(6)Eurogrupa 2016. gada 25. maijā atzinīgi novērtēja SVF vadības nodomu ieteikt fonda valdei apstiprināt finansiālo vienošanos attiecībā uz Grieķiju. Eurogrupa apstiprināja minēto nostāju 2016. gada 5. decembrī, un tā arī uzsvēra vajadzību pēc kopīgiem nosacījumiem, par ko vienojušās visas iestādes un Grieķija. Eurogrupa 2016. gada 5. decembrī arī aicināja iestādes un Grieķiju ātri atsākt sarunas, lai panāktu personāla līmeņa vienošanos (pēc iespējas drīz, pamatojoties uz šādiem kopīgiem nosacījumiem, un pilnvaroja Eurogrupas jautājumu darba grupu izvērtēt minēto personāla līmeņa vienošanos. Minētie nosacījumi paredz pieņemt apstiprināto fiskālo pasākumu kopumu, lai palīdzētu nodrošināt primāro pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP vidējā termiņā.

(7)Grieķijas ekonomika izrādīja lielu noturību pret paaugstinātas nenoteiktības vidi un kapitāla kontroles noteikšanu, IKP samazinoties par tikai 0,2 % 2015. gadā. 2016. gadā Grieķijas ekonomika stagnēja, jo privātā patēriņa jauno izaugsmi kompensēja valsts patēriņa un neto eksporta samazinājums. Komisijas 2017. gada pavasara prognozē paredzēts, ka Grieķijas ekonomika pieaugs par 2,1 % un 2,5 % attiecīgi 2017. un 2018. gadā saistībā ar ekonomiskās situācijas uzlabošanos, kas atbalsta investīcijas un patēriņu.

(8)Saskaņā ar minēto prognozi parāda attiecība pret IKP sasniegtu 179,0 % 2016. gadā, 178,8 % 2017. gadā, 174,6 % 2018. gadā un 165,2 % 2019. gadā. Tādējādi parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazinātos, sākot no 2017. gada. Grieķija panāca primāros pārpalikumus 0,5 % apmērā no IKP 2015. gadā un 4,2 % apmērā no IKP 2016. gadā, pārsniedzot programmas mērķus attiecīgi par -0,25 % un 0,5 % no IKP. Grieķijas iestādes centīsies izveidot jaunu fiskālo procesu virzībā uz primārā pārpalikuma mērķiem 1,75 % apmērā no IKP 2017. gadā un 3,5 % apmērā no IKP 2018. gadā un vidējā termiņā. Fiskālo mērķu trajektorija atbilst gaidāmajam Grieķijas ekonomikas izaugsmes tempam, atgūstoties no visdziļākās reģistrētās recesijas.

(9)Ņemot vērā Komisijas dienestu atjauninātās prognozes un otrās pārskatīšanas rezultātus, ko veic Komisija saziņā ar ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, pašreizējā programma būtu jāatjaunina, atspoguļojot reformas, ko Grieķijas iestādes veikušas līdz 2017. gada pirmā ceturkšņa beigām. Pamatojoties uz minēto, atjauninātajos nosacījumos būtu jāizklāsta virkne politikas pasākumu, kas nepieciešami veiksmīgai programmas īstenošanai nākotnē, lai Grieķijas ekonomiku atgrieztu uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1411.

(10)Jebkāda veida finansiālais atbalsts, ko Grieķija saņem, lai palīdzētu tai īstenot politikas pasākumus saskaņā ar programmu, būtu jāizmanto atbilstīgi Savienības tiesību prasībām un Savienības politikai, jo īpaši saskaņā ar Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu un Pamattiesību hartu. Ja makroekonomikas korekciju programmā paredzētie pasākumi ierobežo Pamattiesību hartā atzīto tiesību un brīvību izmantošanu, minētie ierobežojumi ir saskaņā ar tās 52. panta 1. punktu. Jebkuri pasākumi finanšu iestāžu atbalstam būtu jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci. Komisijai būtu jānodrošina, lai visi pasākumi, kas noteikti saprašanās memorandā saistībā ar pieprasīto ESM finansiālo atbalstu, būtu pilnīgā saskaņā ar šo lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Padomes Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/1411 2. pantu aizstāj ar šādu:

1.Grieķija turpina fiskālo konsolidāciju, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot to ietekmi uz nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem. Grieķijas iestādes apņemas nodrošināt stabilas publiskās finanses un sasniegt apjomīgu un ilgtspējīgu primāro pārpalikumu vidējā termiņā, kas ļaus vienmērīgi samazināt parāda attiecību pret IKP. Grieķija attiecīgi cenšas izveidot jaunu fiskālo procesu virzībā uz primārā pārpalikuma mērķiem 1,75 % apmērā no IKP 2017. gadā un 3,5 % apmērā no IKP 2018. gadā un vidējā termiņā. Iestādes apņemas veikt turpmākus strukturālus pasākumus, kas nodrošina 0,3 % no IKP līdz 2018. gadam, lai nodrošinātu iecerēto virzību uz primāro pārpalikumu. Pasākumi minēto primārā pārpalikuma mērķu sasniegšanai un par ko panākta vienošanās programmas otrās pārskatīšanas ietvaros, ir šādi: sociālo pabalstu optimizācija un nodokļu izdevumu atcelšana, pamatojoties uz ieteikumiem Pasaules Bankas sociālās labklājības pārskatā; veselības aprūpes izdevumu racionalizācija, paplašinot slēgtas budžeta shēmas tvērumu un samazinot valsts izdevumu maksimālos apjomus; nodokļa ieviešana par īstermiņa tūristu mītnes īres maksu un dažu darbības stimulu un pabalstu racionalizācija valsts sektorā.

2.Atbalstot budžeta līdzsvarošanu, lai nodrošinātu vairāk uz izaugsmi vērstu un taisnīgu politiku, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti vidēja termiņa fiskālie mērķi, iestādes pieņem tiesību aktus šādām darbībām:

i.vidēja termiņa fiskālā stratēģija 2018.–2021. gadam saskaņā ar noteiktajiem vidēja termiņa mērķiem, kas būtu jāsasniedz bez izaugsmi kavējošiem pasākumiem;

ii.pensiju reforma, kas sniedz neto ietaupījumus 1 % apmērā no IKP vidējā termiņā, un iedzīvotāju ienākuma nodokļa reforma, kas jāīsteno un sniedz neto ietaupījumus 1 % apmērā no IKP 2020. gadā un vidējā termiņā;

iii.izaugsmi veicinošu nodokļu tiesību aktu kopums, saskaņojot, neto izteiksmē, ieguvumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformas, kas ietver: i) iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju samazinājumu un solidaritātes papildnodokli ar vidēja termiņa fiskālo ietekmi 0,8 % apmērā no IKP; ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazinājumu ar vidēja termiņa fiskālo ietekmi 0,1 % apmērā no IKP, un iii) īpašuma nodokļa (ENFIA) samazinājumu ar ietekmi 0,1 % apmērā no IKP;

iv.mērķorientētu izdevumu kopumu, saskaņojot, neto izteiksmē, ieguvumu no pensiju reformas, kas ietver: i) izdevumu palielinājumu attiecībā uz mērķorientētiem sociālajiem pabalstiem (mājokļa pabalsts, bērnu pabalsti, ēdināšana skolās, agrīna pirmsskolas izglītība un aprūpe/pirmsskolas izglītība, no ienākumiem atkarīgs veselības aprūpes līdzmaksājumu samazinājums) 0,7 % apmērā no IKP, un ii) augstas kvalitātes publiskās infrastruktūras investīciju 0,15 % apmērā no IKP un iii) aktīva darba tirgus politiku 0,15 % apmērā no IKP;

v.iedzīvotāju ienākuma nodokļa pasākumi tiks īstenoti 2019. gadā, ja, pamatojoties uz nākotnē vērstu novērtējumu galīgās programmas pārskatīšanas kontekstā, ir nepieciešama īstenošana sākumposmā, lai 2019. gadā sasniegtu saskaņoto fiskālo mērķi – primāro pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP, kas būtu jāsasniedz bez izaugsmi kavējošiem pasākumiem;

vi.ekspansīvo pasākumu kopums tiks īstenots, sākot no 2019. gada, atkarībā no novērtējuma un vienošanās galīgajā programmas pārskatīšanā, ievērojot pārredzamu procesu, ar apmēru, kas jāīsteno saskaņā ar iestāžu prognozēto pārsniegumu salīdzinājumā ar saskaņotajiem vidēja termiņa mērķiem, lai nodrošinātu to sasniegšanu.

3.Iestādes izveido regulējumu, kas vajadzīgs, lai pilnībā īstenotu Valsts ieņēmumu neatkarīgu iestādi un tās efektīvu darbību. Tās veic turpmākus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi, tostarp tiesību aktus, lai veicinātu un atvieglotu elektronisko maksājumu izmantošanu. Pasākumi, kuru mērķis ir pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, inter alia, ir vērsti uz sadarbības modeļa uzlabošanu starp tiesu un nodokļu administrācijām.

4.Iestādes veic pasākumus, kas turpmāk stiprinātu budžeta procesu un publisko finanšu pārvaldību. Tās nodrošina to, ka valsts tiesību akti ir pilnīgi saskaņā ar Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (fiskālais pakts). Iestādes arī iesniedz vidēja termiņa rīcības plānu, lai nodrošinātu to, ka maksājumi tiek veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos. Tās stiprina publiskā iepirkuma regulējumu, tostarp veicinot centrālu iepirkumu.

5.Iestādes pilnībā īsteno 2016. gada jaunos tiesību aktus par visaptverošu pensiju reformu. Lai racionalizētu valsts izdevumus veselības aprūpes jomā, iestādes veic strukturālus pasākumus, kas vērsti uz efektivitātes palielināšanu, tostarp slēgtu budžetu (valsts izdevumu maksimālos apjomus), lai segtu posteņus, uz kuriem iepriekš neattiecās valsts izdevumi. Tās publicē atjauninātu cenu biļetenu, lai samazinātu zāļu cenas, atjaunina un regulāri publicē pozitīvos un negatīvos sarakstus un pieņem papildu pasākumus, lai uzlabotu ģenērisko zāļu ienākšanu tirgū.