Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālā identitāte, datu suverenitāte un taisnīgas virzības uz digitālo pārkārtošanos nodrošināšana informācijas sabiedrības locekļiem”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 443/03)

Ziņotājs: Dumitru FORNEA

Juridiskais pamats Reglamenta 52. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Pilnsapulces lēmums 20.1.2022. Atbildīgā specializēta nodaļa Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 21.6.2022. Pieņemts plenārsesijā 14.7.2022. Plenārsesija Nr. 571 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 179/1/3

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Tehnoloģiju attīstība un digitālo tehnoloģiju, biotehnoloģiju un elektronisko sakaru sistēmu attīstība ir radījusi lielas iespējas konsolidēt ekonomiski labklājīgu, iekļaujošāku un taisnīgāku sabiedrību. Vienlaikus ir radušies vairāki bīstami draudi cilvēcei.

1.2. Lai saglabātu cilvēces drošību un sociālo struktūru, kas nepieciešama, lai katrs indivīds uz šīs planētas dzīvotu pilnvērtīgu dzīvi, mums ir jānodrošina, lai jaunie pārvaldības instrumenti, kuru izmantošanu diktē digitālā un rūpnieciskā revolūcija, nebūtu apspiedoši un nepadarītu indivīdu ikdienas dzīvi atkarīgu no obligātas iekļaušanās nedemokrātiskā veidā kontrolētās digitālajās tehnoloģiskajās sistēmās.

1.3. Publiskās iestādes ir neaizsargātas pret nevalstiskiem dalībniekiem, kam ir tieša piekļuve zināšanām, patentiem, tehnoloģijām un ieguldījumu fondiem. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka Eiropas tehnoloģiskā suverenitāte ir jāiekļauj, izstrādājot visu turpmāko politiku, un ka tiesību akti ir jāpapildina ar skaidriem un pilnībā piemērojamiem noteikumiem un kopīgiem standartiem visās dalībvalstīs.

1.4. Tehnoloģiju attīstība ietekmē daudzu iedzīvotāju tiesības un brīvības. Komiteja prasa, lai visās nozarēs, kas izmanto persondatus un biogrāfijas datus, tiktu skaidri noteikts regulējums, pilnībā ievērojot pamata cilvēktiesības. Komiteja aicina attiecīgi grozīt Vispārīgo datu aizsardzības regulu (VDAR).

1.5. EESK ir pārliecināta, ka digitālajai identitātei, digitālajiem maksāšanas līdzekļiem un iekļaušanai virtuālās un papildinātās realitātes platformās arī turpmāk ir jābūt instrumentiem, kas tikai papildina fizisko eksistenci, kādu pazinām pirms šo tehnoloģiju ieviešanas, un tie nedrīkst pilnībā un ar varu aizstāt citus eksistenciālos modeļus, kurus cilvēki ir izveidojuši un pilnveidojuši tūkstošiem gadu ilgā pastāvēšanas laikā.

1.6. EESK aicina izstrādāt skaidrus diskriminācijas novēršanas noteikumus visos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos par digitālo identitāti un pilnībā iebilst pret tādas sistēmas ieviešanu, kurā Eiropas iedzīvotāji tiktu stingri uzraudzīti un izsekoti un/vai tiktu uzraudzīta viņu darbība un uzvedība. Turklāt Komiteja uzskata, ka īstenošanas procesā ir pilnvērtīgi jāiesaista organizētā pilsoniskā sabiedrība.

1.7. EESK ir secinājusi, ka ikviena iniciatīva, kas vērsta uz cilvēku integrēšanu Eiropas digitālās identitātes sistēmā, būtu jābalsta uz ietekmes pētījumiem un visaptverošiem socioloģiskiem apsekojumiem. Galīgais lēmums būtu jāpieņem tikai pēc iedzīvotāju informēšanas un ar brīvi izteiktu piekrišanu.

1.8. EESK uzskata, ka, īstenojot demokrātisku virzību uz taisnīgu digitālo sabiedrību, kas būtu pieņemama ES pilsoņiem, Eiropas Komisijai ir jāveic ietekmes novērtējumi par: — nepārtraukto nepieciešamību pēc liela enerģijas daudzuma, lai uzturētu globālo tehnoloģisko infrastruktūru un atbalstītu nepārtrauktu un drošu piekļuvi digitālajai sistēmai, kuras mērķis ir pildīt cilvēku sabiedrības kritiskās un stratēģiskās funkcijas, — to, kā cilvēku mijiedarbības digitalizācija un automatizācija ietekmē dzīves kvalitāti un darba apstākļus, jo īpaši cilvēku attiecības, vientulības izplatības palielināšanos, garīgās veselības problēmas, kognitīvās un emocionālās inteliģences samazināšanos un paaugstinātu sociālās atsvešinātības risku, — politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai pielāgotu sabiedrību krasajām kvantitatīvajām pārmaiņām darba tirgū, — kiberdrošību, saistībā ar kuru ir palielinājusies hakeru darbību daudzveidība un sarežģītība, arī attiecībā uz lietu interneta paātrinātas attīstības apstākļiem, kas padara piekļuves protokolus neaizsargātus un caurlaidīgus.

1.9. EESK secina, ka datu drošībai nevajadzētu būt apspriežamai, un pauž nožēlu, ka nākotnes Eiropas digitālā maka drošība nav Komisijas tiesību akta priekšlikuma galvenā prioritāte.

1.10. EESK uzskata, ka visos ES tiesību aktu priekšlikumos par mākslīgo intelektu ir skaidri jāparedz pilnīga pārskatatbildība par iespējamiem darbības traucējumiem. Ir jāpanāk optimāls līdzsvars starp komercnoslēpumu neizpaušanu un pārredzamas un izsekojamas attīstības nodrošināšanu.

1.11. Komiteja bija pirmā Eiropas iestāde, kas aicināja izmantot pieeju “cilvēka īstenota procesa kontrole”, un atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīgi vairāki kontroles līmeņi, lai to nodrošinātu.

1.12. EESK pilnībā iebilst pret privātām sejas atpazīšanas datu bāzēm, izņemot noziegumu atklāšanas vajadzībām, un jebkāda veida sociālā novērtējuma sistēmām, jo tās ir pretrunā ES pamatvērtībām un tiesībām.

1.13. Komiteja uzskata, ka ES iegūtie dati ir jāuzglabā ES teritorijā un jāaizsargā no jebkādas eksteritoriālas piekļuves. Turklāt EESK uzskata, ka gan attiecībā uz persondatiem, gan datiem, kas nav persondati, ir jāīsteno informēta piekrišana datu izmantošanai, un atkārtoti aicina šajā sakarā atjaunināt VDAR.

1.14. EESK raizējas par pieaugošajām dalībvalstu atšķirībām un par neaizsargāto grupu nepietiekamo aizsardzību. Komiteja vēlreiz aicina veidot tādu ES, kas atbalstītu digitālo iekļaušanu tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecākai paaudzei.

1.15. Komiteja aicina izveidot spēcīgu Eiropas digitālās izglītības sistēmu, kas spētu sagatavot darbaspēku tehnoloģiskajiem izaicinājumiem un palīdzēt tam iegūt kvalitatīvas darbvietas. Visās dalībvalstīs ir jāīsteno digitālās pratības programmas, kā arī mūžizglītības programmas, leksikas konsultācijas un praktiskā apmācība.

1.16. Komiteja uzskata, ka ir būtiski iesaistīt darbiniekus digitālajā pārkārtošanā, lai viņi varētu izprast nākotnes riskus un iespējas un lai būtu iespējams nodot zināšanas un apgūt jaunas prasmes.

2. Vispārīga informācija

2.1. Eiropas pilsoņi ir ieinteresēti digitālo tehnoloģiju risinājumu ieviešanā, lai vienkāršotu administratīvās procedūras, kas nepieciešamas darbam ar iestādēm vai ikdienas dzīvei sabiedrībā. Šā atzinuma mērķis ir uzlabot valsts un Eiropas līmeņa lēmumu pieņēmēju informētību par to, kādu potenciālo negatīvo ietekmi sabiedrībā organizētā pilsoniskā sabiedrība saskata saistītā ar digitālo tehnoloģiju paātrinātu ieviešanu.

2.2. Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi sabiedrības digitālo pārveidi un piespiedusi iedzīvotājus izmantot jaunās tehnoloģijas darbam, mācībām un citām ikdienas aktivitātēm. Uzņēmumiem un iedzīvotājiem tā ir devusi iespējas uzlabot digitālo vidi un panākt progresu.

2.3. Digitālās identitātes plašās īstenošanas priekšrocības ir izsmeļoši skaidrotas dažādos Eiropas iestāžu un starptautisko organizāciju dokumentos. Šajā saistībā jaunākais dokuments ir 2021. gada 3. jūnijā publicētais priekšlikums par Eiropas digitālās identitātes regulējuma izveidi ( 1 )

2.4. Eiropas Komisijas mērķis ir nodrošināt Eiropas digitālās identitātes satvaru, kura pamatā ir pašreizējās sistēmas pārskatīšana, lai 2030. gadā vismaz 80 % iedzīvotāju izmantotu digitālās identifikācijas risinājumu nolūkā piekļūt būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem ( 2 ) . Valsts sektora iestādēm jābūt apgādātām ar nepieciešamajiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, lai tās varētu iekļaut un kontrolēt digitālo tehnoloģiju attīstību.

2.5. DESI ) Microsoft Office vai Mac OS programmatūra. Apliecinot minēto, jānorāda, ka Eiropas Komisijas 2021. gadā publicētais Digitālās ekonomikas un sabiedrības indekss ( ( 3 ) pierāda, ka 2020. gadā to cilvēku īpatsvars, kuriem ir vismaz digitālās pamatprasmes, bija 56 %. Tomēr lielai daļai ES iedzīvotāju vēl nav digitālo pamatprasmju, lai arī lielākajā daļā darbvietu šādas prasmes ir vajadzīgas. Daudzi iedzīvotāji apgalvo, ka viņiem ir digitālās prasmes, taču, vērtējot rūpīgāk, atklājas, ka pamatā tā ir tikai spēja vienkāršā veidā izmantot iespējas, ko piedāvā internets (satura pārlūkošana un sociālā tīklošanās) unvaiprogrammatūra.

2.6. Runājot par mākslīgo intelektu, jānorāda uz Eiropas Investīciju bankas nesen publiskotu pētījumu ( 4 ) , kas liecina, ka Eiropa joprojām atpaliek no citām pasaules ekonomikas lielvarām. Tajā ir minēts, ka ASV un Ķīna kopā veido vairāk nekā 80 % no 25 miljardiem EUR, kas gadā tiek veikti kā pašu kapitāla ieguldījumi mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģijās. ES ieguldījums ir tikai 7 %, un kopējā ieguldījumu starpība ir no 5 līdz 10 miljardiem EUR gadā.

2.7. Komisija ir ierosinājusi novērst šo plaisu un katru gadu ieguldīt 1 miljardu EUR mākslīgajā intelektā, kas būtu jāpapildina ar privātiem ieguldījumiem un dalībvalstu pašu resursiem. Mērķis ir nākamajā desmitgadē sasniegt 20 miljardu EUR ieguldījumu gadā ( 5 )

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Tehnoloģiju attīstība kopumā un digitālo tehnoloģiju, biotehnoloģiju un elektronisko sakaru sistēmu attīstība pēdējo divdesmit gadu laikā ir radījusi milzīgas pasaules mēroga iespējas konsolidēt ekonomiski labklājīgu, iekļaujošāku un taisnīgāku sabiedrību.

3.2. Vienlaikus bez jauna sociālā līguma un šīm jaunajām un ārkārtīgi ietekmīgajām tehnoloģijām pielāgota tiesiskā regulējuma ir izveidojušies vairāki bīstami draudi cilvēcei (piemēram, darbvietu zaudēšana automatizācijas progresa un ieviešanas dēļ, privātuma pārkāpumi, algoritmiska neobjektivitāte sliktu datu dēļ, tirgus nestabilitāte utt.), jo īpaši ņemot vērā lielo globālo tehnoloģiju uzņēmumu pastāvīgos mēģinājumus uzspiest savus produktus un pakalpojumus, apejot spēkā esošo tiesību aktu kopumu starptautiskā un valstu līmenī, kas garantē cilvēka pamattiesības.

3.3. Starptautiskās un valstu pārvaldes iestādes ir neaizsargātas pret nevalstiskiem dalībniekiem, kam ir tieša piekļuve zināšanām, patentiem, tehnoloģijām un ieguldījumu fondiem, jo bieži vien šo iestāžu darbinieki nespēj pilnībā izprast jauno tehnoloģiju ietekmi uz iedzīvotāju un patērētāju tiesībām sabiedrībā. Komiteja ir pārliecināta, ka ES tehnoloģiskās suverenitātes apsvērumi ir jāiekļauj visās turpmākajās politikas izstrādēs.

3.4. EESK aicina precizēt tiesību aktus un papildināt ar skaidriem un pilnībā piemērojamiem noteikumiem un kopīgiem standartiem visās dalībvalstīs, tostarp ar pienākumiem, kas ar tiem ir saistīti, jo ar digitālo identitāti saistītās tehnoloģijas pārsvarā tiek pārvaldītas ar datoralgoritmiem un mākslīgo intelektu, ko nevar saukt pie atbildības par pieļautajām kļūdām.

3.5. Ir jau daudz dokumentētu situāciju, kuras ir sīki izpētītas un pierāda, kā cilvēkus skar nepareizi datoralgoritmu un mākslīgā intelekta lēmumi un kā viņi tiek netaisnīgi nosodīti. Piemēram, lēmumu pieņēmējus drošības un policijas spēkos maldina nepareizi rezultāti, ko dod datoralgoritmi, piemēram, mākslīgais intelekts, sejas atpazīšana, mašīnmācīšanās, datu analīze un prognozēšana, darba laika uzskaites tabulas un rezultāti u. c. Tas skar daudzu iedzīvotāju tiesības un brīvības.

3.6. Tāpēc tiesību normām, kas tiks izstrādātas, lai aptvertu digitālās identitātes un ar to saistīto tehnoloģiju jomu, galvenokārt jābalstās uz pilnīgu pārredzamību, pareizu un pilnīgu informāciju lietotājiem un brīvu informētu piekrišanu, un tām jānodrošina pilnīga aizsardzība, kas novērš visas mobilo sakaru tīklu un to ierīču kibernētiskās ievainojamības utt. Šo iemeslu dēļ EESK pieprasa, lai visās nozarēs, kurās tiek izmantoti persondati un biometriskie dati, piemēram, digitālajā identitātē vai 5G mobilo sakaru tīklos, mākslīgajā intelektā utt., būtu skaidri noteikts regulējums un tiktu pilnībā ievērotas pamata cilvēktiesības.

4. Īpašas piezīmes

Digitālā identitāte

4.1. Datu pārvaldība ir ļoti svarīga saistībā ar digitālās ID ieviešanu Eiropā, jo ir jānodrošina iedzīvotāju aizsardzība un jāaizsargā viņu privātums. Jānodrošina pilnīga atbilstība Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (VDAR).

4.2. Eiropas pilsoņi ir visu ES īstenoto programmu un rīcībpolitikas jomu centrā. EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas priekšlikumu par digitālo identitāti visiem eiropiešiem ( 6 ) , kurā norādīts, ka izvēle par to, vai izmantot digitālo ID, ir jāizdara katram pašam. Tomēr Komiteja uzskata, ka nav pietiekami nopietni apsvērts jautājums par to, kādas sekas būs to iedzīvotāju izolētībai, kuri neizvēlēsies digitālo ID, un uzstāj, ka tiesības tikt aizmirstam un tiesības atslēgties ir nepārprotami jāīsteno ES tiesību aktos.

4.3. EESK aicina izstrādāt skaidrus diskriminācijas novēršanas noteikumus visos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos šajā jomā. Neatkarīgi no iemesla, kādēļ iedzīvotāji var izvēlēties neizmantot šādu funkciju, proti, vai nu datu aizsardzības, vai anonimitātes, vai citu iemeslu dēļ, viņus nedrīkst nostādīt neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar aktīviem lietotājiem vai marginalizēt. Persondatiem vienmēr jāpaliek attiecīgās personas īpašumā, savukārt cilvēktiesību aizsardzībai ir jābūt digitālās ID ieviešanas pamatā. Lai nodrošinātu datu aizsardzību un drošību, kā arī privātās dzīves neaizskaramību, Komiteja ierosina, ka ES pilsoņu digitālo identitāti katrā no dalībvalstīm varētu pārvaldīt valstij pakļauta sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas iestāde, kas atrastos valsts parlamenta demokrātiskā kontrolē.

4.4. Digitālā ID Eiropā būt jāievieš tā, lai patērētājiem nodrošinātu drošu un vienkāršu savienojamību. Tai cita starpā jānodrošina kvalitatīvāki dati un labāka sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, mērķtiecīgākas valdības programmas un lielāka kredītu tirgus efektivitāte. EESK atbalsta šādu scenāriju. Tomēr Komiteja norāda, ka digitālās identifikācijas ieviešana rada virkni risku privātuma un datu aizsardzības jomā, un stingri iebilst pret tādas sistēmas ieviešanu, kurā Eiropas iedzīvotāji tiktu cieši uzraudzīti, izsekoti un/vai viņu darbība un uzvedība tiktu kontrolēta.

4.5. Kiberdrošība ir svarīgs īstenošanas aspekts, jo pastāv augsts risks uzlauzt svarīgus persondatus un finanšu datus. EESK ar nepacietību gaida ierosinātā tiesību akta galīgo redakciju un dalībvalstu vienošanos par standartiem, tehniskajām specifikācijām un sadarbspējas aspektiem, kam būtu jāstājas spēkā līdz 2022. gada oktobrim. EESK uzskata, ka īstenošanas procesā pilnvērtīgi jāiesaista organizēta pilsoniskā sabiedrība, tostarp sociālie partneri, NVO un akadēmiskās aprindas.

4.6. Krāpšana joprojām ir viens no lielākajiem riskiem, kas saistīts ar digitālās ID ieviešanu. Pikšķerēšanas ziņas, ko mūsdienās mēdzam saņemt mēs visi, tiks izplatītas vēl aktīvāk un vērstas pret visneaizsargātākajām grupām Eiropā. EESK uzskata, ka ar šo tematu saistītie drošības jautājumi nav rūpīgi kvantificēti, un pauž nožēlu par to, ka nākotnes digitālā maka drošība nav vissvarīgākais jautājums EK priekšlikumā, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu. Citās pasaules daļās, kur tiek ieviestas līdzīgas sistēmas, ir notikusi sintētiska ID krāpšana, un ES būtu jāiepazīstas ar šīm problēmām un tās jārisina pirms ieviešanas. Tāpēc Komiteja uzskata, ka datu drošībai jābūt neapspriežamam jautājumam.

Mākslīgais intelekts

4.7. Digitālajam vienotajam tirgum ir jāattīstās un jāvirzās uz priekšu mākslīgā intelekta jomā. Mākslīgais intelekts balstās uz algoritmiem, kas prasa milzīgu privātu datu un metadatu apjomu. Sabiedrībai ir jāgūst labums no tehnoloģiju attīstības un uz algoritmiem balstītas lietišķās zinātnes. Tomēr, ieviešot mākslīgā intelekta tehnoloģijas, ir jānodrošina, lai pastāvīgi marginalizētās kopienas spētu tikt galā ar programmām un lai netiktu palielinātas pašreizējās sociālās atšķirības.

4.8. EESK bija pirmā Eiropas iestāde, kas aicināja izmantot pieeju “cilvēka īstenota procesa kontrole” darbā ar mākslīgā intelekta sistēmām ( 7 ) . EESK vēlreiz apstiprina, ka ir ļoti svarīgi, lai tieši cilvēkam būtu galavārds un lai tieši cilvēks pilnībā kontrolētu lēmumu pieņemšanas procesus, kad runa ir par mašīnu attīstību.

4.9. Intelektuālā īpašuma aizsardzību var izmantot kā argumentu nepārredzamai mākslīgā intelekta attīstībai. EESK uzskata, ka ir jāpanāk pareizais līdzsvars starp komercnoslēpumu neizpaušanu un pārredzamas un izsekojamas attīstības nodrošināšanu. Turklāt pārskatatbildība par iespējamiem darbības traucējumiem ir skaidri jāparedz visos ES tiesību aktu priekšlikumos par mākslīgo intelektu, un atbildība jāuzņemas izstrādātājiem, kodētājiem, mākslīgā intelekta projektētājiem un likumīgajiem īpašniekiem.

4.10. Komiteja uzskata, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas ir jāievieš sociāli ilgtspējīgā veidā, ņemot vērā cilvēktiesības, Eiropas vērtības, dzimumu līdztiesību, kultūras daudzveidību, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu intereses un intelektuālā īpašuma tiesības.

4.11. Vajadzīgs turpmāks progress attiecībā uz VDAR regulu, lai nodrošinātu algoritmu pilnīgu atbilstību Eiropas tiesību aktiem un šo aktu ievērošanu, un Komiteja prasa izstrādāt kopīgus ētikas noteikumus, kas nodrošinātu brīvu piekļuvi algoritmu pirmkodiem.

4.12. Mākslīgais intelekts var veicināt klimata un vides mērķu sasniegšanu, tomēr ir jāņem vērā milzīgais enerģijas daudzums, kas tiek izmantots šo sistēmu darbināšanai, kā arī citas problēmas, kas ir saistītas ar ārējo izmaksu internalizāciju. EESK vēlas, lai tiktu uzlabota šī aspekta pārraudzība un aicina digitālos uzņēmumus panākt uzlabojumus oglekļa emisiju samazināšanas jomā.

4.13. Svarīgākajās nozarēs (piemēram, aizsardzības vai kiberdrošības jomā) ir jānodrošina cilvēku kontrole pār robotiem, un EESK aicina ES līmenī izstrādāt ļoti konkrētu sistēmu, kas to nodrošinātu. Turklāt vienmēr ir jābūt iespējamai cilvēka darbībai, lai izlabotu jebkuras automatizētas lēmumu pieņemšanas sistēmas izdarītās kļūdas.

4.14. EESK stingri iebilst pret privātām sejas atpazīšanas datu bāzēm, izņemot noziegumu atklāšanas vajadzībām, un pret jebkāda veida sociālā novērtējuma sistēmām, jo tas ir pretrunā ES pamatvērtībām un tiesībām.

4.15. Runājot par sociālajiem aspektiem, EESK pauž bažas par to, ka mākslīgā intelekta attīstībai būs milzīga ietekme uz darba tirgiem, kas, iespējams, izraisīs bezdarba krīzi. Turklāt tie var ietekmēt cilvēku uzvedību un izraisīt slinkumu un paviršību.

Lielie dati

4.16. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2022. gada februārī publicēto Datu aktu ( 8 ) un uzskata to par ētisku pamatu pārredzamai persondatu apstrādei tā, lai iedzīvotāji un uzņēmumi, kas šos datus rada, pilnībā kontrolētu apstrādi. Tas arī ļauj datus izmantot lielākam skaitam ieinteresēto personu un iedzīvotāju, sniedzot plašākas priekšrocības patērētājiem, uzņēmumiem un valsts sektora iestādēm, tādējādi nodrošinot taisnīgu, datos balstītu ekonomiku.

4.17. Google , Facebook ( Meta ), TikTok vai Amazon . Diemžēl pašreiz no tā gūst labumu tikai neliels ieinteresēto personu skaits, un EESK raizējas par to, ka ES iegūtie dati tiek glabāti, apstrādāti un rada vērtību ārpus Eiropas Liels datu apjoms pašreiz ir pieejams valsts sektora iestādēm un dažiem lieliem tehnoloģiju gigantiem, piemēram,),vai. Diemžēl pašreiz no tā gūst labumu tikai neliels ieinteresēto personu skaits, un EESK raizējas par to, ka ES iegūtie dati tiek glabāti, apstrādāti un rada vērtību ārpus Eiropas ( 9 ) . Komiteja uzskata, ka ES digitālo neatkarību būs grūti sasniegt, ja tai nebūs savu lielo Eiropas Savienības digitālo tehnoloģiju uzņēmumu, ja Eiropas dati netiks glabāti Eiropas Savienībā un ja šie dati netiks aizsargāti pret piekļuvi no vietām, kas atrodas ārpus tās teritorijas.

4.18. konkurences politiku, kas ir piemērota jauniem izaicinājumiem Lielo datu pārvaldībā vienmēr jāievēro cilvēktiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ( 10 ) 21. pantā, jo īpaši ja lēmumu pieņemšanas procesā tiek izmantoti algoritmi. ES mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēji ir tikai neliela daļa no starptautiskā tirgus, kurā lielākoties dominē ASV uzņēmumi. Tas nostāda ES neizdevīgā stāvoklī un ierobežo ieguldījumu iespējas datu apstrādes tirgū. Tas arī mazina lielo uzņēmumu konkurētspēju un to iespējas augt un iegūt tirgus, kā arī neļauj MVU paplašināt savu darbību. Komiteja atzinīgi vērtē EK paziņojumu par ( 11 ) , un digitālās pārveides nozīmi jaunā Eiropas Savienības konkurences regulējuma veidošanā.

4.19. Komiteja uzskata, ka informēta piekrišana par datu izmantošanu ir jāīsteno gan attiecībā uz persondatiem, gan datiem, kas nav persondati. Šajā saistībā EESK atkārtoti aicina pilnveidot Vispārējo datu aizsardzības regulu.

Taisnīga digitālā pārkārtošanās un digitālā pratība Eiropas Savienībā

4.20. Komiteja norāda, ka darba tirgus mainās un arvien vairāk tautsaimniecības nozaru sūdzas par kvalificēta darbaspēka trūkumu. Tā arī norāda uz kvalifikācijas pazemināšanos un īpašas zinātības un kompetences trūkumu.

4.21. EESK iepriekšējos atzinumos ir aicinājusi izveidot tādu Savienību, kas atbalsta digitālo iekļaušanu, nevienu neatstājot novārtā. Gadu gaitā atšķirības starp dalībvalstīm pieaug, un neaizsargātās grupas joprojām nav aizsargātas, īpaši vecākā paaudze, kas ir visapdraudētākā.

4.22. Komiteju uztrauc ES pastāvošā digitālā plaisa, un tā aicina visās dalībvalstīs koordinēti īstenot digitālās pratības programmas, kā arī nodrošināt, lai digitālā izglītība mūža garumā un atklātā pirmkoda risinājumi kā alternatīva komerciālajiem risinājumiem kļūtu par realitāti Eiropas Savienībā. Digitālo prasmju veidošana sākas ar leksikas skaidrojumiem un beidzas ar praktisko apmācību.

4.23. Darbinieku iesaistīšana digitālajā pārkārtošanā ir ļoti svarīga, lai viņi vienlaikus varētu izprast nākotnes riskus un iespējas. Lai mainītu darba vidi, ir jānodod zināšanas un jāapgūst jaunas prasmes, kā arī jāuzlabo darba apstākļi cilvēkiem, kuri strādā, izmantojot digitālās darba platformas.

4.24. EESK aicina izveidot spēcīgu Eiropas digitālo izglītības sistēmu, kas spētu sagatavot darbaspēku tehnoloģiskiem izaicinājumiem un palīdzēt tam iegūt augstas kvalitātes darbvietas. Komiteja šajā saistībā atgādina par Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu par digitalizāciju.

4.25. Komiteja jau ir norādījusi, ka ir nepieciešamas spēcīgas zināšanas zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā, kas ir jāturpina uzlabot ( 12 )

Briselē, 2022. gada 14. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 910/2014 groza attiecībā uz Eiropas digitālās identitātes regulējuma izveidi (COM(2021) 281 final).

(2) Digitālā identitāte visiem eiropiešiem.

(3) https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

(4) EIB pētījums: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy.

(5) Eiropas Komisija: A European approach to artificial intelligence.

(6) Digitālā identitāte visiem eiropiešiem, COM(2021) 281 final.

(7) OV C 288, 31.8.2017., 1. lpp.

(8) Eiropas Komisija – Datu akts.

(9) Eurostat ziņo, ka 2020. gadā tikai 36 % ES uzņēmumu izmantoja mākoņdatošanas pakalpojumus, lielākoties e-pastam un uzglabāšanai, un ka tika izmantoti tikai 19 % mākoņdatošanas uzņēmumu.

(10) OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

(11) EK paziņojums par konkurences politikas piemērotību jauno problēmu risināšanai (COM(2021) 713 final).

(12) OV C 14, 15.1.2020., 46. lpp., OV C 10, 11.1.2021., 40. lpp., OV C 228, 5.7.2019., 16. lpp., OV C 75, 10.3.2017., 6. lpp., OV C 374 16.9.2021., 11. lpp.