LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 388/9

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 388/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“BEELITZER SPARGEL”

ES Nr.: PGI-DE-02167 – 9.2.2016

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Beelitzer Spargel”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar nosaukumu “Beelitzer Spargel” apzīmē sparģeļa (Asparagus officinalis) ēdamos dzinumus. Sparģeļu krūmi ir daudzgadīgi. Audzē etiolētos un zaļos sparģeļus. Etiolētos sparģeļus atkarībā no krāsas iedala baltajā un violetajā kategorijā. Zaļie sparģeļi tiem raksturīgo zaļo krāsu iegūst saules ietekmē. Var audzēt visas sparģeļu šķirnes. Neviena sparģeļu šķirne nav izņēmums. Nosaukums “Beelitzer Spargel” attiecas uz pilnīgi visiem sparģeļiem, ko audzē noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā (sk. norādes un karti 4. punktā).

Atkarībā no šķirnes dzinuma pamatnei, zvīņām un galotnei var būt violeta nokrāsa. Pateicoties regulārai sparģeļu ievākšanai, kas parasti notiek vienreiz vai divreiz dienā, un tūlītējai apstrādei, produkts saglabājas svaigs līdz pat nonākšanai pie patērētāja. Etiolēto sparģeļu dzinumus nogriež augsnes valnī zem zemes, zaļo sparģeļu dzinumus – virs zemes. “Beelitzer Spargel” tirgo kā 16–24 cm garus dzinumus un kā dzinumu gabalus un galotnes. Gabaliem un galotnēm nav jāatbilst prasībai par minimālo garumu 16 cm. Galotnēm vienā galā vienmēr ir sparģeļa asna galotnīte, savukārt gabaliem tās var nebūt.

“Beelitzer Spargel” diametru mēra milimetros. Minimālais diametrs ir 8 mm. Parasti sparģeļus šķiro kategorijās ik pa 4 mm: 8–12 mm, 12–16 mm, 16–20 mm, 20–24 mm, 24–28 mm, 28 mm+. Tomēr patērētāju prasību dēļ var nākties atkāpties no šīs šķirošanas skalas. Piemēram, šķirošanas robežu var pārbīdīt no 12 mm uz 14 mm un no 16 mm uz 18 mm.

Pielaides robežas nav.

Dzinumus tirdzniecībā piedāvā mizotus un nemizotus. Mizošanu var veikt mehāniski vai ar rokām. Sparģeļiem “Beelitzer Spargel” ir jāatbilst ANO/EEK standartā noteiktajām minimālajām prasībām. Tajā jo īpaši minētas šādas īpašības:

— veseli,

— nebojāti (nav pieļaujami produkti, kurus skārusi puve vai citi bojājumi, kas tos padara nederīgus patēriņam),

— tīri, praktiski bez kādiem redzamiem svešķermeņiem,

— svaigi pēc izskata un smaržas,

— praktiski bez kaitēkļiem un praktiski bez kaitēkļu radītiem bojājumiem,

— praktiski bez iespiedumiem,

— bez pārmērīga ārējā mitruma, t. i., pareizi nosusināti produkti, ja tie tikuši mazgāti vai dzesināti ar aukstu ūdeni,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Ir pieļaujami nedaudz izliekti dzinumi. Sparģeļa galotnes zvīņām jābūt lielākoties aizvērtām.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Sparģeļus “Beelitzer Spargel” audzē tikai norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tas attiecas uz audzēšanu un ražas novākšanu uz lauka, kā arī uz tādiem sagatavošanas posmiem kā šķirošana, siešana saišķos un vajadzības gadījumā mizošana. Tādējādi tiek panākts īss ceļš no lauka līdz sagatavošanas vietai un attiecīgi saīsināts transportēšanas attālums un laiks, un tas savukārt palīdz saglabāt svaigumu.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Tāpat kā audzēšana un ražas novākšana, tā arī sagatavošana un iepakošana notiek norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Tādā veidā iespējams nodrošināt galaprodukta svaigumu, jo nav vajadzīgi ilgstoši pārvadājumi. Turklāt izvairīšanās no nevajadzīgi gariem transporta ceļiem ir izšķirošs kvalitātes saglabāšanas faktors, jo tiek nodrošināta aukstuma ķēde un mazināta dzinumu salūšanas iespēja.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Produkta marķējumā iekļauj norādi “Beelitzer Spargel”. Tirdzniecībā “Beelitzer Spargel” var papildus apzīmēt ar šādu logo:

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Teritorija, uz kuru attiecas norāde “Beelitzer Spargel”, ietver Bēlicas sandru (Beelitzer Sander) Potsdamas-Mitelmarkas (Potsdam Mittelmark) apriņķī un daļu no Teltovas-Flēmingas (Teltow Fläming) apriņķa. Apgabala lielums ir izskaidrojams ar vajadzību nodrošināt augseku šai daudzgadīgajai kultūrai.

Ģeogrāfiskā apgabala robežas ir šādas:

austrumos– starppilsētu autoceļi no Zārmundes uz Tremsdorfu (sākot no A10), Šiasu (līdz krustojumam ar L793), Blankenzē, Šēnhāgeni, Ārensdorfu, Mertensmīli, Lībecu, Rūlsdorfu līdz krustojumam ar valsts nozīmes autoceļu B101;

dienvidos– starppilsētu autoceļi no Voltersdorfas apdzīvotās vietas gar valsts nozīmes autoceļu B101 līdz krustojumam ar starppilsētu autoceļu, kas ved no Jaunfrankenfeldes uz Berkenbriku, tālāk virzienā uz Berkenbriku, Gotsdorfu, Kemnicu līdz Buholcai un tad gar valsts nozīmes autoceļu B2 līdz pagriezienam uz Brahvicu, un no šā pagrieziena uz Brahvicu, Šlālahu un Linti;

rietumos– starppilsētu autoceļi no Lintes uz Briku, Dāmelangu, Kameru līdz Golcovai un gar valsts nozīmes autoceļu B102 no Golcovas līdz automaģistrālei A2;

ziemeļos– automaģistrāle A2 (no Brandenburgas savienojuma līdz Verderas trīspusējam krustojumam) un automaģistrāle A10 (no Verderas trīspusējā krustojuma līdz pārvadam pār starppilsētu autoceļu no Zārmundes uz Tremsdorfu).

5. Saikne ar izcelsmes vietu

1) “Beelitzer Spargel” garšu un kvalitāti nosaka apgabalam raksturīgie klimata un augsnes apstākļi. Bēlicas audzēšanas apgabalā valda kontinentāls klimats. Tam raksturīgs neliels nokrišņu daudzums, intensīvs saules starojums un lielas temperatūras svārstības. Temperatūra īsā laikā var svārstīties no nakts salnām līdz krietni virs 25 °C. Pavasarī apgabala apstākļus ietekmē stabili kontinentāli augsta spiediena apgabali virs Polijas. Gada vidējā gaisa temperatūra ir 8,5 °C, vidējais nokrišņu daudzums 530 mm. Augsnes ir vieglas, dziļas smilšaugsnes ar labu aerāciju. Apgabalam raksturīgi šādi augsnes veidi: smilšaugsne (S) un viegla smilšmāla augsne (S1). Labvēlīgie audzēšanas apstākļi un straujā augšana, ko sekmē smilšaugsnes un kontinentālais klimats, ļauj izaudzēt maigu produktu, kam raksturīga līdzsvarota garša bez pārmērīga rūgtuma un nevēlamām piegaršām. Jo lēnāk aug sparģeļi, jo vairāk ir laika izveidoties nevēlamām rūgtvielām un uzkrāties vielām, kuras veicina šķiedrainību. Vietējo apstākļu sekmētā ātrā augšana ievērojami samazina šīs pazīmes. Tā arī būtiski mazina pārmērīga fizioloģiskā rūsinājuma veidošanos. Minētie fakti, proti, maigie dzinumi, nelielais rūgtums un nelielā šķiedrainība, ir iemesli, kuru dēļ produkts ir iecienīts patērētāju vidū. Straujās augšanas iemesli ir, pirmkārt, Bēlicas sandra vieglās smilšaugsnes, kas ļoti ātri uzsilst, un, otrkārt, izteikti saulainie pavasari, kuru laikapstākļus ietekmē Austrumeiropas kontinentālais klimats. Minētais periods ir izšķirošais straujas augšanas faktors ražas novākšanas laikā. Arī zemākas ziemas temperatūras, kas pazemina gada vidējo temperatūru, pozitīvi ietekmē sparģeļu miera periodu un veicina spēcīgu dzinumu veidošanos. “Beelitzer Spargel” garšu raksturo izteikts sparģeļu aromāts. Pateicoties vieglajām smilšaugsnēm un ikdienas ievākšanai, “Beelitzer Spargel” dzinumi ir sevišķi maigi. Ātri uzsilstošās augsnes un spēcīgā saule veicina ātru augšanu un labvēlīgi ietekmē sparģeļu maigumu. Turklāt straujā augšana palīdz nodrošināt taisnus dzinumus. “Beelitzer Spargel” audzēšana Bēlicas sandra laukos piešķir sparģeļiem to nesalīdzināmo, oriģinālo un patīkamo garšu. Turklāt lietpratīgā audzēšana, kas notiek tehnoloģiski augstā līmenī, un audzēšanas un sagatavošanas vietu tuvums ļauj nodrošināt un uzturēt kvalitāti. Senā sparģeļu audzēšanas tradīcija šajā reģionā ir ļāvusi uzkrāt apjomīgas specializētas zināšanas, kas tika un joprojām tiek nodotas no paaudzes paaudzē un atspoguļojas augstajos audzēšanas standartos.

2) “Beelitzer Spargel” audzēšana saistās ar senām tradīcijām. To aizsāka stiklinieks un sīksaimnieks Karls Frīdrihs Vilhelms Hermans (Karl Friedrich Wilhelm Hermann), kas 1861. gadā kļuva par pirmo zemnieku, kurš sparģeļus Belicā audzēja lauka platībās. Lielus daudzumus “Beelitzer Spargel” pilsētas tirgū pārdeva, sākot no 1870. gada. Savukārt 1908. gada 4. aprīlī vietējā avīzē “Beelitzer Zeitung” bija publicēts aicinājums izveidot sparģeļu tirdzniecības kooperatīvu, lai audzētāji paši laistu tirgū un pārdotu sparģeļus un tādā veidā radītu pretsparu Berlīnes vairumtirgotāju un konservu fabriku diktētajām cenām. 1910. gada 24. oktobrī Bēlicā tika izveidota neatkarīga sparģeļu, augļu un dārzeņu audzētāju apvienība. Bēlicas apkaimē 1910. gadā aptuveni 600 sparģeļu audzētāju apsaimniekoja sparģeļu stādījumus aptuveni 1 000 morgenu (250 ha) platībā. Katru dienu plkst. 18.00 sparģeļus ar Berlīnes centrāltirgus kravas automobiļiem savāca no izplatīšanas centra Bēlicā un nogādāja galamērķī. Sparģeļu audzēšanas senās tradīcijas un nozīmi Bēlicā apliecina arī raksti, kas laikrakstā “Beelitzer Zeitung” publicēti laikā no 1910. līdz 1912. gadam. Cita starpā jau tad tika apspriesta kopīga dalība dārzeņu izstādē Berlīnē. Kopš 1927. gada Bēlicas reģions, kurā sparģeļus audzēja 450 ha platībā, kļuva par toreizējā Cauhas-Belcigas (Zauch-Belzig) apriņķa lielāko sparģeļu audzēšanas apgabalu. Tas veidoja 10 % no kopējās audzēšanas platības Vācijā. Pēc 1990. gada bija iespējams atkal ātri iedzīvināt Bēlicas sparģeļu tradicionāli augsto reputāciju, kuras pamatā bija produkta sevišķi augstā kvalitāte, ko pozitīvi ietekmē labvēlīgie audzēšanas apstākļi. Kopš 1990. gada audzēšanas apgabals ir turpinājis palielināties un tagad plešas vairāk nekā 1 500 ha platībā, kas to padara par lielāko sparģeļu audzēšanas vienlaidu apgabalu Brandenburgā. Pašlaik sparģeļi ir Brandenburgas federālās zemes svarīgākā dārzeņu kultūra. Ik gadu notiekošā sezonas atklāšana padara audzēšanas apgabalu par Brandenburgas dārzeņkopības skatlogu, un šis apgabals ir kļuvis par līderi audzēšanas, tirdzniecības un komercializācijas jomā. Turklāt Bēlicas pilsēta jau daudzus gadus nes tās slavenā produkta vārdu un tiek dēvēta par “sparģeļu pilsētu Bēlicu”. Daudzie tūrisma objekti sekmē “Beelitzer Spargel” labo reputāciju klientu vidū. Lauku restorāni un Bēlicas sparģeļu maršruts piesaista lielu skaitu tūristu. Ļoti populārs ir arī Bēlicas sparģeļu muzejs. Arī vietējie restorāni savās sezonas ēdienkartēs centrālo vietu ierāda sparģeļiem. Ikgadējais sparģeļu festivāls ir nozīmīgs gada notikums Bēlicas pilsētā. Tā gaitā tiek reklamēti svaigie “Beelitzer Spargel” un, pateicoties to lielajai popularitātei patērētāju vidū, tiek piesaistīts milzums pircēju. Kopš 1997. gada katru gadu tiek kronēta Bēlicas sparģeļu karaliene, kura daudzajos pasākumos un daudzajos lauku festivālos sezonas atklāšanas laikā pārstāv šo izcilo produktu, ko audzē Bēlicas audzēšanas apgabalā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41617

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.