Šis rīcības plāns tapis ilgā procesā, kas sākās ar 2018. gadā publicēto vidusposma pārskatu un turpinājās ar augšupēju apspriešanos ar ieinteresētajām personām un atlantiskā reģiona dalībvalstīm. Vidusposma pārskatā norādīts, ka Atlantijas reģiona rīcības plāns jūrlietu jomā ļāvis īstenot vairāk nekā 1200 jaunu projektu un piesaistījis gandrīz 6 miljardus EUR lielas investīcijas, galvenokārt no ES budžeta. Tajā uzsvērts, ka jāuzlabo plāna tematiskā ievirze, kā arī pārvaldības struktūra un jāievieš uzraudzības sistēma.

Atlantijas okeāna zilā ekonomika 2017. gadā radīja 73,4 miljardus EUR lielu bruto pievienoto vērtību (BPV) un nodarbināja 1,29 miljonus strādājošo. Atlantija ir lielākais ES jūras baseins, kura radītās BPV īpatsvars ES zilajā ekonomikā ir 36 %. Paredzams, ka cietēji no pašreizējās krīzes būs vairāki Atlantijas okeāna zilās ekonomikas sektori, jo īpaši lielākais no tiem – piekrastes un jūras tūrisms, kas rada 27 miljardus EUR lielu BPV un nodarbina 0,76 miljonus cilvēku.

Atlantijas okeāna reģiona jūrlietu stratēģija 2011. gadā tika pieņemta, lai ES dalībvalstīs, kam ir robeža ar Atlantijas okeānu, atbalstītu ilgtspējīgu zilās ekonomikas attīstību. Lai šo stratēģiju īstenotu, 2013. gadā Eiropas Komisija nāca klajā ar Atlantijas reģiona rīcības plānu. Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām un kā jaunu pienesumu Eiropas atlabšanā no nepieredzētās sociālekonomiskās krīzes, ko izraisījusi pašreizējā Covid-19 pandēmija, ir pienācis laiks atjaunināt reģionālās sadarbības prioritātes, lai dotu jaunu impulsu ilgtspējīgai jūrniecības ekonomikai, kas spēj radīt darbvietas.

Atlantijas okeāna ostas kalpo par zilās ekonomikas vārtiem un centriem ES atlantiskais reģions vairo nākotnē vajadzīgās jūrnozaru prasmes un okeānzinātību Pētniecība, izstrāde un inovācija: starptautiskā dimensija ES atlantiskajā reģionā izmanto atjaunojamo jūras energoresursu enerģiju ES atlantiskais reģions ir veselīgs un tā piekraste ir izturētspējīga

3.PĪLĀRI

Jaunajā rīcības plānā ir četri pīlāri. Tas ir praktisks veids, kādā īstenot kopīgo redzējumu. Pīlāri ir savstarpēji saistīti un pēc būtības starpreģionāli. Šie četri pīlāri ir atbilde uz galvenajiem izaicinājumiem, un to mērķis ir veicināt ilgtspējīgu zilo izaugsmi un ciešāku teritoriālo sadarbību un kohēziju ES atlantiskajā reģionā. Golvejas un Belenas paziņojumu rezultātā īstenotās pētniecības darbības un Transatlantiskā okeāna pētniecības alianse aptver visus pīlārus. Tās piešķir rīcības plānam starptautisku dimensiju un atbalsta tā īstenošanu, uzlabojot izpratni par Atlantijas okeāna pārmaiņām un to ietekmi uz piekrastes kopienām un izstrādājot inovatīvus risinājumus.

Pīlāri aptver jautājumus, kurus piekrastes reģioni vai valstis nespēj atrisināt, darbodamies atsevišķi, vai kuros lietderīgāk ir rīkoties kopā un tādā veidā stāties pretim izaicinājumiem, kas skar piekrastes reģionu iedzīvotāju ikdienas dzīvi.

Apspriešanās procesā un diskusijās ar piecām attiecīgajām ES dalībvalstīm saņemtās atsauksmes ir palīdzējušas noteikt konkrētus, tomēr savstarpēji saistītus un savstarpēji pastiprinošus mērķus un vajadzīgo rīcību. Saskaņoto mērķu un rīcības uzskaitījums nav izsmeļošs.

Konkrētā rīcība un tās īstenošanas iespējas katra pīlāra gadījumā izklāstītas šim paziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā.

I PĪLĀRS. OSTAS KALPO PAR ZILĀS EKONOMIKAS VĀRTIEM UN CENTRIEM

Piekrastes tūrisms, akvakultūra, kuģubūve, kā arī jaunietekmes nozares, piemēram, atjaunojamo jūras energoresursu enerģētika, ir atkarīgas no ostu darbības vai cieši saistītas ar to. Ostām var būt liela nozīme šo nozaru ilgtspējīgā attīstībā un pārejā uz bezoglekļa ekonomiku. Lai šo iespēju izmantotu, ir jāpārskata Atlantijas okeāna ostu nozīme un potenciāls. Vienlaikus jāstiprina ostas operatoru katalizējošā loma jūrnozaru uzņēmumu attīstībā. No otras puses, ostām savā starpā jāsadarbojas, lai mobilizētu finansējumu viedām infrastruktūrām un labāk plānotu kapacitāti, kāda ļauj pielāgoties tirdzniecības izaugsmei.

Inovācija jūrniecībā var veicināt jūrā atrodošos emitentu dekarbonizāciju. Piemēram, ir pieejamas tehnoloģijas, kas samazina oglekļa emisijas no kuģiem. Pie šādām tehnoloģijām minama sašķidrināta dabasgāze, ūdeņraža ražošana, gaisa izmantošana par lubrikantu, vēja dzinēji un izplūdes gāzu tehnoloģijas. Alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ierīkošana ostās un kravas termināļos, arī dokos, ievērojami uzlabotu piekrastes kopienu gaisa kvalitāti.

Lai atbildētu uz iepriekš minētajām vajadzībām, pīlārs ietver divus konkrētus mērķus un no tiem izrietošu konkrētu rīcību.

1. mērķis. Ostas – atlantiskās tirdzniecības vārti

Rīcība ►Attīstīt TEN-T jūras maģistrāles Atlantijas okeānā ►Līdz 2025. gadam izveidot zaļo ostu tīklu ►Lai labāk savienotu Īriju un kontinentu, veicināt tuvsatiksmes kuģošanas savienojumu izveidi ►Iedarbināt atlantiskā reģiona stratēģiju attiecībā uz sašķidrināto dabasgāzi ►Izstrādāt ostu infrastruktūru modernizējošas ekostimulācijas shēmas ►Kopīgi izstrādāt atkritumu radīšanas un apsaimniekošanas plānus Atlantijas ostām

2. mērķis. Ostas – uzņēmējdarbības katalizatori

Rīcība ►Izstrādāt Atlantijas ostu “zilā paātrinājuma” shēmu, kas inovatīviem uzņēmumiem palīdzētu izvērst darbību ►Dalīties paraugpraksē, apmainīties ar idejām un problēmas risināt kopīgi ►Izvērst datu vākšanu, neaprobežojoties tikai ar tradicionālajiem (loģistikas) datiem ►Pastiprināt saziņu un datu pieejamību par ostu ekonomisko potenciālu

II PĪLĀRS. TIEK VAIROTAS NĀKOTNĒ VAJADZĪGĀS JŪRNOZARU PRASMES UN OKEĀNZINĀTĪBA

Lai izmantotu inovācijas priekšrocības un ātri ieviestu zilās tehnoloģijas, lielākā nozīme ir pareizajam prasmju kopumam. Specializēts jūrnozaru izglītības un apmācības piedāvājums, kura pamatā ir uzņēmējdarbības analīzes sistēma, spēj zilajai ekonomikai piesaistīt jaunus talantus, stimulēt produktivitāti un palielināt ES atlantiskā reģiona konkurētspēju.

Lai gan jau tagad vietējā un reģionālā līmenī darbojas specializētas kopas, efektīva jūras baseinu mēroga sadarbība spēj veicināt kvalificētu darba ņēmēju pārrobežu apriti, tā pielāgojoties mainīgajam darba tirgus pieprasījumam. Vēl viena prioritārā joma ir okeānzinātība. Okeānzinātīgi iedzīvotāji prot “savu ikdienas uzvedību pielāgot, lai pieņemtu informētus un atbildīgus lēmumus, kas veicina okeānu pārvaldību līdzradīšanas garā”.

Lai atbildētu uz iepriekš minētajām vajadzībām, pīlārs ietver divus konkrētus mērķus un no tiem izrietošu konkrētu rīcību.

3. mērķis. Pilnvērtīga izglītība, apmācība un mūžizglītība