KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par dalībvalstu 2013. gadā iesniegto fiskālo datu kvalitāti

SATURS

1............ Vispārīga informācija. 3

2............ Galvenie konstatējumi par 2013. gada paziņojumiem par valdības budžeta deficīta un parāda līmeni 3

2.1......... Savlaicīgums, ticamība un pilnīgums. 3

2.1.1...... Savlaicīgums. 3

2.1.2...... Ticamība. 4

2.1.3...... Tabulu pilnīgums un papildu informācija. 4

2.1.4...... Papildu tabulas par finanšu krīzi 5

2.1.5...... Aptauja par starpvaldību aizdevumiem.. 6

2.2......... Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un saskanība. 6

2.2.1...... Informācijas apmaiņa un precizējumi 6

2.2.2...... Ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi 6

2.2.3...... Eurostat īpašās konsultācijas. 7

2.2.4...... Jaunākie metodikas jautājumi 8

2.2.5...... Atbilstība attiecīgajiem valdības kontiem.. 9

2.3......... Publicēšana. 9

2.3.1...... Galveno rādītāju un sīki izstrādātu paziņošanas tabulu publicēšana. 9

2.3.2...... Piezīmes par datu kvalitāti 10

2.3.3...... Iesniegto datu grozījumi 10

2.3.4...... Metadatu (aprakstu) publicēšana. 10

3............ Secinājumi 11

1. Vispārīga informācija

Padomes Regulas Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[1], (grozīta ar Regulu (EK) Nr. 679/2010), 8. panta 3. punktā teikts, ka Komisija (Eurostat) (turpmāk “Eurostat”) regulāri iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti. Ikgadējā ziņojumā tiek sniegts vispārējs novērtējums par savlaicīgumu, ticamību, pilnīgumu, atbilstību uzskaites noteikumiem un datu konsekvenci. Iepriekšējo ziņojumu (par 2012. gada paziņojumiem) Komisija pieņēma 2013. gada 20. februārī[2].

Eurostat regulāri novērtē dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti, kā arī tajos izmantoto vispārējās valdības sektora kontu kvalitāti, kas sagatavoti atbilstoši Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (EKS 95)[3]. Šis novērtējums veltīts faktoriem, kuri izskaidro vispārējās valdības budžeta deficītu/pārpalikumu un vispārējās valdības parāda pārmaiņas. Dalībvalstis divreiz gadā nosūta šo informāciju Eurostat. Novērtējumā iekļauta arī papildu informācija, piemēram, “Aptauja par EDP paziņošanas tabulām”, “Papildu tabula par finanšu krīzi” un dalībvalstu divpusēji precizējumi. Eurostat arī uztur pastāvīgu dialogu ar dalībvalstīm, veicot regulārus ar EDP dialogu saistītus apmeklējumus.

Šā ziņojuma pamatā ir galvenie konstatējumi un rezultāti, kas iegūti, izmantojot 2013. gadā iesniegtos EDP paziņojumus un uzmanību veltot pēdējam paziņojumam (2013. gada oktobris). Vajadzības gadījumā ir veikts salīdzinājums ar 2013. gada aprīļa paziņojumu, kā arī 2012. gada paziņojumu.

2. Galvenie konstatējumi par 2013. gada paziņojumiem par valdības budžeta deficīta un parāda līmeni

2.1. Savlaicīgums, ticamība un pilnīgums

2.1.1. Savlaicīgums

Dalībvalstīm divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un 1. oktobrim, jāiesniedz Eurostat faktiskie un plānotie EDP dati[4]. 2013. gadā iesniegtie EDP paziņojumi bija par 2009.–2013. gadu. 2013. gada rādītāji ir valsts iestāžu plānotie rādītāji, savukārt 2009.–2012. gada rādītāji ir faktiskie dati (proti, galīgie, daļēji pabeigtie, provizoriskie vai lēstie rādītāji). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 1. punktu Eurostat novērtē dalībvalstu iesniegto faktisko nevis plānoto datu kvalitāti. .

Parasti datu iesniegšanas termiņi tiek pilnībā ievēroti. 2013. gadā visas dalībvalstis iesniedza abu EDP paziņojumu faktiskos datus pirms juridiski noteiktā termiņa. Horvātija 2013. gada oktobrī pirmo reizi iesniedza datus. Dažas valstis 2013. gada oktobra paziņojumā iesniedza plānotos datus par 2013. gadu vēlāk.

2.1.2. Ticamība

Salīdzinot 2013. gada aprīļa un 2013. gada oktobra paziņojumu, pārskatīšanas galvenokārt bija jāveic šādu iemeslu dēļ: sākotnējo datu atjaunināšana un metodikas grozījumi, piemēram, darījumu pārklasificēšana. Kā ierasts, laikposmā no aprīļa līdz oktobrim parāda dati tika pārskatīti mazāk nekā deficīta dati.

Lielākā deficīta pārskatīšana notika Grieķijā un Īrijā. Salīdzinot 2013. gada aprīļa un oktobra EDP paziņojumus, Grieķijā deficīts par 2012. gadu tika pārskatīts un samazināts, ņemot vērā to, ka kļuva pieejami pārbaudīti dati par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (HFSF) atgūstamajām summām banku noregulējuma gadījumos. Īrijā deficīta samazinājums 2009. gadā galvenokārt bija saistīts ar to, ka tika iekļauti detalizētāki bilances dati par valsts iestāžu ieņēmumiem/izdevumiem. Īrijas deficīta palielinājums 2012. gadā bija saistīts ar UMTS licences pārdošanas grozīto ierakstīšanas laiku un avotu datu atjauninājumiem par nodokļiem, valdības iestāžu ieņēmumiem/izdevumiem un valsts veselības aprūpes sniedzēju.

Attiecībā uz parādu būtiskākās pārskatīšanas laikposmā no aprīļa līdz oktobrim tika novērotas Čehijas Republikā, Dānijā un Portugālē. Čehijā paziņotais parāds par 2009.–2012. gadu palielinājās, jo tika veikta ārvalstu valūtā denominēto nodrošinātā parāda instrumentu vērtības korekcija. Dānijā parāds par 2012. gadu tika pārskatīts un samazināts, ņemot vērā atjauninātos sākotnējos datus par centrālās vai vietējās valdības vienībām un sociālā nodrošinājuma fondiem. Portugālē parāda palielinājums bija saistīts ar vienas vienības pārklasificēšanu vispārējās valdības sektorā Madeiras reģionā un ar tādu dažu avansa maksājumu pārklasificēšanu aizdevumos, ko kāda publiska sabiedrība veica valstij.

Laikposmā no aprīļa līdz oktobrim Igaunijas IKP tika ievērojami pārskatīts par 2009., 2011. un 2012. gadu, savukārt Luksemburgas IKP — par 2009.–2012. gadu.

Aplūkojot paziņošanas periodā veiktās pārskatīšanas, jākonstatē, ka lielākā daļa dalībvalstu pēc pirmās iesniegšanas 2013. gada oktobrī pārskatīja savus paziņojumus. 30 pārskatītus datu sūtījumus iesniedza 18 valstis, savukārt 2013. gada aprīlī 24 valstis nosūtīja 46 pārskatītus sūtījumus. Lielāko daļu pārskatīto datu dalībvalstis iesniedza, atbildot uz Eurostat komentāriem, tehniskiem jautājumiem vai piezīmēm attiecībā uz trūkstošu datu pilnīgumu, tehnisku kļūdu labojumiem, iekšēju nekonsekvenci, pielāgojumiem paziņošanas tabulās vai saistīto anketu, vai neatbilstīgiem ierakstiem tabulās.

Attiecībā uz 2013. gada paziņojumiem paziņošanas periodā iesniegtie pārskatītie dati būtiski nemainīja dalībvalstu sākotnēji iesniegto deficīta un parāda datu līmeni, izņemot Horvātijas un Īrijas oktobra paziņojumu, kurā deficīta rādītājs paziņošanas periodā tika pārskatīts par +0,2 procentpunktiem (pp) no IKP.

2.1.3. Tabulu pilnīgums un papildu informācija

Paziņojumu tabulu aizpildīšana ir svarīgs juridisks pienākums, lai Eurostat varētu pareizi novērtēt datu kvalitāti. Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 2. punktā teikts, ka dalībvalstīm jānodrošina Eurostat ar attiecīgo statistikas informāciju, kas “jo īpaši [..] ir:

a) nacionālo kontu dati;

b) apraksti;

c) EDP paziņošanas tabulas;

d) paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi.”

Ir četras galvenās EDP paziņošanas tabulas. EDP 1. līdz 3. tabulas aizpildīšana ir juridisks pienākums, savukārt dalībvalstis pašas vienojās par EDP 4. tabulas sniegšanu[5]. EDP 1. un 2A tabula (centrālā valdība) attiecas uz 2009.–2013. gadu, savukārt pārējās tabulas attiecas uz 2009.–2012. gadu[6].

Vairākums dalībvalstu ir aizpildījušas visas EDP paziņošanas tabulas[7]. 2013. gada oktobra paziņojumā visas dalībvalstis EDP 2. tabulā sniedza sīku informāciju par saikni starp budžeta saldo un EDP pārpalikumu/deficītu visos apakšsektoros. Apvienotajā Karalistē uzskata, ka budžeta saldo balstās uz EKS 95. Attiecīgi tiek iesniegtas tikai dažas korekcijas, lai saskaņā ar EKS budžeta saldo pārveidotu deficītā/pārpalikumā. Dažas citas valstis arī iesniegušas tikai ierobežotu pārejas posteņu skaitu.

Attiecībā uz EDP 3. tabulu ne visas dalībvalstis iesniedza prasītos dalījumus. Jo īpaši jānorāda, ka ne vienmēr tika sniegta prasītā informācija postenī “aizdevumi” un “kapitāls”. Turklāt dažas valstis norāda, ka statistiskā neatbilstība ir nulle, kas parasti nozīmē, ka neatbilstība ir nepareizi iekļauta postenī “citas debitoru/kreditoru saistības”.

Lai gan dažās dalībvalstīs ir panākti uzlabojumi, daudzos gadījumos EDP 4. tabulas vispārējais aptvērums joprojām ir nepietiekams. Konkrēti vairākas valstis nesniedz pilnīgus datus par tirdzniecības kredītu un avansu uzkrātajām saistībām.

EDP tabulas vēl var pilnveidot. Tomēr, šķiet, ka atlikušās problēmas maz ietekmē datu kvalitāti.

Visas dalībvalstis iesniedza atbildes uz “Aptauju par paziņošanas tabulām[8]”. Lai gan atbilžu pilnīgums un kvalitāte salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir uzlabojusies, jāturpina iesāktais darbs, jo dažas valstis vēl joprojām nesniedz visas aptaujā pieprasītās ziņas. Tas galvenokārt attiecas uz datiem par centrālās valdības prasību un parādu anulēšanu, citu debitoru/kreditoru saistību dalījumu, valdības garantiju ierakstīšanu (galvenokārt vietējās valdības apakšsektors) un datiem par kapitāla ieguldījumiem.

2.1.4. Papildu tabulas par finanšu krīzi

Kopš 2009. gada 15. jūlija Eurostat vāc datu kopu papildu tabulā par finanšu krīzi. Papildu tabulas 1. daļa attiecas uz datiem par darījumiem, kuri ir ierakstīti valdības ieņēmumu/izdevumu kontā un faktiski ietekmē EDP deficītu/pārpalikumu. Papildu tabulas 2. daļa attiecas uz datiem par finanšu aktīvu un saistību uzkrātajiem lielumiem, kurus radījis finanšu iestādēm sniegtais atbalsts. Tajā nošķirti pasākumi, kuru rezultātā faktiski radušās valdības saistības (iekļautas valdības parādā), un pasākumi, kas var potenciāli veidot valdības saistības nākotnē, bet patlaban tiek uzskatīti par atkarīgiem no iespējamiem nākotnes notikumiem (nav iekļauti valdības parādā). Šajās tabulās parādītas valdības intervences, kas tieši saistītas ar finanšu iestāžu atbalstu. Nav iekļauti nefinanšu iestāžu atbalsta pasākumi vai vispārīgi ekonomiski atbalsta pasākumi.

2013. gadā savāktie dati attiecas uz 2007.–2012. gadu. Izņemot astoņas dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Horvātija, Malta, Polija, Rumānija un Slovākija), pārējās dalībvalstis ziņoja par dažādām valdības intervencēm saistībā ar finanšu krīzi 2007.–2012. gadā. Papildus paziņojumiem presei par EDP Eurostat publicēja informatīvu paziņojumu, kurā analizēja šos datus[9].

2.1.5. Aptauja par starpvaldību aizdevumiem

Dalībvalstis sniedz datus arī par starpvaldību aizdevumiem (parasti programmu kontekstā). EDP paziņojumā presei ir iekļauta šī informācija, kā arī informācija par starpvaldību aizdevumiem Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSF) kontekstā, kas ļauj analizēt aizdevumus, kurus dalībvalstis atbalsta darbībām izsniedz citām dalībvalstīm (2012. gadā lielākoties Grieķijai, Īrijai un Portugālei).

Šādu starpvaldību aizdevumu apjoms un starpvaldību aizdevumu apjoms saistībā ar EFSF būtiski pieauga finanšu krīzes kontekstā. Tos atskaita no ES 28 un eurozonas valstu Māstrihtas valdības parāda[10] agregātiem, jo abi tiek parādīti konsolidēti. Šīs konsolidācijas dēļ ES 28 valstu un euro zonas agregāti nav vienādi ar dalībvalstu parāda aritmētisko summu (t. i., iepriekš minētie starpvaldību aizdevumi nav iekļauti, lai izvairītos no dubultas uzskaites).

Ziņojumā minētajos rādītājos par 2011. un 2012. gadu attiecībā uz dalībvalstīm tādējādi atspoguļotas summas saistībā ar EFSF.

2.2. Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un saskanība

2.2.1. Informācijas apmaiņa un precizējumi

Paziņošanas periodā starp paziņojumu iesniegšanas termiņu 1. oktobrī un datu publicēšanu 2013. gada 21. oktobrī Eurostat sazinājās ar visu dalībvalstu statistikas iestādēm, lai pieprasītu papildu informāciju un precizētu, kā uzskaites noteikumi piemēroti konkrētiem darījumiem. Šis process noritēja vairākās sarakstes kārtās starp Eurostat un valstu iestādēm. Līdz 4. oktobrim visām dalībvalstīm tika nosūtīti pirmās kārtas precizējumu pieprasījumi. Otrās kārtas pieprasījumi tika nosūtīti 23 valstīm, savukārt trešās kārtas — vienpadsmit valstīm. Ceturtās kārtas pieprasījumi tika nosūtīti četrām valstīm. Eurostat lūdza dažas valstis iesniegt pārskatītas paziņošanas tabulas[11].

2.2.2. Ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi

Grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēti ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi. Ar dialogu saistītus dalībvalstu apmeklējumus, tostarp t. s. ar iepriekšējo posmu saistītos dialoga apmeklējumus[12], regulāri veica, lai pārskatītu iesniegtos datus, izskatītu metodikas jautājumus, apspriestu statistikas avotus un novērtētu atbilstību attiecīgajiem uzskaites noteikumiem, piemēram, par vispārējās valdības nošķiršanu, ierakstīšanas laiku un valdības darījumu un saistību klasifikāciju.

Ja par dalībvalsti rodas kāds konkrēts jautājums, ko nevar atrisināt citādi kā tiekoties ar attiecīgo iestāžu pārstāvjiem, īsās procedūrās rezultātā tiek rīkots ad hoc apmeklējums dalībvalstī.

Eurostat 2013. gadā veica šādus ar dialogu saistītus EDP apmeklējumus: Spānija (24.–25. janvāris), Apvienotā Karaliste (24.–25. janvāris), Itālija (4.–5. februāris), Igaunija (27.–28. februāris), Polija (6.–8. marts, ar iepriekšējo posmu saistītais dialoga apmeklējums), Grieķija (20.–21. marts), Luksemburga (15. maijs), Zviedrija (4.–5. jūnijs), Vācija (18.–21. jūnijs un 22.–25. oktobris, ar iepriekšējo posmu saistītais dialoga apmeklējums), Rumānija (19.–20. jūnijs), Polija (8.–9. jūlijs), Rumānija (28.–30. augusts, ar iepriekšējo posmu saistītais dialoga apmeklējums — papildu apmeklējums), Slovēnija (12.–13. septembris), Grieķija (24.–25. septembris), Somija (18.–19. novembris), Nīderlande (26. novembris), Slovēnija (27.–29. novembris, ar iepriekšējo posmu saistītais dialoga apmeklējums) un Slovākija (28.–29. novembris). Turklāt 2013. gadā veikti ad hoc apmeklējumi Horvātijā (14.–15. marts) un Spānijā (20.–21. marts un 26.–27. septembris). Eurostat 2013. gadā veica apmeklējumu Latvijā pirms pievienošanās eurozonai (8.–9. aprīlis) un Horvātijā pirms pievienošanās ES (26.–27. jūnijs).

Apmeklējumu laikā atkārtoti tika apspriesti temati, kas ietvēra vienību klasifikāciju vispārējās valdības sektorā vai ārpus tā (piemēram, sabiedriskais transports, publiskās sabiedrības, televīzija un radio, slimnīcas un augstskolas), kapitāla ieguldījumus, publiskās un privātās partnerības, piešķīrumus no ES budžeta, garantiju ierakstīšanu un iepriekšējo datu plūsmu vispārējo kvalitātes pārvaldību. Galīgos konstatējumus par katru ar dialogu saistītu apmeklējumu, tostarp aprakstu par rīcības priekšlikumiem, par kuriem bija panākta vienošanās, un situācijas aprakstu, nosūtīja Ekonomikas un finanšu komitejai un publicēja Eurostat tīmekļa vietnē. Šo priekšlikumu īstenošana palīdzēs pakāpeniski uzlabot datu kvalitāti.

Metodikas izpētes apmeklējumus veic tikai tad, ja Eurostat ir konstatējis būtiskus riskus vai problēmas saistībā ar datu kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz izmantotajām metodēm, jēdzieniem un klasifikācijām. 2013. gadā netika veikti šādi metodikas izpētes apmeklējumi.

2.2.3. Eurostat īpašās konsultācijas

Dalībvalstis regulāri apspriedās ar Eurostat, lai noskaidrotu dažādus valstu uzskaites jautājumus saistībā ar turpmākajām vai iepriekšējām darbībām. Eurostat sniedz padomus saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm. Lai nodrošinātu atbilstību pārredzamības noteikumiem, kas paredzēti grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009, Eurostat publicē sniegto padomu[13], ja vien iesaistītā dalībvalsts neiebilst. Eurostat 2013. gadā ir publicējis šādus padomus: grāmatvedības pieeja attiecībā uz Bank of England Asset Purchase Facility Fund (BEAPFF) un plūsmām starp Bank of England un Her Majesty’s Treasury Apvienotajā Karalistē, statistiskā pieeja attiecībā uz koncesijas pārdošanu pirms privatizācijas Portugālē, Dexia Group rekapitalizācija Beļģijā, Sociedad de activos de Restructuracion (SAREB) klasifikācija Spānijā, tādu finanšu korekciju reģistrācija, kas saistītas ar ES līdzekļiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 100. panta 1. punktu Rumānijā, statistiskā pieeja attiecībā uz radiofrekvenču spektra koncesiju uz 15 gadiem Ungārijā, pieeaja attiecībā uz LAK Invest Real estate darījumiem Flandrijas reģionā Beļģijā, IABF garantijas maksas reģistrācija Nīderlandē, pieeja attiecībā uz nodokļu atmaksu, soda maksājumiem un starpposma maksājumiem Her Majesty's Revenue and Customs (HMRC) nodokļu lietā Apvienotajā Karalistē, kreditoru saistību reģistrācijas anulēšana saistībā ar soda maksājumiem, ko CFR Cai Ferate maksā privātiem energonesēju piegādātājiem Rumānijā un MyCSP Ltd. statistiskā klasifikācija Apvienotajā Karalistē.

2.2.4. Jaunākie metodikas jautājumi

Kā parasti Statistikas birojs izvērtēja EKS 95 noteikumu piemērošanu, jo īpaši ņemot vērā tās jaunākos lēmumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 479/2009 10. panta 2. punktu. Šie lēmumi tika iekļauti Rokasgrāmatā par valdības budžeta deficītu un parādu (MGDD), kuras jaunāko redakciju publicēja 2013. gada februārī[14]. Jaunākajā redakcijā ietvertas trīs jaunas nodaļas, par kurām notika apspriedes ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju. Eiropas struktūras, kas saistītas ar eurozonas valstu parāda krīzi (EFSF un ESM), aizdevumi ar zemām procentu likmēm, valdības aizdevumi ar zemām procentu likmēm trešām personām un emisiju tirdzniecības atļaujas. Arī pārējās MGDD nodaļās iekļauti sīki precizējumi.

Pēc pēdējās (ceturtās) darba grupas sanāksmes 2013. gada jūlijā, kas veltīta spēkā esošās MGDD pielāgošanai jaunajai EKS 2010, MGDD tika pabeigta un pielāgota EKS 2010 metodikai. 2013. gada augustā to iesniedza dalībvalstīm.

Kad kļuva zināmas galvenās ESM iezīmes, Eurostat 2013. gada janvārī publicēja lēmumu The statistical recording of low interest rate loans[15] un lēmumu Statistical classification of the European Stability Mechanism[16].

Apzinoties vajadzību pēc tādu kritēriju plašākiem skaidrojumiem, kas saistīti ar kapitāla ieguldījumiem bankās, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kas aiziet no tirgus, Eurostat 2013. gada martā publicēja lēmumu Clarification of the criteria for the recording of government capital injections into banks[17].

Eurostat 2013. gada jūlijā publicēja lēmumu Supplement on contingent liabilities and potential obligations to the EDP related questionnaire[18]. Jaunā anketa ietver tabulas par garantijām, ārpusbilances publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP) un ienākumus nenesošiem aizdevumiem, un tā tika ieviesta ar Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām[19]. Eurostat 2015. gada janvārī darīs pieejamus pirmos datus un datus par tādu valdības kontrolēto vienību kopējām saistībām, ko klasificē ārpus vispārējās valdības.

Tā kā CMFB 2013. gada novembra apspriešanās par šo jautājumu bija bez rezultātiem, Eurostat publicēja lēmumu par ierakstīšanu Unbalanced transfers of pension obligations to the government under ESA 2010.

Kopš 2013. gada janvāra Eurostat savā tīmekļa vietnē ir publicējis Inventory of EDP processes. Šā dokumenta mērķis ir aprakstīt procedūras un principus, ko Eurostat piemēro EDP datu verifikācijas procesā.

2.2.5. Atbilstība attiecīgajiem valdības kontiem

Paziņošanas termiņi 1. aprīlī un 1. oktobrī, ko noteica ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009, tika ieviesti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem gada un ceturkšņa valdības sektora kontiem, kuri vairākās EKS 95 nosūtīšanas tabulās tiek iesniegti Eurostat. Eurostat sistemātiski analizē EDP paziņojumu atbilstību attiecīgajiem valdības sektora kontiem. Piemēram, valdības kopējiem izdevumu un ieņēmumu rādītājiem būtu jāatbilst iesniegtajiem deficīta rādītājiem.

EDP datu vispārējā atbilstība paziņotajiem EKS 95 valdības kontiem pēdējos gados ir uzlabojusies, tomēr tā joprojām ir labāka nevis finanšu, bet nefinanšu datiem. 2013. gada oktobra paziņojumā nefinanšu dati un ceturkšņa valdības parāds (EKS 28. tabula) EDP rādītājos un EKS 2. un 25. tabulā (gan gada, gan ceturkšņa līmenī) bija pilnībā saskanīgi. Tomēr dalībvalstīm vēl jāstrādā, lai nodrošinātu EDP un EKS tabulu saskanību finanšu datu ziņā. Ievērojamas neatbilstības starp EDP datiem un ceturkšņa finanšu kontiem parādījās sešu dalībvalstu 2013. gada oktobra paziņojumos, savukārt neatbilstības starp EDP datiem un EKS gada finanšu kontiem tirdzniecības kredītu un avansu saistību uzkrātajos lielumos tika konstatētas vairāk nekā vienai trešdaļai dalībvalstu.

2.3. Publicēšana

2.3.1. Galveno rādītāju un sīki izstrādātu paziņošanas tabulu publicēšana

Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. panta 1. punktā teikts: “Komisija (Eurostat) trīs nedēļu laikā pēc pārskatu sniegšanas termiņa, [..] paziņo faktiskos datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu, lai piemērotu Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Datus paziņo, tos publicējot.”

Datus par valdības budžeta deficītu un parādu kopā ar visām dalībvalstu iesniegtajām paziņošanas tabulām publicēja 2013. gada 22. aprīlī[20] un 21. oktobrī[21]. Kopš 2012. gada februāra ar biežumu aptuveni T + 115 dienas Eurostat regulāri publicē paziņojumu presei par valdības parāda ceturkšņa datiem (t. s. Māstrihtas parāds). Kopš 2012. gada februāra Eurostat publicē Statistics in Focus par ceturkšņa vispārējās valdības deficītu.

Turklāt Eurostat tīmekļa vietnē publicē valdības gada un ceturkšņa finanšu statistiku, kas ir EDP datu pamatā, un paziņojumu par uzkrāto lielumu plūsmu korekciju[22]. Eurostat publicē arī dalībvalstu sniegto informāciju par valdības intervencēm saistībā ar finanšu krīzi[23] un datus par starpvaldību aizdevumiem. Eurostat publicē arī paziņojumu par tirdzniecības kredītu un avansu saistību uzkrātajiem lielumiem[24].

Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009 dalībvalstis publicē faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu. Visas dalībvalstis publicē budžeta deficīta un parāda rādītājus valsts līmenī. Vairākums dalībvalstu ir informējušas Eurostat, ka tās parasti publicē visas paziņošanas tabulas. Piecas dalībvalstis publicē tikai dažas paziņošanas tabulas, savukārt viena dalībvalsts — Francija — nepublicē EDP tabulas valsts līmenī.

2.3.2. Piezīmes par datu kvalitāti

Eurostat izteica piezīmi vienai dalībvalstij par 2013. gada oktobra EDP paziņojumā sniegtajiem datiem.

Austrija: Eurostat izteica piezīmi par Austrijas iesniegto datu kvalitāti, ievērojot neskaidrības saistībā ar Federālā revīzijas biroja ziņojuma par Zalcburgas federālo zemi (publicēts 2013. gada 9. oktobrī) secinājumu statistisko ietekmi. Ziņojumā konstatēja trūkumus attiecībā uz finanšu vadību un publisko kontu pilnīgumu Zalcburgas federālajā zemē. EDP datu revīzijas statistisko ietekmi sadarbībā ar Eurostat izmeklēs Austrijas statistikas iestāde, lai precizētu konkrēto ietekmi uz 2012. gadu un iepriekšējiem gadiem. Iespējams, tas izraisīs valdības parāda pieaugumu par līdz pat 0,5 % no IKP un, pamatojoties uz informāciju, kas būs pieejama attiecīgajā brīdī, nelielas korekcijas valdības deficītā.

2.3.3. Iesniegto datu grozījumi

Eurostat nav grozījis datus, ko dalībvalstis iesniegušas 2013. gada aprīļa un oktobra EDP paziņojumos.

2.3.4. Metadatu (aprakstu[25]) publicēšana

Grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēts, ka EDP apraksti ir daļa no statistikas informācijas, kas dalībvalstīm ir jāsniedz, lai Eurostat varētu pārbaudīt atbilstību EKS 95 noteikumiem. Turklāt regulā ir paredzēts, ka valstīm ir obligāti jāpublicē šie apraksti valsts mērogā. Izņemot Horvātiju, kas pievienojās ES 2013. gada 1. jūlijā, Eurostat ir publicējis visu dalībvalstu aprakstus. Izņemot Luksemburgu un Nīderlandi, visas dalībvalstis ir informējušas, ka tās valsts mērogā ir publicējušas EDP aprakstus.

Eurostat 2012. gadā ieviesa jaunu EDP apraksta formātu, kurā veiktas strukturālas pārmaiņas un saskaņā ar kuru jāsniedz detalizētāka informācija (piemēram, attiecībā uz apkopošanas procedūrām, vispārējās valdības sektora nošķiršanu, īpašiem darījumiem, kvalitātes pārvaldību un iepriekšējiem datu avotiem u. tml.). Jaunos EDP aprakstus Eurostat publicēs līdz 2013. gada beigām.

3. Secinājumi

Eurostat atzīst, ka kopumā ir uzlabojusies iesniegto datu saskaņotība un pilnīgums. Tomēr ir daži neatrisināti jautājumi, un dalībvalstīm jāpieliek vairāk pūļu, lai uzlabotu iesniegto tirdzniecības kredītu datu aptvērumu un kvalitāti un valstu vietējās pārvaldes līmeņu datu pilnīgumu. Tas jo īpaši attiecas uz Beļģiju, Dāniju, Vāciju, Īriju, Grieķiju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Kipru, Maltu, Nīderlandi, Austriju un Apvienoto Karalisti.

Eurostat izteica piezīmi Austrijai par 2013. gada oktobra EDP paziņojumā sniegtajiem datiem.

Vispārīgi Eurostat secina, ka 2013. gadā ir uzlabojusies iesniegto fiskālo datu kvalitāte. Kopumā dalībvalstis ir sniegušas kvalitatīvāku informāciju gan EDP paziņošanas tabulās, gan citās attiecīgās statistikas atskaitēs.

[1] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

[2] COM(2013) 88 final.

[3] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.

[4] Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 3. panta 1. un 3. punkts.

[5] Skatīt Padomes 1993. gada 22. novembra protokola paziņojumus. https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf

[6] Grozītajā Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 nav tieši prasīts sniegt plānotos datus citās EDP tabulās, izņemot 1. un 2A tabulu.

[7] Dalībvalstu iesniegtās EDP paziņošanas tabulas var atrast Eurostat tīmekļa vietnē. Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables

[8] Šajā aptaujas anketā ir 13 iedaļas, kurās jānorāda kvantitatīva un dažreiz arī kvalitatīva informācija vairākās jomās, piemēram, nodokļu un sociālo iemaksu darījumi un darījumi ar ES, militāru iekārtu iegāde, valdības garantijas, parādu anulēšana, valdības kapitāla ieguldīšana publiskās sabiedrībās, publiskās un privātās partnerības u. tml.

[9] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin_crisis_Oct_2013_final.pdf

[10] Saskaņā ar EK Līgumam pievienoto protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru valdības parāds ir vispārējās valdības sektora konsolidētā parāda kopapjoms (tā nominālvērtībā), kas līdz gada beigām nav nomaksāts. Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009 tas ietver šādas kategorijas: valūta un noguldījumi (AF.2), vērtspapīri, kas nav akcijas (AF.3), izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.34), un aizdevumi (AF.4).

[11] Skatīt 2.1. iedaļu.

[12] Ar dialogu saistīti apmeklējumi ir paredzēti, lai caurskatītu faktiskos datus un avotus, izskatītu metodikas jautājumus un novērtētu atbilstību uzskaites noteikumiem, savukārt ar iepriekšējo posmu saistīto apmeklējumu mērķis ir izskatīt publiskās uzskaites datu avotus un paziņošanas procesus.

[13] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states

[14] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-13-001.

[15] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/ESTAT-decision-low_inter_rate_loans-annex_2013-01-16.pdf

[16] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat_Decision_on_ESM.pdf

[17] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/ESTAT-decision-Criteria_for_classif_of_gov_capital_injec.pdf

[18] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/ESTAT_decision-Suppl_on_conting_liab_EDP_Q.pdf

[19] OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

[20] Skatīt:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-22042013-AP/EN/2-22042013-AP-EN.PDF

[21] Skatīt:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-21102013-AP/EN/2-21102013-AP-EN.PDF

[22] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=STOCK_FLOW_2013_OCT

[23] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin_crisis_Oct_2013_final.pdf

[24] Skatīt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Note_on_AF.71L-Oct_2013.pdf

[25] Metožu, procedūru un avotu apraksti, ko izmanto, lai apkopotu faktiskos datus par deficītu un parādu un tajos izmantotajiem valdības sektora kontiem.