Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārskatīto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju



Oficiālais Vēstnesis 300 E , 09/12/2006 Lpp. 0487 - 0491



P6_TA(2006)0272 Ilgtspējīgas attīstības stratēģija Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārskatīto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (NAS), ko Eiropadome pieņēma Gēteborgā 2001. gada 15. un 16. jūnijā, un Johannesburgas Rīcības programmu, ko pieņēma 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē ilgtspējīgas attīstības jomā, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu: rīcības platforma (COM(2005)0658), - ņemot vērā 2005. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus un Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par šo jautājumu, - ņemot vērā Komisijai un Padomei uzdotos mutiskos jautājumus, - ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, A. ņemot vērā ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošas tendences daudzās jomās, piemēram, zemes un zemes resursu izmantošanā, transportā, klimata izmaiņu jomā, zivsaimniecībā, fosilā kurināmā izmantošanā un bioloģiskās daudzveidības izsmelšanā; B. uzsverot trīs centrālo un savstarpēji saistīto mērķu, t. i., vides aizsardzība, sociālā vienlīdzība un kohēzija, kā arī ekonomiskā izaugsme, nozīmību un nepieciešamību nodrošināt, ka šie trīs ilgtspējīgas attīstības elementi tiek pienācīgi integrēti un īstenoti ES un pasaules mērogā; C. ņemot vērā politikas veidošanas principus, kuriem jābūt ilgtspējīgas attīstības pamatā, jo īpaši dzīves kvalitāti un vienas un dažādu paaudžu solidaritāti; D. uzsverot vajadzību pāriet uz sabiedrību, kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības principi un kurai tādēļ vajadzīga ilgtermiņa politika ar mērķi vairs nesaistīt ekonomisko izaugsmi ar dabas resursu izmantošanu; E. tā kā ievērojama daļa Eiropas iedzīvotāju turpina saskarties ar tādām nopietnām ekonomiskām un sociālām problēmām kā nabadzība, bezdarbs un sociālā izslēgšana un tā kā cilvēkiem, kas ir vismazāk sociāli aizsargāti, bieži nākas dzīvot sliktos sociālos un vides apstākļos, piemēram, sliktas kvalitātes mājokļi, veselības problēmas utt.; ņemot vērā arī būtiskās demogrāfiskās situācijas izmaiņas Eiropas Savienībā un pretējas tendences vismazāk attīstītajās valstīs, Vispārējs novērtējums Tālejošu mērķu trūkums 1. izsaka nožēlu par to, ka nav vērojami panākumi Gēteborgā 2001. gadā pieņemtās NAS izstrādē un īstenošanā; 2. uzskata, ka Komisijas rīcības platforma attiecībā uz NAS ir pārāk piesardzīga un vāja un tās pašreizējā formā nepanāks sabiedrības viedokļa mobilizāciju un politikas veidotāju rīcību saistībā ar svarīgākajiem veicamajiem uzdevumiem; 3. tomēr atbalsta Austrijas prezidentūras vērtīgo darbu, no jauna cenšoties īstenot NAS, stiprinot Komisijas priekšlikumus, apkopojot pašreiz noteiktos mērķus un rādītājus vienotā un labāk saskaņotā sistēmā, kā arī cenšoties attīstīt dažus jaunus jēdzienus; Saikne ar Lisabonas stratēģiju 4. uzskata, ka tādu īsu stratēģiju kā Kārdifas, Lisabonas un Gēteborgas stratēģija pieņemšanai ir nozīme tikai tad, ja pēc tās seko saskaņots, konsekvents un visaptverošs process; 5. atzīmē, ka Lisabonas stratēģijas mērķiem attiecībā uz vidi jābūt tikpat nozīmīgiem kā konkurētspējas uzlabošanai un jaunu darba vietu radīšanai, savukārt NAS ekonomikas ilgtspējībai un nabadzības izskaušanai prioritārā ziņā jābūt līdzvērtīgai vides mērķiem. 6. tādēļ vērš uzmanību uz daudzajiem jaunās Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un Lisabonas stratēģijas papildu elementiem, piemēram, konkurētspējas uzlabošana, jaunu un labākas kvalitātes darba vietu radīšana, labāka sociālā integrācija, vides aizsardzība un risku novēršana; 7. ierosina veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās savlaicīgi īsteno un pienācīgi saskaņo, izmantojot saderīgas uzraudzības un pārskatīšanas procedūras; 8. turklāt kā konkrētu pasākumu Lisabonas un NAS efektīvai saskaņošanai ierosina par līdzekli izaugsmes, nodarbinātības un eksporta palielināšanai Lisabonas stratēģijā izmantot nepieciešamo enerģētikas un transporta sistēmu pārveidi, kuras pamatā jābūt enerģijas pieprasījuma skatīšanai atsevišķi no ekonomikas izaugsmes un kravu pārvadājumu novirzīšanai uz videi draudzīgiem transporta veidiem, kas ir galvenais NAS mērķis; 9. turklāt norāda uz 2006. gada pavasara Eiropadomes lēmumu reizi gadā pavasara Eiropadomē veikt enerģētikas jomas pārskatīšanu un atzīmē, ka arī šis darbs jāiekļauj plašākā darbā saistībā ar NAS un Lisabonas procesu; Stratēģijas stiprināšana Precīzāku mērķu noteikšana: skaidri starpposma un ilgtermiņa mērķi un uzdevumi 10. atzīmē, ka termins "ilgtspējīga attīstība" ir patiesi visaptverošs ekonomisks, sociāls un vides mērķis, turklāt uzskata, ka, ņemot vērā dažādās interpretācijas, šis termins ir jādefinē pēc iespējas precīzāk; 11. šajā sakarā izsaka savu piekrišanu septiņiem galvenajiem jautājumiem, kas izvirzīti iekļaušanai pārskatītajā NAS (klimata izmaiņas un tīra enerģija, sabiedrības veselība, sociālā atstumtība, demogrāfija un migrācija, dabas resursu pārvaldība, ilgtspējīga transporta politika, globālā nabadzība un attīstības uzdevumi); 12. aicina Komisiju pārskatīt mērķus un uzdevumus, lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas tālejošāki, kā arī skaidri un konkrēti, kas ļautu precīzi un detalizēti novērtēt sasniegtos rezultātus; 13. uzsver, ka, ņemot vērā ambiciozo mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības sarukšanu Eiropā un pasaulē, ir svarīgi rūpēties par sabiedrības veselību un aizsargāt bioloģisko daudzveidību, un ierosina šo mērķi pievienot kā jaunu svarīgu Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķi vai vismaz to pastiprināti uzsvērt īpašās iedaļās par veselību un dabas resursu pārvaldību; 14. uzsver dzimumu līdztiesības svarīgo lomu ilgtspējīgā attīstībā; uzsver, ka Lisabonas stratēģijas un NAS kopējos mērķus var sasniegt, tikai novēršot esošo nevienlīdzību un labāk izmantojot vīriešu un sieviešu potenciālu; tādējādi uzsver, ka sociālās izstumtības jēdziens jāuztver plašākā nozīmē, tajā iekļaujot dzimumu aspektu; 15. tādēļ uzskata, ka ir atkārtoti jāapstiprina vai jāparedz ierobežots skaits starpposma un ilgtermiņa mērķu, tiem jābūt piesardzīgi noteiktiem, bet ambicioziem un reāliem, un tie vēlāk pienācīgi un sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga to izpilde; uzskata, ka šie mērķi jāvērš jo īpaši uz pašreizējo negatīvo tendenču risināšanu tādās jomās kā zemes un zemes resursu izmantošana, transports, klimata izmaiņas, zivsaimniecība, fosilā kurināmā izmantošana un bioloģiskās daudzveidības izsmelšana, un ar šo mērķu palīdzību jācenšas veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, ekonomikas izaugsmes skatīšanu atsevišķi no transporta jomas un siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanu līdz ne vairāk kā + 2°C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni; 16. atbalsta ierosinājumu jaunu uzsvaru likt uz centieniem mērīt resursu efektivitāti, izmantojot vides resursu uzskaiti; iesaka, ka īpaši centieni jāvelta tam, lai cieši uzraudzītu ES ietekmi uz vidi pasaules mērogā, to izvērtējot gan no patēriņa, gan ražošanas viedokļa, un par mērķi izvirzot ES negatīvas ietekmes uz vidi sistemātisku samazināšanu; 17. turklāt atbalsta Komisijas priekšlikumu par Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai; pieprasa Komisijai nākt klajā ar konkrētākām iniciatīvām un efektīviem īstenošanas pasākumiem, lai spētu nodrošināt reālus panākumus minētajās jomās; šajā sakarā kā piemēru min Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir izvērtēt novecojošas sabiedrības ietekmi un ar kuras palīdzību cenšas nonākt pie konkrētiem risinājumiem, pamatojoties uz dažādu līmeņu politikas veidotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES; Izaugsmes kvalitātes uzlabošana kā NAS priekšnoteikums 18. uzskata, ka akcents uz IKP, mērot sabiedrības sasniegumus, ir jālīdzsvaro ar vienlīdz lielu uzmanību izaugsmes kvalitatīvajiem aspektiem, jo šāds skatījums ir ilgtspējīgas attīstības priekšnoteikums; tādēļ uzskata, ka jāpanāk vienošanās par ierobežotu skaitu galveno noturības rādītāju, kuri jāizvērtē un plaši jāapspriež ikgadējā NAS pārskatīšanā; uzskata, ka šiem rādītājiem jāattiecas uz svarīgākajiem dzīves kvalitātes aspektiem un jāļauj veikt kvantitatīvs un ātrs novērtējums tādās jomās kā iedzīvotāju veselība (veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāte un pieejamība, paredzamais dzīves ilgums, bērnu mirstība utt.), informētība (izglītība un kultūra, piekļuve informācijas un komunikācijas tehnoloģijām utt.), integrācija (līdzdalība sabiedrības lēmumu pieņemšanā un sociālā kapitāla veidošanā utt.) un vides kvalitāte (gaisa un ūdens piesārņojums utt.); 19. aicina turpmāk attīstīt Eiropas sociālo modeli un ieteikumus, ņemot vērā šo modeli, dalībvalstīm veikt pasākumus tādu ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošu tendenču apkarošanā kā nabadzība, sociālā izstumtība un sabiedrības novecošanas sekas; uzskata, ka tālab ir jāizstrādā sociālā stāvokļa rādītāji, ko pēc tam iekļaus ilgtspējīgas attīstības ietekmes novērtējumā; uzsver, ka Eiropai nepieciešams makroekonomisks pamats ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sekmējot videi draudzīgu iekšējo pieprasījumu, nodarbinātību un sociālo kohēziju; 20. uzskata, ka ilgtspējīga attīstība jāskata vairāk kā ekonomiska iespēja, ne šķērslis, un kā pamudinājums veikt tehnoloģiskus jauninājumus un ieguldījumus; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt efektīvu koordināciju ES izaugsmes stratēģijas, kas ietver informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un attiecībā uz resursu izmantošanu efektīvas tehnoloģijas nolūkā īstenot ilgtspējīgu attīstību un "gudru izaugsmi" gan ES iekšienē, gan ārpusē; 21. uzskata, ka ir jāveicina uz zināšanām, informētību un līdzdalību balstītas sabiedrības izveide, un šis mērķis pārsniedz Lisabonas programmā paredzēto; uzskata, ka tas veidos labākas kvalitātes sabiedrību, kura, īstenojot aizvien lielāku atbalstu IKT, var samazināt enerģijas un citu dabas resursu pieprasījumu; Ilgtspējīgas attīstības pārvaldības stiprināšana valstu, ES un starptautiskā mērogā 22. uzskata, ka NAS izpilde ir sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu; 23. apņemas Eiropas Parlamentā regulāri apspriest NAS mērķus un uzdevumus, ņemot vērā visu attiecīgo komiteju ieguldījumu, lai Parlaments var laicīgi izteikt viedokli par NAS panākumiem un prioritātēm un šo viedokli var pilnībā ņemt vērā Eiropadomes pārskatos par NAS; turklāt uzskata, ka Parlamentam regulāri jārīko vispārējas vai divpusējas apspriedes ar ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem, lai izvērtētu labāko praksi ilgtspējīgas attīstības jomā, kā arī apmainītos ar pieredzi par NAS īstenošanu gan visā Eiropā, gan attiecīgajā dalībvalstī; 24. uzsver, ka katrā ES dalībvalstī jābūt ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un jāveic savstarpēja labākās prakses apmaiņa; turklāt uzsver, ka NAS jomā ir jārīkojas gan reģionālā, gan vietējā līmenī, kā arī atsevišķu pilsoņu līmenī, veicinot izglītību, līdzdalību un sabiedrības informētību par ilgtspējīgas attīstības principiem; 25. uzskata, ka pārskatiem par ilgtspējīgu attīstību jābūt visu jauno ES politikas pasākumu ietekmes novērtējumu un politikas īstenošanā paveiktā novērtējuma centrālajam elementam; 26. uzskata, ka ES līmeņa rīcība jāpapildina ar rīcību starptautiskā līmenī, lai veicinātu atbalstu ilgtspējīgas attīstības principam visā pasaulē un jo īpaši valstīs, kas attīstās strauji, un lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un samazinātu nabadzību, vienlaikus taupot ierobežotos dabas resursus un aizsargājot pasaules vidi; 27. tādēļ aicina veikt sistemātiskāku ikgadējo paveiktā uzraudzību, lai sasniegtu Johannesburgas Rīcības programmas mērķus un Tūkstošgades attīstības mērķus; 28. atzīst, ka jaunattīstības valstīm, attīstot ekonomiku, nav jāatkārto rūpnieciski attīstīto valstu kļūdas piesārņojuma jomā; turklāt aicina iekļaut ilgtspējīgas attīstības principus ES attīstības sadarbības pasākumos un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu, lai risinātu pasaules mēroga vides aizsardzības uzdevumus un vajadzības; Papildu pasākumi 29. uzsver, ka ir jāveic papildu pasākumi, piemēram, pasākumi ilgtspējīgas nodokļu politikas un valsts iepirkuma sekmēšanai, un pēc iespējas ātrāk jālikvidē valsts subsīdijas vairākās politikas jomās, jo īpaši enerģētikā un lauksaimniecībā; uzskata, ka noturību var panākt, pārceļot nodokļu slogu no darbaspēka uz resursu izlietojumu un piesārņojuma radīšanu; 30. pasvītro ilgtspējīgai attīstībai atbilstošo lauku attīstības programmu un lauksaimniecības (tradicionālās un organiskās) nozīmību, ņemot vērā to, ka tikai ekonomiski un ekoloģiski dzīvotspējīgi lauku reģioni var apturēt lauku apdzīvotības sarukšanas tendenci un līdz ar to saglabāt svarīgāko infrastruktūru; aicina veikt īpašus pētniecības pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz ūdens pieejamību un augsnes kvalitāti Vidusjūras reģionā; 31. uzsver zinātnes un jauninājumu svarīgo lomu, risinot daudzus NAS noteiktos uzdevumus, tostarp tos, kas saistīti ar konkurētspēju; pauž nožēlu, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai enerģētikas jomā ES un tās dalībvalstīs pēdējā laikā ir būtiski samazināts, un aicina to ievērojami palielināt, (svītrojums) lai sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti; 32. atzīst, ka klimata drošība un nepieciešamība novērst atkarību no fosilā kurināmā, kļūst par galvenajām ES politikas prioritātēm, kuru sekmēšanai efektīvi jārīkojas, ierobežojot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu izplūdes apjomu katrā valstī, bet arī sniedzot ievērojamu finansiālu atbalstu tehnoloģiskajai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, lai sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes un zema oglekļa apjoma emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver to, cik svarīga ir energotaupība, jo tas ir vienīgais svarīgākais enerģijas avots Eiropā, kas nerada kaitējumu videi; 33. uzskata, ka NAS mērķi jāņem vērā, izlietojot ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī, paredzot darba kārtību ES budžeta pilnīgai pārskatīšanai 2008. un 2009. gadā; šajā sakarā atbalsta to, ka priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (COM(2004)0492), ir skaidri noteikts, ka šo fondu mērķus cenšas sasniegt saskaņā ar ilgtspējīgu attīstību, bet izsaka nožēlu, ka tā atbalsta iezīmēšana, ko līdzfinansē no šiem fondiem, neatbilst NAS, un uzskata, ka tas būtu jāpārskata; 34. visbeidzot, uzstāj, lai ilgtspējīgas attīstības mērķu veicināšanas pasākumus nevērtē tikai, ņemot vērā īstermiņa izmaksas, bet arī ilgtermiņa ieguvumu un izmaksas, kas rastos, ja šādus pasākumus neveiktu; * * * 35. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. --------------------------------------------------