Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam /* COM/2011/0419 galīgā redakcija - 2011/0182 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot 5. pantu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), un jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 9. pantu. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un pamatojoties uz izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Komisijas 2011. gada 10. februāra Regulu (ES) Nr. 118/2011 (OV L 37, 11.2.2011., 2. lpp.) noteikti pagaidu pasākumi. | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā tika dota iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Ārējais eksperts, ar kuru noslēgts līgums, tika piesaistīts ražošanas procesa novērtēšanai. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2010. gada 20. maijā sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu. Izmeklēšanā konstatēja attiecīgā ražojuma dempingu, kas radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, noteica pagaidu pasākumus. Izmeklēšanai turpinoties, tika apstiprināti būtiskie pagaidu konstatējumi. Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt pielikumā iekļauto regulas priekšlikumu, lai noteiktu galīgos pasākumus konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 2011/0182 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], („pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PAGAIDU PASĀKUMI 2. Komisija ar 2011. gada 10. februāra Regulu (ES) Nr. 118/2011[2] (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam. 3. Procedūru sāka, jo ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no konkrētu gredzenveida stiprinājuma mehānismu (“GSM”) kopējās produkcijas Savienībā, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. 4. Jāatgādina, ka, kā jau norādīts pagaidu regulas 7. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ilga no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“kaitējuma izmeklēšanas periods”). 5. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA 6. Pēc tam, kad tika paziņoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Ieinteresētajām personām, jo īpaši diviem importētājiem un Taizemes ražotājam, pēc to pieprasījuma tika dota iespēja būt uzklausītām. 7. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai izdarītu galīgos konstatējumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Papildus pagaidu regulas 6. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta pārbaude uzņēmumā Rima Benelux Holding BV ― tas bija vienīgais lietotājs, kurš, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem, sadarbojās izmeklēšanā. 8. Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem, plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus. 9. Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. 10. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 11. Par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 8. līdz 11. apsvērums. 12. DEMPINGS 13. Normālā vērtība 14. Kā jau norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Taizemes ražotājs eksportētājs un tas izmeklēšanas periodā pārstāvēja visu Taizemes eksportu uz Savienību. Ražotājs eksportētājs un viens nesaistīts importētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka neatkarīgais ārējais eksperts, kurš piedalījās Komisijas pārbaudes apmeklējumos ražotāja eksportētāja uzņēmumā, savā ziņojumā ir pieļāvis dažas aprēķinu kļūdas. Viens no eksperta uzdevumiem bija novērtēt niķeļa pārklājuma veidošanas procesu un izejmateriālu apjomu, ko ražotājs eksportētājs patērē dažādos ražošanas posmos. Kā norādīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs ir sniedzis nepilnīgu un nepatiesu informāciju par savu ražošanas izmaksu un citu izejmateriālu būtiskiem elementiem. Komisija pārbaudīja ražotāja eksportētāja un importētāja apgalvojumus par aprēķinu kļūdām eksperta ziņojumā un konstatēja, ka tie nav pamatoti. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 15. apsvērumā izklāstītie konstatējumi. 15. Ražotājs eksportētājs un importētājs apstrīdēja pagaidu regulas 19. līdz 20. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. Jo īpaši tie apgalvoja, ka metode, kas lietota, lai noteiktu pagaidu normālo vērtību tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, bija pārspīlēta, jo tās pamatā kļūdaini izmantota normālās vērtības vidējā aritmētiskā vērtība. Komisija sūdzību pieņēma, pielāgoja metodi un pārskatīja normālās vērtības aprēķinus šādiem ražojuma veidiem, ņemot vērā Taizemes ražotāja ražojumu sortimentu, kas precīzāk demonstrē viņa situāciju. 16. Turklāt ražotājs eksportētājs iebilda, ka likmes, ko piemēro pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (PVA) un peļņas normām, attiecīgi 16 % un 8 %, ir pārāk lielas. Ražotājs eksportētājs iebilda, ka PVA likme nedrīkstētu pārsniegt 12,59 %, kas demonstrē viņa paša PVA, neieskaitot iekšzemes kravas pārvadājumu izmaksas. 17. Kā jau uzsvērts pagaidu regulas 15. līdz 17. apsvērumā, ražotājs eksportētājs nesadarbojās izmeklēšanā un nesniedza ziņas par savām pilnajām PVA izmaksām. Ņemot vēro šos apstākļus un to, ka netika iesniegta cita informācija par uzņēmuma pilnajām PVA izmaksām, tika nolemts arī turpmāk pamatoties uz iesniegumā sniegto informāciju. Turklāt, ņemot vērā pieejamo informāciju un ciktāl to varēja novērtēt, konstatēja, ka PVA likme 16 % apmērā ir saprātīga. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. 18. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu aprēķinos lietotais 8 % peļņas līmenis ir pārāk liels un ka būtu bijis jālieto 5 % peļņas līmenis. Izvirzītie argumenti bija tādi, ka, pirmkārt, kaitējuma analīzē mērķa peļņas noteikšanai lietotais peļņas līmenis bija 5 % un, otrkārt, 5 % peļņas līmenis būtu saskaņā ar iepriekšējām izmeklēšanām attiecībā uz šo pašu ražojumu. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas noteikšana un peļņas līmenis, ko lieto, lai noteiktu normālo vērtību, nav loģiski saistāmi un tādējādi tiem nav jābūt vienādiem. Attiecībā uz otro argumentu Komisija piekrita, ka ir daži pamatoti iemesli, lai lietotu to pašu peļņas līmeni kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz to pašu ražojumu, un nolēma piekrist šim apgalvojumam un attiecīgi mainīt peļņas līmeni uz to, kas lietots normālās vērtības aprēķināšanai. 19. Pēc galīgās paziņošanas Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji iesniedza dažas piezīmes. Savienības ražošanas nozare nepiekrita labojumiem attiecībā uz peļņas normu, to pamatojot ar to, ka 5 % peļņas likme nebūtu pietiekama, lai izpildītu trīs attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā iesaistīto savstarpēji saistīto uzņēmumu rentabilitātes prasības, bet nenorādot citus vērā ņemamus argumentus. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. 20. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nolietojuma, būvniecības un apdrošināšanas izmaksas, kas lietotas normālās vērtības aprēķināšanai vienam ražojuma veidam, nebija tādas pašas kā tās, kas lietotas attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, un ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem būtu jāpiemēro vienādas izmaksas. Komisija pārbaudīja apgalvojumu un patiešām atrada kļūdu aprēķinā. Tomēr pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam tika konstatēts, ka kļūda pieļauta, aprēķinot normālo vērtību citiem ražojuma veidiem. Tādēļ tika labota normālā vērtība citiem ražojuma veidiem. 21. Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot normālās vērtības tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, nav pilnībā ņemts vērā ražotāja eksportētāja ražojumu sortiments. Šajā sakarā ražotājs eksportētājs turpināja apgalvot, ka noteikto normālo vērtību vidējā svērtā vērtība būtu jālieto attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, tādējādi ņemot vērā ražotāja eksportētāja faktisko ražojumu sortimentu. Kā norādīts 10. apsvērumā, Komisija piekrita pārskatīt normālās vērtības aprēķinu attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, lai ņemtu vērā Taizemes ražotāja faktisko ražojumu sortimentu, un tika aprēķināta mazu, vidēju un lielu GSM normālā vērtība, neņemot vērā katra veida faktisko pārdošanas apjomu. Tomēr Komisija noraidīja argumentu par to, ka papildus būtu jāņem vērā svēruma koeficients, kura pamatā ir eksportētāja pārdevumi ES, jo nebija pienācīga pamatojuma. 22. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas lietotā metode normālās vērtības aprēķināšanai, kuras pamatā ir gredzenveida stiprinājuma mehānismu garums, bijusi neprecīza un nepilnīga, un tas ieteica jaunu vidējās vērtības aprēķināšanas metodi, kurā precīzāk tiktu ņemts vērā GSM atšķirīgais garums. Kā paskaidrots 16. apsvērumā, Komisija aprēķināja normālo vērtību tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, un aprēķināja normālās vērtības maziem, vidējiem un lieliem GSM. Tika noskaidrots, ka ražotāja aprēķins bijis kļūdains un vērsts uz rezultātu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. 23. Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un to, ka nav iesniegtas piezīmes, ar šo galīgi tiek apstiprināts pagaidu regulas 15. līdz 20. apsvēruma saturs attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu. 24. Eksporta cena un salīdzināšana 25. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka valūta, kas dempinga aprēķinos izmantota transporta izmaksu aprēķināšanai nav pareiza. Komisija tam piekrita. 26. Citas piezīmes nav iesniegtas, tāpēc ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvēruma saturs attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar attiecīgo normālo vērtību. 27. Dempinga starpība 28. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, aprēķinot dempinga starpību, nav ņemtas vērā divu ražojuma veidu konkrētās normālās vērtības. Apgalvojums tika pieņemts un tika izdarīti attiecīgi labojumi. 29. Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un salīdzināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas attiecībā uz iepriekš minēto eksporta cenu, noteica galīgo dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda. Ražotājs eksportētājs | Dempinga starpība | Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme | 16,3 % | 30. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Taizemes uz Savienību, tāpēc tiek uzskatīts, ka atlikusī dempinga starpība būtu jānosaka tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam eksportētājam, t. i., 16,3 %. 31. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 32. Piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 28. līdz 32. apsvērumā izklāstītie konstatējumi. 33. KAITĒJUMS 34. Patēriņš Savienībā un imports no Taizemes 35. Taizemes ražotājs un daži importētāji apšaubīja sākotnējā regulā noteiktā patēriņa izmaiņas Savienībā. Jo īpaši tie apgalvoja, ka patēriņa samazinājums ir lielāks nekā provizoriski noteiktais (par apm. 30 %). Tie arī lūdza izskaidrot metodi, ko Komisija lietoja, lai noteiktu patēriņu, jo GSM ir iekļauts muitas tarifa grupā, kurā iekļauti arī citi ražojumi. 36. Tāpat būtu jāpiemin, ka, lai arī ieinteresētās personas apstrīdēja konstatējumus attiecībā uz patēriņu, netika iesniegti pierādījumi vai fakti, kas pamatotu viņu argumentus. Tāpat viņi nenorādīja uz metodikas kļūdām. 37. Attiecībā uz metodoloģiju būtu jāatgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 33. apsvērumā, patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko aptaujas lapās norādījušas personas, kas sadarbojās (divi Savienības ražotāji un Taizemes eksportētājs par laikposmu no 2008. gada līdz IP), un Eurostat datiem par pārējo importu. Ņemot vērā to, ka uz citas izcelsmes GSM attiecas antidempinga pasākumi, importu (no visiem avotiem) reģistrē muitas tarifa datubāzē (TARIC) atbilstoši apakšgrupu kodiem, kas ir ļoti specifiski attiecībā uz ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Šīs apakšgrupas tika lietotas, lai nodrošinātu, ka tiek ņemts vērā tikai attiecīgā ražojuma imports, kaut arī šajā izmeklēšanā ražojuma definīcijā izdarītas nenozīmīgas izmaiņas. 38. Turklāt, tā kā Eurostat dati ir izteikti kilogramos, savukārt patēriņš ir aprēķināts gabalos, viens importētājs pieprasīja izskaidrot metodi, kā kilogramus izteikt gabalos. Tāpēc būtu jāprecizē, ka ir lietots 50 g/gab. pārrēķina koeficients, kas atbilst iepriekšējām izmeklēšanām un, salīdzinot ar Taizemes ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, tika atzīts par samērīgu. Tāpat būtu jāpiebilst, ka, ja Komisija būtu lietojusi precīzu gabala vidējo svaru, kas iegūts, pamatojoties uz Taizemes ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, imports no Taizemes visā kaitējuma izmeklēšanas periodā būtu straujāk pieaudzis gan absolūtā apjoma (par 25 % salīdzinājumā ar pagaidu regulā noteiktajiem 19 %), gan tirgus daļu izteiksmē (no 11,8 % uz 15,5 % salīdzinājumā ar 12,0 % uz 15,0 % kā noteikts pagaidu regulā). 39. Viens importētājs arī apgalvoja, ka imports no Taizemes kaitējuma izmeklēšanas periodā ir faktiski samazinājies par 40 %, bet šo datu pamatā bija importa vērtība, uz kuru attiecas muitas tarifa kods kopumā, nevis importa apjoms. Šis apgalvojums bija jānoraida. 40. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 33. līdz 40. apsvērumā izklāstītie konstatējumi par patēriņu Savienībā (no 2008. gada līdz IP samazinājies vairāk kā par 15 %) un importu no Taizemes. 41. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē 42. Viens importētājs atbildēja, ka kaitējuma analīze nav objektīva, jo Savienības ražošanas vājais finansiālais stāvoklis būtu jāskata kopā ar viena tās saistītā uzņēmuma situāciju, kurš, iespējams, gūst peļņu GSM nozarē. Šajā saistībā ir norādīts, ka kaitējuma analīzei būtu jāraksturo tikai Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotu attiecīgā ražojuma noiets Savienības tirgū. Tā kā attiecīgais saistītais uzņēmums, kā norādīts pagaidu regulas 69. apsvērumā, nav Savienības ražotājs, un tas pārsvarā tirgo produktus, kuru izcelsme nav ES, tāpēc tas nebūtu jāņem vērā, veicot kaitējuma analīzi. 43. Neskarot iepriekš minēto, ir jāuzsver, ka importētājs nav iesniedzis informāciju, kas liecina, ka iepriekš minētā saistītā uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir labs. Gluži pretēji, izmeklēšanas laikā iegūtie dati liecina, ka arī šā uzņēmuma GSM pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā ir ievērojami samazinājies. 44. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nav izteiktas citas piezīmes par kaitējuma analīzi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 41. līdz 57. apsvērums, un tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. 45. CĒLOŅSAKARĪBA 46. Importa par dempinga cenām ietekme 47. Kaut arī dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumus par citu faktoru ietekmi (skatīt turpmāk), neviena no tām neapstrīdēja pagaidu secinājumus par to, ka imports no Taizemes par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 58. līdz 64. apsvērums. 48. Citu faktoru ietekme 49. Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumus par citu faktoru ietekmi un apgalvoja, ka galvenie kaitējuma rašanās iemesli ir pieprasījuma samazināšanās, ES ražotāju savstarpējā konkurence, imports no Indijas un pašu izraisīts kaitējums. 50. Attiecībā uz pieprasījuma samazināšanos tiek izdarīta atsauce uz šīs regulas 25. līdz 30. apsvērumu, kas apstiprina pagaidu regulā noteikto patēriņa tendenci. Tāpēc būtu jānoraida apgalvojumi par to, ka nav pietiekami novērtēta pieprasījuma samazināšanās radītā ietekme. Tomēr būtu jāatgādina, ka pagaidu regulas 67. apsvērumā ir secināts, ka patēriņa samazinājums patiešām varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kaut arī to ievērojami pastiprināja imports par dempinga cenām. Tomēr patēriņa samazinājuma radītais efekts nebija tik liels, lai varētu uzskatīt, ka tas izjaucis cēloņsakarību, kas konstatēta starp importu par dempinga cenām un nodarīto kaitējumu. 51. Tāpat Taizemes eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījusi arī Savienības ražotāju savstarpējā konkurence. Tas galvenokārt pamatojams ar to, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās notika vienlaicīgi ar ES ražotāju tirgus daļas palielināšanos. 52. Šajā sakarā, pat ja Taizemes eksportētāja sniegtie aprēķini nav pilnīgi precīzi, kopumā otrā ražotāja tirgus daļa izmeklēšanas periodā palielinājās. Tomēr būtu jāatgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, šis ražotājs importē ievērojamu daudzumu GSM no Taizemes. Interesanti, ka tajā pašā gadā, kad šim ražotājam izdevās palielināt ES ražoto ražojumu pārdošanas apjomu un savu tirgus daļu, ievērojami palielinājās arī tā pārdoto Taizemes izcelsmes GSM apjoms. Patiesībā tas, attiecīgajā gadā iegādājoties lielāko daļu Taizemes eksporta, pat kļuva par ievērojamu Taizemes izcelsmes GSM importētāju. Tāpēc, pat ja otrais ES ražotājs patiešām pārņēma kādu Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, nevar nesecināt, ka attiecīgajam uzņēmumam tas izdevās, jo tas guva labumu no Taizemes GSM importa par dempinga cenu. Jāatgādina, ka attiecīgais ražotājs tika izslēgts no Savienības ražošanas nozares definīcijas, pamatojoties uz tā ievērojamām importa darbībām salīdzinājumā ar paša ražošanas apjomu. 53. Turklāt ieinteresētās personas atkārtoja jau pagaidu regulas 69. apsvēruma apgalvojumu par to, ka arī eksports no Indijas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tas tika pamatots ar to, ka Indija kontrolē aptuveni 50 % lielu ES tirgus daļu, t. i., trīs reizes lielāku tirgus daļu nekā Taizeme, un ka attiecīgās vidējās cenas laikposmā no 2009. gada līdz IP samazinājās par 3 %, tādējādi samazinot ES cenas par 24 %. Tāpat tika uzsvērts, ka nozīmīgu Indijas izcelsmes importa daļu iegādājās ar Savienības ražošanas nozari saistīts uzņēmums. 54. Tomēr šajā sakarā netika iesniegti jauni argumenti, un šie apgalvojumi jau ir minēti pagaidu regulā. Pat ja Indijas izcelsmes importa kopapjoms patiešām bija lielāks nekā Taizemei, pagaidu regulā norādīts, ka importa dinamika bija atšķirīga: imports no Taizemes kaitējuma izmeklēšanas periodā kopumā palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, savukārt Indijas izcelsmes imports samazinājās (par gandrīz 10 %), un arī Indijas tirgus daļa nedaudz samazinājās. Turklāt arī Indijas vidējā cena bija lielāka par Taizemes izcelsmes importa cenu. Turklāt, pat ja ar Savienības ražošanas nozari saistītais uzņēmums importē GSM no Indijas, izmeklēšanā konstatēja, ka šā importa apjoms, kā norādīts 31. apsvērumā, gadu laikā ir ievērojami samazinājies. 55. Visbeidzot dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs savus klientus zaudēja tāpēc, ka tas, izmantojot savu mātes uzņēmumu Ring International Holding (RIH) , sāka darboties pārkārtotajā tirgū, un ka būtu rūpīgi jāizskata GSM pārdevumi saistītajiem uzņēmumiem, jo tie nav veikti par tirgus cenām. Tomēr šos apgalvojumus noraidīja, jo tiem nebija pamatojuma un izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pārdevumi saistītajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar pārdošanas kopapjomu ir nenozīmīgi. 56. Secinājums par cēloņsakarību 57. Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 65. līdz 76. apsvērumā. Pat ja bez importa arī citi faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares situāciju, pamatojoties uz analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošas ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika secināts, ka imports no Taizemes par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. 58. SAVIENĪBAS INTERESES 59. Divi no pieciem importētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, pēc pagaidu konstatējumu paziņošanas iesniedza rakstveida piezīmes. Viens no šiem importētājiem un vēl viens importētājs lūdza, lai tos uzklausa. Turklāt Komisija nolēma veikt pārbaudes apmeklējumu vienīgā lietotāja telpās, kurš piedalījās izmeklēšanā. 60. Attiecībā uz pagaidu regulas 79. līdz 90. apsvērumu par tirgus aprakstu un iedaļu par Savienības ražošanas nozares interesēm netika izteiktas piezīmes. 61. Importētāji un tirgotāji 62. Pirmkārt jāatgādina, ka pagaidu regulā ir secināts, ka pasākumu noteikšana varētu ievērojami negatīvi ietekmēt tikai viena ražotāja situāciju, kurš arī ES ražo GSM. Šis importētājs nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu. 63. Cits importētājs, kurš arī lūdza, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona, galvenokārt apšaubīja dempinga starpības aprēķinu, kaitējuma analīzi un ES patēriņa aprēķinu. Tomēr tas nesniedza jaunas piezīmes par Savienības interešu analīzi. 64. Trešais importētājs, kas pārstāvēja 20 % no kopējā importa no Taizemes, lūdza, lai to uzklausa, un uzklausīšanā tas paskaidroja, ka, pretēji izmeklēšanas laikā iesniegtajai informācijai, tas ar GSM saistīto darbību nevis pārtrauca, kā norādīts pagaidu regulas 92. apsvērumā, bet gan pārkārtoja tās uz citu filiāli. Uzklausīšanā šis importētājs paskaidroja, ka tas ar GSM saistīto uzņēmējdarbību veic papildus pamatdarbībai, kas saistīta ar citiem ražojumiem, un neizslēdz GSM importēšanu no Taizemes, pat ja tiktu noteikti pasākumi. Tomēr tas, pamatojoties uz sava plašā izplatītāju tīkla pieskaitāmajām izmaksām, būs atkarīgs no antidempinga maksājuma apmēra un iespējas palielināt cenas, ko pircēji būs ar mieru maksāt. Šis importētājs, pārtraucot ar GSM saistīto darbību, neizjustu ievērojamas negatīvas sekas, jo ar GSM saistītās darbības salīdzinājumā ar tā vispārējo darbību ir maznozīmīgas. 65. Lietotāji 66. Kā norādīts 5. apsvērumā, vienīgā lietotāja, kurš sadarbojās, anketā sniegtās atbildes tika pārbaudītas pārbaudes apmeklējumā tā telpās pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Šis lietotājs iepērk no dažādiem avotiem, ieskaitot ES, Indiju un Taizemi. Tas arī importēja no Ķīnas, bet pēc antidempinga maksājumu noteikšanas nomainīja piegādes avotu. 67. Taizemes izcelsmes imports ir apmēram 10 % no kopējiem iegādātajiem GSM, un uzņēmums nolēma ražojumus no Taizemes pēc pagaidu pasākumu noteikšanas neimportēt. Pat ja līdz šim nešķita, ka pasākumu ieviešana būtiski ietekmē šā uzņēmuma ekonomisko situāciju, tas tomēr pauda nožēlu par ierobežojumiem attiecībā uz tā piegādes avotiem un jo īpaši par faktu, ka tagad tas nevar vienmēr paļauties uz GSM īstermiņa piegādi. 68. Ieinteresētās personas atkārtoti izteica jau pagaidu regulā minēto apgalvojumu par to, ka pasākumu noteikšana mazinās to piegādātāju skaitu, kas piegādā ES tirgum. Tāpēc ir vērts atgādināt, ka izmeklēšana patiešām liecināja, ka Eiropas tirgus dalībnieku skaits ir neliels: viens ražotājs Indijā, viens Taizemē, divi ražotāji ES un daži Ķīnā. Antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot taisnīgu . konkurenci ES tirgū, nevis kavēt importu. Kaut gan pasākumi neitralizē šāda importa kropļojošo dabu, to ietekmē patiešām varētu samazināties importa apjoms. Tomēr tas nav pietiekams iemesls, lai apšaubītu pasākumu noteikšanu attiecībā uz importu par dempinga cenām. Var apgalvot, ka ES tirgū būtu jānodrošina taisnīga konkurence, lai ilgtermiņā nodrošinātu visu piegādes avotu turpmāku pastāvēšanu. 69. Gaidāms, ka, nosakot šāda apmēra galīgo maksājumu, kas ir mazāks par pagaidu maksājumu, Taizemes izcelsmes imports joprojām varētu ienākt ES tirgū, lai gan izmeklēšana liecināja, ka ir arī citi piegādes avoti, kaut arī to ir tikai nedaudz. 70. Secinājums par Savienības interesēm 71. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika iesniegtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. līdz 110. apsvērums un tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu galīgos pasākumus attiecībā uz Taizemes izcelsmes GSM importu. 72. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 73. Kaitējuma novēršanas līmenis 74. Piezīmes par kaitējuma novēršanas pakāpi nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. līdz 114. apsvērums. 75. Galīgie pasākumi 76. Attiecībā uz maksājuma apmēru, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu radījušā dempinga ietekmi, tika izteikta piezīme, ka antidempinga maksājums būtu jāsamazina līdz 6 %, jo imports no Indijas, iespējams, nav par dempinga cenām un ir par 6 % lielāks nekā imports no Taizemes. Šajā sakarā tika norādīts, ka antidempinga maksājumu mērķis nav pielīdzināt cenas citu piegādātāju cenām, bet gan novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi. 77. Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu un mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi būtu jānosaka konstatētā dempinga līmenī. To aprēķināja 16,3 % apmērā, un tas pēc sākuma posma ir ievērojami samazinājies. 78. Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likme attiecībā uz eksportēju, kas sadarbojās, ir 16,3 %. 79. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA 80. Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot šajā regulā noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, tāpēc būtu jāatmaksā nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgo maksājumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, uz kuriem šobrīd attiecas KN kods ex 8305 10 00 (TARIC kodi 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 un 8305 10 00 36). Šajā regulā gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir mehānismi, kurus veido vismaz divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot šim mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda atsperes ierīci. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā raksturoto ražojumu ir 16,3 %. 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 118/2011 par konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu, uz ko šobrīd attiecas KN kods ex 8305 10 00 (TARIC kodi 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 un 8305 10 00 36), galīgi iekasē atbilstoši galīgajai likmei, kas noteikta saskaņā ar 1. pantu. Atbrīvo nodrošinājuma summas, kas pārsniedz noteiktās likmes galīgo antidempinga maksājumu. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 37, 11.2.2011., 2. lpp.