EIROPAS KOMISIJA Briselē, 26.1.2018 COM(2018) 45 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Lidojumderīguma sertifikātu regulas piemērošanu

(laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam)



SATURS 1 Ievads 1.1 Vispārīga informācija 1.2 Aptauja 2 Ziņojums par konstatējumiem 2.1 Regulas atbilstība 2.2 Efektivitāte 2.3 Lietderība 2.3.1 Importa vērtība 2.3.2 Ieguvumi no administratīvā sloga samazināšanas 2.4 Saskaņotība 2.5 Kontroles pasākumi 3 Secinājumi



1Ievads 1.1Vispārīga informācija

Padomes Regula (EK) Nr. 1147/2002 (turpmāk tekstā — Lidojumderīguma sertifikātu regula) paredz uz laiku atlikt kopējā muitas tarifa autonomos nodokļus dažām precēm, kuras ieved ar lidojumderīguma sertifikātu. Tā ļauj vienkāršot muitas procedūras, lai, nemaksājot muitas nodokļus, no trešām valstīm ievestu sastāvdaļas, detaļas un citas preces, ko izmanto gaisa kuģu ražošanā, remontā, apkopē, pārbūvē, pārveidē vai konversijā. Agrāk šādas preces importēja saskaņā ar īpašām muitas procedūrām, tādām, kas saistītas ar preču galīgo izmantojumu, ievešanu pārstrādei vai uzglabāšanu muitas noliktavā. Importējot atbilstoši īpašajām muitas procedūrām, pirms un/vai pēc preču ievešanas bija jāsaņem atļauja vai jānotiek muitas iestāžu veiktai uzraudzībai, taču saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu atļauju var piešķirt, ja tiek uzrādīts īpašs “lidojumderīguma sertifikāts”. Šī procedūra ir mazāk apgrūtinoša nekā iepriekš izmantotās muitas maksājumu atlikšanas procedūras. Saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulas 4. pantu ziņojums par šīs regulas piemērošanu ir jāiesniedz Padomei, balstoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm. Šā ziņojuma mērķis ir sniegt konstatējumus un secinājumus par Lidojumderīguma sertifikātu regulas īstenošanu, pamatojoties uz informāciju par trīs gadu periodu no 2014. līdz 2016. gadam (“pārskata periods“), kas saņemta no dalībvalstīm. 1.2Aptauja Lai savāktu vajadzīgo informāciju, Komisija 2017. gada 29. jūnijā visām dalībvalstīm nosūtīja aptaujas anketu. Aptauju veidoja 11 jautājumi, kas iedalīti četrās jomās: 1.efektivitāte; 2.lietderība; 3.saskaņotība; un 4.kontroles pasākumi. Efektivitātes novērtēšanai šajā ziņojumā ir izmantoti arī tie dati, kurus dalībvalstis iesniedz uzraudzības datubāzē (Surveillance database). Atbildes uz aptaujas jautājumiem tika saņemtas no 21 dalībvalsts, kas pārskata periodā kopā importēja 93,1 % no visām saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu ievestajām precēm. Atsevišķas dalībvalstis atbildēja uz visiem jautājumiem un sniedza attiecīgos datus, savukārt citas dalībvalstis ne vienmēr spēja atbildēt uz visiem jautājumiem, jo īpaši gadījumos, kad tika prasīta skaitļos izsakāma informācija. Piektā joma — Lidojumderīguma sertifikātu regulas “atbilstība” — tika novērtēta, izmantojot informāciju, kuru dalībvalstis sniedza savās atbildēs uz jautājumiem 2014. gada jūnijā veiktajā apsekojumā par iespējamiem Lidojumderīguma sertifikātu regulas uzlabojumiem. 2Ziņojums par konstatējumiem Šajā ziņojuma sadaļā ir izklāstīti konstatējumi attiecībā uz Lidojumderīguma sertifikātu regulas atbilstību, efektivitāti, lietderību, saskaņotību un kontroles pasākumiem. Šie konstatējumi izriet no dalībvalstu sniegtās informācijas.

2.1Regulas atbilstība Kā norādīts 1.3. sadaļā, 2014. gadā tika veikts dalībvalstu apsekojums, lai noteiktu Lidojumderīguma sertifikātu regulas iespējamos uzlabojumus. Dalībvalstu atbildes sniedza svarīgu informāciju par regulas īstenošanu un derīgas norādes par atsevišķām jomām, kurās jāveic uzlabojumi, lai ņemtu vērā vai nu juridiskas, vai arī tehnoloģiskas pārmaiņas. Atbildēs uz apsekojuma jautājumiem dalībvalstis norādīja uz šīs regulas nozīmi, jo tā samazina muitas ierēdņu administratīvo slogu, ļaujot tiem izmantot alternatīvas muitas procedūras, kā arī uz atļauju piešķiršanu precēm to galīgā izmantojuma dēļ, un uz citu īpašu muitas procedūru (piemēram, ievešana pārstrādei vai uzglabāšana noliktavā) izpildi un uzraudzību. Taču vairākas dalībvalstis norādīja, ka Lidojumderīguma sertifikātu regula ir vairāk jāprecizē, lai noteiktu, kādi sertifikāti ir derīgi tam, lai varētu atlikt kopējā muitas tarifa autonomos nodokļus. Šīs dalībvalstis pauda nostāju, ka precīzāki noteikumi šajā jomā novērstu neskaidrības attiecībā uz to, kādi sertifikāti ir vajadzīgi, un mudinātu gaisa kuģu ekspluatantus izmantot Lidojumderīguma sertifikātu regulas sniegtās iespējas. Šīs dalībvalstīs arī prasīja uzlabot procedūras, kas piemērojamas precēm, kuras paredzēts remontēt. Dalībvalstis arī piekrita apsvērt iespēju vēl vairāk vienkāršot gaisa kuģu ekspluatantiem veicamās procedūras, atļaujot — pamatojoties uz sertifikātiem — bez muitas nodokļu maksāšanas ievest preces arī militārās aviācijas gaisa kuģiem. Tas ir tādēļ, ka ļoti bieži sastāvdaļas var izmantot abu tipu gaisa kuģiem, un ievešanas brīdī galīgais izmantojums ne vienmēr ir zināms. Šādi noteikumi arī atbilstu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 324. panta 1. punkta c) apakšpunktam, kurā civilās aviācijas un militārās aviācijas gaisa kuģi nekādi netiek nošķirti saistībā ar procedūras “ievešana pārstrādei” vienkāršoto noslēgšanu. Tie arī atbilst un papildina Regulu (EK) Nr. 150/2003 par noteiktiem ieročiem un militārajam ekipējumam paredzēto ievedmuitas nodokļu atlikšanu. Atbildes attiecībā uz to preču sarakstu, kurām saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu var atlikt muitas nodokļu maksāšanu, bija visai atšķirīgas. Dažas dalībvalstis norādīja, ka dod priekšroku status quo, savukārt citas pauda atbalstu detalizēta saraksta izveidei KN pozīciju un apakšpozīciju līmenī, taču ar nosacījumu, ka to varētu ātri grozīt. Šajā sakarā arī jāatgādina, ka Lidojumderīguma sertifikātu regulas integrēšana TARIC vēl nav pabeigta visiem KN 25.–97. nodaļas kodiem un ka Muitas ekspertu grupas TARIC jautājumos diskusiju laikā šo kodu saraksts tika saīsināts. Lai kliedētu šīs bažas, Komisija patlaban gatavo priekšlikumu Padomei, ar kuru tiks aizstāta Lidojumderīguma sertifikātu regula un atjauninātas, racionalizētas un vēl vairāk vienkāršotas procedūras, lai, nemaksājot muitas nodokļus, varētu ievest atsevišķas preces, kuras var iemontēt vai izmantot gaisa kuģos. Šo procesu ir paredzēts pabeigt līdz 2017. gada beigām. 2.2Efektivitāte Novērtējot Lidojumderīguma sertifikātu regulas efektivitāti, dalībvalstīm tika uzdoti trīs jautājumi, lai noteiktu, cik lielā mērā muitas procedūru vienkāršošana uzņēmēju un muitas iestāžu labā ir palīdzējusi sasniegt regulas mērķi. Atbildes ir atspoguļotas turpmāk tekstā redzamajos attēlos. 1. jautājums. Vai Lidojumderīguma sertifikātu regulai izdevās sasniegt tās mērķi vienkāršot muitas procedūras, lai, nemaksājot muitas nodokļus, no trešām valstīm varētu ievest sastāvdaļas, detaļas un citas preces, ko izmanto gaisa kuģu ražošanā, remontā, apkopē, pārbūvē, pārveidē vai konversijā? 1. tabula.

Avots: Dalībvalstu atbildes uz aptaujas jautājumiem. 2. jautājums. Cik lielā mērā, jūsuprāt, ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu tika mazināts administratīvais slogs aviācijas nozares uzņēmējiem tiktāl, cik ar to tika samazināta vajadzība izmantot muitas maksājumu atlikšanas procedūras (piemēram, galīgais izmantojums, ievešana pārstrādei, uzglabāšana muitas noliktavā)? 2. tabula. Avots: Dalībvalstu atbildes uz aptaujas jautājumiem. 3. jautājums. Cik lielā mērā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu tika mazināts administratīvais slogs muitas iestādēm tiktāl, cik ar to tika samazināta vajadzība uzņēmējiem izmantot muitas maksājumu atlikšanas procedūras (piemēram, galīgais izmantojums, ievešana pārstrādei, uzglabāšana muitas noliktavā)? 3. tabula. Avots: Dalībvalstu atbildes uz aptaujas jautājumiem.

Dalībvalstu atbildes parāda, ka lielākā daļa administrāciju (vairāk nekā 85 % respondentu) uzskata, ka ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu ir izdevies sasniegt tās mērķi samazināt administratīvo slogu aviācijas nozares uzņēmējiem. Lielākā daļa administrāciju arī uzskata, ka regula ir palīdzējusi samazināt administratīvo slogu valstu muitas iestādēm. Izmaksu ietaupījumi, kas radušies ES uzņēmumiem, kuri, izmantojot muitas nodokļu atlikšanas sistēmu, importē detaļas, sastāvdaļas un citas preces, var sniegt arī plašākus ieguvumus, piemēram, uzlabot ES aviācijas nozares konkurētspēju, uzlabot ražošanas metožu efektivitāti un izveidot vai saglabāt darbvietas Eiropas Savienībā. Taču divas dalībvalstis ziņoja, ka joprojām ir arī tādi gadījumi, kad uzņēmēji uzstāj uz procedūras “ievešana pārstrādei” piemērošanu un neizmanto Lidojumderīguma sertifikātu regulā paredzētās vienkāršotās procedūras. 2.3Lietderība Uzraudzības datubāzē pieejamie dati tika izmantoti, lai saskaņā ar regulu pārskata periodā ievesto preču vērtību izteiktu skaitļos. Šī informācija ir sniegta 2.3.1. sadaļā, iedalot to pēc importēto preču izcelsmes valsts, importējošās dalībvalsts un KN apakšpozīcijas. 2.3.1Importa vērtība 4. tabula. Importa vērtība EUR laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam pa izcelsmes valstīm Importa vērtība atsevišķās izcelsmes valstīs 2014 2015 2016 Pavisam kopā

2014.–2016. gadā Amerikas Savienotās Valstis 8 658 536 103 11 112 281 769 14 010 541 826 33 781 359 698 Kanāda 630 774 271 822 536 320 960 885 100 2 414 195 690 Singapūra 253 882 594 252 674 439 255 790 579 762 347 612 Japāna 184 631 396 242 008 025 278 012 288 704 651 709 Turcija 85 705 800 173 137 100 233 401 407 492 244 307 Ķīna 111 280 770 172 631 537 168 208 313 452 120 619 Meksika 72 617 669 155 400 109 205 357 625 433 375 404 Šveice 135 621 526 97 256 260 103 608 054 336 485 840 Filipīnas 47 909 481 63 139 468 164 470 527 275 519 476 Taivāna 50 860 474 76 550 593 66 832 444 194 243 511 Pavisam kopā 10 vadošajās valstīs 10 231 820 084 13 167 615 619 16 447 108 162 39 846 543 865 Pavisam kopā visās valstīs 11 289 774 034 14 906 427 347 18 522 590 954 44 718 792 334 Avots: Uzraudzības datubāze ES visa importa kopējā vērtība pārskata periodā bija EUR 44 718 792 334. Desmit importa apjoma jomā vadošās izcelsmes valstis veido EUR 39 846 543 865 (89,1 %) no kopējās vērtības summas. Tabulā iepriekš tekstā ir redzams, ka importa vērtība pārskata periodā ir pastāvīgi palielinājusies. Tabula skaidri parāda, ka Amerikas Savienotās Valstis visā pārskata periodā neapšaubāmi bija galvenā EUR tirdzniecības vērtības izcelsmes valsts. Otrs labākais tirdzniecības vērtības rādītājs bija Kanādai, un pārskata perioda laikā tas uzrādīja pieauguma tendences. Singapūrai bija trešais labākais tirdzniecības vērtības rādītājs, eksportēto preču vērtībai visā pārskata periodā saglabājoties visai stabilā līmenī. Būtiski pieauga no Japānas (+51 %), Turcijas (+172 %), Meksikas (+182 %) un Filipīnām (+243 %) ievesto preču vērtība. 5. tabula. 4. tabulas pirmā un pēdējā aile, kas pārvērstas diagrammas formātā, parāda importa vērtību procentos (10 vadošās izcelsmes valstis un kopējā vērtība visās izcelsmes valstīs 2014.–2016. gadā).

6. tabula. Importa vērtība EUR atsevišķās dalībvalstīs 2014.–2016. gadā Importa vērtība atsevišķās dalībvalstīs 2014 2015 2016 Pavisam kopā Vācija 3 953 545 804 4 888 963 973 5 801 425 448 14 643 935 225 Apvienotā Karaliste 3 067 202 607 4 112 329 609 5 302 307 837 12 481 840 053 Francija 2 283 119 979 3 402 016 736 4 453 822 183 10 138 958 898 Nīderlande 577 602 997 717 607 299 865 998 485 2 161 208 781 Spānija 406 207 547 391 394 246 432 677 834 1 230 279 626 Itālija 142 749 661 269 796 330 361 276 115 773 822 106 Luksemburga 204 498 753 210 331 595 225 266 316 640 096 664 Polija 131 030 197 168 749 737 214 885 793 514 665 727 Čehijas Republika 81 283 683 153 500 591 114 602 786 349 387 060 Beļģija 76 789 159 80 363 341 120 178 533 277 331 033 Pavisam kopā 10 vadošajās importējošajās dalībvalstīs 10 924 030 386 14 395 053 456 17 892 441 331 43 211 525 173 Pavisam kopā visās dalībvalstīs 11 289 774 034 14 906 427 347 18 522 590 954 44 718 792 334 Avots: Uzraudzības datubāze. 7. tabula. 6. tabulas pirmā un pēdējā aile, kas pārvērstas diagrammas formātā, parāda importa vērtību procentos atsevišķās dalībvalstīs 2014.–2016. gadā. Trim dalībvalstīm (DE, UK un FR) pārskata periodā bija visaugstākie importa vērtības rādītāji, kas ir skaidrojams ar to, ka šajās valstīs atrodas ES lielākā aviācijas nozares ražotāja ražotnes. Šo valstu importa vērtība veido EUR 37 264 734 176 (83,3 %) no kopējās importa vērtības EUR 44 718 792 334 apjomā pārskata periodā. Taču jāatzīmē, ka pārskata periodā palielinājās arī citu dalībvalstu importa vērtības (jo īpaši NL, IT un PL). 8. tabula. 15 visvairāk izmantoto KN apakšpozīciju vērtība EUR 2014.–2016. gadā 15 visvairāk izmantotās KN apakšpozīcijas Apraksts Pavisam kopā

2014.–2016. gadā

EUR 8411 91 Turboreaktīvo un turbopropelleru dzinēju daļas 19 384 532 811 8803 30 Citādas lidmašīnu vai helikopteru daļas 3 383 005 487 8411 12 Turboreaktīvie dzinēji, kuru vilces spēks pārsniedz 25 kN 3 329 771 994 9014 20 Aeronavigācijas vai kosmiskās navigācijas ierīces un instrumenti (izņemot kompasus) 1 200 399 757 8803 20 Šasijas un to daļas 840 848 278 8537 10 Elektriskai kontrolei vai elektrības sadalei paredzētas pultis, paneļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes, kas aprīkotas ar diviem vai vairākiem pozīciju 8535 un 8536 aparātiem, ieskaitot tās ierīces vai aparātus, kas minētas 90. nodaļā, un ciparu kontroles aparātus, kas ir citādi nekā pozīcijas 8517 komutācijas aparāti, spriegumam, kas nepārsniedz 1000 V 734 716 410 8411 22 Turbopropelleru dzinēji, kuru jauda pārsniedz 1100 kW 673 655 101 8481 80 Krāni, vārsti, ventiļi un citi piederumi cauruļvadiem, katlu korpusiem, rezervuāriem, tvertnēm un tamlīdzīgām tilpnēm, ieskaitot redukcijas un termoregulācijas vārstus 516 308 529 8411 99 Citādas gāzturbīnu daļas 508 717 133 8411 21 Turbopropelleru dzinēji, kuru jauda nepārsniedz 1100 kW 472 935 098 9032 89 Automātiskas regulēšanas vai kontroles ierīces un aparatūra (izņemot manostatus un termostatus) 448 780 830 8544 30 Aizdedzes sveču vadu komplekti un citādi vadu komplekti izmantošanai spēkratos, gaisa kuģos vai kuģos 354 191 153 8411 11 Turboreaktīvie dzinēji, kuru vilces spēks nepārsniedz 25 kN 350 993 592 8526 91 Radionavigācijas aparatūra 334 871 961 9031 80 Mērīšanas vai kontroles ierīces, aparatūra un iekārtas, kas citur nav minētas vai iekļautas 324 608 356 Avots: Uzraudzības datubāze Vislielākais tirdzniecības apjoms pārskata periodā bija precēm, kas uzskaitītas apakšpozīcijā 8411 91 — Turboreaktīvo un turbopropelleru dzinēju daļas (2,7 % nodokļa likme) un apakšpozīcijā 8803 30 — Lidmašīnu vai helikopteru daļas (2,7 % nodokļa likme). Apakšpozīcijā 8411 91 minētās preces veido 43,3 % no kopējās importa vērtības. 2.3.2Ieguvumi no administratīvā sloga samazināšanas Lietderības novērtēšanā ļoti noderīga ir informācija, kas ļauj izteikt skaitļos ieguvumus no administratīvā sloga jebkāda veida samazināšanas muitas iestāžu labā. Lai detalizētāk novērtētu lietderību, dalībvalstīm tika uzdots šāds jautājums:

4. jautājums. Kādi ir aplēstie ieguvumi (pilnslodzes ekvivalentos), ko šī regula ir sniegusi jūsu administrācijai, palīdzot samazināt administratīvo slogu? Dalībvalstis norādīja, ka regulā paredzētās vienkāršotās muitas procedūras izmantošana ir būtiski svarīga gan valstu muitas administrācijām, gan uzņēmējiem. Taču tās nespēj izteikt skaitļos, kādi ir aplēstie ieguvumi (pilnslodzes ekvivalentos), ko sniegusi administratīvā sloga samazināšana — vai nu tādēļ, ka nav izvērtējušas statistikas datus, vai arī tādēļ, ka šādus ieguvumus nav iespējams noteikt. Dalībvalstis pauda viedokli, ka lidojumderīguma sertifikātu izmantošana (šajā gadījumā nav vajadzīgas muitas atļaujas vai uzraudzība) ir būtiski samazinājusi administratīvo slogu, jo palīdz ietaupīt laiku, kas citādi tiktu veltīts atļauju piešķiršanai precēm to galīgā izmantojuma dēļ vai arī tam, lai uzraudzītu ievešanu pārstrādei vai uzglabāšanu noliktavā. Saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu ievesto preču lielā vērtība liecina par milzīgo lietderības pieaugumu, ko šī regula ir sniegusi uzņēmējiem. 2.4Saskaņotība Saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulas 2. panta 3. punktu vienkāršotas procedūras var piemērot tad, ja preces laiž brīvā apgrozībā. Aptaujā tika iekļauti divi jautājumi par šo tematu, un to mērķis bija noteikt, kāda ir regulas papildināmība un saskaņotība ar citiem muitas tiesību aktiem: 5. un 6. jautājums. Cik gadījumos pārskata periodā preces, kurām atlikta muitas nodokļu maksāšana, tika laistas brīvā apgrozībā saskaņā ar vienkāršotajām procedūrām (tika aizpildīta vienotā administratīvā dokumenta 44. aile) un kāds ir vienkāršoto procedūru procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo to gadījumu skaitu, kad muitas nodokļu maksāšana tika atlikta? 9. tabula. Vienkāršoto procedūru procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo to gadījumu skaitu, kad muitas nodokļu maksāšana tika atlikta Avots: Dalībvalstu atbildes uz aptaujas jautājumiem. Diagramma rāda, ka saskaņā ar vienkāršotajām procedūrām iesniegto gadījumu skaits saglabājās stabils attiecībā pret kopējo to gadījumu skaitu, kad muitas nodokļu maksāšana tika atlikta. Importa vērtības rādītāji 2014.–2016. gadā rāda, ka vienkāršoto procedūru piemērošanas gadījumu īpatsvars ir nedaudz lielāks nekā 50 % no kopējā to gadījumu skaita, kad muitas nodokļu maksāšana tika atlikta. Iepriekš minētie dalībvalstu sniegtie dati liecina, ka Lidojumderīguma sertifikātu regula papildina muitas tiesību aktu noteikumus attiecībā uz vienkāršotām importa procedūrām.

2.5Kontroles pasākumi Papildus parastajiem muitas kontroles pasākumiem, kuru pamatā ir riska analīze, Lidojumderīguma sertifikātu regulā ir atzīts, ka pastāv lidojumderīguma sertifikātu viltošanas risks, un ir paredzēta iespēja lūgt valsts aviācijas iestāžu pārstāvju ekspertu atzinumu. Tādēļ aptaujā tika iekļauti jautājumi par kontroles pasākumiem, kurus valstu muitas administrācijas veic, lai īstenotu regulu. 7. jautājums. Cik muitas kontroles pasākumus jūsu valsts muitas administrācija pārskata periodā ir veikusi precēm, kas ievestas saskaņā ar šo regulu? Dalībvalstis norādīja, ka uzņēmējiem ir pienākums sniegt muitas iestādēm visu muitas kontroles pasākumu veikšanai vajadzīgo informāciju. Ja uzņēmēji vēlas piemērot regulā paredzētās vienkāršotās muitas procedūras, viņiem ir jāiesniedz lidojumderīguma sertifikāts. Tas ir nosacījums, kas ir jāizpilda, lai varētu saņemt labvēlīgu tarifu režīmu precēm, kuras tiks laistas brīvā apgrozībā. Tādēļ muitas iestādēm ir jāveic vajadzīgās pārbaudes un jāpārliecinās, vai lidojumderīguma sertifikāts atbilst sertifikāta paraugam. Dalībvalstis sniedza dažādas atbildes par veikto kontroles pasākumu skaitu. Papildus kontroles pasākumu kopējam skaitam dažas dalībvalstis norādīja arī citu kontroles pasākumu, piemēram, dokumentu pārbaužu, fizisko pārbaužu un pēcmuitošanas revīziju skaitu. 10. tabula. Muitas kontroles pasākumi, kas laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam veikti precēm, kuras ievestas saskaņā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulu 7. jautājums: Kontroles pasākumu skaits Fiziskas pārbaudes 97 Dokumentu pārbaudes 13 981 Sertifikātu pārbaudes 142 Pēcmuitošanas revīzijas 7 Muitas kontroles pasākumi (nav norādīts) 6 705 Kopā 20 932 Avots: Dalībvalstu atbildes uz aptaujas jautājumiem. 8. jautājums. Kāds ir saistībā ar uzņēmēju nelikumīgu rīcību iekasēto nodokļu kopējais apjoms pārskata periodā? Lielākajai daļai dalībvalstu nebija statistikas datu par šo tematu, un tās arī nebija konstatējušas nekādus nopietnus pārkāpumus saistībā ar Lidojumderīguma sertifikātu regulas izmantošanu. Lielākā daļa dalībvalstu norādīja, ka veic pēcmuitošanas revīzijas, lai pārbaudītu procedūras likumību. Vislielākā nodokļu summa, ko kāda dalībvalsts iekasējusi pēc nelikumību konstatēšanas, bija EUR 21 681. Jāatzīmē, ka bija arī tādi gadījumi, kad dalībvalstu muitas iestādes noraidīja deklarācijas ar preferenču kodu 119, jo attiecīgie lidojumderīguma sertifikāti patiesībā bija atbilstības sertifikāti, kuri nekādi neietilpst Lidojumderīguma sertifikātu regulas darbības jomā. Dažas dalībvalstis atbildēs arī norādīja, ka papildus muitas kontroles pasākumiem (dokumentu vai fiziskām pārbaudēm) to muitas iestādes vienmēr pieprasa arī sūtījuma sertifikātu. Tas tiek darīts, lai nodrošinātu, ka detaļas, uz kurām attiecas lidojumderīguma sertifikāts, patiesi tiek iemontētas vai izmantotas gaisa kuģos. Dalībvalstis ziņoja, ka gadījumā, ja sūtījuma sertifikāts netiek iesniegts, tās uzsāk procedūru attiecīgo nodokļu iekasēšanai. 9. jautājums. Cik gadījumos jūsu valsts administrācija pārskata periodā lūdza jūsu valsts aviācijas iestāžu valsts dienestu pārstāvju ekspertu atzinumu (3. pants)? Dalībvalstu atbildes liecina, ka, ja tām ir pamatots iemesls aizdomām, ka lidojumderīguma sertifikāti ir viltoti, tās lūdz valsts aviācijas iestāžu pārstāvju ekspertu atzinumu. Turklāt vairākos gadījumos dalībvalstis izmantoja arī iespēju organizēt neformālas konsultācijas ar valsts civilās aviācijas iestādēm, lai pārliecinātos par sertifikātu autentiskumu un pareizību. 10. jautājums. Kāds ir to viltoto sertifikātu kopējais skaits, kas pārskata periodā atklāti, piemērojot 3. pantu?