Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES stratēģiju “Neliela apjoma maksājumi””

(COM(2020) 592 final)

(2021/C 220/10)

Ziņotājs: Antonio GARCÍA DEL RIEGO Līdzziņotājs: Kęstutis KUPŠYS

Apspriešanās Eiropas Komisija, 11.11.2020. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 2.3.2021. Pieņemts plenārsesijā 24.3.2021. Plenārsesija Nr. 559 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 268/2/8

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Maksājumi atrodas finanšu pakalpojumu digitalizācijas priekšplānā, un raitas maksājumu veikšanas metodes ir būtiski svarīgas uzņēmējiem un komersantiem, jo tās ļauj tiem veiksmīgi uzsākt un attīstīt uzņēmējdarbību. Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi pāreju uz bezskaidras naudas un elektroniskajiem maksājumiem un ir likusi mazumtirgotājiem sākt izmantot daudzveidīgus rīkus bezsaistes un tiešsaistes maksājumu, kā arī no mobilajām ierīcēm veiktu maksājumu pieņemšanai. Šo rīku ieviešana, kam ir nepieciešami ieguldījumi IT sistēmās un tehniskajā nodrošinājumā, rada papildu slogu, it īpaši mazajiem un vidējiem mazumtirgotājiem.

1.2. EESK piekrīt Komisijas viedoklim par maksājumu stratēģisko nozīmi un to, ka ir jāturpina darbs, lai vienotajā tirgū varētu veikt maksājumu darījumus, izmantojot jaunus, iekšzemē izstrādātus Eiropas mēroga maksājumu risinājumus. EESK piekrīt viedoklim, ka Komisijai būtu jāuzņemas politiska katalizatora loma, savukārt privātajam sektoram būtu jāizstrādā inovatīvi digitālie maksājumu risinājumi.

1.3. EESK uzsver, ka tirdzniecības vietās un tiešā veidā personu starpā veiktos mazumtirdzniecības darījumos patērētāji maksājumu veikšanai joprojām labprātāk izvēlas izmantot skaidru naudu. Skaidra nauda ir būtiski svarīga sociālajai iekļaušanai un pamatpakalpojumu pieejamībai.

1.4. EESK piekrīt viedoklim, ka digitālajam euro būtu jāpapildina esošie centrālās bankas piedāvātie naudas līdzekļu veidi, ka tas nedrīkstētu izspiest no tirgus privāto sektoru, ka privātajam sektoram būtu jāiesaistās ar digitālo euro saistīto risinājumu ieviešanā un ka skaidri ir jānosaka lietotāju tiesības un pienākumi. Darījumu privātums, kas ir svarīgas lietotāju tiesības, būtu jāaplūko kopā ar citām digitālā euro īpatnībām, kas līdzīgas skaidrās naudas īpatnībām.

1.5. EESK aicina Komisiju:

1.5.1. noteikt prioritārās darbības un centienus, ņemot vērā to, ka stratēģijā ir minēts liels skaits galveno darbību;

1.5.2. samazināt pašreizējo nenoteiktību saistībā ar ilgtspējīgas darījumdarbības modeli zibmaksājumu nodrošināšanai;

1.5.3. jebkurus likumdošanas pasākumus maksājumu instrumentu jomā uzskatīt par pāragriem. EESK vēlētos ļaut tirgus dalībniekiem izstrādāt patērētājiem piemērotus produktus, likumdošanas pasākumiem pievēršoties tad, ja piemērotus risinājumus neizdodas atrast;

1.5.4. nodrošināt SEPA regulas pilnīgu īstenošanu dalībvalstīs, jo īpaši saistībā ar to, ka maksātāji un maksājumu saņēmēji neievēro 9. pantu (tā dēvētā IBAN diskriminācija), kurā ir noteikts, ka ES patērētājiem vajadzētu būt iespējai euro pārvedumiem izmantot vienu maksājumu kontu un veikt pārrobežu euro pārvedumus SEPA teritorijā tikpat vienkārši kā savā piederības valstī;

1.5.5. koncentrēt spēkus uz esošo un topošo elektroniskās identifikācijas (e-ID) risinājumu sadarbspējas nodrošināšanu; EESK uzskata, ka privātajam sektoram kopā ar valsts iestādēm būtu jāsniedz labākas iespējas radīt e-ID risinājumus, kurus daļēji varētu izmantot drošai lietotāju autentificēšanai (DLA) maksājumu darījumos. Ir nepieciešama vispāratzīta publiska elektroniskā identitāte, kas balstīta uz patērētāju izvēli, piekrišanu un garantiju, ka pilnībā tiek aizsargāts viņu privātums;

1.5.6. ES līmenī saskaņot skaidras naudas pieņemšanu, jo patlaban šajā jomā ir vērojamas būtiskas atšķirības valstu starpā;

1.5.7. paplašināt datu apmaiņu starp dažādiem sektoriem, ieviešot nosacījumus, kas attiecas uz visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem atbilstoši Vispārīgajā datu aizsardzības regulā (VDAR) ( 1 ) noteiktajiem principiem, lai nodrošinātu turpmākus ieguvumus Eiropas patērētājiem, jo šādi var tikt sekmēta inovatīva un konkurētspējīga finanšu sektora izveide;

1.5.8. ierosināt tiesību aktus, kuru mērķis būtu nodrošināt tiesības uz tādu piekļuvi infrastruktūras tehnoloģijām, ko uzskata par nepieciešamu, lai atbalstītu maksājumu pakalpojumu sniegšanu, ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem.

1.6. EESK uzskata, ka uz attiecīgajiem tirgus dalībniekiem būtu jāattiecina atbilstoši tiesību akti, uzraudzība un pārraudzība, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem tiem tirgus dalībniekiem, kuri piedāvā vienādus pakalpojumus un darbības.

1.7. EESK izprot vajadzību nodrošināt atvērtu un pieejamu maksājumu ekosistēmu un izvērtēt iespēju iekļaut maksājumu iestādes un elektroniskās naudas iestādes Norēķinu galīguma direktīvas (NGD) tvērumā.

1.8. EESK atzinīgi vērtē ierosinātās darbības, kuru mērķis ir sekmēt apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt naudas pārvedumu vidējās izmaksas pasaulē līdz mazāk nekā 3 %, un mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt attiecīgās darbības, kas noteiktas Finanšu stabilitātes padomes Pārrobežu maksājumu uzlabošanas ceļvedī, un nodrošināt atbalstu to īstenošanai.

2. Komisijas stratēģija

2.1. Savā 2018. gada decembra paziņojumā Komisija atbalstīja “pilnībā integrētu ātro maksājumu sistēmu ES, lai samazinātu risku un neaizsargātību privātklientu maksājumu sistēmās un palielinātu esošo maksājumu risinājumu autonomiju” ( 2 )

2.2. Digitālā inovācija ievieš radikālas izmaiņas finanšu pakalpojumu sniegšanā. Saistībā ar digitalizāciju un izmaiņām patērētāju izvēlē strauji pieaug bezskaidras naudas darījumu skaits ( 3 ) . Covid-19 pandēmija vēl vairāk pastiprināja pāreju uz digitālajiem maksājumiem un apstiprināja drošu, pieejamu un ērtu (tai skaitā bezkontakta) maksājumu būtisko nozīmi attālinātos un klātienes maksājumu darījumos.

2.3. Pēdējos gados ir panākti būtiski uzlabojumi, galvenokārt pateicoties vienotās euro maksājumu telpas ( SEPA ) izveidei un tiesību aktu par neliela apjoma maksājumiem saskaņošanai. Tomēr ES maksājumu tirgus joprojām ir ievērojami sadrumstalots pa valstu robežām, jo lielākā daļa uz kartēm vai zibmaksājumiem balstīto iekšzemes maksājumu risinājumu nedarbojas pāri robežām. Eiropas maksājumu vides dinamika liecina, ka tomēr pastāv nekonsekvences risks un ka ir vajadzīga skaidra “pārvaldības” sistēma, lai atbalstītu ES stratēģiju “Neliela apjoma maksājumi”.

2.4. Komisijas mērķis ir izveidot ļoti konkurētspējīgu maksājumu tirgu, kurš sniegtu labumu visām dalībvalstīm neatkarīgi no tajās izmantotās valūtas un kurā visi tirgus dalībnieki konkurētu ar taisnīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem, nolūkā piedāvāt inovatīvus maksājumu risinājumus, pilnībā ievērojot ES starptautiskās saistības.

2.5. Tā kā maksājumi ir digitālās inovācijas finanšu sektorā priekšplānā, šīs stratēģijas īstenošana palīdzēs Komisijai īstenot plašāku redzējumu par digitālo finansējumu un sasniegt tās mērķi novērst tirgus sadrumstalotību, veicināt tirgus virzītu inovāciju finanšu sektorā un risināt jaunas problēmas un riskus, kas saistīti ar digitālo finansējumu, un vienlaikus nodrošināt tehnoloģiju neitralitāti.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Digitālie finanšu pakalpojumi kļūst aizvien nozīmīgāki Eiropas patērētājiem un uzņēmumiem. Covid-19 pandēmija ir tikai palielinājusi digitalizācijas nozīmi sabiedrībā, kā arī finanšu pakalpojumu sniegšanā. Maksājumi atrodas finanšu pakalpojumu digitalizācijas priekšplānā un raitas maksājumu veikšanas metodes ir būtiski svarīgas uzņēmējiem un komersantiem, jo tās ļauj tiem veiksmīgi uzsākt un attīstīt uzņēmējdarbību. Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi pāreju uz bezskaidras naudas un elektroniskajiem maksājumiem un ir likusi mazumtirgotājiem sākt izmantot daudzveidīgus rīkus bezsaistes un tiešsaistes maksājumu, kā arī no mobilajām ierīcēm veiktu maksājumu pieņemšanai. Šo rīku ieviešanai ir nepieciešami ieguldījumi IT sistēmās un tehniskajā nodrošinājumā, kas rada papildu slogu, jo īpaši mazajiem un vidējiem mazumtirgotājiem.

3.2. EESK atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu ES komersantu maksājumu pieņemšanas ierīču modernizācijai un vienkāršošanai, sniedzot finansējuma un apmācības iespējas. Ir svarīgi uzsvērt MVU svarīgo lomu Eiropas ekonomikā. Tā ir būtiski svarīga nozare, jo aptuveni 90 % Eiropas uzņēmumu ir MVU, un tie nodrošina vairāk nekā 50 % darbvietu. Mazie un vidējie uzņēmumi var sniegt ieguldījumu sekmīgā ekonomikas atveseļošanas procesā.

3.3. EESK piekrīt Komisijas viedoklim par maksājumu stratēģisko nozīmi un par to, ka visā Eiropā izmantojama digitālo maksājumu risinājuma pastāvīgais trūkums rada vēl lielākas tirgus sadrumstalotības risku, lieliem pasaules mēroga tirgus dalībniekiem vienlaikus aptverot visu Eiropas iekšējo pārrobežu maksājumu tirgu. Tādēļ, pat ja Eiropas patērētājiem un uzņēmējiem varbūt jau ir pieejami efektīvi, konkurētspējīgi un inovatīvi maksājumu risinājumi un maksājumu instrumenti, ir jāturpina darbs, lai vienotajā tirgū varētu veikt maksājumu darījumus, izmantojot jaunus, iekšzemē izstrādātus Eiropas mēroga maksājumu risinājumus. EESK piekrīt viedoklim, ka Komisijai būtu jāuzņemas politiska katalizatora loma, savukārt privātajam sektoram būtu jāizstrādā inovatīvi digitālie maksājumu risinājumi.

3.4. EESK pauž stingru pārliecību, ka zibmaksājumu risinājumi ir būtiski svarīgi. Tādēļ tā aicina Komisiju skaidri noteikt prioritārās darbības un centienus, ņemot vērā to, ka stratēģijā ir minēts liels skaits galveno darbību. Lai varētu īstenot dažas no stratēģijā “Neliela apjoma maksājumi” noteiktajām galvenajām darbībām un vispārējiem mērķiem, jo īpaši mērķi attiecībā uz iekšzemē izstrādātiem Eiropas mēroga maksājumu risinājumiem, būs nepieciešami nopietni centieni no nozares puses. EESK uzskata, ka jebkādas papildu prasības un regulējuma projekti ir rūpīgi jāizvērtē.

3.5. EESK aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību krāpšanas līmenim zibmaksājumu jomā un vajadzības gadījumā atbilstīgi rīkoties.

3.6. EESK uzstāj, ka steidzami ir jāuzlabo digitālās prasmes un digitālā pratība, izmantojot izglītību un apmācību. Daļēji tas jādara, pamatojoties uz digitālo kompetenču sistēmu un mudinot dalībvalstis visos izglītības līmeņos uzlabot mūžizglītību to prasmju apgūšanai, kas būs vispieprasītākās. Mērķis ir nodrošināt, ka privātpersonas kļūst par labāk informētiem dalībniekiem, kuriem ir lielāka izpratne un kontrole pār saviem datiem, lielo datu lietojumprogrammām un datu pārvaldību, un izprot savu digitālo vidi un tās riskus (piemēram, personalizāciju).

3.7. EESK vēlētos novērst situāciju, kurā patērētājiem ir grūtības “pieslēgties” un viņi ir pakļauti finansiālas atstumtības riskam digitālo prasmju vai rīku trūkuma dēļ – šāds risks Eiropā noteikti skar aizvien lielāku skaitu vecāka gadagājuma iedzīvotāju.

4. Īpašas piezīmes

1. pīlārs. Vairāk digitālu un Eiropas mēroga zibmaksājumu risinājumu

4.1. EESK noteikti atbalsta centienus nodrošināt Eiropas maksājumu tirgu ar vairākiem iekšzemē izstrādātiem Eiropas mēroga maksājumu risinājumiem. Tiem vajadzētu sniegt pievienoto vērtību patērētājiem un uzņēmumiem kā gala lietotājiem, ļaut Eiropas tirgus dalībniekiem sekmīgāk konkurēt ar patlaban dominējošajiem tirgus dalībniekiem un jaunajiem un potenciāli dominējošiem tirgus dalībniekiem, piemēram, lielajiem tehnoloģiju uzņēmumiem, un tie varētu arī palīdzēt stiprināt euro starptautisko nozīmi. Ņemot vērā pašreizējo situāciju tirgū un vēsturisko konkurentu stabilās pozīcijas karšu tirgū, šādu Eiropas mēroga maksājumu risinājumu radīšana būtu nozīmīgs uzdevums Eiropas maksājumu nozarei.

4.2. EESK atbalsta ideju analizēt iespēju maksājumu veikšanai veikalos visā Eiropā izmantot tiešā debeta maksājumus. Šajā nolūkā varētu paplašināt elektroniskā tiešā debeta maksājumu modeli, kas plaši tiek izmantots Vācijā. Tādējādi ar tiešā debeta maksājumu ( SEPA tiešais debets) palīdzību tiktu radīta konkurence tirgū dominējošajām karšu shēmām.

4.3. Lai varētu izstrādāt uz zibmaksājumiem balstītus Eiropas mēroga maksājumu risinājumus, ir svarīgi, lai tirgus dalībniekiem tiktu nodrošināta skaidrība attiecībā uz darījumdarbības modeli. Pretējā gadījumā nevar gaidīt, ka tiks pieņemti lēmumi par ieguldījumu veikšanu. EESK aicina Komisiju samazināt pašreizējo nenoteiktību saistībā ar ilgtspējīgas darījumdarbības modeli zibmaksājumu nodrošināšanai.

4.4. Attiecībā uz to maksājumu pakalpojumu sniedzēju (MPS) skaitu, kuri piedāvā euro zibmaksājumus un ir iesaistījušies SEPA ātrā kredīta pārveduma shēmā ( SCT Inst. ), jānorāda, ka šādu MPS pieejamība ir laba, jo īpaši eurozonā. Taču tā joprojām nav pietiekama, lai pilnībā nodrošinātu zibmaksājumus. Tirgus cenšas palielināt shēmas izmantošanu MPS vidū un nodrošināt euro ātro kredīta pārvedumu plašāku pieejamību un nodrošināšanu. EESK atbalsta pasākumus, kuru mērķis cita starpā ir risināt shēmas izmantošanas, sadarbspējas un citus jautājumus, kas saistīti ar plašu SCT Inst. izmantošanu, tostarp patērētāju aizsardzības jautājumus.

4.5. EESK piekrīt Komisijai, ka tiešajiem lietotājiem paredzētajiem risinājumiem vajadzētu būt sadarbspējīgiem un pieejamiem, radīt pievienoto vērtību un apmierināt plaša lietotāju loka vajadzības, kā arī ietvert īpatnības, kas līdzvērtīgas citu līdzīgu maksājumu instrumentu īpatnībām. EESK uzskata, ka ir pāragri apsvērt iespēju īstenot likumdošanas pasākumus šajā jomā un ka ir vēlams ļaut tirgus dalībniekiem, kuri darbojas esošās tirgus konkurences ietvaros, izstrādāt patērētājiem piemērotus produktus, likumdošanas pasākumiem pievēršoties tad, ja piemērotus risinājumus neizdodas atrast.

4.6. EESK pilnībā piekrīt Komisijai par nepieciešamību nodrošināt SEPA regulas pilnīgu īstenošanu dalībvalstīs, jo īpaši saistībā ar to, ka maksātāji un maksājumu saņēmēji neievēro 9. pantu (tā dēvētā IBAN diskriminācija). Kā noteikts regulas 9. pantā, ES patērētājiem vajadzētu būt iespējai euro pārvedumiem izmantot vienu maksājumu kontu un veikt pārrobežu euro pārvedumus SEPA teritorijā tikpat vienkārši kā savā valstī. Taču daudzi operatori šobrīd joprojām atsaka pārrobežu tiešā debeta darījumus, kurus vēlas veikt patērētāji ar ārpussavienības IBAN , vai pat SEPA kredīta pārvedumus uz ārpussavienības IBAN . Tas ir būtisks šķērslis vienotā tirgus darbībai un ierobežo patērētāju iespējas piekļūt pārrobežu pakalpojumiem. Dalībvalstis būtu jāaicina ieņemt stingrāku nostāju attiecībā uz regulas, kura ir spēkā kopš 2014. gada, īstenošanu.

4.7. Elektroniskās identitātes (e-ID) risinājumi ir būtiska digitālo pakalpojumu, tostarp finanšu pakalpojumu, daļa. eIDAS ir pirmais solis ceļā uz valsts līmenī atzītu e-ID shēmu pārrobežu atzīšanu un izmantošanu. Taču ir skaidrs, ka pašreizējais eIDAS regulējums ir nepietiekams un nevar nodrošināt vajadzīgo rezultātu sasniegšanu. Ir nepieciešama vispāratzīta elektroniskā identitāte, kas balstīta uz patērētāju izvēli, piekrišanu un garantiju, ka pilnībā tiek aizsargāts viņu privātums. EESK mudina Komisiju koncentrēt spēkus uz esošo un topošo risinājumu sadarbspējas nodrošināšanu un uzskata, ka privātajam sektoram kopā ar valsts iestādēm (kā tas ir Ziemeļvalstīs) būtu jāsniedz labākas iespējas radīt e-ID risinājumus, kurus daļēji varētu izmantot drošai lietotāju autentificēšanai (DLA) maksājumu darījumos.

4.8. Plaša digitālo maksājumu pieņemšana ir moderna maksājumu tirgus būtiska sastāvdaļa. EESK atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir novērtēt digitālo maksājumu līdzekļu pieņemšanu komersantu vidū un meklēt veidus, kā sekmēt un palielināt to pieņemšanu, jo īpaši MVU un mazāku komersantu vidū. Sabiedrībai kopumā ir svarīgi saglabāt piekļuvi skaidrai naudai un nodrošināt tās pieņemšanu. Taču tas pats attiecas arī uz digitālajiem maksājumu līdzekļiem, jo patērētājiem ir jādod izvēles iespēja.

4.9. SPACE ” EESK uzsver, ka tirdzniecības vietās un tiešā veidā personu starpā veiktos mazumtirdzniecības darījumos patērētāji maksājumu veikšanai joprojām labprātāk izvēlas izmantot skaidru naudu, kā to parādīja Eiropas Centrālās bankas nesen publicētais pētījums “ ( 8 ) . Skaidras naudas raksturlielumi būtiski atšķiras no digitālo maksājumu raksturlielumiem. Skaidra nauda ir vienīgais maksājumu instruments, kas nodrošina privātuma aizsardzību. Skaidra nauda ir publiskie līdzekļi, par kuriem atbild centrālā banka. Ja visas elektriskās un elektroniskās ierīces pārstātu darboties (“digitālais koronavīruss”), tā būs vienīgais atlikušais risinājums maksājumu veikšanai ekonomikā. Skaidra nauda ir būtiski svarīga sociālajai iekļaušanai un zināmu pamatpakalpojumu pieejamībai. Komisijai un ECB būtu ļoti rūpīgi jāaplūko skaidras naudas pieejamības un pieņemšanas jautājumi, vajadzības gadījumā veicot attiecīgus pasākumus.

4.10. Viens no Covid-19 krīzes rezultātiem bija tas, ka daudzi mazumtirgotāji nolēma (uz laiku) nepieņemt skaidru naudu. Kā norādījusi Komisija, saskaņā ar Līgumiem skaidra nauda ir likumīgs maksāšanas līdzeklis. Skaidras naudas izmantošanas tendences būtu jānosaka pieprasījumam. Noteikumi par skaidras naudas pieņemšanu dažādās valstīs atšķiras. Ir nepieciešama saskaņošana ES līmenī.

4.11. Ņemot vērā pašreizējās norises, ir saprotams, ka ECB pēta digitālā euro emisijas iespējas un ka Komisija atbalsta šos centienus. Digitālā euro ietekme varētu izrādīties nepieredzēti liela, un tādēļ tā emisijas iespēja būtu jāizvērtē ļoti rūpīgi. EESK atbalsta ECB ierosinātos principus, proti, ka digitālajam euro būtu jāpapildina esošie centrālās bankas piedāvātie naudas līdzekļu veidi, ka tas nedrīkstētu izspiest no tirgus privāto sektoru, ka privātajam sektoram būtu jāiesaistās ar digitālo euro saistīto risinājumu ieviešanā un ka skaidri jānosaka lietotāju tiesības un pienākumi. Darījuma privātums, kas ir svarīgas lietotāju tiesības, būtu jāaplūko kopā ar citām īpatnībām, kas līdzīgas skaidrās naudas īpatnībām. Tāda pati pieeja būtu jāattiecina arī uz citām centrālo banku digitālās valūtas (CBDV) iniciatīvām ES dalībvalstīs ārpus eurozonas.

2. pīlārs. Inovatīvi un konkurētspējīgi neliela apjoma maksājumu tirgi

4.12. Otrās maksājumu pakalpojumu direktīvas (MPD 2) ( 9 ) īstenošana ir bijis būtisks maksājumu pakalpojumu nozares uzdevums, kura izpilde daļēji joprojām turpinās. Ar MPD 2 tika ieviestas divas būtiskas izmaiņas: drošas lietotāju autentificēšanas (DLA) ieviešana un trešo personu pakalpojumu sniedzēju piekļuve maksājumu kontiem. Dažos gadījumos, jo īpaši attiecībā uz DLA e-komercijas darījumos, īstenošanas termiņš bija 2020. gada beigas. EESK mudina Komisiju detalizēti izvērtēt MPD 2 ietekmi un tikai pēc tam ierosināt tās pārskatīšanu.

4.13. EESK atbalsta pasākumus “atvērtas finanšu darbības” regulējuma izveidei Eiropā. Atvērta finanšu darbība varētu nodrošināt turpmākus ieguvumus Eiropas patērētājiem, jo ar to var tikt sekmēta inovatīva un konkurētspējīga finanšu sektora izveide. EESK uzskata, ka plašu atvērtas finanšu darbības regulējumu nevar veidot, balstoties uz MPD 2 izstrādes laikā ievērotajiem principiem, jo minētā direktīva attiecas tikai uz maksājumu kontiem un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un paredz vienpusēju datu apmaiņu daļā tirgus. Ir vajadzīgs īpašs dokuments, kas aptver visus finanšu pakalpojumu sniedzējus saskaņā ar Vispārējās datu aizsardzības regulas (VDAR) ( 10 ) principiem, un ir jāizpēta iespējas paplašināt datu apmaiņu starp dažādiem sektoriem. Paziņojumā par digitālā finansējuma stratēģiju ( 11 ) ir norādīts, ka Komisija šo priekšlikumu sagatavos līdz 2022. gada vidum.

4.14. Bezkontakta maksājumi kļūst aizvien izplatītāki un ir svarīgi pašreizējās Covid-19 pandēmijas kontekstā. Reaģējot jo īpaši uz komersantu kopienas pieprasījumu, pirmajā pandēmijas posmā lielākajā daļā valstu maksimālā(-ās) bezkontakta maksājumu summa(-as) tika palielinātas, daudzos gadījumos līdz maksimālajai summai, ko pieļauj MPD 2 (50 EUR vienā darījumā un 150 EUR kopsummā). Jebkādas MPD 2 pārskatīšanas ietvaros veicamās šo tiesību aktos noteikto maksimālo summu izmaiņas būtu rūpīgi jāizvērtē, lai nodrošinātu līdzsvaru starp lietošanas ērtuma un drošības un atbildības apsvērumiem.

4.15. EESK piekrīt Komisijai, ka MPD 2 pārskatīšanas laikā tās tvērumā būtu jāiekļauj riski, kas saistīti ar patlaban neregulētiem pakalpojumiem. Šādu pakalpojumu, kuri papildina regulētus maksājumus vai elektroniskās naudas pakalpojumus, sniedzēji joprojām nav ietverti regulējumā, lai gan ir svarīgi tirgus dalībnieki. EESK saprot, ka situācijā, kad tie būtiski ietekmē tirgus dinamiku un klientu skatījumā nodrošina maksājumu pakalpojumu sniegšanu, tie būtu jāregulē un jāuzrauga kā maksājumu pakalpojumu sniedzēji. Ir svarīgi uz visiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem attiecināt atbilstošus tiesību aktus, uzraudzību un pārraudzību, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem tiem tirgus dalībniekiem, kuri piedāvā vienādus pakalpojumus un darbības.

3. pīlārs. Efektīvas un sadarbspējīgas neliela apjoma maksājumu sistēmas un citas atbalsta infrastruktūras

4.16. TARGET2 un TARGET zibmaksājumu norēķini ( TIPS ). EESK uzsver nepieciešamību aizsargāt lielāko maksājumu sistēmu drošību un integritāti. Vēl svarīgāk tas būs gadījumā, ja MPD 2 pārskatīšanas laikā direktīvas tvērums tiks paplašināts, iekļaujot tajā arī tos tirgus dalībniekus, uz kuriem šobrīd šis tiesību akts neattiecas, piemēram, tehnisko pakalpojumu sniedzējus. Tādējādi tiek uzsvērta vajadzība nodrošināt, ka visām pusēm tiek garantēta piekļuve saskaņā ar vienādiem noteikumiem un vienlīdzīgas konkurences principiem. EESK izprot vajadzību nodrošināt atvērtu un pieejamu maksājumu ekosistēmu un Norēķinu galīguma direktīvas (NGD) ( 12 ) pārskatīšanas laikā izvērtēt, vai būtu lietderīgi paplašināt direktīvas tvērumu, iekļaujot tajā maksājumu iestādes un elektroniskās naudas iestādes, lai ļautu tām tiešā veidā piekļūt tādām maksājumu sistēmām un infrastruktūrai kāunzibmaksājumu norēķini (). EESK uzsver nepieciešamību aizsargāt lielāko maksājumu sistēmu drošību un integritāti. Vēl svarīgāk tas būs gadījumā, ja MPD 2 pārskatīšanas laikā direktīvas tvērums tiks paplašināts, iekļaujot tajā arī tos tirgus dalībniekus, uz kuriem šobrīd šis tiesību akts neattiecas, piemēram, tehnisko pakalpojumu sniedzējus. Tādējādi tiek uzsvērta vajadzība nodrošināt, ka visām pusēm tiek garantēta piekļuve saskaņā ar vienādiem noteikumiem un vienlīdzīgas konkurences principiem.

4.17. EESK pilnībā atbalsta Komisijas mērķi ierosināt tiesību aktus, kuru uzdevums būtu nodrošināt tiesības uz tādu piekļuvi infrastruktūras tehnoloģijām, ko uzskata par nepieciešamu, lai atbalstītu maksājumu pakalpojumu sniegšanu, ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem. Šobrīd piekļuve dažām svarīgām tehnoloģijām, kuras atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu, piemēram, tuvā lauka sakaru ( NFC ) antenai dažās mobilajās ierīcēs, ir ierobežota, tādējādi ierobežojot konkurenci bezkontakta mobilo maksājumu jomā, liekot bankām maksāt komisijas maksu trešai personai vienkārši par to, ka patērētājam ir ļauts izmantot attiecīgo tehnoloģiju (piemēram, NFC ) ikdienas maksājumu veikšanai. Šīs banku maksātās komisijas maksas dažos gadījumos vēlāk var tikt nodotas patērētājiem. Lai gan dažās dalībvalstīs šis jautājums jau ir risināts, ir svarīgi tam pievērsties arī Eiropas līmenī, lai visi ES iedzīvotāji varētu gūt labumu no lielākas konkurences šajā jomā, kā arī lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus MSP un paplašinātu mobilo bezkontakta maksājumu pieņemšanu. Tiesību aktiem ir jānodrošina, ka visiem tirgus dalībniekiem ir vienādas tiesības un pienākumi un ir jāievēro vienādas licencēšanas un citas regulējuma prasības.

4. pīlārs. Efektīvi starptautiskie maksājumi, t. sk. naudas pārvedumi

4.18. EESK piekrīt, ka ir svarīgi uzlabot globālos pārrobežu maksājumus, un atbalsta Komisijas noteiktās darbības, piemēram, sekmēt pasaules mēroga starptautisku standartu pieņemšanu attiecībā uz maksājumiem, piemēram, SWIFT GPI (globālā maksājumu iniciatīva) un ISO 20022, kas palīdz uzlabot pārrobežu maksājumu veikšanu attiecīgajā banku tīklā.

4.19. Naudas pārvedumi joprojām ir visdārgākais maksājumu veids. EESK atzinīgi vērtē ierosinātās darbības, kuru mērķis ir sekmēt apņemšanos, ka līdz 2030. gadam naudas pārvedumu vidējās izmaksas pasaulē tiks samazinātas līdz mazāk nekā 3 %, un mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt attiecīgās darbības, kas noteiktas Finanšu stabilitātes padomes Pārrobežu maksājumu uzlabošanas ceļvedī, un nodrošināt atbalstu to īstenošanai. Komisijas maksas var nesamērīgi kaitēt personām, kuras atrodas ekonomiski nelabvēlīgā situācijā. Konkurence un tehnoloģiju attīstība jau ir palīdzējusi uzlabot piekļuvi ātrākiem un lētākiem pārrobežu naudas pārvedumu rīkiem, taču darāmā joprojām ir ļoti daudz. Naudas pārvedumu operatoriem, kuri strādā ES kaimiņvalstīs, labāka piekļuve ES maksājumu infrastruktūrai var nodrošināt iespēju samazināt izmaksas.

Briselē, 2021. gada 24. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2) COM(2018) 796 final.

(3) Saskaņā ar ECB datiem 2018. gadā bezskaidras naudas maksājumu darījumu skaits eurozonā sasniedza 91 miljardu, savukārt Eiropas Savienībā – 112 miljardus, bet 2017. gadā šis skaits bija aptuveni 103 miljardi.

(4) COM/2020/591 final.

(5) COM(2020) 595 final.

(6) COM(2020) 593 final.

(7) https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.en.html

(8) Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (SPACE) (Pētījums par patērētāju attieksmi pret maksājumiem eurozonā), 2020. gada decembris.

(9) OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.

(10) OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(11) COM(2020) 591 final.

(12) OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.