Īpašais ziņojums Nr. 2/2011 “Pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai”





KOPSAVILKUMS I. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) uzdevums ir cīnīties pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas kaitē ES budžetam. Birojs īsteno Komisijas pilnvaras, taču tam piešķirtās izmeklēšanas pilnvaras tas īsteno neatkarīgi. Birojā strādā aptuveni 500 darbinieki, un tā izdevumi ir apmēram 50 miljoni EUR gadā. 2005. gadā sagatavotajā Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palāta norādīja uz konstatētajām nepilnībām izmeklēšanu vadīšanā un formulēja 17 ieteikumus, lai OLAF pievērstu lielāku uzmanību izmeklēšanas funkcijai, uzlabotu produktivitāti un darbotos efektīvāk (sk. 1.–5. punktu). II. Tagad Birojs vairāk izmanto savas pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas, nopratināt lieciniekus un iztaujāt aizdomās turamos. Lai vairāk pievērstos izmeklēšanas funkcijai, Birojs kādreizējo vienu direkciju ir aizstājis ar divām par izmeklēšanu atbildīgām direkcijām. Tomēr Komisija uzskata, ka OLAF ir efektīvāks kā vispārēja krāpšanas apkarošanas iestāde, nevis kā dienests, kas galvenokārt pievērsies izmeklēšanai, tāpēc tā nav atbrīvojusi Biroju no pienākumiem, kuri nav saistīti ar izmeklēšanu, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijas izstrādes un finansējuma programmām. Tādējādi darbinieku skaita pieaugums par izmeklēšanu atbildīgajās direkcijās (32 %) nav tikpat liels kā Biroja pārējās struktūrās (43 %). 2009. gadā lietu izmeklēšana aizņēma 37 % no Biroja darba laika kopumā (sk. 7.–18. punktu). III. OLAF ir veicis vairākus pasākumus, lai uzlabotu izmeklēšanu produktivitāti. Birojs pilnīgāk izmanto lietu uzskaites elektronisko sistēmu (CMS), ir organizējis mērķtiecīgas mācības, izvirzījis mērķus pievērsties nopietnākām un sarežģītākām lietām, samazinājis pagaidu darbinieku īpatsvaru un ieviesis laika uzskaites sistēmu. Tomēr laika uzskaites sistēmu neizmanto plānošanai, un darba plānos nav iekļautas aplēses par izmeklēšanām nepieciešamo laiku un nav norādīti to termiņi. Ir jāuzlabo izmeklēšanā esošo lietu pārvaldība, lai ātrāk atrisinātu problēmas un novērstu ilgstošus dīkstāves periodus. Lietu izmeklēšana joprojām vidēji ilgst vairāk nekā divus gadus. Turklāt tagad OLAF saņem par 50 % vairāk sākotnējās informācijas par iespējamiem krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem nekā 2004. gadā, un šīs informācijas sākotnējās izvērtēšanas ilgums ir divkāršojies no trīsarpus līdz septiņiem mēnešiem. Lai gan pašlaik Birojā strādā par 32 % vairāk izmeklētāju nekā 2004. gadā, izmeklēšanā esošo lietu skaits nav palielinājies. Tas liecina par pievēršanos nopietnāku lietu izmeklēšanai, OLAF veikto izmeklēšanu īpatsvara palielināšanos un izmeklēšanas resursu novirzīšanu sākotnējās izvērtēšanas veikšanai (sk. 19.–37. punktu). IV. Kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma tiesiskais regulējums [1] nav mainījies. Vēl joprojām nav izveidota vēl nepabeigtu izmeklēšanas darbību neatkarīga kontrole, un nav kodeksa, kas garantētu to, ka izmeklēšanas darbības ir paredzamas. Praktiskajam nolīgumam sadarbībai ar Eurojust līdz šim ir bijusi ierobežota ietekme (sk. 38.–44. punktu). V. Gada pārvaldības plānā OLAF skaidri formulē mērķus. Izmeklēšanu rezultātā ir konstatētas ievērojamas piedzenamās summas, par kurām jāsāk disciplinārlieta vai tiesvedība, un ir noskaidrots, kuras izmeklēšanas ir jāslēdz, jo sākotnējie pieņēmumi nebija pamatoti. Informācija par OLAF veikumu ir pieejama lietu uzskaites sistēmā saistībā ar tā darbību, kā arī potenciālajiem un faktiskajiem rezultātiem. Tomēr Birojs neapkopo šo informāciju vienotā dokumentā, kas ļautu ticami salīdzināt tā sniegumu ilgākā laikā un dažādās jomās (sk. 45.–57. punktu). VI. Uzraudzības komiteja ir pārskatījusi savu reglamentu un sagatavojusi vairākus ziņojumus un atzinumus par OLAF pārvaldību. Ir izstrādāta procedūra, kas attiecas uz iepriekšēju apspriešanos ar Uzraudzības komiteju pirms informācijas nosūtīšanas valstu tiesībsargājošajām iestādēm, lai gan tā vēl pienācīgi neaizsargā izmeklēšanā iesaistīto personu tiesības (sk. 58.–65. punktu). VII. Balstoties uz šiem apsvērumiem, Palāta Birojam ir formulējusi šādus galvenos ieteikumus (sk. 66.–76. punktu): a) palielināt izmeklēšanu skaitu un ātrumu, veltījot tām vairāk laika un pārskatot tiesisko regulējumu; b) paaugstināt produktivitāti, izmeklēšanu plānos ietverot aplēses par nepieciešamajiem resursiem, kā arī termiņus. Plāni ir jāuzrauga un jāatjaunina. Valdes apakšgrupām ir jāuzņemas svarīga loma, lai nodrošinātu izvērtēšanu un izmeklēšanu ilguma samazināšanu; c) sniegt ticamu informāciju par darbības efektivitāti, apkopojošā dokumentā publicējot statistikas datus par darbību, kā arī potenciālajiem un faktiskajiem rezultātiem; d) precizēt procedūru saistībā ar apspriešanos ar Uzraudzības komiteju pirms informācijas nosūtīšanas valstu tiesībsargājošajām iestādēm. IEVADS 1. Revīzijas palāta 2005. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) [2]. Revīzijas laikā tā konstatēja nepilnības OLAF veiktajā izmeklēšanu vadīšanā un formulēja 17 ieteikumus, lai Birojs pievērstu lielāku uzmanību izmeklēšanas funkcijai, uzlabotu produktivitāti un darbotos efektīvāk. OLAF izstrādāja rīcības plānu pieņemto ieteikumu īstenošanai un 2007. gadā ziņoja par paveikto Komisijas Revīzijas progresa komitejai [3]. Biroja loma un uzdevumi īsumā ir uzskaitīti 1. izcēlumā. 2. OLAF darbība kopš 2004. gada izdevumu, personāla, saņemtās informācijas un izskatīto lietu aspektā ir grafiski attēlota 1. attēlā. Jebkurā laikposmā izmeklēšanā parasti ir aptuveni 400 lietas, katra no tām ilgst vidēji divus gadus, un katru gadu slēdz apmēram 200 lietas. Sākotnējās informācijas apjoms ir ievērojami pieaudzis, un pašlaik OLAF katru gadu no dažādiem avotiem saņem apmēram 1000 dažādus paziņojumus. 1. ATTĒLS OLAF IZDEVUMI, PERSONĀLS UN IZMEKLĒJAMO LIETU SKAITS NO 2004. LĪDZ 2009. GADAM +++++ TIFF +++++ Avots: OLAF. 1. IZCĒLUMS OLAF LOMA UN UZDEVUMI Galvenie mērķi un darbības OLAF izveidoja 1999. gadā [4], lai efektīvāk apkarotu nelikumīgas darbības, kas kaitē ES finanšu interesēm. OLAF ir atbildīgs par dažādām darbībām, tostarp par administratīvām izmeklēšanām krāpšanas apkarošanai, palīdzību dalībvalstīm korupcijas novēršanā, kā arī informācijas vākšanu un analīzi. Birojs veic izmeklēšanu neatkarīgi, un šo neatkarību pastiprina Uzraudzības komiteja, kurā ietilpst piecas neatkarīgas ārpus ES iestādēm pieaicinātas personas. Lietu kategorijas Birojs iedala lietas šādās kategorijās: a) izmeklēšanas: iekšējās izmeklēšanas (izmeklēšanas ES iestādēs un struktūrās); ārējās izmeklēšanas (izmeklēšanas uzņēmumos, kuru darbībā iesaistīti ES līdzekļi); b) koordinācijas un palīdzības darbības: dalībvalstu koordinēšana izmeklēšanās, kuras attiecas uz vairāk nekā vienu valsti; atbalsts valstu tiesībsargājošajām iestādēm kriminālprocesos. IZMEKLĒŠANAS GALVENIE POSMI a) OLAF saņem denunciācijas no ES iestādēm vai ārpus tām; b) OLAF izvērtē sākotnējo informāciju, un direktors pieņem lēmumu, vai sākt lietu; c) izmeklētāji vāc pierādījumus, piemēram, organizējot pārrunas un veicot pārbaudes uz vietas; d) izmeklētāji ziņo Valdei par izmeklēšanas darbību rezultātiem. Direktors lemj par turpmāko rīcību. Turpmāka rīcība var ietvert ar lietu saistītās informācijas nodošanu atbildīgajām valsts vai ES iestādēm, lai ierosinātu tiesvedību vai disciplinārlietu vai lai uzsāktu līdzekļu atgūšanu; e) OLAF pārbauda, vai atbildīgās iestādes ir veikušas ieteiktās turpmākās darbības. OLAF veiktā darba rezultātā turpmākā rīcība var izpausties četrās jomās: finanšu, administratīvajā, tiesiskajā un disciplinārajā jomā. IETEIKUMU STATUSS 3. Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 sniegtie 17 ieteikumi ir uzskaitīti 1. tabulā. Palāta norāda, ka saistībā ar 13 ieteikumiem OLAF ir veicis turpmākus pasākumus, trīs citus (2., 14, un 15. ieteikumu) Komisija nav pieņēmusi, bet 16. ieteikumu par Uzraudzības komiteju jāizvērtē Pirmās instances tiesas 2008. gada jūlija sprieduma [5] kontekstā. 1. TABULA ĪP AŠAJĀ ZIŅOJUMĀ NR. 1/2005 P AR OLAF SNIEGTO E RP I ETEIK UMU STATUSS Piezīme. Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 formulētie ieteikumi nebija numurēti. Šajā tabulā ir sniegts ieteikumu kopsavilkums tādā secībā, kādā tie iekļauti ziņojumā. Ieteikums | Statuss | 1.Konkrētāk formulēt rezultātus, kas jāsasniedz izmeklēšanās, un ieviest rezultatīvos rādītājus sasniegumu novērtēšanai | Pieņemts | 2.Apsvērt iespēju izveidot īpašu nodaļu koordinācijas un palīdzības darbībām, lai uzlabotu resursu pārvaldību | Nav pieņemts | 3.Valdē veidot apakšgrupas, lai izmeklēšanām izstrādātu skaidrus plānus un mērķus | Pieņemts | 4.Pārraudzīt izmeklēšanas procesu, lai galveno uzmanību pievērstu prioritātēm un pierādījumu meklēšanai, labāk izmantojot pieejamos izmeklēšanas līdzekļus | Pieņemts | 5.Ieviest laika uzskaites sistēmu, kas būtu saistīta ar darba plāniem, kuros ietvertas aplēses par izmeklēšanai atvēlēto laiku, lai darba slodzi saskaņotu ar pieejamajiem resursiem un novērstu kavējumus | Pieņemts | 6.Noteikt maksimālo termiņu izmeklēšanām | Pieņemts daļēji | 7.Atcelt pēcpārbaudes (iesaistīšanās tiesvedībās un līdzekļu atgūšanā), kuras var veikt kredītrīkotāji | Pieņemts daļēji | 8.Kodificēt un publicēt procedūras, lai aizsargātu personas tiesības visos izmeklēšanas posmos, un kontrolēt izmeklēšanas darbību likumību | Pieņemts | 9.Oficiāli noteikt kārtību OLAF sadarbībai ar dalībvalstīm vai nu ar tiesību aktu palīdzību, vai slēdzot nolīgumus ar valstu izmeklēšanas iestādēm | Pieņemts | 10.Lietu uzskaites sistēmu pārveidot par izmeklēšanas pārvaldības sistēmu un izmeklētajiem nodrošināt vairāk mācību izmeklēšanas paņēmienu, tiesību aktu un pārskatu sagatavošanas iemaņu apgūšanai | Pieņemts | 11.Sagatavot ticamus un lietderīgus ziņojumus par padarīto, tos balstot faktiskajos, nevis potenciālajos rezultātos | Pieņemts | 12.Ieviest personālvadības ģenerālplānu, lai atrisinātu strukturālas problēmas | Pieņemts | 13.Stratēģiskās analīzes dienestiem jācenšas nodrošināt dalībvalstu iesūtīto datu kvalitāti un jāizveido datubāze, ko varētu izmantot noviržu konstatēšanai un izmeklēšanas uzsākšanai | Pieņemts | 14.Atbildību par krāpšanas apkarošanas stratēģiju uzticēt citiem Komisijas dienestiem | Nav pieņemts | 15.Atbildību par finansējuma programmu (piemēram, Pericles un Hercules) pārvaldību uzticēt citiem Komisijas dienestiem | Nav pieņemts | 16.Precīzāk noteikt Uzraudzības komitejas lomu, lai novērstu jebkādu iejaukšanos izmeklēšanās | Pieņemts | 17.Galveno uzmanību pievērst izmeklēšanas funkcijai, vienlaikus veikt izmaiņas Biroja pārvaldībā un tiesību aktos | Pieņemts daļēji | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 4. Pēcpārbaudes revīziju veica tādēļ, lai noskaidrotu, kādi turpmāki pasākumi ir veikti, lai īstenotu Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 formulētos ieteikumus. Revīzijas mērķis bija rast atbildi uz četriem jautājumiem, kuri katrs atsevišķi attiecas uz vairāku ieteikumu kopu (sk. I pielikumu): a) Vai OALF darbības ir vērstas pirmām kārtām uz izmeklēšanas funkciju? (2., 7., 13., 14., 15. un 17. ieteikums.) b) Vai OLAF izmeklēšanu produktivitāte ir uzlabojusies? (3., 4., 5., 6., 8., 9., 10. un 12. ieteikums.) c) Vai OLAF izmeklēšanas ir efektīvas? (1. un 11. ieteikums.) d) Vai ir precīzāk noteikta Uzraudzības komitejas loma? (16. ieteikums.) 5. Revīzijas laikā: a) Palāta analizēja dokumentus, kas attiecas uz OLAF politiku, plānošanu, procedūrām, personāla jautājumiem un finansēm, kā arī no Biroja saņemtos statistikas datus, tostarp rīcības plānu Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 ietverto ieteikumu īstenošanai; b) bija tikšanās ar OLAF direktoriem, nodaļu vadītājiem un izmeklētājiem, sanāksmes ar Uzraudzības komiteju un tās sekretariātu, lai pārrunātu abu sagatavotos pārskatus, ziņojumus un atzinumus, tikšanās ar citām attiecīgām struktūrām (Komisijas Izmeklēšanas un disciplīnas birojs (IDOC), Eurojust); c) Palāta pārbaudīja paraugu ar 30 izmeklēšanas lietām, kas pēc nejaušības principa atlasītas no 332 iekšējās un ārējās izmeklēšanas lietām, kuras nebija slēgtas 2008. gada 1. jūlijā [6]; Šā parauga novērtējums balstījās uz analīzi, ko veica, izskatot ar lietām saistītu dokumentāciju, kura bija iekļauta elektroniskajā lietu uzskaites sistēmā, un uz sarunām ar iesaistītajiem izmeklētājiem. APSVĒRUMI 6. Konstatējumi, kas izrietēja no 30 lietu parauga pārbaudes, ir apkopoti 2. attēlā. Katru izmeklēšanu novērtēja kā labi veiktu, apmierinošu vai vāju, izmantojot šādus kritērijus: koncentrēšanās uz izmeklēšanas darbībām, citu OLAF dienestu ieguldījums konkrētajā lietā, savlaicīgi pieņemts lēmums sākt lietu, mērķu un plānu skaidrība, izmeklēšanai veltītā laika samērīgums, kā arī sasniegtie rezultāti. Šie konstatējumi ir plašāk iztirzāti ziņojuma attiecīgajās sadaļās. GALVENĀS UZMANĪBAS PIEVĒRŠANA IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAI 7. Palāta veica pēcpārbaudi, lai noskaidrotu, kā OLAF ir īstenojis Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 ietvertos ieteikumus par atsevišķu ar izmeklēšanu nesaistītu pienākumu atcelšanu vai nošķiršanu un par stratēģisko dienestu ieguldījuma palielināšanu izmeklēšanas funkcijā. 2006. gadā Birojs reorganizēja savas direkcijas, un bija iecerēts, ka jaunā organizatoriskā struktūra (sk. II pielikumu) vairāk uzmanības pievērsīs izmeklēšanas funkcijai. 2. ATTĒLS NOVĒRTĒJUMS ATKARĪBĀ NO 30 PĀRBAUDĪTAJĀS LIETĀS IZMANTOTAJIEM KRITĒRIJIEM +++++ TIFF +++++ Avots: 30 lietu pārbaudes rezultāti. NAV ATCELTAS DARBĪBAS, KAS NAV SAISTĪTAS AR IZMEKLĒŠANU 8. Palāta formulēja četrus ieteikumus par darbību atcelšanu vai nošķiršanu. Ieteikums par pēcpārbaudes uzdošanu citiem dienestiem (7. ieteikums) tika daļēji pieņemts. Tā kā Komisija joprojām uzsver, ka OLAF arī turpmāk jābūt vispārējai krāpšanas apkarošanas iestādei, nevis dienestam, kas galvenokārt pievērsies izmeklēšanai, netika pieņemti pārējie trīs ieteikumi, proti: citiem Komisijas dienestiem uzticēt atbildību par krāpšanas apkarošanas stratēģiju (14. ieteikums) un par finansēšanas programmu pārvaldību (15. ieteikums), kā arī nošķirt koordinācijas un palīdzības darbības no izmeklēšanas (2. ieteikums). 9. Attiecībā uz 7. ieteikumu par pēcpārbaužu nodošanu citiem tika veikti pasākumi, lai galvenā atbildība par šīm darbībām gultos uz Komisijas dienestiem [7]. OLAF vēl arvien ir iesaistīts tiesu un disciplinārajās pēcpārbaudēs (C.1. nodaļa, sk. struktūrshēmu II pielikumā) un finanšu pēcpārbaudēs (C.2. un C.3. nodaļa). Biroja uzdevums ir optimizēt pēcpārbaudes nosacījumus un pārbaudīt, vai Komisijas dienesti un valstu atbildīgās iestādes ir veikušas vajadzīgos pasākumus. 2. TABULA DARBINIEKU SADALĪJUMS 2004.–2009. G. [1008] Avots: OLAF. Gads | Izmeklēšana un operatīvās darbības (A un B direkcijas) | Cits (C un D direkcijas, ģenerāldirektorāts un Uzraudzības komiteja) | Birojā kopā | Izmeklēšanas un operatīvās darbības % | Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Līgumdarbinieki | Kopā | Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Līgumdarbinieki | Kopā | 2004. gada beigas | 100 | 25 | 125 | 165 | 65 | 230 | 355 | 35,2 % | 2005. gada beigas | 107 | 22 | 129 | 174 | 67 | 241 | 370 | 34,9 % | 2006. gada beigas | 110 | 25 | 135 | 180 | 77 | 257 | 392 | 34,4 % | 2007. gada beigas | 126 | 21 | 147 | 205 | 100 | 305 | 452 | 32,5 % | 2008. gada beigas | 140 | 20 | 160 | 212 | 93 | 305 | 465 | 34,4 % | 2009. gada beigas | 143 | 22 | 165 | 217 | 111 | 328 | 493 | 33,5 % | 10. Izmeklēšanas un operatīvo darbību direkcijās strādā vidēji 34 % darbinieku (2004.–2009. g.), sk. 2. tabulu. 11. Daži no C direkcijas (atbalsts operatīvajām darbībām un politikai) un D direkcijas (vispārējie jautājumi) darbiniekiem arī ir iesaistīti izmeklēšanas procesā. 2007. gadā OLAF ieviesa laika uzskaites sistēmu, kurā reģistrē, cik daudz laika visi darbinieki veltī darbam ar lietām un cik — pārējām darbībām [8]. Saskaņā ar šīs sistēmas datiem izmeklēšanas direkcijās darbam ar lietām tiek atvēlēts ne viss pieejamais laiks. 2009. gadā 63 % laika tika veltīti darbam ar lietām, 27 % pārvaldībai un administrācijai un 10 % politikai un resursiem. Turpretī citu direkciju darbinieki 25 % no laika veltīja, lai tieši atbalstītu darbu ar lietām. Kā redzams 3. attēlā [9], visu direkciju darbinieki darbam ar lietām kopumā atvēlēja 37 % laika. Tikai nedaudz vairāk nekā puse no šā laika tika atvēlēta īpašām lietām [10]. 3. ATTĒLS LAIKA UZSKAITES SISTĒMĀ REĢISTRĒTĀ DARBA LAIKA IZLIETOJUMS 2009. GADĀ +++++ TIFF +++++ Avots: OLAF laika uzskaites sistēma. VAIRĀK JĀPIEVĒRŠAS IZMEKLĒŠANAS DARBĪBĀM 12. Palāta ieteica Birojam galveno uzmanību pievērst izmeklēšanas funkcijai un vienlaikus veikt izmaiņas tiesību aktos, savukārt citiem dienestiem uzticēt atbildību par preventīviem pasākumiem vai tiesību aktiem (17. ieteikums). 13. Birojs 2006. gada septembrī izveidoja izmeklēšanas direkciju un operatīvo darbību direkciju (A un B direkcijas), kuras aizstāja iepriekšējo direkciju (B direkciju). Bija plānots, ka jaunā organizatoriskā struktūra (sk. II pielikumu) vairāk uzmanības pievērsīs izmeklēšanas funkcijai. Palātas ieteikums pastiprināti pievērsties izmeklēšanas funkcijai un vienlaikus mainīt arī Biroja pārvaldību, izmantojot grozījumus tiesību aktos, netika ieviests (sk. 38. punktu). 14. Pārbaudot paraugu, kurā bija atlasītas 30 lietas, Palāta konstatēja, ka ir pievērsta pastiprināta uzmanība tādām izmeklēšanas darbībām kā pārrunas vai pārbaudes uz vietas. Tā konstatēja arī ieguldījumu, ko devuši OLAF dienesti (līdztekus A un B direkcijām), kuri ir iesaistīti izmeklēšanas procesā un kuri, ja vajadzīgs, sniedz konsultācijas tieslietu jautājumos un kriminālistikas datu analīzē (sk. 2. attēlu). 15. Par pastiprinātu pievēršanos izmeklēšanai liecina arī OLAF veikto izmeklēšanu skaita palielināšanās salīdzinājumā ar koordināciju un palīdzības darbībām. OLAF veiktais darbs ar lietām izmeklēšanas jomā ir pieaudzis no 50 % 2004. gadā līdz 67 % 2009. gadā (4. attēls). 4. ATTĒLS PĀRSKATS PAR SĀKTAJĀM LIETĀM +++++ TIFF +++++ Avots: OLAF. 5. ATTĒLS SĀKOTNĒJĀS INFORMĀCIJAS AVOTI NO 2004. LĪDZ 2009. GADAM +++++ TIFF +++++ Avots: OLAF. STRATĒĢISKO DIENESTU IEGULDĪJUMS IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJĀ VĒL ARVIEN IR IEROBEŽOTS 16. Palāta ieteica stratēģiskās analīzes dienestiem pievērsties to noviržu atklāšanai, kuras ir pamatā izmeklēšanas sākšanai (13. ieteikums). 17. Biroja stratēģiskās izziņas nodaļas (C.2. un C. 3. nodaļa) ir uzlabojušas sistēmu darbību, lai nodrošinātu no dalībvalstīm saņemto datu ticamību, tostarp attiecībā uz pārkāpumiem lauksaimniecības un struktūrfondu jomā. Tagad šo nodaļu darba rezultātus izmanto izmeklēšanas direkcijas un arī attiecīgie dienesti Komisijā un dalībvalstīs. 18. Stratēģiskās izziņas nodaļas sniedz vispārējus norādījumus par politikas izstrādi un operatīvās darbības stratēģiju, balstoties uz identificētajām riska jomām un krāpšanai raksturīgajām pazīmēm. Tās var arī tieši vai netieši dot pamatu konkrētu lietu sākšanai [11]. No 332 lietām, kuru izmeklēšana bija sākta 2008. gada 1. jūlijā, sešas (jeb 2 %) tieši izrietēja no stratēģiskās izziņas darba rezultātiem. 5. attēls sniedz pārskatu par avotiem, kas piegādājuši visu sākotnējo informāciju, kura saņemta no 2004. līdz 2009. gadam, un 0,7 % ir saņemti no stratēģiskās izziņas nodaļām. IZMEKLĒŠANU PRODUKTIVITĀTES UZLABOŠANA 19. Palāta veica pēcpārbaudi un pievērsās tam, kā tika īstenoti Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 ietvertie ieteikumi, kuru mērķis bija uzlabot izmeklēšanu plānošanu un pārraudzību un izmeklēšanu savlaicīgu veikšanu saskaņā ar skaidri definētu tiesisko regulējumu un procedūrām. PLĀNOŠANĀ NAV ŅEMTI VĒRĀ CILVĒKRESURSI UN TERMIŅI 20. Attiecībā uz plānošanu Palāta ieteica Valdē veidot apakšgrupas, kurās būtu pārstāvēti direktori un nodaļu vadītāji, lai izstrādātu skaidri formulētus konkrētu izmeklēšanu plānus un mērķus (3. ieteikums), un ieviest laika uzskaites sistēmu, kura būtu saistīta ar darba plāniem un aplēsēm par izmeklēšanām atvēlamo laiku (5. ieteikums). 21. Saistībā ar ieteikumu veidot apakšgrupas Valdes locekļi tagad rīko sanāksmes vienu nedēļu kā A apakšgrupa, bet nākamo nedēļu — kā B apakšgrupa atbilstoši abu jauno direkciju (A un B) attiecīgajiem pienākumiem. Šāds dalījums ļauj rūpīgāk analizēt ierosināmo lietu priekšlikumus. Tomēr Palātas veiktajā izmeklēšanu parauga pārbaudē atklājās, ka vienā trešdaļā lietu plānošana un mērķi joprojām nav skaidri formulēti (sk. 2. attēlu). 22. Saistībā ar 5. ieteikumu laika uzskaites sistēmu ieviesa 2007. gada oktobrī. Atskaitot Uzraudzības komitejas darbiniekus, visu pārējo OLAF darbinieku pienākums ir reģistrēt katra uzdevuma izpildei veltīto laiku. 2009. gadā vairāk nekā 98 % no darba stundām tika reģistrētas laika uzskaites sistēmā. Pašlaik šī sistēma darbojas kā laika uzskaites ierīce. Sistēmā uzkrātos datus neizmanto, lai pārvaldītu darbu ar lietām. 23. Saņemtās informācijas sākotnējā novērtēšanā (sk. 32. punktu) ir iekļauts darba plāns, kurā ir norādīti pirmie izmeklēšanas posmi, un šo plānu pārskata reizi deviņos mēnešos sagatavotajā ziņojumā, ko iesniedz Uzraudzības komitejai. Lai gan darba plānā ir norādīts izmeklētāju skaits un tiem nepieciešamās īpašās zināšanas un prasmes, nav aplēsts ne izmeklēšanai vajadzīgais laiks, ne termiņš. Laika uzskaites sistēmu neizmanto plānošanai. Neizmantojot šo sistēmu, B.2. nodaļa (kuras pārziņā ir ar muitu saistītas lietas) veido laika sadalījuma grafikus, lai plānotu izmeklēšanas darbu. Darba plānu, iespējams, ir jāpārskata, kad ir sākušās izmeklēšanas darbības, jo priekšlikums sākt lietu ir balstīts uz tajā laikā pieejamo informāciju, un sākotnējās izvērtēšanas posmā nevar veikt nekādas izmeklēšanas darbības [12]. PASĀKUMI, KAS VEIKTI, LAI PIEVĒRSTU GALVENO UZMANĪBU PRIORITĀTĒM 24. Palāta ieteica izmeklēšanās galveno uzmanību pievērst prioritātēm, lai pēc iespējas lietderīgāk izmantotu pieejamos resursus (4. ieteikums). 25. Tika ieviesta de minimis [13] pieeja ārējām izmeklēšanām, kuru sākšanai izmanto indikatīvas finansiālas robežvērtības [14] un citus kritērijus, tādus kā apdraudēta reputācija, sistemātiskas krāpšanas pazīmes un citu kompetentu izmeklēšanas iestāžu pastāvēšana. 26. Kopš 2004. gada OLAF darbinieku skaits ir pieaudzis par 39 % jeb no 355 līdz 493 darbiniekiem, taču darbinieku skaits izmeklēšanas un operatīvo darbību direkcijās ir palielinājies par 32 % no 125 līdz 165 darbiniekiem (sk. 2. tabulu). Darbinieku skaita palielināšanās šajās direkcijās neizraisīja līdzvērtīgu palielinājumu izmeklēto lietu skaita ziņā (sk. 1. un 4. attēlu). 2009. gadā vidējais lietu skaits, ar ko strādāja viens izmeklēšanas un operatīvo darbību direkcijas darbinieks, bija mazāks nekā 2004. gadā (attiecīgi 2,8 un 3,7 sāktas lietas). Šāda tendence liecina par: pievēršanos nopietnākām un sarežģītākām lietām saskaņā ar de minimis pieeju; arvien lielāku OLAF veikto izmeklēšanu skaita pieaugumu (sk. 4. attēlu); lielāku izmeklēšanas resursu novirzīšanu arvien pieaugošās saņemtās informācijas izvērtēšanai (sk. 5. attēlu). Ir divkāršojies tās novērtētās sākotnējās informācijas daudzums, kuras rezultātā netika sāktas lietas: 2004. gadā tas attiecās uz 364 gadījumiem (tostarp 108 prima facie lietas [15]), bet 2009. gadā — 755 gadījumiem (tostarp 267 prima facie lietas). IZMEKLĒŠANU ILGUMS NAV SAĪSINĀJIES 27. Palāta ieteica noteikt maksimālo izmeklēšanai atvēlamo laiku (6. ieteikums). Komisija šim ieteikumam piekrita un iesniedza tiesību akta priekšlikumu [16], kurā noteikts, ka parastos gadījumos izmeklēšanai ir atvēlēti 12 mēneši, un šo termiņu var pagarināt ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem katrā pagarināšanas reizē, pamatojoties uz Biroja direktora lēmumu, kuru viņš pieņēmis pēc apspriešanās ar Uzraudzības komiteju. Tomēr grozījumi tiesību aktos līdz šim vēl nav pieņemti. 28. Pārvaldības plānā 2010. gadam OLAF izvirzīja mērķi 24 mēnešu laikā slēgt 75 % lietu, no tām 10 % mazāk nekā deviņu mēnešu laikā. Regulā (EK) Nr. 1073/1999 ir noteikts: ja izmeklēšana ir turpinājusies ilgāk par deviņiem mēnešiem, direktors informē Uzraudzības komiteju par iemesliem, kādēļ vēl nav bijis iespējams pabeigt izmeklēšanu. Izmeklēšanas ilgums ir svarīgs ne tikai noilguma riska dēļ, bet arī saistībā ar OLAF un šajās izmeklēšanās iesaistīto personu produktivitāti. 29. Izmeklēšanas ilgumu regulāri uzrauga nodaļu vadītāji, par to ik mēnesi sagatavo darbības atskaiti, un B direkcijā reizi trijos mēnešos sagatavo ziņojumus par lietām. Valde ir iesaistīta vienīgi lietas uzsākšanā un slēgšanā. Par lietām, kuras izmeklē ilgāk nekā deviņus mēnešus, izmeklētājs sagatavo Uzraudzības komitejai adresētu ziņojumu, kurā izklāsta lietas pašreizējo stāvokli, kavēšanās iemeslus un min paredzamo slēgšanas termiņu. Jaunajā rokasgrāmatā ir izteikta prasība sagatavot ziņojumus vienīgi iekšējai lietošanai 18 mēnešus pēc lietas sākšanas [17]. Netiek prasītas nekādas citas šāda veida atskaites, lai gan vairākums izmeklēšanu pārsniedz 18 mēnešus. Ir jāuzlabo izmeklēšanā esošo lietu pārvaldība, lai ātrāk atrisinātu problēmas un novērstu ilgstošus dīkstāves periodus. 30. Saskaņā ar 3. tabulā sniegtajiem datiem no 2004. līdz 2009. gadam deviņu mēnešu laikā tika slēgtas vairāk nekā 10 % lietu, kas saskan ar Pārvaldības gada plānā izvirzīto mērķi. 31. Lai gan no 2004. līdz 2009. gadam lietu skaits uz cilvēku izmeklēšanas un operatīvo darbību nodaļās ir samazinājies (sk. 26. punktu), tas nav ietekmējis lietu izmeklēšanu ilgumu. Visu lietu (ārējās un iekšējās izmeklēšanas lietas, palīdzība krimināllietās un koordinācijas lietas) izmeklēšanas vidējie termiņi minētajā laikposmā nav īpaši mainījušies un joprojām ir vairāk nekā divi gadi (25 mēneši), kā redzams 6. attēlā. Daudzām izmeklēšanām nepieciešams ievērojami ilgāks laiks nekā vidēji divi gadi. 2009. gada beigās no 457 izmeklēšanā esošām lietām 125 jeb 27 % bija sāktas vairāk nekā pirms diviem gadiem. No tām 33 bija sāktas pirms vairāk nekā trim gadiem, bet 21 — pirms vairāk nekā četriem gadiem. Revīzijas paraugam atlasīto 30 lietu pārbaudē atklājās, ka izmeklēšanas ilgums reizēm ir izskaidrojams ar ārējiem faktoriem, taču daudz biežāk — ar iekšējiem faktoriem, tādiem kā nepietiekamu resursu novirzīšana izmeklēšanai vai prioritāšu maiņa. 3. TABULA DEVIŅU MĒNEŠU LAIKĀ SLĒGTĀS LIETAS Avots: OLAF. Lietas slēgšanas gads | Slēgto lietu kopskaits | Deviņos mēnešos slēgto lietu kopskaits | % | 2004. g. | 339 | 60 | 18 % | 2005. g. | 233 | 27 | 12 % | 2006. g. | 217 | 24 | 11 % | 2007. g. | 232 | 21 | 9 % | 2008. g. | 187 | 21 | 11 % | 2009. g. | 188 | 20 | 11 % | 32. Ilgie termiņi attiecas ne vien uz izmeklēšanām, bet arī uz sākotnējiem novērtējumiem. Kad OLAF pirmo reizi saņem vai ir sagatavojis informāciju par iespējamu krāpšanu, tas novērtē sākotnējo informāciju, lai izlemtu, vai sākt lietu. Šādas saņemtās informācijas apjoms ir ievērojami pieaudzis: 2004. gadā bija jānovērtē 662 informācijas vienības, bet 2009. gadā — 965 (sk. 5. attēlu). Novērtēšanai atvēlēto laiku ietekmē gan nepieciešamība ievākt informāciju no ārējām organizācijām, gan izmeklētāju darba slodze, gan Biroja politika pievērsties nopietnām un sarežģītām lietām (sk. 25. punktu). Tādējādi novērtēšana bieži vien aizņem daudz vairāk laika nekā OLAF rokasgrāmatā tai atvēlētie divi mēneši [18]. Novērtēšanu vidējais ilgums ir divkāršojies no 3,5 mēnešiem 2004. gadā līdz 7,1 mēnesim 2009. gadā. 2009. gada beigās 72 lietas jeb 16 % no kopā 459 lietām tika vērtētas jau vairāk nekā 12 mēnešus. 33. Pārbaudot paraugu, kurā bija atlasītas 30 lietas (pārbaudes rezultātu kopsavilkums sniegts 2. attēlā), Palāta konstatēja, ka 11 gadījumos lēmums sākt lietu netika pieņemts laikus. Pārbaudīto 30 lietu novērtēšanas posms vidēji ilga sešus mēnešus. 6. ATTĒLS VIDĒJAIS LIETU IZMEKLĒŠANAS ILGUMS NO 2004. LĪDZ 2009. GADAM [120] +++++ TIFF +++++ Avots: OLAF. LIELĀKS ATBALSTS, KO SNIEDZ LIETU UZSKAITES SISTĒMA UN PERSONĀLA VADĪBAS FUNKCIJA 34. Palāta ieteica izstrādāt lietu uzskaites sistēmu tādējādi, lai to varētu izmantot kā pārvaldības rīku, izmeklētājiem nodrošināt vairāk mācību izmeklēšanas paņēmienu, tiesību aktu un pārskatu sagatavošanas iemaņu apgūšanai (10. ieteikums), kā arī ieviest personālvadības ģenerālplānu, lai atrisinātu strukturālas problēmas (12. ieteikums). 35. Tagad lietu uzskaites sistēmu izmanto lietderīgāk, un sistēmā reģistrē visus svarīgākos dokumentus. Tomēr informāciju saistībā ar datu aizsardzību papildina neregulāri. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 [19] ir jāpieņem lēmums, vai informēt fiziskas personas par to, ka OLAF uzglabā un apstrādā viņu personas datus (lietu uzskaites sistēmā izdarāma atzīme "informācija ir sniegta"), vai šo informēšanu atlikt (atzīme "informēšana ir atlikta"), piemēram, gadījumos, lai nekaitētu izmeklēšanai. Tomēr piecās no Palātas pārbaudītajām 30 lietām lēmums par aizdomās turamā informēšanu vai tās atlikšanu vispār netika pieņemts. Turklāt Palāta atgādina: Datu aizsardzības regulā ir noteikts, ka personas datiem jābūt precīziem un vajadzības gadījumā tie jāatjaunina [20]. Palāta atzīmē, ka gadījumos, kad izmeklēšana ir slēgta un turpmāka uzraudzība nav noteikta un kad sākotnējās apsūdzības nevarēja pamatot, lietu uzskaites sistēmā nav atspoguļotas šīs izmaiņas, kas ietekmē attiecīgās personas atbilsmi konkrētai kategorijai. Šajā jautājumā ir vajadzīgs Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja padoms. 36. Attiecībā uz mācībām 7. attēlā ir sniegts pārskats par to OLAF darbinieku skaitu, kas apmeklējuši mācību kursus par izmeklēšanas paņēmieniem, tiesību aktiem un pārskatu sagatavošanu kopš 2004. gada, un tajā redzams, ka 2009. gadā dalībnieku skaits ir audzis. OLAF iekšējās revīzijas dienesta 2009. gada janvārī sagatavotajā ziņojumā ir izcelti Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 formulētie ieteikumi un ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot mācību vajadzību analīzi. 37. Strukturālās problēmas personāla jomā risināja ar papildus piešķirtām pastāvīgām amata vietām, tādējādi samazinot pagaidu darbinieku skaitu un procentuālo daļu (sk. 4. tabulu). 7. ATTĒLS OLAF DARBINIEKU APMEKLĒTIE MĀCĪBU KURSI +++++ TIFF +++++ Avots: OLAF. 4. TABULA PAGAIDU DARBINIEKU AMATA VIETU SKAITA SAMAZINĀŠANA [1023] Avots: OLAF. Gads | Pastāvīgās amata vietas | Pagaidu amata vietas | Amata vietu skaits kopā | Pagaidu amata vietas % | 2004. g | 183 | 146 | 329 | 44 % | 2005. g. | 201 | 146 | 347 | 42 % | 2006. g. | 238 | 119 | 357 | 33 % | 2007. g. | 252 | 116 | 368 | 32 % | 2008. g. | 261 | 116 | 377 | 31 % | 2009. g. | 270 | 114 | 384 | 30 % | 2010. g. | 282 | 102 | 384 | 27 % | TIESISKĀ REGULĒJUMA UN PROCEDŪRU PĀRSKATĪŠANA VĒL NAV PABEIGTA 38. Attiecībā uz tiesisko regulējumu un procedūrām Palāta ieteica kodificēt un publicēt procedūras, lai aizsargātu personas tiesības visos izmeklēšanas posmos, un kontrolēt izmeklēšanas darbību likumību (8. ieteikums). 39. OLAF direktors 2009. gada decembrī pieņēma "OLAF rokasgrāmatas – darbības procedūras" jauno redakciju, un tā tika publicēta 2010. gada maijā. Tomēr kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma tiesiskais regulējums nav mainījies, jo Rokasgrāmatā ietvertajiem norādījumiem nav juridiska spēka [21], un Regula (EK) Nr. 1073/1999 par OLAF veiktajām izmeklēšanām nav grozīta [22]. Notiekošo izmeklēšanas darbību likumība vēl joprojām nav pakļauta neatkarīgai kontrolei [23], un nav arī kodeksa, kas garantētu to, ka izmeklēšanas darbības ir paredzamas, ka lietu izskatīšanai ir konkrēti termiņi un ka visās izmeklēšanas stadijās ir aizsargātas izmeklēšanas subjekta tiesības uz taisnīgu tiesu un tam ir nodrošināta piekļuve lietas materiāliem [24]. SADARBĪBA AR EUROJUST UN DALĪBVALSTĪM IR APGRŪTINĀTA 40. Palāta ieteica precizēt kārtību sadarbībai ar dalībvalstu atbildīgajām iestādēm, pieņemot īpašu tiesību aktu vai slēdzot nolīgumus ar valstu izmeklēšanas iestādēm (9. ieteikums). 41. Komisija 2006. gadā sagatavoja pārskatītu regulas priekšlikumu par savstarpēju administratīvo palīdzību [25], taču to vēl nav pieņēmis Parlaments un Padome. OLAF ir parakstījis administratīvās sadarbības nolīgumus ar atbildīgajām iestādēm desmit dalībvalstīs, un ar četrām citām dalībvalstīm pašlaik notiek sarunas [26]. Tomēr dažas dalībvalstis nav paziņojušas Birojam, kuras atbildīgās vai izmeklēšanas iestādes pienākums ir sadarboties ar OLAF tiešo izdevumu jomā vai arī nav izveidojušas atbilstošu valsts tiesībsargājošu iestādi tiešo izdevumu jomā. Tāpēc OLAF vēl arvien rodas grūtības un trūkst atbalsta, kad tas veic pārbaudes uz vietas un apskates dažās dalībvalstīs, konkrēti, tajās, kurās valsts norīkotiem inspektoriem nav pārbaudes pilnvaru, kas minētas Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 [27]. 42. Revīzija apstiprināja Palātas Atzinumā Nr. 8/2005 formulētos apsvērumus, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums, kas attiecas uz krāpšanas un pārkāpumu apkarošanu, ir sarežģīts un grūti piemērojams un ka vēl arvien ir nepilnības sadarbībā starp Komisiju un dalībvalstīm [28]. Revīzijas laikā rada apstiprinājumu konstatējums, ka OLAF pilnvaras veikt izmeklēšanu ir ierobežotas, tāpēc dalībvalstis neaktīvi atsaucas uz tā pieprasījumiem [29]. 43. Grūtības var rasties arī tad, kad OLAF izmeklē lietu, kurā minētās apsūdzības attiecas uz uzņēmējiem no vairākām dalībvalstīm. Šādos gadījumos ļoti svarīga ir sadarbība ar Eurojust, jo tā pienākumos ietilpst koordinēt valstu izmeklēšanu krimināllietās un kriminālvajāšanas procedūras. Lai šī sadarbība būtu cik vien iespējams efektīva, 2008. gada 24. septembrī tika parakstīts "Praktiskais nolīgums par Eurojust un OLAF sadarbības nosacījumiem" [30]. Praktiskajā nolīgumā ir noteikts, ka OLAF informē Eurojust pēc iespējas drīz, ja ir lieta, kurā ir nepieciešama tieša divu vai vairāk dalībvalstu atbildīgo iestāžu sadarbība tieslietās, vai ja lieta attiecas uz dalībvalsti un Kopienu. Saskaņā ar Palātas atlasīto paraugu apmēram 20 % izmeklēšanu atbilst šīm kategorijām. Lai gan OLAF un Eurojust rīko tikšanos reizi ceturksnī, kā noteikts nolīgumā, praktiskā sadarbība, nododot informāciju par lietām, ir ierobežota. 2008. gadā Birojs nodeva Eurojust informāciju par piecām lietām, bet 2009. gadā — tikai par vienu lietu. 44. Līguma par Eiropas Savienības darbību 85. pants paredz Eurojust pienākumos iekļaut arī izmeklēšanas sākšanu. Šajā sakarā Palāta norāda uz ieteikumiem, kurus 2009. gada decembrī pieņēma Eiropadome par iespējām piešķirt papildu pilnvaras Eurojust valstu locekļiem, stiprināt Eurojust kolēģijas pilnvaras vai izveidot Eiropas prokurora amatu [31]. OLAF un Eurojust efektīvāka sadarbība ir nepieciešama, ņemot vērā turpmākas darbības šajā jomā. ZIŅOŠANA PAR IZMEKLĒŠANU EFEKTIVITĀTI 45. Revīzijas laikā Palāta izvērtēja, vai OLAF veiktās darbības ir nodrošinājušas skaidri formulētus izmeklēšanu mērķus un lietderīgus un ticamus darbības pārskatus. IR IZVIRZĪTI MĒRĶI UN TOS UZRAUGA, TAČU TIE NAV VĒRSTI UZ REZULTĀTIEM 46. Palāta ieteica konkrētāk formulēt rezultātus, kas jāsasniedz izmeklēšanās, un ieviest rezultatīvos rādītājus (1. ieteikums). 47. Birojam kopumā, dažām jomām un ģeogrāfiskiem areāliem OLAF tagad ikgadējā pārvaldības plānā izvirza skaidrus skaitļos izteiktus mērķus. Šo mērķu izpildi uzrauga, un katru mēnesi atjaunina ikgadējo pārvaldības plānu [32], turklāt plašāku informāciju sniedz ikmēneša vadības ziņojumos [33]. 48. Attiecībā uz izmeklēšanām sākotnējā novērtēšanā izmeklēšanai ne vienmēr nosaka skaidrus finanšu mērķus. Lai gan summas, kuras figurē izmeklējamās lietās, ne vienmēr ir galvenais izmeklēšanas objekts, sākotnējās informācijas novērtēšanas posmā vajadzētu noteikt potenciālo finansiālo ietekmi un atgūšanas iespējas. PĀRSKATOS PAR REZULTĀTIEM NAV PILNĪBĀ IZMANTOTA PIEEJAMĀ INFORMĀCIJA 49. Palāta ieteica OLAF pārskatus balstīt būtiskos un ticamos datos. Tiem jābūt tādiem, lai varētu izdarīt salīdzināšanu laikā un lai tajos būtu ietverti rādītāji, kas balstās faktiskajos rezultātos (11. ieteikums). 50. OLAF sagatavo šādus pārskatus un pēcpārbaudes dokumentus par rezultātiem: gada pārvaldības plānu (to atjaunina katru mēnesi), ikmēneša pārvaldības ziņojumu, gada darbības pārskatu, gada operatīvās darbības pārskatu un ad hoc pārskatus (piemēram, 2008. gadā tika sagatavots pārskats par pārbaudēm uz vietas). 51. Kad izmeklēšana ir beigusies, Valdei iesniedz lietas nobeiguma ziņojumu. Valde lemj, vai lieta jāslēdz, nosakot turpmāku rīcību vai bez tās. Turpmāka rīcība ietver līdzekļu atgūšanu un krimināllietas sākšanu [34]. Atbildība par turpmāku rīcību gulstas nevis uz OLAF, bet gan uz Komisijas ģenerāldirektorātiem un valstu atbildīgajām iestādēm. Biroja uzdevums ir optimizēt pēcpārbaudes nosacījumus un pārbaudīt, vai ir veikti vajadzīgie pasākumi. 52. Informācijas atspoguļojums dažādos dokumentos, kurus sagatavo atšķirīgos laikposmos (ik mēnesi, reizi gadā vai ad hoc) un dažādiem adresātiem (iekšējai vai ārējai lietošanai), ir attēlots 5. tabulā. 53. Ir grūti gūt pārskatu par OLAF darbības rezultātiem. Informācija ir jāmeklē dažādos dokumentos, kuri ir gatavoti dažādiem nolūkiem un adresēti dažādam lietotāju lokam. Pilnīgāka papildu informācija, kas iekļauta lietu uzskaites sistēmā, netiek sniegta. Gada darbības pārskats nav veidots tā, lai lasītājs varētu salīdzināt OLAF veikumu laika gaitā, jo nav statistikas datu apkopojuma par iepriekšējiem gadiem. Gada operatīvās darbības pārskats sniedz salīdzinājumu ar iepriekšējiem gadiem saistībā ar vairākiem rādītājiem, kas attiecas uz Biroja darbību (saņemtā informācija, sākotnējie novērtējumi, lēmumi par lietu sākšanu un vidējais lietu izmeklēšanas ilgums), potenciālajiem rezultātiem (cik procentus lietu slēdza, nosakot tālāku rīcību) un faktiskajiem rezultātiem (faktiski atgūtie līdzekļi). Tomēr tajā nav svarīgas sastāvdaļas, proti, saiknes starp OLAF darbību (gada laikā slēgto lietu skaits) un no tās izrietošajiem rezultātiem, gan potenciālajiem (piemēram, konstatētās atgūstamās summas), gan faktiskajiem (faktiski atgūtie līdzekļi). 5. TABULA REZULTATĪVO RĀDĪTĀJU PIEEJAMĪBA Avots: OLAF pārskati un ziņojumi. | Iekšējie | Publiski pieejamie | Ikmēneša ziņojumi un pārskati | Gada pārskati | Vienreizēji ziņojumi | Gada pārvaldības plāna ikmēneša atjauninājums | Ikmēneša pārvaldības ziņojums | Gada darbības pārskats | Gada operatīvās darbības pārskats | Pārskats par pārbaudēm uz vietas 2008. gadā | Darbības Slēgto izmeklēšanu skaits | √ | √ | √ | √ | | Potenciālie rezultāti To izmeklēšanu skaits %, kuras slēgtas, nosakot turpmāku rīcību | √ | | √ | √ | | Izmeklēšanā konstatētās atgūstamās summas | | | | | √ | Ieinteresēto personu apmierinātība [1001] Komisijas ĢD vērtējums | | | | | | Faktiskie rezultāti Izmeklēšanu rezultātā faktiski atgūtās summas | | | | | √ | Visu lietu rezultātā faktiski atgūtās summas | | √ | | √ | | 54. Noderīgi rādītāji ir tādi, kuri norāda uz saikni starp OLAF veiktajām izmeklēšanām, potenciālajiem rezultātiem (piemēram, konstatēti līdzekļi, kurus iespējams atgūt, ieteikums sākt krimināllietu) un faktiskajiem rezultātiem (piemēram, faktiski atgūtās summas, lietas, kuru rezultātā ir piespriesta soda nauda vai sods). Lai gan piemēros minētos rezultātus lielā mērā OLAF nespēj ietekmēt, tomēr tie ir atkarīgi arī no veikto izmeklēšanu kvalitātes un termiņiem. 55. Lai rādītāji būtu ticami, tiem jābalstās precīzos, konsekventi izklāstītos datos, lai tos varētu salīdzināt gadu gaitā un dažādās nozarēs (piemēram, lauksaimniecība, muita, ārējais atbalsts) vai izmeklēšanu veidos (iekšējā, ārējā, koordinācija vai palīdzība). 56. Lietu uzskaites sistēmā ir ietverta informācija par rezultātiem finanšu, tiesu un disciplinārajā jomā. Tajā ir iekļautas arī lietas, kuras ir slēgtas, nenosakot turpmāku rīcību, jo OLAF ir atspēkojis sākotnējās apsūdzības vai nav varējis tās pierādīt. Informācija, kura pieejama lietu uzskaites sistēmā un par kuru ik gadus var sagatavot pārskatu, ir atspoguļota III pielikumā. Rādītāji attiecas uz trim OLAF darbības iznākumu aspektiem: iznākumiem finanšu un tiesu jomā, kā arī iznākumiem konkrētā jomā vai nozarē. Attiecībā uz iznākumiem finanšu vai tiesu jomā tabulas atspoguļo šādus parametrus: a) darbība (slēgto lietu skaits); b) potenciālie rezultāti (lietas, kuras slēgtas, nosakot turpmāku rīcību, ieteikumi atgūt līdzekļus vai sākt krimināllietu vai disciplinārlietu); c) faktiskie rezultāti (faktiski atgūtās summas vai notiesājošie spriedumi). 57. Tabulas III pielikumā papildina kārtējos ziņojumos un pārskatos ietverto informāciju. Tajās ir norādīta saikne starp faktiskajiem rezultātiem un konkrēto gadu, kad lietas tika slēgtas. Informācija ir izklāstīta tādējādi, lai parādītu, kā lietu uzskaites sistēmā pieejamo informāciju var izmantot, lai veiktu ticamus salīdzinājumus gadu gaitā un lai varētu salīdzināt dažādas nozares un izmeklēšanu veidus. Ja OLAF veiktu papildu analīzi un sniegtu paskaidrojumus, šo informāciju varētu iekļaut sagatavotajos pārskatos un ziņojumos, lai sniegtu pilnīgāku ieskatu par darbības tendencēm un paveikto. UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS LOMAS PRECĪZĀKA NOTEIKŠANA 58. Palāta veica pēcpārbaudi, kā ir īstenoti Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 formulētie ieteikumi precizēt Uzraudzības komitejas lomu. PROCEDŪRU ATJAUNINĀŠANA VĒL NAV PABEIGTA 59. Palāta ieteica precizēt Uzraudzības komitejas lomu, lai novērstu iejaukšanos izmeklēšanās (16. ieteikums). 60. Uzraudzības komiteja 2006. gadā pārskatīja savu reglamentu [35] un sagatavoja vairākus ziņojumus un atzinumus par OLAF pārvaldību, lai pastiprinātu tā neatkarību. 61. Tomēr Pirmās instances tiesas 2008. gada jūlija spriedumā [36] ir uzsvērts, ka Uzraudzības komitejas svarīga funkcija ir to personu aizsardzība, uz kurām attiecas OLAF veiktā izmeklēšana [37]. Pēc sprieduma pasludināšanas bija jāatrod praktisks risinājums, kā apspriesties ar Uzraudzības komiteju pirms informācijas nodošanas valstu tiesu iestādēm. 62. Jaunajā rokasgrāmatā ir izteikta prasība sniegt informāciju vismaz piecas darba dienas pirms tās nodošanas [38]. 2010. gada jūnijā OLAF un Uzraudzības komiteja panāca vienošanos par jaunu procedūru, kurā noteikts, ka pavadvēstules lietu nosūtīšanai valstu tiesībsargājošajām iestādēm paraksta vismaz piecas darba dienas pēc Uzraudzības komitejas informēšanas par paredzamo nosūtīšanu [39]. OLAF apņēmās ievērot visus Uzraudzības komitejas ieteikumus un lemt par turpmāko rīcību katrā gadījumā atsevišķi. 63. Tomēr, ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu, šī procedūra apdraud attiecīgo personu tiesības, jo tajā nav noteikts, kādi pasākumi jāveic, ja Uzraudzības komiteja nolemj sniegt atzinumu. Tā kā šajā gadījumā nav saistošu procedūru, ir grūtāk nodrošināt to, ka Uzraudzības komiteja neiejaucas kārtējās izmeklēšanas darbā. 64. Turklāt OLAF nodod informāciju valsts atbildīgajām iestādēm, neinformējot Uzraudzības komiteju, ja OLAF zina, ka lietu jau izskata valsts tiesu iestādes. 2009. gadā OLAF reģistrēja deviņas šādas lietas, kad informāciju nodeva valsts atbildīgajām iestādēm, neinformējot Uzraudzības komiteju, pretēji Pirmās instances tiesas nostājai, kurā noteikts, ka Uzraudzības komitejas informēšana "ir beznosacījuma pienākums un neatstāj nekādu rīcības brīvību" [40]. 65. Uzraudzības komitejas locekļus, savstarpēji vienojoties, ieceļ Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (sk. 11. pantu OLAF Regulā). Locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi, un viņus vienreiz var iecelt amatā atkārtoti. Pilnvaru laikam beidzoties, locekļi paliek amatā līdz atkārtotai iecelšanai vai aizstāšanai. Pašreizējo komitejas locekļu pilnvaru termiņš sākās 2005. gada 30. novembrī. Šis termiņš beidzās 2008. gada 29. novembrī. Palāta norāda, ka pēc vairāk nekā diviem gadiem vēl nav pieņemts lēmums par viņu atkārtotu iecelšanu vai aizstāšanu. Šāds stāvoklis nav apmierinošs. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI GALVENĀS UZMANĪBAS PIEVĒRŠANA IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAI 66. Iepriekšējā ziņojumā Palāta formulēja sešus ieteikumus attiecībā uz darbības novirzīšanu galvenokārt izmeklēšanas funkcijai. Trīs no šiem ieteikumiem par darbību atcelšanu vai nošķiršanu (2., 14. un 15. ieteikums) OLAF nepieņēma, bet trīs citi ir daļēji īstenoti (7., 17. un 13. ieteikums). Tādējādi visi seši ieteikumi par galvenās uzmanības pievēršanu izmeklēšanas funkcijai joprojām ir spēkā. 67. Resursu sadalījuma aspektā OLAF tos nav pārvirzījis uz izmeklēšanas funkciju. Komisija uzskata, ka OLAF ir vispārēja krāpšanas apkarošanas iestāde, nevis dienests, kas galvenokārt pievērsies izmeklēšanai. Tādējādi tā nav pieņēmusi Palātas iepriekšējā ziņojumā formulētos ieteikumus atcelt atbildību par tādām darbībām kā krāpšanas apkarošanas stratēģija un finansēšanas programmas. Darbinieku skaits izmeklēšanas direkcijās attiecībā pret visu darbinieku skaitu 2010. gada janvārī bija 34 %. Saskaņā ar laika uzskaites sistēmā pieejamajiem datiem 2009. gadā Birojs kopumā darbam ar lietām atvēlēja 37 % no darba laika (sk. 8.–11. punktu). 68. Veicot izmeklēšanas, OLAF tagad vairāk izmanto savas izmeklēšanas pilnvaras, piemēram, tas veic pārbaudes uz vietas un rīko pārrunas. Biroja atbalsta dienesti pienācīgi sniedz ieguldījumu izmeklēšanās, un 2009. gadā tam veltīja 25 % laika. Šajā kontekstā stratēģiskās izziņas nodaļas identificē riska jomas, taču viņu darbība reti noved līdz izmeklēšanai (sk. 12.–18. punktu). 1. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES OLAF būtu jāpalielina izmeklēšanu skaits un tās jāveic ātrāk, lielāku daļu laika veltījot pamata izmeklēšanas funkcijai. 2. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Izziņas nodaļu ieguldījums izmeklēšanas darbā ir jāpalielina. IZMEKLĒŠANU PRODUKTIVITĀTES UZLABOŠANA 69. Palātas iepriekšējā ziņojumā ir astoņi ieteikumi par izmeklēšanu produktivitātes uzlabošanu (3., 4., 5., 6., 8., 9., 10. un 12. ieteikums). Atskaitot 3. un 12. ieteikumu, pārējie vēl nav pilnībā ieviesti un tāpēc vēl arvien ir spēkā. 70. Iepriekšējā ziņojumā Palāta ieteica ieviest skaidri definētas izmeklēšanas procedūras un uzlabot plānošanu un pārraudzību, lai izmeklēšanas pabeigtu termiņos un lai tās būtu produktīvas. OLAF ir veicis pasākumus, lai precizētu procedūras, 2009. gada decembrī pieņemot jaunu rokasgrāmatu un 2008. gadā parakstot Praktisko nolīgumu sadarbībai ar Eurojust. Pārējie pasākumi produktivitātes uzlabošanai ir laika uzskaites sistēmas ieviešana, de minimis politikas izstrādāšana, lai pievērstos nopietnām un sarežģītām lietām, labāka lietu uzskaites sistēmas izmantošana (lai gan to vēl arvien nelieto pilnībā), mērķtiecīgākas mācības, pagaidu darbinieku skaita samazināšana un Valdes sadalīšana mazākās apakšgrupās. 71. Lai gan OLAF ir veltījis pūles produktivitātes palielināšanai, uzlabojumi ir notikuši lēni un vēl joprojām nav pilnīgi. Jauno rokasgrāmatu sāka piemērot tikai 2009. gada decembrī, un tiesiskais regulējums nav mainījies kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma. Lai gan OLAF ir noslēdzis nolīgumu par sadarbību ar Eurojust, 2009. gadā OLAF ir nodevis informāciju Eurojust tikai par vienu lietu. Laika uzskaites sistēmu lieto, lai uzskaitītu izlietoto laiku, taču sistēmā uzkrāto informāciju neizmanto izmeklēšanu plānošanai un pārraudzībai. Ir ievērojami palielinājies novērtējamās sākotnējās informācijas apjoms, un novērtēšanas ilgums ir divkāršojies. Izmeklēšanas vēl joprojām veic ilgi; reizēm tas izskaidrojams ar ārējiem faktoriem, taču parasti — ar iekšējiem faktoriem, tādiem kā citas prioritātes vai nepietiekami resursi (sk. 19.–44. punktu). 3. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Ir jāpārskata tiesiskais regulējums attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu apkarošanu, lai vienkāršotu un konsolidētu tiesību aktus krāpšanas apkarošanas jomā. Šīs pārskatīšanas laikā vajadzētu novērst nepilnības OLAF pašreizējās pilnvarās un procedūrās, īpaši attiecībā uz sadarbību ar dalībvalstu atbildīgajām iestādēm. 4. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES OLAF ir jāstiprina sadarbība un partnerattiecības ar Eurojust, kuram saskaņā ar LESD 85. pantu ir pienākums koordinēt valstu izmeklēšanu krimināllietās un kriminālvajāšanas saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem pret Savienības finanšu interesēm. Tāpēc OLAF ir jāizstrādā procedūras, lai identificētu atbilstošās lietas, laikus nodotu par tām informāciju Eurojust un regulāri atskaitītos par rezultātiem sadarbībā ar Eurojust. 5. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Provizoriskajos izmeklēšanu plānos jāiekļauj vajadzīgo resursu aplēses un termiņi. Šie plāni ir jāuzrauga un jāatjaunina, kad tiek veiktas izmeklēšanas darbības. Informāciju, ko sniedz laika uzskaites sistēma, būtu jāizmanto, lai izmeklētājiem un vadītājiem sniegtu efektīvāku atbalstu. 6. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Novērtēšanu un izmeklēšanu kopējais ilgums ir labāk jākontrolē, lai uzlabotu izmeklēšanu ietekmi un labāk izmantotu pieejamos resursus. Tāpēc Valdei būtu jāuzrauga ilgas un sarežģītas izmeklēšanas, lai nodrošinātu pienācīgu pasākumu veikšanu. ZIŅOŠANA PAR IZMEKLĒŠANU EFEKTIVITĀTI 72. Iepriekšējā ziņojumā Palāta ir formulējusi divus ieteikumus par izmeklēšanu efektivitāti (1. un 11. ieteikums). Lai gan tie ir daļēji īstenoti, ieteikumi vēl arvien ir spēkā. 73. Biroja gada pārvaldības plānā ir izvirzīti skaidri skaitļos izteikti mērķi, kurus regulāri uzrauga. Tomēr katrai izmeklēšanai atsevišķi ne vienmēr nosaka skaidrus finanšu mērķus (sk. 45.–48. punktu). 74. Lietu uzskaites sistēmā ir pieejams liels informācijas apjoms, kuru OLAF var izmantot, lai salīdzinātu padarīto gadu gaitā un dažādās jomās. Šie statistikas dati aptver darbību (slēgto lietu skaits), potenciālos rezultātus (lietas, kuras slēgtas, nosakot turpmāku rīcību, atgūstamie līdzekļi) un faktiskos rezultātus (faktiski atgūtās summas). Taču šo informāciju regulāri neapkopo vienotā dokumentā, kurā lasītājs varētu novērtēt OLAF sniegumu. No 2004. līdz 2009. gadam slēdza 696 ārējās izmeklēšanas, kuru laikā tika konstatēts, ka ir atgūstami 656 miljoni EUR, un no tiem laikā, kad 2010. gada aprīlī tika veikta revīzija, faktiski bija atgūti 180 miljoni EUR (sk. 49.–57. punktu). 7. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Būtu sistemātiski jānosaka un jāatjaunina skaidri formulēti mērķi izmeklēšanām, un par to rezultātiem būtu jāatskaitās, norādot, kuri mērķi ir sasniegti. 8. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Plašāk būtu jāizmanto lietu uzskaites sistēma, pieņemot vadības lēmumus un lai sagatavotu labākus ziņojumus un pārskatus. Statistikas dati par OLAF darbību, kā arī potenciālajiem un faktiskajiem rezultātiem būtu jāapkopo vienotā dokumentā, tajā iekļaujot arī salīdzinājumu gadu gaitā. UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS LOMAS PRECĪZĀKA NOTEIKŠANA 75. Palātas iepriekšējā ziņojumā viens ieteikums attiecās uz Uzraudzības komitejas lomas precīzāku noteikšanu (16. ieteikums). Ir veikti daži pasākumi, taču ieteikuma īstenošana vēl nav pabeigta. 76. Pēc Pirmās instances tiesas 2008. gada jūlija sprieduma OLAF piemēro jaunu procedūru saistībā ar apspriešanos ar Uzraudzības komiteju pirms informācijas nosūtīšanas valstu tiesībsargājošajām iestādēm. Tomēr šī procedūra nenosaka, kādi pasākumi jāveic, ja Uzraudzības komiteja nolemj sniegt atzinumu. Neskarot judikatūru, tiesiskais regulējums attiecībā uz izmeklēšanas subjektu tiesībām nav mainījies kopš Palātas iepriekšējā ziņojuma (sk. 58.–65. punktu). 9. IETEIKUMS PĒC PĒCPĀRBAUDES Uzraudzības komitejai saziņā ar OLAF būtu jānosaka oficiāli apstiprināta procedūra attiecībā uz pasākumiem, kas veicami, ja Uzraudzības komiteja nolemj sniegt atzinumu par lietu, par kuru tā ir lūgta sniegt atzinumu. Ir jāpārskata tiesiskais regulējums, lai labāk aizsargātu izmeklēšanas subjektu tiesības. Šo ziņojumu 2011. gada 8. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.). [2] OV C 202, 18.8.2005., 1. lpp. [3] Revīzijas progresa komitejas sanāksme 2007. gada 5. jūlijā. OLAF progresa ziņojums par Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 sniegto ieteikumu īstenošanu. [4] Komisijas Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.), Regula (EK) Nr. 1073/1999. [5] Lieta T-48/05, 2008. gada 8. jūlijs (OV C 209, 15.8.2008., 44. lpp.). [6] Revīzijai atlasīja lietas, kuras nebija slēgtas 2008. gada 1. jūlijā, lai varētu gūt pārskatu par visiem procedūras posmiem līdz pat 2010. gada aprīlim (sākotnējā novērtēšana, izmeklēšana, galīgais lēmums un atbilstīgos gadījumos arī pēcpārbaude vai turpmāka rīcība). [7] Komisijas lēmums — 2007. gada 27. novembra Paziņojums C(2007) 5709, kurā definēts OLAF un Komisijas kredītrīkotāju pienākumu dalījums attiecībā uz pārkāpumu finanšu uzraudzību. [1008] Tabulā ir atspoguļots faktiskais darbinieku skaits. [8] 2009. gadā laika uzskaites sistēmā tika reģistrēti vairāk nekā 98 % no darba stundām. [9] Izmeklēšanas direkciju darbinieku slodze ietver arī novērtēšanu, kā arī lietu koordināciju un palīdzību. [10] Izmeklētājs vai nodaļas vadītājs, kurš strādā ar daudzām lietām, paredz laiku darbam ar lietām, taču nenorāda atsevišķas lietas. [11] "OLAF rokasgrāmata — darbības procedūras", 2009. gada 1. decembra redakcija, 3.1.9. punkts. [12] OLAF rokasgrāmata, 2009. gada 1. decembra redakcija, 3.2.1. iedaļa. Tomēr divās lietās no Palātas atlasītā parauga izmeklēšanas darbības tika sāktas pēc Valdes ieteikuma, taču pirms direktors bija pieņēmis oficiālu lēmumu sākt lietu. Vienā no šīm lietām visi izmeklēšanas posmi bija pabeigti, pirms tika pieņemts lēmums sākt izmeklēšanu. [13] Latīņu teiciena "de minimis non curat lex" (likumi nav paredzēti nenozīmīgu jautājumu risināšanai) saīsinātā versija. Konvencijā par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.) noteikts, ka attiecībā uz kriminālvajāšanu par liela apmēra krāpšanu atzīstama krāpšana, kura pārsniedz EUR 50 000. [14] 1 miljons EUR attiecībā uz muitas nodokļiem, cigaretēm un uzņēmējdarbību, EUR 100000 lauksaimniecības un struktūrfondu jomā, EUR 50000 tiešajos izdevumos un ārējā atbalsta jomā. (Sk. OLAF darbības pārskatu par 2009. gadu, 5. lpp.: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf). [15] Prima facie lietas attiecas uz tādu saņemto informāciju, kura nepārprotami neattiecas uz OLAF kompetenci vai kuras tālāka virzīšana neattaisno OLAF resursu izmantošanu. [16] Sk. COM(2004)103 galīgā redakcija, ierosinātais jaunais 7. punkts 6. pantā, 10. lpp. [17] "OLAF rokasgrāmata — darbības procedūras", 2009. gada 1. decembra redakcija, 1.4.7. punkts: "Ja lietas izmeklēšana joprojām turpinās vēl deviņus mēnešus kopš tās sākšanas, izmeklētājs sagatavo ziņojumu Uzraudzības komitejai, apkopojot pieņēmumus, lietas pašreizējo stāvokli, kavēšanās iemeslus un laiku, kad izmeklēšanu paredzēts pabeigt. Cits ziņojums vadībai saskaņā ar līdzīgu procedūru ir jāsagatavo 18 mēnešus pēc izmeklēšanas sākšanas." [18] OLAF rokasgrāmatas 3.2.2. punktā noteikts, ka lietas sākotnējā novērtēšana ir jāpabeidz divu mēnešu laikā pēc sākotnējās informācijas saņemšanas. Ja tas nav iespējams, izmeklētāja pienākums ir lūgt attiecīgās nodaļas vadītājam termiņa pagarinājumu. Sākotnējā novērtēšana ir jāpabeidz attiecīgās nodaļas vadītāja noteiktajā termiņā, bet ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc sākotnējās informācijas saņemšanas. Ja informācija, kas nepieciešama novērtējuma pabeigšanai, nav pieejama arī pēc sešiem mēnešiem, termiņa pagarinājumu piešķir attiecīgās direkcijas direktors. [120] Pamatojoties uz attiecību starp gada beigās izmeklēšanā esošajām lietām un gada laikā sāktajām lietām. [19] Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.). [20] Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkts. [1023] Papildus 384 amata vietām štatu sarakstā Birojā 2010. gada martā bija 131 līgumdarbinieks, tostarp 65, kas strādāja D direkcijas Informācijas dienestā. [21] Sk. priekšvārdu Rokasgrāmatai, kas ir atrodama OLAF vietnē. [22] Komisijas priekšlikums (COM(2006) 244 galīgā versija, 24.5.2006.) par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozījumiem vēl nav pieņemts. Par šo priekšlikumu Palāta ir sniegusi Atzinumu Nr. 7/2006 (OV C 8, 12.1.2007., 1. lpp.). [23] Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 83. punktu. [24] OLAF Uzraudzības komitejas Atzinums Nr. 5/2010 par pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu izmeklēšanās. [25] COM(2006) 473 galīgā redakcija, 14.9.2006. [26] Nolīgumu ir parakstījušas šādas dalībvalstis: Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Spānija, Itālija, Lietuva, Malta, Rumānija un Slovākija. Sarunas turpinās ar Dāniju, Latviju, Vāciju un Apvienoto Karalisti. [27] Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.). [28] Sk. 34.–36. punktu Atzinumā Nr. 8/2005 (OV C 313, 9.12.2005., 1. lpp.). [29] Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 15. punktu. [30] OV C 314, 9.12.2008., 3. lpp. [31] Sk. Stokholmas programmu, ko Eiropadome pieņēma 2009. gada decembrī, dokuments 17024/09, 24. lpp. [32] Gada pārvaldības plāna ikmēneša atjauninājumā atspoguļo, cik procenti lietu ir sāktas atsevišķās jomās un ģeogrāfiskajos areālos, norāda tās pēcpārbaudes lietas, kurām ir finansiāla ietekme, kas pārsniedz noteiktu summu, tās lietas procentuālā izteiksmē, kuras ir slēgtas, nosakot turpmāku rīcību, slēgšanas rādītāju (sākto un slēgto lietu attiecība), to lietu skaitu procentos, kuras ir slēgtas noteiktos termiņos, un katram izmeklētājam uzticēto lietu skaitu. [33] Ikmēneša pārvaldības ziņojumos iekļauj rezultātus, kas sasniegti kārtējā gada konkrētā datumā, kā arī četros iepriekšējos gados (šie rezultāti ir izteikti kā piespriesto cietumsodu skaits un atgūtās summas), kā arī norāda novērtēšanas, izmeklēšanas un pēcpārbaudes ilgumu. [34] OLAF rokasgrāmatā ir noteikta četru veidu pēcpārbaude jeb turpmāka rīcība: administratīvā, finanšu, disciplinārā un tiesu jomā. [1001] OLAF 2007. gadā sagatavoja lietotāju apmierinātības aptauju, taču šī aptauja bija neveiksmīga tāpēc, ka tajā piedalījās ļoti maz respondentu (tikai sešas atbildes uz 45 izsūtītām aptaujām). Birojs ir sācis rīkot darba sanāksmes ar Komisijas ģenerāldirektorātu pārstāvjiem. [35] OLAF Uzraudzības komitejas reglaments, 2006. gada 24. augusts (OV L 33, 7.2.2007., 7. lpp.). [36] Lieta T-48/05, 2008. gada 8. jūlijs. [37] Tiesas spriedumā ir noteikts: "Nebūtu jāapstrīd, ka prasības konsultēties ar šo komiteju pirms informācijas nodošanas valstu tiesu iestādēm mērķis ir piešķirt tiesības attiecīgajām personām." (168. punkts.) [38] "OLAF rokasgrāmata — darbības procedūras", 2009. gada 1. decembra redakcija, 3.3.6.1.1. un 3.4.3.2.1. punkts. [39] OLAF sniedz Uzraudzības komitejai arī kopsavilkuma informāciju, kura norāda, vai attiecīgā persona ir informēta un vai tai bija dotas tiesības atbildēt, kā arī to, vai lietas izskatīšana notiek valsts iestāžu noteiktajos termiņos. [40] Spriedumā ir noteikts, ka "Komitejas informēšana jāveic pirms nosūtīšanas valstu tiesībsargājošajām iestādēm" (164. punkts) un ka "Uzraudzības komitejas informēšana ir beznosacījuma pienākums un neatstāj nekādu rīcības brīvību." (170. punkts.). -------------------------------------------------- I PIELIKUMS IETEIKUMU IEVIEŠANAS STATUSS (ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS NR. 1/2005) [1] Ieteikums | Pieņemts | Ieviests [2] | Ieteikumi par darbības novirzīšanu galvenokārt OLAF izmeklēšanas funkcijai Ar izmeklēšanu nesaistītu darbību atcelšana vai nošķiršana 7.Atcelt pēcpārbaudes (iesaistīšanās tiesvedībās un līdzekļu atgūšanā), kuras var veikt kredītrīkotāji | Daļēji | Daļēji | 14.Atbildību par krāpšanas apkarošanas stratēģiju uzticēt citiem Komisijas dienestiem | Nav pieņemts | Nē | 15.Atbildību par finansēšanas programmu (piemēram, Pericles un Hercules) pārvaldību uzticēt citiem Komisijas dienestiem | Nav pieņemts | Nē | 2.Apsvērt iespēju izveidot īpašu nodaļu koordinācijas un palīdzības darbībām, lai uzlabotu resursu pārvaldību | Nav pieņemts | Nē | Uzlabot stratēģisko dienestu ieguldījumu izmeklēšanas funkcijā 17.Galveno uzmanību pievērst izmeklēšanas funkcijai, vienlaikus veikt izmaiņas Biroja pārvaldībā un tiesību aktos | Daļēji | Daļēji | 13.Stratēģiskās analīzes dienestiem jācenšas nodrošināt dalībvalstu iesūtīto datu kvalitāti un izveidot datubāzi, ko varētu izmantot noviržu konstatēšanai un izmeklēšanas uzsākšanai | Pieņemts | Daļēji | Ieteikumi izmeklēšanu produktivitātes uzlabošanai Tiesiskais regulējums un procedūras 8.Kodificēt un publicēt procedūras, lai aizsargātu personas tiesības visos izmeklēšanas posmos, un kontrolēt izmeklēšanas darbību likumību | Pieņemts | Daļēji | Sadarbība ar dalībvalstīm 9.Oficiāli noteikt kārtību OLAF sadarbībai ar dalībvalstīm vai nu ar tiesību aktu palīdzību, vai slēdzot nolīgumus ar valstu izmeklēšanas iestādēm | Pieņemts | Daļēji | Plānošana 3.Valdē veidot apakšgrupas, lai izmeklēšanām izstrādātu skaidrus plānus un mērķus | Pieņemts | Jā | 5.Ieviest laika reģistrēšanas sistēmu, kas būtu saistīta ar darba plāniem, kuros ietvertas aplēses par izmeklēšanai atvēlēto laiku, lai darba slodzi saskaņotu ar pieejamajiem resursiem un novērstu kavējumus | Pieņemts | Daļēji | Galveno uzmanību pievērst prioritātēm 4.Pārraudzīt izmeklēšanas procesu, lai galveno uzmanību pievērstu prioritātēm un pierādījumu meklēšanai, labāk izmanotjot pieejamos izmeklēšanas līdzekļus | Pieņemts | Daļēji | Termiņu ievērošana 6.Noteikt maksimālo termiņu izmeklēšanām | Daļēji [3] | Daļēji [4] | IT sistēmu un personālvadības funkcijas sniegtais atbalsts 10.Lietu uzskaites sistēmu pārveidot par izmeklēšanas pārvaldības sistēmu un izmeklētajiem nodrošināt vairāk mācību izmeklēšanas paņēmienu, tiesību aktu un pārskatu sagatavošanas iemaņu apgūšanai | Pieņemts | Daļēji | 12.Ieviest personālvadības ģenerālplānu, lai atrisinātu strukturālas problēmas | Pieņemts | Jā | Ieteikumi, kā atspoguļot izmeklēšanu efektivitāti 1.Konkrētāk formulēt rezultātus, kas jāsasniedz izmeklēšanās, un ieviest rezultatīvos rādītājus sasniegumu novērtēšanai | Pieņemts | Daļēji | 11.Sagatavot ticamus un lietderīgus ziņojumus par padarīto, tos balstot faktiskajos, nevis potenciālajos rezultātos | Pieņemts | Daļēji | Ieteikums Uzraudzības komitejai stiprināt OLAF neatkarību 16.Precīzāk noteikt Uzraudzības komitejas lomu, lai novērstu jebkādu iejaukšanos izmeklēšanās | Pieņemts | Daļēji | [1] Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005 formulētie ieteikumi nebija numurēti. Šajā tabulā tie ir uzskaitīti tādā secībā, kādā tie iekļauti ziņojumā. [2] "Jā": ieteikums ir ieviests; "Nē": ieteikums nav ieviests un vēl arvien ir spēkā; "Daļēji": dažādi ieviešanas līmeņi, tāpēc ir ieteikti atšķirīgi turpmākie pasākumi. [3] Komisija atbildēja, ka tā ir ierosinājusi grozīt Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un noteikt 12 mēnešu termiņu izmeklēšanu slēgšanai ar iespēju to pagarināt par, lielākais, sešiem mēnešiem katrā pagarināšanas reizē. [4] Tiesību akti vēl nav grozīti. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS OLAF STRUKTŪRSHĒMA [1] +++++ TIFF +++++ [1] Struktūrshēmā ir atspoguļots 2010. gada martā faktiski nodarbināto skaits. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS POTENCIĀLA RĀDĪTĀJI A TABULA. Darbības rādītāji, potenciālie un faktiskie finanšu rezultāti [1] Avots: OLAF dati 2010. gada aprīlī. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā | Ārējās izmeklēšanas | Darbība | Ārējās izmeklēšanas, kuras ir slēgtas | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 | Potenciālie rezultāti | Ar finanšu pēcpārbaudi | 59 | 52 | 60 | 66 | 67 | 52 | 356 | Atgūstamās summas (miljonos EUR) | 183,7 | 43,8 | 54,7 | 122,6 | 121,0 | 130,6 | 656,4 | Faktiskie rezultāti | Atgūtās summas (miljonos EUR) | 73,0 | 8,8 | 9,2 | 43,8 | 28,3 | 16,6 | 179,7 | Norakstītās summas (miljonos EUR) | 5,7 | 0,3 | 1,9 | 1,8 | 0,0 | 15,4 | 25,1 | Nepiedzītās summas (miljonos EUR) | 105,0 | 34,7 | 43,6 | 77,0 | 92,7 | 98,6 | 451,6 | A tabulā ir apkopoti lietu uzskaites sistēmas sniegtie dati par ārējo darbību (slēgto izmeklēšanu skaits), potenciālajiem rezultātiem (lietas, kuras slēgtas, nosakot turpmāku rīcību, un atgūstamie līdzekļi) un faktiskajiem rezultātiem (faktiski atgūtās summas). Sešu gadu laikā no 2004. līdz 2009. gadam tika slēgtas 696 ārējās izmeklēšanas lietas, un 356 lietās (51 %) bija paredzama finanšu pēcpārbaude. Minēto sešu gadu laikā kopējā konstatētā atgūstamā summa bija 656,4 miljoni EUR. Līdz revīzijai 2010. gada aprīlī faktiski atgūtā summa (par to pašu sešu gadu periodu) bija 179,7 miljoni EUR (27 %). B TABULA. Darbības rādītāji, potenciālie un faktiskie rezultāti tiesvedībā Avots: OLAF dati 2010. gada aprīlī. (Saistībā ar vienu lietu iespējamas vairākas darbības un tām sekojošas soda naudas vai sodi.) | Gads, kurā tika formulēts ieteikums par turpmāku rīcību | Kopā | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Ārējās izmeklēšanas | Darbība | Slēgtās izmeklēšanas | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 | Potenciālie rezultāti | Tiesas pēcpārbaude | 33 | 46 | 32 | 42 | 55 | 32 | 240 | Saistītās darbības | 112 | 91 | 48 | 67 | 66 | 22 | 406 | Faktiskie rezultāti | Noraidītās lietas | 63 | 24 | 17 | 11 | 9 | 0 | 124 | Nepabeigtās lietas | 26 | 55 | 28 | 51 | 57 | 16 | 233 | Soda nauda vai sods | 23 | 12 | 3 | 5 | 0 | 6 | 49 | Iekšējās izmeklēšanas | Slēgtās lietas | 39 | 30 | 31 | 34 | 25 | 37 | 196 | Soda nauda vai sods | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 5 | Koordinācija un palīdzība | Slēgtās lietas | 149 | 99 | 86 | 81 | 41 | 48 | 504 | Soda nauda vai sods | 182 | 63 | 17 | 39 | 19 | 2 | 322 | Lietu skaits kopā | Slēgtās lietas | 339 | 233 | 217 | 232 | 187 | 188 | 1396 | Soda nauda vai sods | 206 | 77 | 22 | 44 | 19 | 8 | 376 | Iekšējās izmeklēšanas | Sāktās disciplinārlietas | 8 | 12 | 13 | 19 | 12 | 1 | 65 | B tabulā ir apkopoti dati par darbībām, kā arī potenciālie un faktiskie rezultāti tiesvedības jomā. Par laiku no 2004. līdz 2009. gadam var formulēt šādus apsvērumus: ārējās izmeklēšanas. No 696 slēgtajām ārējām izmeklēšanām 240 lietās (34 %) tika noteikta tiesas pēcpārbaude, kurai sekoja 406 saistītas darbības. No tām 49 gadījumos (12 %) sekoja tiesas lēmums (tostarp četros gadījumos attaisnojošs un 11 gadījumos to pārsūdzēja), 124 gadījumos (30 %) lietu izbeidza, bet 233 gadījumos rezultāts vēl nav zināms. No 124 izbeigtajām lietām 76 lietas (61 %) izbeidza pierādījumu trūkuma dēļ, bet deviņās (7 %) bija iestājies noilgums; iekšējās izmeklēšanas. Ir pavisam nedaudz tiesu iestāžu galīgo lēmumu, kas pieņemti saistībā ar iekšējām izmeklēšanām: tikai pieci no 196 slēgtajām lietām, no kurām 45 gadījumos ir noteikta tiesas pēcpārbaude, kas izraisījusi 62 saistītas darbības, no tām 16 ir noraidītas. Attiecīgajā periodā slēgto iekšējo izmeklēšanu rezultātā tika sāktas disciplinārlietas pret 65 personām. koordinācija un palīdzība. Attiecībā uz tiesu iestāžu galīgajiem lēmumiem, kas pieņemti no 2004. līdz 2009. gadam slēgtajās lietās, kurām noteikta turpmāka rīcība, darbs ir bijis ievērojami sekmīgāks nekā iekšējā un ārējā izmeklēšanā [2]. Tabulā ir atspoguļoti atšķirīgie rezultāti tiesu jomā dažādām lietu kategorijām. Tiesas pēcpārbaude ilgst apmēram 3,5 gadus, daļēji arī tāpēc pēdējos gados piespriesto soda naudu un sodu skaits ir mazāks. C TABULA. Finanšu rezultāti dažādās jomās Avots: OLAF dati 2010. gada aprīlī. | 2004.– 2009. g. slēgtās lietas | Lietas, kas slēgtas, nosakot finanšu pēcpārbaudi | Atgūstamās summas (miljonos EUR) | Līdz šim atgūtas | Ar finanšu pēcpārbaudi slēgtā lietā atgūtā summa (miljonos EUR) | (miljonos EUR) | % | Ārējās izmeklēšanas | Lauksaimnie-cība | 92 | 49 | 136,8 | 5,5 | 1,7 % | 0,11 | Muita | 102 | 69 | 306,6 | 112,9 | 35,4 % | 1,64 | Ārējais atbalsts | 225 | 101 | 74,9 | 10,9 | 3,4 % | 0,11 | Struktūrfondi | 124 | 76 | 124,2 | 46,6 | 14,6 % | 0,61 | Citas jomas [3] | 153 | 61 | 13,9 | 3,8 | 1,2 % | 0,06 | Starpsumma | 696 | 356 | 656,4 | 179,7 | 56,4 % | 0,50 | | Iekšējās izmeklēšanas | 196 | 33 | 3,0 | 0,5 | 0,2 % | 0,02 | Koordinācija un palīdzība | 504 | 201 | 877,0 | 138,3 | 43,4 % | 0,69 | Kopā | 1396 | 590 | 1536,4 | 318,5 | 100,0 % | 0,54 | C tabulā ir salīdzināti finanšu rezultāti dažādās jomās. Ārējās izmeklēšanās muitas jomā ir visaugstākais atgūstamo līdzekļu (20 %) un faktiski atgūto summu (35 %) īpatsvars. Finanšu rezultāti citos izmeklēšanu veidos ir zemāki. Sešu gadu laikā (no 2004. līdz 2009. gadam) koordinācijas un palīdzības lietas veido 57 % (877 miljoni EUR no 1536 miljoniem EUR) no visa Biroja kopumā potenciāli atgūstamajām summām un 43 % (138 miljoni EUR no 319 miljoniem EUR) no faktiski atgūtajiem līdzekļiem. Ailē "Ar finanšu pēcpārbaudi slēgtā lietā atgūtā summa" ir atspoguļota vidējā summa, kas katrā nozarē atgūta katrā lietā (piemēram, lauksaimniecības jomā izmeklēja 49 lietas un atguva 5,5 miljonus EUR jeb 0,11 miljonus EUR katrā lietā). Lai gan dažādās jomas nevar tieši salīdzināt, jo uz tām attiecas atšķirīga veida lietas, tabulā atspoguļotas dažādās vidēji katrā lietā atgūtās summas pa jomām. [1] Tabulā norādītās summas attiecas uz gadu, kad sākās pēcpārbaude, neatkarīgi no gada, kad faktiski tika saņemta nauda. Tādējādi tabulā nav atspoguļotas summas, kas ir atgūtas saistībā ar 2003. gadā slēgtajām lietām. [2] Koordinācijas un palīdzības lietās valsts tiesībsargājošās iestādes jau ir pieņēmušas lēmumu izskatīt attiecīgo lietu, tāpēc šajā lietu kategorijā darbs ir bijis sekmīgāks. [3] Tajās ietilpst tiešie izdevumi, ES struktūras un aģentūras, kā arī uzņēmējdarbība. --------------------------------------------------