iii) ierobežotu akcīzes nodokļa apiešanas risku.

Kopumā konstatēja, ka direktīva šo trīs mērķu sasniegšanā ir daļēji efektīva. Līdz ar direktīvā ietverto piemērošanas sistēmu saskaņošanu, likmju tuvināšanu un akcīzes nodokļa piemērošanas jomas definēšanu ES iekšējā tirdzniecība var notikt bez ievērojamiem nodokļu radītiem šķēršļiem tirdzniecībā vai lieliem konkurētspējas traucējumiem tiem uzņēmējiem, kuri darbojas vienā un tajā pašā darbības nozarē.

Direktīva sekmīgi strukturē nodokļu uzlikšanu alkoholiskajiem dzērieniem tajās kategorijās, kuras norādītas Direktīvā 92/84/EEK, kas, savukārt, nosaka akcīzes nodokļa minimālās likmes. Pastāv skaidri noteikumi par iespēju noteikt samazinātas likmes sīkražotājiem vai produktiem ar zemu spirta koncentrāciju. Tas nodrošina saskaņotu regulējumu spirta aplikšanai ar nodokļiem.

Neskatoties uz šo kopumā pozitīvo secinājumu, direktīva vairākos punktos nenodrošina nepieciešamo juridisko noteiktību, un tā rezultātā radītajām problēmām ir negatīva ietekme uz iekšējā tirgus darbību.

Joprojām ir neskaidra atsevišķu produktu (no kuriem katrā produkta nozarē, iespējams, ir simti) klasifikācija, jo tos var iekļaut vairākās kategorijās, rezultātā radot atšķirīgu redzējumu dažādās dalībvalstīs un sarežģījumus, ja šos produktus jāpārvadā starp dalībvalstīm. Tāpat grūtības, ar kurām saskārās, interpretējot denaturētā spirta atbrīvošanas noteikumus, traucē iekšējā tirgus pienācīgai darbībai, jo dalībvalstu nosacījumi šādai atbrīvošanai ievērojami atšķiras. Nav dalībvalstu, kas vienādi piemēro noteikumus visos aspektos, piemēram, visās 28 ES dalībvalstīs atšķiras vienā dalībvalstī lietotā sastāva atzīšana citā teritorijā, iespēja ražot ar citā valstī izmantoto sastāvu savā teritorijā, trešās valsts denaturēšanas sastāva un savstarpējās atzīšanas vispārīgie principi.

Ja direktīva nosaka skaidrus noteikumus, tā arī garantē līdzīgus apstākļus visiem uzņēmējiem visā ES. To ražotos produktus apliek ar nodokli, pamatojoties uz principiem, kurus piemēro visās dalībvalstīs. Tomēr skaidrības trūkums attiecībā uz denaturētā spirta atbrīvojumiem dalībvalstīm ļauj interpretēt noteikumus plaši. Tas, savukārt, rada konkurences nelīdzsvarotību, jo denaturētā spirta ražotājiem un lietotājiem, kuri atrodas dažās dalībvalstīs, ir daudz plašāka denaturēšanas sastāvu izvēle nekā tiem, kuri ir citās dalībvalstīs.

Turklāt tiesību akti neļauj dalībvalstīm konsekventi piemērot samazinātas likmes sīkražotājiem attiecībā uz visām alkoholisko dzērienu kategorijām. Tas ierobežo dalībvalstu spējas labot iespējamo tirgus nelīdzsvarotību, kur pretējā gadījumā būtu vērts sasniegt šādu politikas mērķi.

3.3.2 Dalībvalstu budžeta interešu aizsardzība

Saistībā ar iespējamu akcīzes nodokļu maksājumu zaudējumiem dalībvalstīs šajā izvērtējumā aplūkoja:

i) krāpšanu saistībā ar spirtu un alkoholiskajiem dzērieniem, jo sevišķi attiecībā uz apmēru, kādā notiek krāpšana ar denaturētu spirtu;

ii) alkoholisko dzērienu iespējamu nepareizu klasifikāciju, tos iekļaujot nodokļu kategorijā, kas ir zemāka nekā dalībvalstīs paredzētā.

Direktīvas noteikumi, lai nodrošinātu tāda spirta denaturēšanu, kas paredzēts rūpnieciskiem mērķiem, tiecas aizsargāt atbrīvojumu integritāti un neļaut šādu spirtu pārvērst atpakaļ patēriņam paredzētā spirtā. Kopumā pieejamie dati par krāpšanas gadījumiem liecināja, ka uz denaturētu spirtu attiecināmu atbrīvojumu ļaunprātīga izmantošana ir ļoti maza daļa no krāpšanas gadījumiem, kas saistīti ar spirtu. Tas notiek tāpēc, ka dalībvalstis neiegūst un/vai neanalizē datus tādā detalizācijas pakāpē, kāds nepieciešams, lai pieņemtu uz pierādījumiem pamatotu spriedumu. Tomēr konstatējumi dažās dalībvalstīs liecina, ka krāpšana, kas saistīta ar denaturētu spirtu, nav tikai niecīga daļa. Būtu nepieciešama papildu izmeklēšana sadarbībā ar tādām valsts iestādēm kā veselības un patērētāju iestādes, kuras var iegūt vērtīgus datus par nelikumīgiem produktiem, kuri ir izņemti no tirgus, lai šādas izmeklēšanas laikā atklātu, vai krāpšana var būt saistīta ar trūkumiem direktīvā un vai šādas izmeklēšanas rezultātā varētu būt nepieciešams definēt denaturētu spirtu, tā ražošanu un izmantošanu, lai būtu iespējams piemērot atbrīvojumus, kā arī varētu pieprasīt uzņēmējiem izmantot denaturēšanas sastāvi, kuras nevar vienkārši un lēti nošķirt no produkta. Ir skaidrs, ka neskaidrības spēkā esošajā direktīvā ir pamatā noteikumu plašajai interpretācijai. To, vai tas var izraisīt krāpšanas gadījumus, var pierādīt tikai, veicot plašāku izpēti kopā ar iestādēm, kuras nav saistītas ar nodokļiem.

Tika atklāti vairāki atšķirīgi tādu produktu veidi, kuru klasifikācija nav nepārprotama un kurus, visdrīzāk, varētu iekļaut vismaz divās atšķirīgās nodokļu kategorijās. Problēmu rada tas, ka nav noteikta raudzēta dzēriena pareiza definīcija. Dažus no šiem produktiem uzskata (piemēram, vīna dzērienus ar pievienotu etilspirtu) par tīši ražotiem tādā veidā, lai gūtu labumu no labvēlīgas nodokļu kategorijas vai ļaunprātīgi izmantotu labvēlīgu nodokļu kategoriju. Papildus tam, ka tiek radīti konkurētspējas traucējumi, nepārprotamu klasifikācijas definīciju trūkums dalībvalstīm var radīt ieņēmumu zaudējumus. Pētījumā ietvēra sākotnēju izpēti attiecībā uz to, kā atšķirīgas klasifikācijas kategorijas ietekmē ieņēmumu iekasēšanu, tomēr šobrīd nepieciešams veikt turpmāku izpēti attiecībā uz jebkuru iespējamu klasifikāciju izmaiņu ietekmi uz pašreizējiem 28 ES dalībvalstu ieņēmumiem (ja iespējama divējāda klasifikācija). Tādējādi būtu nepieciešams veikt galveno produktu nozaru sīku analīzi un to atkārtotu klasificēšanu atbilstīgi katrai iespējamai jaunajai kategorijai.

3.3.3 Atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvais slogs – samazināšanas joma

Direktīva 92/83/EEK tieši nenorāda atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmējiem. Iekļaujot atsevišķus produktus akcīzes nodokļa piemērošanas jomā, uz attiecīgajām jomām netieši attiecina Direktīvu 2008/118/EK, kura paredz noteikumus un nosacījumus par akcīzes nodokļa preču glabāšanu un pārvietošanu.

Direktīvas 92/83/EEK izvērtēšanas laikā atklāja vairākas jomas, kurās direktīvas noteikumu piemērošana rada palielinātas izmaksas gan uzņēmējiem, gan dalībvalstīm. Tādējādi tika secināts, ka direktīva nav efektīva, un no nozīmīgākajām jomām var minēt citu raudzētu dzērienu klasifikāciju un atbrīvojumu, ko piemēro denaturētam spirtam.

Šīs konstatētās palielinātās administratīvās un atbilstības nodrošināšanas izmaksas rada sarežģījumi, strīdi un direktīvas noteikumu nesaskaņota piemērošana, kas raksturīga gadījumiem, kad ieinteresētās personas nespēj vienoties par pareizu interpretāciju valstī. Šo novērtējumu apstiprinošo piemēru skaits, kā arī to ģeogrāfiskais mērogs liecina, ka šie sarežģījumi radušies tāpēc, ka direktīva nespēj sniegt pietiekamu skaidrību ieinteresētajām personām.