Kopš 2009. gada 15. jūlija Eurostat vāc papildu datu kopu par valdības intervencēm finanšu iestāžu atbalstam. 2016. gadā savāktie dati attiecas uz 2007.–2015. gadu. Izņemot piecas dalībvalstis (Igaunija, Malta, Polija, Rumānija un Slovākija), visas pārējās dalībvalstis paziņoja par dažādām valdības intervencēm šajā periodā. Somijā (2008. gads) un Čehijas Republikā (2013.–2015. gads) vienīgās paziņotās intervences attiecās uz iespējamām saistībām. 2015. gadā atbalsta finanšu iestādēm ietekme uz budžeta deficītu bija īpaši liela Grieķijā (4,1 % no IKP), Portugālē (1,6 % no IKP) un Slovēnijā (1,4 % no IKP). Papildus savam EDP paziņojumam presei Eurostat publicēja informatīvu paziņojumu, sniedzot vairāk informācijas par papildu tabulas saturu un datu konstatējumiem .

Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēti ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi. ECFIN ĢD un Eiropas Centrālās bankas pārstāvji regulāri piedalās šajos apmeklējumos kā novērotāji. Ar dialogu saistītus dalībvalstu apmeklējumus veic regulāri (vismaz reizi divos gados), lai pārskatītu iesniegtos datus, izskatītu metodikas jautājumus, apspriestu statistikas procesus un aprakstos minētos avotus, novērtētu atbilstību attiecīgajiem uzskaites noteikumiem, piemēram, par vispārējās valdības nošķiršanu, ierakstīšanas laiku un valdības darījumu un saistību klasifikāciju.

Ar EDP dialogu saistīto regulāro apmeklējumu biežums dalībvalstīs pēdējos gados ir palielinājies. Ja Eurostat izvirza konkrētu svarīgu jautājumu dalībvalstij, ko nevar atrisināt citādi kā tiekoties ar attiecīgo iestāžu pārstāvjiem, var rīkot ad hoc vai tehnisku apmeklējumu attiecīgajā dalībvalstī.

2016. gadā Eurostat veica ar EDP dialogu saistītus apmeklējumus Beļģijā (21.–22. janvāris), Ungārijā (15.–16. februāris), Grieķijā (17.–19. februāris un 22.–24. marts), Vācijā (25.–26. februāris), Bulgārijā (29. februāris–1. marts), Luksemburgā (15.–16. marts), Lietuvā (19.–20. maijs), Maltā (8.–10. jūnijs), Dānijā (19.–20. septembris), Portugālē (9.–11. novembris) un Čehijas Republikā (22.–23. novembris). Veica arī trīs ad hoc apmeklējumus Grieķijā (27.–28. jūnijs), Ungārijā (22. septembris) un Polijā (17.–18. novembris). Eurostat veica arī tehnisku apmeklējumu (25.–27. janvāris) un īpašu apmeklējumu (26.–28. septembrī) Austrijā saistībā ar notiekošo izmeklēšanu par iespējamu nepatiesu ziņu sniegšanu.

Galīgos konstatējumus par katru ar dialogu saistītu apmeklējumu, tostarp rīcības priekšlikumus, par kuriem bija panākta vienošanās, un izvirzīto jautājumu statusu, nosūtīja Ekonomikas un finanšu komitejai un publicēja Eurostat tīmekļa vietnē. Šo rīcības priekšlikumu īstenošana ir būtiski uzlabojusi datu kvalitāti laika griezumā.

Eurostat 2016. gadā neveica metodikas izpētes apmeklējumus.

2.2.3.Eurostat īpašās konsultācijas

Dalībvalstis regulāri apspriedās ar Eurostat, lai noskaidrotu dažādus valstu uzskaites jautājumus saistībā ar turpmākajām vai iepriekšējām darbībām. Eurostat sniedz padomus saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm. Kopš jūlija pārredzamības vajadzībām Eurostat publicē visas savas padomu vēstules , neprasot vispirms attiecīgās dalībvalsts piekrišanu, kā tas bija līdz tam. Kopā 2016. gadā publicēja 19 vēstules.

2.2.4.Jaunākie metodikas jautājumi

Rokasgrāmatas par valdības budžeta deficītu un parādu (MGDD) 2016. gada izdevumu publicēja 4. martā, un tajā bija nodaļas saskaņā ar EKS 2010, kas ataino rezultātus, kuri 2015. gadā gūti darba grupā, kas nodarbojas ar metodikas jautājumiem.

Eurostat izvērtēja, vai EKS 2010 noteikumi ir pareizi piemēroti, un pārbaudīja, kā tiek īstenoti tā lēmumi saistībā ar metodiku, analizējot datus, ko iesniegušas dalībvalstis Aptaujā par EDP paziņošanas tabulām, kā arī apspriedēs ar valstu statistikas iestādēm ar EDP saistītajos apmeklējumos.

Eurostat sniedza papildu metodiskās vadlīnijas par uzskaites noteikumiem EDP statistikas un VFS vajadzībām, kas papildina EKS 2010 vispārīgos noteikumus. Metodiskos norādījumus izdod Eurostat pēc apspriešanās ar dalībvalstu statistikas iestādēm. Precizējumus izdod Eurostat un paskaidro uzskaites noteikumus attiecībā uz dažiem ļoti īpašiem jautājumiem.

2016. gadā Eurostat publicēja trīs precizējošus paziņojumus: The statistical treatment of PPP contracts (PPP līgumu atainošana statistikā) (4. marts), Statistical implications of new resolution legislation (Jauno noregulējuma tiesību aktu ietekme uz statistiku) (31. marts) un Statistical recording of the 2015 contributions to National Resolution Funds (2015. gadā valstu noregulējuma fondos veikto iemaksu statistiskā uzskaite) (26. septembris).

PPP statistisko uzskaiti arī vērienīgi apsprieda, jo īpaši saistībā ar Junkera Investīciju plānu Eiropai. Eurostat no savas puses ir īstenojis pūliņus, lai izskaidrotu informācijas sagatavotājiem noteikumus par PPP. Papildus martā izdotajam paziņojumam un atjauninātajai MGDD nodaļai par PPP 29. septembrī Eurostat kopā ar Eiropas Investīciju banku izdeva visaptverošas vadlīnijas par PPP (A Guide to the Statistical Treatment of PPPs) (Vadlīnijas par PPP statistisko uzskaiti).

2016. gadā izveidoja divas darba grupas: vienu korekciju politikas jomā (3. marts un 24.–25. maijs) un otru MGDD jomā. Pēdējā pievērš īpašu uzmanību metodiskiem jautājumiem, par kuriem ir vajadzīgi papildu skaidrojumi un/vai attiecībā uz kuriem nākotnē ir plānots sagatavot norādījumus vai atjaunināt MGDD nodaļas. Bija noorganizētas arī trīs ekspertu tikšanās, kas bija veltītas ieguldījumiem noregulējumā un noguldījumu garantiju shēmai (4. jūlijs), finanšu pārvaldības struktūrām (14. novembris) un t. s. kaitīgajiem parādiem (15. novembris).

2.2.5.Saskaņotība ar attiecīgajiem valdības kontiem

Paziņošanas termiņi 1. aprīlī un 1. oktobrī, ko noteica ar Regulu (EK) Nr. 479/2009, tika ieviesti, lai nodrošinātu saskaņotību ar attiecīgajiem gada un ceturkšņa valdības sektora kontiem, kuri vairākās EKS nosūtīšanas tabulās tiek iesniegti Eurostat. Eurostat sistemātiski pārbauda EDP paziņojumu saskaņotību ar attiecīgajiem valdības sektora kontiem. Piemēram, valdības kopējiem izdevumu un ieņēmumu rādītājiem būtu jābūt saskaņotiem ar iesniegto budžeta deficīta rādītāju.

EDP dati kopumā saskan ar paziņotajiem EKS 2010 valdības kontiem, lai gan ir zināmas bažas gan par finanšu aktīvu un saistību bilancēm (uzkrātie lielumi), gan vispārējās valdības ceturkšņa finanšu kontiem (EKS, 27. tabula). Būtiskas neatbilstības konstatētas Bulgārijai, Kiprai, Dānijai, Vācijai, Grieķijai, Īrijai, Luksemburgai, Portugālei, Spānijai, bet nelielas atšķirības konstatētas Francijai un Ungārijai.

Attiecībā uz neto finanšu darījumiem būtiskas atšķirības par vairākiem gadiem 2016. gada oktobra paziņojumos joprojām novērotas Grieķijai, un situācija ir līdzīga, kāda bija iepriekšējos paziņojumos. Šajā sakarā Eurostat atkal atsauca EKS 27. tabulas publikāciju, un veica grozījumus datos par Grieķiju, kas izmantoti eurozonas un ES 28 agregātos. Tas sadarbojas ar Grieķijas Banku un ECB, lai novērstu šo problēmu.

EDP dati par budžeta pārpalikumu/deficītu, bruto pamatkapitāla veidošanas un procentu izmaksām, par ko ziņoja dalībvalstis, pilnībā saskan ar ikgadējiem un ceturkšņa datiem par valsts izdevumiem un ieņēmumiem (EKS 2. un 25. tabula). Dati par valdības gada un ceturkšņa parādu (EKS 28. tabula) arī pilnībā atbilst visām dalībvalstīm.

2.3.Publicēšana