par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā

vēloties veicināt to, ka par pamatu zvejniecību saglabāšanai un pārvaldībai atklātās jūras teritorijā Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā tiek izmantota gan zinātniskā informācija, gan pamatiedzīvotāju un vietējās zināšanas par Ziemeļu Ledus okeāna dzīvajiem jūras resursiem un ekosistēmām, kurās tie sastopami,

atzīstot Arktikas iedzīvotāju, tostarp Arktikas pamatiedzīvotāju, ieinteresētību dzīvo jūras resursu ilgtermiņa saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā un veselīgu jūras ekosistēmu saglabāšanā Ziemeļu Ledus okeānā un uzsverot to, cik svarīga ir viņu un viņu kopienu iesaistīšana; un

uzsverot to, cik svarīgi ir nodrošināt sadarbību un koordināciju starp Pusēm un Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisiju, kas ir kompetenta pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz daļu no atklātās jūras teritorijas Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā, un citus relevantus zvejniecības pārvaldības mehānismus, kas ir izveidoti un darbojas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām struktūrām un programmām;

Šā nolīguma mērķis ir, piemērojot piesardzīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus kā daļu no ilgtermiņa stratēģijas, kuras nolūks ir aizsargāt veselīgas jūras ekosistēmas un nodrošināt zivju krājumu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, novērst neregulētu zveju atklātās jūras teritorijā Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā.

c) “zveja” ir zivju meklēšana, pievilināšana, atrašana, nozvejošana, notveršana vai ieguve vai jebkāda darbība, kuras pamatoti sagaidāmais rezultāts ir zivju pievilināšana, atrašana, nozvejošana, notveršana vai ieguve;

2. Puses piekrīt divu gadu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas izveidot Kopīgu zinātniskās pētniecības un uzraudzības programmu ar mērķi uzlabot savu izpratni par ekosistēmām nolīguma apgabalā un jo īpaši konstatēt to, vai nolīguma apgabalā tagad vai nākotnē varētu eksistēt zivju krājumi, kurus varētu iegūt ilgtspējīgā veidā, un šādu zvejniecību iespējamo ietekmi uz nolīguma apgabala ekosistēmām.

6. Saskaņā ar 1995. gada nolīguma 7. pantu Puses, kas ir piekrastes valstis, un citas Puses sadarbojas, lai nodrošinātu to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu savietojamību, ko attiecībā uz zivju krājumiem, kuri Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā sastopami valstu jurisdikcijā un ārpus valstu jurisdikcijas esošos apgabalos, īsteno, lai nodrošinātu minēto krājumu saglabāšanu un pārvaldību kopumā.

5. Puses nodrošina atbilstību pagaidu pasākumiem, kas izveidoti saskaņā ar šo pantu, un jebkuriem citiem papildu vai atšķirīgiem pagaidu pasākumiem, kurus tās var noteikt, ievērojot 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

4. Puses nodrošina to, ka to veiktās zinātniskās pētniecības darbības, kas ietver zivju nozvejošanu nolīguma apgabalā, nemazina iespēju novērst neregulētu komerciālo zveju un izpētes zveju un aizsargāt veselīgas jūras ekosistēmas. Puses tiek mudinātas informēt cita citu par saviem plāniem atļaut šādas zinātniskās pētniecības darbības.

3. Puse var atļaut kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar to karogu, izpētes zveju nolīguma apgabalā veikt tikai saskaņā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ko Puses izveidojušas uz 5. panta 1. punkta d) apakšpunkta pamata.

b) pagaidu saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ko Puses var izveidot saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu.

1. Katra Puse atļauj kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar to karogu, komerciālu zveju nolīguma apgabalā veikt tikai saskaņā ar:

4. Puses nodrošina, ka Kopīgajā zinātniskās pētniecības un uzraudzības programmā ņem vērā relevanto zinātnisko un tehnisko organizāciju, struktūru un programmu darbu, kā arī pamatiedzīvotāju un vietējās zināšanas.

5. Kopīgās zinātniskās pētniecības un uzraudzības programmas satvarā Puses divu gadu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas pieņem datu koplietošanas protokolu un attiecīgos datus saskaņā ar minēto protokolu koplieto tieši vai ar attiecīgo zinātnisko un tehnisko organizāciju, struktūru un programmu starpniecību.

6. Puses vismaz reizi divos gados un vismaz divus mēnešus pirms Pušu sanāksmēm, kas notiek atbilstīgi 5. pantam, personiski vai citādā veidā rīko kopīgas zinātniskas sanāksmes, kurās iepazīstina ar savas pētniecības rezultātiem, izskata labāko pieejamo zinātnisko informāciju un laikus sniedz zinātniskus ieteikumus Pušu sanāksmēm. Puses divu gadu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas pieņem darba uzdevumus un citas procedūras, kas vajadzīgas kopīgo zinātnisko sanāksmju norisei.

5. pants

Izskatīšana un turpmāka īstenošana

1. Puses tiekas reizi divos gados vai biežāk, ja tās tā nolemj. Savu sanāksmju laikā Puses cita starpā:

a) izskata šā nolīguma īstenošanu un vajadzības gadījumā apsver visus jautājumus saistībā ar šā nolīguma darbības ilgumu saskaņā ar 13. panta 2. punktu;

b) izskata visu pieejamo zinātnisko informāciju, kas iegūta Kopīgajā zinātniskās pētniecības un uzraudzības programmā, no nacionālajām zinātniskajām programmām un no jebkādiem citiem relevantiem avotiem, tostarp no pamatiedzīvotāju un vietējām zināšanām;

c) balstoties uz zinātnisko informāciju, kas iegūta Kopīgajā zinātniskās pētniecības un uzraudzības programmā, no nacionālajām zinātniskajām programmām un no jebkādiem citiem relevantiem avotiem, un ņemot vērā attiecīgos zvejniecības pārvaldības un ekosistēmas apsvērumus, tostarp piesardzīgu pieeju un zvejas potenciālo nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmām, cita starpā apsver, vai zivju izplatība, migrācija un skaitliskums nolīguma apgabalā spētu uzturēt ilgtspējīgu komerciālo zveju, un uz minētā pamata nosaka:

i) vai sākt sarunas par to, lai izveidotu vienu vai vairākas papildu reģionālas vai apakšreģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai režīmus zvejas pārvaldībai nolīguma apgabalā, un

ii) vai, kad ir sākušās sarunas atbilstīgi i) punktam un tiklīdz Puses ir vienojušās par zivju krājumu ilgtspējas nodrošināšanas mehānismiem, nolīguma apgabalā iedibināt papildu vai atšķirīgus pagaidu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz minētajiem krājumiem;

d) trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nosaka saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami izpētes zvejai nolīguma apgabalā. Puses šādus pasākumus var laiku pa laikam grozīt. Šajos pasākumos cita starpā nosaka, ka:

i) izpētes zveja netraucē sasniegt šā nolīguma mērķi,

ii) izpētes zveja ilguma, tvēruma un mēroga ziņā ir ierobežota, lai minimalizētu ietekmi uz zivju krājumiem un ekosistēmām, un ir pakļauta standarta prasībām, kas noteiktas datu koplietošanas protokolā, kurš pieņemts saskaņā ar 4. panta 5. punktu,

iii) Puse var atļaut izpētes zveju tikai uz stabilas zinātniskās pētniecības pamata un tad, ja tā ir saskanīga ar Kopīgo zinātniskās pētniecības un uzraudzības programmu un attiecīgās valsts nacionālo zinātnisko programmu vai programmām,

iv) Puse var atļaut izpētes zveju tikai pēc tam, kad tā citām Pusēm ir paziņojusi savus plānus veikt šādu zveju un devusi tām iespēju iesniegt piezīmes par minētajiem plāniem, un

v) Pusei ir pienācīgi jāuzrauga izpētes zveja, ko tā ir atļāvusi, un jāziņo citām Pusēm par šādas zvejas rezultātiem.