Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģijas eksporta kontrolei [COM(2006) 828 final] [SEC(2006) 1696] /* COM/2006/0829 galīgā redakcija - ACC 2006/0266 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.12.2006 COM(2006) 829 galīgā redakcija 2006/0266 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģijas eksporta kontrolei (iesniegusi Komisija) [COM(2006) 828 final][SEC(2006) 1696] PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei, grozījumu un pārstrādāšanas priekšlikuma mērķis ir stiprināt un uzlabot ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīmu. Tas ļaus ES ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1540 noteiktos standartus un īstenot lielāko daļu Vispārējo lietu padomes ieteikumu, kas sekoja dalībvalstu speciālistu 2004. gadā veiktajai regulas īstenošanas salīdzinošajai pārskatīšanai atbilstīgi Saloniku rīcības plānam, ko 2003. gada jūnijā apstiprināja valstu un valdību vadītāji. Otrs mērķis ir ieviest lielāku skaidrību un samazināt reglamentējošo slogu ES eksportētājiem, veicot kontroli. Vispārīgais konteksts EK regula par divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroli sekmē dalībvalstu to saistību izpildi, ko tās uzņēmušās starptautiskās eksporta kontroles režīmos vai kā valstis, kas ir neizplatīšanas nolīgumu un vienošanos dalībvalstis. Iemesls ir tas, ka divējāda lietojuma preces ir preces civilām vajadzībām, kuras var izmantot militāros nolūkos un dažos gadījumos – masu iznīcināšanas ieroču (kodolieroču, bioloģisku, ķīmisku ieroču vai raķešu) ražošanai vai kā to piegādes līdzekļus. Kopš 2001. gada 11. septembra starptautiskās eksporta kontroles režīmu, ko valstis ar līdzīgiem uzskatiem sākotnēji izveidoja, lai novērstu iespēju valstīm nelikumīgi iegūt masu iznīcināšanas ieročus vai to piegādes līdzekļus, pilnvaras tika paplašinātas, lai nepieļautu iespēju nevalstiskiem grupējumiem iegūt divējāda lietojuma preces, un tādējādi novērstu uzbrukumus civiliedzīvotājiem un valstīm. Pēc tam Eiropadome 2003. gada jūnijā pieņēma Saloniku rīcības plānu, kurā ietverti vairāki noteikumi, ar ko iesaka ES eksporta kontroles režīma pastiprināšanu un lielākas un redzamākas nozīmes piešķiršanu ES starptautiskajos eksporta kontroles režīmos. Tas ietvēra apsvērumus par lielāku Komisijas nozīmi šajos forumos un ieteica ES stratēģiju, lai atbalstītu jauno ES dalībvalstu iekļaušanos šajos režīmos. Saskaņā ar šo rīcības plānu 2003. gada rudenī Padomei iesniedza vairākus priekšlikumus. Tajos bija aplūkota Komisijas nozīme starptautiskajos režīmos un veids, kā uzlabot ES koordināciju šajos forumos, ierosinot stratēģiju jauno ES dalībvalstu līdzdalībai. Ar nelielas darba grupas atbalstu, kurā iekļauta Komisija, Padomes sekretariāts un Somija, Komisija koordinēja un dalībvalstu speciālisti veica regulas īstenošanas salīdzinošo pārskatīšanu. Darba grupa ieteica rīcību, ko 2004. gada decembrī ņēma vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomē (VLĀAP). Šajos ieteikumos citu prioritāšu starpā bija uzsvērts, ka nepieciešama aktīvāka ES pieeja, lai novērstu to, ka valstis un nevalstiski grupējumi iegūst divējāda lietojuma preces, lielāku uzmanību pievēršot riskiem. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošā Regula (EK) Nr. 1334/2000 tika pieņemta pēc diviem Eiropas Kopienu Tiesas 1995. gada nolēmumiem, kas apstiprināja Eiropas Kopienas ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz divējāda lietojuma preču ārējo tirdzniecību. Šī priekšlikuma mērķis ir izdarīt grozījumus minētajā regulā. Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums veikt grozījumus EK regulā ļaus EK īstenot svarīgus aspektus 2003. gada decembrī pieņemtajā ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un sekmēt parējās ES prioritātes, piemēram, ES pilsoņu drošību, teroristu bioloģisko, ķīmisko vai kodoluzbrukumu novēršanu, atbalstu ar ES aizsardzību saistītām nozarēm saskaņā ar Komisijas 2003. gada paziņojumu par aizsardzību un ES un starptautisko drošību. 2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanas metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Komisija, izmantojot konsultāciju uzņēmumu, sāka pētījumu, lai novērtētu eksportētāju un citu ieinteresēto personu viedokļus par regulas grozījumu variantiem. Lai atlasītu ieinteresēto personu reprezentatīvu grupu, anketu nosūtīja aptuveni 450 potenciālajiem divējāda lietojuma preču eksportētājiem, kas atrodas ES, tostarp lielam skaitam ES rūpniecības federāciju. Apspriedēs iesaistīja ikvienu iespējami ieinteresētu eksportētāju, un 2005. gada 5. oktobrī tās publicēja Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē. Galīgajā to eksportētāju izlasē, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, bija iekļauti regulas I pielikumā minēto 10 divējāda lietojuma preču kategoriju piegādātāji un eksportētāji. Pamatojoties uz saņemtajām atbildēm, tika izraudzītas noteiktas eksportētāju pārstāvju apakšgrupas, ar kurām apspriesties par dažādiem ES regulas grozījumu variantiem. Tā kā varianti attiecās arī uz tranzīta, pārsūtīšanas un starpnieku kontroli, apspriedes notika arī ar preču pārvadātājiem un tirgotājiem. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Ar eksportētājiem apsprieda ietekmes novērtējuma pētījuma nobeiguma ziņojumu un Komisijas dienestu novērtējumu par pētījuma secinājumiem. Dalībvalstu un citu ieinteresēto personu viedokļi par pētījuma rezultātiem un plānoto Komisijas turpmāko rīcību tika apkopoti no 2006. gada janvāra līdz jūlija sākumam, un tie ir pietiekami izklāstīti šajā priekšlikumā. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zinātnes nozares un specializācijas jomas Visa ieinteresēto personu apspriežu un viedokļu novērtējuma procesa laikā tika apstiprināta speciālo zināšanu par divējādu preču lietošanu nepieciešamība. Speciālās zināšanas par divējāda lietojuma precēm un eksporta kontroles un drošības jautājumiem bija galvenais atlases kritērijs paziņojumā par konkursu. Izmantotās metodes Tirdzniecības ĢD sagatavoja sākotnējo aptaujas anketu ar mērķi noteikt eksportētāju pārstāvjus, un to iekļāva konkursa uzaicinājuma aprakstā. To uzlaboja pēc apspriešanas ar vairākām ES nozares federācijām. Pētījuma laikā konsultācijas uzņēmums sagatavoja papildu anketas par pārbaudītajiem variantiem, ko Komisijai vajadzēja apstiprināt pirms tā nosūtīšanas ieinteresētajām personām (dalībvalstu pārvaldes iestādēm un eksportētājiem). Galvenās organizācijas un eksperti, kuriem pieprasīja atzinumus ES nozares federācijas un individuāli eksportētāji, dalībvalstu kompetentās iestādes, jo īpaši valsts iestādes, kuras ir tiesīgas piešķirt eksporta atļaujas, un muitas iestādes. Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Ietekmes novērtējuma laikā tika atklāti vairāki trūkumi variantos, ko Tirdzniecības ĢD ar dažādu saistītu ģenerāldirektorātu piekrišanu piedāvāja pārbaudei. Dažos gadījumos Tirdzniecības ĢD zināja, ka varianti ir nepilnīgi, tomēr uzskatīja, ka tie jāpārbauda, lai apstiprinātu sākotnējos dalībvalstu izteiktos viedokļus. Dažādu iemeslu dēļ vairākus nozares izteiktos komentārus un ieteikumus nevarēja ņemt vērā, jo īpaši tādēļ, ka tie pārsniegtu iespējas, ko paredz šī regulas pārskatīšana. Šie ieteikumi ietver, piemēram, ir: - starptautiska uzņēmuma atbrīvošana no eksporta kontroles attiecībā uz nemateriālu nodošanu starp tā ES mātes uzņēmumu un tā ārvalstu filiālēm; - esošās sistēmas maiņa, kuras pamatā ir iepriekšējie un katra atsevišķa gadījuma eksporta kontroles lēmumi attiecībā uz lielāko daļu I pielikumā minēto preču individuāliem eksportētājiem uz trešām valstīm, pret sistēmu, kurā sertificēti eksportētāji regulāri veic savu iekšējo atbilstības programmu revīzijas un notiek intensīvs dialogs starp valdību un rūpniecības nozarēm; - maksimāla iepriekš noteikta valsts iestāžu eksporta atļauju iesniegumu apstrādes termiņa ieviešana; - visu mazo paraugu un nelielas vērtības kravu atbrīvošana no nepieciešamības iegūt eksporta atļauju; tomēr Komisija 2007. gadā izskatīs iespēju ierosināt jaunas Kopienas eksporta atļaujas, lai sekmētu šādu eksportu uz noteiktiem galamērķiem, pamatojoties uz saistītu nozares ieguldījumu, un vairākos gadījumos varētu ietvert de minimis noteikumu; - sarakstos neietvertu preču kontroles atcelšana vai radikāla vienkāršošana, ko dalībvalstis var papildus veikt regulā minēto preču kontrolei. Tomēr Komisija ņem vērā nozares bažas, un tā turpinās darbu, lai izveidotu pēc iespējas mazāk apgrūtinošus reglamentējošos noteikumus starptautiskās konkurētspējas veicināšanai. Tādēļ regulas grozījumu priekšlikumā ir iekļauta atkārtotas izskatīšanas klauzula. Izmantotie līdzekļi, lai ekspertu ieteikumus padarītu publiski pieejamus Pētījuma rezultāti tika publicēti 2006. gada 23. februārī šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/pr230206_en.htm Ietekmes novērtējums Attiecībā uz lēmumu precizēt tehnoloģiju nemateriālas nodošanas definīciju , nav skaidrs, vai esošā 2. panta b) punkta iii) daļa aptver kontrolētas divējāda lietojuma tehnoloģijas nodošanu, izmantojot piekļuvi trešo personu, kas atrodas ārpus ES, iekšējam tīklam. Tas var ietekmēt nozari, jo pašlaik nav tehnoloģiju nemateriālas nodošanas definīcijas un kontroles ieviešanas saskaņošanas ES mērogā. Tomēr šādu ietekmi varētu mazināt, pieņemot ES vadlīnijas nemateriālas nodošanas kontroles īstenošanai, kurās būtu iekļauts praktisks skaidrojums par to tehnoloģiju jomu, kas atrodas sabiedriskā īpašumā. Tika izvērtēti dažādi tranzīta un pārsūtīšanas kontroles varianti. Ņemot vērā lielo tirdzniecības apjomu, kas šķērso ES, iespēja pakļaut visu divējāda lietojuma preču tranzītu vai pārsūtīšanu sistemātiskai iepriekšējas atļaujas saņemšanas prasībai tika izslēgta kā praktiski neizpildāma un ļoti apgrūtinoša. Saglabātais variants ietver atļauju visām dalībvalstu kompetentām valsts iestādēm aizturēt tranzītā vestās vai pārsūtāmās divējāda lietojuma preces, ja ir ticamas norādes (galvenokārt no izlūkdienestiem), ka prece ir vai var būt paredzēta nelikumīgai izplatīšanai trešā valstī. Šāds variants dažās dalībvalstīs jau tiek izmantots, jo tas ļauj īstenot drošības iniciatīvu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai. Šī varianta ietekmei uz tām dažām dalībvalstīm, kuras piemēroja sistemātiskas iepriekšējas atļaujas divējāda lietojuma preču tranzītam, jābūt minimālai, jo šādu atļauju apjoms, kā tās norādīja, bija mazāks nekā 10 atļaujas gadā. Dažādie sankciju varianti par divējāda lietojuma preču nelikumīgu starpniecību tika pētīti, pamatojoties uz definīciju, ka starpniecība ir pakalpojums, kas sekmē darījumu ar divējāda lietojuma precēm. Šajos variantos tika ņemts vērā, ka starpniecības kontrole aptvertu preces, kas atrodas ārpus ES, un tādējādi uz to attiektos trešās valsts tiesību akti. Pētījums atklāja lielas grūtības šādas kontroles īstenošanā. Secināja, ka kontrolei jāaptver tikai šādi divi gadījumi: - ja starpniekam ir zināms par preču nelikumīgu galīgo izmantošanu trešās valstīs saistībā ar masu iznīcināšanas ieročiem (MII); - ja dalībvalsts, kurā starpnieks atrodas, ir informējusi to par šādu risku. Abos gadījumos starpniekam/starpniecības pakalpojuma piegādātājam ir pienākums iesniegt atļaujas pieteikumu, ja tā mērķis ir veikt darījumu. Tiešā norāde uz iespēju dalībvalstīm ieviest eksporta pieteikumu un atļauju elektronisku vadību pārstrādātajā 10. panta 4. punktā sekmēs valstu pārvaldes iestāžu un eksportētāju darbu. Lai saskaņotu dažāda veida eksporta atļauju izmantošanas noteikumus , kas pieejamas atbilstoši regulai, tika pārbaudīti dažādi varianti, lai izveidotu vienlīdzīgus apstākļus un uzlabotu ES drošību. Attiecībā uz Kopienas vispārējo eksporta atļauju (CGEA) ietekmes novērtējuma rezultātā Komisija izvēlējās precizēt „reģistrācijas” un „ziņošanas” nozīmi, kas definēta regulas II pielikumā, un ierobežot noteikumus, saskaņā ar kuriem CGEA var atteikt (pārstrādātais 6. panta 1. punkta a) apakšpunkts). Tas radīja lielāku prakses konverģenci visā ES. Attiecībā uz valstu vispārējas eksporta atļauju (NGEA) noteikumu saskaņošanu ietekmes novērtējumā atklāja, ka dažām valstīm nav reģistrācijas sistēmas un tādēļ, trūkstot informācijai par lietotājiem, tās nevarēja nodrošināt pilnīgu regulas izpildi. Regulas grozījuma varianta mērķis ir novērst šo trūkumu. Novērtējumā arī uzsvēra to, ka eksportētāji, kuri būtu ieguvēji no valsts vispārējās eksporta atļaujām valsts līmenī[1] salīdzinošu priekšrocību gūst salīdzinājumā ar citiem eksportētājiem. Komisijas priekšlikumu izveidot jaunas Kopienas vispārējas eksporta atļaujas atbalsta nozare un labvēlīgu attieksmi pauž arī dalībvalstis. Komisija centīsies iesniegt šos priekšlikumus 2007. gadā, pamatojoties uz informāciju, kas eksportētājiem jāiesniedz, un pārrunām ar dalībvalstīm. Attiecībā uz variantu saskaņot dalībvalstu vispārējo eksporta atļauju piešķiršanas praksi, izvirzot tām noteikumu eksportētājiem īstenot iekšējās atbilstības programmas (ICP) , pētījums atklāja, ka ICP īstenošanu vērtē kā pozitīvu faktoru. ICP patiesībā būtiski uzlabo eksportētāju spēju ievērot eksporta kontroles noteikumus. Komisijas priekšlikums ir rosināt dalībvalstis piešķirt vispārējo eksporta atļauju uzņēmumiem, kas ieviesuši ICP . Tika pārbaudīti varianti, kas paredzēti, lai palielinātu jutīgas informācijas koordināciju un apmaiņu starp dalībvalstu valsts iestādēm par „galīgās izmantošanas kontroles” īstenošanu valsts līmenī . Pamatojoties uz rezultātiem, Komisija ierosina vidējo izvēli starp variantu, kas tika pārbaudīts ietekmes novērtējumā (sistemātiska informācijas apmaiņa starp visu dalībvalstu valsts muitas iestādēm attiecībā uz spēkā esošiem valsts pieprasījumiem), un esošo situāciju, kas ir neapmierinoša no tirdzniecības un drošības viedokļa. Priekšlikuma mērķis ir izvirzīt dalībvalstīm prasību informēt citas dalībvalstis un Komisiju par vispārējām prasībām, ko tās piemēro valsts eksportētājiem attiecībā uz eksporta atļaujas saistībām sarakstos neiekļautām precēm, kuras tiek eksportētas noteiktiem gala lietotājiem. Noteiktajā laikā tādējādi jāpanāk lielāka valsts politikas konverģence un eksporta nozares labāka informētība un pārredzamība. Regulas 7. panta 2. punkts, 9. pants un 15. pants ir grozīts, lai: - pieskaņotu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz neoficiāliem, bet politiski saistošiem noteikumiem, kas izveidoti starptautiskajos eksporta kontroles režīmos, kas regulāri pārskata atteikumu pamatotību; - nodrošinātu plašākas apspriedes starp dalībvalstīm gadījumā, ja rodas atšķirības dažu eksporta pieteikumu izvērtēšanas lietās, lai radītu vienlīdzīgus apstākļus ES iekšienē; - dotu iespēju Komisijai turpmāk izstrādāt elektronisku drošības sistēmu, lai apmainītos ar augsta riska un, iespējams, klasificētu ES informāciju. Šiem iepriekšminētajiem priekšlikumiem būs pozitīva ietekme gan uz tirdzniecību, gan drošību. Ieteiktais pārstrādātais 11. pants nosaka, ka grozījumus kontrolējamo preču sarakstos var veikt, izmantojot komitoloģijas procedūru, kas noteikta pārstrādātajā 19. pantā, un nav vajadzīga oficiāla Padomes regula. Tas paātrinās kontrolējamo preču sarakstu atjaunināšanu atbilstīgi eksporta kontroles režīmu pieņemtajiem lēmumiem. Pienākumi attiecībā uz uzskaiti saskaņā ar 16. pantu ir grozīti, lai nodrošinātu nozares pieprasījumu uzskaiti, ko atbalstīja dalībvalstu ekspertu veiktais darbs, lai uzlabotu pašreizējo situāciju, ieviešot saskaņotas un izpildāmas prasības, kas atkarīgas no attiecīgās nodošanas. Pārstrādātais 21. pants paredz kriminālas sankcijas vismaz par nopietniem regulas noteikumu pārkāpumiem, un īstenošanas noteikumi atturēs no eksporta kontroles noteikumu pārkāpumiem. Pārstrādātā 22. panta izveidošanas ietekme uz starptautisko sadarbību: - risina cita starpā arī tādas situācijas, kad eksportētājiem trešās valstīs un ES jākontrolē divējāda lietojuma preču nodošana vienotajā tirgū (konkrēti, kad trešo valstu likumi pieprasa importēto divējāda lietojuma preču reeksportu vienotajā tirgū); - ļauj arī savstarpēji atzīt eksporta atļaujas, kas var ievērojami sekmēt kopīgus rūpnieciskus projektus vai pētījumu projektus un jo īpaši ar trešām valstīm, kas ir starptautisko eksporta kontroles režīmu dalībnieces vai norādītas pašreizējā CGEA ; - ļauj pieņemt īpašus eksporta kontroles likumus visā ES, kurus piemērot attiecībā uz ES izstrādātām tehnoloģijām saistībā ar Kopienas finansētajām starptautiskajām programmām, kurās iesaistītas trešās valstis, un kuras aptver arī piekļuvi tehnoloģijām nemateriālā veidā. Esošo iepriekšēju atļauju preču nodošanai starp dalībvalstīm nomaiņa ar iepriekšējiem paziņojumiem, kas iekļauta IV pielikumā (pārstrādātajā 25. pantā) atvieglos nodošanu iekšējā tirgū, negatīvi neietekmējot drošību, jo dalībvalstīm ir iespēja apturēt šādu nodošanu, ja ir pamatoti iemesli. Visbeidzot, vairāki priekšlikumi ir sagatavoti, lai konkrētās jomās pieņemtu paraugpraksi un administratīvos pasākumus, kuru ietekme nav novērtēta, bet kuru politiskais pamatojums rodams šādu pasākumu izstrādē starptautiskos kontroles režīmos un Padomes pieņemtos ieteikumos par speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas kontroli. 3) Priekšlikuma juridiskie aspekti Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šis priekšlikums paredz pārstrādāt Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2000 saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas metodi. Vienā tekstā tiek iekļauti gan būtiski grozījumi, ko izdara Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000, un tās nemainītie noteikumi. Ar šo priekšlikumu aizstās un atcels šo regulu. Tādējādi Kopienas tiesību akti būs pieejamāki un pārredzamāki. Ierosinātajos regulas grozījumos ir pieci īpaši punkti, kuros ierosinātās izmaiņas pārsniedz Regulas Nr. 1334/2000 tehnisku pārskatīšanu un atjaunināšanu. Tie ir šādi: - priekšlikums ieviest „komitoloģijas” procedūru grozījumam regulas pielikumos (kontrolējamo preču un formu saraksti) un īstenošanas pasākumu pieņemšanai; - atļauju pieprasījuma attiecībā uz preču nodošanu iekšējā tirgū, kas minētas pārstrādātajā V pielikumā, aizstāšana ar „iepriekšējas paziņošanas” procedūru, kas paredzēta, lai atvieglotu tirdzniecību ES iekšējā tirgū, neapdraudot drošības intereses; - noteikuma ieviešana, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāpiemēro kriminālas sankcijas vismaz par regulas pārkāpumiem; tā ir atbilde Saloniku rīcības plāna aicinājumam noteikt vienotu ES pieeju, lai divējāda lietojuma preču nelegālu eksportu uzskatītu par kriminālnoziegumu un ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1540 aicinājumam ieviest atbilstošus administratīvos vai kriminālos sodus par šādu eksporta kontroles noteikumu pārkāpšanu. Vairumā dalībvalstu esošie sankciju režīmi ietver gan administratīvus, gan kriminālus sodus. Jaunie noteikumi ar minimālu saskaņošanu ES līmenī novērsīs vismaz to, ka dažās dalībvalstīs nopietnu pārkāpumu gadījumos likumpārkāpēji gūst labumu no tīri administratīvām sankcijām; - apsvērumā precizē, ka regula nodrošina divējāda lietojuma preču, tehnoloģiju un saistīto pakalpojumu eksporta visaptverošu tiesisko regulējumu. Saistībā ar šo juridiskā drošība ir svarīga tam divējāda lietojuma preču, tehnoloģiju un saistīto pakalpojumu eksportam, kas pakļauts šai regulai un ko veic atbilstīgi tās noteikumiem, un tās īstenošanai pieņemtajiem noteikumiem atbilstīgi minētajai regulai. Juridiskā drošība ir īpaši svarīga attiecībā uz trešo valstu tiesību aktiem, kas to pašu eksportu var uzskatīt par kriminālu pārkāpumu;. - panta ieviešana, kas paredz sarunas ar trešām valstīm ar mērķi atrisināt jautājumus par reeksporta prasībām, jo īpaši ja mērķis ir novērst to, ka divējāda lietojuma tehnoloģiju, kuru izcelsme ir ārpus ES, importētāji ES pilnīgi izmanto vienoto tirgu, un pieņemt īpašus projekta eksporta kontroles noteikumus, ja ES finansētos projektos iesaistās trešās valstis. Citi svarīgākie priekšlikumi Regulas (EK) Nr. 1334/2000 pārstrādāšanai un grozījumiem ir šādi: - tranzīta kontroles ieviešana; - starpnieku pakalpojumu kontroles ieviešana un sankcijas par tādu divējāda lietojuma preču nelegālu starpniecību, kas saistītas ar masu iznīcināšanas ieroču programmām; - tehnoloģiju nodošanas nemateriālā veidā precizēšana un atjaunināšana, ietverot tehniskās palīdzības nodrošināšanu; - dažu ierobežotu korekciju ieviešana attiecībā uz regulā neminēto preču valsts kontroles īstenošanu, lai uzlabotu efektivitāti un pārredzamību; - vispārējo atļauju izmantošanas saskaņošana; - kritērija ieviešana, lai veicinātu vispārējo licenču izsniegšanu eksportētājiem, kas ieviesuši iekšējās atbilstības programmas; - plašāku iespēju ieviešana apspriedēm starp iesaistītajām dalībvalstīm pirms tādu atļauju izsniegšanas, kas būtiski līdzinās atteiktajiem darījumiem; - atteikumu un citas jutīgas informācijas apmaiņas uzlabošana un iespējas nākotnē ieviest šifrētu elektronisku sistēmu informācijas par atteikumiem un citas jutīgas informācijas apmaiņai; - pienākums Kopienas kompetentās valsts iestādēs reģistrēt jutīgāko preču eksportētājus un piegādātājus; - noteikums par to, ka valsts iestādēm jānosaka paredzamie termiņi eksporta atļauju pieteikumu apstrādei un termiņi informācijas pieprasījumu izskatīšanai, kas saņemti no iestādes, kas izsniedz licences, par valsts kontroles piemērošanu. Dažiem pasākumiem, piemēram, III pielikumā norādītā veidlapas parauga pieņemšanai atbilstīgi ANO norādījumiem par tirdzniecības dokumentu formu, kas dota valdībām, organizācijām un uzņēmējiem kā pamats standarta un vienotai tirdzniecībā un transportā lietoto dokumentu izstrādāšanai, lai atvieglotu licences izmantošanu, ir paredzēta turpmāka reglamentējoša darbība atbilstoši komitoloģijas procedūrai. Juridiskais pamats EK Līguma 133. pants. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Ir ierosināti tikai tādi regulas grozījumi, kas ir vajadzīgi un kuru pamatojums ir apstiprināts. Citus jautājumus atrisinās ar administratīviem pasākumiem, paraugpraksi vai valsts līmeņa pasākumiem. Kā iepriekš minēts, finansiālais un administratīvais slogs ir samazināts līdz minimumam, jo jaunās saistības paredz tikai izpildāmus noteikumus, un daži jaunie pasākumi atvieglos eksporta kontroles vadību. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātie instrumenti: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, pirmkārt, tādēļ, ka esošo juridisko instrumentu (Padomes regulu) var grozīt tikai ar citu regulu. Otrkārt, Eiropas Kopienu Tiesas lēmumos ir paskaidrots, ka divējāda lietojuma preču eksporta kontrole ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Priekšlikumā ir ierosināti citi pasākumi, kam nav juridiska rakstura un kas atbilst kritērijiem, lai radītu ES pievienoto vērtību. 4) Ietekme uz budžetu Īstermiņā priekšlikums neradīs ES būtiskas finansiālas sekas. Izmaksas, kas saistītas ar atteikumu un citas jutīgas informācijas apmaiņas ES sistēmas iespējamās pilnveidošanu un izveidošanu, būs mērenas, bet lēmums par šādas sistēmas izveidošanu ir jāpieņem, vienojoties ar dalībvalstīm ne ātrāk kā 2007. gada sākumā. Šādas sistēmas izveides izmaksu novērtējums ir iekļauts pielikumā. 5) Papildu informācija Vienkāršošana Priekšlikums veicina tiesību aktu un administratīvo procedūru vienkāršošanu iestādēm (Kopienas vai valsts) un privātuzņēmējiem. Izmantojot pārstrādāšanas metodi, Kopiena var vienā tekstā apvienot gan ierosinātos būtiskos Padomes regulas grozījumus, gan tās nemainītos noteikumus. Turklāt regulas sākotnējais teksts ir uzlabots un precizēts labāka regulējuma labad. Vairāki priekšlikumi vienkāršos Kopienas pārvaldes iestāžu (komitoloģijas procedūra izmaiņām pielikumos un vadlīniju pieņemšanai) un privātuzņēmēju darbu (regulas īstenošanas paraugprakses pieņemšana, eksporta atļauju izmantošanas nosacījumu un to formāta saskaņošana, e-sistēmas licenču pieteikumu vadība). Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Pēc priekšlikuma pieņemšanas atcelts spēkā esošos tiesību aktus. Pārstrādāšana Priekšlikums ietver pārstrādāšanu. Pielikums Regulas priekšlikuma grozītajā 15. panta 4. punktā minētās drošas informācijas apmaiņas sistēmas iespējamās izveidošanas izmaksas Ievads Pārstrādātajā regulā ieteiktais jaunais 15. panta 4. punkts dod iespēju izveidot drošu informācijas apmaiņas sistēmu starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā arī starp dalībvalstīm un Komisiju. Šāda sistēma īpaši paredzēta, lai tiešsaistē būtu pieejama eksporta atļauju atteikumu datu bāze (pašlaik informācijas apmaiņa notiek ar CD-Rom ), bet var izskatīt arī citas iespējas, kas atvieglotu regulā paredzēto informācijas apmaiņu. Šajā posmā priekšlikums paredz izveidot juridisko pamatu gadījumam, ja šo lēmumu pieņems; tas neskar turpmākos lēmumus, ko būtu jāpieņem tikai pēc šādai sistēmai vajadzīgo parametru izskatīšanas un ar dalībvalstu piekrišanu. Attiecīgā budžeta pozīcija 20.02.01, darbības budžeta daļā un pašreiz pieejamās summas ietvaros. Paredzamās izmaksas Gadījumā, ja tiks pieņemts lēmums turpināt veidot šādu sistēmu, budžetu var sadalīt piecās daļās, kā norādīts tabulā: 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā | Pilnveidošana | 200 000 | 50 000 | 0 | 0 | 250 000 | Uzturēšana | 10 000 | 20 000 | 20 000 | 50 000 | Infrastruktūra | 30 000 | 10 000 | 40 000 | Tīkls | 25 000 | 15 000 | 15 000 | 55 000 | Infrastruktūras atbalsts | 30 000 | 20 000 | 20 000 | 70 000 | Lietotāja atbalsts | 40 000 | 30 000 | 30 000 | 100 000 | Kopā | 200 000 | 185 000 | 85 000 | 95 000 | 565 000 | Pilnveidošana ietvertu esošās datu bāzes atjaunošanu, izmantojot serveru tehnoloģiju un ietverot papildu funkcijas un iespējas. Tomēr esošās datu bāzes ievērojamu daļu (piemēram, formātu) varēs joprojām izmantot. Tīkla izmaksām principā jābūt ļoti ierobežotām, jo izmantos esošo „Testa secure”. Šajās izmaksās nav jāietver maksa par savienojumu, kas rodas dalībvalstīm. Ja izvēlēsies atsevišķu ad-hoc tīklu, tam vajadzēs īpašu budžetu, bet tāda iespēja nav paredzēta. Lietotāja atbalsta budžetā paredzēts izveidot palīdzības dienestu, kuru var apvienot ar citiem esošiem projektiem. 1334/2000 2006/0266 (ACC) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģijas eksporta kontrolei EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: òjauns 1. Padomes 2000. gada 22. jūnija Regula (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei[2], ir būtiski grozīta, un skaidrības labad tā ir jāpārstrādā. 1334/2000 1. apsvērums (pielāgots) (2) Divējāda lietojuma precēm (ieskaitot programmatūru un tehnoloģijas) vajadzētu noteikt efektīvu kontroli gadījumos, kad tās no Eiropas Kopienas eksportē. 1334/2000 2. apsvērums (3) Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Eiropas Savienības starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu. 1334/2000 3. apsvērums (4) Kopēja kontroles sistēma un saskaņota izpildes un kontroles politika visās dalībvalstīs ir priekšnoteikums divējāda lietojuma preču brīvas aprites ieviešanai Kopienā. 1334/2000 4. apsvērums (pielāgots) (4) Pašreizējais divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīms, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 3381/94[3] un Lēmumu 94/942/CFSP[4], ir turpmāk jāsaskaņo, lai turpinātu garantēt kontroles pasākumu efektīvu piemērošanu. 1334/2000 6. apsvērums ðjauns (5) Par ð individuālu vai vispārēju valsts ï eksporta atļauju ð vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas vai V pielikumā minēto divējāda lietojuma preču nodošanas vienotajā tirgū uzraudzības atļaujas ï piešķiršanu atbildīgas ir valstu iestādes. Valstu noteikumi un lēmumi, kas attiecas uz divējāda lietojuma preču eksportu, ir jāpieņem saskaņā ar kopējo tirdzniecības politiku un jo īpaši Padomes 1969. gada 20. decembra Regulu (EEK) Nr. 2603/69, ar ko ievieš kopējus eksporta noteikumus[5]. 1334/2000 7. apsvērums (pielāgots) ðjauns (6) Lēmumam par √ eksporta kontrolei pakļauto ∏ divējāda lietojuma preču sarakstau atjaunināšanu pilnībā jāatbilst visu dalībvalstu saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās ð kurus tās uzņēmušās ï kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu ð dalībnieces ï vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. 1334/2000 5. apsvērums (pielāgots) ðjauns (7) Efektīvas √ ES ∏ eksporta kontroles √ režīma ∏ būtiski elementi ir kopēji divējāda lietojuma preču, galamērķu un pamatnorāžu saraksti; šādi saraksti ir ieviesti ar Lēmumu 94/942/CFSP un tā turpmākajiem grozījumiem, kas būtu jāiekļauj šajā regulā. ð un ir lietderīgi, ka lēmumi, par kuriem vienojas dalībvalstis starptautiskos eksporta kontroles režīmos, tiek nekavējoties atainoti regulas I pielikuma grozījumos attiecībā uz to preču sarakstu, kurām piemēro kontroli ES, un tiek noteiktas procedūras, lai Komisija varētu pieņemt pasākumus regulas īstenošanai, apspriežoties ar komiteju, kurā ir dalībvalstu pārstāvji. ï 1334/2000 8. apsvērums (8) Būtu jākontrolē arī programmatūras un tehnoloģu nodošana saņēmējiem ārpus Kopienas ar elektroniskajiem masu saziņas līdzekļiem, faksu vai tālruni. 1334/2000 9. apsvērums (9) Īpaša uzmanība jāpievērš ar reeksportu un galīgo izmantošanu saistītajiem jautājumiem. 1334/2000 10. apsvērums (pielāgots) (10) Papildus attiecīgajiem līgumiem starp dalībvalstīm, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, 1998. gada 22. septembrī dalībvalstu pārstāvji un Eiropas Komisija parakstīja protokolus, kas citu pasākumu starpā dalībvalstīm uzliek par pienākumu sniegt informāciju par īpašāmu iekārtāmu un ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītiemu materiāliemu nodošanu . 1334/2000 11. apsvērums (11) Kopiena pieņēmusi muitas noteikumus, kas ietverti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[6] un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93[7], ar ko īsteno Regulu (EEK) Nr. 2913/92, un ar ko cita starpā paredz noteikumus par preču eksportu un reeksportu. Šī regula nekādi neierobežo pilnvaras, kas noteiktas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu un tā īstenošanas noteikumiem. 1334/2000 12. apsvērums ðjauns (12) Saskaņā ar Līguma 30. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai, dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Eiropas Kopienā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. ðRegulas V pielikumā minēto preču Kopienas kontroles sastāvēs no iepriekšējiem ziņojumiem par ES veiktajiem sūtījumiem, lai nodrošinātu gan labāku atbilstību Euratom Nolīgumam un lai atvieglotu divējāda lietojuma preču tirdzniecību Kopienā. ï ð Dalībvalstu pieņemtie pasākumi šo jauno noteikumu īstenošanai neietver kontroles uz iekšējām robežām Kopienā, bet tikai noteikumus, kuru mērķis ir, piemēram, nodrošināt to preču izsekojamību, kas ir apritē vienotajā tirgū, un kurus īsteno kā daļu no kontroles procedūrām, nediskriminējošā veidā piemērojot visā Kopienā. ï Gadījumos, kad šādi kontroles pasākumi ir saistīti ar eksporta no Kopienas kontroles efektivitāti, tos periodiski pārskatīs Padome. 1334/2000 13. apsvērums (13) Lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu, visas dalībvalstis veic pasākumus, kas kompetentajām iestādēm piešķir attiecīgas pilnvaras. òjauns (14) ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1540, kas pieņemta 2004. gada 28. aprīlī, īpaši aicina atbilstoši novērst divējāda lietojuma preču nelegālu eksportu, reeksportu, tranzītu, pārkraušanu un starpniecību. Attiecīgi iespēja dalībvalstu iestādēm pārtvert un aizturēt divējāda lietojuma preces tranzītā, ja tās var būt vai ir paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai trešā valstī, ir nepārprotami jāievieš, un jākontrolē starpniecības darījumi, kad kompetentas valsts iestādes ir starpnieku informējušas vai tas apzinās, ka tie var sekmēt nelegālu masu iznīcināšanas ieroču ražošanu vai piegādi trešā valstī. (15) Vēlams panākt vienotu un konsekventu kontroles piemērošanu visā ES, lai izvairītos no ES un starptautiskās drošības apdraudējuma un negodīgas konkurences starp ES eksportētājiem. Ar šādu mērķi tas atbilst 2003. gada jūnijā valstu un valdību vadītāju pieņemtā Saloniku rīcības plāna ieteikumiem un papildina masu iznīcināšanas ieroču stratēģiju: - noteikt papildu apstākļus, kad dalībvalstis var apspriesties ar citām dalībvalstīm pirms eksporta atļaujas izsniegšanas, kas varētu, piemēram, apdraudēt būtiskas citas dalībvalsts drošības intereses; - nodrošināt regulā neminēto divējādā lietojuma preču valsts kontroles īstenošanas nosacījumu lielāku konverģenci; - papildināt tehnoloģijas nemateriālas nodošanas definīciju, ietverot to, lai kontrolētā tehnoloģija kļūtu pieejama personām, kas atrodas ārpus ES, un iekļaujot tehniskās palīdzības pakalpojumus ar elektroniskiem līdzekļiem; ar 16. panta grozījumiem pielāgot uzskaites prasības par tehnoloģijas nemateriālu nodošanu eksportētāju faktiskajām iespējām; - saskaņot to dažādo veidu atļauju izmantošanas nosacījumus, kuras var izsniegt saskaņā ar šo regulu; - turpināt pielāgot kārtību jutīgas informācijas apmaiņai dalībvalstu starpā dažiem esošajiem starptautisko eksporta kontroles režīmu prakses veidiem, jo īpaši regulā ieviešot noraidījuma vai spēkā esoša noraidījuma jēdzienu, un nodrošināt iespēju izveidot drošu elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm. (16) Tā kā ES eksportētājiem, kas darbojas dažādās valstīs var piemērot dažādus eksporta kontroles standartus, paredz, ka Komisija var apspriesties ar trešām valstīm, lai jo īpaši atzītu ES režīmu un tā specifiku, piemēram, divējāda lietojuma preču vienoto tirgu un kopējo ārējās tirdzniecības politiku, ko piemēro divējāda lietojuma precēm. 1334/2000 14. apsvērums ðjauns (17) Visas dalībvalstis nosaka ð efektīvus, proporcionālus un preventīvus ï sodus, kas piemērojami gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi. òjauns (18) Lai stiprinātu ES režīmu par divējāda lietojuma preču eksportu un saistītajiem pakalpojumiem, un atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1540 jāparedz kriminālsodi par nopietniem regulas pārkāpumiem, kā arī par to regulu pārkāpumiem, ko dalībvalstis ir pieņēmušas minētās regulas īstenošanai. Turklāt Eiropadome 2004. gada 17.-18. jūnijā pieņēma deklarāciju par kriminālsodiem, atgādinot par dalībvalstu apņemšanos, kas izteikta 2003. gada 12. decembrī pieņemtajā Eiropas stratēģijā pret MII izplatību, pieņemt kopīgu politiku attiecībā uz kriminālsodiem par nelegālu ar MII saistītu materiālu eksportu, starpniecības darījumiem ar tiem un to kontrabandu. (19) Regulā ir paredzēta visaptveroša regulējuma struktūra divējāda lietojuma preču, tehnoloģiju vai pakalpojumus eksportam no Eiropas Savienības. Saistībā ar šo juridiskā drošība ir vajadzīga šajā regulā minēto preču vai pakalpojumu eksportētājiem, kuri ir rīkojušies atbilstoši regulas noteikumiem un tiem noteikumiem, kas ir pieņemti minētās regulas īstenošanai saskaņā ar šo regulu, attiecībā uz atšķirīgiem trešās valsts tiesību aktiem, kuros šādu eksportu varētu uzskatīt par kriminālpārkāpumu. (20) Lai sekmīgi izpildītu regulas noteikumus, valsts kompetentajām iestādēm, kas atbild par regulas īstenošanu, ir jāzina eksportētāji, kas plāno divējāda lietojuma preces, vai piegādātāji, kas paredz nodot regulas V pielikumā minētās preces Kopienā. 1334/2000 15. apsvērums (pielāgots) Eiropas Parlaments ir paudis savus atzinumus 1999. gada 13. aprīļa rezolūcijā[8]. 1334/2000 16. apsvērums (pielāgots) Ņemot vērā iepriekšminēto, Regula (EEK) Nr. 3381/94 būtu jāatceļ, 1334/2000 IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKšMETS UN DEFINīCIJAS 1334/2000 (pielāgots) ð jauns 1. pants Ar šo regulu nosaka Kopienas sistēmu √ režīmu ∏ divējāda lietojuma preču ð un saistīto pakalpojumu ï eksporta kontrolei ð un divējāda lietojuma preču tranzīta kontrolei ï. 1334/2000 2. pants (pielāgots) ð jauns 2. pants Šajā regula: a) „divējāda lietojuma preces” nozīmē preces, ieskaitot programmatūru un tehnoloģijas, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām un pie kurām pieder visas preces, kuras var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai; b) „eksports” ir: i) eksporta procedūra saskaņā √ Regulas (EK) Nr. 2913/92 161. panta nozīmē ∏ (Kopienas Muitas kodekssa) 161. pantu; ii) reeksports saskaņā ar šā kodeksa 182. pantau √ nozīmē ∏, un iii) programmatūras vai tehnoloģiju nodošana ð vai tehniskās palīdzības nodrošināšana ï saņēmējam ārpus √ Eiropas ∏ Kopienas, izmantojot elektroniskos masu saziņas līdzekļus, √ tostarp ∏ faksu, vai tālruni ð , elektronisko pastu vai citus elektroniskos līdzekļus ï; tas attiecas uz tehnoloģijas nodošanu mutvārdu formā pa tālruni tikai gadījumos, kad tehnoloģija ietverta dokumentā, kura attiecīgo daļu nolasa pa tālruni, vai tiek izklāstīta pa tālruni tā, ka būtībā tiek panākts tāds pats rezultāts ð , un tostarp nodrošina šādu programmatūru, tehnoloģiju vai tehniskās palīdzības pieejamību elektroniskā veidā ï ; ð iv) starpniecības pakalpojumu sniegšana saistībā ar divējāda lietojuma preču darījumiem, ko no Eiropas Kopienas veic trešās valsts teritorijā. ï c) „eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona ð vai partnerība: ï i) kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t.i., persona, kurai deklarācijas iesniegšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus √ Eiropas ∏ Kopienas muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, √ eksportētājs ir persona, kurai ir ∏ izšķirošās ir pilnvaras sūtīt preces ārpus √ Eiropas ∏ Kopienas muitas teritorijas; ii) "Eksportētājs" nozīmē arī fizisku vai juridisku personu, kura pieņem lēmumu nodot ð vai darīt pieejamu ï programmatūru vai tehnoloģiju ð vai sniedz tehnisko palīdzību ï ar √ jebkādu ∏ elektronisko masu saziņas līdzekļu starpniecību, pa faksu vai tālruni saņēmējam ārpus √ Eiropas ∏ Kopienas; òjauns (iii) kura sniedz pakalpojumus kā starpnieks e) punkta nozīmē. 1334/2000 Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar divējāda lietojuma precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā. d) „eksporta deklarācija” ir akts, ar ko persona noteiktā formā un veidā izsaka vēlēšanos veikt divējāda lietojuma preču eksporta procedūru.. òjauns e) „Ar divējāda lietojuma precēm saistīti starpniecības pakalpojumi” ir to personu, uzņēmumu un partnerību darbības, kas: - apspriež vai organizē darījumus, kuru mērķis ir I pielikumā minēto divējāda lietojuma preču iegāde, tirdzniecība vai piegāde no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti; vai - pērk, pārdod vai piegādā šādas preces no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti. f) „Starpnieks” ir ikviena juridiska vai fiziska persona vai partnerība, kas no Eiropas Kopienas muitas teritorijas trešās valsts teritorijā sniedz starpniecības pakalpojumus, kuri ir saistīti ar I pielikumā minētajām divējāda lietojuma precēm. g) „Tranzīts” ir divējāda lietojuma preču transportēšana, ievedot Eiropas Kopienas muitas teritorijā un šķērsojot to, ar galamērķi ārpus Eiropas Kopienas. h) „Individuāla eksporta atļauja” ir atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz vienu gala lietotāju trešā valstī un kas attiecas uz vienu vai vairākām divējāda lietojuma precēm vai tehnoloģijām. (i) „Kopienas vispārēja eksporta atļauja” ir eksporta atļauja (EU 001) eksportam uz konkrētām galamērķa valstīm, kas pieejama visiem eksportētājiem, kuri ievēro tās lietošanas nosacījumus, kas norādīti II pielikuma 6. panta 1. punktā. j) „Visaptveroša eksporta atļauja” ir atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju, un kura ir derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem gala lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs. k) „Valsts vispārēja eksporta atļauja” ir valsts atļauja, ko publicē dalībvalsts oficiālajā vēstnesī un kura ir derīga visiem eksportētājiem, kas uzņēmējdarbību veic dalībvalstī, kurā tā ir publicēta, un kas ievēro valsts tiesību aktos noteiktos nosacījumus; tā attiecas uz vienu vai vairākām konkrētām valstīm, kā arī vairākām valsts tiesību aktos definētām divējāda lietojuma precēm un par to nav jāziņo saskaņā ar 9. pantu. l) „Piegādātājs” ir ikviena juridiska vai fiziska persona vai partnerība, kas nodod regulas V pielikumā minētās divējāda lietojuma preces no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. 1334/2000 II NODAĻA DARBīBAS JOMA 3. PANTS 1. Regulas I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam vajadzīga atļauja. 2. Saskaņā ar 4. vai 5. pantu atļauja var būt vajadzīga arī noteiktu I pielikumā neminētu dažu divējāda lietojuma preču eksportam uz visiem vai dažiem galamērķiem. òjauns 3. Atļauja, lai sniegtu starpniecības pakalpojumus, kas saistīti ar I pielikumā minētajām divējāda lietojuma precēm, ir vajadzīga, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā starpnieks veic uzņēmējdarbību, ir informējušas jeb tam ir pamats aizdomām par to, ka šīs divējāda lietojuma preces var būt vai ir paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai, pārkāpjot attiecīgos starptautisko līgumus un saistības. 4. Šī regula neattiecas uz tādām divējāda lietojuma precēm, kuras tikai iziet cauri Kopienas teritorijai, t.i., kurām netiek veikta cita muitas atļauta apstrāde vai pielietošana, izņemot ārējā tranzīta procedūru, vai arī precēm, kuras tikai novietotas brīvzonā vai brīvās zonas noliktavā un kas nav jāreģistrē licencēto preču uzskaitē. 4. Valsts muitas iestādes var īslaicīgi aizturēt tranzītā esošās I pielikumā minētās divējāda lietojuma preces, lai veiktu kontroli. Ja šādas kontroles rezultātā valsts kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli aizdomām, ka šīs preces ir vai varētu būt paredzētas nelikumīgai izplatīšanai vai starptautiskās drošības apdraudēšanai, pārkāpjot starptautiskos līgumus un saistības, tās var pieņemt lēmumu pārņemt preču īpašumtiesības. 1334/2000 53. Šī regula neattiecas uz pakalpojumu sniegšanu vai tehnoloģiju nodošanu gadījumos, kad tās saistītas ar fizisko personu robežu šķērsošanu. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns 4. pants 1. Atļauja vajadzīga I pielikumā neuzskaitītu divējāda lietojuma preču eksportam, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces var pilnībā vai daļēji izmantot saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču un kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkalpi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, kā arī tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkalpi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus. 2. Atļauja vajadzīga arī tādu I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja pircējai valstij vai saņēmējai valstij noteikts ieroču embargo, par ko pieņemts lēmums ar Padomes kopīgu nostāju vai kopīgu rīcību vai ar OSCE lēmumu, vai ar ieroču embargo, kas noteikts ar saistošu ANO Drošības Padomes rezolūciju, un ja šā panta 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas militāriem galamērķiem. Šajā punktā „militāri galamērķi” nozīmē: a) iekļaušanu militārajās precēs, kas uzskaitītas dalībvalstu kara materiālu sarakstos; b) izmantošanu ražošanas, pārbaužu un analītiskajām iekārtās un to komponentos, lai izstrādātu, ražotu vai apkalpotu kara materiālus, kas uzskaitīti minētajos sarakstos; c) nepabeigtu produktu izmantošanu minētajos sarakstos uzskaitīto kara materiālu ražošanā. 3. Atļauja vajadzīga arī I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces ir vai var tikt pilnībā vai daļēji izmantotas kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstā, un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos. 4. Ja eksportētājs zina, ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt, pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1., 2. un 3. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo 1. punktā minētajām iestādēm, kuras pieņems lēmumu par konkrēto preču eksporta lietderību un attiecīgās atļaujas izsniegšanu. 5. Dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt spēkā valstu tiesību aktus par I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksporta atļauju saņemšanu gadījumos, kad eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka šīs preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas 1. punktā minētajiem mērķiem. 6. Dalībvalstis, kas, piemērojot 1. līdz 5. punktu, izvirza prasību saņemt atļauju I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, gadījumos, kad tas nepieciešams, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. ð Dalībvalstis arī sniedz informāciju citām dalībvalstīm un Komisijai par prasību saņemt atļauju, ko saskaņā ar šo pantu kopumā piemēro neuzskaitītu preču eksportam, uz ko attiecas šādas atļaujas prasības, un par to gala lietotāju/saņēmēju nosaukumiem, kam šīs prasības piemēro.ï Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un iespējami plaši to paziņo savām muitas iestādēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm. 7. Regulas 9. panta 2. un 3. punkta noteikumi attiecas uz I pielikumā neminētām divējāda lietojuma precēm. òjauns 8. Eksportētāji var pieprasīt atbildi no kompetentajām iestādēm tajā dalībvalstī, kur tie atrodas, par to, vai neuzskaitīto preču eksportam piemēro vai nepiemēro prasību saņemt atļauju saskaņā ar šo pantu. Valsts kompetentās iestādes sniedz atbildi 20 darba dienu laikā pēc eksportētāja pilnīga pieprasījuma iesniegšanas. 1334/2000 (pielāgots) 89. Šī regula neskar dalībvalstu tiesības veikt valstu pasākumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2603/69 11. pantu. 5. pants 1. Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu. 2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu, tūliņ pēc to pieņemšanas, precīzi norādot šādu pasākumu pieņemšanas iemeslus. 3. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu. 4. Pasākumus, par kuriem paziņots saskaņā ar 2. un 3. punktu, Komisija publicē Eiropas Kopienu √ Savienības ∏ Oficiālā Vēstneša C sērijā. III NODAĻA EKSPORTA ATļAUJA 6. PANTS 1. Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem, kā noteikts II pielikumā, tiek ieviesta Kopienas vispārēja eksporta atļauju. òjauns a) Eksportētāji, kas plāno izmantot Kopienas vispārējo eksporta atļauju, paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tie atrodas, par savu nodomu izmantot vai pirmoreiz izmantot Kopienas vispārējo eksporta atļauju; Šādu paziņošanu veic ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad ir veikts pirmais eksports. Dalībvalstis informēs Komisiju un pārējās dalībvalstis par šiem reģistrāciju paziņojumiem. b) Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā atrodas eksportētājs, atsaka Kopienas vispārējās eksporta atļaujas izmantošanu, ja: - eksportētāja iestādes ir to informējušas, ka attiecīgās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt izmantotas 4. panta 1., 2. un 3. punktā minētajā veidā; - eksportētājs ir informēts, ka šīs preces ir paredzētas iepriekš minētajiem izmantošanas mērķiem; - attiecīgās preces eksportē uz brīvzonu vai brīvo muitas noliktavu, kas atrodas vietā, uz kuru attiecas šī atļauja. Šajos gadījumos dalībvalsts kompetentās iestādes novērtē individuālus pieteikumus, pamatojoties uz 8. panta 1. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, lai nolemtu, vai preces var eksportēt ar visaptverošu vai individuālu atļauju, vai tās jāatsaka. 1334/2000 (pielāgots) 2. Visam pārējam eksportam, kam saskaņā ar šo regulu jāsaņem eksporta atļauja, to izsniedz kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību. Ievērojot 113. punktā noteikto ierobežojumu, šī atļauja var būt individuāla, vispārēja vai visaptveroša. Atļauja √ Visas atļaujas ∏ ir derīgas visā √ Eiropas ∏ Kopienā. òjauns Dalībvalstis nosaka mērķus eksporta atļauju pieprasījumu izskatīšanai noteiktā termiņā un paziņo par to Komisijai un valstu ekspertiem. 1334/2000 Gadījumos, kad tas vajadzīgs, atļauju piešķir, ievērojot konkrētus noteikumus un nosacījumus, piemēram, pienākumu iesniegt galīgās izmantošanas deklarāciju. 3. Vispārējā atļaujā neiekļauj II pielikuma 2. daļā uzskaitītās preces. òjauns 3. Valsts vispārējās eksporta atļaujas: a) neattiecas uz II pielikuma 2. daļā uzskaitītajām precēm un precēm un valstīm, uz kurām attiecas spēkā esoši atteikumi saskaņā ar 9. panta 2. punktu; b) var izmantot tikai tie eksportētāji, kuri vēlākais 30 dienas pēc pirmā sūtījuma ir informējuši tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā tie veic uzņēmējdarbību, par savu nodomu izmantot valsts vispārējo eksporta atļauju; 1334/2000 4. Dalībvalstis vispārējā atļaujā norāda, ka to c) nevar izmantot gadījumos, kad kompetentās iestādes informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces tiek vai var tikt pilnībā vai daļēji izmantotas kādam no 4. panta 1., 2. vai 3. punktā minētajiem mērķiem, kā arī tad, kad eksportētājs zina, ka preces paredzēts izmantot iepriekšminētajām vajadzībām. 45. Dalībvalstis saglabā spēkā vai ievieš savus attiecīgus tiesību aktus par iespējām konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai grupu piešķirt visaptverošu atļauju, kas var būt derīga eksportam uz vienu vai vairākām precīzi norādītām valstīm. 56. Dalībvalstis nosūta Komisijai to iestāžu sarakstu, kuras tās pilnvarojušas: a) izsniegt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam; òjauns b) izsniegt eksporta atļaujas, lai sniegtu starpniecības pakalpojumus, kas saistīti ar minētajām divējāda lietojuma precēm; c) pieņemt lēmumu pārņemt tranzītā esošas divējāda lietojuma preces; d) izsniegt nodošanas atļaujas tikai tad, ja šīs iestādes atšķiras no tām, kas noteiktas 6. panta 5. punkta a) apakšpunktā. 1334/2000 (pielāgots) Komisija publicē šo iestāžu sarakstu Eiropas Kopienu √ Savienības ∏ Oficiālā Vēstneša C sērijā. 1334/2000 (pielāgots) ðjauns 7. pants 1. Iesniedzot pieteikumu divējāda lietojuma preču eksportam uz II pielikumā neminētām valstīm vai IV V pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam uz jebkuru valsti, ja šīs preces atrodas vai atradīsies vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, nevis dalībvalstī, kurā iesniedz pieteikumu, šis fakts jānorāda pieteikumā. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai, nekavējoties vēršas pie attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm un sniedz tām attiecīgu informāciju. Šī dalībvalsts vai dalībvalstis 10 darba dienu laikā dara zināmus visus iebildumus, kādi tai vai tām varētu būt pret šādu atļauju piešķiršanu, un tie ir saistoši dalībvalstij, kurai iesniegts pieteikums eksporta atļaujas saņemšanai. Ja iebildumi netiek saņemti 10 darba dienu laikā, uzskata, ka attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm iebildumu nav. Izņēmuma gadījumos dalībvalstis, pie kurām vēršas, var lūgt pagarināt šo 10 dienu termiņu. Tomēr termiņa pagarinājums nedrīkst pārsniegt 30 darba dienas. 2. Ja eksports var skart dalībvalstu būtiskas drošības intereses, tā var lūgt citām dalībvalstīm eksporta atļauju nepiešķirt, bet gadījumos, kad eksporta atļauja jau ir piešķirta, lūgt to anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. ð Šādus pieprasījumus nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai. ï Šādu pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts ar pieprasījumu iesniegušo dalībvalsti nekavējoties sāk nesaistoša rakstura konsultācijas, kas jāpabeidz 10 darba dienu laikā. ð Pieprasījumu iesniegusī dalībvalsts un pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts var lūgt Komisijai 10 darba dienu laikā izskatīt šo jautājumu koordinācijas grupā, kas izveidota ar 18. pantu. Ja pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts nolemj piešķirt atļauju, par to jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm. ï 1334/2000 ðjauns 8. pants 1. Pieņemot lēmumu par ð individuālas vai visaptverošas ï eksporta atļaujas ð vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas ï piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis ņem vērā visus atbilstīgos apsvērumus, tostarp: a) saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstošus starptautiskos līgumus; b) saistības sakarā ar Padomes noteiktajām sankcijām kopējas nostājas vai kopējas rīcības veidā, OSCE lēmumu, vai ANO Drošības Padomes saistošu rezolūciju; c) valsts ārpolitiku un drošības politiku, ieskaitot jautājumus, uz ko attiecas Eiropas Savienības Rīcības kodekss attiecībā uz bruņojuma eksportu; d) apsvērumus par paredzēto galīgo izmantojumu un diversiju risku. òjauns 2. Papildus 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, novērtējot pieteikumu visaptverošai eksporta atļaujai vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujai, dalībvalstis ņem vērā eksportētāja izmantotos proporcionālos, piemērotos līdzekļus un procedūras, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas noteikumiem un mērķiem, un atļaujas noteikumiem un nosacījumiem. 1334/2000 (pielāgots) ðjauns 9. pants 1. Eksportētāji kompetentajām iestādēm iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam eksporta atļaujas ð un starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas ï saņemšanai ð , tostarp visu atbilstīgo informāciju, kas saņemta no trešām personām, lai valsts kompetentajām iestādēm sniegtu pilnīgu informāciju jo īpaši par gala lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces gala lietojumu. ï 2. Kompetentās iestādes, rīkojoties saskaņā ar šo regulu, var atteikties izsniegt eksporta atļauju ð vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļauju ï, bet jau izsniegtās ð eksporta ï atļaujas ð vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas ï var anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Gadījumos, kad kompetentās iestādes eksporta atļauju ð vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļauju ï nepiešķir, anulē, aptur, būtiski ierobežo vai atceļ, ð vai konstatē, ka divējāda lietojuma preču eksportu vai starpniecības pakalpojumu sniegšanu nedrīkst atļaut, ï tās par to informē √ paziņo ∏ citu dalībvalstu kompetentajāmās iestādēmes un Komisijaiu, un, ievērojot 15. panta 3. punkta noteikumus par šādas informācijas konfidencialitāti, √ sniedz tām ∏ veic attiecīgoās informācijuas apmaiņu ar pārējām dalībvalstīm un Komisiju. òjauns Šos paziņojumus nosūtīs, izmantojot dalībvalstīm un Komisijai pieejamus drošus elektroniskus līdzekļus jutīgas informācijas apmaiņai, tostarp drošu sistēmu, ko var izveidot saskaņā ar 15. panta 4. punktu. Trīs gadu laikā no paziņošanas dalībvalstis pārskata atļauju atteikumus, par kuriem paziņots saskaņā ar šo punktu, un tos atceļ, groza vai atjauno. Atteikumi, kas nav atcelti, ir spēkā. Ja dalībvalstis aptur eksporta atļauju vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļauju, tās par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju un, ievērojot 15. panta 3. punkta noteikumus par šādas informācijas konfidencialitāti, sniedz tām attiecīgo informāciju. Beidzoties apturēšanas periodam, dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu galīgo novērtējumu. Ja atļauju atceļ, to uzskata par paziņojumu saskaņā ar otro daļu. 1334/2000 (pielāgots) ðjauns 3. Pirms √ dalībvalsts ∏ piešķir eksporta atļauju ð vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļauju ï, ko iepriekšējo trīs gadu laikā atteikusies piešķirt kāda cita dalībvalsts vai dalībvalstis pēc būtības līdzīgam darījumam ð (tas ir pēc būtības līdzīgs gala lietojums vai prece ar pēc būtības līdzīgiem parametriem vai tehniskajām īpašībām tam pašam gala lietotājam/saņēmējam vai plašākai struktūrai, kas ietver to pašu gala lietotāju) un attiecībā uz kuru atteikums aizvien ir spēkā ï, tā vispirms √ apspriežas ∏ ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas izsniegušas ð derīgo(-os) ï atteikumu(-s) ð , kā paredzēts 2. punktā, kā arī paziņojumus saskaņā ar tā ceturto daļu, un informē Komisiju par šo konsultāciju sākšanu ï . Ja pēc ð šādām ï konsultācijām dalībvalsts tomēr pieņem lēmumu √ paredz ∏ atļauju piešķirt, tā informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, sniedzot visu atbilstīgo informāciju, ar ko izskaidro šādu lēmumu √ nodomu ∏. òjauns 4. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē dalībvalstis un Komisiju par atteikumu attiecībā uz tām precēm tranzītā, kuru īpašumtiesības tās pārņēmušas, piemērojot 3. pantu. 1334/2000 (pielāgots) ðjauns 10. pants 1. Visas atsevišķās un vispārējās atļaujas ð un starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas ï izsniedz uz veidlapām, ð kurās ir vismaz visi elementi un tādā secībā, kā paraugā III pielikumā. ï kas atbilst III a pielikumā noteiktajam paraugam ð Pasākumus, kas paredzēti atļauju veidlapu saskaņošanai, var pieņemt saskaņā ar 19. pantā minētajām procedūrām. ï 2. Pēc eksportētāju pieprasījuma tās vispārējās eksporta atļaujas, kurās noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, sadala daļās. 3. √ Valsts ∏ Vvispārējās eksporta atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar 6. panta 2. 3. punktu, publicē, ievērojot valstu likumus un praksi. Tās izsniedz saskaņā ar norādījumiem, kas izklāstīti III b IV pielikumā ð , un par tām paziņo Komisijai ï . òjauns 4. Dalībvalstis var izsniegt eksporta atļaujas elektroniskā veidā. Lai muitas iestādes un citas attiecīgās iestādes varētu pārbaudīt, vai eksporta atļauja pastāv, eksporta atļaujā ietverto informāciju var sniegt, izmantojot drošu sistēmu, ko šim nolūkam iespējams izveidot. Lēmums īstenot šo noteikumu un tā piemērošanas veidu var pieņemt saskaņā ar 19. pantā minētajām procedūrām. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns IV NODAĻA DIVēJāDA LIETOJUMA PREčU SARAKSTA ATJAUNINāšANA 11. PANTS Divējāda lietojuma preču sarakstus, kas noteiktis šīs regulas I pielikumā un IV pielikumā, kā arī visus to grozījumus ð saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru ï atjaunina atbilstīgi visu dalībvalstu saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot atbilstošus starptautiskos līgumus. 1334/2000 (pielāgots) 2432/2001 1.a pants ðjauns V NODAĻA MUITAS PROCEDūRAS 12. PANTS 1. Kārtojot formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam, eksportētājam jāiesniedz muitas iestādē, kas ir atbildīga par eksporta deklarācijas noformēšanu, pierādījums par jebkādas vajadzīgās eksporta atļaujas saņemšanu. 2. Dalībvalstī, kurā iesniedz eksporta deklarāciju, eksportētājam var pieprasīt pierādījumam iesniegto dokumentu tulkojumu dalībvalsts oficiālajā valodā. 3. Neskarot pilnvaras, kas dalībvalstīm ir piešķirtas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu, tās uz laiku, kas nepārsniedz 4. punktā minētos termiņus, var apturēt eksportu no savas teritorijas vai citādā veidā aizkavēt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču, uz ko attiecas derīga eksporta atļauja, izvešanu no Kopienas caur tās teritoriju, ja ir pamats aizdomām, ka: a) piešķirot eksporta atļauju, nav ņemta vērā būtiska informācija, vai b) kopš atļaujas izdošanas apstākļi ir būtiski mainījušies. 4. Gadījumā, kas minēts 3. punktā, vispirms vēršas pie eksporta atļauju piešķīrušās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās varētu rīkoties saskaņā ar 9. panta 2. punktu. Ja šīs kompetentās iestādes izlemj atstāt spēkā atļauju, tās dod atbildi desmit darba dienu laikā, bet izņēmuma gadījumos, pēc šo iestāžu pieprasījuma, minēto termiņu var pagarināt līdz 30 dienām. Ja šādos gadījumos 10 vai 30 dienu laikā atbilde netiek saņemta, divējāda lietojuma preces nekavējoties izlaiž. Dalībvalsts, kas piešķīrusi atļauju, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. 13. pants 1. Dalībvalstis var noteikt, ka muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam kārtojamas tikai šim nolūkam pilnvarotās muitas iestādēs. 2. Dalībvalstis, kas izmanto 1. punktā noteiktās iespējas, informē Komisiju par attiecīgi pilnvarotajām muitas iestādēm. Komisija publicē informāciju Eiropas Kopienu √ Savienības ∏ Oficiālā Vēstneša C sērijā. 14. pants Uz tādu divējāda lietojuma preču eksportu, reeksportu un izvešanu no muitas teritorijas, kam saskaņā ar šo regulu vajadzīga eksporta atļauja, attiecas ierobežojumi, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2454/93 843. pantā un 912.a līdz 912.g pantā . VI NODAĻA ADMINISTRATīVā SADARBīBA 15. PANTS 1. Rīkojoties saziņā ar Komisiju, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus tiešas sadarbības un informācijas apmaiņas izveidošanai starp to kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērstu divējāda lietojuma preču eksporta kontroles iespējamās atšķirības, kas var izraisīt novirzes tirdzniecībā, un tas varētu radīt grūtības vienai vai vairākām dalībvalstīm. 2. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai izveidotu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm par jutīgiem galīgajiem izmantotājiem √ gala lietotājiem ∏ ar mērķi nodrošināt pastāvīgu to eksportētāju uzraudzību, uz kuriem attiecas šī regula. ð Šāda informācija ietver: ï òjauns a) sodāmības par noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar eksportu; b) vajadzības gadījumā cita izlūkdienestu informācija par jutīgiem starpniekiem, izmantotajiem maršrutiem un saņēmējiem. 1334/2000 3. Padomes 1997. gada 13. marta Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpēju palīdzību un sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu pareizu to tiesību aktu piemērošanu, kas attiecas uz muitas un lauksaimniecības jautājumiem[9], jo īpaši noteikumus par informācijas konfidencialitātes ievērošanu, un neskarot šīs regulas 18. pantu, piemēro mutatis mutandis . òjauns 4. Saskaņā ar nosacījumiem, ko nosaka atbilstoši 19. panta 3. punktā minētajām procedūrām, var izveidot drošu un kodētu sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar Komisiju. 5. Saskaņā ar 19. pantā minētajām procedūrām var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu šā panta 1. līdz 4. punktā paredzēto sadarbību. 1334/2000 VII NODAĻA KONTROLES PASāKUMI 16. PANTS ò jauns 1. Regulas I pielikumā minēto preču eksportētāji un fiziskas un juridiskas personas vai partnerības, kas vēlas sniegt starpniecības pakalpojumus attiecībā uz divējāda lietojuma precēm trešās valstīs, kā arī fiziskas vai juridiskas personas, kas plāno nosūtīt V pielikumā minētās divējāda lietojuma preces Kopienā, paziņo par savu nodomu eksportēt šādas preces vai sniegt šādus pakalpojumus valsts kompetentajām iestādēm, kas noteiktas 6. pantā. Dalībvalstis, kas saņem šādus paziņojumus, informē par to pārējās dalībvalstis un Komisiju. 1334/2000 ð jauns -1. 2. i) Saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošo praksi, ð materiālu divējāda lietojuma preču ï eksportētāji veic savu eksporta darījumu reģistrāciju vai uzskaiti. Pie šādas uzskaites vai reģistrācijas jo īpaši pieder komercdokumenti, piemēram, rēķini, preču saraksti, transporta vai cita veida pārsūtīšanas dokumenti, kas satur pietiekamu informāciju, lai varētu identificēt: a) divējāda lietojuma preču aprakstu; b) divējāda lietojuma preču daudzumu; c) eksportētāja un saņēmēja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi; d) divējāda lietojuma preču galīgās izmantošanas veidu un lietotāju gadījumos, kad tas ir zināms. ò jauns ii) Saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošo praksi, V pielikumā minēto divējāda lietojuma preču piegādātāji, kas tās nodod vienotajā tirgū, veic savu sūtījumu sīku reģistrāciju vai uzskaiti. Pie šādas uzskaites vai reģistrācijas jo īpaši pieder komercdokumenti, piemēram, rēķini, preču saraksti, transporta vai cita veida pārsūtīšanas dokumenti un informācija, kas ietverta iepriekšējā paziņojumā par nodošanu, kas noteikts V pielikuma II daļā. iii) Par eksportu, kā noteikts 2. panta b) apakšpunkta iii) daļā, un par starpniecības pakalpojumu sniegšanu eksportētāji/starpnieki veic uzskaiti vai reģistrāciju, lai pēc pieprasījuma varētu pierādīt to divējāda lietojuma preču, tehnoloģijas vai programmatūras veidu, kas tika nodotas/attiecībā uz kurām tika sniegti starpniecības pakalpojumi, laikposms, kad preces tika nodotas/starpniecības pakalpojumi tika sniegti, un nodošanas galamērķi. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns 2.3. Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. punktā ð un 2. punktā ï minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā veikts eksports ð /nodošana vai sniegti starpniecības pakalpojumi ï . Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā eksportētājs ð /piegādātājs vai starpnieks ï veic uzņēmējdarbību. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns 17. pants Lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu, dalībvalstis veic dažādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to kompetentās iestādes varētu: a) iegūt informāciju par pasūtījumiem vai darījumiem, kas attiecas uz divējāda lietojuma precēm; b) nodrošināt, ka visi eksporta kontroles pasākumi tiek pienācīgi piemēroti, kas konkrēti var nozīmēt tiesības iekļūt eksporta darījumā ieinteresēto personu telpās. VIII NODAĻA VISPāRīGI UN NOBEIGUMA √ PAPILDU ∏ NOTEIKUMI √ UN STARPTAUTISKā SADARBīBA ∏ 18. PANTS 1. Izveido ð divējāda lietojuma preču ï koordinācijas √ koordinācijas ∏ grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi koordinācijas √ šajā ∏ grupā. Koordinācijas grupa √ Tā ∏ izskata visus jautājumus, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji, inter alia √ jo īpaši ∏ : a) pasākumus, ko dalībvalstis veic eksportētāju ð /citas attiecīgās ieinteresētās personas ï informēšanai par to pienākumiem saskaņā ar šo regulu; b) ieteikumus par eksporta atļauju formu. ð paraugpraksi un administratīvās procedūras regulas īstenošanai un izpildei ï ; ò jauns c) tehniskos apsvērumus par tiesību aktu grozījumu variantiem, lai risinātu ar īstenošanu saistītās problēmas; d) vienotas vadlīnijas, lai lietotājam draudzīgā veidā sniegtu attiecīgo informāciju eksportētājiem par Kopienas divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīmu un tā piemērošanu dalībvalstīs. Tā ziņo Padomei par sanāksmju rezultātiem. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns 2. Gadījumos, kad ð divējāda lietojuma preču ï koordinācijas √ koordinācijas ∏ grupas ð priekšsēdētājs ï uzskata par vajadzīgu, tas var apspriesties ð apspriežas ï ar organizācijām, kas pārstāv eksportētājiemus ð un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām ï, uz kurāmiem attiecas šī regula. ò jauns 19. pants Divējāda lietojuma preču komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja (še turpmāk „divējāda lietojuma preču komiteja”). 2. Šā panta 3. punktā minēto procedūru piemēro, lai pieņemtu pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi šīs regulas īstenošanai jomās, kas nav minētas 21. un 23. pantā, un lai pieņemtu šīs regulas pielikumu grozījumus. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laika posms ir divi mēneši. 4. Divējāda lietojuma preču komiteja pieņem savu reglamentu. 20. pants Divējāda lietojuma preču komitejas priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc kāda dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma var apspriesties ar divējāda lietojuma preču komiteju par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz šīs regulas darbību vai piemērošanu. 1334/2000 ð jauns 1921. pants Dalībvalstis veic pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti, tās nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām ar nodarījumu un jāattur no pārkāpumiem. ð Tās ietver kriminālsodus vismaz par šīs regulas noteikumu nopietniem pārkāpumiem, kā, piemēram, par tīšu eksportu, kas paredzēts izmantošanai programmā ķīmisko un bioloģisko ieroču, kodolieroču vai raķešu, kas var nest šādu ieročus, izstrādei vai ražošanai bez atļaujas, kas vajadzīga saskaņā ar šo regulu, vai par informācijas viltošanu vai nesniegšanu, lai saņemtu atļauju, kas citā gadījumā tiktu atteikta. ï . ò jauns 22. pants Starptautiska sadarbība Neskarot noteikumus par savstarpējas administratīvas palīdzības nolīgumiem vai protokoliem muitas jautājumos, kas noslēgti starp Kopienu un trešām valstīm, Komisija ar trešām valstīm var apspriest nolīgumus, ar ko paredz šajā regulā iekļauto divējāda lietojuma preču eksporta kontroles atzīšanu, un jo īpaši lai atceltu prasības saņemt atļaujas reeksportam Eiropas Kopienas teritorijā. Sarunas jārisina attiecīgi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. panta 3. punktā noteikto kārtību un ar Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu. 23. pants Vajadzības gadījumā un ja tas skar Kopienas finansētos projektus, Komisija var sagatavot priekšlikumus saskaņā ar attiecīgo Eiropas Savienības tiesisko regulējumu vai vienojoties ar trešām valstīm, lai izveidotu ad hoc komiteju, kurā iesaistītas visas dalībvalstu kompetentās iestādes, un tā būtu tiesīga pieņemt lēmumu par vajadzīgo eksporta atļauju piešķiršanu, lai nodrošinātu to projektu pareizu darbību, kas saistīti ar divējāda lietojuma precēm vai tehnoloģijām. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns 2024. pants Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par visiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot šo regulu, un par 1921. pantā minētajiem pasākumiem. Komisija šo informāciju paziņo citām dalībvalstīm. Reizi trīs gados Komisija ð pārskata šīs regulas īstenošanu un ï iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas √ tās ∏ piemērošanu ð , kurā ietver atbilstošus priekšlikumus tās grozījumiem ï . Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai ð , piemēram, to eksportētāju skaitu, kas izmanto katrā dalībvalstī pieejamās atļaujas, dažādo eksportētājiem piešķirto atļauju skaitu, to uzņēmumu reģistru, kuri izmanto Kopienas vispārējās eksporta atļaujas, vai divpusējo apspriežu skaitu, kas veiktas saskaņā ar dažādiem šīs regulas pantiem. ï 2125. pants 1. Atļauja ir vajadzīga IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē. Vispārējā atļaujā neiekļauj IV pielikuma 2. daļā uzskaitītās preces. 2. a) Dalībvalstis var noteikt prasību saņemt atļauju citu divējāda lietojuma preču eksportam uz pārējām dalībvalstīm gadījumos, kad pārvadājuma laikā: - operators zina, ka attiecīgo preču nosūtīšanas galamērķis ir ārpus Kopienas, - šādu preču eksportam uz attiecīgo saņemšanas galapunktu saskaņā ar 3., 4. vai 5. panta noteikumiem jāsaņem atļauja dalībvalstī, no kuras preces jānosūta, bet šāds eksports ar vispārējo vai visaptverošo atļauju tieši no tās teritorijas nav atļauts, - dalībvalstī, uz kuru preces nosūta, netiek veikta pārstrāde vai apstrāde, kā noteikts Kopienas Muitas kodeksa 24. pantā; b) darījuma atļauja jāpieprasa dalībvalstī, no kuras divējāda lietojuma preces jāpārvieto; ò jauns 1. Piegādātājam 8 dienas pirms nosūtīšanas datuma par V pantā uzskaitīto divējāda lietojuma preču nosūtīšanu uz citu dalībvalsti iepriekš jāinformē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā atrodas preces, un tās informē dalībvalsti, kurā piegādātājs veic uzņēmējdarbību. 2. Iepriekšējā paziņojumā par nodošanu jāietver informācija, kas norādīta V pielikuma II daļā. 3. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var apturēt nodošanu, ja: a) piegādātājs nav reģistrējies tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs, kurā tas veic uzņēmējdarbību, vai nav sniedzis pilnīgu informāciju, kā noteikts saskaņā ar V pielikuma II daļu; b) tām ir nopietni iemesli uzskatīt, ka šī nodošana būtu pretrunā būtiskām ES vai dalībvalsts drošības interesēm. Šādā gadījumā par nodošanu informētā valsts kompetentā iestāde apspriežas ar attiecīgajām dalībvalstīm. Ja, izskatot lietu, dalībvalsts nemaina sākotnējo lēmumu apturēt nodošanu, attiecīgās dalībvalstis var vērsties pie Komisijas vai citām dalībvalstīm, lai plašāk apspriestos. Pamatotu galīgo lēmumu paziņo dalībvalstīm un Komisijai. 1334/2000 (pielāgots) ð jauns ð Valsts kompetentās iestādes nevar apturēt nodošanu, ï ja divējāda lietojuma preču turpmākajam eksportam 7. pantā noteiktajās konsultāciju procedūrās saņemta atļauja no dalībvalsts, no kuras preces jāizved, un apstākļi nav būtiski mainījušies, operatoram nekavējoties izdod attiecīgu atļauju; 1334/2000 (pielāgots) ð jauns d) dalībvalstis, kas pieņem tiesību aktus, saskaņā ar kuriem noteikta šāda prasība, par veiktajiem pasākumiem informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Komisija šo informāciju publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā. 3.4. Pasākumos, kas noteikti saskaņā ar 1. un 2. punktu, neietilpst pārbaude uz iekšējām robežām Kopienā, bet tikai kontrole, ko nediskriminējošā veidā Kopienas teritorijā veic kā parasto kontroles procedūru daļu. 4.5. Piemērojot pasākumus saskaņā ar 1. ð , 2. ï un 23. punktu, noteikumi preču pārvadāšanai no vienas dalībvalsts uz citu nedrīkst būt stingrāki nekā to pašu preču eksporta noteikumi uz valstīm, kas nav dalībvalstis. 5. Dokumentus un uzskaiti par I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā pārvadājums veikts, un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstī, no kuras šīs preces pārvestas. 6. Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt, ka Kopienas iekšienē pārvadājot no attiecīgās dalībvalsts tās preces, kas uzskaitītas I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā, bet nav uzskaitītas IV pielikumā, minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāsniedz papildu informācija par šīm precēm. 7. Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Kopienas, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes. 2226. pants Šī regula neskar: - Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. panta piemērošanu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma piemērošanu. 2327. pants Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 3381/94 √ 1334/2000 ∏ √ atceļ no […]. ∏ Taču eksporta atļaujas saņemšanas pieteikumiem, kas iesniegti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, turpina piemērot attiecīgos Regulas (EK) Nr. 3381/94 √ 1334/2000 ∏ noteikumus. ò jauns Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar […] pielikumā doto korelācijas tabulu. 1334/2000 (jauns) 2428. pants Šī regula stājas spēkā 90 dienas pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu √ Savienības ∏ Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 2000. gada 22. jūnijā Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs 394/2006 1. pants un pielikums (pielāgots) I PIELIKUMS DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU UN TEHNOLOĢIJU SARAKSTS (minēts Regulas (EK) Nr. 1334/2000 3. pantā) Šajā sarakstā iekļautas divējāda lietojuma preces, par kuru kontroli noslēgti starptautiski līgumi, ieskaitot Vasenāras Nolīgumu, Raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu ( MTCR ), Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupu ( NSG ), Austrālijas Grupu un Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem ( CWC ). Sarakstā nav iekļautas preces, ko dalībvalstis vēlas ievietot izņēmumu sarakstā. Sarakstā nav iekļautas preces, kuru kontroli (kontroles režīmos neietilpstošus pasākumus, kas attiecas uz preču izcelsmi) var noteikt dalībvalstis. VISPĀRĒJAS PIEZĪMES PAR I PIELIKUMU 1. Attiecībā uz militārām vajadzībām ražotu vai pielāgotu preču kontroli skat. attiecīgo(-os) konkrētu dalībvalstu sastādītos militārām vajadzībām ražoto preču sarakstu(-us). Šajā pielikumā minētās atsauces "SKAT. ARĪ MILITĀRO PREČU KONTROLES SARAKSTUS" attiecas uz šiem sarakstiem. 2. Šajā pielikumā iekļautos objektus, uz ko ir attiecināma kontrole, nedrīkst izvest kā kontrolei nepakļautas preces (ieskaitot rūpnīcu iekārtas), ja tajās ir viens vai vairāki kontrolējami komponenti, un, ja kontrolējamais komponents vai kontrolējamie komponenti ir galvenās preču sastāvdaļas, un tos var viegli atdalīt vai izmantot citiem mērķiem. NB! Vērtējot to, vai kontrolējamo komponentu vai kontrolējamos komponentus var uzskatīt par galvenām sastāvdaļām, jāņem vērā tādi faktori kā daudzums, vērtība, izmantotās tehnoloģiskās prasmes (know-how) un citi īpaši apstākļi, kas var palīdzēt noteikt to, vai kontrolējamie komponenti ir uzskatāmi par preču galvenām sastāvdaļām. 3. Šajā pielikumā minētās preces ietver gan jaunas, gan lietotas preces. PIEZĪME PAR KODOLTEHNOLOĢIJĀM (NTN) (Jālasa saistībā ar 0 kategorijas E sadaļu.) "Tehnoloģiju", kas tieši saistīta ar visām 0 kategorijas precēm, kontrolē saskaņā ar 0 kategorijas noteikumiem. "Tehnoloģiju" kontrolējamo preču "izstrādāšanai", "ražošanai" vai "lietošanai" kontrolē arī tad, ja to piemēro precēm, uz ko neattiecas kontrole. Preču eksporta atļauja nozīmē arī to, ka tam pašam īstajam lietotājam drīkst eksportēt "tehnoloģiju" tādā apjomā, kas noteikti vajadzīgs preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei un remontam. "Tehnoloģijas" nodošanas kontrole neattiecas uz "atklātībā pieejamu" informāciju vai "fundamentāliem zinātnes pētījumiem". VISPĀRĒJA PIEZĪME PAR TEHNOLOĢIJĀM (GTN) (Jālasa saistībā ar 1. līdz 9. kategorijas E sadaļu.) Tās "tehnoloģijas" eksportu, kas ir "vajadzīga" 1. līdz 9. kategorijas preču "izstrādei", "ražošanai" vai "lietošanai", kontrolē saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz 1. līdz 9. kategoriju. "Tehnoloģiju" kontrolējamo preču "izstrādāšanai", "ražošanai" vai "lietošanai" kontrolē arī tad, ja to lieto precēm, uz ko neattiecas kontrole. Kontroli neattiecina uz tām "tehnoloģijām", kas ir obligāti vajadzīgas to preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei (pārbaudei) un remontam, kuras nav pakļautas kontrolei, vai kuras ir atļauts izvest. NB! Minētais neattiecas uz tehnoloģijām, kas minētas pozīcijā 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. un 8E002.b. "Tehnoloģijas" nodošanas kontrole neattiecas uz "atklātībā pieejamu" informāciju un "fundamentāliem zinātnes pētījumiem", kā arī uz informācijas minimumu, kas obligāti vajadzīgs patentu pieteikumiem. VISPĀRĒJA PIEZĪME PAR PROGRAMMATŪRU (GSN) (Šai piezīmei ir lielāks spēks par visiem kontroles pasākumiem, kas attiecas uz 0. līdz 9. kategorijas D sadaļu.) Šā saraksta 0. līdz 9. kategorijai noteiktā kontrole neattiecas uz "programmatūru", kas ir vai nu: a. vispārpieejama, jo tā ir: 1. bez ierobežojumiem nopērkama mazumtirdzniecībā: a. klātienē ir brīvi pieejama tirdzniecības vietās; b. pasūtot pa pastu; c. noslēdzot darījumu ar elektroniskiem līdzekļiem; vai d. pasūtot pa tālruni; un 2. izveidota tā, lai lietotājs varētu pats to instalēt bez turpmākas būtiskas piegādātāja palīdzības; vai NB! Vispārējās piezīmēs par programmatūru a. ieraksts neattiecas uz 5. kategorijas 2. daļā ("Informācijas drošība") minēto "programmatūru". b."Atklātībā pieejama". REDAKCIONĀLA PRAKSE Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Institūciju stila rokasgrāmatas (Interinstitutional style guide) (1997. gada redakcija) 86. lappusē, 101. punktā, tekstos angļu valodā, kas publicēti Eiropas Kopienu √ Savienības ∏ Oficiālajā Vēstnesī : - veselos skaitļus no decimāldaļām atdala ar komatu, - veselos skaitļus norāda trīs ciparu grupās, katru grupu atdalot ar atstarpi. ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTO TERMINU DEFINĪCIJAS Terminu definīcijas 'vienpēdiņās' dotas tehniskās piezīmēs par katru attiecīgo preci. Terminu definīcijas "pēdiņās" ir šādas: NB!: Iekavās aiz termina dota atsauce uz preču kategoriju. "Precizitāte"(2;6) ir rādījuma maksimālā pozitīvā vai negatīvā novirze no pieņemtā standarta vai patiesās skaitliskās vērtības; to parasti mērī kā neprecizitāti. "Aktīvas lidojuma kontroles sistēmas" (7) ir sistēmas, kuru funkcijas ir novērst nevēlamu "lidaparātu", raķešu vai strukturālo šāviņu pārvietošanos, autonomi apstrādājot daudzu sensoru datus, un tad dodot vajadzīgās preventīvās komandas, lai īstenotu automātisku kontroli. "Aktīvais pikselis" (6;8) ir mazākais (atsevišķs) cietas fāzes kopuma elements, kas gaismas (elektromagnētiskā starojuma) iedarbībā darbojas kā fotoelektrisks pārveidotājs. "Piemērots militārām vajadzībām" (1) nozīmē jebkuru modifikāciju vai selekciju (piemēram, mainīt tīrības pakāpi, glabāšanas laiku, virulenci, izplatīšanas īpašības vai noturību pret ultravioleto starojumu), lai cilvēkiem, dzīvniekiem, iekārtām, ražai vai apkārtējai videi nodarītu pēc iespējas lielāku kaitējumu vai postījumus. "Lidaparāts" (1;7;9) nozīmē lidot spējīgu gaisa satiksmes līdzekli ar fiksētiem spārniem, šarnīra spārniem, ar rotējošiem spārniem (helikopteri), slīpu rotoru vai slīpspārniem. NB! Skat. arī "Civilais lidaparāts". "Ar visām iespējamām kompensācijām" (2) nozīmē to, ka ražotājs var izmantot visus iespējamos līdzekļus metālapstrādes darbgaldu sistemātiskās pozicionēšanas kļūdu samazināšanai. " ITU piešķirts" (3;5) nozīmē frekvenču joslu piešķiršanu saskaņā ar ITU Radio noteikumiem (ITU Radio Regulations pašreizējo redakciju par pamatpakalpojumu, atļauto pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu. NB! Nav ietvertas papildu vai alternatīvās frekvences. "Leņķiskās pozīcijas novirze"(2) ir maksimālā atšķirība starp leņķisko pozīciju un būtisko, ļoti precīzi izmērīto leņķisko pozīciju pēc tam, kad fiksētais darba objekts ir pagriezts prom no sākotnējās pozīcijas stāvokļa (skat. VDI/VDE 2617 , Projekts "Rotējoši galdi koordināšu darbgaldos mašīnās"). "Asimetrisks algoritms" (5) ir kriptografisks algoritms, kas šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto atšķirīgas, matemātiski saistītas kodu atslēgas. NB! Parasti "asimetriskus algoritmus" izmanto atslēgu kodu izstrādei. "Automātiska mērķa izsekošana" (6) ir datu apstrādes paņēmiens, ar ko automātiski nosaka un uzrāda reālā laikā ekstrapolētu visiespējamāko mērķa atrašanās vietu. "Ventiļa nostrādāšanas kavējuma pamatlaiks" (3) ir izplatīšanās kavējuma laika vērtība, kas attiecināta uz pamatizeju, ko lieto "monolītās integrālās shēmās". "Monolītu integrālo shēmu"'saimē' šo terminu var precizēt konkrētai 'saimei' kā kavējuma laiku tipiskai izejai ventilim šajā 'saimē' vai kā tipisku ātrumu kavējuma laiku izejai ventilim konkrētajā 'saimē'. NB! 1:"Pamatizejas izplatīšanās kavējuma laiku" nedrīkst jaukt ar kompleksas "monolītas integrālās shēmas" ieejas vai izejas kavējuma laiku. NB! 2:'Saimē' ietilpst visas integrālās shēmas, kam saskaņā ar izgatavošanas metodēm un parametriem ir visas šīs kopējās īpašības, izņemot to attiecīgās funkcijas: a.kopēja datoru fizisko komponentu un programmatūras arhitektūra; b.kopēja projektēšanas un procesa tehnoloģija; un c.kopēji pamata raksturlielumi. "Fundamentāli zinātnes pētījumi" (GTN;NTN) ir eksperimentāli vai teorētiski darbi, ko veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par parādībām vai fundamentāliem novēroto faktu principiem, un kas nav īpaši vērsts uz konkrētu praktisku izmantojumu vai mērķi. (Akselerometra) "Novirze" (7) ir akselerometra izejas signāla lielums, ja nav paātrinājuma. "Izvirzījums" (2) ir aksiāla galvenās vārpstas nobīde viena apgrieziena laikā, ko mēra vārpstas virsmai perpendikulārā plaknes punktā uz ass aploces (Skat. ISO 230/1 1986, pk. 5.63). "Oglekļa šķiedru sagataves" (1) ir noteiktā veidā sakārtotas, pārklātas vai nepārklātas šķiedras, kas veido armatūru vai tās daļu, pirms ievada "saistvielu" (matricu) "kompozīta" izveidošanai. " CE " ir "skaitļošanas elements". " CEP " (vienādas varbūtības apļa diagramma) (7) ir precizitātes mērs; noteikta garuma rādiuss aplim, kā centrs ir noteiktā attālumā novietotā mērķī, kam trāpa ar 50 % varbūtību. "Ķīmiskais lāzers" (6) ir "lāzers", kurā ķīmiskas reakcijas izdalītā enerģija ierosina daļiņas. "Ķīmisku vielu maisījums" (1) ir ciets, šķidrs vai gāzveida produkts no vismaz diviem komponentiem, kas maisījuma glabāšanas apstākļos savstarpēji nereaģē. "Cirkulācijas kontrolētās pretvērpes vai cirkulācijas kontrolētas tiešās vadības sistēmas" (7) ir sistēmas, kas izmanto gaisa plūsmas iedarbību uz aerodinamiskām virsmām šo virsmu radīto spēku palielināšanai vai samazināšanai. "Civils lidaparāts" (1;7;9) ir "lidaparāts", kas minēts publicētos civilās aviācijas iestāžu sertifikācijas sarakstos kā derīgs lidojumiem komerciālos iekšzemes un ārzemju maršrutos vai likumīgām civilām, privātām vai uzņēmējdarbības vajadzībām. NB! Skat. arī "lidaparāts". "Sajauktas" (1) ir šķiedras, kas rodas, sajaucot un formējot termoplastiskas un armatīvas šķiedras, lai veidotu armētu "saistvielu" (matricu). "Sasmalcināšana" (1) ir process, kas materiālu sadala daļiņās drupinot vai maļot. "Vienkanāla signalizācija" (5) ir signalizācijas metode, kas paredz to, ka informācijas apmaiņa starp centrālēm notiek vienā kanālā ar iezīmētiem paziņojumiem, signalizējot uz daudzām ķēdēm un daudziem pieslēgumiem attiecināmu informāciju vai izsaukumus un citu informāciju, piemēram, tīkla apsaimniekošanai izmantojamu informāciju. "Sakaru kanāla kontrolieris" (5) ir fiziska saskarne, kas kontrolē sinhronas vai asinhronas digitālas informācijas plūsmu. Šāds bloks var būt ievietots datorā vai tālsakaru iekārtā, lai nodrošinātu piekļuvi sakariem. "Kompozīts" (1;2;6;8;9) ir "saistviela" (matrica) un papildu fāze vai fāzes, kas sastāv no daļiņām, kristāliem, šķiedrām vai no jebkuras to kombinācijas, un kas pievienotas ar īpašiem nolūkiem vai nolūku. "Kompleksā teorētiskā ātrdarbība" (CTP) (3;4) ir skaitļošanas ātruma raksturotājlielums, ko izsaka miljonos teorētisko operāciju sekundē (Mtops) , un ko aprēķina, izmantojot "skaitļošanas elementu" (CE) kopumu. NB! Skat. 4. kategorijas tehnisko piezīmi. "Salikts rotējošais galds" (2) ir galds, kas ļauj darba objektam griezties un sagāzties slīpi pa divām neparalēlām asīm, ko var reizē koordinēt "konturēšanas kontrolei". "Skaitļošanas elements" (CE) (4) ir mazākā skaitļošanas vienība, kas dod aritmētisku vai loģisku rezultātu. "Konturēšanas kontrole" (2) ir divas vai vairākas "skaitliski kontrolētas" kustības, kas darbojas saskaņā ar instrukcijām, kuras nosaka nākamo vajadzīgo pozīciju un vajadzīgos padeves ātrumus šai pozīcijai. Minētos padeves ātrumus maina savā starpā, lai var radīt vēlamo kontūru (Skat. ISO/DIS 2806-1980 ). Konkrēta "supravadītāja" materiāla "kritiskā temperatūra" (1;3;6) (dažreiz saukta par pārejas temperatūru) ir temperatūra, kurā materiāls zaudē jebkādu pretestību tiešas elektriskās strāvas plūsmai. "Kriptografija" (5) ir disciplīna, kurā ietilpst datu pārveides principi, līdzekļi un metodes, lai slēptu to informatīvo saturu, aizsargātu pret neatļautu lietošanu vai slepenu pārveidošanu. "Kriptografija" ir ierobežota ar informācijas transformācijas metodēm, lietojot vienu vai vairākus 'slepenus parametrus' (piem., kriptomainīgos lielumus vai vienotu koda atslēgu. NB!"Slepenais parametrs" ir konstante vai koda atslēga, ko slēpj no citiem, vai kas ir zināma tikai kādai personu grupai. " CTP " ir vienlīdzīga "kompleksai teorētiskai ātrdarbībai". "Uz datiem balstītas atsauces navigācijas" (" DBRN ") (7) sistēmas ir sistēmas, kas izmanto dažādus iepriekš mērītu ģeokartografēšanas datu avotus, kas integrēti, lai sniegtu precīzu navigācijas informāciju mainīgos apstākļos. Datu avoti ietver batimetriskās kartes, zvaigžņu kartes, gravitācijas kartes, magnētiskās kartes vai digitālas trīsdimensiju topografiskās kartes. "Deformējami spoguļi" (6) (ko arī sauc par pielāgojamiem optiskiem spoguļiem) ir spoguļi, kam ir: a. viena nepārtraukta optiski atstarojoša virsma, kas ir dinamiski deformēta ar individuāliem vērpes spēkiem vai griezes momentiem, lai kompensētu spoguļa radīto optisko viļņu formu distorsijas; vai b. optiski atstarojošu elementu kopums, ko var individuāli un dinamiski pārvietot, pieliekot griezes momentus vai spēkus, lai kompensētu spoguļa radīto optisko viļņu formu distorsijas. "Noplicināts urāns" (0) ir urāns, kurā izotopa 235 ir mazāk nekā dabā sastopamajā urānā. "Izstrādāšana" ( GTN NTN visā sarakstā) attiecas uz visiem posmiem pirms sērijveida ražošanas, piemēram: konstruēšanu, konstruktīviem pētījumiem, konstruktīvu analīzi, konstrukcijas koncepcijām, prototipu montāžu un izmēģinājumiem, eksperimentālu ražošanu, datiem par izstrādi, procesu, kas izstrādes datus pārvērš par ražojumu, konfigurācijas izstrādi, izstrādes integrāciju, dažādu elementu izvietojuma plānošanu un maketēšanu. "Difūzā savienošana" (1;2;9) notiek, ja vismaz divus dažādus metālus cietā stāvoklī molekulāri savieno vienā gabalā, kura stiprība ir vienlīdzīga vājākā materiāla stiprībai. "Digitāls dators" (4;5) ir iekārta, kas viena vai vairāku diskrētu mainīgo lielumu formā var veikt visas šīs operācijas: a. saņemt datus; b. glabāt datus vai instrukcijas fiksētās vai maināmās (rakstāmās) datu glabāšanas iekārtās; c. apstrādāt datus ar iepriekš ievadītu maināmu instrukciju secību; un d. izvadīt datus. NB! Pie saglabātās instrukciju secību maiņām pieder fiksētu datu glabāšanas iekārtu nomaiņa, nevis fiziskas pārmaiņas savstarpējos savienojumos vai komutācijā. "Digitālu datu pārsūtīšanas ātrums" ir kopējais datu pārsūtīšanas ātrums tādai informācijai, ko tieši pārnes uz jebkuru datu nesējvidi. NB! Skat. arī "Kopējais digitālu datu pārsūtīšanas ātrums". "Tieša hidrauliska presēšana" (2) ir deformācijas process, kurā izmanto ar šķidrumu pildītu elastīgu kameru, kas ir tiešā saskarē ar apstrādājamo objektu. "Dreifa ātrums" (žiroskopiem) (7) ir koeficients atšķirībai starp reālo un vēlamo izejas laiku. Tas sastāv no nejaušiem un regulāriem komponentiem, un to izsaka kā ekvivalenta ieejas nobīdes leņķi laika vienībā attiecībā pret inertu telpu. "Dinamiska adaptīvā maršrutēšana" (5) ir automātiska datu pārraides maršruta maiņa, nosakot un analizējot tīkla faktisko stāvokli. NB! Tā neietver maršrutēšanas lēmumus, ko pieņem, pamatojoties uz iepriekš definētu informāciju. "Dinamiski signālu analizatori" (3) ir "signālu analizatori", kas izmanto digitālus iztveršanas un pārveidošanas paņēmienus, lai formētu Furjē spektra attēlu konkrētam vilnim, ieskaitot tā amplitūdu un fāzi. NB! Skat. arī "signālu analizatori". "Efektīvais grams" (0;1) attiecībā uz "īpašiem skaldāmiem materiāliem" ir: a. plutonija izotopiem un urānam-233 – to masa gramos; b. urānam, kā izotops 235 ir bagātināts par 1 % vai vairāk, elementa masa gramos, reizināta ar bagātināšanas koeficientu (izteiktu svara desmitdaļās) kvadrātā; c. urānam, kā izotops urāns-235 ir bagātināts mazāk par 1 %, elementa masa gramos, kas reizināta ar 0,0001. "Elektronisks mezgls" (2;3;4;5) ir vairāki elektroniski komponenti (t.i., 'ķēdes elementi', 'diskrēti komponenti', integrālās shēmas u.c.), kas savstarpēji savienoti, lai veiktu kādas(-u) konkrētas(-u) funkcijas(-u), un kas ir maināmi kā bloki un ko normālos apstākļos var demontēt. NB! 1:'Ķēdes elements': ir viena aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās ķēdes daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u.c. NB! 2:"Diskrēts komponents": ir atsevišķā blokā samontēts "ķēdes elements" ar saviem ārējiem kontaktiem. "Elektroniski vadāma fāzētu bloku antena" (5;6) ir antena, kas rada fāzētu staru, t.i., stara virzienu kontrolē, izmantojot kompleksus izstaroto elementu ierosināšanas koeficientus, un stara virzienu var mainīt pēc azimuta vai augstuma ziņā, vai reizē abējādi, gan pārraides, gan uztveršanas režīmā, izmantojot elektriskus signālus. "Manipulatora izpildmehānismi" (2) ir satvērējierīces, 'aktīvas darba instrumentu vienības' un jebkuras citas instrumentu iekārtas, kas ir pierīkotas "robota" manipulatora rokas pamatplates galā. NB!'Aktīvās darba instrumentu vienības' ir ierīces, ar ko apstrādājamai detaļai pievada dzinējspēku, apstrādes enerģiju vai nodrošina tai sensora funkciju. "Ekvivalentais blīvums" (6) ir optiskā masa uz optiskā laukuma vienību, kas projicēta uz optiskās virsmas. "Ekspertsistēmas" (7) ir sistēmas, kas nodrošina rezultātus, piemērojot noteikumus datiem, ko glabā neatkarīgi no "programmas", un kas spēj veikt jebkuru no šīm darbībām: a. automātiski pārveidot lietotāja ievadītu "avota kodu"; b. sniegt zināšanas, kas saistītas ar kādu problēmu grupu kvazinaturālā valodā; vai c. iegūt zināšanas, kas vajadzīgas to attīstīšanai (simbolisks treniņš). " FADEC " ir tas pats, kas "pilnīgas digitālas dzinēju kontroles sistēma". "Kļūdu pielaide" (4) ir datorsistēmas spēja turpināt darbību pēc jebkādas tās aparatūras vai programmatūras disfunkcijas bez cilvēka iejaukšanās kādā konkrētā pakalpojumu līmenī, konkrētā laikā nodrošinot nepārtrauktu darbību, datu integritāti un darbaspēju atjaunošanos bez ārējas iejaukšanās. Pie "Šķiedru vai pavedienu materiāliem" (0;1;2;8) pieder: a. viengabala "monopavedieni"; b. viengabala "dzijas" un "šķiedras"; c."lentes", audumi, neausti materiāli un pinumi; d. šķērētas šķiedras, vistras šķiedras un viendabīgus šķiedru slāņojumus; e. jebkura garuma monokristālu vai polikristālu šķiedras; f. aromātisko poliamīdu masa. "Plēves tipa integrālās shēmas" (3) ir 'ķēdes elementu' kopums un to savstarpēji metāla savienojumi, kas izveidoti, uzklājot biezu vai plānu plēvi uz izolatora "substrāta". NB!"Ķēdes elements" ir viena aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u.c. "Nemainīgs (fiksēts)" (5) nozīmē to, ka kodēšanas vai kompresijas algoritms nevar pieņemt parametrus no ārienes (t.i., kriptografiskus vai koda atslēgu mainīgos lielumus), un to nevar pārveidot lietotājs. "Lidojuma kontroles optisko sensoru bloks" (7) ir izkliedētu optisko sensoru tīkls, kas izmanto "lāzera" starus, lai reālā laikā nodrošinātu lidojuma kontroles datu apstrādi lidaparātā. "Lidojuma maršruta optimizācija" (7) ir procedūra, kas mazina novirzes no vēlamās četrdimensiju (laika un telpas) trajektorijas, maksimāli izmantojot aparatūras jaudas vai tehniskās iespējas, lai izpildītu doto uzdevumu. "Izkārtojums fokusa plaknē" (6) ir plakans lineārs vai divdimensiju individuālu detektorelementu slānis vai plakanu individuālu detektorelementu slāņu kombinācija ar nolasīšanas iekārtu vai bez tās, kura darbojas fokusa plaknē. NB! Nav paredzēts, ka tajā ietvertu atsevišķu detektorelementu kopumu vai jebkādus detektorus no diviem, trijiem vai četriem elementiem, ja kavēšana un integrēšana nenotiek pašā elementā. "Frekvenču joslas attiecība" (3) ir procentos izteikta "momentānā joslas platuma" attiecība pret diapazona centra frekvenci. "Frekvenču pārlekšana" (5) ir "izplatības spektra" forma, kurā kāda sakaru kanāla raidfrekvenci pakāpeniski maina ar nejauši izvēlētiem vai šķietami nejauši izvēlētiem diskrētiem lielumiem. "Frekvenču pārslēgšanās laiks" (3;5) ir maksimālais signāla kavējums, kad to pārslēdz no vienas izvēlētas izejas frekvences uz citu izvēlētu izejas frekvenci, lai sasniegtu: a. beigu frekvenci 100 Hz diapazonā frekvenci, kas no beigu frekvences neatšķiras vairāk nekā par 100 Hz; vai b. beigu izejas līmeni 1 dB diapazonā izejas līmeni, kas no beigu izejas līmeņa neatšķiras vairāk kā par 1 dB. "Frekvenču sintezators" (3) ir jebkurš frekvenču avots vai signālu ģenerators, kas neatkarīgi no faktiski lietotā paņēmiena nodrošina vienlaicīgu vai mainīgu izejas frekvenču kopumu vienā vai vairākās izejās, kuru kontrolē ar mazāku skaitu standarta vai etalonfrekvenču. "Pilnīgi vadāma digitāla dzinēju kontroles sistēma" (FADEC) (7;9) ir gāzes turbīnu vai kombinētā cikla dzinēju elektroniskā kontroles sistēma ar digitālu datoru, lai kontrolētu mainīgos lielumus un regulētu dzinēja kloķvārpstas griezes momentu vai jaudu visā dzinēja darbības laikā no degvielas padeves sākuma līdz degvielas padeves pārtraukšanai. "Gāzes pulverizācija" (1) ir process, kurā izkausēta metāla sakausējuma plūsmu augstspiediena gāzes plūsmā sadala daļiņās, kuru diametrs nepārsniedz 500 μm. "Ģeogrāfiski izkliedēts" (6) attiecas uz ģeogrāfiskiem punktiem, kas cits no cita atrodas vairāk nekā 1500 m attālumā. Mobilos sensorus vienmēr uzskata par "ģeogrāfiski izkliedētiem". "Vadības kompleksi" (7) ir sistēmas, kas integrē lidaparāta atrašanās vietas un ātruma (t.i., navigācijas) mērīšanu un izskaitļošanu ar komandu izskaitļošanu un sūtīšanu lidaparāta lidojuma kontroles sistēmām, lai koriģētu lidojuma trajektoriju. "Karstā izostatiskā sabiezināšana" (2) ir lējuma presēšanas process slēgtā telpā dažādās vidēs (gāzē, šķidrumā, cietās daļiņās u.c.) temperatūrā virs 375 K (102 °C), pieliekot vienādu spēku visos virzienos, lai mazinātu vai novērstu tukšumus lējumā. "Hibrīddators" (4) ir iekārta, kas var veikt visas šīs darbības: a. saņemt datus; b. apstrādāt gan analogus, gan digitālus datus; un c. nodrošināt datu izvadi. "Hibrīda integrālā shēma" (3) ir jebkurš integrālo shēmu slēgums vai integrālo shēmu slēgums ar 'ķēdes elementiem', vai 'diskrētiem komponentiem', kas savienoti kādu noteiktu funkciju izpildei, un kam piemīt visas šīs īpašības: a. tai ir vismaz viena neiekapsulēta iekārta; b. tās ir savā starpā savienotas, izmantojot tipiskas IC ražošanas metodes; c. tās ir nomaināmas kā vienots veselums; un d. tās parasti nav izveidotas tā, lai varētu atvienot citu no cita. NB! 1:"Ķēdes elements": viena aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās ķēdes daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u.c. NB! 2:"Diskrētais komponents": atsevišķs "ķēdes elements" ar ārējiem izvadiem. "Attēlu pastiprināšana" (4) ir ārējas izcelsmes informāciju nesošu attēlu apstrāde, izmantojot algoritmus, piemēram, laika kompresiju, filtrāciju, ekstrakciju, selekciju, korelāciju, sagriešana vai pārveidošanu domēnu starpā (piem., ar ātriem Furjē vai Volša pārveidojumiem). Pie attēla pastiprināšanas līdzekļiem nepieder algoritmi, ar ko veic tikai viena attēla lineāru vai rotācijas transformāciju, piemēram, tulkošanu citos formātos, būtiskās daļas izdalīšanu, reģistrāciju vai nepareizu izkrāsošanu. "Imunotoksīns" (1) ir vienas specifiskas šūnas klona antiviela, bet "toksīns" jeb "toksīna pirmējā vienība" selektīvi iedarbojas uz slimām šūnām. "Atklātībā pieejama" (GTN NTN GSN) šajā kontekstā nozīmē "tehnoloģiju" vai "programmatūru", kas ir darīta pieejama bez ierobežojumiem attiecībā uz tās turpmāku izplatīšanu (autortiesību noteiktie ierobežojumi "tehnoloģiju" vai "programmatūru" nepadara par tādu, kas nav "atklātībā pieejama"). "Informācijas drošība" (4;5) ir visi līdzekļi un funkcijas, kas nodrošina informācijas vai sakaru pieejamību, konfidencialitāti vai integritāti, izņemot tos līdzekļus un funkcijas, kas paredzētas kā nodrošinājums pret disfunkciju. "Informācijas drošība" ietver "kriptografiju", 'kriptoanalīzi', datoru drošību un aizsardzību pret informācijas noplūdi. NB!"Kriptoanalīze": kriptografiskas sistēmas vai tās ieejas un izejas datu analīze, kā uzdevums ir iegūt konfidenciālus mainīgos lielumus vai datus, ieskaitot lasāmu tekstu. "Momentāns joslas platums" (3;5;7) ir frekvenču joslas platums, kurā izejas signāla līmenis ir konstants 3 dB robežās bez pieskaņošanas vai citu parametru maiņas. "Darba attālums" (6) ir konkrēti norādītais radara darbības attālums. "Izolāciju" (9) izmantot raķešu dzinēju komponentiem, t.i., apvalkam, sprauslai, padeves sistēmai, apvalka savienojumiem, un pie tās pieder vulkanizētas vai pusvulkanizētas gumijas loksnes, kurās iestrādāts izolācijas vai ugunsizturīgs materiāls. "Izolāciju" var lietot arī slodzes izlīdzināšanai lūkām un eleroniem. "Savstarpēji saistīti radarsensori" (6) ir divi vai vairāki savstarpēji savienoti radarsensori, kas reālā laikā apmainās ar informāciju. "Iekšēju oderējumu" (9) izmanto par cietās reaktīvā dzinēja degvielas saistvirsmu ar apvalku vai izolācijas slāni. Parasti izmanto dispersētus ugunsizturīgus vai izolācijas materiālus uz šķidru polimēru bāzes, piemēram, ar oglekli bagātinātu hidroksilterminētu polibutadiēnu ( HTPB ) vai citus polimērus ar pievienotiem cietinātājiem, un šos materiālus uzsmidzina vai uzklāj apvalka iekšpusē. "Iekšējais magnētiskais gradiometrs" (6) ir viens magnētiskā lauka gradientu mērīšanas elements un attiecīga elektroniska shēma, kuras izejas signāls ir magnētiskā lauka gradienta mērvienībās. NB! Skat. arī "magnēti