Pēdējā laikā pieredzētās krīzes, piemēram, Covid-19 pandēmija un Krievijas iebrukums Ukrainā, rāda, cik trausls neparedzētu traucējumu gadījumā var būt vienotais tirgus un cik stipri Eiropas ekonomika un visas ieinteresētās personas ir atkarīgas no sekmīgas vienotā tirgus darbības. Krīze vienoto tirgu var ietekmēt divējādi. Pirmkārt, krīze var radīt šķēršļus, kas kavē brīvu kustību vienotajā tirgū, tādējādi traucējot tā normālu darbību. Otrkārt, krīze var pastiprināt krīzē būtisku preču un pakalpojumu deficītu, ja vienotais tirgus nav viengabalains un nefunkcionē. Iznākumā piegādes ķēdēs var ātri rasties pārrāvumi un uzņēmumiem rodas grūtības ar preču un pakalpojumu iepirkšanu, piegādi vai pārdošanu. Rodas traucējumi pamatproduktu un pamatpakalpojumu pieejamībā patērētājiem. Šo traucējumu ietekmi vēl vairāk saasina informācijas trūkums un juridiska nenoteiktība. Papildus krīzes izraisītiem tiešiem sociāliem riskiem pilsoņi, it īpaši neaizsargātās grupas, cieš no smagām negatīvām ekonomiskām sekām.

2. Novērst krīzē būtisku preču un pakalpojumu deficītu un nodrošināt to pieejamību. Mērķis ir atvieglot ātru un praktisku risinājumu rašanu piegādes problēmām krīzes laikā un izveidot piemērotus modrības, koordinācijas un pārredzamības mehānismus mērķorientētai politiskai reaģēšanai, kuri nodrošinātu informācijas apmaiņu un sadarbību ar nozari/ieinteresētajām personām nolūkā apzināt krīzē būtiskas piegādes ķēžu nepilnības un spēju vajadzības un, ja nepieciešams, veikt turpmākus pasākumus.

Šīs iniciatīvas nolūks ir nevis sniegt risinājumu nākotnes krīzes pārvarēšanai kopumā, bet nodrošināt ātru un elastīgu reaģēšanu uz krīzes izraisītajām problēmām vienotajā tirgū, it īpaši sakarā ar šķēršļiem, kas kavē brīvu kustību, un krīzē būtisku preču un pakalpojumu deficītu. Vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa instrumenta (VTĀSI) vispārīgais mērķis ir stiprināt vienotā tirgus modrību, pamanot krīzes un reaģējot uz tām, kā arī nodrošināt vienotā tirgus raitu darbību krīzes laikā. Šim nolūkam jaunu krīžu pārvarēšanai VTĀSI sagādās ES labi kalibrētu rīkkopu, kas ļaus ātri un iedarbīgi reaģēt krīzē, kas var apdraudēt vienotā tirgus darbību. Tā papildinās citu jau izveidotu ES mehānismu darbību, arī uzlabojot koordināciju, pārredzamību un reaģēšanas ātrumu. Šai iniciatīvai ir divi konkrēti mērķi:

– Pienākums dalībvalstīm veidot atsevišķu stratēģiski svarīgu preču stratēģiskās rezerves, ja dalībvalstu stratēģiskās rezerves būtiski atpaliek no mērķrādītājiem

Ieinteresētās personas lielākoties piekrīt, ka krīzes laikā jānodrošina brīva kustība, kā arī labāka pārredzamība un koordinācija. Vairumā gadījumu ieinteresēto personu aprakstītā pieredze saistījās ar Covid-19 krīzi. Attiecībā uz krīzē būtisku preču pieejamības nodrošināšanu dalībvalstis pauda atbalstu tādiem pasākumiem kā publisko iepirkumu koordinācija, paātrināta atbilstības novērtēšana un uzlabota tirgus uzraudzība. Vairākas dalībvalstis izteica bažas par tādu pasākumu ietveršanu, kuru mērķis ir nodrošināt vispārīgu krīžgatavību un atrisināt sarežģījumus piegādes ķēžu darbībā. Dažas ieinteresētās personas no uzņēmēju vidus atbalstīja precīzu ārkārtēja stāvokļa definēšanu, plašāku koordināciju un pārredzamību, pasākumus, kas nodrošinātu darba ņēmēju brīvu kustību, paātrinātu paziņošanu par valstu pasākumiem, paātrinātas procedūras saskaņotu standartu izstrādei un publicēšanai, ES un valstu vienotos informācijas punktus, ārkārtēja stāvokļa mācību rīkošanu ekspertiem. Tomēr daži pauda bažas par uzņēmējiem obligātu pasākumu noteikšanu.

C. Risinājumu ietekme