai mudinātu gan enerģētikas, gan citu nozaru uzņēmumus rast jaunus, oglekļneitrālus risinājumus. Tas radītu jaunus vienlīdzīgus konkurences apstākļus ilgtspējīgai rīcībai un ir būtisks instruments, lai panāktu, ka CO 2 kļūst par pārredzamu pārejas daļu visos līmeņos un nozarēs; aicina Eiropas Savienību uzņemties stingru pasaules mēroga vadību, lai līdz 2030. gadam izveidotu nepieciešamo sistēmu, un apspriest līdzīgus elementus arī sarunās ar saviem globālajiem tirdzniecības partneriem;
32.

uzsver, ka saskaņā ar neseno Pasaules ūdens novērtējuma ziņojumu tikai piecos procentos no ieguldījumiem, kas saistīti ar ūdens apsaimniekošanu, tiek pielietoti EH-NBS , lai gan tos vajadzētu izmantot vairāk. Piesārņojums no difūza avota un no apdzīvotām vietām noplūdušais nokrišņu ūdens veido gandrīz 50 % no sateces baseina kopējā piesārņojuma (piesārņojums no difūziem avotiem, proti, nokrišņu ūdens, kas noplūdis no lauksaimniecības platībām, ainaviskām platībām, apdzīvotām vietām, kā arī transporta infrastruktūrai izmantotām platībām, un fosfora un slāpekļa slodze no piesārņojuma no difūza avota, piemēram, Baltijas jūrā). To visefektīvāk mazina ar EH-NBS . Tas nozīmē: lai mazinātu piesārņojuma ietekmi, EH-NBS jāpiemēro desmit reizes biežāk nekā tagad, galvenokārt tādi dabā balstīti risinājumi, kurus īsteno atbilstīgi ekohidroloģiskajiem principiem;
10.

norāda, ka nozīmīgu daļu no Karpatu makroreģiona aizņem dalībvalstu visnabadzīgākie reģioni un lielākajā to daļā IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 50 % no ES vidējā rādītāja. Minēto reģionu attīstības iespējas ir ierobežotas, jo tie atrodas perifērijā salīdzinājumā ar Eiropas attīstības centriem, kalnainā reljefa specifikas dēļ to sakaru savienojumi ir vāji attīstīti un tajos ir vēsturiski mantotie šķēršļi, kas saistīti ar robežām. Vēl viens faktors ir arī infrastruktūras trūkums, kas izskaidrojams ar ieguldījumu nepietiekamību daudzu gadu garumā, ekonomikas pārveides procesiem, kā arī attīstības potenciāla atstāšanu novārtā;
10.

ir nopietni nobažījusies par to, ka turpmākie Padomes lēmumi par Albāniju un Ziemeļmaķedoniju sākotnēji tika atlikti no 2019. gada jūnija līdz oktobrim, un pauž dziļu vilšanos par 2019. gada oktobrī Eiropadomes pieņemto lēmumu vēl vairāk aizkavēt ES pievienošanās sarunu uzsākšanu ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju, lai gan abas valstis ir pastāvīgi apliecinājušas savu apņemšanos tuvināties Eiropai; pauž nožēlu arī par to, ka minētais lēmums nav balstīts uz katras kandidātvalsts individuālu progresa novērtējumu, un brīdina, ka pozitīva signāla trūkums abām kandidātvalstīm varētu negatīvi ietekmēt arī vietējo un reģionālo līmeni; turklāt iesaka šo jautājumu pozitīvi atrisināt pirms ES un Rietumbalkānu valstu samita, kas notiks 2020. gada maijā Zagrebā;
15.

norāda, ka 20 dalībvalstīs (no 28) par veselības aprūpes un (bieži arī sociālās drošības) sistēmām – vismaz daļēji – ir atbildīgas vietējās un reģionālās pašvaldības. No to budžetiem tiek segtas hronisku slimību ārstēšanas un ilgtermiņa aprūpes radītās izmaksas, kas pieaug.
34.

uzsver, ka labs regulējums nozīmē arī to, ka iedzīvotāji ir efektīvi jāinformē par tā iemesliem, nozīmi un ieguvumiem; taču, ņemot vērā saziņas, valodas, kultūras un ar attālumu saistītos šķēršļus, to nebūs iespējams veiksmīgi panākt vai nu ES, vai nu valstu līmenī. Tādēļ RK iesaka Eiropas Komisijai jau no paša sākuma, kad tā informēs par likumdošanas procesu, cieši sadarboties ar Reģionu komiteju, kas pārstāv vietējās kopienas un kuras sastāvu veido vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības no visas ES. Tāpēc saziņa notiks tādā veidā, kas ir saprotams ES tiesību aktu tiešajiem adresātiem, un tas sekmēs pozitīvu skatījumu uz ES iestādēm un to izstrādāto regulējumu.
Lai nodrošinātu saskaņotu šīs regulas piemērošanu un to, ka finanšu tirgus dalībnieki pārredzami un konsekventi piemēro šajā regulā noteiktos informācijas atklāšanas pienākumus, ir jānosaka saskaņota “ilgtspējīgu ieguldījumu” definīcija.

Lai nodrošinātu saskaņotu šīs regulas piemērošanu un to, ka finanšu tirgus dalībnieki pārredzami un konsekventi piemēro šajā regulā noteiktos informācijas atklāšanas pienākumus, ir jānosaka skaidra un saskaņota “ilgtspējīgu ieguldījumu” un “ilgtspējas risku” definīcija , izvairoties no jebkādas noteikumu dublēšanās, kas ir pretrunā labāka regulējuma un proporcionalitātes principiem. Ilgtspējīgu ieguldījumu definīcija nodrošina finanšu produktu un pakalpojumu konsekvences minimumu, kā arī gādā par to, ka šādi ieguldījumi kopumā pozitīvi ietekmē ilgtspēju. Ilgtspējas daudzšķautņainā rakstura dēļ – ņemot vērā ilgtspējas trīs dimensijas, proti, vides dimensiju, sociālo dimensiju un pārvaldības ilgtspējas dimensiju, – pozitīvo ietekmi vienā dimensijā ne vienmēr papildina pozitīva ietekme citā dimensijā, taču kopumā ilgtspējas līmenim, ko nosaka, izmantojot saskaņotus ilgtspējas rādītājus, vienmēr jābūt lielā mērā pozitīvam. Ilgtspējas risku definīcija ir nepieciešama, lai nodrošinātu regulējuma rezultātu konsekvenci, un tā ir arī paredzēta kā pastāvīgā attīstībā esošs dinamisks instruments, kas spēj integrēt radušos riskus. Definīcijā ir ietvertas finansiālās un nefinansiālās sekas, kas rodas vides, sociālo un pārvaldības risku neievērošanas dēļ. Ilgtspējas līmenis ir jānosaka, pamatojoties uz saskaņotiem ilgtspējas rādītājiem, ko Eiropas Komisija, ņemot vērā esošos Eiropas un starptautiskos uzņēmumus, nosaka steidzamības kārtā .
16.

uzskata, ka saskaņotas standartu regulējuma sistēmas ieviešana produktiem, kurus var ražot ilgtspējīgā veidā, un to atkritumiem, kā arī šīs sistēmas stabilitātes nodrošināšana dalībvalstu līmenī būtu nozīmīgs solis uz priekšu no to organizāciju perspektīvas, kuras darbojas bioloģiskas izcelsmes produktu pētniecības, izstrādes un ražošanas jomā;
11.

Eurostat datiem publisko ieguldījumu kopapjoms Eiropas Savienībā ir samazinājies no 3,4 % no IKP 2008. gadā līdz 2,7 % 2016. gadā. Tajā pašā laikā vietējo iestāžu ieguldījumu apjoms ir samazinājies no 1,5 % no IKP 2008. gadā līdz 1,1 % 2016. gadā, un atsevišķās valstīs stāvoklis ir vēl smagāks uzsver, ka LSKP ir paredzēts, ka šī iekļaušana notiek, “pamatojoties uz tā īstenošanā gūtās pieredzes izvērtējumu”, taču šķiet, ka izvērtējums nav bijis visaptverošs un Komisija to nav publicējusi. Šādā izvērtējumā vajadzētu būt atspoguļotai satraucošajai situācijai saistībā ar publiskajiem ieguldījumiem Eiropas Savienībā. Saskaņā ardatiem publisko ieguldījumu kopapjoms Eiropas Savienībā ir samazinājies no 3,4 % no IKP 2008. gadā līdz 2,7 % 2016. gadā. Tajā pašā laikā vietējo iestāžu ieguldījumu apjoms ir samazinājies no 1,5 % no IKP 2008. gadā līdz 1,1 % 2016. gadā, un atsevišķās valstīs stāvoklis ir vēl smagāks ( 6 ) ; tādēļ ar nožēlu konstatē, ka budžeta konsolidācijas politikas bieži vien visvairāk skar publiskos ieguldījumus, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī, kaut gan tās ir atbildīgas par vairāk nekā pusi publisko ieguldījumu Eiropa Savienībā, un ka to ieguldījumiem ir tieša ietekme uz vietējo ekonomiku un Eiropas iedzīvotāju ikdienu; šajā saistībā pauž arī bažas par pieaugošo publisko ieguldījumu centralizāciju, jo pašvaldību veikto ieguldījumu apjoms, kas 1990. gadā bija 60 %, ir ievērojami krities ( 7 ) . Izvērtējumā būtu jāatspoguļo arī krīzes un fiskālās konsolidācijas politikas ietekme uz sociālajiem izdevumiem un labklājības valsts pakalpojumiem daudzās valstīs un reģionos;
—

ES un Turcijas nolīgums, kura rezultātā ir krasi ierobežotas nekontrolētas migrācijas plūsmas no Turcijas uz Grieķiju (lai gan to nedrīkst izmantot kā paraugu līdzīgu ar migrāciju saistītu problēmu risināšanai), taču vienlaikus pastāv zināmas bažas par tā atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un par to, vai nolīgums, būdams daļa no visaptverošas ES politiskās reakcijas uz krīzi, būs ilgtspējīgs,
15.

atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības valstis var piedalīties tādās programmās kā Erasmus+ , “Radošā Eiropa”, COSME un “Apvārsnis 2020”, kas universitātēm, pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem, pētniekiem paver vairāk apmaiņas iespēju, un aicina atbalstīt vairāk projektu, kuri vietējo un reģionālo līmeni informē par šīm programmām, īpaši ņemot vērā to, ka dažās Austrumu partnerības valstīs apmaiņa balstās tikai uz starptautiskām atbalsta programmām un ka dažās no šīm programmām sekmīgo pieteikumu skaits ir diezgan neliels;
2.

piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka ļoti svarīga nozīme ir visaptverošai pieejai gan attiecībā uz nepavadītiem bērniem, gan bērniem, kuri ierodas savu ģimeņu pavadībā, neatkarīgi no to statusa visos migrācijas posmos; atzinīgi vērtē arī to, ka Komisijas priekšlikumā ietvertie pasākumi ir vērsti gan uz pamatcēloņiem, kuri izraisa bērnu bīstamo ceļošanu uz ES, gan uz bērniem paredzētu stipru aizsardzības sistēmu migrācijas maršrutos, kā arī labākiem nosacījumiem attiecībā uz uzņemšanu ES, integrāciju, atgriešanu un ģimeņu atkalapvienošanos;
16.

visnotaļ iesaka: lai “viedo ciematu” iniciatīva varētu dot gaidīto rezultātu, ES līmenī piekļuve internetam jāatzīst par vispārējas nozīmes pakalpojumu un, ja attiecīgās valsts līmenī tas ir atbilstīgi, jānosaka minimālie pieļaujamie platjoslas standarti, kas ne tikai nodrošina stabilu piekļuvi internetam, bet arī var nepieļaut turpmākas pārmaiņas pakalpojumu sniegšanā (tai skaitā vara kabeļu telefona līniju atslēgšanu un 4G tehnoloģijas pēcteča ieviešanu) un nodrošināt neatliekamās palīdzības sniegšanu, it īpaši digitāli izolētās kopienās, kā to jau izdarījusi Šveice un Somija, kur piekļuve tiek garantēta pat vistālākajos nostūros. Tam vismaz vajadzētu būt ex ante nosacījumam saistībā ar jebkādu viedajiem ciematiem piešķirto finansējumu;