Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi /* COM/2011/0817 galīgā redakcija - 2011/0384 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir izveidots ar Regulu (EK) Nr. 294/2008, un tā uzdevums ir veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot ES un tās dalībvalstu inovācijas spējas. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam EIT veicinās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” (turpmāk „Apvārsnis 2020”)[1] vispārējā mērķa sasniegšanu, integrējot augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju zināšanu triādi. Šo integrāciju galvenokārt nodrošina zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK), kurās darbā pie sabiedrisko problēmu risināšanas ilgtermiņā apvienojušās dažādas organizācijas. Pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” finansiālais ieguldījums EIT tiks izmantots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz programmu „Apvārsnis 2020”[2]. EIT finansējums ZIK attieksies uz „ZIK pievienotās vērtības darbībām”, taču ZIK vai to partnerorganizācijas var pieteikties citām pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” vai Eiropas Savienības programmu finansējuma shēmām atbilstīgi to nosacījumiem un vienlīdzīgiem noteikumiem ar pārējiem pieteikumiem. Ierosinātie grozījumi ir balstīti uz dažādiem avotiem — sākuma periodā gūto pieredzi, priekšlikumu EIT stratēģiskajai inovācijas programmai, kas izstrādāts, pamatojoties uz EIT valdes priekšlikumu, ārējā izvērtējuma ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem un Komisijas atzinumu par šo izvērtējumu, kā arī plašās apspriedēs ar EIT ieinteresētajām personām panāktajiem rezultātiem. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Priekšlikuma izstrādē tika ņemta vērā atklātajās apspriedēs par EIT[3] paustā nostāja. Viedokli izteica dalībvalstis, kā arī daudzi nozares, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Apspriedēs tika pausts ievērojams atbalsts EIT pamatuzdevumam palielināt un uzlabot akadēmiķu, uzņēmēju, pētnieku un inovatoru sadarbību. Respondenti uzskatīja, ka EIT jāuzņemas īpaši aktīva loma programmā „Apvārsnis 2020”, turpmākajā ES Pētniecības un inovācijas programmā, kā arī jāveicina ciešāka saistība ar pārējiem Eiropas un dalībvalstu īstenotajiem centieniem. Lielākā daļa respondentu atzinīgi vērtēja to, kā EIT nodrošina uzņēmumu līdzdalību savā darbā, un mudināja institūtu uzsākt informatīvos pasākumus. Turklāt respondenti uzskatīja, ka EIT turpmākie panākumi ir lielā mērā atkarīgi no uzņēmumu iesaistīšanas. Tāpēc, lai panāktu privātā sektora iesaistīšanos, ir būtiski nodrošināt elastību, skaidrus noteikumus un neapšaubāmu ieguldījumu ienesīgumu. Priekšlikumā arī ņemts vērā ārējā izvērtējuma ziņojums, kurā par ļoti svarīgu atzīta zināšanu triādes integrēšana un atzinīgi novērtētas galvenās EIT darbības jomas. Tajā pausts liels atbalsts EIT izstrādātajam modelim, kura pamatā ir integrēti sadarbības centru tīkli. Respondenti arī konsekventi atbalstīja uzskatu par to, ka ZIK ir ļoti vērtīgs katalizators, kas nodrošina papildu vērtību jau īstenotām atsevišķu dalībnieku darbībām. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Priekšlikums balstīts uz LESD 173. pantu, un to īstenos ar centralizētu netiešu pārvaldību. 4. IETEKME UZ BUDŽETU No 2014. līdz 2020. gadam pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam „Apvārsnis 2020” sniegs EIT finansiālu ieguldījumu 3 182 230 euro (faktiskās cenas). Ietekme uz budžetu, cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem ir izklāstīta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā. 2011/0384 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[5], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) “Eiropa 2020 — Eiropas gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijā” ir paredzēta izšķirīga loma Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (turpmāk „EIT”), kas veicina vairāku pamatiniciatīvu īstenošanu. (2) No 2014. līdz 2020. gadam EIT būtu jāveicina Pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.-2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “Apvārsnis 2020”)[6], kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. XX/XXXX, mērķu sasniegšana, integrējot pētniecības, inovāciju un izglītības zināšanu triādi. (3) Lai „Apvārsnis 2020” dalībniekiem nodrošinātu saskaņotu sistēmu, EIT darbībai būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. XX/XXXX, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.-2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk „dalības noteikumi”). (4) Dalības noteikumos ir paredzēti intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības noteikumi. (5) Regulā par programmu „Apvārsnis 2020” ir paredzēti noteikumi par iesaistītajām valstīm un trešām valstīm. (6) EIT būtu tieši jāsadarbojas ar valstu un reģionālajiem pārstāvjiem un citām inovācijas ķēdes ieinteresētajām personām, nodrošinot abpusējus ieguvumus. Lai nodrošinātu sistemātiskāku šāda veida apspriešanu un apmaiņu, būtu jāorganizē EIT ieinteresēto personu forums, apvienojot plašāku tranversālajos jautājumos ieinteresēto personu loku. (7) Būtu jānosaka EIT iemaksu apmērs zināšanu un inovācijas kopienās (turpmāk „ZIK”) un būtu jāprecizē ZIK finanšu līdzekļu avoti. (8) Būtu jāvienkāršo EIT struktūru sastāvs. Būtu jāracionalizē EIT valdes darbība un papildus jāprecizē valdes un direktora loma un uzdevumi. (9) Jaunās ZIK, tostarp to prioritārās jomas un atlases procesa organizēšana un grafiks, būtu jānosaka stratēģiskajā inovācijas programmā paredzētajā kārtībā. (10) ZIK būtu jāpaplašina to izglītojošo pasākumu klāsts, nodrošinot profesionālās apmācības kursus. (11) Lai nodrošinātu atbilstību vispārējai ES līmeņa uzraudzības un izvērtēšanas sistēmai, Komisijai un EIT ir jāsadarbojas ZIK darbības uzraudzības un izvērtēšanas organizēšanas jomā. (12) ZIK būtu jācenšas veidot sinerģiju ar attiecīgajām Eiropas Savienības iniciatīvām. (13) Lai nodrošinātu dažādu dalībvalstu organizāciju lielāku līdzdalību ZIK, vismaz trīs dažādās dalībvalstīs būtu jādibina partnerorganizācijas. (14) Pirms sākt ZIK atlases procesu, EIT būtu jāpieņem ZIK darbību finansēšanas, uzraudzības un izvērtēšanas kritēriji un procedūras. (15) EIT trīsgadu darba programmā būtu jāņem vērā Komisijas atzinums par EIT konkrētajiem mērķiem, kas noteikti programmā „Apvārsnis 2020”, un tā saderību ar Eiropas Savienības politiku un tiesību aktiem. (16) EIT kā pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” daļā arī būs iekļauti ar klimata pārmaiņu jautājumiem saistīti izdevumu, kā tas noteikts pamatprogrammā „Apvārsnis 2020”. (17) EIT izvērtējumam būtu savlaicīgi jāpapildina 2017. un 2023. gadā gaidāmais pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” izvērtējums. (18) Komisijai būtu jāpalielina tās loma konkrētu EIT darbības aspektu īstenošanas uzraudzībā. (19) Ar šo regulu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam paredz kopējo finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenais atskaites punkts ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (XX.YY.201Z.) par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Finansiālais ieguldījums EIT būtu jānodrošina no pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”. (20) Pretēji sākotnēji paredzētajam EIT fonds nesaņems tiešu ieguldījumu no ES budžeta, un, tā kā fondam jāatskaitās tās valsts iestādēm, kurā tas dibināts, tam nevajadzētu piemērot ES budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru. (21) Skaidrības labad Regulas (EK) Nr. 294/2008 pielikums būtu jāaizstāj ar jaunu pielikumu. (22) Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 294/2008, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 294/2008 groza šādi: (1) regulas 2. pantu groza šādi: (a) svītro 3. un 4. punktu, (b) panta 7. punktu aizstāj ar šādu: „„augstākās izglītības iestāde” ir iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma (EK) Nr. XXX/20XX, ar ko izveido „Erasmus visiem”, kā definēts 2. pantā;”; (c) pievieno šādu 10. punktu: „10) „ieinteresēto personu forums” ir sanāksme, kurā var piedalīties valstu un reģionālo iestāžu pārstāvji, ieinteresētas organizācijas un individuālas struktūras no uzņēmējdarbības, augstākās izglītības un pētniecības nozarēm, organizāciju kopas, kā arī pārējās ieinteresētās personas, kuras pārstāv zināšanu triādes;”; (d) pievieno šādu 11. punktu: „11) „ZIK pievienotās vērtības darbības” ir tādas darbības, ko īsteno partnerorganizācijas un kuras veicina pētniecības, inovācijas un augstākās izglītības zināšanu triādes integrēšanu, tostarp ZIK izveides, administratīvās un koordinēšanas darbības.”; (2) 3. pantu aizstāj ar šādu: „3. pants Pamatuzdevums un mērķi EIT pamatuzdevums ir veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas. EIT to nodrošinās, veicinot un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovāciju. EIT vispārējie mērķi, konkrētie mērķi un rezultātu rādītāji 2014.–2020. gadam ir noteikti programmā „Apvārsnis 2020”; (3) Svītro 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu; (4) regulas 5. panta 1. punktu groza šādi: (a) dzēš a) apakšpunktu; (b) iekļauj šādu j) apakšpunktu: „j) vismaz reizi gadā rīko ieinteresēto personu forumu, lai informētu par EIT darbību, gūto pieredzi, paraugpraksi un ieguldījumu Savienības inovācijas, pētniecības, izglītības politikā un mērķos. Ieinteresētās personas tiek aicinātas paust savu viedokli;”; (5) regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „c) veic izglītības un apmācības darbības maģistratūras un doktorantūras līmenī, kā arī piedāvā profesionālās apmācības kursus jomās, kas var nodrošināt atbilstību Eiropas sociālekonomiskajām vajadzībām nākotnē un sekmē ar inovācijām saistītu prasmju attīstību un vadības un uzņēmējdarbības prasmju pilnveidi, un pētnieku un studentu mobilitāti;”; (6) regulas 7. pantu groza šādi: (a) iekļauj 1.a punktu: „1.a EIT sāk ZIK atlasi un iecelšanu saskaņā ar SIP noteiktajām prioritārajām jomām un grafiku.”; (b) panta 2. punktā iekļauj šādu h) apakšpunktu: „h) gatavību veidot sinerģiju ar citām Eiropas Savienības iniciatīvām.”; (c) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Obligāts noteikums, lai izveidotu ZIK, ir vismaz trīs tādu partnerorganizāciju dalība, kas izveidotas vismaz trīs dažādās dalībvalstīs. Visām šīm partnerorganizācijām ir jābūt neatkarīgām citai no citas dalības noteikumu 7. panta nozīmē.”; (d) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: „4. Lielākā daļa partnerorganizāciju ZIK sastāvā ir tādas, kas veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs. Katras ZIK sastāvā ir vismaz viena augstākās izglītības iestāde un viens privāts uzņēmums.”; (e) pievieno šādu 5. punktu: „5. Pirms sākt jaunu ZIK atlases procedūru, EIT pieņem ZIK darbības finansēšanas, uzraudzības un izvērtēšanas kritērijus un procedūras.”; (7) pievieno šādu 7.a pantu: „7.a pants ZIK uzraudzības un izvērtēšanas principi EIT, pamatojoties uz izpildes pamatrādītājiem un sadarbojoties ar Komisiju, pastāvīgi uzrauga un periodiski veic neatkarīgu katras ZIK sasniegumu, rezultātu un panāktās ietekmes izvērtēšanu.”; (8) pievieno šādu 7.b pantu: „7.b pants ZIK darbības ilgums, turpināšanās un izbeigšana 1. Atkarībā no periodisko izvērtēšanu rezultātiem un konkrētu jomu specifiskām iezīmēm ZIK parasti darbojas septiņus līdz piecpadsmit gadus. 2. Valde izņēmuma kārtā var lemt pagarināt ZIK darbību uz laiku, kas pārsniedz sākotnēji noteikto, ja tas vislabāk atbilst EIT mērķu sasniegšanai. 3. Ja ZIK izvērtēšana uzrāda neatbilstīgus rezultātus, valde veic attiecīgus pasākumus, tostarp finansiālā atbalsta samazināšana, grozīšana vai anulēšana vai nolīguma izbeigšana.”; (9) svītro 10. pantu; (10) regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. ZIK finansē īpaši no šādiem avotiem: (a) no partnerorganizāciju iemaksām, kas veido būtisku finansējuma avotu; (b) no dalībvalstu, trešo valstu vai to publisko iestāžu obligātām vai brīvprātīgām iemaksām; (c) no starptautisku struktūru vai iestāžu iemaksām; (d) no pašu ZIK darbības un honorāriem ieņēmumiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām; (e) no kapitāla noguldījumiem, tostarp EIT fonda apsaimniekotiem ieguldījumiem; (f) no privātpersonu, iestāžu, fondu vai citu valsts struktūru novēlējumiem, dāvinājumiem un iemaksām; (g) no EIT iemaksām; (h) no finanšu instrumentiem, tostarp tādiem, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Iemaksas var ietvert iemaksas natūrā.”; (11) regulas 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: „4. EIT iemaksas var segt līdz 100 % no ZIK pievienotās vērtības darbību kopējām atbilstīgajām izmaksām.”; (12) regulas 15. pantu aizstāj ar šādu: „15. pants Programmas plānošana un ziņošana EIT pieņem: (a) kārtējo trīsgadu darba programmu, kuras pamatā ir SIP, kad tā ir pieņemta, un kurā ir pārskats par galvenajām prioritātēm un plānotajām EIT un ZIK ierosmēm, tostarp finansiālo vajadzību un avotu aplēsi. Tajā ir iekļauti arī atbilstīgi rādītāji ZIK un EIT darbību uzraudzībai. Katru N-2 gadu līdz 31. decembrim EIT iesniedz Komisijai provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu. Komisija trīs mēnešu laikā sniedz atzinumu attiecībā uz EIT konkrētajiem mērķiem, kas izvirzīti programmā „Apvārsnis 2020”, un tās saderību ar Savienības politiku un tiesību aktiem. EIT pienācīgi ņem vērā Komisijas atzinumu un, ja rodas domstarpības, savu nostāju pamato. EIT informatīvos nolūkos iesniedz galīgo darba programmu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai; (b) gada ziņojumu katru gadu līdz 30. jūnijam. Šajā ziņojumā tiek izklāstītas iepriekšējā kalendārajā gadā īstenotās EIT un ZIK darbības un izvērtēti panāktie rezultāti izvirzīto mērķu un rādītāju īstenošanā un noteiktā laika grafika ievērošanā, ar veiktajām darbībām saistītie riski, resursu izmantojums un EIT vispārējā darbība.”; (13) regulas 16. pantu groza šādi: (a) 2. punktā vārdu „pieci” aizstāj ar vārdu „trīs”; (b) iekļauj šādu 2.a punktu: „2.a Komisija var veikt papildu izvērtējumus par stratēģiski nozīmīgām tēmām vai jautājumiem, izmantojot neatkarīgu ekspertu palīdzību, pārbaudīt EIT panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteikt faktorus, kuri veicina darbības īstenošanu, un noteikt paraugpraksi.”; (14) regulas 17. pantā iekļauj šādu 2.a punktu: „2.a SIP iekļauj EIT darbības un citu Savienības iniciatīvu, instrumentu un programmu iespējamās sinerģijas un papildināmības analīzi.”; (15) regulas 19. pantu aizstāj ar šādu: „19. pants Budžeta saistības Šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim paredzētais finansējums no pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” ir EUR 3 182,230 miljoni. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai. EIT finansiālās iemaksas ZIK tiek piešķirtas atbilstīgi šim finansējumam.”; (16) regulas 20. panta 5. punktu aizstāj ar šādu: „5. Valde apstiprina tāmes projektu, kam pievieno štata plāna projektu un provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu, un līdz N-2 31. decembrim tos iesniedz Komisijai.”; (17) regulas 20. panta 6. punktu aizstāj ar šādu: „6. Balstoties uz minēto tāmi, Komisija iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā aplēses, ko tā uzskata par nepieciešamo summu, kas subsidējama no vispārējā budžeta.”; (18) regulas 21. pantu groza šādi: (a) iekļauj šādu 1.a punktu: „1.a Finansiālās iemaksas EIT veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads).”; (b) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: „4. Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments līdz n + 2 gada 30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par EIT n gada budžeta izpildi.”; (19) svītro 22. panta 4. punktu; (20) iekļauj šādu 22.a punktu: „22.a pants EIT likvidācija Likvidējot EIT, Komisija uzrauga tā likvidāciju atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem. Līgumos ar ZIK un EIT fonda dibināšanas aktā izklāsta attiecīgus rīcības noteikumus šādā situācijā.”. 2. pants Regulas (EK) Nr. 294/2008 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu. 3. pants Šī regula stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta statūti 1. sadaļa Valdes sastāvs 1. Valdi veido gan ieceltie locekļi, gan reprezentatīvie locekļi. 2. Valdē ir divpadsmit ieceltie locekļi, kurus ieceļ Komisija un starp kuriem līdzsvaroti ir pārstāvēti locekļi ar pieredzi uzņēmējdarbībā, augstākajā izglītībā un pētniecībā. Viņi ieņem šo amatu četrus gadus bez tiesībām uz atkārtotu iecelšanu. Vajadzības gadījumā valde iesniedz Komisijai priekšlikumu jauna(-u) locekļa(-u) iecelšanai. Kandidātu(-s) izvēlas, pamatojoties uz pārskatāmas un atklātas procedūras rezultātiem, tostarp apspriešanos ar ieinteresētajām personām. Komisija nodrošina, lai būtu līdzsvaroti pārstāvēti locekļi ar pieredzi augstākās izglītības, pētniecības, inovāciju un uzņēmējdarbības jomā, kā arī lai būtu līdzsvaroti pārstāvēti abi dzimumi un lai būtu atspoguļota augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju atšķirīgā vide visā Savienībā. Komisija ieceļ valdes locekli(-us) un informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minēto valdes locekļu atlases procesu un galīgo iecelšanu. Ja ieceltais loceklis nevar pabeigt darbu savā amatā līdz pilnvaru laika beigām, viņa aizstājēju ieceļ atbilstīgi tādai pašai procedūrai, kādu piemēroja loceklim, kurš nevar pabeigt darbu savā amatā līdz pilnvaru laika beigām. Aizstājēju, kurš bijis valdes sastāvā mazāk nekā divus gadus, Komisija pēc valdes pieprasījuma var atkārtoti iecelt amatā uz papildu četru gadu laikposmu. Pārejas laikā tie valdes locekļi, kuri sākotnēji iecelti uz sešu gadu laikposmu, strādā līdz savu pilnvaru laika beigām. Līdz pilnvaru laika beigām valdē ir 18 ieceltie locekļi. Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā valde ar Komisijas apstiprinājumu no divpadsmit 2012. gadā ieceltajiem locekļiem izvēlas vienu trešdaļu, kas strādās divus gadus, vienu trešdaļu, kas strādās četrus gadus, un vienu trešdaļu, kas strādās sešus gadus. 3. Valdē ir trīs reprezentatīvie locekļi, kurus no savām partnerorganizācijām ievēl ZIK. Viņi ieņem šo amatu divus gadus, un viņus var vienreiz ievēlēt no jauna. Ja viņi pārtrauc darbu ZIK, viņu pilnvaru laiks beidzas. Valde apstiprina reprezentatīvo locekļu ievēlēšanas un nomaiņas nosacījumus un kārtību, par pamatu ņemot direktora priekšlikumu. Šāds mehānisms nodrošina atbilstīgu pārstāvības daudzveidību un ņem vērā ZIK attīstību. Pārejas laikā tie reprezentatīvie locekļi, kuri sākotnēji ievēlēti uz trīs gadu laikposmu, strādā līdz savu pilnvaru laika beigām. Līdz pilnvaru laika beigām valdē ir četri reprezentatīvie locekļi. 4. Valdes locekļi darbojas EIT interesēs, neatkarīgi ievērojot tā mērķus un pamatuzdevumu, identitāti un saskanību. 2. sadaļa Valdes pienākumi 1. Valde pieņem vajadzīgos stratēģiskos lēmumus, jo īpaši: (a) pieņem EIT stratēģiskās inovācijas programmas (SIP) projektu, kārtējo trīsgadu darba programmu, EIT budžetu, gada pārskatus un bilanci, kā arī gada darbības pārskatus pēc direktora priekšlikuma; (b) pieņem ZIK darbības finansēšanas, uzraudzības un izvērtēšanas kritērijus un procedūras, pamatojoties uz direktora priekšlikumu; (c) pieņem ZIK atlases procedūru; (d) izvēlas un nosaka ZIK partnerību vai arī vajadzības gadījumā atsauc šo izvēli; (e) nodrošina ZIK darbības pastāvīgu izvērtēšanu; (f) pieņem savu reglamentu, attiecībā uz izpildu komiteju, kā arī EIT konkrētos finanšu noteikumus; (g) vienojoties ar Komisiju, nosaka atbilstīgu valdes un izpildu komitejas locekļu atalgojumu; šo atalgojumu samēro ar līdzīgu noteikumu dalībvalstīs; (h) pieņem izpildu komitejas un direktora atlases procedūru; (i) ieceļ un vajadzības gadījumā atlaiž direktoru, un attiecībā uz viņu īsteno disciplinārās pilnvaras; (j) ieceļ grāmatvedi un izpildu komitejas locekļus; (k) pieņem labas rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktiem; (l) vajadzības gadījumā izveido padomdevēju grupas, kurām var būt noteikts darbības laiks; (m) izveido iekšējās revīzijas struktūru saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002; (n) ir pilnvarota nodibināt fondu (turpmāk „EIT fonds”) ar konkrētu mērķi sekmēt un atbalstīt EIT darbību; (o) pieņem lēmumus par EIT valodu režīmu, ņemot vērā pastāvošos daudzvalodības principus un EIT darbības praktiskos nosacījumus; (p) pasaules mērogā popularizē EIT, lai palielinātu tā pievilcību un lai tas kļūtu par pasaules mēroga struktūru attiecībā uz izcilību augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. 3. sadaļa Valdes darbība 1. Valde no ieceltajiem locekļiem ievēl valdes priekšsēdētāju. Priekšsēdētājs ieņem šo amatu divus gadus, un viņu var vienreiz ievēlēt no jauna. 2. Neskarot 3. punktu, valde pieņem lēmumus ar vienkāršu to valdes locekļu balsu vairākumu, kuriem ir balsstiesības. Tomēr 2. sadaļas 2. punkta a), b), c), i) un p) apakšpunktā un 3. sadaļas 1. punktā noteikto lēmumu pieņemšanai ir vajadzīgs divu trešdaļu visu tās locekļu balsu vairākums. 3. Reprezentatīvie locekļi nedrīkst balsot par lēmumiem, ko pieņem saskaņā ar 2. sadaļas 2. punkta b), c), d), e), f), g), i), j), k), o) un p) apakšpunktu. 4. Valde sanāk uz kārtējo valdes sēdi vismaz trīs reizes gadā, bet uz ārkārtas sēdi — tad, kad to pieprasa tās priekšsēdētājs vai vismaz viena trešdaļa valdes locekļu. 5. Valdes darbā palīdz izpildu komiteja. Izpildu komitejā ir trīs personas, tostarp valdes priekšsēdētājs, kurš turklāt arī vada izpildu komiteju. Valde šos divus locekļus, izņemot priekšsēdētāju, izvēlas no valdes iecelto locekļu vidus. Valde atsevišķus uzdevumus var uzticēt izpildu komitejai. 4. sadaļa Direktors 1. Direktors ir persona ar zināšanām un ļoti labu reputāciju EIT darbības jomās. Direktoru uz četriem gadiem ieceļ valde. Amata pilnvaru laiku valde var pagarināt vienu reizi uz četriem gadiem, ja tā uzskata, ka šāda rīcība vislabāk atbilst EIT interesēm. 2. Direktors atbild par EIT darbību un ikdienas vadību un ir tā juridiskais pārstāvis. Direktors ir pakļauts valdei un pastāvīgi ziņo tai par EIT darbības attīstību. 3. Direktors: (a) organizē un vada EIT darbību; (b) atbalsta valdes un izpildu komitejas darbu, to sēdēs nodrošina sekretariāta pakalpojumus un sniedz visu informāciju, kas vajadzīga to pienākumu izpildei; (c) sagatavo SIP projektu, provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu, gada ziņojuma projektu un gada budžeta projektu, lai iesniegtu tos valdei; (d) sagatavo un vada ZIK atlases procedūru; nodrošina, lai minētā procesa dažādos posmus īstenotu pārskatāmi un objektīvi; (e) organizē un vada EIT darbību; (f) sagatavo, pārrunā un noslēdz līgumiskas attiecības ar ZIK; (g) organizē ieinteresēto personu forumu; (h) saskaņā ar regulas 16. pantu nodrošina EIT darbības rādītāju efektīvu uzraudzības un izvērtēšanas procedūru īstenošanu; (i) atbild par administratīviem un finanšu jautājumiem, tostarp par EIT budžeta īstenošanu. Šajā ziņā direktors pienācīgi ņem vērā iekšējās revīzijas struktūras sniegtos ieteikumus; (j) atbild par visiem personāla jautājumiem; (k) ar izpildu komitejas starpniecību iesniedz gada pārskata un bilances projektu iekšējās revīzijas struktūrai un pēc tam valdei; (l) nodrošina, lai tiktu ievērotas EIT saistības attiecībā uz līgumiem un nolīgumiem, ko tas noslēdz.. 5. sadaļa EIT darbinieki 1. EIT darbinieki ir personāls, kuru EIT pieņem darbā tieši ar līgumiem uz noteiktu laiku. Uz direktoru un EIT darbiniekiem attiecas pārējo Eiropas Savienības darbinieku nodarbināšanas kārtība. 2. Iesaistītās valstis vai citi darba devēji var uz noteiktu laiku norīkot ekspertus darbā EIT. Valde pieņem noteikumus, kas iesaistīto valstu vai citu darba devēju norīkotajiem ekspertiem dod iespēju strādāt EIT un kas nosaka viņu tiesības un pienākumus. 3. Attiecībā uz saviem darbiniekiem EIT īsteno pilnvaras, kas uzticētas iestādei, kurai atļauts slēgt līgumus ar personālu. 4. No darbinieka var pieprasīt pilnīgu vai daļēju atlīdzinājumu par kaitējumu, kas EIT nodarīts šā darbinieka smaga pārkāpuma dēļ viņa pienākumu izpildes gaitā vai saistībā ar to. TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMU FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz EIT apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz EIT administratīvajiem cilvēkresursiem 3.2.4. Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMU FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Grozījums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) izveidi 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[7] Pētniecības un inovācijas pamatprogramma (2014.–2020. gadam) „Apvārsnis 2020” 15. Izglītība un kultūra 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[8] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu EIT vispārējais pamatuzdevums 2014.–2020. gadam ir veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas. EIT to nodrošinās, veicinot un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovāciju. Pēc sākuma perioda stratēģiskajā inovācijas programmā (SIP), kura, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei, tiks izveidota EIT ilgtermiņa stratēģija. SIP izstrādāta, pamatojoties uz versiju, ko EIT valde 2011. gada jūnijā iesniedza Komisijai. SIP ir politikas dokuments, kurā noteiktas turpmākās EIT prioritārās jomas, tostarp pārskats par septiņu gadu laikposmā paredzēto darbību, un jo īpaši EIT zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) prioritārās jomas, to atlase un noteikšana. EIT 2014.–2020. gadam kļūs par galveno pētniecības un inovācijas pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” īstenotāju un saņems šīs programmas finansiālo ieguldījumu 3,182,230 miljardu euro (faktiskās cenas), kā noteikts 6. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. XX/XXXX, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam „Apvārsnis 2020”. Pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” darbība ir balstīta uz trīs savstarpēji saistītiem un papildinošiem pīlāriem — zinātnes izcilība; sabiedrisko problēmu risināšanu; vadošā loma rūpniecībā un konkurences apstākļu nodrošināšanu. EIT ar darbību inovācijas jomā un zināšanu triādes integrāciju galvenokārt sekmēs sabiedrisko problēmu risināšanas pīlāra darbību. Tomēr, ņemot vērā tā integrēto un transversālo būtību, tiks panākta sinerģija arī ar citiem pīlāriem, jo īpaši konkurētspējas pīlāru. Pirmo piešķīrumu EUR 1,493 miljoni sniegs Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta darbībām atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību XVII sadaļai. Otrais piešķīrums ir līdz EUR 1,689 miljoniem, un tas atkarīgs no pārskatīšanas, kas paredzēta 26. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar ko izveido pamatprogrammu "Apvārsnis 2020". Kā norādīts II pielikumā, šo papildu summu izmaksā proporcionāli no konkrētā mērķa "Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā" summas prioritātē "Vadošā lomu rūpniecībā", kas noteikta 2. punkta b) apakšpunktā, un summas prioritātē "Sabiedrības problēmu risināšana", kas noteikta 2. punkta c) apakšpunktā. Divu daudzgadu piešķīrumu finansējums aptver: – pirmajā piešķīrumā — pašreizējo zināšanu un inovācijas kopienu (turpmāk “ZIK”) norises un sākotnējo finansējumu, lai uzsāktu ZIK otro kārtu, izveidojot trīs jaunas ZIK, – otrajā piešķīrumā — jau darbojošos ZIK norises un sākotnējo finansējumu, lai uzsāktu ZIK trešo kārtu, izveidojot trīs jaunas ZIK. EIT finansiālā ieguldījuma pamatā ir vajadzīgie izdevumi esošo trīs ZIK nostiprināšanai (aptuveni 1,691 miljons € — 53,15 % no kopējā EIT budžeta), pakāpeniskai jaunu ZIK veidošanai 2014. gadā (1,012 miljoni € — 31,81 % no kopējā EIT budžeta) un 2018. gadā (259,75 miljoni € — 8,16 % no kopējā EIT budžeta), pētījumu rezultātu izplatīšanas un informatīviem pasākumiem (141,762 miljoni € — 4,45 % no kopējā EIT budžeta), kā arī administratīviem izdevumiem (77 miljoni € — 2,42 % no kopējā EIT budžeta). Plānotais EIT budžets zināšanu un inovācijas kopienām laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, kas veido 25 % no ZIK budžeta (ZIK pievienotās vērtības darbībām), ir 2,963,506 miljoni euro (93,13 % no EIT kopējā budžeta 2014.–2020. gadam). Tādējādi gaidāms, ka ZIK mobilizēs papildu 8,890 miljardus euro no citiem publiskajiem un privātajiem avotiem (sviras efekts). ZIK partneru ieguldījums nav klasiskā dotācijas līdzfinansējuma prasība, bet gan priekšnoteikums, lai nodrošinātu esošo organizāciju minimālo iesaistīšanās līmeni un to finanšu ieguldījumu ZIK. Šī augšupējā pieeja garantē: a) ZIK partneru ciešu apņemšanos, b) stimulē ieguldīšanu un c) sekmē strukturālās un organizatoriskās pārmaiņas ZIK partneru vidū un citur. 1.4.2. Konkrēti mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrēti mērķi Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XXX, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam „Apvārsnis 2020”, EIT mērķis ir novērst Eiropas inovācijas vides sadrumstalotību un padarīt Eiropu par pievilcīgāku darba vietu izcili talantīgiem speciālistiem un uzņēmējiem. Tas tiks panākts, īstenojot šādus konkrētus mērķus un uzdevumus: – konsolidēt trīs esošās ZIK, veicinot to izaugsmi, ietekmi un ilgtspēju; – pakāpeniski izveidot jaunas ZIK; – palielināt EIT darbības ietekmi, nodrošinot zināšanu apmaiņu, pētījumu rezultātu izplatīšanu, informētību un starptautisku atpazīstamību. Šo mērķu īstenošanu EIT veicinās, izvirzot šādus darbības uzdevumus: integrēt zināšanu triādi (pētniecību, inovāciju un izglītību), lai nodrošinātu ekonomisko un sociālo vērtību un palielinātu lielākas sadarbības nodrošinātos ieguvumus; – palielināt pēcdiploma izglītības iespēju pievilcīgumu un komerciālo vērtību, lai Eiropas Savienībā piesaistītu, attīstītu un saglabātu attiecīgās prasmes; – attīstīt nepietiekami izmantoto ES pētniecisko potenciālu, lai nodrošinātu lielākus ieguvumus ražojumu un darba tirgos; – izveidot efektīvas sadarbības saiknes starp izcilības centriem, lai nodrošinātu modernai inovācijai un izglītībai vajadzīgo kritisko masu; – sekmēt inovatīvu ražojumu un procesu attīstību jomās, kurās tirgus neveiksmju dēļ pastāv neoptimāls nodrošinājums; – stiprināt uzņēmējdarbības spējas ES, lai radītu jaunus uzņēmējdarbības virzienus un palielinātu pētniecības un izglītības rezultātu potenciālās vērtības izmantošanu; – stiprināt ES esošos un potenciālos pētniecības, inovācijas un izglītības izcilības centrus, lai izveidotu pasaules mērogā konkurētspējīgus rīcības centrus ar starptautisku izcilības reputāciju; – novērst inovācijas spējas atšķirības ES, sagatavojot un apmainoties ar informāciju par jauno inovācijas prakses un pārvaldības modeļu nodrošinātajiem ieguvumiem. Attiecīgā ABM/ABB darbība 15. – Izglītība un kultūra — Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Priekšlikums sekmē inovācijas un pētniecības līmeņa palielināšanu. Tas uzlabos inovācijas centienu vispārējo efektivitāti, pievēršoties sadrumstalotības novēršanai un vajadzīgās kritiskās masas panākšanai. Priekšlikums arī nodrošinās ieguvumus, finansējot esošos pētījumus un palielinot to atbilstību tirgus vajadzībām, kā arī panākot ar inovācijas procesa nodrošināšanu saistītus uzlabojumus. Spēcīgs EIT darbības aspekts ir pārmaiņu veicināšana ES augstākās izglītības nozarē, jo īpaši ar EIT kvalitātes zīmi pēcdiploma studiju kursiem. Tas labvēlīgi ietekmēs pārrobežu izglītības nosacījumus un palielinās attiecīgo kursu pieejamību. Pateicoties ZIK pieņemtajai daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejai, EIT prioritāro jomu nozares varēs sadarboties ar EIT. Sagaidāma arī vērā ņemama EIT teritoriālā ietekme. Reģioni, kuros atrodas sadarbības centri, varēs iegūt priekšrocības, ko nodrošinās apvienošanas radītie ietaupījumi un labvēlīgie ārējie faktori. Šīs iespējas pieaugs, ja starp ZIK reģionu partneriem un reģionālo inovācijas stratēģiju izstrādē un īstenošanā iesaistītajām iestādēm un organizācijām izveidosies cieša sadarbība. Detalizēta informācija ir sniegta šim tiesību akta priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā par EIT ietekmes novērtējumu (IN). 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XXX, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, ir noteikts rādītāju kopums, pēc kura vērtēt EIT konkrēto mērķu sasniegšanu. Šis rādītāju kopums tiks papildināts ar tālāk izklāstītajiem rādītājiem, pēc kuriem vērtēs EIT darbības uzdevumu īstenošanu. Integrēt zināšanu triādi (pētniecību, inovāciju un izglītību), lai nodrošinātu ekonomisko un sociālo vērtību un palielinātu lielākas sadarbības nodrošinātos ieguvumus Stiprināt esošos un potenciālos ES pētniecības, inovācijas un izglītības izcilības centrus, lai izveidotu pasaules mērogā konkurētspējīgus rīcības centrus ar starptautisku izcilības reputāciju Attīstīt nepietiekami izmantoto ES pētniecisko potenciālu, lai nodrošinātu lielākus ieguvumus ražojumu un darba tirgos || – Integrētajās ZIK cieši sadarbojas 540 organizācijas no universitātēm, uzņēmumiem un pētniecības centriem; – jau noteiktajām ZIK pievienojas 80 papildu organizācijas; – 9 nolīgumi par intelektuālā īpašuma pārvaldību un izmantošanu ZIK; – no finanšu avotiem, kas nav EIT, mobilizēti 8,890 miljardi euro, kas veido 75 % no kopējā ZIK budžeta (publisko un privāto avotu izraisīts sviras efekts). Palielināt pēcdiploma izglītības iespēju pievilcīgumu un komerciālo vērtību, lai Eiropas Savienībā piesaistītu, attīstītu un saglabātu attiecīgās prasmes || – Izstrādātas 25 uzņēmējdarbības mācību programmas; – organizēti 85 izglītības un mācību moduļi, tostarp ar EIT kvalitātes zīmi apzīmētie grādi. Izveidot efektīvas sadarbības saiknes starp izcilības centriem, lai nodrošinātu modernai inovācijai un izglītībai vajadzīgo kritisko masu || – 3 ZIK normālas darbības posmā, 3 ZIK attīstības stadijā un 3 ZIK sākuma/attīstības posmā; – izveidoti 45 ZIK sadarbības centri, kuri nodrošina tiešu sadarbību. Sekmēt inovatīvu ražojumu un procesu attīstību jomās, kurās tirgus neveiksmju dēļ pastāv neoptimāls nodrošinājums || – 600 jaundibinātu uzņēmumu un no pētniecības iestādēm atdalījušos uzņēmumu, ko izveidojuši ZIK studenti/pētnieki/pasniedzēji; – 6000 inovāciju pašreizējos uzņēmumos, ko izstrādājuši ZIK studenti/pētnieki/pasniedzēji; – 3000 licenču un konsultāciju pakalpojumu. Stiprināt uzņēmējdarbības spējas ES, lai radītu jaunus uzņēmējdarbības virzienus un palielinātu pētniecības un izglītības rezultātu potenciālās vērtības izmantošanu || – 10 000 studentu EIT maģistrantūras programmās; – 10 000 studentu EIT doktorantūras programmās; – 20 000 studentu un pasniedzēju, kas apmācīti uzņēmējdarbības kursos, par kuru apguvi nepiešķir akadēmisku grādu; – 100 % akadēmisko programmu studentu ir izmantojuši ģeogrāfiskās mobilitātes un akadēmiskās un uzņēmējdarbības vides mobilitātes iespējas; – 25 % pasniedzēju ir izmantojuši starptautiskās mobilitātes vai akadēmiskās un uzņēmējdarbības vides mobilitātes iespējas; – vismaz 25 % studentu un pasniedzēju būtu jābūt no starptautiskas vides. Novērst inovācijas spējas atšķirības ES, sagatavojot un apmainoties ar informāciju par jauno inovācijas prakses un pārvaldības modeļu nodrošinātajiem ieguvumiem || – 600 organizāciju, kuras nedarbojas ZIK, taču izmanto priekšrocības, ko sniedz EIT rezultātu izplatīšana un informatīvie pasākumi; – 40 EIT/ZIK organizētu paraugprakses pasākumu; – 2500 privātpersonu, kuras izmanto ZIK paraugpraksi, īstenojot sadarbības shēmas. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības – Konsolidēt trīs esošās ZIK,[9] veicinot to izaugsmi, ietekmi un ilgtspēju. – Pakāpeniski izveidot jaunas ZIK, nodrošinot to atlasi un darbības rezultātus. Ir paredzēts papildināt ZIK skaitu ar trīs jaunām ZIK 2014. gadā un vēl trīs ZIK 2018. gadā. – Palielināt EIT darbības ietekmi, nodrošinot zināšanu apmaiņu, pētījumu rezultātu izplatīšanu, informētību un starptautisku atpazīstamību. EIT ar mērķtiecīgiem izplatīšanas un zināšanu apmaiņas pasākumiem nodrošinās izcilības kritērijiem atbilstošo ZIK iegūtās pieredzes nodošanu ārpus tām un tādējādi veicinās produktīvu savstarpējas mācīšanās procesu un jauno inovācijas modeļu straujāku ieviešanu visā ES un tās dalībvalstīs. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība EIT tiešā veidā iesaistās visā inovācijas ciklā, sākot ar izglītības un zināšanu veidošanu un beidzot ar inovatīvām pieejām jaunos un jau esošos uzņēmumos. EIT pieejai ir raksturīgi vairāki elementi, ar kuriem tā nodrošina patiesu pievienoto vērtību ES līmenī: · Sadrumstalotības novēršana ar integrētām ilgtermiņa partnerībām un kritiskās masas panākšana, izmantojot tā Eiropas dimensiju. Turpinot esošās sadarbības iniciatīvas, EIT nodrošina izvēlētajām ZIK partnerībām lielāku pastāvību un stratēģiskumu. ZIK sniedz iespēju pasaules mēroga partneriem sadarboties jaunā sastāvā, optimizēt esošos resursus un iegūt jaunas uzņēmējdarbības iespējas, ko sniedz jaunas vērtību ķēdes, kurās risina riskantākas un lielāka mēroga problēmas. Turklāt, lai gan ES dalībvalstīs pastāv liels skaits izcilības centru, tiem bieži neizdodas atsevišķi nodrošināt kritisko masu, kas vajadzīga, lai konkurētu starptautiskā mērogā. ZIK sadarbības centri spēcīgiem vietējiem procesu dalībniekiem piedāvā ciešu sadarbību ar citiem izcilības kritērijiem atbilstošiem partneriem visā ZIK stratēģiskajā satvarā, tādējādi sniedzot tiem iespēju rīkoties un tikt atzītiem starptautiskā mērogā. · Ieguldījumu ietekmes palielināšana izglītībā, pētniecībā un inovācijā un jaunu inovācijas pārvaldības veidu izmēģināšana. EIT darbojas kā katalizators, kas papildina esošo pētniecības bāzi, paātrinot tehnoloģiju un pētījumu rezultātu apguvi un izmantošanu. Savukārt inovācijas pasākumi palīdz saskaņot un integrēti izmantot ieguldījumus pētniecībā un padarīt izglītības un mācību pasākumus atbilstošākus uzņēmējdarbības vides vajadzībām. Tādējādi ir iespējams nodrošināt pilnvērtīgu un īpaši interaktīvu procesu. Tāpēc EIT ir pieejama pietiekami liela elastība, lai varētu izmēģināt jaunos inovācijas modeļus, kas ļauj panākt īstu ZIK pārvaldības un ZIK modeļu finansējuma diferencēšanu, kā arī ātri pielāgoties, lai varētu labāk izmantot attiecīgajās jomās radušās iespējas. · Talantīgu cilvēku atbalstīšana pāri robežām un uzņēmējdarbības veicināšana, integrējot zināšanu triādi. EIT veicina cilvēku stimulētu inovāciju un savos centienos liek uzsvaru uz studentiem, pētniekiem un uzņēmējiem. EIT nodrošina jaunas karjeras iespējas akadēmiskajā un privātā sektora vidē, kā arī inovatīvas profesionālās attīstības shēmas. EIT zīme inovatīvām ZIK maģistrantūras un doktorantūras programmām veicinās starptautiski atpazīstama izcilības zīmola radīšanu, palīdzot piesaistīt talantīgus cilvēkus no Eiropas un citām valstīm. Uzņēmējdarbību veicina jauna pasaules līmeņa studentu paaudze, kuriem ir atbilstošas zināšanas un attieksme, lai idejas pārvērstu jaunās uzņēmējdarbības iespējās, tādējādi palīdzot uzņēmumiem efektīvi izmantot zināšanas un gūt peļņu no ieguldījumiem. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas EIT sākotnējais posms ir veiksmīgi pabeigts; tajā tika izveidota EIT lēmumu pieņemšanas un vadības funkcija — valde un galvenais birojs, kā arī darbības struktūra — zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK). Plašāka informācija ir pieejama „Priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam par EIT stratēģisko inovācijas programmu”. No finanšu aspekta raugoties, svarīgākie ZIK izveides sākuma periodā gūtie secinājumi ir šādi: · EIT finansēšanas modelis, kura pamatā ir esošo izcilības kritērijiem atbilstošo organizāciju prasmju un resursu apvienošana un EIT finansējuma kā katalizatora izmantošana, lai maksimāli palielinātu un piesaistītu papildu finanšu līdzekļus no visdažādākajiem publiskajiem un privātajiem partneriem, šķiet atbilstošs. Tāpēc EIT finansējums ir paredzēts tikai „ZIK pievienotās vērtības darbībām”, jo īpaši ZIK izglītības, uzņēmējdarbības un uzņēmumu izveides projektiem, kas papildina ieguldījumus jau iedzīvinātās darbībās (piemēram, esošos pētniecības projektos). · ZIK ir vairāki attīstības posmi, un katrā no tiem atšķiras kopējā budžeta apjoms un vajadzība pēc finansējuma. To līdzekļu izmantošanas spēja pašā sākumā — izveides stadijā — ir salīdzinoši ierobežota, taču turpmāko gadu laikā tā ievērojami pieaug. ZIK piecpadsmit gadu ilgajā pastāvēšanas laikā ir paredzēti šādi posmi: – divus gadus ilga „izveides” stadija — laikposms, kurā notiek ZIK organizēšana, vajadzīgo finansiālo un juridisko struktūru izveidošana, kā arī svarīgāko darbinieku pieņemšana. Šajā periodā EIT ieguldījums nodrošinās vidēji 35% no katras ZIK budžeta, kas ir 28 miljoni euro; – trīs gadus ilgs „attīstības” posms — tiek pieņemts, ka ZIK jau ir izveidota un sākusi īstenot pamatdarbības, tomēr joprojām notiek dinamiska darbības jomu un partneru skaita palielināšana. Šajā periodā EIT ieguldījums nodrošinās aptuveni 26 % no katras ZIK budžeta, kas ir 154,7 miljoni euro; – sešus gadus ilga „normālas darbības” posms — ZIK struktūra ir stabila un darbības jomas ir skaidri noteiktas. Šajā periodā EIT ieguldījums nodrošinās vidēji 25% no katras ZIK budžeta, kas ir 475,5 miljoni euro; – četrus gadus ilgs „ilgtspējas nodrošināšanas” posms — ZIK rīkojas līdzīgi kā normālas darbības posmā, savukārt EIT ieguldījums pakāpeniski samazinās, tāpēc ZIK būs jānodrošina citi ieņēmumu avoti. Šajā posmā EIT ieguldījums garantēs vidēji 22 % no katras ZIK budžeta, kas ir 258 miljoni euro. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem ES iniciatīvās un programmās arvien biežāk atzīst pētniecības, inovācijas un izglītības savstarpējās attiecības. Pastāv plašas iespējas īstenot savstarpēji papildinošas darbības, turklāt pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” nodrošinātais stratēģiskais satvars vēl vairāk sekmēs šādu sinerģiju labāku izmantošanu. EIT būtiski sekmē pamatprogrammā „Apvārsnis 2020” noteikto mērķu izpildi, jo īpaši risinot sabiedrības problēmas papildus citām iniciatīvām šajās jomās. Tāpēc EIT dos ievērojamu ieguldījumu tādu pamatnosacījumu veicināšanā, kuri nepieciešami ES pētniecības inovatīvā potenciāla realizēšanai un Eiropas Pētniecības telpas (EPT) īstenošanai. Turklāt EIT nodrošina pilntiesīgu izglītības dimensiju ES pētniecības un inovācijas politikā. Ar inovatīvu izglītību uzņēmējdarbības jomā tas nodrošina svarīgo saikni starp pētniecības un inovācijas programmu un izglītības politikas jomām un programmām, kā arī garantē pēctecību un ilgstošākas institucionālās saistības, kas vajadzīgas, lai augstākās izglītības jomā varētu panākt ilgtspējīgas pārmaiņas. Turklāt pastāv iespējas veikt savstarpēji nostiprinošu mijiedarbību ar Savienības kohēzijas politiku, veidojot saiknes starp inovācijas vietējo un globālo aspektu. Sadarbības centri nodrošina pārrobežu sadarbību ZIK tīklos un ārpus tiem, kā arī spēj labi izmantot un saņemt finansējumu no dažādām shēmām attiecīgajos reģionos, kuros tie atrodas. Sinerģijas iespējas atšķiras atkarībā no ZIK tematiskās jomas, savukārt vairākas iniciatīvas un programmas ES līmenī, šķiet, īpaši orientējas uz sadarbības un koordinācijas rezultātā gūto priekšrocību piedāvāšanu. Galvenais instruments cīņā pret pētniecības sadrumstalotību — kopīgas plānošanas ierosmes — paredzētas, lai nodrošinātu Eiropas ZIK pētniecības bāzes kodolu. Savukārt ZIK var paātrināt un veicināt izcilas publiskās pētniecības izmantošanu, kuru apvieno kopīgas plānošanas ierosmes, tādējādi cīnoties pret sadrumstalotību inovācijas jomā. Kopīgas tehnoloģiju ierosmes (JTI) un tikko izveidotās publiskā un privātā sektora partnerības nodrošina platformu, lai veicinātu plaša mēroga uz rūpniecību orientētu pētniecību un sekmētu galveno tehnoloģiju izstrādi. ZIK var kļūt par katalizatoru ieguldījumiem lielajos pētījumos, lai atbalstītu tehnoloģiju pārnesi un komercializāciju, kā arī veidotu jaunus uzņēmumus esošajā uzņēmējdarbības vidē ar izcili talantīgu uzņēmēju palīdzību. Izmantojot zināšanu triādes pieeju, EIT papildinās ERC ieguldījumu pasaules līmeņa progresīvos pētījumos visā inovācijas ķēdē, sākot no idejām līdz pat to piemērošanai un izmantošanai, kā arī nodrošinās Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību pētniekiem un „Erasmus visiem” studentiem papildu iespējas inovācijā un piekļuvi uzņēmējdarbības videi. Jaunizveidotās Eiropas Inovācijas partnerības nodrošinās vispusīgus apstākļus, kuros veicināt pielāgojumus un sinerģiju starp esošajiem pieprasījuma un piedāvājuma noteiktajiem pētījumiem un inovācijas instrumentiem un politikas jomām. Attiecībā uz sadarbību ar EIP ZIK dalītā uzbūve nodrošina strukturētu tādu profesionāļu tīklu, kuri var noteikt vajadzīgos apstākļus un paraugpraksi ar politiku, regulējumu vai standartizāciju saistītos jautājumos, kas ietekmē attiecīgo nozari vai problēmu. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – X Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 01.01.2014.–31.12.2020. – Finansiālā ietekme: 01.01.2014.–31.12.2020. – ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – ¨ Finansiālā ietekme: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[10] Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība X Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – ¨ izpildaģentūrām – X Eiropas Savienības izveidotām struktūrām[11] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļai un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Ļoti svarīgs EIT panākumu un uzņēmēju kopienas iesaistīšanas priekšnosacījums ir vienkāršošana un elastīgums. Pēc sākuma perioda EIT joprojām varētu maksimāli izmantot savu elastīgumu, lai panāktu lielāku vienkāršošanu. EIT ir obligāti jāveic atbildīga un saprotama vienkāršošana, lai sasniegtu efektīvus rezultātus un veicinātu inovācijas sasniegumus. EIT uzskata vienkāršošanu par dinamisku procesu, kas iekļauts EIT darbībā un ir ZIK atbalsta funkcijas neatņemama sastāvdaļa. Tāpēc EIT centīsies pielāgot, uzlabot un pilnveidot savus iekšējos procesus un pastāvīgi meklēs iespēju vienkāršot pieeju, kura var palīdzēt ZIK apmierināt jaunās radušās vajadzības un veicināt to ietekmi. Darbības vienkāršošana Pamatojoties uz ZIK eksperimentiem un gūto pieredzi, EIT sagatavos svarīgāko jomu vienkāršošanas programmu, tostarp kritērijus gūto panākumu novērtēšanai, un saskaņā ar trīsgadu darba programmu ziņos Komisijai par īstenošanas gaitu. Komisija cieši uzraudzīs EIT spēju īstenot iespējami vienkāršus ZIK darbību finansēšanas un pārvaldības nolīgumus un principus, pamatojoties uz EIT izstrādāto vienkāršošanas programmu. Finansiālā vienkāršošana Tā kā viens no EIT mērķiem ir veicināt privātā sektora līdzdalību, EIT finanšu noteikumos[12], kuri balstīti uz Finanšu pamatregulu un kuros paredzēti īpaši Komisijas piešķirti atbrīvojumi, ir jāatspoguļo tā mērķi un vajadzība panākt pietiekamu operatīvo elastību, lai nodrošinātu EIT pievilcīgumu tā uzņēmējdarbības un pētniecības / akadēmisko partneru vidū. Tomēr kā noteikts 1. pantā Regulā, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, attiecībā uz tiem noteikumiem, kuri neatbilst minētās regulas noteikumiem vai Regulā (ES) Nr. XX/2012 [Finanšu regula] ietvertajiem noteikumiem, vajadzības gadījumā tiks prasīts ņemt vērā EIT regulas noteikumus un konkrētās EIT vajadzības (t. i., uzaicinājums jaunu ZIK iecelšanai un atlasei nevis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus). Lai panāktu vienkāršošanu, saskaņā ar pamatprogrammā „Apvārsnis 2020” ierosinātajiem priekšlikumiem finansējuma noteikumu vienkāršošanai tiks īstenoti vairāki ar dotāciju pārvaldības procesu saistīti pasākumi. To nodrošinās: · ar faktisko tiešo izmaksu vienkāršotu atmaksu, plašāku ZIK ierastās uzskaites, tostarp konkrētu nodokļu un nomaksu attiecināmības, apstiprināšanu; · atļaujot izmantot vienības personāla izmaksas (vidējās personāla izmaksas) ZIK, kas ir to ierastā uzskaites metode, un MVU īpašniekiem, kuri nesaņem algu; · vienkāršojot darba laika reģistrēšanu, nodrošinot skaidru un vienkāršu obligāto nosacījumu kopumu, jo īpaši atceļot pienākumu reģistrēt darba laiku tiem darbiniekiem, kuri pie ES projekta strādā pilnu darba laiku/vairāk nekā pusslodzi; · nosakot visām ZIK vienotu atmaksas likmi; · nosakot vispārēju fiksētā maksājuma likmi attiecībā uz netiešajām izmaksām; · izveidojot vienības izmaksu un fiksēto maksājumu sistēmu stipendijām; · īstenojot 2. sadaļas 2. punkta 2. apakšpunktā aprakstīto kontroles stratēģiju. Panākot līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli, tiks samazināts arī ZIK administratīvais slogs. · Saskaņā ar pamatprogrammā „Apvārsnis 2020” ierosinātajiem dalības noteikumiem, par atbilstīgām var uzskatīt iemaksas natūrā, ko ZIK saņem no trešām personām, kas, ņemot vērā pašreizējos izmaksu atbilstības noteikumus, ir ievērojama pārmaiņa. 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi tiks izstrādāti, domājot par efektivitāti un rentabilitāti un pamatojoties uz gūto pieredzi. To pamatā būs vispārēja, savlaicīga un saskaņota stratēģija ar ievērojamu uzsvaru uz sasniegumiem, rezultātiem un panākto ietekmi (sk. šīs dokumenta sadaļas 1.4.4. punktu). UZRAUDZĪBA Komisija ir palielinājusi savus centienus attiecībā uz EIT atbalstīšanu stabilas un uz konkrētiem rezultātiem orientētas uzraudzības sistēmas izstrādē. Uzraudzības sistēmā būtu jāuzsver EIT neatkarības, kā arī ZIK un to līgumisko attiecību autonomijas nozīmīgums. Vienlaicīgi uzraudzības sistēmai arī būtu jānodrošina pilnīga EIT pārskatatbildība un pilnīga ZIK elastība to uzņēmējdarbības plānu īstenošanā. Komisija sadarbosies ar EIT panāktā progresa vērtēšanā. EIT uzraudzība notiks četros tālāk aprakstītajos līmeņos. 1. ZIK uzraudzība, ņemot vērā katras ZIK mērķus un izpildes pamatrādītājus (IP), kas noteikti ZIK uzņēmējdarbības plānos. ZIK tiks dota ievērojama rīcības brīvība (augšupejoša pieeja) attiecībā uz to iekšējo stratēģiju, struktūras, kā arī darbību noteikšanu un vajadzīgo resursu mobilizēšanu. 2. EIT veikta visu ZIK uzraudzība, liekot uzsvaru uz vairākiem EIT stratēģiskajiem mērķiem, kas norādīti EIT rezultātu apkopojumā, kurā ir noteikti visiem ZIK piemērojamie rādītāji. Rezultātu apkopojumā galvenā uzmanība tiks pievērsta visu ZIK sasniegumiem, rezultātiem un panāktajai ekonomiskajai un sociālajai ietekmei. ZIK sniegums EIT rezultātu apkopojumā tiks vērtēts, ņemot vērā konkrētus mērķus. Turklāt, kā ierosināts juridiskā pamata pārskatīšanā, pirms publicēt jaunus uzaicinājumus, EIT publicēs ZIK darbības finansēšanas, uzraudzības un izvērtēšanas kritērijus un procedūras. 3. EIT darbības uzraudzība, vidēja laika posmā apvienojot gan kvantitātes, gan kvalitātes rādītājus. Tiks vērtēts, piemēram, EIT sniegums, atbalstot ZIK, informatīvo pasākumu intensitāte un pārklājums (paraugprakses pasākumu skaits), rezultātu izplatīšana un starptautiskie pasākumi, kā arī EIT ietekme plašākās Eiropas inovācijas, pētniecības un izglītības jomu politikas programmās (piemēram, cik lielā mērā (procentos) EIT izmēģinātie modeļi ir pārņemti citās iniciatīvās). 4. EIT kā pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” ES inovāciju institūta uzraudzība un izvērtēšana, ko īstenos Komisija saskaņā ar EIT regulas nosacījumiem un kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes [XXX] Regulas Nr. XXX par pamatprogrammu „Apvārsnis 2020” 25. un 26. pantā. Izvērtējumi ir paredzēti 2016. gadā (tikai par EIT), 2017. gadā (EIT kā pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” daļas starpposma izvērtējums) un 2023. gadā (EIT kā pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” daļas ex-post izvērtējums). Turklāt ir ierosināts, ka Komisija jebkurā laikā var veikt papildu izvērtējumus par stratēģiski nozīmīgām tēmām vai jautājumiem. EIT plānoto darbību sinerģija ar citām ES programmām būtu jāapliecina Komisijas veiktā EIT trīsgadu darba programmas novērtējumā. ZIŅOŠANA Tā kā EIT ir Eiropas Savienības struktūra, kas saņem dotāciju no ES budžeta, uz to attieksies tādi paši finanšu pārvaldības un kontroles noteikumi kā uz citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu un tiek vispārēji uzskatītas par Savienības aģentūrām. Tas nozīmē, ka budžeta lēmējinstitūcija gadskārtējās budžeta procedūras laikā EIT piemēro 17. punktu (XX.YY.201Z.) Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomu un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Attiecībā uz ziņošanu par uzraudzības sistēmas īstenošanu: · EIT trīsgadu darba programmā (TDP) tiks noteiktas attiecīgās prioritātes un mērķi atbilstīgi EIT nākamā gada (n+1) konkrētajiem mērķiem; pirms TDP galīgās pieņemšanas jākonsultējas ar ZIK par prioritātēm un mērķiem, lai tos varētu pilnībā integrēt attiecīgajos ZIK gada uzņēmējdarbības plānos; · gada darbības pārskatā par iepriekšējo gadu (n-1) būs iekļauti uzraudzīšanas procesa rezultāti attiecībā uz n-1 gadu un aprakstīts, kā un cik lielā mērā ir sasniegti izvirzītie mērķi; gada darbības pārskatā būtu jāņem vērā ZIK izmaksu un rezultātu pārskati par to iepriekšējo darbības gadu (n-1). ZIK ziņošanas nosacījumi ir izstrādāti saskaņā ar partnerību pamatlīgumu un ikgadējiem dotāciju nolīgumiem (rezultāti un izmaksu pārskats). Taču, lai palielinātu efektivitāti un rentabilitāti, un, ņemot vērā EIT pieredzi, īstenojot ZIK gada dotāciju nolīgumus, tiks veikti vairāki dotāciju pārvaldības procesa vienkāršošanas pasākumi, kuru vispārējais mērķis būs ZIK administratīvā darba slodzes samazināšana un savākto datu kvalitātes palielināšana. Turklāt, kā norādīts iepriekš, izmantojot rezultātu apkopojumu, visām ZIK tiks piemērots vispārējs rādītāju kopums, liekot uzsvaru uz visu ZIK sasniegumiem, rezultātiem un panākto ekonomisko un sociālo ietekmi. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Ņemot vērā neapstrīdamo vajadzību nodrošināt efektīvu un lietderīgu Eiropas budžeta pārvaldību, kā arī novērst krāpniecību un līdzekļu šķērdēšanu, EIT, īstenojot budžetu, izveidos iekšējās kontroles sistēmu, kas attiecīgi nodrošinās, lai kļūdas līmenis daudzgadu izdevumu periodā būtu 2‑5 % un ideālā gadījumā — aptuveni 3,5 %, kā ierosināts Regulā, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, kura būs iekšējās kontroles sistēmas un revīzijas stratēģijas izstrādes pamats. EIT iekšējās kontroles sistēma tiks balstīta uz Komisijas Iekšējās kontroles standartiem, EIT iekšējām procedūrām, ex‑ante pārbaudēm par pilnīgi visiem ZIK [DQC1] deklarētajiem izdevumiem, kurus finansējis EIT, revīzijas apliecinājumu saņemšana, izmaksu deklarāciju metodoloģiju ex‑ante sertificēšana, ex‑post revīzijas attiecībā uz prasību izlasi, projektu rezultāti un ārējs izvērtējums. Saskaņā ar EIT finanšu noteikumu 38. panta 4. punktu kredītrīkotājs atbilstīgi standartiem, ko valde pieņēmusi, pamatojoties uz līdzvērtīgiem Komisijas noteiktiem standartiem, un pienācīgi ņemot vērā ar pārvaldības vidi un finansēto darbību būtību saistītos riskus, izveido EIT pienākumu izpildei piemērotu organizatorisku struktūru un iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas un procedūras. Lai mazinātu jebkādu ar EIT vispārējo darbību īstenošanu saistīto risku, katru gadu tiek īstenota riska pārvaldības procedūra. Saistībā ar to, veidojot iekšējās kontroles sistēmu, EIT būtu jāņem vērā ar īstenotajām darbībām saistītie riski, iedzīvotāju īpašās iezīmes un labumguvēju atkārtošanās (faktiski 3 ZIK), dotāciju piešķiršanas biežums (katru gadu) un darījumu apjoms (sk. 1.5.3. punktu par ZIK piecpadsmit gadus ilgo pastāvēšanas laiku un dažādajiem attīstības posmiem), kā arī jānovērš finansējuma pārklāšanās. Ņemot vērā to, ka pirmās ikgadējās dotācijas ZIK tika piešķirtas 2010. gadā, EIT vēl nav saņēmis rezultātus attiecībā uz kļūdu līmeni. Taču, īstenojot pašreizējos dotāciju nolīgumus, ir noteiktas šādas riska kategorijas: – kļūdas, kuru iemesls ir noteikumu sarežģītība; – kļūdas, kuru iemesls ir noteikumu interpretācija; – atbilstības noteikumu ievērošana; – pieejamie pavaddokumenti; – nepareiza netiešo izmaksu aprēķināšana. Iepriekš aprakstītie vienkāršošanas pasākumi arī veicinās kļūdu novēršanu un kļūdu līmeņa samazināšanu. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Kā noteikts 23. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes [XXX] Regulā Nr. XXX par pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, EIT izveidotā kontroles sistēma attiecīgi nodrošina ar darbību efektivitāti un lietderīgumu saistītu risku pienācīgu pārvaldību, attiecīgo darījumu likumību un pareizību, kā arī līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli. Tas samazinās arī ZIK administratīvo slogu. EIT īstenotajā kontroles sistēmā ietilps arī revīzijas stratēģija, kura būs balstīta uz EIT vispārējā budžeta izdevumu reprezentatīvas izlases finanšu revīziju, jo īpaši attiecībā uz ikgadējām dotācijām, kas ik gadu tiek piešķirtas ZIK. Šo reprezentatīvo izlasi visu prasījumu ex‑ante pārbaudēs var papildināt ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistīti riski, turklāt gūtā pieredze tiks ņemta vērā, novērtējot dotāciju izmantošanas riska novērtējuma kontroles sistēmu. Izdevumu revīzija notiks saskaņoti un atbilstīgi ekonomijas, efektivitātes un lietderīguma principiem. Attiecībā uz EIT iekšējās kontroles sistēmu EIT ir izstrādājis vispārīgu stratēģiju, tostarp uzraudzības struktūru, iekšējās kontroles procesu īstenošanai, kura attiecas uz visu izdevumu ciklu. Vecākā pārvaldības struktūra nodrošina, ka valde oficiāli apstiprina šo vispārējo stratēģiju, kā arī standartizācijas un vienkāršošanas iniciatīvu (SVI) un tās īstenošanu. Standartizācijas un vienkāršošanas iniciatīvā (SVI), kuru īsteno EIT, tiek ievērota trīspusēja pieeja: – standartizēta EIT plānošanas procedūra un darba programma; – saikne ar riska pārvaldības procedūru; – standarta darbības procedūru (SDP) izstrāde. Standarta darbības procedūras (SDP) ir detalizēti rakstiski norādījumi konkrētu procesu vienotas izpildes nodrošināšanai. Šie norādījumi parasti attiecas uz vairākiem EIT, nodaļas, departamenta vai grupu uzdevumiem vai darbības jomām. Ņemot vērā procedūru vienkāršošanu ar uzsvaru uz izpildi, un, lai palielinātu EIT īstenoto ar ZIK darbību saistīto pasākumu efektivitāti un regularitāti un novērstu to iespējamo kļūdu līmeni, tiks piedāvāts atbilstīgi ZIK īstenoto darbību būtībai dotācijas izmantot kā vienreizējus maksājumus, fiksētus maksājumus un vienības izmaksu standarta shēmas, kā ierosināts Eiropas Parlamenta un Padomes [XXX] Regulā Nr. XXX par pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”. Attiecībā uz revīzijas sertifikātiem par finanšu pārskatiem, kas jānodrošina ZIK un dažādajiem partneriem, ar kuriem neatkarīgiem revidentiem jāapstiprina finanšu pārskatos deklarēto summu likumība un atbilstība, šo sertifikātu ierobežojums tiks noteikts Regulas, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, 28. pantā norādītajā līmenī. Uz sertifikātiem par izmantotajām metodēm un revidentiem, kuri sagatavo sertifikātus, attieksies arī visi pārējie šajā regulā paredzētie nosacījumi. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 2.3.1 Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Kā noteikts 24. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes (XXX) Regulā Nr. XXX par pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, EIT īstenos attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu Savienības finansiālo interešu aizsardzību. Ir veikta priekšlikumu programmai „Apvārsnis 2020” aizsardzība pret krāpšanu un to ietekmes novērtējums. Kopumā ierosinātajiem pasākumiem, jo īpaši lielākam uzsvaram uz revīziju, kas balstīta uz risku, vajadzētu labvēlīgi ietekmēt krāpšanas apkarošanu un palielināt izvērtēšanu un kontroli. EIT ir apņēmies apkarot krāpšanu visos dotāciju pārvaldības procesa un citu īstenoto darbību posmos. Visos EIT pieņemtajos lēmumos un noslēgtajos līgumos ir skaidri noteikts, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta var veikt visu Savienības līdzekļus saņēmušo līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju dokumentu pārbaudi uz vietas, tostarp galīgo saņēmēju telpās, atbilstīgi procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas[13]. OLAF ir pilnvarots veikt iekšēju izmeklēšanu EIT, un valde ir parakstījusi nolīgumu par pievienošanos 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju saistībā ar OLAF izmeklēšanām[14]. EIT ir pieņēmis lēmumu arī par noteikumiem iekšējā izmeklēšanā, kas saistīta ar krāpšanas, korupcijas un citas Savienības interesēm kaitējošas nelikumīgas darbības novēršanu. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sakārtotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums 15.02.11 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) || Dif./Nedif. ([15]) || No EBTA[16] valstīm || No kandidātvalstīm[17] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1 || 15 02 11 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2008‑2013 || NEDIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ 1 || 15 02 11 02 „Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un citas operatīvās darbības”; 2008‑2013 || DIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ · Pieprasītās jaunās budžeta izdevumu pozīcijas Sakārtotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums || Dif./Nedif. ([18]) || No EBTA[19] valstīm || No kandidātvalstīm[20] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || 15 07 03 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2014‑2020 || NEDIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ || 15 07 03 02 „Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un citas operatīvās darbības”; 2014‑2020 || DIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās cenas Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 1 — EIT administratīvie un darbības izdevumi EIT || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || KOPĀ 2014.-2022. 1. pozīcija - 15 07 03 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2014‑2020 || Saistības || (1a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 || || || 54,998 Maksājumi || (2a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 || || || 54,998 2. pozīcija - 15 07 03 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2014‑2020 || Saistības || (1b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 || || || 14,017 Maksājumi || (2b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 || || || 14,017 3. pozīcija - 15 07 03 02 „Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un citas operatīvās darbības”; 2014‑2020 || Saistības || (1c) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || 497,460 || 554,832 || 599,777 || || || 3105,268 Maksājumi || (2c) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 432,790 || 482,704 || 521,806 || 299,888 || 103,796 || 3105,267 KOPĀ — EIT apropriācijas || Saistības || =1a+1b+1c || 274,926 || 332,165 || 399,312 || 482,414 || 508,373 || 565,963 || 611,130 || || || 3174,283 Maksājumi || =2a+2b+2c || 240,151 || 290,039 || 348,693 || 421,018 || 443,703 || 493,835 || 533,159 || 299,888 || 103,796 || 3174,283 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || EAC ĢD administratīvi izdevumi Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās cenas || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. EAC ĢD ||  Cilvēkresursi — Štatu saraksts — 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507 ||  Cilvēkresursi — Štatu saraksts — 15 01 05 02 || 0,145 || 0,148 || 0,151 || 0,154 || 0,157 || 0,161 || 0,164 || 1,081 ||  Citi administratīvie izdevumi — 15 01 05 03 || 0,371 || 0,378 || 0,551 || 0,563 || 0,401 || 0,497 || 0,597 || 3,359 || KOPĀ — EAC ĢD || || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947 || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJĀ apropriācijas EAC || (Kopējā saistību summa = kopējā maksājumu summa) || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās cenas || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads* || 2019. gads* || 2020. gads* || 2021. gads || 2022. gads || KOPĀ 2014.-2022. KOPĀ — apropriācijas Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 275,914 || 333,173 || 400,505 || 483,632 || 509,442 || 567,142 || 612,422 || || || 3 182,230 Maksājumi || 241,139 || 291,047 || 349,887 || 422,236 || 444,772 || 495,014 || 534,451 || 299,888 || 103,796 || 3 182,230 * Papildu summu EUR 1652,057 miljonu apmērā 2018.–2020. gadam darīs pieejamu proporcionāli no budžeta, kas atvelēts prioritātei “Sabiedrības problēmu risināšana”, un budžeta, kas atvēlēts mērķim “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā”, summa ir indikatīva un ir atkarīga no Regulas XX/XXX par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” 26. panta 1. punktā noteiktās pārskatīšanas. 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās cenas Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014–2020 REZULTĀTI || Rezultāta veids[21] || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas || KONKRĒTAIS MĒRĶIS[22] Nr. 1 — esošo ZIK nostiprināšana un to izaugsmes un ietekmes veicināšana || - Rezultāts || ZIK || || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 3 || 256,89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 — pakāpeniska jaunu ZIK izveide || - Rezultāts || ZIK || || || || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 3 || 232.61 || 3 || 260.17 || 3 || 274.87 || 18 || 1 012,410 || - Rezultāts || ZIK || || || || || || || || || || 3 || 27.57 || 3 || 87.87 || 3 || 144.31 || 9 || 259,750 || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 6 || 260.18 || 6 || 348.04 || 6 || 419.17 || 27 || 1 272,160 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 — EIT darbības ietekmes palielināšana, nodrošinot zināšanu apmaiņu, izplatīšanu, informētību un starptautisku atpazīstamību || - Rezultāts || || || || 10.61 || || 16.24 || || 22.08 || || 22.52 || || 22.97 || || 23.43 || || 23.90 || || 141.762 || Starpsumma — 3. konkrētais mērķis || || 10,61 || || 16.24 || || 22.08 || || 22.52 || || 22.97 || || 23.43 || || 23.90 || || 141.762 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 267,50 || || 324,05 || || 389,38 || || 472,28 || || 497,465 || || 554,83 || || 599,78 || || 3 105,268 || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz EIT cilvēkresursu apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvu apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīvs paredz administratīvu apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) faktiskās cenas || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014–2020 Ierēdņi (AD kategorija) EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507 Ierēdņi (AST kategorija) EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 01 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Līgumdarbinieki EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 02 || 0,068 || 0,069 || 0,071 || 0,072 || 0,074 || 0,075 || 0,076 || 0,505 Līgumdarbinieki EIT budžeta pozīcija: 15 07 03 01 || 1,358 || 1,386 || 1,413 || 1,441 || 1,470 || 1,500 || 1,530 || 10,098 Pagaidu darbinieki EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 01 || 5,121 || 5,224 || 5,469 || 5,864 || 6,419 || 6,547 || 6,678 || 41,322 Valstu norīkotie eksperti EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 02 || 0,077 || 0,079 || 0,081 || 0,082 || 0,084 || 0,086 || 0,087 || 0,576 Valstu norīkotie eksperti EIT budžeta pozīcija: 15 07 03 01 || 0,387 || 0,395 || 0,484 || 0,493 || 0,503 || 0,513 || 0,523 || 3,299 Uzņemšanas atbalsta nolīgums[23] || -1,560 || -1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -3,120 KOPĀ || 5,924 || 6,074 || 8,007 || 8,454 || 9,060 || 9,241 || 9,426 || 56,187 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīvs neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: – A) Cilvēkresursi EIT un EAC ĢD Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata). || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || XX 07 03 01 (galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) || || || || || || || || || 15 07 03 01 (delegācijas) EIT || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 || || 15 01 05 01 (netiešā pētniecība) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || || 10 01 05 01 (tiešā pētniecība) || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[24] || || 15 07 03 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || || || XX 01 04 yy [25] || - galvenajā mītnē[26] || || || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || || || 15 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (norādīt) || || || || || || || || || KOPĀ || 68,5 || 68,5 || 70,5 || 72,5 || 75,5 || 75,5 || 75,5 || Ar cilvēkresursiem saistītās vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot tos EAC ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrēta pasākuma pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki EAC ĢD || - Ar EIT budžeta pieņemšanas procesu saistīti uzdevumi, jo īpaši budžeta projekta sagatavošana, pārskaitījumi; - Komisijas atzinuma sagatavošana par EIT trīsgadu darba programmu; - Komisijas novērotāja EIT valdes sanāksmēs nostājas sagatavošana; - Komisijas lēmuma sagatavošana par EIT valdes locekļu iecelšanu; - saskaņošana ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, un darbības pielāgošana tām; - Komisijas nostājas sagatavošana EIT ieinteresēto personu forumā; - EIT‑ZIK un Komisijas dienestu gada sanāksmju organizēšana; - uzaicinājumu jaunām ZIK sagatavošana; - EIT uzraudzība un izvērtēšana; - EIT akadēmisko grādu atbilstības nodrošināšana augstākās izglītības jomā īstenotajām darbībām. Ārštata darbinieki EAC ĢD || - dalība Komisijas atzinuma sagatavošanā par EIT trīsgadu darba programmu; - dalība saskaņošanā ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, un darbības pielāgošanā tām; - dalība Komisijas nostājas sagatavošanā EIT ieinteresēto personu forumā; - dalība EIT‑ZIK un Komisijas dienestu gada sanāksmju organizēšanā; - dalība uzaicinājumu jaunām ZIK sagatavošanā; - dalība EIT akadēmisko grādu atbilstības augstākās izglītības jomā īstenotajām darbībām nodrošināšanā. – b) EIT cilvēkresursi || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. EIT štatu sarakstā ietvertās amata vietas Pagaidu darbinieki || AD || 27 || 27 || 28 || 29 || 32 || 32 || 32 AST || 11 || 11 || 11 || 12 || 12 || 12 || 12 KOPĀ — štatu sarakstā ietvertās amata vietas || 38 || 38 || 39 || 41 || 44 || 44 || 44 Citi darbinieki (izteikts FTE) Līgumdarbinieki (CA) || || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 Valstu norīkotie eksperti (SNE) || || 5 || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 Kopā — citi darbinieki || || || || || || || || KOPĀ — EIT DARBINIEKI || || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 Veicamo uzdevumu apraksts Pagaidu darbinieki EIT || - ar EIT budžetu un vienkāršošanas programmu saistīti uzdevumi; - jaunu ZIK atlases un noteikšanas kārtu sagatavošana; - saskaņošana ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši programmu „Apvārsnis 2020”, un darbības pielāgošana tām; - EIT ieinteresēto personu platforma; - EIT un ZIK sanāksmju un uzklausīšanu organizēšana; - esošo ZIK nostiprināšana; - EIT uzraudzība un izvērtēšana; - EIT darbības ietekme, nodrošinot zināšanu apmaiņu, izplatīšanu, informētību un starptautisku atpazīstamību. Ārštata darbinieki EIT || - dalība jaunu ZIK atlases un noteikšanas kārtu sagatavošanā; - dalība EIT uzņēmējdarbības un izglītības programmas sagatavošanā; - dalība EIT ieinteresēto personu platformā; - dalība EIT akadēmisko grādu atbilstības augstākās izglītības jomā īstenotajām darbībām nodrošināšanā. Saskaņā ar štatu saraksta plānu attiecībā uz pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu, bija paredzēts, ka EIT kā jaunizveidotas aģentūras kopējais darbinieku FTE skaits laikposmā līdz 2013. gadam būs 61 (attiecīgi 37 AT, 20 CA un 4 SNE). Saistībā ar to EAC ĢD kā atbildīgais ĢD rūpīgi uzraudzīs to, kā EIT īsteno pašreizējo štatu saraksta plānu. Savukārt, izstrādājot gada budžetu, atbildīgais ĢD prasīs budžeta lēmējinstitūcijai tikai tādus darbiniekus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu EIT mērķus. Ir būtiski uzsvērt un atzīt arī ievērojamo EIT darba slodzes un pienākumu apjoma pieaugumu saistībā ar faktiskās EIT regulas un SIP pārskatīšanu, kā arī jaunā EIT īstenojamā budžeta nozīmīgumu. 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[27] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīvs neparedz trešo personu līdzfinansējumu – X Priekšlikums/iniciatīvs paredz šādu līdzfinansējumu Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā Uzņemšanas nolīgums ar Ungārijas valdību* || 1,560 || 1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3,120 KOPĀ —Līdzfinansējuma apropriācijas || 1,560 || 1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3,120 * Uzņemšanas nolīgumā paredzēts, ka Ungārijas valdība 20 gadus (no 2011. līdz 2030. gadam) sedz EIT telpu īres maksu un 5 gadus (no 2011. līdz 2015. gadam) sedz izmaksas par 20 darbinieku atalgojumu, kas ir EUR 1,560 miljonus lielas skaidras naudas iemaksas gadā. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ papildu ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[28] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu) ………….pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] OV C, lpp. [2] OV C, lpp. [3] http://ec.europa.eu/education/eit/eit-consultation_en.htm. [4] OV C, … , … lpp. [5] OV C, … , … lpp. [6] OV C, lpp. [7] ABM — pārvaldība pēc darbības jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [8] Kā norādīts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai b) apakšpunktā. [9] EIT 2009. gadā noteica trīs ZIK šādās jomās — pielāgošanās klimata pārmaiņām un to radīto seku mazināšana (Klimata ZIK), nākotnes informācijas un komunikācijas sabiedrība (EIT IKT laboratorijas) un ilgtspējīga enerģētika (ZIK InnoEnergy). [10] Skaidrojums par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [11] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [12] Komisijas Lēmums C(2009) 2661 (2009. gada 3. marts), ar ko apstiprina Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta prasītos atbrīvojumus no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. [13] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [14] EIT valdes 2009. gada 20. februāra lēmums. [15] Dif. = diferencētas apropriācijas, nedif. = nediferencētas apropriācijas. [16] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [17] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [18] Dif. = diferencētas apropriācijas, nedif. = nediferencētas apropriācijas. [19] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [20] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [21] Rezultāti ir produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros u.c.). [22] Konkrēti mērķi, kas norādīti 1. sadaļas 4. punkta 2. apakšpunktā. [23] Uzņemšanas nolīgumā paredzēts, ka Ungārijas valdība 5 gadus (no 2011. līdz 2015. gadam) sedz izmaksas par 20 līgumdarbinieku atalgojumu, kas ir EUR 1,560 miljonus lielas skaidras naudas iemaksas gadā. [24] CA = līgumdarbinieki; INT = pagaidu darbinieki (Intérimaire); JED = jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation); LA = vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti. [25] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [26] Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF). [27] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [28] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļu, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā. [DQC1]Warning: Multiple white space (space/non-breaking-space/tab).