KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums 1. apsvērums

(1) Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli pēdējo trīs gadu laikā , ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību ārpus Eiropas Savienības . (1) Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli kopš 2007. gada , ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību Eiropas Savienībā un ārpus tās .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums 1.a apsvērums (jauns)

(1a) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums 2.apsvērums

(2) Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar šādu finansiālo palīdzību. To dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā un finansiālā integrācija liek pastiprināt uzraudzību, lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās stabilitātes problēmas radītu negatīvu ietekmi arī pārējā eurozonā. (2) Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar šādu finansiālo palīdzību. Visu dalībvalstu , īpaši to , kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā un finansiālā integrācija liek īstenot stingrāku uzraudzību, lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās stabilitātes problēmas rada negatīvu ietekmi arī pārējā eurozonā un, plašākā nozīmē, visā Savienībā .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums 3. apsvērums

(3) Ekonomiskās un fiskālās uzraudzības intensitātei būtu jābūt proporcionālai attiecīgās valsts finanšu grūtību pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā paredzēti stingri politiskie nosacījumi. (3) Ekonomiskās un fiskālās uzraudzības intensitātei vajadzētu būt proporcionālai un atbilstošai attiecīgās valsts finanšu grūtību pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā paredzēti stingri politiskie nosacījumi. Ikvienā makroekonomikas korekciju programmā būtu jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts valsts reformu programma saistībā ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums 4. apsvērums

(4) Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras — vai riskē saskarties — ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes. Šādai pastiprinātai uzraudzībai vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes. (4) Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras — vai riskē saskarties — ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes. Šāda pastiprināta uzraudzība būtu jāveic atbilstoši problēmu nopietnībai, attiecīgi nosakot, cik stingra uzraudzība ir vajadzīga. Tai vajadzētu ietvert plašāku pieeju informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu kompetentajai Eiropas Parlamenta komitejai, kā arī Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko EFK šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums 4.a apsvērums (jauns)

(4a) Turklāt dalībvalstij, kurai tiek piemērota stingrāka uzraudzība, būtu jāveic pasākumi, kas ļautu novērst esošos vai iespējamos grūtību cēloņus. Šai nolūkā dalībvalstij būtu jāņem vērā visi ieteikumi, kas tai sniegti, īstenojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru vai pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums 5. apsvērums

(5) Ekonomikas un finanšu situācijas uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības procedūras būtu jāaptur , kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma, lai izvairītos no ziņošanas pienākumu dublēšanās. (5) Ekonomikas un finanšu situācijas uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības procedūras vajadzētu apturēt vai attiecīgā gadījumā racionalizēt , kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma, lai nodrošinātu saskaņotu ekonomikas politikas uzraudzību un izvairītos no ziņošanas pienākumu dublēšanās. Tomēr, izstrādājot makroekonomikas korekciju programmu, būtu jāņem vērā visi ieteikumi, kas dalībvalstij sniegti, īstenojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru vai pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums 5.a apsvērums (jauns)

(5a) Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (2), kapitāla brīvu apriti, kas ir viens no LESD pamatprincipiem, ar valsts tiesību aktiem var ierobežot, ja attiecīgo ierobežojumu pamatā ir valsts drošības apsvērumi. Valsts drošības apsvērumi cita starpā var būt cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši tajās eurozonas dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums 5.b apsvērums (jauns)

(5b) Šāda izvairīšanās no nodokļu maksāšanas nozīmē ieņēmumu deficītu, kas var atbilst no vienas vai vairākām dalībvalstīm, SVF, EFSI, EFSM vai ESM saņemtās finansiālās palīdzības summai vai pat to pārsniegt un kas galvenokārt rodas tādēļ, ka netiek pareizi īstenota valsts nodokļu politika.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums 5.c apsvērums (jauns)

(5c) Saņēmusi Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Eiropas Centrālo banku, Padome saskaņā ar LESD 66. pantu var noteikt ierobežojumus attiecībā uz trešām valstīm, kuras ir atbildīgas par tādu kapitāla apriti, kas nopietni apgrūtina ekonomikas un monetārās savienības darbību.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums 6.a apsvērums (jauns)

(6a) Dalībvalstīm saskaņā ar spēkā esošajām valsts tiesību normām un praksi tehniskās palīdzības programmu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas procesos vajadzētu iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums 7. apsvērums

(7) Lēmumā par dalībvalsts un tās korekciju programmas neatbilstību tiktu paredzēts arī apturēt Savienības līdzekļu maksājumus vai saistības, kā paredzēts 21. panta 6. punktā Regulā (ES) Nr. XXX, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006. svītrots

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums 7.a apsvērums (jauns)

(7a) Var būt situācijas, kad labāku ilgtermiņa rezultātu iespējams panākt, nodrošinot dalībvalsts aizsardzību pret svārstībām tirgū, nevis stabilizējot attiecīgās dalībvalsts ekonomikas stāvokli un tās parāda atmaksāšanas spēju. Šādos gadījumos, pamatojoties uz Komisijas lēmumu, varētu noteikt dalībvalsts pagaidu tiesisko aizsardzību. Būtu jānodrošina Padomei iespēja ar attiecīgu vairākumu atcelt šādu Komisijas lēmumu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums 7.b apsvērums (jauns)

(7b) Šajā regulā minētā finansiālā palīdzība būtu jāattiecina arī uz finansiālo atbalstu, kas piešķirts piesardzības pasākumu veidā, ja vien nav noteikts citādi.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums 7.c apsvērums (jauns)

(7c) Komisijas lēmums par to, ka dalībvalstij saskaņā ar šo regulu tiek piemērota stingrāka uzraudzība, būtu jāpieņem, cieši sadarbojoties ar EFK, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un attiecīgajām Eiropas uzraudzības iestādēm. Komisijai ar EFK būtu jāsadarbojas arī tad, ja tiek lemts par stingrākas uzraudzības režīma pagarināšanu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums pants – 1. punkts

1. Šajā regulā tiek paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības un/vai kuras saņem vai varētu saņemt finanšu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, Eiropas finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF). 1. Šajā regulā tiek paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību dalībvalstīs, kuru valūta ir euro un — kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes un/vai valsts finanšu ilgtspējas grūtības, kas var radīt nelabvēlīgu domino efektu citās eurozonas dalībvalstīs, un/vai — kuras pieprasa vai saņem finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums 1. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a Ar šo regulu tiek reglamentēti stingrāki valsts budžetam piemērojamie noteikumi un spēcīgāks ekonomikas politikas koordinēšanas process.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums 1. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Piemērojot šo regulu, Komisija, Padome un dalībvalstis pilnībā ievēro LESD 152. pantu, un ieteikumi saskaņā ar šo regulu tiek pieņemti, ņemot vērā valstu atalgojuma noteikšanas praksi un sistēmas. Piemērojot šo regulu un saskaņā ar to pieņemtos ieteikumus, Komisija, Padome un dalībvalstis ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, un tāpēc to piemērošana neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus vai rīkoties kolektīvi saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums 1.a pants (jauns)

1.a pants Stingrāki budžeta noteikumi un ekonomikas koordinēšana 1. Lai labāk koordinētu valsts parāda vērstpapīru emisijas plānošanu, dalībvalstis iepriekš sniedz Komisijai un Padomei ziņojumu par saviem valsts parāda vērstpapīru emisijas plāniem. 2. Lai noteiktu kritērijus labākās prakses salīdzinošai vērtēšanai un virzītos uz ciešāk koordinētu ekonomikas politiku, dalībvalstis nodrošina, ka visas ekonomikas politikas būtiskās reformas, ko tās plāno veikt, tiek iepriekš apspriestas, un attiecīgā gadījumā koordinē šīs reformas ar citām dalībvalstīm. 3. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97 dalībvalstis nodrošina, ka vispārējās valdības budžets vidējā termiņā ir līdzsvarots vai veidots ar pārpalikumu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums 2. pants – 1. punkts

1. Komisija var nolemt, ka dalībvalstij , kura saskaras ar lielām finansiālās stabilitātes grūtībām, tiek piemērota pastiprināta uzraudzība. Attiecīgajai dalībvalstij pirms tam tiek dota iespēja paust savu nostāju. Ik pēc sešiem mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātās uzraudzības režīmu. 1. Pamatojoties uz jaunākā padziļinātā pārskata rezultātiem, kas veikts saskaņā ar 5. pantu Regulā (ES) Nr. 1176/2011, un ņemot vērā objektīvus papildu kritērijus, tostarp Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) brīdinājumus, kā arī ziņojumus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes … Regulā (ES) Nr. …/2012 [par kopīgiem noteikumiem budžeta projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs], Komisija var nolemt, ka dalībvalstij tiek piemērota pastiprināta uzraudzība. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt. Pirms tiek pieņemts lēmums, attiecīgajai dalībvalstij tiek dota iespēja paust savu nostāju. Ik pēc sešiem mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātas uzraudzības režīmu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums 2. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a Ja Komisija saskaņā ar 1. punktu nolemj piemērot dalībvalstij pastiprinātas uzraudzības režīmu, tā to pienācīgi dara zināmu ESRK un attiecīgā gadījumā informē dalībvalsti par pastiprinātas uzraudzības rezultātiem.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums 2. pants – 2. punkts

2. Komisija lemj piemērot pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM vai jebkuras citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF. Komisija izveido sarakstu ar attiecīgajiem instrumentiem finansiālās palīdzības sniegšanai piesardzības pasākumu veidā un pastāvīgi to atjaunina, lai ņemtu vērā iespējamās izmaiņas EFSI, ESM vai citu starptautisko finanšu iestāžu finansiālā atbalsta politikā . 2. Komisija lemj piemērot pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas pieprasa vai saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, EFSM, ESM vai jebkuras citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF. Komisija publicē visus lēmumus, ko tā pieņēmusi saskaņā ar 1. un 2. punktu .

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums 2. pants – 3. punkts

3. Šā panta 2.punktu nepiemēro dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota. 3. Komisija var nolemt, ka šā panta 2. punkts netiek piemērots dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums 2. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a Komisija izveido to finansiālās palīdzības instrumentu sarakstu, kuru pielietojums var būt saistīts ar pastiprinātas uzraudzības piemērošanu atbilstoši 2. punktam, un šo sarakstu pastāvīgi atjaunina.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums 3. pants – 1. punkts

1. Dalībvalstis, kurām piemēro pastiprinātu uzraudzību, apspriežoties un sadarbojoties ar Komisiju, kas rīkojas saziņā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), pieņem pasākumus, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus. 1. Ja dalībvalstij tiek piemērota pastiprināta uzraudzība, tā, apspriežoties un sadarbojoties ar Komisiju, kas rīkojas saziņā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (4), un Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (5), (turpmāk visas kopā — EUI), ESRK un attiecīgā gadījumā arī ar SVF, pieņem pasākumus, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus , ņemot vērā visus ieteikumus, kas saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1466/97, (EK) Nr. 1467/97 un (ES) Nr. 1176/2011 dalībvalstij sniegti par valsts reformu programmu, kā arī tās stabilitātes vai konverģences programmu . Par šiem pasākumiem tiek informēta Eurogrupas jautājumu darba grupa, EFK, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja un attiecīgās dalībvalsts parlaments .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums 3. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a Komisija izvērtē nelabvēlīgu domino efektu, ko varētu radīt citas dalībvalstis, cita starpā arī nodokļu jomā. Ja Komisija ir konstatējusi šādu nelabvēlīgu domino efektu, Padome, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktā noteikto kārtību sniedz vajadzīgos ieteikumus dalībvalstīm, kas rada nelabvēlīgu domino efektu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums 3. pants – 3. punkts – ievaddaļa

3. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību, 3. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai saskaņā ar 2. panta 1. punktu piemēro pastiprinātu uzraudzību,

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums 3. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

(a) prasītajā biežumā paziņo Komisijai, ECB un Eiropas Banku iestādei (EBI) detalizētu informāciju par to finanšu iestāžu finansiālo stāvokli, kuras ir šīs valsts uzraudzības iestādes uzraudzībā ; (a) prasītajā biežumā saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paziņo attiecīgajām EUI detalizētu informāciju par norisēm valsts finanšu sistēmā, iekļaujot arī atbilstoši b) apakšpunktam veikto stresa testu un jutīguma analīžu rezultātu izklāstu. Pamatojoties uz secinājumiem, kas izdarīti pēc makroekonomikas nelīdzsvarotības rādītāju kopsavilkuma pamata rādītāju izvērtēšanas, attiecīgās EUI sadarbībā ar ESRK sagatavo finanšu sistēmas iespējamo trūkumu novērtējumu un nosūta šo novērtējumu gan Komisijai tās norādītajos termiņos, gan ECB ;

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums 3. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

(b) Eiropas Banku iestādes pārraudzībā veic Komisijas un ECB noteiktus stresa testus un jutīguma analīzes, un kas vajadzīgas, lai novērtētu banku sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskajiem un finanšu satricinājumiem , un detalizēti informē Komisiju un ECB par rezultātiem ; (b) attiecīgo EUI pārraudzībā veic stresa testus un jutīguma analīzes, ko Komisija un ECB ir noteikušas sadarbībā ar attiecīgajām EUI un ESRK un kas vajadzīgas, lai novērtētu finanšu sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskiem un finansiāliem satricinājumiem;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums 3. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

(c) Eiropas Banku iestādes veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta attiecībā uz tās iespējām īstenot banku sektora uzraudzību; (c) attiecīgo EUI veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta, lai noteiktu dalībvalsts iespējas īstenot finanšu sektora uzraudzību;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums 3. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

(d) paziņo visu informāciju, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. XXX par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, vajadzīga, lai pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību. (d) paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums 3. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai saskaņā ar 2. panta 2. punktu tiek piemērota pastiprināta uzraudzība, (a) noteiktajos termiņos saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paziņo Komisijai, ECB un attiecīgajām EUI detalizētu informāciju par norisēm valsts finanšu sistēmā, iekļaujot arī atbilstoši b) apakšpunktam veikto stresa testu un jutīguma analīžu rezultātu izklāstu. Komisija, ECB un attiecīgās EUI nodrošina saņemtās detalizētās informācijas konfidencialitāti; (b) attiecīgo EUI pārraudzībā veic stresa testus un jutīguma analīzes, ko Komisija un ECB ir noteikušas sadarbībā ar attiecīgajām EUI un ESRK un kas vajadzīgas, lai novērtētu finanšu sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskiem un finansiāliem satricinājumiem; (c) attiecīgo EUI veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta attiecībā uz tās iespējām īstenot finanšu sektora uzraudzību; (d) paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Dalībvalstis, kuras saņem finansiālo palīdzību finanšu iestāžu rekapitalizācijai, ziņo arī par nosacījumiem, kas šīm finanšu iestādēm ir jāievēro, tostarp attiecībā uz vadītāju atalgojumu un reālās ekonomikas kreditēšanas nosacījumiem.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums 3. pants – 4. punkts

4. Komisija saziņā ar ECB veic regulāras pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro uzraudzību, lai pārbaudītu rezultātus, kas gūti, īstenojot 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus. Katru ceturksni tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un Finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, un jo īpaši novērtē, vai ir vajadzīgi turpmāki pasākumi. Šīs pārskatīšanas misijas aizstāj Regulas (EK) Nr. 1467/97 10.a panta 2. punktā paredzēto pārraudzību klātienē. 4. Komisija saziņā ar ECB un attiecīgajām EUI, un vajadzības gadījumā arī ar SVF, veic regulāras pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību, lai pārbaudītu rezultātus, kas gūti, īstenojot 1., 2., 3. un 3.a punktā minētos pasākumus. Katru ceturksni tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) un Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai un jo īpaši novērtē to, vai ir vajadzīgi turpmāki pasākumi. Šīs pārskatīšanas misijas aizstāj Regulas (EK) Nr. 1467/97 10.a panta 2. punktā paredzēto pārraudzību klātienē.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums 3. pants – 5. punkts

5. Ja, pamatojoties uz 4. punktā paredzēto novērtējumu , ir nolemts , ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti eurozonā, Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var ieteikt attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu. Padome var nolemt publiskot šo ieteikumu . 5. Ja, pamatojoties uz 4. punktā paredzētajām pārskata misijām , ir konstatēts , ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās dalībvalsts finansiālā un ekonomiskā situācija apdraud finanšu stabilitāti eurozonā vai eurozonas netraucētu darbību , Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var vienlaicīgi: (a) ieteikt attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu; (b) ieteikt, ka finansiālā palīdzība ir sniedzama no EFSI vai ESM ar attiecīgiem šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. Padome var nolemt publiskot savus ieteikumus .

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums 3. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

Ja dalībvalsts lūdz finansiālo palīdzību no ESM saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, citas dalībvalstis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ESM savlaicīgi sniedz palīdzību konkrētajai dalībvalstij.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums 3. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

(a) attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus piedalīties viedokļu apmaiņā; (a) Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai piedalīties viedokļu apmaiņā;

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums 3. pants – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

(ba) Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamenta kompetento komiteju par ieteikuma saturu.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums 3. pants – 6.a punkts (jauns)

6.a Visā procesa gaitā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja un attiecīgās dalībvalsts parlaments var uzaicināt SVF, ECB un Komisijas pārstāvjus piedalīties ekonomikai veltītā dialogā par svarīgiem jautājumiem, kas saistīti ar pareizu ekonomikas darbību.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums 4. pants

Dalībvalsts, kas vēlas saņemt finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties informē par šo nodomu Komisiju, Padomi un Eiropas Centrālo banku (ECB). Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums, Ekonomikas un finanšu komitejā vai jebkurā apakškomitejā, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, notiek pārrunas par šo plānoto pieprasījumu. Dalībvalsts, kas ir iecerējusi lūgt finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSI, ESM, SVF vai citas iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties informē par šo nodomu Eiropas Parlamentu, Komisiju, Padomi un ECB. Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums un pirms attiecīgā dalībvalsts vēršas pie potenciālajiem aizdevējiem , Ekonomikas un finanšu komitejā notiek pārrunas par šo plānoto pieprasījumu , lai cita starpā izskatītu iespējas, ko sniedz esošie Savienības vai eurozonas finanšu instrumenti .

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums 5. pants

Ja finansiālo palīdzību lūdz no EFSI vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un, ja iespējams, ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību, tostarp par dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi . Ja finansiālo palīdzību lūdz no EFSI , EFSM vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un, ja iespējams, attiecīgā gadījumā arī ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību un faktiskajām vai potenciālajām vajadzībām pēc finansējuma , tostarp par piesardzīgu makroekonomikas korekciju programmas ietekmi uz dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu komitejai. Valdības parāda atmaksājamības novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz piesardzīgām makroekonomiskajām un budžeta prognozēm, izmantojot visjaunāko informāciju un pienācīgi ņemot vērā secinājumus, kas iekļauti 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā ziņojumā, kā arī visus saskaņā ar 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu veiktos uzraudzības uzdevumus. Sagatavojot prognozes, tiek vērtēta makroekonomisku un finansiālu satricinājumu un nelabvēlīgu notikumu ietekme uz valdības parāda atmaksājamību. Komisija publicē metodoloģiju, ekonomikas un ekonometriskos pamata modeļus un pieņēmumus, tostarp iespējamā galarezultāta un makroekonomikas veicinošās ietekmes aplēsi, kā arī citus būtiskus parametrus, kas ir valdības parāda atmaksājamības novērtējuma pamatā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums 6. pants – 1. punkts

1. Dalībvalsts, kas saņem finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, SVF, EFSI vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas darbojas saziņā ar ECB, sagatavo projektu korekciju programmai, kuras mērķis ir atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Korekciju programmas projektā pienācīgi ņem vērā spēkā esošos ieteikumus, kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 121., 126. un/vai 148. pantu, un tās darbības šo ieteikumu īstenošanai, un izvirza mērķi paplašināt, nostiprināt un padziļināt prasītos politikas pasākumus. 1. Dalībvalsts, kas pieprasa vai saņem finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, SVF, EFSI , EFSM vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas darbojas saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā arī ar SVF , sagatavo projektu makroekonomikas korekciju programmai, kuras pamatā ir Regulā (ES) Nr. …/2012 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs noteiktās ekonomisko partnerattiecību programmas (ja tādas tiek īstenotas), kura aizstāj šīs programmas un kurā ir noteikts arī gada budžeta mērķis. Makroekonomikas korekciju programmas projekts tiek izstrādāts, lai novērstu konkrētus riskus, kurus dalībvalsts rada finansiālajai stabilitātei eurozonā, un programmas mērķis ir strauji atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot dalībvalsts spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Makroekonomikas korekciju programmas projekta pamatā ir valdības parāda atmaksājamības novērtējums, tajā ir pienācīgi ņemti vērā spēkā esošie ieteikumi, kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar LESD 121., 126. , 136. un/vai 148. pantu, un darbības, kuras dalībvalstij jāveic šo ieteikumu īstenošanai, un tajā ir izvirzīts mērķis paplašināt, nostiprināt un padziļināt prasītos politikas pasākumus. Makroekonomikas korekciju programmas projekts tiek izstrādāts, ievērojot Savienībā spēkā esošo atalgojuma noteikšanas praksi un sistēmas, kā arī darba attiecības un, ja iespējams, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts valsts reformu programmu saistībā ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. Makroekonomikas korekciju programmas projekts pilnībā atbilst LESD 151. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. panta noteikumiem.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums 6. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a Dalībvalsts, kura atbilstoši 1. punktam izstrādā makroekonomikas korekciju programmas projektu, vienojoties ar Komisiju, sagatavo atjauninātu partnerattiecību programmu, lai radītu ilgtspējīga valsts finanšu stāvokļa nodrošināšanai vajadzīgos apstākļus.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums 6. pants – 2. punkts

2. Padome , rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina korekciju programmu . 2. Padome izvērtē makroekonomikas korekciju programmas projektu vienas nedēļas laikā pēc tā saņemšanas. Ja Komisija makroekonomikas korekciju programmas projektu uzskata par pienācīgi izstrādātu, tā šo projektu apstiprina. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt. Ja Komisija uzskata, ka makroekonomikas korekciju programmas projektā paredzētās darbības vai izpildes grafiks nav pietiekams, tā pieņem dalībvalstij adresētu ieteikumu, pieprasot, lai tā vienas nedēļas laikā iesniegtu jaunu makroekonomikas korekciju programmas projektu, un vienlaikus izklāstot pamatojumu tam, kādēļ sākotnējo programmu Komisija uzskata par nepietiekamu. Ja vien makroekonomikas korekciju programmas projekts nav jāpieņem steidzami, tas nodrošina pamatu saprašanās memoranda, programmas vai tehniskā nolīguma noslēgšanai ar attiecīgajiem finansiālās palīdzības sniedzējiem. Tiek pienācīgi pamatota dažādu ar finansiālās palīdzības sniegšanu saistīto dokumentu un atjaunināto makroekonomikas korekciju programmas projekta versiju savstarpējā atbilstība, kā arī atbilstība plašākām ekonomikas un nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Padome 10 dienu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi attiecīgo lēmumu, to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums 6. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Komisija un Padome uzrauga, kā tiek īstenota korekciju programma un tai atbilstošie gada budžeta plāni. Lai novērstu ziņošanas pienākumu dublēšanos, tiek nodrošināta konsekventa ekonomikas un fiskālā uzraudzība attiecībā uz dalībvalsti, kuras valūta ir euro un kura īsteno makroekonomikas korekciju programmu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums 6. pants – 3. punkts

3. Komisija saziņā ar ECB pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju programmu, un ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu komiteju vai jebkuru apakškomiteju, ko tā šiem mērķiem norīkojusi . Attiecīgā dalībvalsts pilnībā sadarbojas ar Komisiju. Tā jo īpaši sniedz Komisijai visu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu. 3. Komisija saziņā ar ECB pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju programmu, un ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu komiteju. Attiecīgā dalībvalsts pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB . Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko tās uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu. Nepietiekamas sadarbības gadījumā Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, var nosūtīt attiecīgajai dalībvalstij atklātu ieteikumu, nosakot, kā šai dalībvalstij būtu jārīkojas.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums 6. pants – 4. punkts

4. Komisija — saziņā ar ECB — kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas, kas var būt vajadzīgas tās korekciju programmā. Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par jebkādām izmaiņām, kas veicamas korekciju programmā. 4. Komisija — saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā arī ar SVF — kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas un jauninājumus , kas var būt vajadzīgi tās korekciju programmā , lai cita starpā pienācīgi ņemtu vērā būtiskas atšķirības starp makroekonomiskajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem, tostarp korekciju programmas izpildes iespējamās sekas, nelabvēlīgu domino efektu, kā arī makroekonomiskus un finansiālus satricinājumus . Komisija lemj par jebkādām izmaiņām, kas veiktas makroekonomikas korekciju programmā. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums 6. pants – 4.a punkts (jauns)

4.a Cieši sadarbojoties ar Komisiju, attiecīgā dalībvalsts veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai iedrošinātu privātos investorus brīvprātīgi saglabāt savas vispārējā riska pozīcijas.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums 6. pants – 5. punkts

5. Ja, veicot 3. punktā minēto pārraudzību, tiek konstatētas būtiskas novirzes no makroekonomikas korekciju programmas, tad Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas ierosinājuma, var nolemt, ka attiecīgā dalībvalsts neatbilst korekciju programmā iekļautajām politikas prasībām. 5. Ja, veicot 3. punktā minēto pārraudzību, tiek konstatētas būtiskas novirzes no makroekonomikas korekciju programmas, tad Komisija var nolemt, ka attiecīgā dalībvalsts neatbilst korekciju programmā iekļautajām politikas prasībām. Pieņemot lēmumu, Komisija pilnīgi noteikti izvērtē to, vai būtiska novirze ir radusies tādēļ, ka tās cēloņus attiecīgajai dalībvalstij nav iespējams kontrolēt. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt. Komisijas lēmumā tiek norādīti neatbilstības iemesli, kā arī tas, vai 4. punktā minētās makroekonomikas korekciju programmas izmaiņas ir vajadzīgas un samērīgas. Makroekonomikas korekciju programmā jo īpaši tiek izklāstīti piesardzības pasākumi un ārkārtas rīcības plāni, kas jāpieņem neparedzamu notikumu, piemēram, ārējo satricinājumu, gadījumā. Fiskālās konsolidācijas pasākumus makroekonomikas korekciju programmā iekļauj, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekami daudz līdzekļu politikas īstenošanai būtiski svarīgās nozarēs, piemēram, izglītības un veselības aprūpes nozarē. Ja Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, attiecīgā dalībvalsts, cieši sadarbojoties ar Komisiju un saziņā ar ECB, veic pasākumus, kuru mērķis ir novērst tirgus satricinājumu un saglabāt stabilu finanšu sektora darbību.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums 6. pants – 6. punkts

6. Dalībvalsts, uz kuru attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot korekciju programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības. 6. Dalībvalsts, uz kuru attiecas makroekonomikas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot korekciju programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības , un šai nolūkā Komisija kopīgi ar dalībvalstīm un citām Savienības un/vai attiecīgajām starptautiskajām organizācijām var izveidot ekspertu grupas . Atjauninātajās makroekonomikas korekciju programmas versijās tiek precīzi izklāstīti tehniskās palīdzības mērķi un līdzekļi. Turklāt tiek nodrošināts, ka attiecīgā dalībvalsts uzņemas atbildību par tehniskās palīdzības īstenošanas procesu. Tehniskā palīdzība tiek sniegta galvenokārt šādiem mērķiem: pilnveidot valsts iepirkuma procesu, veicināt konkurenci, cīnīties pret korupciju un efektīvāk iekasēt nodokļus, tā sekmējot finansiālo ilgtspēju. Tiek publicēta gan makroekonomikas korekciju programma, gan novērtējums tam, kā šī programma ietekmēs sociālo jomu. Makroekonomikas korekciju programmai tiek pievienots valdības parāda atmaksājamības novērtējums.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums 6. pants – 6.a punkts (jauns)

6.a Dalībvalsts, uz kuru attiecas makroekonomikas korekciju programma, veic savu nenomaksāto parādu vispārēju revīziju, lai cita starpā izvērtētu iemeslus, kuru dēļ ir uzkrājies pārāk liels parāds, kā arī iespējamos pārkāpumus, kas pieļauti valsts parāda vērtspapīru emisijas procesā.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums 6. pants – 7. punkts

7. Attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus piedalīties viedokļu apmaiņā par korekciju programmas izpildes gaitu. 7. Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai piedalīties viedokļu apmaiņā par korekciju programmas izpildes gaitu.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums 6. pants – 8.a punkts (jauns)

8.a Šis pants netiek piemērots finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kuri piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums 6.a pants (jauns)

6.a pants Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Organizācijām, kas pārstāv sociālos partnerus, ka arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiek dota iespēja paust savu viedokli par šajā regulā minētajiem Komisijas atklātajiem ieteikumiem un atzinumiem, kā arī šīs regulas 2. līdz 7. pantā noteiktajiem dalībvalstu ziņojumiem un ziņojumu projektiem. Šie viedokļi tiek publicēti.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums 6.b pants (jauns)

6.b pants Pasākumi nodokļu ieņēmumu nodrošināšanai 1. Attiecīgā dalībvalsts, saskaņā ar LESD 65. pantu un cieši sadarbojoties ar Komisiju, kā arī saziņā ar ECB, veic pasākumus, kuru mērķis ir novērst valsts normatīvo aktu pārkāpumus jo īpaši nodokļu uzlikšanas jomā. 2. Attiecīgā dalībvalsts lūdz Komisiju saskaņā ar LESD 66. pantu vērsties pie Padomes ar priekšlikumu par aizsardzības pasākumu īstenošanu attiecībā uz tādu kapitāla plūsmu uz trešām valstīm vai no tām, kas nopietni apgrūtina vai var nopietni apgrūtināt ekonomikas un monetārās savienības darbību. Pirms šāda priekšlikumu iesniegšanas Komisija apspriežas ar ECB.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums 7. pants – virsraksts

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums 7. pants – 1. punkts

1. Uzskatāms, ka korekciju programma un izmaiņas tajā saskaņā ar šīs regulas 6. pantu aizstāj stabilitātes programmas iesniegšanu, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā. 1. Makroekonomikas korekciju programma un šīs regulas 6. pantā paredzētās izmaiņas tajā aizstāj stabilitātes programmas iesniegšanu, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums 7. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

(a) uzskatāms, ka šīs regulas 6. pantā paredzētā korekciju programma attiecīgā gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā; (a) šīs regulas 6. pantā paredzētā makroekonomikas korekciju programma attiecīgā gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums 7. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

(b) uzskatāms, ka korekciju programmas gada budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada budžeta mērķus, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu minētajā ieteikumā un paziņojumā. Ja uz attiecīgo dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu, uzskatāms, ka šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj arī norādes par pasākumiem, kas sekmē paziņojumā noteikto mērķu sasniegšanu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu. (b) korekciju programmas gada budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada budžeta mērķus, kuri minētajā ieteikumā vai paziņojumā iekļaujami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu. Ja uz konkrēto dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu, šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj arī norādes par pasākumiem, kas sekmē to mērķu sasniegšanu, kuri paziņojumā iekļaujami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu;

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums 7. pants – 2. punkts – c apakšpunktsc

(c) uzskatāms, ka šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību, kas pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā lēmuma pieņemšanu. (c) šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību, kura pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā lēmuma pieņemšanu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums 8. pants

Regulas (ES) Nr. XXX par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, īstenošanu aptur attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu. Šo apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma. Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, uz laiku nepiemēro dalībvalstīm, kurām nākas īstenot makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu , izņemot Regulas (ES) Nr. 1176/2011 3., 4. un 5. pantā paredzētos pasākumus, kuri attiecas uz makroekonomikas un makrofinansiālo rādītāju kopsavilkumu, brīdināšanas mehānismu un padziļinātu pārskatu . Šo apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums 9. pants

Uzskatāms, ka šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada uzraudzību un novērtēšanu atbilstīgi 2.a pantam Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu. Šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada uzraudzību un novērtēšanu atbilstīgi 2.a pantam Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu. Minētā regula netiek piemērota uz makroekonomikas korekciju programmas īstenošanas laiku.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums 10. pants

Regulas (ES) Nr. XXX par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai, un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs īstenošanu aptur attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu. Šo apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma. Regulu (ES) Nr. XXX par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs uz laiku nepiemēro dalībvalstīm, kurām nākas īstenot makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu , tomēr Regulas (ES) Nr. …/2012 1.-4. pants tiek piemērots . Regula (ES) Nr. XXX netiek piemērota uz makroekonomikas korekciju programmas īstenošanas laiku.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums 10.a pants (jauns)

10.a pants Dalībvalsts tiesiskās aizsardzības noteikšana 1. Ja, veicot 3. panta 5. punktā paredzētos pasākumus, netiek atjaunots dalībvalsts finansiālais stāvoklis un ja dalībvalstij draud ilgstoša saistību neizpilde vai maksājumu apturēšana, Komisija pēc apspriešanās ar Padomi var pieņemt lēmumu, ar kuru dalībvalstij tiek piemērota tiesiskā aizsardzība. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar vienkāršu vairākumu var atcelt. 2. Ar šo pantu ir iecerēts nodrošināt attiecīgajai dalībvalstij iespēju stabilizēt savu ekonomikas stāvokli un pašai nomaksāt savu parādu. Kad ir pieņemts lēmums par dalībvalsts tiesisko aizsardzību: (a) vairs nav spēkā „slēguma ieskaita” vai „kredītnotikumu” noteikumi; (b) tiek saglabātas spēkā esošās aizdevuma procentu likmes un tiek noteikts, ka vispirms ir atmaksājami jaunie attiecīgajai dalībvalstij izsniegtie aizdevumi, šo nosacījumu neattiecinot uz 1. panta 1. punktā minēto finansiālo palīdzību; (c) attiecīgās dalībvalsts kreditori divu mēnešu laikā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēts lēmums par dalībvalsts tiesiskās aizsardzības noteikšanu, paziņo Komisijai par savām kreditoru tiesībām. Ja tas netiek izdarīts, attiecīgo aizdevumu rezultātā radies parāds tiek dzēsts; (d) attiecīgās dalībvalsts iestādes veic pasākumus, kas ieteikti saistībā ar 6. panta 6. punktā paredzēto tehnisko palīdzību, un iesniedz Komisijai apstiprināšanai valsts ekonomikas atveseļošanas un parādu atmaksāšanas plānu. 3. Šis pants ir spēkā no 2017. gada.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums 11. pants – 1. punkts

1. Dalībvalstij piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSM, EFSI vai ESM. Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, drīkst pagarināt pēc programmas darbības beigām veicamās uzraudzības ilgumu. 1. Dalībvalstij piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSM, EFSI vai ESM. Komisija var nolemt pagarināt pēc programmas darbības beigām veicamās uzraudzības ilgumu. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums 11. pants – 3. punkts

3. Komisija saziņā ar ECB regulāri pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, lai novērtētu tās ekonomisko, fiskālo un finansiālo stāvokli. Katru pusgadu tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un Finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, un jo īpaši novērtē, vai ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. 3. Komisija saziņā ar ECB regulāri veic pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, lai novērtētu tās ekonomisko, fiskālo un finansiālo stāvokli. Katru pusgadu tā paziņo savus secinājumus Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai, Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, un attiecīgās dalībvalsts parlamentam un jo īpaši novērtē to, vai ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij piedalīties viedokļu apmaiņā par to, kā tiek īstenota uzraudzība pēc programmas darbības beigām.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums 11. pants – 4. punkts

4. Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var ieteikt dalībvalstij, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, pieņemt korektīvus pasākumus . 4. Komisija var pieņemt ieteikumu, nosakot, ka dalībvalstij, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, ir jāveic korektīvi pasākumi . Padome 10 dienu laikā pēc šāda ieteikuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums 11. pants – 4.a punkts (jauns)

4a. Attiecīgās dalībvalsts parlaments var aicināt Komisiju piedalīties viedokļu apmaiņā par to, kā tiek īstenota uzraudzība pēc programmas darbības beigām.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums 12. pants – 1. daļa

Par 2. panta 1. punktā, 3. pantā, 6. panta 2. un 4. punktā un 11. panta 4. punktā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti. Par šajā regulā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums 13. pants

13. pants Palīdzības un aizdevumu veidi, kuriem nepiemēro 5. un 6. pantu 5. un 6. panta noteikumus nepiemēro finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai. svītrots

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums 13.a pants (jauns)

13.a pants Informācija Eiropas Parlamentam Padome un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par šīs regulas piemērošanu.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums 13.b pants (jauns)

13.b pants Pārejas posma noteikumi Šī regula tiek piemērota dalībvalstīm, kurām [šīs regulas spēkā stāšanās diena] jau tiek sniegta palīdzība, īstenojot attiecīgu programmu.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums 13.c pants (jauns)

13.c pants Ziņojums 1. Komisija līdz 2014. gada 1. janvārim un pēc tam reizi piecos gados publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Šajā ziņojumā cita starpā novērtē: (a) šīs regulas efektivitāti; (b) to, kas ir paveikts, saskaņā ar LESD nodrošinot dalībvalstu ekonomikas politikas nostādņu ciešāku koordinēšanu un stabilu ekonomiskās darbības konverģenci; (c) to, kā šī regula ir veicinājusi Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu; (d) to, vai ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, iekļaujot dalībvalstis, kuras nav pievienojušās eurozonai un kurās ir vai kuras apdraud nopietnas ar šo valstu finansiālo stabilitāti eurozonā saistītas grūtības.