ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7.1

Šāda veida norma ir kodificēta iepriekš minētajā pārņemšanas piedāvājumu direktīvā, tomēr šīs direktīvas noteikums ir atšķirīgs: trūkst saistībā ar pārņemšanas piedāvājumiem paredzēto pārredzamības garantiju, tāpat kā tām nepieciešamo nosacījumu. Kaut arī vairākuma akcionāru interesēs varētu būt uzņēmuma 100 % kontroles iegūšana (īpaši tas attiecas uz gadījumiem ar obstruktīvu vai ķildīgu mazākumu), mazākuma akcionāri šādu jautājumu var uztvert stipri atšķirīgi atkarībā no apstākļiem un konkrētās situācijas. Akcionārs, kam nav ietekmes uz uzņēmējsabiedrības vadību, varētu būt visai ieinteresēts pārdot savu akciju portfeli par taisnīgu cenu ar nosacījumu, ka tā ir augstāka nekā cena, par kādu viņš vai viņa varētu savas akcijas pārdot vērtspapīru tirgū. Ja akcijas ir ienesīgas vai ja ir sagaidāma to vērtības paaugstināšanās nākotnē, investoram/akcionāram tomēr var būt izdevīgāk tās paturēt. Tādā gadījumā nav skaidrs, kāpēc viņam būtu jāuzliek par pienākumu tās pārdot. Visbeidzot, ievērojot to, ka 10 % akcionāru mazākums parasti nevarētu būt par šķērsli uzņēmuma pārvaldīšanai, jāatzīst arī pilnīga izvēles brīvība, uz ko ir tiesības ikvienam akcionāram. Tajā pat laikā tomēr būs atsevišķi gadījumi, kad uzņēmuma pārvaldei ir nepieciešama visu akcionāru kontrole: tie ir vienīgie gadījumi, kuros minētais noteikums būtu pamatots, un tikai ar uzraudzības institūciju piekrišanu.
1.6

Līdz ar jaunā vides finanšu instrumenta LIFE+ izveidošanu paredzēts pilnībā pārstrukturēt līdzšinējo finansēšanas kārtību: no vienas puses, tajā tiks apvienota daļa līdzšinējo atbalsta programmu no budžeta pozīcijas 07 (Forest Focus, atbalsts NVO, URBAN, jaunu politikas iniciatīvu izstrādāšana, daļas no “Vides politikas īstenošana”, daļas no LIFE-Vide un LIFE-Daba), no otras puses, vairs netiks atbalstīti tradicionālie, taustāmie vides investīciju projekti; turpmāk LIFE-Vide tiks finansēta no budžeta 1A pozīcijas, LIFE-Daba no 1B pozīcijas un daļēji no 2. pozīcijas. Līdzšinējā starptautisko darbību finansēšana turpmāk notiks no 4. budžeta pozīcijas, civilās aizsardzības finansēšana notiks no 3. un 4. pozīcijas un pasākumi jūras vides aizsardzībā no 3. pozīcijas.
Komisija izmanto uz aizsardzību pret radioaktivitāti un uz loģiku balstītus argumentus (runa ir par vienām un tām pašām vielām — atšķiras vienīgi galamērķis), lai paplašinātu direktīvas darbību arī uz pārstrādei paredzēto izlietoto kodoldegvielu. Ja radioaktīvās vielas tiks pakļautas vienam un tam pašam regulējumam neatkarīgi no to galamērķa, galvenais būtu izvairīties no tā, ka jaunais regulējums zaudētu savu pamatuzdevumu un radītu jaunus šķēršļus izlietotās kodoldegvielas pārvadājumiem. Tāpēc tā saucamais automātiskās piekrišanas mehānisms ir uzskatāms par līdzsvarojošu elementu tekstā, kas būtu jāsaglabā. Līdzsvarojošs raksturs būtu arī precīzākai to iemeslu definēšanai, uz kuru pamata tranzītvalsts atsaka pārvadājumu pa savu teritoriju.

4.2
4.1

ES paplašināšanās Savienībai ir liels ekonomisks un sociāls pārbaudījums, kas jārisina ar ES struktūrpolitikas palīdzību un ne tikai ar to. EESK atbalsta Eiropas Komisijas ieteikto līdzekļu koncentrēšanu ekonomiski vājākajos reģionos, no kā galvenokārt varētu gūt labumu jaunās dalībvalstis, kurās ir vislielākais visvājāk attīstīto reģionu skaits. Ieteiktā struktūrfondu līdzekļu palielināšana no apmēram EUR 276 miljardiem līdz EUR 336,1 miljardiem 2007. — 2013. gadā, kas atbilst 0,41 % no Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP), EESK uzskata par piemērotu, ņemot vērā, ka tagad tas jāsadala uz 25 dalībvalstīm. EESK tomēr uzskata, ka strukturālās intervences pasākumi, kaut arī mazākā apjomā, ir jāturpina arī vecajās dalībvalstīs, vismaz tajas jomās, kuras īpaši ir skārusi rūpniecības pārstrukturēšanās un kurās ir visaugstākais bezdarba līmenis. Vienlaicīgi ir jānodrošina, lai 1. mērķī ietilpstošajiem reģioniem, kuriem tā sauktā statistiskā efekta dēļ vairs nepienākas atbalsts, tiktu radīti piemēroti pārejas noteikumi. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nolūku iekļaut Kopienas iniciatīvu EQUAL Eiropas Sociālajā fondā, lai varētu pilnībā izmantot tās neapšaubāmās priekšrocības, jo īpaši tās atbalstīto inovatīvo projektu sniegtās iespējas, atbalstu pieredzes un labās prakses piemēru nodošanai Eiropas Savienībā, kā arī dažādu dalībnieku partnerības principa veicināšanu to ieviešanā. Pēc iniciatīvas EQUAL iekļaušanas Eiropas Komisija varētu aicināt dalībvalstis iekļaut EQUAL līdzīgus pasākumus to nacionālajās operatīvajās programmās.
3.5.12

Decentralizētā pārvaldība jāpadara efektīvāka. EESK uzskata, ka, no vienas puses, pastāvīga atbildības nodošana dalībvalstīm un vietējām varas iestādēm ir pārāk riskanta, un, no otras puses, ES darbības tādējādi ir mazāk izprotamas. Komiteja ierosina izveidot aģentūras uzdevumu izpildei, apsverot to īslaicīgas darbības statusu, īpaši kandidātvalstīs. Viens no šādu aģentūru uzdevumiem varētu būt salīdzinošās novērtēšanas veicināšana uzdevumu labākas izpildes un labāku rezultātu sasniegšanai un labās pieredzes tālākai izplatībai. Jebkurā gadījumā jānodrošina ES darbību papildu uzskatāmība un jāpanāk to atpazīstamība. ES un vietējo varas iestāžu parstāvju tieša iesaistīšanās būtu šīs uzskatāmības veiksmīgāka izpausme nekā izkārtņu izvietošana ar pārsvarā neizprotamo Eiropas instrumentu simboliku.
4.1

EESK piekrīt, ka plūdu riska pārvaldības mērķis ir mazināt plūdu varbūtību un/vai ietekmi, parasti īstenojot procesu, kas apvieno preventīvus, aizsardzības, informatīvus u. c. mērķus, kā to norādījusi Komisija. Neskatoties uz to, ir vērts klasificēt rīcības pasākumus un līdzekļus, ko varētu īstenot, un kritērijus, kuri ļautu katrā gadījumā izdarīt pareizo izvēli. Iespējams pielietot šādus preventīvus līdzekļus: — Dabiski pretplūdu aizsardzības pasākumi, piemēram, dabiskās aizsūkšanās uzlabošana vai atjaunošana, samazinot zemes blīvumu, vai kalnu mežu sanācija; (kādreizējo) dabisko plūdu ūdens aiztures telpu atgūšana, plūdu viļņa tecēšanas un izplatīšanās ātruma mazināšana, atjaunojot iztaisnoto upju gultni, nokrišņu ūdens novadīšanas uzlabošana apdzīvotu vietu teritorijās; — Rīcības pasākumi, kas maina plūdu zonas uzņēmību pret postījumiem, tādi kā agrīnas brīdināšanas sistēmas, zemes ierīcība un ierobežota zemes izmantošana plūdu zonās u. c. — Rīcības pasākumi plūdu novēršanai (ar hidroloģiskiem un hidrauliskiem paņēmieniem): tie varētu būt ar būvdarbiem saistīti (plūdu kontroles tilpnes, notekas, dambji un citi) vai ar būvdarbiem nesaistīti pasākumi (izmantošanas aizliegumi pilsētās, programmas īpašuma aizsardzībai u. c.);
1.2

Līdzās Komisijas iesniegtajam Parlamenta un Padomes lēmuma projektam Komiteja ir pārbaudījusi “Commission Staff working paper” SEC(2004) 148 un COM(2004) 91 galīgajā red. ietvertā Safer Internet plus (2005/2008) ex ante attīstību. Komiteja atbalsta jaunā darbības plāna piemērošanas lauka paplašināšanu un tā mērķus, kas ņem vērā tiešsaistes režīma nodrošināšanas līdzekļu ātro attīstību un daudzveidību, kā arī to, cik ātri pieaug augstas datu caurlaidspējas pieeju un pastāvīgo pieslēgumu skaits. Savos vispārīgajos un īpašajos novērojumos Komiteja formulē papildu ierosinājumus politiskai un normatīvai rīcībai, konkrēti: — tehniskās un juridiskās normas (saistoša un brīvprātīga rakstura); — lietotāju izglītība-apmācība; — telpas un pieeju piegādātāju un citu iesaistīto pušu pienākumi (kredītkaršu kompānijas, meklētājprogrammas); — programmatūras izstrādātāju un drošības līdzekļu piegādātāju atbildība; — neaizsargātu personu aizsardzība pret krāpšanu vai apšaubāmu informāciju (dažāda veida izkrāpšanu, medikamentu brīvu pārdošanu, cilvēku bez ārstniecības tiesībām piedāvāti padomi vai ārstēšana...).
3.15

Eiropas tehnisko normu īstenošanai starptautiskā līmenī, pēc Komitejas domām, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu mūsu produktu maksimālu klātbūtni pasaules tirgū. Pateicoties Drēzdenes un Vīnes nolīgumiem, patlaban vairāk nekā 83 procenti no CENELEC normām un apmēram 40 procenti no CEN normām ir tiešā veidā atvasināti no starptautisko standartizācijas organizāciju ISO, IEC un ITU noteiktajām normām. Komiteja uzskata, ka jānovērš tas, ka standartizācijas prasības vides jomā tiek interpretētas kā tirdzniecības šķēršļi Pasaules Tirdzniecības organizācijas TBT Nolīguma izpratnē vai kavē Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū. Šai ziņā ir nepieciešams aktīvi uzstāties gan transatlantiskā dialoga (TABD), gan dialoga ar Japānu un (EJBD) un Mercosur (MEBF) ietvaros, lai vēl vairāk nepalielinātu bezdibeni, kas šķir Eiropas un starptautiskos standartus.
1.4

Komisija aplūko arī vairākās valstīs, piemēram, Beļģijā, pieņemtos regulēšanas pasākumus. No vienas puses, šie pasākumi ir apsveicami, jo tie integrē imigrantus sabiedrībā un pasargā viņus no izmantošanas darbavietā, bet no otras puses, tiek kritizēti, jo darbojas kā stimuls nelegālai imigrācijai.
2.5.7

Paplašinātajā Eiropas Savienībā būs iespējams valstis iedalīt trijās grupās, atkarībā no to iekšzemes kopprodukta uz vienu iedzīvotāju, raugoties no PPS (piktspējas standarta) viedokļa: — pirmajā grupā ietilps divpadsmit no piecpadsmit pašreizējām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir augstāks par vidējo ES- 25 (no 10 % un vairāk); — otrajā grupā, kas sastāvēs no septiņām valstīm, būs trīs atlikušās pašreizējās dalībvalstis – Spānija, Portugāle un Grieķija, un Kipra, Slovēnija, Malta un Čehijas Republika, kurās iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir starp 73 % un 92 % no vidējā 25 valstu Eiropas Savienībā; — trešajā astoņu valstu grupā (ieskaitot Bulgāriju un Rumāniju), iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju būs zemāks par 60 % no vidējā Eiropas Savienībā.
2.2

Nenoliedzami tūrisma un izklaides sektors ir atkarīgs no kvalitatīvas vides pastāvēšanas. Veseli Eiropas reģioni, pat valstis lielā mērā savā ekonomikas un sociālajā attīstībā ir atkarīgi no tūrisma. Vides kvalitāte ir nosacījums sine qua non, nepieciešamais nosacījums, bez kura nevar pastāvēt minēto sabiedrību līdzsvars. Izkropļotas ainavas, pilsētas, ko izpostījusi nekustamā īpašuma spekulāciju pārmērība, piesārņota daba un piesārņoti okeāni būtu un ir par iemeslu neatgriezeniskam ekonomikas postam. Tas pats attiecas uz tādiem sektoriem kā zvejniecība, lauksaimniecība, pat medniecība. Tajā, kas attiecas uz ekotehnoloģiju, ir sev jāuzdod jautājums, vai tās var būt pieaugumu un jaunievedumus veicinošs faktors, un sekojoši jācenšas meklēt līdzekļus, kā veicināt to attīstību un izplatību, nepamatotā veidā nekropļojot konkurences gaitu.
3.14.3

Jebkuriem juridiskiem ietvariem būtu jāattālinās no tehniskiem terminiem, izmantotiem specifisku ziņojumu formātu un sistēmu ietvaros (tādi kā SHARE, BEN, OUR), kas daudzos gadījumos ir nepiemēroti vietējā kontekstā. Komisija pieturas pie viedokļa, ka tādēļnekādiem papildus noteikumiem nevajadzētu tikt izveidotiem, lai aizvietotu Direktīvu 97/5/EC. Šobrīdējās aprēķināšanas alternatīvas pastāv, lai sniegtu klientam iespēju izvēlēties, kas ir daļa no noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem vienojās klients un banka. Jāizvairās no pārāk lielas vienkāršošanas un izvēles ierobežošanas riska, jo šīs aprēķināšanas alternatīvas ir reakcija uz tirgus vajadzībām, kas sniedzas ārpus galvenā intra-ES kredīta pārskaitījumu instrumenta(iem), un ir nepieciešams atbalstīt dažādus maksājumu tipus, kā arī attāluma tirdzniecību. Komiteja vēlētos, lai nozare palielinātu lietojamu aprēķināšanas alternatīvu caurspīdīgumu.
2.1

Šie noteikumi ir pirmā reize, kad Komisija ievieš Eiropas Savienībā vienotas kolīzijas tiesības ārpuslīguma saistību attiecību regulēšanas jomā. Attiecībā uz no līgumiem izrietošajām saistību attiecībām šādas vienotas kolīzijas tiesības eksistē jau kopš 1980. gada, kad vairums toreizējo Rietumeiropas valstu nolēma noslēgt Nolīgumu par tiesībām, kas piemērojamas no līgumiem izrietošām saistību attiecībām (Romas Konvencija). Vēlāk Nolīgumam pievienojās vēl citas valstis. Daudzpusīga nolīguma forma toreiz tika izraudzīta tādēļ, ka tajā laikā, atšķirībā no tā, kā tas ir patlaban, Līgums par Eiropas Ekonomisko kopienu neietvēra tiesisko pamatojumu atbilstoša tiesību instrumenta izdošanai, bet tikai iespēju veikt Kopienas tiesiskos pasākumus. Ārpuslīguma saistību attiecību kolīzijas tiesības vēl šobaltdien ir pakļautas attiecīgajiem konkrēto dalībvalstu autonomajiem normatīviem, kas, neskatoties uz to, ka bieži vien ir būvētas uz kopīgu matērijas izpratni, tomēr vismaz atsevišķos gadījumos ievērojami atšķiras un ir ieguvušas savas dažādās iezīmes ne tikai nacionālās tiesvedības un juridiskās zinātnes iespaidā. Tā rezultātā tiesību izmantotājs ir spiests cīnīties ar dažnedažādām grūtībām, kas sākas ar normatīvu sadabūšanu un nepietiekamām valodas zināšanām un turpinās ar iekļaušanos svešā tiesiskajā kultūrā, kā arī ar nacionālās tiesvedības un juridisko zinātņu interpretāciju. Ņemot vērā priekšmetisko sakarību, gan tiesības, kas izriet no līgumsaistībām, gan ārpuslīguma saistību attiecības ir saistību tiesību daļa, un, lai cik progresīva arī nebūtu Romas Konvencijas Nolīguma noslēgšana, vienmēr ir bijušas sajūtamas tajā iekļauto noteikumu nepilnības. Tajos pietrūka komplementārās daļas ārpuslīguma saistību tiesību formā. Ārpuslīguma saistību attiecību kolīzijas tiesību harmonizāciju, raugoties no panākamās drošības un prognozējamības viedokļa, nosakot pielietojamās materiālās tiesības, var sagaidīt kā ievērojamu progresu salīdzinājumā ar līdzšinējo situāciju Kopienā. Dabiski, ka tiesību izmantotāji iegūtu vēl vairāk, ja Rom-I un Rom-II instrumenti tiktu apkopoti vienotā tiesiskā mehānismā. Komiteja, protams, ņem vērā, ka sakarā ar abu projektu pilnīgi atšķirīgo attīstības statusu šāda perspektīva patlaban paliek tikai iluzora un galvenais mērķis tagad ir pēc iespējas drīz izveidot funkcionējošu režīmu ārpuslīguma saistību attiecību regulēšanai. Komiteja izsaka nožēlu, ka sakarā ar Dānijas iesniegtajiem iebildumiem pret Eiropas Ekonomiskās Kopienas līguma IV sadaļu plānotais tiesiskais instruments šajā dalībvalstī tiešā veidā nebūs pielietojams (neskatoties uz to, ka tai ir brīvprātīgas pielietošanas iespējas) un līdz ar to harmonizācijas efekts būs tikai nosacīti optimāls. Komiteja apsveic Apvienotās Karalistes un Īrijas paziņojumu par to, ka tās vēlas pielietot šo tiesisko instrumentu.
5.5.1

Ekotehnoloģiju izplatība ir atkarīga ne tikai no ekonomiskiem apsvērumiem, bet arī no tehniskās efektivitātes. Kā atzīst Komisija, atzīšanas mehānisms un to ieviešana datu par atsevišķām atslēgas tehnoloģijām tīklā, būs ļoti noderīgi gan uzņēmumiem, gan pārvaldes iestādēm, it īpaši, ja ir nodoms integrēt formu “videi draudzīgākā vērtība” publiskajos tirgos. Šajā vietā Komiteja atgādina savu prasību pēc Eiropas datu bāzes izveidošanas, kuras uzbūvē un kopšanā varētu piedalīties Eiropas vides aizsardzības aģentūras, un kurā uzskaitītu pārbaudītas, izmaksu ziņā efektīvas un piemērotas vides tehnoloģijas un tā dot tām “kvalitātes zīmi” (2).
(4)

Ja saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem un izveidojušos praksi pārskatu sniedzēji pārskatus sniedz kompetentām iestādēm, kas nav NCB, šīs iestādes un to attiecīgās NCB sadarbojas, lai nodrošinātu ECB statistikas prasību ievērošanu. Īrijā ārējās statistikas jomā vajadzīgo informāciju vāc un apkopo Central Statistics Office, bet Maltā – National Statistics Office. Lai izpildītu iepriekš minētās statistikas prasības sadarbojas Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland un Central Statistics Office, kā arī Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta un National Statistics Office. Sadarbība ietver pastāvīgas datu nosūtīšanas sistēmas izveidi, ja vien tas jau nav noteikts nacionālajos tiesību aktos.
2.4.2

Eurostat un citiem ESS dalībniekiem. ECBS un ESS ir divi no Eiropas statistikas pīlāriem, jo tās kopīgi izstrādā, sagatavo un izplata Eiropas statistiku to attiecīgajās kompetences jomās, un Eiropas statistikas sagatavošanā tās cieši sadarbojas, lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu un garantētu vajadzīgo saskaņotību Eurostat un citiem ESS dalībniekiem ir tiesības oficiālās statistikas apkopošanā izmantot saskaņā ar ierosināto regulu saņemtos datus, šādas tiesības mutatis mutandis būtu jāpiešķir ECBS. Turklāt ierosinātajai regulai būtu jāļauj ECB un citiem ECBS dalībniekiem saņemt Eurostat pieejamo informāciju, ja tas nepieciešams ECB uzdevumu veikšanai, ja Eurostat saņem šos datus statistikas vajadzībām. Šajā sakarā būtu lietderīgi grozīt ierosināto regulu, definējot terminu “oficiālā statistika”, kas ir minēts, bet nav definēts ierosinātajā regulā. Ierosinātā regula būtu jāgroza, lai ļautu ECB un citiem ECBS dalībniekiem izmantot datus, ko tie var saņemt saskaņā ar ierosināto regulu, oficiālās statistikas apkopošanai tāpat, kā tas atļautsun citiem ESS dalībniekiem. ECBS un ESS ir divi no Eiropas statistikas pīlāriem, jo tās kopīgi izstrādā, sagatavo un izplata Eiropas statistiku to attiecīgajās kompetences jomās, un Eiropas statistikas sagatavošanā tās cieši sadarbojas, lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu un garantētu vajadzīgo saskaņotību ( 9 ) , ievērojot statistikas principus, tostarp augstas izlaides kvalitātes principu. Ciktālun citiem ESS dalībniekiem ir tiesības oficiālās statistikas apkopošanā izmantot saskaņā ar ierosināto regulu saņemtos datus, šādas tiesībasbūtu jāpiešķir ECBS. Turklāt ierosinātajai regulai būtu jāļauj ECB un citiem ECBS dalībniekiem saņemtpieejamo informāciju, ja tas nepieciešams ECB uzdevumu veikšanai, jasaņem šos datus statistikas vajadzībām. Šajā sakarā būtu lietderīgi grozīt ierosināto regulu, definējot terminu “oficiālā statistika”, kas ir minēts, bet nav definēts ierosinātajā regulā.
3.3.

Turklāt jāatzīmē, ka 2013. gada 3. jūnijā ECB Padome apstiprināja 2012. gada aprīlī izstrādātos Starptautisko norēķinu bankas un Starptautiskās vērtspapīru komisiju organizācijas Tehniskās komitejas (Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions; IOSCO) (11) Maksājumu un norēķinu sistēmu komitejas (Committee on Payment and Settlement Systems; CPSS) “Finanšu tirgus infrastruktūru principus” par Eurosistēmas uzraudzības īstenošanu pār visiem finanšu tirgus infrastruktūru veidiem. Tam sekoja sabiedriskā apspriešanās par regulas projektu par sistēmiski nozīmīgu maksājumu sistēmu pārraudzību (turpmāk tekstā – “SNMS regula”) (12). SNMS regula ievieš CPSS-IOSCO principus juridiski saistošā veidā un aptver sistēmiski nozīmīgas liela un neliela apjoma maksājumu sistēmas, neatkarīgi no tā, vai to darbību nodrošina Eurosistēmas NCB vai privātie uzņēmumi.
LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2009. gada 10. augusts) 
par banku atvese ļošanas pa ņēmienu nostiprin āšanu 
(CON/2009/65) 
 Ievads un juridiskais pamats
 
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2009. gada 30. j ūlijā saņēma Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas 
(FKTK) l ūgumu sniegt atzinumu par Kred ītiestāžu likuma groz ījumu projektu (turpm āk tekstā – 
„likumprojekts”).  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta sesto ievilkumu, jo likumprojekts 
attiecas uz noteikumiem, ko piem ēro finanšu iest ādēm, ciktāl tie būtiski ietekm ē finanšu iest āžu un tirgu 
stabilitāti. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas Reglamenta 
17.5. panta pirmo teikumu.  
 
1. Likumprojekta m ērķis 
Likumprojekta galvenais m ērķis ir nostiprin āt banku atvese ļošanas pa ņēmienus Latvij ā: i) atļaujot 
bankām, kurām radušās grūtības, dažos gad ījumos izmantot pras ījumu un saist ību dzēšanu, kā arī 
ii) dodot administratoram ties ības atkāpties no līgumu, kas samazina kred ītiestādes aktīvus, izpildes, ja tie 
nav līgumi par finanšu pakalpojumu sniegšanu. Likumprojekts ar ī groza pras ījumu un saist ību dzēšanas 
definīciju, saska ņojot to ar starptautisko praksi, un preciz ē pilnvarnieka, ko FKTK iec ēlusi bankās, kurām 
radušās grūtības, tiesības. 
 
2. Vispārīgi apsvērumi 
Kā jau norādīts ECB iepriekš ējā atzinumā par groz ījumiem Kred ītiestāžu likumā2 ECB atzin īgi vērtē 
likumprojektu, cikt āl tas paplašina FKTK pilnvaras iejaukties gad ījumos, ja tiek apdraud ēta atseviš ķas 
kredītiestādes vai visas finanšu sist ēmas stabilit āte. ECB atzin īgi vērtē arī prasījumu un saist ību dzēšanas 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.  
2 Sk. 3.2 punktu Atzinum ā CON/2009/10. Visi ECB atzinumi ir pieejami ECB interneta lap ā www.ecb.europa.eu. 
2 procedūras preciz ēšanu un maks ātnespējas procesa administratora ties ību nostiprin āšanu, cikt āl tas 
negatīvi neietekm ē Latvijas Bankas uzdevumu izpildi. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
Attiecībā uz grozījumiem Kred ītiestāžu likuma 117. panta ceturt ās daļas 3. punkt ā ECB jau ir sniegusi 
savu viedokli par kred ītiestādes aktīvu un pas īvu nodošanu ar m ērķi nodrošin āt garantēto noguld ījumu 
atmaksu
3. Ciktāl piemērojams, Atzinum ā CON/2009/31 iek ļautie apsv ērumi attiecas ar ī uz likumprojekt ā 
paredzētajiem groz ījumiem.  
 
Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā.  
 
 Frankfurt ē pie Mainas, 2009. gada 10. august ā 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET 
 
                                                 
3  Sk. 3.5 punktu un 3.6 punktu ECB Atzinum ā CON/2009/31.
Paskaidrojums Ierosinātās direktīvas 2. panta 2. daļas g) apakšpunkts izslēdz, inter alia, ECB no ierosinātās direktīvas darbības jomas. Arī Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošās nacionālās centrālās bankas būtu skaidri un noteikti jāizslēdz no ierosinātās direktīvas darbības jomas, jo tās, ņemot vērā to darbības mērķus un uzdevumus, nav riska avots, kas attaisnotu to iekļaušanu ierosinātās direktīvas darbības jomā.
2.1.

Ierosinātā 2001. gada 28. jūnija Regulas (EK) Nr. 1338/2001, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (5), 4. panta virsrakstā norādītās piemērošanas jomas paplašināšana, lai noteiktu pienākumu nosūtīt jaunas un vecas viltoto banknošu klases nolūkiem, kas nav identifikācija, daļēji atbilst ECB rekomendācijai. Tomēr ierosinātais 4. panta 2. punkta grozījums nenovērš iespējami viltoto banknošu izmantošanu vai paturēšanu krimināllietā saskaņā ar 4. panta 3. punktu, tādējādi esot pretrunā virsrakstā norādītās piemērošanas jomas paplašināšanai un kavējot grozītās normas piemērošanas efektivitāti. Normas piemērošana joprojām ir pilnībā atkarīga gan no nacionālo krimināltiesību noteikumiem, gan tiesu vai prokuratūras iestāžu lēmumiem. Var būt iespējama situācija, ka jaunu vai īpaši bīstamu viltojumu paraugi tiek atklāti vienā valstī, vienas aizturēšanas operācijas laikā, un ka tiesu vai prokuratūras iestādes atsakās izdot tos testēšanas mērķiem vai nevar to izdarīt krimināltiesību nacionālo normu dēļ, tādējādi rīkojoties pret jaunās normas būtību. Kā minēts ECB rekomendācijas 2. punktā, ECB nevēlas ierobežot aizdomās turamo vai apsūdzēto tiesības krimināllietās. Tomēr šajā sakarā Regulā (EK) Nr. 1338/2001 noteiktais un ierosinātajā regulā saglabātais interešu balanss nosveras par sliktu euro aizsardzībai pret viltošanu. Lai nodrošinātu šādu aizsardzību, ECB un NCB parasti jābūt tiesībām saņemt to banknošu paraugus, kas kā pierādījumi tiek turētas vai izmantotas krimināllietā, izņemot tikai tos gadījumus, ja tas nav iespējams, ņemot vērā aizturēto viltojumu daudzumu un veidu.