Provizorisks budžeta grozījumu projekts nr. 6 2005. gada budžetam - Vispārējs ieņēmumu dokuments - Ieņēmumu un izdevumu kopsavilkums pa iedaļām - III iedaļa „Komisija” /* SEC/2005/1083 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 08.09.2005 SEC(2005) 1083 galīgā redakcija PROVIZORISKS BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 6 2005. GADA BUDŽETAM VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa „Komisija” (iesniegusi Komisija) PROVIZORISKS BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 6 2005. GADA BUDŽETAM VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSA VILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa „Komisija” Ņemot vērā: - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo piedāvā budžeta lēmējinstitūcijai provizorisku 2005. gada budžeta grozījumu projektu Nr. 6 paskaidrojuma rakstā izklāstīto iemeslu dēļ. *** SATURS PASKAIDROJUMA RAKSTS 4 KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU PERSPEKTĪVAS POZĪCIJĀM 8 VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS UN IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Vispārējais ieņēmumu dokuments, kā arī ieņēmumu un izdevumu dokuments III iedaļai „Komisija” ir nosūtīti atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Angļu valodas versija ir pievienota budžeta pielikumam kā piemērs. PASKAIDROJUMA RAKSTS Spēcīga vētra 2005. gada 8. janvārī skāra lielu Ziemeļeiropas daļu, nodarot nopietnus postījumus vairākās valstīs. Desmit nedēļu termiņā, kas noteikts 4. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002[2], Zviedrija, Igaunija, Latvija un Lietuva saistībā ar vētru pieteicās uz finansiālu palīdzību no ES Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izskatīja pieteikumus saskaņā ar Regulu (EK) 2012/2002 un jo īpaši ar tās 2., 3. un 4. pantu. Svarīgāko novērtējumu elementu kopsavilkums ir šāds. Zviedrija 1. Noteiktajā desmit nedēļu termiņā pieteikumu iesniedza 2005. gada 10. martā pēc pirmajiem 2005. gada 8. janvārī reģistrētajiem postījumiem. Pēc Komisijas dienestu lūguma Zviedrijas iestādes sniedza papildu informāciju, ko saņēma 2005. gada 26. maijā. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tiešie postījumi kopā Zviedrijā novērtēti par EUR 2,297 miljardiem. Tā kā minētā summa pārsniedz Zviedrijas NKI (EUR 1,603 miljardi) 0,6% robežu, katastrofa ir kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Regulas 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. 3. Vētra nodarīja ievērojamus postījumus mežiem un infrastruktūrai, jo īpaši Zviedrijas dienvidos. Lēš, ka vētra nolauzusi 75 miljonus kubikmetrus koku (apjoms, kas ir līdzvērtīgs visā Zviedrijā gadā nolauzto koku kopējam apjomam). Bez elektrības palika 450 000 mājsaimniecību, un bez sakaru līdzekļiem – 250 000 tālruņu abonentu. Vilcienu kustību atcēla visā Zviedrijas dienvidu teritorijā, un autoceļu tīklus aizšķērsoja ārkārtīgi daudz nolauzto koku un elektrības kabeļu. Rezultātā dzīvību zaudēja deviņi cilvēki. Zviedrijas iestādes lēš, ka postījumi ir lielāki par visām Zviedrijā mūsdienās notikušajām katastrofām. 4. Pēc Zviedrijas aplēsēm avārijas darbu izmaksas ir EUR 85,858 miljoni, un tās ir sadalītas pa darbu veidiem. Šajā summā ietilpst apdrošināmi darbi EUR 1,177 miljonu apmērā. Tā kā principā ar maksājumiem no fonda finansē tikai tos pasākumus, kas paredzēti neapdrošināmu postījumu novēršanai, kopējā atbilstīgu darbu summa saskaņā ar Regulas 2012/2002 3. panta 2. punktu ir EUR 84,682 miljoni. 5. Zviedrijas iestādes norādīja, ka saistībā ar vētru nav paredzēts ierosināt jebkādas izmaiņas 2. mērķa programmās skartajos apgabalos. Principā Zviedrijas lauku attīstības programmas līdzekļi saistībā ar budžeta shēmu ir pilnībā piesaistīti. Apgabalu administratīvajām padomēm ir zināma rīcības brīvība attiecībā uz pasākumiem ilgtspējīgas attīstības veicināšanai lauku rajonos (piemēram, jaunas prioritātes saistībā ar mācību pasākumu). 6. Zviedrijas varas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšanas segums nav iekļauts EUR 84,682 miljonu atbilstīgajos darbos, kas minēti iepriekš 4) apakšpunktā. Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, ir ieteikts pieņemt Zviedrijas iesniegto pieteikumu kā „lielu katastrofu” un ieteikt izmantot Solidaritātes fondu. Igaunija 7. Noteiktajā desmit nedēļu termiņā pieteikumu iesniedza 2005. gada 14. martā pēc pirmajiem 2005. gada 8. janvārī reģistrētajiem postījumiem. Pēc Komisijas dienestu lūguma Igaunijas iestādes sniedza papildu informāciju, ko saņēma 2005. gada 6. jūnijā. 8. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tiešie postījumi kopā Igaunijā novērtēti par EUR 47,868 miljoniem. Tā kā minētā summa pārsniedz Igaunijas NKI (EUR 45,209 miljoni) 0,6% robežu, katastrofa ir kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Regulas 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. 9. Vētra skāra aptuveni 39% Igaunijas teritorijas un aptuveni 18% no Igaunijas kopējā iedzīvotāju skaita. Rietumu piekrastes rajonā esošos apgabalus skāra ne tikai spēcīgais vējš, bet arī plūdi. Vētra nodarīja nopietnus postījumus infrastruktūrai un mežiem (lēš, ka kopumā ir nolauzti vairāk nekā 1,1 miljons kubikmetri koku). Iedzīvotājus jo īpaši skāra krītošu koku izraisīti būtiski traucējumi elektrības un telekomunikāciju tīklos. 10. Pēc Igaunijas aplēsēm saskaņā ar Regulas 2012/2002 3. panta 2. punktu atbilstīgo avārijas darbu izmaksas ir EUR 19,644 miljoni, un tās ir sadalītas pa darbu veidiem. Minētā summa ietver EUR 5,752 miljonus par Narva-Jõesuu mola pilnīgu rekonstruēšanu, kas neatbilst tam, ko var uzskatīt par būtiskiem avārijas darbiem. Tādēļ novērtējums ir jākoriģē, lai netiktu pārsniegti EUR 16,768 miljoni. 11. Igaunija norādīja, ka dabas katastrofas tiešo seku likvidēšanā neizmantoja citus Kopienas fondus. Paredzēts, ka struktūrfondus pārdalīs saistībā ar 1. mērķa VPD 4.2. pasākumu „Vides infrastruktūras attīstība ( ERDF )”, lai ierobežotā apmērā novērstu vētras nodarītos postījumus. 12. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Igaunijas varas iestādes, apdrošināšanas segums nav iekļauts atbilstīgajos darbos, kas minēti iepriekš 4) apakšpunktā. Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, ir ieteikts pieņemt Igaunijas iesniegto pieteikumu kā „lielu katastrofu” un ieteikt izmantot Solidaritātes fondu. Latvija 13. Noteiktajā desmit nedēļu termiņā pieteikumu iesniedza 2005. gada 10. martā pēc pirmajiem 2005. gada 8. janvārī reģistrētajiem postījumiem. Pēc Komisijas dienestu lūguma Latvijas iestādes sniedza papildu informāciju, ko saņēma 2005. gada 20. jūnijā. 14. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tiešie postījumi kopā Latvijā novērtēti par EUR 192,590 miljoniem. Tā kā minētā summa trīskārtīgi pārsniedz Latvijas NKI (EUR 59,092 miljoni) 0,6% robežu, katastrofa ir kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Regulas 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. 15. No trīs Baltijas valstīm vētrā vissmagāk cieta Latvija, jo īpaši piekrastes zona, kur papildu postījumus radīja plūdi. Vētra radīja nopietnus postījumus lauksaimniecībai, mežsaimniecībai, elektrotīkliem un citiem infrastruktūras tīkliem, transportam un sakariem. Attiecībā uz mežsaimniecību lēš, ka kopā ir nolauzti 6,9 miljoni kubikmetri koku, tādējādi destabilizējot kokmateriālu tirgu, kas veido aptuveni 40% Latvijas eksporta. Iedzīvotājus jo īpaši skāra būtiski traucējumi elektrības, telekomunikāciju un ūdensapgādes/notekūdeņu tīklos. Paredzams, ka vētra būs kavējošs faktors attiecībā uz valsts fiskālo politiku, proti, tā negatīvi ietekmēs budžeta deficītu. 16. Pēc Latvijas aplēsēm saskaņā ar Regulas 2012/2002 3. panta 2. atbilstīgo avārijas darbu izmaksas ir EUR 57,191 miljoni, un tās ir sadalītas pa darbu veidiem. 17. Latvija norādīja, ka dabas katastrofas tiešo seku likvidēšanā neizmantoja citus Kopienas fondus. Sturktūrfondu programmā veica grozījumus, lai nodrošinātu vētrā bojāto mežu atjaunošanu. 18. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Latvijas varas iestādes, apdrošināšanas segums nav iekļauts atbilstošajos darbos, kas minēti iepriekš 4) apakšpunktā. Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, ir ieteikts pieņemt Latvijas iesniegto pieteikumu kā „lielu katastrofu” un ieteikt izmantot Solidaritātes fondu. Lietuva 19. Noteiktajā desmit nedēļu termiņā pieteikumu iesniedza 2005. gada 16. martā pēc pirmajiem 2005. gada 8. janvārī reģistrētajiem postījumiem. Pēc Komisijas dienestu lūguma Lietuvas iestādes sniedza papildu informāciju, ko saņēma 2005. gada 15. jūnijā. 20. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tiešie postījumi kopā Lietuvā novērtēti par EUR 15,156 miljoniem. Tā kā minētā summa nepārsniedz Lietuvas NKI (EUR 94,261 miljoni) 0,6% robežu, katastrofa nav kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” atbilstoši Regulai 2012/2002. Tomēr naktī no 2005. gada 8. uz 9. janvāri Lietuvu skāra tā pati vētra, kas Latvijā izraisīja lielu katastrofu. Tādēļ Regulas 2012/2002 2. panta 2. punkta otrajā daļā noteikto nosacījumu palīdzības saņemšanai no fonda izņēmuma kārtā, saskaņā ar ko kaimiņvalsts, kuru skārusi „tā pati katastrofa”, arī var saņemt palīdzību no fonda, uzskatīja par izpildītu. 21. Visvairāk skartie reģioni ir Klaipēda, Šauļi, Telši, Paņeveži un Taurage. Vētra radīja nopietnus bojājumus mājokļiem, sabiedriskām ēkām, kūrortiem, aizsargājošiem smilšu nožogojumiem, slimnīcām, kā arī elektrības un transporta tīkliem. Attiecībā uz mežsaimniecību lēš, ka vētrā kopā ir nolauzti vairāk nekā 1 miljons kubikmetri koku, tādējādi destabilizējot tirgu un radot papildu izmaksas mežu aizsardzībai pret insektiem un meža ceļu tīrīšanai. Vētra nodarīja postījumus arī kultūras objektiem (galvenokārt baznīcām un muižām). 22. Pēc Lietuvas aplēsēm saskaņā ar Regulas 2012/2002 3. panta 2. punktu atbilstīgo avārijas darbu izmaksas ir EUR 9,296 miljoni, un tās ir sadalītas pa darbu veidiem. 23. Lietuva norādīja, ka dabas katastrofas tiešo seku likvidēšanā neizmantoja citus Kopienas fondus. Lietuva nav paredzējusi izmantot Struktūrfondus, lai likvidētu dabas katastrofas sekas. 24. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Lietuvas varas iestādes, apdrošināšanas segums attiecībā uz valstij piederošiem īpašumiem nav obligāts, tādējādi atbilstīgie darbi nav apdrošināti. Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, ir ieteikts pieņemt Lietuvas iesniegto pieteikumu kā „tādu pašu katastrofu, kas skar kaimiņvalsti” un ieteikt izmantot Solidaritātes fondu. Mežsaimniecība Ievērojama daļa kopējo postījumu visās četrās valstīs tika nodarīti mežsaimniecībā. Komisijas dienesti pārbaudīja mežsaimniecībai nodarīto postījumu aprēķinu un norādīja dažas atšķirības attiecībā uz pieeju postījumu novērtēšanai un katrā attiecīgā gadījumā izmantotos galvenos pieņēmumus. Tomēr ir jāņem vērā, ka mežsaimniecības stāvokli dažādās attiecīgajās valstīs nevar pilnībā salīdzināt un pastāv atšķirības attiecīgajos kokmateriālu tirgos. Kopējo paredzamo postījumu aprēķina pamatā ir informācija, ko nosūta dalībvalsts, kas iesniedz pieteikumu. Pieteikumā norādītā kopējo paredzamo postījumu aprēķins ir pieņemams. Finansējums Kopējais Solidaritātes fondam pieejamais gada budžets ir EUR 1000 miljoni. Summa EUR 5,667578 miljonu apmērā 2005. gadā jau ir paredzēta iepriekšējiem pieteikumiem, tādējādi pieejami ir EUR 994,332422 miljoni. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums fonda izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam no fonda ir jābūt progresīvam. Tas nozīmē, ka, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, postījumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI vai 3 miljardus EUR 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā) ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei par postījumiem līdz minētajai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešiem postījumiem, kas ir zem robežas, un 6 %, — kuri ir virs robežas. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tādas pašas procentu likmes. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir pamatots ar pieprasītāju iesniegto informāciju. Komisija ierosina piešķirt šādas summas: (EUR)) | Tiešie postījumi | Summa, pamatojoties uz 2,5% | Summa, pamatojoties uz 6% | Kopējais ierosinātā atbalsta apjoms | Zviedrija | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 | Igaunija | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 | Latvija | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 | Lietuva | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 | Kopā | 92 880 830 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25 % Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas ir prasīts Regulas 2012/2002 4. panta 2. punktā. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU PERSPEKTĪVAS POZĪCIJĀM Finanšu perspektīva Pozīcija/apakšpozīcija | 2005. gada finanšu pozīcija | 2005. gada budžets, ieskaitot budžeta grozījumus (BG) 1 un 2/2005, provizoriskus budžeta grozījumu projektus (PBGP) 3-5/2005 | PBGP 6/2005 | 2005. gada budžets, ieskaitot BG 1 un 2/2005, PBGP 3-6/2005 | |Saistību apropriācijas |Maksājumu apropriācijas |Saistību apropriācijas |Maksājumu apropriācijas |Saistību apropriācijas |Maksājumu apropriācijas |Saistību apropriācijas |Maksājumu apropriācijas | |1. LAUKSAIMNIECĪBA | | | | | | | | | |- Lauksaimniecības izdevumi |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Lauku attīstība un saistītie pasākumi |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Kopā |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Rezerve | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTURĀLĀS DARBĪBAS | | | | | | | | | |- Struktūrfondi |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Kohēzijas fonds |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Kopā |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Rezerve | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. IEKŠĒJĀS POLITIKAS JOMAS[3] |9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Rezerve | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. ĀRĒJIE DARĪJUMI |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Rezerve | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Rezerve | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. REZERVES | | | | | | | | | |- Garantijas rezerve |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Rezerve ārkārtas palīdzībai[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Kopā |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Rezerve | | |0 | | | |0 | | | 7. PIRMSPIEVIENOŠANĀS ATBALSTS |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Rezerve | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. KOMPENSĀCIJA |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Rezerve | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | KOPĀ | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Rezerve | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | | [1] OV L 248, 16.9.2002, 1. lpp. [2] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002. [3] ESSF summa ir iekļauta papildus attiecīgajām pozīcijām saskaņā ar 2002. gada 7. novembra Iestāžu nolīgumu IIA (OV C 283, 20.11.2002.). [4] Tai skaitā EUR 100 miljoni, kurus pārvietoja uz ārkārtas palīdzības pozīciju. Vēl EUR 70 miljoni ir jāpārvieto saskaņā ar vienošanos, ko panāca saskaņošanas sanāksmē 2005. gada 15. jūlijā, apspriežot PBGP 3/2005.