Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā /* COM/2009/0517 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.10.2009 COM(2009) 517 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma mērķi Ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī un turpinot 2008. un 2009. gadā īstenotos krājumu saglabāšanas pasākumus, ar šo priekšlikumu iecerēts noteikt dalībvalstīm komerciāli vissvarīgāko zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus Melnajā jūrā 2010. gadā. Vispārīgais konteksts Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikts, ka kopējā zivsaimniecības politika garantē ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kura nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Šo mērķu sasniegšanai ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, tās izsakot kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā. Zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi attiecībā uz Melno jūru Kopienas tiesību aktos pirmo reizi tika noteikti 2008. gadā. Šie pārvaldības pasākumi, kurus Kopienas līmenī pirmoreiz pieņēma attiecībā uz Melno jūru, saskaņā ar piesardzīgo pieeju aicina valdības, ieinteresētās personas un zinātniekus pilnveidot nozveju un izkrāvumu kontroles pasākumus, kā arī uzlabot zinātniskās un ekonomiskās analīzes vajadzībām vākto datu kvalitāti. Turklāt šie pasākumi padarīs stingrāku Kopienas nostāju sarunās, kas nākotnē varētu tikt risinātas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācijā, kura apvienotu visas Melnās jūras valstis. Kamēr ar daudzpusēju vienošanos reģionā nav izveidota labāka un visaptveroša pārvaldības pasākumu sistēma, kuras mērķis ir zvejniecības ilgtspējība, ar šo priekšlikumu 2010. gadam ierosināto saglabāšanas pasākumu pamatā ir 4. un 5. punkts un 7.–9. punkts Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām 2010. gadam”[1]. Padome regulas priekšlikumu varētu pieņemt 2009. gada oktobrī. Priekšlikumā paredzēti pārvaldības pasākumi, ar kuriem nosaka Kopienas KPN un kvotas, kā arī ar tām saistītos tehniskos pasākumus. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Zvejniecību mērogā izstrādātu un daudzpusēji pieņemtu saglabāšanas pasākumu patlaban nav. Šis priekšlikums turpina darbu, kas iesākts ar 2009. gadam izstrādāto regulu (Padomes 2008. gada 10. novembra Regula (EK) Nr. 1139/2008). Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas politikai ilgtspējīgas attīstības jomā. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Divām attiecīgajām dalībvalstīm ir zināms, ka Komisija gatavo krājumu saglabāšanas pasākumus Melnajai jūrai, ievērojot Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām 2010. gadam” izklāstītos principus. Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts 2009. gada 5. jūnijā aicināja Rumānijas un Bulgārijas zivsaimniecības lietu padomniekus uz apspriešanos par to, kā ZZTEK pavasara ziņojums ietekmēs Padomes Regulā (EK) Nr. 1139/2008 paredzēto akmeņplekstes KPN pārskatīšanu, kura tiek veikta gada gaitā. Abas minētās dalībvalstis atbildēja rakstveidā un ir kopīgi vienojušās prasīt palielināt akmeņplekstes KPN līdz 130 tonnām. Ņemot vērā ZZTEK 2009. gada 17. jūlija paziņojumu, akmeņplekstes KPN palielināšanas iespēja ir pilnībā jāizslēdz. Tomēr pagaidām jautājums vēl nav konkrēti apspriests ar abu attiecīgo dalībvalstu valdību un ieinteresētajām personām. Šādas apspriedes ir ieplānotas 2009. gada septembra sākumā. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2009. gada martā un jūlijā sasauca divas darba grupas, kurās darbojās zinātnieki no Melnās jūras reģiona valstīm (Bulgārija, Rumānija, Turcija un Ukraina). Šīs darba grupas sagatavoja ziņojumus par brētliņas un akmeņplekstes krājumiem Melnajā jūrā, īpašu uzmanību pievēršot Kopienas ūdeņiem. Ziņojumus iesniedza Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK), kura 2009. gada aprīļa plenārsēdē izskatīja jautājumu par akmeņplekstes zvejniecību Melnajā jūrā, bet jūlija sesijā, kura notika Kopenhāgenā 2009. gada 13.–17. jūlijā, — par brētliņas un akmeņplekstes zvejniecību Melnajā jūrā. Zinātnisko ieteikumu par zvejas iespējām Melnajā jūrā 2010. gadā[2] Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) sniedza 2009. gada 17. jūlijā. ZZTEK atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par zvejas iespējām 2010. gadam” akmeņplekstes krājums būtu klasificējams 10. kategorijā, un tas nozīmē, ka akmeņplekstes KPN būtu jāsamazina vismaz par 25 % salīdzinājumā ar Kopienas 2009. gada KPN jeb no 100 tonnām uz 75 tonnām. Jāīsteno krājuma atjaunošanas pasākumi, tostarp jāsamazina zvejas piepūle un jāizmanto augstākas selektivitātes zvejas rīki. Jautājumā par kvotas sadalījuma proporciju abām attiecīgajām dalībvalstīm (patlaban 50:50) izmaiņu nav. Brētliņas krājumu ZZTEK ierosina klasificēt 6. kategorijā, un tas nozīmē, ka šim krājumam Kopienas KPN nenosaka. Būtībā 6. kategorijā klasificē krājumus, kuru stāvoklis nav precīzi zināms, un ZZTEK iesaka atbilstošu nozvejas apjomu. KPN nosaka saskaņā ar ZZTEK ieteikumu, bet nemaina vairāk kā par 15 %. Tā kā nav pienācīgu datu par krājuma apmēru, KPN vajadzētu saglabāties nemainīgai. Ietekmes novērtējums Priekšlikums paredz ievērojamu KPN samazinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadu. Potenciālā ietekme uz zivsaimniecības nozari tika izvērtēta 2007. un 2008. gadā kopīgi ar attiecīgo divu dalībvalstu valdību, kā arī nozares ekspertiem un zinātniekiem. Ierosinātais samazinājums rada vajadzību pēc saistītajiem pasākumiem, kuri vēl jāapspriež ar attiecīgajām dalībvalstīm. Akmeņplekstes zvejas iespējas 2009. gadā raksturo šīs zvejas aizliegums Bulgārijā un no 1. aprīļa — arī Kopienas mērogā. No 15. aprīļa līdz 15. jūnijam ir spēkā ikgadējs akmeņplekstes zvejas aizliegums. Paredzēts, ka Komisijas inspektori 2009. gada oktobrī pārbaudīs to, kā tiek kontrolētas nozvejas un izkrāvumi. Zvejas iespēju sadales 2010. gada principu piemērošana attiecībā uz brētliņu nozīmē to, ka 2009. gadā neiedalītā KPN paliek nemainīga. Tas neradīs grūtības, jo Bulgārijas un Rumānijas kopējās ikgadējās nozvejas pēdējos gados ir mazākas par pusi no šā daudzuma. Tā kā akmeņplekstes zveja 2009. gadā Bulgārijā ir ievērojami pieaugusi un gada kvota bija pilnībā apgūta jau 2009. gada 1. aprīlī, KPN un kvotas samazinājumi īstermiņā izraisīs ļoti būtisku Bulgārijas zvejas darbību apsīkumu. Šis priekšlikums caurmērā ir uzskatāms par 2008. un 2009. gada pasākumu turpinājumu, lai ilgtermiņā radītu apstākļus, kuros būtu iespējama ilgtspējīga zvejas resursu izmantošana šajā apgabalā. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants. 4. IETEKME UZ BUDžETU Varētu būt vajadzīga flotes sabalansēšana, kā paredzēts darbības programmās, ar kurām attiecīgajās divās dalībvalstīs īsteno Eiropas Zivsaimniecības fonda pasākumus. Citādā ziņā priekšlikums Kopienas budžetu neietekmē. 5. PAPILDU INFORMāCIJA Sīkāks skaidrojums Priekšlikumā noteiktas zvejas iespējas, kas 2010. gadā ir pieejamas dalībvalstīm, kuras zvejo Melnajā jūrā. Dalībvalstīm iedalītās KPN un kvotas ir norādītas I pielikumā. Zvejas iespēju apjoms noteikts, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par zvejas iespējām 2010. gadam”. Papildus daudzuma ierobežojumiem ir noteikti tehniskie pasākumi: aizliegta akmeņplekstes zveja no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam, akmeņplekstes minimālais izkrāvuma izmērs ir 45 cm un minimālais atļautais linuma acs izmērs pie grunts nostiprinātiem zvejas rīkiem, ko izmanto akmeņplekstes zvejai, ir 400 mm. Laikposms, kurā vajadzēja pakāpeniski pārtraukt mazāka acs izmēra zvejas rīku izmantošanu, nu ir beidzies. Visām sugām, uz kurām attiecas nozvejas kvota, noteikts augstākas izmēra kategorijas zivju atlasījumu aizliegums. Tas darīts galvenokārt tādēļ, lai samazinātu izmetumus. Praktiski šis aizliegums nozīmē to, ka nedrīkst izmest jūrā tādu sugu zivis, kurām ir noteikta nozvejas kvota un kuras ir likumīgi zvejojamas un izkraujamas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas pieņemti zivsaimniecības jomā. Komisija turklāt atbalsta sadarbību ar trešajām valstīm, kuras robežojas ar Melno jūru, zvejniecības pārvaldības jomā iesaistoties divpusējās apspriedēs ar Turciju un Ukrainu un darbojoties tādās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās kā Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija jeb GFCM . Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/1996, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[4], un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantu Padome pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi apgabaliem un resursiem un zvejas darbību ilgtspējīgu norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas sagatavoto ziņojumu. (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padome nosaka zvejas iespējas katrā zvejniecībā vai zvejniecību grupā un sadala šīs iespējas dalībvalstīm. (3) Lai nodrošinātu zvejas iespēju faktisku pārvaldību, ir jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejas darbības. (4) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. (5) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (6) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2010. gadā jāīsteno daži papildu pasākumi, kas saistīti ar zvejas tehniskajiem nosacījumiem. (7) Brētliņu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) samazinājumam nav jāietekmē turpmākie šā krājuma nozvejas apjomi, un jāņem vērā citu Melnās jūras piekrastes valstu zvejas darbības. (8) Zvejas iespējas jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā, jo īpaši Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[5], un Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[6]. (9) Lai nodrošinātu noteikumu pienācīgu izpildi un šīs izpildes kontroli, linuma acs izmērs jānosaka saskaņā ar Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regulu (EK) Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu[7]. (10) Lai samazinātu izmetumu apjomu, ir lietderīgi attiecībā uz visām sugām, kuru nozveju regulē ar kvotām, aizliegt augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanu, un praksē tas nozīmētu aizliegumu izmest jūrā tādu sugu zivis, kurām ir noteikta nozvejas kvota un kuras ir likumīgi zvejojamas un izkraujamas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas pieņemti zivsaimniecības jomā. (11) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, minētajās zvejniecībās ir svarīgi atļaut zveju no 2010. gada 1. janvāra. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums no sešu nedēļu laikposma, kas minēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Priekšmets, darbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā 2010. gadā un nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot. 2. pants Darbības joma 1. Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģi), kuri darbojas Melnajā jūrā. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskās izpētes mērķiem, ko īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos veic šo izpēti. 3. pants Definīcijas Papildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “ GFCM ” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija; (b) “Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM /31/2007/2; (c) “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma; (d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij. II NODAĻA Zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi 4. pants Nozvejas limiti un to sadalījums Nozvejas limiti, šādu limitu sadalījums dalībvalstīm un papildu nosacījumi, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, ir norādīti šīs regulas I pielikumā. 5. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu Šīs regulas I pielikumā noteiktais nozvejas limitu sadalījums dalībvalstīm neskar: 1) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; 2) pārdales, kas veiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta otro daļu; 3) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; 4) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta pirmo daļu. 6. pants Nozvejas un piezvejas nosacījumi 1. Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, paturēt uz kuģa un izkraut drīkst tikai tad, ja nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts zvejas kuģi, kurai ir kvota, un ja minētā kvota nav pilnībā apgūta. 2. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai no Kopienas daļas, ja tā nav sadalīta dalībvalstīm kvotu veidā. 7. pants Augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums Visas nozvejas, kurām piemēro kvotu un kuras gūtas zvejas darbībās, uzceļ uz kuģa un vēlāk izkrauj, ja vien tas nav pretrunā ar pienākumiem, kas paredzēti zivsaimniecības jomā pieņemtajos Kopienas tiesību aktos, ar kuriem nosaka tehniskos, kontroles un saglabāšanas pasākumus, un jo īpaši ar šīs regulas, Regulas (EEK) Nr. 2847/1993 un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 noteikumiem. 8. pants Pārejas posma tehniskie pasākumi Pārejas posma tehniskie pasākumi ir noteikti II pielikumā. III NODAĻA Nobeiguma noteikumi 9. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. 10. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2010. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Nozvejas limiti un saistītie nosacījumi to nozvejas limitu ikgadējai pārvaldībai, kas piemērojami Kopienas kuģiem apgabalos, kuros ir noteikti nozvejas limiti Turpmāk tabulās ir noteiktas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) atkarībā no krājuma, kā arī kvotu sadalījums dalībvalstīm un saistītie nosacījumi šo kvotu ikgadējai pārvaldībai. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Minētajās tabulās sugu apzīmēšanai izmantoti šādi kodi. Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums | Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste | Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa | Suga: | Akmeņplekste | Zona: | Melnā jūra | Psetta maxima | Bulgārija Rumānija | 38 38 | Piesardzības KPN Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu. | EK | 76 | KPN | Nepiemēro | Suga: | Brētliņa | Zona: | Melnā jūra | Sprattus sprattus | Piesardzības KPN Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu. | EK | 12750 (1) | KPN | Nepiemēro | (1) Drīkst zvejot tikai kuģi, kuri peld ar Bulgārijas vai Rumānijas karogu. II PIELIKUMS PĀREJAS POSMA TEHNISKIE PASĀKUMI 1. No 15. aprīļa līdz 15. jūnijam Eiropas Kopienas ūdeņos Melnajā jūrā nav atļauts zvejot akmeņpleksti. 2. Minimālais atļautais linuma acs izmērs pie grunts nostiprinātiem zvejas rīkiem, ko izmanto akmeņplekstes zvejai, ir ne mazāks kā 400 mm. 3. Akmeņplekstes minimālais izkrāvuma izmērs nedrīkst būt mazāks par 45 cm (kopējais garums), mērot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 850/98 18. pantam. [1] COM (2009) 224, 12.5.2009. [2] ZZTEK. Pārskats par zinātniskajiem ieteikumiem 2010. gadam, I daļa, 159.–160. lpp. [3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [4] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [5] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. [6] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [7] OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.