Priekšlikums Padomes lēmums par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (Dokuments attiecas uz EEZ) /* COM/2009/0441 galīgā redakcija - CNS 2009/0121 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 31.8.2009 COM(2009) 441 galīgā redakcija 2009/0121 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (Dokuments attiecas uz EEZ) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Ar šo paziņojumu Komisija iesniedz Padomei pārskatītu priekšlikumu lēmumam, ar kuru Kopienu pilnvaro noslēgt nolīgumu, kurā paredzēti noteikumi par Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu. 2. Kopiena var pievienoties COTIF, kas grozīta ar Viļņas protokolu, saskaņā ar tās 38. pantu, kurā paredzēti noteikumi par reģionālo ekonomiskās integrācijas organizāciju pievienošanos. 3. Padome 2003. gada 28. martā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar COTIF līgumslēdzējām pusēm, lai vienotos par Kopienas pievienošanos šai konvencijai. Padomes lēmumā bija iekļautas sarunu pamatnostādnes un norādījumi attiecībā uz Kopienas pievienošanos COTIF . 4. Lai gan priekšlikums Padomes lēmumam par nosacījumu apstiprināšanu nolīgumam starp Kopienu un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju ( OTIF ) tika sagatavots 2003. gadā[1], Kopiena nevarēja pievienoties COTIF pirms Viļņas protokola spēkā stāšanās, kas bija atkarīga no vairāku OTIF dalībvalstu veiktās ratifikācijas. COTIF ar grozījumiem , kas izdarīti ar Viļņas protokolu, stājās spēkā 2006. gada jūlijā. 5. Komisijas 2003. gada priekšlikumu par Eiropas Kopienas pievienošanos COTIF 2003. gada 17. novembrī nosūtīja Padomei un Eiropas Parlamentam. Priekšlikums 2004. gada 10. martā saņēma labvēlīgu atzinumu no Eiropas Parlamenta, kas to bez grozījumiem apstiprināja pirmajā lasījumā. Tomēr bija izskanējis viedoklis, ka Kopienai no OTIF būtu jāiegūst skaidrība un pārliecība par kādu konkrētu jautājumu. Arvien vairāk kļuva skaidrs, ka COTIF 3. panta 2. punkts, kuram vajadzēja nodrošināt atbilstību starp attiecīgo Kopienas un OTIF tiesisko regulējumu, faktiski pienācīgi to nenodrošināja. Juridiski pārskatot COTIF un tās papildinājumus, apstiprinājās, ka starp Kopienas acquis un COTIF ir virkne atšķirību, kas attiecas gan uz COTIF noteikumiem par jurisdikciju (12. un 28. pants), gan uz dažu papildinājumu (E, F un G) noteikumiem. 6. Dalībvalstis bija labi informētas par šīm pretrunām, un pēc oficiāla Komisijas ieteikuma sniedza paziņojumus pret iepriekš minētajiem COTIF papildinājumiem saskaņā ar COTIF 42. pantu. Ar šiem paziņojumiem šo papildinājumu noteikumi attiecīgajās valstīs zaudēja spēku. Tādējādi tika novērstas jebkādas pretrunas attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem jautājumos, uz kuriem attiecās šie papildinājumi, bet vienlaikus automātiski zaudēja spēku arī noteikumi, kas nebija pretrunā Kopienas tiesību aktiem. 7. Eiropas Kopienas tiesiskā regulējuma aizsardzības nolūkā Kopiena ierosināja nolīgumā iekļaut piemērotu noteikumu (tā dēvēto atteikšanās atrunu), lai novērstu jebkādas juridiskas neatbilstības starp COTIF un spēkā esošo un sagatavošanas stadijā esošo Kopienas acquis . 8. Komisijas starpdienestu grupa Kopienas ārējās kompetences jautājumos izskatīja ar Kopienas pievienošanos saistītos vispārīgos jautājumus 2007. gada 19. aprīlī. Tā secināja, ka vispiemērotākā turpmākā rīcība būtu šāda: - Komisijai būtu jāvienojas ar OTIF par standarta atteikšanās atrunas iekļaušanu Nolīgumā par Kopienas pievienošanos COTIF ; - dalībvalstīm būtu jāpatur spēkā paziņojumi pret COTIF papildinājumiem (E, F un G). Dalībvalstīm, kas ir ratificējušas 1999. gada Viļņas protokolu, bet vēl nav sniegušas paziņojumus pret šiem papildinājumiem, būtu jāsniedz šādi paziņojumi; - pēc Kopienas pievienošanās COTIF Kopienai būtu jāpaziņo, ka tā iebilst pret COTIF papildinājumiem (E, F un G); - iepriekš minētie (dalībvalstu un Kopienas) paziņojumi būtu jāatsauc pēc tam, kad būtu novērstas abu tiesisko sistēmu juridiskās neatbilstības. 9. Šo pieeju 2007. gadā apsprieda Padomē, līdz ar to varēja turpināties sarunas ar OTIF , jo īpaši par atbilstošu atteikšanās atrunu. Vienlaikus tika veikts darbs, lai risinātu jautājumu par juridiskajām neatbilstībām starp EK un COTIF tiesisko regulējumu. Šo darbu pabeidza 2008. gadā. 10. Komisijas un OTIF sarunas 2009. gada maijā un jūnijā ir vainagojušās ar kopīgo nolīguma projektu, kas pievienots šim dokumentam. Pašlaik COTIF ir spēkā, un Eiropas Kopiena tagad var tai pievienoties. Ar Kopienas tiesību aktu un COTIF neatbilstībām saistītie jautājumi principā ir atrisināti: COTIF veicamie grozījumi ir iesniegti attiecīgajai OTIF komitejai un pieņemti 2009. gada 23., 24. un 25. jūnijā. Šie grozījumi stāsies spēkā pēc 12 mēnešiem no dienas, kad OTIF par tiem būs paziņojusi savām dalībvalstīm. 11. Tāpēc pielikumā pievienotais nolīgums ir izstrādāts, ņemot vērā visus šos jautājumus, tajā ir atspoguļotas visas Padomes pilnvarojumā minētās saistības, un tas ļauj Eiropas Kopienai turpināt virzību uz mērķi, kas paredz paplašināt Kopienas dzelzceļa jomu un nodrošināt labākas dzelzceļa tirgus attīstības iespējas. 12. Ievērojot šos apsvērumus un saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām Komisija: - atsauc 2003. gadā pieņemto priekšlikumu Lēmumam, ar kuru Kopienu pilnvaro noslēgt nolīgumu, kas paredz Kopienas pievienošanās noteikumus Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ) (COM(2003) 696 galīgā redakcija, 2003. gada 17. novembris); - ierosina Padomei pieņemt pielikumā pievienoto Lēmumu; - adresē šo paziņojumu Padomei. - 2009/0121 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. pantu un 300. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3], tā kā: (1) Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības nodrošināšana gan Kopienā, gan starp Kopienu un kaimiņvalstīm ir svarīga transporta politikas sastāvdaļa, kuras mērķis ir jo īpaši uzlabot līdzsvaru starp dažādiem transporta veidiem. (2) Jomās, ko aptver 1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ), kura grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (turpmāk ,, COTIF ”), Eiropas Kopienai ir ekskluzīva vai ar tās dalībvalstīm dalīta kompetence. (3) Eiropas Kopiena var pievienoties COTIF, kas grozīta ar Viļņas protokolu, saskaņā ar tās 38. pantu, lai īstenotu savu kompetenci. (4) Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas ar COTIF līgumslēdzējām pusēm par nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos COTIF . (5) Vēl nav atrisināta virkne pretrunu starp dažu COTIF papildinājumu noteikumiem un Kopienas tiesību aktiem, tāpēc saistībā ar pievienošanos COTIF Eiropas Kopienai saskaņā ar COTIF 42. pantu būtu jāsniedz paziņojums par COTIF E, F un G papildinājuma nepiemērošanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1 . pants 1. Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu, ar šādiem nosacījumiem: - pēc pievienošanās Kopiena sniedz paziņojumu par savas kompetences īstenošanu, - pēc pievienošanās Kopiena sniedz paziņojumu par COTIF E, F un G papildinājuma nepiemērošanu. 2. Nolīguma teksts un 1. punktā minētie paziņojumi ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu, kas ir tiesīga parakstīt Nolīgumu, lai paustu Kopienas piekrišanu uzņemties tajā minētās saistības, sniegt ar Nolīgumu saistītos paziņojumus un Kopienas vārdā deponēt apstiprināšanas dokumentu. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs 1. PIELIKUMS NOLĪGUMS PAR EIROPAS KOPIENAS PIEVIENOŠANOS 1980. GADA 9. MAIJA KONVENCIJAI PAR STARPTAUTISKAJIEM DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMIEM ( COTIF ), KAS GROZĪTA AR VIĻŅAS 1999. GADA 3. JŪNIJA PROTOKOLU STARPTAUTISKO DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMU STARPVALDĪBU ORGANIZĀCIJA UN EIROPAS KOPIENA, ņemot vērā 1980. gada 9. maija Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (turpmāk ,,Konvencija”), un jo īpaši minētās konvencijas 38. pantu, ņemot vērā saistības, kas saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu dažās jomās, uz kurām attiecas Konvencija, jāuzņemas Eiropas Kopienai, tā kā ar Konvenciju izveido Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju ( OTIF ), kuras galvenā mītne ir Bernē; tā kā Eiropas Kopiena vēlas pievienoties Konvencijai, lai palīdzētu OTIF sasniegt tās mērķi, proti, dzelzceļa transporta veicināšanu, uzlabošanu un atvieglošanu gan tehniski, gan juridiski; tā kā saskaņā ar Konvencijas 3. pantu Konvencijā paredzētās to Konvencijas dalībvalstu starptautiskās sadarbības saistības, kuras vienlaikus ir arī Eiropas Kopienu dalībvalstis vai Eiropas Ekonomikas zonas līguma valstis, nedrīkst pārsniegt šo valstu saistības saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu vai Eiropas Ekonomikas zonas līgumu; tā kā attiecībā uz tām Konvencijas daļām, kas ietilpst Eiropas Kopienas kompetencē, Konvencijā jāiekļauj atteikšanās atruna, lai norādītu, ka Eiropas Kopienas dalībvalstis savā starpā nevar tieši atsaukties uz tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Konvenciju un tos piemērot; tā kā Konvenciju kopumā piemēro starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un pārējām Konvencijas pusēm, no otras puses; tā kā Eiropas Kopienas pievienošanās Konvencijai liek skaidri noteikt kārtību, kādā Konvencijas noteikumus piemēro Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm; tā kā nosacījumiem, ar kādiem Eiropas Kopiena pievienojas Konvencijai, jāļauj Kopienai saskaņā ar Konvenciju īstenot tās dalībvalstu piešķirto kompetenci, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. 1. pants Eiropas Kopiena pievienojas Konvencijai atbilstoši Konvencijas 38. pantam saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem. 2. pants Konvencijas līgumslēdzējas puses, kas ir Eiropas Kopienas dalībvalstis, savās savstarpējās attiecībās piemēro Kopienas noteikumus, ciktāl pastāv Kopienas noteikumi, kuri reglamentē konkrēto attiecīgo jautājumu, un ciktāl tie ir piemērojami konkrētajam gadījumam, neskarot Konvencijas mērķi un nolūku un neskarot tās piemērošanu kopumā Konvencijas pārējām līgumslēdzējām pusēm. 3. pants Saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem Konvencijas noteikumus interpretē tā, lai tie attiektos arī uz Eiropas Kopienu atbilstoši tās kompetencei, un attiecīgi saprot dažādos terminus, kas izmantoti Konvencijas līgumslēdzēju pušu un to pārstāvju apzīmēšanai. 4. pants Eiropas Kopiena nesniedz ieguldījumu OTIF budžetā un nepiedalās ar šo budžetu saistītu lēmumu pieņemšanā. 5. pants 1. Neskarot tās balsošanas tiesību īstenošanu saskaņā ar 6. pantu, Eiropas Kopienai ir tiesības būt pārstāvētai un darboties visās OTIF struktūrās, kurās kādai no tās dalībvalstīm ir tiesības piedalīties kā līgumslēdzējai pusei un kuras var izskatīt jautājumus, kas ietilpst Eiropas Kopienas kompetencē.Eiropas Kopiena nevar būt Administratīvās komitejas locekle. Eiropas Kopienu var uzaicināt piedalīties šīs komitejas sanāksmēs, ja komiteja vēlas konsultēties ar Eiropas Kopienu par darba kārtībā iekļautiem kopējas ieinteresētības jautājumiem. 2. Eiropas Kopienu pārstāv Eiropas Komisija. Eiropas Komisija uzticēt pārstāvību vienai vai vairākām Kopienas dalībvalstīm. 6. pants 1. Pieņemot lēmumus jautājumos, kuros Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence, Eiropas Kopiena īsteno tās dalībvalstu balsošanas tiesības saskaņā ar Konvenciju. 2. Pieņemot lēmumus jautājumos, kuros Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm ir dalīta kompetence, balso vai nu Eiropas Kopiena vai tās dalībvalstis. 3. Eiropas Kopienas balsu skaits ir līdzvērtīgs to Kopienas dalībvalstu balsu skaitam, kuras vienlaikus ir OTIF dalībvalstis, ievērojot Konvencijas 26. panta 7. punktu. Ja balso Eiropas Kopiena, tās dalībvalstis nebalso. 4. Eiropas Kopiena katrā gadījumā atsevišķi informē pārējās Konvencijas līgumslēdzējas puses, ja tā saistībā ar dažādiem Ģenerālās asamblejas un citu padomdevēju struktūru darba kārtībā iekļautiem jautājumiem gatavojas īstenot 1. līdz 3. punktā paredzētās balsošanas tiesības. Šis pienākums attiecas arī uz gadījumiem, kad lēmumus pieņem sarakstes veidā. Šī informācija pietiekami laicīgi jāpaziņo OTIF ģenerālsekretāram, lai to varētu izplatīt kopā ar sanāksmes dokumentiem vai sarakstes veidā pieņemamo lēmumu. 7. pants Kopienas kompetences jomu vispārīgi izklāsta rakstiskā paziņojumā, ko Eiropas Kopiena sniedz šā nolīguma noslēgšanas dienā. Eiropas Kopiena šo paziņojumu vajadzības gadījumā var grozīt, paziņojot par to OTIF . Tas neaizstāj un nekādā veidā neierobežo jautājumus, uz kuriem var attiecināt paziņojumus par Kopienas kompetenci, kuri jāsniedz pirms OTIF lēmumu pieņemšanas oficiālā balsošanā vai citādi. 8. pants Jebkuriem strīdiem, kas rodas starp šā pievienošanās nolīguma līgumslēdzējām pusēm par šā nolīguma interpretāciju, piemērošanu vai īstenošanu, tostarp par tā esību, spēkā esību un izbeigšanu, piemēro Konvencijas V sadaļu. 9. pants Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Nolīgumu parakstījušas līgumslēdzējas puses. Šajā gadījumā nepiemēro Konvencijas 34. panta 2. punktu. 10. pants Šis nolīgums paliek spēkā nenoteiktu laiku. Ja visas OTIF dalībvalstis, kas ir Eiropas Kopienas dalībvalstis, denonsē Konvenciju, uzskata, ka Eiropas Kopiena ir sniegusi paziņojumu par Konvencijas denonsēšanu un šā nolīguma denonsēšanu kopā ar pēdējās Eiropas Kopienas dalībvalsts, kura denonsējusi Konvenciju, paziņojumu par Konvencijas denonsēšanu atbilstīgi Konvencijas 41. pantam. 11. pants Konvencijas līgumslēdzējas puses, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis un piemēro attiecīgus Eiropas Kopienas tiesību aktus saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem ar Eiropas Kopienu, ar Konvencijas depozitārija apstiprinājumu var iesniegt atsevišķus paziņojumus par to tiesību un saistību saglabāšanu saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar Eiropas Kopienu un COTIF , un ar tiem saistītajiem noteikumiem. TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies pilnvarotie pārstāvji, kas pierādījuši savas pilnvaras, kuras atzītas par likumīgām un spēkā esošām, ir parakstījuši šo nolīgumu. SASTĀDĪTS ..., ... gada ... (diena) ... (mēnesis), angļu valodā divos oriģinālos eksemplāros, no kuriem vienu glabā OTIF , bet otru Eiropas Kopiena. Par Nolīguma galīgā varianta tulkošanu un izplatīšanu gādā līgumslēdzēju pušu attiecīgās iestādes. Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) vārdā | Eiropas Kopienas vārdā | 2 . PIELIKUMS EIROPAS KOPIENAS PAZIŅOJUMS PAR KOMPETENCES ĪSTENOŠANU Saskaņā ar EK līguma 70. un 71. pantu, 80. panta 1. punktu un 156. pantu dzelzceļa nozarē Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm ir dalīta kompetence. Ar EK līguma V sadaļu izveido Eiropas Kopienas kopējo transporta politiku, bet XV sadaļa nosaka, ka Kopiena palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta jomā. EK līguma V sadaļas 71. pantā paredzēts, ka Eiropas Kopiena var pieņemt: - kopīgus noteikumus, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādas dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijai; - nosacījumus, ar kādiem pārvadātāji, kas nav attiecīgās dalībvalsts rezidenti, kādā dalībvalstī drīkst sniegt pārvadāšanas pakalpojumus; - pasākumus, kas pastiprina transporta drošību; - citus attiecīgus noteikumus. Attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīklu EK līguma XV sadaļas 155. pantā paredzēts, ka Eiropas Kopiena: - izstrādā vairākas pamatnostādnes, kas aptver Eiropas komunikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgus plānus; šajās pamatnostādnēs nosaka, kuri projekti rada kopēju ieinteresētību; - īsteno visus pasākumus, kas var izrādīties vajadzīgi, lai nodrošinātu komunikāciju tīklu savstarpēju izmantojamību, jo īpaši tehniskas standartizācijas jomā; - var atbalstīt dalībvalstu atbalstītos projektus, kas norādīti pirmajā ievilkumā minētajās pamatnostādnēs un kas rada kopēju ieinteresētību, jo īpaši ar priekšizpētes pasākumiem, aizdevumu garantijām vai procentu likmju subsīdijām; Kopiena var palīdzēt dalībvalstīm finansēt konkrētus projektus transporta infrastruktūras jomā, izmantojot Kohēzijas fondu. Pamatojoties uz šiem diviem pantiem, Eiropas Kopiena ir pieņēmusi ievērojamu skaitu dzelzceļa transportam piemērojamu tiesību aktu. Saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesībām Eiropas Kopienai ir piešķirta ekskluzīva kompetence ar dzelzceļa transportu saistītos jautājumos, ja šos spēkā esošos Kopienas noteikumus ietekmē 1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem ( COTIF ), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (turpmāk ,,Konvencija”), vai saskaņā ar šo konvenciju pieņemti tiesību akti. Eiropas Kopienas dalībvalstīm nav kompetences jautājumos, kurus reglamentē Konvencija un attiecībā uz kuriem Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence. Ja Konvencija vai saskaņā ar to pieņemti tiesību akti neietekmē spēkā esošus Kopienas noteikumus, Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm ar Konvenciju saistītos jautājumos ir dalīta kompetence. Šā pielikuma papildinājumā ir iekļauts to attiecīgo Kopienas tiesību aktu saraksts, kuri ir spēkā šā nolīguma noslēgšanas dienā. Kopienas kompetences joma saskaņā ar šiem dokumentiem jāvērtē saistībā ar katra dokumenta konkrētajiem noteikumiem, jo īpaši ievērojot, cik lielā mērā ar šiem tiesību aktiem paredz kopīgus noteikumus. Kopienas kompetence nepārtraukti attīstās. Saskaņā ar Līgumu kompetentās iestādes var pieņemt lēmumus, kas nosaka Eiropas Kopienas kompetences apjomu. Tāpēc Eiropas Kopiena patur tiesības šo paziņojumu attiecīgi grozīt, taču tas nav uzskatāms par priekšnoteikumu, lai tā īstenotu savu kompetenci attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē Konvencija. 2. PIELIKUMA PAPILDINĀJUMS KOPIENAS TIESĪBU AKTI, KAS ATTIECAS UZ JAUTĀJUMIEM, KURUS REGLAMENTĒ KONVENCIJA Līdz šim Kopiena ir īstenojusi savu kompetenci, inter alia, saskaņā ar turpmāk uzskaitītajiem Kopienas tiesību aktiem. TIESĪBU AKTI, KAS ATTIECAS UZ EKONOMIKU/PIEKĻUVI TIRGUM - Regula Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu (OV L 532, 16.8.1960., 1121. lpp.); - Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.); - Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 75, 15.3.2001., 1. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/51/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 164, 30.4.2004. 164.–172. lpp. un OV L 220, 21.6.2004., 58.–60. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/58/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (OV L 315, 3.12.2007., 44. lpp.). - TIESĪBU AKTI, KAS ATTIECAS UZ SAVSTARPĒJU IZMANTOJAMĪBU UN DROŠĪBU - Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīva 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīva 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.); - Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīva 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu (OV L 235, 17.9.1996., 25. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (OV L 164, 30.4.2004., 44.–113. lpp. un OV L 220, 21.6.2004., 16.–39. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/50/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 164, 30.4.2004., 114.–163. lpp. un OV L 220, 21.6.2004., 40.–57. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (OV L 164, 30.4.2004., 1.–43. lpp. un OV L 220, 21.6.2006., 3.–14. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīva 2008/110/EK, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 345, 23.12.2008., 62. lpp.); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1335/2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 354, 31.12.2008., 51. lpp.). SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS PIENĀKUMI - Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.). 3. PIELIKUMS EIROPAS KOPIENAS PAZIŅOJUMS SASKAŅĀ AR COTIF 42. PANTU Kamēr nav atrisinātas dažas juridiskas pretrunas starp Kopienas tiesību aktiem un dažu COTIF papildinājumu noteikumiem, Eiropas Kopiena kopumā nepiemēro šādus COTIF papildinājumus: 1. Vienveida noteikumi attiecībā uz līgumu par infrastruktūras izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē ( CUI — Konvencijas E papildinājums); 2. Vienveida noteikumi tehnisko standartu apstiprināšanai un vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanai, kas piemērojami attiecībā uz izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētajiem dzelzceļa materiāliem ( APTU — Konvencijas F papildinājums); 3. Vienveida noteikumi attiecībā uz starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu ( ATMF — Konvencijas G papildinājums). PADOMES, DALĪBVALSTU UN KOMISIJAS IEKŠĒJIE NOTEIKUMI, KAS REGLAMENTĒ KOPIENAS UN TĀS DALĪBVALSTU LĪDZDALĪBU SANĀKSMĒS SASKAŅĀ AR 1999. GADA KONVENCIJU PAR STARPTAUTISKAJIEM DZELZCEĻA PĀRVADĀJUMIEM Ievērojot prasību par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vienotu starptautisko pārstāvību saskaņā ar EK līgumu un Eiropas Kopienu tiesas judikatūru arī starptautisku saistību īstenošanas posmā, Padome, dalībvalstis un Komisija vienojas par turpmāk izklāstītajiem iekšējiem noteikumiem. 1. NOTEIKUMU BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA 1.1. Šajā dokumentā ir paredzēti Padomes, dalībvalstu un Komisijas iekšējie noteikumi, kas jāievēro, gatavojoties sanāksmēm saskaņā ar 1999. gada Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (turpmāk ,,Konvencija”). Šos iekšējos noteikumus piemēro visām Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas ( OTIF ) rīkotajām sanāksmēm par Konvencijas piemērošanu. 2. UZDEVUMU SADALE ATBILSTOŠI KOMPETENCEI 2.1. Pirms un pēc katras 1. punktā minētās sanāksmes un katras sanāksmes laikā prezidentvalsts pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts lūguma rīko ES dalībvalstu delegāciju koordinācijas sanāksmes, lai izstrādātu saskaņotu nostāju ar dzelzceļa transportu saistītos jautājumos, kas ir dalībvalstu kompetencē. Šo saskaņoto nostāju pauž prezidentvalsts. 2.2. Komisija Kopienas vārdā pauž Kopienas nostāju jautājumos, kas ir Kopienas kompetencē, jo īpaši saistībā ar: - EK līguma V sadaļas 71. pantu, - EK līguma XV sadaļas 155. pantu, - jebkuriem citiem jautājumiem, kuros Kopienai saskaņā EK līguma V vai XV sadaļu ir ekskluzīva vai primāra kompetence, - un jo īpaši saistībā ar Kopienas tiesību aktiem, kas attiecas uz jautājumiem, kurus reglamentē Konvencija, un kas ir minēti Nolīguma par Eiropas Kopienas pievienošanos Konvencijai 2. pielikuma papildinājumā. 2.3. Ja attiecīgā kompetence nav skaidri nodalāma, prezidentvalsts un Komisija vienojas par to, kura no tām sniegs jebkuru paziņojumu, kas jāsniedz Kopienas un tās dalībvalstu vārdā. Komisija iepazīstina ar kopējo nostāju, ja attiecīgais jautājums pārsvarā ir Kopienas kompetencē, bet prezidentvalsts iepazīstina ar kopējo nostāju, ja attiecīgais jautājums pārsvarā ir dalībvalstu kompetencē. 3. NOSTĀJAS IZSTRĀDE UN KOORDINĀCIJAS PROCEDŪRA 3.1. Kopienas un tās dalībvalstu nostāja OTIF sanāksmēs vienmēr ir pienācīgi saskaņota. Dalībvalstis cenšas panākt saskaņotu nostāju jautājumos, kas ir to kompetencē. Paziņojumu projektus par nostāju iepriekš nosūta dalībvalstīm. Komisijas priekšlikumus par Kopienas nostāju un par Kopienas un tās dalībvalstu kopējo nostāju apspriež attiecīgajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar attiecīgajām Kopienas dzelzceļa nozares direktīvām, proti, - Bīstamo kravu transporta komitejā, ja jautājumi attiecas uz Konvencijas RID papildinājumu; ja šie jautājumi ietekmē dzelzceļu savstarpēju izmantojamību vai kopējo pieeju drošībai, kas izstrādāta saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK, Kopienas nostājas izstrāde jākoordinē Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības un drošības komitejā; - Kopienas dzelzceļu attīstības komitejā, ja jautājumi attiecas uz Konvencijas CIV , CIM , CUV un CUI papildinājumu un uz citām OTIF izveidotām vienotu tiesību aktu sistēmām; - Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības un drošības komitejā, ja jautājumi attiecas uz Konvencijas APTU un ATMF papildinājumu. Komisija un dalībvalstis dara visu iespējamo, lai vienotos par kopēju nostāju uz vietas rīkotās koordinācijas sanāksmēs. 3.2. Jautājumos, kas attiecas uz bīstamo kravu transportu, RID ekspertu komitejā Eiropas Kopienu pārstāv Eiropas Komisija, kam tehniskos jautājumos palīdz dalībvalstu un/vai Eiropas Dzelzceļa aģentūras eksperti; atkarībā no apstākļiem Komisija var uzticēt pārstāvību dalībvalstīm. 3.3. Ja Komisija uzskata, ka saistībā ar OTIF sanāksmes darba kārtībā iekļautiem jautājumiem ir vajadzīga Kopienas vai Kopienas un tās dalībvalstu pārstāvība, Komisija par šiem jautājumiem informē attiecīgo komiteju. 3.4. Ja par darba kārtībā iekļautiem jautājumiem paredzēts balsot, Komisija sniedz atzinumu par to, vai balsošanā būtu jāpiedalās Kopienai vai dalībvalstīm atsevišķi. 3.5. Par to pienākumu un noteikumu īstenošanu, kuri attiecas uz pārstāvību un balsošanu katrā darba kārtības jautājumā, kurš ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē, lemj 3.1. punktā minēto komiteju rīkotās koordinācijas sanāksmēs. 3.6. Vajadzības gadījumā koordinācijas sanāksmes var rīkot arī sanāksmes norises vietā. 4. UZSTĀŠANĀS 4.1. Ja 1. punktā minētajās sanāksmēs prezidentvalsts nav pārstāvēta, ar koordinācijas procesā panākto Kopienas un tās dalībvalstu nostāju jautājumos, kas ietverti 2.1. punktā un attiecīgos gadījumos 2.3. punktā, iepazīstina delegāts no tās pārstāvētās dalībvalsts, kura ir pirmā ES prezidentvalstu rotācijas sarakstā. 5. BALSOŠANA 5.1. Komisija Eiropas Kopienas vārdā īsteno Kopienas balsošanas tiesības, pamatojoties uz koordinācijas procesā panākto Kopienas vai kopējo nostāju jautājumos, kas ietverti 2.2. punktā un attiecīgos gadījumos 2.3. punktā. Puses var vienoties, ka gadījumos, kad Kopienu nepārstāv Komisija, Kopienas balsošanas tiesības šajos jautājumos īsteno prezidentvalsts, pamatojoties uz kopējo nostāju. 5.2. Dalībvalstis īsteno balsošanas tiesības vienīgi jautājumos, kas ietverti 2.1. punktā un attiecīgos gadījumos 2.3. punktā, pamatojoties uz koordinācijas procesā panākto saskaņoto vai kopējo nostāju. 6. UZSTĀŠANĀS UN BALSOŠANA DOMSTARPĪBU GADĪJUMĀ 6.1. Ja apspriežamos jautājumus neizdodas atrisināt kādā no 3.1. punktā minētajām trim komitejām, tos bez liekas kavēšanās nodod izskatīšanai Pastāvīgo pārstāvju komitejā. Ja Komisija un dalībvalstis par attiecīgajiem jautājumiem nespēj vienoties, dalībvalstis un Komisija atturas no tādas nostājas paušanas vai balsošanas, kas varētu nodarīt kaitējumu Kopienas acquis . 6.2. Lēmumi, kas minēti 6.1. punktā, neietekmē Kopienas un tās dalībvalstu attiecīgo kompetenci. [1] COM (2003) 696, 2003. gada 17. novembris. [2] OV C [...], [...], [...]. lpp. [3] OV C [...], [...], [...]. lpp.