Priekšlikums Padomes regula, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto /* COM/2008/0240 galīgā redakcija - CNS 2008/0091 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.5.2008 COM(2008) 240 galīgā redakcija 2008/0091 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kuras šo krājumu izmanto, un tādējādi nodrošināt, ka krājuma izmantošana notiek saskaņā ar izvirzīto mērķi — panākt augstus ieguves apjomus ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) zinātniskajos ieteikumos, kuru pamatā ir Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumi, norādīts, ka attiecīgais krājums augstus un ilgtspējīgus ieguves apjomus var nodrošināt tad, ja zvejas izraisītās mirstības rādītājs gadā ir 0,25 (ja krājuma apjoms pārsniedz 75 000 tonnu) vai 0,2 (ja krājuma apjoms nepārsniedz 75 000 tonnu, bet ir lielāks par 50 000 tonnu). | 120 | Vispārīgais konteksts Kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās pakāpeniski ieviest daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Šādi plāni nu ir izveidoti vairumam Kopienas ūdeņos sastopamo mencu krājumu, diviem heku krājumiem, diviem Nephrops krājumiem un diviem jūrasmēļu krājumiem. Bez tam pieņemts plāns par jūras zeltplekstu un jūrasmēļu krājumiem Ziemeļjūrā. Turklāt 2002. gadā Johannesburgā dalībvalstis parakstīja ilgtspējīgas attīstības tematikai veltītajā pasaules galotņu sanāksmē pieņemto īstenošanas plānu. Minētajā īstenošanas plānā ir iekļauta apņemšanās zvejas resursus izmantot atbilstoši maksimālajiem ilgtspējīgas ieguves apjomiem. Kopienai svarīgākais siļķu krājums ir Ziemeļjūras krājums. Kopš 1997. gada to pārvalda saskaņā ar daudzgadu pārvaldības režīmu, kas izveidots kopā ar Norvēģiju. Rezultāti kopumā ir apmierinoši, un ir lietderīgi izveidot līdzīgu daudzgadu plānu, ar kuru reglamentē siļķu krājuma izmantošanu apgabalā uz rietumiem no Skotijas. Šis nodoms guvis atbalstu Padomes 2005. gada deklarācijā, ar kuru Komisija tiek aicināta iesniegt priekšlikumu par daudzgadu pārvaldības plānu siļķu krājumam EK un starptautiskajos ūdeņos ICES Vb un VIb zonā, kā arī VIa zonas ziemeļu daļā, t.i., apgabalā uz rietumiem no Skotijas. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts vispārējais pamats zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un noteiktas situācijas, kurās Padome pieņem pārvaldības plānus un krājumu atjaunošanas plānus. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši šīs politikas aspektiem, kas attiecas uz dabīgo biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. | 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | 211 | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma pamatā ir vairākas apspriedes ar dalībvalstīm, kā arī ieinteresēto personu pārstāvjiem Pelaģisko zivju krājumu reģionālajā konsultatīvajā padomē. Komisija sagatavoja neoficiālu dokumentu, kurā izklāstīja galvenos elementus, kas jāiekļauj daudzgadu plānā par siļķu zvejniecības pārvaldību apgabalā uz rietumiem no Skotijas. Šo dokumentu 2006. gada 20. jūnijā iesniedza Pelaģisko zivju krājumu reģionālajai konsultatīvajai padomei. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā | 221 | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zinātnes nozares un specializācijas jomas ICES un ZZTEK ir pieprasīts, ja iespējams, sniegt zinātniskus ieteikumus par attiecīgās zvejniecības ilgtermiņa pārvaldību. Šādus ieteikumus par apgabalā uz rietumiem no Skotijas sastopamā siļķu krājuma ilgtermiņa pārvaldību un nozvejas ieguves principiem ICES sniedza 2005. gada oktobrī, un ZZTEK to atbalstīja 2005. gada novembrī. Šis priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Zinātniskie ieteikumi par attiecīgā krājuma stāvokli 2007. gadā rāda, ka krājums salīdzinājumā ir maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ir nedaudz pārzvejots. Zinātniskās aģentūras iesaka ievērot tādu nozvejas ieguves principu, saskaņā ar kuru KPN šim krājumam noteiktu pēc metodes, kurā ņemta vērā vajadzība gan pēc augstiem ieguves apjomiem, gan pēc ilgtspējīgas krājuma izmantošanas. Attiecīgā ieinteresētās personas pārstāvošā struktūra — Pelaģisko zivju krājumu reģionālā konsultatīvā padome — ir sniegusi oficiālu atzinumu, ar kuru tā atbalsta daudzgadu plāna pieņemšanu pēc tam, kad būs atrisināti daži tehniskas dabas jautājumi. | 225 | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami attiecīgajās tīmekļa vietnēs (www.ices.dk un fishnet.jrc.it/web/stecf). | 230 | Ietekmes novērtējums Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, šim krājumam noteikto KPN apjoms stabilizēsies, tādējādi ļaujot attiecīgajai zvejniecībai labāk plānot darbu. Daudzgadu plāna īstenošana radikāli neizmainīs ne zvejas izraisītās mirstības rādītājus, ne gada nozveju apjomu (salīdzinot ar pašreizējiem apjomiem). | 3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 310 | Juridiskais pamats Daudzgadu plānā paredzēts, kā rīkoties, ja krājuma apjoms samazinās tiktāl, ka vairs nepārsniedz 75 000 tonnu. Ir lietderīgi par daudzgadu plāna juridisko pamatu izvēlēties Līguma 37. pantu, nevis Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. pantu. Kopējās zivsaimniecības politikas mērķi plašākā nozīmē ir noteikti kopējās zivsaimniecības politikas 2. pantā un ietver ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. | 331 | Apgabalā uz rietumiem no Skotijas esošo siļķu krājumu izmanto vairākas dalībvalstis, kurām vēsturiski ir tiesības uz zveju no šā krājuma. Pasākumi, ko šīs dalībvalstis veiktu katra atsevišķi, nebūs pietiekami, lai garantētu minētā siļķu krājuma izmantošanu saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. Tāpēc jārīkojas Kopienas līmenī. Siļķu zvejniecība apgabalā uz rietumiem no Skotijas līdz šim tika pārvaldīta, nosakot kopējās pieļaujamās nozvejas un paredzot tehniskus pasākumus. Zinātnisko aģentūru un arī ieinteresēto personu ieteikumi rāda, ka pārvaldība būtu labāka, ja kopējās pieļaujamās nozvejas tiktu noteiktas daudzgadu plāna satvarā. | 4) IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 5) PAPILDU INFORMāCIJA | 531 | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā iekļauts pants, ar kuru paredzēta gan plāna novērtēšanas, gan pārskatīšanas iespēja. | 532 | 570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Ierosināto zvejas izraisītās mirstības mērķrādītāju pamatā ir ZZTEK un ICES zinātniskie ieteikumi, un šie rādītāji atspoguļo pašreizējo bioloģisko situāciju apgabalā uz rietumiem no Skotijas. Pārskatīšanas klauzula priekšlikumā ir iekļauta tālab, lai zvejas izraisītās mirstības mērķrādītājus vajadzības gadījumā varētu mainīt, ņemot vērā jaunu zinātnisku informāciju un ieteikumus. Daudzgadu plānā ir ietverti noteikumi par tā pārskatīšanu ik pēc četriem gadiem, lai pārbaudītu pārvaldības pasākumu efektivitāti un piemērotību. | E-10198 | 2008/0091 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] paredzēts, ka minētā mērķa sasniegšanai Kopienai, veicot zvejas resursu aizsargāšanas un saglabāšanas pasākumus, jāpiemēro piesardzības princips, lai nodrošinātu ilgtspējīgu šo resursu izmantošanu un līdz minimumam samazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmām. (2) Nesenajos Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka siļķu ( Clupea harengus ) krājums ūdeņos uz rietumiem no Skotijas salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ir nedaudz pārzvejots. (3) Ir lietderīgi izstrādāt daudzgadu plānu, kura mērķis ir nodrošināt minētā krājuma izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos, nepārsniedzot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. (4) Ar šādu plānu jātiecas pakāpeniski ieviest uz ekosistēmu balstītu zivsaimniecības pārvaldības pieeju un jāveicina efektīvas zvejas darbības ekonomiski dzīvotspējīgā un konkurētspējīgā zivsaimniecībā, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kuri ir atkarīgi no siļķu zvejas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, un ievērojot patērētāju intereses. (5) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) un Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka siļķu krājums ūdeņos uz rietumiem no Skotijas būs ilgtspējīgs un nodrošinās pietiekami lielas nozvejas tad, ja zvejas izraisītā mirstība būs 0,25 (krājumam, kas lielāks par 75 000 tonnu) vai 0,2 (krājumam, kas mazāks par 75 000 tonnu, bet lielāks par 50 000 tonnu). (6) Šie ieteikumi jāīsteno, izstrādājot piemērotu metodi tādu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) noteikšanai siļķu krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, kurās pienācīgi ņemta vērā zvejas izraisītā mirstība ilgtermiņā un minētā zivju krājuma lielums. (7) Lai nodrošinātu zvejas iespēju stabilitāti, ir lietderīgi ierobežot KPN ikgadējās izmaiņas, ja attiecīgā krājuma lielums pārsniedz 75 000 tonnu. (8) Lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā paredzētajiem pasākumiem, jāveic kontroles pasākumi, ar kuriem papildina tos, kas noteikti Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[4], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[5], un Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulā (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[6]. (9) Minētais daudzgadu plāns jāuzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻAPRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kuras izmanto siļķu ( Clupea harengus ) krājumu tajos ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, kas ir starptautiskie ūdeņi un Kopienas ūdeņi ICES Vb un VIb zonā, kā arī ICES VIa zonas daļā, kura atrodas uz rietumiem no 7º R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55º Z platuma paralēles vai uz austrumiem no 7º R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56º Z platuma paralēles, izņemot Klaidu (turpmāk kopā saukti par „apgabalu uz rietumiem no Skotijas”). 2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā noteiktās definīcijas. 2. Piemēro arī šādas definīcijas: (a) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas ir tās, kas noteiktas Padomes 1991. gada 17. decembra Regulā (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[7]; (b) „kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no minētā krājuma un izkraut; (c) „ VMS ” ir kuģu satelītnovērošanas sistēma ( VMS ), kuru izmanto saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[8]. II NODAĻAMĒRĶIS UN UZDEVUMI 3. pants Mērķis un uzdevumi 1. Ar daudzgadu plānu nodrošina to, ka siļķu krājumu apgabalā uz rietumiem no Skotijas izmanto, nepārsniedzot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. 2. Šā panta 1. punktā izvirzīto mērķi sasniedz: (a) nodrošinot, ka zvejas izraisītās mirstības rādītājs atbilstošās vecuma grupās gadā ir 0,25, ja nārstojošo zivju biomasa pārsniedz 75 000 tonnu; b) nodrošinot, ka zvejas izraisītās mirstības rādītājs atbilstošās vecuma grupās gadā nepārsniedz 0,2, ja nārstojošo zivju biomasa ir mazāka par 75 000 tonnu, bet lielāka par 50 000 tonnu; (c) paredzot apgabala slēgšanu zvejai, ja nārstojošo zivju biomasa sarūk tiktāl, ka ir mazāka par 50 000 tonnu. 3. Ja nārstojošo zivju biomasa ir lielāka par 75 000 tonnu, 1. punktā izvirzīto mērķi īsteno, KPN ikgadējām izmaiņām nepārsniedzot 15 %. III NODAĻAKOPĒJĀ PIEĻAUJAMĀ NOZVEJA 4. pants KPN noteikšana 1. Katru gadu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par nākamā gada KPN no siļķu krājuma apgabalā uz rietumiem no Skotijas. 2. Ja saskaņā ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) atzinumu krājuma nārstojošo zivju biomasa gadā, kuram jānosaka KPN, pārsniegs 75 000 tonnu, KPN nosaka tādā apjomā, kas saskaņā ar ZZTEK ieteikumu nodrošinās, ka zvejas izraisītās mirstības rādītājs gadā ir 0,25. Minēto apjomu vajadzības gadījumā koriģē saskaņā ar 5. pantu. 3. Ja saskaņā ar ZZTEK atzinumu krājuma nārstojošo zivju biomasa gadā, kuram jānosaka KPN, būs mazāka par 75 000 tonnu, bet lielāka par 50 000 tonnu, KPN nosaka tādā apjomā, kurš saskaņā ar ZZTEK ieteikumu nodrošinās, ka zvejas izraisītās mirstības rādītājs gadā ir 0,2. 4. Ja saskaņā ar ZZTEK atzinumu krājuma nārstojošo zivju biomasa gadā, kuram jānosaka KPN, būs mazāka par 50 000 tonnu, KPN nosaka 0 tonnu apjomā. 5. Lai varētu veikt aprēķinus atbilstīgi 2. un 3. punktam, ZZTEK pieņem, ka iepriekšējā gadā pirms gada, kuram jānosaka KPN, zvejas izraisītās mirstības rādītājs minētajam krājumam ir 0,25. 5. pants Zvejas iespēju stabilitāte 1. Ja 4. panta 2. punkta pirmā teikuma piemērošanas rezultātā KPN par vairāk nekā 15 % pārsniedz iepriekšējā gada KPN, Padome pieņem KPN, kas ir par 15 % lielāka nekā šā iepriekšējā gada KPN. 2. Ja 4. panta 2. punkta pirmā teikuma piemērošanas rezultātā KPN ir vairāk nekā 15 % mazāka par iepriekšējā gada KPN, Padome pieņem KPN, kas ir par 15 % mazāka nekā šā iepriekšējā gada KPN. 6. pants Īpašā zvejas atļauja 1. Lai varētu zvejot siļķes apgabalā uz rietumiem no Skotijas, kuģiem jāsaņem īpaša zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. 2. Ja zvejas kuģim nav 1. punktā minētās zvejas atļaujas, tam ir aizliegts jebkādā daudzumā zvejot vai paturēt uz kuģa siļķes tik ilgi, kamēr tas veic zvejas reisu, kura laikā šis kuģis ir atradies arī apgabalā uz rietumiem no Skotijas. 3. Kuģiem, kuriem ir izdota 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja, tā paša zvejas reisa laikā nav atļauts zvejot ārpus apgabala uz rietumiem no Skotijas. 4. Šā panta 3. punktu nepiemēro kuģiem, kuri karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centram, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 3. panta 7. punktā, katru dienu nosūta nozvejas ziņojumus iekļaušanai minētā centra elektroniskajā datu bāzē. 5. Katra dalībvalsts izveido un pastāvīgi atjaunina to kuģu sarakstu, kuriem izdotas 1. punktā minētās īpašās atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Šajā sarakstā skaidri norāda kuģus, uz kuriem attiecas 4. panta noteikumi. 7. pants Kontrolpārbaudes Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. pantā noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis veic administratīvas kontrolpārbaudes, savstarpēji salīdzinot izkrāvumu deklarācijas, zvejas žurnāla datus par zvejas apgabaliem un nozvejām, saskaņā ar 6. panta 4. punktu iesniegtos nozvejas ziņojumus, kā arī VMS datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai. IV NODAĻAPAVEIKTĀ DARBA KONTROLE 8. pants Minimālo zvejas izraisītās mirstības rādītāju pārskatīšana Ja Komisija, pamatojoties uz ZZTEK atzinumu, konstatē, ka 3. panta 2. punktā norādītie zvejas izraisītās mirstības rādītāji un ar tiem saistītā nārstojošo zivju biomasa nav piemēroti 3. panta 1. punktā izvirzītā mērķa sasniegšanai, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par šo daudzumu pārskatīšanu. 9. pants Plāna novērtēšana un pārskatīšana 1. Komisija katru gadu pieprasa ZZTEK un Pelaģisko zivju krājumu reģionālās konsultatīvās padomes ieteikumus par daudzgadu plāna mērķu sasniegšanu. Ja ieteikumos atzīts, ka mērķi nav sasniegti, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par papildu un/vai alternatīviem pasākumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu. 2. Komisija ne retāk kā reizi četros gados no šīs regulas pieņemšanas dienas novērtē daudzgadu plāna efektivitāti un darbību. Komisija pieprasa ZZTEK un Pelaģisko zivju krājumu reģionālās konsultatīvās padomes ieteikumus par daudzgadu plāna pārskatīšanu. Vajadzības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par attiecīgiem daudzgadu plāna pielāgojumiem. V NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI 10. pants Eiropas Zivsaimniecības fonds Daudzgadu plānu uzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē un Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[9] 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām. 11. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV C [..], [..], [..]. lpp. [2] OV C [..], [..], [..]. lpp. [3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [4] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. [5] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.). [6] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. [7] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 448/2005. [8] OV L 333, 20.12.2003.,17. lpp. [9] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.