EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.12.2021 COM(2021) 799 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Trešais progresa ziņojums par ES Drošības savienības stratēģijas īstenošanu



I.Ievads Drošības savienības mērķis ir nodrošināt, lai ES pilnībā izpildītu savu uzdevumu iedzīvotāju drošības nodrošināšanā, vienlaikus ievērojot vērtības, kas nosaka eiropeisko dzīvesziņu. Turpinās visu četru Drošības savienības stratēģijā noteikto stratēģisko prioritāšu īstenošana: i) nākotnes prasībām atbilstoša drošības vide, ii) vēršanās pret jauniem apdraudējumiem, iii) Eiropas iedzīvotāju aizsardzība pret terorismu un organizēto noziedzību un iv) spēcīga Eiropas drošības ekosistēma. Covid-19 pandēmija ir izcēlusi galvenos ievainojamības aspektus, taču tehnoloģiju attīstības un starptautisko notikumu ietekmē rodas arvien jauni apdraudējumi un izaicinājumi Eiropas drošībai. Otrajā ziņojumā par drošības savienību ir izklāstīti Covid-19 pandēmijas radītie īpašie drošības izaicinājumi. Šajā trešajā ziņojumā galvenā uzmanība ir pievērsta pēdējo sešu mēnešu norisēm, kas saistītas ar būtiskākajiem jaunajiem apdraudējumiem šajā periodā. Tajā jo īpaši ir uzsvērta nepieciešamība stiprināt sadarbību ar dažādām ieinteresētajām personām un partneriem ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī starptautiskā līmenī. Drošības savienības stratēģija tiek īstenota sakarā ar apdraudējumiem, kuru pārrobežu un starpnozaru dimensija turpina pieaugt. Digitālā pasaule joprojām tiek izmantota ļaunprātīgiem mērķiem. No Eiropas vai citām valstīm veikti kiberuzbrukumi, ieskaitot izspiedējprogrammatūru uzbrukumi, notiek arvien biežāk, un tie skar valstu pamatfunkcijas, piemēram, veselības aprūpi un svarīgu infrastruktūru, rūpniecības nozares un valsts iestādes, kā arī privātpersonas. Pieaug ārvalstu īstenota informācijas manipulācija un iejaukšanās, un dažos gadījumos tā ir bijusi cieši saistīta ar kiberdarbībām, jo īpaši ar uzlaušanas un nopludināšanas operācijām. Visu veidu organizētā noziedzība turpina darboties pāri robežām, un efektīva reakcija ir atkarīga no partnerībām ārpus ES. Ņemot vērā starptautiskās norises, ir jāsaglabā modrība sakarā ar iespējamu radikalizāciju un terorismu, kā arī hibrīduzbrukumiem, — šajā pārskata periodā — arī pie ES ārējās robežas. Lai novērstu šos globālos un pārrobežu apdraudējumus, kuri kļūst arvien sarežģītāki, ES stiprina ne tikai savu reakciju, bet arī sadarbību ar starptautiskajiem partneriem. Tā ir šā ziņojuma pamattēma. Vienlaikus pastiprināti tiek strādāts pie drošības stiprināšanas Šengenas zonā. Cieša dalībvalstu sadarbība ir būtiska Šengenas zonas vispārējai drošībai. Lai panāktu turpmākus uzlabojumus šajā jomā, Komisija ir sagatavojusi būtisku jaunu tiesību aktu kopumu, kas ietver pasākumus policijas sadarbības un Šengenas zonas drošības uzlabošanai. ES aģentūras ir pilnībā iesaistītas šajā darbā, proti, tās veic operatīvās darbības, lai atbalstītu dalībvalstu valsts iestādes, kā arī nodrošina zināšanas, informāciju un situācijas apzināšanos attiecībā uz akūtākajiem apdraudējumiem. Sīkāka informācija par visām drošības savienības iniciatīvām un to atjauninājumiem ir sniegta šā paziņojuma pielikumā. II.Nākotnes prasībām atbilstoša drošības vide Digitālās infrastruktūras, tehnoloģijas un tiešsaistes sistēmas dod mums iespēju radīt uzņēmumus, patērēt produktus un izmantot pakalpojumus. Tomēr šī mūsu vides pieaugošā digitalizācija padara mūs arī neaizsargātākus pret uzbrukumiem. Saskaņā ar Eiropola 2021. gada novembrī publicēto interneta organizētās noziedzības draudu novērtējumu un ES Kiberdrošības aģentūras (ENISA) 2021. gada oktobrī publicēto ikgadējo ziņojumu par drošības apdraudējuma ainu kibernoziegumi un kiberuzbrukumi kļūst apjomīgāki, biežāki un sarežģītāki. Pagājušajā gadā Eiropas valstu valdības saskārās ar vismaz 198 kiberdrošības incidentiem; tādējādi valsts pārvalde ir vissmagāk skartā nozare. Augsti kvalificēti un ar resursiem labi nodrošināti ļaunprātīgi darboņi nāk ne tikai no ES, bet arī citām valstīm, un tie izmanto to, ka globālajam atvērtajam internetam nav robežu, un pašreizējo jurisdikcijas sistēmu nepilnības. Kiberuzbrukumi un kibernoziegumi bieži ir savstarpēji saistīti, ko apliecina vairāki incidenti, kuros noziedznieki izmanto ievainojamību nolūkā izspiest naudu, un tie ir pastāvīgs un pieaugošs apdraudējums. Kibernoziedznieku motivācija var būt vienkārši lielākas iespējas gūt peļņu no savām darbībām, taču citu ļaunprātīgu valsts vai nevalstisku rīcību papildus finansiāliem ieguvumiem var motivēt sarežģītāki ģeopolitiski un ideoloģiski apsvērumi. ENISA savāktie dati liecina, ka arī valstu atbalstīti hakeri ir sasnieguši “jaunu sarežģītības un ietekmes līmeni”, uzbrūkot valsts un privātā sektora piegādes ķēdēm. Tāpēc ir īpaši svarīgi saglabāt vērienīgus mērķus attiecībā uz ES rīcību – gan drošības līmeni, ko vēlamies sasniegt, gan tempu, kādā strādājam, lai to panāktu. Eiropadome 2021. gada oktobrī pievērsās jūtamajam ļaunprātīgu kiberdarbību pieaugumam. Tā atkārtoti apstiprināja ES apņemšanos izveidot atvērtu, brīvu, stabilu un drošu kibertelpu un uzsvēra, ka sakarā ar pieaugošajiem kiberdrošības apdraudējumiem ir vajadzīga efektīva koordinācija un sagatavotība. Tā arī uzsvēra, ka ir jāstiprina darbība cīņā pret kibernoziedzību, jo īpaši izspiedējprogrammatūru uzbrukumiem, un sadarbība ar partnervalstīm, tostarp daudzpusējos forumos. Daži piemēri par neseniem pārskata periodā notikušiem kiberincidentiem / izspiedējprogrammatūras incidentiem -Jūlijs. Ļoti agresīva kiberuzbrukuma dēļ, kas skāra organizācijas visā pasaulē, Zviedrijā nācās slēgt aptuveni 500 lielveikalu. -Jūlijs. Igaunija ziņoja, ka Tallinā bāzēts hakeris no valdības datubāzēm ir lejupielādējis 286 438 fotogrāfijas no personu apliecinošiem dokumentiem, tādējādi atklājot Informācijas sistēmu pārvaldes pārvaldītas platformas ievainojamību. -Augusts. Lacio reģions Itālijā piedzīvoja izspiedējprogrammatūras uzbrukumu, kura rezultātā nedarbojās administratīvās IT sistēmas, tai skaitā Covid-19 vakcinācijas reģistrācijas portāls. Vairākas dienas pēc uzbrukuma nebija iespējams veikt jaunus pierakstus uz vakcināciju. -Septembris. Vācijā tika apstiprināts kiberuzbrukums, kura laikā hakeriem izdevās uzlauzt Vācijas Federālā statistikas biroja, kuru vada valsts vēlēšanu komisārs, serveri un datņu sistēmas. -Septembris. Nīderlandē kiberuzbrukums aizkavēja Covid pases ieviešanu. -Oktobris. Izspiedējprogrammatūras uzbrukuma rezultātā kāda Beļģijas slimnīca bija spiesta atcelt visas plānotās konsultācijas. -Novembris. Kiberuzbrukuma laikā Mediamarkt Eiropas filiālei hakeri pieprasīja izpirkuma maksu bitmonētās 50 miljonu USD apmērā. ES noturības iekšēja stiprināšana

Komisija ieteikums par kopējās kibervienības (KKV) izveidi ir būtisks elements ES spējas ātri reaģēt un atveseļoties palielināšanā. KKV apvienotu dalībvalstis un attiecīgās ES iestādes, aģentūras un struktūras, lai nodrošinātu pamatu koordinētai sadarbībai operatīvā līmenī. Tā palīdzētu savienot dažādus dalībniekus, kas atbild par kiberdrošības operācijām ES kiberdrošības kopienās (noturība, tiesībaizsardzība, kiberdiplomātija un kiberaizsardzība). Padome 19. oktobrī vienojās izpētīt KKV iniciatīvas potenciālu papildināt Komisijas ieteikumu par koordinētu reaģēšanu uz plaša mēroga kiberdrošības incidentiem un krīzēm. Ir sākts sagatavošanās process, un ENISA ir organizējusi vairākus seminārus, lai apspriestu Komisijas ieteikumā noteiktos mērķuzdevumus un turpmākos pasākumus, ņemot vērā prezidentvalsts Slovēnijas dokumentu par turpmāko virzību attiecībā uz KKV. Papildus šiem visaptverošajiem priekšlikumiem šo darbu papildina nozaru tiesību akti, kuros ņemtas vērā konkrētas ievainojamības, un pārskata periodā progress ir vērojams finanšu, veselības, jūrniecības un enerģētikas nozarē, kā arī patērētāju aizsardzības jomā. Turpinās sarunas attiecībā uz tiesību aktu par finanšu sektora digitālās darbības noturību, kura mērķis ir uzlabot finanšu iestāžu vispārējo digitālās darbības noturību. Padome 24. novembrī panāca vispārēju pieeju, savukārt Eiropas Parlaments plāno līdz gada beigām apstiprināt sarunu pilnvarojumu. Kad šie pasākumi būs pieņemti, tie nodrošinās ES un tās dalībvalstīm spēcīgu un nākotnes vajadzībām atbilstošu tiesisko regulējumu, kas ļaus efektīvāk risināt šīs problēmas, ar noteikumu, ka sarunu galīgajā iznākumā būs atspoguļots nepieciešamais vērienīgums. Pandēmija ir uzsvērusi veselības aprūpes nozares būtisko nozīmi un nepieciešamību pēc stingra veselības drošības satvara. Eiropas veselības savienības priekšlikumu mērķis ir uzlabot ES līmeņa aizsardzību, profilaksi, gatavību un reaģēšanu uz cilvēka veselības apdraudējumiem, un tie apliecina ES vērienīgo mērķi un apņemšanos aizsargāt šo svarīgo nozari. Jau ir panākta vienošanās par galveno aģentūru pilnvaru atjaunināšanu, un ir paredzēts, ka drīz tiks panākta vienošanās attiecībā uz pārrobežu veselības apdraudējumiem. Jaunu dimensiju šim darbam piešķīra arī tas, ka 2021. gada septembrī darbību uzsāka ES Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde (HERA), un to atbalstīs jauns ārkārtas un uz laiku ierobežotu pasākumu satvars, ko varēs iedarbināt vajadzības gadījumā. Kiberdraudi un hibrīddraudi jūrniecības jomā, kas vērsti pret kritisko jūras infrastruktūru, piemēram, ostām, zemūdens kabeļiem un cauruļvadiem, enerģētikas platformām un jūras satiksmes kritiskajiem punktiem, var radīt ievērojamus traucējumus. Pašlaik tiek veikts ES Jūras drošības stratēģijas un tās rīcības plāna novērtējums sakarā ar iespējamu atjauninājumu, kas ļautu rezultatīvāk novērst jaunus kiberdraudus un hibrīdapdraudējumus. Nesen publicētajā paziņojumā “Augošās enerģijas cenas: pretdarbības un atbalsta instrumenti” Komisija paziņoja par savu nodomu līdz 2022. gada beigām veikt pasākumus, lai pielāgotu energosistēmas noturību jauniem apdraudējumiem, piemēram, kiberuzbrukumiem vai ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem. Šādi pasākumi būtu, piemēram, jauni noteikumi par elektroenerģijas kiberdrošību, ieteikums par tīras enerģijas noturības aspektiem un Eiropas operatoru un iestāžu pastāvīgās grupas energoinfrastruktūras noturības jautājumos izveide. Drošības ievainojamība pastāv arī saistībā ar daudziem viedproduktiem un bezvadu ierīcēm. Jo īpaši bērni var būt pakļauti drošības riskiem tādu elektronisko produktu ievainojamības dēļ kā, piemēram, savienotas rotaļlietas un viedpulksteņi. Lai risinātu šo problēmu, Komisija 2021. gada oktobrī saskaņā ar Radioiekārtu direktīvu pieņēma deleģēto aktu, kura mērķis ir aizsargāt privātumu un tīklus un pasargāt pret krāpšanu savienotos elektroniskajos produktos. Tas ražotājiem noteiktu prasības, kā rezultātā paaugstinātos ES tirgū laisto produktu kiberdrošības līmenis, un ļautu dalībvalstīm veikt korektīvus pasākumus gadījumos, kad tirgū tiktu konstatēti nedroši produkti. ES noturības stiprināšana, izmantojot starptautisko sadarbību Drošības apdraudējumi ir globāla rakstura apdraudējumi, un, lai tos rezultatīvi novērstu, ir svarīgi veidot stabilas starptautiskas partnerības. Tādēļ ES un tās dalībvalstis pastiprina savas darbības, kuru mērķis ir novērst valsts un nevalstiskā sektora sponsorēto apdraudētāju darbības, atturēt no un reaģēt uz tām, tostarp cenšoties skaidrāk noteikt atbildību. ES, ASV, NATO un citas pasaules lielvaras 2021. gada jūlijā nāca klajā ar paziņojumiem, kuros tās stingri nosodīja ļaunprātīgas kiberdarbības un paziņoja, ka 2021. gada sākumā notikusī Microsoft Exchange servera uzlaušana tika īstenota no Ķīnas teritorijas. Šī ļaunprātīgā kiberdarbība apdraudēja vairāk nekā 100 000 serveru visā pasaulē. Augstais pārstāvis 2021. gada 24. septembrī ES vārdā nāca klajā ar deklarāciju par cieņu pret ES demokrātiskajiem procesiem, kurā tiek nosodītas vairākas ļaunprātīgas kiberdarbības un Krievijas Federācija tiek mudināta ievērot kibertelpā valsts atbildīgas rīcības normas, kā arī visi iesaistītie tiek aicināti nekavējoties izbeigt šādas darbības. Diskusijas par globālās drošības problēmām daudzpusējā līmenī kļūst aizvien aktīvākas. G7 iekšlietu un drošības ministru sanāksmē 2021. gada septembrī tika apspriesti dažādi jautājumi, sākot no bērnu pornogrāfijas tiešsaistē, līdz izspiedējprogrammatūrām un terorisma, smagu noziegumu un korupcijas apkarošanai. G7 partneri pauda vienotu nostāju un apņēmās palielināt informācijas (arī biometrisko un biogrāfisko datu) apmaiņu, vienlaikus nodrošinot persondatu un pamattiesību aizsardzību. ES piedalījās arī G20 par digitālo pārveidi atbildīgo ministru sanāksmē, kas notika augustā, Itālijas prezidentūras laikā. Ministri vienojās pieņemt deklarāciju, kurā uzsvērta nepieciešamība nodrošināt datu drošību plašai sabiedrībai un uzņēmumiem un aizsargāt digitālās vides drošību visiem. Viņi arī vienojās par G20 principiem attiecībā uz drošas un bērniem labvēlīgas digitālās vides veidošanu. ES ir stingri atbalstījusi daudzpusēju sadarbību, uzskatot, ka tai ir būtiska nozīme atvērtas, stabilas un drošas kibertelpas saglabāšanā. Priekšsēdētāja U. fon der Leiena 2021. gada novembrī Parīzes Miera foruma 2021 kontekstā paziņoja par lēmumu atbalstīt Parīzes aicinājumu uzticības un drošības veicināšanai kibertelpā un pievienoties vairāk nekā 80 valstīm, 700 uzņēmumiem un 350 pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas apņemas sadarboties, lai risinātu ar kibertelpu saistītas problēmas un arī izmantotu tās sniegtās iespējas.

ES arī divpusēji sadarbojas ar vairākām trešām valstīm, tostarp regulāri piedaloties drošības dialogos un dialogos par kiberjautājumiem. ES un ASV sadarbība drošības jautājumos pēdējos mēnešos ir kļuvusi dinamiskāka un ir svarīgs tādas līdzīgi domājošu valstu sadarbības piemērs, kas sekmē drošības programmas īstenošanu. ES un ASV sadarbība drošības jautājumos ES un ASV samitā, kas notika 2021. gada 15. jūnijā, tika uzsvērta atkārtota apņemšanās kopīgi risināt kopīgās problēmas drošības jomā. Pēc tam tika īstenotas vairākas iniciatīvas. - 2021. gada 29. septembrī notika pirmā ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes (TTP) sanāksme. Saistītajā Pitsburgas paziņojumā ir uzsvērts, cik nozīmīga ir investīciju pārbaude ar mērķi novērst riskus valsts drošībai, sadarbība jomās, kas saistītas ar eksporta kontroli attiecībā uz divējāda lietojuma preču tirdzniecību, noturīgu un ilgtspējīgu piegādes ķēžu izvēršana, kā arī ārvalstu īstenotas informācijas manipulācijas un iejaukšanās novēršana. TTP ietver Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un pakalpojumu, drošības un konkurētspējas darba grupu, kas strādās pie tādiem jautājumiem kā drošība, daudzveidība, sadarbspēja un noturība visā IKT piegādes ķēdē, arī tādās jutīgās un kritiskās jomās kā 5G, zemūdens kabeļi, datu centri un mākoņdatošanas infrastruktūra. - 2021. gada 21. septembrī notika ES un ASV dialogs par kiberjautājumiem. Tajā tika panākta vienošanās, ka ir jāstiprina sadarbība un koordinācija attiecībā uz ANO diskusijām par kiberdrošību, lai novērstu ļaunprātīgas kiberdarbības, atturētu no un reaģētu uz tām, kā arī lai efektīvi iesaistītos ar citām valstīm, jo īpaši globālās noturības palielināšanas nolūkā. - 2021. gada oktobrī ES un augsta līmeņa eksperti un valdību pārstāvji no 30 valstīm piedalījās Baltā nama iniciatīvā izspiedējprogrammatūru apkarošanai. Tika apspriesta tīklu noturība, virtuālās valūtas ļaunprātīga izmantošana izpirkuma maksas legalizēšanai, informācijas apmaiņa ar mērķi atbalstīt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu pret starptautiskiem izspiedējprogrammatūras noziedzniekiem, un diplomātiskie centieni atbalstīt kopīgos mērķus cīņā pret izspiedējprogrammatūru. 2021. gada 25. oktobrī pirmo reizi tikās par izspiedējprogrammatūru atbildīgā ES un ASV darba grupa, kura koncentrējas uz tiesībaizsardzības iestāžu operatīvo sadarbību. - Līdztekus 2021. gada oktobra G20 sanāksmei ES ar ASV un citiem dalībniekiem apsprieda piegādes ķēdes īstermiņa traucējumus un veidus, kā panākt ilgtermiņa noturību nolūkā izvairīties no deficīta un saglabāt atvērtus tirgus. Lai efektīvi apkarotu kibernoziedzību, visā pasaulē valstu, ES un starptautiskā līmenī tiek īstenoti centieni uzlabot pārrobežu piekļuvi elektroniskajiem pierādījumiem kriminālizmeklēšanas vajadzībām. Saderīgi noteikumi starptautiskā līmenī ir īpaši svarīgi, lai izvairītos no tiesību kolīzijām gadījumos, kad tiek prasīta pārrobežu piekļuve elektroniskajiem pierādījumiem. Šajā jomā ir panākts būtisks progress, proti, 2021. gada 17. novembrī Eiropas Padomē oficiāli tika pabeigtas sarunas par Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziegumiem (Budapeštas konvencija) otro papildu protokolu, pieņemot tā tekstu Eiropas Padomes Ministru komitejā. Komisija pieņēma priekšlikumus, ar kuriem dalībvalstīm atļauj Savienības interesēs ātri parakstīt un ratificēt minēto protokolu, un tagad tā cieši sadarbojas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai dalībvalstis pēc iespējas drīz varētu to parakstīt un ratificēt. Protokols sniedz rīkus speciālistiem visā pasaulē sadarbības kibernoziedzības un elektronisko pierādījumu jomā stiprināšanai, un tajā ir atzīts, ka efektīvai pārrobežu sadarbībai krimināltiesību jomā ir vajadzīgas stingras garantijas pamattiesību aizsardzībai. Protokolā ir iekļauti arī privātuma un persondatu aizsardzības pasākumi. Vienlaikus tiek gatavota jauna Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencija par kibernoziegumiem, kurai vajadzētu būt juridiski saskanīgai ar esošajiem instrumentiem, jo īpaši ar Budapeštas konvenciju. Komisija nodrošinās Eiropas Savienības efektīvu dalību sarunās, kuras sāksies 2022. gada janvārī. III.Vēršanās pret jauniem apdraudējumiem Nozīmīgākie pārskata periodā novērotie jaunie apdraudējumi ir saistīti ar hibrīddraudiem un nepārtraukto tehnoloģisko attīstību. Mūsdienās pastāvīgs izaicinājums ir drošības apdraudējumu un hibrīddraudu mērogs, mainīgais raksturs un darbības veids, turklāt ļaunprātīgi dalībnieki izmanto arvien dažādākus rīkus. Drošības problēmas arvien biežāk rodas arī tehnoloģiskās attīstības rezultātā; lai gan tā sniedz sabiedrībai jaunas iespējas, to bieži vien izmanto arī ļaunprātīgi dalībnieki un noziedznieki. Priekšsēdētāja U. fon der Leiena uzsvēra, ka jaunu draudu efektīvai novēršanai ir nepieciešama visaptveroša pieeja, kas balstīta uz kopīgu draudu novērtējumu. Stratēģiskais kompass, ar kuru Augstais pārstāvis iepazīstināja 2021. gada novembrī un par kuru dalībvalstis plāno vienoties 2022. gada martā, būs ES drošības un aizsardzības politikas pamatdokuments. Pamatojoties uz pirmo ES visaptverošo draudu analīzi, kas tika veikta 2020. gadā, Stratēģiskajā kompasā ir izklāstīts turpmākais ceļš, kā palielināt ES stratēģisko autonomiju un kļūt par spēcīgāku globālo partneri. Tajā ir noteikti konkrēti mērķi un uzdevumi nākamajiem 5 līdz 10 gadiem attiecībā uz to, kā ātri rīkoties krīzes situācijās, nodrošināt mūsu iedzīvotājus pret strauji mainīgajiem apdraudējumiem, kā investēt vajadzīgajās spējās un sadarboties ar citiem, lai sasniegtu kopīgus mērķus.

Covid-19 pandēmijas laikā gūtā pieredze liecina, ka ārvalstu īstenota informācijas manipulācija un iejaukšanās ir nopietns drošības apdraudējums, kas pieaug. Tā var apdraudēt ES līgumos nostiprinātās vērtības, jo īpaši demokrātijas institūcijas un procesus, kā arī pamattiesības un pamatbrīvības. ES aktīvi darbojas, lai atklātu, analizētu un atmaskotu ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos, un cieši sadarbojas ar trešām valstīm un starptautiskajiem partneriem (jo īpaši G7 un NATO), lai attīstītu spējas. Saskaņā ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu Eiropas Ārējās darbības dienests ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju pašlaik izstrādā rīkkopu, kuras mērķis ir apkarot ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos. Komisija 25. novembrī nāca klajā ar vairākām iniciatīvām demokrātijas un vēlēšanu integritātes stiprināšanai. Tās ietver priekšlikumu regulai par politiskās reklāmas pārredzamību un divus priekšlikumus, ar ko atjaunina direktīvas par “mobilo ES pilsoņu” vēlēšanu tiesībām. Iespaidīgs notikums saistībā ar hibrīduzbrukumiem Eiropas Savienībai 2021. gada vasarā bija mēģinājums destabilizēt ES, izmantojot migrantu instrumentalizāciju uz ES ārējās robežas. Baltkrievijas hibrīduzbrukums Eiropas Savienībai -Baltkrievijai 2021. gada vasarā tika piemērotas sankcijas par pasažieru lidmašīnas piespiedu nosēdināšanu 2021. gada maijā. Režīms reaģēja, veicinot neatbilstīgo migrantu ierašanos pie Lietuvas, Latvijas un Polijas robežām, un šī rīcība liecina par apņēmīgu mēģinājumu radīt ieilgušu krīzi, kas ir daļa no plašākiem saskaņotiem centieniem destabilizēt ES. -Papildus migrantu pakļaušanai ievērojamam personiskam riskam svarīga Baltkrievijas veiktās migrantu instrumentalizācijas darbības sastāvdaļa ir informācijas manipulācija. ES ir uzraudzījusi, analizējusi un atklājusi ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos, kā arī paziņojusi savus konstatējumus dalībvalstīm un starptautiskajiem partneriem (NATO un G7), izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu. -23. novembra kopīgajā paziņojumā par reaģēšanu uz valsts sponsorētu migrantu instrumentalizāciju pie ES ārējām robežām ir izklāstīta stingrā un daudzveidīgā ES reakcija uz šiem notikumiem. -ES reakcija ietvēra virkni pasākumu, piemēram: ES finansiālo atbalstu; ES aģentūru Frontex un EASO operacionālo palīdzību skartajām dalībvalstīm; diplomātisko sadarbību ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai nepieļautu, ka to iedzīvotāji nonāk šajā slazdā; sankciju pieņemšanu pret tiem, kas veicina nelikumīgu robežšķērsošanu pie Savienības ārējām robežām. Ir ierosināts projekts regulai, ar ko ierobežo to pārvadātāju darbības, kuri sekmē cilvēku tirdzniecību vai kontrabandu uz ES. Ir ierosināti ārkārtas pasākumi patvēruma un atgriešanas jomā, lai palīdzētu skartajām dalībvalstīm reaģēt uz pašreizējo krīzi, pilnībā ievērojot ES vērtības un standartus. Ierosinātā Šengenas Robežu kodeksa pārskatīšana arī papildinās šo rīkkopu, definējot instrumentalizāciju ES tiesiskajā regulējumā. Kā aprakstīts piektajā gada ziņojumā, joprojām tiek īstenots 2016. gada kopīgais regulējums hibrīddraudu apkarošanai un 2018. gada kopīgais paziņojums par noturības un spēju palielināšanu cīņā ar hibrīddraudiem. Hibrīddraudu apsvērumi tiek integrēti politikas veidošanā kā daļa no ietekmes novērtējuma attiecībā uz gaidāmajām ES politikas iniciatīvām saskaņā ar labāka regulējuma rīkkopu. Ir nostiprināts hibrīdo kontaktpunktu tīkls, kurā tagad ir iesaistīti Komisijas dienestu, Eiropas Ārējās darbības dienesta un Eiropas Aizsardzības aģentūras politikas speciālisti. Lai novērstu hibrīddraudus, ir būtiski arī uzlabot situācijas apzināšanos un palielināt noturību. ES Izlūkošanas un situāciju centra (ES INTCEN), kas darbojas Eiropas Ārējās darbības dienesta paspārnē, Hibrīddraudu analīzes vienība ir sagatavojusi vairāk nekā 100 rakstveida ziņojumus par hibrīddraudiem, tai skaitā sešas hibrīddraudu tendenču analīzes. Lai izstrādātu rīkus sagatavotības līmeņa novērtēšanai nozarēs, kas pakļautas hibrīddraudu riskam, Komisijas dienesti un Eiropas Ārējās darbības dienests pirmo reizi noteica atsauces vērtības nozarēm; tas ir pirmais solis, lai sekotu līdzi progresam dalībvalstu un ES iestāžu aizsardzībā pret hibrīddraudiem. Hibrīddraudi ir uzmanības centrā arī ES un NATO sadarbībā, kas tiek īstenota, pamatojoties uz Varšavas un Briseles 2016. un 2018. gada kopīgajām deklarācijām, un Covid-19 pandēmijas laikā ir kļuvusi vēl intensīvāka. Ņemot vērā pastāvīgi pieaugošos draudus, ar ko saskaras ES dalībvalstis un NATO sabiedrotie, notiek sarunas par ES un NATO trešo kopīgo deklarāciju. Ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un nukleārie (CBRN) riski Bioloģiskas, ķīmiskas un nezināmas izcelsmes apdraudējumi var radīt pārrobežu veselības apdraudējumus un var tikt izmantoti kā hibrīddraudi vai terorisma nolūkos. Šāda apdraudējuma pastāvīga novērtēšana un attiecīgo medicīnisko pretlīdzekļu iepirkšanas un ražošanas veicināšana būs daļa no HERA pilnvarām. ES arī finansē (5 miljoni eiro no programmas “ES – veselībai”) vienoto rīcību, kas īpaši paredzēta, lai stiprinātu gatavību un reaģēšanu uz bioloģiskiem un ķīmiskiem teroristu uzbrukumiem. Tehnoloģiskās problēmas Ļaunprātīgi dalībnieki un noziedznieki var izmantot tādas tehnoloģijas kā šifrēšana vai mākslīgais intelekts. Politikas veidotājiem Eiropā un ārpus tās ir jāatrod pareizais līdzsvars starp personas tiesību un brīvību aizsardzību, kiberdrošības nodrošināšanu un tiesībaizsardzības iestāžu spēju veikt savu darbu. Kā uzsvērts trešajā ziņojumā par šifrēšanas novērošanu, tiesībaizsardzības un tiesu iestādes attiecībā uz sakaru likumīgu pārtveršanu un pierādījumu vākšanu kriminālizmeklēšanas vajadzībām saskaras ar daudzām problēmām. Šā gada Organizētās noziedzības stratēģijā Komisija izklāstīja savu nodomu 2022. gadā ierosināt turpmāko rīcību, lai risinātu jautājumu par likumīgu un mērķtiecīgu piekļuvi šifrētai informācijai kriminālizmeklēšanas un kriminālvajāšanas vajadzībām. Komisija veic spēkā esošo tiesību aktu, tiesu prakses, darbības prakses un dalībvalstu vajadzību kartēšanu, lai gūtu padziļinātu izpratni par tiesisko regulējumu, pašreizējo praksi un tiesībaizsardzības, tiesu iestāžu un kiberdrošības kopienu vajadzībām. Diskusijas par Komisijas priekšlikumu par Mākslīgā intelekta aktu notika Tieslietu un iekšlietu padomē un Telekomunikāciju padomē. Prezidentvalsts Slovēnija organizēja seminārus, tai skaitā īpašus seminārus par tiesībaizsardzību, lai noskaidrotu sarežģītākos jautājumus. Eiropas Datu aizsardzības kolēģija (EDAK) un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU) 2021. gada jūnijā publicēja kopīgu atzinumu par Komisijas priekšlikumu, aicinot vispārēji aizliegt jebkādu mākslīgā intelekta izmantošanu biometriskās tālidentifikācijas sistēmām publiskās vietās. Eiropas Parlaments 2021. gada 6. oktobrī pieņēma rezolūciju, kurā norādīts uz reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu un algoritmiskās neobjektivitātes risku mākslīgā intelekta lietojumos un uzsvērts, ka ir nepieciešama cilvēku veikta uzraudzība un stingras juridiskās pilnvaras, jo īpaši tiesībaizsardzības vai robežu šķērsošanas kontekstā.

IV.Eiropas iedzīvotāju aizsardzība pret terorismu un organizēto noziedzību Terorisms Eiropola 2021. gada jūnijā publicētajā ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm ir norādīts, ka dalībvalstu ieskatā lielākos terorisma draudus Eiropas Savienībā joprojām rada džihādistu terorisms. Minētajā ziņojumā ir apstiprināts, ka Eiropas Savienībā, Šveicē un Apvienotajā Karalistē vairums džihādisma vārdā veikto uzbrukumu ir bijusi pret civiliedzīvotājiem vērsta vardarbība publiskās vietās. Visus džihādistu uzbrukumus 2020. gadā izdarījušas personas, kas darbojušās vienatnē. Ziņojumā arī norādīts, ka vairāki 2020. gadā aizturētie aizdomās turētie ir tiešsaistē sazinājušies ar teroristu grupu sekotājiem ārpus ES. Pašpasludinātais teroristu grupējums “Islāma valsts” un Al-Qaeda tīkls turpināja kūdīt atsevišķas personas īstenot uzbrukumus Rietumvalstīs, un tas parāda ārējās un iekšējās drošības ciešo saikni. Tieslietu un iekšlietu padome augustā paziņoja, ka “ES un tās dalībvalstis darīs visu, kas ir to spēkos, lai nepieļautu, ka stāvoklis Afganistānā izraisa jaunus drošības apdraudējumus ES pilsoņiem”. Ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek izmantoti visi pieejamie rīki, lai reaģētu uz iespējamiem draudiem. Ņemot vērā norises Afganistānā, ES terorisma apkarošanas koordinators sadarbībā ar Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu, prezidentvalsti un svarīgākajām ES aģentūrām izstrādāja rīcības plānu terorisma apkarošanai attiecībā uz Afganistānu. Minētajā rīcības plānā ir izklāstīti 23 ieteikumi četrās jomās: drošības pārbaudes — iefiltrēšanās novēršana; novērst Afganistānas kļūšanu par drošu patvērumu teroristu grupām; propagandas un mobilizācijas uzraudzība un apkarošana (piem., Radikalizācijas izpratnes tīkla nozīme) un organizētās noziedzības kā terorisma finansēšanas avota apkarošana. Dalībvalstis atzinīgi novērtēja šo rīcības plānu Tieslietu un iekšlietu padomes 2021. gada 8. oktobra sanāksmē. Pirmais sasniegums bija ES Iekšējās drošības pastāvīgās komitejas 2021. gada 22. novembrī apstiprinātā brīvprātīgā procedūra pastiprinātu drošības pārbaužu veikšanai attiecībā uz personām, kuras ierodas no Afganistānas. Tehniskajā sanāksmē ar Taliban pasludinātās Afganistānas pagaidu valdības locekļiem, kas notika 2021. gada 28. novembrī Dohā, ES mudināja Afganistānu apņēmīgi rīkoties, lai apkarotu visu veidu terorismu. Komisija turpina darbu pie terorisma apkarošanas programmas īstenošanas. Direktīvas par terorisma apkarošanu izvērtējums tika pieņemts 2021. gada 18. novembrī ar kopumā pozitīvu vērtējumu. Tomēr pastāv problēmas, kas ierobežo sniegumu, piemēram, grūtības pierādīt terorisma nolūku vai – dažās dalībvalstīs – problēmas saistībā ar labējā ekstrēmisma vardarbīgu darbību klasificēšanu par terora aktiem. Visbeidzot, joprojām pastāv šķēršļi efektīvai sadarbībai un koordinācijai starp dalībvalstīm attiecībā uz aizsardzības un palīdzības nodrošināšanu terorismā cietušajiem. Komisija pašlaik turpina vērtēt minētās direktīvas transponēšanu valstu tiesību aktos, un kopš 2021. gada jūlija tā ir sākusi pārkāpumu procedūras pret 24 dalībvalstīm par to, ka tās nav pienācīgi transponējušas šo direktīvu. ES Speciālo zināšanu centrs terorismā cietušo atbalstam īsteno izmēģinājuma projektu, kurā dalībvalstīm un valstu cietušo atbalsta organizācijām tiek sniegta palīdzība to ES noteikumu praktiskajā piemērošanā, kas attiecas uz terorismā cietušajiem. Šā izmēģinājuma projekta rezultātā, piemēram, ir izdota ES rokasgrāmata par terorismā cietušajiem un valstu rokasgrāmatas, kā arī vairāk nekā 750 dalībnieku ir piedalījušies valstu mācību pasākumos. Komisija pastāvīgi atbalsta dalībvalstu centienus labāk aizsargāt sabiedriskas vietas. Ir notikusi jau otrā digitālā rudens skola par sabiedrisku vietu aizsardzību, un tajā ieinteresētās personas tika iepazīstinātas ar paraugpraksi. Lai labāk novērstu terorismu, ir jāturpina cīņa pret radikalizāciju gan bezsaistē, gan tiešsaistē. 2021. gada oktobrī Radikalizācijas izpratnes tīkls atzīmēja savas darbības radikalizācijas novēršanas jomā 10 gadadienu, kam par godu tika organizēta konference, kuras galvenā tēma bija šajā jomā pastāvošo problēmu mainīgais raksturs. Attiecībā uz cīņu pret radikalizāciju tiešsaistē — Eiropols sadarbībā ar Komisiju 2021. gada 5. novembrī rīkoja teorētiskas mācības, lai pārbaudītu ES Krīžu protokola īstenošanu. Mācības notika ES Interneta foruma ietvaros, un tajās tika izskatīta sadarbība starp valstu iestādēm un tehnoloģiju nozari, lai apturētu teroristiska un vardarbīga ekstrēmisma satura strauju izplatīšanos tiešsaistē. Tā kā mūsu partneru un kaimiņu drošībai ir būtiska nozīme Eiropas iekšējās drošības nodrošināšanā, Eiropas Ārējās darbības dienests un Komisija cieši sadarbojas ar galvenajām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, īstenojot regulārus terorisma apkarošanas dialogus, nolūkā uzlabot mūsu sadarbību drošības un terorisma apkarošanas jautājumos. Turklāt ir noslēgti vairāki nolīgumi, lai atvieglotu informācijas un persondatu apmaiņu, kas savukārt nodrošina operatīvāku sadarbību ar Eiropola starpniecību. Laikposmā no 2021. gada jūlija līdz decembrim īstenotie terorisma apkarošanas dialogi ar trešām valstīm / starptautiskajām organizācijām Vidusāzijas augsta līmeņa politiskais un drošības dialogs (2021. gada jūlijs) -Jaunzēlandes Apvienotā sadarbības komiteja, ES un Jaunzēlandes stratēģiskais dialogs (2021. gada jūlijs) -Maldīvijas terorisma apkarošanas nodaļas augstāko amatpersonu sanāksme (2021. gada septembris) -Bosnijas un Hercegovinas dialogs par terorisma apkarošanu (2021. gada oktobris) -Turcijas dialogs par terorisma apkarošanu (2021. gada 25. novembris) -ES un NATO dialogs par terorisma apkarošanu (2021. gada 15. novembris) Eiropola nolīgumi ar trešām valstīm par persondatu apmaiņu -2021. gada 28. septembrī noslēgtais Eiropola nolīgums ar Jaunzēlandi -2021. gada 22. novembrī norisinājās pirmā sarunu kārta ar Izraēlu Eiropola stratēģiskās sadarbības nolīgumi -Eiropols 2021. gada 16. septembrī parakstīja stratēģiskās sadarbības nolīgumu ar Armēniju. Īpaši intensīva sadarbība terorisma apkarošanas un radikalizācijas novēršanas jomā notiek ar Rietumbalkāniem saskaņā ar 2018. gada kopīgo rīcības plānu terorisma apkarošanā Rietumbalkānu reģionā. Darbs pie sešu īstenošanas noteikumu īstenošanas ar katru Rietumbalkānu partneri turpinās vienmērīgā tempā. 2021. gada oktobrī Slovēnijā notikušajā ES un Rietumbalkānu samitā tika uzsvērts, cik svarīgi ir apņēmīgi rīkoties, lai novērstu terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību, jo īpaši cilvēku tirdzniecību, migrantu kontrabandu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, narkotisko vielu ražošanu un tirdzniecību, kā arī korupciju, šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, kiberdraudus un hibrīddraudus. Komisija 2021. gada 20. jūlijā nāca klajā ar vērienīgu tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kuru mērķis ir stiprināt ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas (NILL/TFN) novēršanu un kuri ietver pasākumus attiecībā uz kriptoaktīviem, lai tos saskaņotu ar jaunākajiem starptautiskajiem standartiem, ko izstrādājusi Finanšu darījumu darba grupa (FATF). Piemēram, uz visiem kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem attieksies ES tiesību akti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, un tiem būs jāziņo par visiem aizdomīgajiem darījumiem, ko veikuši to klienti. Komisija arī ierosina aizliegt kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem izsniegt anonīmus kriptoaktīvu makus. Minētais tiesību aktu priekšlikumu kopums ir daļa no Komisijas apņemšanās pasargāt personas Eiropas Savienībā un ES finanšu sistēmu no teroristu finansēšanas. Mērķis ir uzlabot aizdomīgu darījumu un darbību atklāšanu un novērst nepilnības, kuras noziedznieki izmanto, lai legalizētu nelikumīgi iegūtus līdzekļus vai finansētu teroristiskas darbības, izmantojot finanšu sistēmu. Jaunās nesen pieņemtās regulas par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas muitas kontroli un par kultūras priekšmetu importu tagad ir īstenošanas posmā (pēdējā minētā tiek īstenota daļēji, kamēr nav izstrādāta saistītā centralizētā IT sistēma). Minētās regulas palīdzēs cīnīties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un aizsargāt kultūras mantojumu, kā arī tās palīdzēs uzlabot cīņu pret terorisma finansēšanu. Organizētā noziedzība Eiropola novērotās noziedzības tendences Covid-19 pandēmijas laikā liecina, ka, neraugoties uz pārvietošanās ierobežojumiem un citiem ierobežojumiem, smagā un organizētā noziedzība joprojām ir aktīva, pielāgojas un izmanto visus apstākļus, lai gūtu peļņu. Likumīgās ekonomikas ir kļuvušas vājākas, turpretī noziedzīgā ekonomika ir kļuvusi spēcīgāka. Starptautiskā sadarbība tiesībaizsardzības jomā ik dienas parāda organizētās noziedzības tīklu globālo mērogu un noziedznieku savienojamības pakāpi. Lai risinātu šo starpvalstu problēmu, ir vajadzīga starptautiska iesaiste cīņā pret organizēto noziedzību, tai skaitā turpmāki pasākumi partnerību un sadarbības izveidei ar tuvākajām kaimiņvalstīm un tālāk esošām valstīm. Nelikumīgu narkotisko vielu tirdzniecība joprojām ir lielākais noziedzīgais tirgus ES. Pēc 2020. gada decembrī publicētās stratēģijas jūlija sākumā tika pieņemts ES Rīcības plāns narkotiku jomā 2021–2025. gadam. ES valstu narkotiku apkarošanas koordinatori 22. septembrī tikās, lai apspriestu preventīvus pasākumus. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) 2021. gada Eiropas ziņojumā par narkotikām iepazīstināja ar savu jaunāko analīzi par narkotiku situāciju Eiropā un septembrī publicēja ziņojumu, kurā uzsvērts metamfetamīna ražošanas pieaugums Afganistānā. Eiropols pastiprina sadarbību ar Irānas un Turcijas iestādēm, lai uzlabotu izlūkdatu par narkotiku tirdzniecību vākšanu. Saskaņā ar Eiropola datiem galvenais heroīna kontrabandas maršruts ES joprojām ved caur Balkāniem, savukārt kokaīna kontrabanda visbiežāk notiek caur tādām konteineru ostām kā, piemēram, Antverpene vai Roterdama. Eiropols veido jaunu platformu par narkotikām, kurā ES dalībvalstīm katru nedēļu tiks sniegta atjaunināta informācija par norisēm.

Cīņā pret narkotikām ļoti svarīga ir sadarbība ar starptautiskajiem partneriem. Nesenie kontakti ietvēra ES un ASV dialogu 2021. gada septembrī, ES un Rietumbalkānu dialogu par narkotikām (oktobrī) un ES un CELAC koordinācijas un sadarbības mehānismu narkotiku jomā (jūnijā). Ir plānots izveidot ES un Irānas dialogu, kā arī ES un Kolumbijas dialogu par narkotikām. ES rīcības plānā cīņai pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību 2020.–2025. gadam ir skaidri norādīts, ka viena no galvenajām prioritātēm ir Šaujamieroču direktīvas pilnīga īstenošana. Komisijas 2021. gada oktobra ziņojumā ir vērtēta Direktīvas par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli piemērošana un norādīts, ka Šaujamieroču direktīva ir uzlabojusi šaujamieroču kategorijas, to izsekojamību, informācijas apmaiņu un administratīvās procedūras. Tomēr līdz šim minēto direktīvu pilnībā ir transponējušas tikai 10 dalībvalstis. Ziņojumā ir uzsvērts, ka ir iespējami turpmāki uzlabojumi civilo ieroču iegādes, glabāšanas un aprites juridiskajā kontrolē. Tāpēc Komisija veiks ietekmes novērtējumu par iespējamiem grozījumiem Šaujamieroču direktīvā. ES ir aptuveni 35 miljoni nelegālu šaujamieroču, un daudzi no tiem tiek kontrabandas ceļā pārvesti pāri mūsu robežām. Sadarbība ar Rietumbalkāniem ir ļoti svarīga. 2021. gada septembrī notika ES un Rietumbalkānu ministru konference par šaujamieročiem, kurā tika uzsvērta ES un Rietumbalkānu ciešā sadarbība cīņā pret šaujamieroču kontrabandu, darbojoties Eiropas daudzdisciplīnu platformas pret noziedzības draudiem (EMPACT) ietvaros. Kopš visaptverošā reģionālā ceļveža par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem pieņemšanas 2018. gadā Rietumbalkānu partneri ir panākuši stabilu progresu tiesiskā regulējuma saskaņošanā ar ES un ANO šaujamieroču noteikumiem, kā arī ir palielinājusies operatīvā sadarbība un informācijas apmaiņa ar ES un tās aģentūrām. Atkritumu nelikumīga tirdzniecība ir viens no vissmagākajiem noziegumiem pret vidi. Līdz pat 30 % atkritumu sūtījumu ir nelikumīgi, un to vērtība gadā sasniedz 9,5 miljardus eiro. Komisija 2021. gada 17. novembrī pieņēma pārskatīto regulu par atkritumu sūtījumiem , kura vēl vairāk stiprinās rīcību pret atkritumu nelikumīgu tirdzniecību, proti, tā paredz izveidot ES līmeņa atkritumu sūtījumu regulas izpildes panākšanas grupu, pilnvarot Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) palīdzēt ES dalībvalstīm veikt starptautiskas izmeklēšanas attiecībā uz atkritumu nelikumīgu tirdzniecību un stiprināt noteikumus par administratīvajiem sodiem. Lai nodrošinātu spēcīgu tiesiskumu un saglabātu iedzīvotāju uzticēšanos valsts iestādēm, ļoti svarīga ir cīņa pret korupciju. Galvenās problēmas ir spēcīgā saikne starp organizēto noziedzību un korupciju, kā arī iefiltrēšanās risks likumīgajā ekonomikā un publiskajās iestādēs. Otrajā tiesiskuma ziņojumā, kas publicēts 2021. gada 20. jūlijā, tika uzsvērts, ka, lai gan ES dalībvalstīm joprojām ir vieni no pasaulē labākajiem rādītājiem cīņā pret korupciju, dažās dalībvalstīs joprojām pastāv problēmas, jo īpaši attiecībā uz kriminālizmeklēšanu, kriminālvajāšanu un sankciju piemērošanu par korupciju. Daudzas dalībvalstis ir veikušas pasākumus ar mērķi stiprināt korupcijas novēršanas un integritātes satvarus, tai skaitā noteikumus par interešu konfliktiem, lobēšanas pārredzamību un virpuļdurvju efektu, tomēr dažās dalībvalstīs korupcijas apkarošanai piešķirtie līdzekļi ir nepietiekami. Citās valstīs joprojām pastāv bažas par augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un izskatīšanas efektivitāti. Turklāt ir būtiski novērst krāpšanu, kas skar ES budžetu. Eiropas Parlaments 26. oktobrī publicēja divus ziņojumus, kuros ar bažām konstatēts, ka Covid-19 pandēmija ir radījusi jaunas iespējas krāpniekiem un organizētajai noziedzībai, un uzsvērta preventīvu pasākumu nozīme korupcijas risku krīzes situācijās paredzēšanā un reaģēšanā uz tiem, kā arī nepieciešamība palielināt pārredzamību Savienības finanšu vidē. Eiropas Prokuratūra (EPPO) 2021. gada septembrī, nepilnus četrus mēnešus kopš tās darbības sākšanas, jau ir sasniegusi ievērojamus rezultātus, proti, tā ir uzsākusi izmeklēšanas par iespējamu krāpšanu aptuveni 4,5 miljardu eiro apmērā . Eiropols 2021. gada 15. oktobrī izveidoja operāciju Sentinel — jaunu ES mēroga operāciju, kas būs vērsta pret krāpšanu ar līdzekļiem, kuri tiek piedāvāti iniciatīvas NextGenerationEU ietvaros. Tajā piedalās EPPO, Eurojust, OLAF un 23 dalībvalstis. Pasākumi ilgs vismaz gadu, un tajos galvenā uzmanība tiks pievērsta proaktīvai izlūkdatu apmaiņai, informācijas apmaiņai un operāciju koordinācijas atbalstam, lai apkarotu krāpšanu, jo īpaši pret Atveseļošanas un noturības mehānismu vērstu krāpšanu. Migrantu kontrabanda ir noziedzīga darbība, kuras mērķis ir izmantot neaizsargātas personas. 50 % cilvēku kontrabandistu ir daudzprofilu noziedznieki, kas ir iesaistīti arī citās noziedzīgās darbībās. Migrantu kontrabandas novēršana un apkarošana ir ES Drošības savienības stratēģijas , ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijas, ES stratēģijas cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadam un jaunā Migrācijas un patvēruma pakta viens no galvenajiem mērķiem, un tā sasniegšanai ir nepieciešama pastāvīga starptautiskā sadarbība un koordinācija. Pamatojoties uz panākumiem, kas gūti pirmajā ES Rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads) , Komisija sadarbībā ar Augsto pārstāvi ir pieņēmusi atjauninātu ES rīcības plānu 2021.–2025. gadam. Galvenās tēmas ES rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam -Izstrādāt kontrabandas apkarošanas operatīvās partnerības ar konkrētiem instrumentiem kā daļu no visaptverošām, līdzsvarotām, īpaši pielāgotām un savstarpēji izdevīgām partnerībām migrācijas jomā, turpinot veidot uzticēšanos un savstarpēju sadarbību. -Uzlabot tāda tiesiskā regulējuma īstenošanu, kas attiecas uz sankcijām pret kontrabandistiem un aizsardzību pret ekspluatāciju. -Stiprināt tiesu iestāžu sadarbību migrantu kontrabandas jomā, aicinot ES dalībvalstis vairāk izmantot Eurojust sniegtās iespējas, atbalstīt pārrobežu izmeklēšanu, izmantojot kopējās izmeklēšanas grupas, un pēc iespējas labāk izmantot prokuroru mērķa grupu migrantu kontrabandas jautājumos. -Uzlabojot operatīvo sadarbību un informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm un ES aģentūrām, reaģēt uz kontrabandu veicinošiem jauniem tiešsaistes prakses veidiem un rīkiem. -Palielināt pētniecību un datu vākšanu, lai labāk izprastu migrācijas tendences, noziedzīgo tīklu būtību un diapazonu, kontrabandas apkarošanas politikas ietekmi un noziedzīgo tīklu darbības veidu. Eurojust 2021. gada 4. un 5. novembrī rīkoja ikgadējo sanāksmi par migrantu kontrabandu, kurā arī bija iespēja uzlabot sadarbību šajā jomā ar Rietumbalkāniem un Vidusjūras baseina dienvidu partnervalstīm, kas piedalās programmā EuroMed Justice”. 2021. gada pēdējos sešos mēnešos Eurojust atbalstīja arī vairākas vērienīgas operācijas, kas vērstas pret migrantu kontrabandu . Saskaņā ar Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai Komisija izvērtē Direktīvu par cilvēku tirdzniecības apkarošanu, kā arī iespēju ieviest minimālos ES noteikumus, kas paredzētu kriminālatbildību par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu piespiedu kārtā sniegto pakalpojumu izmantošanu. 2021. gada 18. oktobrī 15. reizi tika atzīmēta ES diena pret cilvēku tirdzniecību, lai palielinātu informētību par šo noziegumu. Tajā pašā dienā TI aģentūru tīkls publicēja kopīgu ziņojumu par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšanu un aizsardzību. Eiropols un Frontex 2021. gada novembrī saskaņoti atbalstīja plaša mēroga starptautisku rīcību pret cilvēku tirdzniecību. Rīcības dienās, ko vadīja Austrija un Rumānija, piedalījās 29 valstis un vairāk nekā 14 000 tiesībaizsardzības amatpersonu vērsās pret cilvēku tirdzniecības maršrutiem uz ceļiem un lidostās, kā rezultātā tika veikti 212 aresti un identificētas vēl 89 personas, kas tiek turētas aizdomās par cilvēku tirdzniecību. Seksuāla vardarbība pret bērnu gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir viens no smagākajiem noziegumiem, un tā apkarošana ir ES un tās dalībvalstu pastāvīga prioritāte. 2021. gada 12. novembrī iekšlietu ministri apsprieda politiku un praksi, kuras mērķis ir informētības veicināšana par šo noziegumu un tā novēršana, kā arī to, kādi rīki ir nepieciešami, lai sekmīgi izmeklētu šo noziegumu, pilnībā ievērojot visu attiecīgo lietotāju pamattiesības, un veidus, kā nodrošināt cietušo aizsardzību, īpašu uzmanību pievēršot bērna tiesībām. Pagaidu tiesību akti, ar ko nodrošina, ka tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji var turpināt savu brīvprātīgo praksi atklāt un ziņot par seksuālu vardarbību pret bērnu tiešsaistē, kā arī izņemt no savām sistēmām bērnu pornogrāfiju, stājās spēkā 2021. gada 3. augustā. Komisija turpina darbu, lai īstenotu iniciatīvas, par kurām tika paziņots ES stratēģijā efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu un ES visaptverošajā stratēģijā par bērna tiesībām, kā arī tā gatavo ilgtermiņa tiesību aktus, lai efektīvāk apkarotu tiešsaistē īstenotu seksuālu vardarbību pret bērniem.

V.Spēcīga Eiropas drošības ekosistēma Pastiprināta policijas sadarbība visā ES, kā arī stingras ārējās robežas ir būtiski tādas ES elementi, kurā nav iekšējās robežkontroles. Ņemot vērā noziedzības apkarošanas un drošības stiprināšanas pārrobežu raksturu, dalībvalstīm arvien vairāk ir jāpaļaujas vienai uz otru. Tomēr joprojām pastāv šķēršļi datu apmaiņai starp tiesībaizsardzības iestādēm dažādās ES dalībvalstīs, un tā rezultātā rodas neredzamās zonas, kuras var izmantot noziedznieki un teroristi, kas darbojas vairākās dalībvalstīs. Lai sniegtu labāku atbalstu dalībvalstīm, Komisija nāk klajā ar pasākumu kopumu policijas sadarbības jomā. Policijas sadarbības pasākumu kopumā ietilpst: -priekšlikums direktīvai par informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm: mērķis ir i) atvieglot tiesībaizsardzības iestādēm līdzvērtīgu piekļuvi citā dalībvalstī pieejamai informācijai, ii) nodrošināt, ka visās dalībvalstīs ir pieejams faktiski funkcionējošs vienotais kontaktpunkts, iii) izveidot Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA) kā standarta sakaru kanālu tiesībaizsardzības informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm; -priekšlikums Padomes ieteikumam par policijas operatīvo sadarbību: mērķis ir uzlabot policijas pārrobežu operatīvo sadarbību, pieņemot kopīgus ES obligātos standartus attiecībā uz sadarbības rīkiem tādās jomās kā citas valsts teritorijā veikta tūlītēja pakaļdzīšanās, kopīgas patruļas un kopīgas operācijas; -priekšlikums regulai par Prīmes sistēmu II: mērķis ir pārskatīt pašreizējo Prīmes sistēmu par datu automatizētu apmaiņu, citstarp i) pievienojot policijas ierakstu un sejas attēlu kategoriju , ii) nodrošinot tehnisku risinājumu (centrālu maršrutētāju) efektīvākai automatizētai datu apmaiņai starp tiesībaizsardzības iestādēm un iii) nodrošinot, ka attiecīgie Eiropola datubāzē iekļautie dati ir pieejami dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm. Eiropolam ir izšķiroša nozīme policijas sadarbībā cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību. Ātra vienošanās par priekšlikumu grozīt Eiropola regulu ļautu Eiropolam labāk atbalstīt dalībvalstis cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu. Tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība starptautiskā līmenī ir ļoti svarīga mūsu iekšējai drošībai. Padome jūlijā pieņēma pilnvarojumu sarunām par nolīgumu starp ES un Interpolu. Sarunām būtu jāsākas 2021. gada decembrī. Lai vēl vairāk atbalstītu dalībvalstu veikto izmeklēšanu terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas jomā, kā arī veicinātu tiesu iestāžu sadarbību, Komisija 2021. gada 1. decembrī pieņēma digitālā tiesiskuma paketi. Digitālā tiesiskuma paketē ietilpst: -priekšlikums par digitālu informācijas apmaiņu pārrobežu terorisma lietām: mērķis ir uzlabot 2019. gada oktobrī izveidotā pretterorisma reģistra darbību. Tas ļaus Eurojust spēcīgāk un proaktīvāk atbalstīt koordināciju un sadarbību starp tām valstu iestādēm, kas veic izmeklēšanas un kriminālvajāšanas, saistībā ar teroristu nodarījumiem; -priekšlikums, ar ko izveido sadarbības platformu kopējo izmeklēšanas grupu (KIG) darbības atbalstam: mērķis ir vēl vairāk palielināt KIG efektivitāti un lietderību. Tas ļaus īstenot drošu elektronisko saziņu un informācijas un pierādījumu apmaiņu starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī attiecīgajās kopējās izmeklēšanas grupās iesaistītajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām; -priekšlikums par ES tiesu iestāžu pārrobežu sadarbības digitalizāciju un tiesu iestāžu pieejamību civillietās, komerclietās un krimināllietās: mērķis ir nodrošināt tiesu iestāžu faktisku pieejamību fiziskām un juridiskām personām un veicināt tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm, nodrošinot juridisko pamatu moderno digitālo tehnoloģiju izmantošanai saziņai saistībā ar pārrobežu tiesvedību civillietās, komerclietās un krimināllietās. Labāka drošības un aizsardzības sinerģija palielinās tādas mūsu darbības efektivitāti, kuras mērķis ir atbalstīt dalībvalstis šajās jomās. Komisija ir sākusi īstenot 2021. gada februārī pieņemto rīcības plānu par sinerģijām starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību. Tā sadarbojas ar ES aģentūrām, tai skaitā un jo īpaši ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, nolūkā veicināt uz spējām orientētu pieeju visās drošības nozarēs un sinerģiju, uzlabojot ES programmu un instrumentu koordināciju. Turklāt Komisija publicē dienestu darba dokumentu “Drošības uzlabošana, izmantojot pētniecību un inovāciju”. Šajā dokumentā, no vienas puses, ir uzsvērta drošības pētniecības stratēģiskā nozīme dažādo civilās drošības politikas mērķu sasniegšanas atbalstīšanā, un, no otras puses, ir atspoguļoti pasākumi, kas tiek veikti, lai nodrošinātu pētniecības inovācijas optimālu ieviešanu rīkos un pakalpojumos, kas ir pieejami Eiropas un valstu drošības iestādēm. Attiecībā uz ES finansējumu drošībai 2021. gada 26. novembrī tika pieņemta Iekšējās drošības fonda darba programma 2021.–2022. gadam. Tādējādi tiks veicinātas darbības vairākās jomās, piemēram, informācijas apmaiņa, pārrobežu sadarbība, organizētās noziedzības, terorisma un radikalizācijas novēršana un apkarošana bezsaistē un arī tiešsaistē. Komisija 2021. gada 10. novembrī pieņēma programmas “ Digitālās Eiropa ” darba programmas. Viena no tām ir darba programma kiberdrošības jomā, kuras finansējums ir 269 miljoni EUR un kuru Eiropas Industriālā, tehnoloģiskā un pētnieciskā kiberdrošības kompetenču centra (ECCC) vārdā īstenos Komisija un Nacionālo koordinācijas centru tīkls. Saskaņā ar šo programmu tiks veiktas investīcijas progresīva kiberdrošības aprīkojuma, rīku un datu infrastruktūras izveidē. Tā finansēs ar kiberdrošību saistīto zināšanu un prasmju attīstību un optimālu izmantošanu, veicinās paraugpraksi un nodrošinās mūsdienīgu kiberdrošības risinājumu plašu ieviešanu visā Eiropas ekonomikā.