[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 17.1.2006

COM(2006) 9 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai

{SEC(2006) 49}

KOMISIJAS PAZIŅOJUMSPADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai

1. IEVADS UN VISPāRīGA INFORMāCIJA

2004. gads bija vienpadsmitais gads pēc kārtas, par kuru Eiropas Revīzijas palāta sagatavoja apliecinājuma paziņojumu (DAS) par maksājumu apropriāciju daļu. 2004. gadā DAS par vispārējo budžetu bija pozitīvs attiecībā uz tiem maksājumiem, kas saistīti ar administratīvajiem izdevumiem, pirms-iestāšanās atbalstu un to lauksaimniecības izdevumu daļu, kas atrodas Integrētās vadības un kontroles sistēmas (IACS) pārvaldībā. Tas atbilst apmēram 35 % budžeta izdevumu.

DAS atspoguļo to, cik sarežģīti ir jautājumi, kurus risina Komisija ES budžeta izpildes gaitā, kā arī problēmas, ar kurām tā saskaras, lai sniegtu Revīzijas palātai apmierinošus revīzijas pierādījumus. Sabiedrība apliecinājuma paziņojumu ar iebildumiem uztver kā smagu kritiku tam, kā Komisija pārvalda Eiropas Savienības finanšu līdzekļus. Šie ir divi iemesli, kādēļ Komisija ir nospraudusi stratēģisku mērķi savu pilnvaru laikā panākt pozitīvu DAS.

Komisija savā 2005. gada jūnija “Integrētas iekšējās kontroles struktūras plānā"[1] min priekšlikumus Kopienas integrētai kontroles struktūrai, kuras uzdevums būtu šī mērķa sasniegšana. Šis paziņojums ierosināja integrētu struktūru, kas nodrošinātu efektīvāku ES fondu iekšējo kontroli un, tā kā tas atbilst Revīzijas palātas atzinumam Nr. 2/2004[2] par efektīvu integrētas iekšējās kontroles struktūru, tā varētu kalpot par pienācīgu pamatu Revīzijas palātai, sagatavojot savus apliecinājuma paziņojumus.

Šajā paziņojumā:

- tiek ziņots par veiktajiem pasākumiem, lai sasniegtu jūnija paziņojumā noteiktos mērķus,

- tiek norādīts uz galvenajiem trūkumiem, kas minēti trūkumu novērtējumā[3], kurā ņemts vērā arī Revīzijas palātas 2004. gada ziņojums,

- tiek atspoguļoti turpmākie pasākumi, kas jāveic saskaņā ar ECOFIN 2005. gada 8. novembra slēdzieniem,

- un, pamatojoties uz iepriekš minēto, ir noteiktas galvenās konkrētās darbības, kas jāveic, un Padomes, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta loma, lai izveidotu drošu un darbojošos integrētu iekšējās kontroles struktūru, kas nodrošinātu kā Komisijas, tā visbeidzot arī Revīzijas palātas pārliecību par darījumu ticamību.

2. KONKRēTI PRIEKšLIKUMI PASāKUMIEM LAIKA POSMā NO 2006. LīDZ 2007. GADAM

Tālāk minētie priekšlikumi ir sakārtoti tematiski, katram no tiem pievienojot aprakstu par katra pasākuma konceptuālo izstrādi, iekļaujot atzinumu par vienoto revīziju, plānu, trūkumu novērtējumu un ECOFIN 2005. gada 8. novembra slēdzieniem. Četras pasākumu [4] tēmas ir šādas:

- vienkāršošana un kopēji kontroles principi (pasākumi 1.-4.),

- paziņojumi par līdzekļu pārvaldību un revīzijas ticamība (pasākumi 5.-8.),

- vienota revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un ieguvumu un izmaksu prioritāšu noteikšana (pasākumi 9.-11.),

- nozarēm raksturīgi trūkumi (pasākumi 12.-16.).

2.1. Vienkāršošana un kopēji kontroles principi

Lai panāktu līdzsvaru starp to, kā nodrošināt atbilstošu kontroli un izvairīties no apgrūtinošām atbilstības un birokrātiskām prasībām, ar integrēto struktūru tiks ieviesti kopēji principi, kas uzsver skaidrību, vienkāršību un vienotu pieeju uzskaites pamatā esošo darījumu kļūdas riska novērtēšanai. Šī pieeja jāiekļauj likumdevējas iestādes apsvērumos, pievēršot uzmanību piemērotai kontroles pasākumu ķēdei un dažādo dalībnieku atbildībai.

1. pasākums: Pārskatīt ierosināto tiesību aktu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam vienkāršošanu

Plānā minēts, ka uzdevums “izpētīt iespēju vairāk vienkāršot EK līdzekļu pārvaldību un nodrošināt, ka kontroles prasības ir proporcionālas riskiem” ir galvenais pilnveidojums, kas jāievieš Kopienas līdzekļu pārvaldībā, un tajā ir ierosināti tiesību akti laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam.

Padome nostiprināja šo pieeju Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) secinājumu 5. punktā: “Noteikumos, kuri jāpieņem plānošanas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, būtu jāiekļauj kontroles prasību vienkāršošana, vienlaikus sniedzot piemērotas garantijas”.

Trūkumu novērtējums norādīja arī uz to, ka visos līdzekļu pārvaldības veidos ir jomas, kurās nelikumības un pārkāpumi ir novērojami biežāk, kam par iemeslu ir tas, ka saņēmēji saskaras ar grūtībām, piemērojot atbilstības kritērijus un citus nosacījumus. Vienkāršošana varētu novērst šāda veida pārkāpumus. Ir jāsamazina saņēmējiem uzliktais administratīvais slogs un pēc iespējas jāvienkāršo noteikumu pareiza piemērošana, ko veic starpniekiestādes.

Apspriežot tiesību aktus laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, Komisija apsvērs reglamentējošo noteikumu vienkāršošanu. Padome un Eiropas Parlaments varētu atbalstīt šādas iniciatīvas.

2. pasākums: Iekļaut integrētas kopējās iekšējās kontroles principus priekšlikumā pārskatīt Finanšu regulu

Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) secinājumos (6. punkts) teikts, ka “ir iespējams paredzēt vispārīgus kopīgus principus un elementus saistībā ar iekšējo kontroli”, kas varētu palīdzēt “optimizēt pašreizējo kontroles sistēmu lietderīgumu, ekonomiskumu un efektivitāti”.

Komisijas dienestu veiktais trūkumu novērtējums parādīja visaptveroša, uz kopīgiem principiem pamatota, tiesiskā regulējuma nepieciešamību. Tas nodrošinātu to, ka visas ieinteresētās personas ievērotu kontroles principu pamatkopumu, un arī Revīzijas palātai būtu skaidrs pamats vadības procesu un procedūru revīzijai. Lai raksturotu iekšējās kontroles kā budžeta principa apjomu un nostādnes, 2. pielikumā ir pievienots pirmais projekts.

Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāizmanto izdevība konsultēties par pārskatāmo Finanšu regulu, lai sniegtu savu atzinumu par nepieciešamību ieviest efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli kā budžeta principu, nosakot kopēju standartu.

3. pasākums: Izveidot un saskaņot kontroles stratēģijas un to ticamības pierādījumus

Kā noteikts plānā, integrētās iekšējās kontroles sistēmas galvenais mērķis ir nodrošināt un sniegt pierādījumus tam, ka ir izstrādātas uzraudzības un kontroles sistēmas, kas pienācīgi samazina pārkāpumu risku.

Trūkumu novērtējums parādīja, ka tai kontroles stratēģijai, ko izmanto attiecīgajā dienestā vai programmā, bieži iztrūkst visu elementu atbilstoša definīcija un to izklāsts

ECOFIN uzsver (3. punktā), ka “būtu jāuzlabo kontroles pasākumi un ticamība, pilnveidojot esošas kontroles struktūras”, kas atbilst Komisijas viedoklim, ka ticamība lielā mērā jau tiek nodrošināta un, efektīvāk strukturējot tās izklāstu, ticamības pamatojums būs labāk saprotams Revīzijas palātai un budžeta izpildes apstiprināšanas iestādei.

Eiropas Parlaments pieprasīja, lai gada kopsavilkuma pārskatu paraksta fiziska persona. Komisija uzskata, ka, apstiprinot kopsavilkuma pārskatu, tā pilnībā apzinās savu politisko atbildību par budžeta izpildi un apliecina savu politisko atbildību pret iestādi, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi. Komisija ir pārliecināta par to, ka nebūtu lietderīgi aizstāt šo kolektīvo atbildību ar vienas fiziskas personas parakstu. Tomēr Komisija tieksies kopsavilkuma pārskatā skaidrāk uzsvērt savu politisko atbildību. Katrā politikas jomā Komisija nostiprinās spēkā esošās kontroles stratēģijas un uzlabos savu darbības pārskatu kopsavilkumus. Uzlabojot Komisijas dienestu gada darbības pārskatu vadlīnijas, skaidri tiks noteikta attiecīgā ģenerāldirektora atbildība par kļūdas riska efektīvu vadību attiecībā uz uzskaites pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, tādējādi veicinot to, ka gada darbības pārskati kalpos par stabilu pamatu Revīzijas palātas sagatavotajiem apliecinājuma paziņojumiem.

Jāpanāk, lai Revīzijas palātas apliecinājuma paziņojumu metodoloģija tiktu sagatavota, galvenokārt pamatojoties uz Komisijas dienestu gada darbības pārskatiem un saistītajiem Komisijas kopsavilkuma pārskatiem, veltot uzmanību kļūdu riska efektīvai vadībai attiecībā uz uzskaites pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

4. pasākums: Uzsākt starpiestāžu dialogu par riskiem, kas būtu pieņemami uzskaites pamatā esošajos darījumos

Atzinums par “vienoto revīziju” ieviesa “pieņemama kļūdas riska" jēdzienu, kurš, apspriežot plānu, tika attīstīts tālāk par pietiekamas ticamības definīciju attiecībā uz kļūdas riska vadību uzskaites pamatā esošajos darījumos. Eiropas Parlaments jautājuma politisko analīzi sniedza savā rezolūcijā par 2003. gada apstiprināšanu, kurā tas arī aicināja Padomi sadarboties ar Parlamentu un Komisiju, lai visaptverošas kontroles un revīzijas sistēmas izveidošanai piešķirtu vajadzīgo prioritāti un politisko impulsu.

Atbilstoši augstāk minētajam, ECOFIN secinājumu 17. punktā Padome atzina, ka tai ar Eiropas Parlamentu ir jāpanāk vienota izpratne par riskiem, kas būtu pieņemami uzskaites pamatā esošajos darījumos, ņemot vērā arī ES finansējuma daudzgadu raksturu. Komisija arī uzskata, ka šāda vienošanās varētu palīdzēt Revīzijas padomei sagatavot apliecinājuma paziņojumus, jo tajā ir izskaidrotas budžeta izpildes apstiprināšanas iestādes, prasības un tā ļauj nodrošināt pārbaužu izmaksu un uzlabot sagaidāmo ieguvumu atbilstību.

Komisija 2006. gada martā uzsāks starpiestāžu dialogu par galvenajiem principiem, kas jāņem vērā attiecībā uz riskiem, kas būtu pieņemami uzskaites pamatā esošajos darījumos. Pamatojoties uz šo dialogu, Padomei un Eiropas Parlamentam līdz 2006. gada beigām vajadzētu vienoties par šiem riskiem.

2.2. Paziņojumi par līdzekļu pārvaldību un revīzijas ticamība

Līdzekļu pārvaldītāju paziņojumi pastiprina to atbildību un kalpo par stimulu Kopienas līdzekļu pārvaldītājiem novērtēt un uzlabot izmantojamās kontroles sistēmas. Kopā ar neatkarīgu revidentu apliecinājumu tie ir daļa no struktūras, kas nodrošina kā Komisijas, tā visbeidzot arī Revīzijas palātas pārliecību par darījumu ticamību.

5. pasākums: Veicināt paziņojumus par līdzekļu pārvaldību operatīvā līmenī un kopsavilkumu pārskatus valsts līmenī

Savā paziņojumā par plānu Komisija iekļāva Eiropas Parlamenta priekšlikumu, ko tas izteica savā rezolūcijā par 2003. gada apstiprināšanu, par to, ka dalībvalstīm ir jānodrošina ikgadējās ex-ante atbilstības deklarācijas un ex-post deklarācijas par pārskatu ticamību augstākajā politiskajā līmenī.

Komisijas dienestu veiktais trūkumu novērtējums parādīja virkni jomu, kurās paziņojumi par līdzekļu pārvaldību varētu uzlabot pārraudzību un pārbaudes jo īpaši dalītas, kopīgas un netiešas centralizētas līdzekļu pārvaldības gadījumā.

Jautājums par dalībvalstu paziņojumiem saskārās ar zināmu ECOFIN iebildumu, kura secināja, ka “esošās operatīvā līmeņa deklarācijas var būt nozīmīgs garantijas līdzeklis" (12. punkts), tomēr tā neatzina paziņojumu valsts līmenī lietderību.

Ņemot vērā augstāk minēto secinājumu, Komisija centīsies nodrošināt, lai līdzšinējie paziņojumi un tie, kurus noteiks jaunajos tiesību aktos, nodrošinātu lielāko iespējamo ietekmi un uzlabotu attiecīgo kontroles struktūru efektivitāti dalītas un netiešas centralizētas līdzekļu pārvaldības gadījumā. Turklāt, ņemot vērā lielo starpniekiestāžu skaitu, viena kontaktpunkta izveidošana, kā piemēram, koordinējošās iestādes lauksaimniecības nozarē, varētu dot ievērojamu labumu, jo tas veicinātu kontroles procedūru saskaņotu piemērošanu, veicot apmācību un sniedzot ieteikumus, kā arī valsts līmenī veidotu sintēzi no tām garantijām, ko sniedz katra darbības pārvaldība, un tiem pasākumiem, kas tiek veikti trūkumu novēršanai.

Dalībvalstīm vajadzētu nozīmēt koordinējošu iestādi katrā politikas jomā, kas, piemēram, sniegtu visām ieinteresētajām personām pārskatu par dalībvalstī veiktu Kopienas pasākumu ticamību dalītas un netiešas centralizētas līdzekļu pārvaldības gadījumā. Dalībvalstu sadarbība ir nepieciešama, ja jānodrošina šāda noteikuma iekļaušana jaunajos tiesību aktos un jāveicina tā ieviešana, īstenojot noteikumus un ieteikumus, kas pielāgoti pasākumiem, kas jāveic, lai nodrošinātu ticamību Kopienas finansējumam attiecīgajā politikas jomā.

6. pasākums: Pārbaudīt paziņojumu par līdzekļu pārvaldību lietderību jomās, kur netiek veikta dalīta un netieša centralizēta līdzekļu pārvaldība

Ārējās politikas un, gan mazākā mērā, iekšējās politikas jomā paziņojumiem par līdzekļu pārvaldību varētu būt svarīga loma, lai pievērstu lielāku uzmanību tam, cik nozīmīga ir efektīva iekšējā kontrole, kā jau tas uzsvērts attiecībā uz dalīto līdzekļu pārvaldību.

Komisija izpētīs iespēju ieviest paziņojumus par līdzekļu pārvaldību tur, kur tas būtu lietderīgi dalītas un netiešas centralizētas līdzekļu pārvaldības gadījumā.

Padomei un Eiropas Parlamentam vajadzētu rūpīgi pārbaudīt, vai jaunajos tiesību aktu projektos ierosinātās iekšējās kontroles struktūras un procedūras ir atbilstošas.

7. pasākums: Veicināt labo praksi, lai uzlabotu ieguvumu un izmaksu attiecību revīzijās projektu līmenī

Vairākos gadījumos plāns norāda, kā neatkarīgi revidenti var palielināt veikto darījumu ticamību. Gan trūkumu novērtējums, gan atzinums par vienoto revīziju norādīja uz neobjektivitātes risku, kad revidentu ir izvēlējies saņēmējs vai starpniekiestāde, vai kad tā atzinumu Komisija tieši nevar izmantot ierobežotā apjoma vai satura dēļ.

Ekspertu grupa apsprieda iespēju izmantot „iepriekš saskaņotas procedūras”, kam nepārprotami nepieciešama svarīgāko veicināšanas kritēriju pārskatāma pārbaude un būtu salīdzinoši augstāks ticamības līmenis pie noteiktajām izmaksām.

Pamatojoties uz savu dienestu plašo pieredzi ar revīzijas sertifikātiem, Komisija izstrādās priekšlikumus, lai uzlabotu neatkarīgo revīzijas iestāžu ticamības līmeni projektos.

Dalībvalstīm ir aktīvi jāveicina neatkarīgu revīziju rezultātu izmantojamība kontrolē un jāiekļauj šis aspekts savos norādījumos par ES līdzekļu kontroli.

8. pasākums: Veicināt augstākajām revīzijas iestāžu papildu ieguldījumu

Plāns nosaka, ka augstāko revīzijas iestāžu uzdevums ir „nodrošināt uzraudzību pār valsts kontroles ietvaru ES fondiem”, kā arī sniegt neatkarīgu atzinumu par paziņojumiem par līdzekļu pārvaldību.

Trūkumu novērtējums min virkni dalītas līdzekļu pārvaldības jomu, kur augstākās revīzijas iestādes varētu palielināt ticamību par ES līdzekļu pārvaldi, sniedzot atzinumu, vai arī veicot nacionālo fondu, no kuriem tiek līdzfinansēti kopienas projekti, revīzijas.

Padome (14. punkts) atzina, ka dažas augstākās revīzijas iestādes vēlas apspriest to, kā, neapdraudot savu neatkarību, tās turpmāk varētu palielināt savu ieguldījumu integrētā kontroles struktūrā, kas pārvalda ES līdzekļus. Eiropas Savienības augstāko revīzijas iestāžu vadītāju kontaktkomiteja arī turpmāk dos savu ieguldījumu kontroles struktūras uzlabošanā un turpinās to darīt arī 2006. gadā[5].

Sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu Komisija veicinās dialogu ar augstākajām revīzijas iestādēm un analizēs, kā, pamatojoties uz esošajiem augstāko revīzijas iestāžu atzinumiem, uzlabot un pastiprināt ticamību.

Dalībvalstīm būtu jāuzaicina to valsts un reģionālie parlamenti, lai tie lūgtu savas augstākās revīzijas iestādes veikt revīziju un sniegt atzinumu par ES līdzekļu izmantošanu attiecīgajā līmenī. Šo atzinumu secinājumi būtu jāiesniedz arī Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai.

2.3. Vienotas revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un ieguvumu un izmaksu prioritāšu noteikšana

Lai samazinātu pārbaužu dublēšanos un palielinātu uzraudzības līmeni, ko var sasniegt ar pieejamo resursu palīdzību, apmaiņa ar precīzi definētu un dokumentētu kontroles informāciju varētu piešķirt ticamību visos līmeņos veiktajām kontrolēm. Formāls ieguvumu un izmaksu novērtējums katrā līmenī ļaus parādīt, ka veiktās kontroles ir samazinājušas kļūdas risku uzskaites pamatā esošajos darījumos.

9. pasākums: Izstrādāt efektīvus instrumentus revīzijas un pārbaužu rezultātu apmaiņai un veicināt vienotas revīzijas pieeju

Atbilstoši „vienotas revīzijas” koncepcijai, apmaiņa ar revīzijas datiem ir pamatelements, lai uzlabotu revīzijas un kontroles mērķu nospraušanu. Plāns paredz, ka „ir jākoordinē darba programmas un katrai kontroles iestādei jānodrošina pieeja citu veiktā darba rezultātiem”. Trūkumu novērtējumā atzīmēts, cik vēlama ir apmaiņa ar revīzijas datiem visos līdzekļu pārvaldības veidos: gan starp Komisijas dienestiem, gan, izmantojot kontroles ķēdi, starp Komisiju un dalībvalstīm vai trešajām valstīm. ECOFIN (6. punkts) pieprasīja skaidrojumu jēdzienam „vienotā revīzija saistībā ar iekšējo kontroli”.

Komisija veicinās revīzijas informācijas apmaiņu un darbu koordinēšanu starp dažādām ieinteresētajām personām, pamatojoties uz esošo grāmatvedības sistēmu un tās instrumentiem, kas ļauj sekot revīzijas norisei.

Dalībvalstis tiek aicinātas turpināt aktīvi sadarboties ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, lemjot par revīziju stratēģiju un vadlīnijām, plānojot revīzijas, kā arī apmainoties ar rezultātiem un informāciju par turpmākajiem pasākumiem.

10. pasākums: Sagatavot pārbaužu izmaksu sākotnēju aprēķinu un analīzi

Revīzijas palātas atzinums par vienoto revīziju un plāns norādīja uz to, ka jāsasniedz atbilstošs līdzsvars starp pārbaužu ieguvumiem un izmaksām.

Trūkumu novērtējums parādīja, ka lielākajai daļai Komisijas dienestu nepieciešams ievērojami uzlabot izmaksu aprēķina sagatavošanu.

Padome (5. punkts) pieprasīja Komisijai izvērtēt pārbaužu izmaksas pa izdevumu jomām.

Pamatojoties uz atbilstošu metodoloģiju, kā pirmo soli sīki izstrādātas pārbaužu izmaksu analīzes virzienā Komisija aprēķinās pamatizdevumus galvenajās izdevumu jomās, rezultātus tā plāno paziņot 2007. gada sākumā.

Dalībvalstis tiek aicinātas izmaksu uzskaiti par dalītas un netiešas centralizētas līdzekļu pārvaldības izdevumu pārbaudēm iesniegt savlaicīgi un salīdzināmā formā, kuru noteiks Komisija.

11. pasākums: Uzsākt izmēģinājuma projektus ieguvumu novērtēšanai

Papildus plānā minētajiem apsvērumiem par ieguvumu un izmaksu attiecību un Padomes secinājumiem, trūkumu novērtējums arī parādīja grūtības noteikt to ieguvumu lietderību un apjomu, kas tiek gūti dažādos iekšējās kontroles aspektos, cita starpā, reputācija, atturoša/preventīva iedarbība, priekšrocības, ko gūst, apmainoties ar labo pieredzi dažādās saņēmēju grupās.

Paturot prātā šīs grūtības, Komisija uzsāks izmēģinājuma projektu par iekšējās politikas jomām, tai skaitā izpēti, lai noteiktu konkrētās kontroles stratēģijas ieguvumus, iekļaujot ieguvumu un izmaksu pieeju uzskaites pamatā esošo darījumu kļūdas riska vadībā.

Padome un Eiropas Parlaments tiek lūgti iekļaut šo izmēģinājuma pētījumu rezultātus savos apsvērumos par riskiem, kas būtu pieļaujami uzskaites pamatā esošajos darījumos.

2.4. Nozarēm raksturīgi trūkumi

Atsevišķo ES politiku izteikti neviendabīgā rakstura dēļ integrētajai struktūrai, lai to īstenotu optimāli, jābūt elastīgi pielietojamai. Pamatojoties uz sīki izstrādāto analīzi, kas veikta trūkumu novērtējumā, Komisijas dienesti tagad var ieviest atbilstošas kontroles metodes un piemērotu atskaišu sistēmu, lai nodrošinātu šo metožu efektivitātes vieglu pierādāmību.

12. pasākums: Novērst trūkumus, ko atklājuši iesaistītie dienesti [6]

Plānā Komisija saviem dienestiem [7] deva rīkojumu noteikt trūkumus un ieteikt darbības plānu kontroles struktūras pilnveidošanai, lai Revīzijas palāta tajā gūtu nepieciešamo ticamības apliecinājumu. Trūkumu novērtējuma ziņojums[8] tika apspriests ar ekspertu grupu, kuru veidoja dalībvalstu pārvaldes iestāžu pārstāvji.

Katra dienesta veiktais trūkumu novērtējums sniedz sīki izklāstītu salīdzinājumu starp kontroles principiem, kurus savā atzinumā par vienoto revīziju ir noteikusi Revīzijas palāta, un tiem kontroles principiem, kuri darbojas pašreiz vai tiek paredzēti tiesību aktos laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Pēc neformāliem divpusējiem kontaktiem ar Revīzijas palātas darbiniekiem, šie trūkumu novērtējumi tagad ir atjaunināti.

Katrs Komisijas dienests veiks pasākumus parastajā stratēģiskās plānošanas un programmas cikla kārtībā, lai ar ikgadējo vadības plānu palīdzību novērstu šos trūkumus, un ziņos par sasniegto ikgadējos darbības pārskatos.

Dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar Komisijas dienestiem, lai īstenotu šādus pasākumus, un gadījumos, kad pasākumu īstenošanai nepieciešami grozījumi tiesību aktos, Padomei un Eiropas Parlamentam vajadzētu uzklausīt priekšlikumus par šādu grozījumu veikšanu.

13. pasākums: Analizēt dalītas līdzekļu pārvaldības kontroles metodes (jo īpaši attiecībā uz struktūrfondiem) reģionālā līmenī un līdzšinējo paziņojumu kvalitāti

Kā pieprasījusi ECOFIN padome, pamatojoties uz gada pārskatiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 438/2001 13. pantu dalībvalstu valsts iestādēm ir jāiesniedz līdz 2006. gada 30. jūnijam, kā arī uz Komisijas dienestu veiktajām revīzijām, Komisija līdz 2006. gada beigām pārbaudīs, kā šobrīd tiek ieviestas kontroles metodes struktūrfondu uzraudzībai nozaru un reģionu līmenī, veicot pārbaudes izlases kārtā, pārbaudot maksātājas iestādes un likvidētājas iestādes, kā arī līdzšinējo pārskatu un deklarāciju vērtību.

Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai attiecīgā informācija, kas valsts iestādēm ir jāsniedz saskaņā ar 13. pantu par struktūrfondiem, tiktu iesniegta atbilstoši ierosinātajam grafikam. Jautājums par to, kā dalībvalstis visefektīvāk un lietderīgāk var Komisijai apliecināt ticamību, arī tiks apspriests divpusējās ikgadējās sanāksmēs ar dalībvalstu revidentiem.

14. pasākums: Sniegt lielāku atbalstu kļūdas riska vadībai struktūrfondos

Plāns atklāja vairākas jomas, kurās attiecībā uz struktūrfondiem [9], nepieciešami uzlabojumi, kas varētu pilnveidot kļūdas riska vadību uzskaites pamatā esošajos darījumos kā šobrīd, tā arī vēlākā laika posmā.

Padome (ECOFIN slēdzienu 6. punkts) pieprasīja skaidrojumu par vairākiem jautājumiem, kuru lielākā daļa tika minēta trūkumu novērtējumā. Veicot sistemātiskākas pārbaudes un intensīvāk sniedzot saņēmējiem informāciju, atbildīgie dienesti pilnveidos pašreizējos ieteikumus, lai saņēmēji un starpnieki varētu izkopt mērķtiecīgu pieeju kļūdu samazināšanā uzskaites pamatā esošajos darījumos. Īpaša uzmanība tiks veltīta arī maksātāju iestāžu lomai un atbildībai, sniedzot garantijas par struktūrfondiem.

Dalībvalstis tiek lūgtas atbalstīt ieteikumu par struktūrfondiem izstrādi un ieviešanu tur, kur tas visvairāk nepieciešams, kā arī to sniegšanu un izplatīšanu.

15. pasākums: Veicināt „uzticēšanās līgumu” iniciatīvu attiecībā uz struktūrfondiem

Plāns atzīst „uzticēšanās līgumus” kā iniciatīvu, kas var efektīvi nodrošināt kontroli visā plānošanas periodā.

Trūkumu novērtējums atzīmē, ka „uzticēšanās līgumu” iniciatīva piedāvā revīzijas palīdzību katru gadu, ko var salīdzināt ar kārtību, kāda tiek piedāvāta jaunajam periodam, tādēļ tā ir jo īpaši interesanta kā mehānisms, lai uzlabotu šā plānošanas perioda ticamības apliecinājumu, un kā proaktīvs līdzeklis, lai sagatavotos nākamajam plānošanas periodam.

ECOFIN slēdzienā (11. punkts) tagad ir dots papildus impulss šai darbībai un nesen piecas dalībvalstis (Dānija, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Apvienotā Karaliste) politiskā līmenī ir apņēmušās parakstīt šādus līgumus.

Dalībvalstīm attiecībā uz struktūrfondiem būtu jāievieš „uzticēšanās līgumi”, lai nodrošinātu ticamības apliecinājumu pašreizējā laika posmā, kā arī lai sagatavotu pamatu nākamajam plānošanas periodam. Tām valstīm, kuras to neizdarīs, vajadzētu parādīt to, kā tās nodrošinās salīdzināmu ticamības apliecinājumu pašreizējā laika posmā un kā tās sagatavos savas kontroles sistēmas nākamajam plānošanas periodam .

16. pasākums: Izveidot vienotas vadlīnijas katrai politikas grupai

Plāns pieprasa rīcību, lai „uzlabotu sadarbības pasākumus saskaņā ar „vienotās revīzijas” metodi un pilnveidotu esošās vadlīnijas par revīzijas metožu kopējiem principiem un standartiem, galvenās kontroles un stratēģijas pārbaudēm uz vietas”.

Kā norādīts trūkumu novērtējumā, ievērojami panākumi jau ir gūti daudzās politikas grupās, veicot divpusējas pārrunas par kļūdu biežumu, atmaksātajām summām, revīzijas pieejām (riska un izlases veida pārbaudēm) un pārbaudēm uz vietas. Šīs iniciatīvas tiks nostiprinātas 2006. gada laikā.

Lai nodrošinātu to, ka katrai politikas grupai tiek pieņemta viendabīga pieeja, kas saskanētu ar iekšējo kontroles struktūru, Komisija 2006. un 2007. gadā oficiāli noformēs vadlīnijas katrai politikas grupai.

Tā kā šis pamatā ir Komisijas iekšējs pasākums, Padome, Parlaments un Revīzijas palāta gūtu labumu no šajā jomā panāktajiem sasniegumiem, saņemot no dienestiem skaidrākus un atbilstošākus ikgadējos darbības pārskatus.

3. SECINāJUMI

Komisijai un dalībvalstīm kopā jāpanāk, lai Revīzijas palāta varētu pārliecināties par progresu centienos panākt pareizu kļūdu riska pārvaldību (ievērojot pieļaujamās kļūdas robežas).

Katrs dienests centīsies novērst trūkumus, kas minēti trūkumu novērtējumā. Pamatojoties uz to, ka pozitīvi atzinumi ir saņemti par administratīvajām izmaksām, pirmspievienošanās atbalstu, Eiropas Attīstības fondu un to lauksaimniecības izdevumu daļu, ko pārvalda integrētās administrācijas un kontroles sistēma, kā pirmie horizontālā līmeņa jautājumi tiks risināti tie, kas attiecas uz iekšējām politikām un struktūrfondiem.

Tomēr apmēram 80 % no budžeta Komisija ievieš kopā ar dalībvalstīm, un tā sagaida, ka arī dalībvalstis izveidos un pareizi pielietos atbilstošu kontroles struktūru. Tām vajadzētu nodrošināt, ka veids, kā tās pārvalda naudas līdzekļus Komisijas uzdevumā, samazina nelikumīgu izdevumu rašanās risku līdz pieņemam līmenim, un ka tās to var pierādīt kā saviem, tā Kopienas revidentiem.

Tādēļ Komisija uzstāj, ka, kā norādīts iepriekš un 1. pielikumā, ir nepieciešams dalībvalstu, Padomes un Eiropas Parlamenta atbalsts, lai nodrošinātu veiksmīgu iznākumu Eiropas Savienības un tās pilsoņu interesēs.

PIELIKUMS 1 Summary of action plan and requested support from other Institutions

Simplification and common control principles |

1 | Simplification review of proposed 2007-13 legislation | The Commission will keep under consideration the simplification of the regulatory framework during the negotiations on all the 2007-2013 legislation. Council and the European Parliament are considered to support such initiatives. | June 2006 |

2 | Integrate common internal control principles in the proposal for the revised Financial Regulation | The Council and the European Parliament should use the opportunity of the consultation on the revised Financial Regulation to give their opinion on the need to insert a budgetary principle on effective and efficient internal control providing a common standard. | February 2006 |

3 | Establish and harmonise better the presentation of control strategies and evidence providing reasonable assurance | The Court of Auditors should be able to develop its DAS-methodology so as to rely effectively on the Annual Activity Reports of the Commission services and the related synthesis report at Commission level, focussing on the management of the risk of error in the legality and regularity of the underlying transactions. | End 2006 |

4 | Initiate inter-institutional dialogue on risks to be tolerated in the underlying transactions | The Commission will initiate an inter-institutional dialogue in March 2006 on the basic principles to be considered regarding the risks to be tolerated in the underlying transactions. On this basis, the Council and the European Parliament should reach an initial agreement regarding these risks by end 2006. | December 2006 |

Management declarations and audit assurance |

5 | Promote operational level management declarations and synthesis reports at national level | Member States should designate a national coordinating body per policy area which can for example provide all stakeholders with an overview of the assurance available in respect of Community actions under shared and indirect management in their Member State. The cooperation of Member States is necessary when ensuring such a provision in forthcoming legislation, and steering its implementation via implementing rules and guidance, adapted to the arrangements for providing assurance on Community funds for the policy area. | End 2006 |

6 | Examine the utility of management declarations outside shared and indirect centralised management | Council and the European Parliament should carefully examine the appropriateness of internal control structures and procedures proposed in the new legislative proposals. | Permanent action |

7 | Promote best practices for increasing cost-benefit of audits at project level | Member States should actively participate in enhancing the usability of independent audit results in the chain of control and integrate this aspect in its guidance for controlling EU-funds. | 2006 and later on permanent concern |

8 | Facilitate additional assurance from SAIs | Member States should invite their national and regional Parliaments to ask their SAIs for audit and assurance on EU-funding at their level. The conclusions of these reports should also be made available to the Commission and the European Court of Auditors. | End 2006 |

Single audit approach: sharing of results and prioritising cost-benefit |

9 | Construct effective tools for the sharing of audit and control results & promote the single audit approach | Member States are called on to continue to cooperate actively with the relevant Commission services in fixing audit strategies, audit guidance, planning of audits and sharing of the results and their follow-up. | 2006 and later on permanent concern |

10 | Conduct an initial estimation and analysis in the costs of controls | Member States are asked to deliver data on costs for the control of expenditure under shared and centralised indirect management in good time and in a comparable format to be defined by the Commission. | By February 2007 |

11 | Initiate pilot projects on evaluating benefits | Council and the European Parliament are asked to integrate the results of these pilot studies in their reflections regarding the risks to be tolerated in the underlying transactions. | From mid 2007 onwards |

Sector-specific gaps |

12 | Address the gaps identified by participating services | Member States are called upon to cooperate with the Commission services in the implementation of actions, and where the actions involve changes to legislation the Council and the European Parliament should be open to considering such amendments. | Permanent action |

13 | Analyse the controls under Shared Management (in particular Structural Funds) at regional level and the value of existing statements | Member States should ensure that the relevant information to be provided by the Authorities under Article 13 for Structural Funds, is delivered in accordance with the proposed time table. The issue of how Member States can provide assurance to the Commission in the most efficient and effective manner, will also be discussed during the bilateral annual meetings with the Member States’ auditors. | June 2006 End 2006 |

14 | Provide greater guidance for structural funds on managing the risk of error | Support is requested from Member States in developing and implementing the guidance for Structural Funds where it is most needed, and in its distribution and dissemination. | End 2006 Dissemination: 2007 |

15 | Promote the ‘Contracts of Confidence’ initiative for Structural Funds | Member States should implement for Structural Funds the ‘Contracts of Confidence’ to provide assurance for the current period, and also to lay the groundwork for the next programming period. Those that do not should reflect on how to provide comparable assurance on the present period and how they will prepare their control systems for the next programming period. | September 2006 |

16 | Establish common guidelines per policy family | As this is mainly an internal Commission measure, Council, European Parliament and Court of Auditors should benefit from the progress made in this domain through clearer and more coherent reporting in the Annual Activity Reports of the services. | From 2006 onwards |

PIELIKUMS 2Efektīvas iekšējās kontroles principu izklāsta projekts

1. Budžeta izpilde ir jānodrošina ar katram līdzekļu pārvaldības veidam atbilstošu efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli.

2. Lai nodrošinātu budžeta izpildi, iekšējā kontrole tiek definēta kā process, kas jāpiemēro visos kontroles ķēdes posmos un kas paredzēts, lai nodrošinātu ticamību tālāk minēto mērķu sasniegšanai:

3. darbību efektivitāte un rezultativitāte,

4. finanšu pārskatu ticamība,

5. aktīvu un informācijas aizsargāšana un krāpšanas un nelikumību novēršana un atklāšana,

6. atbilstoša risku, kas saistīti ar uzskaites pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, vadība.

7. Efektīva iekšējā kontrole pamatojas uz vislabāko starptautisko praksi un sastāv no tālāk minētajiem pamatelementiem: uzdevumu nošķiršana, atbilstošas zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas uzdoto uzdevumu izpildei, atbilstoša riska vadības un kontroles stratēģija, ētiskas un morālas uzvedības veicināšana, izvairīšanās no interešu konfliktiem, piemērotas informācijas un ieteikumu izplatīšana, atbilstoša revīzijas izsekojamība, datu integritāte datu sistēmās, izpildes uzraudzības sistēma, procedūras atklātu iekšējās kontroles trūkumu un izņēmumu novēršanai. Šādi pamatelementi ir regulāri jānovērtē.

8. Visu darbību efektīva iekšējā kontrole pamatojas uz šādiem principiem: pārbaužu atbilstība saņēmēja līmenī, saskaņotas risku stratēģijas, kas tiecas līdzsvarot pārbaužu izdevumus un attiecīgā riska līmeni, pārbaužu rezultāti ir pieejami visiem kontroles ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem, skaidri un nepārprotami tiesību akti un ieteikumi, preventīvu sodu piemērošana kontrole ķēdes iespējami agrākā posmā, kā arī atbilstoša līmeņa vadības ikgadēja ticamības apliecinājuma sniegšana, lai nodrošinātu ticamību par uzskaites pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

[1] COM(2005) 252.

[2] OV C107, 30.4.2004., 1. lpp. (atzinums par „vienotu revīziju”).

[3] SEC(2006) 49, kas pievienots šim paziņojumam.

[4] Visu pasākumu pārskats un ar tiem saistītie Padomes un Eiropas parlamenta jautājumi ir pievienoti 1. pielikumā.

[5] Lēmums pieņemts sanāksmē Stokholmā 2005. gada 5. -6. decembrī.

[6] Tūkumu novērtējumā piedalījās ģenerāldirektorāti, kuru darbības apjoms pārsniedza noteiktu maksimālo summu EUR un kas atbilda citiem nepieciešamiem kritērijiem.

[7] Šādu trūkumu novērtējumu lūdza sniegt tikai tiem dienestiem, kam bija vislielākais izdevumu apjoms dažādos līdzekļu pārvaldības līmeņos.

[8] SEC(2005) 1152.

[9] Primārās pārbaudes (pārbaudes par sniegtā pakalpojuma patiesīgumu un par pieprasītajiem izdevumiem) ir vai nu izsmeļošas vai pietiekamas attiecībā uz pārbaužu izdevumiem un priekšrocībām.

Ir atbilstoša riska analīze.

Kļūdu skaits katrā programmā ir novērtēts un paziņots.

Saņēmējiem ir sniegta atbilstoša informācija.

Nopietniem pārkāpumiem tiek piemērotas proporcionālas preventīvas sankcijas.

Īstenotāja iestāde un vadošā iestāde atbilstoši uzrauga primārās pārbaudes.

Visos nepieciešamības gadījumos tiek veikti korektīvi pasākumi.

Maksātājai iestādei ir līdzekļi un resursi, lai iegūtu tai vajadzīgo apliecinājumu no Komisijas pieprasīto summu apstiprināšanai.