LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.9.2008 
COM(2008) 545 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
RĪCĪBAS PLĀNS 
 
ES dzīvnieku vesel ības stratēģijas īstenošanai 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
RĪCĪBAS PLĀNS 
 
ES dzīvnieku vesel ības stratēģijas īstenošanai 
Informācijai 
Komisija 2004. gada decembr ī sāka ārēju novērtēšanu, lai r ūpīgi izvērtētu rezultātus, ko 
nesusi ES r īcība dzīvnieku vesel ības jomā, un noteiktu v ēlamo rīcības ievirzi n ākotnē. 
Pamatojoties uz nov ērtējuma rezult ātiem un izv ērstām apspried ēm ar ieinteres ētajām 
personām, 2007. gada septembr ī Komisija sagatavoja pazi ņojumu par jaunu strat ēģiju 
dzīvnieku vesel ības jomā1. Tā bija pirm ā reize, kad Komisija uzvirz īja stratēģiskus mērķus un 
uzdevumus dz īvnieku vesel ības jomā. 
Padome2, Eiropas Parlaments3 un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja4 atzinīgi 
novērtēja stratēģiskas pieejas izstr ādi attiecībā uz ES dz īvnieku vesel ības politiku un atbalst īja 
2007.–2013. gadam sagatavotaj ā dzīvnieku vesel ības stratēģijā izvirzītos mērķus, uzdevumus 
un principus kopum ā. 
Pamatojoties uz daž ādos ES iest āžu forumos notikušo diskusiju rezult ātiem, Komisija pied āvā 
rīcības plānu dzīvnieku vesel ības jomā, lai sasniegtu izvirz ītos stratēģiskos mērķus 
nākamajiem pieciem un turpm ākajiem gadiem. Šis r īcības plāns jālasa saist ībā ar ES 
dzīvnieku vesel ības stratēģiju. Galvenos nor ādītos aspektus iek ļaus Komisijas likumdošanas 
darba programmas (KLDP) gada cikl ā. Tā mērķis ir atbilst īgi ES proporcionalit ātes principam 
un ES lab āka regulējuma politikai vienk āršot un uzlabot sp ēkā esošos ties ību aktus, lai var ētu 
labāk izstrādāt jaunos ties ību aktus un uzlabot noteikumu iev ērošanu un efektivit āti. Saskaņā 
ar Komisijas lab āka regulējuma rīcības plānu5 attiecībā uz katru iniciat īvu tiks sistem ātiski 
novērtēti tiesību aktu priekšlikumi un p ārbaudītas daudzas, daž ādas iespējas: ar regul ējumu 
saistītas un nesaist ītas. Komisija izstr ādes izstrādes darbā cieši iesaist īs ieinteres ētās personas 
un, lai sagatavotu jaunas likumdošanas iniciat īvas, izmantos ietekmes nov ērtējuma sistēmu. 
Šajā rīcības plānā ir noteikts orient ējošs laika grafiks likumdošanas iniciat īvām. Tāpēc šajā 
rīcības plānā paredzētās konkrētās darbības būs atkarīgas no ietekmes nov ērtējuma iznākuma.  
                                                 
1 COM 539(2007), pie ņemts 2007. gada 19. sept.  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/str ategy/docs/animal_hea lth_strategy_lv.pdf. 
2 Padomes secin ājumi, dok. 15481/07 ADD 1, pie ņemti 2007. gada 17. dec.  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/council_opinion.pdf. 
3 Eiropas Parlamenta Rezol ūcija A6-0147/2008, pie ņemta 2008. gada 21. maij ā. 
4 Eiropas Ekonomikas un Soci ālo lietu komitejas atzinums NAT/376 (2008), pie ņemts 2008. gada 
16. janv., http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/EESC_opinion.pdf. 
5 COM(2002)278. 
 
LV 3   LV Rīcības plāna strukt ūra 
Rīcības plāns sagatavots, izvirzot četrus galvenos p īlārus jeb darb ības jomas: 
1. priorit ātes noteikšana ES intervencei; 
2. ES sist ēma dzīvnieku vesel ības jomā; 
3. profilakse, uzraudz ība un gatav ība, un 
4. zin ātne, inovācijas un p ētniecība. 
Vispārīgie dzīvnieku labtur ības tiesību akti tiks p ārskatīti saistība ar otro p īlāru. Konkr ētas 
darbības dzīvnieku labtur ības jomā jau raksturotas Kopienas r īcības plānā dzīvnieku 
aizsardzībai un labtur ībai 2006.–2010. gadam6, kas tagad ir ES dz īvnieku vesel ības stratēģijas 
neatņemama da ļa. Tāpēc šajā rīcības plānā nav sīkāk raksturotas konkr ētas dzīvnieku 
labturības darbības. 
1. Priorit ātes noteikšana ES intervencei 
Pasaule ir p ārvērtusies.  Globalizācija, klimata p ārmaiņas un cilv ēku pārvietošanās — 
šie faktori veicina dz īvnieku slim ību izplat īšanos, un to d ēļ slimības ir gr ūtāk 
kontrolējamas. Pašlaik uzskata, ka t ādas slimības kā GSE, kas pirms 10 gadiem 
radīja lielus draudus dz īvnieku un cilv ēka veselībai, ir saist ītas ar daudz maz āku 
risku, jo īstenoti attiec īgi pasākumi. Tom ēr risināmas tādas jaunas un milztošas 
problēmas kā slimības, kuras izplat ās globālās sasilšanas d ēļ. Īsumā pašlaik ir 
jāpārvērtē prioritātes, pamatojoties uz r ūpīgu riska nov ērtējumu un pamatotiem 
zinātniskiem ieteikumiem. Komisija veidos dz īvnieku slim ību risku profilu un iedal īs 
tos kategorij ās, tādējādi būs iespējams izveidot pamatu, k ā noteikt darb ību priorit āti. 
Komisija izv ērtēs, vai šāda pieeja integr ējama jaunaj ā ES dzīvnieku vesel ības 
tiesiskajā regulējumā (iespējams, KLDP 2010). Intervence un resursi tiks v ērsti uz 
slimībām, kas var ļoti skart sabiedr ību. 
2. ES sist ēma dzīvnieku vesel ības jomā 
Dzīvnieku vesel ības ES strat ēģijas mērķis ir izstrādāt ES tiesību aktus par dz īvnieku 
veselību. Līdz 2010. gadam Komisija sagatavos ties ību akta priekšlikumu. Taj ā par 
jaunu noteiks dz īvnieku vesel ības, labtur ības, dzīvnieku ēdināšanas, pārtikas 
nekaitīguma, sabiedr ības vesel ības, vides aizsardz ības, farm ācijas produktu acquis , 
kopējās lauksaimniec ības politikas ties ību aktu un attiec īgo starptautisko 
organizāciju ( OIE, Pārtikas kodekss) pie ņemto noteikumu attiec ības, kā arī 
pienākumus, un tas kopum ā ietekmēs nākamos finans ēšanas noteikumus. Izstr ādājot 
dzīvnieku vesel ības tiesību aktus, Komisija pien ācīgi izsvērs Eiropas Parlamenta, 
Padomes un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lieto komitejas ieteikumus. Jo īpaši tā 
analizēs ieteikumus par dz īvnieku (ar ī to, kurus tur nekomerci āliem mērķiem) 
īpašnieku pien ākumiem, priorit āšu noteikšanu slim ību jomā, vakcināciju, dzīvnieku 
un fermu bl īvumu, iesp ējamu revīzijas sistēmas ieviešanu ferm ām un veterin ārijas 
skolu akredit āciju.  
                                                 
6 Kopienas r īcības plāns dzīvnieku aizsardz ībai un labtur ībai (2006-2010)  
http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/actionplan/actionplan_en.htm. 
 
LV 4   LV Komisijai l īdz 2011. gadam j āpieņem tiesību akta priekšlikums, ar ko ievieš 
saskaņotu ES sist ēmu atbild ības un izmaksu sadal ījumam, nodrošinot, lai visas 
iesaistītās personas uz ņemtos da ļu atbildības un piedal ītos slimību atklāšanā un 
izskaušan ā. Komisija izv ērtēs, vai kompens āciju sistēma pamatojama uz dz īvnieku 
slimību iedalījumu kategorij ās kopā ar riska mazin āšanas stimuliem. Tiks izv ērtēti arī 
mehānismi konkurences trauc ējumu nov ēršanai dal ībvalstu lauksaimnieku starp ā un 
solidaritātes aspekti. 
Turklāt līdz 2008. gada beig ām Komisija s āks apspriešanas procesu, lai nov ērtētu 
nepieciešam ību un iesp ēju izstrādāt saskaņotu finanšu garantiju ES sist ēmu barības 
nozarē.  
Komisija ar ī ieņems stingr āku nostāju sarunās par ES eksporta nosac ījumiem un 
eksporta jom ā aktuālo problēmu risināšanā, vietējā līmenī izveidojot darba grupas 
ES tirgus pieejam ības jomā un vajadz ības gadījumā piesaistot p ārstāvjus no 
Komisijas p ārstāvniecībām, dalībvalstu vēstniecībām un nozaru organiz ācijām. 
Ņemot vērā to, ka ļoti daudzas OIE darbības jomas ir Kopienas kompetenc ē, 
ilgtermiņā ir vēlams, lai ar ī Kopiena k ļūtu par OIE locekli, t āpat kā tā ir kļuvusi par 
Pārtikas kodeksa komisijas locekli. T ādējādi tiks nostiprin āts standartu, vadl īniju un 
citu OIE pieņemto noteikumu saskan īgums ar cit ām Eiropas Kopienai b ūtiskām 
starptautisk ām saistībām. Apspriežot ar OIE iespējas mainīt tās juridisko statusu, 
Komisija s āks rīkoties, lai l īdz 2010. gadam k ļūtu par OIE locekli.  
3. Profilakse, uzraudz ība un gatav ība 
ES galvenais m ērķis ir paman īt problēmas, pirms t ās rodas, un vienlaikus b ūt 
gataviem c īnīties ar slim ību uzliesmojumiem un kr īzēm.  
Komisija rosin ās iesaistītās personas izstr ādāt ES biolo ģiskās drošības vadlīnijas par 
saimniecībās nesen ievestu dz īvnieku izol ēšanu, slimu dz īvnieku izol ēšanu, cilv ēku, 
dzīvnieku un iek ārtu pārvietošanas regul ēšanu, dzīvnieku bar ības pareizu lietošanu 
un telpu t īrīšanas un dezinfic ēšanas proced ūrām. Virzot darb ības, kas pozit īvi 
ietekmēs dzīvnieku vesel ību, piem ēram, ieguld ījumus saimniec ību infrastrukt ūrā, 
lauksaimnieku apm ācību, saimniec ībām adresētus konsult āciju pakalpojumus un 
īstenojot ties ību normas, t ā noskaidros iesp ējas pilnībā izmantot pašreiz ējo 
“veterināro fondu” un citus saist ītos Kopienas fondus (piem., lauku att īstības fondu, 
struktūrfondu, re ģionu fondu, zivsaimniec ības fondu, kopieguld ījumu fondus un 
pētniecības fondus). P ārskatot 2008.–2009. gada budžetu, Komisija ar ī apsvērs ES 
budžeta iesp ējas veicin āt dzīvnieku vesel ību. 
Tā kā ES ir pasaules liel ākā pārtikas, tostarp dz īvnieku izcelsmes produktu, 
importētāja, īpaši svarīgi ir uzlabot biolo ģisko droš ību pie robež ām. Lai uzlabotu 
aizsardzības līmeni, importa kontrol ē lielāka uzman ība jāveltī importam, kas saist īts 
ar lielu risku. Komisija 2010. gad ā pieņems tiesību akta priekšlikumu, kas nodrošin ās 
labāku uz riska anal īzi balstītu robežinspekcijas pieeju, kas pal īdzēs labāk cīnīties 
pret neleg ālo tirdzniec ību. Komisija, īstenojot savas pal īdzības programmas, ar ī 
centīsies palīdzēt trešām valstīm jau sākotnēji apkarot apdraud ējumu dzīvnieku 
veselībai un p ārtikas nekait īgumam un pan ākt atbilst ību nepieciešamaj ām 
sanitārajām normām.  
 
LV 5   LV Apdraudējuma profilaksi un kr īzes vadību papildina uzraudz ības meh ānisms, 
piemēram, ES izsekojam ības sistēma. Šajā sistēmā ietilpst identifik ācijas sistēmas, 
marķēšana un TRACES  (Community TRAde Control and Expert System for 
traceability  = Kopienas tirdzniec ības kontroles un ekspertu sist ēma izsekojam ībai). 
Komisijas cent īsies līdz 2011. gadam izveidot plaš āku integrētu elektronisko sist ēmu 
ar vienotu datub āzi, kurā ietverti visi pašreiz ējās sistēmas elementi saist ībā ar 
sertificēšanu, dzīvnieku identific ēšanu un dz īvnieku vesel ības un labtur ības statusu. 
Pamatojoties uz priekšizp ēti, Komisija l īdz 2011. gadam var ētu pieņemt tiesību akta 
priekšlikumu par liellopu elektronisk ās identifik ācijas ieviešanu. 
Komisijai l īdz 2011. gadam ar ī jāsagatavo dz īvnieku slim ību inform ācijas sistēma 
(ADIS ), kas b ūtu saderīga ar OIE sistēmu un sniegtu galveno inform āciju 
iedzīvotājiem par dz īvnieku vesel ības situāciju Eirop ā. 
Ļoti vērtīg a  i r  E S  s p ēja ārkārtas gadījumos pa ātrināti pieņemt lēmumus, jo t ā ES 
līmenī var ierobežot un kontrol ēt ar dzīvniekiem saist ītus apdraud ējumus. ES 
turpinās uzlabot pašreiz ējos pasākumus un nostiprin ās ātrās reaģēšanas tīklu. Tā arī 
sāks izvērtēt, kā nodrošināt ES antig ēnu un vakc īnu banku uzlabošanu.  
4. Zin ātne, inovācijas un p ētniecība 
Zinātne ir Kopienas p ārtikas nekait īguma politikas pamats. Jaun ās dzīvnieku 
veselības stratēģijas mērķis ir stiprin āt Kopienas dz īvnieku vesel ības politikas 
zinātnisko pamatu. Taj ā nostiprin āta ES poz īcija starptautisk ā mērogā un atbalst īti 
ES centieni nov ērst atšķirības ar tirdzniec ības partneriem. T ā būs arī tikpat svar īga, 
lai saglab ātu patērētāju lielo uztic ību visā ES. 
Izstrādājot dzīvnieku vesel ības pasākumus, Komisija joproj ām izmantos lab āko 
pieejamo zin ātnisko inform āciju. Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde (EPNI) 
turpinās visā ES apvienot un koordin ēt zinātniskos resursus, lai nodrošin ātu cik 
iespējams labu zin ātnisko pamatojumu. 
Pamatojoties uz ārēju novērtējumu (2008–2009), Kopienas un valstu references 
laboratoriju t īkls tiks v ēl vairāk attīstīts, tādējādi maksim āli uzlabojot zin āšanas un 
kompetenci Eirop ā.  
Komisija atzin īgi novērtēja nozares iniciat īvu sapulcin āt visus partnerus, tostarp 
lauksaimniec ības nozari, valsts p ārvaldi, veterin ārārstus un starptautisk ās iestādes, 
izveidojot glob ālo dzīvnieku vesel ības tehnolo ģisko platformu. Komisija ir 
pārliecināta, ka šī nozares virz ītā platforma vis ā dzīvnieku vesel ības nozar ē palīdzēs 
uzlabot diagnostiku, vakc īnas un z āles. Ļoti vērtīgs dokuments ir strat ēģiskā 
pētniecības programma, jo t ā tapusi, vienojoties ļoti daudzām iesaistītajām personām: 
akadēmiskajam aprind ām, pētniecības iestādēm, nozarei, ražot ājiem, lēmumu 
pieņēmējiem ES un ar ī attiecīgajās starptautiskaj ās organiz ācijās. Tā ir ļoti 
ietekmējusi pētniecību dzīvnieku vesel ības nozar ē un atbilst Lisabonas programmai, 
kuras mērķis ir līdz 2010. gadam pan ākt, lai ES k ļūtu par zin ātnē un tehnolo ģijā ļoti 
ievirzītu sabiedr ību. 
Septītā pētniecības pamatprogramma (2007–2013) ir svar īgs instruments p ētniecības 
stratēģiskās programmas īstenošanai dz īvnieku vesel ības jomā. Paturot to pr ātā, 
Komisija str ādās, lai veicin ātu zinātniskas inov ācijas un p ētniecību un publisk ā un 
privātā sektora partner ībā nodrošin ātu pienācīgu finansējumu šai jomai.  
 
LV 6   LV Ar Eiropas Z āļu aģentūras (EMEA ) atbalstu Komisija, izveidojot pien ācīgu Kopienas 
līmeņa satvaru, nodrošin ās vairāk stimulu ražot ājiem izstr ādāt jaunas z āles un 
diagnostikas l īdzekļus. Dzīvnieku vesel ības tiesību aktu kontekst ā tā sāks izvērtēt 
politiku at ļauto vakc īnu lietošanas jom ā. Komisija, 2008. gad ā ierosinot 2009. gad ā 
pārskatīt izmaiņu regulas (Regulas 1084/2003 un 1085/2003) un p ārskatīt 
I pielikumu Direkt īvā 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz 
veterinārajām zālēm, atvieglos izmai ņu izdarīšanu un celmu iek ļaušanu jau at ļautās 
vakcīnās. EMEA uzlabos ar ī zināšanas par EMEA  palīdzības pieejam ību mazajiem un 
vidējiem uzņēmumiem un tiem, kas iesniedz pieteikumus par ret āku izmantošanu 
maznozīmīgākām sugām. 
Vēl aizvien nopietnas bažas ra isa mikrobu rezistence. Tuv ākajos mēnešos EPNI 
sniegs atzinumu par bar ības izrais ītu mikrobu rezistenci k ā bioloģisku apdraud ējumu. 
Ņemot vērā EPNI atzinumu, Komisija var pie ņemt lēmumu īstenot stingr āku politiku 
attiecībā uz zoonožu ierosin ātāju uzraudz ību un kontroli saist ībā ar mikrobu 
rezistenci, ko izraisa antibiotiku lietošana dz īvniekiem.  
Visbeidzot Komisija, īstenojot p ētniecības programmas, starptautisk ā sadarbībā 
sniegs atbalstu p ētniecībai trešās valstīs, jo īpaši attiec ībā uz seviš ķi aktuālām 
eksotiskām slimībām vai neizp ētītām zoonoz ēm, kas b ūtiski ietekm ē attiecīgās 
valstis. 
Partnerība un sazi ņa 
Divi galvenie Komisija darba pamatprincipi ir partner ība un sazi ņa.  
Rīcības plānā atzīts, cik svar īgs ir dialogs starp iedz īvotājiem, pilsonisk ās sabiedr ības 
apvienībām un Kopienas iest ādēm, jo īpaši Komisiju.  Tādējādi Eiropas l ēmumu pie ņemšanas 
procesā varēs vieglāk iesaistīties ieinteres ētās personas, organiz ācijas un iedz īvotāji.  
Stratēģija var nest re ālas pārmaiņas tikai tad, ja visi, kas saist īti ar dzīvnieku vesel ības jomu, 
sadarbojas sav ā starpā un ar visiem ieinteres ētajiem iedz īvotājiem. ES izmantos l īdzšinējo 
sadarbību, veicin ās jaunas iniciat īvas un vair āk izmantos citas alternat īvas, kas nav saist ītas ar 
regulējumu. Kopš 2008. gada febru āra jau darbojas padomdev ēja komiteja dz īvnieku 
veselības jomā. Tajā darbojas nevalstisko organiz āciju pārstāvji, vienodami dz īvnieku 
veselības nozari, pat ērētājus un valsts p ārvaldi. Komiteja nodrošin ās stratēģisku vadību 
pienācīgā vai pieņemamā dzīvnieku vai sabiedr ības vesel ības aizsardz ības līmenī un ieteiks 
rīcības un sazi ņas prioritātes. Komiteja ar ī uzraudzīs stratēģijas īstenošanu. Ar to apspried īsies 
par visiem ietekmes nov ērtējumiem, un t ā konsultēs Komisiju, k ā vislabāk sasniegt rezult ātus, 
par kuriem pan ākta vienošan ās.  
Komisija veiks termi ņa vidusposma p ārskatīšanu un sagatavos zi ņojumu Eiropas 
Parlamentam un Padomei par r īcības plāna īstenošanu 2011. gad ā, norādot tajā visas 
iespējamās prioritāšu izmai ņas. Ieinteres ētās personas īpašā tīmekļa vietnē varēs gūt 
informāciju par daž ādām norisēm. Komisija aicina visus iesaist ītos partnerus apsv ērt, kā tiem 
labāk iesaistīties rīcības plāna īstenošanā. 
 
LV 7   LV Galveno r īcības virzienu kopsavilkums un laika grafiks  
Galvenie r īcības virzieni  Orientējošs pabeigšanas 
datums  
1. Priorit ātes noteikšana ES intervencei  
Dzīvnieku slim ību iedalīšana kategorij ās  2010 
2. ES sist ēma dzīvnieku vesel ības jomā 
ES dzīvnieku vesel ības tiesību akti (ties ību akta 
priekšlikums) 2010 
ES atbild ības un izmaksu sadal ījuma shēmas (dzīvnieku 
slimības) (tiesību akta priekšlikums) 2011 
Nepieciešam ības novērtējums pēc ES finanšu garantiju 
sistēmas barības nozar ē (apspriešanas process) 2008–2009 
Sarunas par ES eksporta nosac ījumiem: priorit āšu 
noteikšana un darba grupu izveide ES tirgus pieejam ības 
jomā vietējā līmenī 2008–2013 
Kopiena — OIE locekle  2010–2011 
3. Profilakse, uzraudz ība un gatav ība 
ES bioloģiskās drošības vadlīniju izstrāde 2009–2013 
Finansējuma iesp ēju noskaidrošana biolo ģiskās drošības 
pasākumu un lauksaimnieku apm ācības finans ēšanai un 
veicināšanai 2008–2013 
TRACES  — plašāka integrēta elektronisk ā sistēma 2011 
Elektronisk ā identifikācija (liellopiem)  2011 
Tiesību aktu p ārskatīšana importa jom ā, īstenojot riska 
analīzē balstītu robežinspekcijas pieeju, lai c īnītos pret 
nelegālo tirdzniec ību 2010 
Dzīvnieku slim ību inform ācijas sistēma (ADIS ) 2011 
Kopienas ātrās reaģēšanas tīkla (krīzes gadījumiem) 
novērtēšana  2009–2010 
Kopienas vakc īnu/antigēnu bankas uzlabošana 2008–2009 
 
LV 8   LV 4. Zinātne, inovācijas un p ētniecība 
Ar EPNI atbalstu apvienot un koordin ēt zinātniskos 
resursus 2008–2013 
Stratēģiskā pētniecības programma (Eiropas dz īvnieku 
veselības tehnolo ģiskā platforma) un Sept ītā pētniecības 
pamatprogramma (2007–2013) 2008–2013 
Kopienas references laboratoriju nov ērtējums 2008–2009 
Mikrobu rezistences uzraudz ība/kontrole 
(papildina EPNI atzinums)  2008–2010 
Vairāk stimulu jaunu z āļu un diagnostikas l īdzekļu 
izstrādei ar EMEA  atbalstu, tostarp izmai ņu regulu 
(1084/2003 un 1085/2003) p ārskatīšanai 2008–2013 
 
2008 
Partnerība un sazi ņa 
Padomdev ēja komiteja dz īvnieku vesel ības jomā 2008. g. febru āris 
līdz 2013. g. 
Termiņa vidusposma p ārskatīšana un zi ņojums  2011 
 
Šajā rīcības plānā paredzēto tiesību aktu priekšlikumu īstenošana b ūs atkarīga no katra 
ietekmes nov ērtējuma iznākuma.