EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 23.11.2011 
SEC(2011) 1403 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums, 
  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko izveido vien otu programmu izgl ītības, apm ācības, jaunatnes un sporta jom ā 
laikposmam no 2014. gada l īdz 2020. gadam 
  
KOPSAVILKUMS UN INTEGR ĒTIE SECIN ĀJUMI 
   
{COM(2011) 788 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1402 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Atbildīgais dienests:  Izglītības un kult ūras ģenerāldirektorāts (turpm āk — EAC ĢD) ar 
Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģentūras (turpm āk — EACEA ) atbalstu 
Atruna:  šis ziņojums ir saistošs tikai t ā sagatavošan ā iesaistītajiem Komisijas dienestiem un 
neskar neviena Komisijas pie ņemtā lēmuma gal īgo formu. 
 
LV 3   LV SATURS 
Ievads ........................................................................................................................ .............. 4 
1. Probl ēmas apraksts....................................................................................................... 4 
2. ES intervences pamatojums ......................................................................................... 6 3. Turpm ākās intervences m ērķi ...................................................................................... 7 
4. Risin ājumi .................................................................................................................... 9 
5. Risin ājumu galven ā ietekme ...................................................................................... 12 
6. Risin ājumu salīdzinājums .......................................................................................... 14 
7. Izv ēlētā risinājuma apraksts ....................................................................................... 20 
8. Uzraudz ība un nov ērtēšana ........................................................................................ 23 
 
LV 4   LV IEVADS  
Šajā dokument ā ir apkopoti četri ietekmes nov ērtējumi izgl ītības, apm ācības, jaunatnes un sporta 
jomā. 
Četros min ētajos ietekmes nov ērtējumos ir p ētīta trīs pašreizējo programmu darb ība un — attiec ībā uz 
sportu — ar ī sagatavošanas pas ākumi, par kuriem balsoja budžeta iest āde. Kopum ā padziļināti tika 
pētīti šādi četri risin ājumi: pašreiz ējo pasākumu vai programmu p ārtraukšana; to turpin āšana 
pašreizējā veidā; pašreiz ējo programmu m ērķu nostiprin āšana; vienota programma izgl ītībai, 
apmācībai, jaunatnei un sportam, lai nostiprin ātu mērķus un ietekmi ar koncentr ēšanas un racion ālas 
struktūras palīdzību. 
Izvēlētais risinājums, kas noteikts ikvien ā no četriem ietekmes nov ērtējumiem, ir apvienojums vienot ā 
programm ā, kas atbilst 2011. gada 29. j ūnijā pieņemtajam Komisijas L ēmumam par daudzgadu 
finanšu sh ēmu. Šis izv ēlētais risinājums būtu saskaņotākais un rentabl ākais šādu galveno iemeslu d ēļ: 
1. risinājums sasaucas ar nepieciešam ību šajā finanšu un ekonomikas kr īzes laikā palielināt ES 
ieguldījumus izgl ītībā un apmācībā, jo augoša tautsaimniec ība ir atkar īga no kvalific ētu 
darba ņēmēju nodrošin ājuma un bezdarbnieku prasmju un iema ņu mobiliz ācijas; 
2. risinājums piev ēršas un pilnveido tos pas ākumus, kas pašreiz ējās programm ās ir atzīti par 
lielākās Eiropas pievienot ās vērtības un pavairošanas efekta rad ītājiem, taust āmi ietekm ējot 
Eiropas izgl ītības un apm ācības sistēmas un t ādējādi ievērojami uzlabojot atdevi no 
ieguldījumiem; 
3. centienu koncentr ēšana jaun ā, racionāli veidot ā programm ā palielinās sinerģiju starp 
pašreizējām programm ām un daž ādām izglītības nozar ēm, tādējādi nostiprinot m ūžizglītības 
pieeju izgl ītībai, palielinot saska ņotību un ar racion āla transvers ālu pamatdarb ību kopuma 
palīdzību uzlabojot piek ļuvi potenci ālajiem saņēmējiem; 
4. risinājumā ir pievērsta lielāka uzman ība ne tikai izgl ītības iestāžu savstarp ējai sadarb ībai, bet 
arī izglītības un cilv ēkkapitāla izšķirošajai noz īmei inov ācijā, veicinot izgl ītības un 
uzņēmējdarbības partner ību, tiecoties p ēc izcilības mācīšanā un zin āšanu apguv ē, 
nodarbināmībā un uzņēmējdarbībā; 
5. visbeidzot, tas ir saist īts ar īstenošanas un p ārvaldības proced ūru racionaliz āciju un 
vienkāršošanu, pied āvājot iespējas ievērojami samazin āt īstenošanas izmaksas — l īdz pat 
40 %, salīdzinot ar pašreiz ējo programmu (piem ēram, “Mūžizglītība”, “Jaunatne darb ībā” un 
sadarbības programmas augst ākās izglītības jomā ar ārpuskopienas valst īm) kopējām 
īstenošanas izmaks ām. 
Šajā kopsavilkum ā ir apkopoti četru ietekmes nov ērtējumu galvenie elementi; visa 
informācija ir sniegta atseviš ķos ietekmes nov ērtējumos.  
1. PROBLĒMAS APRAKSTS  
Nevienu no strat ēģijas “Eiropa 2020” uzdevumiem un galvenajiem m ērķiem nebūs iespējams sasniegt 
bez ievērojamiem ieguld ījumiem cilv ēkkapitālā, izglītībā un Eiropas iedz īvotāju talantos. Pašreiz ējam 
ekonomikas klimatam un pieaugošajai sacens ībai par augsti kvalific ētiem cilvēkiem, vērtību radīšanai 
un izaugsmei ir vajadz īga uz prasm ēm vērsta radik āla un plaša izgl ītības un apm ācības sistēmu 
reforma. 
 
LV 5   LV ES Polijas prezident ūras sniegtaj ā ziņojumā1 par izaugsmes avotiem ir ieteikts palielin āt finansējumu 
studentu, jauno p ētnieku un darba ņēmēju mobilit ātes atbalsta programm ām (piemēram, “ Erasmus ”, 
“Marie Curie ”), norādot, ka, palielinot augst āko izglītību ieguvušo cilv ēku procentu ālo attiecību līdz 
40 %, Eiropas Savien ības IKP paaugstin ātos par 4 % uz vienu iedz īvotāju. 
Pašreizējo programmu pieredze liecina, ka ES budžeta atbalsts var dot iev ērojamu ieguld ījumu ES 
iedzīvotāju sagatavot ības uzlabošan ā darba tirgum un profesion ālajai dzīvei, kā arī izglītības un 
apmācību sistēmu galveno probl ēmu novēršanā: augsti priekšlaic īgas mācību pārtraukšanas r ādītāji, 
vājas sekmes pamatzin āšanās un galvenaj ās prasmēs, nepietiekama pieaugušo iesaiste augst ākajā 
izglītībā un profesion ālajā apmācībā, izglītības darbinieku apm ācības nepietiekamas iesp ējas un zema 
uzņēmējdarbības un radošuma pak āpe jauniešu vid ū. ES atbalsts var veicin āt arī nevienlīdzības 
samazināšanu izglītības nodrošin āšanā un pieejam ībā, jo īpaši attiec ībā uz cilvēkiem no nelabv ēlīgas 
vides, kā arī dzimumu nevienl īdzības novēršanu izgl ītībā un apmācībā. Tāpat ES atbalsts var sekm ēt 
sociālā kapitāla izveidi jaunatnes vid ū, jauniešu iesp ēju palielin āšanu un vi ņu spēju aktīvi iesaistīties 
sabiedrībā atbilstīgi jaunajam L īgumam. 
Ņemot vērā iepriekšējās programm ās gūto pieredzi, ES kompetenci un ES finanšu instrumentu 
intervences stirp ās puses un ierobežojumus, k ā arī apspriešanas laik ā izteiktos ieinteres ēto personu 
viedokļus, 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu sh ēmā ES atbalstu izgl ītībai un apm ācībai, 
jaunatnei un sportam vajadz ētu galvenok ārt vērst uz virkni svar īgāko jautājumu un probl ēmu. 
– Nepieciešam ība veidot starptautisko mobilit āti un Eiropas izgl ītības un apm ācības telpu: 
 Eiropas izgl ītības un apm ācības telpai vajadz īgā kvalifikācijas un prasmju atz īšanas un 
nodošanas sist ēma vēl nav pietiekami att īstīta; dalība izglītības un apm ācības programmas 
mobilitātes pasākumos ir nepiln īgi saistīta ar izgl ītības un apm ācības politikas priorit ātēm, 
kas noteiktas strat ēģijā “Eiropa 2020” un izgl ītības un apm ācības stratēģijā “ET 2020”, 
piemēram, ar nepieciešam ību veicināt instrumentu pie ņemšanu m ācību rezultātu atzīšanai un 
nodošanai; t āpat nepietiekama ir ar ī saikne starp mobilit āti un iestāžu struktūru, piemēram, 
kā daļa no plaš ākiem starptautisk ā aspekta pieš ķiršanas pas ākumiem; past āv arī citi šķēršļi 
mācību mobilit ātei, jo īpaši saist ībā ar valod ām; turklāt jauniem cilv ēkiem tiek dotas 
sadrumstalotas un nevien ādas iespējas neform ālās mācīšanās jomā un darbā ar jaunatni. 
– Nepieciešam ība veicin āt iestāžu sadarb ību un nostiprin āt Eiropas vietu glob ālajā sacensībā 
par izcilību un vienl īdzību izglītībā un apmācībā: 
 nav pietiekami progres ējusi vienot ās starptautisk ās mācību programmas izveide izgl ītības un 
apmācības iestādēm; Eiropas Savien ība pasaul ē nav pietiekami pievilc īga kā studiju vieta, un 
tā zaudē savas poz īcijas salīdzinājumā ar citām rūpnieciski att īstītajām valstīm un 
jaunietekmes valst īm; neform ālās mācīšanās un darba ar jaunatni pas ākumi un rezult āti tiek 
atzīti ierobežoti, un dal īšanās ar praksi šaj ā jomā ir ierobežota; pedago ģiskā inovācija un 
labākās prakses apmai ņa, tostarp no ES p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības programm ām 
nākušo ideju izmantošana, ir nepietiekama; uz ņēmējdarbība un pētniecība nav pietiekami 
cieši piesaist ītas izglītības un apm ācības jomai, lai nodrošin ātu to kop īgo ieguld ījumu 
izglītības politikas un instrumentu noteikšan ā. 
– Nepieciešam ība atbalst īt ES universit āšu moderniz ācijas procesu: 
 Eiropas Savien ība vēlas, lai tās partneres b ūtu produkt īvas un sp ēcīgas ekonomikas ne tikai 
kā inovācijas avoti, bet ar ī kā Eiropas pre ču un pakalpojumu tirgi; šo valstu augst ākās 
izglītības sistēmu zemā kvalitāte ierobežo to iesp ējas izaugsmei un sadarb ībai ar ES. 
                                                 
1 “Virzība uz Eiropas konsensu iza ugsmei”, 2011. gada oktobris. 
 
LV 6   LV – Nepieciešam ība pēc analīzes, kas pamatota uz datiem, lai atbalst ītu izglītības sistēmu 
reformu un moderniz āciju un pilnveidotu ar ī darbu ar jaunatni: 
 datu v ākšana, anal īze un lietošana, tostarp saist ībā ar atvērtās koordin ācijas metodi un 
stratēģijas “Eiropa 2020” p ārvaldību, ir nepietiekama uz datiem balst ītas politikas veidošanai 
un reform ēšanai; nav pietiekami nodrošin āti politiskie instrumenti un vien ādranga 
salīdzināšana/spiediens gudru ieguld ījumu plānošanai izgl ītības un apm ācības jomā, kā arī 
darbā ar jaunatni. 
– Nepieciešam ība samazin āt nevienlīdzību izglītības nodrošin āšanā un pieejam ībā attiecībā uz 
dzimumu, cilv ēkiem no nelabv ēlīgas vides un cilv ēkiem ar īpašām vajadzībām. 
– Nepieciešam ība nodrošin āt jaunu cilv ēku aktīvu un konstrukt īvu iesaist īšanos sabiedr ībā un 
demokrātiskajā dzīvē. 
– Nepieciešam ība palielin āt informētību un dal īšanos ar zin āšanām par sporta probl ēmu 
risināšanu galvenok ārt vietējā un masu sporta l īmenī, jo īpaši tādās jomās kā laba pārvaldība, 
veselību veicinošas fiziskas nodarb ības, soci ālā iekļaušana, vardarb ība un neieciet ība, 
divējādā karjera un dopings. 
Lai gan š īs problēmas attiecas uz ES atbalsta darb ības jomu un saturu, ir ārkārtīgi svarīgi vienlaikus 
risināt galveno jaut ājumu par Eiropas pievienoto v ērtību, pārvaldību un vienk āršošanu . Pat tad, 
ja pašreiz ējo programmu starpposma nov ērtējumi un ar ī tiešsaistes apspriešanas ar ieinteres ētajām 
personām liecina par nosac īti augstu apmierin ātības pakāpi, ir iesp ējami ievērojami uzlabojumi, jo 
īpaši ņemot vērā pašreizējos sarežģītos budžeta ierobežojumus. 
Pašreizējās programmas izgl ītības, apmācības un jaunatnes jom ās ir pārāk sarežģītas, tām ir pārāk 
daudz mērķu un darb ību, kas samazina sist ēmisko ietekmi un t ādējādi Eiropas pievienoto v ērtību, kā 
arī ES intervences iesp ējamo ieguld ījumu vērtību. Uzskat āms piemērs: Mūžizglītības programmai 
(turpmāk — MP) ir 6 apakšprogrammas, vair āk nekā 50 mērķi, un darb ību skaits p ārsniedz 60. 
Programma “Jaunatne darb ībā” ir vērsta uz jaunu cilv ēku (neform ālo) mācīšanos un mobilit āti, un tajā 
pašā laikā aptuveni 80 % no MP finans ējuma tiek lietots ar ī jaunatnes atbalstam. Daž ām darbībām 
vienkārši trūkst ilgstošai ietekmei vajadz īgās kritiskās masas. Ar ī starptautiskajai sadarb ībai augstākās 
izglītības jomā ir rakstur īga sadrumstalot ība starp daž ādiem ES instrumentiem, ar kuriem īsteno 
līdzīgus mērķus un darb ības. 
Šāda ES pašreiz ējā atbalsta sadrumstalot ība traucē izmantot daudzveid īgu, uz politiku balst ītu un 
darbības sinerģiju un nov ērst pārklāšanos gan starp daž ādiem izgl ītības sektoriem no m ūžizglītības 
viedokļa, gan starp pašiem izgl ītības, apm ācības un jaunatnes sektoriem, gan starp min ētajiem 
sektoriem un cit ām nozīmīgām politikas jom ām un finans ēšanas avotiem, piem ēram, nodarbin ātību, 
pētniecību, inovāciju un strukt ūrfondus. Tas nevajadz īgi palielina sarež ģītību un administrat īvo slogu 
gan ieinteres ētajām person ām, gan ES strukt ūrām, vienlaikus ierobežojot vienk āršošanas un 
apjomrad ītu ietaupījumu iesp ējas. 
2. ES INTERVENCES PAMATOJUMS  
ES darbības izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jom ā juridiskais pamats ir L īguma par Eiropas 
Savienības darbību 165. un 166. pants. 
Neskarot subsidiarit ātes principu, ES intervenci vajadz ētu vērst uz dal ībvalstu pas ākumu 
papildināšanu, atbalstot politikas reformu un moderniz āciju, kā arī palīdzot nodrošin āt sistēmisku 
ietekmi saska ņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” un “ET 2020” pie ņemtajiem m ērķiem. Saist ībā ar to ES 
jaunās programmas izgl ītības, apm ācības, jaunatnes (k ā arī sporta) atbalstam Eiropas pievienot ās 
vērtības pamat ā ir četri galvenie aspekti. 
 
LV 7   LV – Programmas darb ību starptautisk ās un inovat īvās iezīmes un ar t ās palīdzību iegūtie 
rezultāti. Dalībvalstu pašreiz ējie pasākumi joproj ām paliek valsts l īmenī. ES pievienot ā 
vērtība ir tajā apstāklī, ka Kopienas budžets veicina un atbalsta individu ālo mobilit āti, 
sadarbību, līdzstrādi un partner ību starp iesaist ītajām valstīm un ar valst īm, kuras nav ES 
partnervalstis (jo īpaši plaš ākai sadarb ībai augst ākajā izglītībā un mobilit ātei), lai 
nodrošinātu mācīšanos, kā arī zināšanu un inov āciju nodošanu izgl ītības, apm ācības un 
jaunatnes jom ā starp ieinteres ētajām personām, iestādēm, organiz ācijām un sistēmām. 
– Veids, kādā programma atbalsta dal ībvalstu sadarb ību, jo īpaši ar atv ērtās koordin ācijas 
metodes pal īdzību. ES atbalsta sav ās stratēģijās norādītās prioritātes, lai pal īdzētu 
vienprātības izveid ē starp daž ādām ieinteres ētajām person ām attiecībā uz izgl ītībai, 
apmācībai un jaunatnei sniegt ā atbalsta noz īmi ekonomikas un soci ālajā attīstībā, kā arī lai 
veicinātu politikas veidot āju un izgl ītības un apm ācības speciālistu zināšanu uzlabošanu par 
starptautisku labu praksi, tostarp ar ī sporta jom ā. Lai ietekm ētu sistēmiskas p ārmaiņas 
izglītības un apm ācības jomā, programmai ir j ādarbojas k ā virzītājspēkam Eiropas visp ārējo 
mobilitātes un kvalifik ācijas atzīšanas instrumentu īstenošanai2. 
– Veids, kādā programma papildina valsts, starptautisk ās un ES programmas. Salīdzinot 
ar citām (valsts un starptautiskaj ām) programm ām, ES atbalsta īpašo pievienoto v ērtību 
nosaka ar ī plašāka ģeogrāfiskā teritorija, ko aptver t ā pasākumi, un tas, ka programma 
veicina notur īgu sadarb ību izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jom ā, kā arī izglītības 
un apmācības mobilit āti un starptautisko aspektu izv ēršanu. Citu ES programmu, 
galvenokārt ES strukt ūrfondu, ierosmes ir daž ādas. Eiropas Soci ālā fonda  darbība lielākoties 
ir saistīta ar palīdzības sniegšanu, piev ērošoties darbviet ām un dalībnieku integr ēšanai darba 
tirgū, bet topoš ā programma nodrošin ās mobilitātes iespējas un jaunu projektu, ideju un 
metožu att īstību, ko pēc tam var ēs atbalstīt un integr ēt Eiropas Soci ālais fonds. Eiropas 
Reģionālās attīstības fonds  var ieguld īt līdzekļus izglītības infrastrukt ūrā, palīdzot nostiprin āt 
kopienas un uzlabot piek ļuvi. Soci ālo un ekonomikas zin ātņu un humanit āro zinātņu 
pētniecības programmai (DG RTD – FP7) ir liela noz īme atbalsta sniegšan ā pedagoģijas 
zinātniskajai p ētniecībai, finans ējot pētniecības projektus m ūžizglītībā, prasmju 
pieprasījumā, izglītībā, jaunatn ē un soci ālajā iekļaušanā un iesaistot visu p ētniecības 
sabiedrību Eiropā un ārpus tās. Tādējādi vienlaikus starp š īm programm ām pastāv skaidri 
noteiktas atš ķirības, siner ģijas un sadarb ības jomas. 
– Veids, kādā programma veicina sist ēmiskas ietekmes pan ākšanu. ES mēroga instruments 
var panākt spēcīgu sistēmisku ietekmi, jo īpaši darbojoties k ā laboratorija jaunu pieeju 
pārbaudei, kuras var rosin āt valsts/re ģionālās shēmas vai pal īdzēt attīstīt to starptautisko 
dimensiju.  
ES intervencei ir j āatbilst  Līgumā noteiktajam proporcionalit ātes principam,  jo tā nedrīkst 
pārsniegt to, kas vajadz īgs noteikto m ērķu sasniegšanai. T ā ir jāīsteno dalībvalstu pašreiz ējo 
politisko sist ēmu ietvaros.  
3. TURPMĀKĀS INTERVENCES M ĒRĶI 
Atsevišķos ietekmes nov ērtējuma ziņojumos noteikt ās problēmas norāda, ka Eiropas 
Savienība un tās dalībvalstis ir izvirz ījušas skaidrus kop ējus mērķus un politikas procesus 
izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jom ā: stratēģiska sistēma izglītības un apm ācības 
jomā 2020. gadam (turpm āk — “ET 2020”), atjaunot ā sistēma Eiropas sadarb ībai jaunatnes 
jomā (2010.–2018. gads) un 2011. gada zi ņojums “Att īstīt Eiropas dimensiju sport ā”. Šīs 
                                                 
2 Piem ēram, Europass , Youthpass , Eiropas kvalifik āciju sistēma (turpm āk — EQF ) vai Eiropas 
Kredītpunktu sist ēma profesion ālās izglītības un apm ācības jomā (ECVET ). 
 
LV 8   LV politiskās sistēmas pilnā mērā attiecas ar ī uz 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu sh ēmu; 
tādēļ ieguldījums šajās ES strat ēģijās ir šajās jomās sniegtā ES budžeta atbalsta visp ārējais 
mērķis; galvenie saist ītie ietekmes r ādītāji ir strat ēģijas “Eiropa 2020” atbilst īgie galvenie 
mērķi. 
 
LV 9   LV Vispārējie mērķi 
Programmas galvenais visp ārējais mērķis ir atbalst īt stratēģijas “Eiropa 2020” un strat ēģiskās sistēmas 
izglītības un apm ācības jomā mērķus, tostarp saist ītos mērķus; atbalst īt atjaunoto sist ēmu Eiropas 
sadarbībai jaunatnes jom ā (2010.–2018. gads), trešo valstu ilgtsp ējīgu attīstību augstākās izglītības 
jomā un attīstīt Eiropas dimensiju sport ā. 
Atsevišķos ietekmes nov ērtējumos ir izvirz īti šādi turpmākā atbalsta visp ārējie mērķi. 
Mūžizglītība/izglītība un apm ācība. Dot iesp ēju visu vecumu un soci ālās izcelsmes cilv ēkiem, 
paaugstinot izgl ītības un apm ācības sistēmu kvalit āti kā daļu no strat ēģijas gudrai, iek ļaujošai un 
ilgtspējīgai izaugsmei “Eiropa 2020” un strat ēģiskās sistēmas “ET 2020”. 
Starptautisk ā sadarbība augstākās izglītības jomā. Nostiprin āt atvērtību, inovāciju un izcil ību izglītībā, 
lai radītu ilglaicīgu sistēmisku ietekmi, veidotu sp ējas un atbalst ītu ES un partnervalstu augst ākās 
izglītības iestāžu reformu. 
Jaunatnes neform ālā mācīšanās. Veicināt jaunu cilv ēku nodarbin ātību, aktīvu iesaistīšanos sabiedr ībā 
un pieder ības sajūtu Eiropas Savien ībai kā cilvēkkapitāla un soci ālā kapitāla attīstības veicin āšanas 
līdzekļus, kā arī sekmēt izaugsmi un soci ālo kohēziju, atbalstot strat ēģiju “Eiropa 2020” un ES 
Jaunatnes strat ēģiju. 
Sports.  Attīstīt Eiropas dimensiju sport ā. 
Katrā ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir izstrādāti īpašie un darb ības mērķi ar dažādu līmeņu 
rādītājiem. Ilustr ācijai var apl ūkot Mūžizglītības programmas ietekmes nov ērtējuma pielikum ā sniegto 
rādītāju apkopojumu. 
4. RISINĀJUMI  
Pētījumā, kas tika veikts ietekmes nov ērtējumu atbalstam, ir noskaid rots, “kas darbojas un kas 
nedarbojas” atsauces scen ārijā. Šos rezult ātus izmantoja, nosakot izv ēlēto risinājumu un t ādējādi vadot 
finansējuma sadali starp daž ādām atbilstīgajām darbībām, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu 
2014.–2020. gada daudzgadu finanšu sh ēmai. 
Pašreizējo mūžizglītības un jaunatnes programmu ietekmes nov ērtējumos ir apsv ērti četri turpm āk 
aprakstītie risinājumi. Divos ietekmes nov ērtējumos — par starptautisko sadarb ību augstākās izglītības 
un sporta jom ā — ir ņemta vērā abu pārējo ietekmes nov ērtējuma ziņojumu strukt ūra, jo īpaši izvēlētā 
risinājuma mērķi un racionaliz ētā struktūra (t. i., vienota izgl ītības, apmācības, jaunatnes un sporta 
programma). 
3. risinājumā un plašākā nozīmē arī 4. risinājumā ir piedāvāta iespēja panākt saņēmēju ievērojamu 
kritisko masu un sist ēmisko ietekmi, p ārtraucot pašreiz ējās darbības ar nepietiekamu ES pievienoto 
vērtību. Turkl āt 4. risinājumā ir piedāvāta lielāka iespējamā ietekme, koncentr ējoties uz trim 
galvenajām darbībām un piln īgu sinerģiju starp izgl ītības sektoriem un jaunatni. 
Tika izpētītas dažādas politikas izv ēles attiecībā uz saturu, ta ču tās tika noraid ītas, jo bija pretrun ā ar 
pētījumu rezult ātiem un/vai non āktu pretrun ā ar dalībvalstu un ES priorit ātēm. Turklāt teorētiski 
varētu paredz ēt risinājumus, kuru pamat ā būti citi politikas instrumenti. Ta ču šādi risinājumi 
neiekļautos ES darb ības pilnvar ās attiecīgajās jomās un tādējādi tiktu atmesti jau s ākumposm ā. 
 
LV 10   LV 1. politiskas risin ājums.  Status quo  (atsauces scen ārija risin ājums) 
Pašreizējās programmas un apakšprogrammas vair āk vai maz āk saglabātu savus pašreiz ējos mērķus, 
darbības, strukt ūru un vad ības sistēmas, kā arī pašreizējos budžeta pieš ķīrumus. T ādēļ principā šīs 
programmas b ūtu tādas pašas k ā pašlaik esoš ās: 
• Mūžizglītības programma; 
• programma “ Erasmus Mundus ” un citas ārējās sadarbības programmas augst ākās izglītības 
jomā; 
• programma “Jaunatne darb ībā”. 
Nebūtu īpaši sportam velt ītas programmas. 
2. politikas risin ājums.  “Atturēšanās no rīcības” 
Saskaņā ar šo risin ājumu pēc 2013. gada neb ūtu ES izdevumu programmu min ētajās jomās. 
Turpinātos politikas koordin ācija un savstarp ējas mācīšanās procesi (t. i., atv ērtās koordin ācijas 
metode izgl ītības un jaunatnes politik ā, politikas koordin ācija sporta jom ā). ES joproj ām pildītu 
Līguma 165. un 166. pant ā noteiktos pien ākumus, kam b ūtu vajadz īgi nelieli izdevumi inform ācijas 
sniegšanai, anal īzei un cilv ēkresursiem, lai īstenotu ES pilnvaras. Dažus ar sportu saist ītus projektus 
varētu finans ēt saistībā ar citām ES programm ām un atbilst īgajiem instrumentiem, piem ēram, 
Veselības aizsardz ības programmu, vai ar ī no Eiropas Soci ālā fonda. Cit ādā ziņā izdevumi izgl ītībai, 
apmācībai un neform ālās mācīšanās mobilit ātei, darbam ar jaunatni un starptautisk ās sadarbības 
pasākumiem b ūtu atkarīgi tikai no l īdzekļiem, kas nav ES l īdzekļi (galvenok ārt no dal ībvalstu 
līdzekļiem). 
3. politikas risin ājums.  Pašreizējo programmu m ērķu nostiprin āšana 
Izmantojot pašreiz ējo programmu stipr ās puses un nov ēršot to trūkumus, šis risin ājums būtu pašreiz ējo 
atsevišķo programmu m ērķu pārorientēšana, lai sniegtu lab āku atbalstu strat ēģiskajai sist ēmai 
“Eiropa 2020” un ES jaunajam politiskajam kontekstam saist ībā ar izglītību, apmācību un jaunatni. Lai 
saglabātu nepārtrauktību, netiktu main īta dažādu izglītības, apmācības un jaunatnes (apakš)programmu 
administrat īvā struktūra un veidojums. Atseviš ķi tiktu izveidota neliela sporta programma ar pietic īgu 
budžetu. Pašreiz ējās programmas tiktu main ītas, ievērojot šādus pamatprincipus: 
(a) vērst katru atseviš ķo programmu uz darb ībām ar visliel āko pievienoto v ērtību, pēc iespējas 
mobilizējot kritisko masu, un uz stingriem nosac ījumiem/stimuliem, lai sasniegtu uz 
sistēmiskām pārmaiņām vērstos Eiropas Savien ības politikas m ērķus; 
(b) vienkāršot un racionaliz ēt katras programmas atbalst ītās darbības, vienlaikus iev ērojot 
programmu dal ījumu pa sa ņēmēju kategorij ām ar dažādiem darb ības mērķiem, pasākumiem 
utt. 
Tiktu pārtrauktas daudzas programmu pašlaik finans ētās darbības, respekt īvi, darbības, kuras nav 
pietiekami saist ītas ar politikas priorit ātēm, kuras, iesp ējams, pārklājas ar citiem ES finanšu 
instrumentiem, kur ām ir lielas p ārvaldības izmaksas vai kuras nerada pietiekamu ES pievienoto 
vērtību. Precīzāk, programmu m ērķis būtu: 
• uzlabot izdevumus, kas ir saist īti ar mobilit āti, tostarp — 
o “apvienoto” mobilit āti (person āls, skolotāji, jaunie darba ņēmēji); 
 
LV 11   LV o pievērsties mobilit ātei ar sp ēcīgu sistēmisko ietekmi, jo īpaši augt ākās 
izglītības iestāžu studentiem; 
o stažēšanās uzņēmumos, lai veicin ātu pāreju no izgl ītības uz darbu un atbalst ītu 
uzņēmējdarbību; 
• atbalstīt savstarp ēju mācīšanos, vadoties p ēc izcilības un sist ēmu moderniz ācijas gan ES, gan t ās 
partnervalst īs, tajā skaitā — 
o mācīšanos no l īdzbiedriem; 
o labas prakses apmai ņu; 
o kopīgu projektu un inovat īvu metožu izveidi; 
o ciešāku sadarb ību ar strādājošo pasauli; 
o ierosmes izcil ības apbalvošanai izgl ītībā par inovāciju un uz ņēmējdarbību; 
• atbalstīt atvērtās koordin ācijas metodes politikas t īklus ar dal ībvalstīm un kop ā izmēģināt jaunas 
politiskās pieejas, piem ēram, šādās jomās — 
o ES instrumentu izveide kvalifik āciju pārredzamībai/nodošanai/atz īšanai; 
o ar stratēģiju “Eiropa 2020” un Gada izaugsmes p ētījuma priorit ātēm tieši 
saistīta analīze, kā arī Boloņas un Kopenh āgenas procesi; 
o politiskās pieredzes apmai ņa starp izgl ītības iestādēm un citām ieinteres ētajām 
personām attiecībā uz moderniz ācijas plāniem; 
o politiskās pieredzes apmai ņa starp jaunatnes iest ādēm un cit ām 
ieinteresētajām person ām saistībā ar sistēmu Eiropas sadarb ībai jaunatnes 
jomā; 
o politiskais dialogs ar treš ām valstīm, pievēršoties strat ēģiskajiem partneriem. 
Atsevišķa sporta programma atvieglotu zin āšanu un labas prakses izveidi, apmai ņu un izplat īšanu 
noteiktajās jomās un inform ētības paaugstin āšanu galvenajos jaut ājumos. T ā būtu arī pamats uz 
pierādījumiem balst ītas politikas veidošanai un veicin ātu sporta organiz āciju spēju veidošanu. 
4. politikas risin ājums.  Vienota programma izgl ītībai, apm ācībai, jaunatnei un sportam, lai 
nostiprin ātu mērķus un ietekmi ar koncentr ēšanas un racion ālas strukt ūras palīdzību. 
Šajā risinājumā, par pamatu ņemot 3. risin ājumu, ir sperts solis t ālāk, izmantojot koncentr ēšanas un 
vienkāršošanas iesp ējas, kas past āv ne tikai pašreiz ējās programm ās, bet arī dažādās citās pašreizējās 
programm ās, kurām ir līdzīgi vispārējie mērķi, darbību veids un izpildes meh ānismi. Tādēļ šis 
risinājums palielin ātu 3. risin ājumā ietvertās iespējas uzlabot ES pievienoto v ērtību un darb ību 
sistēmisko ietekmi, integrējot vienotā programm ā visas darb ības izglītības, apmācības un jaunatnes 
jomā. Galvenais iemesls š ādai rīcībai ir tas, ka pašlaik katr ā programm ā un atseviš ķās 
apakšprogramm ās atbalstīto darbību veidus var viegli saska ņot un racionaliz ēt, jo šīs darbības ir 
līdzīga rakstura, un darb ību un izpildes vienk āršošana var palielin āt gan ES atbalsta ietekmi, gan 
rentabilitāti. 
Šajā programm ā tiktu iek ļauta īpaša noda ļa un budžets sporta aktivit ātēm. Tas nov ērstu atseviš ķu 
juridisko pamatu skaitlisko palielin ājumu atbilst īgi daudzgadu finanšu sh ēmas vispārējai virzībai uz 
 
LV 12   LV vienkāršošanu un racionaliz āciju, tajā pašā laikā joprojām izmantojot gan kop ējus vispārējos mērķus, 
gan apjomrad ītu ietaupījumu iesp ējas, gan administrat īvo un vad ības proced ūru saskaņošanu. 
Vienotā programma b ūtībā padziļinātu sistēmisko ietekmi un iesp ējas gūt peļņu no ieguld ījumiem, 
koncentrējot darbības ar Eiropas pievienoto v ērtību, palielinot siner ģiju un samazinot dubl ēšanos 
nozarēs un politik ā. Programmas strukt ūru un piek ļuvi tai iev ērojami atvieglos un īstenos trīs veidu 
darbības: mobilit āte, sadarb ība un uz politikas reform ām vērstas darb ības. Galvenok ārt to uzlabotu: 
(a) kā norādīts 3. risin ājuma piem ērā, koncentr ējoties uz darb ībām ar visaugst āko pievienoto 
vērtību, kur iesp ējams mobiliz ēt kritisko masu, un uz stingriem nosac ījumiem/stimuliem, lai 
sasniegtu uz sist ēmiskām pārmaiņām vērstos Eiropas Savien ības politiskos m ērķus; 
(b) nosakot t ās darbības jomas, kur programmai ir konkurences priekšroc ības, salīdzinot ar 
citiem ES instrumentiem vai iniciat īvām, un jau projekta posm ā nosakot un izmantojot 
sinerģijas un papildin āmības iespējas, kas past āv starp daž ādām nozarēm, politikas jom ām 
un citiem finans ēšanas avotiem; 
(c) krasi samazinot programmas strukt ūras sarežģītību un nosakot apjomrad ītu ietaupījumu un 
programmas p ārvaldības vienk āršošanas iesp ējas, un palielinot programmas lietojuma 
ērtumu. 
Attiecībā uz izpildes meh ānismu programma nostiprin ātu valsts a ģentūru sistēmas pašreiz ējās stiprās 
puses, kā norādīts šī dokumenta 6. sada ļā. 
Šī politikas risin ājuma mērķis būtu nodrošin āt lielāku elastību un ierosmes ES pievienoto v ērtības 
atbalstam, lai budžeta pieš ķīrumos darb ībām, saņēmējiem un valst īm varētu vairāk ņemt vērā faktisko 
kvantitatīvo un kvalitat īvo izpildi. Tas dotu ar ī iespēju plašāk izmantot p ētījumu rezult ātus un nodot 
galīgi izstrādātas inovācijas/labāko praksi, kas ir gatavas integr ēšanai zem ākā programmas l īmenī. 
Pašreizējie izpildes meh ānismi būtu izdevīgi programm ā iekļautajām darbībām sporta jom ā, 
nodrošinot apjomrad ītus ietaup ījumus (attiec ībā uz jaunas, atseviš ķas programmas izveidi paral ēli 
pašreizējām programm ām, kā noteikts 3. risin ājumā) un labas prakses izmantošanu. 
5. RISINĀJUMU GALVEN Ā IETEKME  
Ietekmi uz vidi uzskata par mazsvar īgu šīs ierosmes rakstura d ēļ, un tādēļ šī ietekme netiek padzi ļināti 
pētīta. 
1. risinājums. Status quo  
Sociālā ietekme 
Programmas joproj ām būtu virzītājspēks, īstenojot Eiropas instrumentus mobilit ātei, darba ar jaunatni 
attīstības atbalstam un izgl ītības un apm ācības starptautiskajam aspektam. T ās dotu iesp ēju pastāvīgi 
atbalstīt tādus politikas procesus k ā Boloņas un Kopenh āgenas procesi, sist ēmu Eiropas sadarb ībai 
jaunatnes jom ā un, mazākā mērā, atvērto koordin ācijas metodi. 
Taču programma sasniegtu tikai nosac īti nelielu skaitu dal ībnieku no soci ālekonomiski nelabv ēlīgām 
grupām, jo mobilit ātes izmaksas liegtu vi ņiem piedal īties mobilit ātes pieredz ē. 
Ekonomisk ā ietekme 
Programmas ierobežot ā mērā uzlabotu vienot ā tirgus darb ību, palielinot to cilv ēku skaitu, kuri v ēlas 
strādāt ārvalstīs, un tas veicin ātu kvalifik āciju pārredzamību. Tādējādi, pateicoties iedz īvotāju prasmju 
 
LV 13   LV līmeņa uzlabošanai un lab ākam cilvēkkapitāla izvietojumam Eirop ā mobilitātes rezultātā, tiktu pan ākta 
vidēja termiņa un ilgtermi ņa labvēlīga ietekme uz konkur ētspēju Eiropas l īmenī. 
Pamatties ības 
Programm ām labvēlīgi ietekm ētu daudzas pamatties ības, tostarp ties ības uz izgl ītību un br īvu 
pārvietošanos. Mobilit ātes plūsmās tiktu ņemta vērā arī valodu daudzveid ība, jo mobilit ātes plūsmās ir 
iesaistītas valstis, kuru valodas ir maz āk izplatītas. 
2. risinājums. Attur ēšanās no rīcības 
Sociālā ietekme 
Turpmākā attīstība mobilit ātes, sadarb ības un politikas veidošanas jom ā būtu daudz sadrumstalot āka 
un vairāk divpusēja, tās mērogs būtu mazāks, un ES dal ībvalstīs tā attīstītos nesaska ņoti. 
Rezultāts būtu zaudētas iespējas Eiropas pilson ības attīstības un Eiropas integr ācijas izpratnes jom ā. 
Tā kā pazustu daži, p ēc Eiropas iedz īvotāju domām, populāri pasākumi, tas veidotu negat īvu Eiropas 
Savienības tēlu. 
Ekonomisk ā ietekme 
Tas varētu vēl vairāk pastiprin āt tādu darba tirg ū vajadzīgu prasmju tr ūkumu kā valodu zin āšanas, 
saziņas prasme un tehnisk ās prasmes, izraisot produktivit ātes un konkur ētspējas zaudējumu. 
Programmu p ārtraukšana neveicin ātu vajadzīgo apstākļu radīšanu, lai Eiropas iedz īvotāji varētu aktīvi 
izmantot ties ības pārvietoties un str ādāt visā ES. 
Pamatties ības 
Tas neveicin ātu vajadz īgo apstākļu radīšanu, lai Eiropas iedz īvotāji varētu aktīvi izmantot ties ības 
pārvietoties un str ādāt visā ES. Mobilit ātes plūsmas maz ākā mērā ņemtu vērā valodu daudzveid ību, jo 
valstis, kuru valodas ir maz āk izplatītas, tiktu maz āk iesaistītas mobilit ātes plūsmās. 
3. politikas risin ājums.  Pašreizējo programmu nostiprin āšana 
Sociālā ietekme 
Palielinātos sociālā ietekme saist ībā ar visnoz īmīgākajām problēmām, ar kur ām Eiropa sastopas 
prasmju pilnveidošan ā. Attiecībā uz kohēziju ir iesp ējams, ka darb ību koncentr ēšana labv ēlīgi 
ietekmētu tās valstis un grupas, kuras atrodas nelabv ēlīgākā stāvoklī prasmju pilnveides zi ņā, jo īpaši 
saistībā ar jauno uzsvaru uz pamatprasm ēm. 
Ievērojami liel āku ietekmi var ētu panākt šaurākā vissvarīgāko priorit āšu grupā, piemēram, jaunatnes 
nodarbinātībā. Tas palielin ātu programmu ietekmes noz īmi politikas plaš ākā izveidē un veikuma 
salīdzinājumā. Paplašin ātos darbs partner ībā ar citām organiz ācijām un sektoriem ārpus izglītības 
nozares, piem ēram, ar ražošanas un br īvprātīgā darba sektoru. 
Sagaidāms, ka šī risinājuma rezult āts būs prasmju nodrošin ājuma uzlabošana īstermiņā ar mobilit ātes 
palīdzību un vid ējā termiņā ar starptautisku m ācību palīdzību prakti ķu un politikas l īmenī. Tas 
veicinātu saņēmēju kā Eiropas pilso ņu apziņu un ļautu viņiem dot ieguld ījumu ekonomik ā un sociālajā 
dzīvē. Arī pievēršanās grūti sasniedzamaj ām un nelabv ēlīgajām grupām varētu veicin āt Eiropas 
pilsonības attīstību to dal ībnieku vid ū, kuri parasti nav iesaist īti nekādos starptautiskos pas ākumos. 
Turklāt pastiprin āta sadarbība, veicinot nodarbošanos ar sportu, var ētu ietekm ēt, piemēram, vesel ības 
jomu. 
 
LV 14   LV Ekonomisk ā ietekme 
Ekonomisk ā ietekme, visticam āk, būs labvēlīga, jo topoš ā programma efekt īvākā veidā risinātu 
problēmas, kas rada iev ērojamas izmaksas bezdarbnieku pabalstu un akt īvā darba tirgus pas ākumu 
veidā, kā arī slēptās izmaksas raž ības zuduma d ēļ. Pat tad, ja ieguld ījums šo probl ēmu samazin āšanā 
būtu viduvējs, topošā programma nodrošin ātu ievērojamus ietaup ījumus un ilgtermi ņā radītu izaugsmi. 
Uzlabojot prasmju nodrošin āšanu, Eiropa k ļūtu par pievilc īgāku vietu uz ņēmējdarbībai, un tas 
labvēlīgi ietekm ētu Eiropas ekonomikas gudru izaugsmi. 
Pamatties ības 
Salīdzinot ar 1. risin ājumu ( Status quo ), šis risin ājums nodrošin ātu lielāku labvēlīgu ietekmi uz 
pamatties ībām, jo liel āka uzman ība būtu pievērsta tiesību uz izgl ītību nodrošin āšanai visiem ES 
iedzīvotājiem, jo īpaši nelabv ēlīgajām grupām. 
4. politikas risin ājums.  Vienota programma izgl ītībai, apm ācībai, jaunatnei un sportam, lai 
nostiprin ātu mērķus un ietekmi ar koncentr ēšanas un racion ālas strukt ūras palīdzību. 
Sociālā ietekme 
3. risinājumā aprakstītā sociālā ietekme attiecas ar ī uz šo risin ājumu, taču augstākā līmenī, ņemot vērā 
to, ka programmu un darb ību sadrumstalot ība ierobežo pašreiz ējo programmu ietekmes, 
vienkāršošanas un efektivit ātes palielin āšanas iesp ējas. Turkl āt programmas integr ācija un iev ērojama 
vienkāršošana labv ēlīgi ietekm ētu administrat īvos izdevumus un pieejam ību: vairāk cilvēku, izglītības 
un apmācības iestāžu un jaunatnes organiz āciju varētu pieteikties finans ējumam, izveidojot “vienas 
pieturas” mobilit ātes aģentūras (integr ētas valsts a ģentūras). Programmas jaun ā struktūra atvieglotu ar ī 
darbību pilnveidošanu daž ādos izglītības sektoros un t ādējādi veicin ātu mūžizglītības efekt īvāku 
attīstību. 
Tāpat arī pašreizējo “Erasmus ” parauga darb ību apvienošana ar l īdzīgām darbībām, kuras pašlaik 
īsteno atseviš ķas sadarb ības programmas augst ākās izglītības jomā ar valst īm, kas nav ES 
partnervalstis (“ Erasmus Mundus ”, “Tempus ” u.c.), noz īmētu saskaņotāku sadarb ību ar šīm valstīm, 
spēcīgu ierosmi virz ībā uz augst ākās izglītības starptautisko aspektu un p ārvaldības un proced ūru 
ievērojamu vienk āršošanu. Apvienošana ar programmu “Jaunatne darb ībā” būtu ieguvums darb ībām, 
veicinot mijiedarb ību ar citiem dal ībniekiem no neform ālās izglītības sektora, un t ās mērķis būtu 
panākt neform āli iegūtu zināšanu, prasmju un kompetences liel āku atzīšanu no izgl ītībā un apmācībā 
ieinteresēto personu puses.  
Ekonomisk ā ietekme 
Tāda pati kā 3. risinājumam, ta ču plašākā mērogā, tāpat kā sociālās ietekmes gad ījumā. Turklāt dažādu 
programmu integr ācija veidotu iev ērojamus apjomrad ītus ietaup ījumus, sal īdzinot ar M ūžizglītības 
programmas, programmas “ Erasmus Mundus ” un programmas “Jaunatne darb ībā” pašreiz ējām 
atsevišķajām pārvaldības strukt ūrām, ļaujot veikt m ērķtiecīgākus un ietekm īgākus izdevumus jom ās ar 
lielu Eiropas pievienoto v ērtību. 
Pamatties ības 
Tāpat kā 3. risinājumam. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Šajā tabulā ir sniegts noteikto risin ājumu salīdzinājums. 
 
LV 15   LV Risinājumu salīdzinājums 
Apzīmējumi: 
 ++ + 0 - -- 
Salīdzinājums ap atsauces scen āriju Pozit īvs m ēreni pozit īvs neitr āls m ēreni negat īvs negat īvs 
 
Kritēriji 
 1. risinājum
s  
Status quo   2. risināju
ms 
Atteikšan
ās no 
rīcības 3. risinājums 
3. politikas 
risinājums. 
Pašreizējo 
programmu 
nostiprin āšana 
  
4. politikas 
risinājums. 
Vienota 
programma 
izglītībai, 
apmācībai, 
jaunatnei un 
sportam 
 Piešķirto vērtējumu skaidrojums 
Efektivitāte no konkr ētu mērķu sasniegšanas aspekta 
1. Dot iesp ēju visu vecumu un 
sociālās izcelsmes cilv ēkiem, 
paaugstinot izgl ītības un apm ācības 
sistēmu kvalit āti kā daļu no 
stratēģijas gudrai, iek ļaujošai un 
ilgtspējīgai izaugsmei “Eiropa 2020” 
un stratēģiskās sistēmas “ET 2020”. 0 -- + ++ 1. risinājums.  Programma sasniegtu tikai ierobežotu skaitu dal ībnieku no nelabv ēlīgajām 
grupām. Dažu valstu l īdzdalība iniciat īvā joprojām būtu zema. Saglab ātos ES darb ību 
pašreizējā sadrumstalot ība un konkr ētības un kritisk ās masas tr ūkums. 
2. risinājums.  Atklātās problēmas netiktu risin ātas, izraisot sadrumstalot ību un ES 
konkurētspējas pazemin āšanos. 
3. risinājums : Paaugstin āta koncentr ēšanās uz prasm ēm un pievienoto v ērtību veicin ātu 
ES konkur ētspējas palielin āšanos. Palielin ātais apjoms dotu iesp ēju mobiliz ēt kritisko 
masu vēlamās ietekmes sasniegšanai. Atsauces scen ārijā noteiktās problēmas tiktu labi 
risinātas, taču dažādu, atseviš ķu programmu siner ģijas potenci āls paliktu neizmantots. 
 
LV 16   LV Kritēriji 
 1. risinājum
s  
Status quo   2. risināju
ms 
Atteikšan
ās no 
rīcības 3. risinājums 
3. politikas 
risinājums. 
Pašreizējo 
programmu 
nostiprin āšana 
  
4. politikas 
risinājums. 
Vienota 
programma 
izglītībai, 
apmācībai, 
jaunatnei un 
sportam 
 Piešķirto vērtējumu skaidrojums 
4. risinājums.  Tāpat kā 3. risinājumā. Turklāt programmu apvienošana vien ā programm ā 
veicinātu Mūžizglītības programmas efekt īvāku attīstību. 
2. Nostiprin āt atvērtību, inovāciju un 
izcilību izglītībā, lai radītu ilglaicīgu 
sistēmisku ietekmi, veidotu sp ējas un 
atbalstītu ES un partnervalstu 
augstākās izglītības iestāžu reformu. 0 -- + ++ 1. risinājums.  Saglabātos ES darb ības sadrumstalot ība, kuras rezult āts būtu nepietiekams 
ES ieguld ījums augst ākās izglītības kvalit ātē un augst ākās izglītības Eiropas telpas 
izveidē. Dažām partnervalst īm nebūtu tādas kapacit ātes augst ākajā izglītībā, lai 
nodibinātu abpusēji izdevīgu partner ību ar ES. 
2. risinājums.  Atklātās problēmas netiktu risin ātas, izraisot sadrumstalot ību un ES 
konkurētspējas pazemin āšanos. 
3. risinājums.  Tiktu nov ērsts dalījums starp daž ādām ES ārējās sadarbības programm ām 
augstākās izglītības jomā, un līdz ar apjomu palielin āšanos tas iev ērojami nostiprin ātu 
sistēmisko ietekmi. 
4. risinājums.  Papildus 3. risin ājuma ieguvumiem šis risin ājums dotu iesp ēju labāk 
izmantot siner ģiju starp programmu “ Erasmus ” un starptautisk ās sadarbības programm ām 
augstākās izglītības jomā, tādējādi nostiprinot ietekmi. 
3. Veicin āt jaunu cilv ēku 
nodarbinātību, aktīvu iesaist īšanos 
sabiedrībā un pieder ības sajūtu 
Eiropas Savien ībai kā cilvēkkapitāla 
un soci ālā kapitāla attīstības 
veicināšanas līdzekļus, kā arī sekmēt 0 -- + ++ 1. risinājums.  Šis risin ājums neīstenotu jaun ā politisk ā konteksta priorit ātes un 
programmas “Jaunatne darb ībā” starpposma nov ērtējuma ieteikumus visefekt īvākajā 
veidā, jo īpaši attiec ībā uz iespēju pastiprin āti pievērsties jaunatnes nodarbin ātībai, 
nezaudējot līdzdalības dimensiju; nepieciešam ība turpin āt izskaidrot atbalstu jauniem 
cilvēkiem no nelabv ēlīgas vides; nepieciešam ība uzlabot un konkretiz ēt programmas 
pamatojumu un strukt ūru; iespēja vienkāršot administrat īvās prasības. 
 
LV 17   LV Kritēriji 
 1. risinājum
s  
Status quo   2. risināju
ms 
Atteikšan
ās no 
rīcības 3. risinājums 
3. politikas 
risinājums. 
Pašreizējo 
programmu 
nostiprin āšana 
  
4. politikas 
risinājums. 
Vienota 
programma 
izglītībai, 
apmācībai, 
jaunatnei un 
sportam 
 Piešķirto vērtējumu skaidrojums 
izaugsmi un soci ālo kohēziju, 
atbalstot strat ēģiju “Eiropa 2020”. 2. risinājums.  Atklātās problēmas netiktu risin ātas, izraisot sadrumstalot ību un ES 
konkurētspējas pazemin āšanos. 
 
3. risinājums. Šis risinājums dotu iesp ēju koncentr ēties uz darb ībām, kurām ir visliel ākā 
pievienotā vērtība un kuras rada pavairojošu efektu. Turkl āt tiktu pan ākta labāka 
saskaņotība ar politikas priorit ātēm. Taču šie uzlabojumi b ūtu ierobežoti l īdz katrā 
atsevišķā programm ā noteiktaj ām iespējām. 
4. risinājums. Papildus 3.  risinājuma priekšroc ībām šis risin ājums nodrošin ātu sinerģiju 
un savstarp ēju papildin āšanos ar form ālās izglītības jomu, un tas rad ītu labvēlīgu ietekmi 
attiecībā uz jaunatnes darba veicin āšanu un atz īšanu un uz m ācību iespējām jauniem 
cilvēkiem. 
4. Attīstīt Eiropas dimensiju sport ā. 0 Nepiem ēro + + 1. risinājums. Paliktu neatrisin ātas problēmas, kas ir atkl ātas tādās jomās kā informētība 
un dalīšanās ar zināšanām. 
2. risinājums.  Nepiemēro (jaunas darb ības, tādējādi identisks 1. risin ājumam) 
3. risinājums.  Noteikt ās problēmas tiktu risin ātas, veicinot strukt ūras veidošanu 
ieinteresēto personu sadarb ībai sporta jom ā atklāto būtisko probl ēmu, piem ēram, dopinga 
un zemas l īdzdalības pakāpes sporta pas ākumos, risin āšanai. Paredzams, ka pl ānotajiem 
pasākumiem b ūs liels sviras efekts un augsta ES pievienot ā vērtība. 
4. risinājums.  Tāpat kā 3. risinājumā. 
 
LV 18   LV Kritēriji 
 1. risinājum
s  
Status quo   2. risināju
ms 
Atteikšan
ās no 
rīcības 3. risinājums 
3. politikas 
risinājums. 
Pašreizējo 
programmu 
nostiprin āšana 
  
4. politikas 
risinājums. 
Vienota 
programma 
izglītībai, 
apmācībai, 
jaunatnei un 
sportam 
 Piešķirto vērtējumu skaidrojums 
5. Efektivit āte/rentabilit āte no šādiem aspektiem 
A) Īstenošanas izmaksas ( ņemot vērā 
vienkāršošanas pas ākumus) 0 Nepiem ēro + ++ 1. risinājums.  Tā kā pastāv pašreiz ējo programmu strukt ūru un ar ī to pārvaldības 
struktūru/izmaksu uzlabošanas iesp ējas, šī risinājuma rentabilit āte ir vidēja. 
2. risinājums.  Lai gan š ī risinājuma īstenošanas izmaksas b ūtu nelielas, t ā efektivitāte ir 
tik zema, ka b ūtu veltīgi un ļoti sarežģīti novērtēt tā rentabilit āti. 
3. risinājums.  Šis risinājums nodrošina nosac īti augstu rentabilit āti īstenošanas izmaksu 
ziņā, jo, salīdzinot ar atsauces scen āriju, efektivit āte tiek paaugstin āta. Taču tā kā lielā 
mērā tiek saglab āta pašreiz ējā sadrumstalot ā pārvaldības strukt ūra (izņemot ārējo 
sadarbības programmu integr āciju), joproj ām pastāv uzlabojumu iesp ējas. 
4. risinājums.  Tā kā pārvaldības strukt ūras vienk āršošana uzlabo apjomrad ītus 
ietaupījumus, un t ādējādi ietaupījumi ir iev ērojami, šī risinājuma īstenošanas rentabilit āte 
ir ļoti augsta. 
B) ES budžets 0 Nepiem ēro + ++ 1. risinājums.  Ņemot vērā ES darb ības sadrumstalot ību, atsauces scen ārijs nodrošina 
tikai vidēju rentabilit āti ES budžeta izteiksm ē. 
2. risinājums.  Lai gan š ī risinājuma īstenošanas izmaksas b ūtu nelielas, t ā efektivitāte ir 
tik zema, ka b ūtu veltīgi un ļoti sarežģīti novērtēt tā rentabilit āti. 
3. risinājums.  Ņemot vērā pastiprin ātu koncentr ēšanos uz darb ībām ar augstu pievienoto 
vērtību un kritisk ās masas mobiliz āciju šo darb ību palielin ātā apjoma rezult ātā, 
rentabilitāti ES budžeta aspekt ā vērtē kā augstu. 
 
LV 19   LV Kritēriji 
 1. risinājum
s  
Status quo   2. risināju
ms 
Atteikšan
ās no 
rīcības 3. risinājums 
3. politikas 
risinājums. 
Pašreizējo 
programmu 
nostiprin āšana 
  
4. politikas 
risinājums. 
Vienota 
programma 
izglītībai, 
apmācībai, 
jaunatnei un 
sportam 
 Piešķirto vērtējumu skaidrojums 
4. risinājums.  Papildus 3. risin ājuma sniegtaj ām priekšroc ībām sinerģija, kas veidojas 
starp programm ām “Jaunatne” un “M ūžizglītība” un starp m ūžizglītības programm ām 
(“Erasmus” ) un pašreiz ējām ES programm ām starptautiskaj ā sadarbībā augstākās 
izglītības jomā, dos iesp ēju vienkāršot pārvaldību un sniegs apjomrad ītus ietaup ījumus 
izpildes meh ānismos, nodrošinot augst āku rentabilit āti ES budžeta aspekt ā. 
6. Saska ņotība (ar strat ēģiskajiem 
mērķiem utt.)  0 -- + ++ 1. risinājums.  Atsauces scen ārijs veido zin āmu nesaska ņotību ar ES politikas m ērķiem 
un dalībvalstu darb ībām. 
2. risinājums. Saskaņotība tiktu iev ērojami pazemin āta, jo lēmumu pie ņemšana par 
“Eiropa 2020” un “ET2020” strat ēģisko mērķu un priorit āšu īstenošanu tiktu atst āta 
dalībvalstu zi ņā. Turklāt šī risinājuma izpild āmība būtu ļoti ierobežota, jo tas b ūtu 
pretrunā viedokļiem, ko paudusi liel ākā daļa ieinteres ēto personu. 
3. risinājums.  Paredzētu lielāku saska ņotību ar ES politiskaj ām priorit ātēm un 
dalībvalstu darb ībām. 
4. risinājums.  Tāpat kā 3. risinājumā. Turklāt četru programmu integr ācija un 
pārklāšanās samazin āšana ievērojami palielin ātu iekšējo saskaņotību, jo šis risin ājums 
īsteno Komisijas strat ēģiju ES programmu strukt ūru vienkāršošanā. 
 
LV 20   LV Secinājums.  Pamatojoties uz šo sal īdzinājumu, 4. risin ājums nep ārprotami ir lab ākais; nākamajā 
sadaļā ir sniegts š ī risinājuma detaliz ēts apraksts. 
7. IZVĒLĒTĀ RISINĀJUMA APRAKSTS  
Mūžizglītības programma, t ādas pašreiz ējās starptautisk ās sadarbības programmas augst ākās 
izglītības jomā kā “Erasmus Mundus ”, “Tempus ”, “Alfa” un “ EduLink ” un programma 
“Jaunatne darb ībā” sniedz atbalstu strukt ūrām, kas nodrošina form ālu vai neform ālu 
mācīšanos ar daž ādu darbību, projektu utt. pal īdzību, kurus var apkopot tr īs galvenajos 
darbību veidos: 
• atbalsts m ācību mobilit ātei; 
• atbalsts iest āžu sadarb ībai inovācijā un labas prakses jom ā; 
• atbalsts politikas reformai. 
Pašreizējās darbības sporta jom ā galvenok ārt ir vērstas uz politikas dialogu un p ēdējā laikā arī uz 
sadarbības projektiem saist ībā ar notiekošajiem sagatavošanas darbiem. 
Visu pašreiz ējo sadrumstaloto ES programmu integr ēšana vien ā kopējā, vienkāršotā un pārredzamā 
struktūrā dos jaunajai programmai iesp ēju izveidot sp ēcīgāku sinerģiju starp visu l īmeņu formālo un 
neformālo mācīšanos, tādējādi nostiprinot m ūžizglītības perspekt īvu, kā arī sinerģiju ar cit ām 
stratēģijām. Integr ēta programma, kas v ērsta uz nedaudziem galv enajiem starpnozaru pas ākumiem, 
strukturāli padziļinātu sistēmiskās ietekmes jomu un nodrošin ātu ieguld ījumu augstu rentabilit āti, 
koncentrējot darbības ar Eiropas pievienoto v ērtību. Tajā būtu arī nozīmīga starptautisk ā dimensija, 
nostiprinot Eiropu k ā izcilības galam ērķi, sistēmu un iest āžu moderniz ācijas veicin ātāju, kā arī 
nozīmīgu dalībnieci pasaules izgl ītības nozar ē, un vienlaikus atbalstot m ācības un p ētījumus par 
Eiropas integr āciju. Programma sniegs atbalstu ar ī darbībām sporta jom ā, kurā ieguvums b ūs 
pašreizējo pārvaldības strukt ūru, zināšanu un prasmju nep ārtrauktība. 
Kā detalizēti izklāstīts ietekmes nov ērtējuma ziņojumā par izglītību un apm ācību saistībā ar pašreiz ējo 
Mūžizglītības programmu, topošo programmu vajadz ētu īstenot ar tr īs galveno darb ības veidu 
palīdzību, proti, cilv ēku mācību mobilit āti, iestāžu sadarb ību inovācijai un labai praksei, k ā arī atbalstu 
politikas reformai. 
Visas attiec īgās darbības, kuras finans ē pašreizējās, apvienošanai pak ļautās programmas, iek ļaujas 
vienā no trim galvenajiem darb ību veidiem3. Piemēram, universit āte, kura organiz ē gan Eiropas, gan 
citu valstu studentu un pasniedz ēju abpusēju mobilit āti, pašreiz ējo četru vai piecu dokumentu 
komplektu viet ā varēs iesniegt vienu dokumentu komplektu atbilst īgi vienotiem nor ādījumiem un 
noteikumiem. 
Šis risinājums dotu ar ī vislabāko cenas un v ērtības attiec ību programmas p ārvaldības administrat īvo 
izmaksu zi ņā. Pārorientētās koncentr ācijas, koncentr ēšanās un apjomrad ītu ietaupījumu izmantošanas 
kopīgās iedarbības rezult āts būtu izpildes sist ēmas lielāka efektivit āte un lietder ība visā ķēdē no 
Komisijas l īdz galīgajiem sa ņēmējiem, ietverot ar ī valsts aģentūras un izpilda ģentūru. Pagaidu apl ēses 
liecina, ka administrat īvo izmaksu kop ējie ietaup ījumi Komisijai un valsts a ģentūrām, salīdzinot ar 
pašreizējo situāciju, būs 40 %. 
                                                 
3 Iz ņemot ar sportu saist ītās darbības, kas pašlaik ir iek ļautas sagatavošanas pas ākumos, un programmu 
“Jean Monnet ”, kurai vajadz īga īpaša strukt ūra. 
 
LV 21   LV Rezultātā iegūto vienk āršoto un koncentr ēto strukt ūru varētu viegli paplašin āt ar neliel ām 
robežizmaks ām un budžeta palielin ājumu, lai pazi ņojumā par daudzgadu finanšu sh ēmu ierosin ātos 
70 % var ētu panākt ar pašreiz ējiem līdzekļiem. Pašreiz ējās programm ās 1 PLE (pilna laika 
ekvivalents) p ārvalda aptuveni EUR 20 miljonus. Apvienojot programmas un īstenojot paredz ētos 
uzlabojumus, tas var ētu pārvaldīt EUR 32 miljonus. Katrai no paredz ētajām darbībām piemēro 
turpmāk aprakstītos principus. 
1. Cilvēku mācību mobilit āte 
• Mobilitātes darbība būs vērsta uz atbalstu izgl ītojamajām person ām un izgl ītības sniedz ējiem 
(tostarp no valst īm, kuras nav ES dal ībvalstis), lai da ļa no šo cilv ēku mācību, apmācību, 
mācīšanas, misijas, br īvprātīgā darba vai darba ar jaunatni laika tiktu pavad īta ārvalstu parteru 
iestādēs/organizācijās. 
• Izglītības un apm ācības iestādes un jaunatnes organiz ācijas iesniegs pieteikumus mobilit ātes 
stipendijas sa ņemšanai savas valsts a ģentūrai4. Valsts a ģentūras turpm āk piešķirs mobilit ātes 
stipendijas tikai iest ādēm, nevis atseviš ķam person ālam vai studentiem. Šaj ā stipendij ā būs 
iekļautas faktisk ās mobilit ātes stipendijas un ar ī atbalsts iest ādei kvalitat īvas mobilit ātes 
organizēšanai. 
• Lai kvalific ētos mobilit ātes stipendij ām, organiz ācijai būs jāpierāda, ka taj ā pastāv 
priekšnoteikumi kvalitat īvai mobilit ātei. 
• Stipendiju mobilit ātes īstenošanai starp l īdzdalības valsts un treš ās valsts iest ādēm pārvaldīs 
līdzdalības valsts iest āde gan attiec ībā uz ienākošo, gan izejošo mobilit āti. Trešajās valstīs netiks 
dibinātas mobilit ātes aģentūras. 
Ieguvumi : 
o valsts aģentūras kļūs par viegli izprotam ām un pieejam ām “vienas pieturas” 
ES mobilit ātes aģentūrām; 
o valsts aģentūras uztur ēs sakarus tikai ar iest ādēm (pretēji pašreiz ējiem 
sakariem ar atseviš ķām personām); 
o saņēmēju iestādēm nāksies uzlabot mobilit ātes kvalit āti, jo tā kļūs par 
līdzdalības priekšnoteikumu. 
2. Iestāžu sadarb ība inovācijai un labai praksei 
• Starpvalstu sadarb ības projektu m ērķi būs: 1) inov ācijas attīstība, un/vai 2) inovat īvas prakses 
nodošana un īstenošana, tostarp t īmekļa forumu pilnveidošana, sekojot skolu elektronisk ās 
mērķsadarbības veiksm īgajam paraugam, un/vai 3) sist ēmu un iest āžu moderniz ācija, jo īpaši 
augstākās izglītības jomā Eiropā un ārpus tās. 
• Koordinējošā organizācija visu projekta partneru v ārdā iesniegs savas valsts a ģentūrai vai 
izpildaģentūrai pieteikumu stipendijai. Stipendija b ūs paredzēta izstrādes darbam un mobilit ātei, 
kas nav m ācību, apmācību, mācīšanas, misijas mobilit āte (skatīt iepriekš: 1. Cilv ēku mācību 
mobilitāte). 
                                                 
4 Vis ās līdzdalības valstīs jau ir valsts a ģentūras. 
 
LV 22   LV • Lai kvalific ētos projekta stipendijai, koordin ējošajai organiz ācijai būs jāpierāda, ka: 1) t ā ir 
noslēgusi vajadz īgos sadarb ības nolīgumus ar partneru organiz ācijām, 2) tai ir paredz ētajām 
projekta darb ībām vajadzīgā kapacitāte. 
• Atkarībā no nozares reiz ēm līdzdalības priekšnoteikums var b ūt uzņēmējdarbības, reģionālo 
iestāžu un citu attiec īgo dalībnieku sadarb ība. Dažādu nozaru sadarb ībai tiks par ādīta vislielākā 
labvēlība. Tiks veicin āta trešo valstu partneru l īdzdalība. 
• Pārvaldību dala starp valsts a ģentūrām un ES l īmeni ar iesp ēju saņemt pārvaldes ārpakalpojumus 
no kādas izpilda ģentūras. 
Ieguvumi : 
o viegla piek ļuve, patiecoties t ādu darbību saskaņotībai, kas ir v ērstas uz vienu 
mērķa grupu (piem ēram, universit ātēm), bet ko pašlaik p ārvalda daž ādas 
organizācijas ar daž ādiem noteikumiem un instrumentiem; 
o trešo valstu organiz āciju līdzdalība nodrošin ās to, ka ES izgl ītība un apm ācība 
varēs gūt vislielāko labumu no visas pasaules inov ācijām un labas prakses. 
Intensīva sadarb ība ar uzņēmējdarbību palīdzēs iestādēm pilnveidot darba 
tirgū vajadzīgu prasmju m ācīšanu un apm ācību. 
3. Atbalsts politikas reformai 
• Politikas atbalsta darb ības mērķis būs: 1) izstr ādāt un vadīt politiku no augšas uz leju; 2) izstr ādāt 
un izmēģināt ES instrumentus politikas atbalstam; 3) nodrošin āt starptautisku sal īdzinājumu un 
labākās prakses apmai ņu. 
• Politikas atbalsta darb ība finans ēs atvērtās koordin ācijas metodes pas ākumus un t ādas politikas 
iniciatīvas kā Boloņas un Kopenh āgenas procesi, Jaunatnes strat ēģiju, kā arī tādus atbalsta 
instrumentus k ā ECTS , ECVET , Youthpass , ES mēroga tīkli utt. 
• Finanšu atbalstu sniegs ar pakalpojumu l īgumu vai stipendiju pal īdzību. Gan pakalpojumu 
līgumus, gan stipendijas var pieš ķirt kā konsorcijiem/partner ībām, tā arī atsevišķām 
organizācijām. 
• Pārvaldība tiks centraliz ēta ES līmenī ar iespēju saņemt pārvaldības ārpakalpojumus no k ādas 
izpildaģentūras. 
Atbalstu sniegšana ma ģistratūras studentiem ar inovat īviem finanšu instrumentiem 
Plašs nov ērtējums par ma ģistratūras studentu īpašo stāvokli dal ībvalstīs, šo studentu finans ēšanas 
shēmu ES un ārpus tās analīze, kā arī visaptveroša, neatkar īga priekšizp ēte norāda uz iesp ēju izveidot 
jaunu, inovat īvu finanšu instrumentu vienot ās programmas izv ēlētajā risinājumā. 
ES studentu aizdevumu garantijas instruments, k ā rezumēts Mūžizglītības programmas ietekmes 
novērtējuma pielikum ā, ievērojami veicin ātu ieguld ījumu piesaist īšanas palielin ājumu (pārrēķina 
faktors starp 6 un 8). Ilustr ācijai, EUR 100 miljonu aizdevumi no ES budžeta var ētu izveidot 
aizdevumus, kas tuvotos vismaz EUR 600 miljoniem gad ā un nozīmētu vismaz 55 000 aiz ņēmēju. 
Jebkuras valsts vai starptautiskas aizdevumu sh ēmas panākumu izš ķirošais faktors ir atmaks āšanas 
koeficients, proti, studentu mobilit āte palielina darba tirgus mobilit āti, un aizdevumu atg ūšana ir 
sarežģītāka, tiklīdz aizņēmēji pamet aizdev ēja dalībvalsti. Lai iesp ējami samazin ātu aizņēmēja saistību 
neizpildi, min ētais instruments b ūtu vērsts tikai uz ma ģistratūras līmeņa studentiem (tas ir, uz 
cilvēkiem ar liel āku ienākumu potenci ālu), un tas izmantotu l īdzbiedru spiedienu (centr ālo reģistru 
un/vai absolventu asoci ācijas) un/vai motiv āciju (ziņojums valsts kred ītinformācijas aģentūrām). 
 
LV 23   LV Iepriekš aprakst ītā vienotās programmas strukt ūra atvieglotu Aizdevumu garantijas instrumenta 
netraucētu administrat īvo īstenošanu. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Uzraudzībai un nov ērtēšanai ir jākļūst par galveno elementu topošaj ā programm ā, kurā uzsvars ir likts 
uz ES pievienoto v ērtību un izpildi. T ādēļ, lai nodrošin ātu programmas ES pievienoto v ērtību visā 
programmas darb ības period ā, Komisijai sadarb ībā ar dalībvalstīm ir regul āri jāuzrauga un j ānovērtē 
izpilde un rezult āti mērķu sasniegšan ā. 
Attiecībā uz uzraudz ību ir paredz ēts publicēt ikgadēju darbības ziņojumu, kur ā būs iekļauta gan 
statistika, gan kvalit ātes novērtējums, galvenok ārt pamatojoties uz izpildes r ādītājiem. Visp ārējo 
vienoto r ādītāju shēma ir sniegta M ūžizglītības programmas ietekmes nov ērtējuma pielikum ā. Gan 
saņēmēju ziņojumi, gan plaši p ārskati tiks izmantoti ietekmes nov ērtēšanai trīs līmeņos: cilvēki 
(prasmju paaugstin āšana), iest ādes (starptautisk ā aspekta palielin āšana) un sist ēmas (kvalit ātes 
uzlabošana, tostarp ES atz īšanas un p ārredzamības instrumentu īstenošana). 
Komisija organiz ēs ne tikai past āvīgu uzraudz ību, bet ar ī regulārus neatkar īgos novērtējumus, lai 
noteiktu programmas efektivit āti un lietder ību. Šie nov ērtējumi palīdzēs noteikt ar ī ES pievienoto 
vērtība un ieguld ījumu virz ībā uz vispārējo un īpašo mērķu sasniegšanu. ES l īmenī veiks starpposma 
novērtējumu, tajā skaitā pašreizējo programmu ex post  novērtējumus. Dal ībvalstis iesniegs Komisijai 
vismaz divus zi ņojumus (2016. un 2019. gad ā) par programmas īstenošanu un ietekmi.