IASB izdeva jauno ieņēmumu atzīšanas standartu 15. SFPS ("Ieņēmumi no līgumiem ar klientiem") 2014. gada maijā. Jaunais standarts, kas aizstās iepriekšējos standartus (11. SGS un 18. SGS) un interpretācijas šajā jomā, tika izstrādāts kopīgi ar ASV Finanšu grāmatvedības standartu padomi (FASB). 15. SFPS mērķis ir uzlabot ieņēmumu finanšu pārskatu sniegšanu un vispārējā līmenī uzlabot augšējās rindiņas salīdzināmību finanšu pārskatos. Jaunā standarta pamatprincips attiecībā uz uzņēmumiem ir atzīt ieņēmumus, lai uzskaitītu preču vai pakalpojumu nodošanu klientiem summās, kas raksturo atlīdzību (proti, samaksu), uz kuru uzņēmums plāno iegūt tiesības apmaiņā pret šīm precēm vai pakalpojumiem. Jaunais standarts paplašinās arī par ieņēmumiem izpaužamo informāciju, sniegs norādījumus par darījumiem, kas iepriekš netika apskatīti visaptveroši (piemēram, ieņēmumi no apkalpošanas un izmaiņas līgumos), un uzlabos norādījumus par mehānismiem ar vairākiem elementiem.

2014. gadā EFRAG uzsāka gatavot apstiprinājuma ieteikumu par citu būtisku standartu — 15. SFPS ("Ieņēmumi no līgumiem ar klientiem"). Apstiprinājuma ieteikuma projektā bija iekļauts atklāts jautājums pilnvarotājiem par to, vai ir kāds iemesls pārliecībai, ka 15. SFPS nevairos Eiropas sabiedrisko labumu. Pabeidzot apstiprinājuma ieteikuma izstrādi, EFRAG Padome ņēma vērā pilnvarotāju atsauksmes un atzina, ka jaunais standarts vairo Eiropas sabiedrisko labumu, jo tika konstatēts, ka no 15. SFPS var gaidīt pozitīvu ietekmi uz kapitāla izmaksām, bet netika apzināta nekāda potenciāli negatīva ietekme uz Eiropas ekonomiku. Šis vērtējums tika iekļauts galīgajā apstiprinājuma ieteikumā, kas izdots 2015. gada martā.

Lūgumā sniegt apstiprinājuma ieteikumu par 9. SFPS ("Finanšu instrumenti") Komisija pēc apspriešanās ar Grāmatvedību regulējošās komitejas (ARC) locekli apzināja vairākus konkrētus jautājumus, tostarp sabiedriskā labuma jautājumus, kas bija jāanalizē EFRAG. Jo īpaši tā lūdza izvērtēt šo standartu saistībā ar piesardzības jēdzienu. Tā arī lūdza izvērtēt patiesās vērtības izmantošanu un to, vai veiktās izmaiņas varētu kaitēt finanšu stabilitātei. EFRAG uzsāka darbu pie apstiprinājuma ieteikuma projekta jau 2014. gadā. Tā izdeva apstiprinājuma ieteikuma projektu 2015. gada 4. maijā, lūdzot ieinteresēto personu viedokļus par sniegto šā standarta vērtējumu, salīdzinot ar ES tehniskajiem kritērijiem, un par vērtējumu attiecībā uz to, vai 9. SFPS vairo Eiropas sabiedrisko labumu.

Pirms pārvaldības reformas īstenošanas EFRAG galvenokārt veica apstiprinājuma vērtējumus par to, vai SFPS atbilst visiem tehniskajiem SGS regulas kritērijiem, t. i., vai tie nodrošinās attiecīgus, uzticamus, salīdzināmus un izprotamus finanšu pārskatus un vai tie nav pretrunā ar principu par patiesa un skaidra priekšstata sniegšanu, kas paredzēts Grāmatvedības direktīvā un bijušajās 4. un 7. uzņēmējdarbības tiesību direktīvās. Turklāt EFRAG arī sniedza Komisijai vērtējumu par izmaksu/ ieguvumu kompromisu jebkura jauna SFPS ierosinājumam, un Komisija to varēja izmantot, pamatojot apstiprinājuma lēmumu. Izpildot Maystadt ziņojuma ieteikumus, EFRAG pastiprināja arī vērtēšanu par to, vai jaunās vai piedāvātās prasības finanšu pārskatu sniegšanai vairo sabiedrisko labumu. Tiks vērtēta arī ietekme uz finanšu stabilitāti un ekonomikas izaugsmi.

EFRAG Padomes un EFRAG Tehniskās ekspertu grupas (TEG) sanāksmes notiek publiski, un šo sanāksmju darba kārtība un kopsavilkumi tiek publicēti EFRAG tīmekļa vietnē, tāpat kā darba kārtības atbalsta dokumenti EFRAG Padomes sanāksmēm. Diskusijas bagātina arī atsauksmes, kas saņemtas no EFRAG Standartu izstrādātāju konsultatīvā foruma un specializētajām EFRAG darba grupām. EFRAG darbam ir būtiskas arī atsauksmes, kas saņemtas no EFRAG Lietotāju ekspertu grupas. Šīs atsauksmes papildina plašāka lietotāju uzklausīšana, ko nodrošina Lietotāju informatīvā programma, kas uzsākta 2012. gadā. Minēto grupu, kā arī EFRAG Padomes un EFRAG TEG ģeogrāfiski un profesionālās izglītības ziņā daudzveidīgais sastāvs papildus vērtēšanas procesam nodrošina, lai EFRAG pienācīgi ņem vērā visus dažādos aspektus.

EFRAG veic praktisko darbu (tostarp rīko aptaujas/ dokumentu izpēti, pārbaudes uz vietas un seminārus/intervijas) dažādos standartu izstrādes procesa posmos sadarbībā ar valstu standartu izstrādātājiem Eiropā. Šīs pārbaudes uz vietas ir paredzētas piedāvāto izmaiņu ietekmes novērtēšanai EFRAG vērtēšanas procesa ietvaros un kā atbalsts galīgajiem standartiem, kas ir izstrādes posmā. EFRAG praktiskais darbs palīdz izstrādāt uz pierādījumiem balstītus standartus.

3.3.Pārvaldības reformas īstenošana saskaņā ar Maystadt ziņojuma ieteikumu

Komisija 2014. gada jūlijā iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par paveikto EFRAG reformas īstenošanā. Komisija atzinīgi novērtēja līdz šim paveikto darbu.

Šī reforma paredzēja būtiski pārskatīt EFRAG Statūtus un EFRAG Reglamentu, iekļaujot jauno pārvaldības struktūru, kas palielina EFRAG leģitimitāti un pārstāvības bāzi. Pārskatītie EFRAG Statūti un EFRAG Reglaments tika apstiprināts 2014. gada 16. jūnijā, nosakot par spēkā stāšanās datumu 2014. gada 31. oktobri. Laikposms starp jūniju un oktobra beigām tika izmantots EFRAG Padomes locekļu izvirzīšanai, un viņi tika iecelti amatā 2014. gada 31. oktobrī. Tajā pašā dienā EFRAG palielināja dalībnieku skaitu, un jaunā pārvaldības struktūra sāka darboties, EFRAG Padomei no 2014. gada novembra rīkojot ikmēneša sanāksmes. Padomes priekšsēdētāju amatā ieceļ Komisija, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Pašlaik viens no Padomes locekļiem darbojas kā priekšsēdētājs, gaidot oficiālu iecelšanu amatā.

EFRAG Padome visus lēmumus pieņem vienprātīgi, ņemot vērā EFRAG vērtēšanas procesa rezultātus. Komisija, Eiropas uzraudzības iestādes un Eiropas Centrālā banka piedalās Padomes diskusijās novērotāju statusā. Komisija nodrošina, lai Grāmatvedību regulējošā komiteja palīdzētu EFRAG vai arī vajadzības gadījumā pieprasītu konkrētus novērtējumus.

4.PIOB — izmaiņas finansējuma dažādošanā 2014. gadā

Vispārpieņemts, ka struktūras, kas darbojas sabiedrības interesēs, tiek finansētas tā, lai saglabātu to neatkarību. Viena no šādām struktūrām ir PIOB, kas atbild par tā procesa uzraudzību, kurā tiek pieņemti Starptautiskie revīzijas standarti (ISA) un veikti citi IFAC (Starptautiskās grāmatvežu federācijas) pasākumi sabiedrības interesēs. Pareiza finansējuma avotu dažādošana palīdz ne tikai nodrošināt neatkarību, bet arī stiprināt priekšstatu par šādu struktūru neatkarību. Obligātās revīzijas jomā vajadzība dažādot finansējumu tika starptautiski atzīta pēc IFAC reformas 2003. gadā, kas paredzēja izveidot PIOB, un to vienmēr ir atbalstījusi Uzraudzības grupa — starptautiska organizācija, kas atbild par IFAC pārvaldības reformas uzraudzību.

No izveidošanas 2005. gadā līdz 2010. gadam, kad sāka darboties Kopienas finansēšanas programma, kas izveidota ar Lēmumu 716/2009/EK, PIOB, izņemot noteiktu atbalstu natūrā, tika finansēta tikai no IFAC līdzekļiem. Līdzekļi, ko IFAC piešķir kārtējā gadā, veido maksimālo IFAC nodrošināto iemaksu, kas nodota PIOB rīcībā, bez jebkādas turpmākas IFAC iejaukšanās. ES iemaksas 2010.–2014. gadā ir mudinājušas vairākus atbalstītājus veikt arī pašiem savas iemaksas. Ne-IFAC iemaksu mērķis ir aizstāt un tādējādi samazināt IFAC iemaksu kārtējā gadā. Ideālā gadījumā IFAC finansētajai daļai kopējos PIOB gada izdevumos būtu jāsamazinās zemāk par 50 %.

2014. gadā PIOB izdevumi bija EUR 1 502 850. IFAC nodrošināja EUR 874 540, un tie bija 58 % no kopsummas. Eiropas Komisija nodrošināja EUR 272 000, un tie bija 18 % no kopsummas. ADAA (Abū Dabī Pārskatatbildības iestāde) nodrošināja EUR 120 000, un tie bija 8 % no kopsummas. IOSCO nodrošināja EUR 100 000, un tie bija 7 % no kopsummas. BIS (Starptautisko norēķinu banka) nodrošināja EUR 55 000, un tie bija 4 % no kopsummas. Apvienotās Karalistes FRC (Finanšu pārskatu padome) nodrošināja EUR 40 000, un tie bija 3 % no kopsummas. Atlikušie EUR 5478 bija ieņēmumi no procentiem.

Regulas 9. panta 5. punkts paredz, ka, ja attiecīgajā gadā IFAC finansējums pārsniedz divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, Komisija ierosina attiecīgajā gadā ierobežot tās gada iemaksas, lai summa nepārsniegtu EUR 300 000. Abu minēto iemeslu dēļ tā nenotika 2014. gadā, jo i) IFAC finansējums nepārsniedza divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, un ii) Komisijas iemaksa bija mazāka par EUR 300 000, proti, EUR 272 000. Tādējādi, tā kā IFAC finansējums nesasniedza regulā noteikto kritisko robežvērtību, Komisijai nebija nepieciešamības pārskatīt gada iemaksu PIOB.

5.Secinājumi

SFPS fonds

2014. gadā IASB pabeidza izstrādāt divus būtiskus standartus, kuri ir ļoti svarīgi finanšu pārskatu lietotājiem, proti, 9. SFPS (Finanšu instrumenti) un 15. SFPS (Ieņēmumi no līgumiem ar klientiem), un daudz paveica arī citos nozīmīgos projektos. 15. SFPS mērķis ir nodrošināt uzņēmumiem pilnīgākus un atjauninātus norādījumus ieņēmumu atzīšanas jomā. Pēc tam, kad šo standartu pozitīvi novērtēja EFRAG, pašlaik turpinās tā apstiprināšanas process. Attiecībā uz 9. SFPS (Finanšu instrumenti) EFRAG izdeva pozitīvu apstiprinājuma ieteikuma projektu 2015. gada 4. maijā, un to ir paredzēts pabeigt 2015. gada otrajā pusē.