[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 17.9.2010 COM(2010) 475 galīgā redakcija 2010/0253 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija) SEC(2010) 1043 SEC(2010) 1042 PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Pamatojums Pēc liela uzplaukuma 19. gadsimtā un 20. gadsimta pirmajā pusē dzelzceļa nozarē kopš 20. gadsimta septiņdesmitajiem gadiem iestājies panīkums, ko izraisījusi automobiļu un gaisa transporta popularitātes palielināšanās. Lai pārtrauktu šo panīkumu, Eiropas Kopiena ir veikusi vairākus likumdošanas pasākumus ar mērķi atdzīvināt dzelzceļa nozari, pakāpeniski izveidojot “vienotu Eiropas dzelzceļa telpu”. Pirmais dzelzceļa nozares tiesību aktu kopums, kuru Komisija iesniedza 1998. gadā un kas tika pieņemts 2000. gada beigās, demonstrēja gan valstu, gan Eiropas līmeņa politikas veidotāju vēlmi reformēt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu dzelzceļa nozares integrāciju Eiropas mērogā un lai dotu šai nozarei iespēju ar vislabākajiem iespējamajiem nosacījumiem konkurēt ar citiem transporta veidiem. Pirmo dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu veido trīs direktīvas: - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK[1], ar ko grozīja iepriekš spēkā esošo Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu par Kopienas dzelzceļa attīstību[2]; - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK[3], ar ko grozīja iepriekš spēkā esošo Padomes 1995. gada 27. jūnija Direktīvu par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu[4], un - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu[5]. Šo direktīvu stāšanās spēkā 2003. gadā ievērojami ietekmējusi dzelzceļa nozares uzņēmējdarbības norisi Eiropas Savienībā (ES). Nozarē darbojas divu dažādu veidu uzņēmēji — dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kam izdota licence atbilstīgi ES kritērijiem, jābūt iespējai ar godīgiem, nediskriminējošiem nosacījumiem piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai un piedāvāt pakalpojumus Eiropas mērogā. Infrastruktūras pārvaldītāji var iekasēt maksu par to tīkla lietošanu, un tiem jāsniedz pakalpojumi vismaz minimālā apjomā, tostarp jānodrošina konkrētu iekārtu pieejamība. Direktīvās ir noteiktas piekļuves tiesības dzelzceļa kravu un pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem un atsevišķi aizsardzības pasākumi attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pārvaldību, lai nodrošinātu to, ka tīkls bez diskriminācijas ir pieejams konkurējošiem uzņēmumiem. Direktīvās arī dotas pamatnostādnes par to, kā izveidojamas neatkarīgas valstu dzelzceļa nozares regulatīvās iestādes, lai bez diskriminācijas nodrošinātu piekļuvi un uzraudzītu konkurenci dzelzceļa pārvadājumu tirgos. Ar šo jauno tiesisko regulējumu dzelzceļa nozarē ir izdevies nostabilizēt pārvadājumu apjomu un dažās dalībvalstīs arī atgūt daļu tirgus no autopārvadājumu nozares. Pirms krīzes sākuma arī palēninājās nozarē strādājošo skaita samazināšanās. Tomēr dzelzceļa kravu pārvadājumu apjoma pieaugums pārvadāto tonnu izteiksmē pēdējos gados nav bijis pietiekams, lai atgūtu tirgus daļu 2,3 procentpunktu apmērā, kas tika zaudēta laikā no 1995. gada līdz 2003. gadam. Ja šāda tendence saglabāsies, nav gaidāms, ka palielināsies dzelzceļa kravu pārvadājumu daļa kopējā sadalījumā pa transporta veidiem. Dzelzceļa pasažieru pārvadājumu apjoms pēdējās trijās desmitgadēs nav samazinājies tik strauji kā kravu pārvadājumu apjoms. Dzelzceļa transporta daļa kopējā pasažieru pārvadājumu tirgū samazinājās no 10,2 % 1970. gadā līdz 6,1% 2003. gadā ES-15 dalībvalstīs (pamatojoties uz rādītājiem pasažierkilometros). ES-27 dalībvalstīs dzelzceļa pasažieru pārvadājumu daļa kritās no 6,6 % 1995. gadā līdz 5,9 % 2003. gadā. Pēc tam stāvoklis ir nedaudz uzlabojies un nostabilizējies. Pašreizējā ekonomikas situācija vēl vairāk pasliktina dzelzceļa pārvadājumu tirgus vājos darbības rādītājus. Kravu pārvadājumu (tostarp dzelzceļa) pakalpojumu jomā nesen noticis ievērojams aktivitātes kritums (par 20 % līdz 50 % atkarībā no tirgus segmenta), un arī pasažieru pārvadājumu pakalpojumu apjoms ir samazinājies. Ieinteresētās aprindas ir norādījušas, ka valstu atveseļošanas plāni nerada investīcijas tik strauji, kā bija cerēts, un ir gaidāms ievērojams darbavietu samazinājums, it sevišķi kravu pārvadājumu sektorā. Risināmie jautājumi Dzelzceļa nozares attīstību un tās spēju sekmīgi konkurēt ar citiem transporta veidiem vēl aizvien kavē nopietnas problēmas, kas saistītas ar a) neadekvātu infrastruktūras finansējumu un izcenojumiem, b) pastāvīgajiem šķēršļiem, kas kavē konkurenci, un c) piemērotas regulatīvās pārraudzības trūkumu. a) Investīcijas dzelzceļa infrastruktūras attīstīšanā un tehniskajā apkopē ļoti daudzās dalībvalstīs vēl aizvien ir nepietiekamas. Esošās infrastruktūras kvalitāte daudzos gadījumos aizvien pasliktinās. Investīciju nepietiekamību valstu mērogā daļēji izraisa tas, ka nav skaidru investīciju plānu un ilgtermiņa stratēģiju. Slikta tehniskā apkope, lēna modernizācija un aizvien vairāk vājo vietu tīklā tieši ietekmē dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, kam neizdodas turēties līdzi citiem transporta veidiem un piesaistīt investīcijas. Infrastruktūras izmantošanas maksu neadekvātais līmenis un struktūra daudzās dalībvalstīs mēdz vēl pasliktināt jau tā sarežģīto situāciju. b) Konkurenci starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ierobežo dažādi faktori. Tirgus nosacījumu nepietiekama pārredzamība un institucionālās sistēmas neefektīva darbība ir cēloņi, kādēļ jaunienācējiem tirgū vēl aizvien ir sarežģīti sniegt konkurētspējīgus dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus. Cits svarīgs elements ir pastāvīgā diskriminācija, ar kuru jaunienācējiem tirgū nākas saskarties, kad tie mēģina piekļūt ar dzelzceļu saistītiem pakalpojumiem, kuru īpašnieki vai sniedzēji bieži vien ir vēsturiskie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi. Diskriminācija vēl aizvien ir sastopama arī infrastruktūras izmantošanas nosacījumos (vilcienu ceļu iedalīšana un maksas iekasēšana). Iepriekš minētās problēmas vēl padziļina grūtības, ar kurām regulatīvās iestādes saskaras, veicot pārraudzību, it sevišķi ar mērķi nodrošināt to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi netiek diskriminēti, un pārbaudīt, vai pienācīgi tiek piemēroti maksas iekasēšanas principi, kā arī vai kontu nošķiršana tiek pilnībā ievērota. Šīs grūtības bieži vien rada tas, ka nepietiek kvalificēta personāla un citu resursu. Dažos gadījumos situāciju pasliktina tāds faktors kā nepietiekama neatkarība no infrastruktūras pārvaldītājiem, vēsturiskā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai ministrijas, kam ir īpašumtiesības vēsturiskajā uzņēmumā. Spēkā esošo tiesību aktu pilnīga īstenošana būs neatsverams ieguldījums šo problēmu risināšanā. Tāpēc Komisija tiecas nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu izpildi, šādā nolūkā ierosinot pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kuras nepareizi vai nepilnīgi transponējušas šos tiesību aktus. Tomēr spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā ir vājās vietas, neskaidrības un nepilnības, kas jānovērš, lai pilnībā īstenotu tiesību aktu sākotnējos mērķus. Komisija uzskata, ka pirmā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma pārstrādāšana ir viens no veidiem, kā to panākt. Priekšlikuma mērķi Vispārējie mērķi Eiropas Savienības transporta politikas galvenais mērķis ir izveidot iekšējo tirgu, izstrādājot kopīgu politiku, kas veicinātu lielu konkurētspēju un saimnieciskās darbības harmonisku, līdzsvarotu un noturīgu attīstību. Priekšlikums pārstrādāt pirmo dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu, papildinot un nostiprinot spēkā esošos pasākumus, kas ES mērogā pieņemti dzelzceļa nozarē, veicinās šā mērķa sasniegšanu, atvieglojot Eiropas dzelzceļa pārvadājumu tirgus integrāciju un attīstību. Īstena iekšējā tirgus izveide ir dzelzceļa nozares revitalizācijas pamats, kas palīdzēs veicināt dzelzceļa kravu un pasažieru pārvadājumu pakalpojumu konkurētspēju, tādējādi uzlabojot iespējas piesaistīt klientus un palielinot šo pakalpojumu daļu sadalījumā pa transporta veidiem. Dzelzceļa transports ir energoefektīvāks (it sevišķi salīdzinājumā ar autotransportu), tāpēc dzelzceļa transporta īpatsvara palielināšanās uz autotransporta rēķina samazinās CO2 emisijas un citu piesārņojošu vielu izmešus. Horizontālie mērķi Svarīgs Komisijas darba mērķis ir vienkāršot, precizēt un modernizēt normatīvo vidi Eiropā. Komisija, paturot prātā šo caurviju stratēģisko mērķi, īsteno tālejošu labāka regulējuma programmu nolūkā gūt panākumus stratēģijas “Eiropa 2020” ieviešanā. Juridiska vienkāršošana , izmantojot konsolidāciju un apvienošanu, ir pirmais šīs pārstrādāšanas iniciatīvas pamatā esošais horizontālais mērķis. Šā mērķa sasniegšanai būtu noderīgi likvidēt trijās direktīvās esošās savstarpējās norādes, pārstrukturējot un apvienojot šīs direktīvas vienā tiesību aktā, kas reglamentē piekļuvi dzelzceļa nozarei. Otrkārt, Komisija uzskata, ka, precizējot dažus noteikumus tiesību aktos, kas reglamentē piekļuvi dzelzceļa nozarei, tiktu veicināta Eiropas Savienības tiesību pienācīga transponēšana un efektīva īstenošana visās dalībvalstīs. Kā norādīts iepriekš, daži noteikumi pirmajā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumā ir neskaidri, un tajos nepietiekami noteikti īstenošanas līdzekļi. Visbeidzot, tiesību akti ir jāmodernizē , svītrojot novecojušus noteikumus (kas bija svarīgi agrāk pirms pilnīgas tirgus atvēršanas un var būt saistīti ar pārvadātāja un infrastruktūras pārvaldītāja tradicionālo saplūsmi) un ieviešot jaunus noteikumus, kas labāk piemēroti tirgus darbībai patlaban (piemēram, saistībā ar jaunienācējiem tirgū un infrastruktūras pilnīgu vai daļēju atrašanos valsts īpašumā). Konkrētie mērķi Ierosinātā pirmā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma pārstrādāšana ietver šādus jautājumus: a) adekvāts dzelzceļa infrastruktūras finansējums un maksas iekasēšana, b) konkurences nosacījumi dzelzceļa pārvadājumu tirgū un c) organizatoriskās reformas, kas vajadzīgas pietiekamas tirgus uzraudzības nodrošināšanai. a) Ierosinātās pārstrādāšanas pirmais mērķis ir nodrošināt adekvātu, pārredzamu un pastāvīgu infrastruktūras finansējumu un tādējādi, infrastruktūras attīstības un pieejamības nosacījumu labākas paredzamības rezultātā, veicināt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu investīcijas un piemērotāka līmeņa un struktūras maksu par infrastruktūras izmantošanu, kā arī uzlabot dzelzceļa pārvadātāju konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem un veicināt vides izmaksu internalizāciju. b) Otrs mērķu kopums ir izvairīties no konkurences traucēšanas, ko izraisa valsts finansējuma izmantošana uzņēmējdarbībai, kavēt to, ka vēsturiskais uzņēmums apkopo komerciāli jutīgu informāciju un to izmanto pret saviem potenciālajiem konkurentiem, novērst interešu konfliktus ar dzelzceļu saistītu pakalpojumu pārvaldībā un uzlabot to pieejamību jaunienācējiem tirgū, kā arī faktiskas konkurences nodrošināšanai palielināt tirgus pārredzamību. c) Ierosinātās pārstrādāšanas mērķis attiecībā uz regulatīvo pārraudzību ir nodrošināt regulatīvajām iestādēm iespēju efektīvi veikt savus pienākumus, jo ir pastiprināta to neatkarība, paplašinātas to pilnvaras un tām ir pieejami papildu līdzekļi. Ierosināto izmaiņu apzināšana Iepriekšēja caurlūkošana Komisija, pamatojoties uz visaptverošu izpēti un izvērtēšanu, apzināja virkni pasākumu, kas, iespējams, varētu veicināt iepriekšējā sadaļā izklāstīto mērķu sasniegšanu. Pamatojoties uz vairāku gadu gaitā veiktajiem pētījumiem[6] un ņemot vērā ieinteresēto personu viedokli, Komisija izvirzīja 37 pasākumus. Rūpīgas iepriekšējas caurlūkošanas rezultātā no šiem 37 pasākumiem atlasīja 26 pasākumu kopumu. Iepriekšējas caurlūkošanas procesu veidoja divi posmi: pirmais, apspriešanā ar ieinteresētajām personām gūto rezultātu izskatīšana un, otrais, pasākumu neatkarīgs novērtējums, pamatojoties uz pieciem kritērijiem (efektivitāte, īstenošanas laiks, lietderība, administratīvā izpildāmība un saderība ar spēkā esošo tiesisko regulējumu). Neatkarīgu ekspertu atzinums un apspriešanās ar ieinteresētajām personām Pēc lēmuma veikt ietekmes novērtēšanu iniciatīvai pārstrādāt pirmo dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumu neatkarīga pētījuma veikšana tika uzticēta PriceWaterhouseCoopers Advisory ( PWC ) atbilstīgi Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāta pamatlīgumam TREN/A2/143-2007 par ietekmes novērtēšanu un izvērtējumiem. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kurā iesaistījās gandrīz 380 organizācijas no 25 ES dalībvalstīm (27 ES dalībvalstis bez Kipras un Maltas, kur nav dzelzceļa tīkla), notika PWC veiktā neatkarīgā pētījuma kontekstā. Ieinteresētajām personām lūdza norādīt konkrētus kavēkļus, kas pēc to domām traucē pilnībā atvērt starptautisko dzelzceļa pārvadājumu tirgu un attīstīt ar dzelzceļu saistītus pakalpojumus. Turklāt ieinteresētajām personām lūdza norādīt ES tiesiskā regulējuma jomas, kuras varētu uzlabot, un paust viedokli par paredzēto pasākumu iespējamo efektivitāti. Ietekmes novērtējums Pamatojoties uz iepriekš minēto neatkarīgo pētījumu un uz secinājumiem, kas gūti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, Komisija veica visa iepriekš atlasīto pasākumu kopuma ietekmes kvantitatīvo un kvalitatīvo novērtējumu. Šajā novērtējumā izskatīja alternatīvas iespējas jaunajiem pasākumiem, kas paredzēti spēkā esošā tiesiskā regulējuma modernizācijai, ja to ietekmes novērtējums iepriekš nebija veikts. Subsidiaritāte Problēmām, kas skar dzelzceļa nozari, ir starpvalstiski aspekti, attiecībā uz kuriem jārīkojas ES mērogā. Koordinācijas trūkums dalībvalstu un citu nozares dalībnieku attiecībās mazina starptautisko dzelzceļa pārvadājumu efektivitāti un apdraud pāreju no autotransporta uz dzelzceļa transportu, un tā rezultātā var palielināties satiksmes pārslogotība un piesārņojums. Savienībai labāk nekā dalībvalstīm katrai atsevišķi ir iespējams precizēt tiesisko regulējumu par piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu tirgum, lai veicinātu jaunu uzņēmumu ienākšanu tirgū un konkurenci, kā arī lai attīstītu dzelzceļa pakalpojumu tirgus, tostarp tos, kas saistīti ar dzelzceļa transporta apkalpošanu. Piezīmes par galvenajām ierosinātajām izmaiņām Kontu nošķiršana (6. pants) Jaunie noteikumi precizē nepieciešamību nošķirt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma kontus, lai nodrošinātu pietiekamu pārredzamību. Tajos noteikts obligāts pienākums nošķirt kontus darbībām, kurās uzņēmumam ir tiesisks monopols, un darbībām, kurās valda konkurence. Šis pasākums ir aizsardzība pret to, ka valsts finansējums, kas paredzēts peļņu nenesošām darbībām, tiek novirzīts komercdarbības subsidēšanai, un tādējādi šis pasākums ir nepieciešams, lai nepieļautu konkurences traucēšanu. Neatkarība galveno funkciju izpildē (7. pants) Ierosinātais svītrojums izslēdz iespēju uzticēt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam iekasēt maksu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu. Šis pasākums veicinātu godīgu konkurenci, kavējot atsevišķus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus (vēsturiskos uzņēmumus) piekļūt komerciāli jutīgai informācijai par vilcienu ceļu specifikācijām, ko var iegūt no rēķiniem, kas izrakstīti konkurējošajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem (jaunienācējiem tirgū). Pasākums arī ir papildu motivācija īstenot pārdomātu un nediskriminējošu infrastruktūras finansiālo pārvaldību. Infrastruktūras attīstības stratēģija (8. pants) Saskaņā ar šo pantu dalībvalstīm tiks noteikts obligāts pienākums publicēt dzelzceļa nozares vidēja un ilgtermiņa attīstības stratēģijas, kas dotu iespēju apmierināt mobilitātes vajadzības nākotnē un pamatotos uz drošu un stabilu dzelzceļa sistēmas finansējumu. Tas veicinās ilgtermiņa investīciju ciklus, no kuriem ir atkarīga dzelzceļa nozare. Ilgtermiņa saistības ir nepieciešamas, lai piesaistītu tirgum jaunus dalībniekus un attīstītu jaunus pakalpojumus. Ar dzelzceļu saistīti pakalpojumi (13. pants) Ierosinātās izmaiņas nepieciešamas, lai modernizētu ar dzelzceļu saistītus pakalpojumus, un tās ir divkāršas. Pirmkārt, lai novērstu interešu konfliktus starp, no vienas puses, ar dzelzceļu saistītu pakalpojumu sniedzējiem vai apkalpes iekārtu īpašniekiem un, no otras puses, vēsturiskajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, ir ieviestas prasības par neatkarību (t.i., juridisko un organizatorisko neatkarību un neatkarību lēmumu pieņemšanā) apkalpes iekārtu pārvaldībā un dzelzceļa transporta apkalpošanā. Šis pasākums palīdzēs nodrošināt apkalpes iekārtu pieejamību bez diskriminācijas. Otrs 13. pantā ierosinātais pasākums ir noteikuma “izmanto vai zaudē” ieviešana ar dzelzceļu saistīto apkalpes iekārtu pārvaldībā. Ja apkalpes iekārta netiek izmantota, tās īpašniekam tā jādara pieejama (uz nomas vai izpirkumnomas pamata) citai ieinteresētajai personai. Šis pasākums uzlabo iekārtu pieejamību tirgū, izvairoties no mākslīga piesātinājuma problēmas. Pārrobežu nolīgumi (14. pants) Ar ierosinātajiem noteikumiem precizē vispārējos principus, kas piemērojami pārrobežu nolīgumiem starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tajos paredzētas arī paziņošanas un sadarbības procedūras, kas Komisijai ļauj nodrošināt nolīgumu atbilstību Eiropas Savienības tiesībām. Tirgus novērošana (15. pants) Šā panta mērķis ir precizēt, ka Komisijas veiktie dzelzceļa pārvadājumu tirgus novērošanas uzdevumi attieksies uz tādiem aspektiem kā investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā, cenu attīstība, dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības dzelzceļa pasažieru pārvadājumos un ka tāpēc dalībvalstīm jāiesniedz attiecīgā informācija, kā norādīts jaunajā IV pielikumā. Šis pasākums palīdzēs apzināt vājās vietas dzelzceļa pakalpojumu tirgū. Tīkla pārskata publicēšana (27. pants) Ar ierosinātajiem noteikumiem precizē attiecīgos veidus un līdzekļus, kā infrastruktūras pārvaldītājiem jāpublicē tīkla pārskati. Tīkla pārskatu publicēšana otrā ES oficiālajā valodā un elektroniskā formātā Eiropas Dzelzceļa aģentūras (EDA) portālā uzlabos tīkla pārskatu pieejamību un tādējādi arī pārredzamību. Informācija par maksas iekasēšanas sistēmām (29. pants) Lai uzlabotu valsts finansējuma izmantošanas pārredzamību, ierosināts pieprasīt, lai dalībvalstis tīkla pārskatos publicētu informāciju par maksas iekasēšanas shēmām un noteikumiem. Līgumi starp kompetentajām iestādēm un infrastruktūras pārvaldītājiem (30. pants) Ierosinātās izmaiņas detalizēti izklāsta procesu, ar ko izveido un pārvalda līgumiskas vienošanās starp valstu kompetentajām iestādēm un infrastruktūras pārvaldītājiem par infrastruktūras izmaksām un maksām par infrastruktūras izmantošanu. Regulatīvajai iestādei it sevišķi piešķir pilnvaras novērtēt vidējam līdz ilgtermiņam paredzēto budžeta līdzekļu piemērotību augsta līmeņa infrastruktūras produktivitātes specifikācijām tajā pašā laika posmā (darbības mērķi). Šāda neatkarīga novērtēšana var mazināt risku, ka vēsturiskie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi izmanto savu politisko spēku, lai ietekmētu nolīgumus. Maksas iekasēšanas principi (31. pants) Direktīvas 31. pantā izdara izmaiņas, lai ieviestu divus atsevišķus pasākumus. Pirmais pasākums skar maksas diferenciāciju par piekļuvi sliežu ceļiem, pamatojoties uz vilcienu veidojošā ritošā sastāva trokšņa emisijas rādītājiem. Tā būs nepārprotama motivācija modernizēt infrastruktūru un it sevišķi ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgākās dzelzceļa tehnoloģijās. Lai uzlabotu maksu pārredzamību, ir skaidri noteikts, ka pakalpojumu sniedzējiem ir arī pienākums sniegt informāciju par maksām par pakalpojumiem, kas saistīti ar dzelzceļu, un šī informācija infrastruktūras pārvaldītājiem jāpublicē tīkla pārskatā. Izņēmumi no principiem attiecībā uz maksu (32. pants) Lai uzlabotu valstu sistēmu saskaņotību attiecībā uz maksām par piekļuvi sliežu ceļiem, ierosināts ieviest kopīgus kritērijus tādu “tirgus segmentu” apzināšanai, kurās sniegtajiem pakalpojumiem varētu būt iespējas segt uzcenojumus. Šie kritēriji ir noteikti VIII pielikuma 3. punktā. Lai saīsinātu pārejas posmu, kura laikā līnijas ir aprīkotas gan ar valstu signalizācijas sistēmām, gan ar Eiropas vilcienu kustības vadības sistēmu ( ETCS ), un tādējādi samazinātu infrastruktūras tehniskās apkopes izmaksas, ierosināts samazināt maksu par infrastruktūras izmantošanu ar ETCS aprīkotiem vilcieniem. Sadarbība starp infrastruktūras pārvaldītājiem (37. pants) Attiecībā uz infrastruktūras jaudas iedalīšanu saskaņā ar 40. pantu jaunajā 37. pantā ierosināts ieviest jaunus pasākumus, lai nodrošinātu infrastruktūras pārvaldītāju sadarbību maksas iekasēšanas sistēmu ieviešanā vairākos dzelzceļa tīklos. Regulatīvās iestādes (55. pants) Ir ierosināts modernizēt noteikumus par regulatīvo iestāžu neatkarību, skaidri norādot, ka tām jābūt neatkarīgām no jebkuras citas valsts iestādes. Nodrošinot regulatīvo iestāžu neatkarību, it sevišķi no valsts iestādes, kam ir īpašumtiesības vēsturiskajā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumā, tiks mazināta interešu konflikta iespējamība un tādējādi palielināta šo iestāžu pārraudzības spēja un uzticamība. Regulatīvās iestādes funkcijas (56. pants) Direktīvas 56. pantā ierosinātie trīs pasākumi paplašina regulatīvo iestāžu pilnvaras. 1) To kompetencē nepārprotami tiks iekļauti lēmumi par pakalpojumu, kas saistīti ar dzelzceļu, pieejamību un maksu par tiem, un tas ir būtiski, lai atļautu ienākšanu tirgū un nodrošinātu godīgu konkurenci. 2) Lai uzlabotu uzskaites nošķiršanu, novērstu valsts finansējuma, kas paredzēts peļņu nenesošām darbībām, novirzīšanu komercdarbības finansēšanai un tādējādi izvairītos no negodīgas konkurences, regulatīvajām iestādēm būs arī pilnvaras veikt revīziju vai uzdot veikt neatkarīgu revīziju dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos un infrastruktūras pārvaldītāju uzņēmumos ar mērķi pārbaudīt atbilstību noteikumiem par uzskaites nošķiršanu. 3) Visbeidzot, lai regulatīvajām iestādēm būtu iespējams darboties efektīvāk, infrastruktūras pārvaldītājiem būs jāsniedz izmaksu uzskaites datu kopsavilkums standartizētā formātā kā “regulatīvie pārskati”. Sadarbība starp regulatīvajām iestādēm (57. pants) Lai paplašinātu pārrobežu sadarbību un uzlabotu nosacījumus ienākšanai tirgū, regulatīvajām iestādēm būs jāsadarbojas, pieņemot lēmumus par piekļuves vai maksas jautājumiem saistībā ar starptautiskajiem pārvadājumiem. Šajā kontekstā lēmumu pieņemšanas procesā regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai savlaicīgi apmainīties ar informāciju. Ar dzelzceļu saistītu pakalpojumu klasifikācija (III pielikums) Nosakot to, ka elektroapgādes iekārtu izmantošana vilces strāvas ieguvei ir daļa no minimālā piekļuves pakalpojumu kopuma, varētu nodrošināt, ka uz šādiem pakalpojumiem attiecas nediskriminācijas prasības. Turklāt pienākums atsevišķi norādīt maksu par elektroapgādes iekārtu izmantošanu un maksu par vilces strāvu uzlabos tīkla ekspluatācijas izmaksu pārredzamību un tādējādi būs labāka motivācija infrastruktūras pārvaldītājiem samazināt infrastruktūras nodrošināšanas izmaksas. Tīkla pārskata saturs (VI pielikums) Direktīvas VI pielikumā ierosinātie pasākumi precizē tīkla pārskatu saturu, lai pastiprinātu to efektivitāti un uzlabotu dzelzceļa pārvadājumu tirgus pārredzamību. Jaunajos noteikumos it sevišķi paredzēts, ka infrastruktūras pārvaldītājiem jāpublicē 1) jaudas pieprasījuma veidlapa, 2) detalizēta informācija par starptautisko vilcienu ceļu iedalīšanas procedūrām, 3) informācija saistībā ar pieteikumiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma licences un dzelzceļa drošības sertifikāta saņemšanai, 4) informācija par strīdu izšķiršanas procedūrām un pārsūdzību saistībā ar piekļuvi tirgum un 5) informācija par piekļuvi ar dzelzceļu saistītām apkalpes iekārtām (papildus pašlaik pieprasītajai informācijai par tarifiem). Līgumiskas vienošanās (VII pielikums) Lai veicinātu dzelzceļa attīstības ilgtermiņa stratēģiju ieviešanu, jaunajā VII pielikumā precizēts 30. pantā noteikto līgumisko vienošanos saturs un funkcionēšana. Prasības par infrastruktūras izmaksām un maksām (VIII pielikums) Lai veicinātu dzelzceļa sistēmu drošu un stabilu finansējumu, jaunajā VIII pielikumā precizēti atsevišķi 31. panta noteikumi. Tas ietver detalizētu izklāstu par 1) izmaksām, kas nav iekļaujamas tiešo izmaksu aprēķinā minimālajam piekļuves pakalpojumu kopumam un pakalpojumiem saistībā ar piekļuvi sliežu ceļiem (kā definēts III pielikuma 1. un 2. punktā), un par kritērijiem tādu tirgus segmentu apzināšanai, kuros sniegtajiem pakalpojumiem varētu būt iespējas segt uzcenojumus, 2) prasībām, saskaņā ar kurām maksu par piekļuvi sliežu ceļiem diferencē, pamatojoties uz trokšņa emisijas rādītājiem, 3) to, kā infrastruktūras pārvaldītāji noteiks tirgus segmentus, lai novērtētu iespēju ieviest uzcenojumus, un 4) darbības režīmu galvenajiem raksturlielumiem un vispārējiem principiem. Regulatīvie pārskati (X pielikums) Jaunajā X pielikumā detalizēts kopīgais standartizētais formāts regulatīvo pārskatu iesniegšanai. Šis pasākums nodrošinātu, ka regulatīvajām iestādēm ir iespējas detalizēti analizēt infrastruktūras pārvaldītāju sniegto informāciju, un vienkāršotu to uzraudzības darbību. ê 2004/49/EK 30. panta 1. punkts (pielāgots) 2010/0253 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, √ ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu ∏ (Pārstrādāta redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) ê 2001/14/EK (pielāgots) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā √ Līgumu par Eiropas Savienības darbību ∏ un jo īpaši tā √ 91. ∏ pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, √ pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ∏ ņemot vērā √ Eiropas ∏ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[8], saskaņā ar √ parasto likumdošanas ∏ procedūru, tā kā: ò jauns (1) Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību[9], Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu[10] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu[11] ir būtiski grozītas 2004. gadā un 2007. gadā. Tāpēc, ka ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, un ņemot vērā saistību starp šīm tiesību normām, minētās direktīvas skaidrības labad ir jāpārstrādā un jāapvieno vienā tiesību aktā. ê 91/440/EEK (1) apsvērums (pielāgots) (2) Lielāka √ Savienības ∏ pārvadājumu nozares integrācija ir būtisks iekšējā tirgus √ izveides ∏ elements, un dzelzceļi ir ļoti svarīga √ Savienības ∏ pārvadājumu nozares daļa √ , nozarei tiecoties panākt ilgtspējīgu mobilitāti ∏. ê 91/440/EEK (2) apsvērums (3) Būtu jāuzlabo dzelzceļa sistēmas efektivitāte, lai to integrētu konkurences tirgū, vienlaicīgi ņemot vērā dzelzceļa īpatnības. ê 95/18/EK (5) apsvērums (pielāgots) (4) Reģionu, pilsētas un piepilsētas pārvadājumi, √ kā arī ∏ turp un atpakaļ braucieni caur Lamanša tuneli √ būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas ∏ . ê 91/440/EEK (3) apsvērums (pielāgots) (5) Lai padarītu dzelzceļa pārvadājumus efektīvus un konkurētspējīgus ar citiem pārvadājumu veidiem, dalībvalstīm √ būtu ∏ jānodrošina, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem √ būtu ∏ neatkarīgu uzņēmēju statuss, kuru darbībai ir komerciāls raksturs un kuri pielāgojas tirgus vajadzībām. ê 91/440/EEK (4) apsvērums (pielāgots) (6) √ Lai nodrošinātu ∏ dzelzceļa sistēmas attīstību nākotnē un tās efektīvu darbību, √ būtu jānošķir ∏ pārvadāšanas pakalpojumi no infrastruktūras uzturēšanas. Šādā situācijā šīs divas darbības ir jāvada atsevišķi, un tām jābūt atsevišķiem kontiem. ê 95/18/EK (2) apsvērums (7) Brīvas pakalpojumu sniegšanas princips būtu jāpiemēro dzelzceļa nozarē, ievērojot šīs nozares īpatnības. ê 91/440/EEK (5) apsvērums (pielāgots) (8) Lai palielinātu konkurenci dzelzceļa pakalpojumu organizēšanā attiecībā uz uzlabotu komfortu un patērētājiem sniegtajiem pakalpojumiem, dalībvalstīm √ būtu jāsaglabā ∏ vispārīga atbildība par attiecīgās dzelzceļa infrastruktūras attīstību. ê 91/440/EEK (6) apsvērums (pielāgots) (9) Tajā gadījumā, ja nepastāv kopēji noteikumi par infrastruktūras izmaksu sadalījumu, pēc apspriedes ar infrastruktūras √ pārvaldītāju ∏ dalībvalstīm √ būtu jāpieņem ∏ noteikumi, ar ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem √ nosaka pienākumu maksāt ∏ par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu. Šādi Ö noteikumi nedrīkstētu diskriminēt Õ dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starpā. ê 91/440/EEK (7) apsvērums (pielāgots) (10) Dalībvalstīm jānodrošina, lai pastāvošajiem valsts vai valsts kontrolē esošajiem √ infrastruktūras pārvaldītājiem un ∏ dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu pareiza finanšu struktūra, √ ņemot vērā Savienības noteikumus par valsts atbalstiem ∏ . ê 2001/14/EK (8) apsvērums (pielāgots) (11) Lai nodrošinātu efektivitāti kravu pārvadājumu nozarē, jo īpaši pārrobežu pārvadājumos, ir jārīkojas, lai √ atvērtu ∏ tirgu. ê 95/18/EK (4) apsvērums (pielāgots) (12) Lai nodrošinātu to, ka piekļuves tiesības dzelzceļa infrastruktūrai visā √ Savienībā ∏ piemēro vienādi un bez diskriminācijas, ir lietderīgi ieviest licenci dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. ê 2007/58/EK (7) apsvērums (pielāgots) (13) Pārvadājumos ar pieturām √ būtu jāatļauj ∏ jauniem tirgus dalībniekiem pa ceļam uzņemt un izlaist pasažierus, lai nodrošinātu, ka šādas operācijas ir ekonomiski stabilas, un novērstu to, ka potenciālie konkurenti tiek nostādīti nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar esošajiem operatoriem. ê 2007/58/EK (8) apsvērums (pielāgots) (14) Jaunu atvērtas piekļuves, starptautisku √ pasažieru ∏ pārvadājumu ar pieturām ieviešanu nevajadzētu √ izmantot, lai atvērtu ∏ iekšzemes pasažieru pārvadājumu √ tirgu ∏, bet tikai koncentrēties uz pieturām, kas ir iekļautas starptautiskā maršrutā. √ Jauno pakalpojumu ∏ galvenajam mērķim √ būtu jābūt ∏ pārvadāt pasažierus, kas dodas starptautiskos braucienos. Ö Novērtējot Õ, vai tāds ir pakalpojuma galvenais mērķis, būtu jāņem vērā tādi kritēriji kā attiecīgi no vietējiem vai starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem iegūtā apgrozījuma un apjoma proporcija, kā arī pakalpojuma ilgums. Ö Pakalpojuma galvenā mērķa novērtēšana Õ pēc ieinteresētās puses lūguma būtu jāveic attiecīgajai √ valsts ∏ regulatīvajai iestādei. ê 2007/58/EK (9) apsvērums (pielāgots) (15) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem[12] pilnvaro dalībvalstis un vietējās iestādes piešķirt Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumus √ , kuros ∏ var būt noteiktas ekskluzīvas tiesības sniegt dažus pakalpojumus. Tāpēc ir jānodrošina, lai minētās regulas noteikumi būtu saskaņoti ar principu par starptautisko pasažieru pārvadājumu atvēršanu konkurencei. ê 2007/58/EK (10) apsvērums (pielāgots) (16) Konkurences atvēršana starptautiskos pasažieru pārvadājumos var radīt sekas to dzelzceļa pasažieru pārvadājumu organizēšanai un finansēšanai, kas tiek veikti saskaņā ar Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumu. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja ierobežot piekļuves tiesības tirgum, ja šādu tiesību izmantošana varētu izjaukt šo Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru un ja attiecīgā regulatīvā iestāde, kas paredzēta šīs direktīvas 55. pantā, sniedz piekrišanu, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi, pēc tās kompetentās iestādes lūguma, kas piešķīrusi Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumu. ê 2007/58/EK (12) apsvērums (pielāgots) (17) Novērtējot, vai Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars varētu tikt izjaukts, būtu jāņem vērā iepriekš noteikti kritēriji, piemēram, ietekme uz Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumā iekļauto pakalpojumu rentabilitāti, tostarp to radītā ietekme uz neto izmaksām kompetentajai valsts iestādei, kas piešķīra līgumu, pasažieru pieprasījums, biļešu cena, biļešu pārdošanas kārtība, pieturu atrašanās vieta un skaits abās robežas pusēs, kā arī ierosinātā jaunā pārvadājuma grafiks un biežums. √ Saskaņā ar ∏ šādu novērtējumu un attiecīgās regulatīvās iestādes lēmumu dalībvalstis var piešķirt, grozīt vai liegt pieprasītās tiesības par piekļuvi starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem, tostarp iekasēt maksu no jauna starptautiska pasažieru pārvadājuma operatora, ņemot vērā ekonomisko analīzi un saskaņā ar √ Savienības ∏ tiesību aktiem un vienlīdzības un nediskriminācijas principiem. ê 2007/58/EK (13) apsvērums (pielāgots) (18) Lai atbalstītu pasažieru pārvadājumu pakalpojumu darbību uz līnijām, kas pilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, dalībvalstīm vajadzētu varēt pilnvarot iestādes, kas atbildīgas par šiem pakalpojumiem, iekasēt maksu par pasažieru pārvadājumiem, kas atrodas šo iestāžu jurisdikcijā. Šai maksai būtu jāpapildina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību finansējums, kas noteikts Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumos. ê 2007/58/EK (14) apsvērums (pielāgots) (19) Regulatīvajai iestādei būtu jāpilda savas funkcijas tā, lai tai nebūtu nekādu interešu konfliktu un lai tā nekādi nebūtu iesaistīta attiecīgā Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līguma piešķiršanā. Regulatīvās iestādes pilnvaras būtu jāpaplašina, lai tā varētu novērtēt starptautiskā pakalpojuma mērķi un vajadzības gadījumā iespējamo ekonomisko ietekmi uz esošajiem Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumiem. ê 2007/58/EK (16) apsvērums (pielāgots) (20) Lai √ veiktu ∏ ieguldījumus pakalpojumos, kur izmanto specializētu infrastruktūru, piemēram, ātrgaitas dzelzceļa līnijas, pieteikuma iesniedzējiem ir jābūt tiesiskajai noteiktībai √ , jo ir nepieciešami ∏ apjomīgi ilgtermiņa ieguldījumi. ê 2007/58/EK (17) apsvērums (pielāgots) (21) Valstu regulatīvajām iestādēm būtu jāapmainās ar informāciju un atsevišķos vajadzības gadījumos jāsaskaņo principi un prakse, kā novērtēt to, vai tiek izjaukts Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars. Tām būtu pakāpeniski jāizstrādā uz savu pieredzi balstītas pamatnostādnes. ò jauns (22) Lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, jānodala pārvadājumu pakalpojumu sniegšana un apkalpes iekārtu ekspluatācija. Šādā situācijā šie divi darbības veidi neatkarīgi jāpārvalda atsevišķām juridiskām personām. Šādai neatkarībai nevajadzētu nozīmēt to, ka katrai apkalpes iekārtai jāizveido atsevišķa struktūra vai uzņēmums. ê 95/18/EK (9) apsvērums (23) Lai nodrošinātu uzticamus un pietiekamus pakalpojumus, ir jānodrošina tas, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vienmēr atbilst konkrētām prasībām, kas attiecas uz labu reputāciju, finanšu pietiekamību un profesionālo kompetenci. ê 95/18/EK (10) apsvērums (pielāgots) (24) Klientu un attiecīgo trešo personu aizsardzībai ir svarīgi nodrošināt to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu √ atbildība ∏ ir atbilstoši apdrošināta. ê 95/18/EK (12) apsvērums (pielāgots) (25) Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam Ö būtu Õ jāizpilda arī tie attiecīgās valsts un √ Savienības ∏ noteikumi par dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, ko piemēro nediskriminējošā veidā un kas ir paredzēti, lai nodrošinātu to, ka attiecīgais uzņēmums var pilnīgi droši √ , un pienācīgi ņemot vērā veselības un sociālos nosacījumus un darbinieku un patērētāju tiesības, ∏ veikt savas darbības konkrētos dzelzceļa posmos. ê 95/18/EK (14) apsvērums (pielāgots) (26) Procedūrām attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbības licenču izdošanu, uzturēšanu un grozīšanu būtu Ö jābūt pārskatāmām un jāatbilst nediskriminācijas principam Õ. ê 2001/14/EK (5) apsvērums (pielāgots) (27) Lai nodrošinātu pārskatāmību un nediskriminējošu √ piekļuvi ∏ dzelzceļa infrastruktūrai √ un ar dzelzceļu saistītiem pakalpojumiem ∏ attiecībā uz visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, visas piekļuves tiesību izmantošanas ziņas ir publicējamas tīkla pārskatā. ê 2001/14/EK (6) apsvērums (28) Dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanai piemērotu shēmu un konkurētspējīgu pārvadātāju apvienojuma iznākums būs labāks dažādu transporta veidu līdzsvars. ê 2001/14/EK (7) apsvērums (29) Rosinot optimālu dzelzceļa infrastruktūras lietošanu, iznākums būs transporta izmaksu samazināšanās sabiedrībai. ê 2001/14/EK (10) apsvērums (pielāgots) (30) Dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšanai piemērotu shēmu, citu transporta veidu infrastruktūras maksas iekasēšanai piemērotu shēmu un konkurētspējīgu pārvadātāju apvienojuma iznākumam √ būtu jābūt ilgtspējīgam ∏ dažādu transporta veidu līdzsvaram. ê 2001/14/EK (11) apsvērums (31) Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jādod visiem uzņēmumiem vienlīdzīgas un nediskriminējošas piekļuves iespējas un, ciktāl iespējams, jāmēģina apmierināt visu lietotāju un transporta veidu vajadzības taisnīgi un bez diskriminācijas. ê 2001/14/EK (16) apsvērums (32) Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jāļauj uzņēmējiem godīgi konkurēt dzelzceļa pakalpojumu sniegšanā. ê 2001/14/EK (12) apsvērums (33) Dalībvalstu norādītajās robežās maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām būtu jārosina dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājus uzlabot savu infrastruktūru. ê 2001/14/EK (13) apsvērums (34) Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem saistībā ar jaudas iedalīšanas shēmām būtu jāsaņem skaidri un saskaņoti signāli, kas ļautu pieņemt racionālus lēmumus. ê 2001/14/EK (35) apsvērums (35) Jebkura maksas iekasēšanas shēma sūtīs lietotājiem ekonomiskus signālus. Ir svarīgi, lai šie signāli dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu saskaņoti un ļautu tiem pieņemt racionālus lēmumus. ê 2001/14/EK (14) apsvērums (pielāgots) (36) Lai ņemtu vērā dzelzceļa infrastruktūras jaudas lietotāju vai potenciālo lietotāju vajadzību plānot savu uzņēmējdarbību, kā arī √ lai ņemtu vērā ∏ pircēju un finansētāju vajadzības, ir svarīgi, lai infrastruktūras pārvaldītājs nodrošinātu, ka infrastruktūras jaudu iedala tādā veidā, kas atspoguļo vajadzību saglabāt un paaugstināt uzticamības pakāpi šim pakalpojumam. ê 2001/14/EK (15) apsvērums (37) Ir vēlams, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītājs tiktu stimulēti līdz minimumam samazināt traucējumus un veikt uzlabojumus dzelzceļa tīkla darbībā. ê 2001/14/EK (9) apsvērums (38) Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai ļaut dzelzceļa pakalpojumu pircējiem tieši piedalīties jaudas iedalīšanas procesā. ê 2001/14/EK (17) apsvērums (39) Ir svarīgi ņemt vērā gan pretendentu, gan infrastruktūras pārvaldītāja ar uzņēmējdarbību saistītās prasības. ê 2001/14/EK (18) apsvērums (pielāgots) (40) Ir svarīgi palielināt infrastruktūras pārvaldītāju spēju būt elastīgiem attiecībā uz infrastruktūras jaudas iedalīšanu, bet šai spējai Ö būtu Õ jābūt saderīgai ar pretendenta saprātīgo prasību apmierināšanu. ê 2001/14/EK (19) apsvērums (41) Jaudas iedalīšanas norisē nedrīkst pieļaut nepamatotu ierobežojumu uzlikšanu attiecībā uz citu tādu uzņēmumu vēlmēm attīstīt savu uzņēmējdarbību, kam ir vai kas plāno iegūt infrastruktūras lietošanas tiesības. ê 2001/14/EK (21) apsvērums (42) Jaudas iedalīšanas un maksas iekasēšanas shēmās var būt vajadzīgs ņemt vērā to, ka dažādas dzelzceļa infrastruktūras sastāvdaļas var būt projektētas dažādiem galvenajiem lietotājiem. ê 2001/14/EK (23) apsvērums (pielāgots) (43) Ö Ņemot vērā to, ka Õ dažādiem lietotājiem un lietotāju grupām bieži būs dažāda ietekme uz infrastruktūras jaudu, ir pienācīgi jālīdzsvaro dažādo pakalpojumu vajadzības. ê 2001/14/EK (24) apsvērums (44) Attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar valsts iestādes noslēgtu līgumu, var būt vajadzīgi īpaši noteikumi, lai nodrošinātu šo pakalpojumu izdevīgumu to lietotājiem. ê 2001/14/EK (25) apsvērums (pielāgots) (45) Maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmās jāņem vērā ietekme, ko rada √ aizvien pilnīgākais infrastruktūras jaudas ∏ piesātinājums un √ no tā izrietošais ∏ jaudas trūkums. ê 2001/14/EK (26) apsvērums (pielāgots) (46) Dažādajiem laika posmiem, kādos veic satiksmes veidu plānošanu, √ būtu jānodrošina tas, ka tiek apmierināti tie ∏ infrastruktūras jaudas pieprasījumi, kas veikti pēc Ö ikgadējā darba Õ grafika sastādīšanas pabeigšanas. ê 2001/14/EK (28) apsvērums (47) Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nodrošinātu optimālu iznākumu, ir vēlams prasīt infrastruktūras jaudas izmantojuma pārbaudi gadījumos, kad lietotāju vajadzību apmierināšanai ir nepieciešama jaudas pieprasījumu koordinēšana. ê 2001/14/EK (29) apsvērums (pielāgots) (48) Ņemot vērā infrastruktūras pārvaldītāju monopolstāvokli, √ būtu jāpieprasa, lai tie pārbaudītu ∏ pieejamo infrastruktūras jaudu un izskatītu metodes tās palielināšanai gadījumos, kad jaudas iedalīšanas procesā nav iespējams apmierināt lietotāju vajadzības. ê 2001/14/EK (30) apsvērums (pielāgots) (49) Informācijas trūkums par citu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu iesniegtajiem pieprasījumiem √ un ∏ par ierobežojumiem sistēmā var apgrūtināt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu centienus optimizēt savus infrastruktūras jaudas pieprasījumus. ê 2001/14/EK (31) apsvērums (pielāgots) (50) Ir svarīgi nodrošināt jaudas iedalīšanas shēmu labāku koordināciju, lai √ uzlabotu ∏ dzelzceļa izdevīgumu satiksmei, kurā izmanto vairāk nekā viena infrastruktūras pārvaldītāja tīklu, jo īpaši starptautiskai satiksmei. ê 2001/14/EK (32) apsvērums (51) Ir svarīgi līdz minimumam samazināt konkurences traucējumus, kas maksas iekasēšanas principu būtisku atšķirību dēļ var rasties vai nu starp dzelzceļa infrastruktūrām, vai transporta veidiem. ê 2001/14/EK (33) apsvērums (52) Ir vēlams noteikt tās infrastruktūras pakalpojumu sastāvdaļas, kas ir būtiski svarīgas, lai operators varētu sniegt pakalpojumus, un tās, kas būtu jāsniedz par nelielu piekļuves maksu. ê 2001/14/EK (34) apsvērums (pielāgots) (53) Ieguldījumi dzelzceļa infrastruktūrā ir √ vajadzīgi ∏, un infrastruktūras maksas iekasēšanas shēmām būtu jāstimulē infrastruktūras pārvaldītājus Ö padarīt Õ attiecīgus ieguldījumus Ö par Õ ekonomiski izdevīgiem. ê 2001/14/EK (36) apsvērums (pielāgots) (54) Lai varētu noteikt pienācīgu un mērenu infrastruktūras maksas apmēru, infrastruktūras pārvaldītājiem jāuzskaita un Ö jā nosaka savu aktīvu vērtība Õ, un jāpanāk skaidra izpratne par izmaksu faktoriem infrastruktūras darbībā. ê 2001/14/EK (37) apsvērums ð jauns (55) Ir vēlams nodrošināt, ka, pieņemot lēmumus transporta jomā, ņem vērā ārējās izmaksas ð un ka dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšana var veicināt ārējo izmaksu saskaņotu un līdzsvarotu internalizāciju visos transporta veidos ï. ê 2001/14/EK (38) apsvērums ð jauns (56) Ir svarīgi nodrošināt, ka maksa par ð iekšzemes un ï starptautisko satiksmi ir tāda, kas ļauj dzelzceļam iekļauties tirgus prasībās; tādēļ infrastruktūras maksa būtu jānosaka to tiešo izmaksu līmenī, kas radušās vilcienu satiksmes pakalpojumu sniegšanas dēļ. ê 2001/14/EK (39) apsvērums (pielāgots) (57) Ar infrastruktūras maksu segto izmaksu kopējais apjoms ietekmē nepieciešamā valdības ieguldījuma apjomu; dalībvalstīs var atšķirties to kopējo segto izmaksu nepieciešamie līmeņi. Jebkurā infrastruktūras maksas shēmā tomēr √ būtu jāatļauj satiksme ∏, kas spēj atpelnīt vismaz tās radītos papildu izdevumus Ö dzelzceļa tīkla izmantošanai Õ. ê 2001/14/EK (40) apsvērums (58) Dzelzceļa infrastruktūra ir dabisks monopols. Tādēļ jāstimulē infrastruktūras pārvaldītāji samazināt izmaksas un efektīvi apsaimniekot savu infrastruktūru. ê 2001/14/EK (41) apsvērums (pielāgots) (59) √ Dzelzceļa transports būtu jāattīsta, ∏ cita starpā izmantojot pieejamos √ Savienības instrumentus, neskarot ∏ jau noteiktās prioritātes. ê 2001/14/EK (42) apsvērums (pielāgots) (60) Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem piešķirtajām atlaidēm jābūt saistītām ar faktiskiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem √ , it sevišķi darījumu izmaksu ietaupījumiem ∏. Atlaides var izmantot arī, lai veicinātu efektīvu infrastruktūras lietošanu. ê 2001/14/EK (43) apsvērums (61) Ir vēlams, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītājs tiktu stimulēti līdz minimumam samazināt traucējumus tīkla darbībā. ê 2001/14/EK (44) apsvērums (pielāgots) (62) Infrastruktūras pārvaldītājam jaudas iedalīšana ir saistīta ar izdevumiem, Ö par kuriem Õ būtu jāpieprasa samaksa. ê 2001/14/EK (46) apsvērums (pielāgots) (63) Dzelzceļa infrastruktūras efektīvai apsaimniekošanai un taisnīgai un nediskriminējošai lietošanai ir jāizveido regulatīva iestāde, kas pārrauga √ šajā direktīvā izklāstīto ∏ noteikumu ievērošanu un pilda pārsūdzības iestādes funkcijas neatkarīgi no iespējas √ izskatīt lietu tiesā ∏ . ê 2001/14/EK (47) apsvērums (pielāgots) (64) Ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai ņemtu vērā atsevišķu dalībvalstu īpašo ģeopolitisko un ģeogrāfisko stāvokli √ un ∏ dzelzceļa nozares organizācijas īpatnības dažādās dalībvalstīs, tā nodrošinot iekšējā tirgus viengabalainību. ò jauns (65) Komisija jāpilnvaro pielāgot šīs direktīvas pielikumus. Šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, tāpēc tie jāpieņem kā deleģētie akti saskaņā ar Līguma 290. pantu. ê 2001/14/EK (48) apsvērums (66) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[13]. ê 2001/13/EK (7) apsvērums (pielāgots) (67) Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma √ par Eiropas Savienību ∏ 5. pantā, šīs direktīvas mērķus — √ veicināt dzelzceļa attīstību Savienībā, ∏ noteikt vispārīgus principus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu Ö licenču piešķiršanai un koordinēt kārtību, kādā dalībvalstis pārvalda dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas par tās izmantošanu ∏ — dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt sakarā ar licenču izdošanas Ö un dzelzceļa tīklu nozīmīgu elementu darbības Õ patiesi starptautisko vērienu √ un to, ka ir jānodrošina godīgi un nediskriminējoši nosacījumi infrastruktūras pieejamībai, ∏, un tāpēc Ö , ņemot vērā šo mērķu Õ starptautiskā mēroga sekas, tos labāk var sasniegt √ Savienība ∏. Šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. ò jauns (68) Pienākums transponēt šo direktīvu valstu tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kas veido būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt noteikumus, kuri nav būtiski mainīti, izriet no iepriekšējām direktīvām. ê 2007/58/EK (21) apsvērums (pielāgots) (69) Dalībvalsts, kurā nav dzelzceļu sistēmas un nav arī plānots tuvākajā laikā tādu izveidot, tiktu Ö pakļauta Õ nesamērīgam un nevajadzīgam pienākumam, ja tai būtu jātransponē un √ jāīsteno šī direktīva ∏. Tādēļ Ö šādas dalībvalstis būtu jāatbrīvo no minētā pienākuma Õ. ê 2007/58/EK (23) apsvērums (pielāgots) (70) Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu[14] 34. punktu, dalībvalstīm ieteikts izstrādāt savas tabulas gan pašu lietošanai, gan arī √ Savienības ∏ vajadzībām, pēc iespējas labāk atainojot attiecības starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās pieejamas sabiedrībai. ò jauns (71) Šī direktīva neskar termiņus, kas noteikti XI pielikuma B daļā, kas dalībvalstīm jāievēro saskaņā ar iepriekšējām direktīvām, ê 2001/14/EK (pielāgots) IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. I NODAĻA Ö VISPĀRĪGI Õ NOTEIKUMI ê 91/440/EEK (pielāgots) 1. pants √ Priekšmets un darbības joma ∏ 1. Šī direktīva Ö izklāsta: Õ a) Ö noteikumus, kas Õ attiecas uz dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību un uz tādu dzelzceļa √ pārvadājumu ∏ uzņēmumu dzelzceļa pārvadājumu darbību, kas veic uzņēmējdarbību vai kas veiks uzņēmējdarbību dalībvalstī √, kā noteikts II nodaļā ∏; ê 2001/13/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) b) kritērijus, ko dalībvalsts piemēro, izdodot, atjaunojot vai grozot licences, kas paredzētas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri veic vai veiks uzņēmējdarbību √ Savienībā, kā noteikts III nodaļā ∏; ê 2001/14/EK (pielāgots) c) principus un procedūras, kas piemērojamas attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūras maksas noteikšanu un iekasēšanu un dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu √, kā noteikts IV nodaļā ∏. 2. Šo direktīvu piemēro attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūras lietošanu iekšzemes un starptautisku dzelzceļa pakalpojumu sniegšanai. ê Labojums, OV L 305, 6.11.1991., 22. lpp. (pielāgots) √ 2. pants ∏ √ Izņēmumi no darbības jomas ∏ 1. √ Šīs direktīvas II nodaļu nepiemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz ∏ tikai pilsētas, piepilsētas vai reģionālo pārvadājumu √ pakalpojumus ∏. ê 2001/13/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) 2. √ Šīs direktīvas III nodaļu ∏ dalībvalstis Ö var nepiemērot Õ: ê 2001/13/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) a) uzņēmumiem, kas √ sniedz ∏ tikai dzelzceļa pasažieru pārvadājumu √ pakalpojumus ∏, izmantojot vietēju vai reģionālu neatkarīgu dzelzceļa infrastruktūru; b) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz tikai pilsētas vai piepilsētas pasažieru dzelzceļa pakalpojumus; ê 2001/13/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) c) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, √ kas sniedz tikai ∏ reģionālos dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus; d) uzņēmumiem, kas √ sniedz ∏ tikai kravas pārvadājumu √ pakalpojumus ∏, izmantojot privātu dzelzceļa infrastruktūru, kura paredzēta tikai kravu pārvadāšanai tās īpašnieka vajadzībām. ê 2001/14/EK (pielāgots) 3. √ Šīs direktīvas IV nodaļu ∏ dalībvalstis var Ö nepiemērot Õ: a) vietējas un reģionālas nozīmes √ atdalītiem ∏ tīkliem pasažieru pārvadāšanai, ko veic, izmantojot dzelzceļa infrastruktūru; b) tīkliem, kas paredzēti vienīgi pilsētas vai piepilsētas √ dzelzceļa ∏ pasažieru pārvadājumu veikšanai; c) reģionālas nozīmes tīkliem, ko reģionāliem kravu pārvadājumiem izmanto tāds vienīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, uz kuru neattiecas √ 1. punkts ∏, un tik ilgi, kamēr attiecīgā tīkla jaudas piešķiršanu nepieprasa cits pretendents; ê 2001/14/EK d) privātīpašumā esošai dzelzceļa infrastruktūrai, kas pastāv vienīgi tās īpašnieka vajadzībām, lai veiktu viņa paša kravu pārvadājumus; ê 2007/58/EK 2. panta 1. punkts (pielāgots) e) transporta operācijām dzelzceļa pārvadājumu veidā, ko veic, šķērsojot √ Savienību ∏ tranzītā. ê 2001/12/EK 1. panta 3. punkts (pielāgots) 4. Ö Šo direktīvu nepiemēro Õ uzņēmumiem, kuru dzelzceļa ekspluatācija ir ierobežota, veicot tikai autotransporta līdzekļiem paredzētus turp un atpakaļ pārvadājumus pa Lamanša tuneli, √ un autotransporta līdzekļu pārvadāšanai turp un atpakaļ pa Lamanša tuneli ∏, izņemot 6. panta 1. punktu, 10., 11., 12. un 28. pantu. ê 2007/58/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) 5. Dalībvalstis var nepiemērot 10., 11., 12. un 28. pantu attiecībā uz jebkuru dzelzceļa pārvadājumu, ko veic tranzītā caur √ Savienību ∏ un kas sākas un beidzas ārpus √ Savienības ∏ teritorijas. ê 91/440/EEK (pielāgots) 3. pants √ Definīcijas ∏ Šajā direktīvā Ö piemēro šādas definīcijas Õ: ê 2001/12/EK 1. panta 4. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) 1) “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas ir licencēts saskaņā ar √ šo direktīvu ∏ un kura galvenais darbības veids ir dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšana attiecībā uz kravām un/vai pasažieriem ar noteikumu, ka uzņēmums nodrošina vilci; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci; 2) “infrastruktūras pārvaldītājs” ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi √ , pārvaldību ∏ un uzturēšanu √ , ietverot satiksmes ∏ pārvaldību √ un vilcienu vadības iekārtas un signalizāciju; ∏ infrastruktūras pārvaldītāja pienākumus visā tīklā vai tīkla daļā var uzticēt veikt dažādām iestādēm vai uzņēmumiem; ê 91/440/EEK (pielāgots) ð jauns 3) “dzelzceļa infrastruktūra” √ ir ∏ visas vienības, kas ir uzskaitītas I. A pielikumā Komisijas Ö 1970. gada 18. decembra Õ Regulai (EEK) Nr. 2598/70, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai 1970. gada 4. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās[15], ð kuras skaidrības labad ir iekļautas šīs direktīvas I pielikumā ï; izņemot pēdējo ievilkumu, kuru šajā direktīvā izsaka šādi: “Ēkas, ko izmanto infrastruktūras struktūrvienība”; ê 2001/12/EK 1. panta 4. punkta b) apakšpunkts 4) “starptautisks kravu pārvadājums” ir pārvadājumu pakalpojums, ko sniedzot, vilciens šķērso vismaz vienas dalībvalsts robežu; vilciens var būt sakabināts un/vai sadalīts posmos, un dažādajiem posmiem var būt dažāda izcelsme un galamērķi, ja tikai visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu; ê 2007/58/EK 1. panta 3. punkts 5) “starptautisks pasažieru pārvadājums” ir pasažieru pārvadāšanas pakalpojums, kurā vilciens šķērso vismaz vienas dalībvalsts robežu un kura galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs; vilciens var būt sakabināts un/vai sadalīts posmos, un dažādajiem posmiem var būt dažāda izcelsme un galamērķi ar noteikumu, ka visi vagoni šķērso vismaz vienu robežu; ê 91/440/EEK (pielāgots) 6) “pilsētas un piepilsētas √ pārvadājumi ∏” ir pārvadājumu pakalpojumi, ko sniedz, lai apmierinātu pilsētu aglomerāta vai konurbācijas pārvadājumu vajadzības √ un ∏ lai nodrošinātu pārvadājumu vajadzības starp šādu aglomerātu vai konurbāciju un tās apkārtējiem apgabaliem; 7) “reģionālie pārvadājumu pakalpojumi” ir transporta pakalpojumi ko veic, lai nodrošinātu reģiona pārvadājumu vajadzības; ê 2007/58/EK 1. panta 4. punkts (pielāgots) 8) “tranzīts” ir √ Savienības ∏ teritorijas šķērsošana, √ Savienības ∏ teritorijā neiekraujot vai neizkraujot kravu un/vai neuzņemot un neizlaižot pasažierus; ê 95/18/EK (pielāgots) 9) “licence” ir atļauja, ko dalībvalsts izdod uzņēmumam un ar ko atzīst šā uzņēmuma √ spēju sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus; šo Õ statusu var ierobežot uz īpašu pakalpojumu veidu sniegšanu; 10) “iestāde, kas izdod licences” ir iestāde, Ö kas ir atbildīga par licenču piešķiršanu dalībvalstī Õ ; ê 2001/14/EK (pielāgots) 11) “iedalīšana” √ ir ∏ dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšana, ko veic infrastruktūras pārvaldītājs; 12) “pretendents” √ ir ∏ dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un citas fiziskas vai juridiskas personas, piemēram, √ kompetentās ∏ iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un kravas nosūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, √ kam ir ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu ∏; 13) “pārslogota infrastruktūra” √ ir ∏ infrastruktūras √ elements ∏, kurā noteiktos laika posmos pieprasījumu pēc infrastruktūras jaudas nav iespējams pilnībā apmierināt pat pēc dažādo jaudas pieprasījumu savstarpējas koordinēšanas; 14) “jaudas palielināšanas plāns” √ ir ∏ pasākums vai pasākumu kopums, kura izpildei izstrādāts kalendārs grafiks √, kā mērķis ir ∏ mazināt jaudas ierobežojumus, kuru rezultātā infrastruktūras √ elementu ∏ atzīst par “pārslogotu infrastruktūru”; 15) “koordinēšana” √ ir ∏ process, ar kura palīdzību √ infrastruktūras pārvaldītājs ∏ un pretendenti mēģinās atrisināt situācijas, kad iesniegtie infrastruktūras jaudas pieprasījumi ir savstarpēji nesaskanīgi; 16) “pamata vienošanās” √ ir ∏ juridiski saistoša vispārīga vienošanās √ saskaņā ar publiskajām vai privāttiesībām ∏, kurā izklāstītas pretendenta un infrastruktūras pārvaldītāja tiesības un pienākumi, kas attiecas uz iedalāmo infrastruktūras jaudu un iekasējamo maksu un kas skar ilgāku laika posmu nekā viena kustības grafika spēkā esamības ilgums; 17) “infrastruktūras jauda” √ ir ∏ iespējamība plānot vilcienu ceļus, kas pieprasīti kādam infrastruktūras elementam attiecībā uz konkrētu laika posmu; 18) “tīkls” √ ir ∏ visa dzelzceļa infrastruktūra, ko pārvalda infrastruktūras pārvaldītājs; 19) “tīkla pārskats” √ ir ∏ pārskats, kurā sīki izklāstīti vispārīgie noteikumi, termiņi, procedūras un kritēriji maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmām, ietverot arī citu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu pieprasīt infrastruktūras jaudu; 20) “vilcienu ceļš” √ ir ∏ infrastruktūras jauda, kas vajadzīga, lai vilciena sastāvs noteiktā laikā varētu pārvietoties no vienas vietas uz otru; 21) “kustības grafiks” √ ir ∏ datu kopums, ar kuru definē visas plānotās vilcienu un ritošo sastāvu pārvietošanās, kam jānotiek attiecīgajā infrastruktūrā tajā laika posmā, kurā šis datu kopums ir spēkā. ê 91/440/EEK (pielāgots) √ II NODAĻA ∏ √ DZELZCEĻA ATTĪSTĪBA SAVIENĪBĀ ∏ 1. IEDAĻA ê 2001/12/EK 1. panta 5. punkts Pārvaldības neatkarība ê 2001/12/EK 1. panta 6. punkts (pielāgots) 4. pants √ Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju neatkarība ∏ 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka, ciktāl tas attiecas uz apsaimniekošanu, vadību un iekšējo administratīvo, saimniecisko un uzskaites lietu kontroli, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem √ , kuri ir tiešā vai netiešā dalībvalstu īpašumā vai kontrolē, ∏ ir neatkarīgs statuss, saskaņā ar kuru √ to ∏ rīcībā ir tādi līdzekļi, budžeti un konti, kas ir nošķirti no valsts līdzekļiem, budžeta un kontiem. 2. Ievērojot √ maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas sistēmu un ∏ īpašos noteikumus, ko nosaka dalībvalstis, infrastruktūras pārvaldītājs ir atbildīgs par savu apsaimniekošanu, vadību un iekšējo kontroli. ê 91/440/EEK (pielāgots) 5. pants √ Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vadība atbilstīgi komerciāliem principiem ∏ 1. Dalībvalstis Ö dod iespēju Õ dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pielāgot savu darbību tirgum un šo darbību vadību atstāt to vadības struktūru atbildībā, lai sniegtu efektīvus un piemērotus pakalpojumus par iespējami zemāko cenu par vajadzīgo pakalpojumu kvalitāti. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, √ neatkarīgi no to īpašnieka, ∏ vada saskaņā ar principiem, kas attiecas uz komercsabiedrībām. Tas attiecas arī uz to sabiedrisko pakalpojumu √ sniegšanas ∏ saistībām, ko √ tiem ∏ uzlikušas √ dalībvalstis ∏ , un uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līgumiem, kurus tie slēdz ar √ valsts ∏ kompetentajām iestādēm. 2. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi izstrādā savus uzņēmējdarbības plānus, ieskaitot to ieguldījumu un finanšu programmas. Šādus plānus izstrādā, lai panāktu uzņēmumu finansiālo līdzsvaru un pārējos tehniskos, komerciālos un finanšu vadības mērķus; tiem √ jānorāda ∏ arī līdzekļi šo mērķu sasniegšanai. 3. √ Atsaucoties uz ∏ vispārējām politikas pamatnostādnēm, kādas √ pieņem katra ∏ √ dalībvalsts ∏, un ņemot vērā valsts plānus un līgumus (kuri var būt noslēgti uz vairākiem gadiem), ieskaitot ieguldījumu un finanšu plānus, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jo īpaši tiesības brīvi: ê 91/440/EEK (pielāgots) a) izveidot to iekšēju struktūru, Ö neskarot Õ 7., 29. un 39. panta noteikumus; b) kontrolēt pakalpojumu sniegšanu un realizāciju un noteikt to cenu, Ö neskarot Õ Regulu (EK) Nr. 1370/2007; c) pieņemt lēmumus par personālu, aktīviem un iegādēm; d) paplašināt savu tirgus daļu, attīstīt jaunas tehnoloģijas un jaunus pakalpojumus un pieņemt jebkādas novatoriskas vadīšanas metodes; e) ieviest jaunas darbības ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmējdarbību saistītās nozarēs. ò jauns 4. Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir tiešā vai netiešā dalībvalsts īpašumā vai kontrolē, tās kontroles tiesības attiecībā uz vadību nepārsniedz ar vadību saistītas tiesības, kādas atbilstīgi valsts uzņēmējdarbības tiesību aktiem piešķirtas privātu akciju sabiedrību akcionāriem. 3. punktā minētās politikas pamatnostādnes, kuras valsts var noteikt uzņēmumiem akcionāru kontroles īstenošanas sakarā, var būt tikai vispārīgas un neskar konkrētus vadības lēmumus saistībā ar uzņēmējdarbību. ê 91/440/EEK ð jauns 2. IEDAĻA INFRASTRUKTūRAS PāRVALDīBAS UN PāRVADāJUMU DARBīBU ð , UN DAžāDU PāRVADāJUMU VEIDU ï NODALīšANA ê 2001/12/EK 1. panta 7. punkts (pielāgots) 6. pants √ Kontu nošķiršana ∏ 1. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek šķirta peļņas un zaudējumu uzskaites un bilances kārtošana un publicēšana, no vienas puses, attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbību, kura ir saistīta ar transporta pakalpojumu sniegšanu, un, no otras puses, attiecībā uz darbību, kas ir saistīta ar dzelzceļa infrastruktūras pārvaldīšanu. Publisko finansējumu, kas piešķirts vienai no šīm divām darbības jomām, nenodod otrai. 2. Dalībvalstis var arī paredzēt, ka sakarā ar šo nošķīrumu jāorganizē skaidri nošķirtas nodaļas vienotā uzņēmumā, vai arī infrastruktūra √ un pārvadājumu darbība ∏ jāpārvalda atsevišķām organizācijām. ê 2001/12/EK 1. panta 10. punkts (pielāgots) 3. √ Dalībvalstis nodrošina, ka atsevišķu ∏ peļņas un zaudējumu pārskatu un bilanci kārto un publicē √ , no vienas puses, ∏ par darbību, kas saistīta ar dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu √ , un, no otras puses, par darbību, kas saistīta ar dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ∏. √Valsts ∏ līdzekļi, ko maksā par darbību, kura saistīta ar pārvadājumu pakalpojumiem, kā maksu par sabiedriskajiem pakalpojumiem, jāatspoguļo atsevišķi √ par katru sabiedrisko pakalpojumu līgumu ∏ attiecīgajos kontos, un tos nenodod darbībai, kas saistīta ar citu transporta pakalpojumu sniegšanu vai ar citu uzņēmējdarbību. ê 2001/12/EK 1. panta 7. punkts (pielāgots) ð jauns 4. √ Šā panta 1. un 3. punktā minēto dažādo darbības ∏ jomu uzskaiti veic tā, lai ð būtu iespējams pārraudzīt, vai tiek ievērots aizliegums par vienu darbības jomu saņemtos valsts līdzekļus nodot citai darbības jomai ï. 7. pants √ Infrastruktūras pārvaldītāja galveno funkciju neatkarība ∏ 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka II pielikumā iekļautās funkcijas, kuras nosaka taisnīgu un nediskriminējošu piekļūšanu infrastruktūrai, uztic iestādēm vai sabiedrībām, kas pašas nesniedz nekādus dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus. Neatkarīgi no organizatoriskajām struktūrām jāpierāda, ka šis mērķis ir sasniegts. ò jauns ð Ņemot vērā gūto pieredzi, II pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. ï ê 2001/12/EK 1. panta 7. punkts (pielāgots) Dalībvalstis tomēr var uzdot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai jebkurai citai iestādei uzņemties atbildību par dzelzceļa infrastruktūras √ attīstības veicināšanu ∏, piemēram, √ ar ∏ investīcijām, uzturēšanu un finansēšanu. 4. Par 3. punkta piemērošanu Komisijai līdz 2006. gada 15. martam jāiesniedz ziņojums saskaņā ar 10.b pantu. ê 2001/14/EK (pielāgots) 2. Ja infrastruktūras pārvaldītājs savas juridiskās formas, uzbūves vai lēmumu pieņemšanas funkciju dēļ ir atkarīgs no kāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, tad IV nodaļas 3. un 4. iedaļā aprakstītās funkcijas veic √ attiecīgi ∏ maksājumu organizācija √ un iedalošā organizācija ∏, kas savā juridiskajā formā, uzbūvē un lēmumu pieņemšanā nav atkarīga ne no viena dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma. ò jauns 3. Ja IV nodaļas 2. un 3. iedaļas noteikumos minētas infrastruktūras pārvaldītāja galvenās funkcijas, tās saprot kā piekrītošas maksājumu organizācijai vai iedalošajai organizācijai to attiecīgās kompetences ietvaros. ê 91/440/EEK 3. IEDAĻA FINANšU STāVOKļA UZLABOšANA ê 2001/12/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) ð jauns 8. pants √ Stabils infrastruktūras pārvaldītāja finansējums ∏ 1. Dalībvalstis attīstīta Ö savu Õ valsts dzelzceļu infrastruktūru, pēc vajadzības ņemot vērā √ Savienības ∏ vispārīgās vajadzības. ð Šādā nolūkā tās vēlākais divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā publicē dzelzceļa infrastruktūras attīstības stratēģiju, kuras mērķis ir apmierināt mobilitātes vajadzības nākotnē, pamatojoties uz stabilu un noturīgu dzelzceļa sistēmas finansējumu. Stratēģija aptver vismaz piecus gadus un ir atjaunojama. ï 2. Pienācīgi ievērojot Līguma √ 93., 107. un 108. ∏ pantu, √ dalībvalstis ∏ var arī √ sniegt ∏ infrastruktūras pārvaldītājam √ tā ∏ uzdevumiem, √ infrastruktūras ∏ apmēriem un finanšu prasībām atbilstīgu finansējumu, jo īpaši jaunu investīciju segšanai. 3. Saskaņā ar valsts noteikto vispārīgo politiku ð , un ņemot vērā 1. punktā minēto dzelzceļa infrastruktūras attīstības stratēģiju, ï infrastruktūras pārvaldītājs √ pieņem ∏ komercdarbības plānu, kurā iekļauj investīciju un finanšu programmu. Plānu izstrādā tā, lai panāktu optimālu un efektīvu infrastruktūras izmantošanu √ , nodrošināšanu ∏ un attīstību, nodrošinot finanšu līdzsvaru un līdzekļus šo mērķu sasniegšanai. ð Infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka pirms komercdarbības plāna apstiprināšanas notiek apspriešanās ar pretendentiem. 55. pantā minētā regulatīvā iestāde sniedz nesaistošu atzinumu par to, vai komercdarbības plāns ir piemērots šo mērķu sasniegšanai. ï ê 2001/14/EK (pielāgots) ð jauns 4. Dalībvalstis nodrošina, ka normālos uzņēmējdarbības apstākļos un ð ne ilgāk kā trīs gadus ï infrastruktūras pārvaldītāja grāmatvedības rēķinos ienākumiem no infrastruktūras maksas, citas saimnieciskās darbības un valsts iemaksām, no vienas puses, jābūt vismaz līdzsvarā ar infrastruktūras izdevumiem, no otras puses, √ attiecīgā gadījumā ietverot no valsts saņemtos avansa maksājumus ∏. ê 2001/14/EK Neskarot lietotāja iespējamo ilgtermiņa mērķi segt visu transporta veidu infrastruktūras izmaksas, pamatojoties uz dažādo transporta veidu godīgu, nediskriminējošu konkurenci, kur dzelzceļa transports spēj konkurēt ar citiem transporta veidiem, saskaņā ar 31. un 32. pantā noteikto maksāšanas sistēmu dalībvalsts var prasīt, lai infrastruktūras pārvaldītājs savilktu rēķinus bez valsts finansējuma. ê 91/440/EEK 78. pants Infrastruktūras pārvaldītājs ņem maksu par tās dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu, par kuru tas ir atbildīgs, un šo maksu maksā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas izmanto šo infrastruktūru. Apspriedušās ar infrastruktūras pārvaldītāju, dalībvalstis izstrādā noteikumus šīs maksas noteikšanai. Izmantošanas maksā, kuru aprēķina tādējādi, lai novērstu jebkādu diskrimināciju dzelzceļa pārvadājumu starpā, jo īpaši var ņemt vērā attālumu, vilciena sastāvu un jebkādas īpašās prasības attiecībā uz tādiem faktoriem kā ātrums, ass slodze un infrastruktūras izmantošanas pakāpe vai laiks. ê 91/440/EEK (pielāgots) ð jauns 9. pants √ Pārredzami parāda atvieglojumi ∏ 1. ð Neskarot Savienības noteikumus par valsts atbalstiem un saskaņā ar Līguma 93., 107. un 108. pantu, ï Attiecībā uz pastāvošajiem valsts vai tās kontrolē esošajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem dalībvalstis izveido attiecīgus mehānismus, lai samazinātu √ valsts īpašumā vai kontrolē esošu dzelzceļa pārvadājumu ∏ uzņēmumu parādsaistības līdz tādam līmenim, kas nekavē pareizu finanšu vadību, un lai uzlabotu to finanšu stāvokli. 2. Ö Šā panta 1. punktā minēto mērķu dēļ, Õ dalībvalstis prasa šādu uzņēmumu grāmatvedības nodaļās izveidot atsevišķu struktūrvienību parāda dzēšanai. Uz struktūrvienības bilanci var attiecināt, kamēr tie nav dzēsti, visus uzņēmuma ņemtos aizdevumus, gan lai finansētu ieguldījumus, gan lai segtu papildu saimnieciskos izdevumus, kas radušies no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmējdarbības vai dzelzceļa infrastruktūras pārvaldības. Neņem vērā parādus, kas radušies no meitasuzņēmumu darbības. ò jauns 3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro parādiem vai šādu parādu procentiem, kas uzņēmumiem radušies pēc 2001. gada 15. marta, vai — dalībvalstīs, kuras Savienībai pievienojušās pēc 2001. gada 15. marta — pēc pievienošanās dienas. ê 2001/12/EK 1. panta 9. punkts 3. Atbalstu, kas paredzēta šajā pantā minēto parādu dzēšanai, dalībvalstis piešķir saskaņā ar līguma 73., 87. un 88. pantu. ê 91/440/EEK (pielāgots) 4. IEDAĻA PIEKļUVE DZELZCEļA INFRASTRUKTūRAI √ UN PAKALPOJUMIEM ∏ ê 2001/12/EK 1. panta 11. punkts (pielāgots) 10. pants √ Nosacījumi par piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai ∏ 2. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, uz kuriem attiecas 2. pants, ar taisnīgiem nosacījumiem piešķir tiesības piekļūt infrastruktūrai citās dalībvalstīs, lai sniegtu starptautiskā kombinēto kravas pārvadājumu pakalpojumus. ê 2004/51/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 3. Dzelzceļa uzņēmumiem, uz kuriem attiecas 2. pants, ar taisnīgiem nosacījumiem piešķir tiesības piekļūt visam Eiropas dzelzceļa kravas pārvadājumu tīklam, kurš definēts 10.a pantā un I pielikumā, un vēlākais līdz 2006. gada 1. janvārim visam dzelzceļa tīklam, lai apkalpotu starptautiskās kravas. 1. Turklāt vēlākais līdz 2007. gada 1. janvārim Dzelzceļa uzņēmumiem, uz kuriem attiecas √ šī direktīva ∏, ar taisnīgiem √ , nediskriminējošiem un pārredzamiem ∏ nosacījumiem piešķir tiesības piekļūt infrastruktūrai visās dalībvalstīs, lai sniegtu visu veidu dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus. ð Tas ietver piekļuvi ostām pa sliežu ceļiem. ï ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) 2. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, uz ko attiecas √ šī direktīva ∏, līdz 2010. gada 1. janvārim visās dalībvalstīs piešķir tiesības piekļūt infrastruktūrai, lai tie varētu veikt starptautiskus pasažieru pārvadājumus. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, veicot starptautisku pasažieru pārvadājumu, ir tiesības uzņemt pasažierus jebkurā stacijā, kas atrodas starptautiskajā maršrutā, un izlaist tos citā stacijā, tostarp stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī. ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts Piekļuves tiesības to dalībvalstu infrastruktūrai, kurās starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumu daļa pārsniedz pusi no dzelzceļa uzņēmumu pasažieru pārvadājumu apgrozījuma šajā dalībvalstī, piešķir līdz 2011. gada 31. decembrim. ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) √ Pēc attiecīgo kompetento iestāžu vai ieinteresēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu lūguma 55. pantā minētā regulatīvā iestāde vai iestādes nosaka to ∏, vai pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kas atrodas dažādās dalībvalstīs. ò jauns Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot kārtību un kritērijus, kas jāievēro, piemērojot šo punktu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu. ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) √ 11. pants ∏ √ Ierobežojumi attiecībā uz piekļuves tiesībām un tiesībām uzņemt un izlaist pasažierus ∏ 1. Dalībvalstis var ierobežot 10. pantā paredzētās piekļuves tiesības tādiem pārvadājumiem no izbraukšanas vietas līdz galamērķa vietai, uz kuriem attiecas viens vai vairāki Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumi, kas noslēgti saskaņā ar spēkā esošiem √ Savienības ∏ tiesību aktiem. Šādu ierobežojumu sekas Ö nedrīkst Õ būt tiesību ierobežošana uzņemt pasažierus jebkurā stacijā, kas atrodas starptautiskā pārvadājuma maršrutā, un izlaist tos citā stacijā, tostarp stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī, izņemot, ja šo tiesību izmantošana izjauktu Ö sabiedriskā Õ pakalpojuma līguma ekonomisko līdzsvaru. 2. To, vai Ö sabiedriskā pakalpojuma līguma Õ ekonomiskais līdzsvars būtu izjaukts, nosaka 55. pantā minētā attiecīgā regulatīvā iestāde vai iestādes, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi un iepriekš noteiktiem kritērijiem, ja saņemts Ö pieprasījums no Õ: ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) a) kompetentās iestādes vai kompetentajām iestādēm, kas piešķīra Ö sabiedriskā Õ pakalpojuma līgumu; b) jebkuras citas ieinteresētas kompetentās iestādes, kam ir tiesības ierobežot piekļuvi saskaņā ar šo pantu; c) infrastruktūras pārvaldītāja; d) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno Ö sabiedriskā Õ pakalpojuma līgumu. Kompetentās iestādes un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, sniedz attiecīgajai regulatīvajai iestādei vai iestādēm visu informāciju, kas pamatoti vajadzīga, lai varētu pieņemt lēmumu. Regulatīvā iestāde, vajadzības gadījumā apspriežoties ar visām attiecīgajām pusēm, izskata visu sniegto informāciju un informē attiecīgās puses par savu pamatoto lēmumu iepriekš noteiktā, saprātīgā termiņā, tomēr ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad saņemta visa attiecīgā informācija. ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) 3. Regulatīvā iestāde sniedz sava lēmuma pamatojumu un norāda termiņu, kurā, kā arī nosacījumus, ar kādiem √ lēmuma pārskatīšanu var pieprasīt jebkurš no turpmāk minētajiem ∏: ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) a) attiecīgā kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes; b) infrastruktūras pārvaldītājs; c) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno Ö sabiedriskā Õ pakalpojuma līgumu; d) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas meklē piekļuves iespēju. ò jauns 4. Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot kārtību un kritērijus, kas jāievēro, piemērojot šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu. ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) 5. Dalībvalstis var arī ierobežot tiesības starptautiska pasažieru pārvadājuma maršrutā uzņemt un izlaist pasažierus stacijās, kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī, ja ekskluzīvas tiesības pārvadāt pasažierus starp šīm stacijām ir piešķirtas saskaņā ar koncesijas līgumu, kas piešķirts pirms 2007. gada 4. decembra saskaņā ar taisnīgu konkursa izsludināšanas procedūru un atbilstīgi attiecīgajiem √ Savienības ∏ tiesību aktu principiem. Šis ierobežojums var būt spēkā tik ilgi, cik ilgi ir spēkā sākotnējais līgums, vai arī 15 gadus, atkarībā no tā, kurš termiņš ir īsāks. 3d. Šīs direktīvas noteikumi neuzliek dalībvalstij par pienākumu pirms 2010. gada 1. janvāra piešķirt 3.a punktā minētās piekļuves tiesības dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un to tieši vai netieši kontrolētiem meitasuzņēmumiem, kas licencēti citā dalībvalstī, kur līdzīgas piekļuves tiesības nav piešķirtas. 6. Dalībvalstis nodrošina, ka 1., 2., 3. un 5. punktā minētie lēmumi ir pakļauti √ pārskatīšanai tiesā ∏. √ 12. pants ∏ √ Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem noteiktā maksa par pasažieru pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu ∏ ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts (pielāgots) 1. Neskarot 11. panta 2. punktu, dalībvalstis saskaņā ar šā panta nosacījumiem var pilnvarot iestādi, kas atbildīga par dzelzceļa pasažieru transportu, iekasēt maksu no dzelzceļa √ pārvadājumu ∏ uzņēmumiem, kas sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus maršrutu nodrošināšanai, kuri atrodas šīs iestādes jurisdikcijā, un darbojas starp divām stacijām šajā dalībvalstī. Šādā gadījumā dzelzceļa √ pārvadājumu ∏ uzņēmumi, kuri sniedz valstu iekšējos vai starptautiskos pasažieru transporta pakalpojumus, maksā tādu pašu maksu par to maršrutu darbību, kuri atrodas šīs iestādes jurisdikcijā. 2. Maksa ir paredzēta, lai kompensētu iestāžu izdevumus par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību veikšanu, kas noteiktas Ö sabiedrisko Õ pakalpojumu līgumos, kas noslēgti atbilstīgi √ Savienības ∏ tiesību aktiem. Ienākumi, kas gūti no šādas maksas un samaksāti kā kompensācija, nepārsniedz summu, kura nepieciešama, lai segtu visus vai daļu no izdevumiem, kas radušies, nodrošinot attiecīgās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos maksājumu dokumentus, un samērīgus šo saistību izpildē gūtos ienākumus. 3. Maksa ir jāiekasē atbilstīgi √ Savienības ∏ tiesību aktiem, jo īpaši ievērojot taisnīguma, pārskatāmības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principus, jo īpaši attiecībā uz vidējo pakalpojumu cenu pasažierim un maksas lielumu. Kopējā uzliktā samaksa saskaņā ar šo punktu neapdraud to dzelzceļa pasažieru pārvadājumu ekonomisko dzīvotspēju, par kuriem to iekasē. ê 2007/58/EK 1. panta 8. punkts 4. Attiecīgās iestādes uzglabā informāciju, kas nepieciešama, lai nodrošinātu iespēju izsekot maksu izcelsmei un to pielietojumam. Dalībvalstis šo informāciju sniedz Komisijai. ê 2001/12/EK 1. panta 11. punkts 4. Pēc dalībvalsts lūguma vai pēc pašas iniciatīvas Komisija īpašā gadījumā pārbauda šā panta piemērošanu un ieviešanu un divos mēnešos pēc minētā lūguma saņemšanas un pēc apspriešanās ar 55. 11.a panta 2. punktā minēto komiteju nolemj, vai attiecīgā pasākuma piemērošanu var turpināt. Komisija savu lēmumu dara zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm. Neierobežojot Līguma 226. pantu, jebkura dalībvalsts var nodot Komisijas lēmumu Padomei, ievērojot viena mēneša laika ierobežojumu. Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, izņēmuma gadījumos vienā mēnesī var pieņemt atšķirīgu lēmumu. ê 2004/51/EK 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts 6. Piekļūšanu dzelzceļam un pakalpojumus terminālos un ostās, kas saistītas ar 1., 2. un 3. punktā minēto dzelzceļa darbību un apkalpo vai var apkalpot vairāk par vienu īsto klientu, bez diskriminācijas un pārredzamā veidā nodrošina visiem dzelzceļa uzņēmumiem, un uz dzelzceļa uzņēmumu lūgumiem tikai tad var attiecināt ierobežojumus, ja tirgus nosacījumos ir ilgtspējīgas alternatīvas. ê 2001/14/EK (pielāgots) ð jauns 13. pants √ Nosacījumi par piekļuvi pakalpojumiem ∏ 1. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir tiesības bez diskriminācijas saņemt minimālo piekļuves pakalpojumu kompleksu √ kas noteikts ∏ III pielikuma 1. punktā. 2. III pielikuma 2. punktā Ö minētos pakalpojumus Õ ð visi apkalpes iekārtu operatori ï √ sniedz ∏ bez diskriminācijas. , un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pieprasījumu var noraidīt vienīgi tad, ja tirgū ir atbilstīgas alternatīvas. Ja pakalpojumus piedāvā vairāki infrastruktūras pārvaldītāji, tad “galvenās infrastruktūras” nodrošinātājs pieliek visas saprātīgās pūles, lai veicinātu šo pakalpojumu sniegšanu. ò jauns Ja apkalpes iekārtas operators pieder iestādei vai uzņēmumam, kas arī aktīvi darbojas un kam ir dominējošs stāvoklis vismaz vienā dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu tirgū, kurā izmanto šo apkalpes iekārtu, operatora darbība jāveido tā, ka tas juridiskā, organizatoriskā un lēmumu pieņemšanas ziņā ir neatkarīgs no šīs iestādes vai uzņēmuma. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pieprasījumus par piekļuvi apkalpes iekārtai var noraidīt vienīgi tad, ja ir pieejamas atbilstīgas alternatīvas, kas tiem dod iespēju veikt attiecīgo kravas vai pasažieru pārvadājumu tajā pašā maršrutā ar ekonomiski pieņemamiem nosacījumiem. Apkalpes iekārtas operatoram ir pienākums pierādīt, ka ir pieejama atbilstīga alternatīva. Ja apkalpes iekārtas operators saskaras ar dažādiem pretrunīgiem pieprasījumiem, tas cenšas nodrošināt visu prasību iespējami labāku savienošanu. Ja atbilstīga alternatīva nav pieejama un ja nav iespējams apmierināt visus attiecīgās iekārtas jaudas pieprasījumus, pamatojoties uz pierādītajām vajadzībām, 55. pantā minētā regulatīvā iestāde pēc pašas iniciatīvas vai uz sūdzības pamata atbilstīgi rīkojas, lai nodrošinātu to, ka attiecīga jaudas daļa tiek atvēlēta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri neietilpst iestādē vai uzņēmumā, kam pieder arī apkalpes iekārtas operators. Tomēr jaunuzbūvētas tehniskās apkopes iekārtas un citas tehniskās iekārtas, kas izstrādātas konkrētam jaunam ritošajam sastāvam, var rezervēt vienam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam izmantošanai piecus gadus pēc iekārtas ekspluatācijas uzsākšanas. Ja apkalpes iekārta nav izmantota vismaz divus gadus pēc kārtas, tās īpašnieks paziņo par iekārtas iznomāšanu vai izīrēšanu. ê 2001/14/EK (pielāgots) 3. Ja infrastruktūras pārvaldītājs piedāvā jebkuru no III pielikuma 3. punktā aprakstītajiem pakalpojumiem kā papildpakalpojumu, tad √ tas ∏ šos pakalpojumus sniedz √ bez diskriminācijas ∏ pēc dzelzceļa pārvadājumu √ uzņēmumu ∏ pieprasījuma. ê 2001/14/EK 4. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var infrastruktūras pārvaldītājam vai citiem piegādātājiem pieprasīt vēl citus papildpakalpojumus, kas uzskaitīti III pielikuma 4. punktā. Infrastruktūras pārvaldītājam nav pienākuma sniegt šos pakalpojumus. ò jauns 5. Ņemot vērā gūto pieredzi, III pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. ê 2001/12/EK 1. panta 12. punkts 10.a pants 1. Eiropas dzelzceļa kravas pārvadājumu tīklu veido šādi elementi: a) dzelzceļa līnijas, kas parādītas kartēs I pielikumā; b) vajadzības gadījumā - apvedceļi, jo īpaši ap noslogotiem infrastruktūras posmiem Direktīvas 2000/14/EK nozīmē; piedāvājot šos apvedceļus, cik iespējams, saglabā kopējo brauciena ilgumu; c) termināļu pievadceļi, kas apkalpo vai var apkalpot vairāk par vienu īsto klientu, kā arī uz citām novietnēm un objektiem, tostarp nozarojumi uz tiem un no tiem; d) I pielikumā iekļautie pievadceļi uz ostām un no tām, tostarp nozarojumi. 2. Nozarojumi, kas minēti 1. punkta c) un d) apakšpunktā, katrā brauciena galā ir 50 km vai 20 % no brauciena garuma pa dzelzceļa līnijām, kuras minētas 1.punkta a) apakšpunktā (izvēloties lielāko no minētajām vērtībām). Beļģija un Luksemburga, būdamas dalībvalstis ar relatīvi mazu vai koncentrētu tīklu, pirmajā gadā pēc 2003. gada 15. marta var ierobežot nozarojumu garumu vismaz līdz 20 km un līdz otrā gada beigām vismaz līdz 40 km. ò jauns 5. IEDAĻA PāRROBEžU NOLīGUMI 14. PANTS Pārrobežu nolīgumu vispārējie principi 1. Ar šo tiek aizstāti jebkādi pārrobežu nolīgumos starp dalībvalstīm ietverti noteikumi, kas diskriminē dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starpā vai kas ierobežo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu brīvību veikt pārrobežu pārvadājumus. Šos nolīgumus paziņo Komisijai. Komisija pārbauda šādu nolīgumu atbilstību šai direktīvai un saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto procedūru nolemj, vai var turpināt attiecīgo nolīgumu piemērošanu. Komisiju savu lēmumu dara zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm. 2. Neskarot kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm, uz sarunām par pārrobežu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecas sadarbības procedūra starp dalībvalstīm un Komisiju. Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot kārtību, kas jāievēro, piemērojot šo punktu. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu. ê 2001/12/EK 1. panta 13. punkts (pielāgots) ð jauns 6. IEDAĻA KOMISIJAS NOVēROTāJAS UZDEVUMI 15. pants √ Tirgus novērošanas joma ∏ 1. Vēlākais līdz 2001. gada 15. septembrim Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai novērotu tehniskos un ekonomiskos nosacījumus un tirgus tendences Eiropas dzelzceļa transportā. Komisija nodrošina pietiekamu resursu pieejamību, lai varētu efektīvi novērot šo nozari. 2. Šajā nolūkā Komisija šajā darbā cieši iesaista dalībvalstu un ieinteresēto nozaru pārstāvjus, tostarp lietotājus, lai tie labāk varētu novērot tendences dzelzceļa nozarē un tirgus attīstību, novērtēt veikto pasākumu efektivitāti un analizēt Komisijas plānoto pasākumu ietekmi. 3. Komisija novēro tīklu lietošanu un pamatnosacījumu attīstību dzelzceļa nozarē, īpaši infrastruktūras maksājumus, jaudas sadalījumu, ð investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā, dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu cenu un kvalitātes attīstību, dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ï licencēšanu un saskaņošanas Ö dalībvalstu starpā Õ pakāpi. Tā nodrošina aktīvu sadarbību starp attiecīgajām regulatīvajām iestādēm dalībvalstīs. ê 2001/12/EK 1. panta 13. punkts ð jauns 4. Komisija ð regulāri ï ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par: a) dzelzceļa pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību; ê 2001/12/EK 1. panta 13. punkts (pielāgots) b) pamatnosacījumiem √ , tostarp attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu ∏; ê 2004/51/EK 1. panta 3. punkts c) Eiropas dzelzceļu tīkla stāvokli; ê 2001/12/EK 1. panta 13. punkts d) piekļuves tiesību izmantošanu; e) šķēršļiem, kas kavē dzelzceļa pakalpojumu efektivitāti; f) infrastruktūras ierobežojumiem; g) likumdošanas nepieciešamību. ò jauns 5. Lai Komisija varētu veikt tirgus novērošanu, dalībvalstis katru gadu sniedz IV pielikumā norādīto informāciju, kā arī citas nepieciešamās Komisijas pieprasītās ziņas. Ņemot vērā gūto pieredzi, IV pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. ê 2001/13/EK 1. panta 3. punkts (pielāgots) √ III NODAĻA ∏ √ DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMU UZŅĒMUMU LICENCĒŠANA ∏ √ 1. IEDAĻA ∏ √ PAR LICENčU IZDOšANU ATBILDīGā IESTāDE ∏ 16. PANTS √ Par licenču izdošanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem atbildīgā iestāde ∏ ê 2001/13/EK 1. panta 3. punkts Katra dalībvalsts norīko iestādi, kas atbild par licenču izdošanu un par to saistību izpildi, kuras uzliek šī nodaļa. ê 2001/13/EK 1. panta 3. punkts (pielāgots) √ Norīkotā ∏ iestāde pati nesniedz dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus un ir neatkarīga no Ö iestādēm vai Õ uzņēmumiem, kas tos sniedz. ê 95/18/EK (pielāgots) 2. IEDAĻA √ NOSACīJUMI LICENCES SAņEMšANAI ∏ 17. PANTS √ Vispārējās prasības ∏ ê 95/18/EK ð jauns 1. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir tiesības pieteikties uz licenci dalībvalstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību ð , ja dalībvalstu vai dalībvalstu valstspiederīgo īpašumā un faktiskā kontrolē, tieši vai netieši caur vienu vai vairākiem starpniekiem uzņēmumiem, ir kopumā vairāk nekā 50 % šā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, izņemot gadījumus, kad nolīgumā ar trešo valsti, kura līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība, ir noteikts citādi ï. 2. Dalībvalstis neizdod licences vai nepagarina to derīguma termiņu, ja nav izpildītas šīs nodaļas prasības. 3. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas ievēro šajā nodaļā paredzētās prasības, ir tiesības saņemt licenci. 4. Neviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nedrīkst sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, uz ko attiecas šī nodaļa, ja vien uzņēmumam nav izdota attiecīga licence par veicamajiem pārvadājumiem. Tomēr šāda licence pati par sevi nedod tās turētājam piekļuves tiesības dzelzceļa infrastruktūrai. ò jauns 5. Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, detalizēti nosakot kārtību, kas jāievēro, piemērojot šo pantu, tostarp par vienotas veidlapas izmantošanu licencēm. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu šīs direktīvas īstenošanu ar vienādiem nosacījumiem, pieņem kā īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 63. panta 3. punktu. ê 95/18/EK (pielāgots) 18. pants √ Nosacījumi licences saņemšanai ∏ ê 95/18/EK Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam pirms savu darbību uzsākšanas ir jāpierāda attiecīgajām dalībvalsts iestādēm, kas izdod licences, ka tas vienmēr atbildīs 19. līdz 22. pantā uzskaitītajām prasībām attiecībā uz labu reputāciju, finanšu pietiekamību, profesionālo kompetenci un civiltiesiskās atbildības segšanu. Minēto mērķu dēļ, katrs pieteikuma iesniedzējs sniedz visu vajadzīgo informāciju. ê 95/18/EK (pielāgots) 19. pants √ Prasības par labu reputāciju ∏ ê 95/18/EK Dalībvalstis paredz nosacījumus, atbilstīgi kuriem ir ievērota prasība par labu reputāciju, lai nodrošinātu to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas iesniedzis pieteikumu, vai par tā vadību atbildīgās personas: ê 95/18/EK 5. un 6. pants a) nav tikušas notiesātas par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, ieskaitot komerciāla rakstura nodarījumus; b) nav tikušas pasludinātas par bankrotējušām; c) nav tikušas notiesātas par smagiem tādu īpašu tiesību aktu pārkāpumiem, kas piemērojami pārvadājumu nozarē; ê 2001/13/EK 1. panta 5. punkts (pielāgots) d) nav atzītas par vainīgām nopietnā vai atkārtotā to saistību neizpildē, kas uzliktas ar sociālo un darba tiesību aktiem, to skaitā to saistību neizpildē, kuras uzliktas ar darba drošības un veselības aizsardzības tiesību aktiem, kā arī ar muitas tiesībām uzlikto saistību neizpildē gadījumos, kad uzņēmums vēlas veikt Ö pārrobežu Õ kravas pārvadājumu operācijas, kurām piemērojamas muitas procedūras. ê 95/18/EK (pielāgots) 20. pants √ Prasības par finanšu pietiekamību ∏ ê 95/18/EK Prasības attiecībā uz finanšu pietiekamību ir izpildītas, ja pieteikuma iesniedzējs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var pierādīt, ka tas divpadsmit mēnešus varēs izpildīt savas faktiskās un potenciālās saistības, kas nodibinātas, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem. Minēto mērķu dēļ, katrs pieteikuma iesniedzējs sniedz vismaz to informāciju, kas uzskaitīta V pielikumā. ò jauns Ņemot vērā gūto pieredzi, V pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. ê 2004/49/EK 29. panta 1. punkts (pielāgots) 21. pants √ Prasības par profesionālo kompetenci ∏ Prasības par profesionālo kompetenci √ ir izpildītas ∏ gadījumos, kad pieteikumu iesniegušais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums √ var pierādīt, ka tam ∏ ir vai būs tāda vadības struktūra, kurai ir vajadzīgās zināšanas vai pieredze, lai veiktu drošu un uzticamu licencē noteikto darbības veidu ekspluatācijas kontroli un pārraudzību. ê 95/18/EK (pielāgots) 22. pants √ Prasības par civiltiesisko atbildību ∏ ê 95/18/EK ð jauns ð Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1371/2007[16] III nodaļu, ï dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jābūt pienācīgi apdrošinātam, lai saskaņā ar attiecīgās valsts un starptautiskiem tiesību aktiem izpildītu savas saistības nelaimes gadījumos, jo īpaši attiecībā uz pasažieriem, bagāžu, kravu, pastu un trešām personām. ê 95/18/EK (pielāgots) 3. IEDAĻA LICENCES DERīGUMS 23. pants √ Derīgums telpas un laika izteiksmē ∏ ê 2001/13/EK 1. panta 4. punkts (pielāgots) 1. Licence ir derīga visā √ Savienības ∏ teritorijā. ê 95/18/EK (pielāgots) 2. Licence ir spēkā, kamēr attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums pilda šajā nodaļā paredzētās saistības. Tomēr iestāde, kas izdod licences, var paredzēt regulāru tās pārskatīšanu. √ Tādā gadījumā pārskatīšanu veic vismaz ik pēc pieciem gadiem. ∏ ê 95/18/EK 3. Īpašus noteikumus, kas reglamentē licences apturēšanu vai atsaukšanu, var iekļaut pašā licencē. ê 95/18/EK (pielāgots) 24. pants √ Pagaidu licence, apturēšana un apstiprināšana ∏ 1. Ja pastāv nopietnas šaubas par to, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kam ir izdota licence, pilda šīs nodaļas 2. un 3. iedaļas prasības un jo īpaši 18. panta prasības, iestāde, kas izdod licences, vienmēr var pārbaudīt, vai attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu patiesi izpilda šīs prasības. Ja iestāde, kas izdod licences, ir pārliecināta, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vairs neatbilst prasībām, tā aptur vai atsauc šā uzņēmuma licenci. ê 95/18/EK 2. Ja dalībvalsts iestāde, kas izdod licences, ir pārliecināta, ka ir nopietns pamats apšaubīt tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma atbilstību šīs nodaļas prasībām, kuram licenci ir izdevusi citas dalībvalsts iestāde, kas izdod licences, tā par to tūlīt informē attiecīgo iestādi. 3. Neatkarīgi no 1. punkta, ja licenci aptur vai atsauc, pamatojoties uz neatbilstību prasībai par finanšu pietiekamību, iestāde, kas izdod licences, var piešķirt pagaidu licenci līdz attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma reorganizācijas pabeigšanai, ja nav apdraudēta sniedzamo pakalpojumu drošība. Tomēr pagaidu licence ir derīga ne ilgāk kā sešus mēnešus no tās izdošanas dienas. 4. Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums uz sešiem mēnešiem ir pārtraucis savu darbību vai nav to uzsācis sešos mēnešos pēc licences izdošanas, iestāde, kas izdod licences, var nolemt, ka licence no jauna jāiesniedz apstiprināšanai vai tā jāaptur. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var lūgt noteikt garāku laika posmu darbības uzsākšanai, ņemot vērā sniedzamo pakalpojumu īpašo raksturu. 5. Ja notiek izmaiņas, kas ietekmē uzņēmuma juridisko statusu, un jo īpaši uzņēmumu apvienošanās vai pārņemšanas gadījumā, iestāde, kas izdod licences, var nolemt, ka licence jāiesniedz atkārtotai apstiprināšanai. Minētais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var turpināt darbību, ja vien iestāde, kas izdod licences, neuzskata, ka ir apdraudēta drošība. Šādā gadījumā ir jāsniedz minētā lēmuma pamatojums. 6. Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums plāno būtiski mainīt vai paplašināt savu darbību, tam sava licence atkārtoti jāiesniedz pārskatīšanai iestādē, kas izdod licences. 7. Iestāde, kas izdod licenci, neļauj šo licenci paturēt tādam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, attiecībā uz kuru ir uzsākta bankrota procedūra vai līdzīga procedūra, ja šī iestāde ir pārliecināta par to, ka pieņemamā laika posmā nevar veikt pienācīgu finanšu pārstrukturēšanu. ê 2001/13/EK 1. panta 6. punkts 8. Ja iestāde, kas izdod licences, izdod, pārtrauc, atsauc vai groza licenci, tad attiecīgā dalībvalsts par to uzreiz attiecīgi informē Komisiju. Komisija tūlīt informē pārējās dalībvalstis. ê 2001/13/EK 1. panta 7. punkts 12. pants 1. Papildus šīs direktīvas prasībām dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atbilst arī tiem dalībvalsts likumiem un normatīvo aktu noteikumiem, kas ir saderīgi ar Kopienas tiesībām un ko piemēro bez diskriminācijas, sevišķi: a) īpašām tehniskajām un ekspluatācijas prasībām, kas attiecas uz dzelzceļa pakalpojumiem; b) drošības prasībām, kas attiecas uz personālu, ritošo sastāvu un uzņēmuma iekšējo organizāciju; c) noteikumiem par veselības aizsardzību, drošību, sociālajiem nosacījumiem un darba ņēmēju un patērētāju tiesībām; d) prasībām, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem attiecīgajā dzelzceļa nozarē un kas paredzēti, lai piedāvātu atvieglojumus vai aizsardzību patērētājiem. 2. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var jebkurā laikā griezties pie Komisijas ar jautājumu par dalībvalsts tiesību aktu prasību atbilstību Kopienas tiesībām un arī par to, vai minētās prasības ir piemērotas bez diskriminācijas. Ja Komisija uzskata, ka šīs direktīvas noteikumi nav izpildīti, tā dod atzinumu par direktīvas pareizu interpretāciju, neierobežojot Līguma 226. pantu. 13. pants Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ievēro nolīgumus, kas ir spēkā attiecībā uz starptautisko dzelzceļa pārvadājumiem tajās dalībvalstīs, kurās šie uzņēmumi darbojas. Tie ievēro attiecīgos muitas un nodokļu noteikumus. ê 95/18/EK (pielāgots) ð jauns 25. pants √ Licenču izdošanas procedūra ∏ 1. Licenču izdošanas procedūras dara zināmas atklātībai attiecīgā dalībvalsts ð iestāde, kas izdod licences ï un kas par tām informē Komisiju ð Eiropas Dzelzceļa aģentūru ï. 2. Iestāde, kas izdod licences, pieņem lēmumu par licences pieteikumu iespējami īsā laikā, bet ne ilgāk kā trīs mēnešos pēc tam, kad ir iesniegta visa vajadzīgā informācija, īpaši, informācija, kas minēta V pielikumā. √ Iestāde, kas izdod licences, ņem vērā visu pieejamo informāciju. ∏ Lēmumu ð nekavējoties ï dara zināmu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas iesniedzis pieteikumu. Atteikumā norāda tā iemeslu. 3. Dalībvalstis Ö nodrošina to Õ, ka iestādes, kas izdod licences, pieņemtos lēmumus var √ pārskatīt ∏ tiesā. ê 2001/14/EK (pielāgots) IV NODAĻA √ MAKSAS IEKASĒŠANA PAR DZELZCEĻA INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOŠANU UN DZELZCEĻA INFRASTRUKTŪRAS JAUDAS IEDALĪŠANA ∏ 1. IEDAĻA √ VISPāRēJIE PRINCIPI ∏ √ 26. pants ∏ √ Efektīva infrastruktūras jaudas izmantošana ∏ ê 2001/14/EK Dalībvalstis nodrošina, ka dzelzceļa infrastruktūras maksas iekasēšanas un jaudas iedalīšanas shēmās ir ievēroti šajā direktīvā noteiktie principi, un tādējādi ļauj infrastruktūras pārvaldītājam laist pārdošanā un izmantot pieejamo infrastruktūras jaudu efektīvi un vislabākajā veidā. ê 2001/14/EK (pielāgots) ð jauns 27. pants Tīkla pārskats 1. Infrastruktūras pārvaldītājs, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, √ tostarp ar 55. pantā minēto regulatīvo iestādi, ∏ sagatavo un publicē tīkla pārskatu, ko var iegūt par samaksu, kas nepārsniedz šā pārskata publicēšanas izmaksas. ð Tīkla pārskatu publicē vismaz divās Savienības oficiālajās valodās. Tīkla pārskata saturu bez maksas dara pieejamu elektroniskā formātā Eiropas Dzelzceļa aģentūras tīmekļa portālā. ï ê 2001/14/EK ð jauns 2. Tīkla pārskatā sniedz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pieejamās infrastruktūras raksturojumu. Tajā ietver informāciju par piekļuves nosacījumiem attiecīgajai dzelzceļa infrastruktūrai ð un apkalpes iekārtām ï. Tīkla pārskata saturs ir noteikts VI pielikumā. ò jauns Ņemot vērā gūto pieredzi, VI pielikumu var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. ê 2001/14/EK 3. Tīkla pārskatu pastāvīgi atjaunina un — vajadzības gadījumā — groza. 4. Tīkla pārskatu publicē vismaz četrus mēnešus pirms infrastruktūras jaudas pieprasījumu iesniegšanas beigu termiņa. ê 2004/51/EK 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) √ 28. pants ∏ √ Līgumi starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem ∏ Ikviens dzelzceļa √ pārvadājumu ∏ uzņēmums, kas iesaistīts dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā, √ saskaņā ar ∏ publiskajām vai privāttiesībām slēdz nepieciešamos nolīgumus ar izmantojamās dzelzceļa infrastruktūras √ pārvaldītājiem ∏. Nolīgumus reglamentējošie noteikumi ir nediskriminējoši, caurspīdīgi un atbilst šīs direktīvas noteikumiem. ê 2001/14/EK (pielāgots) 2. IEDAĻA MAKSA √ PAR INFRASTRUKTūRU UN PAKALPOJUMIEM ∏ ê 2001/14/EK 29. pants Maksas ieviešana, noteikšana un iekasēšana 1. Dalībvalstis izveido maksāšanas sistēmu, ievērojot vadības neatkarību, kas noteikta 4. pantā. ê 2001/14/EK 4. pants Saskaņā ar vadības neatkarības nosacījumu dalībvalstis paredz arī konkrētus maksāšanas noteikumus vai deleģē šādas pilnvaras infrastruktūras pārvaldītājam. ò jauns Dalībvalstis nodrošina, ka maksāšanas sistēmu un maksāšanas noteikumus publicē tīkla pārskatā. ê 2001/14/EC (pielāgots) ð jauns Maksu par infrastruktūras lietošanu nosaka un iekasē infrastruktūras pārvaldītājs. 2. √ Dalībvalstis nodrošina, ka ∏ infrastruktūras pārvaldītāji sadarbojas, lai √ dotu iespēju piemērot efektīvas maksāšanas shēmas ∏ vilcienu pakalpojumiem, kas skar vairāk nekā vienu infrastruktūras tīklu. √ Infrastruktūras pārvaldītāji ∏ jo īpaši tiecas garantēt starptautisko √ dzelzceļa ∏ kravu pārvadājumu pakalpojumu optimālu konkurētspēju un nodrošināt efektīvu dzelzceļa tīklu √ izmantošanu ∏. ò jauns Dalībvalstis nodrošina, ka to infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji, kuru lēmumi par maksām ietekmē citas infrastruktūras, sadarbojas ar mērķi starptautiskā mērogā koordinēt maksas iekasēšanu vai iekasēt maksu par attiecīgās infrastruktūras lietošanu. ê 2001/14/EK 3. Izņemot gadījumus, kad tiek veikti īpaši pasākumi saskaņā ar 32. panta 2. punktu, infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka izmantojamās maksāšanas shēmas pamatā ir vieni un tie paši principi visā šo pārvaldītāju tīklā. 4. Infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina, ka maksāšanas shēmas piemērošanas iznākums ir līdzvērtīgas un nediskriminējošas maksas piemērošana dažādiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus līdzīgās tirgus daļās, un ka faktiski piemērojamā maksa ir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tīkla pārskatā. 5. Infrastruktūras pārvaldītājs vai maksājumu organizācija ievēro pretendentu sniegtās informācijas komerciālo konfidencialitāti. ê 2001/14/EK (pielāgots) 30. pants Infrastruktūras izmaksas un to uzskaite 1. Infrastruktūras pārvaldītājus, pienācīgi ievērojot drošību un vajadzību uzturēt un uzlabot infrastruktūras pakalpojumu kvalitāti, stimulē samazināt infrastruktūras nodrošināšanas izmaksas un piekļuves maksas lielumu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktu īsteno ar tādām līgumsaistībām starp kompetento iestādi un infrastruktūras pārvaldītāju, kas aptver vismaz √ piecu ∏ gadu ilgu laika posmu un paredz valsts finansējumu, vai ar attiecīgu reglamentējošu pasākumu ieviešanu, kas paredz arī atbilstīgās pilnvaras. 3. Līgumsaistību gadījumā Par līguma noteikumiem un infrastruktūras pārvaldītāja finansēšanai veicamo maksājumu struktūru vienojas iepriekš, aptverot visu līguma darbības laiku. ò jauns Šādu līgumu pamatprincipi un parametri ir noteikti VII pielikumā, ko, ņemot vērā gūto pieredzi, var grozīt saskaņā ar 60. pantā minēto procedūru. Dalībvalstis apspriežas ar ieinteresētajām aprindām vismaz vienu mēnesi pirms līguma parakstīšanas un publicē to viena mēneša laikā pēc tā noslēgšanas. Infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka tā komercdarbības plāns atbilst līgumiskās vienošanās noteikumiem. 55. pantā minētā regulatīvā iestāde vismaz vienu mēnesi pirms līguma parakstīšanas novērtē vidējā un ilgtermiņā paredzēto infrastruktūras pārvaldītāja ieņēmumu piemērotību to darbības mērķu sasniegšanai, par kuriem panākta vienošanās. Ja kompetentā iestāde vēlas atkāpties no šiem ieteikumiem, tās sniedz pamatojumu regulatīvajai iestādei. 4. Infrastruktūras pārvaldītāji izveido un uztur to pārvaldīto aktīvu reģistru, kurā ietver aktīvu pašreizējo novērtējumu, kā arī ziņas par izdevumiem infrastruktūras atjaunošanai un modernizācijai. ê 2001/14/EK ð jauns 5. ð Infrastruktūras pārvaldītājs un apkalpes iekārtu operators izstrādā metodi izmaksu sadalījumam pa dažādiem pakalpojumiem, ko piedāvā saskaņā ar III pielikumu, un pa dzelzceļa ritekļu veidiem, pamatojoties uz vislabāko iespējamo izpratni par izmaksu cēloņiem un 31. pantā minētajiem maksas iekasēšanas principiem. ï Izstrādā izmaksu sadalījuma noteikšanas metodi. Dalībvalstis var prasīt tās iepriekšēju apstiprināšanu. Šo metodi laiku pa laikam aktualizē, lai tā atbilstu vislabākajai starptautiskajai praksei. ê 2001/14/EK (pielāgots) ð jauns 31. pants Maksas iekasēšanas principi 1. Maksu par dzelzceļa infrastruktūras √ un apkalpes iekārtu ∏ lietošanu saņem √ attiecīgi ∏ infrastruktūras pārvaldītājs √ un apkalpes iekārtu operators ∏ un izlieto, lai finansētu savu uzņēmējdarbību. 2. Dalībvalstis var prasīt ð prasa ï, lai infrastruktūras pārvaldītājs √ un apkalpes iekārtu operators ∏ ð