PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Jaunajā Telesakaru paketē, ko šodien pieņēma Komisija, ir ietverts paziņojums, kurā izklāstīts Eiropas redzējums par interneta savienojamību iedzīvotājiem un uzņēmumiem digitālajā vienotajā tirgū, kā arī tiesību akta priekšlikums par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu, ar ko pārskata reglamentējošos noteikumus elektronisko sakaru jomā. Komisijas priekšlikumos ir izklāstītas nepieciešamās reformas, lai nodrošinātu ļoti augstas veiktspējas tīklu pieejamību un izmantošanu, ļaujot digitālajā vienotajā tirgū plaši izmantot produktus, pakalpojumus un lietotnes.

Tā kā internets un digitālā savienojamība pārveido privāto dzīvi un profesionālo darbību gan Savienībā, gan ārpus tās, ir jānodrošina, ka sabiedrība tiek mudināta izmantot šo pārmaiņu radītās iespējas.

Tāpēc viens no Komisijas stratēģiskajiem mērķiem, kas Savienībai jāsasniedz līdz 2025. gadam, ir – vietām, kurās tiek sniegti sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, publiskās pārvaldes iestādēm, bibliotēkām un slimnīcām jābūt aprīkotām ar gigabitu interneta savienojumu. Šajos un arī citos sabiedriskās dzīves centros, tostarp ārtelpās, kas ir pieejamas plašai sabiedrībai, tāda pieslēguma ātruma nodrošināšana, kas būtiski pārsniedz funkcionālu piekļuvi internetam, ļaus iedzīvotājiem no visiem sabiedrības slāņiem izmantot priekšrocības, ko dod nākamās paaudzes savienojamība gan esot kustībā, gan vietās, kur ir svarīgi būt savienotam.

Kā pasākumu, kas paredzēts šā mērķa sasniegšanai, jaunā pakete veicinās vietēju bezvadu piekļuves punktu izvēršanu, izmantojot vienkāršotas plānošanas procedūras un atvieglotus reglamentējošos pienākumus, cita starpā, ja šāda piekļuve tiek nodrošināta, balstoties uz nekomerciāliem principiem vai papildina citu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

Šeit ierosinātais pasākums papildina minētos centienus, veicot grozījumus Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā attiecībā uz telesakaru tiesisko regulējumu, kas ietverts Regulā (ES) Nr. 1316/2013 (turpmāk "EISI regula") un Regulā (ES) Nr. 283/2014 (turpmāk "pamatnostādņu regula"). Šie grozījumi mudina sabiedrības interesēs strādājošas iestādes, piemēram, publiskās iestādes un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus, piedāvāt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību vietējās sabiedriskās dzīves centros (piemēram, publiskās pārvaldes iestādēs, bibliotēkās, veselības aprūpes centros, sabiedriskās vietās ārtelpās). Šajā nolūkā tie paredz finansiālu stimulu tām iestādēm, kas vēlas sniegt vietēju bezmaksas augstas veiktspējas bezvadu savienojamību sabiedriskās vietās, kas atrodas to atbildības teritorijā vai to pakalpojumu sniegšanas vietās. Vietējām publiskajām iestādēm piešķiramajam finansējumam par piekļuves punktu izveidošanu vietējās sabiedriskās dzīves centros, tostarp ārtelpās, kas pieejamas plašai sabiedrībai, prioritātes tiks noteiktas pirmajā intervences posmā.

Sekmējot integrēšanu esošajos sabiedriskajos pakalpojumos, intervence veicinās iedzīvotāju interesi par augstas veiktspējas interneta pakalpojumiem un tādējādi sniegs ievērojamu ieguldījumu gan platjoslas pakalpojumu izmantošanā, gan publiskās infrastruktūras attīstībā. Vietēja bezmaksas bezvadu savienojamība, kas ir pieejama noslogotās vietās, kurās cilvēki pulcējas un gatavojas uzsākt savu nākamo ikdienas posmu, var dot ievērojamu pievienoto vērtību, ļaujot dīkstāves un tranzīta laiku pārvērst produktīvā, relaksējošā vai ar informāciju piesātinātākā laikā. Turklāt šādi vietēji bezvadu piekļuves punkti var nodrošināt lielāku pārklājuma granularitāti grūti sasniedzamās vietās vai vietās, kur pretējā gadījumā lielais lietotāju skaits ievērojami samazinātu bezvadu savienojamības iespējamību. Sniedzot lietotājiem iespēju palikt savienotiem, kamēr viņi veic savus ikdienas uzdevumus, tie veicina mobilitāti, elastīgumu un interesi par sabiedrības interesēs strādājošu iestāžu pakalpojumu izmantošanu, kā arī uzlabo personīgā laika pārvaldīšanu. Katra atsevišķā vietējā bezvadu piekļuves punkta ierobežotais darbības rādiuss nodrošinātu to, ka šis publiski pieejamais pakalpojums nekonkurē ar komerciālajiem piedāvājumiem, bet tajā pašā laikā tam būtu svarīga loma platjoslas izmantošanas un digitālo prasmju veicināšanā. Tas savukārt veicinātu lietotāju interesi sākt izmantot komerciālus platjoslas pakalpojumu piedāvājumus dzīvesvietai vai mobilo platjoslas pakalpojumu piedāvājumus. Ierosinātā intervence papildina jauno universālā pakalpojuma tiesisko koncepciju, kas izklāstīta Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa priekšlikumā, saskaņā ar kuru ikvienam ES pilsonim ir tiesības uz savienojumu – tiesības uz tādu funkcionālu interneta pieslēgumu (vismaz fiksētā vietā), kas ir izmaksu ziņā pieejams un nodrošina pilnīgu iesaisti digitālajā ekonomikā un sabiedrībā.

Ierosinātais pasākums paredz vienkāršu finansēšanas mehānismu vietējo bezvadu piekļuves punktu uzstādīšanai. Intervence ir veidota tā, lai tās ietekme būtu jūtama maksimāli ātri, veicinot iedzīvotāju interesi par interneta piekļuves pakalpojumiem un veicinot publisko digitālo pakalpojumu izmantošanu, tostarp piekļuvi digitālo pakalpojumu infrastruktūrām. Cerība, ka radītā interese būs pamats turpmākai piekļuves punktu izmantošanai un vajadzības gadījumā arī maiņai bez papildu finansiālas palīdzības regulu ietvaros, atbilst mērķim pakāpeniski pārtraukt šādu palīdzību (tiklīdz tas ir iespējams) un mudināt izmantot alternatīvus finansēšanas mehānismus.

Lai nodrošinātu intervences mērķtiecīgu izmantošanu un gūtu maksimālu sabiedrisko labumu, finansējums tiks attiecināts tikai uz situācijām, kad nav brīvi pieejamu publisku vai privātu piekļuves punktu, kas nodrošina ļoti ātru ātrgaitas platjoslas savienojumu. Tā kā Savienības finansiālais atbalsts, ko piešķir atsevišķām darbībām, būs mazāks par Finanšu regulā paredzēto nelielas vērtības dotāciju robežvērtību, kas ir EUR 60 000, nav gaidāma ievērojama intervences ietekme uz konkurenci. Turklāt finansējumu piešķir, ievērojot ģeogrāfisko līdzsvaru, kas veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, īpaši ņemot vērā vietējo kopienu vajadzības. Vienoti piemērojot šos kritērijus, ierosinātā intervence atbilst atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmai, kas ir Eiropas komunikāciju tīklu darbības pamatā.

Papildus tam, ka intervence veicinās pieprasījumu pēc ātrgaitas platjoslas savienojamības un mudinās to plaši izmantot kopienu līmenī, tai būs arī pozitīvs domino efekts, sākot no uzlabotas piekļuves e-pārvaldei un līdzdalības demokrātiskajās norisēs, tostarp demogrāfiskām grupām, kas citādi saskaras ar grūtībām piekļūt savienojamībai (piemēram, bēgļi un iedzīvotāju grupas ar zemiem ienākumiem), līdz pat papildu infrastruktūrai ārkārtas un krīzes sakariem un sabiedrisko pakalpojumu paziņojumiem. Lai nodrošinātu, ka vietējās kopienas, kurām ir ierobežoti resursi, arī var gūt labumu no dalības digitālajā vienotajā tirgū, atbalsts saskaņā ar šo pasākumu būtu jāparedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu. Īstenojot darbības, ko finansē ar ierosināto pasākumu, potenciālie atbalsta saņēmēji varētu iesaistīt vietējās kopienas locekļus, lai noteiktu tos sabiedriskās dzīves centrus, kuros brīvi pieejamu bezvadu piekļuves punktu uzstādīšana sniegtu vislielāko pievienoto vērtību kopienai.

Ņemot vērā intervences elastību un mērķtiecīgo raksturu, atbalsts platjoslas tīkliem EISI īstenošanai paredzētā telesakaru nozares finansējuma ietvaros būtu jāuzskata par atsevišķu kopīgu interešu projektu ar saistītām darbībām saskaņā ar EISI regulu un atsevišķu budžetu, kurš sīkāk būtu jānosaka pamatnostādņu regulā. Ņemot vērā ierobežoto finanšu atbalsta apjomu, ko piešķir katram atbalsta saņēmējam, bet ievērojamu atbalsta saņēmēju kopskaitu, ir būtiski pilnveidot administratīvās procedūras, lai nodrošinātu vienkāršu un ātru lēmuma pieņemšanas procesu. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāatļauj saskaņā ar EISI regulu apstiprināt priekšlikumu kategorijas šīs intervences ietvaros, nevis dot savu piekrišanu par individuālu atbalsta saņēmēju sarakstu. Īstenojot šo grozījumu horizontāli un tādējādi attiecinot to arī uz citiem kopīgu interešu projektiem, priekšlikumā ir ievērots arī dalībvalstu aicinājums digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā paredzēt efektīvākus īstenošanas pasākumus.

Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst visdažādākajām situācijām, un cik ātri vien iespējams nodrošina konkrētus rezultātus, ir svarīgi nevajadzīgi neierobežot pieejamā finansiālā atbalsta veidus. Šajā sakarā nozīmīgu elastības pakāpi var iegūt, īstenošanai izmantojot iespējami plašāku intervencei piemērotu atbalstu klāstu. Šajā nolūkā un, ņemot vērā notiekošās sarunas par finanšu regulas pārskatīšanu, EISI regulas teksts būtu jāgroza, lai precizētu, ka visas darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus, tostarp šī intervence, kopumā ir tiesīgas pretendēt uz finansiālo atbalstu, kas pašlaik ir un nākotnē būs pieejams saskaņā ar Finanšu regulu.

No otras puses, to pašu iemeslu dēļ ir ierosināts savstarpēji saskaņotā veidā EISI regulā un pamatnostādņu regulā precizēt intervencei pieejamā finansiālā atbalsta veidu. Dotācijas, visticamāk, ir galvenais finansiālā atbalsta veids, kas ir piemērots, lai sasniegtu mērķi veicināt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību vietējās kopienās, tomēr jau no paša sākuma nevajadzētu izslēgt arī cita veida finansiālo atbalstu, kas nav finanšu instrumenti. Finanšu instrumentus izslēdz sakarā ar to radīto salīdzinoši lielo administratīvo slogu un ar to saistīto īstenošanas laiku, kas nenodrošina pietiekamu saskaņotību ar paredzēto darbību īpatnībām.

Lai nodrošinātu ātrumu un efektivitāti, šo intervenci īstenos, izmantojot pilnveidotas administratīvās procedūras, kurās izmanto standartizētus dokumentus (piemēram, kuponus) un tiešsaistes rīkus pieteikumu izskatīšanai un turpmākai uzstādīto vietējo bezvadu piekļuves punktu uzraudzībai un revīzijai.

Paredzams, ka ierosinātais pasākums, ko atbalstīs, izmantojot Platjoslas kompetences biroju ES tīklu, vairos vietējo iestāžu un iedzīvotāju informētību par jaunajām Komisijas prioritātēm attiecībā uz gigabitu sabiedrību, kā arī nodrošinās lielu atpazīstamību un ticību ES spējām nodrošināt savienojamību un piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem visā Eiropas kontinentā. Ar ierosinātajiem pasākumiem finansēto darbību atpazīstamība tiks nodrošināta ar īpašu Komisijas izstrādātu logotipu, kas būs pieejams atbalsta saņēmējiem, tādējādi nodrošinot zīmola atpazīstamību.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem attiecīgajā politikas jomā

Pašlaik telesakaru tiesiskais regulējums Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā attiecībā uz telesakaru jomu paredz finansiālu atbalstu digitālo pakalpojumu infrastruktūrām (dotāciju un/vai iepirkumu veidā) un platjoslas tīkliem (finanšu instrumentu veidā).