Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru /* COM/2006/0864 galīgā redakcija - COD 2006/0286 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.12.2006 COM(2006) 864 galīgā redakcija 2006/0286 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) Priekšlikuma konteksts - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem, kuru pamatā ir Padomes Regula (EK) Nr. 788/96 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūras produkciju, dalībvalstīm ik gadu jāiesniedz Komisijai dati par akvakultūras produkcijas apjomu. Tomēr kopš brīža, kad šī regula tika pieņemta, akvakultūra ir ievērojami attīstījusies (patlaban tā veido 27 % no ES zivsaimniecības produkcijas kopējās vērtības), un akvakultūras racionālai attīstīšanai un pārvaldīšanai atbilstoši Kopējai zivsaimniecības politikai ir vajadzīgi plašāki dati par šo nozari. - Vispārīgais konteksts Kopienas akvakultūras statistikas tiesību aktu mērķis ir nepieciešamība pārskatīt un novērtēt stāvokli akvakultūras produktu tirgū. Pašreizējais priekšlikums ir izstrādāts paralēli Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāta (Zivsaimniecības ĢD) priekšlikumam par pārskatītu Datu vākšanas pamatdirektīvu ( DCR ). Komisija arī turpmāk nodrošinās, lai šajā priekšlikumā izmantotās koncepcijas un definīcijas par akvakultūras statistiku, kas lielā mērā aptver nozares strukturālo raksturojumu, būtu savietojamas ar tām, kas nākotnē tiks izmantotas DCR tiesību aktu īstenošanai, kuri būs vērsti uz nozares ekonomiskajiem aspektiem. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikums ir paredzēts tam, lai uzlabotu un aizstātu spēkā esošos Kopienas tiesību aktus. Tāpēc Padomes Regula (EK) Nr. 788/96 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūras produkciju, ir jāatceļ. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šīs regulas pieņemšana palīdzēs iegūt labākus datus, lai īstenotu Komisijas stratēģiju par Eiropas akvakultūras ilgtspējīgu attīstību (COM/2002/0511). 2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Valstu zivsaimniecības statistikas speciālistiem tika iesniegts un kopā apspriests darba dokuments, kurā bija ietverts šā priekšlikuma tehniskais saturs. Šis dokuments bija izstrādāts ciešā sadarbībā ar Zivsaimniecības ģenerāldirektorātu, lai būtu pārliecība, ka tajā ietverti dati par akvakultūru, kas vajadzīgi, lai izstrādātu un pārvaldītu Kopējo zivsaimniecības politiku. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Pēc vairākkārtējas pārstrādāšanas, lai ietvertu padomus un diskusiju komentārus, valstu zivsaimniecības eksperti kopumā panāca vienošanos par priekšlikuma tehnisko saturu. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zinātnes nozares un specializācijas jomas Valstis Eiropas Kopienu Statistikas biroja Zivsaimniecības statistikas darba grupas sanāksmē pārstāvēja eksperti, kas pārzina spēkā esošos tiesību aktus un valstu sistēmas attiecībā uz zivsaimniecības statistikas vākšanu un apkopošanu kopumā, un daudzos gadījumos arī attiecībā uz akvakultūru. Izmantotās metodes Atklāta diskusija starp valstu ekspertiem gan divpusēji, gan Zivsaimniecības statistikas darba grupas sanāksmēs. Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Tie bija eksperti no valstu zivsaimniecības ministrijām un/vai valstu statistikas institūtiem. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Netika minēts neviens potenciāls nopietns apdraudējums ar neatgriezeniskām sekām. Lai gan pašreizējais priekšlikums pārsniedz spēkā esošo tiesību aktu jomu, apdraudējumi netika atklāti. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ekspertu diskusiju rezultāti ir iekļauti Zivsaimniecības statistikas darba grupas sanāksmes protokolā. - Ietekmes novērtējums Lai gan šis priekšlikums nozīmē dalībvalstīm papildu darbu, papildu administratīvo slogu nozarei un dalībvalstīm atvieglo tas, ka: - ir atļauts izmantot paraugu ņemšanas paņēmienus, ja pilna skaitīšana būtu pārāk apgrūtinoša, - ir noteiktas atkāpes gadījumos, kad datu iesniegšana konkrētās jomās radītu grūtības valstu iestādēm, - datu nosūtīšanas biežums ir samazināts uz reizi trijos gados, ja ikgadējās izmaiņas ir nenozīmīgas. 3) Priekšlikuma juridiskie aspekti - Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt dalībvalstīm iespēju: - ik gadu iesniegt datus par akvakultūras produkcijas apjomu un vērtību sadalījumā pa sugām, pēc vides (saldūdens vai sālsūdens) un tehnoloģijām (piem., dīķos vai sprostos); - reizi trijos gados iesniegt datus par ieguldījumu uz zveju balstītā akvakultūrā, t.i., par to zivsaimniecības produktu apjomu un vērtību, kas iegūti savvaļā un nonākuši akvakultūras vienībās turpmākai audzēšanai līdz tie sasniedz stāvokli, kad tos var pārdot; - reizi trijos gados iesniegt datus par produkciju no zivju audzētavām ar sadalījumu, parādot produktus, kas tiks izmantoti pieaudzēšanai akvakultūrā vai izlaisti savvaļā, piemēram, zivju skaita atjaunošanai; - reizi trijos gados iesniegt datus par akvakultūras saimniecību struktūru, sniedzot informāciju par izmantotajām tehnoloģijām un saimniecību lielumu. - Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridisko pamatu nodrošina Līguma 285. pants. Padome, rīkojoties atbilstīgi koplēmuma procedūrai, var noteikt statistikas izveides pasākumus, ja tie ir vajadzīgi Kopienas darbību veikšanai. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas izveidi, nosakot, ka tām jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Priekšlikuma mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šādu iemeslu dēļ. Nepietiks tikai ar dalībvalstu rīcību, lai nodrošinātu tādas salīdzināmas statistikas piegādi, kas vajadzīga godīgas un iedarbīgas Kopienas politikas izstrādei un uzraudzībai zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgā organizācijā. Aizvien pieaugošais akvakultūras svarīgums nozīmē to, ka dalībvalstīm nepieciešama uzticama un salīdzināma statistika. Bez koordinēšanas un saskaņošanas Savienības līmenī ar rīcību atsevišķu dalībvalstu līmenī nevarēs efektīvi apmierināt šīs vajadzības. Saskaņā ar EK Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu ierosinātās rīcības mērķi, proti, sistemātisku datu iesniegšanu par akvakultūras ražojumiem saskaņotas Kopienas statistikas izveidei, nevar pietiekami sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi, tādēļ to var labāk sasniegt Kopiena. Pieredze rāda, ka pēdējos gados dalībvalstis aizvien vairāk apzinās vajadzību pēc datiem par akvakultūru, bet izmanto dažādas koncepcijas un definīcijas, līdz ar to šie dati ES līmenī nav salīdzināmi. Tas nopietni iespaido to lietderīgumu akvakultūras pārvaldībai Kopienas līmenī. Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību šādu iemeslu dēļ. Ierosinātā regula paredz datu koordinēšanu un saskaņošanu ES līmenī un to, ka dalībvalstu iestādes iesniedz ziņojumus par metodēm, kas izmantotas to vākšanai un apkopošanai. Šajos ziņojumos iesniegto datu saturu un kvalitāti vērtēs Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas Zivsaimniecības statistikas darba grupa. Pēc šo ziņojumu pieņemšanas valstu iestādes drīkstēs izmantot šos datu vākšanas paņēmienus atbilstoši akvakultūras nozares strukturēšanai to teritorijās. Lai arī Komisijai ir vislabākās iespējas organizēt Kopienas statistikas vākšanu, par valstu statistikas sistēmu organizēšanu un izmantošanu atbild dalībvalstis. Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku nosaka, ka Kopienas statistikā cita starpā jāvadās pēc taisnīguma un statistikas konfidencialitātes principiem. Taisnīgums paredz, ka visi lietotāji var piekļūt statistikai ar minimālu piepūli. Tam piemēro prasību, ka dati, ko valstu iestādes un Komisija izmanto Kopienas statistikas izveidei, uzskatāmi par slepeniem, ja tie tieši vai netieši ļauj atpazīt statistikas vienības, tādējādi atklājot personisku informāciju. Valstu iestādēm ir pienākums iesniegt metodoloģiskus ziņojumus, kurus izskata Zivsaimniecības statistikas darba grupa, valstu sistēmās izvērtējot datu vākšanas un apkopošanas kvalitāti. ES līmenī akvakultūras analīze Kopienā jāveic, izmantojot saskaņotus un salīdzināmus valstu datus. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. Ir atzīts, ka dalībvalstīs pastāv liela akvakultūras struktūras dažādība, līdz ar to arī atšķiras valstu iestāžu uzdevumi saistībā ar datu vākšanu un apkopošanu par akvakultūras produktu apjomu un vērtību. Attiecīgi valstu iestādes var izmantot tādus datu vākšanas paņēmienus, kas atbilst to akvakultūras nozares struktūrai un lielumam. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālajām prasībām, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šo mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. Lai gan valstu iestāžu finansiālais un administratīvais slogs būs lielāks nekā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, tas, ka tās atbilstoši izmantos šajā priekšlikumā atļautās paraugu ņemšanas procedūras, šo slogu samazinās. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Attiecīgās kategorijas EP/Padomes akta izvēle atkarīga no tiesību akta mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienu un to pašu tiesību aktu visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā; tā ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jāiestrādā valsts tiesību aktos. Turpretim direktīvu mērķis ir valstu tiesību aktu saskaņošana. Tās dalībvalstīm uzliek saistošus pienākumus, bet valstu iestādēm ļauj izvēlēties, kā sasniegt mērķus, par kuriem bijusi vienošanās Kopienas līmenī; tās jāpārņem valsts tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas pieņemti kopš 1997. gada. 4) Ietekme uz budžetu Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5) Papildu informācija - Simulācija, izmēģinājuma posms un pārejas posms Tiks ierosināts pārejas posms. - Vienkāršošana Priekšlikums nevienkāršo spēkā esošos tiesību aktus, bet gan paplašina tos. Tomēr priekšlikums patiesi pieļauj paraugu ņemšanas paņēmienu izmantošanu, lai samazinātu valstu iestāžu papildu darba slodzi, kā arī paredz atkāpju piešķiršanu tajās datu vākšanas procesa daļās, kas valstu iestādēm rada īpašas problēmas. Priekšlikumam ir tā pati darbības joma un lielā mērā tas samērojams ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas FISHSTAT AQ akvakultūras anketu, t.i., anketu, kuru daudzas ES dalībvalstis jau pilda. Priekšlikums ir ietverts Komisijas darba un tiesību aktu izstrādes programmā ar atsauces numuru 2006/ESTAT/012. - Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, spēkā esošie tiesību akti būs jāatceļ. - Eiropas Ekonomikas zona Priekšlikums attiecas uz EEZ, tāpēc tā piemērošanas joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu. 2006/0286 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru (Teksts ar EEA nozīmi) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [2], tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes 1996. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 788/96 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūras produkciju[3], dalībvalstīm ik gadu jāiesniedz dati par produkcijas apjomu. (2) Akvakultūras produkcijas īpatsvars Kopienas kopējā zivsaimniecības produkcijas apjomā aizvien pieaug, tāpēc ir nepieciešami dažādi dati šīs nozares racionālai attīstībai un pārvaldībai Kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros. (3) Ir nepieciešama informācija gan par produkcijas apjomu, gan vērtību, lai pārbaudītu un novērtētu akvakultūras produktu tirgu. (4) Ir nepieciešama informācija par nozares struktūru un izmantotajām tehnoloģijām, lai nodrošinātu videi draudzīgu ražošanu. (5) Tādēļ Regula (EK) Nr. 788/96 ir jāatceļ. (6) Plānotās rīcības mērķi, t.i., vienotas juridiskas sistēmas radīšana sistemātiskai Kopienas statistikas datu izveidei par akvakultūras nozari, nevar pietiekami sasniegt dalībvalstu līmenī un to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. (7) Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[4] ir paredzēts statistikas pamatprincipu kopums zivsaimniecības jomā. Jo īpaši tā pieprasa rīcību saskaņā ar taisnīguma, ticamības, relevances, izmaksu lietderības, statistikas konfidencialitātes un caurskatāmības principiem. (8) Šīs regulas īstenošanas pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[5]. (9) Jo sevišķi jāpiešķir Komisijai pilnvaras pielāgot šīs regulas pielikumus. Šie vispārējie pasākumi, kas paredzēti, lai grozītu mazsvarīgus šīs regulas elementus vai papildinātu to, pievienojot jaunus mazsvarīgus elementus, ir jānosaka saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru. (10) Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar 1. pantu Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumā 72/279/EEK, ar ko izveido Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju[6], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Dalībvalstu pienākumi Dalībvalstis iesniedz Komisijai ikgadēju statistiku par visām akvakultūras darbībām, kas veiktas to teritorijā, gan iekšējos ūdeņos, gan jūras ūdeņos. 2. pants Definīcijas Šajā regulā izmanto šādas definīcijas: 1. „Akvakultūra” ir ūdens organismu audzēšana vai kultivēšana, izmantojot paņēmienus, kas paredzēti attiecīgo organismu produkcijas palielināšanai virs vides dabiskās jaudas; organismi joprojām paliek fiziskas vai juridiskas personas īpašumā visu audzēšanas vai kultivēšanas laiku, līdz pat novākšanai un to ieskaitot.[7] 2. „Uz zveju balstīta akvakultūra” ir „sēklas” materiāla savākšanas prakse no mazuļiem līdz pieaugušiem eksemplāriem, no savvaļas, un tai sekojoša audzēšana līdz pārdodamam izmēram, izmantojot akvakultūras paņēmienus. 3. „Produkcija” ir akvakultūras nozares pirmapstrādes produktu rezultāts. Tas var ietvert intensīvu vai plašu paņēmienu izmantošanu, un tas nozīmē rūpnieciskiem mērķiem paredzētu rezultātu. 4. „Apjoms”: 1. zivīm, vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens organismiem (izņemot augus) ir produkta dzīvsvara ekvivalents (tonnās). Mīkstmiešiem tas ietver čaulas svaru; 2. ūdens augiem ir produkta svars svaigā veidā (tonnās). 5. „Vienības vērtība” ir kopējā produkcijas vērtība (izņemot pievienotās vērtības nodokli) pirmreizējā pārdošanā, kas izteikta attiecīgajā valstī izmantotajā valsts valūtā un dalīta ar kopējo produkcijas apjomu. 3. pants Statistikas apkopošana 1. Dalībvalsts var izmantot izlases veida apsekojumus vai citus attiecīgos avotus, lai iegūtu datus, kas aptver vismaz 90 % no produkcijas apjoma, savukārt datus, kas aptver pārējo produkcijas daļu, var aplēst. 2. Izmantojot no apsekojumiem atšķirīgus avotus, ir jāveic šo pārējo avotu statistikas kvalitātes pēcnovērtējums. 3. Dalībvalsts, kas katru gadu kopumā saražo mazāk par 500 tonnām, var iesniegt kopējās aplēstās produkcijas datu kopsavilkumu. 4. pants Dati Statistika attiecas uz apsekojuma kalendāro gadu un tajā norāda: - akvakultūras produkciju (apjoms un vienības vērtība) katrai sugai, sadalījumā pēc vides (saldūdens un sālsūdens) un pa tehnoloģijām; - ieguldījumu (apjomu un vienības vērtību) uz zveju balstītā akvakultūrā; - to zivju inkubācijas staciju produkciju (piem., ikri vai zivju mazuļi), kas piegādā materiālu izlaišanai kontrolētā vidē vai savvaļā; - informāciju par akvakultūras nozares struktūru. 5. pants Statistikas datu iesniegšana Dalībvalstis deviņu mēnešu laikā pēc apsekojuma kalendārā gada beigām iesniedz Komisijai I, II un III pielikumā minēto statistiku. Pirmais apsekojuma gads ir 2007. gads. Sākot ar 2007. gada datiem un turpmāk ik pēc trīs gadiem deviņu mēnešu laikā pēc apsekojuma kalendārā gada beigām tiek iesniegta IV pielikumā minētā statistika par struktūru. Mainīgie lielumi, par kuriem iesniedzama statistika, kā arī atskaišu formāts, kādā tie tiks iesniegti, ir norādīts I, II, III un IV pielikumā. Mainīgajiem lielumiem piemērojamās definīcijas ir norādītas V pielikumā. 6. pants Metodoloģiskais ziņojums 1. Pirmoreiz iesniedzot datus, dalībvalstis iesniedz Komisijai detalizētu metodoloģisko ziņojumu, kurā izklāstīts, kā dati tika vākti un apkopoti. Šajā ziņojumā ietver paraugu ņemšanas paņēmienu un no apsekojumiem atšķirīgu avotu izmantošanas aprakstu, kā arī izrietošo prognožu kvalitātes novērtējumu. Ierosinātais metodoloģiskā ziņojuma formāts ir norādīts VI pielikumā. 2. Komisija pārbauda ziņojumus un iesniedz secinājumus attiecīgajai Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas darba grupai, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (turpmāk tekstā „Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja”). 3. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 1. punktu, trīs mēnešu laikā pēc izmaiņu ieviešanas. 7. pants Pārejas periods Dalībvalstīm saskaņā ar 10. panta 2. punktā noteikto procedūru var piešķirt pārejas periodu šīs regulas īstenošanai, kas nepārsniedz trīs gadus no tās stāšanās spēkā. 8. pants Atkāpes 1. Gadījumos, kad kādas konkrētas akvakultūras darbību jomas iekļaušana statistikā dalībvalsts iestādēm varētu radīt grūtības, kas būtu nesamērīgas ar minētās jomas nozīmi, saskaņā ar 10. panta 2. punktā paredzēto procedūru var noteikt atkāpi, kas minētajai dalībvalstij ļautu attiecīgās nozares datus neiekļaut iesniedzamajos valsts datos vai arī izmantot paraugu ņemšanas paņēmienus minētās nozares datu savākšanai. 2. Dalībvalstis atbalsta visus pieprasījumus noteikt atkāpi, kas jāiesniedz pirms pirmās datu iesniegšanas termiņa, nosūtot Komisijai ziņojumu par problēmām, kas radušās šīs regulas piemērošanas gaitā. Ja datu vākšanas situācijas izmaiņas valstu iestādēm rada neparedzētas grūtības, dalībvalsts attiecīgi pamatotu lūgumu noteikt atkāpi drīkst iesniegt pēc pirmās datu iesniegšanas termiņa. 9. pants Pielikumu atjaunināšana Pielikumos veic tehniska rakstura izmaiņas saskaņā ar 10. panta 3. punktā paredzēto procedūru. 10. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja. 2. Izdarot atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Minētā lēmuma 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 3. Izdarot atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1.–4. punktā un 7. pantā sīki noteikto regulatīvo procedūru, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu. 11. pants Ziņojums Triju gadu laikā pēc dienas, kad šī regula stājās spēkā, un pēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par statistiku, kas apkopota, balstoties uz šo regulu, un, jo īpaši, par tās relevanci un kvalitāti. Ziņojumā analizē arī statistikas apkopošanas un apstrādes sistēmas izmaksu lietderību un ziņo par labāko praksi, lai samazinātu dalībvalstu darba slogu un vairotu datu lietderību un kvalitāti. 12. pants Atcelšana Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 788/96. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [… Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [ ] [ ] I PIELIKUMS Akvakultūras produkcija Valsts: Gads: Audzētās sugas | Saldūdens kultūras | Sālsūdens kultūras | Kopā | 3-burtu kods | Nosaukums valsts valodā | Zinātniskais nosaukums | FAO lielākais apgabals | Apjoms (metriskās tonnās) | Vienības vērtība (valsts valūtā) | Apjoms (metriskās tonnās) | Vienības vērtība (valsts valūtā) | Apjoms (metriskās tonnās) | Vienības vērtība (valsts valūtā) | Zivis (dzīvsvarā) | Dīķi | Tvertnes | Iežogojumi un dambji | Sprosti | Kanāli | Recirkulācijas sistēmas | Citas metodes | Audzētās sugas | Saldūdens kultūra | Sālsūdens kultūra | Kopā | 3-burtu kods | Nosaukums valsts valodā | Zinātniskais nosaukums | FAO lielākais apgabals | Apjoms (metriskās tonnās) | Vienības vērtība (valsts valūtā) | Apjoms (metriskās tonnās) | Vienības vērtība (valsts valūtā) | Apjoms (metriskās tonnās) | Vienības vērtība (valsts valūta) | VĒŽVEIDĪGIE (dzīvsvarā) | Dīķi | Tvertnes | Iežogojumi un dambji | Citas metodes | MĪKSTMIEŠI (dzīvsvarā) | Bentiskie | Pelāģiskie | Citas metodes | Jūras augi (mitrā svarā) | CITI ŪDENS ORGANISMI (dzīvsvarā) | II PIELIKUMS Materiālu piegāde uz zveju balstītai akvakultūrai Valsts: Gads: Sugas | Vienība (norādīt)a) | Vērtība (valsts valūtā) | 3-burtu kods | Nosaukums valsts valodā | Zinātniskais nosaukums | a) Skaits vai tonnas III PIELIKUMS Zivju inkubācijas staciju rezultāti Valsts: Gads: Sugas | Dzīvescikla posms | Skaits (miljonos) | 3-burtu kods | Nosaukums valsts valodā | Zinātniskais nosaukums | Ikria) | Zivju mazuļia) | Pārvietoti uz kontrolētu vidi (pieaudzēšanai) | Izlaisti savvaļā b) | Paredzēti pārstrādei (piem., kaviāram) | Galamērķis nav zināms | Kopā | a) attiecīgajā kolonnā ierakstīt „X” b) brīvprātīgi IV PIELIKUMS Dati par akvakultūras nozares struktūru Valsts: Gads: Kultūras veids | FAO lielākais apgabals | Saldūdens kultūraa) | Sālsūdens kultūraa) | Kopāa) | Tūkst. m3 | Hektāri | Tūkst. m3 | Hektāri | Tūkst. m3 | Hektāri | ZIVIS | Dīķi | Tvertnes | Iežogojumi un dambji | Sprosti | Kanāli | Recirkulācijas sistēmas | Citas metodes | Kultūras veids | FAO lielākais apgabals | Saldūdens kultūraa) | Sālsūdens kultūraa) | Kopāa) | Tūkst. m3 | Hektāri | Tūkst. m3 | Hektāri | Tūkst. m3 | Hektāri | VĒŽVEIDĪGIE | Dīķi | Tvertnes | Iežogojumi un dambji | Citas metodes | MĪKSTMIEŠI | Bentiskie | Pelāģiskie | Citas metodes | JŪRAS AUGI | CITI ŪDENS ORGANISMI | a) Attiecīgajā kolonnā norādīt iekārtu lielumu („tūkst. m3 " vai „Hektāri") V PIELIKUMS Definīcijas, kas izmantojamas akvakultūras datu iesniegšanā Saldūdens kultūra ir ūdens organismu kultivēšana, kur galaprodukts tiek audzēts saldūdenī. Sālsūdens kultūra ir ūdens organismu kultivēšana, kur galaprodukts tiek audzēts iesāļā vai jūras ūdenī. Saldūdens ir upju, strautu, ezeru, dīķu un tvertņu, kā arī citu iežogojumu ūdens ar pastāvīgi niecīgu sāļumu. Sālsūdens ir ūdens, kurā sāļums ir diezgan ievērojams. Tas var būt ūdens, kurā sāļums konstanti ir augsts (piem., jūras ūdens) vai kur sāļums ir jūtams, bet konstanti nav augstā līmenī: sāļums var ievērojami mainīties atkarībā no svaiga vai jūras ūdens pieplūduma. Sugas ir zivju sugas, vēžveidīgie, mīkstmieši un ūdensaugi, kā arī citi ūdens organismi, kurus identificē, izmantojot starptautisku 3 burtu kodu. Pilnīgs šo kodu saraksts atrodams FAO ASFIS datnē (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp) FAO lielākie apgabali ir Kods | Platība | 05 | Iekšējie ūdeņi (Eiropa) | 27 | Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļa | 37 | Vidusjūra un Melnā jūra | Dīķi ir relatīvi seklas un parasti nelielas stāvoša ūdens vai ūdens ar palēninātu ūdens apmaiņas spēju krātuves, parasti veidotas mākslīgi, bet nosaukumu var piemērot arī dabiskiem dīķiem, kalnu ezeriem, ezeriem vai maziem ezeriņiem. Tvertnes ir zivju vai ūdens uzglabāšanas konstrukcijas, parasti virs zemes, tipiski ar augstu ūdens apmaiņas rādītāju un stingri kontrolētu vidi. Inkubācijas stacijas ir vietas mākslīgai dzīvnieku, jo īpaši, zivju, mīkstmiešu un vēžveidīgo vairošanai, audzēšanai un kopšanai to dzīves sākumstadijā. Kopumā zivsaimniecībā inkubācijas stacijas un zivjaudzētavas ir cieši saistītas. Turpretim gliemeņu audzēšanai parasti ir īpašas zivjaudzētavas, kurās inkubācijas stacijās saražotos kāpurus audzēs līdz brīdim, kad tie būs gatavi izvietošanai nobarošanas (pavairošanas) platībās. Audzēšana ir kāda veida iejaukšanās audzēšanas procesā, lai palielinātu produkciju, piemēram, regulāra krājumu atjaunošana, barošana un aizsargāšana no plēsoņām, un tā norāda uz to, ka kultivētie krājumi pieder fiziskai vai juridiskai personai. Iežogojumi un dambji ir ūdens teritorijas, kas norobežotas ar tīkliem, režģiem un citām barjerām, kas nodrošina brīvu ūdens apmaiņu un atšķiras ar to, ka nožogojums stiepjas no pamata līdz ūdens virsmai; iežogojumi un dambji parasti ietver salīdzinoši lielas ūdens masas. Sprosti ir atklātas vai slēgtas ierobežotas konstrukcijas, kas veidotas no sieta, režģa vai cita acaina materiāla, kas nodrošina brīvu ūdens apmaiņu. Šīs konstrukcijas var būt peldošas, piekārtas vai nostiprinātas pie pamata, bet tajās joprojām ir iespējama ūdens apmaiņa no apakšas. Kanāli ir mākslīgas konstrukcijas, kas uzbūvētas virs vai zem zemes līmeņa, pa kurām iespējama lielu ūdens daudzumu apmaiņa. Recirkulācijas sistēmas ir sistēmas, kur ūdens tiek atkārtoti izmantots pēc kāda veida apstrādes (piem., filtrēšanas). Pārvietoti uz kontrolētu vidi nozīmē izlaist ar nolūku veikt turpmākas akvakultūras darbības. Izlaist savvaļā nozīmē izlaist ar nolūku papildināt zivju krājumus upēs, ezeros un citos ūdeņos no akvakultūras atšķirīgiem mērķiem. Tas ietver saimniecībā audzētu zivju un citu ūdens organismu izlaišanu dabiskā vidē. Pēc tam šie izlaistie krājumi ir pieejami nozvejai. Saimniecībā audzētu zivju izlaišana savvaļā parasti ir zivju mazuļu, vēžveidīgo vai mīkstmiešu izlaišana no audzēšanas iekārtas dabiskā vidē audzēšanai līdz pārdodamam izmēram vai briedumam. Parasti izmantotās sugas ir migrējošās (piem., lasis), un tās atgriežas izlaišanas vietas tuvumā, kur tās nokļūst vietējā zivsaimniecībā, vai arī nemigrējošās zivis, kuras dzīves cikla lielāko daļu paliek ierobežotā teritorijā, kur tās nonāk vietējā zivsaimniecībā. Vienības vērtība ir ražojumu kopējā vērtība (valsts valūtā bez pievienotās vērtības nodokļa), kas dalīta ar produkcijas kopējo apjomu (dzīvsvara ekvivalenta tonnās). Gadījumos, kad nav pieejami dati par kopējo produkciju, vienības vērtību var aplēst, izmantojot reprezentatīvu produkcijas paraugu. VI PIELIKUMS Metodoloģiskā ziņojuma par valsts akvakultūras statistikas sistēmu formāts 1. Valsts akvakultūras statistikas sistēmas organizācija. - Par datu vākšanu un apstrādi atbildīgās iestādes un to attiecīgie pienākumi. - Valsts tiesību akti, kas regulē akvakultūras datu vākšanu. - Departaments, kas atbildīgs par datu nosūtīšanu Komisijai. 2. Akvakultūras datu vākšanas, apstrādes un apkopošanas metodes. - Norādīt katra datu veida avotu. - Raksturot metodes, ko izmanto datu vākšanai (piem. pasta aptaujas, intervijas, skaitīšana vai paraugu ņemšana, apsekojumu biežums) katrai akvakultūras nozares daļai. - Raksturot, kā dati tiek apstrādāti un apkopoti un cik ilgu laiku tas aizņem. 3. Datu uzticamība un reprezentativitāte. - Ja dažu datu elementu iegūšanai tiek izmantoti paraugu ņemšanas paņēmieni, raksturot izmantotās metodes un novērtēt šādu metožu izmantošanas līmeni un uzticamību. - Norādīt visas valsts sistēmā konstatētās nepilnības, veidu, kā tās novērst un, ja nepieciešams, šādu korektīvu darbību īstenošanas laiku. [1] OV C [], [], []. lpp. [2] OV C [], [], []. lpp. [3] OV L 108, 1.5.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [4] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) [5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). [6] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. [7] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp. Regula (EK) Nr. 1198/2006.