Tā kā nav pieņemti ES līmeņa nozares tiesību akti par to darba ņēmēju profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, kuriem nav kuģa vadītāja kvalifikācijas, šajā jomā ir piemērojama vispārējā Direktīva 2005/36/EK par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Praksē šī direktīva tomēr nepiedāvā efektīvus risinājumus profesionāļiem, kuri bieži un regulāri veic pārrobežu darbības iekšējo ūdensceļu transporta tīklā, tāpēc nozares darba ņēmēji šā vispārējā regulējuma piedāvātās iespējas tikpat kā neizmanto.

Direktīvā 91/672/EEK un Direktīvā 96/50/EK ir paredzēta kuģu vadīšanas apliecību savstarpēja atzīšana un noteiktas minimālās prasības šādu apliecību saņemšanai. Šī iniciatīva ir sagatavota, pamatojoties uz minētajiem instrumentiem, un ar to attiecīgās prasības tiek paplašinātas un attiecinātas uz visiem apkalpes locekļiem, kuri ir iesaistīti kuģošanā pa ES iekšējiem ūdensceļiem, tostarp kuģošanā pa Reinu.

Šī iniciatīva sagatavota, atsaucoties nozares pārstāvju un dalībvalstu jau sen izteiktajam aicinājumam pārskatīt pašreizējo novecojušo tiesisko regulējumu un aizstāt to ar mūsdienīgu regulējumu, kura pamatā būtu nepieciešamā kompetence un kas atbilstu pieejai, kura ieviesta kvalifikācijas atzīšanai citās transporta nozarēs.

Tāpēc ar šo iniciatīvu ierosināts paplašināt profesionālās kvalifikācijas atzīšanas darbības jomu, attiecinot to ne tikai uz kuģa vadītājiem, bet arī uz visiem pārējiem apkalpes locekļiem, kuri ir iesaistīti kuģu ekspluatācijā, tostarp kuģošanā pa Reinu. Lai viestu nepieciešamo pārliecību, kas ir priekšnoteikums kvalifikācijas atzīšanai, ar šo iniciatīvu ierosināts profesionālās kvalifikācijas atzīšanas procesā pamatoties uz kuģu ekspluatācijai nepieciešamo kompetenci, kā arī samērot kvalifikācijas atzīšanu ar atbilstošiem aizsardzības pasākumiem, nosakot standartus kompetences novērtēšanai, mācību programmu apstiprināšanai un sertifikācijas un mācību pārraudzībai un novērtēšanai.

Iniciatīvas mērķis ir veicināt darbaspēka mobilitāti iekšējo ūdensceļu transporta nozarē, nodrošinot kvalificēto darbinieku kvalifikācijas atzīšanu visā Eiropas Savienībā. Iniciatīvas pamatā ir vairāk nekā 19 gadu pieredze, kas gūta, īstenojot Direktīvas 96/50/EK un 91/672/EEK, taču šīs direktīvas attiecas tikai uz to kuģa vadītāju kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, kuri kuģo pa ES iekšējiem ūdensceļiem, izņemot Reinu.

Šī iniciatīva ir pamatota, jo ierosināto pasākumu mērķus nevar pienācīgi sasniegt, ja dalībvalstis darbojas atsevišķi. Visi aspekti, kas raksturo kravu pārvadājumus iekšējo ūdensceļu transporta tīklā, būtībā ir transnacionāli. Dalībvalstu tiesību aktu atšķirības apdraud iekšējā tirgus darbību preču aprites un darbinieku pārvietošanās jomā. Ja ES nerīkotos, Eiropas transporta tīkla pabeigšana un efektīva izmantošana būtu apdraudēta un ES fondu līdzekļu ieguldījumi iekšējo ūdensceļu transporta tīkla izveidē nesniegtu optimālu rezultātu. ES dalībvalstu tiesiskā regulējuma atšķirības iekšējo ūdensceļu transporta nozarē strādājošo profesionālās kvalifikācijas jomā nevar pilnībā atrisināt nedz dalībvalstis, darbojoties atsevišķi vai starptautisku konvenciju ietvaros, nedz nozares pārstāvji. Šī argumentācija ir attiecināma uz pasākumiem, kas attiecas gan uz kuģa vadītājiem, gan uz citām apkalpes locekļu kategorijām. Salīdzinājumā ar esošo tiesisko regulējumu darbības jomas paplašināšana, ietverot Reinu, rada pievienoto vērtību, jo tas ļauj noteikt kopējus standartus, kas ir kvalificēto darbinieku iekšējā tirgus neatņemama sastāvdaļa iekšējo ūdensceļu transporta nozarē ES līmenī.

2.3.Proporcionalitāte

Atbilstoši pasākumiem, kas ir veikti saistībā ar citiem transporta veidiem, ES līmeņa minimālās prasības, kuru pamatā ir nepieciešamā kompetence un kuru izpilde tiek pārbaudīta, izmantojot eksāmenus, paredzēts noteikt tikai attiecībā uz kvalificētiem apkalpes locekļiem – matrožiem un kuģa vadītājiem. Attiecībā uz nekvalificētiem apkalpes locekļiem, piemēram, jungām, ierosināts noteikt tikai tādas minimālās prasības, kas attiecas uz darba ņēmēju vecumu un veselības stāvokli.

Pasākums, kas paredzēts mācību programmu sertificēšanai, ir samērīgs ar šā pasākuma mērķiem, jo tas netraucē īstenot valsts izglītības programmas vispārīgajos priekšmetos, bet attiecas uz prasmēm un iemaņām, kas ir nepieciešamas, lai garantētu kuģošanas drošību un cilvēku dzīvības aizsardzību, turklāt tiem, kuri jau ir sekmīgi pabeiguši apstiprinātu mācību programmu ES, nav papildus jākārto administratīvās iestādes eksāmeni priekšmetos, kuri jau ir ietverti apgūtajā mācību programmā.

Ir jāievieš kopēji kritēriji kompetences novērtēšanai attiecībā uz īpašiem riskiem, jo šādām prasībām būtu jābūt pamatotām drošības apsvērumu dēļ un nepieciešamajām zināšanām būtu jābūt samērīgām ar attiecīgo risku.

Lai vienkāršotu informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un nodrošinātu šīs iniciatīvas efektīvu īstenošanu, informācija par sertificētajām kvalifikācijām jāietver Komisijas vai īpaši izraudzītas iestādes uzturētā datubāzē.

Lai dalībvalstu vidū viestu nepieciešamo pārliecību par savstarpējās atzīšanas mehānismu, par samērīgām uzskatāmas arī prasības attiecībā uz kvalitātes standartiem, kas piemērojami kompetences un prasmju novērtēšanai, mācību programmu atzīšanai un visas sertifikācijas sistēmas pārraudzībai.

Vairāki pasākumi, piemēram, prasību attiecināšana uz apkalpes locekļiem, kuri strādā tikai uz tādiem iekšējiem ūdensceļiem, kas nav savienoti ar citas dalībvalsts kuģojamajiem ūdensceļiem, ir atmesti proporcionalitātes apsvērumu dēļ. Dalībvalstīm, kuru iekšējie ūdensceļi nav savienoti ar citu valstu ūdensceļiem, tomēr ir jāatzīst sertificētā kvalifikācija, ko ieguvuši apkalpes locekļi no citām dalībvalstīm.

Tādējādi ierosinātais pasākums ir samērīgs ar tā mērķiem.

2.4. Juridiskā instrumenta izvēle

Piemērotākais instruments saskaņotas un efektīvas profesionālās kvalifikācijas atzīšanas sistēmas izveidei iekšzemes kuģošanas jomā, vienlaikus ievērojot proporcionalitātes principu, ir direktīva. Turklāt šis priekšlikums nemaina iepriekš izmantoto instrumenta veidu. Direktīva ļaus dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu šajā direktīvā paredzētās saistības, vienlaikus ņemot vērā katras valsts īpatnības. Ja dalībvalsts atzīst citu dalībvalstu sertificēto kvalifikāciju, tā savā teritorijā kvalifikācijas sertifikācijai var noteikt arī stingrākas prasības.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

3.1.Ex post izvērtējumi /spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

Tika veikta Direktīvu 91/672/EEK un 96/50/EK ārējā novērtēšana. Novērtējumā konstatēts, ka esošajam regulējumam ir daļēji izdevies sasniegt noteiktos mērķus, proti, nodrošināt kuģu vadīšanas apliecību savstarpēju atzīšanu un saskaņot šo apliecību iegūšanas nosacījumus, tomēr joprojām pastāv vairāki šķēršļi. Visi ieteikumi tika ņemti vērā, veicot priekšlikuma ietekmes novērtējumu.

3.2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām par dažādiem jautājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums, notika vairākkārt, izmantojot dažādas metodes.

(1)2012. gadā Komisija izveidoja kopēju ekspertu grupu, lai risinātu profesionālās kvalifikācijas un mācību standartu jautājumus iekšzemes kuģošanas jomā. Apspriešanās ekspertu grupā notika 11 ekspertu sanāksmēs laika posmā no 2012. gada septembra līdz 2014. gada novembrim, kurās piedalījās starptautisko upju komisiju, valstu pārvaldes iestāžu, profesionālo organizāciju, arodbiedrību, mācību iestāžu un citu asociāciju pārstāvji. Minētās sanāksmes ļāva notikt vērtīgai viedokļu apmaiņai par pasākumiem, kurus bija paredzēts iekļaut Komisijas priekšlikumā. Sanāksmēs paustie viedokļi liecināja par plašu atbalstu ES līmeņa iniciatīvai.

(2)Apspriešanās procesā piedalījās arī Eiropas Iekšējo ūdensceļu transporta nozares sociālā dialoga komiteja. 2013. gada 16. septembrī sociālie partneri iesniedza dokumentu “Sociālo partneru nostāja attiecībā uz iekšējo ūdensceļu transporta kuģu apkalpes locekļu profesionālo kvalifikāciju un mācību standartiem”. Sociālie partneri norādīja, ka pašreizējā “sadrumstalotā kārtība” acīmredzami vairs neatbilst savam mērķim. Tā mazina profesijas prestižu un padara šo nozari īpaši neaizsargātu pret nelikumīgu praksi, kas var izkropļot konkurenci. Sociālie partneri apliecināja, ka mācību un sertifikācijas jomā ir nepieciešams moderns un elastīgs reglamentējošais instruments. Sociālie partneri uzsvēra arī to, ka priekšlikums par profesionālo kvalifikāciju ir tikai viens no sistēmas elementiem. Trūkstošie elementi, kuriem bez lielas kavēšanās jāpievērš uzmanība, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir elektronisko darba uzskaites grāmatiņu, kuģa žurnālu un tahogrāfu izmantošana.

(3)Laika posmā no 2013. gada 26. marta līdz 21. jūnijam notika ietekmes novērtējuma svarīgāko jautājumu sabiedriskā apspriešana tiešsaistē. Komisija saņēma 94 atbildes no izglītības un mācību organizācijām, uzņēmējiem/kuģu īpašniekiem, kuģniecībām, valsts iestādēm, ostām, darba ņēmēju organizācijām un upju komisijām. Atbildes tika saņemtas no 16 valstīm. Sabiedriskā apspriešana tiešsaistē pierādīja, ka Komisijas priekšlikumā risinātās problēmas ir ļoti būtiskas. Saņemtās atbildes liecināja par plašu atbalstu reglamentējošiem pasākumiem, kuru mērķis ir saskaņot profesionālās prasības, kvalifikācijas un eksāmenus iekšzemes kuģošanas jomā.

3.3.Ietekmes novērtējums