EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.9.2020 COM(2020) 591 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par



















ES digitālā finansējuma stratēģiju







1.Konteksts Finanšu nākotne ir digitāla: patērētāji un uzņēmumi arvien vairāk piekļūst finanšu pakalpojumiem digitāli, inovatīvi tirgus dalībnieki ievieš jaunas tehnoloģijas, un mainās esošie uzņēmējdarbības modeļi. Digitālais finansējums ir palīdzējis iedzīvotājiem un uzņēmumiem risināt nepieredzēto situāciju, ko radījusi Covid-19 pandēmija. Piemēram, identitātes pārbaude tiešsaistē ir ļāvusi patērētājiem atvērt kontus un izmantot vairākus finanšu pakalpojumus no attāluma. Arvien lielāka daļa no veikala maksājumiem tagad ir digitāli un bezkontakta maksājumi, un ir ievērojami pieauguši pirkumi tiešsaistē (e-komercija). Finanšu tehnoloģiju risinājumi ir palīdzējuši paplašināt un paātrināt piekļuvi aizdevumiem, tajā skaitā aizdevumiem, ko atbalsta valdība, reaģējot uz Covid-19 krīzi. Lielāka nozīme ir arī digitālo infrastruktūru drošas un uzticamas darbības nodrošināšanai, jo arvien vairāk cilvēku piekļūst finanšu pakalpojumiem tiešsaistē un finanšu nozares darbinieki paši strādā attālināti. Ja joprojām bija šaubas, tagad ir skaidrs: digitālais finansējums var daudz ko piedāvāt, un Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi tam ir gatavi. Eiropai tas ir pilnībā jāizmanto savā atveseļošanas stratēģijā, lai palīdzētu novērst pandēmijas radīto sociālo un ekonomisko kaitējumu. Digitālajām tehnoloģijām būs būtiska nozīme Eiropas ekonomikas atdzīvināšanā un modernizēšanā dažādās nozarēs. Tās virzīs Eiropu uz priekšu kā globālu digitālo procesu dalībnieci. Vienlaikus finanšu pakalpojumu lietotāji ir jāaizsargā pret riskiem, kas izriet no lielākas paļāvības uz digitālo finansējumu. Atbalsts digitālajai pārejai Eiropas Savienībā ir viena no Komisijas galvenajām prioritātēm, kas izklāstīta šā gada sākumā un nesen saistībā ar atveseļošanas plānu. Eiropas finanšu nozare var balstīties uz daudziem inovatīviem projektiem visās dalībvalstīs un uz tās vadošo lomu tādās jomās kā digitālās maksājumu tehnoloģijas. Digitālā finansējuma izmantošana veicinās mūsu ekonomikas un sabiedrības vispārējo digitālo pārveidi. Tas sniegtu ievērojamu labumu gan patērētājiem, gan uzņēmumiem. Ņemot vērā digitālās inovācijas galvenās tendences (2. iedaļa), šajā paziņojumā ir izklāstīts stratēģisks mērķis attiecībā uz digitālo finansējumu Eiropā (3. iedaļa) un četras prioritātes un saistītas darbības, ko mēs plānojam veikt, lai patērētāji un uzņēmumi varētu izmantot digitālā finansējuma sniegtās priekšrocības, vienlaikus mazinot riskus (4. iedaļa). Šā paziņojuma pamatā ir 2018. gada Finanšu tehnoloģijas rīcības plāns un Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbs. Tajā ir ņemtas vērā arī atbildes uz mūsu sabiedrisko apspriešanu un digitālajam finansējumam paredzēti izpratnes veicināšanas pasākumi, kas notika 2020. gada pirmajā pusē, Eiropas Parlamenta ziņojums par digitālo finansējumu, Finanšu inovācijas regulatīvo šķēršļu ekspertu grupas (ROFIEG) ziņojums, Kapitāla tirgu savienības augsta līmeņa foruma ieteikumi un MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai. Maksājumu pakalpojumiem ir būtiska nozīme digitālo finanšu pakalpojumu jomā, jo tie ir inovācijas avangardā un ir būtiski digitālās ekonomikas atbalstam. Digitālie maksājumu risinājumi ļauj privātpersonām un uzņēmumiem droši un efektīvi veikt darījumus. Tie ir nepieciešami, lai samaksātu veikalos un e-komercijā, nokārtotu rēķinus, atmaksātu aizdevumus vai hipotekāros kredītus, pārskaitītu naudu, maksātu algas vai pensijas. Tāpēc tiem ir vajadzīgi īpaši politikas pasākumi, kas izstrādāti paziņojumā par ES stratēģiju “Neliela apjoma maksājumi”, kas publicēts kopā ar šo paziņojumu. 2.Konteksts: digitālās inovācijas tendences Ekonomikas digitālā pārveide ir mainījusi inovācijas un uzņēmējdarbības modeļus, tajā skaitā finanšu pakalpojumu jomā. Inovācija arvien vairāk ir digitāla, kas atvieglo uzņēmumu izaugsmi. Inovācija arvien vairāk nozīmē jaunus produktus, procesus vai uzņēmējdarbības modeļus, ko nodrošina digitālās tehnoloģijas. Informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmas apvienojumā ar atbilstošu programmatūru no atbalsta funkcijas ir kļuvušas par daudzu uzņēmumu uzņēmējdarbības pamatpīlāru. Tas ir tāpēc, ka digitalizācija piedāvā būtiskas jaunas iespējas, jo digitālie tīkli un datu pakalpojumi kopumā veicina apjomradītus ietaupījumus, ļaujot sniegt kvalitatīvākus pakalpojumus par zemākām izmaksām. Inovācijas cikli paātrinās, kļūst atvērtāki un sadarbīgāki. Digitālās tehnoloģijas un lietotnes arvien vairāk tiek veidotas modulārā veidā, savstarpēji sazinoties, izmantojot lietojumprogrammu saskarnes (API). Tās ļauj pakalpojumus labāk pielāgot klientu pieprasījumam. Tās arī sniedz vairāk iespēju eksperimentiem un sadarbībai starp dažādiem dalībniekiem. Tam var būt vairākas sekas attiecībā uz to, kā tiek sniegti finanšu pakalpojumi. Dati kopā ar IT infrastruktūru kļūst par būtisku inovācijas aktīvu. Finanšu pakalpojumiem dati ir kļuvuši svarīgāki nekā jebkad agrāk. Digitālo datu pieejamība ļauj precīzāk prognozēt nākotnes notikumus, tādējādi ļaujot sniegt pielāgotus pakalpojumus. Apvienotas datu kopas analīze sniedz vairāk ieskatu nekā katras datu kopas analīze atsevišķi. Ekonomiskie ieguvumi, kas izriet no konkrētas datu kopas, ir lielāki, ja vairākām personām ir vienlaicīga piekļuve tai. Turklāt, lai maksimāli palielinātu datu vērtību, ir jāizmanto saistītās tehnoloģijas. Mūsdienās IT infrastruktūra arvien vairāk atrodas mākonī, piedāvājot augstu operacionālās elastības pakāpi un atvieglojot piekļuvi modernai datu apstrādes tehnoloģijai. Šīs norises rada arī jaunus svarīgus jautājumus patērētāju aizsardzībai un viņu datu atbildīgai izmantošanai. Vienlaikus inovācija maina tirgus struktūras. Eiropā ir daudz veiksmīgu finanšu tehnoloģiju jaunuzņēmumu. Vēsturiskie uzņēmumi pašos pamatos pārstrādā savus uzņēmējdarbības modeļus, bieži vien sadarbībā ar finanšu tehnoloģiju uzņēmumiem. Gan lielie (“BigTech”), gan mazie tehnoloģiju uzņēmumi arvien aktīvāk darbojas finanšu pakalpojumu jomā. Šīs norises maina risku būtību patērētājiem, lietotājiem un finanšu stabilitātei, un tās var arī būtiski ietekmēt konkurenci finanšu pakalpojumu jomā. 3.Mūsu stratēģiskais mērķis: izmantot digitālo finansējumu patērētāju un uzņēmumu labā Eiropai un tās finanšu nozarei ir jāizmanto šīs tendences un visas iespējas, ko sniedz digitālā revolūcija. Eiropai ir jāvirza digitālais finansējums spēcīgu Eiropas tirgus dalībnieku vadībā. Mūsu mērķis ir darīt pieejamus digitālā finansējuma ieguvumus Eiropas patērētājiem un uzņēmumiem.

Eiropai būtu jāveicina digitālais finansējums, pamatojoties uz Eiropas vērtībām un pareizu risku regulējumu. Mūsu apspriedes ar ieinteresētajām personām visā Eiropā ir apliecinājušas plašu un stingru atbalstu šim mērķim dažādu iemeslu dēļ. ·Digitālā finansējuma izmantošana atraisītu inovāciju un radītu iespējas izstrādāt labākus finanšu produktus patērētājiem, tajā skaitā cilvēkiem, kas pašlaik nespēj piekļūt finanšu pakalpojumiem. Tas paver jaunus veidus, kā novirzīt finansējumu ES uzņēmumiem, jo īpaši MVU. ·Tādēļ digitālā finansējuma palielināšana atbalstītu Eiropas ekonomikas atveseļošanas stratēģiju un plašāku ekonomikas pārveidi. Tas pavērtu jaunus kanālus finansējuma mobilizēšanai, lai atbalstītu Zaļo kursu un jauno Eiropas rūpniecības stratēģiju. ·Tā kā digitālais finansējums sniedzas pāri robežām, tam ir arī potenciāls uzlabot finanšu tirgu integrāciju banku savienībā un kapitāla tirgu savienībā un tādējādi stiprināt Eiropas ekonomisko un monetāro savienību. ·Visbeidzot, spēcīga un dinamiska Eiropas digitālā finanšu nozare stiprinātu Eiropas spēju saglabāt un nostiprināt mūsu atvērto stratēģisko autonomiju finanšu pakalpojumu jomā un – plašākā nozīmē – mūsu spēju regulēt un uzraudzīt finanšu sistēmu, lai aizsargātu Eiropas finanšu stabilitāti un mūsu vērtības. Lai sasniegtu šo stratēģisko mērķi, nākamajā iedaļā ir izklāstītas četras prioritātes, kas noteiks mūsu darbības atlikušajā pilnvaru termiņā, un papildu pasākumu kopums. 4.Četras prioritātes ES finanšu nozares digitālajai pārveidei Ņemot vērā iepriekš izklāstītās tendences un mērķus un kā to atbalsta lielākā daļa respondentu, kuri piedalījās sabiedriskajā apspriešanā, kas ir šīs stratēģijas pamatā, ES rīcību digitālās pārveides veicināšanai līdz 2024. gadam virzīs četras prioritātes. Pirmā prioritāte ir novērst finanšu pakalpojumu vienotā digitālā tirgus sadrumstalotību, tādējādi ļaujot Eiropas patērētājiem piekļūt pārrobežu pakalpojumiem un palīdzot Eiropas finanšu uzņēmumiem izvērst savu digitālo darbību (4.1.). Daudzi uzņēmumi ir apstiprinājuši, ka darbības paplašināšana pāri robežām tiem ir būtiska, jo izstrādāt tiešsaistes pakalpojumus ir dārgi, bet pavairot – lēti, un tie bieži vien ir jāizvērš ievērojamā apmērā. Plašākam potenciālam pārrobežu tirgum ir vieglāk piesaistīt līdzekļus, kas vajadzīgi šādu pakalpojumu attīstīšanai. Tas nodrošina patērētājiem reālu piekļuvi pārrobežu pakalpojumiem. Uzņēmumi, kas sasniedz apjomu, var arī sniegt šādus pakalpojumus par zemāku cenu un ar augstāku kvalitāti. Otrā prioritāte ir nodrošināt, ka ES tiesiskais regulējums veicina digitālo inovāciju patērētāju un tirgus efektivitātes interesēs (4.2.). Inovācijām, kas balstās uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (DLT) vai mākslīgo intelektu vai izmanto to, ir potenciāls uzlabot finanšu pakalpojumus patērētājiem un uzņēmumiem. Finanšu pakalpojumu tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina to atbildīga izmantošana saskaņā ar ES vērtībām. Vispārīgāk runājot, ātrāki, atvērtāki un uz sadarbību balstīti inovācijas cikli liek regulāri izskatīt un pielāgot ES finanšu pakalpojumu tiesību aktus un uzraudzības praksi, lai nodrošinātu, ka tie atbalsta digitālo inovāciju un ir piemēroti un atbilstīgi mainīgajai tirgus videi. Trešā prioritāte ir izveidot Eiropas finanšu datu telpu, lai veicinātu uz datiem balstītu inovāciju, pamatojoties uz Eiropas datu stratēģiju, tajā skaitā uzlabotu piekļuvi datiem un datu apmaiņu finanšu nozarē (4.3.). ES ir nodrošinājusi, ka uzņēmumi, tajā skaitā finanšu uzņēmumi, publicē visaptverošu finanšu un nefinanšu informāciju par savām darbībām un produktiem. Pārskatītās Maksājumu pakalpojumu direktīvas ietvaros tā ir arī rādījusi priekšzīmi nolūkā atvērt datu apmaiņu par maksājumu kontiem. Turpmāki pasākumi nolūkā uzlabot datu apmaiņu un atvērtību starp nozarēm un to ietvaros, ievērojot datu aizsardzības un konkurences noteikumus, ļaus finanšu nozarei pilnībā izmantot uz datiem balstītu inovāciju. Tas veicinās inovatīvu produktu radīšanu patērētājiem un uzņēmumiem un atbalstīs plašākus politikas mērķus, piemēram, vienota datu tirgus izveidi. Tas arī palīdzēs atvieglot piekļuvi datiem, kas vajadzīgi, lai novirzītu finansējumu ilgtspējīgu investīciju atbalstam. Ceturtā prioritāte ir risināt jaunas problēmas un riskus, kas saistīti ar digitālo pārveidi (4.4.). Finanšu pakalpojumi pāriet uz digitālo vidi ar sadrumstalotām ekosistēmām, ko veido savstarpēji savienoti digitālo pakalpojumu sniedzēji, uz kuriem daļēji neattiecas finanšu regulējums un uzraudzība. Tāpēc digitālais finansējums var apgrūtināt to, ka pašreizējais tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina finanšu stabilitāti, patērētāju aizsardzību, tirgus integritāti, godīgu konkurenci un drošību. Lai nodrošinātu, ka digitālais finansējums sniedz labākus finanšu produktus patērētājiem un uzņēmumiem, šie riski ir jānovērš. Tāpēc Komisija īpašu uzmanību pievērsīs principam “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi”, tajā skaitā lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp esošajām finanšu iestādēm un jauniem tirgus dalībniekiem. Šajās četrās prioritātēs Komisija īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai veicinātu jaunās iespējas, ko digitālais finansējums piedāvā patērētājiem, un lai vajadzības gadījumā aizsargātu patērētājus. Tas jo īpaši atbildīs datu aizsardzības noteikumiem, jo īpaši Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (VDAR). Komisija joprojām ir apņēmības pilna arī turpmāk cieši sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, jo digitālā finansējuma priekšrocības vislabāk var izmantot, ja to izvēršana balstās uz starptautiskiem principiem un standartiem. 4.1.Digitālā vienotā tirgus sadrumstalotības novēršana Digitālā finansējuma stratēģija ir paredzēta, lai izmantotu vienotā tirgus piedāvātās iespējas un patērētājiem un uzņēmumiem piedāvātu digitālo finanšu pakalpojumu priekšrocības. Labi funkcionējošs digitālo finanšu pakalpojumu vienotais tirgus palīdzēs uzlabot finanšu pakalpojumu pieejamību patērētājiem un privātiem ieguldītājiem Eiropas Savienībā, izmantojot inovatīvākus, daudzveidīgākus un iekļaujošākus banku, investīciju un apdrošināšanas pakalpojumus. ·Digitālās identitātes sadarbspējīgas izmantošanas nodrošināšana ES mērogā

Līdz 2024. gadam ES būtu jāievieš stabils tiesiskais regulējums, kas ļautu izmantot sadarbspējīgus digitālās identitātes risinājumus, kuri dotu iespēju jauniem klientiem ātri un viegli piekļūt finanšu pakalpojumiem (“piesaistīšana”). Šā regulējuma pamatā vajadzētu būt saskaņotākiem noteikumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu (AML) un terorisma finansēšanas apkarošanu (CTF) un pārskatītam regulējumam par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai (e-IDAS regula). Tam būtu jādod iespēja atkārtoti izmantot klientu datus, ja ir saņemta informēta klienta piekrišana, kuras pamatā ir pilnīga pārredzamība par šādas atkalizmantošanas sekām un saistību. Nesenā norobežošana ir parādījusi tikai to, cik svarīgi digitālie finanšu pakalpojumi, kas darbojas netraucēti, ir patērētājiem un uzņēmumiem, kas mijiedarbojas attālināti. Tomēr vēl ir daudz darāmā, lai finanšu pakalpojumu attālināta piesaistīšana darbotos efektīvi un netraucēti. Tam ir jādarbojas gan iekšzemes, gan pārrobežu vidē, pilnībā ievērojot AML/CTF prasības un lai atvieglotu atbilstību citām reglamentējošām prasībām par piesaistīšanu, piemēram, lai novērtētu klienta piemērotību konkrētiem investīciju produktiem. Komisija trīs posmos atvieglos finanšu pakalpojumu sniedzēju klientu drošu attālinātu piesaistīšanu visā ES. Pirmkārt, Komisija šodien aicina Eiropas Banku iestādi (EBI) līdz 2021. gada 3. ceturksnim izstrādāt pamatnostādnes ciešā sadarbībā ar citām Eiropas uzraudzības iestādēm. To mērķis ir nodrošināt lielāku konverģenci attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar identifikāciju un verifikāciju, kura vajadzīga piesaistīšanas nolūkā, un attiecībā uz to, kādā veidā un cik lielā mērā finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir atļauts paļauties uz klientu uzticamības pārbaudes (CDD) procesiem, ko veic trešās personas, tajā skaitā citi finanšu pakalpojumu sniedzēji. Vienlaikus Komisija sadarbosies ar Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju (EDAK), lai precizētu visus datu aizsardzības aspektus saistībā ar “piesaistīšanas” informācijas atkārtotu izmantošanu citiem mērķiem (piemēram, “piesaistīšana” ar citu pakalpojumu sniedzēju, piekļuve citiem nebanku pakalpojumiem). Otrkārt, saistībā ar gaidāmajiem tiesību aktu priekšlikumiem par jaunu AML/CTF regulējumu Komisija sīkāk definēs un saskaņos CDD prasības, lai atvieglotu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu un nodrošinātu netraucētu pārrobežu darbību, neprasot piemērot atšķirīgus procesus vai ievērot papildu prasības katrā dalībvalstī. Tas atvieglos klientu identificēšanu un viņu akreditācijas datu pārbaudi, vienlaikus nodrošinot pilnīgu atbilstību uz AML/CTF risku balstītajai pieejai. Piemēram, to varētu izdarīt, norādot, kādi personu apliecinošie dokumenti ir vajadzīgi, lai noteiktu personas identitāti, un precizējot, kuras tehnoloģijas var izmantot attālinātai identitātes pārbaudei. Komisijas AML/CTF noteikumu pārskatīšanas mērķis būs arī ierosināt: ·uzlabot un precizēt piekļuvi datiem, lai uzlabotu finanšu pakalpojumu sniedzēju spēju autentificēt klienta identitāti; ·izmantojot tehniskos standartus, sīkāk precizēt aspektus, kas saistīti ar sīki izstrādātiem identifikācijas un autentifikācijas elementiem piesaistīšanas nolūkā; un ·izmantojot tehniskos standartus, turpināt attīstīt paļaušanos uz trešām personām, lai izpildītu CDD prasības, tajā skaitā jautājumus, kas saistīti ar atbildību, pārredzamību un ētisku izmantošanu. Šo tehnisko standartu pamatā būtu EBI pamatnostādnes, kas minētas pirmajā punktā. Visbeidzot, plānotās e-IDAS regulas pārskatīšanas ietvaros Komisija apsver iespēju uzlabot tās efektivitāti, paplašināt tās piemērošanu, attiecinot to arī uz privāto sektoru, un veicināt uzticamu digitālo identitāti visiem eiropiešiem. Regulas pārskatīšana nodrošinās nākotnes vajadzībām piemērotu tiesisko regulējumu, kas atbalstīs ES mēroga vienkāršu, uzticamu un drošu sistēmu identitātes pārvaldībai digitālajā telpā. Pamatojoties uz šiem pasākumiem un saistībā ar darbu pie atvērtā finansējuma (skatīt 4.3. iedaļu), Komisija plāno nodrošināt iespēju integrēt papildu elementus, lai digitālo identitāti varētu izmantot, piemēram, “piesaistīšanai” citā finanšu iestādē. Tas varētu ietvert, piemēram, elementus, kas saistīti ar ieguldītāja piemērotību vai klienta kredītprofilu. ·Digitālo finanšu pakalpojumu paplašināšanas veicināšana visā vienotajā tirgū Līdz 2024. gadam visās jomās, kurām ir liels digitālā finansējuma potenciāls, būtu jāpiemēro atļaujas piešķiršanas un vienas pieturas aģentūras licencēšanas princips. Uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai paļauties uz ciešu sadarbību starp valstu uzraudzības inovācijas veicinātājiem Eiropas Inovācijas veicinātāju forumā (EFIF) un jaunu ES digitālā finansējuma platformu. Vienotā tirgus ilgtermiņa princips ir tāds, ka patērētājiem un uzņēmumiem vajadzētu būt reālai piekļuvei pārrobežu pakalpojumiem, ko sniedz uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību un tiek uzraudzīti citā dalībvalstī saskaņā ar kopīgi pieņemtiem noteikumiem (“atļaujas piešķiršana”). Visiem atlikušajiem šķēršļiem šādu pakalpojumu pārrobežu sniegšanai vajadzētu būt īpaši nelieliem attiecībā uz digitālajiem pakalpojumiem. Tomēr, kā uzsvēruši daudzi sabiedriskās apspriešanas respondenti, ES finanšu tehnoloģiju uzņēmumi bieži vien var sniegt pakalpojumus tikai savā valstī vai ierobežot piekļuvi savām digitālajām platformām tiem klientiem, kas atrodas ierobežotā ES jurisdikciju sarakstā. Galvenie iemesli tam ir tas, ka tiesiskais regulējums dažādās valstīs atšķiras, radot nesamērīgas atbilstības nodrošināšanas izmaksas operatoriem, kas darbojas vairākās valstīs. Komisija groza tiesisko regulējumu, lai ieviestu atļaujas piešķiršanas iespēju galvenajās jomās, kas attiecas uz digitālo finansējumu. Kolektīvās finansēšanas regula, par kuru likumdevēji vienojās 2019. gada decembrī, ieviesīs kopīgus noteikumus un atļaujas piešķiršanu dažādiem kolektīvās finansēšanas pakalpojumu veidiem, tajā skaitā kredītu starpniecībai, un Komisijas šodienas priekšlikumos par kriptoaktīviem tiks ierosināti kopīgi noteikumi un atļaujas piešķiršana kriptoaktīvu emitentiem un pakalpojumu sniedzējiem. Komisija arī apsvērs atļaujas piešķiršanas nozīmi citās jomās, piemēram, saistībā ar nebanku aizdevumu prudenciālā regulējuma izskatīšanu, pienācīgu uzmanību pievēršot patērētāju aizsardzības noteikumiem (skatīt 4.4. iedaļu turpmāk). Tā arī izskatīs iespējamos veidus, kā nodrošināt tādu tehnisko risinājumu sertifikāciju, kas paredzēti, lai palīdzētu uzņēmumiem izpildīt savus regulatīvos atbilstības pienākumus (“RegTech”), atbalstīt kopīgas pieejas šajā jomā, tajā skaitā sadarbspēju. Tajā pašā laikā, lai praktiski piemērotu atļaujas izsniegšanu, ir vajadzīga cieša sadarbība starp izcelsmes valsts un uzņēmējas valsts uzraudzības iestādēm, lai nodrošinātu, ka kopīgi pieņemtie noteikumi tiek izpildīti un piemēroti konsekventi. Komisija mudina Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) turpināt un pastiprināt savu darbu, lai veicinātu sadarbību un uzraudzības konverģenci. Turklāt neliela apjoma maksājumu stratēģijā ir izklāstīts, kā Komisija plāno risināt vairākus konkrētus regulējuma jautājumus maksājumu jomā, piemēram, pastāvošo praksi, kad tiek atteikti ārvalstu IBAN kontu numuri (“IBAN diskriminācija”). Apspriešanā saņemtās atbildes arī liecina, ka ieinteresētās personas joprojām lielu nozīmi piešķir uzraudzības inovācijas veicinātāju darbam, piemēram, inovācijas centriem un “regulatīvajām smilškastēm”, arī pārrobežu kontekstā. Komisija sadarbosies ar EUI, lai stiprinātu inovācijas tīklu, ko nodrošina Eiropas Inovācijas veicinātāju forums (EFIF). Tā arī atbalstīs valstu inovācijas veicinātājus, piemēram, izmantojot Strukturālo reformu atbalsta programmu. Komisija jo īpaši sadarbosies ar EFIF, lai nodrošinātu, ka tas līdz 2021. gada vidum piedāvā procesuālu regulējumu, lai sāktu pārrobežu testēšanu un citus mehānismus, kas atvieglo uzņēmumu sadarbību ar uzraudzības iestādēm no dažādām dalībvalstīm. Lai veicinātu sadarbību starp privātā un publiskā sektora ieinteresētajām personām, Komisija sadarbībā ar EFIF izveidos jaunu ES digitālā finansējuma platformu. Jaunā platforma kalpos kā kanāls, lai tiešsaistē un pastāvīgi mijiedarbotos ar šo jauno digitālā finansējuma ekosistēmu, pamatojoties uz pozitīvajām atsauksmēm, kas saņemtas pēc izpratnes veicināšanas par digitālo finansējumu. Tā arī piedāvās saskarni ar EFIF un valstu inovācijas veicinātājiem un valstu e-licencēšanas procedūrām. Turpmāk to varētu pārveidot par plašāku sadarbības platformu un datu telpu, ko nozare vai uzraudzības iestādes varētu izmantot, lai testētu inovāciju. Platforma tiks veidota tā, lai tā varētu pretendēt uz iespējamo finansējumu no programmas “Digitālā Eiropa”, kas atbalstīs sadarbības platformu izvēršanu digitālo tehnoloģiju integrēšanai. Lai uzraudzītu digitālo finansējumu, ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dažādām iestādēm. Tāpēc EFIF iesaistīs pārstāvjus, piemēram, no Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK), Komisijas dienestiem, kas atbild par konkurences noteikumu izpildi, un attiecīgām valsts iestādēm ārpus finanšu nozares. Viņi piedalīsies EFIF sanāksmēs kā novērotāji, lai apspriestu problēmas, ko rada inovatīvi uzņēmējdarbības modeļi, kuros apvienoti finanšu un nefinanšu pakalpojumi. Lai uzraudzītu digitālo finansējumu, ir vajadzīgas būtiskas jaunas prasmes. Komisija turpinās palīdzēt uzlabot uzraudzības iestāžu tehniskās prasmes, tajā skaitā ar ES Finanšu tehnoloģiju laboratorijas starpniecību. Komisija ir arī gatava kopā ar valsts iestādēm izstrādāt mērķorientētas palīdzības programmas. To varētu veikt, piemēram, izmantojot Strukturālo reformu atbalsta programmu. Galvenie pasākumi

Komisija 2021. gadā plašākas AML/CFT iniciatīvas ietvaros ierosinās saskaņot noteikumus par klientu piesaistīšanu un balstīsies uz gaidāmo e-IDAS pārskatīšanu, lai īstenotu sadarbspējīgu pārrobežu regulējumu attiecībā uz digitālajām identitātēm. Komisija izpētīs nepieciešamību ieviest papildu saskaņotus licencēšanas un atļaujas piešķiršanas režīmus, sadarbosies ar EUI, lai stiprinātu EFIF, un izveidos ES digitālā finansējuma platformu, lai veicinātu sadarbību starp privātā un publiskā sektora ieinteresētajām personām. 4.2. ES tiesiskā regulējuma pielāgošana, lai veicinātu digitālo inovāciju Digitālā finansējuma stratēģijas mērķis ir nodrošināt, ka ES tiesiskais regulējums finanšu pakalpojumu jomā atbilst digitālajam laikmetam. Tas ietver inovatīvu tehnoloģiju izmantošanas veicināšanu un regulējuma saskaņošanu ar dominējošo paraugpraksi programmatūras izstrādes un ieviešanas jomā. Daudzi sabiedriskās apspriešanas respondenti pauda viedokli, ka ES noteikumiem vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālākiem un inovācijai labvēlīgākiem un tiem vajadzētu spēt ātrāk pielāgoties inovācijām, vienlaikus turpinot ievērot visus noteikumus, kas nodrošina to drošu darbību un lietotāju aizsardzību. ·Kriptoaktīvu un žetonveida finanšu instrumentu ES tirgu nodrošināšana Līdz 2024. gadam ES būtu jāievieš visaptverošs regulējums, kas ļautu finanšu nozarē ieviest sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (DLT) un kriptoaktīvus. Tajā būtu jāpievēršas arī riskiem, kas saistīti ar šīm tehnoloģijām. Kriptoaktīvi un ar tiem saistītās blokķēdes var sniegt ievērojamas finansējuma iespējas: potenciāli lēti un ātri maksājumi, jo īpaši pārrobežu un starptautiskiem darījumiem, jaunas finansēšanas iespējas MVU un efektīvāki kapitāla tirgi. Pakalpojumu žetoni var kalpot kā decentralizētu blokķēžu tīklu veicinātāji, un stabilas kriptomonētas var būt pamats maksājumiem starp mašīnām mobilitātes, enerģētikas un ražošanas nozarēs. Tomēr tie ir saistīti arī ar riskiem, un tāpēc tie būtu pienācīgi jāregulē un jāuzrauga. Komisija šodien nāk klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas papildinās šo stratēģiju. Ar priekšlikumu precizē spēkā esošo ES noteikumu piemērošanu kriptoaktīviem, ievieš izmēģinājuma režīmu kriptoaktīviem, uz kuriem attiecas šie noteikumi, un izveido jaunu ES tiesisko regulējumu kriptoaktīviem, uz kuriem šie noteikumi neattiecas, pamatojoties uz dažādu veidu kriptoaktīvu definīciju taksonomiju. Pēdējā ietver pakalpojumu žetonus un īpašus noteikumus, lai regulētu konkrētus riskus finanšu stabilitātei un monetārajai suverenitātei, kas saistīti ar aktīviem pielīdzinātiem žetoniem (sauktiem arī par “stabilām kriptomonētām”), ko izmanto maksājumu nolūkā. Papildu skaidrojošas norādes par spēkā esošo noteikumu piemērošanu uzlabos regulatīvo skaidrību, ļaujot finanšu nozarei saņemt efektivitātes ieguvumus, kapitāla tirgos plašāk izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (DLT), vienlaikus turpinot ievērot drošuma un drošības noteikumus un saglabājot augstu lietotāju aizsardzības līmeni. Tajā pašā laikā, ņemot vērā Bāzeles komitejas joprojām veikto darbu, Komisija apsvērs iespēju atjaunināt prudenciālos noteikumus attiecībā uz kriptoaktīviem, kas ir finanšu uzņēmumu turējumā. Komisija arī pētīs, kā izmantot DLT, lai uzlabotu MVU kapitāla piesaistīšanas darbības. Digitālajām tehnoloģijām ir arī potenciāls centrālajām bankām izveidot centrālās bankas digitālās valūtas kā digitālu alternatīvu skaidrai naudai un katalizatoru nepārtrauktai inovācijai maksājumu, finanšu un tirdzniecības jomā. Kā sīki izklāstīts neliela apjoma maksājumu stratēģijā, Komisija atbalsta centrālo banku un jo īpaši ECB darbu, lai apsvērtu iespēju nelielā apjomā emitēt centrālās bankas digitālo valūtu (CBDC), kas pieejama plašai sabiedrībai, vienlaikus aizsargājot euro skaidras naudas likumīgo maksāšanas līdzekli. Visbeidzot, lai veicinātu mazemisiju vai bezemisiju DLT un lietu interneta attīstību un investīcijas tajos, Komisija, sadarbojoties ar Ilgtspējīga finansējuma platformu, centīsies līdz 2021. gadam integrēt šīs nozares ilgtspējīgā finanšu taksonomijā. ·Sadarbības veicināšana un mākoņdatošanas infrastruktūras izmantošana Mākoņdatošana ievērojami atvieglo ātru un elastīgu izvēršanu un pāreju uz modulāru IT arhitektūru, kas veicina sadarbību un vislabāk atbilst mākoņdatošanas digitālajām lietotnēm. Lai to veicinātu un nodrošinātu, ka ES bankas un finanšu pakalpojumi var gūt labumu no mākoņpakalpojumu izmantošanas ļoti drošā uz patērētājiem vērstā vidē, Komisija šodien ierosina pārraudzības regulējumu attiecībā uz tādiem kritiskiem trešo personu IKT pakalpojumu sniedzējiem finanšu sektoram kā mākoņpakalpojumu sniedzēji. Saistībā ar ļoti koncentrētu tirgu Komisija ES datu stratēģijā ierosināja līdz 2022. gada beigām izveidot Eiropas mākoņpakalpojumu tirgvietu, integrējot visu mākoņpakalpojumu piedāvājumu. Šī tirgvieta atvieglos piekļuvi alternatīviem mākoņpakalpojumu sniedzējiem, tajā skaitā finanšu nozarē. Komisija arī atbalstīs sadarbību, turpinot pāreju uz regulējumu, kas balstīts uz darbības jomām (skatīt 4.4. iedaļu). Paredzams, ka citi mākoņpolitikas pasākumi, kuru mērķis ir palielināt konkurenci un tirgus elastību, pamatojoties uz jau pieejamiem pašregulācijas rīcības kodeksiem, ko izstrādājusi nozare attiecībā uz mākoņpakalpojumu sniedzēju maiņu un datu pārnešanu, veicinās mākoņdatošanas ieviešanu finanšu nozarē. Komisija ir lūgusi ES Kiberdrošības aģentūru (ENISA) izstrādāt mākoņpakalpojumu kiberdrošības sertifikācijas shēmu saskaņā ar Kiberdrošības aktu, kas atbalstīs uzticēšanos mākoņdatošanas izmantošanai, jo īpaši finanšu pakalpojumu un regulatoru vajadzībām. Turpmākā rīcība var ietvert pasākumus par to, kā atvieglot pāreju uz modulāru IT arhitektūru un ļaut sadarboties ar citiem dalībniekiem. Šādas attiecības varētu veidot arī kā daļu no ES Digitālā finansējuma platformas (skatīt 4.1. iedaļu iepriekš), apvienojot esošos un jaunos tirgus dalībniekus. ·Investīciju programmatūrā veicināšana, pielāgojot prudenciālos noteikumus par nemateriāliem aktīviem Digitālajai pārveidei vajadzīgas ievērojamas finanšu nozares investīcijas programmatūrā. Pašlaik prudenciālā attieksme pret investīcijām programmatūrā dažādās jurisdikcijās atšķiras, un Eiropas bankām ir izvirzītas stingrākas kapitāla prasības nekā bankām citās jurisdikcijās. Lai atvieglotu pāreju uz digitalizētāku banku nozari, Komisija drīzumā pieņems regulatīvos tehniskos standartus, ko pašlaik izstrādā EBI. ·Mākslīgā intelekta rīku ieviešanas veicināšana Līdz 2024. gadam Komisija sadarbībā ar EUI cenšas nodrošināt skaidrību attiecībā uz uzraudzības prasībām par to, kā tiesiskais regulējums finanšu pakalpojumu jomā būtu jāpiemēro mākslīgā intelekta lietotnēm. Galvenais jaunāko mākslīgā intelekta rīku solījums ir tas, ka tie padara prognozes pieejamākas. Tam būtu jāpalīdz uzņēmumiem ietaupīt izmaksas. Turklāt, tā kā prognozēšanas tehnoloģija laika gaitā kļūst precīzāka un uzticamāka, tā var radīt produktīvākus uzņēmējdarbības modeļus un jaunus konkurences veidus. No patērētāju viedokļa mākslīgā intelekta lietotņu izmantošana ļautu uzņēmumiem sniegt labākus un piemērotākus pakalpojumus par zemākām izmaksām. Dažos gadījumos tas varētu arī dot iespēju tādiem cilvēkiem piekļūt finanšu pakalpojumiem, kam iepriekš tas bija liegts.

Kā izklāstīts Baltajā grāmatā par mākslīgo intelektu, Komisija veicinās mākslīgā intelekta izmantošanu, ierosinot būtiskas investīcijas ES līmenī, un nāks klajā ar jaunu mākslīgā intelekta tiesisko regulējumu, kas atspoguļo mūsu Eiropas vērtības. Lielākā daļa sabiedriskās apspriešanas dalībnieku uzskatīja, ka ES finanšu nozarei ir vajadzīgi norādījumi ES līmenī par mākslīgā intelekta lietotņu izmantošanu finanšu jomā un to reglamentēšanu. Finanšu nozare norādīja uz juridiskās skaidrības trūkumu par ES noteikumu ietekmi šajā kontekstā. Klienti minēja izpratnes un pārredzamības trūkumu par to, kā tiek iegūts konkrēts rezultāts, baidoties no neobjektivitātes un ekspluatējošas profilēšanas, kā arī grūtības apstrīdēt uz mākslīgo intelektu balstītus rezultātus. Uzraudzības iestādes norādīja uz zināšanu un skaidrības trūkumu par to, kā jāpiemēro konkrēti ES noteikumi (piemēram, attiecībā uz mākslīgā intelekta modeļu izskaidrojamību). Rezultātā Komisija aicinās EUI un ECB izpētīt iespēju izstrādāt regulatīvus un uzraudzības norādījumus par mākslīgā intelekta lietotņu izmantošanu finanšu jomā. Šajos norādījumos būtu jāņem vērā gaidāmais priekšlikums par mākslīgā intelekta jaunu tiesisko regulējumu, kas plānots 2021. gadā. Eiropas uzraudzības iestādes paļausies arī uz darbu, ko tās nesen uzsākušas šajā jomā, tajā skaitā uz Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes izveidotās Digitālās ētikas ekspertu grupas sniegtajiem ieteikumiem. Eiropas uzraudzības iestādēm būtu jācenšas nodrošināt skaidrību par uzraudzības prasībām un risku mazināšanu, lai uz mākslīgo intelektu balstītus risinājumus varētu droši, pareizi un ētiski piemērot ES finanšu nozarē. Attiecībā uz vispārīgākām problēmām, kas saistītas ar mākslīgā intelekta rīku izmantošanu atbilstīgi VDAR vai slepenas rīcības riskiem, izmantojot cenu koriģējošus mākslīgā intelekta rīkus, tās tiks iekļautas Komisijas mākslīgā intelekta baltās grāmatas pēcpārbaudes procesā. ·Nākotnes prasībām atbilstoša tiesiskā regulējuma pastāvīga nodrošināšana Komisijas mērķis ir, regulāri pārskatot tiesību aktus un sniedzot skaidrojošus norādījumus, nodrošināt, ka ES tiesiskais regulējums finanšu pakalpojumu jomā nenosaka un nekavē konkrētu tehnoloģiju izmantošanu, vienlaikus arī nodrošinot, ka tiek turpināta regulatīvo mērķu sasniegšana. Regulatīvā nenoteiktība kavē inovāciju finanšu jomā un var arī kaitēt patērētājiem vai ieguldītājiem. Papildus galvenajiem jautājumiem, kas izvirzīti šajā stratēģijā, Komisija attiecīgos gadījumos digitālā finansējuma aspektus integrēs visos gaidāmajos tiesību aktu pārskatīšanas gadījumos. Attīstoties digitālajai inovācijai, varētu rasties jauni regulējuma jautājumi. Komisija regulāri veiks izpratnes veicināšanu par digitālo finansējumu, lai apzinātu jaunas problēmas. Pamatojoties uz to, tā sniegs norādījumus par ES tiesiskā regulējuma interpretāciju, izmantojot regulārus skaidrojošus paziņojumus. Pirmais skaidrojošais paziņojums, ko paredzēts sniegt 2021. gadā, nodrošinās papildu skaidrību par kriptoaktīviem piemērojamo režīmu, papildinot attiecīgos Komisijas tiesību aktu priekšlikumus. Galvenie pasākumi Komisija šodien ierosina jaunu ES tiesisko regulējumu kriptoaktīviem, tajā skaitā aktīviem piesaistītiem žetoniem (sauktiem arī par “stabilām kriptomonētām”) un pakalpojumu žetoniem. Veicot regulāru pārskatīšanu, Komisija nodrošinās, ka inovācijai tiek novērsti iespējamie būtiskie regulatīvie šķēršļi, kas izriet no tiesību aktiem par finanšu pakalpojumiem. Tā regulāri sniegs skaidrojošus norādījumus par to, kā spēkā esošie tiesību akti par finanšu pakalpojumiem jāpiemēro jaunajām tehnoloģijām. 4.3. Uz datiem balstītas inovācijas veicināšana finanšu jomā, izveidojot kopēju finanšu datu telpu Savā jaunajā Eiropas datu stratēģijā Komisija uzsvēra, ka ir vajadzīga labāka piekļuve datiem un datu apmaiņa Eiropas Savienībā, nodrošinot plašāku piekļuvi publiskiem un privātiem datiem, kas nāktu par labu cilvēkiem, uzņēmumiem un plašākām sabiedrības interesēm. Šo centienu ietvaros un ciešā saistībā ar darbībām citās nozarēs Komisijas mērķis ir izveidot kopēju finanšu datu telpu, izmantojot vairākus konkrētākus pasākumus, kas izklāstīti šajā iedaļā. Komisijas mērķis ir palīdzēt integrēt Eiropas kapitāla tirgus, novirzīt investīcijas ilgtspējīgās darbībās, atbalstīt inovāciju un nodrošināt efektivitāti patērētājiem un uzņēmumiem. Komisija ciešā sadarbībā ar EUI izveidos datu ekspertu grupu, lai sniegtu ieteikumus par kopējās finanšu datu telpas izveides tehniskajiem aspektiem. ·Reāllaika digitālās piekļuves atvieglošana visai regulētai finanšu informācijai Līdz 2024. gadam informācija, kas jāpublisko saskaņā ar ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā, būtu jāatklāj standartizētā un mašīnlasāmā formātā. KTS rīcības plāna ietvaros Komisija izveidos ES infrastruktūru, lai atvieglotu piekļuvi visai publiski pieejamai informācijai, kas attiecas uz kapitāla tirgiem. Finanšu iestādēm pašlaik ir jāpublisko plaša finanšu informācija. Digitālā kontekstā Komisija plāno nodrošināt, ka regulētā informācija tiek sniegta elektroniskā mašīnlasāmā formātā. Attiecībā uz publiskošanu Komisija plāno nodrošināt, ka finanšu informācija, ko uzņēmumi jau ir publiskojuši, izmantojot valstu reģistrus, tiek uzskatīta par augstvērtīgu datu kopām Atvērto datu direktīvas kontekstā. Turklāt, sākot ar priekšlikumu par kriptoaktīviem, Komisija ierosinās grozījumus ES finanšu pakalpojumu tiesību aktos, nosakot, ka informācijas publiskošana ir sistemātiski jādara pieejama mašīnlasāmā formātā. Kapitāla tirgu savienības kontekstā Komisija atbalstīs ES infrastruktūras un sadarbspējas attīstību, lai atvieglotu piekļuvi visai publiski pieejamai informācijai. Šī infrastruktūra tiks veidota tā, lai tā varētu pretendēt uz iespējamo finansējumu no jaunās programmas “Digitālā Eiropa”, kas atbalstīs ES digitālo spēju attīstību, lai veicinātu jaunu tehnoloģiju ieviešanu un pieejamību. ·Inovatīvu IT rīku veicināšana, lai atvieglotu ziņošanu un uzraudzību ES mērķis ir līdz 2024. gadam radīt nepieciešamos apstākļus, lai varētu izmantot inovatīvas tehnoloģijas, tajā skaitā RegTech un SupTech rīkus, ar kuriem regulētās struktūras sniegtu uzraudzības pārskatus un iestādes veiktu uzraudzību. Tai būtu arī jāveicina datu apmaiņa starp uzraudzības iestādēm. Pamatojoties uz uzraudzības pārskatu sniegšanas prasību derīguma pārbaudes rezultātiem, Komisija kopā ar EUI 2021. gadā izstrādās uzraudzības datu stratēģiju, lai palīdzētu nodrošināt, ka i) uzraudzības pārskatu sniegšanas prasības (tajā skaitā definīcijas, formāti un procesi) ir nepārprotamas, pielāgotas, saskaņotas un piemērotas automatizētai pārskatu sniegšanai, ii) tiek pilnībā izmantoti pieejamie starptautiskie standarti un identifikatori, tajā skaitā juridiskās personas identifikators, un iii) uzraudzības dati tiek sniegti mašīnlasāmā elektroniskā formātā un ir viegli apvienojami un apstrādājami. Tas atvieglos RegTech rīku izmantošanu pārskatu sniegšanai un SupTech rīku izmantošanu iestāžu veiktai datu analīzei. Komisijas mērķis ir arī nodrošināt, ka ES regulējuma galvenās daļas ir pieejamas dabiskās valodas apstrādei, ir mašīnlasāmas un izpildāmas un plašākā nozīmē atvieglo pārskatu sniegšanas prasību izstrādi un ieviešanu. Tā arī mudinās izmantot modernus IT rīkus informācijas apmaiņai starp valstu un ES iestādēm. Kā pirmo soli mašīnlasāmās un izpildāmās pārskatu sniegšanas jomā Komisija ir uzsākusi izmēģinājuma projektu attiecībā uz pārskatu sniegšanas prasību ierobežotu kopumu. ·Datu apmaiņas starp uzņēmumiem veicināšana ES finanšu nozarē un ārpus tās (atvērtais finansējums) Līdz 2024. gadam ES vajadzētu būt izveidotam atvērtā finansējuma regulējumam saskaņā ar ES datu stratēģiju, gaidāmo Datu aktu un Digitālo pakalpojumu aktu. Tas tiks saskaņots ar Maksājumu pakalpojumu direktīvas pārskatīšanu.

Pārskatītā Maksājumu pakalpojumu direktīva (MPD2) bija svarīgs solis ceļā uz to, lai bankas un trešo personu pakalpojumu sniedzēji dalītos ar klientu atļautiem datiem un izmantotu tos nolūkā radīt jaunus pakalpojumus (“atvērtais finansējums”). Komisija 2021. gadā sāks Maksājumu pakalpojumu direktīvas pārskatīšanu, tajā skaitā tās darbības jomas novērtējumu. Atvērts finansējums var nodrošināt labākus finanšu produktus, mērķorientētākas konsultācijas un labāku piekļuvi patērētājiem, kā arī lielāku efektivitāti darījumos starp uzņēmumiem. Piekļuve lielākam klientu datu apjomam arī ļautu pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt individualizētākus pakalpojumus, kas ir labāk pielāgoti klientu konkrētajām vajadzībām. Līdzsvarots tiesiskais regulējums datu apmaiņai par finanšu produktiem palīdzēs finanšu nozarei pilnībā izmantot uz datiem balstītu finansējumu un efektīvi aizsargāt datu subjektus, kuriem jābūt pilnīgai kontrolei pār saviem datiem. Tāpēc Komisija līdz 2022. gada vidum ierosinās tiesību aktus par plašāku atvērtā finansējuma regulējumu. Tā pamatā būs gaidāmā iniciatīva, kas koncentrēsies uz piekļuvi datiem, tajā skaitā gaidāmais Datu akts un Digitālo pakalpojumu akts. Komisija jau pārskata savu konkurences politiku, lai nodrošinātu tās piemērotību digitālajam laikmetam. Šajā sakarā tā arī noteiks, vai ir vajadzīgi nozarei specifiski pasākumi, lai visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu taisnīgu piekļuvi platformām. Kā paziņots neliela apjoma maksājumu stratēģijā, Komisija izpētīs iniciatīvas ES līmenī, lai risinātu pašreizējās problēmas, ar kurām saskaras maksājumu pakalpojumu sniedzēji, mēģinot piekļūt tuvā lauka sakaru (NFC) antenām, kas pieejamas konkrētās mobilajās platformās (piemēram, tālruņos vai planšetdatoros) un ko izmanto efektīviem bezkontakta maksājumiem. Atvērtā finansējuma regulējums balstīsies arī uz iepriekš minētajām iniciatīvām par digitālajām identitātēm. Galvenie pasākumi Komisija grozīs ES tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka publiskotā informācija ir pieejama standartizētā un mašīnlasāmā formātā, un izveidos ES finansētu infrastruktūru publiskošanai. Komisija 2021. gadā nāks klajā ar uzraudzības datu stratēģiju. Komisija līdz 2022. gada vidum iesniegs tiesību akta priekšlikumu jaunam atvērtā finansējuma regulējumam, pamatojoties uz iniciatīvām par plašāku piekļuvi datiem un pilnībā saskaņojot ar tām. 4.4. Ar digitālo pārveidi saistīto problēmu un risku novēršana Finanšu nozares digitālā pārveide ir saistīta ar problēmām un riskiem, no kuriem daži pēc būtības ir transversāli pašas digitālās vides dēļ, savukārt citi ir specifiskāki atsevišķām politikas iniciatīvām, kas izklāstītas iepriekš. ·Finanšu stabilitātes nodrošināšana, ieguldītāju un patērētāju aizsardzība, pamatojoties uz principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi” Līdz 2024. gadam būtu jāpielāgo ES prudenciālais un rīcības regulējums un uzraudzība, lai tie būtu nākotnes prasībām atbilstoši jaunajai finanšu ekosistēmai, tajā skaitā tradicionālajām regulētajām finanšu iestādēm un tehnoloģiju nodrošinātājiem, kas piedāvā finanšu pakalpojumus. Tehnoloģiju uzņēmumi – gan lieli, gan mazi – arvien biežāk tieši vai netieši iesaistās finanšu pakalpojumos. Lai gan daudzi tehnoloģiju nodrošinātāji tagad piedāvā maksājumus un ar tiem saistītus pakalpojumus, Komisijas sabiedriskās apspriešanas respondenti sagaida, ka turpinās attīstīties citu finanšu pakalpojumu sniegšana tiešsaistē, piemēram, aizdevumi, apdrošināšana un aktīvu pārvaldība patērētājiem un uzņēmumiem. Lieli tehnoloģiju uzņēmumi arī bieži darbojas kā starpnieki, apvienojot dažādus pakalpojumus un produktus ar saistītiem finanšu pakalpojumiem, piemēram, maksājumiem, finansēšanu vai apdrošināšanu, un tādējādi kļūst par finanšu pakalpojumu tirgvietām. Tie var ātri paplašināt finanšu pakalpojumus savās lielajās lietotāju bāzēs un radikāli mainīt tirgus struktūras, dažkārt negatīvi ietekmējot konkurenci. Visbeidzot, lielie tehnoloģiju uzņēmumi nodrošina arī daudzus digitālo tehnoloģiju risinājumus, ko izmanto finanšu pakalpojumu sniegšanā, tajā skaitā aparatūru, programmatūru un mākoņdatošanas risinājumus finanšu nozarei. Tāpēc tehnoloģiju uzņēmumi, iespējams, kļūs par finanšu ekosistēmas neatņemamu daļu, un lielākā daļa sabiedriskās apspriešanas respondentu sagaida, ka līdz ar to pieaugs riski. Ir svarīgi pievērsties visiem šiem riskiem, ne tikai tiem, kas ietekmē klientus (apdrošinājuma ņēmējus, ieguldītājus un noguldītājus), bet arī plašākiem finanšu stabilitātes jautājumiem un konkurencei finanšu pakalpojumu tirgos. Šādi jautājumi ir nozīmīgi gan attiecībā uz to, kā tehnoloģiju uzņēmumi sniedz finanšu pakalpojumus, gan attiecībā uz patērētāju un uzņēmumu piekļuvi tiem, kā arī attiecībā uz iespējamo blakusietekmi starp jauktu grupu finanšu un nefinanšu daļām. Šajā sakarā regulējumam un uzraudzībai vajadzētu būt samērīgai, balstītai uz principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi” un īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozīmīgu operatoru riskiem. Turklāt tehnoloģija palīdz saraut iepriekš integrētas vērtības ķēdes konkrētam finanšu pakalpojumam. Lai gan lielāko daļu finanšu pakalpojumu tradicionāli piedāvā viens pakalpojumu sniedzējs, digitālās tehnoloģijas ir ļāvušas uzņēmumiem specializēties konkrētā vērtības ķēdes posmā. Tas palielina konkurenci un var uzlabot efektivitāti. Tomēr tas arī padara vērtības ķēdes sarežģītākas, kā rezultātā uzraudzības iestādēm ir grūtāk gūt pārskatu par riskiem vērtības ķēdē, jo īpaši, ja uz iesaistītajām struktūrām attiecas atšķirīgas regulatīvās un uzraudzības sistēmas. Komisija vajadzības gadījumā pielāgos pašreizējo rīcību un ES prudenciālo tiesisko regulējumu, lai arī turpmāk saglabātu finanšu stabilitāti un aizsargātu klientus saskaņā ar principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi”. Komisija šajā procesā attiecīgi sadarbosies ar ECB, valstu centrālajām bankām un kompetentajām iestādēm. Pirmkārt, kā noteikts neliela apjoma maksājumu stratēģijā, Komisija pārskatīs Maksājumu pakalpojumu direktīvu un E-naudas direktīvu. Otrkārt, tajā tiks novērtēts, kā nodrošināt sadrumstalotāku vērtības ķēžu un jauno finanšu pakalpojumu sniedzēju visaptverošu uzraudzību. Viena no iespējām, kas iekļauta līdztekus šai stratēģijai iesniegtajā priekšlikumā par kriptoaktīviem, ir izveidot uzraudzības kolēģiju konkrētas finanšu pakalpojumu vērtības ķēdes ekosistēmai. Tas uzlabotu sadarbību un nodrošinātu, ka netiek ignorēts risks. Treškārt, Komisija izpētīs veidus, kā nodrošināt, ka prudenciālās uzraudzības spektrs ir pietiekami plašs, lai aptvertu riskus, kas izriet no platformu un tehnoloģiju uzņēmumu finanšu pakalpojumu sniegšanas un no tehnofinansiāliem konglomerātiem un grupām. Šajā nolūkā tā pārskatīs, vai noteikumiem par grupu uzraudzību ES finanšu pakalpojumu tiesību aktos, piemēram, Finanšu konglomerātu direktīvai (FICOD), ir pietiekami plaša un elastīga institucionālā darbības joma, lai pielāgotos pastāvīgi mainīgajai finanšu tirgus struktūrai neatkarīgi no uzņēmumu struktūras un grupas galvenajām darbībām. Ar FICOD saistīto grupas risku papildu uzraudzība arī varētu būt viens no veidiem, kā pastiprināt sadarbību starp nozaru uzraudzības iestādēm, lai iegūtu vispārēju pārskatu par dažādu pakalpojumu sniedzēju piedāvātajiem grupētajiem finanšu pakalpojumiem. Ceturtkārt, Komisija apsver, vai ir vajadzīgi tiesību aktu priekšlikumi, lai novērstu iespējamos riskus, kas izriet no iespējamām liela mēroga aizdevumu operācijām, ko uzņēmumi veic ārpus banku perimetra un kas var būt saistīti gan ar mikro, gan makroprudenciāliem riskiem.