EIROPAS KOMISIJA Briselē, 28.7.2017 COM(2017) 404 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Darbības programmu, kas 2015. gadā līdzfinansētas no Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām, ikgadējo īstenošanas ziņojumu kopsavilkums



Darbības programmu, kas 2015. gadā līdzfinansētas no Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām, ikgadējo īstenošanas ziņojumu kopsavilkums I. Ievads Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) tika izveidots ar Regulu (ES) Nr. 223/2014. Fonda uzdevums ir Eiropas Savienībā mazināt nabadzības smagākās formas, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību un nenodrošinātību ar pārtiku. Saskaņā ar regulas noteikumiem FEAD var atbalstīt visnelabvēlīgākajā situācijā esošās sabiedrības grupas, nodrošinot pārtiku un tādas pirmās nepieciešamības patēriņa preces kā apģērbu, apavus un tualetes piederumus vai organizējot sociālās iekļaušanas pasākumus. Tādā veidā fonds nodrošina pievienoto vērtību — īpašu atbalstu cilvēku grupai, kura, iespējams, ir situācijā, kad nespēj tieši piekļūt un gūt labumu no citiem ES finansēšanas instrumentiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Kopējā pieejamā summa no FEAD līdzekļiem ir EUR 3813 miljoni pašreizējās cenās. Visas dalībvalstis fonda finansējumu apgūst valsts līmenī caur darbības programmām. Programmu izstrādes fāzē dalībvalstis varēja izvēlēties, vai izstrādāt pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības darbības programmu (DP I) vai/un vistrūcīgāko personu sociālās iekļaušanas darbības programmu (DP II). Dalībvalstis var arī brīvi noteikt savu programmu mērķgrupas, konkrētus sniegtā atbalsta veidus un to ģeogrāfisko tvērumu. Lai gan vistrūcīgāko personu sociālā iekļaušana ir galvenais DP II mērķis, tā ir arī DP I svarīga daļa. Materiālā palīdzība ir jākombinē ar papildpasākumiem, kuru mērķis ir veicināt galasaņēmēju sociālo iekļaušanu (piem., viņu novirzīšana uz attiecīgajiem dienestiem, ieteikumu sniegšana par sabalansētu uzturu un konsultēšana par budžeta pārvaldību). Šādā veidā DP I nodrošina visnelabvēlīgākajā situācijā esošo personu pamata materiālās vajadzības un palīdz tām spert soli uz reintegrāciju sabiedrībā. Īstenojot FEAD programmas, dalībvalstis sadarbojas ar partnerorganizācijām. Šīs organizācijas, kas var būt valsts iestādes vai bezpeļņas organizācijas, atbilstīgi programmās noteiktajam sniedz materiālo palīdzību (DP I) vai organizē un īsteno sociālās iekļaušanas darbības (DP II). Tādējādi fonds atbalsta arī partnerorganizāciju spēju veidošanu sociālās politikas jomā. Fonda uzraudzības noteikumos paredzēts, ka katru gadu līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam dalībvalstīm ir jāiesniedz ziņojums Komisijai par savu programmu īstenošanu. Komisija novērtē īstenošanas ziņojumus un vajadzības gadījumā lūdz attiecīgajai dalībvalstij veikt izmaiņas. Komisijai ir arī pienākums sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei dalībvalstu iesniegto ziņojumu kopsavilkumu. Regula arī nosaka, ka vismaz reizi gadā Komisija par fonda sniegtā atbalsta īstenošanu apspriežas ar organizācijām, kas ES līmenī pārstāv partnerorganizācijas, un pēc tam saņemto informāciju paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Šā kopsavilkuma pamatā ir informācija, kas ietverta 2015. gada īstenošanas ziņojumos tādā formā, kādā tos pieņēma Komisija. Īstenošanas ziņojumu nav iesniegusi Apvienotā Karaliste, jo tā 2015. gadā nekādas ar fondu saistītas darbības neveica. Kopsavilkumā, saglabājot ziņojumu struktūru, sniegts vispārīgs pārskats par attīstību ES līmenī saistībā ar FEAD un iekļauta dalībvalstu sniegtā informācija. Kopsavilkums turklāt sniedz pārskatu par 2015. gadā notikušajām apspriešanām, kurās partnerorganizāciju pārstāvji ES informēja par FEAD īstenošanu. Paziņotās kopējo rādītāju vērtības sniegtas pielikumā. Ņemot vērā laika nobīdi starp īstenošanu un ziņošanas laiku, ziņojums satur arī informāciju par pārmaiņām pēc 2015. gada, ja šāda informācija ir pieejama. II. Vispārējās tendences Programmu izstrāde FEAD resursu apgūšanai tika pabeigta 2015. gadā, un pēdējās trīs programmas (DE, SE, UK) Komisija apstiprināja 2015. gada sākumā. No divām dalībvalstīm tika saņemti arī pirmie grozījumu pieprasījumi. Rumānija ierosināja savas programmas grozījumu, kas ļautu vieglāk identificēt galasaņēmējus. Čehija ierosināja paplašināt savas programmas tvērumu, lai varētu atbalstīt bezmaksas maltītes nelabvēlīgā situācijā esošiem skolēniem. 2016. gadā tika saņemti vēl četri grozījumu pieprasījumi. Visu gadu notika FEAD sekundārā tiesiskā regulējuma izstrāde. Līdz 2015. gada beigām Komisija bija pieņēmusi un publicējusi trīs deleģētos un piecus īstenošanas aktus, kas izpildes rādītāja izteiksmē ir 80 %. Līdz 2016. gada novembrim bija pieņemti un publicēti visi īstenošanas un deleģētie tiesību akti. 2015. gadā ES piedzīvoja milzīgu migrantu pieplūdumu, to vidū bija daudz patvēruma meklētāju. Šis fakts radīja virkni bažu, tostarp, kā tiem nodrošināt vajadzīgo materiālo atbalstu. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts publicēja paziņojumu par to, kādu atbalstu Eiropas Sociālais fonds (ESF) un FEAD var sniegt patvēruma meklētājiem. Tas, vai patvēruma meklētāji ir tiesīgi saņemt palīdzību no FEAD, ir atkarīgs no katras dalībvalsts pieņemtās definīcijas, kas nosaka, kuras personas kvalificējas kā fonda atbalsta saņēmēji. Paziņojumu publiskoja un apsprieda ar dalībvalstīm īpašā sanāksmē, kas notika 2015. gada 25. septembrī. 2016. gadā Komisija veica izšķirīgus soļus FEAD iesaistīto personu spēju pilnveidošanā, uzsākot iniciatīvu “FEAD tīkls”, kurā dalīties ar pieredzi un labu praksi. Kopš “FEAD tīkla” atklāšanas konferences 2016. gada jūnijā, kurā piedalījās 200 iesaistīto personu no visām 28 dalībvalstīm, līdz gada beigām ir notikušas trīs tīkla sanāksmes. Sanāksmēs īpaša uzmanība tika veltīta dažādiem ar FEAD saistītiem aspektiem, ar ko tiecas veicināt vistrūcīgāko personu sociālo iekļaušanu. Sanāksmju dalībnieki stāstīja par konkrētiem gadījumiem, kā arī apzināja kopīgās problēmas un to risinājumus, kas attiecībā uz FEAD programmu īstenošanu varētu būt noderīgi visiem iesaistītajiem. 2017. gadā ir plānotas piecas iesaistīto personu sanāksmes. 2016. gadā Komisija sāka FEAD vidusposma izvērtēšanu, lai novērtētu, kas sasniegts ar FEAD programmām. Minētās izvērtēšanas ietvaros sākta publiskā apspriešana, kuras mērķauditorija ir visas FEAD iesaistītās personas un plaša sabiedrība. Starpposma ziņojums būs pieejams 2017. gada vasarā. Galīgo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei Komisija sagatavos līdz 2018. gada 31. decembrim. Sākotnējā pieredze, kas gūta no programmu praktiskās īstenošanas, un no dažādām iesaistītajām personām saņemtās atsauksmes liecināja, ka FEAD noteikumus varētu uzlabot. 2016. gada septembrī Komisija pieņēma priekšlikumu, kurā līdztekus ierosinātajiem vairāku nozares tiesību aktu grozījumiem tika ierosināts pārskatīt Finanšu regulu. Priekšlikums paredz vairākus Regulas (ES) Nr. 223/2014 grozījumus, kas vēl vairāk vienkāršotu fonda pārvaldību.

III. Darbības programmu īstenošanas līmenis Finansiālā īstenošana 2015. gadā tika paātrinājās FEAD programmu finansiālā īstenošana. 419,3 miljoni euro tika novirzīti FEAD darbībām 21 dalībvalstī, kas ir vairāk nekā 2014. gadā, kad šim mērķim bija atvēlēti 333,5 miljoni euro. Kopumā 2014.–2015. gada periodā izdevumi par īstenotajām darbībām veido 752,7 miljonus euro jeb 17 % no programmu kopējiem līdzekļiem (ES un nacionālais līdzfinansējums). Vēl uzskatāmāk paātrinājums bija vērojams attiecībā uz izmaksām saņēmējiem: 2015. gadā tika izmaksāti 388 miljoni euro, kas ir četras reizes vairāk nekā 2014. gadā, kad tika izmaksāti 96,3 miljoni euro. Lielākā daļa maksājumu bija paredzēti pārtikas atbalsta darbībām (97,7 %). 2015. gadā Komisijai pirmo reizi tika iesniegti maksājumu pieprasījumi. Trīs dalībvalstis (EE, FR un LV) deklarēja atbilstīgus publiskos izdevumus 46,3 miljonu euro apmērā. Līdz 2016. gada 31. decembrim Komisija bija veikusi maksājumus 732,3 miljonu euro apmērā, no tiem 312,8 miljoni euro bija starpposma maksājumi. Fiziskā īstenošana (DP I) Paātrinātā finansiālā īstenošana 2015. gadā varēja notikt, pateicoties tam, ka raitāk noritēja FEAD programmu fiziskā īstenošana. Līdz gada beigām palīdzība bija sniegta 16 dalībvalstīs no 24, kuras īstenoja DP I. 2015. gadā tika izdalītas kopsummā 408 770 tonnas pārtikas, proporcionāli lielāko daļu (21,4 %) izdalīja Itālija. 93 % no kopējā pārtikas atbalsta daudzuma nodrošināja piecas valstis (ES, FR, IT, PL, RO). 14 dalībvalstis pārtiku izdalīja pārtikas paku veidā. Pārtiku maltīšu veidā 2014. gadā izsniedza divas valstis, bet 2015. gadā šādu valstu skaits pieauga līdz septiņām (BE, BG, ES, FI, IT, LV, PL). Tiek lēsts, ka 2015. gadā FEAD pilnībā finansēja vai līdzfinansēja 47 miljonu maltīšu izsniegšanu. Proporcionāli lielāko daļu no kopējā daudzuma, proti, vairāk nekā pusi no sniegtā pārtikas atbalsta, veido piena produkti un cieti saturoši produkti. Trešais proporcionāli visvairāk izsniegtās pārtikas veids — augļi un dārzeņi — veido vairāk nekā 10 % no kopējā daudzuma. Attiecībā uz izsniegtajiem augļiem un dārzeņiem Komisija vēlētos sagaidīt pastāvīgu apjoma pieaugumu, jo tie ir veselīgas diētas veicināšanas garantija zemākajās sociālekonomiskajās sabiedrības grupās. Piemērs: Francijā izdalītie pārtikas produkti Saldēts sviests, saulespuķu eļļa, svaigs sviests; milti, kuskuss, pasta (makaroni), gargraudu rīsi; piens ar samazinātu tauku saturu, kondensēts piens, cukurs, cukura graudiņi; lauka pupas, lauka zirņi/burkāni, pārslas kartupeļu biezeņa pagatavošanai, lēcas (cepti sīpoli, burkāni u.tml.), mizoti tomāti, dažādi dārzeņu sautējumi; kuskuss ar vistu, saldēts puravu pīrāgs, baltā zivs un rīsi ar Provansas garšaugiem, maltās gaļas un kartupeļu biezeņa sacepums; Ementāles siers, kausētais siers; šokolādes pudiņš, karameļu plātsmaize ar putukrējumu, rīsu pudiņš, piena šokolāde, šokolādes cepumi, ābolu biezenis bez pievienota cukura, persiki, viegls ananāsu sīrups; rīsu un pilngraudu brokastu pārslas, malta kafija, ievārījums; saldēta tītara fileja, saldēts liellopa burgers, vistas stilbiņi, saldēta baltās zivs fileja, konservēta svītrainā tunzivs savā sulā; sardīnes marinādē. Līdztekus pārtikai, kas tika iegādāta no FEAD piešķirtā finansējuma, 2015. gadā fonds palīdzēja samazināt pārtikas atkritumu daudzumu, atbalstot pārtikas ziedošanu. Luksemburgā 51 % no izdalītās pārtikas bija saņemta ziedojumu veidā, un FEAD sedza vienīgi transporta izmaksas un ar izdalīšanu saistītās izmaksas partnerorganizācijām. Luksemburga turklāt īstenoja izpratni vairojošas kampaņas, lai piesaistītu potenciālos pārtikas ziedotājus. 2015. gadā trijās dalībvalstīs pamata materiālā palīdzība tika nodrošināta pirmo reizi. Austrija izdalīja skolas piederumus 33 493 skolēniem no nelabvēlīgā situācijā esošām ģimenēm. Luksemburga 9243 personām sniedza kombinētu atbalstu, izdalot pārtiku un pirmās nepieciešamības higiēnas preces, piem., šampūnu un zobu pastu. Līdzīgas higiēnas preces kopā ar citām mājsaimniecības precēm, piem., veļas pulveri un trauku mazgāšanas līdzekli, tika izdalītas 25 675 galasaņēmējiem Latvijā. Tiek lēsts, ka 2015. gadā pārtikas palīdzību no FEAD saņēmuši vairāk nekā 14 miljoni cilvēku, no tiem 47,2 % (6,7 miljoni) ir sievietes. Aptuveni 30 % (4,1 miljons) galasaņēmēju ir bērni vecumā līdz 15 gadiem (ieskaitot) un 10 % (1,4 miljoni) — 65 gadus veci vai vecāki cilvēki. Starp galasaņēmējiem ir aptuveni 5,5 % (0,8 miljoni) cilvēku ar invaliditāti, gandrīz 14 % (2 miljoni) migrantu, cilvēku ar ārvalstu izcelsmi (ieskaitot bēgļus un citus starptautiskās aizsardzības saņēmējus) un minoritāšu, un 8,5 % (1,2 miljoni) bezpajumtnieku. Aplūkojot kopējo rādītāju summārās vērtības, jāņem vērā, ka, lai samazinātu partnerorganizācijām un galasaņēmējiem radīto administratīvo slogu, to cilvēku skaita, kuri guva labumu no FEAD DP I, rādītāji ir balstīti uz partnerorganizāciju aplēsēm. Aplēšu pamatā var būt paraugu ņemšanas pieejas (piem., konkrētās gada dienās vai konkrētās nedēļās tiek saskaitīti visi saņēmēji, un pēc tam tiek veikta ekstrapolācija) vai citas metodes. Iespējams, ka dažos gadījumos partnerorganizāciju veikto aplēšu dēļ galasaņēmēji tiek pieskaitīti vairāk nekā vienu reizi. Turklāt pārtikas galasaņēmēji vienlaikus var būt saņēmuši arī materiālo palīdzību. Ņemot vērā aprakstīto pieeju, paziņotās vērtības ir jāuzskata nevis par FEAD darbībās iesaistīto individuālo dalībnieku skaitu, bet gan par neprecīzu līdzdalības gadījumu skaita aplēsi vai par tādu gadījumu skaitu, kad FEAD palīdzība sniegta nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem. Ņemot vērā to, ka katras dalībvalsts tiesību aktos ir sava vistrūcīgāko personu definīcija, galasaņēmēji starp dalībvalstīm var atšķirties. Visbiežāk mērķgrupa tiek noteikta, pamatojoties uz ekonomiskiem kritērijiem, un šādos gadījumos valsts iestādes sagatavo to personu sarakstus, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu no FEAD. Ir arī valstis, kur pastāv citi, elastīgāki veidi, kā noteikt galasaņēmēju atbilstību. Dažos gadījumos, balstoties uz informāciju, ko persona sniedz par savu stāvokli, partnerorganizācijas pašas “uz vietas” var izlemt, vai persona ir tiesīga saņemt atbalstu. Dažkārt atbalsts tiek sniegts uz ielas dzīvojošiem bezpajumtniekiem vai sociālajā ēdnīcā, kur netiek prasīts oficiāli identificēt atbalsta saņēmējus vai pieprasīt tiem informāciju. Šādos gadījumos FEAD rezultātu rādītāju paziņotās vērtības ļauj vienīgi aplēst, cik reizes FEAD atbalsts tika sniegts, nevis uzzināt, cik nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku faktiski saņēma atbalstu. Viena no nozīmīgākajām FEAD iezīmēm ir tas, ka programma tiecas ne tikai sniegt materiālu atbalstu, bet arī veicināt vistrūcīgāko cilvēku sociālo iekļaušanu. Tāpēc palīdzība tiek nodrošināta kopā ar vairākiem papildpasākumiem. Joprojām visplašāk tiek praktizēts informatīvs atbalsts un nosūtīšana uz kompetentajiem sociālajiem dienestiem. Dalībvalstis arī bieži ziņo, ka sniedz norādījumus par sabalansētu uzturu, organizē seminārus par ēdienu gatavošanu un to, kā samazināt pārtikas atkritumu daudzumu, kā arī sniedz konsultācijas par mājsaimniecības budžeta pārvaldību. Dažos gadījumos tiek nodrošināts arī psiholoģisks atbalsts un palīdzība grūtību pārvarēšanā (LU, LV), padomi bērnu audzināšanā (LV), konsultācijas par to, kā rīkoties ārkārtas situācijās (BG), tiek sniegta palīdzība, kas sekmē labākas galasaņēmēju sociālās prasmes, tiek nodrošinātas bezmaksas juridiskās konsultācijas (SI), informācija par pieejamajiem mājokļiem un pasākumi rakstpratības uzlabošanai (FR). Somijā papildpasākumi ietvēra arī dažādas darbības galasaņēmēju fiziskās aktivitātes līmeņa paaugstināšanai un veselīga dzīvesveida veicināšanai, līdztekus tam tika izdalīti bukleti ar veselīgām receptēm. Papildpasākumi ir neatņemama DP I īstenošanas daļa, jo tie ir vērsti uz galasaņēmēju sociālās iekļaušanas sekmēšanu. Papildpasākumu nodrošināšana galasaņēmējiem ir obligāta, taču dalībvalstis var izvēlēties, vai tos finansēt no FEAD vai ne. 2015. gada ziņojumi liecina, ka rezultāti attiecībā uz papildpasākumu apguvi ir neviendabīgi. Dažās valstīs galasaņēmēji ir atvērtāki šiem papildpasākumiem, savukārt citās valstīs ieinteresētība ir samērā zema. Dažos gadījumos galasaņēmējus no piedalīšanās sociālo iekļautību veicinošos pasākumos attur pieredzes trūkums. Palielināt galasaņēmēju līdzdalību papildpasākumos ir viens no grūtākajiem partnerorganizāciju uzdevumiem programmas īstenošanas gaitā. Jo īpaši svarīgi, ka šie pasākumi ir veidoti tā, lai veicinātu galasaņēmēju sociālo iekļaušanu, un tie var kalpot par saikni ar ESF. Fiziskā īstenošana (DP II) 2015. gadā sociālās iekļaušanas programmas bija veltītas sagatavošanās pasākumiem, tostarp uzraudzības komiteju izveidei un partnerorganizāciju atlasei. Vācijas DP II mērķis ir uzlabot vistrūcīgāko ES imigrantu un viņu bērnu sociālo iekļautību, kā arī bezpajumtnieku vai bezpajumtniecības riskam pakļautu personu sociālo iekļautību. Kopš programmas pieņemšanas 2015. gada sākumā ir izveidota uzraudzības komiteja. Tās pirmā sagatavošanās sanāksme notika janvārī, bet nākamā — martā. 2015. gada jūnijā vadošā iestāde publicēja aicinājumu iesniegt pirmās kārtas priekšlikumus laikposmam no 2016. līdz 2018. gadam. Kopumā pirmajā kārtā tika saņemts 191 projekta priekšlikums. Aicinājumā iesniegt priekšlikumus bija ietverts vienkāršošanas pasākums — nosacījums valsts līmenī izmantot vienotas likmes.

Dānijā, kur FEAD mērķis ir pastiprināt sociāli visneaizsargātāko personu sociālo iekļaušanu un kur fondu izmanto nabadzības un bezpajumtniecības apkarošanai, programmas vadībā notika pārmaiņas, un 2015. gada augustā tika iecelta jauna vadošā iestāde. Dānija ierosināja programmas grozījumu, kas paredz atjaunināt programmas informāciju, un 2016. gada aprīlī varēja publicēt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Nīderlandē, kur DP II mērķis ir samazināt tādu vecu cilvēku sociālo atstumtību, kam ir zemi izmantojamie ienākumi, sociālās iekļaušanas pasākumu īstenošanai tika izraudzīts finansējuma saņēmējs, kas, sākot no 2016. gada, darbosies četrās Nīderlandes pilsētās: Amsterdamā, Roterdamā, Hāgā un Utrehtā. 2015. gada martā ar informatīvu pasākumu sāka īstenot Zviedrijas DP II, kuras mērķis sadarbībā ar Zviedrijas sabiedrību ir atbalstīt mazāk aizsargātas ES/EEZ iedzīvotāju grupas. Mēnesi vēlāk tika izveidota uzraudzības komiteja. 2015. gada jūnijā tika publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, un pieci projekti saņēma finansējumu. Zviedrija izveidoja arī FEAD pētnieku grupu, kuras pirmā sanāksme notika 2015. gada novembrī. Pārvaldības un kontroles sistēmas 2015. gadā dalībvalstis ievērojamus resursus veltīja tam, lai izpildītu FEAD tiesiskajā regulējumā paredzētās iestāžu izraudzīšanās procedūras prasības. Tostarp bija jāizstrādā atbilstošas procedūras valsts līmenī, jāizveido pārvaldības un kontroles sistēmu apraksts, jāizstrādā IT sistēma un revīzijas iestādēm bija jāveic sākotnējās revīzijas. Līdz 2015. gada beigām izraudzīšanās procedūru bija pabeigušas sešas dalībvalstis (LV, EE, LT, FR, BG un HU), kuras attiecīgi bija tiesīgas iesniegt Komisijai starpposma maksājumu pieprasījumus. Līdz 2016. gada decembrim izraudzīšanās procedūra bija pabeigta jau 25 valstīs. Migrācijas krīze Vairākas dalībvalstis FEAD izmantoja, lai tiktu galā ar migrācijas krīzes radītajām sekām. Beļģijā bija partnerorganizācijas, kas specializējās uz atbalstu patvēruma meklētājiem un bēgļiem. Lietuva un Čehija paplašināja mērķgrupu tvērumu, iekļaujot tajās patvēruma meklētājus. Malta un Somija pastiprināja koordināciju valsts līmeņa iestāžu starpā, lai nodrošinātu, ka ESF, FEAD un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) sniegtais atbalsts viens otru savstarpēji papildina. Lai neaizsargātākās sabiedrības grupas labāk informētu par iespēju saņemt atbalstu no FEAD, Lietuvas vadošā iestāde sāka informatīvu kampaņu, kas ietvēra arī diskriminācijas novēršanas elementus, lai kliedētu sabiedrības paustās bažas. Paredzams, ka Nīderlandē projekta dalībnieki lielākoties būs migrantu izcelsmes, tāpēc vadošā iestāde attiecīgi pielāgojusi pasākumus, iekļaujot tajos valodapmācību. Konstatētās problēmas Vairākas FEAD programmas gada laikā joprojām nedarbojās pilnā apmērā. Vairākumā gadījumu aizkavēšanās iemesls bija tas, ka pāreja no agrākā AGRI instrumenta noteikumiem uz FEAD pārvaldības noteikumiem aizņēma vairāk laika nekā sākotnēji bija plānots. Vairākas dalībvalstis vēlējās vispirms pabeigt pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi un tikai pēc tam sākt darbību atlasi. Citās dalībvalstīs notika sagatavošanās īstenošanai, piem., tika pabeigta partnerorganizāciju atlase, bet reālā darbība sākās 2016. gadā. To dalībvalstu, kurām zināmus rezultātus izdevās sasniegt jau 2015. gadā, ziņojumos sniegtā informācija par konstatētajām grūtībām ir atšķirīga. Viens no atšķirību iemesliem ir neprecīzās ziņošanas prasības. Lielākajā daļā gadījumu katra problēma tika risināta ar konkrētu pasākumu. Svarīgākās konstatētās grūtības bija šādas: -nevienmērīgs teritoriālais pārklājums vai nelīdzsvarota palīdzības piešķiršana. Minētā problēma bija vērojama dažādās dalībvalstīs un, lai gan dažos gadījumos atlikušās palīdzības nodrošināšanai tika izraudzītas papildu partnerorganizācijas, biežāk palīdzības nodrošināšana tika novirzīta no vienas partnerorganizācijas uz citu (LV, PL); -problēmas, kas saistītas ar galasaņēmēju identificēšanu. Vienā gadījumā šo problēmu risināja, veicot grozījumus darbības programmā (RO); -palīdzības sniegšanas aizkavēšanās, ko radīja iepirkuma procedūras rezultātu apstrīdēšana, konkursa uzvarētāju atkāpšanās vai noteikumiem neatbilstoši piedāvājumi. Šādas problēmas lielākoties risināja, pagarinot palīdzības nodrošināšanas termiņu un vajadzības gadījumā no jauna publicējot konkursa uzaicinājumus (BE, BG, MT); -problēmas saistībā ar iepirktās pārtikas kvalitāti. Šādos gadījumos līgumslēdzējam bija jāaizstāj ar citām izdalīšanai nepiemērotās preces, un vadošā iestāde darīja visu iespējamo, lai procesu paātrinātu (FR); -dažos gadījumos partnerorganizācijām noteiktās ziņošanas prasības tika uzskatītas par pārāk sarežģītām, un vadošā iestāde veica nepieciešamos pasākumus, lai tās vienkāršotu (PL). IV. Horizontālie principi ·Koordinācija ar ESF un citām atbilstīgām ES politikas jomām

FEAD un ESF savstarpējās koordinēšanas divi galvenie principi ir novērst dubultu finansēšanu un panākt abu fondu savstarpēju papildināmību. Lai nepieļautu dubultu finansēšanu, dalībvalstīs ir ieviesti dažādi pasākumi, tostarp ir noteikta savstarpēja informācijas apmaiņa starp attiecīgajām iestādēm, tiek izmantota vienota uzraudzības sistēma vai tiek nodrošināts, ka programmēšanas posmā nav savstarpējas pārklāšanās, nosakot atšķirīgas mērķgrupas vai finansējamās darbības. 2015. gadā tika sperti pirmie soļi ESF un FEAD savstarpējās papildināmības virzienā. Parasti to var panākt ar DP I papildpasākumiem, ar kuriem partnerorganizācijas galasaņēmējus informē par iespējām piedalīties ESF darbībās. Polijā vadošā iestāde ieviesa prasību, ka reģionālajām un vietējām partnerorganizācijām FEAD galasaņēmējiem jāsniedz informācija par pieejamajiem ESF pasākumiem un jāpalīdz tiem tajos piedalīties. Lietuvā ESF dalībnieki, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu no FEAD, var saņemt papildinošu atbalstu no abiem fondiem vienlaicīgi. Citi FEAD galasaņēmēji tiek mudināti piedalīties arī ESF darbībās. Francija ziņo par gadījumiem, kad dažas partnerorganizācijas vienlaikus saņem finansējumu arī no ESF darbībām. Tas FEAD galasaņēmējiem vēlāk atvieglo piekļūšanu atbalstam no ESF. Sasaistot FEAD un ESF atbalstu, var uzlabot FEAD darbību kopējo ietekmi, jo tā tiek panākts vairāk, nekā tad, ja tiek mazinātas tikai vissmagākās nabadzības izpausmes. Tāpēc, plānojot darbības valsts līmenī, prioritāri būtu jāizpēta iespējas panākt papildināmību starp abiem fondiem vadlīniju un papildpasākumu veidā. ·Dzimumu vienlīdzība, dzimumu perspektīvas integrēšana un diskriminācijas nepieļaušana Vistrūcīgākās personas lielākoties identificē pēc ekonomiskiem kritērijiem. Tas attiecībā uz piekļuvi atbalstam nepieļauj diskriminēt personas to dzimuma, izcelsmes, reliģiskās piederības vai ticības, invaliditātes vai seksuālās orientācijas dēļ. Dažās dalībvalstīs partnerorganizācijas var sniegt palīdzību dzīvesvietā, ja galasaņēmējs nespēj nokļūt līdz palīdzības izdales vietai. Čehija kā vienu no īpaši neaizsargātām sabiedrības grupām ir atzinusi vientuļās mātes vai patversmēs dzīvojošas sievietes ar bērniem, un to vajadzībām izdala īpašas higiēnas pakas. Slovākija palīdzības paku svaru ir pielāgojusi tam, lai paku varētu panest arī sievietes. Latvija ir veikusi vairākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti nediskriminēšanas principi, piemēram, padarījusi izdales vietas pieejamas personām ar invaliditāti, noteikusi elastīgus darba laikus un nodrošinājusi bērnu pieskatīšanas pakalpojumus vecākiem, kas saņem palīdzību vai gūst labumu no papildpasākumiem. ·Klimata un vides aspekti, ko ņem vērā saistībā ar pārtikas atkritumu daudzuma mazināšanu Dalībvalstu piemērotie pārtikas produktu atlases kritēriji ietver prasību, ka produktiem jābūt ilglaicīgi lietojamiem, vienkārši uzglabājamiem un ar ilgu glabāšanas termiņu. Šīs prasības mērķis ir samazināt pārtikas atkritumu daudzumu. Luksemburga finansē arī pārtikas ziedojumu vākšanu un izplatīšanu. Bulgārijā neizdalītās pakas tiek novirzītas citiem galasaņēmējiem, savukārt Latvijā galasaņēmēji tiek aicināti īpaši apzīmētā vietā izdales punktā atstāt tos produktus, ko tie neplāno izmantot. Izpratni var veidot arī ar papildpasākumiem — viens no pamatsemināriem, ko piedāvā Polijā, ir veltīts pārtikas atkritumu samazināšanai. ·Ieguldījums sabalansēta uztura nodrošināšanā vistrūcīgākajām personām Dalībvalstis specifikācijās pārtikas iegādei ir iekļāvušas prasības attiecībā uz uzturvērtību un pārtikas nekaitīgumu. Tās konsultējas ar partnerorganizācijām, sociālajiem partneriem, kompetentajām iestādēm un speciālistiem par tādu pārtikas produktu izvēli, kas būtu sabalansēta uztura sastāvdaļa. Veidojot pārtikas produktu sarakstu, ņem vērā arī mērķgrupas reakciju uz konkrētiem produktiem, kas tika izsniegti agrāk. Beļģija 2015. gadā atjaunināja pārtikas produktu sarakstu, dodot priekšroku nepārstrādātiem vai mazāk pārstrādātiem produktiem, ko var viegli iekļaut dažādu tautu un kultūru ēdienos un kas to saņēmējus stimulē gatavot pašiem. Tika palielināts produktu skaits, lai nodrošinātu lielāku dažādību, un nolemts piegādāt vairāk augu izcelsmes proteīnu, piem., lēcu. Turklāt tika nolemts par dzīvnieku proteīnu avotu prioritāri izmantot zivis, ko galasaņēmēji parasti pieņem labprātāk. Čehija izvirzīja par mērķi augsta līmeņa pārtikas kvalitāti, ņemot vērā sabalansēta uztura galvenos komponentus. Produkti tika atlasīti pēc šādiem kritērijiem: augsts gaļas saturs, proporcionāli maz piedevu, zems tauku saturs, liela augļu proporcija utt. Lai nodrošinātu lietojamību, katram produktam tika definēts arī minimālais atlikušais derīguma termiņš piegādes dienā. Igaunijā pārtikas pakās vairs neiekļāva riekstus, jo tie ir visizplatītākie alergēni, bet tika izdalīti zivju un gaļas konservi un graudaugu pārslas ar augstu uzturvērtību. Pārtikas pakas saturs katrā izdalīšanas reizē tika mainīts, lai nodrošinātu lielāku dažādību galasaņēmējiem. Spānija attiecībā uz uzturvērtības prasībām galasaņēmējiem centās nodrošināt pamata uzturvielas (proteīnus, ogļhidrātus, taukus, šķiedrvielas, vitamīnus un minerālvielas). Bērniem tika izdalīti īpaši produkti, kas sekmē augšanu un attīstību. Somijā katram pārtikas produktam tika noteiktas specifiskas kvalitātes prasības, piem., gaļas saturs zirņu zupā nedrīkstēja būt mazāks par 5 %, bet piena pulverim bija jāsatur D vitamīns. V. Apspriešanās ar partnerorganizāciju ES līmeņa pārstāvjiem 2015. gadā notika divas sanāksmes, kurās piedalījās organizācijas, kas ES līmenī pārstāv partnerorganizācijas. Pirmā sanāksme notika 9. martā. Komisija iepazīstināja ar galvenajiem FEAD raksturlielumiem un sniedza pārskatu par programmu izstrādes rezultātiem jauno resursu apguvei. Tika apspriesta arī situācija attiecībā uz “FEAD tīkla” sagatavošanas pasākumiem. Dalībnieki uzdeva vairākus jautājumus, jo īpaši attiecībā uz partneru iesaisti FEAD atbalsta sniegšanā valsts līmenī. Otrā sanāksme notika 16. novembrī. Komisija nodeva apspriešanai dalībvalstu iesniegto FEAD ikgadējo īstenošanas ziņojumu kopsavilkuma projektu. Tam sekoja diskusija par FEAD (un ESF) resursu mobilizēšanu, reaģējot uz migrācijas krīzi. Pēdējais jautājums sanāksmes darba kārtībā bija “FEAD tīkla” galveno parametru prezentācija.