1. izcēlums. Fiskālā politika citur pasaulē Globālie fiskālie pasākumi, ar kuriem reaģēja uz Covid-19 pandēmiju un kuri izpaudās kā tiešs budžeta atbalsts, 2020. gadā sasniedza aptuveni 6 triljonus EUR (teju 7½ % pasaules IKP), un lielāko daļu šīs atbalsta summas piešķīra G20 valstis. Šī summa ir vairāk nekā divas reizes lielāka par summu, kas tika piešķirta, reaģējot uz pasaules finanšu krīzi 2008.–2010. gadā. Fiskālais atbalsts ir mazinājis pandēmijas ietekmi uz patēriņu un izlaidi, vienlaikus izraisot valsts budžeta deficīta un parāda pieaugumu. Tiek lēsts, ka pasaules valstu parāds 2020. gada beigās sasniedza 98 % no pasaules IKP salīdzinājumā ar tieši pirms pandēmijas uzliesmojuma sagatavotajās prognozēs aplēstajiem 84 % no IKP par to pašu gadu. Papildu izdevumi veselības aprūpes nozarē bija 800 miljardi EUR, savukārt tiešais fiskālais atbalsts mājsaimniecībām un uzņēmumiem sasniedza teju 5 triljonus EUR. Papildus tiešajiem fiskālajiem stimuliem valdības nodrošināja aptuveni 5 triljonus EUR (aptuveni 6 % no pasaules IKP) uzņēmumiem un mājsaimniecībām tādu likviditātes atbalsta pasākumu veidā kā kapitāla iepludināšana, aizdevumi, aktīvu iegāde vai parāda pārņemšana un garantijas. Šo iespējamo saistību turpmākā iespējamā ietekme uz valsts parādu un deficītu ir atkarīga no tā, cik lielā mērā privātais sektors šīs garantijas izmanto un cik lielā mērā tās tiks pieprasītas vai aktivizētas. Konkrētas valsts fiskālos atbildes pasākumus ietekmēja piekļuve cenas ziņā pieejamam finansējumam, labklājības valsts lielums un pieejamā politikas telpa. Valstis, kuru drošības tīkli ir plašāki, izvērsa esošos pasākumus, un to īstenotie politikas atbildes pasākumi salīdzinoši vairāk bija balstīti uz automātiskajiem stabilizatoriem. Turpretī valstīm, kuru drošības tīkli ir ierobežotāki, bija jāpieņem apjomīgāki diskrecionārie fiskālie pasākumi. Piemēram, ASV 2020. gadā pieņēma budžeta pasākumus teju 17 % apmērā no IKP un likviditātes atbalstu 2,4 % apmērā no IKP, bet ASV Kongress šobrīd diskutē par jaunu paketi, kuras vērtība ir 1,9 triljoni USD (aptuveni 10 % no IKP). Paredzams, ka šogad tiks iesniegts vēl viens likumprojekts, kas galvenokārt būs vērsts uz pasākumiem, kuru mērķis ir radīt darbvietas, uzlabot infrastruktūru, cīnīties pret klimata pārmaiņām un risināt jautājumu par rasu vienlīdzību. Ierobežotās monetārās politikas kontekstā Japāna izmantoja salīdzinoši lielu fiskālo stimulu, proti, tiešu fiskālo atbalstu aptuveni 15½ % apmērā no IKP un likviditātes atbalstu vairāk nekā 28 % apmērā no IKP. Ķīna sniedza budžeta atbalstu aptuveni 4½ % apmērā no IKP un likviditātes atbalstu vairāk nekā 1 % apmērā no IKP. Apvienotajā Karalistē gan budžeta, gan likviditātes pasākumi sasniedza vairāk nekā 16 % no IKP. Visbeidzot, uz veselības nozari vērsto pasākumu procentuālā daļa atspoguļo epidemioloģisko situāciju un iepriekš pastāvējušo situāciju veselības aprūpes nozarē, proti, kopējie publiskie izdevumi par veselības aprūpi svārstās no 0,1 % no IKP Ķīnā līdz vairāk nekā 5 % no IKP Apvienotajā Karalistē. Kopumā attīstītās valstis varēja aizņemties lētāk nekā citas valstis, un attiecīgi tās varēja finansēt lielākas paketes. Attīstītajās valstīs īstenotie fiskālie pasākumi vidēji sasniedza aptuveni 24 % no IKP, kas ļoti kontrastē ar 6 % jaunietekmes tirgos un mazāk nekā 2 % valstīs ar zemiem ienākumiem . Starptautiskās sabiedrības atbalsts, kas izpaužas kā dotācijas, koncesiju finansējums un parādu atvieglošana, ir būtisks, lai veicinātu ES partnervalstu politikas atbildes pasākumus.