LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 49/26

VALSTS ATBALSTS – NĪDERLANDE

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. līdz 109. pants)

Valsts atbalsts MC 10/09 – ING darījumi ar GHT1 hibrīdiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 49/12

Komisija ar 2010. gada 29. novembra vēstuli paziņoja Nīderlandei par savu sui generis lēmumu attiecībā uz šo atbalstu.

VĒSTULES TEKSTS

“I. PROCEDŪRA (1) Komisija ar 2009. gada 18. novembra lēmumu lietā C 10/09 apstiprināja šādu atbalstu par labu ING – kapitāla iepludināšanu EUR 10 miljardu apmērā (1. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīri), papildu atbalstu aptuveni EUR 2 miljardu apmērā, ko veido grozījums atmaksas nosacījumos par šiem vērtspapīriem, samazinātas vērtības aktīvu aizsardzība portfelim ar atlikumu aptuveni EUR 30 miljardu vērtībā un likviditātes garantijas (turpmāk “ING lēmums” jeb “2009. gada 18. novembra lēmums”) (1). (2) ING lēmuma 88. apsvēruma trešajā ievilkumā ir noteiktas šādas Nīderlandes saistības uz 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīru atpirkšanu: “Darījumus ar 2. līmeņa kapitāla un 1. līmeņa pamatkapitāla hibrīdiem turpmāk katrā atsevišķā gadījumā iesniegs Komisijai atļaujas piešķiršanai īsākajā periodā – trīs gadus, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, vai līdz dienai, kurā “ING” būs pilnībā atmaksājusi 1. līmeņa pamatkapitāla vērtspapīrus Nīderlandei (tostarp attiecīgos uzkrātos 1. līmeņa pamatkapitāla kuponu procentus un iziešanas prēmijas maksas)”. (3) Nīderlande 2010. gada 16. oktobrī nosūtīja Komisijai ING vēstuli, kurā tika pieprasīta atļauja atpirkt vairākus hibrīdu instrumentus, kur pirmais atpirkšanas datums grupas 1. līmeņa pamatkapitāla hibrīdu instrumentiem (turpmāk “GHT1”) ar likmi 8,439 % par summu 1,5 miljardu ASV dolāru apmērā būtu 2010. gada 31. decembris. (4) Komisija 2010. gada 27. oktobrī norādīja Nīderlandei, ka saskaņā ar ING lēmumu šajā posmā tā neuzskata, ka būtu pamatoti atļaut GHT1 atpirkšanu. Komisija pieprasīja Nīderlandei iesniegt atjaunotu grafiku par 1. līmeņa pamatkapitāla (CT1) vērtspapīru atmaksāšanu. (5) Nīderlandes iestādes 2010. gada 5. novembrī pārsūtīja otru vēstuli no ING ar pieprasījumu pieņemt Komisijas lēmumu par lūgumu atļaut GHT1 atpirkšanu. (6) Komisija 2010. gada 9. novembrī nosūtīja Nīderlandei atgādinājumu par CT1 atmaksāšanas grafiku. Līdz šim brīdim oficiāls grafiks nav iesniegts. (7) Nīderlande 2010. gada 16. novembrī pieprasīja Komisijas oficiālu atļauju. 2010. gada 18. novembrī Nīderlande ar e-pastu informēja Komisiju, ka tā apstiprina ING pieprasījumu atļaut GHT1 atpirkšanu. (8) Nīderlande informēja Komisiju, ka steidzamības dēļ tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums attiecībā uz GHT1 hibrīdu atpirkšanu tiek pieņemts angļu valodā. II. FAKTI 1. ING apraksts (9) ING sastāv no ING Groep N.V. (turpmāk tekstā – “ING”), kontrolakciju sabiedrības, kas 100 % kontrolē ING Bank N.V. un ING Verzekeringen N.V., un diviem pārvaldītājsabiedrības uzņēmumiem, kas kontrolē meitasuzņēmumus attiecīgi banku un apdrošināšanas jomā. Grupas bilances kopsumma 2009. gada beigās bija EUR 1,164 miljardi. (10) Lai, cita starpā, atjaunotu ING ilgtermiņa dzīvotspēju, tam par labu tika pieņemti 1. punktā aprakstītie pasākumi. Komisija šos pasākumus apstiprināja ar ING lēmumu, iekļaujot tajā nosacījumus par vairākām saistībām, kas jāuzņemas Nīderlandei. Šīs saistības ietvēra to, ka ING līdz 2013. gada beigām ir pilnībā jāatsavina ING Verzekeringen N.V. (82. apsvērums) un ka ING savā rīcībā ievēros piesardzības pasākumus, pieprasot Komisijas atļauju pirms kapitāla hibrīdu instrumentu atpirkšanas piedāvājuma izteikšanas (88. apsvēruma trešais ievilkums). Šie piesardzības pasākumi ir spēkā trīs gadus vai līdz brīdim, kad ING ir atmaksājis CT1 vērtspapīrus, atkarībā no tā, kas notiek vispirms. (11) ING lēmuma 76. apsvērumā ir aprakstīts CT1 vērtspapīru atmaksāšanas grafiks pamatscenārija gadījumā saskaņā ar apstiprinātā pārstrukturēšanas plāna finanšu prognozēm. ING vēlāk izteiktie publiskie paziņojumi liek šaubīties par šiem plāniem (2). 2. GHT1 apraksts (12) ING Holding 2000. gada decembrī emitēja GHT1 USD 1,5 miljardu apmērā ar pirmo atpirkšanas datumu 2010. gada 31. decembrī. Pēc šī datuma atpirkšana ir iespējama katru ceturksni. Instrumentam ir pusgada kupons ar gada likmi 8,439 %. Pēc pirmā atpirkšanas pieprasījuma datuma kupons tiek pārveidots par ceturkšņa kuponu ar trīs mēnešu Libor likmi (3) plus 3,6 % gada likme. Lai atpirktu instrumentus, ING par to jāpaziņo 30 līdz 60 dienas pirms attiecīgā datuma. (13) ING Holding emitētie GHT1 ar attiecīgu 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentu tika izvietoti ING Insurance (INGV). GHT1 nav saistīti ar balsstiesībām. (14) Kad 2010. gadā 22. jūlijāING pirmo reizi vērsās pie Komisijas, lai apspriestu hibrīdu atpirkšanu, tie tika tirgoti par aptuveni 85 % no nominālvērtības. Tomēr, atpirkšanas datumam tuvojoties un tirgus dalībniekiem paredzot instrumenta atpirkšanu, cena pieauga gandrīz līdz 100 %. 3. Nīderlandes nostāja (15) Nīderlande 2010. gada 18. novembra e-pastā pamatoja savu paziņojumu ar atsauci uz ING izteiktajiem nodomiem, saskaņā ar kuriem “ING šobrīd ir labas iespējas drīzumā atmaksāt naudā pirmo daļu no 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem”. Taču netika precīzi norādīts laiks, kad tiks izteikts paziņojums par atmaksāšanu. (16) Argumentējot par labu atpirkšanai, Nīderlande skaidroja, ka vairs nav reālistiski cerēt, ka GHT1 ieguldītāji uzņemsies slogu un akceptēs cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, jo pašreizējā tirgus cena ir 96–98 centi par dolāru, un tādējādi atpirkšanas piedāvājumu konkurss vairs nebūtu ekonomiski iespējams. Tāpēc atpirkšana ar naudu būtu vienīgā iespēja, kas ING būtu pieejama, lai atbrīvotos no hibrīdiem savā uzskaitē. (17) Neveicot atpirkšanu, tiktu dots negatīvs signāls tirgum un liecinātu, ka ING (neatkarīgi no iemesliem) nespēj efektīvi pārvaldīt savu kapitālu atbilstoši tirgū ierastajai kārtībai, un apgrūtinātu ING šādu instrumentu emitēšanu nākotnē. Šajā saistībā tika arī argumentēts, ka, neveicot atpirkšanu pieprasījumu, pieaugtu ING finansēšanas izdevumi, mazinātos peļņa un līdz ar to arī līdzekļi CT1 vērtspapīru atmaksai. (18) Attiecīgajiem GHT1 tuvojas pirmais atpirkšanas datums 2010. gada 31. decembrī ar paaugstinātu likmi – Libor plus 3,6 % – pašreizējās procentu likmes 8,439 % vietā. Kaut arī tāpēc procentu maksājumi par GHT1 būs zemāki, jo pašreizējās Libor likmes ir zemas, ING apgalvo, ka tas ir mainījis 8,439 % fiksēto kuponu uz likmi Libor plus 2 %, kas ir zemāks maksājuma līmenis nekā kuponam pēc paaugstinājuma. Turklāt tiek argumentēts, ka Libor likmes ir mainīgas un tāpēc nav precīzi aprēķināmas. Rezultātā tiek argumentēts, ka attiecīgais pasākums būtu ekvivalents izmaksu tirgus vērtējumam (izmantojot mijmaiņas līkni) un šī prēmija pieaugs par 156 bāzes punktiem. (19) Ierosinātās Basel III izmaiņas mazinās GHT1 vērtību kapitāla nolūkiem, savukārt saskaņā ar pārskatītajām CEBS 1. līmeņa pamatkapitāla pamatnostādnēm, ko valstu regulatoriem jāievieš un jāsāk piemērot līdz 2010. gada 31. decembrim, GHT1 vairs nebūs izmantojami kā 1. līmeņa pamatkapitāls. Tiek apgalvots, ka pašreizējo struktūru varētu saglabāt, taču situācijas saglabāšana jebkādā veidā būtu pieļaujama tikai līdz 2013. gada 1. janvārim. Faktiski šādas izredzes jau padarītu GHT1 nevajadzīgu kapitāla aspektā, jo tie neveido kapitāla rezerves nepārtrauktai darbībai. (20) Turklāt hibrīda neatpirkšana nozīmētu pastāvīgu saikni starp kontrolakciju sabiedrību/grupu jeb banku un INGV, jo pastāvīgi tiktu maksāti procenti par pašreizējo grupas iekšējo instrumentu. Šādas pastāvīgas saiknes kavētu ING apdrošināšanas uzņēmuma atsavināšanu. Tiek argumentēts, INGV atsavināšanas rezultātā 1. līmeņa pamatkapitālā būtu pārāk daudz hibrīdu instrumentu grupas/kontrolakciju sabiedrības līmenī. III. NOVĒRTĒŠANA (21) Attiecībā uz pašreizējā lēmuma juridisko pamatu jāatzīmē, ka jautājums, vai atļaut GHT1 atpirkšanu, ir skatāms ING lēmuma īstenošanas kontekstā. Nīderlande ir uzņēmusies saistības, kuru rezultātā ar ING lēmumu ir aizliegusi atpirkt kapitāla hibrīda instrumentus, ja vien to nav atļāvusi Komisija (ex ante atpirkšanas aizliegums). Tādējādi ar šo lēmumu nav izslēgta iespēja atļaut atpirkšanu vēlākā posmā, ja tiktu iesniegti jauni fakti vai argumenti par labu šādai atpirkšanai. Tas nozīmē, ka ar šo lēmumu tiek precizēta ING lēmuma īstenošana. (22) Pašreizējais uzraudzības lēmums ir sui generis lēmums. Kaut arī Regulā (EK) Nr. 659/1999 tas nav paredzēts, 2009. gada 18. novembra lēmuma 88. apsvērumā ir noteikta atļaujas procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalsts var pieprasīt Komisijai atļaut ING atpirkt hibrīdu instrumentus. Tā kā Nīderlande ir iesniegusi šādu pieprasījumu, Komisijai ir jāizvērtē, vai ierosināto atpirkšanu var atļaut. (23) Attiecībā uz vērtējuma jomu visi hibrīdu atpirkšanas pieprasījumi jāvērtē saskaņā ar principiem, kas noteikti Pārstrukturēšanas paziņojumā (4), kura 22. punktā teikts, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un bankai un kapitāla turētājiem jādod pēc iespējas lielāks pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Šāda sloga uzņemšanās ir vajadzīga, lai nodrošinātu to, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotus stimulus to rīcībai nākotnē, līdz ar to novēršot neētiskas rīcības risku. (24) Komisija atzīmē, ka, īstenojot atpirkšanas pieprasījumus 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem, no bankas aizplūstu kapitāls par labu hibrīda instrumentu turētājiem, un tie tiktu aizsargāti no savu ieguldījumu neizbēgamajiem riskiem. Pirms valsts atbalsta atmaksāšanas šāds rezultāts būtu problemātisks, un tas ir svarīgs jautājums, izvērtējot sloga sadalījumu (5). Tādējādi aizliegums bankām atpirkt savas akcijas, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktā, jāizprot kā atsauce uz visiem banku kapitāla instrumentiem, tostarp 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla instrumentiem, tādā mērā, kādā šie instrumenti neatbilst sloga sadales prasībai plašākā nozīmē. (25) Šis secinājums ir pamats atpirkšanas aizliegumam principā (paredzot iespēju to atļaut), kā noteikts ING lēmuma 88. apsvērumā un atkārtoti apstiprināts ING lēmuma 138. apsvērumā, kurā Komisija, analizējot konkurences kropļojumu ierobežojošo pasākumu apjomu, novērtēja kapitāla instrumenta neatļauto atpirkšanu, kas notika pirms ING lēmuma pieņemšanas, kā vainu pastiprinošu faktoru. Šī pieeja atbilst arī Komisijas iedibinātajai praksei attiecībā uz īslaicīgiem aizliegumiem atpirkt kapitāla instrumentus (ja šo instrumentu atpirkšana nav juridisks pienākums), ko tā ir ievērojusi Bank of Ireland, Lloyds, RBS un ABN Amro/Fortis lietās (6). (26) Iesniegtā informācija nedod Komisijai pietiekamu pamatojumu atkāpties no ING lēmumā izteiktā novērtējuma un atļaut GHT1 atpirkšanu. Zemāk aprakstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ierosinātā atpirkšana nenodrošina sloga sadali un pietiekamus stimulus, lai ING atmaksātu CT1 vērtspapīrus. (27) Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka ING plāno GHT1 atpirkšanu par nominālvērtību, tādējādi paredzot, ka hibrīdu ieguldītāji nepiedalās sloga sadalē. Šāds vērtējums ir izteikts arī Nīderlandes 2010. gada 5. novembra iesniegumā Komisijai, kurā prasība pēc sloga sadales ir nodēvēta par nereālistisku sakarā ar instrumentu pašreizējo tirgus cenu. Tomēr Komisija šajā saistībā atzīmē, ka instrumentu pirkšana un pārdošana ļoti tuvu nominālvērtībai (t. i., 100 %) notiek tāpēc, ka tirgus paredz instrumentu atpirkšanu, t. i., atpirkšanu par 100 % 2010. gada 31. decembrī. Tāpēc GHT1 pašreizējā tirgus cena neatspoguļo kapitāla instrumenta patieso vērtību. (28) Komisijas uzskats par sloga sadali nav apstrīdams ar argumentu, ka, neatpērkot GHT1, tiktu nosūtīts negatīvs signāls tirgum. Komisija šajā saistībā atzīmē, ka tirgū tiek ņemta vērā koncepcija par sloga sadali, ko pieprasa ES valsts atbalsta noteikumi. Šī koncepcija ir apspriesta reitingu aģentūrās (7), un racionālam ieguldītājam būtu jāspēj atšķirt situācija, kurā instrumenta atpirkšana nenotiek finanšu iestādes vājuma dēļ, un situācija, kurā atpirkšana nenotiek tāpēc, ka Komisija to nav atļāvusi, lai nodrošinātu sloga sadali. Tādējādi Komisija nepieņem argumentu, ka, neveicot GHT1 atpirkšanu šo iemeslu dēļ, ING ilgākā laika posmā varētu būtiski palielināties finansējuma izmaksas. (29) Turklāt iespējamais finansējuma izmaksu pieaugums nav paredzams tādā apmērā, lai ietekmētu ING finansiālo situāciju un tā spēju atmaksāt valstij. Faktiski, palielināta kapitāla bāze pazeminātu ING finansējuma vispārējās izmaksas, jo tā – ceteris paribus – uzlabotu tirgus viedokli par uzņēmuma kredītspēju. (30) Arguments, ka ieguldītāji uztvertu ING kā nespējīgu pārvaldīt savu kapitālu, ja nenotiktu GHT1 atpirkšana, nav pārliecinošs, jo citas lielas finanšu grupas, piemēram, Deutsche Bank 2008. gada decembrī, vai mazākas bankas (Credito Valtellinese 2008. gada aprīlī) iepriekš ir pieņēmušas lēmumu neatpirkt hibrīda instrumentus, un šāda veida bažas nebija radušās. (31) Treškārt, Komisijai nav iesniegti pietiekami pierādījumi, ka GHT1 atpirkšana neietekmēs CT1 vērtspapīru atmaksāšanas grafiku. Komisija šajā saistībā atzīmē, ka uz tās pieprasījumiem pēc papildu informācijas par šo grafiku (skatīt 4. un 6. punktu) nav saņemtas apmierinošas atbildes. Komisija nav saņēmusi atbildi no Nīderlandes iestādēm, un Nīderlandei adresētais ING nodoms par atmaksu (skatīt 15. punktu) ir neprecīzs un nenoteikts. (32) ING pienākums pieprasīt atļauju hibrīda kapitāla instrumentu atpirkšanai ir tā galvenais stimuls atmaksāt CT1 vērtspapīrus pēc iespējas ātrāk, kas nodrošina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam. Ja ING saņems atļauju pakāpeniski izteikt atsevišķus atpirkšanas pieprasījumus hibrīdu instrumentiem (kā norādīts 3. punktā), tā stimuls atmaksāt atbalstu valstij pakāpeniski un būtiski samazināsies. Šis faktors ir īpaši svarīgs, ņemot vērā, ka Komisijai nav ciešas pārliecības – īpaši pēc ING izpilddirektora publiskajiem izteikumiem –, vai ING ievēros valsts kapitāla atmaksas plānoto grafiku, kas noteikts pārstrukturēšanas plānā, un Komisijas nosūtītie informācijas pieprasījumi pagaidām vēl nav atbildēti. (33) Turklāt Komisija neredz, kādā veidā atlikušie argumenti par labu atļaujai atpirkt GHT1 varētu mainīt iepriekš minēto secinājumu. Pirmkārt, attiecībā uz kuponu palielinājumu Komisija atzīmē, ka absolūtā izteiksmē, ņemot vērā pašreizējo Libor līmeni, kuponi samazināsies. Komisiju arī nepārliecina argumenti, ka kuponu samazinājums ir nebūtisks ING pašreizējo procentu likmju riska ierobežošanas pasākumu kontekstā, jo šie pasākumi ir saistīti ar ING aktīvu un pasīvu pārvaldības lēmumiem un neskar sloga sadales novērtējumu attiecībā uz ING privātā kapitāla hibrīdu instrumentu turētājiem. Jāpiebilst arī, ka mijmaiņas vienošanās pastāvēšana, neatkarīgi no tā, vai tā ir pārtraukta, vai turpinās, nav saistīta ar ING atpirkšanas iespēju izmaksu novērtējumu pašreizējos tirgus apstākļos. (34) Otrkārt, attiecībā uz normatīvajām izmaiņām, kas skar GHT1, Komisija atzīst Nīderlandes argumentu, ka vēlākais 2013. gada 1. janvārī instrumentam vairs nebūs nozīmes statūtkapitāla kontekstā. Jāpiebilst, ka prasība, kas izriet no Nīderlandes saistībām saņemt Komisijas atļauju pirms jebkura hibrīdu instrumenta atpirkšanas, vairs nebūs spēkā vēlākais trīs gadu laikā pēc ING lēmuma pieņemšanas, līdz ar to ING varēs atpirkt instrumentu pirms šī datuma. (35) Nīderlandes regulators ieviesīs jaunās CEBS pamatnostādnes, un Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka šajā posmā nav skaidrs, vai uz GHT1 varēs attiecināt iepriekšējos noteikumus. Otrkārt, Komisija atzīmē, ka jauno pamatnostādņu ieviešanas datums vēl nav noteikts. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā neskaidrības par turpmāko noteikumu ietekmi, pašreiz nav pamata domāt, ka instruments ir zaudējis nozīmi. (36) Kaut arī Komisija atzīst, ka ir zināms pamats argumentam, ka GHT1 neatpirkšana apgrūtinās ING iespējas emitēt šādu instrumentu nākotnē, tā uzskata, ka šo instrumentu emisijas lietderība mazināsies līdz ar tuvāko gadu regulatīvajām izmaiņām, saskaņā ar kurām instruments vairs netiks atzīts par piemērotu 1. līmeņa pamatkapitālam. Tāpēc tā nevar pieņemt šo argumentu kā pamatojumu, lai atļautu ierosināto atpirkšanu. (37) Vēl tiek argumentēts, ka, neveicot atpirkšanu, pēc ING apdrošināšanas uzņēmuma atsavināšanas grupas/kontrolakciju sabiedrības līmenī rastos kapitāla pārpalikums (8). Attiecībā uz šo argumentu Komisija atzīmē, ka atsavināšana vēl līdz šim nav notikusi. (38) Visbeidzot, Komisiju nepārliecina arguments, ka neatpirktais hibrīds veido “pastāvīgu saikni” starp atsavināmo ING Insurance un ING grupu un šī saikne kavētu ING Insurance atsavināšanu. Komisija atzīmē, ka hibrīdi nav saistīti ar balsstiesībām. Tāpēc ING grupa, paturot hibrīdus, nekādi nevar ietekmēt ING Insurance. Tāpēc Komisija neuzskata, ka neatpirktie GHT1 varētu veidot šādu saikni. IV. SECINĀJUMS (39) Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija neuzskata par pamatotu atkāpties no sava iepriekšējā novērtējuma 2009. gada 18. novembra lēmumā un tādēļ neatļauj GHT1 hibrīdu atpirkšanu ar izklāstītajiem nosacījumiem. V. LĒMUMS GHT1 hibrīdu atpirkšana 2010. gada beigās nav atļauta.”

(1) OV L 274, 19.10.2010., 139. lpp.

(2) ING izpilddirektors Jan Hommen ieguldītāju dienas prezentācijā: “Shaping our Future — Strategic priorities 2010”, 2010. gada 19. aprīlī, 20. lappusē apgalvo: “Kamēr tiek izskatīta EK lēmuma pārsūdzība, šobrīd nav stimula priekšlaicīgai atmaksāšanai”. http://www.ing.com/group/showdoc.jsp?docid=445250_EN&htmlid=445263_EN&menopt=ivr|qtr|irs&lang=en&menopt=ivr|qtr|irs&lang=EN

(3) 2010. gada 22. novembrī USD 3 mēnešu Libor likme bija 0,284 %.

(4) OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

(5) Šajā saistībā lūdzam skatīt Komisijas 2009. gada 8. oktobra paziņojumu presei par 1. un 2. līmeņa pamatkapitāla darījumiem bankās, kurās notiek izmeklēšana sakarā ar pārstrukturēšanas atbalstu, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441

(6) Komisijas 2010. gada 15. jūlija lēmums Bank of Ireland (vēl nav publicēts), 133. punkts; Komisijas 2009. gada 18. novembra lēmums Lloyds Banking Group (OV C 46, 24.2.2010., 2. lpp.), 112. punkts; Komisijas 2009. gada 14. decembra lēmums RBS (OV C 119, 7.5.2010., 1. lpp.), 104. punkts. Līdz galīgā lēmuma pieņemšanai ABN/Amro Fortis lietā Komisija nav atļāvusi vairākus ierosinātos hibrīda kapitāla instrumentu atpirkšanas pieprasījumus, kas tika iesniegti ar vēstulēm un elektroniskajām vēstulēm.

(7) Skatīt, piemēram: FitchRatings Europe īpašais ziņojums: Burden sharing and bank hybrid capital within the EU, 2009. gada 20. augusts.

(8) Tomēr, pat ja apdrošināšanas uzņēmums tiktu atsavināts un rastos kapitāla pārpalikums, Komisija šobrīd nav pārliecināta, ka tai vajadzētu atļaut pirkšanas pieprasījumu, jo lielāks (un nevis mazāks) kapitāls drīzāk nostiprinās grupas izturību pat pašreiz, kad kapitālu var izmantot tikai darbības turpināšanai, un radīs prioritārajiem kreditoriem lielāku pārliecību par savām prasībām šādā nepārtrauktas darbības scenārijā.