LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS SAVIEN ĪBAS KOMISIJA 
Briselē, 16.3.2011 
SEC(2011) 328 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Ieviešot tiesisko skaidr ību starptautisku p āru mantiskaj ās tiesībās 
  
Priekšlikums  
 
PADOMES REGULA 
 
par jurisdikciju, piem ērojamiem ties ību aktiem un nol ēmumu atz īšanu un izpildi laul āto 
mantisko attiec ību lietās  
 
un  
  
Priekšlikums  
 
PADOMES REGULA  
 
par jurisdikciju, piem ērojamiem ties ību aktiem un nol ēmumu atz īšanu un izpildi liet ās 
par reģistrētu partnerattiec ību mantiskaj ām sekām 
 
{COM(2011) 125 gal īgā redakcija} 
{COM(2011) 126 gal īgā redakcija} 
{COM(2011) 127 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 327 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Topošo ES iniciat īvu izstrāde pāru mantisko attiec ību jomā ietilpst 2000. gada Programm ā par 
nolēmumu savstarp ēju atzīšanu civilliet ās un komercliet ās. 
Komisija 2003. gad ā pasūtīja pētījumu par laul āto mantiskaj ām attiecībām un nelaul ātu pāru 
mantu starptautiskaj ās privātajās tiesībās un valstu ties ībās, kas atkl āja pastāvošās problēmas. 
Komisija 2006. gad ā pieņēma Zaļo grāmatu par kol īzijas norm ām lietās, kas saist ītas ar 
laulāto mantiskaj ām attiecībām1, ieskaitot jaut ājumu par piekrit ību un savstarp ēju atzīšanu.  
Lai atbalst ītu darbu pie topošajiem ties ību aktu priekšlikumiem, Komisija izveidoja ekspertu 
grupu, kuras sast āvā bija no dal ībvalstīm neatkar īgi eksperti. Sabiedrisk ā apspriešana notika 
2009. gada 28. septembr ī. Apspriešan ā piedalījās 99 dalībnieki no dal ībvalstīm, ekspertu 
grupas, kā arī akadēmiskajām aprindām, advokat ūras, notari āta un pilsonisk ās sabiedrības, kas 
diskutēja par to, cik lietder īgs būtu Eiropas m ēroga tiesību akts par starptautisku p āru 
mantiskaj ām attiecībām un mantu.  
Visbeidzot, Stokholmas programm ā tika iekļauts aicin ājums "savstarp ējās atzīšanas principu 
attiecināt arī uz jomām, kuras v ēl nav aptvertas, tom ēr ir būtiskas ikdienas dz īvē, piemēram, 
laulāto mantisk ās attiecības un pāru nošķiršanas mantisk ās sekas".  
Šis ziņojums pamatojas uz neatkar īgā pētījuma atzinumiem, ko Komisijas pas ūtīja, lai 
atvieglotu ietekmes nov ērtējuma ziņojuma sagatavošanu. 
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Aizvien vair āk pilsoņu Eiropas Savien ībā pārvietojas p āri valstu robež ām, kas izraisa 
starptautisku p āru vai pāru, kuru dz īvei ir starptautiska dimensija, skaita pieaugumu: laul ātie 
ar dažādu pilsonību, pāri, kas dzīvo dalībvalstī, kas nav vi ņu pilsonības valsts, kuriem pieder 
aktīvi dažādās dalībvalstīs, un dažk ārt viņi šķiras vai mirst valst ī, kas nav vi ņu izcelsmes 
valsts. Probl ēmas sagādā tas, ka cilv ēkiem ir ļoti grūti uzzināt, kurām tiesām ir jurisdikcija un 
kuri tiesību akti ir piem ērojami viņu personiskajai situ ācijai un vi ņu mantai. T ādējādi viņiem 
ir jāsaskaras ar negaid ītām un apgr ūtinošām sekām ne tikai mantas ikdienas p ārvaldē, bet arī 
šķiroties vai gad ījumos, kad k āds no viņiem mirst. 
Kaut arī Eiropas Savien ībā ir noteikumi par jurisdikciju un piem ērojamām tiesībām civilliet ās 
un komercliet ās un arī dažās ģimenes ties ību jomās, joprojām nav noteikumu, kas attiektos uz 
laulāto mantiskaj ām attiecībām vai nelaul ātu pāru mantu. Šo jomu t ādējādi regulē valstu 
tiesību akti un starptautiskie nol īgumi dalībvalstu starp ā.  
Cēloņi problēmām, ar ko saskaras partnerattiec ības reģistrējuši pāri vai laul ātie, ir vieni un tie 
paši. Tom ēr pastāv vairākas svarīgas papildu probl ēmas, jo re ģistrētu partnerattiec ību jēdziens 
kā tāds eksistē tikai 14 dal ībvalstīs, ne visās dalībvalstīs ir materi ālo tiesību normas šaj ā 
jautājumā un vēl mazākā skaitā dalībvalstu ir pie ņemti noteikumi par jurisdikciju un kol īziju 
normas.  
                                                 
1 COM(2006)400 gal īgā redakcija  
LV 3   LV Priekšlikumi ir piem ērojami attiec īgi laulātajiem un p āriem reģistrētās partnerattiec ībās, "de 
facto" savien ības nav ietvertas. 
Problēmas apjoms 
Eiropas Savien ībā 2007. gad ā tika nosl ēgti 2 400 000 jaunu laul ību, no kur ām aptuveni 
300 000 (13 %) bija starptautiska rakstura laul ības, un 1 047 427 š ķiršanās, no kurām 13 % ar ī 
bija ar starptautisku raksturu. Turkl āt tajā pašā gadā aptuveni 2,4 miljoni laul ību pārstāja 
eksistēt kāda no laul ātajiem nāves dēļ, tiek lēsts, ka aptuveni 390 000 gad ījumu bija 
starptautiskas iez īmes. Kopum ā 2007. gad ā vairāk nekā 430 000 starptautisku p āru pārstāja 
eksistēt šķiršanās vai nāves dēļ un visos šajos gad ījumos bija j āsadala laul āto manta.  
Eiropas Savien ībā 2007. gad ā bija aptuveni 211 000 re ģistrētu partnerattiec ību, no kur ām 
vairāk nekā 41 000 bija starptauti sks raksturs attiec ībā uz mantu (kop ējais skaits, kas aptver 
starptautiskas re ģistrētas partnerattiec ības un re ģistrētās partnerattiec ībās dzīvojošus p ārus, 
kuri dzīvo vai kuriem ir īpašumi ārvalstīs). 
3. MĒRĶI 
Priekšlikumu kop īgais mērķis ir dot ieguld ījumu vienotas Eiropas civil ā tiesiskuma telpas 
izveidē laulāto mantisko attiec ību un re ģistrētu partnerattiec ību mantisko seku jom ā un 
izveidot vienotus noteikumus, kas nosaka, kur ām tiesām ir jurisdikcija un kuri ties ību akti ir 
piemērojami starptautiska rakstura p āru mantiskaj ām tiesībām. 
LV 4   LV Vispārīgie un īpašie mērķi ir apkopoti šaj ā tabulā. 
Vispārīgais mērķis Īpašie mērķi 
1. Novērst paralēlas tiesved ības un daž ādu materi ālo tiesību normu 
piemērošanu laul ātu vai nelaul ātu pāru mantai.  
2. Nodrošināt, ka laul ātie un partneri atbilstoš ās robežās var izv ēlēties 
normas un noteikumus, kas piem ērojami viņu situācijai. 
3. Atvieglot nol ēmumu atz īšanu un izpildi saist ībā ar laulāto un reģistrētu 
partneru starptautiska rakstura mantisk ām attiecībām. 
4. Darīt iespējamu, ka p āris var visus ar vi ņu lietu saist ītos (šķiršanās vai 
nāves izrais ītos un ar laul āto mantisko attiec ību izbeigšanos saist ītos) 
juridiskos jaut ājumus atrisin āt vienā un tajā pašā tiesā. 
5. Nodrošināt, ka laul ātie un partneri ar ī gadījumos, kad vi ņi nav 
izvēlējušies piem ērojamās tiesības, zina, kuri ties ību akti ir piem ērojami 
viņu mantisko attiec ību izbeigšan ās gadījumā. 
6. Nodrošināt saderību ar citiem ierosin ātiem ES noteikumiem (piem ēram, 
attiecībā uz mantojumiem un testamentiem, turkl āt laulāto gadījumā arī 
attiecībā uz piemērojamām tiesībām šķiršanās lietās). Likvidēt ierobežojumus, kas kav ē 
pilsoņus īstenot viņu tiesības Eiropas 
tiesiskajā telpā, attiecinot savstarp ējās 
atzīšanas principu uz laul āto 
mantiskaj ām attiec ībām un p āru 
šķiršanās mantiskaj ām sekām. 
7. Uzlabot piek ļuvi inform ācijai par laul āto un re ģistrētu partneru 
mantiskaj ām attiecībām. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
4.1. Politikas risin ājumu apraksts 
Tika izskat īti šādi politiskie risin ājumi. 
1. politikas risin ājums. Iepriekš ējā stāvokļa saglabāšana /ES l īmenī netiek veikti jauni pas ākumi. 
2. politikas risin ājums. Mērķtiecīgas inform ācijas nodrošin āšana, lai uzlabotu pilso ņu informētību par to, ka mantisk ās 
attiecības citās dalībvalstīs var būt regulētas savādāk – informācija būtu jāizplata pāriem, kas gatavojas st āties laulībā vai 
reģistrēt partnerattiec ības (piem ēram, broš ūras ar visp ārīgu inform āciju). 
3. politikas risin ājums. Jurisdikcijas noteikumu saska ņošana un noteikumu ieviešana par spriedumu autom ātisku atzīšanu un 
izpildi – ES rīcība likumdošanas jom ā, kas izpaustos k ā regula(-s), ar ko ieviestu saska ņotus noteikumus par jurisdikciju 
(jurisdikciju noteiktu, pamat ojoties uz piesaistes krit ērijiem) un noteikumus par spriedumu un cita veida nol ēmumu 
automātisku atzīšanu un izpildi . 
4. politikas risin ājums. Kol īziju normu saska ņošana – ES rīcība likumdošanas jom ā, ar ko ieviestu noteikumus, uz kuru 
pamata noteikt piem ērojamos ties ību aktus, paredzot iesp ēju izvēlēties piem ērojamos ties ību aktus; ja š āda izvēle nav 
izdarīta, piemērojamos ties ību aktus noteiktu, pamatojoties uz vienotiem piesaistes krit ērijiem.  
5. politikas risin ājums. Vienoti br īvprātīgi izmantojami Eir opas standarti laul ību līgumiem – ES pilsoņi varētu noslēgt visās 
ES dalībvalstīs vispārpieņemtu standarta laul ību līgumu. Dažas šo l īgumu sada ļas būtu jāpielāgo konkrētas valsts īpašajām 
situācijām. 
6. politikas risin ājums. Ties ību kolīziju normu un jurisdikcijas noteikumu saska ņošana un noteikumu ieviešana par spriedumu 
automātisku atzīšanu un izpildi - šajā risinājumā būtu apvienoti 3. un 4. politikas risin ājums.  
7. politikas risin ājums. Inform ācijas nodrošin āšana trešām pusēm par laul āto un reģistrētu partneru mantisko attiec ību 
režīmiem – ir apzinātas dažādas iespējas, kā risināt problēmas, kas saist ītas ar laul āto vai reģistrētu partneru mantisko 
attiecību režīma noteikšanu . 
LV 5   LV 4.2. Risinājumu salīdzinājums 
1. politikas risin ājums. Status quo.  Ar šo risin ājumu neb ūtu iespējams sasniegt nosprausto 
mērķi, jo ir maz ticams, ka dal ībvalstis tādējādi saskaņotu savus valstu noteikumus. Turkl āt, 
ja dalībvalstis p ēc pašu iniciat īvas ieviestu izmai ņas savās tiesību sistēmās, visticam āk 
atšķirības šo sist ēmu starpā turpinātu saglab āties. Turkl āt, ņemot vērā pilsoņu pieaugošo 
mobilitāti, problēmas varētu vēl vairāk saasināties. Pamatties ības – tiesiskā regulējuma 
sarežģītība, kaut ar ī pašu par sevi to nevar ētu uzskatīt par ties ību uz īpašumu p ārkāpumu, 
tomēr varētu ietekm ēt tiesību uz īpašumu izmantošanu. Sociālā ietekme – problēmas, ar ko 
pāra šķiršanās vai atš ķiršanas tiesved ības laikā saskaras neaizsarg ātākā puse, visticam āk 
turpinātu pastāvēt. Finansiālās izmaksas – nav. Ietekme uz ekonomiku  – ņemot vērā 
starptautisku sarež ģītu lietu pieaugošo skaitu, kav ēšanās un izmaksas, tostarp ar ī aktīvu 
vērtības samazin āšanās, kļūs aizvien iev ērojamākas. 
2. politikas risin ājums. Mērķtiecīgas inform ācijas nodrošin āšana, lai uzlabotu pilso ņu 
informētību par to, ka mantisk ās attiecības citās dalībvalstīs var būt regulētas savādāk 
un ka past āv iespēja reģistrēt savu mantisko attiec ību režīmu. Ar šo risin ājumu ļoti 
ierobežotā mērā varētu novērst paralēlas tiesved ības un daž ādu materi ālo tiesību normu 
piemērošanu. Pamatties ības – pozitīvi ietekm ē tiesību uz īpašumu izmantošanu. Sociālā 
ietekme – nelieli uzlabojumi sal īdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju. Finansiālās izmaksas – 
izmaksas par broš ūru sagatavošanu tiek l ēstas aptuveni 2 miljoni eiro gad ā. Ietekme uz 
ekonomiku – ietaupījumi būtu nelieli. 
3. politikas risin ājums. Jurisdikcijas noteikumu saska ņošana un noteikumu ieviešana 
par spriedumu, cita veida nol ēmumu un aktu autom ātisku atz īšanu un izpildi.  Šim 
risinājumam būtu ierobežota pozit īva ietekme, ļaujot izvair īties no paral ēlām tiesved ībām un 
atvieglojot nol ēmumu atz īšanu. Tom ēr saglabātos noteikt ības trūkums attiec ībā uz jautājumu 
par piem ērojamo ties ību aktu noteikšanu. Pamatties ības – pozitīvi ietekm ē tiesību uz 
īpašumu izmantošanu.  Sociālā ietekme – līdzekļu ietaupījums, ko rad ītu paralēlu tiesved ību 
novēršana un atvieglota nol ēmumu atz īšana un izpilde.  Finansiālās izmaksas – zemas (jauno 
jurisdikcijas noteikumu ieviešanai).  Ekonomisk ā ietekme – dalībvalstu ietaup ījumi būtu 
nelieli. 
4. politikas risin ājums. Kol īziju normu saska ņošana. Šis risinājums varētu sniegt zin āmas 
pozitīvas izmai ņas salīdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju. Piem ēram, kaut ar ī vienu un to pašu 
lietu joproj ām varētu izskatīt dažādas tiesas, t ām būtu jāpiemēro vienas un t ās pašas materi ālo 
tiesību normas par mantiskaj ām attiecībām (jo tās piemērotu vienas un t ās pašas kol īziju 
normas).  Turklāt ieviešot saska ņotus noteikumus, kas ierobežotu piem ērojamo ties ību izvēli, 
uzlabotos noteikt ība attiecībā uz jautājumu, kādas tiesības būtu piemērojamas.  Pamatties ības 
– pozitīvi ietekm ē tiesību uz īpašumu izmantošanu . Sociālā ietekme – izmaksu 
samazināšanās, samazinoties ties āšanās izdevumiem. Pašreiz ējā situācija uzlabotos ar ī 
tādējādi, ka zustu iemesli, kas mudina puses steigties ar pieteikuma iesniegšanu "izdev īgākā" 
tiesā, un juridisko profesiju p ārstāvjiem atbilde uz jaut ājumu par piem ērojamām tiesībām 
vairs nebūtu jāmeklē citu valstu kol īziju norm ās. Finansiālās izmaksas – pārvaldes izmaksas 
būtu ļoti zemas. Ietekme uz ekonomiku –  izmaksu ietaup ījumi būtu nelieli.  
5. politikas risin ājums. Vienoti br īvprātīgi izmantojami Eiropas standarti laul ību 
līgumiem. Šis risinājums (to izstr ādātu tikai attiec ībā uz laulātajiem) nodrošin ātu, ka 
gadījumos, kad p āri vienojas par laul ību līgumu, šo l īgumu (un t ādējādi arī laulāto izvēlētos 
noteikumus) atz ītu visā Eiropas Savien ībā. Turklāt, pāri varētu izvēlēties piem ērojamās 
tiesības, lai atvieglotu tiesved ību saistībā ar laulības šķiršanu vai mantojumu. Sociālā ietekme 
LV 6   LV – tiesiskās noteikt ības uzlabošan ās. Finansiālās izmaksas – izmaksas saist ībā ar 
administrat īvo darbu, lai sagatavotu nepieciešamos ES ties ību aktus. B ūtu nepieciešama 
juridisko profesiju p ārstāvju apmācība dalībvalstīs. Ietekme uz ekonomiku – izmaksu 
ietaupījumi ierobežot ā apjomā. Tomēr ievērojams ekspertu vair ākums uzskata, ka š āds 
priekšlikums ir p āragrs, jo dal ībvalstu ties ību akti šaj ā jomā joprojām ir ļoti atšķirīgi. 
6. politikas risin ājums.  Kolīziju normu un jurisdik cijas noteikumu saska ņošana un 
noteikumu ieviešana par spriedumu autom ātisku atzīšanu un izpildi. Saskaņotas kolīziju 
normas nodrošin ātu, ka vienai lietai vis ā ES tiek piem ēroti vieni un tie paši ties ību akti (tas 
novērstu "izdev īgākās tiesas mekl ējumus" un nodrošin ātu piemērojamo ties ību aktu izv ēli). 
Turklāt saskaņoti noteikumi jurisdikciju kol īzijas gadījumos iev ērojami samazin ātu paralēlu 
tiesvedību iespējamību, savuk ārt noteikumi par atz īšanu un izpildi atvieglotu nol ēmumu un 
aktu netrauc ētu apriti.  Sociālā ietekme  – izmaksu samazin āšanās pilsoņiem (piem ēram, 
tiesvedības izmaksu samazin āšanās, jo īpaši piem ērojamo ties ību aktu izv ēles gadījumā). 
Finansiālās izmaksas – izmaksas saist ībā ar administrat īvo darbu, lai sagatavotu 
nepieciešamos ES ties ību aktus. B ūtu nepieciešama juridisko profesiju p ārstāvju apmācība 
dalībvalstīs. Ietekme uz ekonomiku  – salīdzinot ar citiem politikas risin ājumiem, tieši 
izmaksu ietaup ījumi būtu visnozīmīgākie. 
7. politikas risin ājumam "Inform ācijas nodrošin āšana treš ām pusēm par laul āto un 
reģistrētu partneru mantisko attiec ību režīmiem"  tika paredz ēti vairāki pakārtoti 
risinājumi.  
– Interneta vietnes izveide pa r esošajiem mantisko attiec ību reģistriem un valstu 
noteikumiem. 
– Datubāzes/ zināšanu pārvaldības sistēmas izveide par esošajiem mantisko attiec ību 
reģistriem un valstu noteikumiem. 
– Komisijas ieteikums par savstarp ēji saistītu valstu re ģistru izveidi mantisko attiec ību jomā 
un inform ācijas kampa ņu rīkošanu. 
– Obligāta savstarp ēji saistītu valstu re ģistru izveide mantisko attiec ību jomā.  
Visi šie pak ārtotie risin ājumi ir paredz ēti, lai uzlabotu piek ļuvi inform ācijai par mantiskaj ām 
attiecībām. Pamatojoties uz nov ērtējumu par m ērķu sasniegšanu un izmaksu apl ēsēm, 
priekšroka dodama risin ājumam, ar ko nol ūkā informēt par mantiskaj ām attiecībām paredz 
izveidot interneta vietni par esošajiem laul āto mantisko attiec ību reģistriem un valstu 
noteikumiem. Kaut ar ī daži citi politikas risin ājumi ļautu sasniegt m ērķus nedaudz liel ākā 
apmērā, paredzam ās izmaksas atsver ierobežoto papildu ieguvumu. 
4.3. Vispiemērotākais risin ājums 
Vispiemērotākais risinājums ietvertu ES l īmeņa rīcību, kas izpaustos k ā: 
– divu Regulu  pieņemšana, no kur ām viena attiektos uz laul ātajiem, bet otra uz p āriem 
reģistrētās partnerattiec ībās, par kol īziju normu un noteikumu par jurisdikciju saska ņošanu 
un noteikumu ieviešanu par spriedumu un citu aktu atz īšanu un izpildi, un 
– interneta vietnes izveide  par esošajiem mantisko attiec ību reģistriem un valstu 
noteikumiem. 
LV 7   LV 4.4. Vispiemērotākā risinājuma potenci ālā ietekme un b ūtība 
Šis risinājums ir vispiem ērotākais, lai sasniegtu iepriekš min ētos īpašos mērķus. 
Saskaņotie noteikumi par juri sdikciju (tostarp, lis pendens  noteikumi apvienojum ā ar 
noteikumiem par spriedumu un aktu atz īšanu un izpildi) rad ītu situāciju, kurā ir ļoti neliela 
paralēlu tiesved ību iespējamība. Turkl āt saskaņotās kolīziju normas pal īdzētu novērst 
"izdevīgākās" tiesas mekl ējumus. Tas nodrošina ar ī to, ka Eiropas Savien ības dalībvalstīs tai 
pašai lietai piem ēro vienus un tos pašus ties ību aktus. Noteikumu ieviešana par ties ību aktu 
ierobežotu izv ēli laulātajiem palielin ātu tiesisko noteikt ību un dotu tiem zin āmu brīvību 
noteikt vi ņu mantai piem ērojamos ties ību aktus, turkl āt tas garant ētu trešo pušu interešu 
aizsardzību. 
Problēmas saistībā ar spriedumu, nol ēmumu un aktu atz īšanu visticam āk pilnībā izzustu. Tas 
nozīmē arī ievērojamu progresu attiec ībā uz izmaksu ietaup ījumiem, kav ēšanos ar nol ēmumu 
atzīšanu un izvair īšanos no nepieciešam ības vērsties dažādu dalībvalstu ties ās. 
Noteikumi par jurisdikciju saist ībā ar mantisko attiec ību izbeigšanos paplašin ātu tās tiesas 
jurisdikciju, kas izskata laul ības šķiršanas vai mantojuma lietu, attiecinot to ar ī uz mantisko 
attiecību izbeigšanu. Tas nodrošin ātu lielāku tiesisko noteikt ību pilsoņiem, jo tiesa, kas 
izskata laul ības šķiršanas vai mantojuma lietu, nodarbotos ar ī ar mantisko attiec ību 
izbeigšanu.  
Hierarhisk ā sistēmā izkārtoti piesaistes krit ēriji, kas b ūtu piemērojami mantiskaj ām attiecībām 
un vienādi visās dalībvalstīs, ļautu atrisin āt problēmas, kas skar p ārus, kuri nav izv ēlējušies 
piemērojamās tiesības. Turkl āt nemainīguma princips un vienot ā sistēma nodrošin ātu arī to, 
ka laulāto mantiskaj ām attiecībām piemērojamie ties ību akti nemain ās, kad pāris pārceļas uz 
citu dalībvalsti, un ir piem ērojami visai mantai.  
Turklāt, interneta vietnes izveide nodrošin ātu labāku piekļuvi inform ācijai par mantisko 
attiecību režīmiem citās dalībvalstīs. Tajā būtu pieejama kontaktinform ācija par re ģistriem un 
tā atvieglotu piek ļuvi inform ācijai par valstu ties ību aktiem un mantisko attiec ību režīmiem. 
Kopumā izvēlētais risinājums palielin ātu iespēju efektīvā veidā ievērot katra laul ātā vai 
partnera, priv āto un publisko kreditoru utt. ties ības. Risin ājums palielin ātu iespēju, ka laul āto 
sākotnējo izvēli neietekm ētu lēmums pārcelties uz citu valsti vai ieg ādāties īpašumu. 
4.5. Vispiemērotākā risinājuma izmaksas 
ES līmenī izvēlētais politikas risin ājums radītu izmaksas saist ībā ar administrat īvo darbu, lai 
sagatavotu nepieciešamos ties ību aktus. Valstu l īmenī izmaksas rastos saist ībā ar 
nepieciešamo papildu noteikumu ieviešanu (piem ēram, noteikumi attiec ībā uz jurisdikciju un 
piemērojamām tiesībām), juridisko profesiju p ārstāvju (piem ēram, juridisko konsultantu, 
tiesnešu, not āru, advok ātu) mācībām un tiesisko sadarb ību. Gan ES, gan dal ībvalstīm būtu 
jāsedz papildu izmaksas par inform ācijas kampa ņām, lai iepaz īstinātu ar jaunajiem ties ību 
aktiem.  
Kopumā izvēlētais politikas risin ājums varētu izraisīt izmaksu samazin āšanos, kas tiek l ēsta 
maksimāli līdz pat vienai trešda ļai no pašreiz ējām izmaks ām, ko izraisa iepriekš min ētās 
problēmas, tas ir apm ēram 0,4 miljardi eiro (tiek l ēsts, ka izmaksas gad ā var sasniegt 
1,1 miljardu eiro). Īpaši ievērojama izmaksu samazin āšanās būtu starptautisko laul ību un 
reģistrētu partnerattiec ību gadījumos un jo īpaši attiec ībā uz jautājumiem, kas saist īti ar 
problēmām, kas rodas š ķiršanās vai nāves gadījumā. 
LV 8   LV Tiesību aktu vienk āršošana (un tiesved ības izmaksu samazin āšana) var ētu izraisīt juridisko 
profesiju p ārstāvju honor āru samazin āšanos. Ta ču to varētu kompens ēt papildu darbs saist ībā 
ar palīdzību laulības līgumu vai partnerattiec ību līgumu sagatavošan ā un darba kvalit ātes 
uzlabošan ās tiesiskās nenoteikt ības samazin āšanās dēļ.  
Izvēlētais risinājums būtu neitrāls nodokļu ziņā tādā nozīmē, ka abas regulas nerad ītu nekādas 
izmaiņas dalībvalstu ties ību aktos nodok ļu jomā. 
4.6. ES pievienot ā vērtība 
Galvenās problēmas ir kol īzijas starp valstu noteikumiem attiec ībā uz piemērojamiem ties ību 
aktiem un jurisdikciju un probl ēmas saist ībā ar nolēmumu un aktu atz īšanu un izpildi 
dalībvalstu starp ā. Tā kā šai probl ēmai ir pārrobežu raksturs, to var atrisin āt tikai Eiropas 
līmenī. Ja dalībvalstis p ēc pašu iniciat īvas ievieš izmai ņas savās tiesību sistēmās, ir maz 
ticams, ka š īs izmaiņas novedīs pie dažādu ES dal ībvalstu noteikumu saska ņotības. ES līmeņa 
rīcība ir nepieciešama, ņemot vērā problēmas būtību un apjomu, un t ā sniegtu ac īmredzamas 
priekšrocības salīdzinājumā ar rīcību dalībvalstu līmenī. ES tiesību akti par jurisdikciju un 
spriedumu atz īšanu citās jomās ir izrādījušies efekt īvi un noder īgi pilsoņiem. 
Izvēlētais politikas risin ājums nepārprotami pal īdzēs ES pilso ņiem, kas ir "starptautiska" p āra 
puses, ieviešot skaidrus noteikumus par to, k ā risināt jautājumus saist ībā ar viņu mantu 
šķiršanās vai nāves gadījumā. Izvēlētais politikas risin ājums piev ēršas probl ēmām, kas da ļēji 
ir iekšējā tirgus un personu br īvas pārvietošanās sekas. Ja probl ēmas netiks atrisin ātas, tas var 
iedragāt ticību ES iekš ējam tirgum un ES br īvības, drošības un tiesiskuma telpai bez iekš ējām 
robežām. Starptautiska rakstura mantisko attiec ību izbeigšana pilso ņiem izmaks ā dārgāk un ir 
laikietilpīgāka nekā tādu mantisko attiec ību izbeigšana, kur ās iesaistīta tikai viena valsts. 
Nodrošinot starptautiska rakstura mantisko attiec ību efekt īvāku izbeigšanu, izv ēlētais 
politikas risin ājums veicin ātu ticību iekšējā tirgus darb ībai un vienk āršotu pilso ņu dzīvi. 
Priekšlikumi pal īdzētu sasniegt ES m ērķi atvieglot ES pilso ņu dzīvi, nediskrimin ējot ne tos 
pārus, kas saist īti tikai ar vienu valsti,  ne tos, kuru attiec ībās ir starptautiska dimensija. 
Kopumā aplēstais ekonomikas ieguvums no priekšroc ībām, ko sniedz izv ēlētais risinājums, ir 
visai ievērojams, un tam b ūtu nozīmīgi jāpalīdz uzlabot šo p āru situāciju. Tikai š āda ES 
mēroga iniciat īva var atrisin āt pārrobežu p āru problēmas un uzlabot to Eiropas ģimeņu 
situāciju, kas izmanto Eiropas telpas bez iekš ējām robežām sniegtās priekšroc ības. 
Taču priekšlikumos ir iev ērots subsidiarit ātes princips: ņemot vērā to, ka ES nav kompetences 
saskaņot materiālo tiesību normas, pl ānotie ties ību akti neietekm ētu dalībvalstu noteikumus 
un nenoz īmētu laulāto un partneru mantiskaj ām tiesībām piemērojamo materi ālo tiesību 
saskaņošanu.  
LV 9   LV 5. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Lai uzraudz ītu regulu efekt īvu īstenošanu un interneta vietnes pan ākumus, Komisija veiks 
regulāru novērtējumu un sniegs zi ņojumus. Komisija reizi piecos gados sagatavos v ērtēšanas 
ziņojumus par regulu piem ērošanu. Komisija uzraudz īs interneta vietnes izmantošanu, lai 
redzētu, cik liel ā mērā pilsoņi un trešās personas to lieto inform ācijas iegūšanai, un k ādi būtu 
nepieciešamie uzlabojumi. Turkl āt Eiropas tiesisk ās sadarb ības tīklam civilliet ās un 
komercliet ās varētu būt nozīmīga loma, lai stiprin ātu sadarb ību starp dal ībvalstīm regulu 
piemērošanā.