LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 293/1

2010. GADA FINANŠU DARBĪBAS PĀRSKATS

II iedaļa – Eiropadome un Padome

2011/C 293/01

SATURS

1. KOPSAVILKUMS

2. IEVADS

3. 2010. FINANŠU GADA MĒRĶI UN BUDŽETS

3.1. Galvenie administratīvie mērķi

3.2. Eiropadomes un Padomes 2010. gada budžeta izstrāde

3.2.1. Kopējā budžeta struktūra

3.2.2. Papildu apropriācijas saistībā ar Lisabonas līgumu

3.2.3. 2010. gada budžets

3.2.4. 2010. gada budžets un ES budžeta 5. pozīcijas finanšu plāni

4. VISPĀRĒJS PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI 2010. GADĀ

4.1. Darbības un mērķi 2010. gadā

4.1.1. Eiropadomes un Padomes darbības 2010. gadā

4.1.2. Administratīvu mērķu sasniegšana 2010. gadā

4.2. Ieņēmumi

4.2.1. 2010. gadā uzkrātie ieņēmumi

4.2.2. Līdz 2010. gadam uzkrātie ieņēmumi

4.3. Izdevumi 2010. gadā

4.3.1. Pārskats par budžeta izpildi 2004.–2010. gadā

4.3.2. Apropriāciju izmantojums pa kategorijām 2010. gadā

4.3.3. Budžeta grozījums 2010. gadā

4.4. Pārnestās apropriācijas

4.4.1. No 2009. gada pārnesto apropriāciju izmantojums

4.4.2. Apropriācijas, kas pārnestas no 2010. uz 2011. gadu

4.5. Piešķirtie ieņēmumi

4.5.1. Līdz 2010. gadam uzkrātie piešķirtie ieņēmumi

4.5.2. 2010. gadā uzkrātie piešķirtie ieņēmumi

1. KOPSAVILKUMS

2010. gads iezīmēja būtiskas izmaiņas ES budžeta II iedaļā. Saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā šajā iedaļā tika paredzēti papildu izdevumi Eiropadomes darbībai.

Ar 2010. finanšu gada provizoriskā budžeta projekta grozījumu vēstuli Padomei (15639/1/09) ES budžeta II iedaļā iekļāva papildu EUR 25 miljonus kā tehnisku nodrošinājumu Eiropadomes un tās priekšsēdētāja darbībai.

2010. gada laikā Padomes Ģenerālsekretariāts (PĢS) arī sagatavoja savu organizāciju izmaiņām sakarā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi. PĢS 2011. gada 1. janvārī uz šo jauno ES organizāciju pārcēla 411 amata vietas un EUR 80 miljonus.

Tajā pašā laikā PĢS turpināja modernizēt savu administrāciju, ieviešot uzlabojumus darba vidē, IT un finanšu pārvaldībā. Tas arī turpināja darbu ar Résidence Palace celtniecības projektu; šo ēku no 2014. gada paredzēts izmantot kā Eiropadomes un Padomes sanāksmju mītni.

Eiropadomes un Padomes 2010. gada budžets bija noteikts EUR 633,6 miljonu apjomā. 2010. finanšu gada beigās bija izlietota summa EUR 592,9 miljonu apjomā (kas atbilst izpildei par 93,6 %).

Galvenie iemesli, kāpēc EUR 40,7 miljoni netika iztērēti, ir šādi:

— mazāka vajadzība pēc mutiskas tulkošanas (EUR 9,1 miljons),

— štatu saraksta neaizpildīšana un zemākas algu izmaksas (EUR 8,7 miljoni),

— delegāciju ceļa izdevumu “paketēm” II sadaļā paredzētā budžeta pilnīga neizlietošana (EUR 6,9 miljoni),

— rezerves neaktivizēšana (EUR 6 miljoni),

— dažu III sadaļā paredzētu IT projektu, piemēram, SESAME, atlikšana (EUR 2,8 miljoni),

— mazāk vajadzības pēc telpu iekārtošanas darbiem Padomes ēkās (EUR 1,9 miljoni) un ietaupījumi komandējumu izmaksās (EUR 0,9 miljoni).

No 2009. gada uz 2010. gadu pārnestās summas EUR 41,1 miljona apjomā tika izlietoti kopumā EUR 34,2 miljoni. Neatkarīgi no dažādiem iemesliem (piemēram, darbu neveikšana, preču nepiegādāšana, pakalpojumu nesniegšana, rēķinu neizrakstīšana PĢS) pārnesto summu izmantojums nākotnē būtu jāpalielina. Tas savukārt samazinātu risku, ka nākamā gada budžetu izmanto pagātnes izdevumu segšanai.

PĢS ieņēmumu operāciju apjoms 2010. gadā bija EUR 100,5 miljoni. No šīs summas EUR 92,9 miljoni tika iekasēti finanšu gada laikā, savukārt atlikušo summu iekasēs 2011. gadā.

Galvenā šo iekasēto ieņēmumu daļa (EUR 60,6 miljoni jeb 65 %) ir saistīta ar Kopienas nodokļiem, nodevām un maksājumiem, ko iekasēja no PĢS darbiniekiem 2010. gadā. Summa EUR 31,1 miljona apjomā 2010. gadā ir saistīta ar dažādām administratīvām operācijām, savukārt EUR 1,1 miljons ir saistīts ar dažādiem maksājumiem un atmaksājumiem saistībā ar Kopienas nolīgumiem. Šajos divos pēdējos gadījumos summas lielākoties izmantoja, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus (piešķirtos ieņēmumus).

Vairums piešķirto ieņēmumu summu (76 %) ir saistītas ar delegāciju ceļa izdevumiem: EUR 24,3 miljoni tika iekasēti no dalībvalstīm, pamatojoties uz to deklarācijām par ceļa izdevumu “pakešu” izlietojumu 2009. gadā. Papildus tam dažas dalībvalstis samaksāja EUR 2,2 miljonus papildu mutiskai tulkošanai to valodā.

PĢS rīcībā 2010. gadā bija EUR 41,7 miljoni piešķirto ieņēmumu, kas bija uzkrāti līdz 2010. gadam. Līdz finanšu gada beigām bija izlietoti EUR 40 miljoni.

2. IEVADS

Saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu šis pārskats ir balstīts uz pārskatiem par 2010. gadu, konstatējumiem Padomes grāmatvežu iesniegtos gada darbības pārskatos un Padomes finanšu sistēmas sniegto informāciju par budžeta izpildi.

Šis pārskats arī atbilst prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 122. pantā un Īstenošanas noteikumu 185. pantā, proti, tajā ir izklāstīta Padomes budžeta un finanšu pārvaldība 2010. gadā.

3. nodaļā aprakstīts konteksts, kādā tika izstrādāts 2010. gada budžets, un 4. nodaļā sniegts pārskats par budžeta apropriāciju izmantojumu 2010. gadā.

Informācija par 2010. gada budžeta izpildi pa budžeta pozīcijām ir sniegta tabulā pielikumā.

3. 2010. FINANŠU GADA MĒRĶI UN BUDŽETS

3.1. Galvenie administratīvie mērķi

Padomes Ģenerālsekretariāta (turpmāk “PĢS”) galvenie administratīvie mērķi 2010. gadā bija šādi:

— nodrošināt efektīvu Eiropadomes un tās priekšsēdētāja darbības sākšanu,

— lielāki panākumi saistībā ar administratīvu modernizāciju. Ģenerālsekretariāts ir izstrādājis vērienīgu programmu, lai uzlabotu savas organizācijas kvalitāti. Vairākām ierosmēm ir vai būs ietekme uz budžetu (gan ieguldījumu izmaksas, gan ietaupījumi, ko rada palielināta efektivitāte),

— Résidence Palace ēkas celtniecības darbu turpināšana, kas būtu jāpabeidz 2014. gadā,

— organizācijas pielāgošana Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidei.

3.2. Eiropadomes un Padomes 2010. gada budžeta izstrāde

3.2.1. Kopējā budžeta struktūra

Tā kā Eiropadomei palīdzēs Padomes Ģenerālsekretariāts (LESD 235. panta 4. punkts), tās darbībai paredzētie izdevumi ir iekļauti kopējā budžeta struktūrā ar Padomi (Eiropas Savienības budžeta II iedaļa) (1).

Eiropadomes kā iestādes izveidei pamatā ir divas sekas uz ES budžeta II iedaļu:

— Eiropadomes priekšsēdētāja iecelšana un viņa tiešā atbalsta organizēšana (priekšsēdētāja birojs),

— ES budžetā iekļautie samitu izdevumi, kurus iepriekš sedza prezidējošā dalībvalsts.

3.2.2. Papildu apropriācijas saistībā ar Lisabonas līgumu

Ar 2010. finanšu gada provizoriskā budžeta projekta grozījumu vēstuli Padomei (15639/1/09) ES budžeta II iedaļā iekļāva papildu EUR 25 miljonus kā tehnisku nodrošinājumu (Eiropadome un Padome, turpmāk “EPP”).

Tehniskais nodrošinājums EUR 25 miljonu apjomā bija balstīts uz novērtējumu par vajadzībām saistībā ar Eiropadomes un tās priekšsēdētāja efektīvu darbības sākšanu.

Lēsto papildu summu sadalījums ir izklāstīts 1. tabulā.

1. tabula

Papildu apropriācijas saistībā ar Lisabonas līgumu

(miljonos EUR) Izlietošanas mērķis Summa Eiropadome 12,1 Samiti 6,5 Sanāksmes ar trešām valstīm 2,5 PĢS infrastruktūras nostiprināšana 3,1 Eiropadomes priekšsēdētājs 6,0 Priekšsēdētājs 1,5 Birojs un drošība 4,5 Koplēmuma procedūra 1,9 Rezerve 5,0 Kopā 25,0

No paredzētajiem EUR 25 miljoniem EUR 12,1 miljons tika tērēts izmaksām, kas saistītas ar samitu (ko iepriekš finansēja rotējošās prezidentvalstis) un citu Eiropadomes sanāksmju rīkošanu. EUR 6 miljonus bija paredzēts tērēt ar personālu saistītām izmaksām un Eiropadomes priekšsēdētāja un viņa biroja darbības izmaksām.

Summa EUR 1,9 miljonu apjomā bija paredzēta tam, lai segtu Padomes izmaksas saistībā ar lielāku koplēmuma procedūru skaitu (piemēram, tiesību aktu sagatavošana, tulkošana īru valodā).

Visbeidzot, EUR 5 miljonus atlika rezervē neparedzētiem izdevumiem, lai segtu neparedzētas vajadzības, kas varētu rasties jaunajai iestādei un tās priekšsēdētājam.

3.2.3. 2010. gada budžets

Kopējais EPP 2010. gada budžets tika noteikts EUR 633,6 miljonu apjomā.

Palielinājums par EUR 30,7 miljoniem (par 5,1 %) salīdzinājumā ar 2009. gada budžetu iedalās šādi:

— Lisabonas līguma ietekme – EUR 25 miljoni,

— nomināls pieaugums – EUR 12,9 miljoni (2),

— budžeta samazinājums reālā izteiksmē – EUR 7,2 miljoni.

Saistībā ar izmaiņām, ko izraisīja Lisabonas līgums, EPP štatu sarakstu 2010. gadā palielināja par 60 amata vietām: 32 amata vietas (pagaidu darbinieki) Eiropadomes priekšsēdētāja birojam un 28 amata vietas (pastāvīgie darbinieki), lai nostiprinātu dažādus PĢS dienestus, proti, Preses un komunikāciju dienestu, Protokola dienestu, Konferenču un infrastruktūru dienestu, kā arī Vispārēju politisku jautājumu departamentu. Citu PĢS departamentu vajadzības pēc darbiniekiem atrisināja ar pārgrupēšanas palīdzību.

2. tabulā sniegts pārskats par to, kā pa kategorijām sadalīts 2010. gada budžets. Sākotnējais budžeta projekts (bez Lisabonas līguma ietekmes) parādīja kopēju pieaugumu par 1,2 %. Vairumā kategoriju bija vērojams samazinājums salīdzinājumā ar 2009. gadu, un principā tikai Padomes lēmums par atalgojumu pielāgošanu 2009. gadā radīja pieaugumu attiecīgajās kategorijās. Rezerve tika noteikta iepriekšējo gadu līmenī – EUR 2,5 miljoni (3).

2. tabula

EPP budžets salīdzinājumā ar Padomes 2009. gada budžetu (pa kategorijām)

(EUR) Kategorija 2009.gada budžets 2010.gada budžets bez Līguma Līguma ietekme (4) 2010.gada budžets ar Līgumu Atšķirība, % (bez Līguma) Atšķirība, % (ar Līgumu) 1 2 3 4 5=2/1 6=4/1 Štatu saraksts 311 521 000 318 219 000 5 751 000 323 970 000 2,2 % 4,0 % Citi ar personālu saistīti izdevumi 22 612 000 21 225 000 2 287 000 23 512 000 –6,1 % 4,0 % Ēkas (II sadaļa) 37 962 000 37 517 000 2 400 000 39 917 000 –1,2 % 5,1 % Datorsistēmas (II sadaļa) 34 097 000 34 048 000 1 469 000 35 517 000 –0,1 % 4,2 % Mutiskās tulkošanas izmaksas 90 456 000 91 697 000 1 043 000 92 740 000 1,4 % 2,5 % Delegāciju ceļa izdevumi 36 071 000 36 792 000 — 36 792 000 2,0 % 2,0 % Oficiālais Vēstnesis 7 373 000 5 115 000 — 5 115 000 –30,6 % –30,6 % III sadaļa 34 310 000 35 939 000 — 35 939 000 4,7 % 4,7 % Pārdomu grupa 1 060 000 533 000 — 533 000 –49,7 % –49,7 % Citi (II sadaļa) 10 950 000 11 467 000 7 050 000 18 517 000 4,7 % 69,1 % Rezerve 1 440 000 2 500 000 3 500 000 6 000 000 73,6 % 316,7 % Kopā (neietverot iegādi) 587 852 001 595 052 002 23 500 000 618 552 002 1,2 % 5,2 % Nekustamā īpašuma iegāde 15 000 000 15 000 000 — 15 000 000 — 0,0 % Pavisam kopā 602 852 000 610 052 000 23 500 000 633 552 000 1,2 % 5,1 %

3.2.4. 2010. gada budžets un ES budžeta 5. pozīcijas finanšu plāni

3. tabulā sniegts pārskats par ES budžeta II iedaļas attīstību laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam. Padomes budžeta attīstība 2005. un 2006. gadā bija saskaņā ar finanšu plāna 5. pozīcijas attīstību.

3. tabula

ES budžeta (Eiropadome un Padome) II iedaļas attīstība saskaņā ar 5. izdevumu kategoriju 2005.–2010. gada finanšu plānā

2005 2006 2007 2008 2009 (5) 2010 milj. EUR izmaiņas milj. EUR izmaiņas milj. EUR izmaiņas milj. EUR izmaiņas milj. EUR izmaiņas milj. EUR izmaiņas 5. pozīcija 6 360 3,3 % 6 708 5,5 % 7 115 6,1 % 7 457 4,8 % 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % EPP / Padomes budžets 563 3,9 % 592 5,2 % 594 0,3 % 595 0,2 % 603 1,3 % 634 5,1 % Daļa 5. pozīcijā 8,9 % 8,8 % –1,1 % 8,3 % –5,7 % 8,0 % –3,6 % 7,9 % –1,3 % 8,0 % 1,3 %

Apdomīgas budžeta pārvaldības rezultātā 2007., 2008. un 2009. gadā Padomes daļā pamazām tika panākti samazinājumi – no 8,9 % 2005. gadā līdz 7,9 % 2009. gadā.

Padomes apdomīga budžeta pārvaldība turpinājās 2010. gadā, kad budžetā varēja paredzēt papildu summas saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, nepalielinot ES budžeta (Eiropadomes un Padomes) II iedaļas proporciju salīdzinājumā ar 5. pozīcijas attīstību.

4. VISPĀRĒJS PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI 2010. GADĀ

4.1. Darbības un mērķi 2010. gadā

4.1.1. Eiropadomes un Padomes darbības 2010. gadā

Saistībā ar finanšu darbības pārskatu PĢS sniedz informāciju par savām galvenajām darbībām, kas atspoguļo Padomes un Eiropadomes darbību finanšu gada laikā.

4. tabulā sniegts pārskats par to, kā laikposmā no 2003. līdz 2010. gadam mainījies to sanāksmju skaits, kuras PĢS rīkojis Eiropadomes un Padomes vajadzībām. Papildus 4 334“iestāžu” sanāksmēm PĢS ir sarīkojis vēl 2 000 iekšējas sanāksmes, apmācības, seminārus, informatīvas sanāksmes un instruktāžas, kā arī sanāksmes ar trešām valstīm.

4. tabula

2003.–2010. gadā rīkoto sanāksmju skaita attīstība

Iestāžu sanāksmes 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Samiti (6) 6 5 3 3 3 5 7 7 Padomes sanāksmes 77 76 80 76 68 81 74 78 Pastāvīgo pārstāvju komiteja 134 128 123 120 106 144 130 122 Darba grupas 4 333 3 971 3 918 4 037 4 183 4 480 4 272 4 272 Kopā 4 550 4 180 4 124 4 236 4 360 4 710 4 483 4 334 Citas sanāksmes 2 209 2 392 2 791 2 713 1 735 2 051 2 021 1 996 Pavisam kopā 6 759 6 572 6 915 6 949 6 095 6 761 6 504 6 330

Vēl viens kvantitatīvs darbību rādītājs ir Oficiālajā Vēstnesī (OV) publicētie tiesību akti (5. tabula). 2010. gadā OV tika publicēti 825 tiesību akti. Būtu jāpiezīmē, ka tiesību aktu skaits ir atkarīgs no tā, vai ir noslēdzies likumdošanas process, jo tikai pēc tam aktus var izstrādāt galīgā redakcijā publicēšanai OV.

5. tabula

2003.–2010. gadā izdoto tiesību aktu skaita attīstība

2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Oficiālajā Vēstnesī publicētie tiesību akti 1 045 1 118 1 056 1 317 1 000 1 274 829 825

4.1.2. Administratīvu mērķu sasniegšana 2010. gadā

Informācija par 2010. finanšu gadam noteikto mērķu sasniegšanu:

— Eiropadomes efektīva izveide un darbība PĢS izstrādāja jaunas procedūras, pamatnostādnes un norādes, lai varētu atbilstīgi reaģēt uz Eiropadomes jaunajām prasībām. No 2010. gada sākuma PĢS arī nodrošināja Eiropadomi ar personālu (mise à disposition), lai atvieglotu jaunās iestādes darbības sākumu.

— Organizācijas konsolidācija PĢS 2010. gadā pieņēma darbā 275 ierēdņus (216 pastāvīgā darbā un 59 pagaidu darbiniekus). Minētā gada laikā 162 ierēdņi un 49 pagaidu darbinieki atstāja Padomi, tādējādi EPP štatu sarakstā aizņemto amata vietu skaits palielinājās par 64 vietām.

— Administratīva modernizācija Saistībā ar administratīvu modernizāciju PĢS atjaunoja savu elektroniskā pasta lietojumprogrammu un infrastruktūru, lai nodrošinātu labāku saderību ar citām IT lietojumprogrammām Padomes Ģenerālsekretariātā un citās iestādēs. PĢS arī ieviesa jaunu sistēmu iekšējai mobilitātei, kura uzlabo personāla kvalifikāciju atbilstību amata prasībām. Reaģējot uz ekonomikas krīzi un lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu naudas plūsmas stāvokli, Eiropas Komisija 2009. gada aprīlī ierosināja (7) samazināt rēķinu apmaksas termiņu līdz 30 dienām. PĢS pielāgoja savu finanšu plūsmu 2010. gadā, lai ievērotu šīs direktīvas prasības. Vidējais rēķinu apmaksas termiņš Padomes Ģenerālsekretariātā 2010. gadā bija 27 dienas.

— Ēku politika Projekts par Résidence Palace ēkas atjaunošanu un tās pārveidošanu par Eiropadomes un Ministru padomes mītni šobrīd ir tādā stadijā, ka ir pabeigti 60 % ēkas konsolidācijas darbu. Pēc tam, kad būs pabeigts konsolidācijas posms, 2011. gada otrajā pusē ir paredzēts sākt reālos celtniecības darbus.

— Gatavošanās pielāgoties izmaiņām saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi 2010. gada laikā PĢS sagatavoja savu organizāciju izmaiņām, kas 2011. gadā būtu gaidāmas saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi. 2010. gada 17. septembrī iesniegtajā 2011. gada budžeta projekta grozījumu vēstulē (8) bija ietverts priekšlikums pārvietot līdzekļus no Komisijas un Padomes uz Eiropas Ārējās darbības dienestu. Attiecībā uz cilvēkresursiem – no EPP budžeta uz Eiropas Ārējās darbības dienestu 2011. finanšu gadam tiek pārvietotas 411 štatā paredzētas amata vietas un EUR 79,7 miljoni apropriācijās.

4.2. Ieņēmumi

6. tabulā sniegts pārskats par 2010. gada ieņēmumu operāciju vispārējiem rezultātiem. Kopējais apjoms, ko veidoja ieņēmumu operācijas saistībā ar noteiktām tiesībām, t. i., izdotiem iekasēšanas rīkojumiem, bija par EUR 7,7 miljoniem mazāk nekā 2009. gadā. Viens no galvenajiem izskaidrojumiem ir tāds, ka Eiropadomes samitu finansēšanu sedz no EPP budžeta un nevis vairs no rotējošo prezidentvalstu budžeta (EUR 5–6 miljonu ietekme gadā).

6. tabula

2010. gada ieņēmumu pārskats (pa sadaļām)

(EUR) Sadaļa Noteiktās tiesības Iekasētie ieņēmumi Paredzēts iekasēt 4 Dažādi Kopienas nodokļi, nodevas un maksājumi 62 668 445 60 615 777 2 052 668 5 Ieņēmumi no iestādes administratīvās darbības u.c. 36 758 666 31 143 022 5 615 644 6 Iemaksas un atmaksājumi saistībā ar kopienas nolīgumiem u.c. 1 088 215 1 088 215 7 Procenti par nokavētiem maksājumiem 561 561 9 Dažādi ieņēmumi 6 116 4 350 1 765 Kopā 100 522 003 92 851 925 7 670 078

Noteiktās tiesības (pārnestas no 2009. gada un/vai izdotas 2010. gadā) veidoja EUR 100,5 miljonus. No minētās summas EUR 92,9 miljonus (92 %) iekasēja budžeta gada laikā, savukārt EUR 7,7 miljoni (8 %) tiks iekasēti 2011. gadā.

4.2.1. 2010. gadā uzkrātie ieņēmumi

Sākotnējā ieņēmumu aplēse 2010. gada budžetam bija EUR 54 miljoni (7. tabula). Budžeta gada laikā kā noteiktās tiesības tika reģistrēta summa EUR 93,9 miljonu apjomā, un no tās tika iekasēti EUR 86,7 miljoni. Atlikušo summu EUR 7,2 miljonu apjomā iekasēs 2011. gadā.

7. tabula

2010. gadā uzkrātie ieņēmumi (pa pantiem)

(EUR) Pants Sākotnējā aplēse par ieņēmumiem Noteiktās tiesības Iekasētie ieņēmumi Paredzēts iekasēt 400 Nodokļu ieņēmumi no algām u.c. 25 038 000 23 733 867 23 732 517 1 351 404 Speciālā algas atskaitījuma ienākums 2 302 000 3 759 245 3 759 017 229 410 Personāla iemaksas pensiju sistēmā 26 605 000 27 503 786 27 501 115 2 672 411 Personāla pensiju tiesību pārņemšana vai atgūšana 6 490 827 4 545 769 1 945 058 500 Ieņēmumi no kustamā īpašuma pārdošanas 6 710 6 710 511 Ieņēmumi no nekustamā īpašuma izīrēšanas un nodošanas apakšīrē 896 838 801 153 95 685 520 Ieņēmumi no ieguldījumiem, banku un citiem procentiem 205 077 204 916 161 550 Ieņēmumi no pakalpojumu sniegšanas un darba veikšanas u.c. 149 787 129 838 19 949 551 Ieņēmumi no trešām pusēm par pakalpojumiem vai darbu u.c. 23 962 19 718 4 243 570 Ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksājumiem u.c. 27 980 702 23 085 971 4 894 731 571 Īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi u.c. 573 Citas iemaksas un atmaksājumi saistībā ar iestādes administratīvo darbību 2 019 997 1 793 793 226 204 580 Dažādas kompensācijas 631 Iemaksas saistībā ar Šengenas acquis 1 079 340 1 079 340 700 Procenti par nokavētiem maksājumiem 561 561 900 Dažādi ieņēmumi 4 350 4 350 Kopā 53 945 000 93 855 050 86 664 768 7 190 282

Pozitīvo atšķirību starp sākotnējo aplēsi un noteiktajām tiesībām (EUR 40 miljoni) galvenokārt veido:

— iekasētās daļas no līdzekļiem, ko maksāja dalībvalstīm iepriekšējos gados par delegātu ceļa izdevumiem saskaņā ar to iesniegtajām deklarācijām par 2009. gadu (EUR 24,9 miljoni) (570. pants),

— 105 ierēdņu pensijas tiesību pārnešana (EUR 6,5 miljoni) (411. pants),

— iekasētie maksājumi no dalībvalstīm par papildu mutisku tulkojumu pēc pieprasījuma dažās valodās (EUR 2,4 miljoni) (570. pants),

— citu iestāžu iemaksas un Padomes ierēdņu maksājumi par Padomes bērnu silīti (EUR 0,6 miljoni) (573. pants),

— Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja maksājumi par PĢS sniegtiem tulkošanas pakalpojumiem (EUR 0,2 miljoni) (573. pants),

— iemaksas par administratīviem izdevumiem, kas radušies saistībā ar Schengen acquis ar Islandi un Norvēģiju (EUR 1,1 miljons) (631. pants).

4.2.2. Līdz 2010. gadam uzkrātie ieņēmumi

Attiecībā uz vēl atlikušajiem iekasēšanas rīkojumiem EUR 6,7 miljoni tika pārnesti no 2009. gada iekasēšanai 2010. gadā. Pārnestā summa bija gandrīz par 50 % zemāka nekā iepriekšējā gadā. Kā norādīts 8. tabulā, EUR 6,2 miljoni (93 %) no šīs summas tika iekasēti 2010. gadā, savukārt 0,5 miljoni tika pārnesti uz 2011. gadu.

8. tabula

Līdz 2010. gadam uzkrātie ieņēmumi (pa pantiem)

(EUR) Pants Noteiktās tiesības pirms 2010. gada Iekasētie ieņēmumi Paredzēts iekasēt 400 Nodokļu ieņēmumi no algām u.c. 1 735 1 476 260 404 Speciālā algas atskaitījuma ienākums 162 155 7 410 Personāla iemaksas pensiju sistēmā 8 329 6 037 2 291 411 Personāla pensiju tiesību pārņemšana vai atgūšana 1 170 493 1 069 692 100 800 500 Ieņēmumi no kustamā īpašuma pārdošanas 383 383 511 Ieņēmumi no nekustamā īpašuma izīrēšanas un nodošanas apakšīrē 301 542 148 581 152 961 520 Ieņēmumi no ieguldījumiem, banku un citiem procentiem 550 Ieņēmumi no pakalpojumu sniegšanas un darba veikšanas u.c. 4 172 4 172 551 Ieņēmumi no trešām pusēm par pakalpojumiem vai darbu u.c. 14 524 13 627 897 570 Ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksājumiem u.c. 4 843 122 4 759 117 84 006 571 Īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi u.c. 573 Citas iemaksas un atmaksājumi saistībā ar iestādes administratīvo 311 407 175 041 136 366 580 Dažādas kompensācijas 443 443 631 Iemaksas saistībā ar Šengenas acquis 8 875 8 875 900 Dažādi ieņēmumi 1 765 1 765 Kopā 6 666 953 6 187 157 479 796

Iekasētos līdz 2010. gadam uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido:

— EUR 1,1 miljons saistībā ar pensijas tiesību pārnešanu (411. pants),

— EUR 3,8 miljoni no dalībvalstu ceļa izdevumu “pakešu” pilnīgas neizlietošanas 2008. gadā (570. pants),

— EUR 0,5 miljoni par IT ierīču un programmatūras apkalpošanu un uzturēšanu (570. pants),

— EUR 0,4 miljoni par juridisko izdevumu apmaksu (570. pants).

4.3. Izdevumi 2010. gadā

4.3.1. Pārskats par budžeta izpildi 2004.–2010. gadā

Pēdējo septiņu gadu laikā Padomes/EPP budžeta izpildes vispārējais līmenis ir bijis aptuveni 94–97 % (skatīt 1. diagrammu). Padomes budžets 2009. gadā tomēr tika samazināts par EUR 40 miljoniem, ņemot vērā ES budžeta grozījumu Nr. 10/2009. Summa tika pārvietota kā Padomes ieguldījums Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā.

Kā redzams 1. diagrammā, maksājumi finanšu gada laikā pēdējos gados ir palielinājušies, savukārt vispārējās summas, kas pārnestas uz nākamo finanšu gadu, ir samazinājušās.

1. diagramma

Budžeta vispārēja izpilde 2004.–2010. gadā

Pārnestās apropriācijas iedalās divās galvenajās kategorijās: iestāžu darbība un ieguldījumi ēkās. Pirmā no tām attiecas uz saistībām, par kurām līgumi bija pienācīgi noslēgti līdz budžeta gada beigām, taču preces vēl nav piegādātas, un/vai par ko rēķini nebija saņemti līdz gada beigām.

Otra kategorija saistās ar PĢS iegādātām ēkām kā, piemēram, LEX, bērnu silīte un Résidence Palace. Dažu pēdējo gadu laikā PĢS spēja izmantot budžeta izpildes ietaupījumus, lai finansētu šīs iegādes. Tas savukārt ievērojami samazināja vispārējās ēku projektu izmaksas, īpaši procentu maksājumus.

2010. gada laikā tika veikti divi maksājumi par Résidence Palace ēkas iegādi: EUR 15 miljoni februārī un EUR 40 miljoni decembrī.

4.3.2. Apropriāciju izmantojums pa kategorijām 2010. gadā

2010. gada izdevumu analīze ir sniegta, atspoguļojot 12 galvenās izdevumu kategorijas.

9. tabulā ir salīdzināts galīgais budžets pēc pārvietojumiem (2. sleja) ar budžeta izlietojumu saistību formā (3. sleja). Starpība starp galīgo budžetu un saistību apropriācijām atbilst summām, ko neizlietoja 2010. budžeta gadā.

9. tabula

2010. gada budžeta īstenošanas pārskats (pa kategorijām)

(EUR) Kategorija 2010. gada budžets (sākotnējais) 2010. gada budžets (9) (galīgais) (final) Saistības Izpildes likme Atceltās apropriācijas 1 2 3 4=3/2 5=2–3 Štatu saraksts 323 970 000 323 727 000 315 055 730 97,3 % 8 671 270 Citi ar personālu saistīti izdevumi 23 512 000 23 512 000 21 480 604 91,4 % 2 031 396 Ēkas (II sadaļa) 39 917 000 39 602 000 37 707 683 95,2 % 1 894 317 Datorsistēmas (II sadaļa) 35 517 000 33 473 000 33 318 186 99,5 % 154 814 Mutiskās tulkošanas izmaksas 92 740 000 65 254 740 56 155 695 86,1 % 9 099 045 Delegāciju ceļa izdevumi 36 792 000 31 707 760 24 823 821 78,3 % 6 883 939 Oficiālais Vēstnesis 5 115 000 4 415 000 4 415 000 100,0 % — III sadaļa 35 939 000 36 169 000 31 729 080 87,7 % 4 439 920 Pārdomu grupa 533 000 533 000 353 857 66,4 % 179 143 Citi (II sadaļa) 18 517 000 14 158 500 12 816 290 90,5 % 1 342 210 Rezerve 6 000 000 6 000 000 6 000 000 Kopā (neietverot iegādi) 618 552 000 578 552 000 537 855 947 93,0 % 40 696 053 Nekustamā īpašuma iegāde 15 000 000 55 000 000 55 000 000 100,0 % Pavisam kopā 633 552 000 633 552 000 592 855 947 93,6 % 40 696 053

2010. gada budžeta vispārējais izpildes līmenis, ietverot avansa maksājumus par Résidence Palace ēku, ir 93,6 %.

Sākotnējās budžeta aplēses un izpildes starpību var skaidrot šādi:

— Saistībā ar zemo aizņemto amata vietu līmeni štatu sarakstā (vidēji 92 % (10)) netika iztērēta summa EUR 4,7 miljonu apjomā.

— Budžetā paredzēta summa algu pieaugumam 2010. gadā, kas balstīta uz Komisijas paziņoto aplēsi (2,2 %), bija acīmredzami lielāka nekā reālais pielāgojums (0,1 %), par ko Padome vienojās 2010. gada 20. decembrī. Tāpēc nebija vajadzīga summa EUR 4 miljonu apjomā.

— Būtu tomēr jāpiezīmē, ka algu pieaugums no 2009. gada 1. jūlija (palielinājums par 1,85 % vai EUR 8 miljoniem) tika segts no šīs kategorijas budžeta pozīcijām. Bez šiem maksājumiem budžeta izpilde šajā kategorijā būtu bijusi par 2,5 % zemāka.

— Apmēram 45 % (EUR 0,9 miljoni) no kopējā EUR 2 miljonu ietaupījuma citu ar personālu saistītu izdevumu kategorijā ir izskaidrojama ar mazākiem komandējumu izdevumiem. EUR 0,6 miljonu ietaupījumu veido mazāk maksājumu par norīkotiem valstu ekspertiem, līgumdarbiniekiem un citiem ārējiem pakalpojumiem. Papildus tam EUR 0,1 miljonu veido mazāka vajadzība pēc tādām darbībām kā apmācība, un EUR 0,1 miljonu – pēc medicīnas pakalpojumiem.

— Kategorijā “izdevumi saistībā ar ēkām” (II sadaļā, neskaitot Résidence Palace) neizmantotā summa EUR 1,9 miljonu apjomā ir saistīta ar dažu telpu drošības darbu pārcelšanu uz 2011. gadu (EUR 0,8 miljoni) un ar mazāku vajadzību pēc telpu iekārtošanas un pārcelšanās darbiem Padomes telpās (EUR 0,7 miljoni). Zemāki maksājumi par īri un par profilakses un uzraudzības līgumiem izskaidro vēl EUR 0,2 miljonus.

— Summa EUR 2,1 miljona apjomā par IT izdevumiem tika ietaupīta, jo bija mazāka vajadzība pēc: — ārējiem pakalpojumiem un konsultācijām (EUR 1,4 miljoni), — ierīču un programmatūras apkalpošanas un uzturēšanas (EUR 0,6 miljoni), — telekomunikācijām (EUR 0,1 miljons).

— Mutiskajai tulkošanai paredzētā summa EUR 36,6 miljonu apjomā nav izmantota pilnībā, ko var izskaidrot ar: — ietaupījumu EUR 16,5 miljonu apjomā par vispārēju mutisku tulkošanu, — līdzekļu nepilnīgu izlietojumu saistībā ar tiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kas sniegti pēc pieprasījuma, kuru kopējā summa ir EUR 20,1 miljons.

— Delegāciju ceļa izdevumiem pieejamā summa pēc pārvietojumiem bija EUR 50 miljoni. Sākotnējais budžets bija EUR 36,8 miljoni, no kuriem EUR 13,2 miljoni tika pārvietoti no ietaupījumiem no mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kas sniegti pēc pieprasījuma (11). Tā kā dalībvalstīm bija jāatmaksā iepriekšējos gados neizlietotās summas, tikai EUR 24,8 miljoni bija saistīti ar turpmākiem maksājumiem 2010. gada budžetā.

— Apropriāciju izmantojums Oficiālajam Vēstnesim bija par EUR 0,7 miljoniem (14 %) mazāks par budžetā paredzēto. Līdzekļu pilnīga neizlietošana ir izskaidrojama ar jauno līgumu ar Publikāciju biroju, saskaņā ar ko cena par lappusi 2010. gadā ir samazināta par 25 %.

— III sadaļā nosacīti zemais izmantojuma līmenis ir skaidrojams ar šādiem faktoriem: — projekta SESAME īstenošanas kavējums (EUR 2,8 miljoni), — mazāka vajadzība pēc izdevumiem, kas saistīti ar ēkām (EUR 0,5 miljoni), — mazāka vajadzība pēc komandējuma un ceļa izdevumiem delegātiem un norīkotiem valstu ekspertiem (EUR 0,4 miljoni).

Vispārējais budžeta līdzekļu nepilnīgais izlietojums deva iespēju pārdalīt EUR 40 miljonus papildus budžetā piešķirtajiem EUR 15 miljoniem avansa maksājumiem par Résidence Palace.

4.3.3. Budžeta grozījums 2010. gadā

2010. finanšu gada laikā apropriācijas tika pārdalītas ar dažādiem pārvietojumiem. 10. tabulā norādīti lēmumi, ar kuriem grozīja budžeta apropriācijas laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam.

10. tabula

Budžeta grozījumi laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam

Grozījums Skaits Veids Juridiskais pamats 2008 2009 2010 Budžeta grozījums FR 29. pants 0 1 0 B pārvietojums FR 22. pants 72 46 47 C pārvietojums FR 22. pants 3 2 2 D pārvietojums FR 24. pants 1 0 0 Kopā 76 49 49

C pārvietojumi, par kuriem ir jāinformē budžeta lēmējinstitūcija (saskaņā ar Finanšu regulas 22. panta 1. līdz 3. punktu), tika izdarīti, lai nostiprinātu šādas jomas:

— C1 pārvietojums 2010. gada 29. oktobrī: — Padomes ēku uzturēšanas darbi (EUR 1 miljons), — ēku drošība un novērošana (EUR 0,3 miljoni), — ūdens, gāze, elektrība un siltums (EUR 0,1 miljons),

— C2 pārvietojums 2010. gada 19. novembrī: — Résidence Palace ēkas iepriekšēja finansēšana (EUR 40 miljoni), — pabalsti norīkotiem valstu militāriem ekspertiem (EUR 0,2 miljoni).

2010. gadā EPP budžetu iekšēji grozīja, veicot 47 B pārvietojumus, balstoties uz Finanšu regulas 22. panta 4. punktu. Lai arī šie pārvietojumi neprasa iepriekšēju budžeta lēmējinstitūcijas informēšanu, tie ir pienācīgi jāpamato gan attiecībā uz posteņiem, uz kuriem apropriācijas plānots pārvietot, gan attiecībā uz tiem, no kuriem tās tiek ņemtas.

11. tabulā sniegts pārskats par budžeta pozīcijām, kas 2010. gadā tika ievērojami mainītas (12) ar dažādiem pārvietojumiem.

11. tabula

Budžeta pozīcijas, kurām 2010. gadā piemēroja būtiskus pārvietojumus

(EUR) Punkts/pants Pozīcija Pārvietojuma tips 2010. gada sākotnējais budžets Pārvietojumi Galīgās apropriācijas Starpība 1102 Piemaksas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, kas saistītas ar darbinieka personīgiem apstākļiem B 60 026 000 2 050 000 62 076 000 3 % 1106 Piemaksas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, kas saistītas ar stāšanos amatā, pārcelšanu citā amatā un darba attiecību pārtraukšanu B 5 540 000 –2 050 000 3 490 000 –37 % 1200 Citi darbinieki B 3 970 000 365 000 4 335 000 9 % 1201 Norīkoti attiecīgo valstu eksperti B 1 522 000 – 450 000 1 072 000 –30 % 2002 Nekustamā īpašuma iegāde C 15 000 000 40 000 000 55 000 000 267 % 2003 Telpu iekārtošana C 4 160 000 – 900 000 3 260 000 –22 % 2010 Uzkopšana un uzturēšana B,C 14 378 000 1 411 500 15 789 500 10 % 2011 Ūdensapgāde, gāze, elektrība un apkure B,C 5 086 000 – 914 500 4 171 500 –18 % 2012 Ēku drošība un novērošana B,C 8 410 000 367 000 8 777 000 4 % 2100 Ierīču un programmatūru iegāde B,C 7 925 000 512 100 8 437 100 6 % 2101 Ārējie pakalpojumi datorsistēmu ekspluatācijai un izstrādei B,C 17 996 000 – 540 100 17 455 900 –3 % 2102 Ierīču un programmatūras apkalpošana un uzturēšana B,C 4 953 000 –1 278 000 3 675 000 –26 % 2103 Telekomunikācijas B,C 4 643 000 – 738 000 3 905 000 –16 % 211 Mēbeles B,C 1 259 000 – 260 000 999 000 –21 % 2120 Tehnisko ierīču un iekārtu iegāde un atjaunošana B,C 2 635 000 –1 096 000 1 539 000 –42 % 2200 Delegāciju ceļa izdevumi B,C 36 792 000 –5 084 240 31 707 760 –14 % 2202 Mutiskās tulkošanas izmaksas B,C 92 740 000 –27 485 260 65 254 740 –30 % 2204 Dažādi iekšējo sanāksmju izdevumi B,C 3 956 000 –1 897 166 2 058 834 –48 % 2211 Oficiālais Vēstnesis C 5 115 000 – 700 000 4 415 000 –14 % 3200 Ierīču un programmatūru iegāde B 6 700 000 – 716 000 5 984 000 –11 % 3202 Ierīču un programmatūras apkalpošana un uzturēšana B 750 000 618 000 1 368 000 82 %

4.4. Pārnestās apropriācijas

4.4.1. No 2009. gada pārnesto apropriāciju izmantojums

Kā norādīts 12. tabulā, no 2009. uz 2010. gadu tika pārnests EUR 41 miljons. Kopš 2007. gada ikgadējais pārnestais apjoms ir samazinājies no EUR 55 miljoniem līdz EUR 41 miljonam 2009. gadā (samazinājums par 25 %).

12. tabula

No 2009. gada pārnesto apropriāciju izmantojums (pa kategorijām)

(EUR) Kategorija No 2009. gada pārnestās apropriācijas 2010. gada maksājumi Izpildes likme Atceltās apropriācijas 1 2 3=2/1 4=1–2 Štatu saraksts 409 730 296 805 72,4 % 112 925 Citi ar personālu saistīti izdevumi 2 906 972 1 966 167 67,6 % 940 805 Ēkas (II sadaļa) 10 350 850 8 940 101 86,4 % 1 410 749 Datorsistēmas (II sadaļa) 11 464 268 10 009 675 87,3 % 1 454 594 Mutiskās tulkošanas izmaksas 4 758 739 4 404 471 92,6 % 354 268 Delegāciju ceļa izdevumi — — — Oficiālais Vēstnesis 2 091 851 1 265 854 60,5 % 825 998 III sadaļa 6 706 915 5 490 672 81,9 % 1 216 243 Pārdomu grupa 46 556 34 441 74,0 % 12 115 Citi (II sadaļa) 2 326 494 1 833 125 78,8 % 493 369 Reserve — — — Pavisam kopā 41 062 375 34 241 310 83,4 % 6 821 065

No 2009. gada pārnesto apropriāciju izmantojuma likme bija 83,4 %. Lai arī vērojams lielāks izmantojums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kopumā tas vēl nav gaidāmajā līmenī (> 95 %).

Zemā izmantojuma līmeņa galvenie iemesli ir šādi:

— gada laikā PĢS pasūtīto būvdarbu/preču/pakalpojumu daļēja vai pilnīga nenodrošināšana,

— nesaņemti rēķini par nodrošinātiem darbiem/precēm/pakalpojumiem. Būtu jāņem vērā, ka tas neizbēgami rada slogu nākamo gadu budžetā.

4.4.2. Apropriācijas, kas pārnestas no 2010. uz 2011. gadu

Kopējā no 2010. gada uz 2011. gadu pārnesto apropriāciju summa bija EUR 49,8 miljoni, kas ir par EUR 8,7 miljoniem vairāk nekā iepriekšējā gadā (13. tabula).

13. tabula

No 2010. uz 2011. gadu pārnesto apropriāciju izlietojums (pa kategorijām)

(EUR) Kategorija 2010. gada sākotnējais budžets 2010. gada galīgais budžets (13) (final) Saistības Uz 2011. gadu pārnestās apropriācijas Pārnesuma likme 1 2 3 4 5=4/3 Štatu saraksts 323 970 000 323 727 000 315 055 730 458 005 0,1 % Citi ar personālu saistīti izdevumi 23 512 000 23 512 000 21 480 604 3 750 088 17,5 % Ēkas (II sadaļa) 39 917 000 39 602 000 37 707 683 10 083 292 26,7 % Datorsistēmas (II sadaļa) 35 517 000 33 473 000 33 318 186 13 650 299 41,0 % Mutiskās tulkošanas izmaksas 92 740 000 65 254 740 56 155 695 6 082 706 10,8 % Delegāciju ceļa izdevumi 36 792 000 31 707 760 24 823 821 — 0,0 % Oficiālais Vēstnesis 5 115 000 4 415 000 4 415 000 2 411 962 54,6 % III sadaļa 35 939 000 36 169 000 31 729 080 8 449 665 26,6 % Pārdomu grupa 533 000 533 000 353 857 68 310 19,3 % Citi (II sadaļa) 18 517 000 14 158 500 12 816 290 4 807 312 37,5 % Rezerve 6 000 000 6 000 000 — Kopā (neietverot iegādi) 618 552 000 578 552 000 537 855 947 49 761 639 9,3 % Nekustamā īpašuma iegāde 15 000 000 55 000 000 55 000 000 — Pavisam kopā 633 552 000 633 552 000 592 855 947 49 761 639 8,4 %

2010. gadā pārnesto summu pieaugums salīdzinājumā ar 2009. gadu saistīts galvenokārt ar šādām kategorijām:

— citi ar darbiniekiem saistīti izdevumi, jo īpaši komandējumu apropriācijas – par EUR 1,1 miljonu,

— datorsistēmas (II sadaļa), jo īpaši ārēji pakalpojumi un ārējas konsultācijas – par EUR 2,1 miljonu,

— mutiskās tulkošanas izmaksas – par EUR 1,3 miljoniem,

— IT izdevumi III sadaļā – par EUR 2,5 miljoniem,

— citi (II sadaļa): multivides iekārtas atjaunošana konferenču telpās – par EUR 1 miljonu.

4.5. Piešķirtie ieņēmumi

4.5.1. Līdz 2010. gadam uzkrātie piešķirtie ieņēmumi

Līdz 2010. gadam uzkrāto piešķirto ieņēmumu kopējā summa bija EUR 41,7 miljoni. No šīs summas EUR 40 miljoni tika iedalīti, savukārt EUR 1,7 miljonus pārnes uz 2011. gadu (14. tabula). 2010. finanšu gada beigās pieejamā summa bija par 70 % (EUR 4,3 miljoniem) mazāka nekā 2009. gadā. Lai arī vērojama pozitīva attīstība, izlietojot līdz 2010. gadam piešķirtos ieņēmumus, principā budžeta gada beigās piešķirtajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar nulli (Finanšu regulas 10. pants).

14. tabula

Līdz 2010. gadam uzkrāto piešķirto ieņēmumu izlietojums (pa kategorijām)

(EUR) Kategorija Piešķirtie ieņēmumi līdz 2010. gadam Saistības Pieejamie piešķirtie ieņēmumi 1 2 3=1–2 Štatu saraksts 1 813 471 1 813 471 — Citi ar personālu saistīti izdevumi 3 015 226 2 172 592 842 634 Ēkas (II sadaļa) 1 686 125 1 634 793 51 332 Datorsistēmas (II sadaļa) 2 003 020 1 725 134 277 886 Mutiskās tulkošanas izmaksas 9 866 351 9 866 351 — Delegāciju ceļa izdevumi 18 982 681 18 982 681 — Oficiālais Vēstnesis 307 413 307 413 — III sadaļa 1 594 362 1 086 505 507 857 Citi (II sadaļa) 2 464 554 2 399 937 64 617 Rezerve — — — Kopā 41 733 201 39 988 877 1 744 325

2010. gada beigās pieejamās summas galvenokārt attiecas uz:

— citiem ar personālu saistītiem izdevumiem attiecībā uz silītēm un bērnu pieskatīšanas iestādēm – EUR 0,7 miljoni,

— datorsistēmām, jo īpaši ārējiem pakalpojumiem un konsultācijām – EUR 0,3 miljoni,

— III sadaļā – delegāciju ceļa izdevumu “paketēm” saistībā ar KDAP/KĀDP – EUR 0,5 miljoni.

4.5.2. 2010. gadā uzkrātie piešķirtie ieņēmumi

2010. gadā uzkrāto piešķirto ieņēmumu summa ir EUR 32 miljoni (15. tabula). No šīs summas EUR 4,7 miljonus izmantoja finanšu gada laikā, savukārt summu EUR 27,3 miljonu apjomā pārnesa uz 2011. gadu saskaņā ar Finanšu regulas 10. pantu.

15. tabula

2010. gadā uzkrāto piešķirto ieņēmumu izlietojums (pa kategorijām)

(EUR) Kategorija Piešķirtie ieņēmumi 2010. gadā Saistības Pieejamie piešķirtie ieņēmumi 1 2 3=1–2 Pieejamie piešķirtie ieņēmumi 1 230 778 1 230 778 Citi ar personālu saistīti izdevumi 1 216 173 7 865 1 208 308 Ēkas (II sadaļa) 978 547 356 001 622 546 Datorsistēmas (II sadaļa) 892 045 191 624 700 421 Mutiskās tulkošanas izmaksas 2 227 077 2 227 077 Delegāciju ceļa izdevumi 23 359 896 3 654 819 19 705 077 Oficiālais Vēstnesis 250 228 250 228 III sadaļa 1 038 349 49 673 988 675 Citi (II sadaļa) 837 496 425 038 412 459 Rezerve — — — Kopā 32 030 590 4 685 020 27 345 569

Lielākā daļa (76 %) piešķirto ieņēmumu ir saistīti ar delegāciju ceļa izdevumiem (EUR 23,4 miljoni II sadaļā un EUR 0,9 miljoni III sadaļā). Summa EUR 2,2 miljonu apjomā no mutiskās tulkošanas skaidrojama ar papildu maksājumiem par dažām valodām.

Pārējie galvenokārt ir saistīti ar citu iestāžu atmaksātajām summām par dažādām darbībām un sistēmām, piemēram, dalība kopējā finanšu sistēmā ar Padomi, maksas par vietām Padomes silītē un citas maksas un atmaksas, kas saistītas ar Padomes administratīvām darbībām.

(1) LESD 316. pants: “Eiropas Parlamenta, Eiropadomes un Padomes, Komisijas, kā arī Eiropas Savienības Tiesas izdevumus uzrāda atsevišķās budžeta daļās, neskarot dažus īpaši izveidotus kopīgus izdevumu posteņus.”

(2) Inflācija 2009.–2010. gadā: 2,0 %, atalgojumu pielāgošana un mutiskās tulkošanas izmaksu pieaugums – 2,2 %.

(3) 2009. gadā rezervi samazināja par EUR 1,06 miljoniem, lai finansētu Pārdomu grupas darbu.

(4) Grozījumu vēstules kopējā ietekme (15639/1/09) uz Padomes 2010. gada provizorisko budžeta projektu – EUR 25 miljoni – ietver EUR 23,5 miljonus kā palielinājumu + EUR 1,5 miljonus kā līdzekļus, kas iezīmēti no EUR 2,5 miljonu rezerves

(5) Galīgais budžets pēc EUR 40 miljonu samazinājuma saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu 2009. gada decembrī bija EUR 563 miljoni.

(6) 6 Eiropadomes sanāksmes un 1 samits ar eurozonas valstu un valdību vadītājiem 2010. gadā

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (COM(2009) 126, galīgā redakcija) par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos.

(8) 14329/10 FIN 428. Grozījumu vēstule Nr. 1 attiecībā uz 2011. gada budžeta projektu.

(9) Ietver apropriāciju iekšējos pārvietojumus

(10) 2009. gadā vidējais aizņemto amata vietu līmenis bija 91 %. Attiecīgajām apropriācijām abos gados piemēroja vienotas likmes samazinājumu 7 % apjomā.

(11) Saskaņā ar Lēmumu 111/07 PĢS pārskaita 66 % no neizmantotās summas delegātu ceļa izdevumu finansējumam, kas jāizlieto tajā pašā budžeta gadā. 2010. gadā minētā summa bija EUR 13,2 miljoni.

(12) Neto summa > EUR 250 000.

(13) Ietver apropriāciju iekšējos pārvietojumus