Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) /* COM/2006/0011 galīgā redakcija - COD 2006/0004 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.1.2006 COM(2006) 11 galīgā redakcija 2006/0004 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA SATURS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadome deva impulsu politiku apmaiņas procesam par sociālās drošības sistēmu modernizāciju starp Eiropas Savienības dalībvalstīm. Komisijas 2003. gada maija paziņojumā (2003) 261 „Lisabonas stratēģijas sociālās dimensijas stiprināšana: Atklātas koordinācijas racionalizēšana sociālās aizsardzības jomā” norādīts uz to, ka ir vajadzība pēc rādītājiem. ESSPROS ir minēts kā galvenais instruments. ESSPROS (Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmas) tiesiskā regulējuma priekšlikums uzlabos pašreizējās datu vākšanas lietderību attiecībā uz tās savlaicīgumu, aptvērumu un salīdzināmību. | 120 | Vispārējais saturs Eiropadomes 2003. gada oktobra sanāksmē tika nolemts, ka atklātās koordinācijas metodes (AKM) racionalizēšanai galvenais ziņojuma instruments būs ikgadējais Kopīgais ziņojums par sociālo integrāciju un sociālo aizsardzību. Atklātajai koordinācijas metodei gan sociālās integrācijas, gan pensiju jomā ir jāsaņem dati no ESSPROS, kam tādējādi ir vajadzība pēc salīdzināmas, laicīgas un ticamas statistikas sociālās politikas jomā. Pašreizējos ESSPROS datus atzīst par zemāko statistikas kopsaucēju, līdz kuram var vienādot daudzos valstu labklājības sistēmu variantus. Pašreizējā ikgadējā datu vākšana par sociālo aizsardzību tiek veikta uz brīvprātības principiem (džentlmeniska vienošanās) un patlaban balstās uz kopīgu visaptverošu metodoloģiju (ESSPROS rokasgrāmata 1996). Vākšana sākotnēji balstījās uz 1981. gada metodoloģiju, ar ko aizstāja 1963. gadā uzsāktos sociālos pārskatus sešām dalībvalstīm. Datu vākšanas savlaicīgums ir jāuzlabo, un šo uzdevumu var veikt, vienīgi iekļaujot tīklā valstu datu sniedzējus, kas vāc datus no daudziem un dažādiem avotiem. Paplašinot aptvērumu un iekļaujot kvalitatīvus datus, lai papildinātu un uzlabotu kvantitatīvos datus par izdevumiem un ieņēmumiem pa shēmām, būs iespēja iegūt aptverošas zināšanas par dažādām sistēmām un veikt to salīdzinošu analīzi. Ja tiks paplašināts aptvērums, papildinot bruto maksājumus ar neto maksājumiem un izanalizējot fiskālās sistēmas ietekmi uz sociālo aizsardzību, būs pieejami vairāk salīdzināmi dati dalībvalstu starpā, jo īpaši attiecībā uz sociālo pabalstu summām, kas reāli nokļūst līdz saņēmējiem. AKM attiecībā uz pensijām ir vajadzīga informācija par šiem saņēmējiem. Kā vienīgais datu avots, rezultāti, ko iegūst, izmantojot moduli par pensiju saņēmējiem, dos iespēju novērtēt pensiju shēmu attīstību. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 1992. gada 27. jūlija ieteikums par sociālās aizsardzības mērķu un politiku konverģenci (92/442/EEK). | 141 | Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriedes ar ieinteresētajām personām | 219 | Uz šo jomu neattiecas. | Speciālo zināšanu apkopošana un izmantošana | 221 | Attiecīgās zinātnes/speciālo zināšanu sfēras Notikusi apspriešanās ar ekspertiem no valstu statistikas sistēmām, kas pārstāv valstu statistikas institūtus, sociālo lietu ministrijas un citas struktūras, kuras iesaistītas ESSPROS datu izveidē. | 222 | Izmantotā metodika Rakstveida apspriešanās un konsultācijas darba grupas sanāksmēs. | 223 | Galvenās organizācijas/eksperti, ar ko notikusi apspriešanās Ierosinātā teksta pirmais projekts tika iesniegts Darba grupai par sociālās aizsardzības statistiku, kuras sanāksme notika 2005. gada 12. un 13. aprīlī. Dalībvalstis tika aicinātas iesniegt Eurostat detalizētas piezīmes par priekšlikuma projektu. Tad tika sagatavots otrais projekts, un 2005. gada 20. jūnijā tas izsūtīts 2. kārtas rakstveida piezīmju saņemšanai . Labots priekšlikums tika iesniegts atzinuma saņemšanai sociālas statistikas direktoru sanāksmē 2005. gada 28.–29. septembrī. | 2249 | Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Potenciāli nopietna riska ar neatgriezeniskām sekām esība netika minēta. | 225 | Vairums procesa gaitā saņemto piezīmju tika uzklausītas, un tās palīdzēja paskaidrot, labot un vienkāršot priekšlikuma tekstu. | 226 | Ekspertu ieteikumu publiskošanas līdzekļi Pirmās ekspertu diskusijas rezultāti tika iekļauti Darba grupas par sociālās aizsardzības statistiku sanāksmes protokolā un sociālās statistikas direktoru sanāksmes protokolā. | 230 | Ietekmes novērtējums Galvenā alternatīvā iespēja būtu turpināt sociālās aizsardzības statistikas izveides darbu saskaņā ar džentlmenisku vienošanos. Tomēr tā rezultātā nebūtu garantēta statistikas un rādītāju pieejamība, kas vajadzīga politikas veidošanai ES līmenī. Otrā alternatīva būtu neiekļaut moduļus priekšlikumā. Tas nozīmētu, ka jebkurš modulis jāsniedz kā viena vai vairākas atsevišķas Padomes un Eiropas Parlamenta regulas. | 3) PRIEKšLIKUMA TIESISKIE ELEMENTI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Šīs regulas mērķis ir izveidot pamatu visām pašreizējām un paredzamajām darbībām sociālās aizsardzības statistikas jomā. Pašreizējā ikgadējā datu vākšana par sociālo aizsardzību (džentlmeniska vienošanās) ietver datus par izdevumiem un ieņēmumiem pa sociālās aizsardzības shēmām (tā sauktā ESSPROS pamatsistēma) un,sākot no 2004. gada, datus par pensiju saņēmējiem. Tiks sagatavota izmēģinājuma datu vākšana par neto sociālajiem maksājumiem. Regulas priekšlikumu papildinās Komisijas īstenošanas regulas: pirmkārt, pamatsistēmā iekļauta gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā informācija; otrais būs modulis par pensiju saņēmējiem. Ja priekšizpētes un izmēģinājuma datu vākšanas rezultāti būs labvēlīgi, attiecībā uz moduli par neto sociālās aizsardzības maksājumiem tiks izstrādāta Komisijas regula. | 310 | Tiesiskais pamats Līguma 285. pants nodrošina Kopienas statistikas tiesisko pamatu. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, nosaka pasākumus statistikas veidošanai, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību izpildei. Šajā pantā izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas izveidi un uz neitralitātes, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas datu slepenības standartu atbilstību. | 320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes princips darbojas, ciktāl priekšlikums neietilpst Kopienas ekskluzīvajā kompetencē. | Priekšlikumā ietvertos mērķus dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt šādu iemeslu dēļ: | 321 | Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK līguma 5. pantā, ierosinātās rīcības mērķi, proti, saskaņotu Kopienas sociālās aizsardzības statistikas datu sistemātisku iesniegšanu, nevar pietiekami sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi, tādēļ to var labāk sasniegt Kopiena. | 323 | Pieredze ir rādījusi, ka dalībvalstis vāc sociālās aizsardzības datus, bet izmanto dažādus jēdzienus un definīcijas, kā rezultātā dati ES līmenī nav salīdzināmi un tas lielā mērā padara tos mazāk derīgus ES sociālās aizsardzības sistēmu analīzes vajadzībām. | Kopienas rīcība labāk sasniegs priekšlikumā ietvertos mērķus šādu iemeslu dēļ: | 324 | Ar regulu koordinē un saskaņo sociālās aizsardzības datus ES līmenī. Lai arī Komisijai ir vislabākās iespējas organizēt Kopienas statistikas vākšanu, dalībvalstu kompetencē ir organizēt un vadīt valstu statistikas sistēmas. Attiecīgā statistika lielā mērā ir balstīta uz Eurostat ikgadējiem sociālās aizsardzības datu krājumiem un uz jauno datu krājumu par pensijas saņēmējiem. Tomēr ar regulu atbalsta iespēju izmantot citus avotus un izstrādāt papildu statistikas instrumentus, ja vajadzīgss, apmierināt skaidri identificētas no jauna radušās informācijas vajadzības. | 325 | Ir būtiski, lai informācija visas ES mērogā būtu pieejama atklātās koordinācijas metodes atbalstam sociālās intergrācijas un pensiju jomā. | 327 | Kopienas sociālās aizsardzības statistikas analīze jāveic ES līmenī, izmantojot saskaņotus un salīdzināmus datus. | Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ: | 331 | Ir atzīts, ka dalībvalstu sociālās aizsardzības sistēmu struktūras ir ļoti dažādas, un tāpēc valsts iestādēm, vācot un apkopojot datus par sociālo aizsardzību, jāveic atšķirīgi uzdevumi. Valsts iestādes attiecīgi var izmantot tādus datu vākšanas paņēmienus, kas atbilst sistēmas izveidei. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālajām prasībām, lai sasniegtu minēto mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. | 332 | Ar šo regulu tiks izveidoti labi definēti pamati sistemātiskai Kopienas statistikas izveidei sociālās aizsardzības jomā, un tādējādi tiks atvieglināta resursu pieejamība, plānošana un lietderīgāka izmantošana gan Kopienas, gan citos iesaistītajos līmeņos (valstu, reģionu, vietējā). | Tiesību aktu izvēle | 341 | Ierosinātais tiesību akts: regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: Atbilstošas EP un Padomes tiesību akta kategorijas izvēle ir atkarīga no likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā šiem pamatdokumentiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka to pašu likumu visā Kopienā un nedod dalībvalstīm iespēju piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā; tā ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jāiestrādā valsts tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu likumu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm tikai attiecībā uz to mērķi un atstāj valsts iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm, kas vajadzīgas Kopienas līmenī izvirzītā mērķa sasniegšanai. Tās jāpārņem valsts tiesību aktos. | 4) IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 5) PAPILDU INFORMāCIJA | 560 | Eiropas Ekonomikas zona Tā kā šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonas jautājumu, un tāpēctas jāattiecina uz EEZ. | 2006/0004 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3], tā kā: (1) Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. pantā augsta līmeņa sociālās aizsardzības veicināšana nosaukta par vienu no Eiropas Kopienas uzdevumiem. (2) Lisabonas 2000. gada marta Eiropadome deva impulsu politikas apmaiņai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm par sociālās aizsardzības sistēmu modernizāciju. (3) Ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Lēmumu (2000/436/EK) tika izveidota sociālās aizsardzības komiteja, kuras uzdevums ir veicināt Eiropas Komisijas un ES dalībvalstu kooperatīvo apmaiņu sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijas un uzlabošanas jomā. (4) Komisijas 2003. gada maija Paziņojumā (2003) 261 tika sniegta atklātās koordinācijas metode racionalizēšanas stratēģijai sociālās politikas jomā, lai nostiprinātu Lisabonas stratēģijā iekļautās sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stāvokli. Padome 2003. gada oktobrī nolēma, ka šī racionalizēšana tiks piemērota sākot no 2006. gada. Šajā kontekstā galvenais ziņošanas instruments būs ikgadējais Kopīgais ziņojums, kura uzdevums būs apvienot galvenos analītiskos rezultātus un politiskos ziņojumus gan attiecībā uz dažādās nozarēs izmantoto AKM, gan sociālās aizsardzības transversālajiem jautājumiem. (5) Ar atklātās koordinācijas metodi (AKM) no jauna uzsvērta vajadzība pēc salīdzināmas, savlaicīgas un ticamas statistikas sociālās politikas jomā. Konkrēti, salīdzinošā statistika par sociālo aizsardzību tiks izmantota ikgadējos Kopīgajos ziņojumos. (6) Komisija ( Eurostat ) vāc no dalībvalstīm ikgadējus brīvprātīgi iesniegtus datus par sociālo aizsardzību. Dalībvalstīs tā jau ir nostiprinājusies prakse, kas balstās uz kopīgiem metodoloģiskiem principiem, lai nodrošinātu datu salīdzināmību. (7) Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku. (8) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. (9) Pēc apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Šīs regulas mērķis ir izveidot Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu, turpmāk – „ESSPROS”, sniedzot: 1. metodoloģisku pamatu (balstītu uz kopīgiem standartiem, definīcijām, klasifikāciju un uzskaites noteikumiem), ko varētu lietot salīdzināmu statistikas datu apkopošanā Kopienas labā; 2. statistikas datu nosūtīšanas termiņus saskaņā ar ESSPROS. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 3. „Kopienas statistika” lieto tādā nozīmē, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. pantā; 4. „Sociālā aizsardzība” ietver visas darbības, ko veic valsts vai privātas iestādes, lai atbrīvotu mājsaimniecības un indivīdus no noteiktu vairāku risku vai vajadzību finansiālā sloga ar nosacījumu, ka nepastāv ne vienlaicīgs savstarpējs, nedz arī atsevišķs režīms. To risku vai vajadzību saraksts, kas var radīt sociālos aizsardzību, pēc vienošanās ir noteikts šāds: Slimība/Veselības aprūpe; Invaliditāte; Vecums; Apgādnieka zaudēšana; Ģimene/bērni; Bezdarbs; Mājvieta; Citur neklasificēta sociālā atstumtība. 5. „Sociālās aizsardzības programma”: noteiktu noteikumu kopums, ko atbalsta viena vai vairākas institucionālas vienības, kas regulē sociālās aizsardzības pabalstu izsniegšanu un finansēšanu. 6. „Sociālās aizsardzības pabalsti”: sociālās aizsardzības programmu pārvedumi skaidrā naudā vai natūrā mājsaimniecībām un indivīdiem, lai atbrīvotu tos no noteikta veida risku vai vajadzību finansiālā sloga. 3. pants Sistēmas darbības joma 1. Statistika, kas attiecas uz ESSPROS pamatsistēmu, aptver sociālās aizsardzības izdevumu un ieņēmumu finanšu plūsmas. Šos datus nosūta sociālās aizsardzības programmu līmenī; saskaņā ar ESSPROS klasifikāciju par katru programmu iesniedz sīku izdevumu un ieņēmumu pārskatu. Dati, kurus jānosūta saistībā ar kopīgo klasifikāciju, datu iesniegšana un izplatīšana kvantitatīvai informācijai, kā arī aptvertajiem objektiem, kvalitatīvās informācijas atjaunināšana un izplatīšana pa programmām atsevišķiem pabalstiem sniegti I pielikumā. 2. Līdztekus pamatsistēmai tiks sniegti moduļi, kas aptvers papildu statistikas informāciju par īpašiem sociālās aizsardzības aspektiem. 4. pants Modulis par pensiju saņēmējiem Atbilstīgi šai regulai katru gadu pievieno moduli par pensiju saņēmējiem sākot no pirmā datu vākšanas gada. Ietveramieobjekti, datu sniegšana un izplatīšana ir noteikti II pielikumā. 5. pants Papildu moduļi 1. Sociālās aizsardzības neto pabalstu moduļa vajadzībām izmēģinājuma datu vākšana 2005. gadam visās dalībvalstīs veic līdz 2008. gada beigām. Ietveramieobjekti, datu iesniegšana un izplatīšana ir noteikti III pielikumā. 2. Balstoties uz šo valsts izmēģinājuma datu krājumu sintēzi, lēmums par šā moduļa ieviešanu un pilnīgas datu vākšanas uzsākšanu ne agrāk kā 2010. gadā ir saskaņā ar 8. pantā noteikto kārtību. 6. pants Datu avoti Statistika balstās uz šādiem datu avotiem, ņemot vērā to pieejamību dalībvalstīs, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi: 7. reģistri un citi administratīvie avoti; 8. apsekojumi; 9. novērtējumi. 7. pants Izpildes pasākumi Šīs regulas īstenošanas kārtība attiecībā uz sīku ietverto datu klasifikāciju, lietojamām definīcijām, datu pārsūtīšanas formātiem, pārsūtāmajiem rezultātiem, kvalitātes noteikšanas kritērijiem izplatīšanas noteikumu atjaunināšanu ir noteikta saskaņā ar 8. pantā noteikto normatīvo kārtību, jo īpaši: 10. ESSPROS pamatsistēmai; 11. modulim par pensiju saņēmējiem; 12. modulim par neto sociālās aizsardzības pabalstiem. 8. pants Procedūra 1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja (SPK), kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom . 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais laikposms ir trīs mēneši. 9. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS ESSPROS pamatsistēma 1. Kvantitatīvie dati 1.1. Nosūtītie dati Saistībā ar kopīgo klasifikāciju pārsūtītajos datos ietilpst: 1.1.1. Izdevumi 1.1.1.1. Sociālās aizsardzības pabalsti klasificēti pēc: 13. funkcijām (atbilstoši katram riskam vai vajadzībai) un 14. katrai funkcijai pēc divējāda sadalījuma: ar pārbaudītiem līdzekļiem pret ar nepārbaudītiem līdzekļiem, skaidras naudas pabalsti (sadalījums pa periodiem un vienreizējā maksājuma pabalstiem) pret pabalstiem natūrā. 1.1.1.2. Pārvaldes izmaksas 1.1.1.3. Pārvedumi uz citām shēmām 1.1.1.4. Citi izdevumi 1.1.2. Ieņēmumi 1.1.2.1. Sociālās iemaksas 1.1.2.2. Vispārējās valsts iemaksas 1.1.2.3. Pārvedumi no citām shēmām 1.1.2.4. Citi ieņēmumi Ietvertie dati (saistībā ar kopīgo klasifikāciju) tiks sniegti saskaņā ar 8. pantā noteikto kārtību. 1.2. Datu sniegšana Statistikas dati tiks sniegti ik gadu. Dati attiecas uz kalendāro gadu saskaņā ar valsts praksi. Datu nosūtīšanas termiņš ir N+18 mēneši, t.i., dati par kalendāro gadu N kopā ar jebkuru iepriekšējo gadu pārskatītajiem datiem jānosūta vēlākais N+2 gada jūnijā. 1.3. Datu izplatīšana Komisija ( Eurostat ) publicē datus par sociālās aizsardzības izdevumiem kopējā shēmu līmenī līdz N+22 mēnešu beigām (N+2 gada oktobris), pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz N finanšu gadu. Komisija ( Eurostat ) vienlaicīgi izplata sīkus datus pēc shēmām īpašiem izmantotāiem (valsts iestādēm, kas apkopo ESSPROS datus, Komisijas nodaļām un starptautiskām institūcijām). Šie īpašie izmantotāji drīkst publicēt tikai shēmuu grupas. 2. Kvalitatīvā informācija pēc shēmām un atsevišķiem pabalstiem 2.1. Aptvertie objekti Katrai shēmai kvalitatīvā informācija ietver vispārēju programmas aprakstu, detalizētu pabalstu aprakstu un informāciju par jaunākajiem grozījumiem un reformām. 2.2. Datu sniegšana un kvalitatīvās informācijas atjaunināšana Ikgadējā jau iesniegtās kvalitatīvās informācijas pilnā komplekta atjaunināšana nepārsniedz sociālās aizsardzības sistēmas izmaiņas un to nosūta kopā ar kvantitatīvajiem datiem. 2.3. Datu izplatīšana Komisija ( Eurostat ) izplata kvalitatīvo informāciju programmu līmenī līdz N+22 mēnešiem (N+2 gada oktobrim). II PIELIKUMS Modulis par pensiju saņēmējiem 1. Aptvertie objekti Šis modulis aptver datus par pensiju saņēmējiem, ko uzskata par vienas vai vairāku sociālās aizsardzības programmas sekojošo skaidras naudas pabalstu saņēmējiem: 15. Invaliditātes pensija; 16. Pirmstermiņa pensionēšanās pabalsts samazinātas darbspējas gadījumā; 17. Vecuma pensija; 18. Sagaidāmā vecuma pensija; 19. Nepilna pensija; 20. Apgādnieka zaudējuma pensija; 21. Pirmstermiņa pensionēšanās pabalsts darba tirgus iemeslu dēļ. 2. Datu iesniegšana Statistikas dati tiks sniegti ik gadu. Dati ir krājumu dati, kas attiecas uz gada beigām (31.12./1.1). N gada datu nosūtīšanas termiņš ir N+2 gada maija beigas un tas ir sadalīts šādi: 22. pēc sociālās aizsardzības programmas; 23. pēc dzimuma visās programmās; 24. pēc programmas pārvaldības veida (atkarībā no priekšizpētes pozitīva iznākuma). 3. Datu izplatīšana Komisija ( Eurostat ) publicē datus par visām programmām līdz N+22 mēnešu beigām (N+2 gada oktobrim), pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz N finanšu gadu. Komisija ( Eurosta t) vienlaicīgi izplata detalizētus datus pa programmām īpašiem lietotājiem (valsts iestādēm, kas apkopo ESSPROS datus, Komisijas nodaļām un starptautiskām institūcijām). Šie īpašie izmatotāji drīkst publicēt tikai shēmu grupas. III PIELIKUMS Izmēģinājuma datu vākšana par neto sociālās aizsardzības pabalstiem 1. Aptvertie objekti Šī vākšana ietver „Neto sociālās aizsardzības pabalstu” aprēķināšanu. Neto sociālās aizsardzības pabalstus ir sociālās aizsardzības pabalstu vērtība, neskaitot nodokļus un sociālās iemaksas, ko maksā pabalstu saņēmēji, tai ir pieskaitītas „nodokļu priekšrocības”. „Nodokļu priekšrocības” ir sociālā aizsardzība, kas tiek sniegta nodokļu atvieglojumu veidā un kas būtu saucama par sociālās aizsardzības pabalstu, ja tā tiktu sniegta skaidrā naudā. Nodokļu atvieglojumi, kas veicina sociālās aizsardzības sniegšanu vai kas veicina privātos apdrošināšanas plānus, nav iekļauti. 2. Datu sniegšana Jānorāda atbilstošā iedzīvotāju ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu daļa, ko iekasē no sociālās aizsardzības pabalstiem 2005. gadam saskaņā ar dažāda veida sociālās aizsardzības skaidras naudas pabalstiem, kas vēlams sadalīts pa vienmērīgi ar nodokļiem apliktu programmu īpašām grupām. Sarežģītos gadījumos rezultātus var norādīt pa atbilstošām pabalstu grupām, t.i., septiņu pensiju kategoriju kopsumma, kurass uzskaitītas II pielikumā, vai īpašas funkcijas skaidras naudas pabalsta kopsumma. Nodokļu priekšrocības piešķir katram punktam atsevišķi, izmantojot nesaņemto ieņēmumu metodi. [1] OV C […], […]., […]. lpp. [2] OV C […], […]., […]. lpp. [3] OV C […], […]., […]. lpp.