ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.1.

Mijiedarbība importa jomā: nav standarta dokumentāras prasības, lai pieprasītu akcīzes nodokļa atbrīvojumu preču laišanai brīvā apgrozībā. Atbrīvojumu no maksājuma, izlaižot preces, var pieprasīt, ja preces pārvieto no importēšanas vietas, izmantojot EMCS , bet nav noteikta standarta pierādījumu prasība, kā tas ir paredzēts atbrīvojuma no PVN gadījumā, importējot preces piegādēm ES iekšienē. Komisija ierosina prasību, lai tiek norādīts preču nosūtītājs un saņēmējs (dalībvalstīm ir iespēja pieprasīt identificēt attiecīgo akcīzes preču pārvietošanu).
3.3.

Ieguvums no konkrētā reformas pasākuma vai gluži pretēji – tā neveiksme bieži vien vērojama tikai pēc zināma laika, kas var pārsniegt gan reformas īstenošanai noteikto trīs gadu periodu, gan nākamo – tās ilgstamībai noteikto piecu gadu periodu. EESK vēlas noskaidrot, kā programmā paredzēts vērtēt, vai reformas, kuras jau tiek atzītas par tiesīgām saņemt atbalstu, ir veiksmīgi īstenotas, lai gan to rezultātus iespējams varēs redzēt tikai ļoti tālā nākotnē. Šajā saistībā EESK vēlas arī noskaidrot, kā tiks atrisināts iespējamais strīds starp Eiropas Komisiju un dalībvalsti attiecībā uz to, vai konkrētais reformas priekšlikums ir pārdomāts un vai īstenotā reforma ir bijusi veiksmīga. Šajā kontekstā EESK iesaka izveidot platformu dalībvalstu sadarbībai par jautājumiem, kas saistīti ar strukturālo reformu veidu un raksturu.
3.16.

EESK uzsver nepieciešamību piešķirt prioritāti liela mēroga ES projektiem, lai digitalizētu transportu, piemēram ERTMS , SESAR un transportlīdzekļu autonomajai vadīšanai. Lai minētos projektus īstenotu, ir nepieciešams apvienot resursus – publiskos finanšu līdzekļus no EISI un privātos finanšu līdzekļus, ko garantē InvestEU . Tikpat fundamentāls būtu TEN-T 5G pārklājums. Laikposmā no 1995. gada līdz 2016. gadam tikai 8 % no 51 000 km garā pamattīkla koridoriem tika aprīkoti ar ERTMS ; ja tas turpināsies pašreizējā tempā, visa pamattīkla aprīkošanai būs vajadzīgi vairāk nekā 200 gadi. Lai to pabeigtu līdz 2030. gadam, būtu nepieciešami ieguldījumi 15 miljardi EUR apmērā un būtu ārkārtīgi jāpaātrina programmas īstenošana; galarezultātā varētu nodrošināt raitu dzelzceļa satiksmi Eiropā un vienlaikus palielināt jaudu, kā arī uzlabot drošību un precizitāti.
4.5.

Attiecībā uz 37. apsvērumu, kas saistīts ar 19. pantu, kurš attiecas uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) un kurā ierosināti zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas pasākumi, EESK aicina Eiropas Komisiju iekļaut arī zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas pasākumus, kurus varētu finansēt no pašreizējā EJZF un no nākamā EJZF, kas stāsies spēkā no 2021. gada, jo būs nepieciešams samazināt zvejas piepūli un jaudu, bet tas savukārt nozīmē, ka ir jāparedz kompensējoši pasākumi kuģu īpašniekiem un darbiniekiem.
1.6.

EESK atzinīgi vērtē arī to, ka kravas automobiļiem un autobusiem ir obligāti jābūt aprīkotiem ar sistēmu, kas konstatē neaizsargātus satiksmes dalībniekus transportlīdzekļa priekšpuses un labās puses tiešā tuvumā un brīdina par tiem, un ka tiem ir jābūt projektētiem un konstruētiem tā, lai uzlabotu neaizsargātu satiksmes dalībnieku pamanāmību no vadītāja sēdekļa, un aprīkotiem ar brīdinājuma sistēmu par novirzi no trajektorijas. Komiteja arī atzinīgi vērtē papildu pienākumu projektēt un konstruēt autobusus, kas būtu vienlīdz pieejami personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tostarp personām ratiņkrēslā.
3.8.

Turklāt EESK norāda, ka uz jautājumiem par to, ar kādiem nosacījumiem var notikt piekļuve datiem kriminālprocesā un no kurš par to pieņem lēmumu, valstu līmenī bieži vien tiek sniegtas atšķirīgas atbildes. Piekļuve datiem var būt piekritīga policijai, prokuratūrai vai tiesai. Atšķirības parādās arī saistībā ar jautājumu par to, kurā izmeklēšanas procesa posmā un ar kādu aizdomu pakāpi ir pieļaujama piekļuve datiem. EESK iestājas par to, ka attiecībā uz jautājumu, kādos gadījumos ir pieļaujama piekļuve datiem, būtu jāizstrādā vienoti standarti visā Eiropā.
EESK atgādina Komisijai, ka šobrīd vairāk nekā 60 % no sēklu tirgus pieder dažiem lieliem starptautiskajiem uzņēmumiem. Tirgus piekļuves nodrošināšana trešām valstīm, kurās produkciju kontrolē šie paši uzņēmumi, varētu vēl vairāk pasliktināt mazo ražotāju un konsorciju apstākļus un ievērojami ietekmēt arī to daudzo vietējo kopienu ekonomikas un sociālo kohēziju, kuru darbība ir vērsta uz konkrēto produkciju. Vissliktākajos gadījumos tas varētu veicināt lauku kopienu iedzīvotāju skaita samazināšanos, negatīvi ietekmējot bioloģisko daudzveidību un Eiropas lauksaimniecības pārtikas ražošanu, jo bieži vien tie ir mazie uzņēmumi, kas pasargā no izmiršanas dažus senos un tradicionālos sēklu veidus ( 4 )
3.2.

Valstu un to valdību vadītāji 2017. gadā Romas deklarācijā pauda apņemšanos strādāt, lai “ izveidotu Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā Eiropā ”. Būtiska daļa no apņemšanās bija solījums jauniešiem nodrošināt prasmes, kas var atvieglot viņu piekļuvi darba tirgum. Efektīvs veids, kā to panākt, ir māceklība.
3.6.

Turklāt EETS tiesību aktos nav efektīvu noteikumu par ceļu lietotāju nodevu iekasēšanu no citā dalībvalstī reģistrētiem transportlīdzekļiem. Dažās vietās tieši starptautiska mēroga satiksme nodrošina nozīmīgu daļu ar ceļu lietotāju nodevu iekasēšanas sistēmas starpniecību gūto ieņēmumu, tāpēc būtisks uzdevums ir ierobežot to, ka satiksmes dalībnieki no ārvalstīm izvairās no ceļu lietotāju nodevu maksāšanas. Ja transportlīdzeklis ir reģistrēts ārvalstīs, tad dalībvalsts, kas ar automātiskajām izpildes nodrošināšanas ierīcēm konstatē ceļu lietotāju nodevas nesamaksāšanu, nevar identificēt pārkāpēju, pamatojoties uz reģistrācijas numuru. ES līmenī nav juridiskā pamata transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņai starp dalībvalstīm ceļu lietotāju nodevu iekasēšanas vajadzībām. Šā iemesla dēļ negūtie ieņēmumi no valstu, reģionālajām un vietējām ceļu lietotāju nodevu iekasēšanas sistēmām ik gadu veido aptuveni 300 miljonus EUR (4).
2.6.

No 1990. līdz 2014. gadam CO2 emisijas no komerciālajiem transportlīdzekļiem Eiropas Savienībā pieauga ievērojami straujāk nekā no vieglajiem automobiļiem. Komerciālo transportlīdzekļu radītās CO2 emisijas pieauga par aptuveni 25 %, savukārt vieglo automobiļu radītās emisijas – tikai par apmēram 12 %. Kravas automobiļi un autobusi pašlaik rada aptuveni ceturtdaļu no ceļu transporta nozares CO2 emisijām Eiropas Savienībā. To radīto emisiju īpatsvars turpina pieaugt, jo, ņemot vērā aizvien stingrākās CO2 robežvērtības, samazinās vieglo automobiļu un furgonu radītās emisijas.
2.2.

2008. gadā ES piekrita savā ETS no 2012. gada iekļaut aviācijas nozari. Pirmo reizi šai nozarei bija dots uzdevums ievērot emisijas samazināšanas mērķus, kas bija pretstatā dalībvalstu sistēmai. Aviācijas emisiju maksimālā robežvērtība tika provizoriski noteikta zem vidējā līmeņa, kāds tas bija laikā no 2004. gada līdz 2006. gadam. Aviācijas atļauju maksimālā robežvērtība tika nošķirta no ES ETS kopējo emisiju maksimālās robežvērtības. Aviācijas ETS liecina, ka gaisa kuģu operatoriem no 2012. gada bija jānodod emisijas kvotas par katru CO2 tonnu, kas emitēta lidojumos uz kādu EEZ lidostu vai no tās. Lai tiktu galā ar satiksmes pieaugumu un attiecīgi ar vajadzīgo aviācijas izaugsmi, gaisa pārvadātājiem tika piešķirtas tiesības iegādāties papildu kvotas izsolēs, kur citas nozares pārdod atļaujas. Aviācijas kvotu maksimālā robežvērtība 2012. gadā tika samazināta no 97 % vēsturiskā emisiju apjoma (2004.–2006. gadā) līdz 95 % no šīs bāzes laikposmam no 2013. gada līdz 2020. gadam. Šajā laikposmā 82 % kvotu gaisa kuģu operatoriem tiek piešķirti bez maksas un 15 % tiek izsolīti.
3.3.2.

Taču ar to vien nepietiek. Kā komiteja savulaik paziņoja (20), Bāzeles III sistēmas un Finanšu stabilitātes padomes (FSP) pilnīga īstenošana un starptautiskajiem nolīgumiem (G20) atbilstošs to banku problēmu noregulējums, kuras ir pārāk lielas, lai pieļautu to bankrotu (too big to fail), nākamajos gados (joprojām) ir jāizvirza par politiskajām prioritātēm. Ir jāturpina stiprināt finanšu nozares stabilitāti un noturību, vienlaikus arī turpmāk novēršot iespēju izmantot publiskos līdzekļus banku glābšanai. Lai veicinātu noregulējuma mehānisma ieviešanu, būtu jāturpina izpēte, lai noteiktu, kā samazināt augsto valsts parāda līmeni, kas ir banku rīcībā (21). Tas veicinātu arī banku savienības pilnīgu izveidi (22).
5.3.

EESK vēlas uzsvērt nepieciešamību iesaistīt gan Eiropas, gan partnervalstu nevalstiskās organizācijas un fondus kā vērtīgus dalībniekus un resursus veiksmīgas apmaiņas un dialoga nodrošināšanai. Tālab būtu jāizmanto valstu kultūras jomas darbinieku programmas, jāapvieno spēki un jāmācās no tām, piemēram, no Roberta Boša fonda (Robert Bosch Foundation) starptautisko attiecību darbības un Interarts projektiem, piemēram, ES finansētā projekta Communities of practice for the public value of culture in the Southern Mediterranean – SouthMed CV (ko finansē no Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanas sarunu ĢD īstenotās Euromed programmas līdzekļiem), kura mērķis ir pārnest kultūru no publiskās sfēras perifērijas uz tās centru, pētot tās potenciālo saikni ar ekonomikas, sociālās un politiskās attīstības stratēģijām.
4.4.4.2.

Jau sen par prioritāti izvirzīta šā pakalpojuma paplašināšana, iekļaujot tajā citus pakalpojumus, piemēram, mobilos pakalpojumus un piekļuvi ātrdarbīgam internetam. Aizbildinoties ar universāla pakalpojuma režīma iespējamo modernizāciju, faktiski ierosināts aizstāt pakalpojumus un no universālā pakalpojuma darbības jomas izslēgt virkni pienākumu, piemēram, saistībā ar taksofoniem, visaptverošiem tālruņa katalogiem un tālruņa uzziņu pakalpojumiem, tādējādi padarot neskaidru, kādu rezultātu Komisija vēlas panākt. EESK joprojām nav zināms, vai nozare ir pietiekami attīstīta, lai nodrošinātu, ka arī turpmāk šos pakalpojumus sniedz bez universālā pakalpojuma pienākumiem. 82. pantā noteiktais, ka dalībvalstis “var arī turpmāk nodrošināt to, ka ir pieejami vai pieejami par pieņemamu cenu citi pakalpojumi” ir ne tikai atkarīgs no nosacījuma “ja šādu pakalpojumu nepieciešamība ir pienācīgi pierādīta, ņemot vērā apstākļus valstī”, bet arī dod iespēju īstermiņā atteikties no šādiem pakalpojumiem to izmaksu dēļ.
3.7.

Programma migrācijas jomā būs veiksmīga tikai tādā mērā, kādā trešās valstis vēlēsies un spēs cieši sadarboties ar ES un dalībvalstīm. Katrā valstī ir atšķirīga situācija migrācijas ziņā. Vairākas no tām ir izcelsmes valstis, kuras skar konflikti, spriedze un ievērojama nenodrošinātība, savukārt citas ir tranzīta valstis – stabilākas, taču arī neaizsargātākas. Dažas no tām, jo īpaši Libāna, Turcija un Jordānija, ir spiestas uzņemt nesamērīgi lielu skaitu bēgļu un migrantu, kuri to teritorijā meklē drošību un palīdzību. Šo valstu vēlmi un spēju īstenot ar migrācijas partnerību saistītos pasākumus nosaka dažādi sarežģīti vēsturiskie, politiskie, ekonomiskie, drošības un kultūras faktori. Tāpēc ir nepieciešams atrast pareizo perspektīvu un darbību un stimulu kombināciju attiecībā uz katru no tiem. Tomēr paktos būtu arī jābūt kopējai prioritātei, kas veicina trešo valstu institucionālo, demokrātisko, sociālo un ekonomisko attīstību.
2.7.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir risināt neatbilstības, kas rodas vienības vai finanšu instrumenta juridiskā raksturojuma atšķirību dēļ. Turklāt šajā priekšlikumā risinātas neatbilstības, kas izriet no atšķirīgiem noteikumiem par to, vai komerciālu klātbūtni uzskata vai neuzskata par pastāvīgo iestādi. Saskaņā ar šajā priekšlikumā ietvertajiem noteikumiem dalībvalstīm būs pienākums atkarībā no situācijas vai nu liegt nodokļu maksātājam maksājuma atskaitījumu, vai pieprasīt nodokļu maksātājam iekļaut maksājumu vai peļņu savā apliekamajā ienākumā.
3.5.

Eiropas Komisija ierosina novērst to prasību dublēšanos, kas attiecas uz ziņošanu par pasažieriem, un saskaņot spēkā esošās ziņošanas prasības visiem ekspluatantiem, paverot iespēju informāciju par uz kuģa esošo personu skaitu – pirms izbraukšanas no ES ostas vai pirms ierašanās ES ostā – nereģistrēt sabiedrības sistēmā, bet gan esošā elektroniskā sistēmā, kas ārkārtas vai avārijas gadījumā ļauj datus nekavējoties nosūtīt kompetentajai iestādei. Tādā veidā arī nodrošinās, ka prasītā informācija par apkalpi un pasažieriem – visos reisos, kas tālāki nekā 20 jūras jūdzes, – pirms izbraukšanas no ES ostas vai pirms ierašanās ES ostā tiek reģistrēta tajā pašā elektroniskajā sistēmā, nevis sabiedrības sistēmā.
3.1.6.

Attiecībā uz apgādājamajiem priekšlikumā nav izmaiņu. Tādējādi, ja pieteikuma iesniedzējs grūtniecības, jaundzimuša bērna, nopietnas saslimšanas, smagas invaliditātes vai vecuma dēļ ir atkarīgs no palīdzības, ko sniedz viņa bērni, brāļi un māsas vai vecāki, kas likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, vai ja minētās personas ir atkarīgas no pieteikuma iesniedzēja palīdzības, dalībvalstis pieteikuma iesniedzēju patur kopā vai apvieno ar viņiem, ja vien ģimenes saites ir pastāvējušas izcelsmes valstī un viņi var sniegt minēto palīdzību, to apliecinot rakstiski.
2.8.

21. gadsimta pirmajā gadu desmitā gāze Eiropas Savienībā tika importēta galvenokārt pa gāzes cauruļvadiem un sašķidrinātā gāze (LNG) veidoja tikai piektdaļu no importa apjoma, lai gan LNG tilpums ir tikai 1/600 no dabasgāzes tilpuma, tādēļ to ir izdevīgāk transportēt un glabāt.
2.7.4.

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija var veikt ietekmes novērtējumu pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, taču ir nemierā par to, ka katra iestāde pati nosaka veidu, kā organizēt izvērtēšanu. Komiteja aicina visas trīs iestādes vienoties par kopīgu ietekmes novērtējuma metodoloģiju, no kuras arī EESK un RK varētu smelties iedvesmu, lai pamatotu savus grozījumus.
3.2.1.4.

Vienlaikus komiteja arī pauž satraukumu par dalībvalstu spējām un to labās gribas atšķirībām jautājumā par pamattiesību aizsardzību un konstitucionālo un starptautisko līgumu noteikumu ievērošanas nodrošināšanu praksē. Ārkārtas stāvokļa noteikšana Francijā pēc pagājušā gada beigās notikušajiem atentātiem deva Francijas valdībai iespēju īstenot pasākumus, ko pilsoniskās sabiedrības organizācijas apstrīdēja no pamattiesību viedokļa (3). Komiteja aicina valstu pārvaldes iestādes savu pienākumu īstenošanā ievērot proporcionalitāti un rūpēties par efektivitāti, kā arī izvairīties no pasākumiem, kas varētu izraisīt iecerētajiem rezultātiem pretēju efektu. Terorisma novēršana un apkarošana ir jāīsteno, ievērojot tiesiskumu, pamattiesības un starptautiskos līgumus. Komiteja uzskata, ka ir jāievieš sava veida pastāvīga to pasākumu uzraudzība, ko dalībvalstis ir ieviesušas terorisma apkarošanas jomā. Šajā sakarā komiteja aicina Eiropas Komisiju izskatīt tādu procedūru ieviešanu, kas dotu iespēju konstatēt un labot iespējamās novirzes. Lai to īstenotu, viena no iespējām būtu izmantot Eiropas Komisijas ieviestu tiesiskuma ievērošanas kontroles mehānismu, kas ļautu konstatēt pārkāpumus un paredzēt to novēršanas procedūras.
2.2.

Ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktu un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Padomes Direktīvu 93/22/EEK (“preču dīleri”), atbrīvo no lielo riska darījumu prasībām un no pašu kapitāla prasībām. Minētos atbrīvojumus piemēro līdz 2017. gada 31. decembrim.
6.2.

EESK norāda, ka ekonomikas atveseļošanas virzītājspēks bija eksports ar rekordlielu pārpalikumu 3,5 % apmērā no eurozonas dalībvalstu IKP (1,9 % no ES 28 dalībvalstu IKP). Kopumā eurozonā pašlaik ir viens no pasaulē lielākajiem tekošā konta pārpalikumiem, un gaidāms, ka 2015. gadā tas palielināsies vēl vairāk. Izejvielu cenu pazemināšanās un euro valūtas maiņas kursa vērtības samazināšanās ir veicinājušas tirdzniecības bilances palielināšanos, bet pārpalikums lielā mērā atspoguļo pārmērīgus valstu ietaupījumus uz ieguldījumu rēķina eurozonā (5). Tas atspoguļo arī to, ka joprojām nav skaidrības par ekonomikas atveseļošanu un izaugsmi.
3.7.

Lai būtiski palielinātu energoefektivitāti, patērētājiem, ražotājiem un publiskajām organizācijām ir jāveic apjomīgi ieguldījumi (ēkās, infrastruktūrā, autotransportā u. c.). No vienas puses, uzlabojumu ieviešanas temps būs atkarīgs no ieguldījumu vispārīgas ierobežošanas. No otras puses, daži Eiropas sabiedrības sektori spēs veikt apjomīgus ieguldījumus un gūt lielus ietaupījumus, savukārt citi to nevarēs atļauties. Tas varētu padziļināt ekonomiska rakstura plaisu starp dažādām Eiropas Savienības teritorijām. Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāparedz atbalsta pasākumi, lai energoefektivitāte dotu labumu visiem.
4.1.2.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija veic strukturētu apmaiņu ar Padomi un EP par gada darba programmu un daudzgadu programmas plānošanu un atbilstoši sadarbības līgumam ar EESK pirms gada darba programmas publicēšanas par to konsultējas ar komiteju. Apmaiņai būtu jāaptver visi programmas plānošanas posmi un jānodrošina sinerģija, izmantojot EESK regulāru dialogu ar EP, Komisiju un Padomi un tajā mērķtiecīgi sekojot līdzi darba programmas pasākumiem arī pēc to pieņemšanas un uzlabojot kopējo sadarbību. EESK mudina jaunu iniciatīvu un prioritāšu plānošanā ņemt vērā arī esošās stratēģijas un integrācijas plānus (piemēram, stratēģiju “Eiropa 2020”, gada programmu izaugsmei un Eiropas pusgada ieteikumus vai konkrētai valstij adresētus ieteikumus) un sniegt detalizētu informāciju par to, kā plānotie pasākumi iekļaujas esošajās stratēģijās un atspoguļo to mērķus. Tas ļaus novērst to, ka konkrētas politikas jomas un mērķi tiek vērtēti augstāk par jau esošajām stratēģijām vai ir tām pakārtoti.
6.1.

Komiteja iesaka pārskatīt kvotu sadales kārtību, garantējot bezmaksas kvotu pietiekamu procentuālo daļu, kas ļautu apmierināt to dalībnieku vajadzības, kuriem ir tiesības uz šīm kvotām. To nozaru apzināšana, kurām no 2020. gada draud oglekļa emisiju pārvirzes risks, draud to būtiska samazināšana ar slieksni 0,18 kā atbilstības priekšnoteikumu.
—

Eiropas enerģētikas dialogam būs vajadzīgs ievērojams finansējums un resursi. Tiks izveidots mehānisms, lai veidotu neatkarīgu un objektīvu sistēmu finansējuma iegūšanai, pamatā no ieinteresētajām personām visā enerģijas ražošanas un piegādes ķēdē, to papildinot ar attiecīgu atbalstu no ES un dalībvalstu valdībām. EED kopumā būs izmaksu ziņā ļoti efektīvs veids, kā iesaistīt visdažādākos patērētājus enerģētikas pārkārtošanā un atzīt un stimulēt ieguldījumu no ražojošiem patērētājiem.
3.1.3.

ES būtu jācenšas izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp ES un visām EKP valstīm. To var uzskatīt par svarīgu instrumentu, lai veicinātu ilgtspējīgu saimniecisko un sociālo labklājību. ES būtu aktīvāk jācenšas integrēt EKP partnerus ES vienotajā tirgū, jo īpaši izveidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), tiklīdz ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi. EKP valstis, kuras par prioritāti izvirza turpmāku integrāciju, var veltīt galveno uzmanību asociācijas nolīgumu un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanas procesam, savukārt pārējās EKP valstis varētu iesaistīties alternatīvās sadarbības platformās (piemēram, Eiropas Enerģētikas savienībā u. c.). Tomēr AA/DCFTA nebūtu uzskatāmi par pašmērķi vai vienīgo pieejamo virzību. To vērtība būtu jāizvērtē, ņemot vērā to pozitīvo ietekmi uz ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, inovāciju, nodarbinātības stabilitāti un pastiprinātām fiskālajām spējām EKP valstīs.
2.2.

Eiropas Patentu iestāde un Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs 2013. gada septembrī sadarbībā ar Komisiju sagatavoja kopīgu pētījumu “Intellectual property rights (IPR) intensive industries: contribution to economic performance and employment in the EU” (“Intelektuālā īpašuma tiesību ietilpīgas nozares: ieguldījums ekonomikas veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”) (2).
4.2.

Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole) savā jaunākajā 2013. gada ziņojumā Challenges of Growth paredz, ka jaudas lūzums iespējams tuvāko 20 gadu laikā. Pēc ticamākā scenārija 2035. gadā ierobežotās jaudas dēļ netiks veikti 1,9 miljoni lidojumu. Tas atbilst 12 procentiem no pieprasījuma. Divdesmit Eiropas lidostas uz vairāk nekā sešām stundām diennaktī būs pārslogotas; patlaban to var teikt tikai par trijām.
1.6.

Jāizmanto iespējas, ko sniedz masu tūrisma izplatība, kuru lielā mērā rosina zemo cenu aviosabiedrību rašanās; šajā sakarā jāizveido vai jāveicina transporta tīkli, kas apgabalus, kuros ir lidostas, sasaista ar attālākiem apgabaliem, tādējādi reģionu paplašinot un tūrisma maršrutos iekļaujot ļoti attālus apgabalus un uzlabojot to pievilcību tūristiem, lai vienā ceļojumā var iekļaut gan pilsētu, gan piekrastes maršrutu apmeklējumus. Lai veicinātu mobilitāti, ir būtiski, lai informācija par pastāvošajiem savienojumiem būtu pieejama vienā vietā. EESK uzver, ka steidzami ir jāpārskata tiesību akti par vīzu piešķiršanu, lai tūristiem no trešām valstīm atvieglotu ceļošanu, īpaši no Ķīnas un citām attīstības valstīm.
—

atsevišķu IAL kategoriju izslēgšana ne vienmēr ir bijusi pamatota (vienu un to pašu aizsardzības līdzekli uzskatīja par IAL, ja to izmantoja profesionāļi (piemēram, cimdi trauku mazgāšanai restorānā), bet ja to izmantoja privātpersona, tas netika uzskatīts par IAL.
3.8.

No visiem 26,3 miljardiem euro, kas TEN-T projektiem būs pieejami laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam, 11,3 miljardi ir rezervēti kohēzijas mērķa valstīm. EISI regulas I pielikumā noteikts, ka šīm valstīm rezervētā summa pilnībā būs jāizmanto iepriekš noteiktiem pamattīkla projektiem šajās valstīs. No 2014. līdz 2016. gadam, to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņems vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. Tā kā tiks piemēroti kohēzijas fonda principi, piešķirtais finansējums būs lielāks nekā maksimālās likmes, kas parasti attiecas uz TEN-T. Taču pārvaldības un vadības principi būs tie paši. Īpaša uzmanība tiks pievērsta atbalsta programmas pasākumiem kohēzijas mērķa valstīs.
2.2.6.

Nelikumīga savvaļas sugu tirdzniecība ir drauds sabiedrības veselībai, kā arī vietējām dzīvnieku un augu sugām. Dzīvnieku sugas, ko nelikumīgi ieved Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijās, nav sertificētas attiecīgajos veterinārajos dienestos, un tas var būt pamats slimību izplatībai, it sevišķi audzēto mājdzīvnieku vidū. Izvairīšanās no pienācīgām fitosanitārajām pārbaudēm rada risku, ka vietējās augu sugas – kā audzētās, tā savvaļas – varētu inficēties ar jauniem slimību ierosinātājiem. Turklāt tiek lēsts, ka 75 % no jaunajām infekciju slimībām ir dzīvnieku izcelsmes un lielākā daļa rodas no savvaļas sugām. Nelikumīga tirdzniecība ar šādām sugām paaugstina tādu epidēmiju risku pasaulē kā putnu gripa H5N1 un SARS (5).
3.2.5.

EESK uzsver, ka EFSA savos novērtējumos ir secinājusi, ka no nekaitīguma viedokļa nav konstatētas nekādas atšķirības starp pārtiku, kas ražota no dzīvnieku koniem un to pēcnācējiem, un pārtiku, kas ražota no tradicionāli audzētiem dzīvniekiem.
2.6.

ES teritorijā ir apzinātas vairāk nekā 300 NPS, kas tiek (vai ir tikušas) lietotas neregulāri vai ilgākā laika posmā. Šobrīd dalībvalstis iesniedz paziņojumus vidēji par vienu jaunu vielu nedēļā. Tā kā minētās vielas netiek kontrolētas, to izmantošana nav nelikumīga; līdz ar to tās ir likumīgas un var tikt raksturotas kā “legālas”, kļūdaini pieņemot, ka tās ir arī “drošas” vai “apstiprinātas”. Vairumā gadījumu nav pietiekami daudz zinātnisku datu šādu pieņēmumu noliegšanai vai apstiprināšanai. Dažos gadījumos, izpildot organizētu grupu vai atsevišķu indivīdu pasūtījumus no ES, iespējams sintezēt jaunas vielas īpaši aizliegto vietā un importēt tās no Ķīnas vai Indijas. Arī esošās vielas iespējams novirzīt no likumīgas izmantošanas ES. Vairumā gadījumā motivācija ir peļņa; citos gadījumos galvenais izaicinājums ir apiet likumu. Valstu kontaktpunkti, kas ietilpst Eiropas Informācijas tīklā par narkotikām un narkomāniju (Reitox), izmanto agrīnās brīdināšanas sistēmu un dalās informācijā par jaunatklātām NPS.