Šajā vidusposma novērtējumā ir aplūkoti programmas pirmie divi gadi (2014–2015), un novērtējums ir lielā mērā balstīts uz neatkarīga konsultanta veiktu ārējo pētījumu (prasība veikt šādu pētījumu ir paredzēta programmas LIFE regulā). Pētījums tika veikts laikposmā no 2016. gada marta līdz 2017. gada janvārim. Pētījuma ietvaros tika izskatīts plašs dokumentu klāsts, kā arī analizēti dati un rādītāji no projektu datubāzēm, kas izveidotas tieši programmas LIFE priekšlikumu un projektu pārvaldībai.

Programma LIFE tika aizsākta 1992. gadā, un 25 gadu pastāvēšanas laikā tai ir veikti vairāki novērtējumi. Pašreizējā programma (laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam) ir šo novērtējumu rezultāts, un tajā ir ņemti vērā iepriekšējo programmu īstenošanas gaitā gūtie secinājumi.

Saskaņā ar vispārējiem norādījumiem par labāka regulējuma pamatnostādnēm šajā vidusposma novērtējumā tiek aplūkots programmas LIFE būtiskums un tās pienesums Eiropas Savienībai. Novērtējumā aplūkots tas, vai programma joprojām ir būtiska to problēmu risināšanai, kuru dēļ tā tika izveidota, un vai tā vienlaikus sniedz pievienoto vērtību tam, ko dalībvalstis būtu varējušas sasniegt individuāli. Novērtējumā izvērtēts arī tas, vai programma LIFE to nodrošina efektīvā un iedarbīgā veidā un vai tās noteikumi ir saskanīgi ar citām programmām.

Kā redzams zemāk sniegtajā diagrammā, pasākumi, kuriem atvēlēta lielākā daļa budžeta līdzekļu, ir tradicionālie un integrētie projekti, kam seko iepirkumu un administratīvais atbalsts un finanšu instrumenti.

Budžeta izlietojums atbilst programmas regulā noteiktajiem griestiem, proti, prasībai, ka 81 % no budžeta līdzekļiem ir jānovirza ar rīcības dotācijām atbalstītiem projektiem un atbilstošos gadījumos — finanšu instrumentu operācijām.

1. attēls. Programma LIFE, 2014.–2015. g., līdzekļu sadalījums

a)Dotācijas

Pieprasījums pēc finansējuma tradicionālo projektu īstenošanai ir ļoti augsts. Vidējā attiecība starp iesniegtajiem priekšlikumiem un apstiprinātajiem projektiem ir 9 pret 1 un svārstās no 12 pret 1 prioritārajā jomā vides pārvaldība un informācija līdz 5 pret 1 klimata pārmaiņu mazināšanas jomā.

Dotācijas tiek piešķirtas visdažādākā veida organizācijām — sākot no lieliem un maziem uzņēmumiem (44 % no kopējā skaita, no kuriem 33 % ir MVU) līdz privātām nekomerciālām organizācijām (24 %) un publiskā sektora struktūrām (32 %).

Līdz ar pašreizējo programmu pirmo reizi ir iekļauti integrētie projekti. Jau no paša sākuma ar integrētiem projektiem saistītais pieprasījums pārsniedza visus pieejamos resursus visos apstiprināšanas procesa posmos. No iesniegtajiem 66 koncepciju aprakstiem 2014. un 2015. gadā finansējums tika piešķirts 15 projektiem.

Integrēto projektu priekšlikumi 2014. un 2015. gadam, kas tika iesniegti līdzfinansējuma saņemšanai no programmas LIFE un citām programmām kopā veidoja pieprasījumu EUR 283 miljonu apmērā. Šim līdzfinansējumam būtu jāveicina kopā aptuveni EUR 3,6 miljardu izmantošana koordinētā veidā.

Lai atbalstītu darbības, kas palīdz dalībvalstīm vairot to spējas sekmīgāk iesaistīties programmā LIFE, tika īstenoti četrpadsmit spēju veidošanas projekti. Priekšlikumus iesniedza visas dalībvalstis, kuras ir tiesīgas saņemt šādu atbalstu, izņemot vienu.

Dotāciju pārvaldībā ieviestie jaunumi:

­Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūrai (EASME) 2014. gadā tika uzticēta darbības un tradicionālo dotāciju pārvaldība, spēju veidošanas projektu vadība abu apakšprogrammu ietvaros un integrēto un tehniskās palīdzības projektu vadība klimata pasākumu apakšprogrammā;

­lai pārraudzītu projektu rezultātus un ietekmi, programmas LIFE daudzgadu darba programmā 2014.–2017. gadam tika iekļauti kvantitatīvi un kvalitatīvi rādītāji. Šo rādītāju vērtības tiek apkopotas projektu līmenī, un tad tās izmanto, lai apstiprināšanas posmā aprēķinātu projekta gaidāmo vides un klimata ietekmi un pārraudzītu un izvērtētu darbības rezultātus projekta īstenošanas gaitā. Tie tiek arī apkopoti, lai novērtētu programmas darbību.

b)Finanšu instrumenti

Lai izmēģinātu inovatīvas pieejas, pašreizējā programmā tika izmēģināti divi finanšu pilotinstrumenti: Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (NCFF) un Privātais finansējums energoefektivitātei (PF4EE).

PF4EE atbalsta investīcijas, kas paredzētas dalībvalstu energoefektivitātes rīcības plānu īstenošanai, un izmanto finanšu starpniekus.

Līdz šim ar PF4EE palīdzību ar vietējām starpniekbankām ir parakstīti seši līgumi. Sākotnēji tika plānots, ka energoefektivitātes projektos PF4EE investēs pavisam EUR 540 miljonus. Taču, ņemot vērā šos rezultātus un citus sagatavošanas posmā esošos līgumus, kuri pašlaik tiek pārbaudīti, Eiropas Investīciju banka (EIB) patlaban prognozē, ka šo investīciju apmērs sasniegs EUR 1 miljardu (EUR 430 miljoni no EIB un EUR 570 miljoni no finanšu starpniekiem). Tādējādi gaidāms, ka programmas LIFE sākotnējā EUR 80 miljonu lielā finansējuma efektivitātes koeficients būs 12,5.

NCFF ir izstrādāts, lai pierādītu, ka dabas kapitāla projekti var radīt ieņēmumus vai mazināt izmaksas. Mehānisma mērķis ir izveidot reproducējamu un rentablu darbību sistēmu, kas kalpos par koncepcijas pierādījumiem un demonstrēs potenciālajiem investoriem šo darbību lietderību, tieši pievēršoties bioloģiskās daudzveidības un pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķiem.

Kopš abu instrumentu darbības uzsākšanas 2015. gada februārī EIB ir pārbaudījusi lielu skaitu potenciālo darbību. Pirmā darbība tika apstiprināta 2017. gada aprīlī, un gaidāms, ka atlikušajos 2017. gada mēnešos tiks apstiprinātas vēl divas vai trīs darbības.