2008
EIROPAS KOPIENAS SNIEGTAIS ATBALSTS 
VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMU ATTĪSTĪBAI SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 10
LV

EIROPAS KOPIENAS SNIEGTAIS 
ATBALSTS VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMU ATTĪSTĪBAI SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀĪpašais ziņojums  Nr. 10   2008
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
2
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāEIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 10   2008
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.
ISBN 978-92-9207-099-1
doi: 10.2865/24332
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāSATURS
Punkts 
 GLOSĀRIJS
IVI  KOPSAVILKUMS
13 IEVADS
46 REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
729   APSVĒRUMI PAR RESURSU PIEŠĶIRŠANU UN IZMAKSĀŠANU VESELĪBAS APRŪPES NOZAREI
720 KOMISIJAS PIEŠĶIRTIE RESURSI VESELĪBAS APRŪPES NOZAREI
817 FINANŠU RESURSI
1820 CILVĒKRESURSI
2129 CIK ĀTRI VESELĪBAS APRŪPES NOZARE SAŅEM EK FINANSĒJUMU
2223 EAF ĪSTENOTIE PASĀKUMI VESELĪBAS APRŪPES NOZARĒ
2425 VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS
2629 PASAULES FONDS
3072  INSTRUMENTU PĀRVALDĪBA UN EFEKTIVITĀTE
3146 BUDŽETA ATBALSTS
3134 KĀ KOMISIJA ĪSTENOJA BUDŽETA ATBALSTU
3546 VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA EFEKTIVITĀTE VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMU UZLABOŠANĀ
4755 PROJEKTI
4849 EAF PROJEKTI
50 IEKŠĒJIE ĀKK PROJEKTI
5155 NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA POZĪCIJAS FINANSĒTIE VESELĪBAS APRŪPES PROJEKTI
5662 PASAULES FONDS
5658 KOMISIJAS SNIEGTAIS ATBALSTS PASAULES FONDAM UN TĀ PĀRVALDĪBA5962 PASAULES FONDA DARBĪBAS EFEKTIVITĀTE
6372 INSTRUMENTU SASKANĪGA IZMANTOŠANA UN INTEGRĀCIJA, ĪSTENOJOT PIEEJU VISAI NOZAREI KOPUMĀ
6467 CIK SASKANĪGI KOMISIJA PĀRVALDĪJA INSTRUMENTUS
6872 PASĀKUMU INTEGRĒŠANA, ĪSTENOJOT PIEEJU VISAI NOZAREI KOPUMĀ
7383  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
7378 RESURSI7983 INSTRUMENTU PĀRVALDĪBA UN EFEKTIVITĀTE
 I PIELIKUMS  TŪKSTOŠGADES ATTĪSTĪBAS MĒRĶI: STĀVOKLIS 2007. GADĀ
 II PIELIKUMS   IZRAKSTS NO ĀKK VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS MINISTRU BRISELES 
DEKLARĀCIJAS 2007. GADA OKTOBRĪ
 III PIELIKUMS  KOPSAVILKUMS PAR STĀVOKLI VALSTĪS
 IV PIELIKUMS  PĀRBAUDĪTO PROJEKTU SARAKSTS
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāGLOSĀRIJS
AKT : uz artemizinīnu balstīta kombinēta terapija (malārijas ārstēšanai)
ARV : antiretrovirāls
ĀKK : Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis
BNB : bāreņi un neaizsargāti bērni
BTK : brīvprātīgā HIV testēšana un konsultēšana
EAF : Eiropas Attīstības fonds
ECHO : Eiropas Kopienas Humānās palīdzības birojs 
EK: Eiropas Kopiena
EuropeAid : EuropeAid  sadarbības birojs
HIV/AIDS : cilvēka imūndeficīta vīruss / iegūtais imūndeficīta sindroms
Pasaules fonds : Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai
PEPFAR : ASV prezidenta operatīvās rīcības plāns AIDS izplatības samazināšanai 
PRBS : budžeta atbalsts nabadzības samazināšanai
PVO : Pasaules Veselības organizācija
SRV : seksuālā un reproduktīvā veselība
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds
TAM : Tūkstošgades attīstības mērķi
USD : ASV dolāri
VKM : valstu koordinācijas mehānisms
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKOPSAVILKUMS
I.
Revīzijas mērķis bija novērtēt, cik efektīva  
ir bijusi EK palīdzība, lai veicinātu veselības 
aprūpes pakalpojumu uzlabošanos Subsahā-
ras Āfrikā saskaņā ar EK apņemšanos sama-
zināt nabadzību un Tūkstošgades attīstības 
mērķiem (TAM). Revīzijas laikā pārbaudīja, vai veselības aprūpei piešķirtie finanšu resursi 
un cilvēkresursi atbilda politikas saistībām 
un vai Komisija ir kāpinājusi šīs palīdzības  
īstenošanu. Palāta novērtēja arī, cik efektīvi Komisija ir izmantojusi dažādus instrumen-tus, lai atbalstītu veselības aprūpes nozari, 
piemēram, budžeta atbalstu, projektus un  Pasaules fondu HIV/AIDS, tuberkulozes un  malārijas apkarošanai (Pasaules fonds).
II.
Kopumā EK finansējums veselības aprūpei  nav palielinājies proporcionāli kopējai palī-
dzībai attīstības jomā kopš 2000. gada, kaut 
gan Komisija ir paudusi apņemšanos saskaņā 
ar TAM, un Subsahāras Āfrikā ir veselības  
aprūpes krīze. Komisija piešķīra ievērojamas 
summas, lai palīdzētu sākt darbu Pasaules  
fondam, taču tā nav pievērsusi tikpat lielu  uzmanību, lai nostiprinātu veselības aiz-
sardzības sistēmas, kaut arī tai bija jābūt  
Komisijas prioritātei (sk. 8.–17. punktu).  
Komisijai pietrūka kvalificētu speciālistu  
veselības aprūpes jomā, lai nodrošinātu  visefektīvāko finansējuma izlietojumu  
(sk. 18.–20. punktu).
III.
Komisija ir kāpinājusi to atbalstu veselības aprūpei, kuru tā pārvalda pati. Kaut gan  
Pasaules fonds mobilizēja lielu finansē-jumu, tā izmaksas notika daudz lēnāk nekā 
no Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Nav  izsmeltas visas iespējas vēl labāk progno-zēt finansējuma plūsmu no visiem instru-mentiem, lai valstis varētu sekmīgāk iekļaut budžetā veselības aprūpei pieejamos resur-sus (sk. 22.–29. punktu).
7
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKOPSAVILKUMS
IV.
Komisija maz izmantoja nozares budžeta  
atbalstu veselības aprūpes nozarei, lai gan 
ar šā instrumenta palīdzību varēja ievēro-
jami uzlabot veselības aprūpes pakalpoju-
mus. Daudz plašāk tika izmantots vispārējā 
budžeta atbalsts, taču tā saikne ar veselības aprūpes nozari nav tik tieša, un Komisija to 
izmantoja ne pārāk efektīvi (sk. 32.–46. pun-
ktu). Kopumā projektu efektivitāte bija pie-
nācīga, kaut gan ilgtspēja bieži vien bija  problemātiska (sk. 47.–55. punktu). Pasau-les fonda izveidošanā Komisijai bija notei-
coša nozīme, un Fonda darbība jau ir devusi ievērojamus tiešos rezultātus, taču tā būtu bijusi vēl efektīvāka, ja Komisija būtu vairāk iesaistījusies Fonda pasākumos saņēmējās  
valstīs (sk. 56.–62. punktu).
V.
Komisija neveltīja pietiekamu uzmanību tam, 
lai nodrošinātu dažādo instrumentu vien-
laicīgu izmantošanu saskaņoti. Izvēloties  
izmantojamos instrumentus, tā varēja vairāk 
ņemt vērā stāvokli attiecīgajā valstī, īpaši  
to, vai valstī ir pienācīgi izstrādāta veselības politika. Tā kā šāda politika ir ļoti svarīga, lai 
ikviens instruments darbotos efektīvi, Komi-
sijai vairāk jāpievēršas šādas politikas izstrā-
dāšanai un jānodrošina tās veikto pasākumu 
iekļaušanās tajā (sk. 63.–72. punktu). VI.
Galvenie šajā ziņojumā ietvertie ieteikumi  Komisijai:
gatavojot desmitā EAF starpposma pār- –
skatu, apsvērt iespēju palielināt palī-
dzību veselības aprūpei, lai apliecinātu apņemšanos iesaistīties TAM sasniegšanā 
veselības aprūpes nozarē;
pārskatīt, kā tiek sadalīta tās sniegtā   –
palīdzība veselības aprūpes nozarei, lai nodrošinātu, ka palīdzību pirmām kārtām novirza politikas prioritātei, proti, veselī-bas aizsardzības sistēmu atbalstam;
nodrošināt, lai katrai pārstāvniecībai   –
būtu atbilstīga kvalifikācija veselības  
aprūpes jomā — vai nu speciālists pār-stāvniecībā, vai iespējas piesaistīt citu  
partnerorganizāciju resursus;
vairāk izmantot nozares budžeta atbal- –
stu veselības aprūpes nozarei, bet  
vispārējā budžeta atbalstu virzīt galve-
nokārt veselības aprūpes pakalpojumu  uzlabošanai;
turpināt projektu izmantošanu, īpaši   –
politikas izstrādāšanas atbalstam un  
iestāžu darbības uzlabošanai, ievadpa-sākumiem un sniedzot palīdzību naba-
dzīgākiem reģioniem; 
saņēmējās valstīs ciešāk sadarboties ar   –
Pasaules fondu;
izstrādāt skaidrākas norādes par to, kad  –
kurš instruments būtu lietojams un kā  tos vislabāk kombinēt;
veltīt vairāk pūļu, lai veicinātu pārdo- –
mātas veselības politikas izstrādāšanu  saņēmējās valstīs.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāĪpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāIEVADS
 1.  Laba veselība ir noteicošs faktors ekonomiskai izaugsmei un attīstībai, 
bet slikta veselība ir gan nabadzības cēlonis, gan sekas. Saskaņā ar 
TAM veselībai ir ierādīta galvenā vieta nabadzības samazināšanā, un starptautiskā sadarbība attīstības jomā 2000.–2015. gadā ir virzīta  
uz šiem mērķiem. Trīs no astoņiem TAM mērķiem ir tieši saistīti ar  
veselību: 4. TAM — mazināt bērnu mirstību, 5. TAM — uzlabot mātes 
veselību un 6. TAM — apkarot HIV/AIDS, malāriju un citas slimības. 
Tomēr ANO 2007. gada starpposma progresa ziņojumā par Tūkstošga-
des attīstības mērķiem
1 lasāms, ka paredzētā kavēšanās to sasniegšanā 
vissmagāk skar Subsahāras Āfriku, kā tas redzams  I pielikumā . ĀKK 
veselības aizsardzības ministri, tiekoties augstākajā līmenī 2007. gadā, pauda nopietnas bažas arī par citiem ar TAM nesaistītiem veselības aprūpes jautājumiem un par smagajām problēmām, kas šajā sakarā 
jārisina veselības aprūpes dienestiem (sk. II pielikumu ).
 2.  Komisija 2000. gadā noteica, ka nabadzības samazināšana ir visaptve-
rošs attīstības politikas mērķis2, un apņēmās atbalstīt attīstības val-
stis TAM sasniegšanā. Arī 2005. gadā parakstītajā “Eiropas konsensā 
attīstības jomā” uzsvērtas šīs prioritātes. Komisijas veselības politika 
saistībā ar nabadzības samazināšanu un TAM ir izklāstīta divos gal-
venajos dokumentos.
2000. gadā tā sāka īstenot politiku, lai paātrinātu pasākumus HIV/ a) 
AIDS, malārijas un tuberkulozes apkarošanai3. Komisija uzsvēra, ka 
tās galvenā ilgtermiņa rīcība veselības uzlabošanā, tostarp minēto 
slimību apkarošanā, ir “intensīvs atbalsts veselības aizsardzības 
sistēmu stiprināšanai, lai visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem nodro-
šinātu uzlabotu piekļuvi profilakses pasākumiem un ārstēšanai”. Taču tā uzsvēra arī, ka “ārkārtas situācija, ko pasaulē un atsevišķās 
valstīs ir izraisījušas šīs trīs slimības, nevar gaidīt, līdz uzlabosies 
veselības aizsardzības sistēmas, vienlaikus ir jāveic pasākumi arī 
ārpus tradicionālās veselības aprūpes nozares”. Tāpēc Komisija  
ierosināja jaunas partnerattiecības un ātrākus īstenošanas mehā-nismus, un ar šīs iniciatīvas palīdzību 2001. gadā tika izveidots  Pasaules fonds.1 The Millennium Development 
Goals Report 2007  [“Ziņojums par 
Tūkstošgades attīstības mērķiem 
2007. g.”], ANO, Ņujorka, 2007. 
2 Padomes un Komisijas 
2000. gada 16. novembra 
Deklarācija 13458/00 par Eiropas 
Kopienas attīstības politiku. 
3 Paātrināta rīcība, lai saistībā 
ar nabadzības samazināšanu 
apkarotu galvenās lipīgās 
slimības. Komisijas paziņojums 
Padomei un Eiropas Parlamentam, 
COM(2000) 585 galīgā redakcija, 20.9.2000. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā9
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāJa 2000. gadā politiskā iniciatīva bija virzīta uz HIV/AIDS, malārijas b) 
un tuberkulozes apkarošanu, tad 2002. gadā Komisija izstrādāja 
jaunu visaptverošu veselības politiku, lai atspoguļotu attīstības politikā iekļautos nabadzības samazināšanas mērķus
4. Tā atkārtoti 
uzsvēra, ka EK ieguldījumi veselībā ir galvenokārt jāpiešķir valstu 
programmām, un kā prioritāti izvirzīja pasākumus tādās jomās kā 
sabiedrības veselības uzlabošana, veselības aizsardzības sistēmu 
uzlabošana, nabadzīgākajiem iedzīvotājiem paredzētās veselības 
aprūpes finansēšanas sistēmas, lipīgo slimību apkarošana, kā arī reproduktīvā un seksuālā veselība un ar to saistītās tiesības.
Šīs divas politikas jomas ir bijušas Komisijas pasākumu pamatā  c) 
veselības aprūpes nozarē; 2000. gada paziņojumu atjaunināja  2004. gadā un tajā ietvēra 2007.–2011. gada posmu. Galvenā  papildu iniciatīva, kas vērsta uz veselības aprūpes sistēmu stip-rināšanu, bija 2005. gadā izstrādātā ES stratēģija, lai risinātu cil-vēkresursu krīzi veselības aprūpes nozarē attīstības valstīs.
 3.  Veselības aprūpei paredzētā EK finansējuma galvenie avoti, to novirzī-
šanas veidi un instrumenti to īstenošanai ir izklāstīti 1. tabulā .
4 Komisijas paziņojums Padomei 
un Eiropas Parlamentam 
“Veselība un nabadzības 
samazināšana attīstības valstīs”, COM(2002) 129 galīgā 
redakcija, 22.3.2002. 
Avots : ECA.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā10PĀRSKATS PAR EK SNIEGTĀ ATBALSTA VESELĪBAS APRŪPEI FINANSĒŠANAS MEHĀNISMIEM1. TABULA
Eiropas att ƯstƯbas fondiVispƗrƝjƗ budžeta 
pozƯcijas
Valstu 
programmasReƧionƗlƗs
programmasƖKK LƯdzfinansƝ-
jums NVOVeselƯbas 
aprǌpe
VispƗrƝjƗ 
budžeta atbalstsNozaru budžeta 
atbalstsPasaules 
fonds
Avoti KanƗli InstrumentiValstu programmas 
izstrƗdƗ ƖKK valstis un 
Komisija katra EAF darbƯbas laikam. 
Komisija lemj par kop Ɲjo 
finansƝjumu, un parasti 
ir izraudz Ưtas divas 
galvenƗs nozares, 
kurƗm piešƷirt palƯdzƯbu.ReƧionƗlƗs programmas 
darbojas t Ɨpat kƗ valstu 
programmas, ta þu tƗs 
aptver vair Ɨkas kƗda 
noteikta re Ƨiona valstis. 
TomƝr reƧionƗlƗs 
programmas izmantoja 
maz, lai sniegtu palƯdzƯbu veselƯbas 
aprǌpes nozarei; t Ɨs 
izmantoja vien Ưgi 
projektu finans Ɲšanai. ƖKK iekšien Ɲ veiktais 
finansƝjums ir defin Ɲts 
Kotonǌ nolƯgumƗ 
(IV pielikuma 
12. pants), tƗ ir lƯdzekƺud aƺa, kura 
piešƷirta “reƧionƗlai
darbƯbai un kuru atliek
darbƯbai, kas dod
labumu daudz Ɨmv a i
visƗmƖKK valstƯm”. Ʈpaši 2003. gada 
15. jǌlija Regula (EK) 
Nr. 1568/2003 par 
atbalstu c ƯƼƗ ar 
nabadzƯbas izrais ƯtajƗm 
slimƯbƗm (HIV/AIDS, 
malƗriju un tuberkulozi) 
jaunattƯstƯbas valst Ưs un 
2003. gada 15. j ǌlija 
Regula (EK) Nr. 
1567/2003 par 
pasƗkumiem attiec ƯbƗ 
uz reprodukt Ưvo un 
seksuƗlo veselƯbu.Padomes 1998. gada
17. jǌlija Regula (EK) 
Nr. 1658/98 par 
lƯdzfinansƝjuma
darbƯbƗm, ko kop Ɨar
Eiropas nevalstiskaj Ɨm
organizƗcijƗm( N V O )  
veic jomƗs, kurƗsi r
ieinteres Ɲtas
jaunattƯstƯbas valstis.  
1998.–2006. g. saska ƼƗ 
ar šo regulu finans Ɲja 
projektus daž ƗdƗs 
nozarƝs, tostarp 
veselƯbas aizsardz ƯbƗ.
Projekti
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā11
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāREVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
 4.  Palātas revīzijas mērķis bija noteikt, cik efektīva ir bijusi EK palīdzība kopš 
2000. gada, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumus Subsahāras 
Āfrikā saistībā ar nabadzības samazināšanu. Revīzija pievērsās četriem galvenajiem jautājumiem:
Vai resursi, ko Komisija piešķīra veselības aprūpes nozarei, atbil- a) 
stīgi atspoguļo tās politisko apņemšanos?
Vai Komisija paātrināja finansējuma piešķiršanu, lai palīdzētu  b) 
veselības aprūpes nozarei?Vai Komisija efektīvi izmantoja pieejamos instrumentus, lai uzla- c) 
botu veselības aprūpes pakalpojumus?Vai Komisija saskaņoti izmantoja visus pieejamos instrumentus, lai d) 
efektīvi veicinātu veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanu?
 5.  Lai atbildētu uz šiem jautājumiem, galvenais revīzijas darbs bija vērsts 
uz:
EK veselības aprūpes atbalsta politikai veltīto dokumentu  a) 
pārbaudi;
saistībām un maksājumiem veselības aprūpes nozarē attiecībā uz b) 
EAF, vispārējā budžeta pozīciju un Pasaules fondu;
revīzijām uz vietas Kenijā, Lesoto, Malāvijā, Mali un Svazilendā; c) 
dokumentu administratīvo pārbaudi par intervencēm veselības  d) 
aprūpes nozarē Burundijā, Kotdivuārā un Etiopijā;
aptauju visās (41) Komisijas pārstāvniecībās Subsahāras Āfrikā par e) 
EK palīdzību veselības aprūpes nozarei5. 
 6.  Revīzija notika tikai tajās Subsahāras Āfrikas valstīs, kuras saņem EAF 
finansējumu, jo tieši šajās valstīs krīze veselības aprūpes nozarē ir  
vissmagākā. Revīzijas laikā netika pārbaudīts, kā tiek izmantotas citas 
nozares, piemēram, ūdensapgāde un sanitārija, lai uzlabotu iedzīvo-
tāju veselību, ne arī tas, kā ar veselības aprūpi saistītie jautājumi tiek 
iekļauti pasākumos, ko veic citās nozarēs. Netika revidēti arī Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja ( ECHO ) veiktie pasākumi veselības 
aprūpē.5 Tā kā sadarbība ar Komisiju bija 
laba, atbildes uz aptaujas anketām 
atsūtīja 37 no 41 Komisijas 
pārstāvniecībām Subsahāras Āfrikā. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāĪpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāAPSVĒRUMI PAR RESURSU 
PIEŠĶIRŠANU UN IZMAKSĀŠANU VESELĪBAS APRŪPES NOZAREI
KOMISIJAS PIEŠĶIRTIE RESURSI VESELĪBAS 
APRŪPES NOZAREI
 7.  Šajā nodaļā ir izskatīts, vai veselības aprūpes nozarei Komisijas piešķir-
tie finanšu resursi un cilvēkresursi atspoguļo tās politiskās saistības. 
Palāta pārbaudīja Komisijas politikas paziņojumus, Eiropas Parlamenta 
noteiktos mērķus, piešķirtos resursus, kā arī iemeslus, kas pamato  
piešķirto resursu apjomu, un šā apjoma ietekmi uz rezultātu.
FINANŠU RESURSI
Komisija ir uzņēmusies nopietnas politiskas saistības 
veselības aprūpes nozarē 
 8.  Veselībai veltītajā politikas virzienā Komisija ir uzņēmusies nopietnas 
saistības veselības aprūpes nozarē. Rīcības programmā 2000. gadam politikas dokumentā “Paātrināta rīcība” tā paziņoja, ka “kopējā attīs-tības sadarbības budžetā turpmākajos piecos gados (2002.–2006. g.) piešķirs prioritāti veselības uzlabošanai, AIDS apkarošanai un demo-grāfiskajai politikai”
6. Tādējādi Progresa ziņojumā par rīcības prog-
rammu 2003. gadā7 bija minēts mērķis piešķirt veselības aprūpei 15 % 
no devītajā EAF paredzētās palīdzības. Veselības aprūpes un naba-dzības samazināšanas politikai veltītajā dokumentā, kas izstrādāts  
2002. gadā, ir uzsvērts, ka starptautiskajai sabiedrībai jāveltī daudz 
lielākas pūles, lai atbalstītu veselības aprūpes nozari, un ka EK šajā 
jomā ir liela nozīme.
 9.  Lai apliecinātu, ka EK atbalstam TAM saistībā ar veselību un izglītību 
ir piešķirta prioritāte, Eiropas Parlaments budžeta piezīmēs ieviesa 
īpašu mērķmaksājumu no budžeta visām attīstības sadarbības jomām, 
tostarp ĀKK valstīm: “Tā kā sadarbības attīstības jomā mērķis saskaņā 
ar šo budžeta pozīciju pirmām kārtām ir sasniegt TAM, (..) vismaz  20 % no gada kopējām saistībām tiks piešķirtas pasākumiem veselī-bas aprūpes pamatpakalpojumu un izglītības nozarēs.”
8 2006. gadā 
Komisija oficiāli apņēmās piešķirt prioritāti šīm nozarēm tajās valstu 
programmās, uz kurām attiecas jaunais attīstības sadarbības instru-
ments, un sasniegt paredzētos 20 %9, ņemot vērā šīm nozarēm pare-
dzēto budžeta atbalstu. Šādu pieeju ir grūti īstenot EAF kontekstā, 
kurā atšķirībā no instrumenta sadarbībai attīstības jomā lielāko daļu budžeta atbalsta sniedz kā vispārējā budžeta atbalstu, un nav vispār-
atzītas metodes, kā palīdzību attiecināt uz atsevišķām nozarēm. Kaut 
gan Komisija neuzņēmās līdzīgas saistības attiecībā uz EAF, Parla-
ments tomēr uzskata, ka Komisijas saistības “ir jāattiecina uz visiem 
Eiropas attīstības politikas izdevumiem, arī uz EAF, lai nodrošinātu konsekvenci”
10. 6 Rīcības programma “Paātrināta 
rīcība, lai saistībā ar nabadzības 
samazināšanu apkarotu HIV/
AIDS, malāriju un tuberkulozi” 
[Programme for Action: 
Accelerated Action on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis in the 
context of poverty reduction ] 
COM(2001) 96 galīgā redakcija, 
21.2.2001. 
7 Aktualizēta EK rīcības programma 
“Paātrināta rīcība, lai saistībā ar nabadzības samazināšanu apkarotu 
HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi” 
[Update on EC Programme 
for Action: Accelerated Action on 
HIV/AIDS, malaria and tuberculosis 
in the context of poverty reduction ], 
COM(2003) 93 galīgā redakcija 26.2.2003. 
8 Vispārējais Eiropas Savienības 
budžets 2004. finanšu gadam 
(OV C 105, 30.4.2004, 1169. lpp.). 
9 Komisijas paziņojums Eiropas 
Parlamentam attiecībā uz Padomes 
kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas 
Parlamenta un Padomes regulas, 
ar ko izveido attīstības sadarbības 
finansēšanas instrumentu, pieņemšanu. Pielikums par 
attīstības sadarbības instrumenta 
5. pantu, COM(2006) 628 galīgā 
redakcija, 24.10.2006. 
10 Eiropas Parlamenta 
ziņojums par desmitā Eiropas 
Attīstības fonda programmas 
īstenošanu. A6-0042/2008, 
2008. gada februāris. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā13
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKomisijas kopējais finansējums veselības aprūpes nozarei 
ir mazāks nekā politiskās saistības un noteiktais etalons, kaut 
gan atbalsts jaunajam Pasaules fondam ir bijis ievērojams
 10.  Kā redzams 2. tabulā , devītajā EAF noteiktā palīdzība, ko tieši piešķīra11 
veselības aprūpes nozarei Subsahāras Āfrikā, bija 5,5 % no EAF kopē-
jām saistībām, kas ir daudz mazāk nekā mērķis — 15 % (sk. 8. punktu), 
bet vairāk nekā finansējums saskaņā ar astoto EAF — 4,4 %. Palielinā-
jumu veidoja nozīmīgs finansējums ĀKK iekšējām darbībām veselības aprūpes nozarē, galvenokārt kā iemaksas Pasaules fondā.
EAF SAISTĪBAS VESELĪBAS APRŪPES NOZARĒ SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ 
SASKAŅĀ AR 8. UN 9. EAF, IZTEIKTAS PROCENTOS NO KOPĒJĀM EAF SAISTĪBĀM MILJONOS EUR 31.12.2007. 
8. EAF 9. EAF
EAF kopējās saistības 9 787,0 13 930,7
Veselības aprūpes nozarei 
sniegtais atbalsta veidsEAF saistības 
veselības 
aprūpē % no 
kopējām EAF 
saistībāmEAF saistības 
veselības 
aprūpē % no 
kopējām EAF 
saistībām
Veselības aprūpe valstu 
programmās369,3 3,8% 351,2 2,5%
Veselības aprūpe 
reģionālajās programmās13,1 0,1% 19,7 0,1%
Veselības aprūpe ĀKK 
valstu iekšienē ﬁ  nansētajos 
pasākumos47,6 0,5% 399,7 2,9%
Kopā 430,0 4,4% 770,6 5,5%2. TABULA
 11.  Kā redzams 3. tabulā , tiešās saistības veselības aprūpes nozarei valstu 
programmās Subsahāras Āfrikā bija pavisam nelielas salīdzinājumā 
ar Eiropas Parlamenta noteikto mērķi (sk. 9. punktu): astotajā EAF tās 
bija 5,1 %, devītajā EAF — 3,6 %, bet desmitajā EAF ir paredzēts, ka 
šai nozarei piešķirs 3,5 % no valstu programmām atvēlētā finansē-juma, kaut gan saskaņā ar Komisijas politiku valstu programmas bija 
galvenais līdzeklis, lai sniegtu palīdzību veselības aprūpes nozarei  
(sk. 2. punktu). Nelielās saistības veselības aprūpē nekompensēja ar 
lielāku saistību uzņemšanos izglītībā — saistības abās šajās jomās  
samazinājās no 7,5 % astotajā EAF līdz 6,2 % devītajā EAF, un ir pare-
dzēts, ka tās paliks šajā līmenī arī desmitajā EAF.11 Atskaitot vispārējā budžeta 
atbalstu (sk. 12. punktu). 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā14
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 12.  Novērtējot Komisijas atbalstu veselības aprūpei Subsahāras Āfrikā, jāņem 
vērā ne tikai tiešais finansējums, bet arī vispārējā budžeta atbalsts, kaut gan praktiski to ir ļoti grūti izteikt skaitļos.
Septītajam un astotajam EAF Komisija piešķīra 3 240 miljonus  a) 
EUR programmām, kuras finansētas no budžeta atbalsta. Līdz  
2000. gadam ar programmām saistītos līdzfinansējuma fondus tieši 
piešķīra valstu veselības aprūpes un izglītības budžetiem — no 1990. līdz 1999. gadam veselības aprūpes nozarei piešķīra apmēram 
800 miljonus EUR (80 miljonus EUR gadā, 35 % līdzfinansējums).
Devītajam EAF vispārējā budžeta atbalsta saistības bija apmē- b) 
ram 2 000 miljoni EUR, taču līdzekļi vairs nebija īpaši iezīmēti  
atsevišķām nozarēm. Kaut arī nav iespējams noteikt, cik lielu  finansējumu atvēlēja veselības aprūpes nozarei, tiek lēsts, ka tas 
bija mazāks nekā divos iepriekšējos EAF. Ja pieņem, ka veselības 
aprūpei valstis izmanto saņemto vispārējā budžeta atbalstu tādā 
pašā proporcijā kā attiecīgo nozaru budžetu, tad tas nozīmē, ka 
apmēram 200 miljonus EUR izlietoja veselībai (33 miljonus EUR  gadā), jo Subsahāras Āfrikā veselības aprūpes budžets ir 9–10 % no 
kopējā valsts budžeta. Tas ir daudz mazāk nekā Komisijas iepriekš 
paredzētie 35 % veselības aprūpei. Turklāt, kā redzams Starp-
tautiskā Valūtas fonda 2007. gadā sagatavotajā novērtējumā par 
budžeta atbalstu Subsahāras Āfrikai, valstis vidēji ietaupa līdz  
pat 70 % no šādas palīdzības, lai samazinātu budžeta deficītu
12. 
Tas nozīmē, ka devītā EAF sniegtais vispārējā budžeta atbalsts, ko izmantoja valstu veselības aprūpes budžetiem, bija krietni mazāks 
par 200 miljoniem EUR.
Desmitajā EAF vispārējā budžeta atbalsts ir plānots apmēram  c) 
3 300 miljoni EUR. Kaut gan tas ir vairāk nekā devītajā EAF, diez 
vai veselības aprūpei novirzīs tik daudz līdzekļu kā saskaņā ar  septīto un astoto EAF.EAF SAISTĪBAS VESELĪBAS APRŪPES NOZARĒ SASKAŅĀ AR 8. UN 9. EAF, 
IZTEIKTAS PROCENTOS NO KOPĒJĀM EAF VALSTU PROGRAMMĀM SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ MILJONOS EUR 31.12.2007.
8. EAF 9. EAF
EAF valstu programmas kopā 7 268,6 9 793,8
Veselības aprūpe valstu programmās 369,3 5,1 % 351,2 3,6%Izglītība valstu programmās 175,5 2,4 % 255,8 2,6%Veselības aprūpe un izglītība EAF 
valstu programmās kopā544,8 7,5 % 607 6,2 %3. TABULA
12 “The IMF and Aid to Sub-Saharan 
Africa ” [“SVF un palīdzība 
Subsahāras Āfrikai”]. SVF 
Neatkarīgais novērtējumu 
birojs, 2007. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā15
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 13.  Vēl viens veselības aprūpes atbalstam paredzēts finansējuma avots ir 
vispārējā budžeta pozīcijas (sk. 1. tabulu ). Šis finansējums ievēro-
jami palielinājās no 2003. līdz 2006. gadam un gadā sasniedza vidēji 109 miljonus EUR, no tiem trešo daļu tieši piešķīra Subsahāras Āfri-
kai. Tas ir daudz vairāk salīdzinājumā ar 1997.–2002. gadu, kad gadā 
šim mērķim piešķīra 22 miljonus EUR, taču 2007.–2013. g. budžets ir 
samazinājies līdz 84 miljoniem EUR gadā.
 14.  Kaut gan ir ļoti grūti izskaitļot precīzu summu un tā kā ir jāatzīst, ka pie-
ejai, kas balstīta tikai uz ieguldījumiem, ir ierobežojumi, saskaņā ar 
Palātas veikto analīzi devītajā EAF veselības aprūpes nozarei Subsahā-ras Āfrikā varētu būt piešķirti aptuveni 1 100–1 200 miljoni EUR, ieskai-tot vispārējā budžeta atbalstu un finansējumu no vispārējā budžeta 
pozīcijām. Saskaņā ar aplēsēm tas ir līdz pat 30 % pieaugums absolūtā 
izteiksmē, salīdzinot ar periodu, uz kuru attiecas astotais EAF. Lai gan 
devītajā EAF, salīdzinot ar astoto EAF, kopējās saistības ir par 40 % lielākas, ir samazinājies tā finansējuma procentuālais īpatsvars, kuru 
EK piešķir veselības aprūpes nozarei Subsahāras Āfrikā. Kaut arī pie-
šķirtais finansējums desmitajā EAF ir par 60 % lielāks salīdzinājumā ar 
devīto EAF, finansējuma summa veselības aprūpei Subsahāras Āfrikā 
tiek vērtēta aptuveni tāda pati kā devītajā EAF. Nelielais finansējums, 
ko piešķir valstu programmām tiešām intervencēm veselības aprūpes 
nozarē Subsahāras Āfrikā no valstu programmās atvēlētajiem līdzek-ļiem, krasi atšķiras no EK asignējumiem Āzijas valstīm, kur 14 % no 
indikatīvās daudzgadu programmas 2007.–2010. g. piešķīra veselības 
aprūpes pamatpakalpojumiem, kaut gan Āzijas valstis bija ievērojami 
pavirzījušās uz priekšu, lai tuvotos TAM veselības aprūpes nozarē.
Starptautiskā palīdzība veselības aizsardzības sistēmu 
nostiprināšanai nav pietiekama
 15.  Sākot ar devīto EAF, Komisija un ES dalībvalstis centās atbilstīgi sadalīt 
pienākumus atkarībā no laika gaitā iegūtās pieredzes un zināšanām un salīdzinošajām priekšrocībām. Kaut gan pienākumu sadalīšana starp līdzekļu devējiem liecina par pareizu pārvaldību, tomēr tā nenodro-šina, ka Subsahāras Āfrikas valstīm piešķir pienācīgus resursus, lai  to veselības aizsardzības sistēmas sasniegtu minimālo līmeni un lai tās tuvotos TAM veselības aprūpes nozarē. Komisijas, ES dalībvalstu 
un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) veiktie pētījumi ir notei-
kuši galvenos jautājumus, kas starptautiskajai sabiedrībai ir jārisina saistībā ar veselības aprūpes finansējuma vispārējo līmeni un sadalī-
šanu (sk. 1. izcēlumu). Tik liela līdzekļu devēja kā Komisija
13 relatīva 
nepiedalīšanās ir veicinājusi šīs nepilnības, un Eiropas Parlaments  
uzskata, ka pienākumu sadalīšana nav pamatots iemesls, lai Komisija 
neuzņemtos vadošo lomu veselības aprūpes nozarē14. 13 Eiropas Komisija līdz ar Franciju, 
Apvienoto Karalisti, ASV un 
Pasaules banku ir viens no pieciem 
lielākajiem līdzekļu devējiem Subsahāras Āfrikai. 
14 Eiropas Parlamenta 
2007. gada 24. aprīļa rezolūcija 
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma 
par 6., 7., 8. un 9. Eiropas Attīstības 
fonda 2005. finanšu gada budžeta 
izpildes apstiprināšanu, 29. pants. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā1616
1. IZCĒLUMS
Gan ES dalībvalstu, gan Komisijas veselības nozares eksperti 2006. gadā secināja, ka veselības nozarei piešķirtā daļa 
(6,6 %) no ES sniegtā ārējā atbalsta to valstu attīstībai, kuras neietilpst ES, nav pietiekama un ka ES palīdzība neatbilst valstu vajadzībām šajā nozarē. 
Attīstības ģenerāldirektorāts ir aplēsis: ja 32 Subsahāras Āfrikas valstis sniegtu minimālus veselības aprūpes pakal-
pojumus
16, tām būtu ﬁ  nansējuma iztrūkums 9767 miljonu EUR apmērā pat tad, ja tās būtu sasniegušas mērķi, kuru 
noteica Āfrikas valstu vadītāju augstākā līmeņa tikšanās laikā 2001. gadā Abudžā, proti, 15 % no valsts budžeta atvēlēt veselības aprūpei.
PVO pētījumā par palīdzību veselības aprūpes nozarei ir norādīts, ka līdzekļu devēji ir atstājuši novārtā daudzas valstis 
un ka nav skaidri noteiktas atbilsmes starp veselības aprūpes stāvokli valstī un saņemto palīdzību. Vairāk palīdzības 
saņem tās valstis, kurās ir liela HIV/AIDS izplatība, pat tad, ja vispārējais veselības aprūpes stāvoklis citās valstīs ir 
tikpat slikts vai vēl sliktāks
17.GALVENIE JAUTĀJUMI SAISTĪBĀ AR VESELĪBAS APRŪPES FINANSĒJUMA 
VISPĀRĒJO LĪMENI UN SADALĪŠANU 16.  ES 2007. gadā pieņemtajā rīcības kodeksā attiecībā uz darba papildinā-
mību un darba dalīšanu attīstības politikā15 ir uzsvērts, ka ir jārisina 
to valstu problēmas, kuras ir atstājuši novārtā līdzekļu devēji, jo tās bieži vien ir nestabilas valstis, kas pārdzīvojušas krīzi. Gan 2000. gada, 
gan 2005. gada attīstības politikas dokumentos ir atzīmēta Eiropas 
Komisijas salīdzinoši izdevīgā situācija, kuru tā varētu izmantot šajās 
valstīs. Tam ir divi iemesli: šajās valstīs Eiropas Komisija ir vairāk pār-
stāvēta nekā dalībvalstis, un tai ir liela loma rehabilitācijas un attīstī-
bas atbalstīšanā pēc ĢD ECHO  vadītajiem glābšanas pasākumiem. Tā kā 
nozīmīga ĢD ECHO  darbības daļa ir saistīta ar veselības aprūpi, ir īpaši 
nepieciešams nodrošināt pēcpārbaudi pasākumiem šajā nozarē. Tikai nedaudzās no šīm valstīm veselības aprūpe bija galvenais finansējuma saņēmējs saskaņā ar desmito EAF (Angolā, Burundi, Kotdivuārā, Kongo 
Demokrātiskajā Republikā, Libērijā un Zimbabvē).
 17.  Relatīvi lielais Komisijas finansējums tieši ar slimību apkarošanu saistī-
tajos pasākumos salīdzinājumā ar finansējumu veselības aizsardzības sistēmām (sk. 10. punktu) liecina, ka 2000.–2005. gadā Komisija ir vel-tījusi ievērojamas pūles, lai izstrādātu un ieviestu darbības program-mas saskaņā ar politisko iniciatīvu HIV/AIDS, malārijas un tuberkulozes apkarošanai. Taču tā pievērsa mazāk uzmanības plašākas veselības  politikas īstenošanai. Komisijas sniegtās palīdzības samazināšanās  valstu programmām kopš 2000. gada (sk. 11. punktu) liecina par pla-šāku starptautiskās sabiedrības tendenci pievērsties pasākumiem, kas vērsti uz konkrētu slimību apkarošanu, tajā pašā laikā mazāk uzma-
16 Saskaņā ar 2001. gadā veikto Komisijas pētījumu par makroekonomiku un veselības aprūpi ir nepieciešami 30 USD uz vienu 
cilvēku gadā, lai sniegtu pavisam minimālus veselības aprūpes pakalpojumus. Tajos nav ietverti tādi svarīgi pakalpojumi kā 
ģimenes plānošana, plaša spektra slimnīcas un neatliekamā palīdzība. 
17 Saskaņā ar PVO pētījumā izmantoto klasifikāciju līdzekļu devēji ir atstājuši novārtā šādas Subsahāras Āfrikas valstis: 
Centrālāfrikas Republiku, Kotdivuāru, Kongo Demokrātisko Republiku, Etiopiju, Nigēriju, Sudānu, Togo un Zimbabvi.15 Eiropas Savienības Padomes 
piezīme 9558/07, Brisele, 
2007. gada 15. maijs. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā1717
PALĀTAS VEIKTĀS REVĪZIJAS LAIKĀ KONSTATĒTĀS PERSONĀLA PROBLĒMAS2. IZCĒLUMS
Burundi pārstāvniecībā nav neviena darbinieka, kam būtu kvaliﬁ  kācija veselības aprūpes jomā, kaut gan veselības 
aprūpe ir nozīmīga nozare saskaņā ar devīto EAF, bet saskaņā ar desmito EAF — nozare, kurai pievērsta galvenā uzmanība. Kopš 2006. gada augusta, kad Kenijas pārstāvniecībā beidza darbu dalībvalsts eksperts norīkojumā, pār-stāvniecība nevarēja atrast viņam aizstājēju, jo nebija brīvas amata vietas. Pārstāvniecībā Svazilendā strādāja viens ierēdnis, kurš bija beidzis attiecīgu mācību programmu, taču viņš darbojās arī citās nozarēs, jo saskaņā ar devīto EAF 
veselības aprūpe nebija galvenā nozare šajā valstī.nības veltījot veselības aizsardzības sistēmu stabilizēšanai18. Palā-
tas veiktajā Subsahāras Āfrikā darbojošos Komisijas pārstāvniecību 
aptaujā 23 no 27 pārstāvniecībām uzskatīja, ka pārāk liela finansējuma daļa tiek virzīta konkrētu slimību apkarošanai. Palāta konstatēja, ka 
Etiopijā un Mali, lai gan šajās valstīs ir relatīvi zema HIV izplatība
19, 
HIV/AIDS apkarošanai saņemtā ārējā palīdzība bija lielāka nekā viss 
valsts veselības aprūpes budžets. ANO Attīstības programmas ( UNDP ) 
2007. gadā sagatavotajā TAM vidusposma pārskatā ir uzsvērts, ka  
vājas veselības aizsardzības sistēmas ir nopietns šķērslis šo mērķu  sasniegšanai.
CILVĒKRESURSI
Komisijai pietrūkst atbilstīgas kvalifikācijas speciālistu veselības aprūpes jomā
 18.  Kaut gan Komisija pati 2004. gadā atzina, ka tai trūkst atbilstīgas kva-
lifikācijas speciālistu veselības aprūpes jomā un ka tāpēc tās finan-
sējums šai nozarei ir ierobežots20, Palāta konstatēja, ka šī problēma 
vēl arvien pastāv un ka cilvēkresursu stratēģija tās risināšanai nav  
izstrādāta. No tām 37 pārstāvniecībām Subsahāras Āfrikā, kuras pie-
dalījās Palātas aptaujā, 13 pārstāvniecībās kopā ir 18 darbinieki, kam ir augstākā izglītība veselības aprūpes jomā
21. Tikai četri no tiem ir 
pastāvīgi ierēdņi, un no tiem tikai viens ierēdnis pilnībā strādā šajā 
jomā22. Veicot revīziju uz vietas, Palāta konstatēja vairākas problēmas 
(sk. 2. izcēlumu). Ne tikai tām pārstāvniecībām, kas atrodas valstīs, 
kurās veselības aprūpe ir galvenais EAF finansējuma saņēmējs, ir  būtiski, lai tajās strādātu darbinieki ar atbilstīgu kvalifikāciju veselības 
aprūpes jomā; arī citām pārstāvniecībām ir svarīga šāda kvalifikācija, 
lai varētu:
pārvaldīt ar veselības aprūpi saistītos aspektus vispārējā budžeta a) 
atbalsta programmās;
atbalstīt un uzraudzīt Pasaules fonda darbības attiecīgajā valstī; b) 
labāk pārraudzīt veselības aprūpei paredzēto vispārējā budžeta c) 
posteni un iekšējos ĀKK projektus;
nodrošināt ar HIV/AIDS apkarošanu saistīto jautājumu iekļaušanu d) 
visās Eiropas Komisijas darbībās.18 Tostarp ASV prezidenta 
operatīvās rīcības plāns AIDS 
izplatības samazināšanai ( PEPFAR ) 
sāka darboties 2003. gadā, un saskaņā ar to tika piešķirti 
15 miljardi USD piecu gadu 
periodā HIV/AIDS apkarošanai 
15 mērķa valstīs, no tām 12 valstis 
(tostarp Dienvidāfrikas Republika) atrodas Subsahāras Āfrikā. 
19 Saskaņā ar 2005. gadā veikto 
demogrāfijas un veselības 
apsekojumu HIV izplatība Etiopijā 
ir 1,4 %, bet Mali — 1,9 %. 
20 Otrais progresa ziņojums 
par EK Rīcības programmu, 
SEC(2004) 1326 galīgā redakcija, 
26.10.2004. 
21 Četri pastāvīgi ierēdņi, pieci 
vietējie darbinieki, septiņi līgumdarbinieki un divi jaunākie 
eksperti. 
22 Papildus veselības aprūpes jomā 
strādāja arī pieci vietējie darbinieki (visi pilna laika darbinieki), septiņi 
līgumdarbinieki (trīs pilna laika un 
četri nepilna laika darbinieki) un 
divi jaunākie eksperti (abi nepilna 
laika darbinieki). 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā18
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 19.  Komisijas centrālajiem dienestiem nav pietiekamas kvalifikācijas, lai 
sniegtu pienācīgu atbalstu pārstāvniecībām Subsahāras Āfrikā. Attīs-
tības ģenerāldirektorātā trīs ierēdņi (tikai vienam ir izglītība veselības aprūpē) un trīs valstu/daudzpusējie eksperti norīkojumā strādā ar  
visiem jautājumiem, kas saistīti ar veselības politiku attīstības valstīs, 
un programmām ĀKK valstīs. EiropeAid  sadarbības birojā strādā tikai 
divi šīs jomas profesionāļi, kuru pienākums ir sniegt atbalstu 41 pār-stāvniecībai Subsahāras Āfrikā. 
 20.  Nesen Komisija veiksmīgi īstenoja pasākumu, lai risinātu problēmas, 
kas saistītas ar kvalificētu darbinieku trūkumu pārstāvniecību līmenī, proti, tā iecēla reģionālo padomnieku ar HIV/AIDS saistītajos jautāju-mos Āfrikas dienvidos, kurš darbosies pārstāvniecībā Pretorijā, taču tas ir atsevišķs gadījums. Ir iespējams pastiprināt pārstāvniecību sadar-bību pēckonflikta valstīs ar ĢD ECHO  reģionālajiem padomniekiem  
veselības aprūpes jautājumos. Dažas pārstāvniecības ir mēģinājušas saņemt kvalificētu speciālistu palīdzību no citiem līdzekļu devējiem, 
tostarp dalībvalstīm, taču šāda sadarbība vēl arvien ir ierobežota un 
parasti arī nav oficiāli noformēta, tāpēc Komisijas izsniegtās pilnva-
ras dalībvalstīm nav pienācīgi definētas un nenodrošina Komisijas  
atbildību.
CIK ĀTRI VESELĪBAS APRŪPES NOZARE 
SAŅEM EK FINANSĒJUMU
 21.  Kopš 2000. gada Komisijas veselības politikas svarīgs aspekts ir bijusi 
apņemšanās paātrināt palīdzību šai nozarei, īpaši saistībā ar naba-
dzības izraisīto slimību apkarošanu (sk. 2. punktu). Arī finansējuma prognozējamība ir kļuvusi par galveno faktoru, ja saņēmējām valstīm 
ir jāuzlabo budžeta procedūras un ārējā atbalsta īstenošana. Šajā  iedaļā ir aplūkota dažādu instrumentu izmaksu proporcija un kon-statēti faktori, kas ietekmē šo ātrumu un prognozējamību.
EAF ĪSTENOTIE PASĀKUMI VESELĪBAS APRŪPES NOZARĒ
Saskaņā ar devīto EAF palīdzība veselības aprūpes nozarei ir paātrinājusies
 22.  Salīdzinot ar astoto EAF, devītā EAF pasākumu īstenošana veselī-
bas aprūpes nozarē Subsahāras Āfrikā ir ievērojami paātrinājusies  
(sk. 4. tabulu ). Galvenais izskaidrojums izmaksu paātrināšanai ir  
decentralizācija. Saskaņā ar Palātas veikto aptauju 77 % pārstāvniecību 
uzskata, ka decentralizācija ir paātrinājusi EAF projektu īstenošanu.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā19
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 23.  Tā kā Komisija piešķir līdzekļus uzreiz visam periodam, kas noteikts valsts 
stratēģijas dokumentā, to var izmantot par pamatu finansējuma prog-
nozēšanai. Tomēr Palāta konstatēja, ka, neskatoties uz decentralizā-
ciju, ir jāpiemēro sarežģītas procedūras, lai nodrošinātu vajadzīgos 
resursus (celtniecību, pakalpojumus, piegādes) un apstiprinātu un  īstenotu darba programmas, un tas samazina gan finansējuma plūsmas 
ātrumu, gan prognozējamību tiem pasākumiem veselības aprūpes  
nozarē, kurus veic saskaņā ar EAF.
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS
Komisija ātri veic izmaksas, taču grūtības sagādā prognozējamība
 24.  Gan astotajā, gan devītajā EAF vispārējā budžeta atbalsts bija ātri izmak-
sāts finanšu instruments (sk. 5. tabulu ). Programmas parasti izstrādā 
trim gadiem, bet provizoriskos piešķīrumus valsts stratēģijas doku-
mentos nosaka sešiem gadiem, tādējādi tos ir iespējams prognozēt.4. TABULA
CIK PROCENTU NO EAF FINANSĒTAJIEM VESELĪBAS APRŪPES PASĀKUMIEM 
SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ TIKA IZMAKSĀTI 8. EAF UN 9. EAF PIRMAJOS PIECOS GADOS
EAF saistības veselības aprūpē, kas izmaksātas EAF pirmajos piecos 
gados (procentos kopā)
8. EAF 9. EAF1
1. gads 0 % 0 %2. gads 1 % 3 %3. gads 3 % 13 %4. gads 8 % 25 %5. gads 18 % 39 %
1 Izņemot pārskaitījumus Pasaules fondam (sk. 26. punktu).
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA SAISTĪBAS, 
KAS IZMAKSĀTAS 8. EAF UN 9. EAF PIRMAJOS PIECOS GADOS
Vispārējā budžeta atbalsta saistības, kas izmaksātas 
8. EAF un 9. EAF pirmajos piecos gados (procentos kopā) 
8. EAF 9. EAF
1. gads 12 % 5 %2. gads 22 % 18 %3. gads 31 % 38 %4. gads 55 % 57 %5. gads 71 % 74 %5. TABULA
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā2020
 25.  Tomēr Palāta konstatēja, ka ātrumu un prognozējamību samazina šādi 
faktori:
valstīs, kuras iesniedz atbilstīgus maksājumu pieprasījumus (piem., a) 
Burundi, Kenija, Mali), kavēšanās rodas galvenokārt tāpēc, ka ir 
problēmas savākt datus rezultatīvajiem rādītājiem;dažas valstis zaudē tiesības saņemt vispārējā budžeta atbalstu,  b) 
tāpēc to uz laiku aptur, un samazinās pieejamais atbalsts veselības aprūpes budžetiem. Šādi gadījumi bija četrās no sešām valstīm, kurās Palāta veica revīziju uz vietas un dokumentu administra-tīvo pārbaudi (Etiopija, Kenija, Lesoto, Malāvija), kaut gan Palāta konstatēja, ka Etiopijā starptautiskā sabiedrība ir atradusi efek-tīvu alternatīvu mehānismu, lai nodrošinātu nepārtrauktu finan-sējuma plūsmu veselības aprūpes un citām nozīmīgām nozarēm (sk. 3. izcēlumu). Nozares budžeta atbalsta izmantošanai līdztekus vispārējā budžeta atbalsta izmantošanai ir tāda priekšrocība, ka dažos gadījumos pirmo var izmantot tad, kad vispārējā budžeta atbalsts ir apturēts.
PASAULES FONDS
Pasaules fonds ir izmaksājis lielas summas, 
taču izmaksu temps ir bijis lēnāks nekā EAF
 26.  Viens no Pasaules fonda izveidošanas mērķiem bija radīt ātrāku izmaksu 
mehānismu (sk. 2. punktu). Komisijas iemaksas Pasaules fondā, kuras 
sākās devītā EAF laikā, ir paātrinājušas Komisijas izmaksas vispārējām 
EAF saistībām veselības aprūpes nozarē (sk. 6. tabulu ), taču izmaksas 
Pasaules fondam ir tikai pirmais solis šīs palīdzības novadīšanā līdz gala saņēmējiem.
3. IZCĒLUMS
Vispārējā budžeta atbalstu Etiopijai apturēja 2005. gadā valstī valdošās politiskās situācijas dēļ. Tomēr, lai nodrošinātu 
ārējā atbalsta nepārtrauktību galvenajiem pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes jomā, starptautiskā sabiedrība 
izveidoja jaunu daudznozaru programmu pamatpakalpojumu nodrošināšanai un sniedza atbalstu tieši reģionālajām 
iestādēm. Šāda pieeja ir veids, kā samazināt risku, ka ilgtermiņa centienus uzlabot veselības aprūpes pakalpojumus 
pārtrauc vispārējā budžeta atbalsta apturēšana.BUDŽETA ATBALSTS ETIOPIJAI
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā21
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāPASAULES FONDA IZMAKSĀTĀ FINANSĒJUMA IETEKME 
UZ EAF VESELĪBAS APRŪPES SAISTĪBU IZMAKSU LĪMENI
EAF saistības veselības aprūpē, 
kas izmaksātas EAF pirmajos piecos gados (procentos kopā)
8. EAF9. EAF 9. EAF
(atskaitot 
Pasaules fondu)(ietverot 
Pasaules fondu)
1. gads 0 % 0 % 22 %2. gads 1 % 3 % 24 %3. gads 3 % 13 % 31 %4. gads 8 % 25 % 46 %5. gads 18 % 39 % 55 %6. TABULA
 27.  Attiecībā uz kopējā apjoma palielināšanu tām izmaksām, kas paredzē-
tas HIV/AIDS, malārijas un tuberkulozes apkarošanai, Pasaules fonds 
ir darbojies efektīvi — tā izmaksas Subsahāras Āfrikā sasniedza  2 931 miljonus USD no 2002. līdz 2007. gadam. Tomēr, kā redzams  
7. tabulā , temps, kādā Pasaules fonds veic izmaksas Subsahāras Āfrikā, 
atpaliek no EAF izmaksām veselības aprūpes nozarē. Par pirmo dotā-
ciju piešķiršanas posmu, kas sākās 2002. gadā, piecu gadu īstenošanas 
perioda beigās bija izmaksāti tikai 73 % no atvēlētā budžeta. Palātas 
veiktajā analīzē tika konstatēts, ka nav vērojami uzlabojumi Pasaules 
fonda turpmākajos gados apstiprināto dotāciju piešķiršanas tempā.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā22
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 28.  Līdztekus Pasaules fonda gluži pamatotajai praksei piešķirt finansējumu 
atkarībā no rādītājiem — tas nozīmē, ka samazinās izmaksas mazāk efektīvajām dotācijām, — divi citi faktori nelabvēlīgi ietekmē izmaksu tempu, proti:
dažu Pasaules fonda atbalsta saņēmēju grūtības izveidot finanšu, a) 
iepirkuma un uzraudzības sistēmas, kas atbilst Fonda pieprasīta-
jam standartam, un grūtības ātri izmaksāt finansējumu; 
tādu jaunu finansējuma avotu kā b) PEPFAR  ieplūšana valstīs laikā, 
kad tiek īstenotas Pasaules fonda dotācijas, un tas ir samazinājis 
šo valstu spēju apgūt līdzekļus.
 29.  Atšķirībā no EAF Pasaules fonda dotācijas apstiprina gada finansēša-
nas posmam. Valstīm nav ziņu, vai viņu finansēšanas pieteikumi tiks 
apstiprināti un par cik lielu summu. Tādējādi pirmajos sešos Pasaules 
fonda darbības gados apstiprināja tikai 39 % no iesniegtajiem dotāciju pieteikumiem. 7. TABULA
PASAULES FONDA UN EAF IZMAKSĀTO LĪDZEKĻU KUMULĒTĀ 
PROCENTUĀLĀ ĪPATSVARA SALĪDZINĀJUMS
Pasaules fondsEAF pasākumi veselības 
aprūpes nozarē
1. gads 2 % 1 %2. gads 13% 25%3. gads 26 % 36 %
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā23
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 30.  Palāta pārbaudīja trīs galvenos instrumentus, kas tika izmantoti, lai uzla-
botu veselības aprūpes pakalpojumus: budžeta atbalstu, projektus un 
Pasaules fondu. Šajā iedaļā ir aplūkots gan tas, cik labi Komisija tos pārvaldīja, gan tas, cik tie bija efektīvi un cik saskaņoti Komisija ir  
izmantojusi šos instrumentus kopumā. Pārskats par darbībām Palātas 
apmeklētajās piecās valstīs ir sniegts III pielikumā .
BUDŽETA ATBALSTS
KĀ KOMISIJA ĪSTENOJA BUDŽETA ATBALSTU 
Budžeta atbalsts potenciāli var būt galvenais pasākums 
veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanā
 31.  Budžeta atbalsts potenciāli var būt galvenais pasākums veselības aprūpes 
pakalpojumu uzlabošanā, jo tas palielina valstu valdībām pieejamo 
finansējumu, kuru iespējams iekļaut veselības aprūpes budžetā, tādē-
jādi ļaujot tām pilnveidot pakalpojumus, kas ir priekšnoteikums TAM 
sasniegšanai. Turklāt tas var nostiprināt politisko un administratīvo 
sistēmu ar politiskā dialoga un tehniskā atbalsta palīdzību. Komisija, kura ir viena no lielākajām budžeta atbalsta sniedzējām, to definē kā 
“ārējas finansēšanas aģentūras finanšu resursu pārskaitīšanu partner-
valsts kasē, ja valsts ir ievērojusi maksājuma nosacījumus, par kuriem 
ir panākta vienošanās”
23. Kaut gan dokumentā budžeta atbalsts ir  
klasificēts kā vispārējā budžeta atbalsts un nozaru budžeta atbalsts, 
praksē šis dalījums nav tik skaidrs.
  “Budžeta atbalstu shematiski vislabāk var attēlot kā spektru. Vienā tā malā 
ir vispārējā budžeta atbalsts, kas ietver dialogu par makroekonomikas un starpnozaru jautājumiem un ar tiem saistītajiem nosacījumiem.  Pretējā malā ir nozaru budžeta atbalsts, kas virzīts vienīgi uz tiem  
jautājumiem, kas specifiski kādai nozarei. Starp tiem abiem meklējams vispārējā budžeta atbalsts ar nozarei raksturīgajiem nosacījumiem un 
dialogu un tās nozares budžeta atbalsta darbības, kurās ietverti daži 
makroekonomikas un transversālie nosacījumi un dialogs.”
24
Nozaru budžeta atbalstu izmantoja maz, bet vispārējā 
budžeta atbalsta nozīme veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanā nav skaidra
 32.  Nozaru budžeta atbalsts ir virzīts uz kādas nozares atbalstu, tāpēc tas 
īpaši var sekmēt veselības aprūpi. Kaut gan kopš 2000. gada Komisi-
jas politika bija vērsta uz tā izmantošanu, tomēr faktiski tikai divas 
Subsahāras Āfrikas valstis (Mozambika un Zambija) saņēma šo atbal-stu saskaņā ar devīto EAF. Viens no iemesliem — Komisija parasti  
izmanto veselības nozares budžeta atbalstu tikai tādās valstīs, kurās 
veselības aprūpe ir atzīta par nozīmīgu nozari, bet šādu valstu ir maz. 
Otrs iemesls — viens no atbilstīguma kritērijiem ir pienācīgi definēta 
veselības politika, taču dažas valstis šo kritēriju nespēj izpildīt.INSTRUMENTU PĀRVALDĪBA 
UN EFEKTIVITĀTE
23 European Commission General 
Budget Support Guidelines 2007  
[Eiropas Komisijas vispārējā budžeta atbalsta vadlīnijas, 
2007. g.], 10. lpp. 
24 Piezīme par nozaru budžeta 
atbalstu, ko 2005. g. Dublinā 
sagatavoja darba grupa 
stratēģiskām partnerattiecībām ar Āfriku, kurā ietilpst līdzekļu 
devēji, kas tos piešķir divpusējā un 
daudzpusējā līmenī. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā24
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 33.  Komisija izmantoja vispārējā budžeta atbalstu daudz plašāk nekā nozares 
budžeta atbalstu: saskaņā ar devīto EAF to saņēma 21 Subsahāras Āfri-
kas valsts. Šim budžeta atbalsta veidam Komisija ir devusi priekšroku un atšķirībā no nozaru budžeta atbalsta Komisija to izmanto papildus 
sniegtajam finansējumam, kas piešķirts divām par nozīmīgām atzītām 
nozarēm. Turklāt vairāk valstu spēj izpildīt atbilstīguma kritērijus  vispārējā budžeta atbalsta saņemšanai, jo atbilstīguma kritērijs ir  izstrādāta vispārēja valsts politika, nevis politika konkrētai nozarei, 
kaut gan valsts politikas efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, cik 
kvalitatīvas ir nozaru politikas. Kaut arī vispārējā budžeta atbalstam ir vairāk mērķu nekā nozaru budžeta atbalstam, tas var arī veicināt 
veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanu, ja tā izmantošanā ņem 
vērā arī nozares dimensiju (sk. 31. punktu). Tā tas tradicionāli ir bijis 
Komisijas vispārējā budžeta atbalsta programmās, kurās prioritāte ir 
piešķirta veselības aprūpes un izglītības nozarēm un kurās attiecībā uz veselības aprūpes nozari ir iekļauti nosacījumi un noteikumi poli-tiskam dialogam ar valstu valdībām.
 34.  Tomēr Palāta konstatēja, ka Komisijas dienestiem, īpaši makroekonomi-
kas un veselības aprūpes speciālistu vidū, ir atšķirīgi viedokļi par to, 
cik lielā mērā vispārējā budžeta atbalsts būtu jānovirza konkrētām 
nozarēm. Palātas aptaujā ir minēts, ka vairums pārstāvniecību uzskata veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanu par galveno izmantotā ins-
trumenta mērķi (sk. 8. tabulu ). Savukārt salīdzinājumā ar iepriekšējo 
2002. gada rokasgrāmatas redakciju 2007. gadā pārskatītā Vispārējā 
budžeta atbalsta rokasgrāmata ievērojami sašaurināja šā instrumenta 
nozaru dimensiju, tādējādi samazinot tā novirzīšanu galvenokārt vese-
lības aprūpes uzlabošanai.
8. TABULA
PĀRSTĀVNIECĪBU VĒRTĒJUMS PAR VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA VBA 
MĒRĶU NOZĪMĪGUMU
12345 N / V Vidēji VBA mērķi
1 1 1 7 18 2 4,43 Samazināt nabadzību
1 0 1 10 16 2 4,43 Uzlabot valsts līdzekļu pārvaldību1 1 3 11 12 2 4,14 Nodrošināt makroekonomikas stabilitāti1 2 4 14 7 2 3,86 Saskaņot palīdzības sniegšanas procedūras 1 0 8 12 7 2 3,86 Palielināt ﬁ  nansējuma paredzamību 
1458 1 0 2 3,79 Uzlabot veselības aprūpes pakalpojumus 
14689 2 3,71 Uzlabot izglītības pakalpojumus 
3 5 0 9 10 3 3,67Samazināt ar palīdzības sniegšanu sasistīto 
darījumu izmaksas 
(1 = nav nozīmīgi, 5 = ļoti nozīmīgi, N/V = nav viedokļa)
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā25
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāVISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA EFEKTIVITĀTE VESELĪBAS 
APRŪPES PAKALPOJUMU UZLABOŠANĀ
 35.  Ir plaši atzīts, ka vispārējā budžeta atbalsta efektivitāti ir ļoti grūti izvēr-
tēt. Kaut gan 2006. gadā līdzekļu devēju kopīgi sagatavotais vispārējā 
budžeta atbalsta novērtējums bija svarīgs posms šī finanšu instru-menta izvērtēšanā, tam tomēr piemita zināmi ierobežojumi, un Komi-sija turpina darbu pie atbilstīgas metodoloģijas izstrādes. Izvērtējot 
šā finanšu instrumenta efektivitāti, Palāta pievērsa uzmanību šādiem 
aspektiem
25:
vai sniegtais finansējums bija saistīts ar lielākiem piešķīrumiem a) 
valsts veselības aprūpes budžetam un maksājumiem no tā un vai 
sniegto finansējums būtu izmantots tam paredzētajam mērķim; 
vai veselības aprūpes nozares politika un institucionālā sistēma b) 
bija piemērotas efektīvu pakalpojumu sniegšanai;vai pārstāvniecības bija iesaistītas ar veselības aprūpes nozari  c) 
saistītajos dialogos, kuri veicinātu vispārējā budžeta atbalsta efek-
tīvāku izmantošanu; 
vai mērķa rezultatīvie rādītāji veselības aprūpes jomā, kuri ir viens d) 
no priekšnoteikumiem vispārējā budžeta atbalsta saņemšanai, tika 
sasniegti un vai tie bija atbilstīgi.
Finansiālais ieguldījums: vairākumā pārbaudīto valstu vispārējā budžeta atbalsts nebija saistīts ar veselības 
aprūpes budžeta resursu palielināšanos 
 36.  Palāta konstatēja, ka vairumā pārbaudīto valstu vispārējā budžeta atbalsts 
nepalielināja resursus, kurus piešķīra ar valsts veselības aprūpes  budžeta starpniecību (sk. 4. izcēlumu). Būtisks iemesls ir tas, ka dažos 
gadījumos saņēmējas valstis pieņem lēmumu konkrētajā finanšu gadā nepalielināt budžeta izdevumus par summu, kas vienāda ar saņemto budžeta atbalstu, bet gan izmanto šos līdzekļus, lai samazinātu savu 
fiskālo deficītu (sk. 12. punkta b) apakšpunktu). Turklāt Komisija nav sistemātiski mudinājusi valstis palielināt veselības aprūpes budžetu, 
šo rīcību iekļaujot rezultatīvajos rādītājos un šādu palielinājumu pare-
dzot vispārējā budžeta atbalsta finansēšanas līgumos. Tādējādi tikai 
piecās no divpadsmit pārbaudītajām valstīm piešķīrumi veselības aiz-sardzības budžetam tika uzskatīti par rezultatīvajiem rādītājiem.25 Palātas veiktais izvērtējums 
pirmām kārtām balstās uz vispārējā 
budžeta atbalsta programmām 
Burundi, Etiopijā, Kenijā, Lesoto, 
Malāvijā un Mali. Tā ņēma vērā 
arī citās valstīs veikto attiecīgo 
revīzijas darbu saistībā ar ticamības deklarāciju attiecībā uz 
EAF, proti, Ganā, Gvinejā-Bisavā, 
Madagaskarā, Mozambikā, Nigērā 
un Sjerraleonē. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā26
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS UN TĀ IETEKME UZ VESELĪBAS APRŪPES BUDŽETU4. IZCĒLUMS
Kaut gan Burundi Veselības aizsardzības attīstības valsts plāns 2006.–2010. gadam paredzēja valsts budžetā palielināt 
piešķīrumu veselības aprūpei no 3,6 % līdz 15 % 2010. gadā, 2007. gadā budžeta piešķīrums šai nozarei samazinājās un bija tikai 2 %.
Etiopijā pārskata periodā (2002.–2007. g.) veselības aprūpes budžeta ﬁ  nansējums un izdevumi no tā saglabājās zemi, 
tāpēc ﬁ  nansējums veselības aprūpes dienestiem bija ļoti nepietiekams. Lai gan dokumentā PRBS 2  bija izvirzīts mērķis 
palielināt veselības aprūpes budžetu no 6,8 % 2003. gadā līdz 7,3 % 2004. gadā, faktiski šai nozarei atvēlētais ﬁ  nan-
sējums budžetā samazinājās līdz 6,5 %. Kaut arī kopumā regulārie izdevumi, kas saistīti ar nabadzības apkarošanu, Etiopijā ievērojami palielinājās pēc 2000. gada, pieaugums neattiecās uz veselības aprūpes nozari — tās ﬁ  nansēšanai 
veltīja tikai 15 % no šāda veida izdevumiem. 
Mali vispārējā budžeta atbalsta ﬁ  nansēšanas līgumos ir ietverta prasība valsts kārtējā budžetā veselības aizsardzībai 
paredzēto daļu 2002.–2005. gadā palielināt no 10,5 % līdz 11,5 %, taču faktiski 2005. gadā tā nokritās līdz 10,2 %.
Kenijā 2005.–2006. gadā veselības aprūpes budžets pieauga līdz 9 % salīdzinājumā ar 7 %–7,5 % iepriekšējos gados, 
taču izdevumi 2005.–2006. gadā bija tikai 5,7 %, un kopš 2001.–2002. gada, kad valsts budžeta izdevumi bija 9 %, tie ar katru gadu ir samazinājušies.
Malāvijā pirmajos divos gados (2005.–2007. g.) pēc tam, kad valsts atkal sāka saņemt vispārējā budžeta atbalstu, valdība 
pirmām kārtām to izmantoja iekšējā parāda atmaksāšanai, bet veselības aprūpes budžets bija tikai 10,7 % — mazāks 
nekā dažus iepriekšējos gadus. Tomēr nozīmīgs budžeta palielinājums ir plānots 2007.–2008. gadā.
Lesoto izdevumi par veselības aprūpi saglabājās iepriekšējo gadu līmenī, kaut gan krīze veselības jomā tikai saasinājās.Komisija “elastīgi interpretē” atbilstīgumu vispārējā budžeta 
atbalstam un tādējādi apdraud veselības aprūpes pakalpojumu 
uzlabošanai paredzētā finansējuma efektīvu izmantošanu 
 37.  Vispārējā budžeta atbalsta efektivitāte veselības aprūpes pakalpojumu 
uzlabošanā ir atkarīga ne tikai no tā, cik līdzekļu novirza šim mērķim, bet arī no tā, cik pareizas ir valsts finanšu pārvaldības sistēmas, kuras attiecas uz šo līdzekļu izmantošanu. Tā kā Komisija saskaņā ar pašas 
apzīmējumu “elastīgi interpretē” atbilstīguma kritērijus, Subsahāras 
Āfrikas valstis — kaut arī valsts finanšu pārvaldības spēja tajās pār-svarā ir vāja — tik un tā var atbilst vispārējā budžeta atbalsta saņemša-
nai, bet tas ievērojami apdraud valsts līdzekļu efektīvu un produktīvu 
izmantošanu. Finansējums, kas paredzēts veselības aprūpes nozarei, ir 
īpaši apdraudēts, jo līdzekļu novadīšana līdz faktiskajiem pakalpojumu 
sniedzējiem ir sarežģīta un parasti tajā ir iesaistīti vairāki adminis-tratīvie līmeņi. Palāta konstatēja, ka valsts izdevumu pārbaudes vai revīzijas par valsts izdevumu izsekojamību, kaut gan reti izmantotas, tomēr ir atklājušas liela mēroga valsts līdzekļu noplūdi saistībā ar  
izdevumiem veselības aprūpes jomā (atskaitot algas), un tai varēja būt 
nopietnas sekas veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā
26. Turklāt 
ir plaši atzīts, ka medikamentu iepirkšana ar centralizēto noliktavu 
starpniecību ir ļoti riskanta.26 Piemēram, Public Expenditure 
Tracking Surveys — Quantitative 
Service Delivery Surveys in 
Sub-Saharan Africa:  A Stocktaking 
Study  [“Pārskats par valsts 
izdevumu izsekojamību: kvantitatīvs pārskats par 
pakalpojumu sniegšanu 
Subsahāras Āfrikā. Pētījums par 
faktisko stāvokli”]. Bernārs Gotjē 
(Bernard Gauthier ), Monreālas 
Augstākā ekonomikas skola, 
2006. gada septembris. Pētījumu pasūtījusi Pasaules Banka. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā27
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 38.  Vispārējā budžeta atbalsta programmās šie riski nav pienācīgi ņemti 
vērā. Vispārējā budžeta atbalsta rokasgrāmata 2002. gada redakcijā 
paredzēja, ka papildus valsts finanšu pārvaldības kvalitātes sākotnē-jam novērtējumam arī programmas īstenošanas laikā jāveic finanšu 
revīzijas un atbilstīguma pārbaudes, it īpaši sociālās aprūpes nozarēs. 
Šādas pārbaudes ir sevišķi nepieciešamas, ja valsts augstākās revīzijas iestāde ir vāja, un tā ir vispārēja parādība. Tomēr praksē šāda veida pārbaudes netika veiktas, un Komisija šo prasību svītroja no Rokas-
grāmatas 2007. gada redakcijas. Tajā teikts, ka Komisija, pārskaitījusi 
līdzekļus valsts kasē, vairs neveiks to izlietojuma pēcpārbaudi. Tas ir pretrunā ar Komisijas politiku attiecībā uz nozaru budžeta atbalstu, 
kura paredz, ka piešķirto līdzekļu izlietojumu cieši uzraudzīs, “pievēr-
šot uzmanību rezultātu dinamikai, sākot ar līdzekļu piešķiršanu līdz 
tiešajam rezultātam un līdz koprezultātam/iznākumam”.
27 Palāta ir  
vienisprātis ar Eiropas Parlamentu, ka šī ir vēl viena nozares budžeta atbalsta priekšrocība potenciālās efektivitātes ziņā, salīdzinot ar vis-pārējā budžeta atbalstu
28.
Izmantojot vispārējā budžeta atbalstu veselības 
aprūpes pakalpojumu uzlabošanā, nebija pievērsta 
pietiekama uzmanība veselības politikas un institucionālo 
sistēmu stiprināšanai
 39.  Palāta konstatēja, ka divās apmeklētajās valstīs — Malāvijā un Mali — 
veselības aprūpes nozarei piešķirtā vispārējā budžeta atbalsta efekti-
vitāti, visticamāk, palielināja tas, ka bija izstrādāta racionāla veselības 
aprūpes nozares politika, kuru atbalstīja donori, īstenojot pieeju  
visai nozarei kopumā. Tomēr saskaņā ar revīzijas laikā veikto pētī-
jumu apmēram pusē valstu, kuras saņēma vispārējā budžeta atbalstu saskaņā ar devīto EAF vai kurām bija paredzēts to saņemt saskaņā  
ar desmito EAF, visu nozari aptveroša pieeja vēl nebija ieviesta. Tas norāda, ka Komisija nav pievērsusi pietiekamu uzmanību tam, cik sva-rīgi ir nodrošināt visu nozari aptverošu pieeju, lai vispārējā budžeta 
atbalsts efektīvi uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumus.
 40.  Bieži vien veselības ministrijas ir vienas no vājākajām, it īpaši reģionālā un 
vietējā līmenī, jo dažās valstīs ir notikusi pārmērīga decentralizācija. 
Niecīgā institucionālā spēja ierobežo pienācīgas veselības politikas izstrādāšanu un īstenošanu. Līdz šim Komisijas politika bija vērsta  uz tehniskās palīdzības sniegšanu, lai nostiprinātu prioritāro nozaru ministrijas, kā arī finanšu ministrijas — šim mērķim bija paredzēti  
apmēram 10 % no vispārējā budžeta atbalsta
29. Tomēr no divpad-
smit valstīm, kuras ir saņēmušas vispārējā budžeta atbalstu un kurās 
Palāta veica revīziju, tikai vienā (Nigērā) bija piešķirts finansējums 
īpašas tehniskas palīdzības sniegšanai Veselības ministrijai. Vispārējā 
budžeta atbalsta rokasgrāmatas 2007. gada redakcijā vairs nav pare-
dzēta tehniskā palīdzība nozaru ministrijām.27 Eiropas Komisijas Rokasgrāmata 
nozaru programmu atbalstam, 
2007. gada jūlijs. 
28 Eiropas Parlamenta 
2008. gada 22. aprīļa rezolūcija 
ar konstatējumiem, kas ir 
neatņemama daļa no lēmuma par 
Eiropas Savienības 2006. finanšu 
gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa — 
Komisija, 225. punkts 
29 Kopienas atbalsts ekonomisko 
reformu programmām un 
strukturālajiem pielāgojumiem: 
rezultāti un perspektīvas, COM(2000) 58 galīgā redakcija, 
Briselē, 2000. gada 4. februārī. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā28
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKomisija nav pilnībā izmantojusi iespējas, ko sniedz dialogs 
veselības aprūpes nozarē, lai uzlabotu vispārējā budžeta 
atbalsta efektivitāti
 41.  Viena no vispārējā budžeta atbalsta potenciālajām priekšrocībām ir 
iespēja uzlabot efektivitāti, izmantojot politisko dialogu starp līdzekļu 
devējiem un līdzekļu saņēmējām valdībām. Saskaņā ar Palātas veikto aptauju lielākā daļa pārstāvniecību tieši piedalījās veselības aprūpes nozares dialogā, tomēr Palāta konstatēja nepilnības attiecībā uz dia-loga kvalitāti un dziļumu:
kvalificētu veselības nozares speciālistu trūkums pārstāvniecībās a) 
(sk. 18. punktu) nerada priekšnoteikumus kvalitatīvam dialogam. 
Komisija ir pielikusi pūles, lai atrastu kvalificētus ekonomistus,  
kas strādā ar vispārējā budžeta atbalsta jautājumiem, taču šādu programmu īstenošanai nav izveidojusi plašākas darba grupas,  
kurās būtu iekļauti arī eksperti veselības (un izglītības) jomās. Lai 
gan dažos gadījumos ir iespējams piesaistīt citu līdzekļu devēju 
piedāvātos speciālistus, šo iespēju izmantoja tikai divas pār-
stāvniecības, un nebija oficiāli noformētas rakstiskas pilnvaras  
(sk. 20. punktu);
nav skaidri noteikts, cik lielā mērā pārstāvniecībām būtu jāpa- b) 
dziļina dialogs konkrētajā nozarē saistībā ar vispārējā budžeta  
atbalstu (sk. 34. punktu);
diskusijām par rezultatīvo rādītāju sasniegšanu jābūt līdzeklim, ar c) 
kura palīdzību izveido plašāku dialogu veselības aprūpes nozarē, 
taču Palāta konstatēja, ka pastāv tendence dialogu virzīt tikai uz specifiskiem rādītājiem, nevis uz plašākiem ar veselības aizsar-dzību saistītiem jautājumiem, kā arī uz finansējuma mainīgās daļas apjomu, kas maksājams par katru rādītāju, nevis uz pakārtotajiem 
faktoriem, kuri iespaido rezultātus.
Ir sasniegta tikai puse no rezultatīvajiem rādītājiem, 
un to izmantošanas mehānismā ir nepilnības
 42.  Kopš 2000. gada ievērojama daļa Komisijas īstenotās vispārējā budžeta 
atbalsta politikas ir virzīta uz rezultatīvo rādītāju sasniegšanu. Tādē-
jādi apmēram 30 % no vispārējā budžeta atbalsta izmaksā ar tā sau-
camajām mainīgajām maksājuma daļām, kuru lielums ir atkarīgs no 
sasniegtajiem rezultatīvajiem rādītājiem. Šos rādītājus arvien vairāk 
izraugās no saņēmēju valstu nabadzības samazināšanas stratēģiska-jiem dokumentiem, lai uzlabotu rādītāju atbilstību un valstu atbildību 
par tiem. Vajadzība izmērīt rezultātus ir arī likusi veltīt lielākas pūles 
valstu statistikas sistēmu uzlabošanai. 
 43.  Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā ir sasniegti tie rezultatīvie rādītāji vese-
lības aprūpes nozarē, kuri minēti Komisijas finansēšanas līgumos. Tā 
konstatēja, ka kopumā ir sasniegti tikai 50 %. Tas liek domāt par to, 
cik efektīvi vispārējā budžeta atbalsta programmas palīdz uzlabot  
veselības aprūpes pakalpojumus.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā29
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 44.  Palāta konstatēja vairākus tādus faktorus saistībā ar rezultatīvo rādītāju 
izmantošanu veselības aprūpē, kuri arī samazināja vispārējā budžeta 
atbalsta efektivitāti veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanā:
rezultatīvo rādītāju veicinošo ietekmi var samazināt gan tas, ka a) 
uz katru rādītāju attiecas salīdzinoši maza summa, gan tas, ka  
saskaņā ar Komisijas politiku neizlietotos līdzekļus dara pieejamus cita veida atbalstam ar EAF palīdzību, ja mainīgo maksājumu daļu neizmaksāja tāpēc, ka netika sasniegti rezultatīvie rādītāji;arī valdībām bija mazāks stimuls, un saikne ar vispārējā budžeta b) 
atbalstu pavājinājās, ja tika izraudzīti tādi radītāji, uz kuriem val-
dībām nebija pietiekamas ietekmes;
izmantotie dati bieži vien nebija ticami, un reizēm bija grūti pār- c) 
liecināties, vai rezultatīvais rādītājs ir sasniegts vai ne, īpaši gadī-
jumos, ja rādītājus mērīja salīdzinoši īsā 12 mēnešu periodā, kad reizēm ir grūti konstatēt izmaiņas;
izvirzītie mērķi mēdza būt vai nu pārāk pieticīgi, vai pārāk  d) 
grandiozi;
rādītājos netika pietiekami ņemti vērā veselības aprūpes kvalita- e) 
tīvie aspekti.
 45.  Palāta pārbaudīja arī, vai vispārējā budžeta atbalsts ir bijis īpaši efektīvs, 
lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumus iedzīvotāju nabadzī-
gākajai daļai. PVO analizēja valstu veselības politiku, kas ietverta  
nabadzības apkarošanas stratēģiskajos dokumentos, un atzina, ka ar 
nabadzību saistītie jautājumi parasti nebūt nav uzmanības centrā.  
Šo atziņu apstiprināja arī plašāki Palātas savākti pierādījumi par to, ka veselības aprūpes centri un pakalpojumu sniedzēji atrodas galve-nokārt pilsētās un ap tām. Turklāt Komisijas izstrādātie rezultatīvie rādītāji reti kad ietvēra nabadzības apkarošanu, bet tas būtu veicinājis 
veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanos iedzīvotāju nabadzīgā-
kajos slāņos un/vai valsts trūcīgākajos reģionos.
 46.  Aptaujā Palāta gribēja noskaidrot, cik efektīvi, pēc pārstāvniecību uzska-
tiem, vispārējā budžeta atbalsts uzlabo veselības aprūpes pakalpo-
jumus un veicina citu mērķu sasniegšanu. Pārstāvniecību sniegtās  
atbildes apstiprināja Palātas bažas par vispārējā budžeta atbalsta (tā 
pašreizējā īstenošanas veidā) efektivitāti veselības aprūpes pakalpo-
jumu uzlabošanā. Izmantojot vērtēšanas skalu no 1 (zema efektivitāte) 
līdz 5 (augsta efektivitāte), pārstāvniecības novērtēja tā efektivitāti 
ar 2,77 — tas ir zemākais vērtējums, kādu ieguva viens no astoņiem vispārējā budžeta atbalsta mērķiem (sk. 9. tabulu ).
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā30
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāSUBSAHĀRAS ĀRIKĀ ESOŠO EIROPAS KOMISIJAS PĀRSTĀVNIECĪBU 
VĒRTĒJUMS PAR VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA VBA EFEKTIVITĀTI VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMU UZLABOŠANĀ
12345 N / V Vidēji VBA mērķi
11589 5 3,96 Nodrošināt makroekonomikas stabilitāti
0 0 6 15 3 5 3,88 Uzlabot valsts līdzekļu pārvaldību1 1 5 13 5 4 3,80 Saskaņot palīdzības sniegšanas procedūras 
2 1 6 10 5 5 3,63Samazināt ar palīdzības sniegšanu saistīto 
darījumu izmaksas 
15793 4 3,32 Palielināt ﬁ  nansējuma paredzamību 
17662 7 3,05 Samazināt nabadzību
17842 7 2,95 Uzlabot izglītības pakalpojumus 
38452 7 2,77 Uzlabot veselības aprūpes pakalpojumus 
(1 = nav nozīmīgi, 5 = ļoti nozīmīgi, N/V = nav viedokļa)9. TABULA
PROJEKTI
 47.  Projekti tradicionāli ir galvenais Komisijas izmantotais instruments, lai īste-
notu atbalstu attīstībai. Tomēr kopš 2000. gada Komisijas iecienītākais 
atbalsta īstenošanas veids ir budžeta atbalsts. Tādējādi Komisija atbalsta 
sniegšanas rokasgrāmatās ir paudusi nostāju, ar kuru saskaņā projekts 
faktiski jāizmanto kā “pēdējais līdzeklis” tad, kad nevar izmantot citus līdzekļus. Palāta pārbaudīja atlasītu revīzijas paraugu ar projektiem, lai novērtētu, cik efektīvi tie ir sasnieguši vai varēja sasniegt tajos izvirzī-tos mērķus. No efektivitātes viedokļa Palāta kā apmierinošus vērtēja tos 
projektus, kuri veiksmīgi sasniedza vai varēja veiksmīgi sasniegt izvirzītos 
mērķus, kā daļēji apmierinošus — tos projektus, kuru izpildē bija dažas 
grūtības un kuri sasniedza tikai daļu no izvirzītajiem mērķiem, un kā neap-
mierinošus — tos, kuru izpildē bija nozīmīgas problēmas un kuri sasnie-dza vai varēja sasniegt tikai dažus no paredzētajiem mērķiem. Uz vietas 
veiktajās pārbaudēs izskatīto projektu īss pārskats ir sniegts III tabulā , 
bet IV tabulā  ir uzskaitīti visi projekti, par kuriem veica revīziju.
EAF PROJEKTI
Kopumā EAF projektu efektivitāte bija pienācīga, 
taču lielākajā daļā gadījumu ir šaubas par to ilgtspēju
 48.  EAF projekti var apvienot tehniskās palīdzības sniegšanu, kā arī infra-
struktūras un iekārtu piegādes. Palāta pārbaudīja, cik efektīvi ir bijuši 
12 EAF projekti 12 valstīs. Divās trešdaļās valstu projektus novērtēja kā 
apmierinošus vai daļēji apmierinošus, kaut gan pasākumi, kurus veica 
veselības aprūpes nozarē, bija relatīvi komplicēti. Palātas sniegtais novērtējums lielā mērā saskanēja ar Komisijas pārstāvniecību sniegto 
novērtējumu. Palātas aptaujā pārstāvniecības novērtēja projektu efek-tivitāti ar atzīmi 3,11 vērtēšanas skalā no 1 (zema efektivitāte) līdz 5 (augsta efektivitāte). EAF projektu pozitīvā iezīme bija to iegul-
dījums politikas un pakalpojumu sniegšanas kvalitātes uzlabošanā. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā31
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāSavukārt Palātas pārbaudītie projekti vairākumā gadījumu kā īpašu 
mērķi neizvirzīja iedzīvotāju nabadzīgākās daļas vajadzības, kaut gan 
tiem potenciāli varēja būt ietekme reģionālā un vietējā līmenī. Arī  projektu ilgtspēja vairākumā gadījumu nebija pienācīga.
 49.  Palātas pārbaudītajos EAF projektos veselības aprūpes nozarē Palāta 
konstatēja šādus galvenos faktorus (daži no tiem ir raksturīgi EAF pro-jektiem arī citās nozarēs), kas negatīvi ietekmēja to sekmīgu izpildi:
daži projekti bija pārāk vērienīgi, īpaši tas sakāms par projektiem a) 
pēckonflikta valstīs — tie paredzēja pārāk plašu darbību gan tvē-
ruma, gan ģeogrāfiskās izplatības ziņā, un ar to izpildi saistīja  
pārāk lielas cerības, taču projektu mērķus nebija iespējams sas-
niegt bez citu instrumentu piesaistīšanas; 
projektu īstenošanai atvēlētie termiņi parasti nebija pietiekami, b) 
pirmkārt, tāpēc ka iepirkuma un apstiprināšanas procedūras pra-
sīja ilgu laiku (sk. 23. punktu), un, otrkārt, tāpēc ka bija vajadzīgs 
laiks, lai projektu ieviestās izmaiņas saņēmējās organizācijās iesak-
ņotos un kļūtu ilgtspējīgas;
šo projektu izpildei piesaistītā tehniskā palīdzība bija ļoti atšķi- c) 
rīga, un tas ievērojami ietekmēja projektu rezultātus;
atšķīrās arī spēja sniegt veselības aprūpes pakalpojumus un vien- d) 
laicīgi strādāt ar EAF projektiem, īpaši tas sakāms par darbu pro-
vinču un vietējā līmenī; 
tā kā nebija pienācīgas valsts veselības politikas, samazinājās pro- e) 
jektu efektivitāte un īpaši — iecere panākt ilgtspēju;
pārstāvniecībās bieži vien pietrūka kvalificētu speciālistu veselī- f) 
bas aprūpes jomā, un pārstāvniecības vispār bieži vien izjuta pārāk lielu spiedienu, tāpēc nevarēja nodrošināt vajadzīgo pārraudzības līmeni, kas palielina izredzes sekmīgi īstenot projektu.
IEKŠĒJIE ĀKK PROJEKTI
Iekšējie ĀKK projekti nav tik efektīvi kā citu veidu projekti, 
jo tiem ir komplicēta struktūra un īstenošanas kārtība
 50.  Ikvienu iekšējo ĀKK projektu īsteno vairākās valstīs dažādos Subsahāras 
Āfrikas reģionos, un saskaņā ar devīto EAF tos parasti īstenoja ar ANO 
aģentūru starpniecību. No pieciem revidētajiem projektiem viena pro-
jekta efektivitāti novērtēja kā apmierinošu, divu — kā daļēji apmierinošu un divu — kā neapmierinošu. Šāda veida projektu lielākoties pieticīgie 
rezultāti izskaidrojami ar vairākiem faktoriem to pārvaldībā:
projektu īstenošana parasti bija paredzēta daudzās valstīs, un  a) 
katra saņēma relatīvi nelielu finansējumu daudzu pasākumu veik-šanai. Tas samazināja projektu potenciālo ietekmi;
Komisijas pārstāvniecību iesaiste šajos centralizēti pārvaldītajos b) 
projektos bija zema, un Komisijas centrālajiem dienestiem bija grūti 
pienācīgi uzraudzīt projektus, kuri bieži aptvēra vairākas valstis;Komisijai un ANO struktūrvienībām bija grūti vienoties par pro- c) 
jektu plānošanas un atskaites kārtību, līdz ar to ANO struktūrvie-
nībām radās problēmas šo prasību izpildē.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā32
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāNO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA POZĪCIJAS FINANSĒTIE 
VESELĪBAS APRŪPES PROJEKTI
Projekti, kurus finansēja no vispārējā budžeta pozīcijas, 
lielākoties bija efektīvi, atskaitot centralizēti pārvaldītos 
projektus, taču daudzos gadījumos ir šaubas par to ilgtspēju
 51.  Veselības aprūpes projektus, kurus finansē no vispārējā budžeta pozīcijas, 
galvenokārt īsteno ar NVO un citu nevalstisku dalībnieku palīdzību. 
Palāta pārbaudīja deviņus šādi īstenotus projektus Kenijā, Malāvijā un Mali. Triju projektu efektivitāti Palāta novērtēja kā apmierinošu, 
pārējo sešu — kā daļēji apmierinošu. Arī Komisijas pārstāvniecības 
šādus projektus vērtēja samērā pozitīvi: par to liecina Palātas veik-
tajā aptaujā pārstāvniecību piešķirtā atzīme 3,52 vērtēšanas skalā no 
1 (zema efektivitāte) līdz 5 (augsta efektivitāte). Četrus NVO līdzfi-nansētos un Palātas pārbaudītos projektus Lesoto, Malāvijā, Mali un 
Svazilendā arī atzina par tikpat efektīviem: vienu vērtēja kā apmieri-
nošu, trīs pārējos — kā daļēji apmierinošus. 
 52.  Šāda veida projektos īpaši pozitīvi bija šādi aspekti:
tie bija paredzēti ar nabadzību saistītu jautājumu risināšanai un a) 
bieži vien sniedza pamatpakalpojumus attālākos reģionos, kur  
valsts dienestu klātbūtne bija niecīga;
saistībā ar tādiem jutīgiem jautājumiem kā HIV/AIDS daudzi cil- b) 
vēki, īpaši jaunieši, labprātāk lūdz palīdzību NVO, nevis valsts  
veselības aprūpes dienestiem;šos projektus Komisijai bija vieglāk uzraudzīt nekā apjomīgākos c) 
EAF projektus, tādējādi to īstenošanā bija mazāka kavēšanās, jo visi ar projektu saistītie pasākumi bija apvienoti vienā NVO līgumā;ar salīdzinoši zemām izmaksām projekti nodrošināja lielu  d) 
publicitāti.
 53.  Parasti (saskaņā ar nesen veikto pētījumu par budžeta pozīcijām, kuras 
piešķirtas veselības aizsardzībai)30 šādu projektu vājās vietas ir to  
ilgtspēja un plašāka ietekme šādu iemeslu dēļ:
noteikumi, kas attiecas uz vispārējā budžeta pozīcijām veselības a) 
aizsardzības jomā, bija paredzēti inovatīvu projektu veicināšanai, 
bet, tā kā Komisijas procedūrās nebija paredzēta veselības aprūpē 
nodarbināto atbildīgo personu iesaistīšana no attiecīgajām valsts iestādēm, projektus diez vai iekļautu valsts politikā;
Komisija nav izveidojusi sistēmu, kas nodrošinātu no veiksmīgiem b) 
projektiem iegūtās pieredzes sistemātisku izplatīšanu;
veiksmīgiem projektiem varēja papildus piesaistīt finansējumu  c) 
no EAF. Šim nolūkam vajadzēja izraudzīties veselības aprūpi kā  galveno nozari un projekta plānošanas posmā par to pienācīgi  
informēt pārstāvniecības un valsts atbildīgos darbiniekus, taču  
parasti neviens no šiem priekšnoteikumiem nebija izpildīts.30 Appraisal of the Two Legal 
Bases on Health, AIDS and 
Population [“Veselības, AIDS un 
iedzīvotāju aizsardzības pasākumu 
divas tiesiskās bāzes un to 
novērtējums”], Ecorys Research and 
Consulting , 2006. g. novembris. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā3333
 54.  Ir arī citi sarežģījumi: kaut gan paši projekti ir virzīti uz nabadzības apka-
rošanu, projektu piešķiršanā netiek pienācīgi ņemts vērā nabadzības 
līmenis dažādās valstīs. Regula par līdzfinansējuma darbībām kopā ar NVO pastiprināti pievērsās šim jautājumam, samazinot atbilstīgo 
valstu skaitu. 
 55.  Palāta pārbaudīja arī piecus centralizēti pārvaldītus vispārējā budžeta 
atbalsta projektus veselības aprūpes jomā. Katru no šiem projek-
tiem īstenoja vismaz divās, bet parasti — vairākās valstīs, un valstīm 
nebija kopēju robežu. Iekšējie ĀKK projekti nebija tik veiksmīgi kā tie, kurus īstenoja tikai vienā valstī. Projektu īstenošanā bija jāsastopas 
ar divējādām problēmām: NVO bija grūti īstenot bieži vien sarežģītus 
projektus vairākās valstīs dažādos reģionos un Komisijas centrālajiem 
dienestiem — tos uzraudzīt.
PASAULES FONDS
KOMISIJAS SNIEGTAIS ATBALSTS PASAULES FONDAM 
UN TĀ PĀRVALDĪBA 
Komisijai bija liela nozīme Pasaules fonda izveidošanā, 
taču tā ir maz darījusi, lai to atbalstītu vai pārraudzītu 
saņēmējvalsts līmenī
 56.  Saskaņā ar paātrinātas rīcības politiku (sk. 2. punktu) Komisija ir devusi 
lielu ieguldījumu Pasaules fonda izveidošanā. Tā ir pārstāvēta Fonda valdē un tādējādi var ietekmēt vispārīgos principus, ar kuriem saskaņā Fonds darbojas (sk. 5. izcēlumu). Pasaules fonds drīz vien kļuva par 
galveno organizāciju, kas risina ar HIV/AIDS, tuberkulozi un malāriju 
saistītos jautājumus, un līdz 2007. gadam bija apstiprinājis dotācijas 
8 947 miljonu USD apmērā 136 valstīs, no tiem gandrīz 60 % bija  
paredzēti Subsahāras Āfrikai.
PASAULES FONDA DARBĪBAS PRINCIPI 5. IZCĒLUMS
Fonds darbojas kā ﬁ  nanšu instruments, nevis īstenotājstruktūra. • 
Fonds dara pieejamus un izmanto papildu ﬁ  nanšu resursus. • 
Fonds atbalsta programmas, kurās ir iesaistīta arī valstu līdzatbildība.• 
Fonds darbojas tā, lai vienmērīgi aptvertu dažādus reģionus, dažādu slimību apkarošanu un dažāda veida • 
pasākumus.
Fonds īsteno integrētu un līdzsvarotu pieeju proﬁ  laksei un ārstēšanai. • 
Priekšlikumu novērtēšanā fonds izmanto neatkarīgus izskatīšanas procesus.• 
Fonds izstrādā vienkāršotas, ātras un inovatīvas dotāciju piešķiršanas procedūras un darbojas caurskatāmi, ievē-• 
rojot pārskatatbildības principus.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā34
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 57.  No 2001. līdz 2007. gadam Komisija piešķīra Pasaules fondam 622,5 mil-
jonus EUR no iekšējā ĀKK finansējuma saskaņā ar EAF (330 miljo-
nus EUR), kā arī veselības aprūpei paredzētas vispārējā budžeta  pozīcijas (292,5 miljonus EUR). Tas ir 8,1 % no kopējām iemaksām  
Pasaules fondā, un tādējādi Komisija ir ceturtais lielākais līdzekļu  
devējs. Tomēr nesen veiktajā Pasaules fonda pārvaldības novērtējumā ir atzīmēts, ka Fondam var rasties grūtības, apgūstot līdzekļu devēju apsolītos arvien lielākos maksājumus
31. Šīs grūtības liecina, ka dažām 
valstīm pietrūkst spējas sagatavot noteiktiem standartiem atbilstošus 
dotāciju pieprasījumus, kuros atspoguļotas vajadzības pēc palīdzības, un vēlāk valstis arī nespēj izlietot saņemtās dotācijas. 
 58.  Komisijas centrālo dienestu nozīmīgā loma Pasaules fonda izveidošanā 
un ievērojamie tam piešķirtie līdzekļi ir pretrunā ar vairākuma Komi-
sijas pārstāvniecību ierobežoto iesaistīšanos Pasaule fonda darbībā. Komisijas centrālo dienestu izstrādātās norādes vienīgi “mudināja” pārstāvniecības, nevis uzlika tām par pienākumu atbalstīt Pasaules fonda darbības. Pārstāvniecības nopietni neiesaistījās nevienā no trim 
jomām, kuras bija norādījuši Komisijas centrālie dienesti, proti:
 a) aktīvi piedalīties Pasaules fonda Valstu koordinācijas mehānismos  
(VKM) un palīdzēt to nostiprināšanā . Saskaņā ar Palātas veikto  
aptauju VKM piedalās tikai 35 % pārstāvniecību. Lai izskaidrotu 
dalības trūkumu, kā iemeslus parasti min nepietiekamo darbinieku 
skaitu pārstāvniecībās un to, ka veselības aprūpes nozare nav  
Komisijas uzmanības centrā;
 b) sniegt pārskatus par to, kā valstī darbojas Pasaules fonds . Saskaņā 
ar Palātas veikto aptauju tikai 8 % pārstāvniecību sniedz regulārus 
pārskatus Komisijas centrālajiem dienestiem, 59 % pārstāvniecību tos sniedz laiku pa laikam, bet trešdaļa nav iesniegusi nevienu. 
Komisija ir Pasaules fonda valdē, bet, ja tā nesaņem informāciju no pārstāvniecībām par Fonda darbībām, tās spējas darboties šajā līmenī krietni samazinās, lai uzlabotu darbību efektivitāti;
 c) sniegt tehnisku palīdzību dotāciju pieteikumu izstrādē un palīdzēt  
to īstenošanā.  Tā kā valstu iestādes nespēj izstrādāt dotāciju pie-
teikumus un pēc tam tās izlietot (sk. 57. punktu), Pasaules fonds 
īpaši aicināja starptautisko sabiedrību sniegt tehnisku palīdzību 
šīs problēmas risināšanā Subsahāras Āfrikā, taču Komisija uz šo aicinājumu nav atsaukusies.31 Evaluation of the Organisational 
Effectiveness and Efficiency of 
the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria  [“Pasaules 
fonda darbības efektivitātes un 
produktivitātes novērtējums 
AIDS, tuberkulozes un malārijas 
apkarošanā”], Macro Consultancy , 
2007. gada oktobris. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā35
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā10. TABULA
PASAULES FONDA REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI TRIJOS SUBSAHĀRAS ĀFRIKAS 
REĢIONOS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ 
HIV/AIDS% no 
mērķaDarbības
Antiretrovirālā terapija 93 % ARV terapiju saņēma 1 100 000 cilvēku.
HIV testēšana un konsultēšana 101 % Šis pakalpojums bija pieejams 16 miljoniem cilvēku.
Pasākumi, lai novērstu bērna 
inﬁ cēšanos no mātes64 %100 000 HIV pozitīvu grūtnieču saņēma pilnu 
proﬁ laktisko pasākumu kursu, lai novērstu bērna 
inﬁ cēšanos no mātes.
Atbalsts bāreņiem 116 % 2 miljoniem bāreņu sniedza aprūpi un atbalstu.TuberkulozeTieši uzraugāmās ārstēšanas īsais 
kurss86 % Terapiju saņem 800 000 cilvēku.
Malārija
Ar insekticīdu apstrādāti moskītu tīkli 63 % Tika izdalīti 35 miljoni moskītu tīklu.
Malārijas ārstēšana (AKT) 43 %Tika sniegta terapija 37 miljoniem malārijas 
slimnieku.
Citi rādītājiAprūpe un atbalsts 107 % 1,7 miljoni cilvēku saņēma aprūpi un atbalstu. Apmācītie cilvēki 105 % 1,8 miljonus cilvēku apmācīja sniegt pakalpojumus.
Avots : Pasaules fonds.PASAULES FONDA DARBĪBAS EFEKTIVITĀTE 
Pasaules fonds ir devis nozīmīgu ieguldījumu HIV/AIDS, malārijas 
un tuberkulozes apkarošanā, taču šo pasākumu turpmākā 
efektivitāte ir atkarīga no papildu atbalsta, ko ilgtermiņā sniedz 
līdzekļu devēji veselības aizsardzības sistēmas atbalstam
 59.  Viens no Pasaules fonda efektivitātes galvenajiem kritērijiem ir faktisko 
rezultātu rādītāji, ko tas izmanto, lai vērtētu t. s. Pasaules fonda atbalstī-
tās programmas. Šajos rādītājos ir iekļauti ne vien to programmu faktis-kie rezultāti, kuras finansējis Pasaules fonds viens pats, bet arī to, kuras 
tas līdzfinansējis kopā ar valstu valdībām vai citu ārēju atbalstu. Tāpēc 
ir grūti noteikt, kuri faktiskie rezultāti attiecināmi vienīgi uz Pasaules 
fonda darbību
32. Tomēr nav noliedzams, ka Pasaules fonds ir devis gal-
veno ieguldījumu faktiskajos rezultātos, kas apkopoti 10. tabulā . Piecās 
apmeklētajās valstīs Palāta konstatēja, ka Pasaules fonda ieguldījums ir bijis īpaši nozīmīgs antiretrovirālās (ARV) terapijas paplašināšanā un HIV 
testēšanā un konsultēšanā, taču ierobežoto cilvēkresursu un kultūras 
tradīciju dēļ bija grūtības veikt pasākumus, kas paredzēti, lai novēr-
stu bērna inficēšanos no mātes. Dažos malārijas apkarošanai paredzēto 
dotāciju piešķiršanas posmos notika kavēšanās ar iepirkumu procedūrām 
ar insekticīdu apstrādātu moskītu tīklu iegādei un uz artemizinīnu bal-stītas kombinētas terapijas nodrošināšanai. Izvērstāks Palātas revidēto 
Pasaules fonda īstenoto pasākumu apraksts sniegts III pielikumā .32 Pasaules fonda tīmekļa vietnē 
ir pieejami pārskati par dotāciju 
efektivitāti, bet arī no tiem ir grūti secināt, cik liels ir bijis tieši 
Pasaules fonda ieguldījums katras 
konkrētās dotāciju programmas 
sasniegtajos faktiskajos rezultātos. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā36
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā 60.  Pasaules fondam bija jāizšķiras, vai cieši turēties pie tam noteiktajām pilnva-
rām un pievērsties vienīgi šīm trim slimībām vai tās interpretēt plašāk un 
finansēt arī atbalstu veselības aizsardzības sistēmām. Fonds 2007. gadā izstrādāja jaunu politikas nostāju, saskaņā ar kuru tas “sniegs finansē-
jumu veselības aizsardzības sistēmu nostiprināšanai saskaņā ar tehniski 
pārdomātu priekšlikumu finansējuma pamatsistēmu, kas virzīta trīs sli-mību apkarošanai”
33. Tomēr vēl nav skaidrs, kā šo koncepciju īstenot, jo 
ir grūti nošķirt atsevišķas veselības aizsardzības sistēmas daļas. Tomēr Pasaules fonds uzsvēra, ka veselības aizsardzības sistēmu stiprināša-nai paredzētajam atbalstam jānāk no citiem līdzekļu devējiem: “Tiem ir steidzami jāizstrādā stratēģijas, kurās prioritāte ir piešķirta veselības aizsardzības sistēmu un infrastruktūru būtiskam un ilgtermiņa atbalstam, piesaistot papildu līdzekļus.”
34 Šāds finansējums ir svarīgs gan tādēļ, 
lai panāktu labāku līdzsvaru starp veselības aizsardzības sistēmu uzla-
bošanai paredzētiem pasākumiem un ar konkrētu slimību apkarošanu saistītiem pasākumiem, gan tādēļ, lai Pasaules fonda sniegtais atbalsts kļūtu efektīvāks, jo vājas veselības aizsardzības sistēmas apgrūtina valstu spēju apgūt Fonda piešķirtās dotācijas.
 61.  Pasaules fonda mandāts attiecas uz trīs slimību apkarošanu, un tas nozīmē, 
ka tā sniegtā atbalsta apjoms atsevišķām valstīm vairāk atspoguļo to, 
kādas slimības ir raksturīgas konkrētam reģionam, nevis vispārējo  nabadzības līmeni valstī. Tomēr valstu iekšienē Fonds pievērsās naba-
dzības apkarošanai. Tieši izmantojot vietējo organizāciju starpniecību, 
tas tiecās darboties nabadzīgākajos reģionos, kuros valsts sniegtie 
veselības aprūpes pakalpojumi bija grūtāk pieejami. 
 62.  Pasaules fonda nozīme veselības aizsardzības sistēmu stiprināšanā un 
nabadzības apkarošanā nav saņēmusi pienācīgu uzmanību no Komi-sijas puses — ne kā no Fonda valdes locekles, ne valstu līmenī. Tas 
liecina, cik kopumā ierobežota ir pārstāvniecību iesaistīšanās Pasaules fonda pasākumos un cik niecīgu uzmanību Komisijas centrālie dienesti veltīja, lai šo iesaistīšanos nodrošinātu (sk. 58. punktu).
INSTRUMENTU SASKANĪGA IZMANTOŠANA UN INTEGRĀCIJA, 
ĪSTENOJOT PIEEJU VISAI NOZAREI KOPUMĀ 
 63.  Komisijas vispārējās veselības politikas stratēģijā budžeta atbalstam, 
kas vērsts uz veselības aprūpes nozares nostiprināšanu, ir piešķirta galvenā nozīme, taču Komisija uzsver, ka arī citi instrumenti ir tikpat nozīmīgi. Tā atgādina, cik svarīga ir pienācīgi izstrādāta valsts vese-lības politika un darbs saskaņā ar to:
  “Budžeta atbalstu, atbalstu sociālajai jomai, kā arī programmu un pro-
jektu atbalstu var izmantot papildus, ja vien tie sekmē valsts izstrā-
dātās politikas pamatnostādnes. Ja budžeta atbalsta izmantošana  nav piemērota, Kopienas sniegto finansējumu izmanto programmu  
un projektu atbalstam saskaņā ar valsts politikas pamatnostādnēm, 
galveno uzmanību pievēršot iestāžu darbības uzlabošanai. Ja valstī 
nav izstrādātas politikas pamatnostādnes, Eiropas Kopiena palīdz  
pievērsties visu nozari aptverošai pieejai. Vairākumā attīstības valstu 
Eiropas Kopiena iestāžu darbības uzlabošanas un uzticības iekaroša-
nas posmā izmanto dažādus finanšu instrumentus.
35” 33 Pasaules fonda valdes 2007. g. 
novembra sanāksmes protokols. 
34 “Partners in Impact — Results 
Report 2007 ” [“Ietekmes partneri. 
Pārskats par rezultātiem 2007. g.”], 
Pasaules fonds. 
35 Komisijas paziņojums Padomei 
un Eiropas Parlamentam “Veselība un nabadzības 
samazināšana attīstības valstīs”, 
COM(2002) 129 galīgā redakcija, 
22.3.2002.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā3737
6. IZCĒLUMS
EAF VESELĪBAS APRŪPES PROJEKTU UN VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA SASAISTE
Palāta konstatēja, ka astotā EAF projekts “Programma veselības aprūpes sektora atbalstam” ( PASS ), ko īstenoja Mali, 
paaugstināja vispārējā budžeta atbalsta efektivitāti, jo palielināja Veselības ministrijas administratīvās spējas, kaut gan 
šis projekts nebija īpaši paredzēts vispārējā budžeta atbalsta papildināšanai. Savukārt koordinācijas trūkuma dēļ starp 
abiem instrumentiem Komisija nepagarināja astotā EAF projektu Lesoto saistībā ar veselības aprūpes pārvaldības 
informatīvo sistēmu, kaut gan viens no iemesliem, kāpēc šai valstij pārtrauca vispārējā budžeta atbalstu astotajā un devītajā EAF, bija nepilnības ar veselības aizsardzību saistītajos datos.CIK SASKANĪGI KOMISIJA PĀRVALDĪJA INSTRUMENTUS
Komisija vēl nav izstrādājusi norādījumus par dažādu instrumentu saskanīgu pārvaldību veselības aprūpes nozarē
 64.  Komisija nav izstrādājusi norādījumus par to, kad ir piemērotāks vispārējā 
budžeta atbalsts vai nozares budžeta atbalsts, vai abi atbalsta veidi, lai visefektīvāk risinātu attiecīgās valsts problēmas. Kaut gan Komisi-jas rokasgrāmata par nozares budžeta atbalstu norāda uz priekšrocī-
bām, ko sniedz vispārējā budžeta atbalsta un nozares budžeta atbalsta apvienota izmantošana, ļoti ierobežotais to programmu skaits veselī-
bas aprūpes nozarē, kuras Komisija finansē ar nozares budžeta atbal-
stu Subsahāras Āfrikā, ir samazinājusi tās sniegtā vispārējā budžeta 
atbalsta efektivitāti (sk. 36.–46. punktu).
 65.  Nav arī norāžu par to, kā projektus nozares līmenī var sasaistīt ar vispā-
rējā budžeta atbalstu, lai Komisijas intervences padarītu efektīvākas. 
Palāta konstatēja gadījumus, kad EAF projekti ir veiksmīgi papildinā-
juši vispārējā budžeta atbalsta programmas, kaut gan abi pasākumi 
netika koordinēti, un gadījumus, kad uzlabota koordinācija ar EAF  
projektiem būtu nākusi par labu vispārējā budžeta atbalsta pasāku-
miem (sk. 6. izcēlumu).
 66.  Veselības politikas pamatnostādnēs 2002. g. bija uzsvērta dažādu finanšu 
instrumentu savstarpēji papildinošā loma, taču netika dotas atsauces 
uz saikni starp Pasaules fondu un Komisijas pārvaldītajiem instrumen-
tiem. Palāta konstatēja, ka Komisija turpināja finansēt EAF projektus 
HIV/AIDS apkarošanas jomā tāpēc, ka pārstāvniecības neiesaistījās  
Pasaules fonda veiktajos pasākumos (sk. 58. punktu). Ja šādu projektu finansēšana būtu atstāta Pasaules fonda ziņā, Komisija būtu varējusi 
piešķirt palīdzību plašākam problēmu lokam, kas saistīts ar veselības aizsardzības sistēmām un kas neietilpst Pasaules fonda pilnvarās.
 67.  Komisijas sniegtajam vispārējā budžeta atbalstam un Pasaules fondam ir 
dažas kopīgu interešu jomas, piemēram, rezultatīvo rādītāju izmanto-
šana veselības aprūpes nozarē un attiecīgo uzraudzības un novērtē-
šanas sistēmu uzlabošana, kā arī finansēšanas un iepirkumu sistēmas. 
Tomēr šajās jomās nav notikusi sadarbība starp vispārējā budžeta  atbalsta instrumentu un Pasaules fondu, un finansēšanas līgumos  parasti nav atsauces uz Pasaules fondu. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā38
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāPASĀKUMU INTEGRĒŠANA, 
ĪSTENOJOT PIEEJU VISAI NOZAREI KOPUMĀ 
Komisijas pasākumu integrēšana visā nozarē kopumā ir 
galvenais priekšnoteikums to efektivitātei, taču Komisija 
nav pietiekami īstenojusi pieeju visai nozarei kopumā
 68.  Svarīgs priekšnoteikums, lai izvēlētos pareizo pasākumu kopumu kādai 
valstij, ir pienācīgi izstrādāta nozares politika. Palātas veiktā aptauja 
liecina, ka stāvoklis dažādās valstīs ievērojami atšķiras: desmit valstīs ir izstrādāta pieeja visai nozarei kopumā, desmit valstis to pašlaik  
gatavo, bet četrpadsmit valstīs pārstāvniecības uzskata, ka veselības 
politika nav pienācīga. 
 69.  Kaut gan pieeja visai nozarei kopumā ir svarīga, lai uzlabotu vispārējā 
budžeta atbalsta efektivitāti (sk. 39. punktu), un kaut gan šīs pieejas izstrādāšana ir viens no atbilstīguma kritērijiem vispārējā budžeta  
atbalsta saņemšanai (sk. 32. punktu), palīdzību šīs pieejas sagata-
vošanai Komisija nav izvirzījusi par prioritāti. Tādējādi saskaņā ar  
Palātas veikto aptauju tikai astoņas pārstāvniecības (22 %) izmantoja 
devītā EAF tehniskās palīdzības projektus, lai palīdzētu sagatavot visu 
veselības aprūpes nozari aptverošu pieeju. 
 70.  Kaut gan valstis, kurās ir izstrādāta visu veselības aprūpes nozari aptve-
roša pieeja, ir mazākumā, to skaits kopš 2000. gada tomēr ir pieaudzis. 
Tādējādi desmitajam EAF ir vairāk iespēju sniegt nozares budžeta  
atbalstu saskaņā ar visu nozari aptverošas pieejas pamatnostādnēm 
nekā devītajam EAF, taču šim periodam paredzētais nozares budžeta 
atbalsts nav ievērojami palielinājies. 
 71.  Ja izmanto projektu pieeju, galvenā problēma ir projektu ilgtspēja  
(sk. 48. un 53. punktu). Tā kā ilgtspēja ir atkarīga no tā, vai projekti ir integrēti pienācīgi izstrādātā un atbilstīgi finansētā nozares politikā, Komisijai ar EAF starpniecību ir jāpiešķir prioritāte iestāžu darbības uzlabošanas projektiem, lai palīdzētu šādas politikas izstrādē.
 72.  Lielākās grūtības saistībā ar Pasaules fondu ir vajadzība saskaņot tā pro-
cedūras ar valstu procedūrām, īpaši tās, kas attiecas uz finansējuma piešķiršanu atkarībā no rādītājiem. Pasaules fonds 2007. gada beigās piedalījās visu veselības aprūpes nozari aptverošā pieejā tikai divās valstīs, proti, Malāvijā un Mozambikā, taču tā 2007. gada stratēģijas 
dokuments paredzēja vairāk iesaistīties šāda veida finansējumā, ja  
valstī ir izstrādāta pienācīga veselības aprūpes stratēģija. Šīs pieejas 
piemērošanas temps ir atkarīgs no tā, ko saprot ar jēdzienu “pienā-
cīgs”, un no starptautiskās sabiedrības, tostarp Komisijas, sniegtā  
atbalsta valstīm šādas stratēģijas izstrādāšanā. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā39
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāSECINĀJUMI UN IETEIKUMI
RESURSI
VESELĪBAS APRŪPES NOZAREI PIEŠĶIRTO FINANŠU 
RESURSU APJOMS UN SAMĒRS NEADEKVĀTI ATSPOGUĻO 
KOMISIJAS POLITISKĀS SAISTĪBAS, UN KOMISIJAI PIETRŪKST 
KVALIFICĒTU SPECIĀLISTU ŠAJĀ NOZARĒ
 73.  Subsahāras Āfrikas valstu veselības aprūpes nozarei piešķirtais finansē-
jums nav palielinājies proporcionāli kopējai palīdzībai attīstības jomā 
kopš 2000. gada, kaut arī Komisija ir uzņēmusies saistības attiecībā uz TAM, un Subsahāras Āfrikā valda krīze veselības aprūpē. Tas ir mazāks 
par Eiropas Parlamenta ieteikumu piešķirt valstu programmās 20 % 
no finansējuma pamata veselības aprūpei, kā arī pamata un vidējai 
izglītībai. 
 74.  Komisija mobilizēja nozīmīgu papildu finansējumu un to piešķīra Pasaules 
fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai. Tomēr Komisija 
pievērsa galveno uzmanību šo trīs slimību apkarošanai, nevis vese-
lības aizsardzības sistēmu atbalstam, kam ir piešķirta prioritāte tās 
politikā. 
 75.  Komisijai nav pietiekami daudz kvalificētu speciālistu šajā nozarē, lai 
pienācīgi īstenotu veselības politiku, un tā nav sistemātiski pievēr-
susies alternatīviem speciālistu piesaistīšanas veidiem. 
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā40
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāIETEIKUMI PAR RESURSU PIESĶIRŠANU
1. Saskaņā ar Komisijas politiku veicināt Tūkstošgades attīstības mērķu 
sasniegšanu desmitā EAF vidusposma pārskatā tai būtu jāapsver iespēja 
palielināt atbalstu veselības aprūpes nozarei, īpaši:
nestabilās valstīs, jo tajās Komisijai ir salīdzinošas priekšrocības; a) 
valstīs, kurās ĢD b) ECHO  jau ir īstenojis pasākumus, lai nostiprinātu 
neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaisti;
valstīs, kuras ir atstājuši novārtā līdzekļu devēji. c) 
2. Komisijai būtu jāpārskata, cik līdzsvarots ir tās finansējums, lai tās 
sniegtā palīdzība pirmām kārtām tiktu virzīta uz politikas prioritāti — 
veselības aizsardzības sistēmu atbalstu.
3. Komisijai būtu jānodrošina pietiekama kvalifikācija veselības aprū-
pes jomā, lai tā varētu pienācīgi īstenot politiku veselības aprūpes  nozarē un veikt pasākumus, kā arī efektīvi piedalīties veselības aprū-
pes nozares dialogā. Tāpēc tai būtu vismaz jānodrošina, lai visās pār-
stāvniecībās, kuru darbības prioritāte ir veselības aizsardzība, būtu  
attiecīgās nozares speciālisti. Lai sniegtu atbilstošu atbalstu pārējām 
pārstāvniecībām, Komisijai jāizvērtē, cik lielā mērā ir īstenojamas šādas iespējas:
nodrošināt veselības aprūpes speciālistus reģionālajās pārstāvnie- a) 
cībās, lai sniegtu atbalstu tām pārstāvniecībām, kurās šādu spe-
ciālistu nav;
pēckonflikta valstīs ciešāk sadarboties ar ĢD b) ECHO  padomniekiem 
veselības aprūpes jautājumos;veidot ciešākas partnerattiecības ar PVO pārstāvniecībām valstīs, c) 
lai izmantotu viņu pieredzi un kvalifikāciju;
noslēgt oficiālus nolīgumus ar ES dalībvalstīm, lai liktu lietā dalīb- d) 
valstu pieredzi un kvalifikāciju; šādu nolīgumu pamatā jābūt man-
dātam, kurā nodrošināts, ka Komisija saglabā atbildību, un skaidri noteikts darbības modelis.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā41
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāVESELĪBAS APRŪPEI PAREDZĒTOS EAF RESURSUS SĀK APGŪT 
ĀTRĀK. PASAULES FONDS IR IZMAKSĀJIS LIELAS SUMMAS, 
TAČU MAKSĀŠANAS TEMPS IR RELATĪVI ZEMS. VISIEM FINANŠU INSTRUMENTIEM GALVENĀS GRŪTĪBAS SAGĀDĀ 
PALĪDZĪBAS PLŪSMAS PAREDZAMĪBA
 76.  Decentralizācija vismaz daļēji ir veicinājusi EDF īstenoto pasākumu tempa 
ievērojamu uzlabošanos.
 77.  Pasaules fonds ir izmaksājis lielas summas, taču faktiskais izmaksu temps ir 
bijis salīdzinoši lēns, galvenokārt tāpēc, ka vairākumam saņēmējvalstu ir zemas spējas apgūt līdzekļus.
 78.  Finansējuma paredzamība sagādā grūtības saistībā ar visiem finanšu 
instrumentiem, tostarp vispārējā budžeta atbalstu, jo valstīm, kurām ir apturētas tiesības to saņemt, ir mazāk resursu, ko piešķirt veselības aprūpes budžetam.
IETEIKUMI PAR FINANSĒŠANAS TEMPU UN PAREDZAMĪBU
4. Komisijai būtu ciešāk jāsadarbojas ar Pasaules fondu, lai paātrinātu 
programmu īstenošanu, sniedzot tehnisko palīdzību saņēmējvalstīm gan 
dotāciju pieprasījumu sagatavošanā, gan dotāciju līgumu izpildē.
5. Komisijai būtu jārūpējas, lai tās sniegtais budžeta atbalsts veselības 
aprūpes nozarei būtu paredzamāks, un jānodrošina alternatīvu finanšu 
instrumentu izmantošana gadījumos, kad valstis zaudē tiesības saņemt budžeta atbalstu.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā42
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāINSTRUMENTU PĀRVALDĪBA UN EFEKTIVITĀTE
BUDŽETA ATBALSTS VĒL NAV BIJIS PIETIEKAMI EFEKTĪVS, 
LAI UZLABOTU VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMUS; 
PROJEKTIEM IR LIELA NOZĪME ŠĪS NOZARES ATBALSTĀ. 
SAVUKĀRT PASAULES FONDS IR GUVIS VĒRĀ ŅEMAMUS REZULTĀTUS
 79.  Kaut gan vispārējā budžeta atbalsts pašreizējā formā ietver saikni ar 
veselības aprūpes nozari, tā īstenošanā šī saikne netika pietiekami  izmantota. Tādējādi veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanā šis 
potenciāli svarīgais finanšu instruments līdz šim nav efektīvi izman-
tots šim mērķim un nav pirmām kārtām lietots nabadzīgāko iedzīvo-
tāju slāņu vajadzību apmierināšanai. Subsahāras Āfrikā Komisija maz 
izmantoja nozares budžeta atbalstu, kurš ir tieši vērsts uz palīdzību veselības aprūpes nozarei.
 80.  Kaut gan saistībā ar projektiem pastāv nepilnības, konkrēti, attiecībā uz 
to ilgtspēju, projekti ir devuši noderīgu ieguldījumu veselības aprū-
pes nozares atbalstam. Kopumā visvairāk sarežģījumu bija ar tiem  
projektiem, kurus īstenoja vairākās valstīs, jo tos ir grūti pārvaldīt.
 81.  Pasaules fonds ir devis lielu ieguldījumu AIDS, tuberkulozes un malārijas 
apkarošanā. Kaut arī Komisijai ir nozīmīga loma Pasaules fonda izvei-
došanā, tās ieguldījums Fonda efektivitātes paaugstināšanā valstu  
līmenī ir mazs.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā43
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāIETEIKUMI INSTRUMENTU PĀRVALDĪBĀ UN EFEKTIVITĀTES  
PALIELINĀŠANĀ
6. Vairāk jāizmanto nozares budžeta atbalsts. Ir jāpārskata vispārējā 
prasība to izmantot tikai tad, ja veselības aprūpe ir prioritāra nozare, un Komisijai būtu jāpārskata tās pašreizējais resursu sadalījums starp nozares budžeta atbalstu un vispārējā budžeta atbalstu.
7. Vispārējā budžeta atbalsta nozaru dimensija būtu jāpastiprina  
šādi:
izmantojot izpildes rādītājus un veselības aprūpes nozares dialogu, a) 
kas mudinātu valstis ievērot to apņemšanos censties panākt, lai  
15 % no valsts budžeta tiktu piešķirti veselības aizsardzībai, un  
pilnībā izpildīt to daļu valsts budžetā, kura ir atvelēta veselības  
aizsardzībai;
veikt darbības un finanšu pārbaudes, lai noteiktu, vai veselības  b) 
aizsardzības budžetam atvēlētie līdzekļi tiek izmantoti tam pare-
dzētajam mērķim;
finansēt tehnisko palīdzību no budžeta atbalsta, lai nostiprinātu  c) 
veselības politiku, institucionālo spēju veselības aprūpes nozarē  
un novērstu specifiskas nepilnības valsts finanšu pārvaldē un ar  veselības aprūpes nozari saistītajās iepirkuma procedūrās;
padarīt kvalitatīvāku dialogu veselības aprūpes nozarē, Komisijas d) 
dienestos paaugstinot kvalifikācijas līmeni šajā jomā vai izmanto-
jot citu līdzekļu devēju speciālistus saskaņā ar skaidri definētām 
rakstiskām pilnvarām;
pievērst lielāku uzmanību tam, lai izpildes rādītāji būtu izstrādāti, e) 
pamatojoties uz pienācīgām statistiskām sistēmām, lai tie atspogu-ļotu valdības spēju ietekmēt rezultātus un lai to izstrādē būtu ņemti 
vērā mērķi samazināt nabadzību un paaugstināt kvalitāti.
8. Komisijai būtu jāuzņemas lielāka līdzatbildība par Pasaules fondu 
valstu līmenī. Pārstāvniecībām būtu ne tikai jāsniedz saņēmējvalstīm lielāks atbalsts Pasaules fonda dotāciju pieprasījumu sagatavošanā un 
dotāciju apgūšanā, bet arī jāziņo Komisijas centrālajiem dienestiem, 
lai tā varētu efektīvāk darboties Fonda valdē.
9. Komisijai būtu vairāk jāizmanto projekti, lai sniegtu politisku un teh-
nisku atbalstu un padomus (EAF projekti), finansētu ievadpasākumus (vispārējā budžeta atbalsta projekti veselības aprūpes jomā) un nodro-
šinātu veselības aprūpi nabadzīgākajos reģionos, kuros valsts sniegtie 
veselības aprūpes pakalpojumi nav pietiekami pieejami (projekti, kurus 
finansē no budžeta pozīcijas, kas paredzēta NVO līdzfinansēšanai). Būtu 
jāpārskata to vispārējā budžeta pozīcijas projektu loma, kurus īsteno 
vairākās valstīs, un iekšējo ĀKK projektu loma.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā44
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKOMISIJA NAV IZSTRĀDĀJUSI NORĀDES PAR DAŽĀDU 
INSTRUMENTU SASKANĪGU IZMANTOŠANU, LAI 
ATBALSTĪTU VESELĪBAS APRŪPES NOZARI, UN TĀ NAV PIETIEKAMI INTEGRĒJUSI SAVAS DARBĪBAS VISU NOZARI 
APTVEROŠĀ PIEEJĀ
 82.  Komisija nav pienācīgi noteikusi, kāda nozīme var būt katram instru-
mentam veselības aprūpes nozarē un kā tos kombinēt, lai panāktu  maksimālu sinerģiju.
 83.  Tā kā pareiza visu nozari aptveroša pieeja ir ļoti svarīga ikviena ins-
trumenta efektīvai darbībai, jāveicina centieni sekmēt šādu pieeju  
izstrādi un ieviešanu.
IETEIKUMI PAR INSTRUMENTU SASKANĪGU IZMANOTŠANU  
10. Komisijai būtu jāizstrādā un jāizplata skaidras norādes par to,  
kad kurš instruments būtu lietojams un kā tos vislabāk kombinēt, lai 
panāktu maksimālu sinerģiju, tostarp:
jānosaka, kad būtu jālieto vispārējā budžeta atbalsts, kad — nozares a) 
budžeta atbalsts un kad — šie abi instrumenti kopā;
jāveicina plašāka un efektīvāka projektu izmantošana, lai sekmētu b) 
budžeta atbalstu un Pasaules fonda darbības veselības aprūpes  
nozarē;
jāņem vērā Pasaules fonda darbības ikreiz, kad Komisija plāno veikt c) 
pasākumus veselības aprūpes nozarē, tostarp ar vispārējā budžeta atbalsta starpniecību.
11. Izmantojamo instrumentu izvēlē būtu sevišķi jāņem vērā stāvok-
lis konkrētā valstī un īpaši — vai tai ir pienācīgi izstrādāta nozares  
politika.
12. Komisijai pasākumi veselības aprūpes nozarē, tostarp Pasaules fonda 
pasākumi, būtu vairāk jāsaskaņo ar visu nozari aptverošo pieeju. Valstīs, 
kurās šāda pieeja vēl nav izstrādāta, jāpievēršas tās izveidošanai.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 19. novembra sēdē 
Luksemburgā.
  Revīzijas palātas vārdā
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā45
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā
Avots : ECA.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā46
I PIELIKUMS
TŪKSTOŠGADES ATTĪSTĪBAS MĒRĶI: STĀVOKLIS 2007. GADĀ
MērķiĀfrika Āzija
Ziemeļāfrika Subsahāras Āfrika AustrumāzijaDienvidaustrum-
āzijaDienvidāzija Rietumāzija
1. MĒRĶIS | Izskaust galēju nabadzību un badu 
Uz pusi samazināt galēju nabadzībuzems nabadzības 
līmenisļoti augsts 
nabadzības līmenismērens nabadzības 
līmenismērens nabadzības 
līmenisļoti augsts 
nabadzības līmeniszems nabadzības 
līmenis
Uz pusi samazināt badu bads praktiski nav 
izplatītsbads ir ļoti izplatīts bada izplatība ir 
mērena bada izplatība ir 
mērenabada izplatība ir 
augsta bada izplatība ir 
mērena
2. MĒRĶIS | Panākt vispārēju pamatizglītību
Vispārēja pamatizglītībaaugsts skolā 
uzņemto skaitsmazs skolā 
uzņemto skaitsaugsts skolā 
uzņemto skaitsaugsts skolā 
uzņemto skaitsaugsts skolā 
uzņemto skaitsvidējs skolā 
uzņemto skaits
3. MĒRĶIS | Veicināt dzimumu vienlīdzību un nodrošināt sieviešu iespējas
Vienlīdzīgs skolā uzņemto meiteņu skaits tuvu paritāteigandrīz tuvu 
paritāteiparitāte paritāte tuvu paritātei tuvu paritātei
Sieviešu procents algotā darbā neliels vidējs liels vidējs neliels neliels
Sieviešu vienlīdzīga pārstāvniecība 
parlamentos ļoti zema 
pārstāvniecība zema 
pārstāvniecībavidēja 
pārstāvniecībazema 
pārstāvniecībazema 
pārstāvniecībaļoti zema 
pārstāvniecība
4. MĒRĶIS | Samazināt bērnu mirstību
Par divām trešdaļām samazināt bērnu mirstību līdz piecu gadu vecumam zema mirstība ļoti augsta mirstība zema mirstība vidēja mirstība augsta mirstība vidēja mirstība
Vakcinācija pret masalām augsts līmenis zems līmenis vidējs līmenis vidējs līmenis zems līmenis augsts līmenis
5. MĒRĶIS | Uzlabot mātes veselību 
Par trim ceturtdaļām samazināt 
mātes mirstību vidēja mirstība ļoti augsta mirstība zema mirstība augsta mirstība ļoti augsta mirstība vidēja mirstība
6. MĒRĶIS | Apkarot HIV/AIDS, malāriju un citas slimības
Apturēt un samazināt HIV/AIDS izplatību maza izplatība ļoti plaša izplatība maza izplatība maza izplatība vidēja izplatība maza izplatība
Apturēt un samazināt malārijas izplatībuzems saslimšanas 
risksaugsts saslimšanas 
risksvidējs saslimšanas 
risksvidējs saslimšanas 
risksvidējs saslimšanas 
riskszems saslimšanas 
risks
Apturēt un samazināt tuberkulozes 
izplatībuzema mirstība augsta mirstība vidēja mirstība vidēja mirstība vidēja mirstība zema mirstība
7. MĒRĶIS | Nodrošināt vides ilgtspēju
Samazināt mežu izzušanu mazas mežu 
platības vidēji lielas mežu 
platībasvidēji lielas mežu 
platībaslielas mežu platībasvidēji lielas mežu 
platībasmazas mežu 
platības
Uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, 
kam nav pieejams tīrs dzeramais ūdensaugsts līmenis zems līmenis vidējs līmenis vidējs līmenis vidējs līmenis augsts līmenis
Uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, 
kam nav pieejama kanalizācija vidējs līmenis ļoti zems līmenis ļoti zems līmenis zems līmenis ļoti zems līmenis vidējs līmenis
Uzlabot graustu iedzīvotāju 
dzīves apstākļusvidēji daudz 
graustu iedzīvotājuļoti daudz graustu 
iedzīvotājudaudz graustu 
iedzīvotāju vidēji daudz 
graustu iedzīvotājudaudz graustu 
iedzīvotājuvidēji daudz 
graustu iedzīvotāju
8. MĒRĶIS | Attīstīt globālas partnerattiecības attīstībai 
Jauniešu bezdarbsļoti augsts 
bezdarba līmenisaugsts bezdarba 
līmeniszems bezdarba 
līmenisaugsts bezdarba 
līmenisvidējs bezdarba 
līmenisļoti augsts 
bezdarba līmenis
Interneta lietotāji vidēja pieejamībaļoti zema 
pieejamībavidēja pieejamība vidēja pieejamība zema pieejamība vidēja pieejamība
Avots : ANO.
Mērķis jau ir sasniegts vai gandrīz sasniegts.
Sagaidāms, ka mērķis tiks sasniegts līdz 2015. gadam, ja turpināsies pašreizējā tendence, vai arī problēma, 
kuras risināšanai ir izvirzīts šis mērķis, reģionā nav īpaši izplatīta.
Nav sagaidāms, ka šo mērķi sasniegs līdz 2015. gadam.
Panākumu nav vai stāvoklis pasliktinās, vai notiek regress.
Mērķi 
  
1. MĒRĶIS | Izskaust galēju nabadzību un badu 
Uz pusi samazināt galēju nabadzību  
Uz pusi samazināt badu  
2. MĒRĶIS | Panākt vispārēju pamatizglītību
Vispārēja pamatizglītība  
3. MĒRĶIS | Veicināt dzimumu vienlīdzību un nodrošināt sieviešu iespējas
Vienlīdzīgs skolā uzņemto meiteņu skaits  
Sieviešu procents algotā darbā   
Sieviešu vienlīdzīga pārstāvniecība 
parlamentos  
4. MĒRĶIS | Samazināt bērnu mirstību
Par divām trešdaļām samazināt bērnu 
mirstību līdz piecu gadu vecumam   
Vakcinācija pret masalām   
5. MĒRĶIS | Uzlabot mātes veselību 
Par trim ceturtdaļām samazināt 
mātes mirstību   
6. MĒRĶIS | Apkarot HIV/AIDS, malāriju un citas slimības
Apturēt un samazināt HIV/AIDS izplatību   
Apturēt un samazināt malārijas izplatību  
Apturēt un samazināt tuberkulozes 
izplatību  
7. MĒRĶIS | Nodrošināt vides ilgtspēju
Samazināt mežu izzušanu  
Uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, 
kam nav pieejams tīrs dzeramais ūdens  
Uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, 
kam nav pieejama kanalizācija   
Uzlabot graustu iedzīvotāju 
dzīves apstākļus 
8. MĒRĶIS | Attīstīt globālas partnerattiecības attīstībai 
Jauniešu bezdarbs  
Interneta lietotāji  
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā47
OkeānijaLatīņamerika 
un Karību jūras 
valstisNeatkarīgo Valstu Savienība
Eiropas daļa Āzijas daļa
–mērens nabadzības 
līmenis zems nabadzības 
līmeniszems nabadzības 
līmenis
bada izplatība ir 
mērenabada izplatība ir 
mērenabads praktiski nav 
izplatītsbads ir izplatīts 
vidējs skolā 
uzņemto skaitsaugsts skolā 
uzņemto skaitsaugsts skolā 
uzņemto skaitsaugsts skolā 
uzņemto skaits
tuvu paritātei paritāte paritāte paritāte
vidējs liels liels liels
ļoti zema 
pārstāvniecībavidēja 
pārstāvniecībazema 
pārstāvniecībazema 
pārstāvniecība
vidēja mirstība zema mirstība zema mirstība vidēja mirstība
zems līmenis augsts līmenis augsts līmenis augsts līmenis
augsta mirstība vidēja mirstība zema mirstība zema mirstība
vidēja izplatība vidēja izplatība vidēja izplatība maza izplatība
zems saslimšanas 
risksvidējs saslimšanas 
riskszems saslimšanas 
riskszems saslimšanas 
risks
vidēja mirstība zema mirstība vidēja mirstība vidēja mirstība
lielas mežu platības lielas mežu platības lielas mežu platībasmazas mežu 
platības
zems līmenis augsts līmenis augsts līmenis vidējs līmenis
zems līmenis vidējs līmenis vidējs līmenis vidējs līmenis
vidēji daudz 
graustu iedzīvotājuvidēji daudz 
graustu iedzīvotājumaz graustu 
iedzīvotāju vidēji daudz 
graustu iedzīvotāju
zems bezdarba 
līmenisaugsts bezdarba 
līmenisaugsts bezdarba 
līmenisaugsts bezdarba 
līmenis
zema pieejamība augsta pieejamība vidēja pieejamība vidēja pieejamība
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā48
II PIELIKUMS
IZRAKSTS NO ĀKK VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS MINISTRU 
BRISELES DEKLARĀCIJAS 2007. GADA OKTOBRĪ
“N. atzīstot  problēmas, ar kurām pašreiz jāsaskaras veselības aizsar-
dzības pārvaldībā ĀKK valstīs, tostarp cilvēkresursu trūkumu, nepil-nības epidēmiju brīdināšanas un uzraudzības sistēmās, trūkumus lēmumu pieņemšanai svarīgās sanitārās informācijas pārvaldības sistēmās, nekvalitatīvu veselības aprūpi, īpaši attiecībā uz vispārēju profilaksi, asins pārliešanu un laboratoriju jaudu, nepietiekamu operatīvās pētniecības un attīstības līmeni šajās valstīs attiecībā uz tādām endēmiskām un lipīgām slimībām kā HIV un AIDS, tuberku-loze un malārija, tādām hroniskām slimībām kā diabēts, hipertonija un astma, kā arī attiecībā uz vardarbības, traumu un nelaimes gadī-jumu izraisītām saslimšanām, nepietiekamo sagatavotības līmeni un ierobežoto spēju iegrožot epidēmijas, tostarp Ebolas vīrusu, pār-mērīgi augstās medikamentu un farmaceitisko izstrādājumu cenas un atzīstot vajadzību pienācīgi finansēt veselības aprūpes nozari no gada budžeta;
O. uzsverot , cik svarīgas ir veselības aizsardzības sistēmas ĀKK 
valstīs, lai atkarībā no epidemioloģiskās situācijas nodrošinātu  
profilaksi, ārstēšanu un kontroli šādām novārtā pamestām tropis-kām slimībām kā Āfrikas tripanosomiāze (miega slimība), Denges 
drudzis, lepra, filariāze, onhocerikoze (upju aklums), šistosomiāze (gliemju drudzis) un trahoma, tādām hroniskām un nepareiza dzī-vesveida izraisītām slimībām kā hipertonija, vēzis, sirpjveida šūnu anēmija un diabēts, vēl nebijušām slimībām un tām, kas uzrodas no jauna, piemēram, Buruli čūla, hemorāģiskais drudzis, pērtiķu 
bakas, mēris, trakumsērga, kā arī garīgām slimībām, neiroloģis-kām slimībām, meningītam, kuņģa un zarnu trakta helmintozēm 
un zīdaiņu diarejai.”
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā49
III PIELIKUMS
KOPSAVILKUMS PAR STĀVOKLI VALSTĪS
SVAZILENDA
PĀRSKATS PAR STĀVOKLI VESELĪBAS APRŪPĒ
Svazilendā ir pasaulē augstākais HIV/AIDS izplatības līmenis — 
šī slimība skar 34 % valsts iedzīvotāju. Ar to ir cieši saistīts arī  pasaulē augstākais tuberkulozes izplatības līmenis: 2000. gadā bija 
856 saslimšanas gadījumi uz 100 000 iedzīvotājiem, bet 2006. gadā — 
1 182 gadījumi uz 100 000 iedzīvotājiem. Vidējais mūža ilgums ir 
krities no 60 gadiem 1998. gadā uz tikai 31 gadu 2004. gadā. No 
kopējā valsts iedzīvotāju skaita (viens miljons) saskaņā ar aplēsēm 130 000 ir bāreņi vai neaizsargāti bērni.
Kopš 1997. gada ir palielinājusies zīdaiņu un bērnu līdz piecu  
gadu vecumam mirstība: 1997. gadā tā bija attiecīgi 78 un 106 uz 
1 000 dzīvi dzimušajiem, bet 2006. gadā — attiecīgi 85 un 120. HIV/AIDS ir cēlonis 47 % nāves gadījumu bērniem līdz piecu gadu vecu-
mam. Krasi pieaugusi mātes mirstība — 1999. gadā 230 gadījumi 
uz 100 000 dzīvi dzimušajiem, bet 2006. gadā jau 370, un galvenie 
iemesli ir ne tikai HIV/AIDS, bet arī trūkumi veselības aizsardzības 
sistēmā. Veselības aprūpes dienestiem ir arvien grūtāk tikt galā ar iedzīvotāju saslimstību, jo klāt nāk arvien vairāk neinfekcijas sli-
mību, taču tām nepievērš pietiekamu uzmanību. 
EAF PROJEKTI
HIV/AIDS profilakses un aprūpes programma ( HAPAC )
Programma HAPAC I  (2001.–2005. g., 2,25 miljoni EUR) kopumā 
sasniedza mērķus: tika attīstīti brīvprātīgās HIV testēšanas un kon-sultēšanas pakalpojumi, vienā no četriem Svazilendas rajoniem tika 
izveidots pakalpojumu tīkls slimnieku aprūpei mājās un tika atbals-
tīti pasākumi, lai uzlabotu seksuāli transmisīvo slimību ārstēšanu. 
HAPAC II  (2006.–2008. g., 2 miljoni EUR) nodrošināja to pakal-
pojumu uzturēšanu, kurus ieviesa saskaņā ar HAPAC I , taču mērķi 
attīstīt šos pakalpojumus turpmākā projekta laikā bija pieticīgi, un 
arī to sasniegšana bija visai ierobežota. HAPAC II  finansēja tāpēc, 
ka vēl nebija nodrošināta HAPAC  I ilgtspēja, un tās nodrošināšana 
ir galvena problēma; ir paredzams, ka tad, kad projekts būs beidzies, t. i., 2008. gadā, dažus brīvprātīgās HIV testēšanas un konsultēšanas centrus slēgs. Ja Komisija būtu labāk koordinējusi savu darbību ar Pasaules fondu, tad, beidzoties HAPAC I  programmai, Fonds būtu 
varējis pārņemt saskaņā ar šo projektu veiktos pasākumus.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā50
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA POZĪCIJA 
“LĪDZFINANSĒJUMS NVO”
Integrēts HIV/AIDS apkarošanas un iztikas līdzekļu 
nodrošināšanas projekts
Šis projekts ir paredzēts, lai HIV/AIDS slimniekiem, kā arī bāre-
ņiem un neaizsargātiem bērniem sniegtu mājas aprūpes pakalpo-
jumus un palīdzētu viņus nodrošināt ar pārtiku, kas audzēta pašu spēkiem. Projekts vēl arvien ir sākuma stadijā. Kaut arī mērķi bija 
atbilstoši, tomēr izrādījās, ka tie ir pārāk vērienīgi projektam, kurš 
ilgst nedaudz vairāk par trim gadiem. 
PASAULES FONDS
No Pasaules fonda Svazilenda līdz šim ir saņēmusi vislielāko atbalstu pasaulē, rēķinot uz vienu iedzīvotāju (105 miljoni USD jeb apmēram 
100 USD uz cilvēku). Lielākā daļa finansējuma tika piešķirta HIV/
AIDS apkarošanai. Nelielais finansējums, kas tika piešķirts tuber-kulozes apkarošanai, neatspoguļo šīs slimības izraisīto problēmu 
patieso mērogu. 
Pasaules fonda atbalsta programmu koprezultāti nav viendabīgi. 
Kopumā ir labi attīstījušies šādi pasākumi: aprūpe un atbalsts ģime-nēm un kopienām, kurās ir augsta HIV/AIDS izplatība, brīvprātīgās HIV testēšanas un konsultēšanas pakalpojumi un daži mājas aprūpes pakalpojumu aspekti. Savukārt mazāk efektīvi bija atsevišķi anti-retrovirālās terapijas un tās uzraudzības aspekti, atbalsts pasāku-
miem, kas paredzēti, lai novērstu bērna inficēšanos no mātes, kā arī profilakses darbs jaunatnes vidū. Pasaules fonda prasība iesniegt 
ziņojumus bija katalizators, kas veicināja uzraudzības un novērtē-
šanas sistēmu uzlabošanu, kā arī datu ticamību.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā51
LESOTO
PĀRSKATS PAR STĀVOKLI VESELĪBAS APRŪPĒ
HIV/AIDS izplatības līmenis Lesoto (23 %) ir viens no augstāka-
jiem pasaulē. Ar to cieši saistīts ir arī ārkārtīgi augstais tuberkulo-zes izplatības līmenis. Abas šīs slimības ir galvenais iemesls, kāpēc kopš 1990. gadu vidus vidējais mūža ilgums ir strauji sarucis no 
60 gadiem līdz tikai 41 gadam. Ir aplēsts, ka valstī ir 180 000 bāreņu un neaizsargātu bērnu jeb 10 % no visiem iedzīvotājiem. Lesoto  
nav malārijas, taču arvien lielākas problēmas sagādā pieaugošais 
neinfekcijas slimību līmenis. 
Ievērojami paaugstinājusies zīdaiņu mirstība: 1995.–1999. g. tā bija 
75 uz 1 000 dzīvi dzimušajiem, bet 2000.–2004. g. — 91. Daļēji tas 
skaidrojams ar HIV/AIDS izplatību. Tajā pašā laika posmā mātes 
mirstība ir krasi pieaugusi no 282 gadījumiem uz 100 000 dzīvi  
dzimušajiem 1993. gadā līdz 762 gadījumiem 2004. gadā. Veselī-
bas rādītāju pasliktināšanās ir tieši saistīta arī ar veselības aprūpes pakalpojumu pasliktināšanos, jo attiecīgajiem dienestiem ir grūti 
tikt galā ar arvien lielāko saslimstību. Budžeta resursi šo problēmu 
risināšanai nav palielināti, un neproporcionāli liela to daļa tiek  
piešķirta sekundārai un terciārai aprūpei, kā arī pilsētām. Valstī 
paliek arvien mazāk veselības aprūpes darbinieku — tie dodas uz citām valstīm vai iet bojā no HIV/AIDS.
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS
Vispārējā budžeta atbalsts nebija efektīvs instruments veselības  aprūpes pakalpojumu uzlabošanai. Komisija apturēja no astotā EAF 
finansēto programmu tāpēc, ka valsts nepietiekami iesaistījās valsts 
līdzekļu pārvaldes reformā, un arī programmas izpildes gaitā bija 
grūtības sniegt ticamus datus attiecībā uz rezultatīvajiem rādītājiem. Šo iemeslu dēļ netika piešķirts atbalsts saskaņā ar devīto EAF, lai 
gan sākotnēji tas bija plānots.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā52
EAF PROJEKTI
Astotā EAF projekts “Atbalsts veselības aprūpes nozares reformai” 
(1,8 miljoni EUR) deva nozīmīgu ieguldījumu veselības aprūpes  
pakalpojumu decentralizācijā Lesoto, gan atbalstot šā procesa vispā-rējo plānošanu, gan ieviešot decentralizāciju trijos distriktos, kaut gan 9 mēnešus ilgais ievadposms bija pārāk īss. Lesoto valdība pēc 
tam izvērsa decentralizāciju visos desmit distriktos, lai gan valstī 
vēl arvien nav pietiekamu administratīvo spēju un resursu. 
PROJEKTS, KO FINANSĒ NO BUDŽETA POZĪCIJAS 
“LĪDZFINANSĒJUMS NVO”: APRŪPES PAKALPOJUMI MĀJĀS CILVĒKIEM AR HIV/AIDS VAI SLIMĪBAS TERMINĀLĀ STADIJĀ, KĀ ARĪ BĀREŅIEM UN NEAIZSARGĀTIEM BĒRNIEM
Kopumā šis ir veiksmīgs projekts: 600 cilvēkus apmācīja sniegt  
aprūpi, katra pārziņā bija vidēji desmit aprūpējamie, tomēr bāre-
ņiem un neaizsargātiem bērniem sniegtais atbalsts bija ierobežots. Lai nodrošinātu ilgtspēju, tika uzsākts turpmākais projekts, kurš ir 
virzīts uz pārtikas apgādi un darbībām, kas sniedz ienākumus, taču 
tas ir paredzēts trijiem gadiem, un iespējams, ka laiks ir pārāk īss, 
lai šos mērķus sasniegtu. 
PASAULES FONDS
Saskaņā ar galveno līdz šim īstenoto dotāciju (HIV/AIDS, 2. posms) vairāk nekā 15 000 cilvēku saņem antiretrovirālo terapiju, bet mēr-
ķis bija to nodrošināt 12 500 cilvēkiem; tas ir panākts, pateicoties aptuveni vienādam Pasaules fonda un valdības sniegtajam finansēju-
mam. Tomēr iespējams, ka uzraudzības sistēmas apkopotajos datos 
ir iekļauti cilvēki, kuri vairs nesaņem šo terapiju vai kuri terapijas 
laikā ir miruši. Antiretrovirālo terapiju saņem tikai apmēram 30 % no tiem, kam tā ir nepieciešama. Brīvprātīgās HIV testēšanas un 
konsultēšanas pakalpojumi ir ievērojami paplašinājušies, taču HIV 
testēšanu veikušo skaits ir par 20 % mazāks, nekā bija paredzēts. 
Tas atspoguļo vispārējās problēmas, ar kurām saskaras Lesoto veik-
tās kampaņas “Uzzini, kāda ir tava veselība!” ( Know your status ) 
īstenošanā. Attiecībā uz bāreņu un neaizsargātu bērnu aprūpi un 
tiem sniegto atbalstu nebija skaidri definēts, kas ietilpa sniegtajā 
atbalstā, tāpēc bija grūti noteikt, ko šī iedzīvotāju grupa saņēma. Tika pārsniegti prezervatīvu izdalīšanas mērķi, taču Pasaules fonds 
nebija vienīgais, kas finansēja šo pasākumu, turklāt vajadzēja pār-
liecināties, ka veselības aprūpes centriem piegādātos un tur pie-
ejamos prezervatīvus jaunieši patiešām saņēma un lietoja. Zināmi 
sasniegumi ir gūti jauniešu izglītošanā par HIV/AIDS profilaksi. Pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu bērna inficēšanos no mātes, 
sagādāja vislielākās problēmas, jo tika sasniegts tikai viens no sešiem 
mērķiem saistībā ar rezultatīvajiem rādītājiem. Daļēji tas izskaid-
rojams ar nepietiekamu veselības aprūpes personālu.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā53
KENIJA
PĀRSKATS PAR STĀVOKLI VESELĪBAS APRŪPĒ
1990. gados pasliktinājās visi galvenie veselības rādītāji, un tiem bija 
tendence pasliktināties arī 1999.–2004. g., kad tika īstenots pirmais valsts stratēģiskais plāns veselības aizsardzībā. Tādējādi arī bērnu līdz piecu gadu vecumam mirstība palielinājās no 11,2 % līdz 11,5 %. 
Kaut gan ir grūti noteikt mātes mirstības koeficientu, nekas nelie-cina par tā uzlabošanos. Vienīgā joma, kur ir vērojami uzlabojumi, 
ir HIV izplatība: 1994. gadā tā bija 13 %, bet 2005. gadā — 6 %.
Galveno veselības rādītāju pasliktināšanos ir izraisījusi valsts  
struktūrās pieejamo veselības aprūpes pakalpojumu samazināšanās, 
nepietiekams šīs nozares darbinieku skaits un to nevienmērīgais 
sadalījums starp pilsētām un lauku rajoniem un starp valsts un pri-
vāto sektoru, kā arī nemainīgi zems veselības aprūpes finansējums no 
valsts budžeta. Otrais valsts stratēģiskais plāns veselības aizsardzībā 
(2005.–2010. g.), kas saņem atbalstu no līdzekļu devējiem saskaņā ar programmu “Vienotais darba un finansēšanas plāns” ( Joint Planning 
of Work and Funding ), cenšas novērst šo pasliktināšanos. 
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS 
Tā kā izdevumi veselības aprūpei vēl arvien ir nelieli, tā kā ir nepil-
nības veselības aizsardzības un valsts budžeta vispārējās pārvaldes sistēmās un tā kā ir sasniegts tikai viens no četriem mērķiem saistībā ar rezultatīvajiem rādītājiem, nevar uzskatīt, ka vispārējā budžeta 
atbalsts ir bijis īpaši efektīvs, lai Kenijā uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumus. 
EAF PROJEKTI
Astotā EAF projekts “Veselības aprūpes pakalpojumu un sistēmu attīstības programma provincēs” ir devis lielu ieguldījumu valsts 
centrālajos un austrumu reģionos, lai uzlabotu pieeju publiskiem 
un privātiem veselības aprūpes pakalpojumiem un šo pakalpojumu 
kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot riska grupām un iedzīvotājiem 
kopienās. Tomēr, ja projekta darbība būtu ilgāka par paredzētajiem trīs gadiem un ja tā izpildē nebūtu kavēšanās, rezultāti būtu bijuši 
vēl labāki. III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā54
NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA POZĪCIJĀM 
FINANSĒTIE PROJEKTI
Iniciatīva pusaudžu seksuālās un reproduktīvās 
veselības uzlabošanai
Šis projekts ievērojami uzlaboja visneaizsargātāko un no sabiedrības 
atstumto jauniešu piekļuvi HIV/AIDS profilakses pasākumiem un 
aprūpes pakalpojumiem: tika izveidota īpaši jauniešu vajadzībām piemērota un nestacionāra brīvprātīgās HIV testēšanas un konsul-
tēšanas pakalpojumu sistēma un tika uzlabota kopienas informētība 
par šo iniciatīvu.
Piekļuve kvalitatīviem pamata un visaptverošiem 
pakalpojumiem dzemdniecībā un šo pakalpojumu izmantošana
Projekta mērķis ir uzlabot sieviešu un bērnu piekļuvi dzemdniecības 
pakalpojumiem un neonatālajai aprūpei desmit provincēs. Projekta 
rādītāji liecina, ka šajās provincēs ir palielinājies tieši ar dzemdībām saistīto komplikāciju skaits dzemdību nodaļās un ka arvien vairāk 
dzemdību pieņem vecmātes.
Visaptveroša pieeja, kas paredzēta tiem iedzīvotājiem, 
kuri visvairāk pakļauti riskam inficēties ar HIV/AIDS vai nonākt ar to saskarē
Projekta mērķis ir palielināt NVO Marie Stopes Kenya  spēju sniegt 
ieguldījumu Kenijas nacionālajā AIDS apkarošanas stratēģiskajā 
plānā (2005.–2010. g.). Sākotnējie panākumi ir apmierinoši. 
Uzazi Bora  — pakalpojumi mātei un bērnam, 
pasākumi HIV apkarošanā
Projekta mērķis bija uzlabot profilakses pasākumus, lai novērstu 
bērna inficēšanos no mātes, un uzlabot grūtnieču, dzemdētāju un 
nedēļnieču, kā arī jaundzimušo aprūpes pakalpojumus divās pro-
vincēs. Projekta mērķi tika daļēji sasniegti — lielākās nepilnības 
skāra jaundzimušo aprūpi.
PASAULES FONDS
Kaut arī Kenija ir viena no lielākajām Pasaules fonda dotāciju saņē-
mējām, finansējumu apguva ar nopietniem kavējumiem, tāpēc lie-
lāko daļu mērķu nevarēs sasniegt, un pēc pirmā posma budžetu  
samazināja.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā55
MALĀVIJA
PĀRSKATS PAR STĀVOKLI VESELĪBAS APRŪPĒ
Malāvijā HIV/AIDS izplatība ir viena no visaugstākajām pasaulē 
(apmēram 14 %). Tāpēc valstī ir ievērojami palielinājusies saslim-stība ar tuberkulozi, un no 1994. līdz 2004. gadam tā ir divkāršo-jusies. Arī malārija ir ļoti izplatīta, un to min kā biežāko nāves  
cēloni gan pieaugušajiem, gan bērniem. Kaut gan kopš 2000. gada ir panākta uzlabošanās, Malāvijā vēl arvien ir viens no augstākajiem 
mātes mirstības rādītājiem pasaulē — 984 gadījumi uz 100 000 dzīvi 
dzimušajiem. Bērnu mirstība ir samazinājusies līdz 76 uz 1000 dzīvi 
dzimušiem, tomēr arī šai jomai jāpievērš pastiprināta uzmanība. Lai 
atrisinātu šīs problēmas, Malāvijā nav pietiekami daudz veselības aprūpes nozares darbinieku, un tie ir koncentrējušies galvenokārt pilsētās. 
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS
Ir konstatēs, ka līdz 2007. gada vidum vispārējā budžeta atbalsts 
nav ievērojami uzlabojis veselības aprūpes pakalpojumus. Kopš  
2005. gada, kad atkal tika piešķirts vispārējā budžeta atbalsts, val-
dība to izmantoja, lai līdzsvarotu budžetu, nevis piešķīra līdzekļus 
nabadzīgo iedzīvotāju slāņu vajadzībām. Tomēr Komisija izmantoja vispārējā budžeta atbalstu kā līdzekli, lai nodrošinātu, ka Malāvijas 
valdība vismaz 10,7 % no kopējā valsts budžeta piešķir veselības aprū-pes budžetam. Tā kā iniciatīva parādu apgrūtināto nabadzīgo valstu labā ir sasniegusi noslēguma posmu, būs iespējams vairāk izdevumu novirzīt sociālām vajadzībām, tostarp veselības aprūpei. 
EAF PROJEKTI
No astotā EAF finansēja projektu, lai izveidotu asins pārliešanas die-nestu, kas apmierina no vienas trešdaļas līdz 50 % valsts vajadzību. 
Finansēšanas līgumā gan bija noteikts augstāks mērķis, tomēr tas 
ir ievērojams sasniegums, ja ņem vērā, cik lielas organizatoriskas 
un ar kultūras atšķirībām saistītas grūtības bija jāpārvar projekta 
īstenošanas gaitā.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā56
NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA POZĪCIJĀM 
FINANSĒTIE PROJEKTI
Seksuālās un reproduktīvās veselības un ar HIV/AIDS saistīto 
pakalpojumu uzlabošana jauniešiem
Projekta mērķis ir paplašināt jauniešiem piemērotu seksuālās un 
reproduktīvās veselības pakalpojumu sniegšanu un dzimumdzīves 
higiēnas iemaņu iemācīšanu, iesaistot šajā darbā NVO un jaunatnes centrus. Tā kā projektu sāka īstenot ar nokavēšanos, iespējams, ka 
nevarēs sasniegt visus projekta mērķus.
Izturēšanās maiņas sekmēšana un seksuālās un reproduktīvās 
veselības pakalpojumu pieejamības uzlabošana Tiolo apgabalā
Šī projekta ieguldījums bija nozīmīgs, proti, tas uzlaboja ar HIV 
inficēto iedzīvotāju piekļuvi nepārtrauktai aprūpei, atbalstam un 
ārstēšanai, nodrošināja pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu bērna 
inficēšanos no mātes, un brīvprātīgās HIV testēšanas un konsultēša-nas pakalpojumus šajā nabadzīgajā apgabalā Malāvijas dienvidos.
Jauniešu un bērnu veselība Malāvijas centrālajos 
un dienvidu reģionos
Projekts ir devis labus rezultātus: ir palielinājies to jauniešu skaits, 
kas izmanto brīvprātīgās testēšanas un konsultāciju pakalpojumus 
īpaši tam paredzētajos jauniešu un veselības aprūpes centros, un ir 
samazinājies grūtnieču skaits skolas vecuma meiteņu vidū. 
PASAULES FONDS
Kopumā Pasaules fonda darbībai ir nozīmīgi rezultāti, it sevišķi 
jāatzīmē, ka ar Fonda palīdzību ir ievērojami izvērsta ARV terapijas 
sniegšana: 2004. gadā to saņēma daži tūkstoši cilvēku, bet 2007. gada 
vidū — 110 000. Vairākums HIV/AIDS 1. posma projekta daļu pēc 
nelielas sākotnējas kavēšanās ļoti sekmīgi virzās uz priekšu, tostarp tā projekta daļa, kas paredzēta veselības aizsardzības sistēmu atbals-tam — tā ļāva apmācīt daudzus darbiniekus, īpaši kopienas veselības aprūpes darbinieku līmenī. Galvenās grūtības sagādāja tā projekta 
daļa, kura bija veltīta pasākumiem, kas paredzēti, lai novērstu bērna 
inficēšanos no mātes.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā57
MALI
PĀRSKATS PAR STĀVOKLI VESELĪBAS APRŪPĒ
Mali ir ļoti augsti mātes mirstības rādītāji (1 200 uz 100 000 dzīvi 
dzimušajiem) un bērnu mirstības rādītāji (219 uz 1000 bērniem  2004. gadā). HIV/AIDS izplatība ir relatīvi zema (1,9 %), taču ļoti izplatīta ir tuberkuloze (578 gadījumi uz 100 000 iedzīvotājiem), un malārija vēl joprojām ir viens no galvenajiem bērnu mirstības cēlo-
ņiem. Pārējās izplatītākās slimības ir akūtās respiratoru infekcijas, 
diareja, Gvinejas tārpa ( Dracunculus medinensis ) izraisītā infekcija, 
šistosomiāze, bet arvien lielākas problēmas sagādā arī hroniskās slimības, piemēram, diabēts un sirds slimības. 
Kaut gan veselības aizsardzības infrastruktūra ir saņēmusi nozīmīgu 
finansējumu un piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem kopumā 
ir uzlabojusies, vēl nav atrisinātas nopietnas problēmas. Nav izstrā-
dāta cilvēkresursu politika, tāpēc veselības aprūpes darbinieki ir 
grūti pieejami, viņu ģeogrāfiskais izvietojums nav atbilstošs un viņu kompetence, motivācija un ētikas standarti nav pienācīgi. Paralēli 
decentralizācijas procesam netika veikta pietiekama cilvēkresursu 
un finanšu resursu pārstrukturēšana. Kopumā veselības aprūpes  
pakalpojumi joprojām ir zemā līmenī un tos nevar atļauties visna-badzīgākie iedzīvotāji. 
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTS
Pretēji saistībām, kas fiksētas vispārējā budžeta atbalsta finansē-
šanas līgumā, valdība nepalielināja veselības aizsardzības budžetu, bet valsts līdzekļus joprojām nevienmērīgi sadala starp reģio-
niem. Turklāt budžeta pārvaldes sistēmas vēl arvien ir vājas, tām ir augsts fiduciārs risks, un valsts līdzekļi tiek izmantoti neefektīvi un neproduktīvi.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā58
EAF PROJEKTI
Projekts “Programma veselības aprūpes sektora atbalstam” ( PASS ), 
ko finansēja no astotā EAF, sasniedza mērķi nostiprināt Veselības 
ministrijas administratīvās spējas, taču mērķi uzlabot veselības aprū-pes pakalpojumus nesasniedza. Projekts šos uzlabojumus nevarēja panākt, jo tam būtu vajadzīgas būtiskas strukturālas reformas.
NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA POZĪCIJĀM 
FINANSĒTIE PROJEKTI
Sieviešu reproduktīvās veselības uzlabošana Mali ziemeļos
Projekts ievērojami uzlaboja veselības aprūpes darbinieku apmācību, 
un ar tā palīdzību tika sagādātas iekārtas, taču darbības laiks bija 
pārāk īss, lai būtiski ietekmētu mātes mirstības rādītājus. 
Pasākums Biomali
Pateicoties projektam, kura mērķis bija uzlabot HIV/AIDS, tuberku-
lozes un malārijas diagnosticēšanu, tika izveidots laboratoriju tīkls, tomēr darbinieku apmācība, kā apieties ar piegādātajām iekārtām, 
notika ar kavēšanos. Bija grūtības uzraudzīt diagnosticēšanas koefi-
cienta palielināšanos. 
Līdzdalīga pieeja, lai uzlabotu tuberkulozes slimnieku 
piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem 
Šis reģionālais projekts, ko īstenoja arī Beninā, Burkinā Faso un 
Senegālā, uzlaboja tuberkulozes diagnosticēšanu un slimnieku turp-māku novērošanu.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā59
Vietējo spēju uzlabošana HIV/AIDS apkarošanā
Šis projekts, kurš vēl atrodas sākuma posmā, ir izvirzījis mērķi Mali 
nabadzīgākajos ziemeļu reģionos samazināt inficēšanos seksuālo 
kontaktu ceļā un bērna inficēšanos no mātes, pastiprināti iesaistot pilsonisko sabiedrību un uzlabojot veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti.
PASAULES FONDS
Dotācijas malārijas apkarošanai izmantoja, lai piegādātu moskītu tīklus un apmācītu veselības aprūpes darbiniekus. Dotācija HIV/AIDS apkarošanai ļāva palielināt ARV terapiju saņemošo cilvēku skaitu no 600 līdz 12 800 laikā no 2005. līdz 2007. gadam. Tuberkulo-zes apkarošanai paredzēto finansējumu veiksmīgāk izlietoja terapijas 
nodrošināšanai, bet profilakses pasākumi nebija tik sekmīgi. Bija 
zināmas grūtības, veicot pasākumus veselības aizsardzības sistēmu 
nostiprināšanai, tostarp saistībā ar valsts nozīmes laboratorijas celt-
niecību un aprīkošanu.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā60
PĀRBAUDĪTO PROJEKTU SARAKSTSIV PIELIKUMS
Valsts Projekta nosaukumsProjekta 
summaNovērtējums
EAF PROJEKTI
Angola Atbalsta programma veselības aprūpes nozarei 25,0 Neapmierinošs
Benina Atbalsts veselības aprūpes nozarei 10,2 Daļēji apmierinošsBurundi Pārejas posma atbalsts veselības aprūpes nozarei ( PATSBU ) 4,1 Neapmierinošs
Čada Atbalsts veselības politikai 42,0 NeapmierinošsKotdivuāra Ārkārtas un rehabilitācijas programma, 1. posms 34,0 Apmierinošs
Kenija Veselības aprūpes pakalpojumu un sistēmu attīstība apgabalos 15,0 Apmierinošs
Lesoto Atbalsts veselības aprūpes nozares reformai 1,8 Daļēji apmierinošsMalāvija Asinspārliešanas dienests Malāvijā 9,4 Daļēji apmierinošsMali Atbalsta programma veselības aprūpes nozarei 10,5 Daļēji apmierinošs
Sjerraleone Atbalsta programma veselības aprūpes nozarei 28,0 Neapmierinošs
Svazilenda HIV/AIDS proﬁ  lakses un aprūpes programma 4,3 Daļēji apmierinošs
Uganda Cilvēkresursu palielināšana veselības aizsardzībai 17,0 Apmierinošs
ĀKK IEKŠIENĒ ĪSTENOTIE PROJEKTI
8 valstis EK/ĀKK/PVO partnerattiecības TAM sasniegšanā veselības aizsardzībā 25,0 Daļēji apmierinošs
14 valstis PVO programma poliomielīta izskaušanai 26,8 Daļēji apmierinošs
41 valsts EK/ĀKK/PVO partnerattiecības farmācijas politikā 24,6 Neapmierinošs
22 valstisEK/ĀKK/ UNFPA /IPPF projekts seksuālās un reproduktīvās veselības 
uzlabošanai ( UNFPA  — ANO Iedzīvotāju fonds, IPPF —  Starptautiskā 
Ģimenes plānošanas federācija )32,0 Apmierinošs
3 valstis Vairāku centru izveidošana malārijas vakcīnas klīniskajiem izmēģinājumiem 7,0 Neapmierinošs
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā61
Valsts Projekta nosaukumsProjekta 
summaNovērtējums
VISPĀRĒJĀ BUDŽETA ATBALSTA PROJEKTI VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS JOMĀ
Kenija Iniciatīva pusaudžu seksuālās un reproduktīvās veselības uzlabošanai 2,6 Daļēji apmierinošs
KenijaPieejas paplašināšana kvalitatīviem pamata un visaptverošiem 
pakalpojumiem dzemdniecībā2,2 Apmierinošs
KenijaVisaptveroša pieeja, kas paredzēta tiem iedzīvotājiem, kuri visvairāk 
pakļauti riskam inﬁ  cēties ar HIV/AIDS vai nonākt ar to saskarē4,4 Daļēji apmierinošs
Kenija Uzazi Bora  — pakalpojumi mātei un bērnam, pasākumi HIV apkarošanā 1,3 Daļēji apmierinošs
MalāvijaSeksuālās un reproduktīvās veselības un ar HIV/AIDS saistīto pakalpojumu 
uzlabošana jauniešiem2,25 Daļēji apmierinošs
MalāvijaIzturēšanās maiņas sekmēšana un SRV pakalpojumu pieejamības 
uzlabošana1,35 Apmierinošs
Mali Reproduktīvās veselības uzlabošana Mali ziemeļos 1,6 Apmierinošs
Mali Pasākums BioMali 3,6 Daļēji apmierinošs
MaliLīdzdalīga pieeja, lai uzlabotu tuberkulozes slimnieku piekļuvi veselības 
aprūpes pakalpojumiem un šo pakalpojumu kvalitāti4,5 Daļēji apmierinošs
Burundi, Kenija, Mozambika Programma AIDS apkarošanai 2,0 Neapmierinošs
Burundi, Gvineja, HaitiSavstarpēja aktīvāko privāto un valsts līdzekļu devēju sadarbības 
nostiprināšana ar HIV/AIDS inﬁ  cēto cilvēku tiesību aizsardzības, infekciju 
proﬁ lakses un pilnīgas veselības aprūpes nodrošināšanas jomā3,9 Daļēji apmierinošs
Benina, Kongo Dem. Rep.Programma integrētas mājas aprūpes izvēršanai ar HIV/AIDS inﬁ  cētiem 
slimniekiem, kas slimo ar tuberkulozi4,3 Neapmierinošs
Zambija, DienvidāfrikaVietējo iestāžu administratīvās spējas un līdzatbildības nostiprināšana 
saistībā ar HIV vakcīnu Āfrikas dienvidu daļā3,0 Neapmierinošs 
Malāvija, Dienvidāfrika Tuberkulozes proﬁ  lakses un ārstēšanas pastiprināšana 4,5 Daļēji apmierinošs
AR VESELĪBAS AIZSARDZĪBU SAISTĪTIE PROJEKTI, KO FINANSĒ NO BUDŽETA POZĪCIJAS “LĪDZFINANSĒJUMS NVO”
LesotoAprūpes pakalpojumi mājās cilvēkiem ar HIV/AIDS vai slimības terminālā 
stadijā, kā arī bāreņiem0,7 Daļēji apmierinošs
Mali Vietējo spēju uzlabošana HIV/AIDS apkarošanā 1,0 Daļēji apmierinošs
Malāvija Jauniešu un bērnu veselība Malāvijas centrālajos un dienvidu reģionos 0,75 Apmierinošs
Svazilenda Integrēts HIV/AIDS apkarošanas un iztikas līdzekļu nodrošināšanas pojekts 0,75 Daļēji apmierinošsIV PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKOMISIJAS 
ATBILDES
KOPSAVILKUMS
I. 
Komisija pateicas Eiropas Revīzijas palātai  
par tās darbu saistībā ar EK sniegto atbal-
stu veselības aprūpes pakalpojumu attīstī-bai Subsahāras Āfrikā (SSĀ). Tā ir interesanta analīze, kas ietver secinājumus un gūtās  
atziņas un ļauj Komisijai noskaidrot vairā-
kus jautājumus, ko izraisījis Palātas veiktais revīzijas darbs. 
II. 
Komisija atzīst, ka tās politikai, lai atbals-tītu virzību uz labākiem rezultātiem vese-lības aprūpes jomā, vajadzīga visaptveroša stratēģija, kas novērstu pašreizējos ierobe-žojumus, izmantojot vispiemērotākos ins-
trumentus un sadalot pienākumus ar citiem 
līdzekļu devējiem. Tādējādi “valstu līmenī  
Kopiena izmantos vairākus papildu pasāku-
mus, tostarp makroekonomisko atbalstu, kas piesaistīts uzlabotiem rezultātiem veselības 
aprūpes jomā, atbalstu nozarēm ar lielāku  
ietekmi uz rezultātiem veselības aprūpes  
jomā un tiešu atbalstu veselības aprūpes  nozarei” (Paziņojums par veselības aizsar-
dzību un nabadzības samazināšanu).
Atbilstoši savām politiskajām saistībām  
Komisija joprojām ņem vērā to, cik būtiska ir 
veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana, 
un ir saglabājusi tiešo finansējumu veselības 
aprūpei valstu līmenī, palielinājusi vispārējā budžeta atbalstu un ieguldījumu pasaules  
mēroga iniciatīvās.
Komisija izmanto speciālistus veselības  
aprūpes jomā to ierobežojumu ietvaros, kas 
noteikti lēmumos par resursu sadalījumu.  
Tomēr tehnisko atbalstu konkrētu uzdevumu veikšanā Komisijas dienestiem var sniegt  
tādi mehānismi kā “Tehniskās sadarbības  fonds” (TSF) valstu līmenī vai, konkrētāk,  galvenajā mītnē — “Ārējie tehniskie spe-ciālisti” (ĀTS).
63
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāIII. 
Komisija turpina strādāt, lai uzlabotu tās  
sniegtā atbalsta veselības aprūpes jomā  tempu un prognozējamību, tostarp dodot  priekšroku nozares mēroga pieejai, noza-res budžeta atbalstam, ja apstākļi to ļauj,  kā arī labāk prognozējamam ilgāka termiņa vispārējā budžeta atbalstam (“TAM līgums”) valstīs, kurās ir labi rezultāti.
IV. 
Komisija piekrīt Revīzijas palātas viedok-lim par nozares budžeta atbalsta iespējamo lomu. Tas ir samērā jauns atbalsta veids,  un saskaņā ar pieejamiem datiem Komisija  to visvairāk izmanto Āfrikā. Komisija ir jau  izmantojusi nozares budžeta atbalstu, snie-dzot palīdzību veselības aprūpes nozarei  Mozambikā, Zambijā un Dienvidāfrikā.
Komisija uzskata, ka vispārējā budžeta  
atbalsts papildina pasākumus veselības  aprūpes nozarē kā galvenajā finansējuma  
saņēmējā nozarē un nozarē, kas nav galvenā 
finansējuma saņēmēja, un ir apņēmusies  
turpināt uzlabot šā instrumenta efektivitāti kopumā un saistībā ar nozares jautājumiem. 
Tomēr Komisija atzīmē, ka vispārējā budžeta 
atbalsta efektivitāti var labāk novērtēt ilgākā 
termiņā, jo panākumi rezultātu uzlabošanā 
valsts līmenī prasa laiku, jo jāveic uzlabojumi 
lielās sistēmās. Tādējādi to nevar salīdzināt 
ar sasniegumiem rezultātu uzlabošanā mazā-
kās un konkrētās iedzīvotāju grupās. 
V. 
Valsts stratēģijas dokumentā saistībā ar  
konkrētu valsti, kurā tiek sniegts atbalsts  
veselības aprūpei, Komisija skaidri formulē 
dažādus atbalsta veidus, kas paredzēti tās  
politikā, lai uzlabotu rezultātus veselības  aprūpes jomā, ņemot vērā valsts specifiku. 
Komisija turpinās stiprināt dažādo valsts  līmenī veikto pasākumu sinerģiju.Veselības aprūpes politika / stratēģija SSĀ  
valstīs pēdējās desmitgades laikā ar PVO  (Pasaules Veselības organizācijas) un visu  pārējo galveno attīstības partneru (tostarp Komisijas) atbalstu ir ievērojami uzlaboju-sies. Tomēr šī politika pastāvīgi jāpārskata un jāuzlabo. Piemēram, kopīgais ikgadējais veselības aprūpes nozares novērtējums, kurā Komisija bieži iesaistīta, ir pasākums, kura  rezultātā politikā notiek jaunas pārmaiņas.
VI.
Komisija apsvērs līdzekļu sadalījumu pa noza-rēm atbilstoši pamatnostādnēm, kas jāizs-trādā, lai veiktu 10. EAF termiņa vidusposma novērtēšanu. Pamatnostādnēs būs uzsvērti valsts līmeņa mērķi, sasniegtie rezultāti, kā arī valsts atbildības un pienākumu sadalī-šanas principi. Tajās ņems vērā arī to, ka  rezultātus saistībā ar TAM sasniegšanu vese-lības aprūpes nozarē iespējams nodrošināt dažādos veidos, tostarp veicot ieguldījumus ārpus veselības aprūpes nozares (ūdensap-gāde un sanitārija, izglītība, lauku attīstība, pārvaldība…), ne tikai sniedzot tiešu atbal-stu veselības aprūpes pakalpojumiem.
Komisija turpinās sniegt atbalstu veselības 
aizsardzības sistēmām, pēc iespējas atbals-
tot nozares programmas. Cilvēkresursu saga-
tavošana un saglabāšana veselības aprūpes 
nozarē, kā arī veselības aizsardzības sistē-
mas finansējums ir jautājumi, kurus Komisija 
rūpīgi uzraudzīs un saistībā ar kuriem sniegs palīdzību.
64
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāKomisija piekrīt, ka atbilstošu speciālistu  –
pieejamība ir svarīga tām pārstāvniecī-
bām, kas ir aktīvas līdzekļu devējas vese-lības aprūpes nozarē. Ja veselības aprūpe 
ir galvenā finansējuma saņēmēja nozare, 
Komisija izpētīs veidus, kā pārstāvnie-cībām nodrošināt atbilstošus speciālis-tus. Citos gadījumos, tostarp vispārējā  
budžeta atbalsta vajadzībām, pēc pienā-
kumu sadalīšanas principa varētu pare-dzēt tā dēvētās klusās partnerības un  
pienākumu deleģēšanu citiem līdzekļu  
devējiem. Varētu apsvērt arī tādu prag-
matisku veidu kā ES speciālistu apvienī-
bas izveidi.
Nozares budžeta atbalsts palielināsies   –
no gandrīz 9 % 9. EAF ietvaros līdz 16 % 
10. EAF ietvaros visās sadarbības nozarēs. 
Izpildot nosacījumus, tas būs vēlamais  
veids valstīs, kas ir plānojušas atbal-
stu veselības aprūpes nozarei. Komisija turpinās censties uzlabot tās vispārējā  
budžeta atbalsta instrumenta efektivitāti 
mērķu sasniegšanā, tostarp ieviešot TAM 
līgumus. 
Komisija turpinās izmantot projektus, lai  –
attīstītu un stiprinātu veselības aizsar-dzības sistēmas, jo īpaši valstīs, kurās ir nestabila situācija. 
Valstīs, kurās izmanto nozares mēroga pie-
eju, atbalstu politikas izstrādei sniedz arī,  veidojot nozares politisko dialogu (iesais-
toties konkrētās darba grupās, piedaloties  
kopīga valdības un līdzekļu devēju veselības 
aprūpes nozares pārskata sagatavošanā), kā arī ar projektu palīdzību.Saskaņā ar “Akras rīcības programmu”  
(2008. gada septembris) nemitīgi jāpalielina 
resursi, apvienojot līdzekļus, lai stiprinātu  valstu spējas, maksimāli izmantojot vietējos 
speciālistus. 
Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas   –
ir izveidota īpaša starpdienestu grupa,  lai noteiktu, kas Komisijai būtu darāms  valstu līmenī, lai nodrošinātu efektīvāku pasaules fonda līdzekļu izmantošanu. 
Šīs norādes par dažādo instrumentu kon- –
krēto lietojumu veselības aprūpes nozarē, 
tostarp to kombinētu izmantošanu, tiks aplūkotas “veselības aprūpes plānoša-
nas pamatnostādnēs”, kuras pašlaik tiek 
aktualizētas, lai labāk atspoguļotu plašā-
kas norises saistībā ar EK instrumentiem 
(piemēram, TAM līgums).
Komisija piekrīt un ir pārliecināta, ka,   –
lai nodrošinātu efektīvu veselības aiz-
sardzības sistēmas attīstību, ļoti vēlama 
ir stabila veselības aprūpes politika un  
stratēģija. Tā arī turpmāk veicinās pārdo-
mātas veselības aprūpes politikas iz strādi un pieņemšanu, veicot visus savā politikā 
paredzētos papildu pasākumus.
65
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāIEVADS
1. 
Subsahāras Āfrika atpaliek lielākās daļas  
TAM (jo īpaši mērķu, kas saistīti ar veselības aprūpi) sasniegšanā.
Panākumi ar veselības aprūpi saistīto TAM  
sasniegšanā ir saistīti ar uzlabojumiem dažā-dās jomās (izglītība, ūdensapgāde un sani-tārija, nodrošinātība ar pārtiku…). Tādējādi, 
lai veicinātu virzību uz labākiem rezultātiem veselības aprūpes jomā, vajadzīga visap-
tveroša stratēģija, kas novērstu pašreizējos 
ierobežojumus, izmantojot vispiemērotā-
kos instrumentus un sadalot pienākumus ar 
citiem līdzekļu devējiem.
APSVĒRUMI PAR RESURSU 
PIEŠĶIRŠANU UN IZMAKSĀŠANU VESELĪBAS APRŪPES NOZAREI
7. 
Komisija vēlas EK sniegtā atbalsta veselības 
aprūpes nozares attīstībai Subsahāras Āfrikā 
revīziju aplūkot saistībā ar tās vispārējo pie-
eju atbalsta sniegšanai attīstības jomā.
Komisija atzīst, ka tās politika, lai veicinātu 
virzību uz labākiem rezultātiem veselības  aprūpes jomā, ir vajadzīga visaptveroša  stratēģija, kas novērstu pašreizējos ierobe-žojumus, izmantojot vispiemērotākos instru-mentus un pienākumu sadalīšanu ar citiem 
līdzekļu devējiem. Tādējādi “valstu līmenī  Kopiena izmantos vairākus papildu pasāku-
mus, tostarp makroekonomisko atbalstu, kas 
piesaistīts uzlabotiem rezultātiem veselības 
aprūpes jomā, atbalstu nozarēm ar lielāku  ietekmi uz rezultātiem veselības aprūpes  jomā un tiešu atbalstu veselības aprūpes  nozarei” (Paziņojums par veselības aizsar-dzību un nabadzības samazināšanu).Lai gan Komisija patiešām ir uzņēmusies  
nopietnas saistības veselības aprūpes nozarē, 
tā nekad nav oficiāli noteikusi mērķi attie-cībā uz to, cik līdzekļu EAF ietvaros procen-
tuāli ir jāpiešķir veselības aprūpei. Turklāt  
Komisija uzskata, ka mērķi, kuru pamatā ir  finansiāls ieguldījums, ir arvien sliktāk pie-mēroti, lai atspoguļotu pašreizējās saistības 
atbalsta efektivitātes programmas ietvaros 
un reālo Komisijas ietekmi uz partnervalstu politiku. 
Komisijas pamatpieeja attīstības jautāju-
miem galvenokārt ir vērsta uz nabadzības  
mazināšanu un šajā kontekstā — uz uzlabo-jumiem sociālajās nozarēs. Tādējādi Komisija 
galveno uzmanību pievērš rezultātu sasnieg-
šanai attīstības jomā, ko vērtē, izmantojot  
rezultatīvos rādītājus. Vai šie rezultāti / rādī-
tāji tiek sasniegti ar lielāku vai mazāku,  
tiešu vai netiešu finanšu ieguldījumu, nav  
tik svarīgi.
Komisija piekrīt, ka nav atzītas metodes vis-
pārējā budžeta atbalsta līdzekļu sadalei kon-
krētām nozarēm. Tādēļ Komisija ņem vērā  
revīzijas metodi un iegūtos rezultātus. Tomēr Komisija vēlas uzsvērt, ka, tā kā ir iespējama 
līdzekļu novirzīšana citu izdevumu segšanai, gan mērķtiecīgs, gan nemērķtiecīgs budžeta atbalsts veicina visa budžeta, nevis tikai tā daļas finansējumu. Tāpēc to ieguldījumam  veselības aprūpes nozares finansējumā  
būtu jābūt tādam pašam. Ņemot vērā to, ka nav starptautiski atzītas metodes vispārējā 
budžeta atbalsta līdzekļu sadalei konkrē-
tām nozarēm, Komisija attiecībā uz finanšu 
resursiem neizmanto nekādus konkrētus  secinājumus, bet plāno izstrādāt pārskatu  sniegšanas metodiku, kurā galvenā uzma-nība tiktu pievērsta rezultatīvajiem rādītā-jiem un atbalsta efektivitātei atbilstoši Akras 
rīcības programmai un Parīzes principiem  (individuālā atbildība, atbilstība, saskaņo-
šana, pārvaldība attīstības rezultātu un sav-
starpējas atbildības nodrošināšanai).
66
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā12.
b) 
Komisija atzīmē, ka “70 %” daļa, ko Revīzi-jas palāta iegūst no SVF neatkarīga vērtē-
šanas biroja veiktā vērtējuma, attiecas tikai 
uz papildu atbalsta izmantošanu, taču tajā nav ņemtas vērā atbalsta veidi un nozares. Tādēļ šī daļa neattiecas uz kopējo budžeta 
atbalsta summu vai kopējām atbalsta plūs-
mām. Budžeta atbalstu vienmēr ņem vērā,  kad nosaka valsts izdevumus, tostarp izde-
vumus veselības aprūpes nozarē, un to opti-
mālo finansējumu. Ja tas ietver valsts parāda 
samazināšanu vai rezervju palielināšanu,  
atbalsts, kas nav uzreiz izmantots, palielina pirktspēju nākotnē, tostarp veselības aprū-
pes nozarē.
15. 
Komisija atzīmē, ka starptautiskais atbalsts 
attīstības valstīm, jo īpaši Subsahāras Āfri-
kai, nav pietiekams. Tas ietekmē visas jomas, tostarp veselības aizsardzības sistēmas. 
Līdzekļu devēju sagatavotās programmas  
arvien vairāk atspoguļo starptautiski atzītus 
atbalsta efektivitātes principus, piemēram, valstu atbildību un pienākumu sadalīšana  
līdzekļu devēju vidū. Pārmērīga atbalsta  sadrumstalotība palielina administratīvās  izmaksas, īpaši sarežģījot atbalsta pārval-dību, un grauj partnervalstu sistēmas.
Komisija un dalībvalstis ir uzņēmušās  
nopietnas politiskās pienākumu sadalīšanas 
jomā, kas atspoguļots ES 2007. gada rīcības 
kodeksā attiecībā uz darba papildināmību un 
darba dalīšanu attīstības politikā. EAF līdzekļu plānošanu veic kopīgi ar part-
nervalstīm, kā arī apspriežoties ar dalībval-
stīm — EAF komiteja tika iepazīstināta ar  10. EAF sagatavotajām valstu stratēģijām, un 
dalībvalstis uzskatīja, ka tās atbilstoši risina 
partnervalstu problēmas, ņemot vērā citu  attīstības partneru sniegto atbalstu. Turklāt saistībā ar 2008. gada 24. jūnija Eiropado-
mes secinājumiem par ES TAM programmu ES 
kolektīvi ir apņēmusies palielināt ES atbalstu veselības aprūpei saistībā ar paredzamo ES 
oficiālā atbalsta palielināšanu attīstībai (līdz 
2010. gadam 8 miljardi euro, 6 miljardi euro 
Subsahāras Āfrikai). Šajā sakarībā izšķiroša 
nozīme būs EK lomai darba dalīšanas rosinā-šanā veselības aprūpes jomā.
16. 
Komisija nodrošinās tiešu atbalstu veselības 
aprūpes nozarei ar 10. EAF starpniecību 15 
SSĀ valstīm, no kurām astoņās situācija ir  
nestabila. Šādu valstu skaits, kuras saņem  tiešu Komisijas atbalstu veselības aprūpes  
nozarē, ir nedaudz pieaudzis. Ar 10. EAF  
starpniecību to saņem astoņas valstis  
(ar 9. EAF starpniecību — septiņas).
17. 
Pasaules mēroga partnerības (piemēram,  Pasaules fonds, Pasaules vakcīnu un imuni-zācijas alianse — GAVI  / Vakcīnu un vakcinā-
cijas globālā alianse ) patiešām piesaistījušas ievērojamu finansējumu, kas dažkārt noti-cis uz valstu veselības aizsardzības sistēmu nostiprināšanas rēķina. 
Tomēr tas ir ievērojami palielinājis medika-
mentu, vakcīnu un citu preventīvo / ārstnie-cisko līdzekļu piegādes AIDS, kā arī tādu  plaši izplatītu slimību kā malārija, tuberku-loze vai masalas apkarošanai.
67
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāPapildus ieguldījumam Pasaules fondā Komi-
sija ir atbalstījusi arī veselības aizsardzības 
sistēmu nostiprināšanu ar dažādiem pasāku-miem, kuru mērķis bija mazināt cilvēkresursu 
krīzi veselības aprūpē, uzlabot svarīgāko  
medikamentu fizisko un materiālo pieeja-mību vai palielināt finansējumu veselības  aprūpei. Valstīs, kurās atbalstu veselības  
aprūpes nozarei sniedz nacionālā indika-
tīvā programma, veselības aizsardzības sis-tēmu nostiprināšana, protams, ir EK atbalsta 
galvenais mērķis, priekšroku dodot nozares 
mēroga pieejas izmantošanai.
18. 
Ja Komisija iesaistījusies veselības aprū-
pes nozarē netieši, galvenokārt ar sociāla-
jām nozarēm piesaistīta vispārējā budžeta  
atbalsta vai budžeta pozīciju un ĀKK iekšējā 
finansējuma starpniecību, jāpanāk vienoša-
nās par kluso partnerību izveidi ar citiem  
līdzekļu devējiem (ES), ievērojot rīcības  kodeksu attiecībā uz darba papildināmību  
un darba dalīšanu, un jānodrošina koordi-
nācija ar budžeta finanšu atbalsta sniedzēju 
grupu.
Atbalstu pārstāvniecībām var sniegt arī  
galvenā mītne. Relex  grupas dienesti ir pār-
grupējuši savus veselības aprūpes speciā-listus, izveidojot veselības aprūpes darba  grupas Attīstības un attiecību ar Āfrikas,  
Karību jūras reģiona un Klusā okeāna val-
stīm ĢD un EuropeAid sadarbības birojā. Tas 
būtiski veicinājis pārstāvniecībām pieejamā 
tehniskā atbalsta uzlabošanos politiskajā  
dialogā ar partnervalstīm, kā arī veselības  
aprūpes pasākumu noteikšanā/formulēšanā/īstenošanā.
a) 
Ne tikai atbalstīt Pasaules fonda “darbības”, 
bet arī pārliecināt fondu iestrādāt savas dar-bības valstu politikā un stiprināt veselības 
aizsardzības sistēmas.d) 
Valstīs ar plašu HIV infekcijas izplatību pār-
stāvniecības veic pasākumus, lai nodroši-nātu, ka visi profesionāļi, kas strādā jebkurā 
projektā vai programmā, spēj integrēt HIV/
AIDS jautājumus savā specialitātē, pat ja tie nav veselības aprūpes speciālisti. Piemēram, EK pārstāvniecības Dienvidāfrikā pabeidz  
izstrādāt rokasgrāmatu “HIV un AIDS jautā-
jumu integrācija nozarēs un programmās”. Vairākas pārstāvniecības (piemēram, Bot-
svānā) jau veikušas konkrētu savu darbinieku 
apmācību HIV/AIDS jautājumu integrēšanā. 
20. 
Komisija pēta, kādā mērā pienākumu sada-
līšana nodrošinās iespējas kopīgi izmantot 
speciālistu palīdzību. Problēmu rada tas, ka 
ES dalībvalstis arī samazina savu nozares spe-
ciālistu skaitu un tās, iespējams, nelabprāt 
slēgs oficiālas un saistošas vienošanās. 
Lai gan ir vēlama lielāka sadarbība ar Huma-
nitārās palīdzības biroja padomniekiem  
veselības aprūpes jautājumos, iespējas tos 
iesaistīt politikas izstrādē ir ierobežotas, jo 
to amata apraksts parasti paredz humānās  palīdzības pārvaldību ārkārtas situācijās, kas 
atšķiras no veselības aprūpes politikas ana-lītiķa un padomnieka veselības aizsardzības sistēmas nostiprināšanas jautājumos amata apraksta.
24. 
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pie-
zīmi par vispārējā budžeta atbalsta snieg-
šanas tempu un prognozējamību 9. EAF  
ietvaros. Tā atzīmē, ka 10. EAF ietvaros tā  plāno vēl vairāk uzlabot vispārējā budžeta atbalsta instrumenta prognozējamību,  nodrošinot “TAM līgumu” slēgšanu, kur  ap stākļi to atļauj.
68
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā25.
a) 
Komisija turpinās stiprināt veselības aprūpes informācijas sistēmas partnervalstīs (piemē-
ram, Zambijā), lai palielinātu to spējas apko-
pot datus par līdzekļu izmaksām atkarībā no sasniegtajiem rezultātiem.
b) 
Palīdzības piešķiršanas nosacījumi var ietek-mēt budžeta atbalsta prognozējamību, tomēr 
tie piedāvā pamata budžeta atbalsta efekti-
vitātes garantijas. Nozares budžeta atbalsta 
līdzekļu izmaksa gadījumos, kad vispārējā  
budžeta atbalsta programmas īstenošana  ir atlikta vai uz laiku apturēta, ir iespējama 
tikai tad, ja makroekonomisko apstākļu  
pasliktināšanās ir vispārējā budžeta atbalsta 
saņemšanas nosacījumu pārkāpums, tomēr 
Komisija neuzskata, ka tas apdraud nozares 
mērķu sasniegšanu. 
Visbeidzot, pasākumu atlikšana vai aptu-
rēšana skāra 19 % no 26 vispārējā budžeta 
atbalsta programmām, kas finansētas no  
9. EAF līdzekļiem. 
29. 
Tas, ka atlasīta tiek tikai mazākā daļa no  visiem Pasaules fondam iesniegtajiem pietei-kumiem, neatvieglo līdzekļu devēju kopienas nodrošinātā atbalsta koordināciju. Kā atzī-mējusi Revīzijas palāta, Pasaules fonds septī-
tajā pieteikumu iesniegšanas kārtā piešķīris Lesoto 33 miljonus ASV dolāru, lai palīdzētu 
bāreņiem un neaizsargātiem bērniem, lai  
gan Lesoto valsts stratēģijas dokuments jau 
konkrēti paredzējis tiem ievērojamu atbalstu (laikā, kad nebija garantijas, ka pieteikuma iesniegšana fondam būs sekmīga).
31. 
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas atzi-numu, ka budžeta atbalstam var būt izšķi-
roša nozīme veselības aprūpes pakalpojumu 
uzlabošanā.Vispārējā budžeta atbalsta un nozares  
budžeta atbalsta atšķirības ir skaidri parā-
dītas pašreizējā starptautiskajā definīcijā, ko sagatavojusi OECD  (Ekonomiskās sadarbības 
un attīstības organizācija) / DAC  (Attīstības 
veicināšanas komiteja). Lai gan ne visi un  ne visur šo definīciju vienmēr konsekventi  piemēro
1, EK pamatnostādnes un prakse tai 
pilnībā atbilst. 
32. 
Nozares budžeta atbalstu, kas ir samērā  
jauns atbalsta veids, ieviesa 9. EAF ietvaros, 
pirmās saistības uzņemoties 2003. gadā pēc 
Vispārējā budžeta atbalsta pamatnostādņu (2002. gads) un Nozares programmu atbalsta 
pamatnostādņu (2003. gads) publicēšanas. 
Lai gan nozares budžeta atbalsts veselības 
aprūpē pagaidām patiešām sniegts tikai  
dažām valstīm, pieejamie dati par Āfriku
2 lie-
cina, ka Komisija ir lielākā nozares budžeta 
atbalsta izmantotāja visās nozarēs.
Ņemot vērā ciešo tehnisko iesaistīšanos  
nozares politikas veidošanā un īstenošanā, 
veicot mērķtiecīgu dialogu ar plašu ieinte-
resēto personu loku, kas nepieciešams noza-res budžeta atbalsta sniegšanai, Komisija  
uzskata, ka galvenās finansējuma saņēmē-jas nozares ir tās, kurās jākoncentrē nebūt ne tik viegli izmantojamais nozares budžeta atbalsts. Tomēr, ja resursi bijuši pieejami,  nozares budžeta atbalsts sniegts arī noza-
rēs, kas nav galvenās finansējuma saņēmējas (Gana, Mozambika). 
33. 
Vispārējā budžeta atbalstu galvenajām  finansējuma saņēmējām nozarēm var sniegt kā papildu atbalstu, jo tas nodrošina uni-kālu iespēju iesaistīties dialogā par vispā-rējās politikas prioritātēm ar partnervalsti. 
Nozares budžeta atbalsts ir atbalsta veids, ko izmanto gan nozarēs, kas ir galvenās finan-
sējuma saņēmējas, gan nozarēs, kas nav gal-
venās finansējuma saņēmējas. 
1 Strategic Partnership with Africa (“Stratēģiskā partnerība ar 
Āfriku”), 2007. gada budžeta atbalsta apskats.
2 Ibid .
69
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā34. 
Komisijai ir vienots skaidrs viedoklis (un  
prakse) attiecībā uz saistību starp vispā-rējā budžeta atbalstu un atbalstu sociāla-
jām nozarēm. Šis viedoklis skaidri formulēts 
spēkā esošajās pamatnostādnēs, kas nema-zina sociālās nozares dimensiju nozīmi
3. 
Komisija veicina darbinieku informētības  līmeņa uzlabošanos par saikni starp budžeta atbalstu un sociālajiem pakalpojumiem.
35. 
Komisija piedalījās Attīstības veicināša-
nas komitejas ( DAC ) kopīgajā novērtējumā  
izmantotās vērtēšanas pieejas sagatavošanā (2006. gads), un pašlaik tā strādā ar citiem 
budžeta atbalsta sniedzējiem DAC , lai izstrā-
dātu uzlabotu metodiku, kurā ņemtas vērā 
gūtās atziņas.
3 “Vispārējā budžeta atbalsta programmā, kas izveidota, lai 
atbalstītu valsts politiku un stratēģiju, tomēr būs noteiktas 
galvenās nozares vai jomas, kurām tiks pievērsta īpaša 
uzmanība. Šīs nozares būs tās, kuras uzskatāmas par īpaši 
nozīmīgām valsts stratēģijas īstenošanas atbalstam. Valstīs, 
kurās atbalsts tiek nodrošināts Nabadzības samazināšanas stratēģijas īstenošanai, parasti galvenā uzmanība tiek 
pievērsta sociālajām nozarēm (izglītībai un veselības 
aprūpei), jo tās ir galvenie elementi, kas palīdz samazināt 
nabadzīgo iedzīvotāju skaitu ar zemiem ienākumiem vai bez 
ienākumiem.” (Pamatnostādnes, 50. un 51. lpp.).36. 
Katru gadu budžeta lēmumos attiecībā uz  
kopējiem izdevumiem, to sadalījumu pa  nozarēm, deficīta līmeni un tā finansēšanas 
avotiem ņem vērā pašreizējos un nākotnē  
paredzamos makroekonomiskos ierobežo-jumus un visu gaidāmo atbalsta līdzekļu  plūsmu apmēru un sadalījumu. Tāpēc parasti 
nebūs un nav viens pret vienu saistības starp 
budžeta atbalsta pieaugumu un veselības  aprūpes izdevumu palielināšanos kādā kon-
krētā gadā. Tomēr ar laiku budžeta dotāciju 
atbalsts veicina izdevumu palielināšanai  
nepieciešamo fiskālo iespēju veidošanos.  
Ar EK budžeta atbalsta piešķiršanu sais-tītais dialogs un nosacījumi arī bieži vien  
bijuši vērsti uz to, lai veselības aprūpei tiktu 
piešķirti lielāki budžeta līdzekļi. Tomēr to  
ne vienmēr uzskatīja par vissteidzamāko  
prioritāti, kā tas būtu tad, ja budžeta izpil-
des problēmas mazinātu lielāku piešķīrumu 
ietekmi. Šādu iemeslu dēļ Komisija parasti  pievērš galveno uzmanību rezultātu rādītā-
jiem, kas liecina par uzlabojumiem atbalsta 
saņēmēju līmenī. 
37. 
Veicinot valsts finanšu pārvaldības sistēmu nostiprināšanu, Komisijas atbilstīguma kritē-riju “elastīgā interpretācija”, kas attiecas gan uz vispārējā budžeta, gan nozares budžeta atbalstu, sniedz atbalstu vietējiem pasā-
kumiem, kuru mērķis ir palielināt budžeta  
līdzekļu izmantošanas efektivitāti. Šādā  veidā vispārējā budžeta atbalsts palīdz ilgt-
spējīgā veidā reaģēt uz funkcionāli un finan-
siāli neefektīvu valsts līdzekļu tērēšanu (kā 
veselības aprūpē, tā jebkur citur), kas nāks par labu visiem partnervalstī uzmantotajiem atbalsta veidiem.
Valsts izdevumu izsekojamības apseko-
jumi sniedz ļoti daudz informācijas, tomēr  ir pierādījies, ka to izmantošanas iespējas,  
iesaistot valsts iestādes valsts finanšu pār-
valdības reformas programmas īstenošanā, 
ir ierobežotas.
70
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā38. 
Vispārējā budžeta atbalsta programmas  
novērš Revīzijas palātas pieminētos riskus  vairākos veidos. 
Pirmais veids ir regulāri veiktā PEFA  (valsts 
izdevumi un finansiālā atbildība) prog-rammas īstenošanas diagnostika, kas satur  rādītājus par primārā līmeņa izdevumiem  
veselības aprūpes un izglītības jomā (rezul-tatīvais rādītājs Nr. 23). Otrais — arvien  
plašāka decentralizēto un dekoncentrēto  
izdevumu iekļaušana valsts finanšu pārval-
dības reformas programmās. Vienojoties ar 
citiem budžeta atbalsta sniedzējiem, Komi-sija ir gatava izmantot finanšu revīzijas un 
atbilstības pārbaudes, ja tās tiek uzskatī-
tas par lietderīgākajiem instrumentiem, lai 
paātrinātu valsts finanšu vadības reformas 
norisi. 
Jebkurā gadījumā veidiem, kādos Komi-
sija pārvalda šos riskus, jābūt atbilsto-
šiem, ņemot vērā to, ka tad, kas valsts kase 
saņem Komisijas līdzekļus, tie sajaucas ar  
valsts līdzekļiem un tie vairs nav konkrēti  
izsekojami un revidējami. Tas attiecas gan  uz vispārējā budžeta atbalstu, gan nozares 
budžeta atbalstu, no kuriem neviens nav  domāts konkrētam mērķim. 
Sniedzot nozares budžeta atbalstu, uzma-
nība tiek pievērsta visai rezultātu ķēdei un 
nozares budžeta piešķiršanai un izpildei. To var veicināt ar dialoga palīdzību vai nosacī-
jumiem atbilstoši kontekstam un konkrētās 
nozares budžeta atbalsta programmas spe-
cifiskajiem mērķiem.
39. 
Vispārējā budžeta atbalsts paredzēts glo-bālās politikas un institucionālās sistēmas  stiprināšanai, kas vajadzīgs, lai ilgtspējīgi  un visaptveroši uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Komisija piekrīt,  ka pārdomāta veselības aprūpes politika  palielina visu nozarei sniegtā atbalsta  veidu efektivitāti, un ir aktīvi atbalstījusi  veselības aprūpes politikas izstrādi kopš  20. gadsimta 90. gadiem (Senegāla, Zambija, Gana…). Tomēr nedrīkst sajaukt, kas ir nozares mēroga 
pieeja, valsts veselības aprūpes politika un 
to saistība ar vispārējā budžeta atbalstu.  Nozares mēroga pieeja ir kārtība, kādā tiek 
saskaņota līdzekļu devēju palīdzība esošai  
veselības aprūpes politikai. Lai gan parasti tā nav pilnībā piesaistīta valstu sistēmām kā budžeta atbalsts, nozares mēroga pieeja ir 
pozitīvs jauninājums, tomēr tai nevajadzētu 
kļūt par priekšnosacījumu vispārējā budžeta atbalsta saņemšanai. Faktiski kopā ar atbil-
stošu politisko dialogu vispārējā budžeta  
atbalsts var veicināt nozares mēroga pieejas 
izveidošanu (piemēram, Madagaskarā). 
Visbeidzot, koncentrējot uzmanību nabadzī-
bas samazināšanas stratēģijas dokumenta  
līmenī, vispārējā budžeta atbalsts veicina  
TAM sasniegšanu, arī radot pieprasījumu pēc 
pārdomātākas nozares politikas. No 22 SSĀ 
valstīm, kas regulāri izmantojušas EK vispā-
rējā budžeta atbalstu 9. EAF ietvaros, 14 val-stis veic regulāru kopīgu veselības aprūpes 
nozares novērtēšanu, kuras rezultāti tiek  
ņemti vērā, veicot vispārējā budžeta atbalsta 
kopīgo ikgadējo novērtēšanu. Pārējās valstīs 
tās pakāpeniski izstrādā. 
40. 
Vispārējā budžeta atbalsta 2007. gada  pamatnostādnes neliedz izmantot vispā-rējā budžeta atbalsta līdzekļus, lai atbalstītu 
nozaru ministriju darbu. Tomēr, lai izvairītos 
no pārmērīgas sadrumstalotības, vispārējā  budžeta atbalsta līdzekļus, kas paredzēti  
darbības uzlabošanai, galvenokārt izmanto, 
lai stiprinātu valsts izdevumu pārvaldes sis-
tēmas un nabadzības samazināšanas stratē-ģijas dokumenta uzraudzību. Taču svarīgi ir tas, ka atbalsts var tikt sniegts arī decentra-lizētām valsts finanšu pārvaldības sistēmām, kam daudzās valstīs ir tieša nozīme veselības 
aprūpes pakalpojumu sniegšanā. 
Plašāku tehnisko palīdzību veselības aprū-
pei nozares programmu ietvaros nodrošina 
nozarē aktīvie līdzekļu devēji. 
71
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā41. 
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas seci-
nājumu par to, ka vairums pārstāvniecību  tieši piedalās dialogā saistībā ar veselības  
aprūpes nozari.
a) 
Ja Komisija netieši iesaistījusies veselības  aprūpes nozarē, īpaši izmantojot sociālajām nozarēm piesaistītu vispārējā budžeta atbal-stu, jāpanāk vienošanās par kluso partnerību izveidi ar citiem finanšu atbalsta sniedzējiem (ES), ievērojot rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un darba dalīšanu, un jānodrošina koordinācija ar budžeta atbalsta sniedzēju grupu. Pārstāvniecībām var sniegt 
atbalstu arī galvenajā mītnē pieejamie vese-
lības nozares speciālisti.
b) 
Pieaug to valstu skaits, kas vispārējā bu -
džeta atbalsta apsaimniekošanā izmanto  darbības novērtēšanas sistēmas (8 valstis  
2006. gadā,12 — 2008. gadā). Šīs kopīgi  
saskaņotas shēmas skaidri nosaka kritērijus 
valsts snieguma vērtēšanai, tostarp veselības 
aprūpes nozarē. Katrai pārstāvniecībai pašai jāizlemj, cik dziļi un cik lielā mērā tā iesais-
tīsies nozares politikas dialogā. Par sasaisti starp vispārējā budžeta atbalstu un nozares novērtējumiem skatīt arī 39. punktu. 
c) 
Vispārējā budžeta atbalsta pievienotā vērtība ir tā, ka tas veicina dialogu nozarē, sasaistot 
politiskos, tehniskos un finanšu ieguldīju-
mus ar būtiskiem nozares rezultātiem. Tādēļ 
Komisija turpinās strādāt, lai nodrošinātu  pienācīgu vispārējā budžeta atbalsta rezul-tātu integrāciju nozares dialogā un procesos. Tomēr diskusijās par faktiskajiem politikas  
rezultātiem jāpanāk līdzsvars starp šo mērķi 
un vajadzību nodrošināt vispusīgu atbalsta 
izmaksāšanas nosacījumu pārbaudi.43. 
Atbilstoši Komisijas datiem par 138 novēr-
tētajiem mērķiem veselības aprūpes nozarē, kas aptver 2003.–2007. gadā pieņemtos  
lēmumus par atbalsta izmaksu, 83 plānotie 
mērķi ir pilnībā sasniegti (t. i., 60 %). 
Turklāt vēl 15 % gadījumos mērķi bija daļēji 
sasniegti. 
Šādus rezultātus, iespējams, noteica arī pār-
mērīgi augstie mērķi.
44.
a) Atsevišķiem mērķiem piešķirtā finansiālā  
nozīme ir tikai viens no veidiem, kā budžeta 
atbalsts var veicināt snieguma uzlabošanos. 
Pārējie veidi ir uzraudzība, politiskais dia-
logs un valsts atbildība.
b) 
Komisija izmanto dažus ieguldījuma rādītājus 
(parasti finanšu sadalījumu un izpildi), tomēr 
galvenokārt pievēršas rezultātu rādītājiem  
(dzemdību skaits, kurās sniegta palīdzība). 
Lai gan šos rādītājus valdība nekontrolē tieši, 
tomēr netieša valdības kontrole pastāv. Pre-tēji ieguldījuma un darbības rezultātu rādī-tājiem (slimnīcu skaits) tie parāda valdības politikas mērķus un to ietekmi uz atbalsta  saņēmējiem. 
c) 
Lai gan datu ticamība ir ierobežojums,  
izmantojot esošos datus, Komisija veicina  
un atbalsta to uzlabošanu.
72
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikād) 
Ir sarežģīti noteikt vērienīgus un reālus mēr-
ķus, un to var apmierinoši paveikt tikai pēc tam, kad vairākus gadus atbalsta apsaim-
niekošana veikta, pamatojoties uz rezultā-
tiem, un nozares procesi ir pienācīgi apgūti. Partnervalstu spēju uzlabošana līdzekļu  apsaimniekošanā izmantot rezultātus ir  
viens no Komisijas pieejas budžeta atbal-
stam mērķiem. 
e) 
Tiek veikts darbs, lai labāk ņemtu vērā aprū-
pes kvalitāti. Piemēram, dzemdību palīdzības 
rādītājs pakāpeniski attīstījies no dzemdī-bām “iestādē” (lai gan ne visi veselības aprū-
pes centra darbinieki ir apmācīti dzemdību 
palīdzības sniegšanā) līdz “kvalificētai” palī-
dzībai dzemdībās. 
45. 
Lai gan Revīzijas palāta pareizi norāda, ka  rādītāji tieši nepievēršas visnabadzīgākajiem 
slāņiem, tomēr jāatzīmē, ka: 
dažu rādītāju definīcija atspoguļo naba- –
dzības dimensiju (piemēram, dzemdību 
skaits, kurās palīdzība sniegta galvenajos veselības aprūpes centros),
valstīs, kuras saņem budžeta atbalstu,   –
nabadzīgo iedzīvotāju skaits sasniedz  30–60 % no iedzīvotāju kopskaita —  vairums plānoto rādītāju pārsniedz to  
iedzīvotāju daļu, kas nav nabadzīgie  
iedzīvotāji. 
Turklāt arvien biežāk vērojama tendence  
izmantot sīkāku rādītāju dalījumu — pa  
nabadzīgākajiem reģioniem, attālākiem  apgabaliem vai dzimumiem.
46. 
Jāatzīmē, ka pārējie vispārējā budžeta atbal-
sta mērķi var netieši pozitīvi ietekmēt vese-lības aprūpes nozari.47. 
Lai gan projekts (kā nozares politikas atbal-
sta programmas pieeja vai īstenošanas veids) nav iecienītākais EK atbalsta īstenošanas  
veids, ir skaidrs, ka projekts joprojām būs  
svarīgs līdzeklis mūsu atbalsta sniegšanai  attīstības jomā.
Piemēram, pirmais novērtējums par sākot-
nējo piešķīrumu 10. EAF nacionālajām indika-tīvajām programmām / SSĀ valstu A finanšu 
shēmai (izņemot Dienvidāfriku) liecina, ka  
budžeta atbalsts (tostarp vispārējā budžeta 
un nozares budžeta atbalsts) veido aptuveni 
48 % no līdz šim piešķirtajiem līdzekļiem.  Atlikušos 52 % plānots apgūt galvenokārt  
ar projektu palīdzību.
48. 
Lai veiktu tās finansētu projektu uzraudzību 
un gūtu atziņas no tiem, un papildus ter-
miņa vidusposma un galīgajam novērtēju-mam Komisija ir izveidojusi uz rezultātiem 
orientētas uzraudzības ( ROM ) sistēmu, kas  
aptver visus Kopienas atbalsta reģionus un 
nozares. ROM  sistēma galvenokārt pievēr-
šas izstrādātā projekta kvalitātei, līdz šim  sasniegtajai funkcionālajai un finansiālajai 
efektivitātei, gaidāmajai ietekmei un ilgt-spējas iespējām. Ar ROM  palīdzību iegūtie  
rezultāti par EAF intervencēm veselības  aprūpes jomā 2001.–2007. gadā patiešām  liecina par nepietiekamu ilgtspēju.
49.
a) 
Situācija pašlaik uzlabojas, jo Komisija  
mēģina uzlabot “saikni (starp) neatlie-kamo palīdzību, rehabilitāciju un attīstību” (LRRD ). 
73
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikāc) 
Ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 
par “tehniskās palīdzības efektivitāti iestāžu darbības uzlabošanā” (2007. gads), Komisija 
līdz 2008. gada novembra beigām pabeigs  
izstrādāt jaunās “Tehniskās sadarbības un  programmu īstenošanas kārtības pamat-nostādnes”. To mērķis ir nodrošināt kvalita-
tīvu tehnisko sadarbību, kas atbalsta valstu 
vadītas programmas, kā arī sniedz atbalstu projektu īstenošanas shēmās, kurās galvenā 
atbildība noteikta partnervalstij, tādējādi  
ievērojami samazinot paralēlu projekta  
īstenošanas vienību izmantošanu. Tam vaja-
dzētu uzlabot tehniskās sadarbības kvalitāti, atbildību un kapacitāti. 
e) 
Vairums SSĀ valstu ir izstrādājušas valsts  
veselības aprūpes politiku ar PVO un visas  
līdzekļu devēju kopienas, tostarp EK, palī-
dzību. Tomēr bieži vien nepieciešams labāk samērot politiku un resursus (budžeta pie-
šķīrums veselības aprūpei, veselības aprūpes 
nozares cilvēkresursi utt.). 
Komisija veicina šo veselības aprūpes poli-
tiku uzlabošanu ar projektu starpniecību  (piemēram, 25 miljonu euro vērtā Programme 
de soutien au secteur de la santé Angolā),  
“Nozares politikas atbalsta programmas”  (piemēram, budžeta atbalsts veselības aprū-pes nozarei Zambijā un Mozambikā) vai pat 
ar tās piedalīšanos “Kopīgajā ikgadējā vese-lības aprūpes nozares novērtējuma” veikšanā 
(piemēram, Beninā, Madagaskarā, Mozam-
bikā, Zambijā…).
f) 
Skatīt atbildes uz VI rindkopu (3. ievilkums) un 18. punktu.50.
b) 
Pārstāvniecības tiek informētas par centrali-zētajiem projektiem, kas skar to valstis. Tas ir 
lietderīgi, jo tādējādi iespējams racionalizēt 
EK pasākumus un izvairīties no iespējamas pārklāšanās starp valsts un reģiona līmenī  ieviestajiem pasākumiem un pasākumiem, ko 
ievieš ĀKK. Turklāt reģionālo semināru laikā 
EK pārstāvniecības tiek regulāri informētas par centrāli vadītajām programmām. Sīkāka 
informācija tām ir pieejama CRIS  (EuropeAid  
informācijas sistēma) un EuropeAid  vietnē  
intranetā.
c) 
Šīs grūtības plānots pārvarēt, sagatavo-
jot ANO un EK kopīgās ziņojumu pamat-
nostādnes. 
53.
a) Parasti šos vispārējā budžeta pozīciju pro-
jektus veselības aprūpes jomā, ko ierosina  
un īsteno NVO un citas nevalstiskās struktū-
ras, Komisija finansē tikai tad, ja tie ir pietie-
kami saskaņoti ar to valstu veselības aprūpes politiku un plāniem, kurās tie tiek īstenoti. 
Šos projektus bieži vien īsteno sadarbībā ar vietējo veselības aizsardzības sistēmu. 
b) 
Komisija 2004.–2005. gadā organizēja  
4 tematiskos seminārus (Adisabebā, Dakarā, Maputo un Bangkokā), iesaistot līgumā  
paredzētos atbalsta saņēmējus, pilsoniskās 
sabiedrības organizācijas un citus partnerus 
(piemēram, PVO), lai apspriestos un dalītos pieredzē, kas gūta, īstenojot pasākumus, kas finansēti no tematiskajām veselības aprūpes budžeta pozīcijām. 
c) 
Novatorisms un iespēja pakāpeniski palie-
lināt intervences attiecas ne tikai uz valstu 
veselības aprūpes programmām konkrētajā 
valstī, bet arī uz citām valstīm ar līdzīgām  problēmām un pasaules mēroga iniciatīvu  
finansējumu veselības aprūpē šajās jomās. 
74
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā54. 
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus sais-tībā ar veselības aprūpes budžeta pozīcijām 
paredzēti vismazāk attīstītajām valstīm un  
citām valstīm ar zemiem un vidējiem ienāku-
miem un savukārt šajās valstīs — iedzīvotāju 
grupām, kurām ir visnelabvēlīgākie ap stākļi. 
Ir atzīts, ka atbalsts nabadzīgākajām iedzī-votāju grupām, kurām ir visnelabvēlīgā-
kie apstākļi, vajadzīgs pat progresīvākās  
jaunattīstības valstīs. Tas jo īpaši attiecas  
uz tādu HIV/AIDS problēmu un reproduktī-
vās veselības vajadzībām tādām grupām kā 
intravenozo narkotiku lietotāji, migrējošais 
darbaspēks, bēgļi, seksa industrijā strādā-jošie, homoseksuāļi utt. Turklāt projektu  
pieteikumu vērtēšanas procesā vērtē ierosi-
nātā pasākuma atbilstību, ņemot vērā valsts/
reģiona/attiecīgo iedzīvotāju vajadzības un 
ierobežojumus. 
58. 
Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas Komi-
sija ir nolēmusi izveidot īpašu starpdienestu 
grupu, kurai būs šādi uzdevumi:
noteikt, kādai jābūt EK pārstāvnie- –
cību lomai un pienākumiem saistībā ar  Pasaules fondu (piemēram, dalība VKM, 
ziņošana utt.). Varētu noteikt dažādus  
pārstāvniecību veidus atbilstoši tādiem 
kritērijiem kā, piemēram, HIV izplatības līmenis valstī, atkarībā no tā, vai “veselī-bas aprūpe” valsts stratēģijas dokumentā ir noteikta kā galvenā finansējuma saņē-
mēja nozare utt.; 
noskaidrot, kā pārstāvniecības pildīs   –
savus jaunos uzdevumus, ņemot vērā  
ierobežotos resursus; un
noteikt, kā pārstāvniecības var atbalstīt  –
galvenā mītne un kā Attīstības un attie-
cību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm ĢD un EuropeAid  
sadarbības birojs sadarbosies, lai nodro-
šinātu atbalstu pārstāvniecībām.c) 
Valstu spējas sagatavot kvalitatīvus priekš-likumus kopumā uzlabojas. Pēdējā uzaici-
nājuma iesniegt priekšlikumus kārtā (sākta 
2008. gada 1. martā) tika iesniegti pietei-
kumi par pagaidām vislielāko finansējumu  
(6,1 miljards ASV dolāru), taču arī priekšli-
kumu attiecība, ko atbalstīja tehniskās vērtē-šanas komisija, bija visaugstākā — 54 %.
Komisija pašlaik konsultējas ar UNAIDS  par 
iespējām uzlabot valstu darbību cīņā ar  
AIDS (“darbības uzlabošanas” rīcības plāna 
izstrāde un īstenošana).
60. 
Efektīvas veselības aizsardzības sistēmas  
spēj novirzīt Pasaules fonda un PEPFAR  (ASV 
prezidenta ārkārtas plāns AIDS apkarošanai) 
atbalstu veselības aprūpes pakalpojumiem uz HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas skar-
tajiem iedzīvotājiem.
Komisija arī atbalsta tādus veselības aiz-
sardzības sistēmu galvenos elementus kā  
“Cilvēkresursi veselības aprūpes nozarē”  
(CVAN). Attīstības sadarbības finanšu  instruments/“Ieguldīšana cilvēkos” paredz  
40 miljonus euro CVAN (2007.–2013. gadā). 
EAF sniedz atbalstu attiecīgajiem pasāku-
miem un programmām Angolā, Mozambikā, Ugandā, Zambijā un Zimbabvē, un CVAN  rādītājus tagad lieto vispārējā budžeta  atbalsta un veselības nozares budžeta atbal-
sta mainīgā finansējuma posmos. Komisija  
strādā kopā arī ar PVO, atbalstot farmācijas 
politikas izstrādi (25 miljoni euro) un labāku 
veselības aprūpes plānošanu un budžeta  
sagatavošanu (25 miljoni euro) ĀKK valstīs.
62. 
Komisija apzinās, ka, lai tādas nozīmīgas  
konkrētām slimībām veltītas programmas kā 
Pasaules fonds sekmīgi darbotos, vajadzīgas 
efektīvas veselības aizsardzības sistēmas. Lai 
labāk izprastu šo sakarību, DEV  ĢD pašlaik  
izstrādā stratēģiskās un tehniskās pamatnos-
tādnes, kā šādas konkrētām slimībām veltī-
tas programmas varētu stiprināt veselības  
aizsardzības sistēmas. 
75
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā64. 
Komisija atzīmē, ka pirmais un galvenais jau-tājums varētu būt, kādos gadījumos vispārējā 
budžeta atbalsts jālieto kopā ar veselības  
aprūpes nozari kā galveno finansējuma  
saņēmēju nozari , un tikai pēc tam jājautā, 
kādos gadījumos nozares budžeta atbalsts  
ir piemērots īstenošanas instruments vese-lības aprūpes nozarē kā galvenajā finansē-
juma saņēmējā nozarē vai nozarē, kas nav  
galvenā finansējuma saņēmēja. 
Komisija uzskata, ka pārdomāta veselī-
bas aprūpes politika un veselības aprūpes  
nozares programma, ko atbalsta līdzekļu  devēji, kas ne vienmēr ir Komisijas finan-
sēts nozares budžeta atbalsts, ir vēlama, lai 
uzlabotu vispārējā budžeta atbalsta ieguldī-
juma efektivitāti veselības aprūpes rezultātu 
sasniegšanā.
65. 
Atbilstoši tās uzskatiem par instrumentu  
papildināmību Komisija piekrīt Revīzijas  
palātai, ka projekti var stiprināt budžeta  
atbalstu, tomēr atzīmē, ka ļoti bieži notiek 
arī pretējais.
66. 
Panākt papildināmību ar Pasaules fondu  
nav viegli. Raksturīga vāja prognozējamība (saskaņā ar Revīzijas palātu tikai 39 % no  1.–7. priekšlikumu iesniegšanas kārtā saņem-tajiem priekšlikumiem ieguvuši fonda atbal-
stu). Turklāt laiks, kas Komisijai un Pasaules 
fondam pieejams intervenču plānošanai un 
sagatavošanai, ir pilnībā atšķirīgs. 
67. 
Komisija piekrīt, ka ir iespējama sinerģija, ko 
varētu labāk izmantot gan budžeta atbalsta sniedzēji, gan Pasaules fonds. 
68. 
Parasti tad, ja valstī ir nozares programma
4 
un Komisija sniedz palīdzību šās valsts vese-lības aprūpes nozarē, Komisija atbalstīs tās 
īstenošanu. 
4 Izmantojot nozares mēroga pieeju, valdība pakāpeniski 
izstrādā nozares programmu . Nozares programmai ir 
trīs elementi — nozares politika un stratēģija , nozares 
budžets un tā vidējā termiņa perspektīva un nozares 
koordinēšanas mehānisms.Lai vēlreiz apliecinātu tās pozīciju, Komi-
sija 2007. gada septembrī parakstīja “Starp-tautiskās veselības nozares partnerības”  
dokumentu, kas atkārtoti ieviesa nozares  
mēroga pieeju veselības aprūpes nozarē.  
Turklāt Komisijas pārstāvniecības Etiopijā  
un Mozambikā kopā ar valdībām un attīstī-
bas partneriem nesen parakstīja partnerības dokumenta saīsināto versiju (veidi, kā pie-
mērot dokumentu konkrētā valstī).
69. 
Komisija aktīvi veicina nozares program-
mas izstrādi un īstenošanu, izmantojot  
nozares mēroga pieeju, galvenokārt valstīs, kurās tā sniedz atbalstu veselības aprūpes  
nozarei. Līdz šim Komisija ir iesaistījusies  
vairākās nozares programmās (piemēram,  
Ganā, Mozambikā, Senegālā, Ugandā un  
Zambijā).
70. 
Lai sniegtu nozares budžeta atbalstu veselī-
bas aprūpes nozarei, jāizpilda šādi kritēriji: 
1.  Atbalsts veselības aprūpes nozarei jāie-
kļauj valsts stratēģijas dokumentā, nosa-
kot šo nozari kā galveno finansējuma  saņēmēju vai nozari, kas nav galvenā  
finansējuma saņēmēja, valsts atbildības 
un darba dalīšanas kontekstā.
2.  Jāizpilda nozares budžeta atbalsta pie-
šķiršanas nosacījumi (pārdomāta nozares 
politika, nozares koordinācijas mehā-nisms, makroekonomiskā stabilitāte un  
valsts finanšu pārvaldības uzlabojumi). 
Tomēr daudzās Subsahāras Āfrikas valstīs šie 
nosacījumi pašlaik nav izpildīti.
72. 
Politika/stratēģija SSĀ valstīs pēdējās des-
mitgades laikā ar PVO un visu pārējo galveno 
attīstības partneru atbalstu ir būtiski uzla-
bojusies. Tomēr šī politika nemitīgi jāuzlabo 
(piemēram, uzlabojot saiknes starp veselības 
aprūpes vajadzībām un resursiem). Kopī-gais ikgadējais veselības aprūpes nozares  
novērtējums, kurā Komisija bieži iesaistīta, ir 
pasākums, kura rezultātā veselības aprūpes 
politikā/stratēģijā bieži notiek pārmaiņas.
76
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāSECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
73. 
Atbilstoši tās politiskajām saistībām Komisija 
ir saglabājusi tiešo finansējumu veselības  aprūpei valstu līmenī, palielinājusi vispārējā 
budžeta atbalstu un ieguldījumu pasaules  
mēroga iniciatīvās. 
Saistības 20 % apmērā ( “Komisija centīsies  
nodrošināt, ka etalons 20 % no tās piešķirtā  
atbalsta valstu programmās DCI  ietvaros līdz  
2009. gadam tiks piešķirts pamata un vidē-jai izglītībai un veselības pamatprasībām,  izmantojot projektu, programmu vai budžeta 
atbalstu, kas saistīts ar minētām jomām , 
nodrošinot to vienlīdzīgi visās ģeogrāfis-kās zonās…” Attīstības sadarbības finanšu  
instrumenta 5. pants) neattiecas uz ĀKK  
valstīm.
74. 
Efektīvas veselības aizsardzības sistēmas spēj 
novirzīt Pasaules fonda un PEPFAR  atbalstu 
veselības aprūpes pakalpojumiem uz HIV/
AIDS, tuberkulozes un malārijas skartajiem 
iedzīvotājiem.
Komisija arī atbalsta tādus veselības aiz-
sardzības sistēmu galvenos elementus kā  “Cilvēkresursi veselības aprūpes nozarē”  (CVAN). Attīstības sadarbības finanšu ins-truments /“Ieguldīšana cilvēkos” paredz  40 miljonus euro CVAN (2007.–2013. gadā). 
EAF sniedz atbalstu attiecīgajiem pasāku-
miem un programmām Angolā, Mozambikā, Ugandā, Zambijā un Zimbabvē. CVAN rādītā-
jus tagad lieto vispārējā budžeta atbalsta un 
veselības nozares budžeta atbalsta mainīgā 
finansējuma posmos. Komisija strādā kopā  arī ar PVO, atbalstot farmācijas politikas izs-trādi (25 miljoni euro) un labāku veselības aprūpes plānošanu un budžeta sagatavošanu (25 miljoni euro) ĀKK valstīs.75. 
Komisija ir ņēmusi vērā Revīzijas palātas  
novērojumu un centīsies rast risinājumu,  lai piesaistītu papildu speciālistus vai nu  
vietēji, vai slēdzot vienošanās, piemēram,  
ar valstīs izvietotajām dalībvalstu atbalsta  pārstāvniecībām. 
IETEIKUMI PAR RESURSU PIEŠĶIRŠANU
Nr. 1. Komisija apsvērs līdzekļu sadalījumu  
pa nozarēm atbilstoši pamatnostādnēm,  
kas jāizstrādā, lai veiktu 10. EAF termiņa  
vidusposma novērtēšanu. Šajās pamatno-stādnēs varētu būt uzsvērti valsts līmeņa  
mērķi, sasniegtie rezultāti, kā arī valstu  
atbildības un pienākumu sadalīšanas prin-
cipi. Tajās ņems vērā arī to, ka rezultātus  
saistībā ar TAM sasniegšanu veselības aprū-
pes nozarē iespējams nodrošināt dažādos  
veidos, tostarp veicot ieguldījumus ārpus  veselības aprūpes nozares (ūdensapgāde  
un sanitārija, izglītība, lauku attīstība, pār-
valdība…), ne tikai sniedzot tiešu atbalstu  
veselības aprūpes pakalpojumiem.
a) Atzīstot iespējas paplašināt atbalstu  
veselības aprūpei nestabilās valstīs, ko  līdzekļu devēji veselības aprūpes nozarē  bieži vien pametuši novārtā, Komisija  jau nodrošina vai nodrošinās tiešu atbal-stu veselības aprūpes nozarei no 10. EAF  
15 SSĀ valstīm, no kurām astoņās situā-cija ir nestabila (Burundi, Čada, Kongo,  
Kongo Demokrātiskā Republika, Gvineja,  
Ziloņkaula krasts, Libērija un Zimbabve).  
Šādu nestabilo valstu skaits, kuras saņem  Komisijas atbalstu veselības aprūpes  
nozarei, ir pieaudzis. Ar 10. EAF starpnie-
cību to saņem astoņas valstis (ar 9. EAF  
starpniecību — septiņas).  
77
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā76. 
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas  
apsvērumu par to, ka 9. EAF ietvaros ir uzla-bojies EAF pasākumu īstenošanas temps  
veselības aprūpē, un piekrīt Revīzijas palātai, 
ka daļēji tas ir decentralizācijas nopelns.
77. 
Šā gada beigās būs pieejami Pasaules fonda 
pirmo piecu gadu darbības novērtējuma  rezultāti. Tie sniegs sīku informāciju un  
analīzi par fonda finansēto priekšlikumu  
faktisko īstenošanu. Komisija rūpīgi uzrauga 
šo novērtējumu un ņems vērā tajā izdarītos 
secinājumus. Komisija veiks arī turpmāku  darbu attiecībā uz Revīzijas palātas veiktās 
revīzijas secinājumiem. 
78. 
Komisija piekrīt, ka lielāka finansējuma prog-
nozējamība palielinātu atbalsta efektivitāti. 
Tādējādi, sākot ar 10. EAF, EK ir izstrādājusi TAM līgumu, kura tiešais mērķis ir palielināt 
budžeta atbalsta prognozējamību partner-
valstīs ar labu sniegumu. Tomēr Komisija  
atzīmē, ka atbalsta svārstīgums ir attais-
nojams, ja atbalsta efektivitātes priekšno-sacījumi vairs nepastāv, kā tas notiek, kad  
budžeta atbalsta piešķiršanas nosacījumi  nav izpildīti.Nr. 2. Veicot 10. EAF termiņa vidusposma  
novērtēšanu, Komisija pārskatīs finansē-juma atlikumu, lai labāk atspoguļotu savas 
poliskās prioritātes gan veselības aprūpes,  
gan citās nozarēs, ņemot vērā 10. EAF pasā-kumu pirmo īstenošanas gadu pieredzi. Šo  prioritāšu vidū patiešām ir veselības aiz-
sardzības sistēmu stiprināšana.
Nr. 3. Atzīstot, ka iespējas, pieņemot lēmumu 
par kopējā personāla resursu sadali, ir  
ierobežotas, Komisija tomēr pēta veidus,  
kā nodrošināt labāku pieeju sabiedrības  
veselības speciālistiem pārstāvniecībās.  Ja Komisija iesaistījusies veselības aprū-pes nozarē netieši, galvenokārt ar sociāla-jām nozarēm piesaistīta vispārējā budžeta  
atbalsta vai budžeta pozīciju un iekšējā ĀKK 
finansējuma starpniecību, jāpanāk vieno-
šanās par kluso partnerību izveidi ar citiem 
līdzekļu devējiem (ES), ievērojot rīcības  kodeksu attiecībā uz darba papildināmību  
un darba dalīšanu, un jānodrošina koordi-
nācija budžeta atbalsta sniedzēju grupā.  
Ja veselības aprūpe ir galvenā finansējuma 
saņēmēja nozare, Komisija aplūkos veidus,  
kā nodrošināt pārstāvniecībām atbilstošus  
speciālistus.
a) Iespēja izveidot veselības aprūpes spe-
ciālistu grupu reģionālajās pārstāvniecī-bās tikusi apsvērta jau kādu laiku. Pirms  lēmuma pieņemšanas Komisijai labāk jāsa-balansē šāda ieteikuma priekšrocības un  trūkumi.
c) Sadarbību ar PVO, kas jau ir nozīmīga,  
patiešām pēc iespējas varētu stiprināt ar  tās valstu pārstāvniecību starpniecību.
78
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā79. 
Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas  atziņu par to, ka vispārējā budžeta atbalsts 
var būt nozīmīgs instruments, lai veicinātu 
labākas veselības aprūpes politikas izstrādi. 
Tomēr Komisija uzsver, ka vispārējā budžeta 
atbalsta efektivitāti var labāk novērtēt ilgākā 
termiņā, jo panākumi rezultātu uzlabošanā valsts līmenī prasa laiku, jo jāveic uzlabojumi 
lielās sistēmās. Tādējādi to nevar salīdzināt 
ar sasniegumiem politisko rezultātu uzla-
bošanā mazākās un konkrētās iedzīvotāju  
grupās. Turpmāki uzlabojumi 10. EAF īste-
nošanā paredzami, pateicoties TAM līgumu 
ieviešanai un preferenciālai nozares budžeta atbalsta izmantošanai plānota nozares atbal-
sta īstenošanā. Komisija turpinās censties,  
lai palielinātu budžeta atbalsta instrumentu 
efektivitāti (tostarp arvien plašāk izmantojot 
sīkāku rādītāju dalījumu — pa nabadzīgāka-jiem reģioniem, attālākiem apgabaliem vai 
dzimumiem).
80. 
Projekta pieeja (kā pilnībā atsevišķs projekts 
vai kā nozaru politikas atbalsta programma) 
joprojām būs svarīgs veselības aprūpes noza-rei sniegtā EK atbalsta elements. Komisija  
nemitīgi cenšas uzlabot daudzvalstu pro-
jektu atlasi.
81. 
Pārstāvniecību ieguldījums ir atkarīgs  arī no to kapacitātes nozares jautājumu  
risināšanā.
Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas izvei-
dota īpaša starpdienestu grupa, lai noteiktu, 
kas Komisijai būtu darāms valstu līmenī,  
lai nodrošinātu efektīvāku Pasaules fonda  
līdzekļu izmantošanu. IETEIKUMI PAR FINANSĒŠANAS 
TEMPU UN PROGNOZĒJAMĪBU
Nr. 4. Komisija pašlaik konsultējas ar  
UNAIDS  par iespējām uzlabot valstu dar-
bību cīņā ar AIDS (“darbības uzlabošanas”  
rīcības plāna izstrāde un īstenošana).  
Nr. 5. Komisija 10. EAF ietvaros cenšas  
panākt lielāku vispārējā budžeta atbalsta  
prognozējamību, ieviešot TAM līgumus val-
stīs ar labu sniegumu. Komisija uzskata, ka  
iespēja, ka maksājumi varētu tikt apturēti,  
ir labs stimuls atbilstības saglabāšanai —  tas tiktu apdraudēts, ja automātiski būtu  
pieeja citiem alternatīviem instrumentiem,  
lai saglabātu līdzekļu plūsmu. Vajadzība  
izvairīties no nevajadzīgas nabadzīgo val-
stu sodīšanas tomēr ir viens no galvenajiem 
faktoriem, kas nosaka Komisijas lēmumus,  
izmantojot šo individuālo pieeju katram  gadījumam.
79
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras ĀfrikāIETEIKUMI PAR INSTRUMENTU 
PĀRVALDĪBU UN EFEKTIVITĀTES 
PALIELINĀŠANU
Nr. 6. Komisija ir apņēmusies maksimāli  
izmantot nozares budžeta atbalstu veselī-
bas aprūpes nozarē gan kā galvenajā finan-sējuma saņēmēja nozarē, gan kā nozarē, kas nav galvenā finansējuma saņēmēja, kur  apstākļi to atļauj. Atbilstoši tās plānoša-
nas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka 
vispārējā budžeta atbalsts papildina pasā-
kumus galvenajās finansējuma saņēmējās  
nozarēs, tostarp arī tad, ja šos pasākumus  veic, izmantojot nozares budžeta atbalstu.
Nr. 7. a) Komisija turpinās centienus izman-
tot vispārējā budžeta atbalsta rezultatīvos 
rādītājus un sasaisti starp vispārējā budžeta 
atbalstu un nozares dialogu (tostarp veicot 
kopīgu nozares izvērtēšanu un nepārtrauktu dialogu, kur izmantota nozares mēroga pie-
eja), lai mudinātu valstis ilgtspējīgā veidā  
sasniegt to TAM veselības aprūpes jomā un 
citus mērķus. Tas nozīmēs, ka katras valsts 
gadījumā jāizmanto tā politikas rezultātu  un ieguldījumu rādītāju (kā budžeta daļas  
un izpildes procenti) kombinācija, kas uzska-
tāma par vispiemērotāko. Vispārējā budžeta 
atbalsta pasākumos varētu iekļaut arī teh-niskās palīdzības mehānismu, lai reaģētu  uz konkrētām vajadzībām nozarēs, kurās  izmanto vispārējā budžeta atbalsta rādītā-
jus (piemēram, veselības aprūpes informā-
cijas sistēmas).
b) Nozaru līmenī ikgadējā novērtēšanā  
parasti galvenā uzmanība tiek pievērsta  nozares politikas īstenošanai un nozares  
budžeta izpildei. Kur tie ir pieejami, vērā  
ņem arī valsts izdevumu novērtēšanas un  
izdevumu izsekošanas apsekojumu rezultā-
tus. No 22 SSĀ valstīm, kas regulāri izman-
tojušas EK vispārējā budžeta atbalstu 9. EAF 
ietvaros, 14 veic regulāru kopīgu veselības aprūpes nozares novērtēšanu, kuras rezul-
tāti tiek ņemti vērā, veicot vispārējā budžeta 
atbalsta kopīgo ikgadējo novērtēšanu.  
Pārējās valstīs tās pakāpeniski izstrādā un 
veicina vispārējā budžeta atbalsta dialoga kontekstā. Tomēr Komisija arī turpmāk  kopumā dos priekšroku vispārējā budžeta  atbalsta izmantošanai un ar to saistīta-jiem drošības mehānismiem kā līdzeklim,  kas stiprina sistemātiskākus partnervalstu  valsts finanšu pārvaldības elementus un  arī uzlabo darbību cilvēkresursu pārvaldī-
bas jomā. Tādējādi tā labprātāk stiprinās  
iekšējo atbildīgo struktūru spējas veikt  
novērtēšanu, nevis veiks tiešu novērtēšanu 
pati. Šāda pieeja potenciāli varētu maksi-māli palielināt vispārējā budžeta atbalsta  ietekmi, tā mazina instrumenta pārslogo-šanas riskus un ietver shēmu, kas labāk pie-
mērota vispārējā budžeta atbalsta daudzo  
mērķu sasniegšanai.
c) Skatīt iepriekš (šī izcēluma b) apakš-
punkts).
d) Ņemot vērā tās cilvēkresursu budžeta  
kopējos ierobežojumus un darba dalīšanas 
principa attīstību, Komisija darīs visu iespē-
jamo, lai uzlabotu dialoga kvalitāti veselī-
bas aprūpes nozarē, kā ierosināts iepriekš.
e) Komisija nepārtraukti strādā, lai uzla-
botu tās budžeta atbalsta pasākumos  
izmantotos rādītājus.
Nr. 8. Komisija ir nolēmusi izveidot īpašu starp-
dienestu grupu, kurai būs šādi uzdevumi:
1) noteikt, kādai jābūt EK pārstāvniecību  
lomai un pienākumiem saistībā ar Pasaules 
fondu (piemēram, dalība VKM, ziņošana utt.). Varētu noteikt dažādus pārstāvniecību vei-
dus atbilstoši tādiem kritērijiem kā, piemē-
ram, HIV izplatības līmenis valstī, atkarībā 
no tā, vai “veselības aprūpe” ir vai nav valsts 
stratēģijas dokumentā noteikta kā galvenā 
finansējuma saņēmēja nozare utt.; 
2) noskaidrot, kā pārstāvniecības pildīs  
savus jaunos uzdevumus, ņemot vērā to  
ierobežotos resursus; un
3) noteikt, kā pārstāvniecības var atbalstīt  
galvenā mītne un kā Attīstības un attiecību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā  
okeāna valstīm ĢD un EuropeAid  sadar-
bības birojs sadarbosies, lai nodrošinātu  
atbalstu pārstāvniecībām.
Turklāt Komisija pašlaik konsultējas ar  
UNAIDS par iespējām uzlabot valstu dar-
bību cīņā ar AIDS (“darbības uzlabošanas”  
rīcības plāna izstrāde un īstenošana).
80
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008 — Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā82. 
Komisija turpinās uzlabot veidus, kādos tā  cenšas izmantot dažādu tās pasākumu siner-ģiju, sākot ar pašlaik notiekošo veselības  aprūpes pamatnostādņu pārskatīšanu. 
83. 
Lai atbalstītu nozares programmu īsteno-šanu, Komisija 2007. gadā aktualizēja tās  2003. gada pamatnostādnes par EK atbal-stu nozaru programmām un ir organizējusi mācību kursu sēriju, kas saistīta ar šo īste-
nošanas veidu. Kopā ar Dāniju un Nīderlandi tā ir arī ieviesusi un vadījusi kopējo mācību 
programmu par nozares mēroga pieeju —  
iniciatīvu, ko atzinīgi novērtēja līdzekļu  
devēju kopiena. Komisija turpinās atbalstīt nozaru programmu izveidi un īstenošanu  
tiešā veidā valstīs, kurās veselības aprūpe  
iekļauta sadarbības stratēģijā, un netiešā  
veidā, veicot vispārējā budžeta atbalsta  
rezultatīvo novērtējumu un kopīgā novēr-
tējuma procesus citās valstīs.Nr. 9. Lai gan projekts (kā nozares politi-
kas atbalsta programmas pieeja vai īsteno-šanas veids) nav iecienītākais EK atbalsta  
īstenošanas veids, ir skaidrs, ka projekts  
joprojām būs galvenais līdzeklis mūsu atbal-sta sniegšanai attīstības jomā. Piemēram,  pirmais novērtējums par sākotnējo piešķī-
rumu 10. EAF nacionālajām indikatīvajām  
programmām / SSĀ valstu A finanšu shēmai (izņemot Dienvidāfriku) liecina, ka budžeta 
atbalsts (tostarp vispārējā budžeta un noza-
res budžeta atbalsts) veido aptuveni 48 % no 
līdz šim piešķirtajiem līdzekļiem. Atlikušos  
52 % plānots apgūt galvenokārt ar projektu un konkrētu programmu palīdzību. Tomēr  Komisija nevar piekrist ieteikumam izman-tot projekta atbalstu, “lai nodrošinātu vese-
lības aprūpi nabadzīgākajos reģionos, kuros 
valsts sniegtie veselības aprūpes pakalpo-
jumi nav pietiekami pieejami”, jo pieeja  
veselības aprūpes pakalpojumiem ir ierobe-žota vismaz 30 attīstības valstīs. Atbilstošs 
problēmas risinājums ir pietiekama, prog-
nozējama un sakārtota oficiālā palīdzība  
attīstībai veselības aprūpes sektorā, nevis  
ierosinātais NVO finansējums.IETEIKUMI PAR INSTRUMENTU 
SASKANĪGU IZMANTOŠANU
Nr. 10. a) Ņemot vērā uzkrāto pieredzi,  
Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams pār-skatīt norādes par to, kad būtu jāizmanto  vispārējais budžeta atbalsts un kad noza-
res budžeta atbalsts, un par to, kā labāk  
izmantot abus šos atbalsta veidus kopā.  Pašlaik šīs norādes ietvertas Komisijas  
pamatnostādnēs par vispārējā un nozares  
budžeta atbalsta plānošanu.
b) Norādījumi par dažādo instrumentu kon-
krētu izmantošanu saistībā ar veselības  aprūpes nozari (tostarp projektiem), kā arī  
par to lietošanu kombinācijā tiks pārska-
tīti “veselības aprūpes plānošanas pamat-
nostādnēs”, ko pašlaik aktualizē, lai labāk  
ņemtu vērā plašākas norises saistībā ar EK  
instrumentiem (piemēram, TAM līgums).
c) Komisijas jaunā starpdienestu grupa  
sadarbībai ar Pasaules fondu pievērsīsies  
veidiem, kādos panākt lielāku papildinā-
mību ar Pasaules fonda darbībām, ņemot  
vērā prognozējamības jautājumus saistībā  
ar Pasaules fonda pasākumiem un Komisi-jas un Pasaules fonda atšķirīgo pasākumu  
laika grafiku.
Nr. 11. Komisija ir apņēmusies kā primāro  
veselības aprūpes nozares pasākumu īste-nošanas veidu izmantot nozares budžeta  
atbalstu, ja vien apstākļi, tostarp pārdo-
māta nozares politika, to atļauj.
Nr. 12. EK turpinās atbalstīt nozaru prog-
rammu izveidi un īstenošanu tiešā veidā  valstīs, kurās veselības aprūpe iekļauta  sadarbības stratēģijā, un netiešā veidā,  veicot vispārējā budžeta atbalsta rezulta-tīvo novērtējumu un kopīgā novērtējuma  procesus citās valstīs.


Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 10/2008
Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 — 80 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-099-1doi: 10.2865/24332

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ “EIROPAS KOPIENAS SNIEGTAIS ATBALSTS VESELĪBAS APRŪPES 
PAKALPOJUMU ATTĪSTĪBAI SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ”  IR SNIEGTS VĒRTĒJUMS PAR TO, VAI VESELĪBAS APRŪPEI PIEŠĶIRTIE FINANŠU RESURSI UN CILVĒKRESURSI ATBILDA POLITIKAS SAISTĪBĀM, VAI KOMISIJA IR KĀPINĀJUSI ŠĪS PALĪDZĪBAS ĪSTENOŠANU UN VAI DAŽĀDIE FINANSĒŠANAS VEIDI IR IZMANTOTI EFEKTĪVI. ZIŅOJUMS IETVER VAIRĀKUS IETEIKUMUS, LAI VAIROTU EIROPAS KOPIENAS SNIEGTĀS PALĪDZĪBAS EFEKTIVITĀTI, KAS SAVUKĀRT UZLABOS VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMUS SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-08-010-LV-C
ISBN 978-92-9207-099-1