Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstoši EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Padomes un Parlamenta direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai aviācijas darbības tiktu iekļautas Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības shēmā /* COM/2008/0221 galīgā redakcija - COD 2006/0304 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.4.2008 COM(2008) 221 galīgā redakcija 2006/0304 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstoši EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Padomes un Parlamenta direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai aviācijas darbības tiktu iekļautas Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības shēmā 2006/0304 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstoši EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Padomes un Parlamenta direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai aviācijas darbības tiktu iekļautas Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības shēmā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2006) 818 galīgā redakcija — 2006/0304COD) | 2006. gada 20. decembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 2007. gada 31. maijs | Reģionu komitejas atzinuma datums | 2007. gada 10. oktobris | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis savu atzinumu | 2007. gada 13. novembris | Kopējās nostājas (ar vienprātīgu lēmumu) pieņemšanas datums | 2008. gada 18. aprīlis | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Šā priekšlikuma mērķis ir risināt jautājumu par pieaugošo aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām, iekļaujot aviāciju Kopienas emisijas kvotu tirdzniecības shēmā. Tas ietilpst visaptverošā pieejā, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām, kā izklāstīts 2005. gada 27. septembra dokumentā COM (2005)459 galīgā redakcija. 3. KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1 Vispārīgi komentāri Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā 2007. gada 13. novembrī sniedza savu atzinumu. Komisija pilnīgi, daļēji vai principā piekritusi 22 no 59 grozījumiem, kurus Eiropas Parlaments ierosināja pirmajā lasījumā. Vienpadsmit no šiem 22 grozījumiem jau tagad ir vismaz daļēji atspoguļoti kopējā nostājā. Kopienai šie grozījumi — vai nu pilnībā, vai daļēji — ir principā pieņemami, jo tie attiecīgi uzlabotu priekšlikuma teksta skaidrību, nenovirzoties no priekšlikuma vispārējā mērķa. Pieņemamajos grozījumos ietilpst izmaiņas to speciālo lidojumu tipu kategorijās, kuras no shēmas ir izslēgtas. Grozījumus, kas pārveidotu priekšlikuma raksturu, Komisija noraidīja; piemēram, grozījumus, kas ierobežotu aviācijas nozares iespējas pirkt kvotas no citām nozarēm, kuras piedalās ES emisiju tirdzniecības shēmā. Tā arī noraidīja grozījumus, kuri ir tehniskā ziņā neiespējami vai kuri rada pārlieku administratīvo slogu. Komisija uzskata, ka kopējā nostāja atstāj bez izmaiņām priekšlikuma pieeju un mērķus, un tāpēc to var kopumā atbalstīt. 3.2. Sīkāki komentāri 3.2.1. Komisijas pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti kopējā nostājā Kopējā nostājā ar nedaudz atšķirīgu formulējumu ir iestrādāts 14., 76., 30., 40., 47., 49., 51., 52. un 53. grozījums. Tā kā ar 30. grozījumu tiek ieviests lietderīgs skaidrojumus un tas saskan ar direktīvas 18. pantu, Padomes kopējā nostājā tas ir iestrādāts pilnībā. 76. un 14. grozījums attiecas uz izsoļu izmantošanu. Tie priekšlikuma tekstā ir iestrādāti, ciktāl tie paredz skaidru atsauci uz to, ka ieņēmumi no šīm izsolēm tiks izmantoti, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas ES un trešās valstīs, un ciktāl šādus pasākumus var izmantot, lai sekmētu videi nekaitīgu transporta veidu sekmēšanu. 40. grozījumu var pieņemt, jo tas nodrošinās, ka noteikumi par to, kā SES/ESV izmanto gaisa kuģu ekspluatanti, atbildīs noteikumiem, kurus no 2013. gada piemēros citās nozarēs. Priekšlikuma tekstā ir iestrādāts 47. grozījums, ciktāl tas paredz no Komisijas priekšlikuma svītrot tajā paredzēto konvertēšanas mehānismu. 49. grozījuma nolūks ir skaidri norādīt uz to, ka ES ir gatava risināt sarunas ar pārējām pasaules valstīm, lai panāktu vienošanos par aviācijas nozares emisiju samazinājumu un lai savu sistēmu pielāgotu tās kopējās shēmas noteikumiem, par kuru ir panākta vienošanās ar trešām valstīm. Kopējā nostāja atspoguļo šā grozījuma būtību. 51. grozījums kopējā nostājā ir iestrādāts, ciktāl tas paredz, ka shēmā ir jāiekļauj arī tie lidojumi, kuros oficiāla brauciena laikā tiek vests kādas ES valsts vadītājs. Tā kā kopējā nostāja paredz no shēmas izslēgt lidojumus, kuri saistīti ar meklēšanas un glābšanas darbībām, ugunsgrēku dzēšanu, humanitāro palīdzību, un neatliekamās medicīniskās palīdzības lidojumus, 52. un 53. grozījums priekšlikuma tekstā ir ietverts. 70. un 79. grozījums ir iestrādāts, ciktāl kopējā nostāja no priekšlikuma piemērošanas jomas izslēdz lidojumus, ko veic, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisa kuģu vai tā iekārtas, neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes. 3.2.2. Komisijas noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti kopējā nostājā Pieci Komisijas noraidītie grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti kopējā nostājā 13. grozījums tika pieņemts, ciktāl Padomes kopējā nostājā apsvērumos ir atsauce uz 20 % mērķi. Komisija piekrīt, ka aviācijas nozarei ir jāsniedz savs ieguldījums, lai palīdzētu sasniegt vispārējo ES mērķi attiecībā uz emisijām, t.i., tās samazināt par 20 % – 30 % salīdzinājumā ar rādītājiem 1990. gadā. 22. , 28. un 33. grozījuma būtība, kas saistīta ar jaunpienācēju rezerves plānošanu aviācijas nozarē, kopējā nostājā ir iestrādāta, tajā iekļaujot jaunu 3.f pantu, kas paredz īpašu rezervi jaunajiem gaisa kuģu ekspluatantiem un tādiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuru darbībā vērojama strauja izaugsme. Kopējā nostājā ir ietverts 78. grozījums, ciktāl tas izvirza prasību shēmā jau uzreiz iekļaut visus lidojumus uz ES lidostām vai no tām, pretēji Komisija priekšlikumā paredzētajai pakāpeniskajai pieejai. 3.2.3. Komisijas pilnībā, daļēji vai principā pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri tomēr nav iekļauti kopējā nostājā Komisija daļēji vai principā akceptējusi 1., 3., 4., 5., 7., 8., 10., 35., 45., 17. un 65 . grozījumu, bet kopējā nostājā tie nav iekļauti. Tie galvenokārt ir nelielas izmaiņas apsvērumu tekstā. 3.2.4. Komisijas un Padomes noraidītie Parlamenta grozījumi, kas nav iekļauti kopējā nostājā Komisijai un Padomei nebija pieņemami un kopējā nostājā nav ietverti tie Parlamenta grozījumi, kas galvenokārt saistīti ar priekšlikumā izmantotajām definīcijām, ar gaisa kuģu ekspluatantiem noteikto ierobežojumu attiecībā uz citu nozaru kvotu izmantošanu, un grozījumi, kas paredzēja ieviest koeficientu, lai ierēķinātu ar CO2 nesaistīto aviācijas nozares ietekmi, kā arī noteikt svara ierobežojumu, lai piemērotu atbrīvojumu no shēmas. 3.2.5. Padomes izdarītās izmaiņas priekšlikumā Padome Komisijas priekšlikumā ierosināja izdarīt šādas galvenās izmaiņas. Sākuma datums: Padomes kopējā nostāja paredz, ka no 2012. gada shēmā ir iekļauti visi lidojumi. Tādējādi tiek svītrots Komisijas priekšlikuma noteikums, kuram atbilstoši lidojumi starp ES lidostām shēmā ir jāiekļauj jau no 2011. gada. Lai gan Komisija būtu devusi priekšroku priekšlikumam, kas paredz pakāpenisku pieeju, šī vienas kārtas pieeja tai ir pieņemama. Komisija vēlas, lai shēmas darbība sākas pēc iespējas drīz. Tomēr, ņemot vērā laiku, kas ir vajadzīgs, lai tiesību aktus pieņemtu galīgi un lai ieviestu īstenošanas pasākumus, kā arī to, ka visi lidojumi shēmā tiks iekļauti vienā dienā, noteiktais termiņš — 2012. gads — Komisijai ir pieņemams. Ieņēmumi no izsolēm: Komisijas priekšlikumā bija teikts, ka ieņēmumi no kvotu izsolēm jāizmanto, lai mazinātu klimata pārmaiņu sekas un lai pielāgotos tām, kā arī lai segtu shēmas apsaimniekošanas izmaksas. Komisija pauž savu neapmierinātību par to, ka kopējā nostāja mazina šā formulējuma spēku un paredz, ka ieņēmumus šajos nolūkos vajadzētu izmantot. Ierobežojumu pārskatīšana: Kopējā nostājā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Komisija līdz 2015. gada 1. jūnijam izvērtē direktīvas piemērošanu saistībā ar aviācijas darbībām. Jo īpaši tiks pārskatīts, cik lielā mērā ir jāsamazina gaisa kuģu ekspluatantiem piešķirto kvotu kopējais daudzums, lai panāktu atbilstību emisiju samazināšanas mērķiem. Komisija piekrīt, ka ir pamats paredzēt šādu atkārotu izvērtējumu. Mijiedarbība ar trešo valstu pasākumiem: Komisijas priekšlikumā ir paredzēts, ka lidojumus no trešām valstīm var no shēmas darbības izslēgt, ja tiem ir piemēroti līdzvērtīgi pasākumi to izcelsmes valstī. Padomes kopējā nostāja paredz daudz elastīgāku pieeju, lai rastu vislabāko risinājumu, kas nodrošinātu Kopienas shēmas un trešās valstīs īstenoto pasākumu mijiedarbību. Komisija šo pieeju atbalsta. Izsolīto kvotu apjoms procentos: Komisija ierosināja, ka laika posmā līdz 2013. gadam izsolāmo kvotu procentuālajam apjomam aviācijas nozarē ir jāatbilst to dalībvalstu ierosinātā procentuālā apjoma vidējam svērtajam, kuras savos nacionālajos sadales plānos paredz izsoļu rīkošanu. Pamatojoties uz pašreiz Komisijas rīcība esošo informāciju par izsoļu plāniem, vidējais svērtais ir aptuveni 7–8 %. Komisija joprojām uzskata, ka sākotnējais priekšlikums būtu vislabākā iespēja. Tomēr 10 % rādītājs, kas iekļauts Padomes kopējā nostājā, ir tai pieņemams, jo praktiski tas nerada nepamatoti atšķirīgu attieksmi pret izsolēm aviācijas nozarē salīdzinājumā ar citām ekonomiskas nozarēm. Atbilstoši Komisijas priekšlikumam, izsolāmo kvotu procentuālais apjoms turpmākajos periodos ir jānosaka, ņemot vērā Direktīvas 2003/87/EK vispārējās pārskatīšanas rezultātus. Padomes kopējā nostājā ir noteikts, ka turpmākajos periodos izsolāmo kvotu procentuālais apjoms saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK vispārējo pārskatīšanu var palielināties. Komisijai tas ir pieņemami. Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai pilnveidotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efekta izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008) 16 galīgā redakcija), ir noteikts, ka „aviācijai būtu jāpiemēro tāds pats režīms kā citām nozarēm, kurām piešķir pagaidu bezmaksas kvotas, nevis režīms, ko attiecina uz elektroenerģijas ražošanas iekārtām. Tas nozīmē, ka 2013. gadā 80 % no kvotām piešķirs bez maksas, bet pēcāk aviācijai piešķirto bezmaksas kvotu apjoms ik gadu samazināsies par vienādu daudzumu un 2020. gadā bezmaksas kvotas vairs nepiešķirs.” Pielāgojumi noteikumos attiecībā uz salīdzināmo novērtēšanu: Kopējā nostāja pielāgo kravnesību un attālumu, kuru izmanto, lai aprēķinātu katra gaisa kuģa ekspluatanta tonnkilometrus, uz kura pamata nosaka referenci bezmaksas kvotu piešķiršanai. Noklusējuma masa katram pasažierim un reģistrētajai bagāžai ir palielināta līdz 110 kg un 95 km ir pievienoti lielā loka attālumā. Komisija pauž savu neapmierinātību par to, ka Padome nav pieņēmusi salīdzināmo novērtēšanu tās sākotnējā priekšlikuma redakcijā, bet vienošanās nolūkā pieņem šo pieeju. Pārraudzība un ziņošana: Ar kopējo nostāju ir ieviesta papildu prasība dalībvalstīm nodrošināt, lai gaisa kuģu ekspluatanti iesniegtu pārraudzības plānus, kuros būtu izklāstīts, kā šo pārraudzību veic, un tiktu ziņots par attiecīgajām emisijām un par tonnkilometru datiem. Komisija uzskata, ka šī papildu prasība ir derīga un ka tādējādi varēs nodrošināt, ka visi gaisa kuģu ekspluatanti būs informēti par pārraudzības prasībām, kuras tiem atbilstīgi šai shēmai ir jāpilda. Speciālā rezerve: Padomes kopējā nostājā ir ietverts jauns pants, kas paredz speciālu rezervi, kas jāizveido jaunajiem gaisa kuģu ekspluatantiem un ekspluatantiem, kuru darbībā vērojama strauja izaugsme (vairāk nekā 18 % ik gadus turpmākajos gados pēc bāzes gada, kuru izmanto, piešķirot kvotas gaisa kuģu operatoriem). Jaunajā pantā noteikts, ka 3 % kvotu apjoma tiek rezervēti, un paredzēta kvotu vienota izdale, pamatojoties uz tādu pašu salīdzināmās novērtēšanas sistēmu, kāda ierosināta sākotnējai kvotu piešķiršanai. Lai gan Komisija dotu priekšroku neieviest īpašus noteikumus nozares jaunpienācējiem, tai jaunais pants ir pieņemams, jo šajā pantā paredzētas pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu, ka tā ietekme tiek ierobežota un ka tas neietekmē Komisijas priekšlikumā izklāstītās sadales metodes. Aviācijas nozarei piešķirto kvotu nodošana: Tā kā starptautiskās aviācijas radītās emisijas nav iestrādātas dalībvalstu saistībās, ko tās uzņēmušās atbilstīgi Kioto protokolam, aviācijas nozarei piešķirtās kvotas var izmantot tikai gaisa kuģu ekspluatanti atbilstības nodrošināšanas nolūkā. Šis noteikums ir vajadzīgs, lai saglabātu uzskaites sistēmas veselumu, kuras dēļ laika posmā no 2008. līdz 2012. gadam kvotām ir jābūt saistībām ar NNV („noteiktā daudzuma vienību”). Tomēr Komisijas priekšlikumā bija ietverts noteikums, kas būtu ļāvis gaisa kuģu ekspluatantiem konvertēt savas kvotas par tādām kvotām, kuras var izmantot citi operatori. Kopējā nostājā šis noteikums ir svītrots. Lai gan Komisija būtu devusi priekšroku šo kvotu konvertēšanas noteikumu tiesību akta tekstā saglabāt, tā tomēr pieņem, ka tas tiek svītrots, lai vienošanās būtu vienkāršāk panākama. Noteikumi par izpildi: Padomes ierosināja izpildes papildu pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ekspluatants neizpilda savus pienākumus, kas tam jāpilda saskaņā ar šo sistēmu, un kad dalībvalsts izmantotie pasākumi noteikumu izpildes nodrošināšanai jau ir izsmelti, dalībvalstis var lūgt Komisijai pieņemt lēmumu attiecīgajam gaisa kuģa ekspluatantam visā Kopienā noteikt darbības aizliegumu. Izpildes nodrošināšanas pasākumi ir būtiski, ja vēlamies, ka shēma ļauj efektīvi samazināt aviācijas izraisīto klimata pārmaiņu ietekmi. Šis papildu pants stabilizē shēmā paredzētos izpildes nodrošināšanas mehānismus un vēl vairāk attur no iespējamiem noteikumu pārkāpumiem. Tāpēc Komisijas piekrīt tam, ka šie papildu noteikumi tiek ietverti tiesību akta tekstā. De minimis atbrīvojums: Kopējā nostāja priekšlikumā paredzētajos atbrīvojumos ievieš vairākas izmaiņas. Visbūtiskākā no šīm izmaiņām tiesību akta tekstā ietver de minimis atbrīvojumu komerciāliem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri trīs secīgos četru mēnešu periodos ekspluatē mazāk par 243 lidojumiem vienā šādā periodā. Komisija atbalsta de minimis atbrīvojumu, kas attiektos uz gaisa pārvadātājiem, kuri lidojumus uz ES veic ne visai bieži, un kas arī varētu palīdzēt tām jaunattīstības valstu aviokompānijām, kurām savienojumi ar ES vēl nav nostabilizēti. 4. SECINĀJUMS Padomes izdarītās izmaiņas Komisijai ir pieņemamas, jo tās atbilst izvirzītajam mērķim — samazināt aviācijas nozares radītās klimata pārmaiņas izraisošās emisijas — un pamatojas uz Komisijas priekšlikumu. Tāpēc Komisija šo kopējo nostāju var pieņemt.