Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 437/15)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“MONTLOUIS-SUR-LOIRE”

PDO-FR-A0169-AM01

Paziņojuma datums: 7.10.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Atsauce uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru

Pievieno ģeogrāfiskā apgabala un tiešās apkaimes apgabala atsauci uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru. Pievienojot minētos apgabalus, tos nekādi nemaina.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.6. un 1.9. punktu.

2. Stādījumu biezība

Stādījumu biezību palielina no 6 000 uz 6 250 vīnogulājiem uz hektāru. Attiecīgi minimālo atstatumu starp rindām samazina uz 0,80 m. Vīnogulāju stādījumu biezību palielina, lai uzlabotu no tiem iegūto vīnu kvalitāti.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

3. Apgriešanas noteikumi

Apgriešanas noteikumus pārskata, lai vīnkopjiem nodrošinātu lielāku elastību, sniedzot iespēju nepieciešamības gadījumā pielāgoties neparedzētiem klimatiskajiem apstākļiem (vēlīnām salnām u. c.), kas tiek novēroti arvien biežāk. Jaunā redakcija ir šāda:

“— Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot īsās apgriešanas paņēmienu (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā (Royat) kordonu) – apgriežot atstāj ne vairāk kā 85 800 vīnstīgu pumpurus uz hektāru, vidēji 13 (kopumā ne vairāk kā 15) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja, un uz katra īsi apgriezta augļzara – ne vairāk kā trīs vīnstīgu pumpurus.

— Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot garās apgriešanas paņēmienu – uz katra vīnogulāja atstāto vīnstīgu pumpuru skaits nedrīkst pārsniegt 72 600 vīnstīgu pumpuru uz hektāru un vidēji 11 (kopumā ne vairāk kā 13) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja”.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

4. Noteikumi attiecībā uz iežogošanu ar režģi

Pēc Gijo [Guyot] metodes apgriezto vīnogulāju garajiem stumbriem turpmāk obligāti jābūt piestiprinātiem pie nesošās stieples.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

5. Agrovidiskā prakse

Pievieno šādu noteikumu:

“— Augu segas veidošana joslās, kas apjož zemesgabalus (laukmalēs un neapstādītās vai lauksaimniecībā neizmantotās zonās starp zemesgabaliem) ir obligāta. Tā nav obligāta, ja tiek veikta laukmaļu atjaunošana, jo īpaši pēc erozijas vai nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem.

— Vismaz 40 % starprindu platības sētu vai savvaļas augu augšanu ierobežo ar mehāniskiem vai fiziskiem līdzekļiem”.

Šis grozījums ir saistīts ar pašreizējām izmaiņām operatoru praksē – vispārējo tendenci vīnkopībā ievērot agroekoloģiskos aspektus. Tai raksturīgs tas, ka tehniskajos zemes apsaimniekošanas paņēmienos aizvien vairāk tiek ņemti vērā ar vidi saistītie jautājumi. Dodot priekšroku augu segas veidošanai, tiek mazāk izmantoti ķīmiskie herbicīdi. Šai herbicīdu izmantošanas samazināšanai vajadzētu ļaut stiprināt vīnkoku audzēšanai paredzēto augšņu aizsardzību un saglabāt to dabiskās funkcijas (auglību, bioloģisko daudzveidību, bioloģisko attīrīšanu), kas veicina vīnu kvalitāti un autentiskumu un nostiprina jēdzienu “vietējā zeme”.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

6. Ražas novākšana

1. nodaļas VII iedaļas 1. punktā teikumu “Vīnogu ražas novākšanas sākuma datumu nosaka saskaņā ar Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 644-24. panta noteikumiem” svītro.

Mūsdienās vairs nav jānosaka vīnogu ražas novākšanas sākuma datums, jo operatoriem ir daudz dažādu instrumentu, ar kuriem viņi var precīzi novērtēt vīnogu gatavību. Katram operatoram ir vairākas gan individuāli, gan kopīgi izmantojamas ierīces un iekārtas, kas katrā zemesgabalā ļauj precīzi noteikt optimālo datumu ražas novākšanas sākšanai atbilstoši ražošanas mērķiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

7. Īpaši noteikumi attiecībā uz ražas novākšanu

Pievieno šādus noteikumus:

“— Ja ražu novāc mehāniski, laika posms starp novāktās vīnogu ražas pārvešanu un presēšanas posma sākšanu nepārsniedz divas stundas.

— Ja ražu novāc ar rokām, laika posms starp novāktās vīnogu ražas pārvešanu un presēšanas posma sākšanu nepārsniedz 24 stundas.

— Novākto materiālu mazgā vismaz vienreiz dienā”.

Šos noteikumus ievieš, lai nodrošinātu vīnogu iespējami labāko sanitāro kvalitāti.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

8. Vienraudzējuma dzirkstošie vīni

Specifikāciju groza, lai iekļautu nosacījumu attiecībā uz dzirkstošo vīnu ražošanu, kurai ir raksturīga viena fermentēšana. Ieviešot šādus nosacījumus, groza turpmāk minētos specifikācijas punktus, ko nu izsaka šādā redakcijā:

Ražas novākšana

“— Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus ražo no vīnogām, kas novāktas ar rokām un uz spiestuvi pārvestas veselas tvertnēs vai tvertnēs, kas nav pašizgāzējtvertnes un ir aprīkotas ar skrūvi vai sūkni.”

Vīnogu gatavība:

— vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem – 178 grami uz litru vīnogu misas.

Minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija (titre alcoométrique volumique naturel minimum – TAVNM):

— vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem – 11 %.

Ražas iznākums

— Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 645-7. pantā minētais ražas iznākums attiecībā uz negāzētiem vīniem un vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikts 52 hektolitru apmērā uz hektāru.

Sasniedzamais ražas iznākums

a) Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 645-7. pantā minētais sasniedzamais ražas iznākums attiecībā uz negāzētiem vīniem un vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikts 62 hektolitru apmērā uz hektāru.

Presēšana

— Vīnogas, kas paredzētas vienraudzējuma dzirkstošo vīnu gatavošanai, veselas ieber presē, iepriekš nenoņemot kātiņus un neizņemot kauliņus un neizspiežot sulu. Šīs vīnogas spiež pneimatiskā presē, horizontālā presē ar platformām bez ķēdēm un stīpām vai vertikālā presē.

Analītiskie standarti

— Vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikti veic nogulšņu izsviešanu, un to fermentējamo cukuru (glikozes + fruktozes) saturs nepārsniedz 5 gramus uz litru.

Vīndarības metodes

— Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos aizliegts veikt misas dzidrināšanu ar fermentiem vai fermentu preparātiem.

— Vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem neveic bagātināšanu un inokulāciju ar raugiem.

Aizliegtās ierīces

— iekārtas, ar kurām vinifikācijas nolūkos vīnogām (kas paredzētas vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem) noņem kātiņus un izņem kauliņus, kā arī iekārtas, ar ko no šīm vīnogām izspiež sulu.

Ražošana

— Saliešanu pudelēs, kurās vienas fermentācijas procesa ietvaros notiek putu veidošanās, veic, ne ātrāk kā no ražas novākšanas gada 1. oktobra.

c) Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos putu veidošanās tiek nodrošināta atbilstoši šādiem nosacījumiem: — fermentācija sākas tvertnēs vai mucās, — to veic tikai izmantojot atdzesēšanu, — inokulācija ar raugiem ir aizliegta, — vīna rauga tīrkultūras pievienošana ir aizliegta, — kalcija vai nātrija algināta pievienošana ir aizliegta, — sekundārā fermentācija notiek tikai stikla pudelē no rūgstošas misas, — beidzamā saldinātāja izmantošana ir aizliegta, — nogulšņu izsviešanas zudumus aizvieto ar tās pašas vīna partijas vīnu.

Iepakojums

— Tiek veikta analīze pirms vai pēc negāzēto vīnu iepakošanas, pirms dzirkstošo vai pusdzirkstošo vīnu nogulšņu izsviešanas, vienraudzējuma dzirkstošo vīnu nogulšņu izsviešanas.

Marķējums

c) Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus tirdzniecībā ir jāpiedāvā ar norādi par vīnogu ražas gadu.

Reģistrs

2. Vienraudzējuma dzirkstošo vīnu darīšanai paredzēto zemesgabalu reģistrs

Visi operatori, kas iegūst vīnogu ražu, uztur to zemesgabalu reģistru, no kuriem novāktas vienraudzējuma dzirkstošo vīnu ražošanai paredzētās vīnogas; reģistrā attiecībā uz noteiktajiem zemesgabaliem norāda šādu informāciju:

— kadastra numurs,

— platība.

Operators pēc ražas novākšanas, ne vēlāk kā 1. novembrī, iesniedz šo reģistru aizsardzības un pārvaldības iestādei”.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.4., 1.5., 1.8. un 1.9. punktu.

9. Cukura saturs vīnogās

Lai nodrošinātu optimālu gatavību, minimālo cukura saturu negāzēto vīnu ražošanai paredzētajās vīnogās palielina uz 8 gramiem uz litru vīnogu misas. Negāzēto vīnu dabisko spirta tilpumkoncentrāciju attiecīgi palielina no 10,5 % uz 11 %.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

10. Sasniedzamais ražas iznākums

Sasniedzamo ražas iznākumu attiecībā uz negāzētajiem, dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem samazina uz 3 hl/ha. Šo grozījumu, ņemot vērā grozījumu apgriešanas noteikumos, veic, lai novērstu būtisku grozījumu izdarīšanu attiecībā uz ražas iznākumu.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

11. PRESĒŠANA

Pievieno šādu nodaļu par presēšanu:

“— Saņemto un presējamo materiālu mazgā vismaz vienreiz dienā.

— Vīnogu miziņu macerāciju veic hermētiskās tvertnēs”.

Šā noteikuma mērķis ir nodrošināt to, ka nepasliktinās novāktās vīnogu ražas kvalitāte.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

12. Analītiskie standarti

Lai attiecībā uz negāzētajiem vīniem varētu izmantot jēdzienu “sausais”, maksimālo fermentējamo cukuru saturu samazina no 8 uz 5 gramiem cukuru uz litru.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.9. punktu.

13. kopējā spirta tilpumkoncentrācija (titre alcoométrique volumique total – TAVT) pēc bagātināšanas

Lai ierobežotu bagātināšanas iespējas, negāzēto vīnu TAVT pēc bagātināšanas samazina līdz 13 %.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

14. Aizliegtais materiāls

Lai nodrošinātu presēšanu, nesabojājot vīnogas, specifikācijās ievieš aizliegumu izmantot:

— preses ar aksiālo pildīšanu,

— neapstrādāta betona tvertnes, izņemot tās, kurām piegādātājs pievieno atbilstības deklarāciju, kurā apliecināts, ka tās ir izmantojamas saskarsmē ar vīnogām, vīnogu misu vai vīnu.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

15. Vīna raudzētavas ietilpība

Lai darbus vīna pagrabā varētu veikt adekvātos apstākļos, specifikācijā palielina nepieciešamo minimālo raudzētavas ietilpību, palielinot koeficientu tā, lai ietilpība nevis vienu, bet pusotru reizi pārsniegtu ietilpību, kas nepieciešama vidējā pēdējo piecu gadu laikā ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu saražotā vīna daudzuma saražošanai.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

16. Dzirkstošo vīnu pildīšana pudelēs

Lai ņemtu vērā arvien agrīnāko ražas novākšanu, par vienu mēnesi uz priekšu pārvirza datumu, kurā vīnu pilda pudelēs, lai nodrošinātu putu veidošanos (otrējā fermentācijā).

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

17. Iepakojums

Atzīstot vienraudzejuma dzirkstošos vīnus, tiek precizēts, ka noteikums par pārdošanu pudelēs, kuru tilpums nepārsniedz 37,5 centilitrus vai pārsniedz 150 centilitrus, attiecas uz dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem, kas iegūti ar otrējo fermentāciju pudelē.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

18. Vīna raudzēšana un laišana tirgū piedāvāšanai patērētājiem

Negāzēto vīnu raudzēšanas laiku pagarina līdz pusotram mēnesim. Vīnogulāju šķirne ‘Chenin’ ir izslavēta ar to, ka raudzēšanas laikā tā vīnam piešķir pievilcīgas smaržas īpašības. Tāpēc datumu, kad vīnus piedāvā patērētājiem, pārceļ no 1. februāra uz 15. martu.

Pievieno datumu, no kura atļauta dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu pārdošana – 30. septembri.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

19. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītro 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

20. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Punktu par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu pārskata saistībā vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem.

Punktu par saikni pārskata arī, atbilstoši grozījumam apgriešanas noteikumos svītrojot norādi par īsās apgriešanas paņēmienu.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.8. punktu.

21. Pārejas pasākumi

No specifikācijām svītro pārejas pasākumus, kuru termiņš ir beidzies. Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

22. Pudeles noformējums

Svītro noteikumu par dzirkstošā vīna pudeles noformējumu.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

23. Marķējumā iekļauta norāde “sausais”

Svītro pienākumu negāzēto vīnu marķējumā iekļaut norādi “sausais”.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.9. punktu.

24. Deklarēšanas pienākumi

Pievieno iepriekšēju deklarāciju par zemesgabalu izmantošanu.

Ar šo deklarāciju iespējams paredzēt, ar kādu produktu zemesgabals tiks saistīts, lai ieviestu diferencētus kopšanas paņēmienus un, ņemot vērā apgriešanas veidu, tehniskos zemes apsaimniekošanas paņēmienus pielāgotu paredzētajam maksimālajam ražas iznākumam. Šī deklarācija arī sniedz iespēju aizsardzības un pārvaldības iestādei (Organisme de défense et de gestion – ODG) kontrolēt tirgū ienākošo daudzumu atbilstoši produkta veidam.

Darbības apturēšanas deklarāciju svītro.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

25. Reģistri

Pievieno reģistru, kurā norāda, vai vīnogas novāktas ar rokām vai mehāniski.

Pievieno reģistru, kurā atzīmē novāktā, saņemtā un presējamā materiāla mazgāšanas reizes.

Iepakošanas reģistru svītro.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

26. Galvenie uzraugāmie rādītāji

Galvenos uzraugāmos rādītājus pārskata, lai vienkāršotu to novērtēšanas metodes.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

27. Adrese

Pārskata Valsts cilmes un kvalitātes institūta (Institut national de l'origine et de la qualité – INAO) adresi.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Montlouis-sur-Loire”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna(-u) apraksts

Negāzētie vīni

Negāzēto vīnu minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 11 %.

Negāzēto vīnu kopējā spirta tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas nepārsniedz 13 %. Pēc iepakošanas ar jēdzienu “sausais” apzīmēto negāzēto vīnu fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 5 gramus uz litru, bet vīnskābes gramos uz litru izteiktais kopējais skābums nav zemāks par fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturu vairāk kā par 2 gramiem.

Gaistošā skābuma, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda saturs ir norādīts Eiropas Savienības tiesību aktos, kas attiecas uz negāzētajiem vīniem.

Jauniem negāzētiem sausajiem vīniem ir augļu un ziedu aromāts, kuru, vīnam nogatavinoties, var aizstāt mainīgas notis, piemēram, medus notis. Tā kā tajos ir fermentējamie cukuri, tiem kopumā ir daudzveidīgāka buķete un lielāks izturēšanas potenciāls. Tāpēc tajos nereti jūtamas bagātīgākās eksotisko augļu notis vai maigākās žāvētu augļu notis, un ar laiku bieži vien parādās grauzdētu mandeļu vai cidoniju notis.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni

Dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu kopējā spirta koncentrācija pēc putu veidošanās, ja veikta vīnogu misas bagātināšana, nepārsniedz 13 %.

Gaistošā skābuma saturs, kopējais skābums, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda saturs ir norādīts Eiropas Savienības tiesību aktos, kas attiecas uz dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem.

Dzirkstošajiem vīniem, kuriem ir smalkas un vieglas putas, nereti raksturīgas tādu augļu notis, kuriem ir balts mīkstums, vai citrusaugļu nianses, kam ar laiku var pievienoties bagātinātas rauga mīklas maizes smaržas nianse.

Pusdzirkstošie vīni atšķiras ar mazāku ogļskābās gāzes saturu un neuzkrītošākiem burbulīšiem. Šiem patīkamajiem vīniem kopumā ir vairāk vīnam raksturīgo īpašību nekā dzirkstošajiem vīniem.

Šiem vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem raksturīgi izsmalcināti, krēmīgi burbuļi. Jūtama izteikti bagātīga garša, kas saistīta ar šā vīna ražošanai nepieciešamo vīnogu gatavību. Baltu ziedu nianses un tādu augļu nianses, kuriem ir balts mīkstums, veido šā produkta garšas un smaržas līdzsvaru.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Dzirkstošos vai pusdzirkstošos vīnus ražo, izmantojot sekundāro fermentāciju pudelē vai – dzirkstošo vīnu gadījumā – fermentējot tikai vienu reizi. Pēc putu veidošanās – ja tiek veikta vīnogu misas bagātināšana – to kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %. Negāzēto vīnu kopējā spirta tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas nepārsniedz 13 %.

Bez minētajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

Audzēšanas prakse

a) Stādījumu biezība. Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 250 vīnogulāji uz hektāru, bet atstatums starp rindām nedrīkst pārsniegt 1,60 metrus. Attālums starp vīnogulājiem ir vismaz 0,8 metri.

b) Apgriešanas noteikumi. Vīnkokus apgriež pirms 1. maija. Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot īsās apgriešanas paņēmienu (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā (Royat) kordonu) – apgriežot atstāj ne vairāk kā 85 800 vīnstīgu pumpurus uz hektāru, vidēji 13 (kopumā ne vairāk kā 15) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja, un uz katra īsi apgriezta augļzara – ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpurus.

— Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot garās apgriešanas paņēmienu – uz katra vīnogulāja atstāto vīnstīgu pumpuru skaits nedrīkst pārsniegt 72 600 vīnstīgu pumpuru uz hektāru un vidēji 11 (kopumā ne vairāk kā 13) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja.

Vienraudzējuma dzirkstošie vīni

Vīnu darīšanā piemērojamais ierobežojums

Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos putu veidošanās tiek nodrošināta atbilstoši šiem nosacījumiem:

— fermentācija sākas tvertnēs vai mucās,

— to veic tikai izmantojot atdzesēšanu,

— inokulācija ar raugiem ir aizliegta,

— vīna rauga tīrkultūras pievienošana ir aizliegta,

— kalcija vai nātrija algināta pievienošana ir aizliegta,

— putu veidošanās notiek tikai stikla pudelē no rūgstošas misas,

— beidzamā saldinātāja izmantošana ir aizliegta,

— nogulšņu izsviešanas zudumus aizvieto ar tās pašas vīna partijas vīnu.

b. Maksimālais ražas iznākums

Negāzētie vīni

62 hektolitri no hektāra

Dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni

75 hektolitri no hektāra

Vienraudzējuma dzirkstošie vīni

62 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Negāzēto vīnu vīnogu ražas novākšanu, vinifikāciju, gatavošanu un raudzēšanu un dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu vīnogu ražas novākšanu, vinifikāciju, gatavošanu, raudzēšanu un iepakošanu veic to turpmāk minēto pašvaldību teritorijā, kuras atrodas Indre-et-Loire departamentā (saraksts izveidots, balstoties uz 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Chenin B’

8. Saiknes apraksts

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Montlouis-sur-Loir” vīndārzi, kas atrodas dažus kilometrus uz austrumiem no Tours, ir daļa no ķīļa formas kaļķakmens plakankalnes, kuras ziemeļu un dienvidu robežas ir attiecīgi Luāras un Šēras ieleja un austrumu robeža – Ambuāzas meža masīvs. Šis ģeogrāfiskais apgabals ietver 3 pašvaldību teritorijas.

Ģeogrāfiskā apgabala reljefs ir diezgan izteikts, un vīndārzus stāda aptuveni 55–100 metru augstumā. Dienvidaustrumos plakankalne iestiepjas Šēras ielejā, veidojot sausu ieleju šķērsotas vīndārzu nokalnes. Austrumos un ziemeļos vīndārzu plakankalni strauji aprauj aptuveni 30 metrus augsta krasta krauja, kuru šur un tur šķērso mazas, sausas gravas.

No ģeoloģiskā viedokļa raugoties, plakankalni veido turonas stāva (vizlainā krīta, dzeltenā krītainā tufa) un senonas stāva (Villedieu krīts, kas parādās Šēras ielejā) krīta veidojumi, kuriem pāri slejas senonas māla un kramzemes veidojumi (krama māls), šur un tur – eocēna veidojumi (konglomerāti, grants) un, galvenokārt, augsto upju terašu smilšainās sanesas, kurām lielākā vai mazākā mērā piejaukušās eolās smiltis.

Noteiktajos zemesgabalos, kas paredzēti vīnogu ražas iegūšanai, galvenokārt ir māla un kramzemes augsnes, reizēm – kaļķaina māla augsnes. Reljefa augšpusē esošo smilšaino nogulu dēļ augsnēm bieži vien ir smilšaina tekstūra.

Klimats ir pārejas tipa okeāna piekrastes klimats, kurā vērojama gan okeāna piekrastes, gan kontinentālā klimata ietekme, kurā Luārai ir siltuma regulatora loma un kuram raksturīgi reizēm ļoti labvēlīgi laikapstākļi rudenī un vēlā rudenī.

Tufā – krītainā, trauslā materiālā, kas veido plakankalnes pamatslāņus – no romiešu laikmeta līdz 20. gadsimtam izcirstas plašas pazemes raktuves, kuras atkārtoti izmantotas kā negāzēto vīnu vinificēšanas, dzirkstošo vīnu gatavošanas, raudzēšanas un uzglabāšanas pagrabi.

14.–19. gadsimtā šajos vīndārzos ražojas baltvīnus, kurus kvalitātes un izturēšanas potenciāla dēļ varēja pa Luāru pārvadāt līdz Nantes un tad nosūtīt uz Ziemeļeiropas valstīm. Parasti tos pārdeva ar nosaukumu “Vouvray”, kas attiecīgi apzīmē Tours reģiona labākos baltvīnus.

20. gadsimta 30. gados ar vairākiem spriedumiem noraida prasību kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam pievienot norādi “Vouvray”. Tad Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire un Saint-Martin-le-Beau vīndari uzsāka kontrolēta cilmes vietas nosaukuma atzīšanas procedūru – 1938. gadā tika atzīts nosaukumu “Montlouis”, ko 2002. gadā pārveidoja par “Montlouis-sur-Loire”.

2008. gadā šo vīndārzu platība bija 400 hektāri, un tos izmantoja aptuveni 50 vīnkopji. Puse šīs platības paredzēta negāzēto vīnu ražošanai (aptuveni 6 000 hektolitru) un otra puse – dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošanai (aptuveni 9 600 hektolitru).

Produkta apraksts un cēloniskā saikne

Negāzētie vīni

Jauniem negāzētiem sausajiem vīniem ir augļu un ziedu aromāts, kuru, vīnam nogatavinoties, var aizstāt mainīgas notis, piemēram, medus notis.

Tā kā tajos ir fermentējamie cukuri, tie kopumā ir kompleksāki un ar lielāku izturēšanas potenciālu. Tāpēc tajos nereti jūtamas bagātīgākās eksotisko augļu notis vai maigākās žāvētu augļu notis, un ar laiku bieži vien parādās grauzdētu mandeļu vai cidoniju notis.

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošajiem vīniem, kuriem ir smalkas un vieglas putas, nereti raksturīgas tādu augļu notis, kuriem ir balts mīkstums, vai citrusaugļu nianses, kam ar laiku var pievienoties bagātinātas rauga mīklas maizes smaržas nianse.

Pusdzirkstošie vīni atšķiras ar mazāku ogļskābās gāzes saturu un neuzkrītošākiem burbulīšiem. Šiem patīkamajiem vīniem kopumā ir vairāk vīnam raksturīgo īpašību nekā dzirkstošajiem vīniem.

Šiem vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem raksturīgi izsmalcināti, krēmīgi burbuļi. Jūtama izteikti bagātīga garša, kas saistīta ar šā vīna ražošanai nepieciešamo vīnogu gatavību. Baltu ziedu nianses un tādu augļu nianses, kuriem ir balts mīkstums, veido šā produkta garšas un smaržas līdzsvaru.

Negāzētie vīni

Šos vīnus iegūst, izmantojot tikai vīnogulāju šķirni ‘Chenin B’, kas ir izturīga vīnogulāju šķirne, tāpēc tās potenciāls var būt ļoti daudzveidīgs atkarībā no tās augsnes veida, kurā vīnogulāji iestādīti; turklāt šīs šķirnes vīnogulāji kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Montlouis-sur-Loire” ģeogrāfiskajā apgabalā atrodas tuvu savai austrumu audzēšanas robežai Luāras ielejā.

Noteiktajā zemesgabalu apgabalā, kas paredzēts vīnogu ražas iegūšanai, atbilstīgi ieražām ir ietverti tikai tie zemesgabali, kuros ir labi ūdens un siltuma apstākļi.

Šie iemesli rada šķirnes ‘Chenin B’ oriģinālām un izsmalcinātām izpausmēm labvēlīgus apstākļus, taču to dēļ arī nepieciešama augiem un to ražošanas potenciālam optimāla pārvaldība, aizliedzot atsevišķus klonus un ieviešot stingrus vīnogulāju kopšanas nosacījumus.

Šā apgabala vīnkopji ir pielāgojušies prasībām attiecībā uz šķirni ‘Chenin B’ un gūst labumu, dažādojot tehniskos zemes apsaimniekošanas paņēmienus un ražoto vīnu veidus. Atkarībā no atrašanās vietas, vīnogulāju kopšanas veida un klimatiskajiem apstākļiem vīnogu ražas gadā saražotajiem vīniem ir lielāks vai mazāks fermentējamo cukuru saturs. Baltvīnu raudzēšana pastiprina daudzveidīgo aromātu buķeti. Ja ražas novākšanas beigās ir labvēlīgi klimatiskie apstākļi, pussaldos (“moelleux”) vai saldos (“doux”) vīnus gatavo no ogām, kas ievāktas pēc tam, kad tās cukuru koncentrācijas paaugstināšanai ir bijušas atstātas uz vīnogulāja, vai kad vīnogas ir skāris vīnogu pelējums, ko ierosinājusi sēne Botrytis cinerea.

“Montlouis-sur-Loire” vīnu kvalitātes pamatā ir vīnogulāju audzēšanai izraudzītie zemesgabali un pielāgošanās pastāvīgajām, vīnkopju kopienas gadu gaitā izkoptajām tradīcijām. Par to reputāciju liecina to pastāvīgā tirdzniecība, ko jau sākotnēji veicinājis Luāras un Šēras upes tuvums. Visticamāk, turpinot daudz senāk uzsāktus sakarus, 16. un 17. gadsimtā šos vīnus pa ūdensceļiem veda uz Nantes, un no turienes pārsūtīja uz Flandrijas un Nīderlandes ziemeļiem. Kopš tā laika šo vīnu slava ir tikai augusi, un 2010. gadā tos sāka pārdot ārpus valsts teritorijas jeb eksportēt visā pasaulē.

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošos vīnus ražo tādos pašos apstākļos. Konstatējuši, ka vīns pēc iepildīšanas pudelēs dažkārt vīna pagrabā uzrūgst no jauna, Montlouis-sur-Loire apgabala vīnkopji nolēma, ka būtu vērtīgi prast gan pārvaldīt šo “dabisko dzirkstošo vīnu” rašanās procesu, gan to izmantot savā labā. 19. gadsimtā parādās vīni, kurus patērētājam piedāvā kā “pusdzirkstošos” vīnus. 19. gadsimta četrdesmitajos gados parādās pirmie mēģinājumi, izmantojot topošos vīndarības pamatus, ražot dzirkstošo vīnu pēc tradicionālās metodes. 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā, pēc vēršanās pie Šampaņas speciālistiem, sākas speciālo zināšanu nodošana. Tufā izcirstu pagrabu pieejamība kļuva par vienu no faktoriem, kas palīdzēja pilnveidot šo vīnu ražošanu, kuras īstenošanai ir nepieciešamas plašas vīna glabāšanas un apstrādes telpas ar mērenu temperatūru. 21. gadsimta sākumā vīndari, liekot lietā savas tehniskās prasmes attiecībā uz vīnogulājiem un vinifikāciju, atsāka vienraudzējuma (kas ir pirmā dzirkstošo vīnu ražošanā izmantotā metode) dzirkstošo vīnu ražošanu. Šajos vīnos, kurus ražo no ideālas gatavības pakāpes un kontrolēta ražas iznākuma vīnogām, vīna darīšanas procesā nepievienojot cukurus, izteikti atspoguļojas vīnogu ražas gada apstākļu ietekme.

Dzirkstošo vīnu ražotājiem, kas smēlušies zināšanas vairāk nekā gadsimtu ilgajā pieredzē, nu ir ārkārtīgi izkopta zinātība savu vīnu sastāva pārvaldīšanai. Vismaz 9 mēnešus ilga raudzēšana guļus vīniem piešķir bagātinātas rauga mīklas maizes aromātus un daudzveidīgo buķeti.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe, kas attiecas uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas, pieļaujot atkāpi, noteikts negāzēto vīnu vinifikācijai, gatavošanai un raudzēšanai un dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu vinifikācijai, gatavošanai, raudzēšanai un iepakošanai veido to turpmāk minēto pašvaldību teritorija, kuras atrodas Indre-et-Loire departamentā (saraksts izveidots, balstoties uz 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

— fakultatīvās norādes marķējumā norāda ar burtiem, kuru augstums un platums nav vairāk kā divas reizes lielāks par to burtu augstumu un platumu, kādi izmantoti kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atveidei, – ģeogrāfiskās vienības “Val de Loire” nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu,

— ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka: – tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus tirdzniecībā ir jāpiedāvā ar norādi par vīnogu ražas gadu.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.