Kaut arī nav izpildītas konkrētās saistības, ko Grieķija apņēmās izpildīt līdz 2018. gada beigām (proti, panākt, ka Valsts ieņēmumu neatkarīgajā iestādē (IAPR) ir nodarbināti 12 000 pastāvīgo darbinieku), nākamajos mēnešos ir iespējams pieņemt darbā vēl vairāk darbinieku. Kopējais IAPR darbinieku skaits 2018. gadā samazinājās no 11 682 līdz 11 492. Darbinieku skaita sarukuma iemesli cita starpā ir kavēšanās jau uzsāktajās procedūrās nodokļu/muitas amatpersonu pieņemšanai darbā un tas, ka darbu pameta vairāk darbinieku, nekā prognozēts (galvenokārt pensionēšanās dēļ), kā arī tas, ka sekmīgie kandidāti salīdzinoši bieži ir noraidījuši IAPR piedāvājumus. Turklāt nesen izveidotā mobilitātes shēma vēl nav gādājusi par to, ka darbinieki gaidāmajā apmērā tiek pārvietoti uz IAPR. Iestādes ir apliecinājušas, ka tiks veiktas specifiskas darbības, lai nodrošinātu, ka līdz 2019. gada beigām izpildāmās konkrētās saistības –12 000 pastāvīgo darbinieku nodarbināšana – tiks īstenotas. Minētās darbības ietver pasākumus, kuru mērķis ir vēl vairāk atvieglot darbinieku pārvietošanu mobilitātes shēmas ietvaros uz IAPR, un procedūru cilvēkresursu reformas pabeigšanai, kas ļaus IAPR piesaistīt darbiniekus un tos paturēt.

Grieķijas iestādes ir uzsākušas sagatavošanas darbu, lai novērtētu to tiesas nolēmumu fiskālo ietekmi un riskus, kuri pieņemti attiecībā uz finansiālās palīdzības programmu laikā veiktajām reformām. No iestāžu sniegtās informācijas izriet, ka Valsts padomes 2015. gada nolēmums, kas pieņemts pret svarīgiem 2012. gada pensiju reformas elementiem, rada niecīgas fiskālās izmaksas, kam par iemeslu ir ļoti nelielais tiesīgo prasītāju skaits; tomēr jautājums vēl nav galīgi atrisināts, jo dažas zemākās instances tiesas savos nolēmumos ir apstrīdējušas kompensācijas maksājumu ierobežoto attiecināmību un galīgais nolēmums par 2016. gada pensiju reformas svarīgākajiem elementiem vēl aizvien nav pieņemts. Turklāt Valsts padome joprojām nav pieņēmusi vēl vienu citu svarīgu nolēmumu, kas saistīts ar algu sezonālās piemaksas atjaunošanu civildienesta ierēdņiem. Ja Valsts padome lemtu par labu piemaksas atjaunošanai, tas varētu radīt būtiskas fiskālās izmaksas 1,3 % apmērā no IKP, no kuriem 1,1 % no IKP attiecas uz saistībām ar atpakaļejošu spēku, savukārt 0,2 % no IKP attiecas uz regulārām izmaksām. Neraugoties uz Grieķijas iestāžu nesenajiem, atzinīgi vērtējamajiem pūliņiem, ir vajadzīgi turpmāki centieni un piesardzība. Grieķijas iestādēm arī turpmāk būtu jāuzrauga fiskālie riski, tostarp tiesu nolēmumi, un tās tiek aicinātas veikt izlīdzināšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidēja termiņa fiskālos mērķus saistībā ar vidēja termiņa fiskālo stratēģiju (VTFS) un tās ikgadējiem atjauninājumiem. Gadījumā, ja ar tiesu nolēmumiem atceļ programmas ietvaros saskaņoto reformu galvenos strukturālos elementus, šādu nolēmumu regulārās fiskālās sekas lielā mērā būtu jānovērš, īstenojot reformas/darbības tajā pašā politikas jomā.

Paredzams, ka 2018. gada decembrī pieņemtais 2019. gada budžets nodrošinās primārā pārpalikuma mērķvērtības (3,5 % no IKP) sasniegšanu, tādējādi pabeidzot 2018. gada beigās paziņoto konkrēto saistību īstenošanu. Kopš 2019. gada budžeta pieņemšanas veikto pasākumu ietekme būs jāietver vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā (VTFS), kas tiks atjaunināta 2019. gada maijā; minētā ietekme tiks novērtēta trešā pastiprinātas uzraudzības ziņojuma ietvaros. Kaut arī likumdevēja apstiprinātais minimālās algas palielinājums no 2019. gada februāra rada zināmas bažas par šā pasākuma plašāko ietekmi uz ekonomiku, tomēr paredzams, ka 2019. gadā tam būs pozitīva neto fiskālā ietekme īstermiņā. Turpretī iestādes paplašināja PVN atlaides piemērošanu piecām Egejas jūras salām, kurās izvietoti bēgļu centri, saistot šīs atlaides atcelšanu nākotnē ar migrācijas spiediena samazināšanos. Lai gan šīs atlaides atcelšana bija viena no ESM programmā ietvertajām saistībām, tomēr atlaides paplašināšanas fiskālās izmaksas ir ierobežotas – tās ir tikai nedaudz vairāk par 50 miljoniem euro. Turklāt ir pazīmes, kas liecina par pieaugošu spiedienu uz publiskā sektora algu izdevumiem, kam par iemeslu ir pārmērīga jaunu darbinieku pieņemšana darbā; šī problēma ir jārisina.

Grieķija 2018. gadā, visticamāk, būs pārsniegusi primāro pārpalikuma mērķvērtību (3,5 % no IKP), kas tādējādi būtu ceturtais gads pēc kārtas, kad mērķi ir pārsniegti. Šajā prognozē ir ņemtas vērā algu kompensācijas, kas pēc tiesas nolēmuma ir izmaksātas bruņotajam personālsastāvam un citām valsts amatpersonām, kā arī no ienākumiem atkarīga pārskaitījuma (“sociālā dividende”) veikšana; šie abi pasākumi tika īstenoti 2018. gada beigās. Pamatojoties uz jaunāko pieejamo informāciju, primārais pārpalikums varētu pārsniegt Komisijas 2018. gada rudens prognozē paredzēto 3,7 % līmeni. Izpildes dati par 2018. gadu būs pieejami 2019. gada aprīlī, un mērķvērtības pārsnieguma apmērs attiecībā pret primāro pārlikumu cita starpā būs atkarīgs no publisko ieguldījumu budžeta nepilnīga izmantojuma, kas ir nevēlama tendence, jo tas ierobežo izaugsmes potenciālu.

Šis ziņojums varētu kalpot par pamatu, lai Eurogrupa lemtu par pirmā no politikas atkarīgu parāda pasākumu kopuma veikšanu 970 miljonu euro apmērā. Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija sanāksmē tika panākta vienošanās par to, ka Grieķijas parāda samazināšanas pasākumu kopumā būtu jāietver stimuli, lai nodrošinātu programmā apstiprināto reformu pasākumu stingru un pastāvīgu īstenošanu. Šajā nolūkā konkrēti no politikas atkarīgi parāda pasākumi tiek darīti pieejami Grieķijai reizi pusgadā līdz 2022. gada vidum, ja Grieķija pildīs savas saistības attiecībā uz reformu nepārtrauktību un pabeigšanu, pamatojoties uz pozitīviem ziņojumiem, kas izstrādāti pastiprinātas uzraudzības ietvaros. Minētie parāda pasākumi cita starpā ir šādi: i) tādu ienākumam līdzvērtīgu summu atgriešana, kuras izriet no centrālo banku turējumiem Grieķijas valdības obligācijās saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un ii) atteikšanās no palielinātās procentu likmju starpības konkrētiem aizdevumiem, kurus izsniedzis Eiropas finanšu stabilitātes instruments.

Tomēr IAPR stiprināšanai iestādēm ir jāpabeidz atlikušie papildpasākumi, proti:

·IAPR vajadzībām pielāgotu karjeras pakāpju, atalgojuma un darba rezultātu novērtējuma ieviešana tiek uzskatīta par būtisku, lai uzlabotu IAPR izredzes piesaistīt augsti kvalificētus darbiniekus un nodrošinātu viņiem attīstības un tālākvirzības iespējas. Pašlaik norit intensīvas diskusijas ar iestādēm. Ja tās tiks sekmīgi pabeigtas, paredzams, ka parlaments līdz 2019. gada marta sākumam pieņems grozījumu tiesību aktā, ar ko izveido IAPR. Minētais grozījums pēcāk ļaus pieņemt sekundāros tiesību aktus, lai ieviestu karjeras pakāpju jaunu shēmu, kas tieši saistīta ar amata pienākumu aprakstiem. Īpašas atalgojuma shēmas, kas pielāgota IAPR vajadzībām, ieviešanas galīgajam posmam būs nepieciešami primārie tiesību akti, kuros izklāstīti noteikumi par papildu atalgojuma sistēmu, un šie tiesību akti būtu jāpieņem līdz 2019. gada beigām. Šī reforma ir cieši saistīta ar valsts pārvaldes reformas jomu un jo īpaši ar augstākā līmeņa vadītāju iecelšanu publiskajā sektorā;

·ir panākta vienošanās par tiesību aktu grozījumiem attiecībā uz atbildības ierobežošanu un mobilitātes atvieglošanu, un šie grozījumi tiks pieņemti līdz 2019. gada marta sākumam;

·paredzams, ka līdz marta sākumam tiks pieņemts starpministriju lēmums par degvielas marķieru iegādi, kas būs svarīgs instruments cīņā pret kontrabandu.

Pēc ESM stabilitātes atbalsta programmas beigām Grieķija ir turpinājusi samazināt savu neto nokavēto maksājumu uzkrājumus (nokavēto maksājumu uzkrājumu neveidošana ir pastāvīga konkrēta saistība), taču samazinājuma temps ir būtiski palēninājies un vēl aizvien tiek veidoti jauni uzkrājumi. 2018. gada decembra beigās neto nokavēto maksājumu uzkrājumi bija 1,4 miljardi euro, tādējādi par 0,3 miljardiem euro mazāk nekā nokavēto maksājumu uzkrājumi 2018. gada augusta beigās, kas ir kritērijs nokavēto maksājumu uzkrājumu neveidošanas novērtēšanai neto izteiksmē. Kavēto maksājumu segšanai ir izmantots programmas finansējums un pašu resursi. Tomēr sākotnējās ESM programmas mērķis – visu kavēto maksājumu segšana – līdz programmas pabeigšanai netika sasniegts, un kopš 2018. gada augusta ir turpinājusies jaunu nokavēto maksājumu uzkrāšana, tādējādi palēninot progresu uzkrājuma samazināšanā. Kaut arī turpinās reformas, kuru mērķis ir novērst strukturālos trūkumus nokavēto maksājumu pārvaldībā un šo maksājumu segšanā, tomēr ir jāturpina centieni, lai pastiprinātu nokavēto maksājumu segšanas sistēmas, vienlaikus novēršot nokavēto maksājumu rašanās cēloņus.

Mūsdienīga un ilgtspējīga sociālās drošības sistēma – reformu saistību izpildes gaita

Primārās veselības aprūpes sistēmas ieviešana virzās uz priekšu, neraugoties uz to, ka temps ir nedaudz lēnāks, nekā bija paredzēts. Saskaņā ar jaunākajos ziņojumos ietverto informāciju visā Grieķijas teritorijā bija atvērtas aptuveni 112 primārās veselības aprūpes vienības (TOMY), kas ir nedaudz mazāk par nominālo mērķi (120) – vienu no konkrētajām, līdz 2018. gada beigām izpildāmajām saistībām. Tas ir būtisks progress, kas ir panākts svarīgā, bet ļoti sarežģītā reformā; nelielais iztrūkums nav būtisks un lielā mērā saistīts ar nepieciešamību risināt problēmas un ņemt vērā ārējo ieinteresēto personu paustās bažas. Iestādes joprojām pieliek pūles, lai visā valstī turpinātu atvērt primārās veselības aprūpes vienības, tostarp risinot vajadzību pieņemt darbā vairāk ģimenes ārstu.

Ir atsāktas centralizētā iepirkuma darbības, jo – saskaņā ar konkrētajām, līdz 2018. gada beigām izpildāmajām saistībām – darbojas galvenā struktūra, kas atbild par centralizēto iepirkumu (EKAPY), lai gan personāls vēl nav pilnībā nokomplektēts. Saskaņā ar pieejamo informāciju iestādes ir guvušas pirmos rezultātus ietaupījumu ziņā, kaut gan tas ir panākts, pabeidzot vecos, 2014. gadā izsludinātos konkursus. Tiek veikti pasākumi ar mērķi palielināt EKAPY darbinieku skaitu un spējas, lai turpmākajos gados sasniegtu šīs iestādes mērķus iepirkuma jomā.

Progress attiecībā uz citiem veselības aprūpes reformas aspektiem nav vienmērīgs, jo iestādes ir pārskatījušas dažus pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar ESM stabilitātes atbalsta programmu, tādējādi izraisot neskaidru ietekmi uz sistēmas efektivitāti. Iepriekš minētais attiecas uz zāļu pārcenošanas biežumu un struktūru, kā rezultātā varētu mazināties cenu iegrožošanas regulējuma efektivitāte, kā arī uz grozījumu shēmā, ar ko atgūst summas par iepriekšējiem gadiem, kā rezultātā pastāv risks, ka varētu mazināties summu atgūšanas efektivitāte. Tā kā izdevumi joprojām ievērojami pārsniedz tiesību aktos noteiktās robežvērtības, novēlota pārmaksāto summu iekasēšana ieņēmumu veidā, ko veic ar atgūšanas mehānisma palīdzību, varētu pasliktināt valsts veselības apdrošināšanas EOPYY likviditāti.

Sociālās drošības tīklu reforma ir turpinājusies Invaliditātes pabalstu sistēmas pārskatīšana (viena no konkrētajām saistībām, kas jāizpilda līdz 2019. gada vidum) virzās uz priekšu, kaut gan izmēģinājuma projekta īstenošana ir nedaudz aizkavējusies, kam par iemeslu ir dažas sākotnējās nepilnības, kuras bija jānovērš. Sociālās solidaritātes ienākumu (SSI) shēma sasniedz labu gatavības pakāpi, proti, progress tiek gūts, īstenojot šīs shēmas elementus sociālās iekļaušanas un (re-)integrācijas darba tirgū jomā, kas jāpanāk līdz 2019. gada beigām (konkrētās saistības). Mājokļa pabalstu sistēmas struktūra ir pārskatīta salīdzinājumā ar sākotnējiem plāniem, kā rezultātā tiek segtas tikai īres maksas subsīdijas. Saskaņā ar jaunu regulējumu aizsardzībai pret mājsaimniecību maksātnespēju tiek apsvērta iespēja ieviest atsevišķu subsīdiju, ar ko atbalstītu grūtībās nonākušos hipotekāro kredītu ņēmējus. Kaut gan šādas subsīdijas struktūra vēl nav precizēta, pēc sākotnējām apspriedēm šķiet, ka minētā subsīdija attiektos tikai uz ieņēmumus nenesošiem hipotekāriem kredītiem. Tā rezultātā ciestu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, kuras vēl spēj apkalpot savu hipotēku, tādējādi, iespējams, mazinot motivāciju regulārai aizdevumu apkalpošanai.

Finanšu sektors

Neraugoties uz progresu, kas gūts finansiālās palīdzības programmu un Grieķijas banku likviditātes uzlabošanās kontekstā, Grieķijas finanšu sistēma vēl aizvien saskaras ar būtiskām problēmām, jo īpaši ar ļoti augstu ieņēmumus nenesošu aizdevumu (INA) līmeni. Ņemot vērā inter alia atliktā nodokļa aktīvu augsto līmeni banku bilancēs, banku un valsts saikne joprojām ir spēcīga un kapitāla kontroles vēl aizvien pastāv, lai gan tās ir pakāpeniski atvieglotas (saskaņotā ceļveža īstenošana ir viena no pastāvīgajām saistībām, kas ir izpildīta). Finanšu sektora reformām tiek veltīta liela uzmanība pastiprinātas uzraudzības ietvaros, ņemot vērā šā sektora izšķirošo nozīmi ilgtspējīgai izaugsmei vajadzīgo apstākļu radīšanā.

INA īpatsvara samazināšana ir turpinājusies, lai gan to noregulējuma veikšanai vajadzīgo instrumentu ieviešana atpaliek no gaidītā. INA apmērs pakāpeniski samazinās, taču tas vēl aizvien ir augsts un saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem datiem 2018. gada septembrī sasniedza 85 miljardus euro jeb aptuveni 47 % no visiem riska darījumiem. Bankas sasniedz savus INA samazināšanas mērķus; turpmākajos gados tas būs aizvien sarežģītāks uzdevums. Vienlaikus banku rentabilitāte ir pakļauta spiedienam un – apvienojumā ar atliktā nodokļa kredītu augsto līmeni to bilancēs – ierobežo INA samazināšanas tempu. 2018. gada ceturtajā ceturksnī turpināja pieaugt e-izsoļu skaits, aptverot gandrīz visu valsts teritoriju; tomēr nesekmīgu izsoļu īpatsvars joprojām ir augsts, un sekmīgu izsoļu rezultātā aktīvus joprojām iegādājas tā banka, kas bija izsludinājusi izsoli. Ir vajadzīgi turpmāki centieni šo nepilnību novēršanai, veicot pasākumus, lai INA noregulējuma nolūkā īstenotu konkrētās, līdz 2018. gada beigām izpildāmās saistības. Šajā sakarā ļoti būtiska būs turpmākā rīcība šķēršļu novēršanai, kas varētu ietvert gan leģislatīvus pasākumus, gan sistēmas darbības uzlabojumus. Turklāt nesen pieņemtā, nozīmīgā uzņēmumu maksātnespējas tiesību aktu reforma vēl nav palīdzējusi panākt to, ka ieinteresētās personas tos piemēro aizvien biežāk, kā bija gaidīts. Ņemot vērā to, cik minētie tiesību akti ir svarīgi banku centieniem paātrināt INA samazināšanu, būtu pamatoti, ka iestādes turpina izvērtēt nepieciešamību uzlabot juridisko skaidrību un noteiktību attiecībā uz katra INA apkalpošanas/pārdošanas un vērtspapīrošanas tiesību akta darbības jomu un atvieglina šo instrumentu plašāku izmantošanu.

Pēc lēnā sākuma aizvien biežāk tiek izmantots ārpustiesas pārstrukturēšanas (OCW) mehānisms. Infrastruktūra tiek modernizēta, lai nodrošinātu netraucētu un aizvien lielākā mērā automatizētu darbību. 2018. gada decembrī iestādes pagarināja OCW likuma piemērošanas termiņu par vienu gadu – līdz 2019. gada beigām. Lai gan šis pagarinājums ir vērtējams atzinīgi, tomēr iestādes ir arī pieņēmušas dažus grozījumus regulējumā, kas rada bažas par šo grozījumu ietekmi uz daudzpusējo pārstrukturēšanu un publiskā sektora pārstrukturēšanas procedūru ilgumu; šis jautājums būtu atkārtoti jāizvērtē.

Steidzami jāpanāk uzlabojumi attiecībā uz izmantoto, ar banku aizdevumiem saistīto valsts garantiju zemo apstrādes rādītāju. Kavēšanās garantiju apstrādē rada ievērojamu slogu bankām. Iestādes ir apzinājušas šo problēmu, un tām būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai paātrinātu apstrādes un atmaksas procedūras. Iestādes ir arī pieņēmušas tiesību normu, kuras nolūks ir novērst nenoteiktību attiecībā uz garantiju izpildāmību; šī norma pašlaik tiek novērtēta.

Gaidāmā galvenās dzīvesvietas aizsardzības izbeigšana saskaņā ar Mājsaimniecību maksātnespējas likumu, kā arī spekulācijas par iespējamām jaunām parādnieku aizsardzības shēmām bija iemesls tam, ka 2018. gada ceturtajā ceturksnī strauji pieauga jaunu pieteikumu skaits. Lai gan palielinājās arī lietu apstrādes temps, tomēr pieteikumu skaita straujais kāpums norādīja uz to, ka neizskatīto lietu skaits ceturtajā ceturksnī būtiski nesamazinājās. Tas negatīvi ietekmē neizskatīto lietu apstrādes ātrumu tiesās. Šajā sakarībā būtu jāturpina atjaunināt rīcības plānu neizskatīto lietu skaita samazināšanai Mājsaimniecību maksātnespējas likuma kontekstā, un šajā rīcības plānā būtu jāprecizē konkrēti elementi, kas vairotu skaidri apzinātas trajektorijas ticamību virzībā uz to, lai panāktu, ka līdz 2021. gada beigām visas lietas tiek izskatītas, kā izklāstīts Grieķijas pēcprogrammas saistībās. Vienlaikus zināms progress ir gūts lietu izskatīšanas spēju uzlabošanā tiesās, ieceļot amatā jaunus darbiniekus un nodrošinot tiesnešiem apmācību finanšu jomā (apmācības nodrošināšana ir viena no konkrētajām saistībām, kas jāizpilda līdz 2018. gada beigām).

Iestādes nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem jaunai galvenās dzīvesvietas aizsardzības shēmai, taču daudzi svarīgi jautājumi vēl aizvien ir neatrisināti. Vienošanās bija panākta par to, ka galvenās dzīvesvietas aizsardzība saskaņā mājsaimniecību maksātnespējas regulējumu būs krīzes laika pagaidu pasākums, kas beigsies 2018. gada beigās. Tomēr 2018. decembrī aizsardzība tika vienpusēji pagarināta par diviem mēnešiem, kuru laikā iestādes nāca klajā ar jaunu aizsardzības shēmu, kurā arī paredzēts, ka aizņēmējam tiek piedāvāts ierobežots valsts subsīdijas komponents. Pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu, jāatzīmē, ka šis priekšlikums izraisa nopietnas bažas par tā ietekmi uz maksāšanas kultūru un banku bilancēm, un tā vispārējā struktūra varētu nozīmēt stratēģisku trūkumu rašanos. Proti: i) ierosinātais attiecināmības tvērums būtu būtiski plašāks nekā saskaņā ar pašreizējo galvenās dzīvesvietas aizsardzības regulējumu, aptverot arī aizdevumus darījumdarbībai; ii) ar priekšlikumu tiktu izveidota papildu aizsardzības shēma, ko piemērotu līdztekus esošajam Mājsaimniecību maksātnespējas likumam; iii) šķiet, ka saskaņā ar aizstājošo shēmu bankām būs jāpiekrīt obligātai, iepriekš noteiktai parāda pārstrukturēšanai lielas atbalsttiesīgo aizņēmēju grupas gadījumā; iv) priekšlikums nav pietiekami mērķorientēts uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un tieši mijiedarbojas ar citām procedūrām, piemēram, bankrota procedūru/īpašu administrēšanas procedūru, OCW, noslēgtiem INA pārdošanas darījumiem un vērtspapīrošanu; v) pastāv risks, ka priekšlikums varētu radīt vēl lielāku kavēšanos tiem debitoriem, kuru neizskatītie pieteikumi ir iesniegti saskaņā ar esošo aizsardzības shēmu un kuri iesniedz pieteikumus jaunās shēmas ietvaros, jo visas vēl neizskatītās lietas tiktu apturētas tik ilgi, kamēr nav pabeigta jaunā pārstrukturēšanas procedūra; vi) nav iesniegts jaunā priekšlikuma ietekmes novērtējums, piemēram, par iespējamo ietekmi uz banku kapitāla bāzi; vii) plašais tvērums apdraud iestāžu apņemšanos panākt to, ka līdz 2021. gada beigām ir izskatīti visi mājsaimniecību maksātnespējas pieteikumi; viii) paredzams, ka ar priekšlikumu ieviestā jaunā izpildes kārtība varētu ietekmēt turpmākās izsoļu un piespiedu atsavināšanas procedūras; ix) ir vajadzīga lielāka skaidrība par shēmas fiskālajiem aspektiem. Pašlaik notiek diskusijas ar iestādēm, lai risinātu vēl atlikušos jautājumus. Iestādes ir arī sākušas oficiālu apspriešanos ar ECB par tiesību akta priekšlikumu, savukārt Komisijai būs jāapstiprina jebkāda jauna shēma attiecībā uz valsts atbalstu.

Ir gūts progress attiecībā uz Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda darbību. Proti, atbilstoši konkrētajām, līdz 2018. gada beigām izpildāmajām saistībām HFSF ir izstrādājis izejas stratēģiju, lai pārdotu savas akcijas četrās sistēmiskajās bankās. Lai gan HFSF īstenos stratēģiju kā neatkarīga iestāde, joprojām tiek apsvērta iespējamā iestāžu iesaistīšanās akciju pārdošanas pēdējā posmā. Iestādes ir precizējušas, ka, viņuprāt, atlases komisijas pilnvaru saskaņošanai ar HFSF pilnvarām (konkrētās, līdz 2018. gada beigām izpildāmās saistības) nav vajadzīgi tiesību aktu grozījumi; tas ir atkarīgs no Valsts Juridiskās padomes apstiprinājuma. Kā paredzēts HFSF likumā, finanšu ministram būtu jāpabeidz HFSF izpilddirektora vietnieka, kā arī vakantā Ģenerālpadomes amata iecelšana, balstoties uz atlases komisijas sagatavoto gala sarakstu. Četru sistēmisko banku darbības satvara izstrāde (pēc šo banku pārstrukturēšanas plānu pieņemšanas) un izejas stratēģija ir cieši savstarpēji saistītas, un HFSF ir vienlaikus strādājis pie šiem diviem jautājumiem.

Grieķijas iestādes izvērtē papildu iniciatīvas, lai atbalstītu INA samazināšanas centienus, sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, tostarp HFSF un Grieķijas Banku. Iestādes nesen nosūtīja Komisijas dienestiem priekšlikuma projektu, kurā ietverts priekšlikums par aktīvu aizsardzības shēmu, kuras mērķis ir paātrināt pašreizējos INA noregulējuma centienus. Priekšlikums būs jānovērtē no valsts atbalsta perspektīvas.