LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 296/20

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 296/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN

ES Nr.: PGI-SI-02112 – 4.11.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums(-i)

Jajca izpod Kamniških planin

2. Dalībvalsts

Slovēnija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu utt.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produktam Jajca izpod Kamniških planin ir gluda čaumala vienmērīgā biezumā un ar pievilcīgu matētu spīdumu, kas rada ilgstoša svaiguma iespaidu. Olu čaumala ir stingra. Vidējais spēks, kāds jāpieliek šo olu čaumalas salaušanai, ir vismaz 32 N. Dzeltenums ir viemērīgā raksturīgi dzeltenā krāsā, un tā pigmentācijas pakāpe pēc DSM-Roche skalas ir vismaz 11. Lai šīs olas piedāvātu tirdzniecībā, tās var vai nu šķirot atkarībā no dažādā svara un lieluma, iepakojot pēc olu minimālā neto svara, vai šķirot pēc svara, attiecīgi iedalot tās S, M, L vai XL kategorijā. Produkts Jajca izpod Kamniških planin izceļas ar lielāku polinepiesātināto taukskābju saturu, jo īpaši ar alfa-linolēnskābi. Minimālais kopējo omega-3 taukskābju saturs pēc masas tajās ir 2,5 %, bet omega-6 un omega-3 taukskābju satura attiecība nepārsniedz 8:1. Uzturvērtības ziņā šādai attiecībai ir ļoti labvēlīga ietekme uz veselību, un tā atbilst Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumiem.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dējējvistu barību papildina ar Stahovica pri Kamniku raktuvēs iegūta kalcija karbonāta minerālbarību. Dējējvistu dzirdīšanai izmanto vienīgi ūdeni, ko piegādā no sūkņu stacijas Kamniška Bistrica un Savinja upes augštecē. Ω-3 taukskābju avots ir linsēklas, kas sagatavotas pēc pienācīgas apstrādes.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Vaislas cāļu un dējējvistu atražošanai un olu ražošanai ir jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals plešas ap Kamnik-Savinja Alpiem, un to norobežo iedomāta līnija, kas iet pa transporta ceļiem un Slovēnijas Republikas un Austrijas Republikas robežu:

— ātrgaitas autoceļu, kas savieno Šentrupert un Domžal,

— vietējas nozīmes ceļiem, kas savieno Domžal un Zaboršt pri Dolu,

— galvenajiem ceļiem, kas savieno Zaboršt pri Dolu un Brod,

— ātrgaitas autoceļu, kas savieno Brod un Kranj austrumdaļu,

— reģionālas nozīmes ceļu, kas iet no Kranj-Zgornje Jezersko,

— robežu ar Austriju,

— reģionālas nozīmes ceļu, kas savieno Pavličevo sedlo un Šentrupert.

Visas apdzīvotās vietas, ko savieno iepriekš minētie ceļi, atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta Jajca izpod Kamniških planin reputācija aizsākās 19. gadsimta beigās, kad daudzas Kamnikas (Kamnik) zemnieces sāka šo vērtīgo produktu piegādāt klientiem Ļubļanas virtuvēs un tirgus laukumos. Jau tajā laikā Kamnikas apgabalā olu ražošanā izmantoja ļoti labvēlīgo ģeogrāfisko atrašanās vietu Kamnikas Alpu kalnos, kur ir lielisks ūdens, jo apgabals lielākoties ir neapdzīvots, un tajā atrodas galvenokārt neskartas dabas apvidi, kas ir garantija tam, ka dzeramajam ūdenim ir visaugstākā kvalitāte. Līdzīgā kārtā arī Stahovica kaļķakmens atradnēm Kamnikas ziemeļos izsenis bijusi labvēlīgi ietekme uz olu ražošanu (kaļķakmens ieži šeit radās vairāk kā pirms 200 miljoniem gadu, un termiskās metamorfozes dēļ tie ir ķīmiski ārkārtīgi tīri nogulumieži). Pagātnē olu ražošanas attīstību ģeogrāfiskajā apgabalā ietekmēja arī raksturīgais Priekšalpu mikroklimats ar mērenām temperatūrām.

Šādi dabas apstākļi ir lielisks pamats olu ražošanas attīstībai daudzās saimniecībās. Linkopības uzplaukums ģeogrāfiskajā apgabalā audeklu ražošanai no linšķiedrām ir ļāvis reģionā izveidoties Mengeš tekstilrūpniecībai. Linu audzēšanā šķiedras ieguvei sēklas ir blakusprodukts, un tās savukārt izmanto dzīvnieku barībā, ko izēdina galvenokārt mājputniem. Par linu audzēšanu Jajca izpod Kamniških planin ražošanas apgabalā atrodams plašs literatūras klāsts. Pirmā norāde par linu audzēšana datējama jau ar 1493. gadu, kad tā minēta starp feodālajām klaušām, kas ierakstītas kņaza Jablje administrācijas sagatavotajā zemes reģistrā, savukārt 1953. gadā publicēts apraksts, kurā izklāstīta Induplati Jarše linu pārstrādes rūpnīcas attīstība.

Tā kā linsēklas satur aptuveni 40 % tauku, no kuriem pusi veido omega-3 taukskābes (alfa-linolēnskābe), šīm olām ir ļoti laba kvalitāte un tās ir sevišķi labvēlīgas patērētāju veselībai. Tāpēc produkta Jajca izpod Kamniških planin ražošanā turpina ievērot tradīciju un izēdināt dējējvistām linsēklas. Ar to Jajca izpod Kamniških planin atšķiras no produktiem, ko piedāvā daudzi citi ražotāji, kuri olu bagātināšanai ar omega-3 taukskābēm izmanto mazāk tradicionālas izejvielas, piemēram, denaturētu zivju eļļu un aļģes.

Salīdzinājumā ar citām olām Jajca izpod Kamniških planin satur vismaz divreiz vairāk omega-3 taukskābju, un salīdzinājumā ar olām, kas bagātinātas omega-3, šīm olām ir augstāks alfa-linolēnskābes saturs.

Kamnikas un iekšzemes lauksaimnieku sievas turpināja apgādāt Ļubļanas pilsētu ar pārtikas olām līdz Otrā pasaules kara sākumam, kad okupācijas vara ierīkoja robežu un apjoza pilsētu ar divkāršu dzeloņstiepļu žogu, tā faktiski apturot plaukstošo tirdzniecību. Par šo olu ražošanu runāts arī tautasdziesmā Katarina Barbara, ko 1895. gadā pierakstījis folkloras vācējs Dr. Karel Štrekelj, kas runā par nozagtu vistu, kura bijusi paredzēta Ļubļanas apgādei ar pārtiku. Pēc Otrā pasaules kara bija vajadzīgs laiks, lai Kamnikas alpīnajos apvidos atjaunotu mājputnu audzēšanu. No tā laika tā ir arvien uzplaukusi un nostiprinājusies. Gadiem ilgi Kamnikas alpīnajos apvidos ražoto olu reputācija uzskatīta par pašsaprotamu. Aktīvi reklamēt produktu ražotāji sāka tikai pagājušā gadsimta beigās. Mūsdienās produkta Jajca izpod Kamniških planin reputāciju apliecina dažādi raksti presē, gastronomijas jautājumiem veltītos izdevumos un tīmekļa vietnēs, televīzijas pārraidēs, tirdzniecības dokumentos un dažādās brošūrās. Tā, piemēram, autors Boštjan Šaver savā grāmatā Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava (2005) min Jajca izpod Kamniških planin kā piemēru nosaukumam, kas liecina par saikni starp iedzīvotājiem un Alpiem (un kalniem vispār), un attiecīgi Slovēniju. Jajca izpod Kamniških planin olām veltīta brošūra Okusiti Slovenijo, ko izdevusi Slovēnijas Tūrisma padome un kas paredzēta iepazīstināšanai ar Slovēnijas bagāto kulinārijas mantojumu. Produkts minēts arī vairākos citos literatūras avotos (laikrakstos, katalogos), piemēram, par Goreņskas virtuvi (Gorenjska hrana) (2011), slovēņu kulināriju (Slovenska kulinarika), Slovēnijas patērētāju apvienības rakstos, kur līdzās citiem produktiem olas Jajca izpod Kamniških planin aprakstītas apvienības izdotajā brošūrā Slovenska tradicionalna živila, rakstā ar nosaukumu To so dobra jajca (“Tās ir labas olas”) u. c.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.