C 40/38

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33

(2020/C 40/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1)

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Coteaux d’Ancenis”

PDO-FR-A0928-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 12. novembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfisko apgabalu groza šādi: “Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, ko Nacionālais izcelsmes un kvalitātes institūts [Institut national de l’origine et de la qualité] valsts kompetentās komitejas sanāksmē apstiprinājis 2011. gada 28. septembrī. Dienā, kad valsts kompetentā komiteja apstiprina šo specifikāciju, šā apgabala perimetrs, pamatojoties uz oficiālo 2018. gada ģeogrāfisko kodeksu, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

— Loire-Atlantique departaments: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (vienīgi deleģētās pašvaldības Barbechat teritorija), Ligné, Loireauxence (vienīgi deleģētās pašvaldības Varades teritorija), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

— Maine-et-Loire departaments: Mauges-sur-Loire (vienīgi deleģētās pašvaldības La Chapelle-Saint-Florent teritorija), Orée d’Anjou (vienīgi deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija).

Ar kartogrāfiskajiem dokumentiem, kuros attēlots šis ģeogrāfiskais apgabals, var iepazīties Nacionālā izcelsmes un kvalitātes institūta tīmekļa vietnē.”

Redakcionāls grozījums: jaunajā administratīvo vienību sarakstā ir ņemta vērā apvienošanās vai citas izmaiņas administratīvajā zonējumā, kas notikušas kopš specifikācijas apstiprināšanas. Lai palielinātu juridisko noteiktību, šim sarakstam ir atsauce uz oficiālā ģeogrāfiskā kodeksa spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE.

Visbeidzot, ir pieminēta kartogrāfisko dokumentu pieejamība INAO tīmekļa vietnē, kuros attēlots šis ģeogrāfiskais apgabals, lai sabiedrībai būtu pieejama labāka informācija.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts, kas attiecas uz noteikto ģeogrāfisko apgabalu.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā vārdu “noteiktais” aizstāj ar vārdu “ražošanas”.

Tas ir redakcionāls grozījums, kas noteikto zemesgabalu apgabalu nemaina.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Tiešās apkaimes apgabals

1. nodaļas IV iedaļas 3. punktā pašvaldību sarakstu aizstāj ar šādu:

— Loire-Atlantique departaments: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (vienīgi deleģētās pašvaldības La ChapelleBasse-Mer teritorija), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdonsur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

— Maine-et-Loire departaments: Montrevault-sur-Èvre (vienīgi deleģēto pašvaldību Puiset-Doré un Saint-Rémy-en-Mauges teritorija), Orée d’Anjou (vienīgi deleģēto pašvaldību Saint-Laurent-des-Autels un Saint-Sauveur-de-Landemont teritorija), Sèvremoine (vienīgi deleģētās pašvaldības Tillières teritorija).

Redakcionāls grozījums: jaunajā administratīvo vienību sarakstā ir ņemta vērā apvienošanās vai citas izmaiņas administratīvajā zonējumā, kas notikušas kopš specifikācijas apstiprināšanas.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 9. punkts, kas attiecas uz papildu nosacījumiem.

4. Vīnadārzā izmantotās vīnogu šķirnes

Sarkanvīnus un sārtvīnus tagad var ražot, kā blakusšķirni izmantojot “Cabernet Franc”.

“Cabernet Franc” ir apgabala vēsturiskā šķirne, kas piešķir vīnam noteiktu struktūru, nemainot tā tipiskumu. Tas ļauj panākt noteiktu ražošanas drošību, jo minētā šķirne nav tik jutīga pret salu (kā “Gamay” šķirne) un pret sēnīšu slimībām.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5. Vīnogu šķirņu apvienojums

— 1. nodaļas V iedaļā pievieno šādu punktu: “2. Saimniecībā piemērojamie noteikumi attiecībā uz proporciju Blakusšķirnes proporcija nepārsniedz 10 % no visām vīnadārzā audzētajām vīnogu šķirnēm. Lai nodrošinātu vajadzīgo vīna krāsu, attiecīgo vīnogu šķirņu atbilstība tiek izvērtēta attiecībā uz visiem zemesgabaliem, kas pieder saimniecībai, kurā ražo ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu. ”

— 1. nodaļas IX iedaļā pievieno šādu a) apakšpunktu: “a) vīnogu šķirņu sajaukuma veidošana Sarkanvīnus vai sārtvīnus ražo no vīnogām vai vīna, kas sajaukts tādās pašās proporcijās, kādas paredzētas saimniecībā izmantotajām vīnogu šķirnēm.”

Pievienojot blakusšķirni “Cabernet Franc”, sadaļās “Vīnadārzā izmantotās vīnogu šķirnes” un “Vīnogu šķirņu apvienojums” bija jāpievieno noteikums par to, ka šīs blakusšķirnes proporcija nepārsniedz 10 %.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6. Fasēšana

IX iedaļas 2. punktā tika grozīts safasētām partijām veikto analīžu rezultātu saglabāšanas ilgumu; lai nodrošinātu labāku kontroli, tās tagad saglabā 12, nevis 6 mēnešus.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

7. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītro 1. nodaļas IX iedaļas 4. punkta b) apakšpunktu, kas attiecas uz datumu, kad vīni tiek laisti apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne tika pārskatīta, lai atjauninātu attiecīgo pašvaldību skaitu (22 pašvaldību vietā 16).

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 8. punkts, kas attiecas uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

9. Pārejas pasākums

No specifikācijas svītro pārejas pasākumus, kuru termiņš ir beidzies.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

10. Marķējums

XII iedaļā pievieno šādu apakšpunktu: “c) To vīnu marķējumā, kuriem ir kontrolēts cilmes vietas nosaukums, drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, ja:

— tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

— tas ir norādīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu raksta ar burtiem, kuru izmēri ne augstumā, ne platumā nav lielāki par pusi no to burtu izmēriem, kuri izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. Tas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kurā ir kontrolētais cilmes vietas nosaukums. ”

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 9. punkts, kas attiecas uz papildu nosacījumiem.

11. Iepriekšēja deklarācija par zemesgabala izmantošanu

Lai izvairītos no problēmām, kas rodas aizmāršības dēļ, un lai automātisku atjaunošanu saglabātu tikai gadījumiem, kad uzņēmējs nav paziņojis par izmaiņām, 2. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā svītro automātiskai atjaunošanai paredzēto 5 gadu periodu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

12. Deklarācija par nosaukuma lietošanu

Deklarācija par nosaukuma lietošanu tagad nosūta ne vēlāk kā 31. decembrī, nevis 10. decembrī kā iepriekš.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13. Iepriekšēja deklarācija par darījumu ar nefasētu vīnu

2. nodaļas II iedaļas 3. punkta pirmajā daļā pirms vārda “darījums” pievieno vārdu “pirmais” un pēc vārda “darījums” pievieno vārdkopu “ar attiecīgā gada pirmo partiju vai pirmo laišanu tirgū vīna patērētājam”.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

14. Iepriekšēja deklarācija par fasēšanu

2. nodaļas II iedaļas 4. punktā pievieno ievilkumu:

“– paredzamais fasēšanas datums”.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

15. Deklarācija par vīna partijas klasifikācijas kategorijas pazemināšanu

2. nodaļas II iedaļas 6. punktā vārdkopu “viena mēneša laikā” aizstāj ar vārdkopu “ne vēlāk kā 15. decembrī”.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

16. Vīnadārzu reģistrs

2. nodaļas II iedaļas 1. punktu groza šādi:

“1. Vīnadārzu reģistrs: a) visi uzņēmēji, kuri apsaimnieko vīnogulājus, kas piemēroti vīna ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu ražošanai, pirms ražas novākšanas gada 1. jūnija informē reģistru, norādot zemesgabalus, kuros viņi atsakās no vīna ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu ražošanas un nevēlas piemērot ražošanas nosacījumus kontrolēta cilmes vietas nosaukuma vīnadārzam. Aizsardzības un pārvaldes iestāde var pieprasīt uzņēmējiem nosūtīt šā reģistra kopiju; b) visi uzņēmēji, uz kuriem attiecas viens (vai vairāki) pārejas pasākumi, aizsardzības un pārvaldes iestādes un apstiprinātās kontroles iestādes vajadzībām sagatavo attiecīgo zemesgabalu uzskaites sarakstu, norādot: — zemes gabala kadastra numuru; — attiecīgo pārejas pasākumu. ”

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

17. Vīna darītavas reģistrs

2. nodaļas II iedaļas 2. punktā terminu “žurnāls” aizstāj ar terminu “reģistrs”, un pievieno piebildi, ka vīna partijas klasifikācijas kategorijas pazemināšanu norāda šajā reģistrā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

18. Galvenie pārbaudāmie punkti

Ir pārskatīta 3. nodaļa, lai nodrošinātu redakcionālu konsekvenci galvenajos pārbaudāmajos punktos Nantes reģiona teritorijas specifikācijās.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Coteaux d’Ancenis

2. Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnogulāju produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Sarkanvīni

Vīni ir nedzirkstoši sarkanvīni.

Vīnu analītiskās īpašības ir šādas:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija: sarkanvīniem 10,5 %;

— spirta maksimālā kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas: sarkanvīniem 12,5 %;

— kopējais skābuma saturs: sarkanvīniem no 57,1 līdz 102,1 miliekvivalentam uz litru;

— maksimālais gaistošo skābju saturs: sarkanvīniem 13,3 miliekvivalenti uz litru;

— fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs: sarkanvīniem mazāks par vai vienāds ar 3 gramiem uz litru;

— maksimālais ābolskābes saturs: sarkanvīniem mazāks par vai vienāds ar 0,3 gramiem uz litru. Sarkanvīniem malolaktiskā fermentācija ir beigusies.

Sarkanvīnos maksimālais sēra dioksīda saturs un kopējais faktiskais spirta saturs atbilst Kopienas regulējumā paredzētajiem noteikumiem.

Sarkanvīniem vizuāli ir spilgta krāsa, kuras nianses mainās no ķiršu sarkanas līdz granātābola sarkanai. To smaržā bieži dominē sarkano ogu aromāts, ko reizēm papildina pikantas notis. Tajos parasti ir jūtamas smalkas tanīnu notis, kas piešķir vīniem mīkstu un maigu garšu, kuru pastiprina zināms svaigums.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Baltvīni

Vīni ir nedzirkstošie baltvīni.

Vīnu analītiskās īpašības ir šādas:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija: baltvīniem 11,5 %;

— spirta maksimālā kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas: baltvīniem 13,5 %;

— kopējais skābuma saturs: baltvīniem no 57,1 līdz 112,3 miliekvivalenti uz litru;

— fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs: baltvīniem no 20 līdz 40 gramiem uz litru.

Baltvīnos, kuru dzeltenā krāsa atgādina par bagātību, parasti attīstās intensīvas aromātiskas notis, kas atgādina pilnīgi gatavus augļus vai eksotiskos augļus. Noteikumi, kas attiecas uz to analītiskajiem standartiem, visbiežāk garantē šo vīnu labu līdzsvaru garšas ziņā, fermentējamo cukuru radīto pilnīgumu, kas līdzsvaro Luāras vīniem raksturīgo svaigumu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sārtvīni

Vīni ir nedzirkstošie sārtvīni.

Vīnu analītiskās īpašības ir šādas:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija: sārtvīniem 10 %;

— spirta maksimālā kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas: sārtvīniem 12 %;

— kopējais skābuma saturs: sārtvīniem no 57,1 līdz 102,1 miliekvivalenti uz litru;

— maksimālais gaistošo skābju saturs: sārtvīniem 10,2 miliekvivalenti uz litru;

— fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs: sārtvīniem mazāks par vai vienāds ar 4 gramiem uz litru.

Sārtvīnos maksimālais sēra dioksīda saturs un kopējais faktiskais spirta saturs atbilst Kopienas regulējumā paredzētajiem noteikumiem.

Sārtvīniem ir raksturīgs tīrs tonis, to krāsa svārstās no gaiši sārtas līdz laškrāsai. To smalkie un diskrētie aromāti rada svaigumu, un tiem parasti ir augļu notis. Garšas ziņā šiem vīniem parasti piemīt vieglums, svaigums un dzīvīgums.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Minimālā stādījumu biezība ir 6000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu platums nepārsniedz ar 1,60 metrus, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,90 līdz 1,10 metriem.

Uz vīnkokiem atstāj ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem:

— vai nu pēc īsās apgriešanas metodes (“Cordon de Royat”, “Gobelet”, “Eventail”);

— vai arī pēc “Guyot simple” apgriešanas metodes.

Atpumpurošanu pabeidz pirms ražas gada 31. maija.

Fenoloģiskajā fazē, kas pazīstama kā augļu aizmešanās fāze, ražas gadā auglīgo zaru skaits uz vienu vīnkoku nepārsniedz 10.

Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu gatavošanā izmantot kokogli, atsevišķi vai jauktos preparātos, ir aizliegts.

Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot iztvaicēšanas paņēmienus, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija šajos vīnos nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības: baltvīnos 13,5 %, sārtvīnos 12 %, sarkanvīnos 12,5 %.

Papildus iepriekšminētajiem noteikumiem vīniem attiecībā uz vīndarības praksi jāatbilst prasībām, kas noteiktas Kopienas līmenī un Lauku un jūras zvejniecības kodeksā.

b. Maksimālais ražīgums

Baltvīni

55 hektolitri no hektāra

Sarkanvīni un sārtvīni

66 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, ko Nacionālais izcelsmes un kvalitātes institūts [Institut national de l’origine et de la qualité] valsts kompetentās komitejas sanāksmē apstiprinājis 2011. gada 28. septembrī. Dienā, kad valsts kompetentā komiteja apstiprina šo specifikāciju, šā apgabala perimetrs, pamatojoties uz oficiālo 2018. gada ģeogrāfisko kodeksu, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

— Loire-Atlantique departaments: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (vienīgi deleģētās pašvaldības Barbechat teritorija), Ligné, Loireauxence (vienīgi deleģētās pašvaldības Varades teritorija), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

— Maine-et-Loire departaments: Mauges-sur-Loire (vienīgi deleģētās pašvaldības La Chapelle-Saint-Florent teritorija), Orée d’Anjou (vienīgi deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija).

7. Galvenās vīnogu šķirnes

“Gamay N”

“Pinot gris G”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Saikni veicinošo dabisko faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas abos Luāras krastos, pusceļā starp Nantes [Nantes] un Anžē [Angers] pilsētām. Vīnogulāji galvenokārt tiek stādīti kalnu nogāzēs, kas tieši vērstas uz upi, dažkārt arī maznozīmīgāko ieleju nogāzēs. Tie ir izvietoti nokalnēs, visbiežāk 20 līdz 80 metru augstumā, un ainavā tie skaidri atšķiras no apkārtējām augstienēm, kurās audzē dažādu sugu lopus. Ģeogrāfiskais apgabals plešas ap Ansenī [Ancenis] pašvaldību, Loire-Atlantique un Maine-et-Loire departamentu 16 pašvaldību teritorijā.

Vīnadārzi ir izveidoti uz seniem Armorikas masīva metamorfajiem veidojumiem, kas galvenokārt sastāv no slānekļiem, vizlas slānekļiem un gneisa. Šie cietie ieži ļāva izveidoties oļainām augsnēm, kas satur silīcija savienojumus un kas nogāzēs bija ļoti seklas un savulaik pakļautas Luāras radītai erozijai. Audzēšanas apgabalā, kas noteikts vīnogu novākšanai, atbilstīgi ieražām izmanto tikai un vienīgi kalnu nogāzēs esošos zemesgabalus zemesgabalus, kuros galvenokārt un tradicionāli audzē vīnogulājus un kuros ir veselīgas, seklas un vidēji auglīgas augsnes ar ierobežotu ūdens rezervi. Šīs augsnes ātri izkalst un uzkarst.

Ģeogrāfisko apgabalu labvēlīgi ietekmē mērens okeāna klimats, Luāra palīdz virzīt jūras ietekmi uz zemes iekšieni, vēl jo vairāk tāpēc, ka Ansenī reģionā upe plūst tādā pašā virzienā, kādā pūš valdošie vēji. Gada vidējā temperatūra ir ap 11,5 °C ar mērenām ziemām un vēsām vasarām. Nokrišņu daudzums, kas ir aptuveni 700 milimetri gadā, ir vienmērīgi sadalīts visa gada laikā, tomēr vasarās ir ievērojama ūdens nepietiekamība. Ģeogrāfiskajā apgabalā rudens sākumā pirms lielās ekvinokcijas plūdmaiņas bieži ir vējains un sauss periods.

Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Vīnogulāju audzēšana, kas bija pazīstama kopš ļoti seniem laikiem, sākot no XI gadsimta, līdz ar daudzu klosteru rašanos teritorijā gar Luāru, īpaši izplatījās Ansenī reģionā. Desmitā daļa, kas tika maksāta par vīndarības produktiem, apliecina, ka viduslaikos upes krastos vīndarība ir bijusi ļoti aktīva. Ātri vien Ansenī osta ieņēma galveno vietu vīnu tirdzniecībā un to pārvešanā no reģiona. 1573. gadā Kārlis IX atļāva Ansenī ostā izveidot četrus laba vīna vairumtirgotāju birojus, kuru skaits 1584. gadā pieauga līdz desmit, un Luija XVI valdības laikā pilsētā regulāri atradās ap divdesmit kuģiem, kas bija iesaistīti vīna tirdzniecībā.

Kopš XVII gadsimta Ansenī vīnadārzos palielināja pussaldo baltvīnu ražošanas apjomu, ieviešot šķirni “Pinot gris G”. Iegūtais vīns ar laiku ieguva nosaukumu “Malvoisie”. Citas vīnogu šķirnes parādījās vēlāk, piemēram, šķirne “Gamay N”, ko ieviesa XIX gadsimta vidū. Tolaik, kad vīnus uz Parīzi caur Orleānu vai uz Ziemeļeiropu un Bretaņu nosūtīja Nantes birža, vīna tirdzniecība piedzīvoja kulmināciju.

Pēc fillokseras uzliesmojuma izraisītās krīzes vīnadārzu atjaunoja, un tajā sāka izmantot mūsdienās pazīstamās vīnogu šķirnes un apsaimniekošanas metodes, proti, stādījumu blīvumu no 6000 vīnkokiem līdz 7000 vīnkokiem uz hektāru. Pārsvaru pār “Malvoisie” saldajiem baltvīniem gūst sauso sārtvīnu un sarkanvīnu ražošana. Ansenī vīnkopības arodbiedrības izveide 1907. gadā norāda uz vietējās vīnkopības dinamikas nepārtrauktību. Ražošanas noteikumi, kurus ražotāji izstrādāja pēc Otrā pasaules kara, ļāva 1954. gadā iepazīt augstākās kvalitātes vīnu ar cilmes vietas nosaukumu “Coteaux d’Ancenis”.

2009. gadā vīnadārzi aizņēma 180 hektārus. Tos apsaimnieko aptuveni trīsdesmit ražotāji, gadā vidēji saražojot vairāk nekā 10 000 hektolitrus, no kuriem 45 % ir sārtvīni, 38 % – sarkanvīni un 17 % – baltvīni. Baltvīni, kam ir bagātīgi dzeltena krāsa, parasti attīsta intensīvas aromātiskas notis, kuras atgādina ļoti gatavus ogas vai eksotiskos augļus. Noteikumi, kas attiecas uz to analītiskajiem standartiem, visbiežāk garantē šo vīnu labu līdzsvaru garšas ziņā, fermentējamo cukuru radīto pilnīgumu, kas līdzsvaro Luāras vīniem raksturīgo svaigumu.

Sarkanvīniem vizuāli ir spilgta krāsa, kuras nianses mainās no ķiršu sarkanas līdz granātābola sarkanai. To smaržā bieži dominē sarkano ogu aromāts, ko reizēm papildina pikantas notis. Tajos parasti ir jūtamas smalkas tanīnu notis, kas piešķir vīniem mīkstu un maigu garšu, kuru pastiprina zināms svaigums.

Sārtvīniem ir raksturīgs tīrs tonis, to krāsa svārstās no gaiši sārtas līdz laškrāsai. To smalkie un diskrētie aromāti rada svaigumu, un tiem parasti ir augļainās notis. Garšas ziņā šiem vīniem parasti piemīt vieglums, svaigums un dzīvīgums. Ar ģeogrāfisko apgabalu, kas atrodas starp Nantes un Anžē vīnadārziem – Luāras veidotā svarīgā tirdzniecības ceļa malā; “Coteaux d’Ancenis” ražotāji varēja izmantot šo divkāršo ietekmi, lai izveidotu savai dabiskajai videi pielāgotus tehniskos ražošanas paņēmienus.

Ģeogrāfiskā apgabala pakalnos, ko Armorikas masīva metamorfajos veidojumos ir izveidojusi Luāra, visbiežāk ir sastopamas augsnes, kuru augstā sasilšanas spēja, ātrā dabiskā drenāža un ierobežotās ūdens rezerves veicina vīnogu nogatavošanos, tāpēc kopš viduslaikiem ap Ansenī ostu ir notikusi aktīvas komerciālās vīndarības attīstība. Turklāt ģeogrāfiskā apgabala klimata īpatnība, lai arī to ietekmē okeāns, ir tāda, ka vasaras beigās un agrā rudenī bieži ir vējains un sauss laiks. Šie dabas apstākļi apvienojumā ar Luāras krastu atklāto reljefu lielā mērā izskaidro to, kāpēc reģionā ir attīstījusies sarkanvīnu un sārtvīnu ražošana. Vīnogu audzēšanai paredzēto zemesgabalu nabadzīgās un skābās augsnes ir īpaši piemērotas “Gamay N” vīnogu šķirnei, tādējādi ierobežojot šīs vīnogu šķirnes bieži novēroto ražību un izskaidrojot, ka, lai arī tā ir ieviesta samērā vēlu, tā ir aizstājusi esošās tumšo vīnogu šķirnes. Vīnadārza apsaimniekošana ar pielāgotu ražošanas veidu un ražas kontroli, sarkanvīniem palīdz iegūt visus tiem raksturīgos aromātus, un sārtvīniem — smalkas augļu notis.

Klimats arī palīdz iegūt pilnīgi nogatavojušās veselīgas vīnogas un attiecīgi ražot pussaldos baltvīnus. Tas ir veicinājis arī trauslās “Pinot Gris G” šķirnes ātru pielāgošanos. Ģeogrāfiskā apgabala maigā vasaras temperatūra ir īsta priekšrocība, lai saglabātu tās aromātu smalkumu un, ierobežojot vīnogās esošo organisko skābju sadalīšanos, nodrošinātu vīniem raksturīgo svaigumu. Šie patiesi oriģinālie vīni vietējā mērogā ir pazīstami ar nosaukumu “Malvoisie” un ir vietējā vīndarības mantojuma simbols.

Kopš XX gadsimta sākuma ražotāji, apvienojoties biedrībās, ir nepārtraukti strādājuši pie tā, lai uzlabotu produktu kvalitāti. Tas, ka vīniem “Coteaux d’Ancenis” tika piešķirts kontrolēts cilmes vietas nosaukums, arī tas, ka noteiktais zemesgabalu apgabals galvenokārt atrodas kalnu labākajās nogāzēs, un ka no visām vīnogu šķirnēm ir paturētas tikai divas — “Gamay N” un “Pinot gris G”, kā arī tas, ka tika ieviesti ierobežojošāki ražošanas noteikumi, ir garantija vēl lielāka vīnu tipiskuma iegūšanai nākotnē.

9. Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi vīnu vinifikācijai un gatavošanai, pamatojoties uz oficiālo 2018. gada ģeogrāfisko kodeksu, veido šādu pašvaldību teritorija:

— Loire-Atlantique departaments: La Boissière-du-Doré, La ChapelleHeulin, Divatte-sur-Loire (vienīgi deleģētās pašvaldības La Chapelle‐Basse-Mer teritorija), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le LorouxBottereau, Maisdon‐sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-deConcelles, Vallet.

— Maine-et-Loire departaments: Montrevault-sur-Èvre (vienīgi deleģēto pašvaldību Puiset-Doré un Saint-Rémy-en-Mauges teritorija), Orée d’Anjou (vienīgi deleģēto pašvaldību Saint-Laurent-des-Autels un Saint-Sauveur-de-Landemont teritorija), Sèvremoine (vienīgi deleģētās pašvaldības Tillières teritorija).

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti specifikācijā attiecībā uz šā nosaukuma lietošanu, kontrolēto cilmes vietas nosaukumu drīkst papildināt ar ģeogrāfiskās vienības “Val de Loire” nosaukumu.

Saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti specifikācijā attiecībā uz šī nosaukuma lietošanu, kontrolēto cilmes vietas nosaukumu drīkst papildināt ar atļauto nosaukumu “Malvoisie”. Šis nosaukums ir paredzēts tikai nedzirkstošiem baltvīniem.

Neobligātos apzīmējumus, kuru izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikumiem var regulēt dalībvalstis, norāda etiķetēs, izmantojot burtus, kuru izmēri augstumā, platumā un biezumā nav vairāk kā divas reizes lielāki par tiem burtiem, ar kuriem rakstīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums.

Ģeogrāfiskās vienības “Val de Loire” nosaukumā un atļautajā nosaukumā “Malvoisie” izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

To vīnu marķējumā, kuriem ir kontrolēts cilmes vietas nosaukums, drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, ja:

— tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

— tas ir norādīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu raksta ar burtiem, kuru izmēri ne augstumā, ne platumā nav lielāki par pusi no to burtu izmēriem, kuri izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. Tas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kurā ir kontrolētais cilmes vietas nosaukums.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0569c539-0b4c-4402-9b68-c63cca20f36f

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.