Katrs no šiem elementiem ir apspriests ar dalībvalstīm ekspertu grupu sanāksmēs un pieņemts saskaņā ar deleģētajām un īstenošanas regulām. Šādu līdzdalības pieeju turpināja īstenot pēc tiesiskā regulējuma pieņemšanas, un vadošo iestāžu iesaistīšanās turpmākā KUNS izstrādē palīdzēja pilnveidot KUNS komponentus, vienlaikus ierobežojot saistīto administratīvo slogu. Tas nodrošināja sistēmas pieņemšanu, kā arī palīdzēja pilnveidot vadošo iestāžu un Komisijas uzraudzības un novērtēšanas spēju.

§finanšu rādītāji (FR) ir kopīgi visiem ESI fondiem un tiek noteikti UP līmenī.

§rezultātu rādītāji (RR) novērtē EJZF bruto ietekmi. KUNS ietver 28 RR kopumu, no kuriem daži ir saistīti ar tikai vienu EJZF konkrēto mērķi, citi — ar vairāk nekā vienu; dalībvalstis varēja pēc izvēles brīvi pievienot konkrētus rādītājus;

Atšķirībā no citiem ESI fondiem novērtējuma plāns ir EJZF DP daļa, jo tas ļāva Komisijai novērtēt šos plānus DP sarunu procesa laikā.

Lai nostiprinātu novērtējumu doto ieguldījumu efektīvu un lietderīgu programmu panākšanā, Kopīgo noteikumu regulā (KNR) ir noteikts, ka vadošajām iestādēm plānošanas perioda sākumā ir obligāti jāsagatavo novērtējuma plāni. Tas ir jaunums EJZF vadošajām iestādēm, kurām bija jāapsver savas novērtējuma vajadzības un to risināšana īstenošanas periodā.

C daļā (kas ietverta tikai visaptverošajos ziņojumos, kuri jāiesniedz 2019. gadā) jābūt papildu informācijai par DP ieguldījumu Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei mērķu sasniegšanā.

·summārie dati par 28 iznākumu rādītājiem (IR) katram no 50 EJZF pasākumiem;

·īstenošanas pārskats programmu un UP līmenī;

A daļā (kas laikposmā no 2016. līdz 2023. gadam jāsagatavo katru gaidu) cita starpā ir:

Darbības programmu īstenošanas uzraudzības ietvaros dalībvalstīm ir jāsagatavo GĪZ, kas jāiesniedz līdz katra gada 31. maijam un kam jāattiecas uz laikposmu līdz iepriekšējā kalendārā gada beigām (tādējādi šis laikposms ir tāds pats kā Infosys ziņojumā). Ar GĪZ tiek sniegts pārskats par programmu īstenošanu, arī attiecībā uz nozīmīgiem jautājumiem, piemēram, atbalstu piekrastes mazapjoma zvejai vai klimata pārmaiņām. Komisija un dalībvalstis to izmanto, lai pārskatītu sasniegumus un vajadzības gadījumā ieviestu korekcijas. Tāpat GĪZ ir indikatīva informācija par pasākuma līmenī plānotajām finansēm, kāda nav ietverta DP.

·Darba dokuments, kurā ir precīzi noteikti kopīgie rādītāji un sniegta informācija par to, kā tos vajadzētu izmantot, tika darīts pieejams samērā vēlā plānošanas procesa posmā. Rezultātā konkrētās dalībvalstīs radās pārpratumi, un dažas DP tika izstrādātas, izmantojot atšķirīgas metodes galamērķu noteikšanai attiecībā uz DP plānotajiem rezultātiem.

·Tai vajadzētu būt vienkāršākai un vairāk vērstai uz rezultātiem, skaidri parādot, kurus mērķus veicina konkrēts pasākums vai darbība un kā to novērtē.

EJZF intervences loģika ir labi piemērota fonda struktūrai (Savienības prioritātes – konkrētie mērķi – pasākumi), taču EJZF vēlā iekļaušana KNR satvarā nozīmēja to, ka ir vajadzīgi papildu ziņojumi to tematisko mērķu līmenī, kuri ir kopīgi visiem ESI fondiem. Tas padarīja intervences loģiku sarežģītāku un dalībvalstīm apgrūtināja ziņojumu sagatavošanu.

Šis ziņojums ir sagatavots ar FAME atbalsta nodaļas palīdzību, izmantojot no EJZF vadošajām iestādēm saņemto atgriezenisko saiti, ko apkopoja 2016. gada marta un septembra semināros un īpašā ieinteresēto personu sanāksmē 2017. gada septembrī, kurā piedalījās 21 dalībvalsts, kā arī no jautājumiem, ko dalībvalstis uzdeva FAME un Komisijai darbības programmu īstenošanas laikā.

Darbības rezultātu satvars ir viens no instrumentiem, ko izmanto visos ESI fondos, lai veicinātu orientēšanos uz rezultātiem. EJZF ietvaros tas balstās uz iznākumu un finanšu rādītājiem, kuros katrai Savienības prioritātei ir noteikti starpposma mērķi un galamērķi. Darbības rezultātu satvaru rādītājus uzskaita GĪZ. Starpposma mērķu novērtējums 2019. gadā būs pamatā izpildes rezerves piešķiršanai, savukārt galamērķu sasniegšanu novērtēs 2024. gadā. Komisija izdeva vadlīniju dokumentu, lai vadošajām iestādēm sniegtu papildu informāciju par šā jaunā elementa īstenošanu.

Ex-ante novērtējums līdz šim ir vienīgais novērtējums, ko veic dalībvalstis. Ex-ante novērtējums nav tikai vienkāršs atspoguļojums par situāciju pirms programmas sākuma; to uzskata par procesu, kas ietver regulāru mijiedarbību starp vadošo iestādi un novērtējuma veicējiem dažādo DP izstrādes posmu laikā. Šis process tika dokumentēts vadlīniju dokumentā, kuru ar dalībvalstīm apsprieda ekspertu grupu sanāksmju laikā.

Novērtējumi ir vajadzīgi, lai izvērtētu finansējuma efektivitāti, lietderību un ietekmi nolūkā uzlabot programmu īstenošanu un noteikt to ietekmi. KNR ir paredzēti vispārēji novērtēšanas noteikumi visiem ESI fondiem. EJZF regulā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāveic ex-ante novērtējums un papildu novērtējumi īstenošanas perioda gaitā, savukārt Komisijai ir jāveic ex-post novērtējums, kas jāpabeidz līdz 2024. gada beigām.

·Atsauces vērtība ir rādītāja vērtība pirms darbības sākšanas (piemēram, MVU esošie pilnslodzes ekvivalenti), un tā ir atskaites punkts, pret kuru var novērtēt progresu. Infosys ziņojumos nav pieejamas atsauces vērtības, lai gan vadošās iestādes tās vienmēr pieprasa no pieteikumu iesniedzējiem, lai varētu novērtēt finansējuma pieteikumu, un lai gan tie ir valsts uzraudzības sistēmas obligāts elements.

·Infosys ziņojumos nav iespējams nodalīt laukus, kas ir apzināti atstāti tukši, no laukiem, kuri nav aizpildīti neuzmanības dēļ, jo Infosys struktūra neļauj konkrētos laukos norādīt atbildi “nav piemērojams”.

Infosys ir vērtīgs instruments vadošajām iestādēm, jo to var izmantot kā “rādītāju paneli” īstenošanas progresa pārbaudīšanai. Tas ir lietderīgs arī Komisijai, jo sniedz informāciju par EJZF sasniegumiem krietnu laiku pirms pirmo RR vērtību atbilstīgas paziņošanas. Tas būs sevišķi lietderīgs instruments dalībvalstīm novērtējumu veikšanā, sākot no 2018. gada, jo nodrošinās, ka novērtējuma veicējiem būs pieejami uzticami pamatdati.

·Pirms plānošanas procesa sākšanas dalībvalstīm no Komisijas būtu jāsaņem rādītāju noteikšanas metodika un aprēķinu metodika, kas jāizmanto galamērķu noteikšanai.

·Uzraudzības ietvaros rezultātu rādītāji vienmēr būtu jāizsaka absolūtos skaitļos, ietverot galamērķus un atsauces vērtības. Tā kā EJZF rezultātu rādītāji balstās uz EJZF saņēmēju sniegtajiem datiem pirms un pēc darbības, ir jāizvairās no proporciju, procentu un aritmētisko zīmju neprecizitātēm, jo tās noved pie kļūdām. Piemēram, neto peļņas pieaugums būtu jāizsaka kā vērtības “pirms” un “pēc”, nevis kā pieaugums procentos.

·Daži rādītāji tika izteikti proporcijās, to aprēķināšana darbības līmenī ir sarežģīta un to summēšana neko nedod.

·Dalībvalstis arī varēja izmantot pašas savus rādītājus, nevis izraudzīties tos no kopīgā saraksta, kā rezultātā radās situācija, ka dažus no rezultātiem nav iespējams pienācīgi ņemt vērā, sagatavojot ziņojumus vai apkopojot rezultātus ES līmenī.

Ieteikumi ·Infosys būtu jāsagatavo arī turpmāk, jo tas sniedz ļoti vērtīgu informāciju, lai gan prasa tikai nelielu administratīvo ieguldījumu no dalībvalstu pārvaldes iestāžu puses. ·Infosys ziņojumos būtu jāietver atsauces vērtības. ·Lietotājiem vajadzētu būt iespējai attiecīgos gadījumos izmantot frāzi “nav piemērojams”, papildinot to ar paskaidrojošu piezīmi.

3.4Gada īstenošanas ziņojums (GĪZ)

Atšķirībā no Infosys GĪZ iesniedz ar SFC starpniecību, izmantojot strukturētu darba plūsmu, un tie ir jāapstiprina Komisijai. Komisijai veicot šo ziņojumu novērtēšanu, var atklāties dažādas problēmas, kas var radīt būtiskus kavējumus. It sevišķi nedrīkstētu būt nekādas nesakritības starp Infosys sniegto detalizēto informāciju un GĪZ ietvertajām apkopotajām vērtībām, jo abi ziņojumi attiecas uz vienu un to pašu periodu.

No GĪZ iegūto svarīgāko informāciju par visiem ESI fondiem dara pieejamu plašākai sabiedrībai, to publicējot Komisijas nodrošinātajā atklāto datu portālā, lai garantētu pārredzamību attiecībā uz fondu izmantošanu. Finanšu dati par EJZF īstenošanu ir pieejami tikai reizi gadā GĪZ ietvaros, savukārt Komisija saņem informāciju par ERAF, ESF un ELFLA trīs reizes gadā. Tādēļ atklāto datu portālā publicētā informācija attiecībā uz šiem fondiem ir aktuālāka, salīdzinot ar informāciju par EJZF.

Ieteikumi ·Būtu jādara pieejami norādījumi, lai palīdzētu dalībvalstīm ziņojumu sagatavošanā. ·Būtu jānodrošina labāka savstarpēja papildināmība starp Infosys un GĪZ. ·Starp fondiem būtu jāsaskaņo ziņošana par finanšu īstenošanu.

3.5Novērtējuma plāns

Novērtējuma plāni var atšķirties pēc garuma, detalizētības un kvalitātes, un nereti tajos ir tikai prasītais informācijas minimums. Vadošās iestādes deva priekšroku citām DP sadaļām, un reizēm novērtējuma plāni netika īpaši ņemti vērā un tika sagatavoti steigā. Novērtējumiem paredzētais budžets būtiski atšķiras, un tas atspoguļo rīcības samērīgumu, proti, dalībvalstīm ar vairākiem reģioniem ir ievērojami lielāks novērtējumiem paredzētais budžets nekā dalībvalstīm ar nelielu EJZF DP un mazāku vai neesošu reģionālo dalījumu.

Ieteikumi ·DP ietvertajā novērtējuma plānā būtu jāuzsver vienīgi novērtēšanas procesa pārvaldība, jāparedz laika pamatplānošana un jānosaka orientējošs resursu sadalījums. ·Lai saglabātu elastīgumu un izvairītos no vairākkārtējām DP izmaiņām, detalizētu plānošanu vajadzētu veikt vēlākā posmā, izmantojot Uzraudzības komitejas pieņemtos atjauninātos plānus, kā tas ir pārējo ESI fondu gadījumā.

3.6Novērtējumi