LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 13.5.2015. 
COM(2015) 276 final 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Zviedrijas 2015. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu 
par Zviedrijas 2015. gada konver ģences programmu 
 
 
LV 2   LV  
 
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Zviedrijas 2015. gada valsts reformu pr ogrammuun ar ko sniedz Padomes atzinumu 
par Zviedrijas 2015. gada konver ģences programmu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. j ūlijs) par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu1 un jo īpaši 
tās 9. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 
16. novembris) par to, k ā novērst un kori ģēt makroekonomisko nel īdzsvarotību2, un jo īpaši 
tās 6. panta 1. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu3, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezol ūcijas4, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Sociālās aizsardz ības komitejas atzinumu, 
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Komisijas priekšlikumam s ākt jaunu 
izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju — “Eiropa 2020” –, kam pamat ā ir ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija. Strat ēģijā lielākoties piev ērsta uzman ība 
galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes 
potenciālu un konkur ētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pie ņēma 
ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības ekonomikas politikas visp ārējām 
pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobr ī tā pieņēma lēmumu par 
dalībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm. Kopā tās veido “integr ētās 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
LV 3   LV pamatnost ādnes”, ko dal ībvalstis tika aicin ātas ņemt vērā savā ekonomikas un 
nodarbinātības politik ā. 
(3) Padome 2014. gada 8. j ūlijā pieņēma ieteikumu par Zviedrijas 2014. gada valsts 
reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunin āto Zviedrijas 2014. gada 
konverģences programmu. 
(4) Komisija 2014. gada 28. novembr ī pieņēma gada izaugsmes p ētījumu5, iezīmējot 
2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordin ēšanas pusgada s ākumu. Taj ā pašā 
dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pie ņēma brīdināšanas 
mehānisma ziņojumu6, kurā tā noteica Zviedriju k ā vienu no dal ībvalstīm, par kur ām 
tiks izstrādāts padziļināts pārskats. 
(5) Eiropadome 2014. gada 18. decembr ī apstiprin āja priorit ātes, lai veicin ātu 
investīcijas, pa ātrinātu struktur ālās reformas un īstenotu atbild īgu, izaugsmi 
veicinošu fisk ālo konsolid āciju. 
(6) Komisija 2015. gada 26. febru ārī publicēja 2015. gada zi ņojumu par Zviedriju7. Tajā 
tika izvērtēti Zviedrijas pan ākumi attiec ībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. j ūlijā 
pieņemtie konkr ētai valstij adres ētie ieteikumi. Zi ņojumā par valsti ir ietverti ar ī 
padziļinātā pārskata rezult āti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. 
Komisijas veikt ā analīze ļauj secin āt, ka Zviedrij ā ir makroekonomisk ā 
nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama politiska r īcība un uzraudz ība. Īpaši 
mājsaimniec ību parāda līmenis aizvien ir ļoti augsts un turpina pieaugt, jo m ājokļu 
cenas turpina paaugstin āties, procentu likmes joproj ām ir zemas, ir iev ērojami 
nodokļu stimuli un past āv ierobežojums m ājokļu piedāvājumā. Uzmanība joprojām 
jāpievērš makroekonomiskaj ām norisēm, kas saist ītas ar priv ātā sektora par ādu. 
(7) Zviedrija 2015. gada 23. apr īlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu 
un 2015. gada 24. apr īlī – savu 2015. gada konver ģences programmu. Abas 
programmas tika izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo saistību. 
(8) Uz Zviedriju pašlaik attiecas Stabilit ātes un izaugsmes pakta prevent īvā daļa. Savā 
2015. gada konver ģences programm ā valdība plāno pakāpeniski samazin āt nominālo 
deficītu līdz 1,4 % no IKP 2015. gad ā un panākt līdzsvaru 2018. gad ā, kā arī plāno 
arī turpmāk visā programmas period ā izpildīt vidējā termiņa mērķi, proti, struktur ālo 
deficītu 1 % apm ērā no IKP. Sagaid āms, ka vald ības parāda attiecība pret IKP 
maksimumu 44,2 % apm ērā sasniegs 2015. gad ā un pēc tam tā pakāpeniski 
samazināsies līdz 40,0 % 2018. gad ā. Šo budžeta prognožu pamat ā esošais 
makroekonomikas scen ārijs ir ticams. Tom ēr pasākumi plānoto budžeta defic īta 
mērķu sasniegšanai, s ākot no 2016. gada, b ūs jākonkretiz ē. Ņemot vērā Komisijas 
2015. gada pavasara prognozi, tiek prognoz ēts, ka struktur ālā bilance atbild īs vidēja 
termiņa mērķim un b ūs -1 % 2015. gad ā un uzlabosies l īdz - 0,9 % no IKP 
2016. gad ā. Pamatojoties uz savu konver ģences programmas nov ērtējumu un ņemot 
vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata — sagaid āms, ka 
Zviedrija iev ēros Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumus. 
(9) Atšķirībā no daudz ām citām dalībvalstīm mājokļu cenām Zviedrij ā nav bijušas 
nekādas būtiskas korekcijas un kopš 2013. gada vidus t ās ir atkal b ūtiski 
palielinājušās. Komisijas veiktais padzi ļinātais pārskats rosina dom āt, ka Zviedrijas 
                                                 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
LV 4   LV mājokļu cenas p ārsniedz savas pamatv ērtības. Daļēji tas ir saist īts ar labv ēlīgiem 
pamatnosac ījumiem, piem ēram, liel ākiem rīcībā esošiem ien ākumiem, zem ām 
procentu likm ēm un vesel īgu demogr āfisko situ āciju. Tom ēr ziņojumā par valsti ir 
norādīts, ka mājokļu cenas palielin ās gan ar piepras ījumu, gan pied āvājumu saist ītu 
faktoru dēļ. Raugoties no piepras ījuma perspekt īvas, kredītu nosacījumi ir bijuši īpaši 
labvēlīgi. Turkl āt Zviedrijas nodok ļu sistēma, kas ietver vienu no liel ākajiem 
nodokļu stimuliem m ājokļu iegādei Savien ībā, arī veicina m ājokļu cenu pieaugumu. 
Tas savuk ārt ir arī veicinājis mājsaimniec ību parāda pieaugumu Zviedrij ā, kas ir liels 
un pieaug strauj āk nekā pārējā ES. Pat ja m ājsaimniec ību aktīvu kopsumma ir liela 
un rīcībā esošie ien ākumi pēdējos gados ir palielin ājušies, mājsaimniec ību sektors 
šobrīd ir neaizsarg ātāks nekā iepriekš un m ājsaimniec ību parādsaistību augstais 
līmenis apdraud makroekonomisko stabilit āti. Būtu jānovērš iedzīvotāju ienākumu 
nodokļu stimulu par ādu veidošanai ietekme, pak āpeniski samazinot nodok ļu 
atskaitījumu no hipotek ārajiem procentu maks ājumiem vai palielinot regul ārus 
īpašuma nodok ļus. Turkl āt ir jāpieliek pūles, lai pa ātrinātu hipotek āro aizdevumu 
amortizācijas tempu  nol ūkā samazināt mājsaimniec ību parādsaistību pieaugumu. 
(10) Raugoties no pied āvājuma perspekt īvas, struktur ālas nepiln ības izraisa m ājokļu 
trūkumu un veicina m ājokļu cenu pieaugumu. Tas ierobežo darbasp ēka mobilit āti un 
rada soci ālas problēmas neaizsarg ātām iedzīvotāju grupām. Piedāvājumu ierobežo 
neefektīva esošo m ājokļu izmantošana, k ā arī strukturāli nepietiekami ieguld ījumi 
jaunu mājokļu būvniecībā. Jo īpaši, būtu jāstiprina stimuli pašvald ībām aktīvi 
veicināt ieguldījumus mājokļu būvniecībā un nodrošin āt neaizsarg ātām iedzīvotāju 
grupām mājokļus. Nepieciešams veicin āt konkurenci b ūvniecības nozar ē, kurā būtu 
jānodrošina piln ībā pārredzamas publisk ā iepirkuma proced ūras. Plānošanas un 
pārsūdzības procesi ir ilgstoši un sarež ģīti, un tie b ūtu jāoptimizē. Neelastība īres 
tirgū, kas, šķiet, nepilda savu lomu attiec ībā uz cenu spiediena mazin āšanu mājokļu 
tirgū vai mobilit ātes vajadz ību atbalst īšanu, galvenok ārt ir saist īta ar augsto īres 
maksu uzraudz ības pakāpi. Tā būtu jānovērš, pakāpeniski īstenojot īres tiesību 
noteikšanas sist ēmas reformu. Tam b ūtu jārada variētākas īres cenas — k ā rezultātā 
esošie mājokļi varētu tikt izmantoti efekt īvāk — un liel āka līgumslēgšanas br īvība 
starp individu āliem īrniekiem un īpašniekiem. 
(11) Valdība strādā pie tā, lai uzlabotu skol ēnu sekmes, kas p ēdējo desmit gadu laik ā ir 
būtiski pasliktin ājušās un līdz ar to ir viens no iemesliem sal īdzinoši augstajam 
jauniešu bezdarba l īmenim. T āpat arī valdība šobrīd strādā pie tā, lai atvieglotu 
pāreju no izgl ītības uz darba tirgu un uzlabotu jauniešu ar zemu izgl ītības līmeni un 
personu ar migrantu izcelsmi integr āciju darba tirg ū. Panākumi šajā jomā būs 
jāuzrauga. 
(12) Eiropas pusgada kontekst ā Komisija ir veikusi  Zviedrijas ekonomikas politikas 
visaptverošu anal īzi un to public ējusi 2015. gada zi ņojumā par valsti. T ā arī ir 
izvērtējusi konver ģences programmu un valsts reformu programmu, k ā arī 
pasākumus, kas veikti saist ībā ar iepriekš ējos gados Zviedrijai adres ētiem 
ieteikumiem. V ērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietder ību 
ilgtspējīgas fiskālās un soci ālekonomisk ās politikas izveid ē Zviedrij ā, bet arī 
atbilstību ES noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas 
Savienības vispārējā ekonomikas p ārvaldība, turpm ākajos valsts l ēmumos nodrošinot 
ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saska ņā ar Eiropas pusgadu ir 
atspoguļoti 1. ieteikum ā. 
 
LV 5   LV (13) Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskat ījusi Zviedrijas konver ģences 
programmu, un saska ņā ar tās atzinumu8 Zviedrija iev ēro Stabilit ātes un izaugsmes 
paktu. 
(14) Ņemot vērā Komisijas padzi ļināto pārskatu un šo v ērtējumu, Padome ir izskat ījusi 
valsts reformu programmu un konver ģences programmu. T ās ieteikumi saska ņā ar 
Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspogu ļoti 1. ieteikum ā, 
AR ŠO IESAKA Zviedrijai 2015. un 2016. gad ā rīkoties šādi. 
1. Nov ērst mājsaimniec ību parāda pieaugumu, piel āgojot fisk ālos stimulus, jo īpaši 
pakāpeniski samazinot nodok ļu atskait ījumu no hipotek ārajiem procentu 
maksājumiem vai palielinot regul ārus īpašuma nodok ļus un pa ātrinot hipotek āro 
kredītu amortiz ācijas tempu. Nov ērst struktur ālo mājokļu trūkumu, sekm ēt 
konkurenci b ūvniecības nozar ē, racionaliz ēt plānošanas un p ārsūdzības proced ūras 
būvniecībā un pārskatīt īres maksas noteikšanas sist ēmu, lai ļautu vairāk uz tirgu 
orientētas īres maksas. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
8 Saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.