Komisijas piektais ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par vīzas prasības spēkā uzturēšanu, ko, pārkāpjot savstarpības principu, veic atsevišķas trešās valstis saskaņā ar 1. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, ar grozījumiem, kas attiecībā uz savstarpības mehānismu izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 851/2005 /* COM/2009/0560 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.10.2009 COM(2009)560 galīgā redakcija KOMISIJAS PIEKTAIS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par vīzas prasības spēkā uzturēšanu, ko, pārkāpjot savstarpības principu, veic atsevišķas trešās valstis saskaņā ar 1. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, ar grozījumiem, kas attiecībā uz savstarpības mehānismu izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 851/2005 SATURS 1. Ievads 3 2. Kopš Komisijas ceturtā ziņojuma par savstarpību sasniegtie rezultāti 3 2.1. Ieviesta pilnīga savstarpība 3 2.1.1. Japāna 3 2.1.2. Panama 4 2.1.3. Singapūra 4 2.2. Progress savstarpības jomā kopš 2008. gada 23. jūlija ziņojuma 5 2.2.1. Austrālija 5 2.2.2. Amerikas Savienotās Valstis (ASV) 6 2.3. Progresa neesamība savstarpības jomā kopš 2008. gada 23. jūlija ziņojuma 10 2.3.1. Brazīlija 10 2.3.2. Bruneja Darusalama 11 2.3.3. Kanāda 11 3. Secinājums 12 IEVADS Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām (regulas I pielikums, „negatīvais saraksts”)[1], kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (regulas II pielikums, „pozitīvais saraksts”), ar grozījumiem, kas izdarīti ar Padomes 2005. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 851/2005[2], ir mūsu vīzu politikas un savstarpības mehānisma galvenais tiesību akts, kas paredz arī savstarpības mehānismu gadījumos, kad kāda trešā valsts, kura atrodas pozitīvajā sarakstā, saglabā vai ievieš vīzas prasību vienas vai vairāku dalībvalstu pilsoņiem. Pirmajā[3], otrajā[4] un trešajā[5] ziņojumā sniegts savstarpības mehānisma apraksts un situācijas raksturojums attiecībā uz savstarpības neesību attiecīgi aptvertajos laikposmos. Dalībvalstu paziņojumi jaunā savstarpības mehānisma ietvaros liecināja, ka līdz 2005. gada jūnijam 13 valstīm tika paziņots par pavisam 75 gadījumiem (skatīt pirmā vīzu savstarpības ziņojuma 1.B pielikumu[6]). Pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī tās iesniedza paziņojumus septiņām trešām valstīm, attiecībā uz kurām pastāvēja nesavstarpības situācija. 2008. gada jūlija ceturtais vīzu savstarpības ziņojums[7] liecināja, ka nesavstarpības situācija joprojām pastāv attiecībā uz astoņām trešām valstīm no pozitīvā saraksta. Ziņojums 2008. gada 24. jūlijā tika iesniegts TI padomē, un dalībvalstis to novērtēja atzinīgi. Kopumā dalībvalstis bija optimistiskas attiecībā uz pilnīgas vīzu savstarpības panākšanu. Šajā piektajā savstarpības ziņojumā tiek izvērtēti Komisijas centieni kopš 2008. gada jūlija. Kā izklāstīts turpmāk, pilnīga vīzu savstarpība ir panākta ar trīs papildu trešām valstīm, bet piecas trešās valstis no pozitīvā saraksta vienas vai vairāku dalībvalstu pilsoņiem turpina pieprasīt vīzas. KOPš KOMISIJAS CETURTā ZIņOJUMA PAR SAVSTARPīBU SASNIEGTIE REZULTāTI Pēc tam, kad 2008. gada 24. jūlijā Padomei tika iesniegts ceturtais ziņojums, Komisija aktīvi atsāka savus centienus. Ieviesta pilnīga savstarpība Japāna Paziņojums: Rumānija Japāna 2009. gada 23. jūnijā ar verbālnotu Nr. 59/2009 informēja Rumāniju, ka no 2009. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. decembrim Rumānijas pilsoņiem vīzas prasība tiks atcelta. Šī vīzas prasības pagaidu atcelšana notiks tikai tad, ja Rumānija no 2009. gada 1. septembra no Pārvaldes un iekšlietu ministrijas nosūtīs atašeju uz Rumānijas vēstniecību Japānā un iesaistīsies plašsaziņas līdzekļu informācijas kampaņā, lai vairotu Rumānijas pilsoņu informētību par nelegālu uzturēšanos ārvalstīs vai kļūšanu par cilvēku tirdzniecības upuriem. Rumānija ir iesaistījusies plašsaziņas līdzekļu informācijas kampaņā, lai informētu savus pilsoņus par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem viņi var ceļot uz Japānu bez vīzas. Turklāt Rumānija 2009. gada 18. augustā no Pārvaldes un iekšlietu ministrijas uz Tokiju nosūtīja iekšlietu atašeju. Novērtējums Ir panākta pilnīga vīzu režīma atcelšanas savstarpība attiecībā uz visām dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm. Tomēr, tā kā Japānas lēmums ir tikai pagaidu, Komisija cieši uzraudzīs šo vīzu režīma pagaidu atcelšanu, lai nodrošinātu, ka vīzu režīma atcelšana kļūst pastāvīga. Panama Paziņojumi: Bulgārija un Rumānija. Panama 2008. gada 19. septembrī ar verbālnotu DGPE/DE/770/08 informēja Komisiju, ka no minētās dienas Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem vairs nav nepieciešama vīza, ieceļojot Panamas teritorijā. Novērtējums Ir panākta pilnīga vīzu režīma atcelšanas savstarpība attiecībā uz visām dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm. Singapūra Paziņojumi: Bulgārija un Igaunija Singapūra ir atbrīvojusi visu ES dalībvalstu pilsoņus no vīzas prasības. Tomēr bezvīzu režīms attiecās tikai uz 30 dienu ilgu uzturēšanos, ja ieceļots ar gaisa transportu, un 14 dienu ilgu uzturēšanos, ja ieceļots ar jūras vai sauszemes transportu, ar iespēju uz vietas pagarināt uzturēšanos divas reizes pa 30 dienām saskaņā ar vīzu režīma atcelšanas vispārējo shēmu. Singapūra 2008. gada 23. septembrī ar verbālnotu SEB/024/2008 informēja Komisiju, ka no 2008. gada 1. novembra Singapūra pašreizējo 27 ES dalībvalstu pilsoņiem piešķirs iepriekšēju 90 dienu ieceļošanas atļauju un bezvīzu uzturēšanos 90 dienu garumā ieceļošanas vietā. Novērtējums Ir panākta pilnīga vīzu režīma atcelšanas savstarpība attiecībā uz visām dalībvalstīm. Progress savstarpības jomā kopš 2008. gada 23. jūlija ziņojuma Austrālija Pašreizējais stāvoklis 14 dalībvalstu (Beļģija, Dānija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Somija un Zviedrija) pilsoņiem, kā arī Īslandes un Norvēģijas pilsoņiem Austrālija pieprasīja elektronisko ceļošanas atļauju ( ETA ). Austrālija pieprasīja e-vīzu (e676) 11 dalībvalstu (Bulgārija, Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija) pilsoņiem. Visu šo 11 dalībvalstu pilsoņiem tika piemērots tā dēvētais „automātiskās piešķiršanas mehānisms” (sīkāku skaidrojumu par e-vīzām un automātiskās piešķiršanas mehānismu skatīt 2. pielikumā pirmajam vīzu savstarpības ziņojumam[8]). Austrālija 2008. gada 27. oktobrī ieviesa eVisitors sistēmu. Visas dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis, kā arī dažas mazās Eiropas valstis (Andora, Lihtenšteina, Monako, Sanmarīno un Svētais Krēsls) ir pirmās valstis, kas ir ieguvējas no šīs sistēmas, neatkarīgi no to iepriekšējā statusa (t.i., ETA vai e-vīza). Veiktie pasākumi savstarpības ieviešanai Austrālija Komisijai ir iesniegusi ziņojumus par eVisitors piemērošanas statistiku. Ziņojumos sīki izklāstīts pieteikumu, piešķirto atļauju un atteikumu skaits, piešķirto atļauju skaita sadalījums pēc pilsonības un automātiski apstrādāto piešķirto atļauju procentuālais īpatsvars. Pirmais ziņojums Komisijai tika iesniegts 2009. gada 14. aprīlī, aptverot laikposmu no 2008. gada 27. oktobra līdz 2009. gada 31. martam. Šajā laikposmā tika piešķirta 159 981 eVisitors atļauja, no kurām 85,02 % tika piešķirtas automātiski. Atļauju automātiskās piešķiršanas īpatsvars svārstījās no 75,89 % Slovākijas pilsoņiem līdz 91,44 % Grieķijas pilsoņiem. Tika atteikts 641 pieteikums, no kuriem 249 bija Rumānijas pilsoņu pieteikumi. Šajā pirmajā laikposmā Austrālija konstatēja vairākas godprātības problēmas attiecībā uz pieteikumu iesniedzējiem no divām dalībvalstīm. Austrālija sazinājās ar šīm dalībvalstīm, lai risinātu minētās problēmas. Austrālija 2009. gada 26. augustā iesniedza otru ziņojumu, aptverot laikposmu no 2008. gada 27. oktobra līdz 2009. gada 30. jūnijam. Ziņojumā norādīts, ka ir piešķirtas 223 324 eVisitors atļaujas un ka kopējais atļauju automātiskās piešķiršanas īpatsvars pieauga līdz 89,01 %. Atļauju automātiskās piešķiršanas īpatsvars svārstījās no 71,05% Rumānijas pilsoņiem līdz 92,42% Grieķijas pilsoņiem. Kopējais atļauju (gan automātiskās, gan manuālās) piešķiršanas līmenis ir 99,2 %. Tika atteikti 1118 pieteikumi, no kuriem lielākā daļa (498) bija Rumānijas pilsoņu pieteikumi; Grieķijas, Luksemburgas un Maltas pilsoņiem atteikumu nebija. Austrālija iesniedza arī divus pārskatus par 2009. gada pirmajiem diviem ceturkšņiem. Pirmajā pārskatā, kas aptver laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. martam, norādīts, ka ir piešķirtas 91 468 atļaujas un ka kopējais automātiskās piešķiršanas īpatsvars ir bijis 89,05 %. Atļauju automātiskās piešķiršanas īpatsvars svārstījās no 77,78% Luksemburgas pilsoņiem līdz 96,05% Grieķijas pilsoņiem. Tika atteikti 474 pieteikumi, no kuriem lielākā daļa (197) bija Rumānijas pilsoņu pieteikumi; Igaunijas, Grieķijas, Luksemburgas un Maltas pilsoņiem atteikumu nebija. Otrajā pārskatā, kas aptver laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, norādīts, ka ir piešķirtas 63 343 atļaujas un ka kopējais automātiskās piešķiršanas īpatsvars ir bijis 88,50%. Atļauju automātiskās piešķiršanas īpatsvars svārstījās no 70,54 % Slovākijas pilsoņiem līdz 95,06 % Grieķijas pilsoņiem. Tika atteikti 477 pieteikumi, no kuriem lielākā daļa (249) bija Rumānijas pilsoņu pieteikumi; Somijas, Grieķijas, Luksemburgas, Maltas un Slovēnijas pilsoņiem atteikumu nebija. Ceturtajā ziņojumā Komisija paziņoja, ka tā sagatavos novērtējumu par to, vai eVisitors sistēma ir pielīdzināma Šengenas vīzas pieteikumu procesam, kā definēts Kopīgajās konsulārajās instrukcijās. Šis novērtējums pašreiz tiek veikts un līdz 2009. gada beigām tiks publicēts atsevišķā dokumentā. Novērtējums eVisitors sistēmas ieviešanas rezultātā ir panākta vienlīdzīga attieksme pret visu dalībvalstu un Šengenas asociēto valstu pilsoņiem. Tomēr abos ziņojumos un abos ceturkšņa pārskatos norādīts, ka, lai gan atļauju automātiskās piešķiršanas īpatsvars ir ļoti augsts, ievērojamu skaitu pieteikumu joprojām apstrādā manuāli. Tāpēc Komisija turpinās stingri uzraudzīt eVisitors sistēmas īstenošanu. Komisija varēs noteikt to, vai ir panākta pilnīga vīzu savstarpība, tikai tad, kad būs pabeigts eVisitors sistēmas novērtējums. Amerikas Savienotās Valstis (ASV) Pašreizējais stāvoklis Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Bulgārijas, Kipras, Grieķijas, Polijas un Rumānijas pilsoņiem. Bezvīzu programmai ( VWP ) 2008. gada 17. novembrī pievienojās Čehija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija un Slovākija. Malta bezvīzu programmai pievienojās 2008. gada 30. decembrī. Veiktie pasākumi savstarpības ieviešanai Komisija turpināja risināt jautājumu par savstarpības trūkumu ar ASV iestādēm tehniskā un politiskā līmenī, īpaši ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru trijotnes sanāksmēs 2008. gada 12. decembrī un 2009. gada 28. aprīlī, ES un ASV darba grupas sanāksmēs 2008. gada 8. decembrī un 2009. gada 18. februārī, kā arī ES un ASV augstākā līmeņa neoficiālās tieslietu un iekšlietu sanāksmēs 2008. gada jūlijā un februārī un 2009. gada jūlijā. Saskaņā ar 2008. gada 12. marta vienošanos ar Pastāvīgo pārstāvju komiteju ( Coreper ) Komisija divpusējās pieejas ietvaros turpināja apspriesties ar ASV par minētās pieejas EK kursu. Komisijas mērķis ir panākt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai reģistrētu to ASV juridisko prasību izpildi, kas ietilpst Eiropas Kopienas kompetencē (turpmākai) līdzdalībai bezvīzu programmā. Kopš 2008. gada decembra ir notikusi apmaiņa ar minētās vēstuļu apmaiņas projektiem un šo projektu apspriešana ar ASV, un nostājas sāk tuvināties. Tomēr ASV atkārtoti uzsver, ka to mērķis ir no vēstuļu apmaiņas gūt konkrētus rezultātus un tādējādi ASV vēlas iespēju īstenot informācijas apmaiņas izmēģinājuma projektu, kas atspoguļots vēstuļu apmaiņā. Kā minēts ceturtajā vīzu savstarpības ziņojumā, EK kursa ietvaros tika veikts provizorisks novērtējums (balstoties uz starpposma galīgajiem noteikumiem) par to, vai Elektroniskā ceļošanas atļaujas sistēma ( ESTA ) ir pielīdzināma Šengenas vīzu pieteikumu procesam, kā definēts Kopīgajās konsulārajās instrukcijās, kā arī analīze par ESTA ietekmi uz personas datu aizsardzību[9]. Provizoriskie secinājumi ir: - Šajā posmā ESTA nevar uzskatīt par pielīdzināmu Šengenas vīzu pieteikumu procesam, kā definēts Kopīgajās konsulārajās instrukcijās; - ESTA rada vairākus jautājumus par datu aizsardzību, un ir nepieciešami turpmāki precizējumi par dažiem vērā ņemamiem aspektiem, ko, cerams, sniegs galīgie noteikumi attiecībā uz ESTA . Tikai tad būs iespējams pilnībā novērtēt ESTA saistībā ar personas datu aizsardzību; - ir panākts progress attiecībā uz HIV pozitīvu personu ceļošanu uz ASV bezvīzu programmas ietvaros, bet ir jāpieņem vēl daži neizlemti pasākumi, lai izbeigtu diskrimināciju pret HIV pozitīviem ceļotājiem ASV bezvīzu programmas ietvaros. Tiklīdz galīgie noteikumi par ESTA būs publicēti ASV Federālajā reģistrā, Komisija publicēs galīgo novērtējumu, ņemot vērā jebkuras iespējamās izmaiņas. ASV valsts iestādes informēja, ka galīgie noteikumi tiks publicēti turpmāko mēnešu laikā. Saistībā ar ESTA īpaša uzmanība ir pievērsta 2009. gada Ceļošanas veicināšanas likumam ( TPA ). Ar TPA tiktu izveidota bezpeļņas korporācija, lai starptautiskos ceļotājus labāk informētu par ASV ieceļošanas politiku un veicinātu atpūtas ceļojumus, komandējumus un studentu ceļošanu uz ASV. Turklāt tiktu grozīts Imigrācijas un pilsonības likums ( INA ), dodot norādes Tēvzemes drošības sekretāram iekasēt maksu par ESTA izmantošanu. Ierosinātā maksa ir USD 10 par ceļošanas atļauju – summa, kas nodrošinās vismaz ESTA nodrošināšanas un pārvaldības izmaksu atgūšanu pilnā apmērā. Bažas par ierosināto maksu 2009. gada 18. jūnijā tika paustas Čehijas un Zviedrijas vēstnieku un Komisijas delegācijas Vašingtonā vadītāja vēstulēs valsts sekretārei H. Clinton , Tēvzemes drošības sekretārei J. Napolitano un tirdzniecības sekretāram G. Locke , bet 2009. gada 25. jūnijā – vēstulēs Kongresam, kā arī par tiesiskumu, brīvību un drošību atbildīgā ģenerāldirektora 2009. gada 18. jūnija vēstulē ASV Tēvzemes drošības departamentam. Komisijas delegācijas Vašingtonā vadītājs 2009. gada 25. jūnijā un 2009. gada 4. septembrī sniedza paziņojumu presei. Komisija 2009. gada 3. septembrī veica demaršu attiecībā pret ASV pārstāvniecības ES pilnvaroto lietvedi, saistībā ar kuru tika iesniegta nota par ES bažām. Maksa tiek uzskatīta par soli atpakaļ kopīgajos centienos atvieglot transatlantisko mobilitāti, bet ārvalstu ceļotāju aplikšana ar nodevu tūrisma veicināšanas nolūkā – par traucēkli iecerētajam mērķim. Sekretāre Napolitano savā atbildē 2009. gada 24. augustā apgalvoja, ka maksas ieviešana nākotnē par ESTA nelikvidēs pamatatšķirības starp ESTA un neimigrācijas vīzu. Sekretāre Napolitano norādīja arī, ka turpmāko mēnešu laikā tiks pieņemts lēmums likvidēt I-94W papīra veidlapu. Turklāt, tā kā bezvīzu programmas ceļotājiem, kas neievēro ESTA prasību, līdz šim ir ļauts ieceļot ASV, ja viņi ir tiesīgi ieceļot citu iemeslu dēļ, prasība ievērot ESTA būs obligāta. ASV Senāts 2009. gada 9. septembrī pieņēma ierosināto Ceļošanas veicināšanas likumu. Tāpēc Zviedrijas un Spānijas vēstnieku un Komisijas delegācijas Vašingtonā vadītāja 2009. gada 23. septembra vēstulēs Pārstāvju palātas locekļiem bažas tika paustas vēlreiz. ASV Pārstāvju palāta 2009. gada 7. oktobrī Ceļošanas veicināšanas likumu pieņēma bez izmaiņām cita likuma ietvaros. Tādējādi ASV likumdošanas process ir krietni pavirzījies uz priekšu, un Ceļošanas veicināšanas likuma drīza stāšanās spēkā tagad šķiet ļoti ticama. Papildus provizoriskajam novērtējumam un ņemot vērā to, ka saskaņā ar ASV Imigrācijas un pilsonības likumu ( INA ) HIV pozitīvas personas joprojām nevar ceļot uz ASV bezvīzu programmas ietvaros, priekšsēdētāja vietnieks Barrot 2008. gada decembrī apsprieda šo jautājumu ar tābrīža Tēvzemes drošības sekretāru M. Chertoff , bet 2009. gada martā – ar Tēvzemes drošības sekretāri Napolitano . Tā kā jautājuma risināšana ietilpst ASV Veselības un cilvēku pakalpojumu departamenta ( DHHS ) kompetencē, tad 2009. gada 12. maijā priekšsēdētāja vietnieks Barrot kopā ar komisāri Vassiliou nosūtīja vēstuli veselības un cilvēku pakalpojumu sekretārei K. Sebelius . Komisāre Vassiliou šo jautājumu atkārtoti apsprieda ar DHHS savas vizītes laikā ASV 2009. gada maijā. Savā 2009. gada 24. jūlija atbildē sekretāre Sebelius informēja, ka 2009. gada 2. jūlijā tika publicēts paziņojums par ierosinātu noteikumu pieņemšanu, lai svītrotu atsauces uz HIV no to medicīnisko izmeklēšanu saraksta, kas dažiem ārvalstniekiem jāiziet, lai varētu ieceļot ASV. Ja šīs atsauces tiks svītrotas, persona, kas ir inficēta ar HIV, varēs ceļot bezvīzu programmas ietvaros. Process joprojām nav pabeigts. Viens no 11.septembra likuma nosacījumiem ir izceļošanas pa gaisu biometriskās sistēmas izveide, " kas var pārliecināties par ne mazāk kā 97 % ārvalstu pilsoņu izceļošanu, kuri izceļo, izmantojot ASV lidostas ." Tēvzemes drošības sekretārei bija jāinformē Kongress par progresu šajā jautājumā līdz 2009. gada 30. jūnijam, lai saglabātu pilnvaras atcelt vīzas, ja vīzu atteikuma līmenis nepārsniedz 10 %. Tomēr līdz šim sekretāre šādu paziņojumu nav sniegusi, kas nozīmē, ka VWP nolūkiem vīzu atteikuma līmenis nedrīkst pārsniegt 3 %. Līdz šim 2009. gadā ASV ir veikusi divus biometriskās izceļošanas izmēģinājuma projektus Atlantā un Denverā, bet sistemātiska biometriskā izceļošanas kontrole vēl joprojām ir jāievieš. Saistībā ar VWP ASV paziņoja arī par jauniem noteikumiem attiecībā uz ceļošanu ar ārkārtas/pagaidu pasēm. Kopš 2009. gada 1. jūlija visām ārkārtas/pagaidu pasēm ir jābūt e-pasēm (ar mikroshēmu, kurā iekļauta fotogrāfija un datu lapas informācija), lai tās turētājs varētu ceļot uz ASV bezvīzu programmas ietvaros. Divi galvenie iemesli ir šādi: saskaņā ar likumiem, kas reglamentē VWP , pasēm, kas izsniegtas pēc 2006. gada 26. oktobra, jābūt e-pasēm, un neviens likums neparedz izņēmumu attiecībā uz pagaidu vai ārkārtas pasēm; kā arī tas, ka daži ceļotāji ir izmantojuši ārkārtas pases atkārtotai ceļošanai, nepastāvot ārkārtas apstākļiem. U.S. Muitas un robežu aizsardzības ( CBP ) amatpersonām ir dotas norādes atļaut patiesu ārkārtas ceļošanu, ja ceļotāji ir tiesīgi ceļot saskaņā ar citiem noteikumiem. Čehijas prezidentūra, jaunā Zviedrijas prezidentūra un Komisijas delegācija Vašingtonā 2009. gada 29. jūnijā veica apvienotu demaršu, nosūtot vēstuli Tēvzemes drošības departamenta ( DHS ) sekretāra vietniekam politikas jautājumos D. Heyman . ASV informēja, ka konsulātiem un robežsargiem ir ieteikts būt apdomīgiem attiecībā uz ārkārtas ceļotājiem un iepriekš brīdināt robežsargus, ja ārkārtas ceļotāji neievēro prasības. Attiecībā uz divpusējām vienošanām, Grieķija 2009. gada 28. jūnijā parakstīja Saprašanās memorandu ( MoU ), palielinot to dalībvalstu skaitu, kas ir parakstījušas šādu memorandu ar ASV, līdz astoņām valstīm. Šīs dalībvalstis ir parakstījušas arī nolīgumus par sadarbības pastiprināšanu smagu noziegumu novēršanā un apkarošanā un nolīgumus par informācijas apmaiņu par zināmiem vai aizdomās turamiem teroristiem. Līdzīgi kā Bulgārija, arī Rumānija 2008. gada 3. novembrī parakstīja deklarāciju ar ASV, kurā izklāstīta sadarbība attiecībā uz pastiprinātiem divpusējiem drošības pasākumiem starptautiskai ceļošanai un ASV bezvīzu programmas prasībām. ASV 2008. gada 31. decembrī nosūtīja vēstuli tām dalībvalstīm, kas jau bija iekļautas VWP līdz programmas pēdējai paplašināšanai 2008. gadā, informējot tās par 11. septembra likuma prasību ievērošanu šajās valstīs attiecībā uz bezvīzu programmu un vajadzību pēc turpmākas sadarbības saistībā ar vairākām 11. septembra likuma prasībām. Vēstulē šīs dalībvalstis tiek aicinātas parakstīt divus nolīgumus par datu apmaiņu, kurus citas dalībvalstis jau parakstījušas, kā norādīts iepriekš. Turklāt tika norādīts, ka tām valstīm, kas ietilpa VWP pirms 2008. gada, saprašanās memorands nav vajadzīgs. Novērtējums Kopš 2008. gada 23. jūlija ziņojuma vēl septiņas dalībvalstis ir pievienojušās VWP . Turklāt ASV ir paziņojusi, ka Grieķija var pievienoties VWP līdz šā gada beigām. Tomēr četru dalībvalstu pilsoņi joprojām nevarēs ceļot uz ASV bez vīzas. Turklāt, ņemot vērā to, ka līdz 2009. gada 30. jūnijam netika izveidota izceļošanas pa gaisu biometriskā kontroles sistēma, vīzu atteikumu skaita kritērijs ir samazinājies līdz 3 %. Tas nozīmē, ka, pamatojoties uz vīzu atteikumu līmeņa jaunākajiem rādītājiem piecām dalībvalstīm, kas vēl nepiedalās bezvīzu programmā, tikai Grieķija atbilst 3 % vīzu atteikumu slieksnim. Komisija turpinās izvirzīt nesavstarpības jautājumu savā saskarsmē ar ASV, lai pēc iespējas ātrāk panāktu pilnīgu savstarpību. Attiecībā uz EK kursu Komisija cer panākt vienošanos par vēstuļu apmaiņas tekstu līdz ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru trijotnes sanāksmei 2009. gada oktobrī un turpinās apspriedes šajā saistībā ar ASV. Attiecībā uz jautājumu par HIV pozitīvām personām, kuras joprojām nevar ceļot uz ASV bezvīzu programmas ietvaros, Komisija uzskata, ka ir panākts būtisks progress. Komisija cieši sekos līdzi ierosināto īstenošanas noteikumu pieņemšanai un aicinās ASV valsts iestādes ātri pabeigt šo procesu, lai HIV pozitīvas personas varētu pēc iespējas ātrāk ceļot bezvīzu programmas ietvaros. Attiecībā uz ESTA Komisija ir ļoti nobažījusies par iespējamo maksas ieviešanu par ESTA izmantošanu tūrisma veicināšanai uz ASV. Dažādos demaršos ES ir nepārprotami norādījusi, ka maksas ieviešana par ESTA tiks uzskatīta par papildu slogu Eiropas pilsoņiem, kas ceļo uz ASV, un neatbilstošu bieži atkārtotajai apņēmībai veicināt transatlantiskos kontaktus un sadarbību. Komisija vēl nav pabeigusi savu ESTA novērtējumu nolūkā noteikt, vai tā ir pielīdzināma Šengenas vīzu pieteikumu procesam. Iemesls – ESTA galīgie noteikumi ASV vēl nav publicēti. Nav šaubu, ka maksas iekasēšana, lai lielā mērā palīdzētu ASV pašmāju nozarei, būs papildfaktors šajā novērtējumā un visticamāk stiprinās apgalvojumus, ka ESTA ir līdzīga vīzai. Visbeidzot, jāatzīmē, ka saskaņā ar ASV Tēvzemes drošības departamenta viedokli ESTA ievērošanas līmenis tikai nedaudz pārsniedz 90 %. Tas liek domāt, ka ESTA ievērošanas padarīšana par obligātu prasību vienas dienas laikā, ja to nepapildina pienācīga ASV iestāžu informācijas kampaņa un zināma rīcības brīvība robežsargiem, var radīt ieceļošanas ASV atteikumu pagaidu palielinājumu bezvīzu programmas ceļotājiem. Progresa neesamība savstarpības jomā kopš 2008. gada 23. jūlija ziņojuma Brazīlija Pašreizējais stāvoklis Četru dalībvalstu, proti, Kipras, Igaunijas, Latvijas un Maltas, pilsoņiem joprojām ir vajadzīga vīza ieceļošanai Brazīlijā. 2003. gadā parakstītais nolīgums par vīzu atcelšanu starp Lietuvu un Brazīliju stājās spēkā 2009. gada 13. janvārī. Veiktie pasākumi savstarpības ieviešanai Komisija 2008. gada 2. jūlijā oficiāli uzsāka sarunas ar Brazīliju par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanas nolīgumu. Sarunas praktiski sākās 2008. gada novembrī un decembrī. ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmē Rio 2008. gada 22. decembrī vēlreiz uzsvēra vajadzību pēc nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanu, kas tika ietverts arī kopīgajā rīcības plānā: " Ātri nodrošināt bezvīzu ceļošanu, pilnībā ievērojot attiecīgo parlamentāro un citu iekšējo procedūru pabeigšanu, pamatojoties uz savstarpības principu, tuvākajā laikā risinot sarunas par īstermiņa vīzu atcelšanas nolīgumu(-iem) starp EK un Brazīliju un pabeidzot to izstrādi, pamatojoties uz savstarpēji iesniegtajiem priekšlikumiem ." Brazīlija atkārtoti pauda šo apņemšanos EK un Brazīlijas Apvienotās komitejas sanāksmē 2009. gada 7. jūlijā. Komisija 2009. gada 18. februārī, 8. maijā un 2. jūlijā organizēja sanāksmes ar Brazīliju, lai panāktu vienošanos par vīzu atcelšanas nolīguma kompromisa variantu. Tomēr vērā ņemams progress netika panākts. Šajā saistībā priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot 2009. gada 31. jūlijā nosūtīja vēstuli Brazīlijas ārējo attiecību ministram C. Amorim , kurā, no vienas puses, viņš vēlreiz uzsvēra vajadzību paātrināt un pabeigt sarunas par vīzu atcelšanas nolīgumu un, no otras puses, atsaucās uz to, ka Eiropas Kopiena jau ir demonstrējusi augstu elastības līmeni. Lai sagatavotos nākamajam sarunu posmam, 2009. gada 26. augustā starp Komisiju un Brazīlijas Ārējo attiecību ministriju notika videokonference. Kaut gan attiecībā uz vīzu atcelšanas nolīgumu nebija iespējams panākt reālu progresu, Komisija un Brazīlija precizēja savu nostāju par galvenajiem risināmajiem jautājumiem, t.i., nolīguma darbības jomu, vajadzību pēc apvienotās komitejas un nolīguma teritoriālo piemērošanu attiecībā uz ārpus Eiropas esošajām Francijas un Nīderlandes teritorijām. No 2009. gada 29. septembra līdz 1. oktobrim Komisija Braziljā risināja turpmākas sarunas ar Brazīlijas iestādēm. Šo sarunu laikā puses panāca vienošanos par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanas nolīguma projektu parasto pasu turētājiem. Novērtējums Komisija atzinīgi vērtē panākto vienošanos par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanas nolīguma projektu parasto pasu turētājiem un cer drīz panākt vienošanos par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanas nolīgumu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem. Komisija cer, ka Brazīlija pēc iespējas ātrāk varēs ratificēt abus nolīgumus, izmantojot savas iekšējās procedūras. Bruneja Darusalama Pašreizējais stāvoklis Visām dalībvalstīm piemēro vīzu atcelšanu ieceļošanai uz 30 dienām. Šo vīzu atcelšanu var uz vietas pagarināt divas reizes pa 30 dienām, kopā nepārsniedzot 90 dienu ilgu bezvīzas uzturēšanos. Tomēr ASV pilsoņiem piemēro preferenciālu 90 dienu uzturēšanos, ja tie ir parastas, mašīnlasāmas pases turētāji. Veiktie pasākumi savstarpības ieviešanai Komisija tehniskā līmenī apspriedās ar Brunejas Darusalamas pārstāvniecību Eiropas Savienībā, lai apspriestu vīzas atcelšanu ieceļošanai uz 90 dienām, kas būtu pielīdzināma situācijai attiecībā uz ASV pilsoņiem, un tādējādi panākot pilnīgu savstarpību. Šo apspriežu laikā Komisija paskaidroja, ka visas dalībvalstu izsniegtās pases ir mašīnlasāmas un ka kopš 2009. gada 28. jūnija dalībvalstis pat izsniedz e-pases ar mikroshēmu, kurā iekļauti sejas un divu pirkstu nospiedumu attēli. Turklāt Komisija izskaidroja, ka ar Singapūru un Malaiziju, kas ir Brunejas Darusalamas kaimiņvalstis un kurām bija līdzīga vīzu politika pret ES pilsoņiem, ir panākta pilnīga vīzu savstarpība attiecībā uz 90 dienu ilgu bezvīzu uzturēšanos. Novērtējums Brunejas Darusalamas dažādo ministriju starpā pašreiz norisinās iekšējās diskusijas par iespējām atcelt vīzas ieceļošanai uz 90 dienām. Komisija ļoti cieši sekos līdzi iekšējām diskusijām Brunejā Darusalamā un turpinās apspriešanos ar Brunejas Darusalamas iestādēm, lai panāktu tādu pašu preferenciālu vīzu atcelšanu ieceļošanai uz 90 dienām, kāda tiek piešķirta ASV. Kanāda Pašreizējais stāvoklis Tiek saglabāts vīzu režīms attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem, bet no 2009. gada 14. jūlija šāds režīms tiek atjaunots attiecībā uz Čehijas pilsoņiem. Saistībā ar vīzas prasības atjaunošanu Čehijas pilsoņiem Komisija atsaucas uz atsevišķu ad-hoc ziņojumu, kas publicēts 2009. gada 19. oktobrī[10]. Veiktie pasākumi savstarpības ieviešanai Jautājums par bezvīzu ceļošanu visiem ES pilsoņiem ar Kanādu tika apspriests vairākas reizes un jo īpaši ES un Kanādas augsta līmeņa sanāksmēs 2008. un 2009. gadā. Šajās reizēs tika apstiprināts, ka Kanāda un ES turpinās sadarboties, lai pēc iespējas ātrāk sasniegtu mērķi – bezvīzu ceļošanu uz Kanādu visiem ES pilsoņiem. Pēc 2008. gada aprīļa tehniskajiem apmeklējumiem Rumānijā un Bulgārijā Kanāda 2009. gada martā dalījās savos pārskatos minētajos galvenajos konstatējumos ar Bulgāriju un Rumāniju. Abas dalībvalstis ir iesniegušas atjauninātu informāciju saistībā ar pārskatā minētajiem konstatējumiem. Kanāda dalījās savās bažās ar abām dalībvalstīm, kā arī pauda savu nodomu turpināt sadarbību un lūdza abas dalībvalstis sniegt atjauninātu informāciju par bažas raisošajām jomām. Turklāt Kanāda turpinās uzraudzīt apstākļus Bulgārijā un Rumānijā, kā arī panākto progresu Kanādas kritēriju izpildē vīzu atcelšanai. Novērtējums Komisija turpinās sarunas ar Kanādu, lai panāktu progresu nolūkā atcelt vīzas prasību Bulgārijai un Rumānijai. SECINāJUMS Komisija uzskata, ka kopš pēdējā ziņojuma, kas tika sniegts 2008. gada 23. jūlijā, jaunais vīzu savstarpības mehānisms ir kārtējo reizi pierādījis savu efektivitāti. No astoņām pozitīvā saraksta trešām valstīm, kuras vienas vai vairāku dalībvalstu pilsoņiem piemēroja vīzu prasību iepriekšējā ziņojuma tapšanas laikā, tikai piecas trešās valstis joprojām pieprasa vīzas. Pilnīga vīzu savstarpība ir panākta ar Japānu, Panamu un Singapūru. Turklāt ir panākts vērā ņemams progress attiecībā uz Austrāliju un ASV. Runājot par Austrāliju, eVisitors sistēmas ieviešanas rezultātā ir panākta vienlīdzīga attieksme pret visu dalībvalstu un Šengenas asociēto valstu pilsoņiem. Komisija varēs noteikt to, vai ir panākta pilnīga vīzu savstarpība, tikai tad, kad būs pabeigts eVisitors sistēmas novērtējums. Runājot par ASV, vēl septiņas dalībvalstis ir pievienojušās VWP . Tomēr situācija joprojām ne tuvu nav apmierinoša, un Komisija apspriedīsies ar ASV, lai nodrošinātu atlikušo piecu dalībvalstu ātrāku iekļaušanu VWP . Saistībā ar ASV ESTA Komisija izsaka nožēlu par tādu tiesību aktu pieņemšanu, ar kuriem ievieš maksu par ESTA izmantošanu par labu ASV ceļojumu un tūrisma nozarei. Šis ārvalstniekiem piemērotais nodoklis būtu reakcionārs un traucējošs pasākums, kā rezultātā var konstatēt, ka ESTA ir pielīdzināma Šengenas vīzas pieteikumu procesam ar ļoti nopietnām iespējamām sekām tiem Amerikas Savienoto Valstu ceļotājiem, kas ceļo uz Eiropu. Attiecībā uz Bruneju Darusalamu Komisija cieši sekos līdzi Brunejas Darusalamas iekšējām diskusijām un turpinās apspriešanos ar Brunejas Darusalamas iestādēm, lai panāktu vīzu atcelšanu ieceļošanai uz 90 dienām visām dalībvalstīm. Attiecībā uz Brazīliju Komisija atzinīgi vērtē panākto vienošanos par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanas nolīguma projektu parasto pasu turētājiem un cer drīz panākt vienošanos par īstermiņa uzturēšanās vīzu atcelšanas nolīgumu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem. Komisija cer, ka Brazīlija pēc iespējas ātrāk varēs ratificēt abus nolīgumus, izmantojot savas iekšējās procedūras. Attiecībā uz Kanādu Komisija turpinās sarunas, lai panāktu progresu nolūkā atcelt vīzas prasību Bulgārijai un Rumānijai. Saskaņā ar 1. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005, Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā atkal sniegs ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. [2] OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp. [3] COM(2006) 3 galīgā redakcija. [4] COM(2006) 568 galīgā redakcija. [5] COM(2007) 533 galīgā redakcija. [6] COM(2006) 3 galīgā redakcija, 18. lpp. [7] COM (2008) 486 galīgā redakcija/2. [8] COM(2006) 3 galīgā redakcija. [9] SEC(2008) 2991 galīgā redakcija. [10] COM(2009) 562 galīgā redakcija.