Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 246/08)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Jasnières”

PDO-FR-A0393-AM01

Paziņojuma datums: 1.4.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Administratīvi teritoriālo vienību oficiālais klasifikators

Ģeogrāfiskajā apgabalā un tiešās apkaimes apgabalā esošo pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar Administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora datiem.

Apgabala robežas nav mainītas.

Ir grozīts vienotā dokumenta 6. un 9. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Noteikto zemesgabalu delimitāciju apstiprinājušās valsts kompetentās komitejas sanāksmju sarakstā ir pievienots tās rakstveida apspriešanās datums, kas noslēdzās 2021. gada 15. decembrī.

Šis grozījums ir izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala robežu izmaiņas. Zemesgabalu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmēta produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

3. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, kad atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Vienotajā dokumentā ar šo grozījumu nekādas izmaiņas neievieš.

4. Atsauce uz pārbaudes struktūru

Atsauce uz pārbaudes struktūru ir pārskatīta, lai to saskaņotu ar citu aizsargāto nosaukumu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Vienotajā dokumentā ar šo grozījumu nekādas izmaiņas neievieš.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Jasnières

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

ĪSS APRAKSTS

Šie vīni ir nedzirkstošie baltvīni. Sausajiem vīniem minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 10 %. Vīniem, kuru fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs pārsniedz 12 g/l, minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 12,5 %.

Pēc iepildīšanas tarā vīni atbilst šādiem analītiskajiem standartiem — sausajos vīnos fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir mazāks par vai vienāds ar 8 gramiem uz litru. Kopējais skābums, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, nav mazāks par fermentējamo cukuru saturu vairāk kā par 2 gramiem uz litru. Gaistošais skābums ir mazāks par vai vienāds ar:

— 12,2 miliekvivalentiem uz litru līdz nākamā gada 31. decembrim pēc ražas novākšanas,

— 15,3 miliekvivalentiem uz litru līdz nākamā gada 31. decembrim.

Pēc bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %.

Kopējais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs ir tādi, kādi tie noteikti ES tiesību aktos. Sausajiem vīniem, kad tie ir jauni, parasti ir augļu un ziedu aromāti. To pēcgarša ir svaiga. To potenciāls izpaužas līdz ar novecošanu, dodot vietu saldām brieduma notīm, kas atgādina, piemēram, medu vai vītušu rozi. Tā kā tajos ir fermentējamie cukuri, kopumā tie ir kompleksāki un ar lielāku izturēšanas potenciālu.

Bieži tajos parādās bagātīgākas eksotisko augļu notis vai saldākas žāvētu augļu notis, ko novecošanas laikā bieži vien papildina grauzdētu mandeļu vai cidoniju piegarša.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

Vīniem, kuros fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs pārsniedz 12 gramus uz litru, ir aizliegtas visas bagātināšanas metodes. Pēc bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %. Papildus iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti ES tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

2. Audzēšanas metode

a) Stādījumu biezība — vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 5 500 vīnkoku uz hektāru, bet rindstarpu attālums nedrīkst pārsniegt 1,80 metrus. Attālums starp vienas un tās pašas rindas vīnkokiem ir mazāks par vai vienāds ar 1 metru.

b) Apgriešanas noteikumi — vīnogulājus apgriež, atstājot augļzarus ar ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpuriem uz katra. Kopējais vīnstīgu pumpuru skaits uz vienu vīnkoku nedrīkst pārsniegt 13.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. 63 hektolitri no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīna gatavošana un kopšana tiek nodrošināta šādu Sartas [Sarthe] departamenta pašvaldību teritorijā (saraksts izstrādāts, pamatojoties uz 2021. gada Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru): Lhomme un Loir en Vallée (deleģētās pašvaldības Ruillé-sur-Loir teritorija).

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Chenin B”

8. Saiknes apraksts

Apraksts par dabas faktoriem, kas veicina saikni

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Jasnières” ģeogrāfiskais apgabals atrodas Luāra [Loir] ielejas vidienē, un tā ir ļoti stāva kalnu nogāze, kas ir vērsta uz dienvidiem un aptver pašvaldības Ruillé-sur-Loir un Lhomme aptuveni 5 kilometru garumā šīs ielejas labajā krastā. Nosaukums “Jasnières” ir aizgūts no simboliskas vietas, un vēlāk ar to apzīmēja visu kalnu nogāzi un tajā saražotos vīnus. Aptuveni 300 metru plato kalnu nogāzi šķērso trīs ielejas, kas būtiski ietekmē ainavu. Vīnogu ražas novākšanai noteiktie zemesgabali atrodas šīs kalnu nogāzes stāvākajā daļā ar aptuveni 15 % slīpumu, no 70 līdz 120 metru augstumā virs jūras līmeņa, un tie aptver aptuveni 50 hektārus. Šādā situācijā erozija ir atkailinājusi augsnes apakšējo kārtu, un tās ietekmē augsnes ir virspusējas, akmeņainas un ātri sasilst. Tās lielākoties ir uzslāņojušās uz turona tufa veidojumiem un senona krama māliem. Vietām tās var būt radušās no eocēna detritālajiem veidojumiem vai ietvert elementus no Luāra aluviālajām terasēm.

Ģeogrāfiskā apgabala klimats ir mīkstināts okeāna klimats, kas veidojas okeāna un kontinentālās ietekmes krustcelēs. Luāra upe darbojas kā siltuma regulators, tāpat kā ielejas, kas izvada auksto gaisu no kalnu nogāzes. Nokrišņu daudzums gadā sasniedz aptuveni 680 milimetrus.

Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas veicina saikni

Saskaņā ar mutvārdu tradīciju vīnogulāju stādījumus viduslaikos Luāra ielejā sāka veidot Senlezēnas [Saint-Lézin] klosteris Marsonā [Marçon]. Šīs ielejas vidienē vīnkopji ātri atklāja īpašo Žanjēras [Jasnières] nogāzi, kurā vīnogu šķirne “Chenin B”, kas aug tās kultivēšanas apgabala galējos ziemeļos, ļauj iegūt oriģinālus vīnus. Žanjēras vīna vinifikācijā un uzglabāšanā par veicinošu faktoru kalpoja daudzie vīna pagrabi, kas bija izrakti, lai tos izmantotu vīna darīšanai. Luāra baltvīni 16. gadsimtā tika regulāri pieminēti. Tā, piemēram, Rablē savā grāmatā “Pantagriēls” norādīja, ka miestā La Chartre, kas atrodas Luāra ielejas vidienē un tieši Žanjēras nogāzes pakājē, pulcējās daudzi vīna tirgotāji; Ronsārs apdziedāja Luāra vīnus, un Anrī IV, ceļojot zirga mugurā no La Flèche uz Vendôme, atklāja “Jasnières” vīnus un lika tos pasniegt karaļa pilī Saint-Germain-en-Laye. Pēc tam, līdz pat 19. gadsimta beigām, holandiešu pārpircēji, ceļojot augšup pa Luāra upi un tās pietekām, iepirka baltvīnus no Luāra un Žanjēras un veda tos uz Ziemeļeiropas valstīm, kur īpaši iecienīti bija Luāras ielejā no vīnogu šķirnes “Chenin B” ražotie baltvīni. Luāram bija patiešām liela nozīme — pateicoties šīs upes savienojumam ar Luāras upi [Loire], bija iespējams eksportēt Sartā ražotos pārtikas produktus un vīnus.

Žils Gijo [Jules Guyot] savā “Pētījumā par Francijas vīna dārziem” [Etude des vignobles de France] (1876) atzīmēja, ka “Sartas klimats pieder pie tās mērenās klimata joslas daļas, kur saldie augļi iegūst maksimālu izsmalcinātību, vīnogas ir garšīgas un ražotie vīni ir izcili”. Tieši 19. gadsimtā Žanjēras baltvīni izpelnījās labu reputāciju plašākā sabiedrībā, un īpaši lielu iespaidu atstāja 1837., 1870. un 1893. gada vīni. 20. gadsimta sākuma izcilais gastronomijas kritiķis Kurnonskis [Curnonsky], saukts arī par “gastronomu princi”, tolaik norādīja: “Trīs reizes šajā gadsimtā “Jasnières” ir bijis izcilākais no visiem pasaules baltvīniem.”

1937. gadā kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Jasnières” bija viens no pirmajiem, kas tika atzīts dažādās vīnu kategorijās.

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Jasnières” apzīmētie vīndārzi 2009. gadā aizņēma vairāk nekā 50 ha lielu platību, kuru apstrādāja aptuveni 25 vīnkopji, un viņu produkcijas apjoms tuvojās 2 500 hektolitriem. Sausajiem vīniem, kad tie ir jauni, parasti ir augļu un ziedu aromāti. To pēcgarša ir svaiga.

To pēcgarša ir svaiga. To potenciāls izpaužas līdz ar novecošanu, dodot vietu saldām brieduma notīm, kas atgādina, piemēram, medu vai vītušu rozi.

Kad vīnos ir fermentējamie cukuri, parasti to aromāti ir kompleksāki un tiem piemīt lielāks izturēšanas potenciāls. Bieži tajos parādās bagātīgākas eksotisko augļu notis vai saldākas žāvētu augļu notis, ko novecošanas laikā bieži vien papildina grauzdētu mandeļu vai cidoniju piegarša. “Jasnières” ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie “Chenin B” — izcilas vēlīnās “Val de Loire” vīnogu šķirnes — audzēšanas klimatiskā apgabala robežas, kalnu nogāzē, kas vērsta tieši uz dienvidiem, veidojas īpaši labvēlīgi dabas apstākļi, kas vīnos izpaužas kā oriģināls aromāts un izteikts līdzsvars.

Šī oriģinālā izpausme vīnos nav iespējama bez vīnogulāju dzīvīguma un ražošanas potenciāla optimālas pārvaldības, proti, rūpīgas vīnogulāju kopšanas un īsas apgriešanas.

Noteiktajā zemesgabalu apgabalā, kas paredzēts vīnogu ražas iegūšanai, atbilstīgi ieražām ir iedalīti tikai tie zemesgabali, kuru augsnē ir piemēroti ūdens un siltuma apstākļi.

Ražošanas gada efekts, kas vīna nozarē ir īpaši izteikts, jau sen ir ļāvis cilvēkiem savā labā izmantot dažādus vīnogu nobriešanas apstākļus. Tādējādi atkarībā no attiecīgā gada situācijas un klimatiskajiem apstākļiem novāktajām vīnogām ir lielāka vai mazāka dabiskā piesātinātība ar cukuru, un no tām var saražot dažādu veidu vīnus. Ja klimatiskie apstākļi ražas novākšanas laikā ir īpaši labvēlīgi, no ražas, kas novākta pēc tam, kad vīnogās palielināta cukuru koncentrācija, tās vītinot pirms novākšanas vai uz tām iedarbojoties cēlajai puvei, var iegūt vīnus ar augstu atlikumcukuru saturu, ko pēc tam var uzglabāt vairākus gadu desmitus. Plašie pagrabi, kas izrakti tufā, ļauj kopt vīnus tā, lai varētu izpausties to aromātiskās īpašības; šī darbība specifikācijā ir noteikta kā obligāta.

Karaļu un spožāko prātu jau no 16. gadsimta pieminētie “Jasnières” vīni plašākai sabiedrībai kļuva pazīstami 19. gadsimta otrajā pusē, un tie joprojām ieņem īpašu vietu Luāras ielejas ziemeļu baltvīnu ražošanā.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts attiecībā uz vinifikāciju, vīna gatavošanu un kopšanu, veido šādu pašvaldību teritorija (saraksts izstrādāts, pamatojoties uz 2021. gada Administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru):

Endras un Luāras [Indre-et-Loire] departamentā: Bueil-en-Touraine, Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan un Villebourg;

Luāras un Šēras [Loir-et-Cher] departamentā: Montoire-sur-le-Loir;

Sartas departamentā: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (deleģētās pašvaldības Poncé-sur-le-Loir teritorija), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé un Vancé.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

a) Visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar ES noteikumiem var regulēt dalībvalstis, uzraksta uz etiķetēm ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz divkāršu to rakstzīmju lielumu, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

b) Ģeogrāfiskās vienības “Val de Loire” nosaukumā izmantotās rakstzīmes ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielākas par divām trešdaļām no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

c) Norādei “sec” (“sauss”) noteikti jābūt to vīnu marķējumā, kuros fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir mazāks par vai vienāds ar 8 gramiem uz litru.

d) Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka: — tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, — šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.