LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 807 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Vācijas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
{SEC(2011) 714 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Vācijas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamat ā būtu ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām jomām, 
kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido “integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , , … lpp.  
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, 
ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu 
programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā uzaicināja dalībvalstis, kuras piedal ās paktā 
“Euro plus”, savlaic īgi iesniegt savas piez īmes, lai tās varētu iekļaut to stabilit ātes vai 
konverģences programm ās un valstu reformu programm ās. 
(6) Vācija 2011. gada 27. apr īlī iesniedza savu 2011. gada stabilit ātes programmas 
atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.-201 5. gadu, bet 2011. gada 7. apr īlī — 
2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai 
ņemtu vērā to savstarp ējo saistību.  
(7) Sākoties krīzei, Vācijas ekonomikas st āvoklis bija sal īdzinoši stabils. Tom ēr, krītoties 
pieprasījumam pasaules tirdzniec ībā, eksports un ieguld ījumi 2009. gad ā samazinājās 
tā, ka reālais IKP saruka iepriekš nepieredz ētā apmērā — par 4,7 %. Tom ēr pēc neliela 
pieauguma kopš 2009. gada beig ām bezdarba l īmenis atkal samazin ās. Darba tirgus 
elastība atspogu ļo iepriekš ējo reformu labv ēlīgo ietekmi attiec ībā uz darba stundu 
skaita samazin āšanu un sa īsinātā darbalaika subsid ēšanu. Ekonomika strauji atguv ās 
no lejupsl īdes, un 2010. gad ā IKP pieauga par 3,6 %. Pretstat ā 2009. gad ā 
reģistrētajam kritumam eksports kopum ā pieauga un pav ēra plašākas atvese ļošanās 
iespējas, kā rezultātā samazin ājās tekošā konta p ārpalikums. Turpin āja uzlaboties 
tautsaimniec ības konkur ētspēja attiecībā pret lielāko daļu euro zonas valstu. Kop ējais 
valsts budžets no l īdzsvarota st āvokļa 2009. gad ā saruka līdz 3 % defic ītam no IKP, ko 
izraisīja tas, ka piln ībā darbojās automātiskie stabilizatori un diskrecion ārie pasākumi 
ekonomikas lejupsl īdes pārvarēšanai. Neraugoties uz past āvīgajiem fisk ālās 
stimulēšanas un finanšu tirgus atbalsta pas ākumiem, ekonomikas atvese ļošanās ļāva 
2010. gad ā ierobežot defic ītu (3,3 % no IKP). 
(8) Pamatojoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzsk ata, ka makroekonomiskais scen ārijs, kas 
balstīts uz stabilit ātes programmu, ir piesardz īgs 2011. gadam un ticams turpm ākajiem 
gadiem — ar ī atbilstoši v ērtējumam sal īdzinājumā ar Komisijas 2011. gada pavasara 
prognozi. Programm ā paredzēts, ka 2011. gad ā reālais IKP pieaugs par 2,3 %, p ēc tam 
2012. gad ā samazin āsies līdz 1,8 %, bet laikposm ā no 2013. l īdz 2015. gadam —
 vidēji līdz 1,5 %. Programm ā paredzēts jau 2011. gad ā — divus gadus pirms Padomes 
noteiktā termiņa — samazin āt deficītu līdz 3 % no IKP atsauces v ērtības un g ūt 
turpmākus panākumus vid ēja termiņa mērķa īstenošanā, lai struktur ālā izteiksm ē 
2014. gad ā deficīts būtu 0,5 % no IKP. P ēc paredzētās pārmērīga deficīta novēršanas 
korekciju tempi ce ļā uz programm ā ietverto vid ēja termiņa mērķu izpildi 2013. un 
 
LV 4   LV 2014. gad ā nesasniegs 0,5 % no IKP krit ēriju. Lai gan 2010. gad ā4 parāda attiecība 
pret IKP pieauga par gandr īz 10 procentu punktiem, paredzams, ka no 2011. gada t ā 
sāks samazin āties un līdz 2015. gadam sasniegs 75,5 % no IKP, t ādējādi saglabājoties 
virs Līgumā noteiktās atsauces v ērtības. Šķiet, ka 2011. gada budžeta prognožu riski 
kopumā ir līdzsvaroti, bet p ēc tam rezult āti varētu būt sliktāki, nekā gaidīts, jo daži 
ietaupījumi var ētu nerealiz ēties, kā paredzēts. Daži pas ākumi vēl ir jāapspriež 
(piemēram, ener ģijas un finanšu nodok ļi), bet citi v ēl jāprecizē (piemēram, valsts 
pārvaldes efektivit ātes uzlabošana). Turkl āt nevar izsl ēgt papildu pas ākumus finanšu 
tirgus atbalstam.  
(9) Tā kā ar nesen veikto vesel ības aprūpes sistēmas reformu tika ieviesti pas ākumi, lai 
galvenokārt 2011. un 2012. gad ā samazin ātu tēriņu palielin āšanos, iecer ēto 
konsolidāciju varētu atbalst īt turpmāki pasākumi vesel ības aprūpei un ilgtermi ņa 
aprūpei atvēlēto valsts t ēriņu efektivit ātes palielin āšanai. Taj ā pašā laikā ilgtermiņa 
izaugsmes potenci ālu palīdzētu nostiprin āt tāda konsolid ācijas virziena saglab āšana, 
kas galvenok ārt orientēts uz izaugsmi, tostarp nodroš inot atbilstošus izdevumus 
izglītībai. 
(10) Lai gan V ācijas fisk ālā sistēma tika iev ērojami nostiprin āta, ieviešot konstit ūcijā 
paredzētus budžeta noteikumus,  izveidojot Stabilit ātes padomi un agr īnās brīdināšanas 
sistēmu budžeta trauksmes gad ījumā, budžeta noteikumi v ēl nav piln ībā īstenoti 
federālo zemju l īmenī. Stingrāks ar tiem saist ītais uzraudz ības un sankciju meh ānisms 
nostiprinātu valsts finanšu visp ārējo stabilitāti. 
(11) Krīze atklāja nopietnas nepiln ības banku nozar ē. Smagi zaud ējumi un starptautisku 
ieguldījumu paaugstin āta riska aizdevumos un struktur ētos aktīvos norakst īšana 
pavājināja dažu banku kapit āla bāzi, kā rezultātā bija vajadz īga ievērojama valsts 
iejaukšan ās. Krīze arī atklāja trūkumus daž ās federālajās bankās, kuras jau pirms 
krīzes nelabv ēlīgi ietekm ēja tas, ka nebija efekt īvu riska p ārvaldības strukt ūru un 
dzīvotspējīga uzņēmējdarbības mode ļa. Banku nozares dzi ļāka reforma, tostarp t ādu 
federālo banku p ārstrukturēšana, kur ām nav dz īvotspējīga un atbilstoši finans ēta 
uzņēmējdarbības mode ļa, un regulat īvās un uzraudz ības sistēmas nostiprin āšana 
palīdzētu saglab āt finanšu nozares stabilit āti, kā arī nodrošin ātu, ka tiek efekt īvāk 
sadalīti mājsaimniec ību uzkrājumi, kuri ir pamat ā pieprasījumam un ieguld ījumiem.  
(12) Vācijas ekonomikas izaugsmes potenci āls un struktur ālā konkurētspēja galvenok ārt ir 
atkarīgi no labi apm ācīta un kvalific ēta darbasp ēka, bet, ņemot vērā demogrāfiskās 
pārmaiņas, par steidzami risin āmu jautājumu var k ļūt darbasp ēka piedāvājuma 
nepietiekam ība. Tas uzsver, cik svar īgi ir piln ībā izmantot darbasp ēka potenci ālu, 
novēršot šķēršļus konkr ētu grupu (vec āka gadag ājuma darba ņēmēju, sieviešu, 
nekvalific ētu darbinieku, trešo valstu valstspieder īgo) iesaist īšanai darba tirg ū un 
cilvēkkapitāla turpm ākai attīstībai. Atrisinot jaut ājumu par nodok ļu slogu, kurš 
joprojām augsts ( īpaši tiem, kuru ien ākumi ir mazi un vid ēji), palielin ātos stimuls 
strādāt, un tajā pašā laikā būtu vairāk iespēju algu pieaugumu p ārvērst lielākos reālajos 
ienākumos un iekšzemes piepras ījumā. Samazinot ien ākuma nodok ļa augsto 
robežvērtību, ko piem ēro otrajam peln ītājam mājsaimniec ībā un kura ir saist īta ar 
                                                 
4 Šis l ēciens 2010. gad ā lielā mērā ir saistīts ar to, ka divas problem ātiskas bankas p ārvietoja samazin ātas 
vērtības aktīvu uz sav ām attiecīgajām “sliktaj ām bankām”, kuras klasific ētas valdības sektor ā. Saskaņā 
ar Eurostat  ieteikumiem par gr āmatvedības uzskaites noteikumiem finanšu san ācijas strukt ūrām “slikto 
banku” atbilstošaj ām saistībām bija tieša ietekme uz par āda līmeni. 
 
LV 5   LV pāriem piem ēroto kopīgu ienākuma nodokli, un p ārejot uz individu ālu nodok ļu 
sistēmu, varētu samazin āt to gadījumu skaitu, kad priekšroka tiek dota nepilnas, nevis 
pilnas slodzes nodarbin ātībai. Palielinot b ērnu aprūpes iestāžu pieejam ību, būtu 
iespējams palielin āt sieviešu joproj ām zemo iesaist īšanās līmeni pilnas slodzes 
nodarbinātībā. Turklāt, palielinot to cilv ēku skaitu, kuriem ir arodm ācībās iegūta 
kvalifikācija, tiktu palielin ātas nekvalific ēto darba ņēmēju izredzes darba tirg ū. 
(13) Vācija nesen pie ņēma tālejošus lēmumus par n ākotnē izmantojamiem ener ģijas 
veidiem. Ener ģētikas koncepcijas īstenošana b ūs saistīta ar energoapg ādes pilnīgu 
pārveidi, un tas ietekm ēs enerģijas cenas un tautsaimniec ības konkur ētspēju vidējā 
termiņā līdz ilgtermi ņā. Tāpēc, īstenojot ener ģētikas koncepciju, galvenajam 
vadošajam principam ir j ābūt rentabilit ātei, kas balst īta uz ener ģijas efektīvu patēriņu, 
rentablām atbalsta sh ēmām un atbilstošiem atjaunojamo energoresursu t īkliem, un 
konkurētspējīgiem ener ģijas tirgiem. 
(14) Palielinot konkurenci pakalpojumu nozar ē, tiktu v ēl vairāk sekmēts ražīguma 
pieaugums un nodrošin āts atbalsts iekšzemes piepras ījumam. Pakalpojumu nozares 
dinamiskāka izaugsme ar ī veicinātu piedāvājuma un piepras ījuma pieauguma b āzes 
paplašināšanos Vācijā. Lai gan, īstenojot Pakalpojumu direkt īvu, pēdējos gados tika 
panākts ievērojams progress, tom ēr vēl ir jāsamazina š ķēršļi uzņēmumu ien ākšanai 
tirgū un iziešanai no t ā, konkrēti, vēl vairāk vienkāršojot licen ču un atļauju 
piešķiršanas sist ēmu. Šķiet, ka sal īdzinājumā ar citām valstīm dažu profesion ālo 
pakalpojumu regul ējums (piem ēram, inženieri, arhitekti, farmaceiti un juristi) ir 
stingrāks, un ir ar ī augsti darb ības uzsākšanas un regulat īvie šķēršļi. Joprojām tiek 
traucēta konkurence attiec ībā uz tīkla nozares pakalpojumiem, īpaši dzelzce ļa nozarē. 
Šajā nozarē kavējas infrastrukt ūras pārvaldīšanas un transporta pakalpojumu atsaiste, 
kas ir priekšnoteikums konkur ētspējīgam tirgum. Īsākā laikposm ā konkurenci 
veicinātu Federālās tīkla aģentūras uzraudz ības lomas nostiprin āšana, šķērssubsīdiju 
atcelšana starp t īkla uzturēšanas un dzelzce ļa pakalpojumu sniedz ējiem un p ārdošanas 
un biļešu infrastrukt ūras atvēršana konkurencei.  
(15) Lai nodrošin ātu atbilstoši kvalific ēta darbasp ēka piedāvājumu un ņemot vērā arī 
demogrāfiskās pārmaiņas, svarīgi būs turpināt reformas ar m ērķi uzlabot izgl ītības un 
mācību sistēmas pieejam ību un kvalit āti. Īpaši tiek prognoz ēts vidēji un augsti 
kvalificēta darbasp ēka trūkums, konkr ēti, attiecībā uz matem ātiku, zin ātni un 
tehniskajiem priekšmetiem. Gan vid ējās, gan augst ākās izglītības apgūšanas līmenis 
jauniešu vid ū Vācijā ir zem ES vid ējā rādītāja. Izglītības jomā var uzlabot rezult ātus, 
padarot pieejam āku pirmsskolas izgl ītību un pagarin ātās darba dienas skolas un 
atvieglojot p āreju starp daž ādiem izglītības sistēmas virzieniem.   
(16) Vācija ir uzņēmusies vair ākas saistības saska ņā ar paktu “Euro plus”.5 Fiskālajā jomā 
paktā ietvertas saist ības jau 2011. gad ā novērst pārmērīgo defic ītu un 
2011.-2012. gad ā ar plašu rezervi sasniegt m ērķus, kas paredz ēti valsts budžeta 
noteikumos. Finansi ālās stabilitātes pastiprin āšanas pas ākumi ietver kapit āla tirgus 
efektīvu regulējumu un uzraudz ību. Nodarbin ātības pasākumi ir vērsti uz iesaist īšanos 
darba tirg ū (aktīvā darba tirgus instrumentu reforma, ārvalstīs kvalificētu profesion āļu 
uzlabota integr ācija un migrantu integr ācija) un izgl ītību (pakts par pamatizgl ītību). 
Konkurētspējas pasākumi ir orient ēti uz tīkla nozar ēm, enerģētiku un pakalpojumu 
                                                 
5 S īkāka inform ācija par saist ībām saskaņā ar paktu “Euro plus” atrodama SEC(2011) 714. 
 
LV 6   LV nozari (proti, tirgus p ārredzamības aģentūra elektroener ģijas un g āzes nozar ē, 
elektromobilit ātes programma un palielin āts finansējums transporta infrastrukt ūrai), kā 
arī uz izglītību (proti, izcil ības iniciat īva augstāko mācību iestāžu populariz ēšanai un 
universitāšu fakta finans ēšana). Šīs saistības attiecas uz četrām pakta jom ām. Tās 
kopumā atspoguļo reformu programmu, kas ieskic ēta stabilit ātes un valstu reformu 
programm ās. Tomēr pakta saist ībās nav piev ērsta uzman ība vairākām politikas jom ām 
(piemēram, feder ālo banku p ārstrukturēšanai vai nodarbin ātības nodok ļu slogam), vai 
arī šīs jomas ir tikai piemin ētas (pakalpojumu un t īkla nozaru atv ēršana liel ākai 
konkurencei). Ieteikumos tika nov ērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saist ības. 
(17) Komisija ir izv ērtējusi Vācijas stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, 
tostarp tās pakta “Euro plus” saist ības6. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai 
programmu lietder ību ilgtsp ējīgas fiskālās un soci ālekonomisk ās politikas izveid ē 
Vācijā, bet arī to, kā tās atbilst ES noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā, ka ir 
jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, 
turpmākajos valstu l ēmumos sniedzot ES l īmeņa norādes. Ņemot to v ērā, Komisija 
uzskata, ka V ācijas budžeta strat ēģija būtu jāīsteno, kā iecerēts, tajā pašā laikā 
saglabājot izaugsmi veicinošu konsolid ācijas virzienu. Turpm ākie pasākumi 2011. un 
2012. gad ā būtu jāvērš uz finanšu sist ēmas stabilit ātes nodrošin āšanu (piem ēram, 
veicot feder ālo banku p ārstrukturēšanu) un viet ējo izaugsmes avotu nostiprin āšanu, 
palielinot iesaist īšanos darba tirg ū, kas paveicams, samazinot nodarbin ātības nodok ļu 
slogu, uzlabojot izgl ītības pieejam ību un kvalit āti, kā arī atverot liel ākai konkurencei 
pakalpojumu nozari, amatus un profesijas, un t īkla nozares.  
(18) Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu 
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir 
izskatījusi Vācijas stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un t ās atzinums7 
ir sniegts turpm āk 1. punkt ā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta 
secinājumus, Padome ir izskat ījusi Vācijas valsts reformu programmu, 
AR ŠO IESAKA V ācijai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Kā paredzēts, īstenot budžeta strat ēģiju 2012. un turpm ākajiem gadiem. Pabeigt 
budžeta noteikumu īstenošanu feder ālo zemju l īmenī un vēl vairāk nostiprin āt 
atbilstošo uzraudz ības un sankciju meh ānismu. Saglab āt izaugsmi veicinošu 
konsolidācijas virzienu, proti, nodroši not atbilstošus izdevumus izgl ītībai un 
palielinot vesel ības aprūpei un ilgtermi ņa aprūpei atvēlēto valsts t ēriņu efektivit āti. 
(2) Novērst struktur ālos trūkumus finanšu nozar ē, konkrēti, pārstrukturējot tās federālās 
bankas, kur ām nav atbilstoši finans ēta dzīvotspējīga uzņēmējdarbības mode ļa.  
(3) Palielināt iesaistīšanos darba tirg ū, nodrošinot vienl īdzīgu piekļuvi izglītības un 
mācību sistēmai un budžeta zi ņā neitrālā veidā samazinot lielo nodok ļu slogu zemu 
apmaksātajiem darba ņēmējiem. Palielin āt pilnas slodzes b ērnu aprūpes iestāžu un 
pagarinātās darba dienas skolu skaitu un atcelt nodarbin ātību bremz ējošus nodok ļus 
otrajam peln ītājam mājsaimniec ībā.  
                                                 
6 SEC(2011) 714. 
7 Paredz ēts 5. panta 3. punkt ā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97. 
 
LV 7   LV (4) Atcelt nepamatotus ierobežojumus dažu profesion ālo pakalpojumu un amatu jom ā. 
Palielināt konkurenci t īkla nozarēs, nostiprin āt Federālās tīkla aģentūras uzraudz ības 
lomu dzelzce ļa nozarē un saist ībā ar pazi ņoto valsts ener ģētikas koncepciju 
pievērsties atjaunojam ās enerģijas likuma ilgtermi ņa rentabilit ātes palielin āšanai, 
nodrošinot re ālu neatkar ību no ener ģijas ražošanas un p ārvades, un uzlabot p ārrobežu 
starpsavienojumus.  
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs