Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei un Padomei “Tiesiskuma turpmāka stiprināšana Savienībā. Pašreizējā situācija un iespējamie turpmākie pasākumi””

(COM(2019) 163 final)

(2019/C 282/07)

Ziņotāji:

Jukka AHTELA

Karolina DRESZER-SMALEC

José Antonio MORENO DÍAZ

Apspriešanās Eiropas Komisija, 10.5.2019. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 62. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 5.6.2019. Pieņemts plenārsesijā 19.6.2019. Plenārsesija Nr. 544 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 190/11/12

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un Komisijas apņēmību izmantot citus instrumentus, lai stiprinātu tiesiskumu. Ir svarīgi pēc iespējas labāk stiprināt tiesiskuma aspektu šajos instrumentos, jo daudziem no tiem ir atšķirīgi mērķi, un šo instrumentu īstenošanā pēc iespējas iesaistīt pilsonisko sabiedrību.

1.2. EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu un politiskajiem jautājumiem paziņojumā būtu bijis jāpievērš lielāka vērība, lai kļūtu skaidrs konteksts un iesaistītu tos, kuri ietekmi izjūt spēcīgāk.

1.3. EESK skatījumā pārdomu periodam būtu vajadzējis būt ilgākam, lai nodrošinātu iespēju īstenot plašāku apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību dalībvalstīs un tās līdzdalību, un ka ilgākā termiņā Komisijai būtu jāierosina sistemātiskāks mehānisms pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) iztaujāšanai par situāciju pamattiesību jomā un par tiesiskuma ievērošanu dalībvalstīs.

1.4. Ir vajadzīgi risinājumi, lai aizsargātu uzrauga funkcijas veicošās PSO, pētnieciskos žurnālistus un neatkarīgos plašsaziņas līdzekļus, un priekšlikumos, ko Komisija iesniegs pārdomu perioda beigās, ir jāuzsver ierosmes attiecībā uz viņu aizsardzību un aktīvo lomu agrīnās brīdināšanas jomā.

1.5. EESK atzinīgi vērtē faktu, ka jaunajā daudzgadu finanšu shēmā nostiprināta PSO piekļuve finansējumam, taču uzskata, ka summa, kas Komisijas priekšlikumā iedalīta tiesiskuma un pamattiesību stiprināšanai, kā arī PSO paredzētā summa nav pietiekama ( 1 ) . Turklāt ES būtu jāapsver iespējas, kā nodrošināt lielāku pamatfinansējumu tām PSO, kuras veic uzrauga, izpratnes palielināšanas, aizstāvības un tiesāšanās funkcijas attiecībā uz pamattiesībām un tiesiskumu visās dalībvalstīs.

1.6. EESK joprojām atbalsta ES līmeņa mehānisma izveidi, lai uzraudzītu tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu. EESK uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir izveidot tiesiski saistošu Eiropas mehānismu – sistēmu aktīvai Komisijas, Parlamenta un Padomes iesaistei, kurā EESK būtu jāpilda nozīmīgs pilsoniskās sabiedrības pārstāvības uzdevums. Šajā mehānismā būtu jāietver preventīva komponente, kas ekspertiem un pilsoniskai sabiedrībai dotu iespēju iedarbināt agrīnās brīdināšanas mehānismu saistībā ar norisēm un, ietverot visas atbilstīgās ieinteresētās personas, apspriest priekšlikumus par risinājumiem. Šāds mehānisms palīdzētu arī sadalīt slogu iestāžu starpā un palielināt kopīgo atbildību par ES darbībām.

1.7. EESK ierosina arī atzīt un stiprināt pašreizējās pilsoniskās sabiedrības platformas un izveidot gadskārtēju ES līmeņa pamattiesību un tiesiskuma platformu, kurā būtu iesaistīta EESK, lai, pirmkārt, dotu iespēju ES lēmumu pieņēmējiem tieši no ieinteresētajām personām, tostarp vietējā līmeņa organizācijām, saņemt agrīnu brīdinājumu par jaunām problēmām saistībā ar LES 2. pantā noteiktajām vērtībām, un, otrkārt, lai sekmētu savstarpēju mācīšanos un valstu un transnacionālu sadarbību starp attiecīgajām ieinteresētajām personām (uzņēmumiem, arodbiedrībām, PSO, valstu cilvēktiesību organizācijām un publiskajām iestādēm).

1.8. EESK uzskata, ka pašreizējā situācijā ir nepieciešams, lai būtu dzirdams vairāk pašreizējo platformu un vietējā līmeņa organizāciju viedokļu. EESK ir unikāla struktūra, kas nodrošina iespēju veidot patiesu dialogu starp PSO dalībniekiem, tostarp sociālajiem partneriem no visām dalībvalstīm. Tādējādi, veicinot pilsoniskās sabiedrības daudzveidību un rosīgumu, tiek radīta pievienotā vērtība. Šāds forums dotu iespēju PSO sniegt agrīnu brīdinājumu.

1.9. Kā apliecina nesenā judikatūra, tiesiskumam apdraudējums var mazināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir ES pamats. Neatkarīgas valsts tiesas veic sarga funkciju, kas nodrošina ES, tostarp tās iekšējā tirgus, netraucētu darbību.

1.10. Būtu jāņem vērā arī tiesiskuma ekonomiskie aspekti. Savstarpējā uzticēšanās ir vērtība, kuras ekonomisko vērtību ir sarežģīti aprēķināt, taču ir skaidrs, ka ar politisko ietekmi tiesu sistēmā vai ar korupciju saistīts uzticēšanās trūkums negatīvi ietekmē ekonomiku. Šim aspektam jāpievērš lielāka vērība, un šajā jomā jāvāc vairāk datu un jāveic izpēte ES līmenī.

1.11. Gan formālai, gan neformālai izglītībai ir būtiska nozīme demokrātijas un tiesiskuma kultūras veidošanā. Demokrātijai un tiesiskumam vajadzētu būt visu Eiropas iedzīvotāju sirdīs un prātos; EESK aicina Eiropas Komisiju ierosināt tālejošu komunikācijas, izglītības un pilsoņu izpratnes veidošanas stratēģiju pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas jomā.

2. Ievads un paziņojuma pārskats

2.1. Situācija pamattiesību un tiesiskuma ievērošanas jomā ir ļoti satraucoša visā ES, jo īpaši ņemot vērā to, ka tā dažos gadījumos ir bijis iemesls LES 7. panta piemērošanai. Ņemot to vērā, ar šo Komisijas paziņojumu tiek iesāktas pārdomas par to, kā situāciju tiesiskuma jomā ES būtu iespējams uzlabot.

2.2. Paziņojumā atgādināts, cik būtiska nozīme ir tiesiskumam kā Eiropas Savienības pamatvērtībai, kas ir pamats demokrātiskai sistēmai un priekšnosacījums pamattiesību aizsardzībai. Tiesiskums cita starpā ietver tādus principus kā likumība, kas nozīmē pārredzamu, atbildīgu, demokrātisku un plurālistisku tiesību aktu ieviešanas procesu; juridisko noteiktību; izpildvaras patvaļas aizliegumu; efektīvu tiesību aizsardzību neatkarīgās un objektīvās tiesās, efektīvu pārskatīšanu tiesā, tostarp pamattiesību aizsardzību; varas dalīšanu un vienlīdzību likuma priekšā.

2.3. Komisija ir paredzējusi trīs pīlārus tiesiskuma efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā, un tie ir: veicināšana – zināšanu par tiesiskumu vairošana un vienotas tiesiskuma kultūras radīšana; prevencija – sadarbība un atbalsts tiesiskuma stiprināšanai valsts līmenī; kā arī atbilde – izpildes darbības Savienības līmenī gadījumos, kad valstu mehānismi nav efektīvi. Proti, Komisija uzstāj, ka jāstiprina tiesiskuma standarti, jāatpazīst brīdinājuma signāli, jāpadziļina zināšanas par dalībvalstīm raksturīgiem aspektiem, jāuzlabo kopējās spējas reaģēt situācijas pasliktināšanās gadījumā un ilgtermiņā jānovērš trūkumi, īstenojot strukturālās reformas.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK atzinīgi vērtē apspriešanos, jo tā atzīst, ka nesenās tiesiskuma problēmas ES ir ļoti svarīgas. Pēdējos gados šādu problēmu ir kļuvis vairāk, un tas liecina, ka pastāv pilna mēroga krīzes risks tiesiskuma un demokrātijas jomā, jo īpaši dažās dalībvalstīs. Šī krīze būtu pilnībā jāapzinās, un būtu jāveic attiecīgi atbildes pasākumi. Tostarp ir apņēmīgi jāatkārto ES vērtības un ir nepieciešami spēcīgi instrumenti tiesiskuma tālākas pasliktināšanās novēršanai un stāvokļa uzlabošanai.

3.2. EESK jau ir paudusi nopietnas bažas par situāciju pamattiesību un tiesiskuma ievērošanas jomā un jau kopš 2016. gada aicina veikt stingrākus pasākumus ( 2 )

3.3. Ir svarīgi atgādināt, ka Eiropas Savienība nav tikai kopējs tirgus, – kā noteikts Līguma 2. pantā, tā ir uz kopīgām vērtībām balstīta savienība. Turklāt tā atzīst tiesības, brīvības un principus, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šīs vērtības, balstoties uz kurām ir dibināta Eiropas Savienība, ir integrācijas pamats un daļa no Eiropas Savienības identitātes. Tā kā tās ir arī pievienošanās kritēriji, dalībvalstīm tās ir jāievēro praksē arī vēlāk.

3.4. Tiesiskumu ar pamattiesībām un demokrātiju vieno savstarpēji atkarīgas, nedalāmas, trīspusējas attiecības. Vienīgi garantējot minētās trīs vērtības to savstarpējā saistībā, ir iespējams novērst valsts varas ļaunprātīgu izmantošanu. Pamattiesību aizsardzība ir pīlārs, kura pilnveide būtu jāturpina, izmantojot piemērotus instrumentus (tostarp ANO konvencijas un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju), nostiprinot sadarbību starp ES iestādēm un uzlabojot atbalstu vietējām aizsardzības organizācijām visā Eiropā.

3.5. EESK pauž nožēlu par to, ka ES Līgumos nav nepārprotami noteikts, ka visām dalībvalstīm ir jāpilda Kopenhāgenas kritēriji ( 3 ) . Tie būtu vienādi un pastāvīgi jāievēro gan jaunajām, gan vecajām ES dalībvalstīm. EESK norāda, ka ES iestāžu rīcībā nav pietiekami spēcīgu un labi pielāgotu instrumentu, kas spētu aizsargāt pret pašreizējiem draudiem tiesiskumam, pamattiesībām un plurālistiskai demokrātijai dalībvalstīs.

3.6. Pašreizējās problēmas nav savlaicīgi risinātas, kā arī nav bijusi efektīva atbildes rīcība valsts un ES līmenī – pašreizējiem instrumentiem ir bijusi tikai ierobežota ietekme uz minēto izaicinājumu cēloņiem.

3.7. Nopietnākie izaicinājumi konstatēti dažās dalībvalstīs, kurās ietekmīgi politiskās jomas pārstāvji ir vērsušies pret tiesu varas neatkarību un pret iestādēm un organizācijām, kuras veido un uztur plurālistisku demokrātijas sistēmu. Paziņojumā šis būtiskais aspekts nav pietiekami skatīts un ir izvēlēts redzējums, saskaņā ar kuru iestādes, proti, parlamenti, valdības un ministrijas, konstitucionālās tiesas un profesionālās struktūras, ir nodalītas no politiskās konkurences un sacensības vēlēšanās. Šāda “neiejaukšanās”pieeja attiecībā uz partiju politiku un vēlēšanām nesniedz skaidrojumu, kādēļ spēcīgi dalībnieki vēršas pret tiesiskumu un demokrātiju un kādēļ tie vienlaikus ir populāri un neapturami. Tiesiskuma politiskie, kultūras un socioloģiskie aspekti, kas ietekmē demokrātiskās valstis, ir ļoti svarīga joma, kas pagaidām ES analīzē un atbildes pasākumos ir ignorēti. Tas daļēji ļauj saprast pašreizējās pieejas un instrumentu, tostarp 7. panta 1. punkta procedūras, nepilnības. Pateicoties pilsoniskai sabiedrībai visā kopumā, tostarp sociālajiem partneriem, EESK pozīcijas ir īpaši izdevīgas, lai piedāvātu telpu labākai analīzei, debatēm un atbildes pasākumiem demokrātijas un tiesiskuma problēmu politiskajiem, socioloģiskajiem un kultūras aspektiem.

3.8. Komisija pēdējos gados ir virzījusies uz to, lai izveidotu savstarpēji papildinošus kumulatīvas ietekmes mehānismus nolūkā aizpildīt tukšumu starp nerīkošanos un galējiem līdzekļiem. Taču šķiet, ka tie nav pietiekami, lai risinātu pašreizējās problēmas, proti, saskaņotu darbību ar mērķi sagrābt varu iestādēs, tostarp tiesu iestādēs, – šādu rīcību neatbalsta vēlētāji, taču tai ir spēcīgs atbalsts partiju organizāciju un partiju “klientūras”vidū. Arī stabilas demokrātiskas valstis nav pasargātas no autoritārisma palielināšanās un tiesiskuma vājināšanās. Drošības problēmas arvien biežāk tiek izmantotas, lai atsāktu diskusijas par demokrātiskajām garantijām un tās apturētu. Dažu valstu valdības nevis piedāvā darbību stimulējošus apstākļus, bet gan sarežģī vairāku vadošo PSO darbu. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai ES piemērotu proaktīvu un preventīvu pieeju.

3.9. EESK piekrīt Komisijai, ka, ņemot vērā nesenās populistiskās un autokrātiskās tendences, ir jārīkojas visām ES struktūrām un ES pilsoniskajai sabiedrībai kopumā, lai nodrošinātu vērtību, uz ko balstīta ES, saglabāšanu. EESK stingri iebilst pret jebkāda veida neliberālu demokrātiju.

3.10. Tādēļ EESK arī uzskata, ka pārdomu periodam būtu vajadzējis būt ilgākam, lai būtu bijis iespējams rīkot padziļinātas apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nodrošināt to līdzdalību dalībvalstīs.

3.11. Daudzas PSO ir informējušas EESK, ka īsie apspriešanās periodi bieži vien rada problēmas, kas saistītas ar pārredzamības un jēgpilnas apspriešanās trūkumu, un šāda situācija apdraud tiesību aktu kvalitāti un tiesiskumu dalībvalstīs. Ņemot to vērā, EESK uzskata, ka Komisijai būtu bijis jāparedz pilnvērtīgāka apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību, ko minētā problēma skar tieši.

3.12. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizstāvji, trauksmes cēlēji un žurnālisti ir pirmie, kas reaģē, pasliktinoties situācijai tiesiskuma jomā, turklāt viņi nonāk ļoti sarežģītā situācijā, ja kādā dalībvalstī tiek pārkāpti tiesību akti. Tieši viņi uzrauga situāciju un ziņo par pārkāpumiem, kā arī vietējā līmenī var raidīt ārpasaulei adresētus agrīnus brīdinājuma signālus. Tādēļ EESK uzskata, ka PSO, tāpat kā plašsaziņas līdzekļiem un pētnieciskajiem žurnālistiem, ir īpaši liela nozīme. Ņemot to vērā, lai panāktu stabilu virzību uz priekšu, ir vajadzīgi risinājumi PSO un plašsaziņas līdzekļu aizsardzībai. Priekšlikumos, ko Komisija iesniegs pārdomu perioda beigās, ir jābūt uzsvērtām ierosmēm attiecībā uz to lomu.

3.13. Jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būtu jāpalielina atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, īpaši tām, kuras rūpējas par 2. panta noteikumu aizsardzību. Visos līmeņos – vietējā, valsts, Eiropas – pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpiešķir pamatfinansējums spēju veidošanai un darbībai izpratnes veidošanas, uzraudzības un dokumentēšanas, aizstāvības un tiesvedības jomā. Lai nostiprinātu ES atbalstu PSO lomai Eiropā, jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būtu jānodrošina, lai visos ES fondos, īpaši sociālās, ekonomiskās un kohēzijas politikas jomā un to izstrādē, īstenošanā un pārraudzībā tiktu paredzēta spēcīga pilsoniskās sabiedrības loma. ES būtu arī jāpalielina finansiālais atbalsts plašsaziņas līdzekļu neatkarībai un plurālismam Eiropā un visi šie jautājumi jāiekļauj attiecīgās ES politikas, tostarp konkurences politikas, nostādnēs. Lai nodrošinātu pietiekami prioritāru šo jautājumu risināšanu, nākamajam Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, kurš atbildēs par pamattiesību jautājumiem, būtu jāatbild arī par tādas vides pārraudzību, kas veicinātu pilsoniskās sabiedrības, cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu darbību. EESK arī atgādina savu aicinājumu iecelt ES mediatoru pilsoniskās telpas brīvību jautājumos, kuram tās dalībnieki varētu ziņot par incidentiem, kas saistīti ar iebiedēšanu vai viņu darbības ierobežošanu ( 4 )

3.14. Atbilstīgi pilnvarām, kas LESD paredzētas EESK kā organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvei, tai jābūt cieši iesaistītai iestāžu iniciatīvu turpmākajā veidošanā šajā jomā.

3.15. Tai ir īpašas funkcijas un pienākums rīkoties, ja ES ir apdraudēta tās dalībnieku darbība un pilsoniskā sabiedrība kopumā. EESK var būt izšķirīga nozīme un tai būt jāveicina informācijas apmaiņa visu ieinteresēto personu vidū par situāciju tiesiskuma jomā dalībvalstīs pilsoniskās sabiedrības skatījumā, un tai jārīkojas kā starpniekam (agrīnās brīdināšanas tīkls), pirms vēl parādījušās pirmās pazīmes, kas liecina par problēmām pamattiesību un tiesiskuma jomā.

3.16. EESK 2016. gadā pieņēma pašiniciatīvas atzinumu, kurā tā aicināja stiprināt Eiropas Savienības darbību attiecībā uz pamattiesību un tiesiskuma ievērošanu dalībvalstīs, un pēc tam 2018. gada aprīlī tika izveidota īpaša darba grupa, lai vērtētu, kā organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu vislabāk piedalīties ar savu devumu.

3.17. EAW ), ko izsniegusi kāda no ES dalībvalstīm, ja attiecīgajā dalībvalstī konstatētas sistēmiskas vai vispārējas nepilnības tiesiskuma jomā un ja tās var ietekmēt tiesu varas neatkarību izdevējā dalībvalstī un apsūdzētā pamattiesības uz taisnīgu tiesu Tiesiskuma apdraudējums var mazināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir ES pamats. Nesens piemērs, kas skaidri apliecina šo situāciju, ir ES Tiesas spriedums, kurā noteikts, ka valsts tiesnesim nav obligāti jāievēro Eiropas apcietināšanas orderis (), ko izsniegusi kāda no ES dalībvalstīm, ja attiecīgajā dalībvalstī konstatētas sistēmiskas vai vispārējas nepilnības tiesiskuma jomā un ja tās var ietekmēt tiesu varas neatkarību izdevējā dalībvalstī un apsūdzētā pamattiesības uz taisnīgu tiesu ( 5 )

3.18. Neatkarīgas valsts tiesas veic sarga funkciju un rūpējas, lai iedzīvotāji varētu paļauties uz savu ES tiesību piemērošanu, lai Eiropas uzņēmēji varētu nodarboties ar pārrobežu tirdzniecību bez bažām par līgumu objektīvu un neatkarīgu izpildi, lai tiktu īstenotas kaimiņvalstī strādājošo darba ņēmēju tiesības un PSO varētu brīvi darboties pāri robežām un būt drošas, ka ārvalstu solidaritātes finansējums netiks diskriminējoši aplikts ar nodokļiem. PSO, sociālie partneri un ārvalstu investoru padomes ir paudušas bažas EESK par situācijas tiesiskuma jomā pasliktināšanos un tās būtiskajām ekonomiskajām sekām.

3.19. Gan formālai, gan neformālai izglītībai ir būtiska nozīme demokrātijas un tiesiskuma kultūras veidošanā. Uzdevumu sarežģī politiskās kultūras daudzveidība Eiropā. Tomēr eksistē tādi vēsturiski piemēri, kas liecina par veiksmīgu demokrātijas vērtību mācīšanu, izplatīšanu un nostiprināšanu. Ilgtermiņā labākais garants pret stāvokļa pasliktināšanos demokrātijas un tiesiskuma jomā ir aktīvi, izglītoti un iesaistīti pilsoņi. Liberālai demokrātijai, kas definēta iepriekšējā EESK atzinumā ( 6 ) un tiesiskumam vajadzētu būt visu Eiropas pilsoņu sirdīs un prātos, un ES vajadzētu uzņemties vadību šā mērķa sasniegšanā, piemēram, tai vajadzētu stimulēt šo tematu iekļaušanu skolu un augstākās izglītības programmās, kā arī veicināt akadēmisku un profesionālu apmaiņu starp pilsoņiem un šajās jomās aktīvām PSO. EESK aicina Eiropas Komisiju ierosināt tālejošu komunikācijas, izglītības un pilsoņu izpratnes veicināšanas stratēģiju par pamattiesībām, tiesiskumu un demokrātiju.

4. Piezīmes par pašreizējiem instrumentiem

4.1. EESK norāda uz trūkumiem ES iestāžu rīcībā esošajos 2. panta vērtību aizsardzības pašreizējos instrumentos. Pārkāpuma procedūru fokuss bieži vien ir pārāk sašaurināts, lai novērstu vai koriģētu sistemātiskus uzbrukumus tiesiskumam. Ir izrādījies ārkārtīgi sarežģīti panākt pietiekamu politisko gribu, lai piemērotu LES 7. pantā paredzēto procedūru.

4.2. Kas attiecas uz Eiropas Komisijas 2014. gada paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” ( 7 ) , lai gan pārkāpuma procedūru ir vieglāk uzsākt nekā 7. pantu, tās efektivitāte ir apšaubāma, saskaroties ar valdībām, kas nevēlas sadarboties. Turklāt tās aktivizēšanai noteiktās robežvērtības ir pārāk augstas un novēlotas. EESK iesaka uzlabot tiesiskuma satvaru un šajā nolūkā arī noteikt skaidrākas atsauces, rādītājus un termiņus, kas dotu iespēju labāk novērtēt attiecīgās iestādes atbildi un ES papildu pasākumus.

4.3. Pienākumu neizpildes procedūras un prejudiciāli nolēmumi

4.3.1. Komisija pēdējos dažos gados ir uzsākusi vairākas ar vērtībām saistītas pienākumu neizpildes procedūras saistībā ar tiesiskumu ( 8 ) . Šādas procedūras būtu jāizmanto, kad vien iespējams, taču ar tām vien nepietiek, jo ne visi pārkāpumi ir saistīti ar ES tiesībām. Taču vairāki zinātnieki ierosina pienākumu neizpildes procedūras uzsākt tieši saskaņā ar LESD 258. pantu par LES 2. panta pārkāpumu ( 9 ) , un šī varētu būt viena no iespējām, kas jāizpēta.

4.3.2. Arī prejudiciāls nolēmums var būt noderīgs instruments. Taču ir dažādi šķēršļi, kas liedz valsts tiesām ar prejudiciāliem jautājumiem vērsties Tiesā, turklāt procedūra bieži vien ir ilga.

4.4. Eiropas pusgads

4.4.1. Eiropas pusgada galvenais mērķis ir nodrošināt satvaru ekonomikas politikas koordinēšanai ES, taču tas aptver arī cīņu pret korupciju, efektīvu tiesu sistēmu īstenošanu un valsts pārvaldes reformas, kuru saistībā var tikt sagatavoti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi ( 10 ) . Taču ne vienmēr tiek nodrošināti efektīvi turpmākie pasākumi.

4.4.2. Eiropas pusgads tiek kritizēts par to, ka norisēs netiek pietiekami iesaistīti ES un dalībvalstu līmeņa sociālie partneri ( 11 ) un ka dalībvalstis pašreiz apmierinoši īsteno tikai 20 % no konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem ( 12 )

4.4.3. Eiropas pusgads ir galvenokārt ekonomikas un sociālās politikas instruments, kas sniedz ievirzes un atbalstu reformām dalībvalstīs. Tomēr tā lomu tiesiskuma jautājumu uzraudzīšanā un veicināšanā būtu iespējams stiprināt, ja saistībā ar tādiem jautājumiem kā juridiskā noteiktība un uzņēmumu un darbinieku piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem uzskatāmāk tiktu iekļauti tiesiskuma rādītāji. Būtu jāpilnveido arī pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana, un ar mērķi uzlabot ievērošanu jānodrošina labāka pārraudzība.

4.5. Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā

4.5.1. ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā sniedz informāciju par tiesu sistēmu visās dalībvalstīs, un, ņemot to vērā, Eiropas pusgada ietvaros var tikt sagatavoti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi. ES rezultātu apkopojuma pamatā ir iedzīvotāju un uzņēmumu apsekojums ar mērķi novērtēt tiesu sistēmas neatkarību ( 13 ) . EESK iesaka šajā apsekojumā iekļaut arī PSO.

4.6. Sadarbības un pārbaudes mehānisms

4.6.1. Sadarbības un pārbaudes mehānisms ( 14 ) tika izveidots kā pārejas pasākums, lai Rumānijai un Bulgārijai pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai palīdzētu novērst vairākus tiesu reformas trūkumus, kā arī korupciju un organizēto noziedzību (Bulgārijā). Mehānismā ir noteikts kritēriju kopums, ko Komisija novērtē un katru gadu ziņo par panākto progresu.

4.6.2. Šis mehānisms ir izrādījies efektīvs instruments. Taču pēdējā ziņojumā par Rumāniju tika norādīts uz progresa trūkumu, lai gan tika sagaidīts, ka process ļoti ātri tiks pabeigts. Šāda situācija liek šaubīties par to, vai prasība panākt progresu ir pietiekami stingra un vai pārmaiņas līdz sadarbības un pārbaudes mehānisma darbības beigšanai ir labāk jānostiprina.

4.6.3. Rūpīgāk jānovērtē sadarbības un pārbaudes mehānisma nozīme tiesiskuma problēmu risināšanā citās dalībvalstīs. Neskatoties uz abu valstu dažādo valdošo partiju atšķirīgo ieinteresētības līmeni, instrumenta pieejamība nodrošina iespēju īstenot strukturētu un pastāvīgu dialogu starp EK un dalībvalsti.

4.7. Komisijas Strukturālo reformu atbalsta dienests

4.7.1. Strukturālo reformu atbalsta dienests sniedz tiešu atbalstu valsts iestādēm (pārskatīšanas metodes, mācības, analīze, ekspertu padomi) un aptver pārvaldības un valsts pārvaldes jomu, tostarp pārredzamību un korupcijas novēršanu, taču tas galvenokārt ir makroekonomikas instruments. Tikai daži projekti ir bijuši saistīti galvenokārt ar tiesiskumu ( 15 )

4.7.2. EESK iesaka biežāk izmantot īpašos uzdevumus, kad kādai no dalībvalstīm ir sniegti konkrētām valstīm adresētie ieteikumi tiesiskuma jomā, kā arī nodrošināt PSO iesaisti reformu programmās.

4.8. Eiropas strukturālie un investīciju fondi un fondi tieslietu un drošības politikas atbalstam

4.8.1. Viena no ES nozīmīgākajām svirām, lai panāktu tiesiskuma ievērošanu, ir finansējums. Eiropas Parlaments 2019. gada 17. janvārī balsoja par mehānismu (Eiropas vērtību instruments), lai palielinātu finansējumu ES programmai “Tiesības un vērtības”. Komisijas priekšlikums attiecībā uz Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu nenodrošina visu nepieciešamo finansējumu.

4.8.2. EESK atzinīgi vērtē finansējumu, kas paredzēts, lai veicinātu PSO piekļuvi finansējumam jaunajā daudzgadu finanšu shēmā, taču uzskata, ka summa, kas paredzēta tiesiskuma un pamattiesību stiprināšanai, kā arī PSO noteiktā summa nav pietiekama ( 16 )

4.9. Jauns mehānisms Savienības budžeta aizsardzībai, ja vispārēji trūkumi saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs ietekmē vai draud ietekmēt budžetu

4.9.1. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu un iesaka nodrošināt aktīvāku EESK iesaisti ( 17 ) . EESK iesaka arī grozīt priekšlikumu un iekļaut tajā plašāku tiesiskuma jēdzienu, kas ietvertu pamattiesību aizsardzību un garantijas plurālistiskas demokrātijas aizsardzībai.

4.9.2. Taču EESK iesaka ievērot īpašu piesardzību šajā saistībā un rūpēties, lai netiktu skarti galasaņēmēji. Ir svarīgi atcerēties par neatkarīgajām organizācijām, kuras savā dalībvalstī ir īpaši nedrošā situācijā, un nodrošināt tām īpašus atbalsta mehānismus.

4.10. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūra (EPPO)

4.10.1. Korupcija ir viens no tiesiskuma apdraudējumiem. Tādēļ ES jānodrošina, lai finansējums netiktu izmantots ļaunprātīgi un neveicinātu korupciju.

4.10.3. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem, trauksmes cēlējiem un žurnālistiem ir svarīga loma, jo viņi atklāj krāpšanu, un tāpēc EESK atkārtoti uzsver, ka svarīgs ir strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību un palielināts finansiālais un politiskais atbalsts šīm personām.

4.11. Pievienošanās Eiropas Savienībai process un kaimiņattiecību politika

4.11.1. ES 2011. gadā ieviesa jaunu pieeju Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) finansējuma izlietojumam, lai mudinātu partnervalstis uzņemties ES vērtību ievērošanu un politisko reformu īstenošanu ( 22 )

4.11.2. Politiskie nosacījumi ir pozitīvs EKP aspekts, kas tiek veiksmīgi izmantots sadarbībā ar tām valstīm, kuras ir ieinteresētas īstenot reformas.

4.11.3. ES ir stingri jāsaglabā apņemšanās piemērot politiskos nosacījumus kaimiņattiecību politikā un pievienošanās ES procesā. Lai saglabātu ticamību, vienādi kritēriji jāpiemēro arī ES dalībvalstīm. Ir ļoti svarīgi, lai ikviena valsts, kas vēlas pievienoties Eiropas Savienībai, stingri apņemtos ievērot Eiropas vērtības. Kandidātvalstīm ir jāizpilda Kopenhāgenas kritēriji ( 23 ) . Ir svarīgi, lai ES šīs prasības izvirzītu ļoti stingri. Tiesiskuma stiprināšana nav tikai institucionāls jautājums. Lai to realizētu, ir nepieciešamas pārmaiņas visā sabiedrībā.

5. Ieteikums nākotnei

5.1. EESK kopš 2016. gada atbalsta ES līmeņa mehānisma izveidi, lai uzraudzītu tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu ( 24 )

5.2. EESK uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir izveidot tiesiski saistošu Eiropas mehānismu – sistēmu aktīvai Komisijas, Parlamenta un Padomes iesaistei, kurā EESK būtu nozīmīgs pilsoniskās sabiedrības pārstāvības uzdevums. Šis mehānisms papildinās pastāvošos instrumentus ( 25 ) un tam būtu jāietver preventīvs mehānisms, kas visām iesaistītajām personām (uzņēmumiem, arodbiedrībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valstu cilvēktiesību aizsardzības organizācijām un publiskajām iestādēm) un ekspertiem dotu iespēju identificēt problēmas, tiklīdz tās rodas valsts līmenī, un nekavējoties apspriest risinājumu. Šāds mehānisms palīdzētu arī sadalīt slogu iestāžu starpā un palielināt kopīgo atbildību par ES darbībām šajā jomā.

5.3. EESK nozīme šajā jomā būtu jāvērtē, ņemot vērā tās unikālo sastāvu un sasaisti starp ES un valstu līmenī. EESK kā pilsoniskās sabiedrības galvenā pārstāve aptver organizācijas, kuras ir aktīvi iesaistījušās tiesiskuma un pamattiesību jautājumu risināšanā, kā arī sociālos partnerus un citus nozīmīgus ekonomiskos un sociālos dalībniekus, kuri iesaistās norisēs valsts un ES līmenī. Tādējādi EESK kā vietējā līmenī iegūtu unikālu datu un uzskatu avots var nodrošināt uzskatāmu pievienoto vērtību saistībā ar veicināšanu, prevenciju un atbildi, nedublējot citus nozīmīgus avotus.

5.4. EESK jau ir spērusi pirmo soli un jau ir sākusi organizēt faktu konstatēšanas braucienus, lai gūtu priekšstatu par to, kā problēmu vērtē pilsoniskā sabiedrība konkrētās dalībvalstīs. EESK ir iecerējusi apmeklēt visas 28 dalībvalstis ( 26 ) , taču ziņojumu par secinājumiem pirmo piecu valstu apmeklējumu laikā sagatavos rudenī. Lai gan šie braucieni nav uzskatāmi par uzraudzības mehānismu daļu, tie sniedz būtisku devumu, jo tiek uzklausīts valstu PSO viedoklis. Ņemot to vērā, EESK kā nākamo pasākumu ierosina atzīt un stiprināt pašreizējās pilsoniskās sabiedrības platformas un vietējā līmeņa organizācijas. Pašreizējos apstākļos ir nepieciešams, lai būtu dzirdams vairāk to viedokļu.

5.5. Turklāt Eiropas līmenī un iesaistot EESK būtu jāizveido ikgadēja Pamattiesību un tiesiskuma platforma ar mērķi, pirmkārt, nodrošināt, lai ES lēmumu pieņēmēji varētu tieši no vietējām organizācijām savlaicīgi saņemt brīdinājumu par LES 2. panta vērtību apdraudējumu un, otrkārt, vienkāršot savstarpējo mācīšanos, uzticības veicināšanu un sadarbību starp tādām valstu ieinteresētajām personām kā uzņēmumi, arodbiedrības, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizsardzības organizācijas un publiskās pārvaldes iestādes. Šīs ieinteresēto personu platformas forma un darbības kārtība būtu jāveido pēc pastāvošā Eiropas Migrācijas foruma un Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformas parauga. EESK nodrošinās šīs platformas sekretariāta funkcijas un dos telpas tās sanāksmēm, kas tiks rīkotas kopā ar Eiropas Komisiju.

5.6. EESK uzskata, ka pašreizējā situācijā ir nepieciešams dzirdēt vairāk viedokļu, turklāt tas dotu iespēju PSO sniegt agrīnus brīdinājumus. Atšķirībā no ikgadējā kolokvija pamattiesību jomā, kurā iesaistās ierobežots skaits galveno ieinteresēto personu, EESK platforma ir paredzēta kā atvērts forums publisko debašu veicināšanai. Diemžēl Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pilnvaras iejaukties LES 2. panta pārkāpumu gadījumā ierobežo hartas 51. pants. Tās forumā piedalās galvenokārt cilvēktiesību organizācijas, savukārt EESK platforma aptver organizācijas, kas veic darbu ne tikai cilvēktiesību, bet arī citās jomās, tostarp sociālie partneri, un EESK ir ieguvusi pieredzi sadarbībā ar organizācijām gan Eiropas, gan arī valsts un vietējā līmenī, risinot visdažādākos jautājumus. Tādējādi, veicinot pilsoniskās sabiedrības daudzveidību un rosīgumu, tiek radīta pievienotā vērtība.

5.7. Būtu jāņem vērā arī tiesiskuma ekonomiskie aspekti. Savstarpējā uzticēšanās ir vērtība, kuras ekonomisko vērtību ir sarežģīti aprēķināt, taču ir skaidrs, ka uzticēšanās trūkumam, kas saistīts ar politisko ietekmi tiesu sistēmā vai korupciju, ir negatīva ietekme uz ekonomiku. EESK aicina Eiropas Komisiju lielāku uzsvaru likt uz to, kā tiesiskuma mazināšanās ietekmē visas ieinteresētās personas, tostarp uzņēmējdarbības nozari, kā arī iegūt vairāk datu par to un tos analizēt. Juridiskā nenoteiktība, nepārredzama likumdošana, negodīga konkurence, diskriminējoša piekļuve publiskajam iepirkumam un reālu korekcijas līdzekļu nepieejamība ir piemēri dažām sekām, ko rada tiesiskuma neesamība uzņēmējdarbības nozarē – veicot analīzi ES līmenī tās būtu rūpīgāk jāievēro un tām būtu jāsniedz risinājumi, tostarp Eiropas pusgada ietvaros.

5.8. Īpašs jautājums ir nepieciešamība nodrošināt lielāku atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām (pamatfinansējumu organizācijām, kuras veic uzrauga funkciju). Ir svarīgi, lai ES novērtētu iespējas atbalstīt PSO, pētniecisko žurnālistiku un plašsaziņas līdzekļus, kas veic uzraudzību un ziņo par jaunām problēmām saistībā ar 2. pantu. EESK uzskata, ka ir vajadzīgs finansēšanas instruments to pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstam, kas popularizē 2. pantā noteiktās vērtības dalībvalstīs, veidojot vietējā līmeņa atbalstu minētajām vērtībām sabiedrībā. Šajā saistībā EESK atsaucas uz savu atzinumu par priekšlikumiem attiecībā uz jaunu Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu ( 27 ) un aicina Padomi un Eiropas Parlamentu saskaņā ar lēmumu par daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada ievērojami palielināt šī fonda līdzekļus.

Briselē, 2019. gada 19. jūnijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) OV C 367, 10.10.2018., 88. lpp.

(2) OV C 34, 2.2.2017., 8. lpp.

(3) Noteikusi Eiropadome Kopenhāgenā 1993. gadā.

(4) OV C 81, 2.3.2018., 9. lpp.

(5) Eiropas Kopienu Tiesa, Tiesas spriedums (Virspalāta) – Lieta C-216/18 PPU, 2018. gada 25. jūlijs.

(6) SOC/605 – “Spēcīga un daudzveidīga pilsoniskā sabiedrība – noturīgas demokrātijas veidotāja”(OV C 228, 5.7.2019., 24. lpp.).

(7) Eiropas Komisija, “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai”, 2014. gada 11. marts

(8) Eiropas Komisija, http://europa.eu/rapid/press-release_IP-19-1957_EN.htm, 2019. gada 3. aprīlis.

(9) Michel Waelbroeck un Peter Oliver, “Enforcing the Rule of Law in the EU: What can be done about Hungary and Poland?”(Tiesiskuma stiprināšana ES: kā rīkoties Ungārijas un Polijas gadījumā?, 2018. gada 9. februāris.

(10) Eiropas Komisija, “Tiesiskuma turpmāka stiprināšana Savienībā. Pašreizējā situācija un iespējamie turpmākie pasākumi”, 2019. gada 3. aprīlis.

(11) Eiropas Arodbiedrību konfederācija, Paziņojums presei “Eiropas Arodbiedrību konfederācija par Eiropas pusgada ziemas dokumentu kopumu”, 2019. gada 27. februāris.

(12) Eiropas Biznesa konfederācija, Informatīvais biļetens Nr. 2019-13 “A renewed role for the European Semester”(Atjaunota Eiropas pusgada loma), 2019. gada 11. aprīlis.

(13) Eiropas Komisija, “2019. gada ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā”, 2019. gads, 63. lpp.: 3.3.3. “Kopsavilkums par tiesu neatkarību”.

(14) https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/effectivse-justice/rule-law/assistance-bulgaria-and-romania-under-cvm_en

(15) Tikai seši no strukturālo reformu atbalsta dienesta minētajiem piemēriem ir saistīti ar tiesiskumu, un tie ir: Bulgārijas prokuratūras neatkarīga analīze; invaliditātes noteikšanas sistēmas reforma Čehijas Republikā, Grieķijā un Polijā; tiesu sistēmas efektivitātes stiprināšana Horvātijā; iekšējo revīziju koordinēšanas uzlabošana Rumānijā; trauksmes celšanas gadījumu izskatīšanas uzlabošana Itālijā; kā arī atbalsts jauniešu migrantu un bēgļu integrācijai Austrijā.

(16) OV C 62, 15.2.2019., 178. lpp.

(17) OV C 62, 15.2.2019., 173. lpp.

(18) Eiropas Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums 1/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”.

(19) Organizētās noziedzības un korupcijas ziņošanas projekts, EK pieņem jaunu krāpšanas apkarošanas stratēģiju, 2019. gada 1. maijs.

(20) Eiropas Komisija, Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai – pastiprināta rīcība ES budžeta aizsardzībai, 2019. gada 29. aprīlis.

(21) Eiropas Prokuratūra, politikas tīmekļa vietne.

(22) Momin Badarna, “The ENP and its Political Conditionality Instrument: is it ineffective?, Young European Federalists”(“Eiropas kaimiņattiecību instruments un politisko nosacījumu instruments: vai tas ir neefektīvs?”Eiropas Jaunie federālisti, 2018. gada 15. septembris.

(23) Eiropas Komisija, “2018. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku”, 2018. gada 17. aprīlis.

(24) OV C 34, 2.2.2017., 8. lpp.

(25) Kā ierosinājis Eiropas Parlaments savā 2014. gada 27. janvāra rezolūcijā par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā 2012. gadā, P7_TA(2014)1773, 9. punkts, referents: Louis Michel, 22. novembris.

(26) Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES – 27 dalībvalstis.

(27) OV C 62, 15.2.2019., 178. lpp. par COM(2018) 383 final un COM(2018) 384.