Tiešsaistes platformām, kas izplata saturu, jo īpaši sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, video koplietošanas pakalpojumiem un meklētājprogrammām ir būtiska nozīme dezinformācijas izplatīšanā un amplificēšanā tiešsaistē. Šīs platformas līdz šim nav rīkojušās samērīgi un nav spējušas novērst problēmas, ko rada dezinformācija un platformas infrastruktūru manipulatīva izmantošana. Dažas platformas ir veikušas ierobežotas iniciatīvas, kas paredzētas, lai novērstu dezinformācijas izplatību tiešsaistē, taču šie pasākumi ir veikti tikai dažās valstīs un iesaista tikai dažas lietotāju grupas. Turklāt pastāv nopietnas šaubas, vai platformas pietiekami aizsargā lietotājus pret to, lai trešās personas neatļauti neizmantotu personas datus; piemēram var minēt nesenos "Facebook" un "Cambridge Analytica” atklājumus (ko patlaban izmeklē datu aizsardzības iestādes) par personas datu iegūšanu no miljoniem ES sociālo plašsaziņas līdzekļu lietotāju un to izmantošanu vēlēšanu kontekstā.

Mūsu atklātā, demokrātiskā sabiedrība ir atkarīga no publiskām debatēm, kas labi informētiem iedzīvotājiem ļauj paust savu gribu, izmantojot brīvu un godīgu politisko procesu. Plašsaziņas līdzekļiem vienmēr ir bijusi liela nozīme, prasot atbildību no valsts iestādēm un sniedzot informāciju, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem veidot savu viedokli par sabiedrībai svarīgiem jautājumiem un aktīvi un rezultatīvi piedalīties demokrātiskā sabiedrībā. Eiropā tradicionāliem plašsaziņas līdzekļiem piemēro dažādus noteikumus par objektivitāti, plurālismu, kultūras daudzveidību, kaitīgu saturu, reklāmu un sponsorētu saturu. Eiropas Savienībā demokrātija balstās uz brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem.

2.Tiešsaistes dezinformācijas tvērums un cēloņi

2.1.Tvērums

Ar dezinformāciju saprot pārbaudāmi nepatiesu vai maldinošu informāciju, kas tiek sagatavota, publiskota un izplatīta, lai gūtu ekonomisku labumu vai maldinātu sabiedrību, un var radīt kaitējumu sabiedrībai. Kaitējums sabiedrībai ir draudi demokrātiskiem politiskiem un politikas veidošanas procesiem, kā arī sabiedriskajiem labumiem, piemēram, ES pilsoņu veselības aizsardzībai, videi vai drošībai. Dezinformācija nav ziņas par kļūdām, satīra, parodija vai skaidri norādītas atbalstītāju ziņas un komentāri. Šis paziņojums neskar tiesību normas, kas piemērojamas Savienības vai valstu līmenī un attiecas uz apspriestajiem jautājumiem, tostarp dezinformāciju ar nelikumīgu saturu. Šis paziņojums neskar pašreizējās pieejas un notiekošās darbības saistībā ar nelikumīgu saturu, tostarp attiecībā uz teroristisku saturu tiešsaistē un materiāliem par bērnu seksuālu izmantošanu.

83 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka viltus ziņas vai nu “noteikti” (45 %), vai “zināmā mērā” (38 %) rada problēmas demokrātijai kopumā. Respondenti, kas piedalījās Komisijas veiktajā sabiedriskajā apspriešanā, uzskata, ka divas galvenās kategorijas, kuras var kaitēt sabiedrībai, ir apzināta dezinformācija, kuras mērķis ir ietekmēt vēlēšanas, un migrācijas politika. Tūlīt aiz tām ir dezinformācija tādās jomās kā veselība, vide un drošības politika.

2.2.Dezinformācijas konteksts un galvenie cēloņi

Dezinformācijas izplatīšanai ir savstarpēji saistīti ekonomiski, tehnoloģiski, politiski un ideoloģiski cēloņi.

Pirmkārt, dezinformācijas izplatīšanās liecina par plašāku parādību, kas ietekmē sabiedrību, kurā notiek straujas pārmaiņas. Ekonomiskā nedrošība, pieaugošs ekstrēmisms un kultūras pārmaiņas rada nedrošību un nodrošina labvēlīgu augsni dezinformācijas kampaņām, kas sekmē sociālo spriedzi, polarizāciju un neuzticību. Ietekmīgas organizācijas un aģentūras (uzņēmumi, valstis vai nevalstiskās organizācijas, kas ir ieinteresētas politiskās un stratēģiskās debatēs, tostarp ES ārējie avoti) var dezinformāciju izmantot, lai ietekmētu politiku un sabiedriskās debates. Dezinformācijas ietekme sabiedrībā atšķiras, jo tā ir atkarīga no izglītības līmeņa, demokrātijas kultūras, uzticēšanās iestādēm, vēlēšanu sistēmu iekļautības, naudas nozīmes politiskajos procesos un sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības.

Ilgtermiņā dezinformāciju varēs efektīvi apkarot tikai tad, ja šos centienus papildinās nepārprotama politiskā griba stiprināt kolektīvo izturētspēju, kas atbalsta demokrātisko pārliecību un Eiropas vērtības.

Otrkārt, dezinformācija izplatās plašsaziņas līdzekļu nozarē, kurā notiek būtiskas pārmaiņas. Plašsaziņas līdzekļu nozarē aktīvu platformu attīstība ir ievērojami ietekmējusi žurnālistus un profesionālu ziņu plašsaziņas līdzekļus, kas vēl joprojām mēģina pielāgot savus uzņēmējdarbības modeļus un rast jaunus veidus, kā gūt ieņēmumus no satura. Turklāt dažas platformas ir pārņēmušas funkcijas, kas parasti ir saistītas ar plašsaziņas līdzekļiem, un ienāk ziņu nozarē kā satura apkopotāji un izplatītāji, kuriem ne vienmēr ir tādas redakcionālās sistēmas un spējas, kā plašsaziņas līdzekļiem. To ekonomiskie stimuli liek tām aptvert vērienīgu lietotāju bāzi, izmantojot tīkla efektus, un maksimāli paildzināt laiku, ko lietotāji pavada, izmantojot to pakalpojumus, priekšroku dodot informācijas daudzumam nevis kvalitātei neatkarīgi no ietekmes.

Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam ziņu izdevēju kopējie ieņēmumi par drukātiem izdevumiem samazinājās par EUR 13,45 miljardiem un ieņēmumi par digitālo saturu pieauga par EUR 3,98 miljardiem: neto ieņēmumu zaudējumi EUR 9,47 miljardi (-13 %) . Turklāt ziņu izdevēji norāda, ka nozares pašreizējās lejupslīdes dēļ jau ir slēgtas vai samazinātas to redaktoru nodaļas.

Treškārt, manipulācijas ar sociālās tīklošanas tehnoloģijām tiek izmantotas dezinformācijas izplatīšanai šādos secīgos posmos: i) dezinformācijas radīšana; ii) amplifikācija, izmantojot sociālos un citus tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus; iii) lietotāju veikta izplatīšana.

i) Dezinformācijas radīšana

Dezinformācija ir spēcīgs, lēts un bieži vien ekonomiski rentabls ietekmes līdzeklis. Līdz šim vairums zināmo gadījumu ir saistīti ar rakstiem, ko dažkārt papildina autentiski attēli vai audiovizuālais saturs, kas ir izrauts no konteksta. Taču patlaban ir pieejama jauna, cenas ziņā pieņemama un viegli lietojama tehnoloģija, kas rada nepatiesus attēlus un audiovizuālo saturu (tā dēvētie “deepfakes”), piedāvājot iedarbīgākus līdzekļus manipulēšanai ar sabiedrisko domu.

ii) Amplifikācija, izmantojot sociālos un citus tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus

Dažādi faktori nodrošina auglīgu augsni dezinformācijas izplatīšanai tiešsaistē. Pastāv šādi dezinformācijas izplatīšanas mehānismi.

–Uz algoritmiem balstīti: kritērijus, ko algoritmi izmanto, lai piešķirtu noteiktu secību, kādā parādās informācija, nosaka platformu uzņēmējdarbības modelis un tas, kā priekšroka tiek dota personalizētam un sensacionālam saturam, kas parasti piesaista uzmanību un ko kopīgo lietotāji. Atvieglojot personalizēta satura kopīgošanu starp līdzīgi domājošiem lietotājiem, algoritmi netieši palielina polarizāciju un pastiprina dezinformācijas ietekmi.

–Uz reklāmu balstīti: mūsdienu digitālās reklāmas modelis bieži vien ir balstīts uz veikto klikšķu daudzumu, kas sekmē sensacionālu un virālu saturu. Šis modelis ir balstīts uz reklāmas tīkliem, kas pieder aģentūrām, kuras nodrošina reāllaika reklāmas ievietošanu, pamatojoties uz algoritmisku lēmumu pieņemšanu. Tas atvieglo reklāmas ievietošanu tīmekļa vietnēs, kuras publicē lietotāju emocijas raisošu, sensacionālu saturu, tostarp dezinformāciju.

–Uz tehnoloģijām balstīti: tiešsaistes tehnoloģijas, piemēram, automatizēti pakalpojumi (saukti par “botiem”), mākslīgi pastiprina dezinformācijas izplatīšanos. Šādus mehānismus var sekmēt, izmantojot simulētus profilus (viltus kontus), kuriem nav īstu lietotāju un kas dažkārt tiek radīti masveidā (saukti par “troļļu fabrikām”).

iii) Lietotāju veikta izplatīšana