LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 18.9.2008 
SEC(2008) 2425  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
pavaddokuments 
 
PADOMES REGULA 
 
par dzīvnieku aizsardz ību nonāvēšanas laik ā 
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
pavaddokuments 
 
PADOMES REGULA 
 
par dzīvnieku aizsardz ību nonāvēšanas laik ā 
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Katru gadu ES kautuv ēs nonāvē gandrīz 360 miljonus c ūku, aitu, kazu  un liellopu, k ā arī 
vairāk nekā četrus miljardus m ājputnu. Turkl āt kažokādu nozarē Eiropā nonāvē aptuveni 
25 miljonus dz īvnieku, savuk ārt inkubatoros non āvē aptuveni 330 miljonus c āļu, kuri ir 
diennakti veci. Ar ī infekcijas slim ību kontrole var pras īt tūkstošiem un pat miljoniem 
dzīvnieku non āvēšanu. 
Lauksaimniec ības dzīvnieku non āvēšanu reglament ē Padomes Direkt īva 93/119/EK
1 par 
dzīvnieku aizsardz ību kaušanas vai non āvēšanas laik ā. Direktīvā ne reizi nav izdar īti 
grozījumi. Tāpēc šajā ietekmes nov ērtējumā galvenais uzsvars likts uz to, vai probl ēmas ir 
mainījušās un vai sākotnēji noteiktie m ērķi vēl ir spēkā. 
Komisijas priekšlikuma s ākuma punkts bija divu Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādes 
sniegto zin ātnisko atzinumu pie ņemšana 2004. un 2006. gad ā, kuros ieteikts p ārskatīt minētās 
direktīvas tehniskos pielikumus. Vienlaikus 2005. gad ā Pasaules Dz īvnieku vesel ības 
organizācija pieņēma divas vadl īnijas par dz īvnieku aizsardz ību nokaušanas vai non āvēšanas 
laikā, nonākot pie līdzīgiem secin ājumiem. T āpēc Komisija 2006. gad ā pilnvaroja neatkar īgu 
konsultantu, lai veiktu p ētījumu par apdullin āšanas/non āvēšanas praksi kautuv ēs un tās 
saimnieciskaj ām un soci ālajām sekām, kā arī ietekmi uz vidi. P ētījumu pabeidza 2007. gad ā. 
Tai pašā laikā Komisija r īkoja apspriešanas ar ieinteres ētajām personām un dalībvalstīm. Tika 
analizēti Eiropas Komisijas P ārtikas un veterin ārā biroja ekspertu zi ņojumi, jo tajos 
atspoguļots pašreiz ējās direktīvas īstenošanā paveiktais dal ībvalstīs. No 2007. gada decembra 
līdz 2008. gada febru ārim notika ar ī apspriešana internet ā. 
Ierosinātais tiesību akts galvenok ārt attiecas uz kautuv ēm, kažokzv ēru audzēšanu, 
inkubatoriem un non āvēšanu slim ību apkarošanas pas ākumu ietvaros. Tas īpaši skar ga ļas 
nozari, jo taj ā tiek nonāvēts visvairāk dzīvnieku. Attiec ībā uz šo nozari ties ību aktu pras ības ir 
vissīkāk izstrādātas, un tas izskaidro, k āpēc ietekmes nov ērtējumā visvairāk uzmanības ir 
veltīts šai nozarei. 
                                                 
1 OV L 340, 31.12.1993., 21. lpp. 
 
LV 3   LV Kopš 1993. gada lauksaimniec ības dzīvnieku non āvēšanas apst ākļi ir būtiski main ījušies. Ir 
ieviestas jaunas tehnolo ģijas, veikti jauni zin ātniskie pētījumi, tādēļ spēkā esošie standarti 
dažās jomās ir novecojuši. M ūsu sabiedr ībā ir augušas ar ī bažas par dz īvnieku labtur ību, un 
Eiropas iedz īvotāji kļūst arvien pras īgāki attiecībā u z  š o  p ārtikas aprites aspektu. P ēc 
“Higiēnas tiesību aktu paketes” un vair āku ES ties ību aktu par p ārtikas nekait īgumu 
pieņemšanas, kuros uzsv ērta pārtikas aprit ē iesaistīto uzņēmēju atbildība, ir main ījušās arī 
juridiskās prasības attiec ībā uz kautuv ēm. Saistībā ar masveida non āvēšanu dzīvnieku slim ību 
lielu epid ēmiju laik ā aktuāli ir kļuvuši jaut ājumi par metod ēm, kas nodrošin ātu dzīvnieku 
humānu nogalin āšanu. Komisija 2006. gad ā pieņēma pirmo Kopienas r īcības plānu par 
dzīvnieku aizsardz ību un labtur ību, tādējādi ieviešot jaunus j ēdzienus, piem ēram, labtur ības 
indikatori, un konstat ējot vajadz ību īstenot papildu p ētījumu programmas un izveidot 
dzīvnieku labtur ības references centrus. 
Arī spēkā esošajos ES ties ību aktos konstat ētas konkr ētas problēmas, piem ēram, tas, ka nav 
saskaņotas apdullin āšanas jaun ās metodes, nav skaidri formul ētas uzņēmēju atbildības jomas 
attiecībā uz dzīvnieku labtur ību, person ālam, kas str ādā ar dzīvniekiem, tr ūkst vajadz īgo 
profesion ālo zināšanu vai ka ir neapmierinoši dz īvnieku labtur ības apstākļi, tos non āvējot 
slimību apkarošanas pas ākumu ietvaros. 
Kopš 1974. gada lauksaimniec ības dzīvnieku non āvēšanu reglament ē ES tiesību akti, un 
1993. gad ā ir nostiprin āta Kopienas pieredze. Apspriešan ā ar ieinteres ētajām person ām un ar 
dalībvalstīm apstiprin ājās tas, ka Kopienas iniciat īvai šajā jomā ir būtiska nozīme. Minētie 
tiesību akti attiecas uz ga ļas nozari, iek ārtu ražotājiem un uz daž ām lauksaimnieku darb ībām. 
Visās minētajās nozarēs darbība notiek starptautisk ā mērogā, un to pārstāvji pauž vajadz ību 
izveidot ES ietvarstrukt ūru. 
Šim ietekmes nov ērtējumam kl āt pievienot ās iniciatīvas vispārīgie mērķi ir šādi: uzlabot 
dzīvnieku aizsardz ību kaušanas un non āvēšanas laik ā, vienlaikus nodrošinot visiem 
iesaistītajiem uz ņēmējiem vien ādus darbības nosac ījumus, lai ražošanas izmaksu vai tirgus 
pieejamības atšķirības šo uz ņēmēju vidū neietekm ētu viņu konkurētspēju. Šai iniciat īvai būtu 
arī jāveicina lab āks regulējums/vienk āršošanas politika.  
Konkrētie mērķi ir šādi: sekmēt inovācijas, lai dz īvnieku apdullin āšanu veiktu hum āni, 
uzlabot dz īvnieku labtur ības integr ēšanu ražošanas proces ā kautuvēs, uzlabot iesaist ītā 
personāla profesion ālo zināšanu līmeni un uzlabot dz īvnieku aizsardz ību, kad notiek masveida 
nonāvēšana. 
Risinājumi ir daž ādi, sākot no iesp ējas nedar īt neko (1. risin ājums), juridiski nesaistošiem 
ieteikumiem (2. risin ājums), līdz direktīvas tehnisko pielikumu groz ījumiem (3. risin ājums) 
un tiesību aktu reorganiz ēšanai (4. risin ājums).  
Kaušanas izmaksas ir tikai neliela da ļa no visām kautuves darb ības izmaks ām (20 %), ta ču tās 
var ietekm ēt kautuves konkur ētspēju. Tomēr nav paredzams, ka dz īvnieku kaušanas izmaksu 
izmaiņas varētu ietekm ēt gaļas galīgo cenu. Kautuv ēs jau tiek veiktas past āvīgas oficiālās 
pārbaudes saska ņā ar pārtikas nekait īgumu regul ējošajiem ties ību aktiem. Dz īvnieku 
labturības jomā spēkā esošie ties ību akti neparedz papildu pras ības attiec ībā uz oficiālām 
pārbaudēm. Dzīvnieku labtur ība labvēlīgi ietekm ē gaļas kvalitāti un darba droš ību. Tāpat tā 
labvēlīgi ietekmē tirgu. Nav konstat ēta būtiska ietekme uz vidi. 
Salīdzinot daž ādos risin ājumus, rodas iespaids, ka iesp ējai nedar īt neko (1. risin ājums) 
vairākos aspektos ir nelabv ēlīga ietekme uz noteiktajiem m ērķiem. Neviens no tiem nav 
 
LV 4   LV sasniedzams, izmantojot šo risin ājumu. Paredzams, ka daudzi dz īvnieku labtur ības aspekti 
pasliktināsies, turpret ī uzņēmumiem n āksies darboties vid ē, kas daž ādās dalībvalstīs arvien 
vairāk atšķirsies. Tāpēc vienkāršošanas zi ņā stāvoklis nevis uzlabosies, bet gan tieši pret ēji. 
Šāds stāvoklis neveicin ās inovācijas, neskatoties uz daž ās dalībvalstīs veiktajiem 
pasākumiem. Īstermiņā tiks samazin ātas uzņēmumu un iest āžu ekonomisk ās izmaksas. Ta ču 
kaitējošajai ietekmei uz ga ļas kvalitāti, sabiedr ības viedokli un darba droš ību ilgtermi ņā 
varētu būt ekonomiski nelabv ēlīgas sekas ga ļas nozarē. 
 
LV 5   LV Savstarpēji salīdzinot pārējos risinājumus un ņemot vērā noteiktos m ērķus, neapšaub āmi 
izdevīgāks ir 4. risin ājums, kas paredz ties ību aktu reorganiz ēšanu, turpret ī direktīvas 
grozījumi (3. risin ājums) nodrošin ātu dažas priekšroc ības, bet ar juridiski nesaistošu 
ieteikumu sniegšanu (2. risin ājums) nepietiktu, lai sasniegtu liel āko daļu no mērķiem. Tāpēc 
2. risinājumu vienu pašu nevar uzskat īt par probl ēmu pietiekamu risin ājumu, taču to var 
uzskatīt par interesantu papildu instrumentu. 
Juridiski nesaistoši ieteikumi (2. risin ājums) īpaši palīdzētu uzlabot dz īvnieku aizsardz ību un 
gaļas kvalit āti. Šis risin ājums arī palīdzētu panākt vienādus darb ības nosac ījumus 
uzņēmumiem, tom ēr, tā kā šis risinājums neparedz ētu saistības, to var ētu īstenot ierobežot ā 
apjomā. 
Direktīvas reorganiz ēšana (4. risin ājums) ir vien īgais risin ājums, ar kura pal īdzību var 
veicināt inovācijas un pan ākt vienkāršošanu (juridisk ā instrumenta mai ņa un jaunas pieejas 
izmantošana). Izmantojot šo risin ājumu, var ar ī panākt vairāk priekšroc ību attiecībā uz 
dzīvnieku aizsardz ību nekā ar direktīvas grozījumiem (3. risin ājums). Ir ar ī paredzams, ka šim 
risinājumam būtu vislabv ēlīgākā ietekme uz ga ļas kvalitāti, sabiedr ības viedokli un darba 
apstākļu uzlabošanu kautuv ēs. 
Izmantojot 3. un 4. risin ājumu, dažiem uz ņēmumiem rad īsies īstermiņa izmaksas, ta ču to 
radītā ietekme b ūs atšķirīga, atkarībā no tā, vai tiks veikti konkr ēti pasākumi, piem ēram, 
varbūtēja pārejas periodu noteikšana, vai ar ī izņēmumu paredz ēšana konkr ētos gadījumos.  
Ietekme uz vidi visos risin ājumos tiek v ērtēta kā neitrāla, jo, v ācot datus, nav g ūts 
apstiprinājums par b ūtisku un/vai tiešu ietekmi uz vidi. 
Regula (EK) Nr. 882/2004 par p ārtikas un dz īvnieku bar ības ofici ālo kontroli2 paredz 
dzīvnieku labtur ības tiesību aktu visp ārīgu uzraudz ību, un šaj ā dokument ā nav ierosin āts šajā 
posmā izstrādāt konkrētu instrumentu, kas dal ībvalstīm radītu administrat īvu slogu.   
                                                 
2 OV L 165, 30.4.2004., 1.-141. lpp.