I. IEVADS

Drošība ir jautājums, kas visvairāk satrauc mūsu iedzīvotājus. Eiropieši pamatoti sagaida, ka tiks gādāts par viņu drošību. Savienībai ir svarīga loma iekšējās drošības pastiprināšanā un iedzīvotāju bažu novēršanā. Savā runā par stāvokli Savienībā 2018. gadā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers uzsvēra, ka tikai spēcīga un vienota Eiropa var aizsargāt iedzīvotājus pret iekšējiem un ārējiem draudiem, tostarp terorismu. Pēdējos gados Eiropas drošības joma ir modernizēta, pateicoties jauniem tiesību aktiem un politikas iniciatīvām drošības savienībā, ciešākai dalībvalstu sadarbībai un nozīmīgākai Savienības aģentūru (jo īpaši Eiropola un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras) lomai. Savā runā Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers arī aicināja uzņemties vadību, lai pabeigtu drošības savienību nolūkā attaisnot iedzīvotāju cerības attiecībā uz iekšējo drošību.

Saistībā ar runu par stāvokli Savienībā 2018. gadā Komisija ierosināja vairākus pasākumus drošības paaugstināšanai Eiropas Savienībā un ES ārējo robežu aizsardzības pastiprināšanai. Komisija ierosināja jaunus noteikumus, lai varētu ātri izdzēst no tīmekļa teroristisku saturu, apvienojot skaidrus un mērķtiecīgus noteikumus, lai nepieļautu tiešsaistes pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā izplatīt ar terorismu saistītu saturu, vienlaikus nodrošinot spēcīgus pasākumus vārda un informācijas brīvības aizsardzībai atklātā un demokrātiskā sabiedrībā. Komisija ierosināja pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt to, ka nākamgad paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas tiek organizētas brīvi, taisnīgi un droši, tostarp tā ierosināja ieteikumu par vēlēšanu sadarbības tīkliem, tiešsaistes pārredzamību, aizsardzību pret kiberdrošības incidentiem un cīņu pret dezinformācijas kampaņām. Lai neatpaliktu no kiberdraudiem, Komisija ierosināja regulu, kuras mērķis ir apkopot līdzekļus un zināšanas par kibertehnoloģijām, izveidojot Kiberdrošības kompetenču centru tīklu. Kā daļu no vispusīgas reakcijas uz teroristu pārrobežu draudiem Komisija ierosināja iniciatīvu laika gaitā paplašināt Eiropas Prokuratūras (EPPO) kompetences attiecībā uz teroristu noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti. Visbeidzot, Komisija arī ierosināja pastiprināt ārējo robežu aizsardzību, paplašinot Eiropas Robežu un krasta apsardzes kompetences un uzlabojot tās spējas rīkoties.

Komisija iesniedza šos priekšlikumus kā ieguldījumu vadītāju sanāksmē Zalcburgā 2018. gada 19. un 20. septembrī, kuras mērķis bija uzsvērt nepieciešamību koncentrēties uz Eiropas risinājumiem, lai pastiprinātu dalībvalstu spējas tikt galā ar pastāvīgiem un mainīgiem draudiem. Tā kā tuvojas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, ir ļoti svarīgi sasniegt kopīgo mērķi, proti, pastiprināt visu ES iedzīvotāju drošību. Tāpēc Zalcburgā notikušās diskusijas pavēra iespēju gūt pozitīvu virzību prioritāru likumdošanas iniciatīvu pieņemšanai pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gada maijā, tostarp to jaunāko iniciatīvu pieņemšanai, ar kurām Komisija nāca klajā runā par stāvokli Savienībā 2018. gadā. Turpmākie mēneši būs izšķiroši, lai pēc iespējas virzītu uz priekšu vēl nepieņemtos tiesību aktu priekšlikumus nolūkā pabeigt iestāžu savstarpējās sarunas šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā.

Ir vajadzīga aktīvāka rīcība iniciatīvu īstenošanā drošības savienībā, lai pastiprinātu mūsu kolektīvo drošību un noturību pret kiberdraudiem, kas grauj starptautisko, uz noteikumiem pamatoto sistēmu. 2018. gada 4. oktobrī tika paziņots, ka 2018. gada aprīlī Krievijas militārās izlūkošanas dienests veica naidīgu kiberoperāciju pret Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas birojiem Hāgā. Šo operāciju izjauca Nīderlandes izlūkošanas dienesti sadarbībā ar Apvienoto Karalisti. Eiropadomes priekšsēdētājs Donalds Tusks, Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers un Augstā pārstāve un Komisijas priekšsēdētāja vietniece Federika Mogerīni kopīgi pauda nopietnas bažas par šo mēģinājumu graut Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas integritāti un izteica nožēlu par šādām darbībām. Eiropas Savienībai vēl jo vairāk jāturpina stiprināt savu iestāžu un dalībvalstu, kā arī starptautisko partneru un organizāciju izturētspēju digitālajā jomā. Tas vēl vairāk uzsver drošības savienībā veikto darbību nozīmi, atbalstot dalībvalstis cīņā pret kiberuzbrukumu un kiberiespējotu uzbrukumu draudiem, hibrīdraudiem un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodola (CBRN) riskiem.

Šajā sešpadsmitajā progresa ziņojumā par drošības savienību ir izklāstīta vispārējā pašreizējā situācija, uzsvērtas Komisijas jaunākās iniciatīvas, kas pievienotas 2018. gada runai par stāvokli Savienībā, kā arī izklāstīts progress, kas panākts kopš iepriekšējā ziņojuma 2018. gada jūnijā, tostarp saistībā ar likumdošanas prioritātēm, par kurām Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāji vienojās savā 2017. gada 14. decembra kopīgajā paziņojumā (sk. arī visu drošības savienības iniciatīvu sarakstu I pielikumā).

II. LIKUMDOŠANAS PRIORITĀŠU IZPILDE

Pēdējos mēnešos ir panākta vienošanās par vairākām likumdošanas prioritātēm drošības savienībā: abi likumdevēji panāca vienošanos par Eiropas ceļošanas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveidi, kas ļaus veikt iepriekšējas drošības un neatbilstīgās migrācijas pārbaudes attiecībā uz personām, kurām ieceļošanai ES nav vajadzīga vīza; tie vienojās pastiprināt Šengenas Informācijas sistēmu, ko visbiežāk izmanto informācijas apmaiņai drošības un robežu pārvaldības vajadzībām Eiropā; tie panāca vienošanos par priekšlikumu pastiprināt eu-LISA (ES Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā) pilnvaras; tie vienojās par stingrākiem noteikumiem attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas atzīšanu par noziedzīgu nodarījumu; tie pieņēma jaunus pasākumus nolūkā pastiprināt ES noteikumus, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu ar Piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu. Attiecībā uz tiem pasākumiem, kuri vēl nav pieņemti, šis pēdējais solis būtu jāveic ātri.

Par lielu skaitu priekšlikumu vienošanās vēl nav panākta, un ir vajadzīgi turpmāki centieni.

1.Spēcīgākas un viedākas informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai

Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu tiesībaizsardzības amatpersonu un robežsargu rīcībā ir pilnīga, precīza un uzticama informācija tad un tur, kur tā ir vajadzīga, Komisija 2017. gada decembrī ierosināja tiesību aktu priekšlikumus nolūkā panākt ES informācijas sistēmu sadarbspēju drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai un 2018. gada jūnijā veica grozījumus šajos priekšlikumos. Ierosinātie pasākumi ļaus valstu iestādēm atklāt vienas personas vairākas identitātes un apkarot identitātes viltošanu. Padome 2018. gada 14. jūnijā saņēma sarunu pilnvaras, ko 2018. gada 12. septembrī papildināja attiecībā uz secīgajiem grozījumiem. Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) balsojums par tās sarunu pilnvarām ir paredzēts tuvākajās dienās, un šīs pilnvaras tiks apstiprinātas Eiropas Parlamenta plenārsēdē, kas notiks nedēļā, kura sākas 2018. gada 22. oktobrī. Kopīgajā paziņojumā visas trīs iestādes vienojās nodrošināt to, ka ierosinātās regulas par sadarbspēju tiks pieņemtas pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gadā. Lai to izdarītu, ir jāiekļaujas abu likumdevēju noteiktajos saspringtajos termiņos.

Sarunas par tiesību akta priekšlikumu paplašināt Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu, iekļaujot trešo valstu valstspiederīgos – vēl viena likumdošanas prioritāte informācijas apmaiņas jomā –, ir beigu posmā. Priekšlikumā paredzēts izveidot centralizētu datubāzi, kas ļaus ātri pārbaudīt, vai kādai dalībvalstij ir zināma informācija par personas, kurai nav ES pilsonība, sodāmību. Galīgā vienošanās par dokumentu tiks panākta drīz, un nākamajā trialoga sanāksmē, kas plānota 2018. gada 17. oktobrī, abiem likumdevējiem būtu jāvar pabeigt diskusijas par šo prioritāro likumdošanas iniciatīvu saskaņā ar kopīgo deklarāciju.

Sarunās par Komisijas priekšlikumu pastiprināt Eurodac, paplašinot tās pilnvaras, iekļaujot ne tikai patvēruma pieteikumu iesniedzēju identifikāciju, bet arī tādu trešo valstu valstspiederīgo identifikāciju, kuri uzturas nelikumīgi un kuri ieceļojuši ES neatbilstīgi, pēdējos mēnešos nav panākts nekāds progress, lai gan sākotnējā politiskā vienošanās starp abiem likumdevējiem tika panākta 2018. gada jūnijā. Abiem likumdevējiem steidzami jāpabeidz šī prioritārā likumdošanas iniciatīva saskaņā ar kopīgajā deklarācijā paredzēto vienošanos. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka dati par tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi un kuri ieceļojuši ES neatbilstīgi, ir, no vienas puses, daļa no ierosinātās ES informācijas sistēmu sadarbspējas un, no otras puses, daļa no centieniem rast ātru risinājumu patvēruma reformai. Ierosinājums pastiprināt Eurodac ir viens no pieciem dokumentiem, saistībā ar kuriem ir panākts vislielākais progress nolūkā reformēt kopējo Eiropas patvēruma sistēmu; tāpat kā attiecībā uz citiem dokumentiem, saistībā ar kuriem panākts vislielākais progress, abiem likumdevējiem būtu jāpabeidz sarunas līdz 2018. gada beigām.

Turklāt Eiropas Parlamentā un Padomē notiek darbs pie 2018. gada maija iesniegtā tiesību akta priekšlikuma, kura mērķis ir stiprināt vīzu informācijas sistēmu (VIS). Priekšlikumā paredzēts paplašināt datubāzes tvērumu, iekļaujot datus par ilgtermiņa uzturēšanās dokumentiem un to turētājiem, pastiprinātas pārbaudes visās datubāzēs, lai atklātu un apzinātu iespējamos migrācijas un drošības riskus pirms vīzu izsniegšanas vai pirms ilgtermiņa uzturēšanās dokumenta izsniegšanas, un uzlabot spējas novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi līdz 2018. gada beigām pieņemt sarunu pilnvaras un sākt trialoga diskusijas ne vēlāk kā 2019. gada sākumā, jo tas būs nepieciešams, lai abi likumdevēji panāktu vienošanos par šo dokumentu šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā.

Lai iegūtu spēcīgākas un viedākas informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: attiecībā uz kopīgajā paziņojumā izklāstītajām prioritātēm: ·sākt 2018. gada oktobrī trialoga diskusijas par tiesību aktu priekšlikumiem par sadarbspēju un panākt vienošanos līdz gada beigām; ·panākt 2018. gada oktobrī vienošanos par tiesību akta priekšlikumu paplašināt Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu, ietverot trešo valstu valstspiederīgos; ·līdz 2018. gada beigām pabeigt sarunas par tiesību akta priekšlikumu par Eurodac; attiecībā uz citām prioritātēm: ·līdz 2018. gada beigām pieņemt sarunu pilnvaras saistībā ar tiesību akta priekšlikumu par vīzu informācijas sistēmas (VIS) pastiprināšanu.

2.Drošības pastiprināšana, uzlabojot ārējo robežu pārvaldību

Iekšējā drošība ir atkarīga no ārējo robežu pastiprinātas aizsardzības. 2018. gada 12. septembrī saistībā ar runu par stāvokli Savienībā 2018. gadā Komisija pieņēma tiesību aktu priekšlikumus stiprināt Eiropas Robežu un krasta apsardzes un Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras pilnvaras un stimulēt atgriešanu. Kopā šie priekšlikumi sniegs vajadzīgos instrumentus, lai nodrošinātu labāku migrācijas pārvaldību pie ārējām robežām.

Komisija ierosināja vairākas pārmaiņas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrā, jo īpaši, nodrošinot to ar savu operatīvo instrumentu: līdz 2020. gadam Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgo korpusu ar 10 000 darbiniekiem ar izpildvaru visās apsardzes darbībās, lai efektīvi nodrošinātu dalībvalstis ar uzticamu un pieejamu atbalstu uz vietas. Tas nodrošinās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai vajadzīgās spējas, tostarp pašai savu aprīkojumu, kas vajadzīgs ES ārējo robežu aizsardzībai, sekundārās kustības novēršanai un neatbilstošo migrantu efektīvai atgriešanai.

Priekšlikums arī stiprinās sadarbību ar trešām valstīm un vēl vairāk uzlabos aģentūras un Eiropola iespējas apmainīties ar informāciju, tostarp datiem par personām, kuras tur aizdomās par pārrobežu noziedzīgiem nodarījumiem. Šis priekšlikums ir skaidra Komisijas prioritāte, un Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt ierosināto tiesību aktu šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā. Lai tas notiktu, abiem likumdevējiem būtu jāpieņem savas sarunu pilnvaras ne vēlāk kā līdz 2018. gada beigām, lai trialoga diskusijas varētu sākties 2019. gada sākumā.