Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālā plaisa starp dzimumiem”

(Eiropas Parlamenta pieprasīts izpētes atzinums)

(2018/C 440/06)

Ziņotāja: Giulia BARBUCCI

Eiropas Parlamenta pieprasīts izpētes atzinums Vēstule, 19.4.2018. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 19.7.2018. Pieņemts plenārsesijā 19.9.2018. Plenārsesija Nr. 537 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 176/2/6

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Digitālajai plaisai starp dzimumiem ir vairāki cēloņi, tāpēc ir vajadzīgi pasākumi dažādās jomās, tādās kā izglītības sistēma no bērnības līdz pieaugušā vecumam, darba tirgus, darba un privātās dzīves līdzsvars, sabiedriskie pakalpojumi un digitālā plaisa vispār. Ieteicams izmantot vairākdisciplīnu pieeju , kurā apvienoti dažādi inovācijas aspekti (tehnoloģiskie, sociālie, kultūras utt.).

1.2. Digitālā plaisa starp dzimumiem nav tikai tehnoloģiska, bet arī saimnieciska, sociāla un kultūras problēma, kas jārisina, īstenojot daudzlīmeņu holistisku politiku, lai novērstu dzimumu nevienlīdzības dziļākos sociālos un kultūras cēloņus.

1.3. Ir svarīgi veikt pasākumus, lai palielinātu sieviešu skaitu STEM nozarēs (zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā), jo tas var uzlabot apstākļus arī citās nozarēs, kā arī visā ekonomikā un sabiedrībā. Vienlaikus ir svarīgi atzīt ar IKT saistīto izglītības virzienu, kā arī transversālo, uzņēmējdarbības, digitālo un vispārīgo (piemēram, empātijas, radošuma un sarežģītu problēmu risināšanas) prasmju pieaugošo nozīmi digitālajā laikmetā visās nozarēs. Ļoti svarīga būs starpdisciplīnu izglītība un uz cilvēku vērstas prasmes un iemaņas, un šie aspekti būtu jāņem vērā izglītības sistēmās.

1.4. Ļoti svarīgi ir arī nodrošināt digitālo pratību un izglītību visiem, īpašu uzmanību pievēršot meitenēm, lai digitālo plaisu starp dzimumiem novērstu jau saknē. Stereotipu pārvarēšanā galvenā nozīme ir tam, lai palielinātu to sieviešu skaitu digitālajā nozarē, kas spēj rādīt piemēru citiem .

1.5. Ir jāmudina sievietes strādāt tehniskajās profesijās un augsta līmeņa amatos, pārvarot izglītības un profesionālos šķēršļus un stereotipus, kā arī garantējot digitālo mūžizglītību, lai nepieļautu sieviešu atstumšanu no darba tirgus.

1.6. Skolotāju un pasniedzēju rīcībā būtu jānodod pareizie instrumenti, lai izmantotu IKT visos līmeņos ar mērķi mācīt, veicinot demokrātiju un iekļaujošākas un personalizētākas izglītības un apmācības sistēmas.

1.7. gig economy ) Lai novērstu nabadzības feminizācijas tendenci, ir jānodrošina taisnīgi darba apstākļi un sociālās aizsardzības pieejamība ( 1 ) . Tas jo īpaši attiecināms uz t. s. “īstermiņa vai gabaldarba līgumu ekonomiku” ( ( 2 ) . Šajā saistībā būtiska nozīme ir sociālajam dialogam un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu.

1.8. Sieviešu līdzdalība IKT izstrādes jomā var palīdzēt pārvarēt ar dzimumu saistītus aizspriedumus, kas var būt ietverti attiecīgās tehnoloģijas izstrādē.

1.9. Sieviešu uzņēmējdarbība ir jāatbalsta, likvidējot šķēršļus sieviešu pašnodarbinātības iespējām un uzlabojot sociālās aizsardzības pasākumu pieejamību un kvalitāti ( 3 )

1.10. Lai izvairītos no aprūpes, darba un privātās dzīves robežu saplūšanas riska, būtu jāuzrauga vieddarbs un attālinātais darbs.

1.11. sieviešu ar invaliditāti līdzdalību darba tirgū, īstenojot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām ( UNCRPD ) ( 4 ). Ir svarīgi veicinātlīdzdalību darba tirgū, īstenojot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (

1.12. Publiskā sektora digitalizācija ir lieliska iespēja veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū un palīdzēt sievietēm, kurām ir aprūpes pienākumi, kā arī likvidēt ar birokrātiju un sabiedrisko pakalpojumu pieejamību saistītos šķēršļus.

1.13. Ir svarīgi cīnīties pret dzimumu stereotipiem : šis jautājums ir jārisina ikvienā politikas virzienā un ikvienā jomā, ņemot vērā tā dziļākos sociālos un kultūras cēloņus.

1.14. Viens no galvenajiem šķēršļiem sieviešu dalībai tiešsaistes darbībā un sociālajos tīklos ir iebiedēšana tiešsaistē . Ir jāratificē un jāpiemēro Stambulas konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu.

1.15. Visās politikas jomās valstu, Eiropas un starptautiskajā līmenī būtu jāņem vērā sieviešu diskriminācija digitālajā sfērā, kas negatīvi ietekmē arī ekonomiku un sabiedrību kopumā.

1.16. Publiskā politika būtu jāizstrādā, ņemot vērā dzimumperspektīvu (integrējot dzimumu līdztiesības aspektu). Šajā saistībā lietderīgi instrumenti var būt dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā un dzimumperspektīvas ievērošana darbības plānošanā un organizēšanā.

1.17. EESK mudina Eiropas Komisiju stiprināt darba grupu “Sievietes digitālajā jomā” ( Women in Digital ) un iniciatīvu Digital4Her . Ir svarīgi izveidot un attīstīt Eiropas tīklus sievietēm digitālajā jomā, tādējādi veicinot meiteņu un sieviešu iesaistīšanos digitālo tehnoloģiju studiju programmās un viņu karjeras iespējas šajā jomā visā ES.

1.18. Eiropas Komisijai būtu jāmudina ES dalībvalstis noteikt attiecīgās valsts mērķus un rādītājus stāvokļa uzraudzībai (gada rezultātu pārskatu). Uzlabojumi vai pasliktināšanās būtu jāmēra, izmantojot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta ( EIGE ) veiktos pētījumus. Eiropas pusgada procesā dalībvalstīm varētu novirzīt konkrētai valstij adresētus ieteikumus .

1.19. Lai novērstu digitālo plaisu starp dzimumiem, sociālie partneri attiecīgajā līmenī ir apņēmušies veicināt – un viņiem ir svarīga loma šajā procesā – dzimumu līdztiesību izglītībā un darba tirgū. Darba koplīgumu slēgšanas sarunas īpaši svarīgas ir mūžizglītībā un darba tirgū, lai risinātu jautājumu par dzimtes lomu, veicinātu sieviešu lomu lēmumu pieņemšanā un dažādās struktūrās, atbalstītu darba un privātās dzīves līdzsvaru un likvidētu atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā ( 5 )

1.20. EESK iesaka Eiropas Parlamentam atbalstīt šos ieteikumus nākamajā EP sasaukumā, jo šis jautājums ir būtiski svarīgs Eiropas attīstībai nākotnē.

2. Ievads

2.1. Dzimumu nevienlīdzība

2.1.1. Jean-Claude Juncker norādīja, ka diskriminācija Eiropas Savienībā nav pieļaujama, par vienu no Komisijas darba desmit politiskajām prioritātēm izvirzot tiesiskuma un pamattiesību jomu. Minētajā jomā ietilpst dzimumu līdztiesība , lai gan šajā ziņā svarīga loma jau ir Pamattiesību hartai, kurā paredzēts, ka “vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā” Mariya Gabriel , kura atbild par digitālo ekonomiku un sabiedrību, nesen izklāstīja pasākumus, kas iekļauti viņas stratēģijā ar mērķi sekmēt sieviešu līdzdalības pieaugumu digitālajā nozarē. Tādēļ ir jānodrošina pēcpasākumi saistībā ar IT uzņēmumu parakstīto Digital4Her deklarāciju, ar ko paredz iekļaujošu un dzimumu ziņā līdzsvarotu darba kultūru un vidi. Eiropas Parlamentam adresētajā runā par Eiropas Komisijas politiskajām prioritātēmnorādīja, kaEiropas Savienībā nav pieļaujama, par vienu no Komisijas darba desmit politiskajām prioritātēm izvirzot tiesiskuma un pamattiesību jomu. Minētajā jomā ietilpst, lai gan šajā ziņā svarīga loma jau ir Pamattiesību hartai, kurā paredzēts, ka “vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā” ( 6 ) . Komisāre, kura atbild par digitālo ekonomiku un sabiedrību, nesen izklāstīja pasākumus, kas iekļauti viņas stratēģijā ar mērķi sekmēt sieviešu līdzdalības pieaugumu digitālajā nozarē. Tādēļ ir jānodrošina pēcpasākumi saistībā ar IT uzņēmumu parakstītodeklarāciju, ar ko paredz iekļaujošu un dzimumu ziņā līdzsvarotu darba kultūru un vidi.

2.1.2. Dzimumu līdztiesības indekss , ar ko mēra nevienlīdzību darba, laika, naudas, zināšanu, varas, vardarbības un veselības jomā, rāda, ka progress šajās jomās ir lēns: indekss pieauga no 62 punktiem 2005. gadā līdz 65 punktiem 2012. gadā un 66,2 punktiem 2017. gadā Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmā nodaļa attiecas uz vienlīdzīgām iespējām un piekļuvi darba tirgum. Sieviešu diskriminācija darba tirgū un sabiedrībā kopumā turpinās., ar ko mēra nevienlīdzību darba, laika, naudas, zināšanu, varas, vardarbības un veselības jomā, rāda, ka progress šajās jomās ir lēns: indekss pieauga no 62 punktiem 2005. gadā līdz 65 punktiem 2012. gadā un 66,2 punktiem 2017. gadā ( 7 ) . Šai diskriminācijai ir vairāki cēloņi. Atzīstot to, ka dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgas iespējas ir jomas, kurās diskriminācija sastopama visbiežāk, un lai pārvarētu no šīs diskriminācijas izrietošo nelīdzsvarotību,pirmā nodaļa attiecas uz vienlīdzīgām iespējām un piekļuvi darba tirgum.

2.1.3. Digitālā plaisa starp dzimumiem ir nevienlīdzības forma, kas izriet no diskriminācijas, kura skar sievietes un var radīt nepārvaramu šķērsli sieviešu līdzdalībai Eiropas un pasaules līmenī. Tā palēnina Eiropas ekonomikas izaugsmi nākotnē, ko raksturo digitalizācija. Mūsdienās 68 % vīriešu un 62 % sieviešu regulāri izmanto datoru un internetu, 33 % vīriešu un 18 % sieviešu savās ierīcēs instalē programmatūru, 47 % vīriešu un 35 % sieviešu izmanto tiešsaistes banku pakalpojumus. novērst nelīdzsvarotību attiecībā uz izglītības sistēmu un darba tirgu . ir nevienlīdzības forma, kas izriet no diskriminācijas, kura skar sievietes un var radīt nepārvaramu šķērsli sieviešu līdzdalībai Eiropas un pasaules līmenī. Tā palēnina Eiropas ekonomikas izaugsmi nākotnē, ko raksturo digitalizācija. Mūsdienās 68 % vīriešu un 62 % sieviešu regulāri izmanto datoru un internetu, 33 % vīriešu un 18 % sieviešu savās ierīcēs instalē programmatūru, 47 % vīriešu un 35 % sieviešu izmanto tiešsaistes banku pakalpojumus. ( 8 ) Turklāt, lai gan vairāk nekā puse no visu augstskolu absolventu skaita ir sievietes, zinātnē un IKT (informācijas un komunikācijas tehnoloģiju) studiju kursos tās joprojām ir pārstāvētas nepietiekami: sievietes veido aptuveni trešo daļu no visiem darbiniekiem šajā nozarē, sieviešu īpatsvaram atšķiroties atkarībā no konkrētā amata (8 % programmatūras izstrādes jomā, 54 % zemāka līmeņa amatos IT operatoru vidū). Šā atzinuma mērķis ir sniegt ieteikumus un priekšlikumus ar mērķi

2.1.4. Kiberterorizēšanas dēļ sievietes saskaras arī ar lielākām grūtībām tiešsaistē: iebiedēšana tiešsaistē daudz vairāk tiek vērsta pret meitenēm (saskaņā ar EIGE datiem 51 % sieviešu saskaras ar iebiedēšanu tiešsaistē salīdzinājumā ar 42 % vīriešu) Stambulas konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu. dēļ sievietes saskaras arī ar lielākām grūtībām tiešsaistē:daudz vairāk tiek vērsta pret meitenēm (saskaņā ardatiem 51 % sieviešu saskaras ar iebiedēšanu tiešsaistē salīdzinājumā ar 42 % vīriešu) ( 9 ) . Ir jāratificē un jāpiemēropar vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu.

2.2. Digitalizācija un digitālā plaisa

2.2.1. Digitalizācija nav tikai tehnoloģisks, bet arī ekonomisks, sociāls, sabiedrības un kultūras process.

2.2.2. Saskaņā ar Eiropas Komisijas veikto pētījumu digitalizācija varētu papildināt ES IKP par 415 miljardiem EUR gadā, un vairāk sieviešu digitālajās darbvietās varētu palielināt ES IKP vēl par 16 miljardiem EUR gadā ( 10 ) . Tajā pašā laikā uzņēmumi, pieņemot darbā IKT speciālistus, saskaras ar grūtībām, tāpēc ir jāpalielina nodarbinātība un jāuzlabo izglītība digitālajā jomā.

2.2.3. digitālā plaisa starp dzimumiem . Saskaņā ar Starptautiskās Telesakaru savienības datiem, kas sadalīti pēc dzimuma un attiecas uz 91 valsts ekonomiku, 2017. gadā internetu kopumā izmantoja 44,9 % sieviešu salīdzinājumā ar 50,9 % vīriešu; turklāt saskaņā ar Eurostat datiem 2017. gadā 71 % sieviešu ik dienu izmantoja interneta piekļuvi salīdzinājumā ar 74 % vīriešu, un 49 % sieviešu izmantoja internetu bankas pakalpojumiem salīdzinājumā ar 54 % vīriešu Digitālā plaisa ietver ne tikai ierobežotu piekļuvi interneta pieslēgumam, bet arī IKT rīku izmantošanai vajadzīgo pamatprasmju trūkumu. Viens no digitālās plaisas aspektiem ir. Saskaņā ar Starptautiskās Telesakaru savienības datiem, kas sadalīti pēc dzimuma un attiecas uz 91 valsts ekonomiku, 2017. gadā internetu kopumā izmantoja 44,9 % sieviešu salīdzinājumā ar 50,9 % vīriešu; turklāt saskaņā ardatiem 2017. gadā 71 % sieviešu ik dienu izmantoja interneta piekļuvi salīdzinājumā ar 74 % vīriešu, un 49 % sieviešu izmantoja internetu bankas pakalpojumiem salīdzinājumā ar 54 % vīriešu ( 11 ) . Ir svarīgi šo jautājumu skatīt gan no darba tirgus perspektīvas, jo digitalizācija skars visus darba ņēmējus, gan arī no lietotāju viedokļa, jo tehnoloģijas lieto ikviens.

2.2.4. Digitālā plaisa bieži vien krustojas ar cita veida diskrimināciju, piemēram, mazākumtautību pārstāvju, lauku apvidu iedzīvotāju, imigrantu, personu ar invaliditāti, nabadzīgu personu diskrimināciju, utt. Tehnoloģijas var palīdzēt šos šķēršļus pārvarēt, padarot pasauli iekļaujošāku visiem, bet, ja šo procesu nevada sociālās jomas dalībnieki, tās var tos arī pastiprināt.

2.2.5. Digitālā plaisa starp dzimumiem ir saimnieciska, sociāla un kultūras problēma, kas jārisina, īstenojot daudzlīmeņu holistisku politiku, jo šāda plaisa palielina dzimumu nevienlīdzību. Turklāt dzimumu nevienlīdzība ir jārisina ikvienā politikas virzienā un ikvienā jomā, ņemot vērā tās dziļākos sociālos un kultūras cēloņus.

2.2.6. Digitalizācijas kvalitatīvā ietekme uz vajadzīgajām prasmēm ir interesanta arī no dzimumu perspektīvas, jo sievietes dažās profesijās ir pārstāvētas vairāk, bet citās – nepietiekami, tostarp STEM nozarēs (zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā). Ir jāveic pasākumi, lai STEM nozarēs palielinātu sieviešu skaitu.

2.2.7. Tomēr ir jāatzīst arī vispārīgo prasmju pieaugošā nozīme digitālajā laikmetā visās jomās: mākslīgā intelekta un lietu interneta galvenā iezīme ir tā, ka mašīnas kļūst gudrākas un jutīgākas, kā rezultātā cilvēku darbaspēks ir neaizstājams tikai tad, ja tas konkurē, balstoties uz faktiskajām cilvēku prasmēm, tādām kā, piemēram, spēja sadarboties un pielāgoties pārmaiņām. Empātija, radošums un sarežģītu problēmu risināšana ir prasmes, ko mūsdienu sabiedrībā biežāk māca meitenēm nevis zēniem, un meitenes vairāk cenšas tās attīstīt ( 12 ) . Cenšoties ne tikai novērst risku, bet arī izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas sievietēm, ieteicams izmantot vairākdisciplīnu pieeju, kurā apvienoti dažādi inovācijas aspekti (tehnoloģiskie, sociālie, kultūras u. c.).

2.2.8. Īpaša uzmanība ir jāpievērš personām ar invaliditāti – un jo īpaši sievietēm –, kuru stāvoklis “ir sliktāks ne tikai kā sievietēm bez invaliditātes” ( 13 ) . Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, “ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti ir vienlīdzīgas iespējas piekļūt dažādiem IKT infrastruktūras elementiem un informācijas sabiedrībai” ( 14 )

3. Digitālā plaisa starp dzimumiem izglītības sistēmā

3.1. izglītības sistēma . Salīdzinājumā ar 2011. gadu ir samazinājies to sieviešu skaits, kas uzsāk ar IKT saistītas studijas augstākās izglītības iestādēs IKT rīkus var izmantot mācību procesā un grupu nodarbībās klasē . Galvenā politikas joma, kam jāpievēršas, ir. Salīdzinājumā ar 2011. gadu ir samazinājies to sieviešu skaits, kas uzsāk ar IKT saistītas studijas augstākās izglītības iestādēs ( 15 ) . Tāpēc būtiski ir uzlabot sieviešu digitālo pratību un prasmes visos līmeņos, lai viņas varētu aktīvi piedalīties sabiedrības attīstības procesos, izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas un netiktu atstumtas. Sievietēm ar invaliditāti ir jābūt tiesībām uz iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību. Kultūras un lingvistiskie stereotipi ir jāizskauž, rādot meitenēm dažādus piemērus, jo īpaši plašsaziņas līdzekļu nozarē. Turklāt

3.2. Pamatizglītības līmenī svarīgi ir nodrošināt digitālo pratību un izglītību visiem, lai nodrošinātu nākotnes vīriešu un sieviešu spēju pielāgoties tehnoloģijām, kas strauji attīstās. Saskaņā ar Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmu ( PISA ), ar ko novērtē 15 gadus vecu jauniešu sekmes visās ESAO valstīs, karjeru STEM nozarēs vēlas veidot gandrīz četras reizes vairāk zēnu nekā meiteņu EIGE veiktais pētījums liecina, ka Eiropas Savienībā par IKT speciālistiem vēlas kļūt 3 % līdz 15 % no pusaudžu vecuma zēniem, bet tikai četrās ES dalībvalstīs par IKT speciālistēm vēlas kļūt 1 % līdz 3 % no pusaudžu vecuma meitenēm. Turklāt, lai gan jauniešu digitālās prasmes Eiropas Savienībā starp zēniem un meitenēm neatšķiras, zēni par savām prasmēm jūtas vairāk pārliecināti; tā atkal ir nepareizu priekšstatu un dzimumu stereotipu problēma līmenī svarīgi ir nodrošināt digitālo pratību un izglītību visiem, lai nodrošinātu nākotnes vīriešu un sieviešu spēju pielāgoties tehnoloģijām, kas strauji attīstās. Saskaņā ar Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmu (), ar ko novērtē 15 gadus vecu jauniešu sekmes visās ESAO valstīs, karjerunozarēs vēlas veidot gandrīz četras reizes vairāk zēnu nekā meiteņu ( 16 ) veiktais pētījums liecina, ka Eiropas Savienībā par IKT speciālistiem vēlas kļūt 3 % līdz 15 % no pusaudžu vecuma zēniem, bet tikai četrās ES dalībvalstīs par IKT speciālistēm vēlas kļūt 1 % līdz 3 % no pusaudžu vecuma meitenēm. Turklāt, lai gan jauniešu digitālās prasmes Eiropas Savienībā starp zēniem un meitenēm neatšķiras, zēni par savām prasmēm jūtas vairāk pārliecināti; tā atkal ir nepareizu priekšstatu un dzimumu stereotipu problēma ( 17 ) . “EESK atgādina dalībvalstīm par nepieciešamību ieguldīt nediskriminējošās un iekļaujošās izglītības sistēmās.” ( 18 )

3.3. IKT kā mācību instrumentu . Galvenā uzmanība ir jāpievērš meitenēm, lai digitālo plaisu starp dzimumiem novērstu jau saknē un veicinātu iekļaujošākas un personalizētākas izglītības un apmācības sistēmas. Digitālie instrumenti var arī palīdzēt samazināt birokrātisko slogu skolotājiem un apmācītājiem Ir svarīgi apmācīt pasniedzējus izmantot. Galvenā uzmanība ir jāpievērš meitenēm, lai digitālo plaisu starp dzimumiem novērstu jau saknē un veicinātu iekļaujošākas un personalizētākas izglītības un apmācības sistēmas. Digitālie instrumenti var arī palīdzēt samazināt birokrātisko slogu skolotājiem un apmācītājiem ( 19 )

3.4. Vidējā un augstākajā starpdisciplīnu izglītībā STEM kursus meitenes joprojām apmeklē retāk nekā zēni: mazāk nekā piektā daļa IKT absolventu ir sievietes Ļoti svarīga būs arī starpdisciplīnu izglītība un uz cilvēku orientētas vispārīgās prasmes . kursus meitenes joprojām apmeklē retāk nekā zēni: mazāk nekā piektā daļa IKT absolventu ir sievietes ( 20 )

3.5. Duālā izglītība un PIA (profesionālā izglītība un apmācība) būtu jāpastiprina un jāapsver tehniskās un profesionālās apmācības darba vietā pieejamība meitenēm (profesionālā izglītība un apmācība) būtu jāpastiprina un jāapsver tehniskās un profesionālās apmācības darba vietā pieejamība meitenēm ( 21 )

4. Digitālā plaisa starp dzimumiem darba tirgū

4.1. Sievietes ir jāmudina strādāt tehniskajās profesijās un augsta līmeņa amatos, likvidējot izglītības un profesionālos šķēršļus un stereotipus. Vairāk sieviešu IKT nozarē varētu sniegt labumu gan šai nozarei, gan arī ekonomikai un sabiedrībai kopumā.

4.2. STEM nozarēs un augsta līmeņa amatos var palīdzēt samazināt arī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības . Lai pārvarētu digitālo plaisu starp dzimumiem darba tirgū, ļoti svarīga ir sociālo partneru loma uzņēmumu, valstu un Eiropas līmenī. Sociālais dialogs un darba koplīgumu slēgšanas sarunas var sniegt pieņemamus risinājumus, ņemot vērā kā darba devēju, tā arī darba ņēmēju vajadzības ( 22 ) . Sieviešu skaita palielināšananozarēs un augsta līmeņa amatos var palīdzēt samazināt arī

4.3. Mūžizglītība ir būtiska, lai novērstu atstumtību no darba tirgus, un vēl jo svarīgāk tas ir attiecībā uz sievietēm. Šajā jomā izšķiroša nozīme ir sociālajiem partneriem.

4.4. gig economy ). Šajā kontekstā netiek nodrošināta nekāda sociālā aizsardzība, ko sniedz standarta nodarbinātības veidi Darba tirgus polarizācija un “īstermiņa vai gabaldarba līgumu ekonomika”: pat ja mašīnas tehniski varētu veikt mazkvalificētu darbu (gan manuālo, gan intelektuālo, izmantojot lietu internetu, sensorus un mākslīgā intelekta tehnoloģijas), kas ir nestabils un nenodrošina nekādas tiesības, uzņēmumiem var būt vieglāk nolīgt cilvēkus par zemu samaksu, nevis ieguldīt līdzekļus jaunās mašīnās. Tas jau ir vērojams uz īstermiņa vai gabaldarba līgumiem balstītajā ekonomikā (). Šajā kontekstā netiek nodrošināta nekāda sociālā aizsardzība, ko sniedz standarta nodarbinātības veidi ( 23 ) : ņemot vērā šāda veida darba neformālo raksturu, sievietes riskē aiziet no tradicionālās nodarbinātības, kas sniedz sociālus ieguvumus, priekšroku dodot gabaldarbiem, kuri ir vieglāk pieejami un dažkārt vieglāk paveicami darba laika ziņā. Lai novērstu nabadzības feminizācijas tendenci ( 24 ) , ir jānodrošina taisnīgi darba apstākļi, un visām ieinteresētajām personām būtu jāveicina uz kvalitāti balstīts attīstības modelis. Šajā gadījumā būtiska nozīme ir sociālajiem partneriem un darba koplīgumu slēgšanas sarunām ( 25 )

4.5. Sieviešu lielāka iesaistīšana šajās profesijās un līdz ar to radītā dažādība var palīdzēt pārvarēt aizspriedumus, kas var būt ietverti attiecīgās tehnoloģijas izstrādē. Tehnoloģijas nav neitrālas: lai gan programmatūrai vai algoritmam būtu jāmazina subjektivitāte, kas ir raksturīga cilvēka radītam procesam vai lēmumam, ja tajā ir iestrādāti kultūras aizspriedumi (piemēram, ar dzimumu saistītie), tas šo diskriminācijas veidu vienmēr strukturāli (nevis nejauši) reproducēs. Tāpēc cilvēkiem, kas izstrādā šīs sistēmas, vajadzētu būt pēc iespējas dažādiem. Mūsdienās tikai 17 % no 8 miljoniem cilvēku, kuri strādā IKT nozarē, ir sievietes ( 26 ) ; turklāt Eiropas Savienībā tikai 20 % sieviešu vecumā no 30 gadiem, kurām ir ar IKT saistīta augstākā izglītība, nolemj turpināt darbu tehnoloģiju nozarē ( 27 ) un līdz ar to radītā dažādība var palīdzēt pārvarēt aizspriedumus, kas var būt ietverti attiecīgās tehnoloģijas izstrādē.

4.6. “Stikla griestu” sagraušana ar mērķi panākt digitālāku ekonomikas sistēmu. Tikai 32 % saimnieciskās darbības vadītāju ir sievietes ( 28 ) , lai gan ir pierādīts, ka uzņēmumos, kur lēmumus pieņem sievietes, ir labāks pārvaldības stils, kas parasti ir “horizontālāks” un veicina dažādību un radošu un novatorisku domāšanu. Tāpēc, ja uzņēmumi veidos tādu dzimumu līdztiesības politiku, kuras mērķis ir virzīt sievietes organizācijas augstākā līmeņa amatos, šādi uzņēmumi būs ieguvēji inovācijas spējas ziņā. Šo politiku piemērojot plašā mērogā, tā savukārt dos labumu visai ekonomikas sistēmai.

4.7. Eiropas ražošanas sistēmu lielā mērā veido MVU, kas, ieguldot līdzekļus jaunās tehnoloģijās, saskaras ar lielākām grūtībām. Tajā pašā laikā digitālās tehnoloģijas veicina mikrouzņēmumu darbību: izmantojot dažus digitālos instrumentus (tādus kā e-komercija), mikrouzņēmumi un MVU var sasniegt pasaules tirgus un, runājot vispārīgi, likvidēt šķēršļus pašnodarbinātības iespējām. “Saskaņā ar Eiropas jaunuzņēmumu pārraudzības instrumenta otro izdevumu tikai 14,8 % no jaunuzņēmumu dibinātājiem ir sievietes” ( 29 ) . Šī problēma ir saistīta ar vājākiem uzņēmējdarbības tīkliem, stereotipiem un nepietiekamu finansiālo atbalstu. Digitalizācija var radīt pareizo vidi sieviešu uzņēmējdarbībai. Ir jānodrošina izglītība un atbalsta pakalpojumi, lai dotu sievietēm iespēju uzsākt uzņēmējdarbību, izmantojot pieejamās digitālās tehnoloģijas.

5. Digitalizācija un darba un privātās dzīves līdzsvars

5.1. EIGE pētījumu IKT nozarē strādājošajiem ir garāks darba laiks nekā citās nozarēs Saskaņā arpētījumu IKT nozarē strādājošajiem ir garāks darba laiks nekā citās nozarēs ( 30 ) . Tāpēc pirmais jautājums, kas jārisina, ir aprūpes darba dalīšana starp sievietēm un vīriešiem; ir svarīgi veikt pasākumus virzībā uz vienlīdzīgāku aprūpes darba sadalījumu starp dzimumiem, tostarp pieņemot priekšlikumu direktīvai par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem ( 31 )

5.2. “Vieddarbs” un attālinātais darbs bieži vien tiek uztverts kā instrumenti darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai, ņemot vērā gan riskus, gan iespējas. Lai gan vieddarbs var palīdzēt darba ņēmējiem organizēt privāto dzīvi (jo īpaši izvairoties no “tukšā laika”, kas tiek pavadīts ceļā uz darbu un atpakaļ), taisnība ir arī tā, ka, vieddarbu labi nepārvaldot, tas var nojaukt robežas starp aprūpi, darbu un brīvo laiku. Vieddarbs ir jāpārvalda, izmantojot īpašus uzņēmuma koplīgumus, lai to pielāgotu kultūras kontekstam, ražošanas līdzekļiem un darba organizācijai. Ilgākā laika posmā vieddarbs var arī mainīt veidu, kā cilvēki dzīvo pilsētās (un lauku apvidos) un sociālajā telpā.

5.3. UNCRPD ) ( 33 ). Digitālie instrumenti var arī sniegt iespēju tiem, kas ir atstumti no darba tirgus. Šie instrumenti var veicināt arī sieviešu līdzdalību darba tirgū. Tomēr sievietes ar invaliditāti ir daudz vairāk atstumtas no darba tirgus ( 32 ) . Tāpēc ir ļoti svarīgi īstenot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (

6. Publiskā sektora digitalizācija

6.1. Ņemot vērā paredzamā mūža ilguma palielināšanos un zemo dzimstības līmeni, Eiropas sabiedrība noveco un aprūpes darba slogs pusmūža vecuma sievietēm pieaug. Lai gan ir būtiski panākt aprūpes darba vienlīdzīgu sadalījumu starp vīriešiem un sievietēm, ļoti svarīgi ir arī atzīt, ka digitalizācija un jo īpaši robotika publiskajā sektorā ir lieliska iespēja veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū un palīdzēt sievietēm, kam ir jebkādi iespējamie aprūpes pienākumi.

6.2. Robotika var automatizēt un – kas ir vēl svarīgāk – atvieglot dažus no grūtākajiem aprūpes uzdevumiem (piemēram, pārvietojot personu ar invaliditāti), palīdzēt ievainotu cilvēku rehabilitācijā, veikt slimību profilakses pasākumus utt. Šīs tehnoloģijas var uzlabot visas sabiedrības un jo īpaši sieviešu dzīves kvalitāti, kā arī sieviešu līdzdalību darba tirgū divos veidos, proti, tā varētu atvieglot darbu personu aprūpes pakalpojumu nozarē, kur ir ļoti liels sieviešu īpatsvars, un sniegt labumu sievietēm, kuras veic neapmaksātu aprūpes darbu, bet tikai tādā gadījumā, ja šīs tehnoloģijas ir pieejamas un nodrošinātas visiem, kam tās ir vajadzīgas.

6.3. Digitālajām tehnoloģijām var arī būt dziļa ietekme uz visām birokrātiskajām procedūrām, kas saistītas ar sabiedriskajiem pakalpojumiem. Dažas valstis šāda veida tehnoloģijas jau izmanto plašā mērogā, radot unikālu digitālo identitāti visām procedūrām, kas saistītas ar publisko sektoru (nodokļi, veselības aprūpe, izglītība utt.). Šā procesa paplašināšana varētu uzlabot dzīves kvalitāti, bet ir svarīgi arī apzināties (un novērst) riskus, kas saistīti ar vienīgā dalībnieka (pat ja šis dalībnieks ir valsts iestāde) veikto datu kontroli, un riskus attiecībā uz privātumu, kiberdrošību, pārredzamību un ētiku ( 34 )

6.4. Lai veicinātu līdztiesību un ņemtu vērā politikas ietekmi uz sievietēm, valsts pārvaldei būtu jāsagatavo uz dzimumu līdztiesības principu balstīts budžets attiecībā uz visiem pakalpojumiem un darbībām. Ikviens lēmums par ieguldījumiem būtu jāpieņem, ievērojot dzimumperspektīvu trīs jomās, proti, dzimumu līdztiesība darba vietā, kapitāla pieejamība sievietēm un produkti un pakalpojumi, no kuriem labumu gūst sievietes.

6.5. Lai gan dažās valstīs publiskā sektora digitalizācija jau notiek, citās valstīs šis process tikai sākas, un tā varētu būt iespēja apmācīt un nodarbināt lielāku skaitu sieviešu publiskajā sektorā, ņemot vērā dzimumperspektīvu.

6.6. Lai izvērstu digitalizāciju, nepieciešamā infrastruktūra, piemēram, platjosla, 5G u. c., būtu jādara pieejama bez ģeogrāfiskās diskriminācijas.

Briselē, 2018. gada 19. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) SOC/581 – EESK atzinums “Sociālās aizsardzības pieejamība” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 135. lpp.).

(2) The Social Protection of Workers in the Platform Economy (Darba ņēmēju sociālā aizsardzība platformu ekonomikā), Eiropas Parlaments, 7.12.2017.

(3) OV C 173, 31.5.2017., 45. lpp.

(4) EESK atzinums “Sieviešu ar invaliditāti stāvoklis” (OV C 367, 10.10.2018., 20. lpp.).

(5) A Toolkit for Gender Equality in Practice (Metodiskais līdzeklis dzimumu līdztiesības īstenošanai praksē), Eiropas sociālie partneri ETUC, BusinessEurope, CEEP un UEAPME.

(6) III sadaļa, 23. pants.

(7) EIGE dzimumu līdztiesības indekss, 2017. gada ziņojums.

(8) Skatīt EP 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju.

(9) EIGE, Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys (Jaunatne, digitalizācija un dzimumu līdztiesība: digitālo tehnoloģiju radītās iespējas un riski zēniem un meitenēm), 2018 (drīzumā tiks publicēts).

(10) Vessela Karloukovska, CNECT ĢD, darba grupa “Sievietes digitālajā jomā”, Eiropas Komisija.

(11) Eurostat dati.

(12) Martha Ochoa (UNi Global Union) “The path to genderless digitalisation” (Ceļš uz dzimuma ziņā neitrālu digitalizāciju).

(13) EESK atzinums “Sieviešu ar invaliditāti stāvoklis” (OV C 367, 10.10.2018., 20. lpp.), 2.1. punkts.

(14) Turpat, 5.3.6. punkts.

(15) Women in the Digital Age (Sievietes digitālajā laikmetā), Eiropas Komisija, 2018.

(16) Dr. Konstantina Davaki, pētījuma The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls autore.

(17) Lina Salanauskaite, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE).

(18) EESK atzinums “ES rīcības plāns 2017.–2019. gadam. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības likvidēšana” (OV C 262, 25.7.2018., 101. lpp.), 4.4. punkts.

(19) Ekaterina Efimenko, Eiropas Izglītības darbinieku arodbiedrību komiteja (ETUCE).

(20) Vessela Karloukovska, CNECT ĢD, darba grupa “Sievietes digitālajā jomā”, Eiropas Komisija.

(21) OV C 13, 15.1.2016., 161. lpp.; OV C 434, 15.12.2017., 36. lpp.

(22) EESK atzinums “ES koncepcijas saistībā ar pārejas perioda pārvaldību digitalizētā darba vidē” (OV C 367, 10.10.2018., 15. lpp.).

(23) EESK atzinums “Eiropas pamatdirektīva par ienākumu minimumu” (tiks pieņemts decembra plenārsesijā) un atzinums “Sociālās aizsardzības pieejamība” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 135. lpp.).

(24) Mary Collins, Eiropas Sieviešu lobijs (European Women’s Lobby) (EWL) (OV C 129, 11.4.2018., 7. lpp.).

(25) Skatīt, piemēram, Eiropas sociālo partneru nolīgumus, kā arī priekšlikumu direktīvai par darba un privātās dzīves līdzsvaru un Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

(26) Vessela Karloukovska, CNECT ĢD, darba grupa “Sievietes digitālajā jomā”, Eiropas Komisija.

(27) Mary Collins, Eiropas Sieviešu lobijs (EWL).

(28) Vessela Karloukovska, CNECT ĢD, darba grupa “Sievietes digitālajā jomā”, Eiropas Komisija.

(29) Pēc Eiropas Parlamenta pasūtījuma sagatavots pētījums Women in the digital age (Sievietes digitālajā laikmetā).

(30) Lina Salanauskaite, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE).

(31) COM(2017) 253.

(32) EESK atzinums “Sieviešu ar invaliditāti stāvoklis” (OV C 367, 10.10.2018., 20. lpp.), 5.4.1. punkts..

(33) EESK atzinums “Sieviešu ar invaliditāti stāvoklis” (OV C 367, 10.10.2018., 20. lpp.), 2.1. punkts. ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām.

(34) Digitālie publiskie pakalpojumi (e-pārvalde un e-veselība).