2017. gadā antidempinga (AD) vai antisubsidēšanas (AS) pasākumi attiecās uz 0,31 % no kopējā ES importa apjoma. Lai gan visaptveroši dati nav pieejami, termiņbeigu pārskatīšanas daudzos gadījumos liecina, ka pasākumu noteikšana izraisa attiecīgā produkta importa būtisku samazināšanos.

Turklāt daudzas Komisijas izmeklētās lietas sagādāja īpašus izaicinājumus to augstās sarežģītības dēļ, kā arī mobilizējamo resursu ziņā. Komisijas dienestu darba dokuments sniedz detalizētu pārskatu par paveikto darbu.

Jāatzīmē, ka tiesību akti, kas stājās spēkā 2017. gada 20. decembrī, ieviesa izmaiņas arī Komisijas gada pārskatu prasībās. Ņemot vērā, ka šīs izmaiņas tiesību aktos neietekmēja nevienu no ES antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām 2017. gadā, šajā ziņojumā nav sniegta informācija par tām. Tāpat kā iepriekšējos gados, arī šo ziņojumu papildina Komisijas dienestu darba dokuments, kam pievienoti detalizēti pielikumi, cita starpā sniedzot visaptverošu pārskatu par spēkā esošajiem tiesību aktiem, terminoloģiju un procedūrām.

Otrkārt, 2017. gadā līdztiesīgie likumdevēji panāca progresu ar atsevišķa tiesību akta priekšlikumu ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizēšanai un panāca vienošanos par plašu tematu loku (piemēram, paātrinātām izmeklēšanām, mazākā maksājuma noteikuma labāku piemērošanu, labāku pārredzamību, nodrošinot iepriekšēju informācijas sniegšanu pirms pagaidu pasākumiem, arodbiedrību lomas atzīšanu). Šī vienošanās veicināja šā ilgi gaidītā tiesību akta stāšanos spēkā 2018. gada 8. jūnijā. Šie jaunie noteikumi attiecas uz visām izmeklēšanām, kas uzsāktas pēc šī datuma. Kopā abi pamatregulu grozījumu kopumi AD un AS regulās ir daļa no pirmās pamatīgās ES antidempinga un antisubsidēšanas tiesību aktu pārskatīšanas kopš 1995. gada.

Šajā ziņojumā izklāstīti Eiropas Savienības antidempinga, antisubsidēšanas un tirgus aizsardzības pasākumi 2017. gadā. Tas ir sagatavots saskaņā ar 23. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antidempinga pamatregula”), 34. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”), un 23. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem.

AD pamatregulas 13. pantā un AS pamatregulas 23. pantā ir nodrošināta iespēja atsākt izmeklēšanas, ja tiek sniegti pierādījumi par pasākumu apiešanu.

Ja ir pietiekama informācija, kas liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pirms vai pēc pasākumu noteikšanas eksporta cenas ir samazinājušās vai ir nepietiekami (vai nemaz nav) mainījušās ES importētā ražojuma tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas, var sākt “absorbēšanas” pārskatīšanu, lai pārbaudītu, vai pasākums ir ietekmējis iepriekš minētās cenas. Dempinga starpības var aprēķināt atkārtoti un maksājumu var palielināt, lai ņemtu vērā šādas zemākas eksporta cenas. Iespēja veikt absorbcijas pārskatīšanas ir iekļauta AD pamatregulas 12. pantā un AS pamatregulas 19. panta 3. punktā.

Saskaņā ar AD pamatregulas 11. panta 4. punktu un AS pamatregulas 20. pantu var veikt “jauna uzņēmuma” un “paātrināto” pārskatīšanu, lai noteiktu individuālo dempinga starpību vai individuālo kompensācijas maksājumu jauniem eksportētājiem, kuri atrodas attiecīgajā eksportētājvalstī un kuri izmeklēšanas periodā ražojumu nav eksportējuši. Šādiem eksportētājiem jāpierāda, ka tie patiešām ir jauni eksportētāji un ka tie faktiski sākuši eksportēt uz ES pēc izmeklēšanas perioda. Tad tiem var aprēķināt individuālo maksājumu, kas parasti ir mazāks par valsts mēroga maksājumu.

2017. gadā tika sāktas divas “citas” pārskatīšanas, proti, tādas, kas parasti netiek sāktas saskaņā ar AD pamatregulas 11. panta 3. punktu vai AS pamatregulas 19. pantu. Piecas šādas pārskatīšanas tika noslēgtas 2017. gadā. Šīs pārskatīšanas parasti ir saistītas ar tiesas nolēmumu īstenošanu.

Saskaņā ar AD pamatregulas 11. panta 3. punkta un AS pamatregulas 19. panta noteikumiem pasākumus var pārskatīt, kamēr tie ir spēkā, lai tos pielāgotu mainīgajiem apstākļiem. Pārskatīšanu var ierobežot, attiecinot to tikai uz dempinga/subsidēšanas vai kaitējuma aspektiem.

2017. gadā tika sāktas deviņas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas, savukārt veselas 19 termiņbeigu pārskatīšanas tika noslēgtas, apstiprinot maksājumu nākamajiem pieciem gadiem. Viena termiņbeigu pārskatīšana noslēdzās ar to, ka pasākumi tika izbeigti. 2017. gadā pieci pasākumi (visi — antidempinga) beidzās automātiski, t. i., bez pārskatīšanas pēc to piecu gadu termiņa.

AD pamatregulas 11. panta 2. punktā un AS pamatregulas 18. pantā noteikts, ka pasākumi beidzas pēc pieciem gadiem, izņemot gadījumus, kad termiņbeigu pārskatīšanā tiek pierādīts, ka tos jāturpina saglabāt sākotnējā veidā.

2017. gadā tika uzsāktas 11 jaunas izmeklēšanas (piecas no tām attiecas uz ķīmijas un tai radniecīgām nozarēm), savukārt divas lietas tika atsāktas, lai īstenotu tiesas konstatējumus. Pagaidu maksājumi tika noteikti divās procedūrās. Kopumā tika izbeigtas 12 lietas, nosakot galīgos maksājumus, un divas izmeklēšanas tika izbeigtas, nenosakot pasākumus.

1.4.Tirgus aizsardzības izmeklēšanas (sk. L pielikumu)

2017. gadā netika sāktas jaunas tirgus aizsardzības izmeklēšanas un netika noteikti nekādi pasākumi.

2.AD/AS pasākumu izpilde

2.1.Pasākumu pēcpārbaude

Pēcpārbaude attiecībā uz spēkā esošajiem pasākumiem tika vērsta uz četrām galvenajām jomām: 1) lai novērstu krāpšanu; 2) lai uzraudzītu tirdzniecības plūsmas un notikumu attīstību tirgos; 3) lai uzlabotu efektivitāti ar attiecīgajiem instrumentiem; 4) lai reaģētu uz pārkāpumiem. Darbības šajās jomās ļāva Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm proaktīvi nodrošināt tirdzniecības aizsardzības pasākumu pienācīgu izpildi Eiropas Savienībā.

2.2.Saistību uzraudzība (sk. M un Q pielikumu)

Saistību uzraudzība veido daļu no izpildes darbībām, jo saistības ir viens no AD vai AS pasākumu veidiem. Komisija apstiprina saistības, ja izmeklēšanā tiek pierādīts, ka tās var efektīvi novērst dempinga vai subsidēšanas radīto kaitējumu.

2017. gada sākumā spēkā bija 102 saistības. 2017. gadā piecu uzņēmumu saistības tika atsauktas, jo tika konstatēti pārkāpumi vai tas, ka šo saistību uzraudzība kļūtu neiespējama. Septiņu uzņēmumu saistības arī tika atsauktas pēc šo uzņēmumu lūguma atkāpties no saistībām. Tika atceltas 87 uzņēmumu saistības. Jaunas saistības netika pieņemtas. Tādējādi 2017. gada beigās kopumā spēkā bija trīs saistības.

3.Atmaksājumi

Saskaņā ar AD pamatregulas 11. panta 8. punktu un AS pamatregulas 21. panta 1. punktu importētāji var pieprasīt atmaksāt attiecīgo iekasēto maksājumu, ja tiek pierādīts, ka dempinga/subsīdiju starpība ir likvidēta vai samazināta līdz tādam līmenim, kas ir zemāks par spēkā esošo maksājumu.

2017. gadā tika iesniegti 75 jauni atmaksājuma pieprasījumi. 2017. gada beigās turpinājās četras atmaksājumu izmeklēšanas, kas attiecās uz 61 pieprasījumu. 2017. gadā tika pieņemti 26 Komisijas lēmumi, lai daļēji noteiktu atmaksājumu vai noraidītu atmaksājuma pieprasījumus.

4.Tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) modernizācija

Komisija 2013. gada aprīlī pieņēma tiesību akta priekšlikumu, lai modernizētu ES tirdzniecības aizsardzības instrumentus (TAI). Pēc ilga likumdošanas procesa 2017. gada 5. decembrī Padome un Eiropas Parlaments panāca vienošanos par Komisijas priekšlikumu, kas attiecīgi stājās spēkā 2018. gada 8. jūnijā.

Šis priekšlikums ir nozīmīgs solis uz priekšu, jo kopā ar jauno aprēķināšanas metodiku (sk. zemāk šā ziņojuma 5. iedaļu) tas šajos instrumentos kopš Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Urugvajas sarunu kārtas noslēgšanas pirmoreiz ievieš svarīgas pārmaiņas. Tādējādi ES tirdzniecības aizsardzības instrumenti tiek padarīti efektīvāki, pārredzamāki un pielāgojamāki globālās ekonomikas izaicinājumiem. Tajā pašā laikā pārmaiņas tuvina šos instrumentus mazo uzņēmumu vajadzībām. Tās sniedz labumu ES ražotājiem, taču ņem vērā arī importētāju un pakārtoto lietotāju intereses, kuri ir atkarīgi no importa.

Galvenie elementi modernizētajos ES antidempinga un antisubsidēšanas tiesību aktos ir sekojoši: uzlabota kaitējuma starpības aprēķināšanas metode, kaitējumu neradošas cenas aprēķināšanas rekonstrukcija, kas ietvers minimālo peļņu 6 % apmērā, īsāks pagaidu pasākumu noteikšanas termiņš, agrīnā brīdināšana par pagaidu antidempinga un antidempinga pasākumu noteikšanu, papildu atbalsts ES MVU, ES “mazākā maksājuma noteikuma” pielāgošana, lai ņemtu vērā pastāvošo izejmateriālu cenu izkropļojumu, kā arī jaunu lomu noteikšana sociālajiem un vides aspektiem tirdzniecības aizsardzības procedūrās.

5.2017. gada ES AD un AS tiesību aktu grozījumi

Komisija 2016. gada 9. novembrī pieņēma priekšlikumu grozīt ES antidempinga un antisubsidēšanas pamatregulas ar mērķi ieviest jaunu metodiku normālās vērtības aprēķināšanai, lai spētu labāk risināt valstu izraisītos tirgus kropļojumus trešajās valstīs un stiprinātu antisubsidēšanas instrumentu. Šie grozījumi ES AD un AS pamatregulās stājās spēkā 2017. gada 20. decembrī.

Jaunās metodikas mērķis ir novērst būtiskus valsts radītos izkropļojumus un risināt jautājumus saistībā ar pēdējos gados radušos jauno ekonomisko realitāti. Šie kropļojumi var pastāvēt valstī kopumā vai noteiktā nozarē. Šī jaunā metodika neattieksies uz kādu konkrētu valsti un tiks vienādi piemērota visām PTO dalībvalstīm. Tiesību akti skaidri parāda, ka jaunas dempinga metodikas pieņemšana neskar ārpustirgus ekonomikas režīma piemērošanu kādai valstij. Gadījumos, kad tiks konstatēts, ka valsts radīto izkropļojumu dēļ tās ekonomikā nav atbilstīgi izmantot iekšzemes cenas vai izmaksas trešā valstī, tiks piemērota jaunā metodika produkta normālās vērtības aprēķināšanai.

Lai “sāktu” jaunās metodikas piemērošanu, ir jānosaka, ka valsts radīto izkropļojumu dēļ eksportētājvalstī nav atbilstīgi izmantot iekšzemes cenas vai izmaksas. Nosakot izkropļojumu esamību, tiks ņemti vērā vairāki kritēriji, piemēram, valsts politika un ietekme, plaša valsts uzņēmumu izplatība, diskriminācija par labu vietējiem uzņēmumiem vai nepietiekama finanšu nozares neatkarība.