LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 14/1

Septītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

2010/C 14/01

IEVADS

Pildot vienotās rīcības mērķus, ES un tās dalībvalstis 2007. gadā turpināja aktīvi darboties visos reģionālos un starptautiskos forumos. ANO ĢA 62. sesijas 1. komitejas sanāksmē visas ES dalībvalstis pauda kopēju atbalstu Rezolūcijai par palīdzību valstīm, lai apkarotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un savāktu tos; šo rezolūciju bija iesniegusi Mali/ECOWAS un to pieņēma konsensa ceļā. 17 ES dalībvalstis pauda atbalstu arī Kolumbijas ierosinātajai Rezolūcijai par kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) nelikumīgu tirdzniecību jebkādā izpausmē.

ES turpināja sniegt palīdzību trešām valstīm, lai apkarotu VIKI destabilizējošu uzkrāšanos, īstenojot vairākas vienotās rīcības un projektus, ko ES dalībvalstis atbalsta valsts līmenī.

Saistībā ar sadarbības un attīstības politiku Eiropas Komisija turpināja veikt nozīmīgus pasākumus, lai īstenotu Eiropas Savienības stratēģiju par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. EK 2007. gadā turpināja VIKI jomā aizsāktos pasākumus, izmantojot tās rīcībā esošos ģeogrāfiskos instrumentus (no kuriem pazīstamākais ir Eiropas Attīstības fonds), kā arī tematiskos instrumentus.

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma nelikumīgas vieglo ieroču un kājnieku ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas ES stratēģiju. Dokumentā ir uzsvērts, ka vajadzīga konsekventa ES politika drošības un attīstības jomā, pilnībā izmantojot līdzekļus, kas gan pašā Eiropas Savienībā, gan ar ārējo attiecību starpniecību daudzpusējā un reģionu līmenī ir pieejami Eiropas Savienībai. Stratēģija ES un tās dalībvalstīm šajā jomā noder kā politiska norāde, liekot lietā dažādus pieejamus līdzekļus.

Ziņojumā ir četras daļas:

— I daļā ir runa par dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem saistītas problēmas,

— II daļā ir aplūkota īstenošana starptautiskos mērogos,

— III daļā ir aplūkota dalība darbā, ko parastu ieroču, īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanas ierobežošanas jomā veic starptautiskas organizācijas un reģionāli mehānismi,

— IV daļā ir iekļautas citas piebildes un attiecīga informācija.

Pārskata ziņojums aptver gan Padomes Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, gan Padomes 1997. gada 26. jūnijā pieņemto parastu ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanas un apkarošanas ES programmu. Ziņojums galvenokārt attiecas uz 2007. gadā veiktām darbībām.

I. DALĪBVALSTU 2007. GADĀ VEIKTIE ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

I.A. Pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

Še turpmāk ir runa par ES dalībvalstu 2007. gada ieguldījumu, veicinot pārvaldes un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību.

AUSTRIJA

Austrija ir turpinājusi vērst plašumā pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu. Savstarpējas Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Ekonomikas un darba ministrijas un Aizsardzības ministrijas apspriedes ir notikušas 2007. gadā.

Jaunais 2005. gada Ārējās tirdzniecības likums un pēc tam 2006. gadā pieņemtā Ārējās tirdzniecības regula ir ievērojami palīdzējuši uzlabot ieroču eksporta kontroli. Minētajā īstenošanas tiesību aktā atļauju izsniegšana ir saskaņota ar attiecīgiem ES Rīcības kodeksā attiecībā uz ieroču eksportu ietvertiem noteikumiem, un Austrijas tirgotājiem tie ir obligāti. Turklāt tajos saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli ir definēti starpnieki un starpniecība.

Austrijas kara materiālu noteikumi un Ekonomikas un darba lietu ministrijas sastādītais saraksts, kurā ir iekļautas militārās iekārtas, kas nav kara materiāli, atbilst ES Kopējam militāro preču sarakstam. Saskaņā ar jauno Ārējās tirdzniecības likumu uz ES Kopējā militāro preču sarakstā ietvertām precēm ir attiecināta prasība nodrošināties ar eksporta, tranzīta un starpniecības atļauju. ES Kopējā militāro preču sarakstā iekļauto preču tirdzniecība Kopienā – ar dažiem izņēmumiem – notiek saskaņā ar pārraudzības procedūru. Tehnisku palīdzību saistībā ar tādu parastu ieroču sistēmu izstrādi, ražošanu, apkalpošanu, izmantošanu, uzturēšanu vai citādu apkopi, glabāšanu, izmēģinājumiem vai izplatīšanu, kuras vairo militāras jaudas, nesniedz šādos gadījumos – ja palīdzība ir pretrunā ierobežojošiem pasākumiem, ko paredz ES kopējas nostājas vai ES vienotas rīcības, EDSO rezolūcijas vai tādas Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, kas uzliek saistības.

Turklāt – Aizsardzības ministrijas izdotos noteikumos ir uzskaitīti tādi kara materiāli un citi ieroči, kuru iespējamu iznīcināšanu izskata. Saraksts ir sastādīts, pamatojoties uz ES un EDSO definīcijām.

Austrija 2007. gada 24. oktobrī Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas atvērto durvju dienā bija sarīkojusi informācijas kampaņu par VIKI radītām problēmām. Plakāti un dokumentāla filma informēja sabiedrību par drausmīgām sekām, ko rada nelikumīga VIKI tirdzniecību. Turklāt Austrijas Aizsardzības akadēmija (Miera atbalsta un konfliktu novēršanas institūts) ir publicējis pārskata ziņojumu par VIKI, un organizēja iepazīstināšanu ar to.

DĀNIJA

Dānijas sistēma

Dānijas Tieslietu ministrija īsteno ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtus Dānijas tiesību aktus, pie kā pieder arī vieglo ieroču un kājnieku ieroču lietojuma normu noteikšana.

Ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtos Dānijas tiesību aktos ir noteikts, ka bez īpašas, Tieslietu ministrijas vai ministrijas pilnvarotas personas izsniegtas atļaujas nedrīkst importēt, izgatavot, iegādāties, turēt īpašumā vai nēsāt ieročus un munīciju.

Tiesību aktos arī ir paredzēts, ka jebkādus ieročus vai sprāgstvielas, arī munīciju, nedrīkst eksportēt bez īpašas Tieslietu ministrijas atļaujas. Noteikums aptver arī vieglos ieročus un kājnieku ieročus.

Tieslietu ministrija ir pilnvarojusi vietējos policijas iecirkņus par viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem izdot dažas minētās atļaujas (atļaujas glabāt šaujamieročus, utt.).

Datu bāzes un reģistri

Dānijas policija ir izveidojusi centrālu elektronisku datu bāzi (Policijas ieroču reģistru), kurā ir reģistrētas visas personas, kam ir atļauja glabāt ieročus – izmantojot iesniegtos šaujamieroču atļauju pieteikumus un gludstobra bisu utt. iegādes reģistrācijas datus. Reģistrā ir informācija arī par pazaudētiem un nozagtiem ieročiem.

Policijas ieroču reģistrā ir visa attiecīgā informācija – arī par ieroču kategoriju un tipu – izgatavošanas dati, modelis, marķējums (numurs), kalibrs un īpašas iezīmes. Visus ieročus reģistrē ar īpašiem identifikācijas numuriem. Policija var dot pavēli marķēt ieročus ar identifikācijas numuriem, ja ražotāji nav marķējuši kādus ieročus. Reģistrā ir arī informācija par ieroču vēsturi, kas ļauj noskaidrot informāciju par iepriekšējiem ieroču īpašniekiem.

Informāciju par pazaudētiem šaujamieročiem utt. dara zināmu arī Šengenas Informācijas sistēmā (SIS).

Turklāt visām Dānijas šauteņu īpašnieku apvienībām ir jāsastāda ieroču reģistri, kuros ir jābūt informācijai par visiem šaujamieročiem, kas pieder asociācijai un tās locekļiem.

Dānijā 2004. gada 1. oktobrī stājās spēkā jauns tiesību akts par noteikumiem, kas savstarpēji ir jāievēro, pārvadājot ieročus starp trešām valstīm (t. i., valstīm, kas nav Dānija). Noteikumi aizliedz transportēt ieročus uz valstīm, uz ko attiecas ANO, ES vai EDSO uzlikti ieroču embargo. Turklāt ir aizliegti savstarpēji ieroču pārvadājumi tādām trešām valstīm, kas nav izdevušas vajadzīgās eksporta un importa atļaujas.

Turklāt Dānijas Parlaments 2005. gada 14. jūnijā ir pieņēmis tiesību aktu, ar ko inter alia ievieš noteikumus par ieroču tirdzniecības starpniecību. Saskaņā ar minēto aktu ir aizliegts valstīs, kas nav ES dalībvalstis, bez Tieslietu ministrijas vai tās pilnvarotas personas atļaujas kā starpniekam risināt ar savstarpējām ieroču nodošanas u. c. darbībām saistītas sarunas vai veikt darījumus, kā ir definēts Dānijas tiesību aktos par ieročiem un sprāgstvielām. Turklāt tādus ieročus ir aizliegts pirkt vai pārdot, utt., ja pirkšana vai pārdošana pieder pie savstarpējas ieroču nodošanas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, vai – kā ieroču īpašniekiem, utt. – ir aizliegts organizēt tādas ieroču nodošanas. Aizliegumu nepiemēro darbībām, ko citās ES dalībvalstīs vai ārpus ES veic Dānijas pilsoņi, kuri dzīvo ārzemēs. Ar šo aktu ir īstenota Eiropas Padomes Kopējā nostāja 2003/468/KĀDP (2003. gada 23. jūnijs) par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli.

Dānijas valsts policija 2007. gadā veica intensīvu un mērķtiecīgu izmeklēšanu par rokeriem un bandu dalībniekiem, inter alia, lai atklātu un nelikumīgu ieroču turēšanu un celt apsūdzības par to. Dažādu bandu dalībnieku – vai ar tām saistītu personu – konfrontācijās vairākkārt bija lietoti ieroči.

Dānijas kriminālistikas dienesta centrs 2007. gadā saņēma kopumā 949 ieročus, ko analizēt. Dānijas valsts policijai nav informācijas par to, cik daudz ieroču ir konfiscēts bandu dalībniekiem.

IGAUNIJA

Ārlietu ministrijā ir izveidota Stratēģisko preču komisija. Tā ir struktūra, kas izdod atļaujas, un tajā ir Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Ekonomikas un komunikāciju ministrijas, Drošības policijas valdes, Igaunijas Nodokļu un muitas valdes, kā arī Igaunijas Tiesībaizsardzības valdes pārstāvji. Stratēģisko preču komisija ir pārliecināta, ka ļoti būtiski ir sekmēt ar stratēģisko preču jomu saistītas mācības. Ārlietu ministrija ir organizējusi regulāras Stratēģisko preču komisijas sanāksmes. Sanāksmēs pulcējas ieroču un ieroču eksporta kontroles eksperti. Sanāksmes vada Ārlietu ministrijas pārstāvis.

Ik gadu policijas prefektūras organizē no iedzīvotājiem saņemtu nelikumīgu ieroču un munīcijas iznīcināšanas kampaņas. Kampaņu mērķis ir mazināt nelikumīgu ieroču un munīcijas apjomu un vairot sabiedrības drošību. Visus savāktos un atņemtos ieročus iznīcina.

Informācijas kampaņas

— Stratēģisko preču komisija uztur un atjaunina Ārlietu ministrijas tīmekļa vietni (iedaļu par eksporta kontroli).

— Vismaz reizi gadā notiek semināri.

— Informāciju nodrošina Muitas un nodokļu pārvalde un Stratēģisko preču komisija – tiem, kas mēģina vest preces pāri robežām.

— Avīžraksti.

SOMIJA

Somijas VIKI ekspertu koordinācijas grupas sanāksme ir notikusi 2007. gada februārī. Somijas VIKI ekspertu koordinācijas grupā ir tādu ministriju pārstāvji, kas ir saistītas ar ieroču kontroli, atbruņošanos un VIKI neizplatīšanu, kā arī nevalstisku Somijas organizāciju pārstāvji, kuri nodarbojas ar minētajiem jautājumiem.

Grupa inter alia pārrunā Somijas politiku VIKI jomā, Somijas, reģionu un pasaules mēroga administratīvu noteikumu un tiesību aktu īstenošanu, kā arī divpusēju palīdzību VIKI projektu īstenošanā. Ārlietu ministrijas paspārnē grupa sanāk regulāri, un tajā ir Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārstāvji. Vajadzības gadījumā apspriedēs aicina piedalīties citu iestāžu (muitas, robežkontroles utt.) pārstāvjus. Regulāri ir pieaicinātas nevalstiskas organizācijas.

Parlaments 2003. gada beigās apstiprināja šaujamieroču amnestijas tiesību aktu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Tā mērķis ir panākt, lai Somijā samazinātos nelikumīgu un nereģistrētu ieroču skaits. Kopš tiesību aktu stāšanās spēkā policijai var nodot nelegālus vieglos ieročus, munīciju un sprāgstvielas, un – ja tie nav izmantoti noziedzīgās darbībās – ieroču nodošanai nav nekādu juridisku seku. Kopumā 2007. gadā ir nodoti apmēram 3 202 šaujamieroči.

VĀCIJA

Miera, drošības un attīstības apdraudējums, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un to munīcijas destabilizējoša uzkrāšana un izplatīšana, joprojām ir ļoti nopietna problēma. Vācija ir izvēlējusies plašu pieeju, lai apkarotu un palīdzētu izbeigt kājnieku ieroču un vieglo ieroču un to munīcijas destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Lai sasniegtu iecerēto, Vācija kā ES dalībvalsts vadās no nelikumīgas VIKI, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas ES stratēģijas, ko Eiropadome ir pieņēmusi 2005. gada 15. un 16. decembrī.

Vācijas Federālā Ārlietu ministrija ir rīkojusi regulāras VIKI jautājumu koordinācijas grupas sanāksmes. Sanāksmēs pulcējas ieroču eksporta kontroles jomā nodarbināti ministriju, pārvaldes iestāžu, nevalstisku organizāciju un nozares pārstāvji, lai risinātu jautājumus par viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem, un munīciju. Grupa inter alia apspriež Vācijas VIKI politiku starptautiskos un reģionu forumos, daudzpusēju un divpusēju palīdzību, kā arī valstu, reģionu un pasaules mēroga likumu un noteikumu īstenošanu. Sanāksmes vada Federatīvās Ārlietu ministrijas pārstāvis.

Saistībā ar pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību ir pieņemtas vairākas valsts līmeņa ierosmes. Tajās ir ietverti jaunpieņemti tiesību akti, kā arī pārskati par spēkā esošo tiesību aktu reālu funkcionēšanu. Pie sadarbības piederēja regulāri mācību pasākumi. Ierosmēs 2007. gadā bija konkrēti iekļauti šādi jautājumi:

Vācija ir veikusi konkrētus pasākumus, lai īstenotu ANO Nelikumīgas šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju un starptautisko instrumentu, kas ļauj valstīm laicīgi un droši apzināt un meklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. Tā ir likusi izdarīt grozījumus Ieroču likumā, ieroču marķēšanu un uzskaites pienākumu attiecinot arī uz būtiskām ieroču daļām, un tādējādi ieroču izcelsmes meklēšana ir atvieglināta starptautiskos mērogos.

GRIEĶIJA

Ir sasniegts šim gadam nospraustais noziedzības apkarošanas mērķis – konfiscēt vairāk nelegāli turētu un pārdotu VIKI, īstenojot kompetentu policijas iestāžu izstrādātos specializētos un mērķtiecīgos rīcības plānus:

1) kontrolēt likumīgu ieroču tirdzniecību visās tirdzniecības stadijās (imports, tirdzniecība, glabāšana, lietojums);

2) intensificēt kontroles sadarbībā ar citām Grieķijas iestādēm, lai meklētu un konfiscētu nelikumīgi importētus, pārdotus, glabātus un lietotus vieglos ieročus un kājnieku ieročus.

Pasākumi, kā kontrolēt likumīgu VIKI tirdzniecību:

— Grieķijas policijas iestādes izmanto elektronisku datu bāzi, Grieķijas Centrālo informācijas apmaiņas iestādi, un var tieši saņemt un pārsūtīt informāciju par visiem likumīgi pārdotiem un turētiem ieročiem. Datu bāzi regulāri atjaunina, lai tajā iekļautu visas pārmaiņas VIKI piederības statusā.

— Datus par visiem pazaudētiem, nozagtiem vai jelkādu citu iemeslu dēļ zudušiem ieročiem arī ievada minētajā datu bāzē – ja ieročus ir paredzēts konfiscēt vai izmantot par lietiskiem pierādījumiem kriminālprocesos. To dara, lai ieročus identificētu, ja tos atrod. Datu bāzē ir hronoloģiska informācija par visiem ieročiem, sākot no importa līdz tiešajam likumīgajam īpašniekam (ieroču reģistri). Turklāt datu bāze ļauj vieglāk apmainīties ar informāciju par VIKI ar citām iestādēm Grieķijā un ārpus tās.

— Ir izstrādāti īpaši kontroles pasākumi katram uzņēmumam, kam ir likumīgi atļauts tirgoties ar ieročiem. Kontrolēs datus salīdzina ar elektroniskā datu bāzē ievadītiem datiem.

— Grieķijā Likums Nr. 2168/1993 un attiecīgi Ministrijas lēmumi galvenokārt veido normatīvo sistēmu, kas regulē ar ieročiem saistītus jautājumus. Likums – ko stingri ievēro – ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas Konvenciju. Dažkārt tiesiskajā regulējumā ir iekļauti arī stingrāki noteikumi (Likuma Nr. 2168/1993 15. pants un Kriminālkodeksa 272. pants, grozīts ar Likumu Nr. 2928/2001).

— Lai Grieķijā likumīgi tirgotos ar vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem (tos importētu, eksportētu, pārdotu un pārsūtītu tranzītā), saskaņā ar Likumu Nr. 2168/1993 ir vajadzīgas īpašas atļaujas, ko izdod kompetentas iestādes.

— Pastāv lieliska sadarbība ar citām tiesībaizsardzības iestādēm (ostu un muitas iestādēm, Saimniecisku noziegumu apkarošanas īpašo uzdevumu vienību) kā arī ar militārām iestādēm, un notiek dalīšanās informācijā ar kompetentām to valstu iestādēm, no kurām ieročus importē Grieķijā.

Pasākumi, kā kontrolēt nelikumīgu VIKI tirdzniecību:

— Tā kā starptautiska sadarbība ir obligāta, lai novērstu un iegrožotu nelikumīgu VIKI tirdzniecību, Grieķija ir noslēgusi pārvalstiskus policiju sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, un piedalās reģiona un starptautiskās organizācijās (Adrijas jūras un Jonijas jūras ierosmē, kā arī SECI EUROPOL-INTERPOL).

— Transportlīdzekļus un personas, kas iebrauc Grieķijā, pārbauda izveidotos iebraukšanas punktos.

— Sauszemes un jūras robežās (sadarbībā ar ostu iestādēm) visu laiku notiek pārbaudes, lai personas, kas Grieķijā ierodas nelegāli, nelikumīgi neimportētu ieročus.

— Visas atklātās lietas rūpīgi izmeklē, lai atklātu un likvidētu tīklus, kas varētu darboties nelikumīgas ieroču tirdzniecības jomā.

— Sadarbībā ar vietējām kopienām un struktūrām īpašus pasākumus veic teritorijās, kurās ir saasinājušās ieroču tirdzniecības, turēšanas un lietošanas problēmas.

Še esam pievienojuši tabulu, kādus ieročus 2007. gadā ir konfiscējusi Grieķijas policija – kā aizliegtus priekšmetus vai noziegumu līdzekļus, vai arī kā atrastus priekšmetus. Ieroči ir lietiski pierādījumi sāktos tiesas procesos, un kompetentas tiesas pieņem nolēmumus par to likteni, izskatot katru lietu, saskaņā ar Likuma Nr. 2168/1993 16. pantu.

Ir konfiscēti šādi ieroči:

186 automāti,

404 pistoles,

141 revolveris,

696 medību bises,

VIKI kopskaits – 1 427.

ĪRIJA

Muitas dienests ir konstatējis, ka pēdējos gados pieaug Īrijā nelikumīgi importētu, atrastu un konfiscētu šaujamieroču un to daļu skaits. Savā ziņā pieaugumu nosaka plašāki narkotiku tirdzniecības un kontrabandas izraisītas vardarbības mērogi. Muita aizvadītos mēnešos ir regulāri atradusi šaujamieročus, munīciju un šaujamieroču daļas, arī automātiskus lielkalibra ieročus, tumsā izmantojamus lāzertēmekļus, iekārtas munīcijas izgatavošanai vai pielāgošanai utt. Lielākā daļa atradumu ir nelikumīgi ieroči, kuru izcelsme ir ASV.

Muitas narkotiku apkarošanas vienība (Customs Drugs Law Enforcement Unit – CDLE) ir Muitas ieņēmumu dienesta šaujamieroču un munīcijas dienesta kontaktpunkts muitas saziņai Īrijā un starptautiskā līmenī. Muitas policisti un norīkoti muitas policisti, kā arī Galvenās Garda (policijas) pārvaldes norīkoti kriminālpolicijas un drošības policisti regulāri apmainās ar informāciju un izlūkdatiem par aizdomīgu importu. Tas noder, nosakot to, vai imports saistīts tikai ar atļauju pārkāpšanu, vai arī tam piemīt organizētas noziedzības aspekts.

Ir izveidots īpašs Īrijas CDLE un Garda kriminālizmeklēšanas biroja ierēdņu sadarbības mehānisms, lai veicinātu tādas kopīgi īstenojamas darbības kā kontrolētas piegādes, piem., ja ir informācija un pierādījumi, kas vedina domāt par saistību ar organizētu noziedzību. Pēdējos mēnešos ir notikusi viena kontrolēta munīcijas piegāde un viena kopīga izmeklēšana par narkotiku tirdzniecībā iesaistītu noziedznieku grupu veiktu automātisko ieroču importu.

CDLE vienība ir nodarbojusies ar muitas ierēdņu mācību vajadzības izpēti saistībā ar šaujamieroču, to daļu, kā arī ķīmisku, bioloģisku, radioaktīvu un kodolieroču pazīšanu un drošu darbošanos ar tiem, un izvērš mācību kursu kopā ar Īrijas valsts policijas dienestu (Garda Siochana) un armiju.

ITĀLIJA

Kopš 2000. gada jūnija Ārlietu ministrijas paspārnē darbojas tehniska ad hoc darba grupa kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos, kurā ir attiecīgu ministriju, tiesībaizsardzības aģentūru un svarīgāko izgatavotāju apvienību pārstāvji, un tās pēdējā sanāksme ir notikusi 2008. gada 18. februārī.

Grupa ir labs forums, kurā pārrunāt svarīgākos jautājuma aspektus, arī svarīgākos notikumu pavērsienus attiecīgu valstu un starptautiskos mērogos.

Pērnajā februārī diskusijas galvenokārt attiecās uz gatavošanos 2008. gadā plānotajai nelikumīgas kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecības apkarošanas rīcības programmas trešajai divgadējai iesaistīto valstu sanāksmei (Third Biennial Meeting of the States Parties – BMSP3). Ieceltās BMSP3 vadības norādes un ierosinājumi ir pienācīgi ņemti vērā.

Itālijas bruņotie spēki 2007. gadā Itālijas robežās ir iznīcinājuši šādus kājnieku ieročus un vieglos ieročus, kas ir atzīti par liekiem:

16 872 automātiskas Beretta“34” modeļa pistoles;

130 645Garand M1 šautenes;

11 812 vieglie automāti FAL BM59;

10 596 dažādi citi ieroči.

Kopā – iznīcināti 169 925 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

LIETUVA

Lietuva ir iesniegusi šādus ar VIKI saistītus pārskata ziņojumus un atbildes uz aptaujām 2007. gada pārskata posmā:

— neobligātu pārskata ziņojumu saskaņā ar ANO VIKI rīcības programmu,

— informāciju ANO Parasto ieroču reģistram,

— gada pārskata ziņojumu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu,

— gadskārtēju informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas definēti kā lieki un/vai ir konfiscēti un iznīcināti – saskaņā ar EDSO VIKI dokumentu,

— atbildes uz EDSO aptauju par politiku un/vai Lietuvas praksi un procedūrām parastu ieroču ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta jomā,

— saskaņā ar Vasenāras mehānismu – regulārus pārskatus par ieroču un divējādi lietojamu preču eksportu;

MALTA

Maltas valdība, kā ieskicēts še turpmāk, ir ieviesusi stingrus līdzekļus un pasākumus, kā kontrolēt VIKI importu Maltā un eksportu no tās.

Maltai nav tādas valsts mēroga koordinācijas iestādes, kas būtu atbildīga par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem. Saskaņā ar ANO Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) rīcības programmu Malta ir tomēr izveidojusi savu kontaktpunktu, kas inter alia sadarbojas dažādām attiecīgām Maltas iestādēm, arī ar bruņoto spēku muitas un tirdzniecības nodaļu.

Visu kājnieku ieroču un vieglo ieroču importu no trešām valstīm nodod policijas un Tirdzniecības pakalpojumu direktorāta komercijas nodaļas pārziņā, lai pirms muitošanas izdotu vajadzīgās atļaujas un izietu pārbaudes. Tāda procedūra darbojas visā muitas departamentā, visos ieceļošanas punktos. No otras puses, ja ir runa par precēm, ko pārdod pašā kopienā, ir izstrādāta procedūra, lai attiecīgi muitnieki vai kravas pārvadātāji visus importētos kājnieku ieroču un vieglos ieročus nodotu muitai. Tos tad nodod, lai attiecīgiem priekšmetiem izdotu vajadzīgās atļaujas un tie būtu izturējuši vajadzīgās pārbaudes, un tātad tādas preces būtu labāk kontrolētas saskaņā ar Maltas drošības prasībām.

PORTUGĀLE

Ir turpinājušies centieni sekmēt pārvaldes un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai apkarotu VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī novērstu nelikumīgu tirdzniecību. Visu iesaistīto struktūru darbu saskaņotību ir sekmējusi 2005. gadā izveidotā koordinācijas grupa, kas apvieno Portugāles Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas, izlūkdienesta un Finanšu ministrijas pārstāvjus.

Bruņoti spēki un drošības spēki ir vienīgie īstie lietotāji, kam atļauts izmantot militārus ieročus, un to krājumus stingri kontrolē. Ieročus glabā īpašās telpās, ievērojot pareizus aizsargpasākumus. Jautājums par kājnieku ieroču krājumu apsaimniekošanu ir plaši risināts Regulā (EK) Nr. 933/2006, ar ko ir izveidotas dažādas drošības procedūras.

Runājot par civilam lietojumam paredzētiem ieročiem, krājumu apsaimniekošanu kontrolē ar policijas apsaimniekotas, centrālas informācijas sistēmas starpniecību.

Nelikumīgu VIKI izgatavošanu, iegādi, turēšanu īpašumā, pārvadāšanu, krājumu veidošanu un tirdzniecību (arī starpniecību) atzīst par noziegumu saskaņā ar Likumu Nr. 5/2006 (86. un 87. pants). Sankcijas var būt dažādas – no naudassodiem līdz 10 gadus ilgam cietumsodam.

2007. gadā ir kopumā aizturēti 1 542 ieroči un 605 432 munīcijas vienības; 2 889 ir nodoti varas iestādēm.

SLOVĀKIJA

Slovākijas Republikā ir spēkā attiecīgi tiesību akti un vajadzīgie administratīvie pasākumi, ar ko kontrolēt kājnieku ieroču un vieglu ieroču ražošanu, turēšanu īpašumā, marķēšanu, un tirdzniecību. Efektīva eksporta kontroles sistēma ļauj iestādēm jebkurā laikā apzināt un pārraudzīt ieroču pārvietošanu jebkurā Slovākijas teritorijas vietā.

Lai novērstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izgatavošanu un tirdzniecību vai to novirzīšanu to neatļautiem saņēmējiem, Slovākija uztur visos aspektos efektīvu kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanas kontroli, kā arī ārējo un pašmāju tirdzniecību.

Tāda sistēma Slovākijas Republikā efektīvi atbalsta nelikumīgas parastu ieroču tirdzniecības apkarošanu.

SLOVĒNIJA

Slovēnijā Ārlietu ministrija joprojām ir koordinācijas iestāde ANO rīcības programmas īstenošanai. Ministrija ir arī atbildīga par Slovēnijas ārpolitikas darbībām VIKI jomā. Slovēnijai kā ES dalībvalstij ir jāiesaistās dažās starptautisku un reģiona organizāciju darbībās. Iekšlietu ministrija kontrolē VIKI eksportu un importu, un Aizsardzības ministrija ir atbildīga par militārām vajadzībām lietojamu VIKI importa un eksporta kontroli. Slovēnijas Policija un muitas pārvalde ir atbildīga par robežu un robežšķērsošanas punktu kontroli. Policija un muitas pārvalde tieši kontrolē kravas, kas šķērso Slovēnijas robežas. Policija ir konfiscējusi visnotaļ lielus daudzumus VIKI, ko cilvēki bija mēģinājuši pār robežu ievest Slovēnijas Republikas teritorijā.

Valdības 2008. gada 21. februāra dekrēts atsvaidzināja Slovēnijas VIKI kontaktpunkta dalību sistēmā. Slovēnijas koordinācijas struktūra VIKI jautājumos ir pievienojusies citām svarīgām Slovēnijas struktūrām, lai izveidotu un koordinētu Slovēnijas politiku VIKI jomā. Slovēnijas VIKI kontaktpunktā ir Slovēnijas Ārlietu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Finanšu ministrijas, Transporta ministrijas un Izlūkošanas un drošības aģentūras pārstāvji.

Slovēnija 2007. gadā ir pievienojusies Šengenas teritorijai. Valdība minēto integrāciju uzskata par svarīgu prioritāti. Aizvadītos gados Slovēnija pakāpeniski ir izvietojusi papildu policistus robežšķērsošanas punktos, un viņu kopskaits tagad ir 2 800.

SPĀNIJA

Dažādo ministriju departamenti, kam ir uzticēts apmainīties ar informāciju VIKI un to munīcijas jomā, ir regulāri rīkojuši sanāksmes par attiecīgiem jautājumiem, it īpaši Ieroču un sprāgstvielu pastāvīgā ministriju komisijā (Commission interministérielle permanente des armes et explosifs – CIPAE, divas sanāksmes mēnesī), Aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējās tirdzniecības ministriju komisijā (Commission interministérielle chargée du Commerce extérieur des matériels de défense et à double usage – JIMDDU, vieni sanāksmi mēnesī), un darba grupās, kam uzticēts konstatēt un apkarot VIKI kontrabandu.

ZVIEDRIJA

Visā Zviedrijā no 2007. gada 1. marta līdz 31. maijam notika šaujamieroču amnestija. Amnestija bija izziņota masu informācijas līdzekļos, arī Zviedrijas televīzijā. Pilsoņiem bija nodrošināta anonimitāte, norādītajā laikā nododot šaujamieročus vietējām policijas iestādēm. Gūtos rezultātus atzina par labiem. Nodoti tika 13 570 ieroči un vairāk nekā 14 tonnu munīcijas. Lielākā daļa ieroču bija vecas medību bises, bet tika nodotas arī vairākas pistoles un revolveri, un pat daži pilnībā automātiski šaujamieroči. Visus nodotos ieročus ir paredzēts iznīcināt Zviedrijas Kriminālistikas laboratorijā.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste, pasaules mērogā apkarojot miera, drošības un attīstības apdraudējumus, ko rada destabilizējoša kājnieku ieroču un vieglu ieroču uzkrāšanu un izplatība, ir un paliek uzticīga pilnīgai ANO rīcības programmas īstenošanai, novēršot, apkarojot un likvidējot nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglu ieroču (VIKI) tirdzniecību visos aspektos (UNPoA) un tālab pilnībā atbalsta ES vienoto rīcību par Eiropas Savienības ieguldījumu VIKI destabilizējošas uzkrāšanas un izplatības apkarošanā.

Apvienotās Karalistes Konfliktu novēršanas komplekss (Conflict Prevention Pool – CPP) Drošības un kājnieku ieroču izplatības kontroles (Security & Small Arms Control – SSAC) stratēģija, ko pārvalda Ārlietu un Britu nāciju sadraudzības lietu ministrija (Foreign & Commonwealth Office – FCO), Aizsardzības ministrija (Ministry of Defence – MoD) un Starptautiskās attīstības departaments (Department for International Development – DfID) palīdz Apvienotajai Karalistei plašāk atbalstīt konfliktu novēršanu, pievēršoties konfliktu ilgtermiņa, strukturāliem iemesliem, regulē spriedzi un vardarbību reģionos un attiecīgās valstīs, kā arī – palīdzot rekonstrukcijā pēc konfliktiem. Kopš 2001. gada Apvienotā Karaliste ir devusi 31 miljonu GBP, atbalstot pasākumus, lai mazinātu VIKI piegādes, pieprasījumu pēc tiem un to pieejamību. Mēs esam atbalstījuši ANO, ES, partnerus reģionos un sīkākās administratīvās vienībās, kā arī NVO, vākt un iznīcināt ieročus, uzlabot ieročus glabāšanas telpas, izvērst un īstenot reģiona kontroles mehānismus, attīstīt attiecīgu valstu tiesību aktus, vairot spējas apsaimniekot ieročus un veikt sabiedrības informēšanas un izglītības kampaņas.

Lai gūtu plašāku priekšstatu, ko Apvienotā Karaliste ir darījusi, lai īstenotu ANO pieņemto rīcības programmu, kas paredz jebkādā izpausmē novērst, apkarot un izskaust nelikumīgu vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecību, kā arī Starptautisko marķēšanas un meklēšanas instrumentu, aplūkojiet, lūdzu, UNODA vietni: http://www.un-casa.org/CASACountryProfile/PoANationalReports/2008@205@UK%202008.doc.

I.B. Jaunieviesti tiesību akti, praktiskas spēkā esošu tiesību aktu funkcionēšanas pārskatīšana

Vairākas valstis 2008. gadā sāka īstenot jaunieviestus tiesību aktus vai pārskatīt jau esošos. Sīkāka informācija ir šāda.

BEĻĢIJA

Beļģijas tiesību aktus par ieročiem ir stiprinājis 2006. gada 8. jūnija likums, it īpaši – paplašinot aizliegtu ieroču kategorijas. Tādu ieroču turētājiem līdz 2008. gada 31. oktobrim tie ir jānodod policijai – vai arī jāpadara par ieročiem, kas nav aizliegti. Saskaņā ar Beļģijas Iekšlietu ministriju policija līdz šim tādā sakarā ir savākusi apmēram 120 000 ieroču.

BULGĀRIJA

2007. gada pārskata posmā ir pieņemti jauni tiesību akti, kas regulē VIKI eksportu, importu un nodošanu. Jaunais Ieroču un divējādi lietojamu preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likums un tā īstenošanas noteikumi kalpo par Bulgārijas Republikas eksporta kontroles sistēmas pamatu. Pašlaik spēkā esošie tiesību akti atspoguļo attiecīgu ES acquis eksporta kontroles jomā, arī ES Ieroču eksporta rīcības kodeksā – tas 2008. decembrī ir pārveidots par ES kopējo nostāju – 2003. gada Kopējā nostājā par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli, Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000 un citos ES dokumentos ietvertos kritērijus un principus. Tajos arī ir paturēts divpakāpju atļauju izdošanas un kontroles mehānisms, kas paredz, ka uzņēmumam būtu jābūt darbības atļaujai nodarboties ar ieroču ārējo tirdzniecību, pirms tas var lūgt atļauju pārsūtīt konkrētus ieročus.

Atļaujas (pilnvaras) darboties izdod Militārā un rūpnieciskā kompleksa un mobilizācijas gatavības ministriju padome līdz ar Ministru padomi, un tajā ir paredzētas tiesības nodarboties ar ieroču ārējo tirdzniecību, transportēt tos un būt par starpniekiem darījumos ar ieročiem. Atļaujas izdod uzņēmumiem, kas ir tiesīgi tās saņemt, kuri atbilst saimnieciskas stabilitātes un uzticamības kritērijiem, kā ir skaidri definēts Eksporta kontroles likumā.

Atļaujas vispirms izdod uz pārbaudes laiku – vienu gadu – un tad, atkarībā no uzrādītajiem rezultātiem, to var paildzināt līdz trijiem gadiem. Saskaņā ar jaunajiem Bulgārijas tiesību aktiem visiem starpniekiem ir jābūt Ministriju Padomes izdotai, spēkā esošai reģistrācijas apliecībai. Ar nosacījumu, ka viņi atbilst saimnieciskas stabilitātes un uzticamības kritērijiem, reģistrācija ir spēkā trīs gadus.

Atļaujas nodot konkrētus ieročus izdod, Masu iznīcināšanas ieroču eksporta kontroles un neizplatīšanas ministriju komisijā un Tautsaimniecības un enerģijas ministrijā katru gadījumu izskatot atsevišķi. Tādas atļaujas ir spēkā vienu gadu, un tās var paildzināt vēl par sešiem mēnešiem. Pie izdotām atļaujām pieder eksporta atļaujas, importa atļaujas, nodošanu atļaujas un tranzīta atļaujas.

Katrā starpniecības darījumā starpniekiem ir jālūdz starpniecības atļaujas.

Bulgārija uztur kontrolējamu piegādes mērķu sarakstu, proti, tā uzskaita valstis un organizācijas, kam Bulgārija piemēro embargo un ierobežojumus. Saskaņā ar ANO Drošības Padomes Rezolūcijām un ES un EDSO lēmumiem sarakstu regulāri atjaunina.

Lai saņemtu atļaujas nodot konkrētus ieročus, pieteikumu iesniedzējiem ir jāuzrāda īsto lietotāju sertifikāta (End-User Certificate – EUC) oriģināls, un to autentiskumu pārbauda, arī izmantojot diplomātiskus kanālus. Īsto lietotāju sertifikātu elementi pilnībā saskan ar Vasenāras mehānisma (Wassenaar Arrangement – WA) apliecinājumu uzskaitījumu un atbilst paraugpraksei ES Ieroču eksporta rīcības kodeksa lietošanas pamācībā (kas nesen ir pārstrādāta par ES kopējo nostāju).

Garantijas pēc piegādēm ir iestrādātas arī Bulgārijas eksporta kontroles tiesību aktos un praksē. Katram pieteikuma iesniedzējam ir jāuzrāda piegādes apstiprinājuma sertifikāts (Delivery Verification Certificate – DVC), ko izdod kompetentas galamērķa valsts iestādes. Pastāv juridiski noteikumi, kuros ir paredzēts, ka konkrētu vietu pārbaudes var veikt, kad vien to uzskata par vajadzīgu.

KIPRA

VIKI eksportu, tranzītu un atkārtotu nodošanu (reeksportu) regulē Ministrijas Pavēle Nr. 257/2005, Aizsardzības (Noteikumi par armijas ekipējuma eksportu) 2005. gada pavēle, kurā grozījumi ir izdarīti ar Ministrijas Pavēli Nr. 165/2008. Minētā pavēle ir saskaņota ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu un attiecīgu Padomes 2000. gada 13. jūnija deklarāciju (2000/C191/01). Tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija ir kompetenta iestāde, kas izdod visas VIKI eksporta, atkārtotas nodošanas (reeksporta) un tranzīta atļaujas. Muitas un akcīzes departaments ir atbildīgs par īstenotās kontroles saskaņu ar muitas tiesību aktiem.

VIKI importu, iegādi, glabāšanu un transportēšana regulē Likums Nr. 113(1)/2004 Par šaujamieročiem un ieročiem, kas nav šaujamieroči. Likums ir saskaņots ar Eiropas Savienības Direktīvu 91/477/EEK, kurā grozījumi ir izdarīti ar Padomes Deklarāciju 2000/C191/01.

Dažu VIKI ražošana ir reglamentēta Likumā Nr. 113(I)2004 (III daļa, 7. panta I punkts). Pamatojoties uz likumu, Republikas pilsoņiem vai pastāvīgajiem iedzīvotājiem ir aizliegts ražot VIKI, ja vien viņiem nav attiecīgas policijas priekšnieka izdotas, derīgas atļaujas. Īpašās atļaujas iedzīvotājiem izdod saskaņā ar likumā paredzētiem noteikumiem. Noteikumos ir paredzēts arī tas, ka pieteikuma iesniedzējs nedrīkst būt sodu reģistrā, pret viņu nedrīkst notikt izmeklēšana – vai atļaujas izdošana neapdraud ne pašu atļaujas turētāju, ne valsti, ne arī sabiedrisko kārtību – un, visbeidzot, ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs ir izturējis valdības uzliktu medicīnas pārbaudi. Nelikumīgu VIKI ražošanu, turēšanu, glabāšanu un tirdzniecību reglamentē Likums Nr. 113(I)2004. Likumā ir paredzēts līdz 15 gadus ilgs cietumsods un/vai EUR 42 715 naudassods par likuma pārkāpšanu.

Kipras Galvenajā policijas pārvaldē ir izveidota īpaša uzskaites nodaļa (Kipras ieroču arhīvs), kurā ir arī elektroniska datu bāze, kas atvieglina dalīties informācijā par viegliem ieročiem un kājnieku ieročiem (VIKI) ar citām kompetentām Eiropas Savienības iestādēm, reģionu organizācijām un citām valstīm.

FRANCIJA

Embargo

Senāts 2007. gada 10. oktobrī ir pieņēmis likumprojektu par embargo un citiem ierobežojošiem pasākumiem, izdarot grozījumus kriminālkodeksā, un nodevis Nacionālai Asamblejai. Tajā ir paredzēti sodi par embargo vai ierobežojošu pasākumu pārkāpumiem, kas ir definēti Francijas likumos un atbilst ANO DP rezolūcijas Nr. 1196 ieteikumiem.

Starpniecība

Likumprojekts, kurā ir paredzēts ieviest iepriekšēju atļauju sistēmu starpniecībai un atkārtotai pārdošanai, Senātā ir iesniegts 2007. gada 5. jūnijā. Tādu kontroles režīmu piemēros personām, kas Francijā pastāvīgi dzīvo vai ir reģistrētas, un iepērk ieročus un atkārtoti pārdod tos ārzemēs, un viņām būs paredzēti arī sodi. Izveidots apriors kontroles režīms tādējādi papildinās tādu fizisku vai juridisku personu kontroli, kas darbojas kā izplatītāji.

ĪRIJA

Nesen pieņemtā ES Direktīva, ar ko groza Direktīvu 91/477/EEK par ieroču tirdzniecības un iegādes kontroli, ņem vērā Šaujamieroču protokolu un palīdzēs atvieglināt Īrijai tuvā nākotnē ratificēt protokolu.

Kad bija pieņemts 2006. gada Krimināltiesību likums, Īrijas Tieslietu ministrija ieviesa valsts mēroga amnestiju par šaujamieroču un uzbrukuma ieroču nelikumīgu turēšanu. Cilvēkiem bija doti divi mēneši, lai nodotu šaujamieročus, munīciju un uzbrukuma ieročus bez kāda soda par to vien, ka viņiem nelikumīgi pieder ieroči. Neatkarīgi no tā kriminālisti pārbaudīja visus nodotos ieročus, un pret personām varēja celt apsūdzības, ja atklājās, ka attiecīgie ieroči ir lietoti kriminālnoziegumos. Visos Īrijas Garda iecirkņos tika nodoti 1 002 ieroči, un 2006. gada novembrī ministrs ieviesa mazākos obligātos sodus par dažiem noziedzīgiem nodarījumiem, izmantojot šaujamieročus.

Tādi noziedzīgi nodarījumi un jauni sodi par tiem ir:

1) šaujamieroču turēšana īpašumā, lai apdraudētu dzīvību – lielākais sods ir mūža ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 10 gadu ieslodzījums;

2) šaujamieroču lietojums, pretojoties arestam vai mēģinot bēgt – lielākais sods ir mūža ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 10 gadu ieslodzījums;

3) šaujamieroču turēšana īpašumā, nolaupot transportlīdzekli – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums;

4) šaujamieroču vai munīcijas turēšana īpašumā aizdomīgos apstākļos – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums;

5) šaujamieroču nēsāšana ar noziedzīgu nodomu – lielākais sods ir 14 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums; un

6) šaujamieroču modifikācijas – lielākais sods ir 10 gadu ieslodzījums, un mazākais obligātais sods – 5 gadu ieslodzījums.

Kad 2006. gada Krimināltiesību likums būs pilnībā īstenots, ja kāds vēlēsies turēt īpašumā tādus šaujamieročus, kā turēšanas tiesības būs ierobežotas, viņam vajadzēs Garda komisāram iesniegt lūgumu piešķirt šaujamieroču atļauju un būs jāpierāda komisāram, ka viņš atbilst 1925. gada Šaujamieroču likuma, kurā grozījumi ir izdarīti ar 2006. gada Krimināltiesību likumu, 4. iedaļā izklāstītiem nosacījumiem. Turklāt šaujamieroču pārdevējiem, kas vēlēsies importēt vai glabāt tādus šaujamieročus, kā turēšanas tiesības būs ierobežotas, ir jāsaņem īpaša ministrijas atļauja.

ITĀLIJA

Itālija 2006. gada 16. martā ar Likumu Nr. 146/2006 ratificēja ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolus(arī protokolu par šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību). Itālijas šaujamieroču likumā ir izdarīti attiecīgi grozījumi, paredzot vismaz desmit gadus ilgu tādas informācijas datu glabāšanu, kura attiecas gan uz šaujamieročiem, gan uz marķēšanas procedūrām, ko veic izgatavotāja valsts.

LATVIJA

Ir izdarīti vairāki grozījumi spēkā esošos tiesību aktos, lai 2007. gadā stiprinātu kājnieku ieroču un vieglo ieroču eksporta kontroli. Pieņemti arī jauni noteikumi par Latvijas kontrolētām precēm, kā arī procedūras, kā izdod dažādu tipu atļaujas.

a) Stratēģiskas nozīmes preču aprites likums, 2007. gada 19. jūlijs. Ar minēto likumu ir paredzēts nodrošināt stratēģiskas nozīmes preču aprites kontroli saskaņā ar Latvijas un starptautiskām eksporta, importa, nodošanas un tranzīta pārraudzības prasībām. Likumā ir paredzēts iestādēm, kas atbild par stratēģiskas nozīmes preču kontroli, nošķirt pilnvaras, to pienākumus un sadarbības noteikumus, kā arī likumā lietotos terminus, aptverot arī starpniecības jomu. Likumā ir definētas Stratēģisko preču izplatības kontroles komitejas pilnvaras atļauju pieteikumu izvērtējumos, kā arī zināšanu nodošanas un konkrētu preču identifikācijas procedūrā.

b) Starptautisko organizāciju noteikto sankciju īstenošanas likums, 2007. gada 3. janvāris. Latvija īsteno ANO vai ES noteiktas sankcijas vai nu ar ES Regulām, vai saskaņā ar tiesībām. Sankcijas var īstenot, piemērojot jebkurus no triju tipu īstenošanas pasākumiem, kas ir atzīti likumā par starptautisko organizāciju noteiktu sankciju īstenošanu, t. i., finanšu ierobežojumus, darījumu (līgumiskus) ierobežojumus un ceļošanas ierobežojumus.

c) Ministru kabineta 2007. gada 6. novembra noteikumi Nr. 747 “Kārtība, kādā izsniedz stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”. Noteikumos ir izklāstītas procedūras, kā izdot, liegt vai anulēt militāru vai divējādi lietojamu preču importa, eksporta, nodošanas vai tranzīta atļaujas, kā arī īsto lietotāju apliecības, starptautiskas importa apliecības un piegādes pārbaudes dokumentus.

d) Ministru kabineta 2007. gada 16. oktobra noteikumi Nr. 701 “Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komitejas nolikums”. Noteikumos ir noteiktas komitejas funkcijas un pienākumi.

e) Ministru kabineta 2007. gada 11. oktobra noteikumi Nr. 736 “Kārtība, kādā Valsts policija izsniedz iepriekšējās piekrišanas dokumentus šaujamieroču un munīcijas vai sprāgstvielu pārvietošanai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm”. Noteikumos ir paredzēta procedūra, kā valsts policijā saņem apliecinājuma dokumentus par šaujamieroču un munīcijas nodošanu ES dalībvalstu teritorijā, kā arī dokumentu izdošanas procedūra. Noteikumos ir normas, kas ir ietvertas ES Padomes Direktīvā 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli un Padomes Direktīvā 93/15/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību.

f) Ministru kabineta 2007. gada 25. septembra noteikumi Nr. 645 “Noteikumi par Nacionālo stratēģiskas nozīmes preču un pakalpojumu sarakstu”. Jaunajos noteikumos ir paredzēts uzskaitīt preces, kas jākontrolē papildus tām, kuras ir iekļautas Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000 un ES Kopējā militāro preču sarakstā. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem sarakstu apstiprina valdība – atšķirībā no agrākām procedūrām, kurās galvenā bija Stratēģisku preču izplatības kontroles komiteja.

Latvijā 2007. gadā bija atklāti 28 noziegumi saistībā ar ieroču, munīcijas un sprāgstvielu izgatavošanu, pirkšanu, glabāšanu un lietojumu. Tādi noziegumi ir lielākoties saistīti ar nelikumīgi glabātām medību bisēm. Latvijas Republikas Iekšlietu ministrijas policijas iestādes 2007. gadā ir konfiscējušas 82 šaujamieročus. Saskaņā ar Krimināllikumu ir sākti 227 kriminālprocesi.

LIETUVA

Lietuvas Republikas valdība 2007. gada 8. augustā izdarīja grozījumus Vienotajā militāra ekipējuma sarakstā, lai atspoguļotu Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā veiktās pārmaiņas.

Lietuvas Republikas valdība 2007. gada 29. augustā ir izdarījusi grozījumus to valstu sarakstā, uz kurām ir aizliegts eksportēt – vai caur kurām ir aizliegts tranzītā sūtīt – Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītās preces, un kurām ir aizliegta starpniecība sarunās un darījumos ar Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītām precēm, atspoguļojot pārmaiņas ierobežojošos pasākumos (ieroču embargo), ko uzlikusi ANO Drošības Padome vai Eiropas Savienība.

Ieroču un Munīcijas Kontroles 2007. gada 21. decembra likumā ir izdarīti grozījumi, lai, inter alia, starpniecības darbību kontroles sistēmu vēl labāk pielāgotu prasībām, kas ietvertas ES Padomes Direktīvā 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli.

LUKSEMBURGA

Nekādi jauni tiesību akti 2007. gadā nav stājušies spēkā.

Attiecīgais juridiskais pamats ir 1983. gada 15. martā pieņemtais Ieroču un munīcijas likums, kā arī 1995. gada 31. oktobrī pieņemtie Lielhercogistes noteikumi par ieroču, munīcijas, militāram lietojumam īpaši paredzētu iekārtu un ar to saistītu tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu. Noteikumi ir publicēti Luksemburgas oficiālajā vēstnesī Mémorial. Pašlaik notiek spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana.

Ārlietu ministrijai ir dots uzdevums sadarboties ar citām valstīm un organizācijām, lai īstenotu starptautisku koordināciju kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā.

Aizliegti ieroči

Saskaņā ar 4. pantu 1983. gada 15. marta likumā par ieročiem un munīciju ir aizliegts importēt, ražot, labot, iegādāties, iegūt, turēt, glabāt, transportēt, nēsāt, nodot, pārdot, eksportēt dažu tipu ieročus un munīciju vai nodarboties ar to tirdzniecību. Tomēr, atkāpjoties no minētā panta, Tieslietu ministrs var piešķirt atļaujas, konkrēti:

a) tādu ieroču un munīcijas importam, iegādei, pirkšanai, pārvadāšanai, turēšanai, pārdošanai, nodošanai vai eksportam, vai to tirdzniecībai, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti, vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; uz atļauju var attiekties nosacījums, ka ieroči ir jādara neizmantojami;

b) tādu ieroču un munīcijas importam, iegādei, pirkšanai, pārvadāšanai, turēšanai, pārdošanai, nodošanai vai eksportam, kuri ir paredzēti zinātnes un izglītības vajadzībām;

c) tādu ārvalstu ieroču importam, eksportam vai tranzītam, kuri ir citas valsts pārziņā un ir paredzēti citai valstij.

Uz atļauju var attiekties noteikums, ka iepriekš minētos ieročus nedrīkst lietot tādiem mērķiem, kas iepriekš nav minēti.

Luksemburgai nav savas sistēmas, kā marķēt ražotus un/vai importētus vieglos ieročus. Lielhercogistei nav rūpnīcas, kas ražotu ieročus. Ieroču meistariem un ieroču un munīcijas tirgotājiem ir jāuztur reģistrs, kurā jāfiksē ieroču saņemšana un atdošana, kā arī katra ieroča marka, kalibrs, ražošanas numurs, kā arī piegādātāja un pircēja vārds un adrese.

Reģistrā ir jānorāda arī ministrijas izdotas atļaujas numurs un izdošanas datums. Tas ir jāuzrāda, ja to prasa jebkurš valsts iestāžu pārstāvis. Ieroču izgatavotājiem un izplatītājiem var prasīt Tieslietu ministrijā iesniegt reģistru kopijas. Tieslietu ministrija nosaka maksimāli pieļaujamo ieroču un munīcijas daudzumu, ko drīkst glabāt ieroču izgatavotāji un izplatītāji.

Nekārtību, aizdomīgas pulcēšanās vai citu sabiedrisku nekārtību gadījumā Tieslietu ministrija var izdot rīkojumu slēgt vai evakuēt visas ieroču un munīcijas darbnīcas vai veikalus, un pārvietot to saturu uz ministrijas norādītu vietu.

Par 1983. gada 15. marta likuma pārkāpumiem piespriež astoņas dienas līdz piecus gadus ilgu cietumsodu.

Eksports

Ja Luksemburgā iegādājas ieročus eksportam, ieroču izgatavotājs Tieslietu ministrijai iesniedz lūgumu pārdevējam izdot atļauju pārdot ieroci eksportētājam, t. i. pārvest to no iegādes vietas līdz robežai. Īpaši militāriem mērķiem paredzētu ieroču un munīcijas un ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta atļauju lūgumiem ir jāpievieno starptautiska importa atļauja vai īsto lietotāju sertifikāts. Lielhercoga 1995. gada 31. oktobrī parakstītie noteikumi – ar grozījumiem – paredz, ka ārlietu, ārējās tirdzniecības un sadarbības ministrs nosaka minēto dokumentu formu un saturu.

Saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (tās 11. pantu) Luksemburga citām ieinteresētām dalībvalstīm dara zināmu, kādas eksporta atļaujas ir izdotas, lai eksportētu ieročus uz to teritorijām.

Atļauju izdevēja iestāde var prasīt, lai īpaši militāriem mērķiem paredzētu ieroču, munīcijas un ekipējuma un ar tiem saistītu tehnoloģiju tranzīta lūgumiem būtu pievienots dokuments, kurā kompetentas tās valsts iestādes, no kuras preces eksportē, būtu apliecinājušas, ka eksports uz norādīto valsti ir atļauts.

Eksporta un tranzīta atļauju lūgumiem ir jāpievieno lūguma iesniedzēja parakstīts solījums, ka eksporta vai tranzīta darījums notiks saskaņā ar atļaujas lūgumu. Pēc katra preču sūtījuma, uz ko attiecas eksporta atļauja, eksportētājam trijos mēnešos ir jāsniedz pierādījums atļaujas izdevējai iestādei, ka preces ir nokļuvušas paredzētajā valstī un ka importētājs tās ir deklarējis patēriņam.

Pierādījumu sniedz vai nu ar dokumentu, ko izdevušas importētājas valsts muitas iestādes, norādot, ka eksportētās preces ir deklarētas patēriņam, vai ar citu dokumentu, kurā ir norādīts, ka preces importētājā valstī ir tieši saņēmusi iestāde, kas ir pilnvarota to darīt, vai uzņēmums, kurš darbojas šīs iestādes vārdā.

Ieroču iznīcināšana

Runājot par ieroču iznīcināšanu, paņēmiens, ko izmanto Luksemburga (Luksemburgas armija, Lielhercogistes policija un muitas pārvalde), ir iznīcināšana sagriežot (destruction by severing). Tos iznīcina attiecīgie ieroču noliktavu dienesti. Sagrieztos metāllūžņus ieroču noliktavu darbinieki savāc konteineros un transportē uz tēraudlietuvi, kur liecinieku klātbūtnē metāllūžņus izkausē elektriskās krāsnīs. Pēc tam sastāda protokolu.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2006. gadā nav veikusi nekādus pielāgojumus tiesību aktos par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem.

POLIJA

Lai Polijas noteikumus saskaņotu ar Eiropas Savienības tiesībām, ir izdarīti grozījumi 2001. gada 22. jūnijā pieņemtajā Militāram vai policijas lietojumam paredzētu sprāgstvielu, ieroču, munīcijas un tehnoloģiju izgatavošanas un tirdzniecības jomā veicamu saimniecisku darbību likumā (Likumu Žurnāls Nr. 67, 679. laidiens ar grozījumiem).

Ministru padome 2004. gada 23. novembrī izdeva rīkojumu par aizliegumiem un ierobežojumiem pārdot valsts drošībai stratēģiski svarīgas preces (Likumu Žurnāls Nr. 255, 2557. laidiens ar grozījumiem), kurā ir definēts, uz kurām valstīm ir aizliegts vai ierobežots ieroču eksports. Rīkojumā 2007. gada 1. augustā ir izdarīti grozījumi, un tas ir atjaunināts saskaņā ar Polijas starptautiskām saistībām, ko uzliek dalība Apvienoto Nāciju Organizācijā un Eiropas Savienībā.

Grozījumi ir izdarīti arī 1999. gada 21. maijā pieņemtajā ieroču un munīcijas likumā (Likumu Žurnāls Nr. 53, 549 laidiens ar grozījumiem), bet tie neietekmē jautājumu par ieroču izgatavošanu, tirdzniecību un marķēšanu.

Polija nav veikusi nekādus pielāgojumus citos tiesību aktos par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem.

PORTUGĀLE

Jauni tiesību akti 2006. gadā ir stājušies spēkā, aptverot vieglo ieroču un kājnieku ieroču, to elementu un munīcijas ražošanu, labošanu, importu, eksportu, nodošanu, glabāšanu, apriti, tirdzniecību, atļauju izsniegšanu, iegādi un glabāšanu.

Visām Kopējā militāro preču sarakstā un Vasenāras Munīcijas sarakstā uzskaitītām precēm, arī kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem piemēro eksporta kontroli.

Lai importētu un eksportētu kājnieku ieročus un vieglos ieročus, ir vajadzīgas Aizsardzības ministrijas vai Iekšlietu ministrijas – atkarībā no tā, vai ieroči ir domāti militāram vai civilam lietojumam – atļauju izdevējas iestādes izdotas atļaujas.

Tranzītu regulē tie paši noteikumi, kas importu un eksportu, tāpēc ir vajadzīgas atļauju izdevējas iestādes izdotas atļaujas.

Visus pieteikumus apstrādā, atsevišķi izskatot katru konkrētu gadījumu. Katru pieteikumu izskata arī Ārlietu ministrija, ņemot vērā ārpolitikas intereses, arī ievērojot ES Ieroču eksporta rīcības kodeksā ietvertos kritērijus.

Rīcības kodeksā ietvertos kritērijus ņem vērā kā obligātu atļauju pieteikumu izvērtējuma standartu. Eksporta atļaujas nepiešķir, ja spēkā ir ANO, ES vai EDSO embargo. Eksportējot kājnieku ieročus un vieglus ieročus, piemēro arī 2002. gadā pieņemtās Vasenāras mehānisma pamatnostādnes.

Portugāles prakse marķēšanā pilnībā saskan ar paraugpraksi, kas ir iestrādāta starptautiskos instrumentos, proti, ANO Šaujamieroču protokolā, Vasenāras eksporta kājnieku ieroču un vieglo ieroču paraugprakses pamatnostādnēs, EDSO kājnieku ieroču un vieglo ieroču marķēšanas, uzskaites un atrašanas iespēju paraugprakses norādēs un instrumentā, kā valstīm laicīgi un droši identificēt un atrast nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglus ieročus.

Saistībā ar militāri lietojamiem ieročiem Aizsardzības ministrija lūdz importētos un eksportētos ieročus marķēt ar izgatavotāja vārdu, izgatavotājas valsts nosaukumu un sērijas numuru. Tāpat arī atbalsta papildu informācijas marķēšanu – piemēram, norādīt izgatavošanas gadu, ieroča tipu/modeli un kalibru.

Runājot par civilam lietojumam paredzētiem kājnieku ieročiem, Likuma Nr. 5/2006 53. pants katram izgatavotājam uzliek pienākumu katru marķēt ar nosaukumu, modeli, izgatavošanas gadu un sērijas numuru. Portugālē ražotiem šaujamieročiem ir jābūt ar skaidru oficiālas struktūras izdotu marķējumu, ko atzīst Iekšlietu ministrija.

Runājot par šaujamieroču remontu, kurā var likvidēt sērijas numuru, šaujamieročiem būtu jābūt iepriekš pārbaudītiem un marķētiem.

Ieročiem, kam trūkst attiecīga marķējuma, Portugāles iestādes izdara vajadzīgās korekcijas.

Aizsardzības ministrija uztur atjauninātu militāram lietojumam paredzētu ieroču nodošanas, kā arī bruņoto spēku un drošības spēku īpašumā un glabājumā esošu ieroču reģistru.

Iekšlietu ministrija atbild par civilam lietojumam paredzētu kājnieku ieroču reģistru, kurā glabājas informācija par ražotiem, importētiem, eksportētiem un nodotiem ieročiem. Katrā reģistrā glabājas informācija par šādiem elementiem – izgatavotāju, numuru, modeli, kalibru un darījuma elementiem (datumu, iesaistītām struktūrām, atļauju).

Jāreģistrē arī citi gadījumi, piemēram, ieroču zādzības, pazaudēšana un aizturēšana.

RUMĀNIJA

VIKI sakarā nav bijis jaunu ierosmju vai grozījumu primāros tiesību aktos.

Sekundāri tiesību akti ir atjaunināti, izmantojot valdības Lēmumu Nr. 924/2007, kurā ir apstiprināts tādu militāru preču saraksts, uz ko attiecas eksporta, importa un citu operāciju kontrole, un izmantojot ANCEX (Rumānijas eksporta kontroles aģentūras) priekšsēdētāja pavēli Nr. 200/2007 par pasaules mēroga eksporta atļauju formulāriem, kā arī priekšsēdētāja pavēli Nr. 155/2007, ar ko atjaunina preču klasifikācijas jomā notiekošo konsultāciju procesu.

SLOVĀKIJA

Runājot par to, kā Slovākija īsteno ES vienoto rīcību par VIKI un ES Nelikumīgas parastu ieroču tirdzniecības novēršanas un apkarošanas programmu un par VIKI jomā pieņemtiem Slovākijas tiesību aktiem, 2007. gadā pārmaiņu nav bijis.

SPĀNIJA

Deputātu palāta ir pieņēmusi 2007. gada 28. decembra likumu 53/2007 par aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējās tirdzniecības kontroli, kas stājies spēkā 2008. gada 29. janvārī. Pieņemot šo likumu, Spānija ir pievienojusies valstīm, kam šajā jomā ir bargāki tiesību akti. Likumā Nr. 53/2007 ir atsauce uz rīcības programmu un apliecināts, ka tajā ir ievēroti visi aspekti un rezolūcijas, par ko ir balsojusi ANO Ģenerālā Asambleja (l’Assemblée Générale des Nations unies – AGNU), kā arī Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību papildprotokols (ko ANO ĢA ir pieņēmusi 2001. gada 31. maijā) par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību, ko dēvē par “ANO šaujamieroču protokolu”.

Jaunā likuma ieviešanai ir šādas sekas:

— Spānijai šajā jomā tagad ir tiesību akts, ar ko juridiska norma ir padarīta par likumu, un ar to ir izveidots instruments, ar ko kontrole ir padarīta vēl efektīvāka,

— jaunajā likumā ir fiksētas jaunās nostādnes jautājumā par aizsardzības materiālu un divējādi lietojamu preču ārējo tirdzniecību, lai Spānija ievērotu dažādos starptautiskos forumos un visos ieroču neizplatīšanas režīmos parakstītos nolīgumus,

— jaunajā likumā ir paplašināta šaujamieroču kontroļu joma, tas reglamentē visdažādāko šaujamieroču, medību ieroču un sporta ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas lietojumu saskaņā ar ANO ĢA Rezolūciju Nr. 55/255 par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu,

— likumā ir skaidri ievēroti astoņi Eiropas bruņojuma eksporta uzvedības kodeksa kritēriji, kā arī EDSO VIKI eksporta jomā veiktu operāciju sakarā pieņemtie kritēriji,

— likumā beidzot ir iekļauta skaidra apņēmība veicināt reģionu un starptautiskus procesus – un tajos piedalīties – lai izvērstu ieroču tirdzniecības kontroli, it īpaši, lai pieņemtu starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu (traité international pour le commerce des armes – ATT).

Spānija ir ANO Ģenerālsekretariātā deponējusi instrumentu, ar ko apliecina pievienošanos ANO 2007. gada 7. februāra Protokolam par šaujamieročiem. Nolīgums 2007. gada 11. martā ir stājies spēkā.

Spānija nesen ir savās tiesībās transponējusi starptautisko instrumentu par VIKI marķēšanu un meklēšanu.

I.C. Pārvaldes iestāžu, tiesībaizsardzības aģentūru un tiesu iestāžu mācības

Še turpmāk ir izklāstīts ES dalībvalstu ieguldījums centienos un ierosmēs, rīkojot pārvaldes iestāžu darbinieku mācības.

RUMĀNIJA

Rumānija ir turpināja attīstīt nopietnu sadarbību ar nozares pārstāvjiem, liekot lietā dažādus pasākumus, piemēram, izstādi un konferenci “Melnās jūras aizsardzība un kosmiskā aviācija” (2007. gada 24.–27. aprīlis), un izstādi EXPOMIL (2007. gada 18. līdz 21. oktobris), lai veicinātu uzņēmējsabiedrību eksporta kontroles paraugpraksi un izplatītu tiesisko regulējumu.

SPĀNIJA

Dažādās Spānijas vienības, kam ir uzticēts uzturēt kārtību, 2007. gadā, tāpat kā iepriekšējos gadus, ir organizējušas kursus un praktiskas nodarbības par noziedzīgiem nodarījumiem, izmantojot šaujamieročus un sprāgstvielas, un informācijas tehnoloģiju piemērojumu to izplatības kontrolēšanai. Semināri turklāt bija organizēti regulāri, lai pievērstu uzmanību tiesiskam regulējumam, ko piemēro, lai novērstu un apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, un uzturētu vai padziļinātu prasmes aģentiem, kam ir uzticēti tādi jautājumi.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste ir pārskatījusi ieroču tirdzniecības starpniecības noteikumus, un dažus lēmumus jau ir sākts īstenot – mēs attiecināsim eksteritoriālas kontroles uz kājnieku ieročiem un MANPADS no 2008. gada 1. oktobrim; eksteritoriālas kontroles viegliem ieročus ieviesīs 2009. gada aprīlī; vēl ir jāpieņem lēmums, vai regulēt palīgpakalpojumu sniegšanu (ja jā, tad kādu palīgpakalpojumu) visās VIKI starpniecības lietās, un mēs joprojām apsveram, vai ieviest ieroču starpnieku reģistru, konkrēti – vai reģistrācijas sistēmas dotās priekšrocības attaisno likumīgiem uzņēmumiem uzkrauto nastu. Apvienotā Karaliste pašlaik ir vienīgā ES dalībvalsts, kas publicē datus par starpniecības atļaujām, arī atteiktām.

I.D. Citas ierosmes vai darbības

FRANCIJA

Pārskats Parlamentam par 2007. gadā Francijas eksportēto bruņojumu ir iesniegts 2008. gada oktobrī. Pārskata ziņojumā ir aprakstīta ieroču kontroles jomā gūtā Francijas prakse un starptautiskas mācības ieroču eksporta kontroles jomā, kurās Francija piedalās. Tam ir pielikums par Francijas piegādātiem VIKI. Tas rāda, ka Francijas jau vairākus gadus tiecas palielināt tādu jautājumu pārskatāmību, un liecina, ka to augstu vērtē pilsoniskā sabiedrība un starptautiskā sabiedrība.

SPĀNIJA

Spānijas speciālie dienesti, ko koordinē Civilās gvardes (Guardia Civil) Galvenā šaujamieroču un spridzekļu izplatības inspekcija, 2007. gadā ir konfiscējuši 1 184 nelegālus šaujamieročus (82 no valstīm, kas ietilpst Šengenas sistēmā, un 1 102 no valstīm, kas neietilpst Šengenas sistēmā). Pašlaik Spānijas iestādes kopumā ir aizturējušas 269 267 visu tipu šaujamieročus, no kuriem 51 974 jau ir atlasīti pārdošanai izsolēs, un 30 328 – iznīcināšanai.

Minētie dienesti 2007. gadā ir veikuši 26 291 pārbaudes un sākuši 693 tiesas prāvas pret ieroču ražotājiem, ieroču noliktavām, indivīdiem un līdzekļu pārsūtīšanas uzņēmumiem, no tiem 243 gadījumos par šaujamieročiem, un 450 gadījumos – par spridzekļiem. Tāpat muitas darbinieki veic regulāras akcijas lidostās un ostās, meklējot pārkāpumus šajās jomās.

II. STARPTAUTISKI 2007. GADĀ NOTIKUŠI ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

II.A. Vieglo ieroču un kājnieku ieroču uzkrāšanas un izplatīšanas, un parasto ieroču nelegālas tirdzniecības apkarošanas pasākumi

II.A.1. Finanšu, tehniska un citāda palīdzība attiecīgām ANO, Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas (ICRC) un citu starptautisku un reģionālu organizāciju un nevalstisku organizāciju programmām un projektiem

II.A.1.1. Eiropas Savienības atbalstīti pasākumi un projekti

1. ES reģionālā līmenī veiktā rīcība VIKI jomā Eiropas dienvidos un Austrumeiropā Ukraina: īstenojot Padomes Lēmumu 2005/852/KĀDP, Eiropas Savienība ieguldīja līdzekļus EUR 1 000 000 apjomā, lai nodrošinātu iekārtas un iznīcinātu 20 000 VIKI. Šo viena gada projektu sāka 2006. gada 4. augustā, un to īstenoja NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūra (NAMSA). Līdz šim ir iznīcināti 17 710 VIKI, un mērķis – 20 000 VIKI – ir palielināts līdz 27 760 tiešo izmaksu samazinājuma dēļ. Dotāciju nolīguma otrā daļa, kas attiecas uz iekārtu piegādi, vēl nav izpildīta, jo Kalinovka un Vinnitsa Rada (vietējie parlamenti) vienprātīgi ar veto aizliedza plānu uzstādīt demilitarizācijas iekārtas Kaļinovkā, un tādēļ ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai apsvērtu citas alternatīvas. Tādējādi tika novilcināts viss process, un dotāciju nolīguma darbības termiņš bija jāpagarina līdz 2008. gada 31. martam, lai varētu sasniegt mērķi, kam bija paredzētas dotācijas, un pilnībā izmantotu ES ieguldījumu. CODUN apsver iespēju turpināt atbalstu. Rietumbalkāni: pamatojoties uz 2006. gadā sāktām darbībām, saistībā ar ES Rietumbalkāniem adresēto izmēģinājuma projektu par VIKI atbalsta plānu (šo projektu īsteno Kājnieku un vieglo ieroču kontroles informācijas apstrādes centrs (SEESAC)) turpināja īstenot dažādus VIKI projektus Rietumbalkānu valstīs (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija, Melnkalne un Kosova), lai VIKI kontroļu jomā dotu iespēju tām izveidot juridiskas un institucionālas sistēmas, kas ir saskaņā ar ES politiku un praksi. Šajā sakarā īstenoja plašu pasākumu klāstu, tostarp: 1) ES VIKI jautājumu galvenos tehniskos padomdevējus (CTA) dislocēja Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Melnkalnē, Apvienoto Nāciju Organizācijas pārvaldītajā Kosovas teritorijā (Kosova) un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM); 2) veica ieroču eksporta un nodošanas kontroles tiesību aktu analīzi; 3) attīstīja operatīvā atbalsta instrumentus; 4) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā projektēja, izstrādāja un īstenoja sarežģītu ieroču reģistrācijas un pārvaldības lietojumprogrammatūras sistēmu; 5) parlamentārieši iesaistījās VIKI jautājumu īstenošanā un izveidoja Reģionālu VIKI jautājumu parlamentāro forumu; 6) veica pētījumu par reģiona bērnu un jauniešu saikni ar VIKI; un 7) atbalstīja drošāku kopienu izveidi. Ar projektu atbalstīja arī to, ka SEESAC šajā reģionā turpināja sniegt tehnisku palīdzību un veikt projekta izstrādes darbības. Albānija: 2007. gadā pabeidza NATO “Partnerattiecības mieram” programmas Ieguldījumu fonda projektu par VIKI demilitarizāciju Albānijā. ES šā projekta vajadzībām novirzīja EUR 1 320 000 (Padomes Lēmumi 2003/276/KĀDP un 2004/790/KĀDP), no kuriem ir iztērēti EUR 1 308 423. Āfrika: Rietumāfrika: saistībā ar Rietumāfrikas reģionam adresēto konfliktu novēršanas un miera veidošanas programmu, kurā paredzēts EUR 5,5 miljonu finansējums (Eiropas attīstības fonds), EK atbalstīja Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) Vieglo ieroču programmu (ECOSAP), novirzot tai EUR 1,45 miljonus, lai sniegtu palīdzību valstu vieglo ieroču komisiju izveidē un to darbības nostiprināšanā. Projekta mērķis bija arī stiprināt spējas, lai nodrošinātu vispārēju apakšreģionā notiekošās likumīgās ieroču nodošanas politisku pārraudzību un efektīvu pārvaldību un formulētu un izstrādātu politiku, ar ko apkarot VIKI nelikumīgu izplatību un tirdzniecību. EK arī atbalstīja īpašu projektu (Eiropas Attīstības fonds), lai sniegtu tehnisku palīdzību ECOWAS Vieglo ieroču vienībai un izstrādātu VIKI Konvencijas īstenošanas rīcības plānu. Centrālā Āfrika: EK atbalstīja trīs gadu projektu ar EUR 4 miljoni finansējumu (Eiropas Attīstības fonds), lai konfliktu novēršanas jomā attīstītu Centrālās Āfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS/CEEAC) miera un drošības spējas, agrās brīdināšanas mehānismu, izvērstu sadarbību ar konflikta novēršanas jomā aktīvām NVO, veiktu politiskus un diplomātiskus pasākumus, tostarp VIKI jomā. Āfrikas Savienība: ES nodrošināja finansējumu, lai rīkotu Āfrikas Savienības Komisijas un Eiropas Komisijas semināru par atmīnēšanu un atbruņošanos, tostarp VIKI jomā, ar mērķi aktivizēt abu organizāciju dialogu, apmainīties ar paraugpraksi un izskatīt turpmākus iespējamus projektus, ko šajā jomā varētu atbalstīt.

2. Eiropas Komisija arī atbalstīja vairākas vispārējas atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmas, piemēram, Libērijā, Sudānā, Kongo Republikā un Haiti, ar ko tieši vai netieši pievērsās tam, lai vispārēji mazinātu vardarbību un ieroču glabāšanu, pārstrukturētu bruņotos spēkus un bijušos kaujiniekus reintegrētu sabiedrībā.

Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis: projekta “Mācībspēku apmācība un datubāzes” pēdējo posmu sāka īstenot 2007. gadā pēc tam, kad Padome bija pieņēmusi Lēmumu 2006/1000/KĀDP par EUR 700 000 liela ieguldījuma piešķiršanu. Ar šo viena gada projektu sekmē to, ka Latīņamerikā un Karību jūras reģionā apkaro VIKI destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Ar šā projekta starpniecību līdz šim vairāk nekā 1 340 tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu ir apmācītas par izmeklēšanas metodēm, un līdz projekta beigām ir paredzēts apmācīt kopumā 2 300 amatpersonu.

Turklāt arī vairāk nekā 180 parlamenta deputātu un viņu padomnieku ir apmācīti vairākos mācību kursos, un tiek veidota un atjaunota infrastruktūra un objekti, lai labāk koordinētu kopīgas darbības. Ietekme ir tāda, ka dažas reģiona valstis ir oficiāli ziņojušas par šaujamieroču, to sastāvdaļu un munīcijas konfiscēšanu un saistījušas to ar minētajos kursos apgūtajiem spēju veidošanas pasākumiem. Tika īstenota projekta pabeigšanas stratēģija ar mērķi sekmēt reģiona valstu, vietējo līdzekļu devēju un organizāciju līdzatbildību, izmantojot divpusēju finansējumu.

II.A.2. Finanšu, tehniska un citāda ES dalībvalstu palīdzība VIKI projektiem

Papildus tādiem projektiem, ko ES finansē ar dažādu tās rīcībā esošu instrumentu starpniecību, dalībvalstis ir divpusēji finansējušas plašu ar VIKI saistītu projektu klāstu. Dalībvalstis šī pārskata vajadzībām ir darījušas zināmas šādas darbības.

AUSTRIJA

Austrija 2007. gadā ir devusi ieguldījumu dažādos palīdzības projektos, ko veic UNODA, atbalstot ANO procesu, apkarojot VIKI, īpaši koncentrējoties uz Āfrikā īstenojamiem projektiem.

Austrija ir konkrēti atbalstījusi šādus projektus:

— praktiski atbruņošanās pasākumi Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP (EUR 200 000),

— kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības normēšana Āfrikā (EUR 100 000),

— VIKI kontrolei Vidusāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde (EUR 230 000).

SOMIJA

— Somija ar EUR 250 000 2007. gadā ir atbalstījusi ECOWAS kājnieku ieroču programmu (ECOSAP). Līdzīgu summu atvēlēs 2008. gadā, un laikā no 2006. līdz 2008. gadam Somijas atbalsts kopumā būs sasniedzis EUR 750 000,

— palīdzība Moldovas Republikā izvērstai EDSO misijai, pie kā pieder munīcijas pārpalikumu un novecojušas munīcijas iznīcināšana (kopumā EUR 160 000),

— devums Tadžikistānas Republikā no 2006. līdz 2008. gadam īstenotās EDSO VIKI un parastās munīcijas programmā, kuras I fāze aptver munīcijas noliktavu atjaunošanu sešās teritoriālās vienībās (kopumā EUR 100 000),

— devums NATO “Partnerattiecību mieram” Afganistānas ieguldījumu fondā, atbalstot munīcijas drošību un krājumu fizisku apsaimniekošanu (kopumā EUR 100 000).

FRANCIJA

Laikā no 2006. līdz 2008. gadam Francija ar ANO Attīstības programmas ieguldījumu fonda starpniecību ir finansējusi trīs programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā:

— atvēlējusi līdzekļus programmai, atbalstot kontrolētu kājnieku ieroču izplatīšanu ECOWAS dalībvalstīs, kas izvērš Francijas centienus Eiropas Savienībā (USD 260 000),

— projektam mazināt bruņotu vardarbību Kongo Demokrātiskā Republikā, atbalstot kājnieku ieroču izplatīšanas kontroli un veicinot iztikas līdzekļu stabilitāti (USD 750 000 ),

— programmai, kas paredz Burundi kontrolēt kājnieku ieročus un civiliedzīvotāju atbruņošanu (USD 200 000 ).

Piemēram, Francija 2007. gadā ir atvēlējusi līdzekļus:

— īpašam ANO Lomes miera un atbruņošanās reģiona centra ieguldījumu fondam (EUR 77 000),

— Reģiona ieroču izplatības kontroles pārbaužu un ieviešanas atbalsta centra (Regional Arms Control Verification and Implementation Assistance Centre) RACVIAC-CSC operatīvajam budžetam (EUR 30 000).

VĀCIJA

Vācija sadarbībā ar daudzām dažādām iestādēm un organizācijām un saistībā ar tām dod ieguldījumu ar VIKI un to munīciju saistītās jomās īstenotos projektos un veiktās darbībās. Lielākā daļa tādu darbību notiek ilgāk nekā vienu kalendāra gadu. Še turpmāk ir uzskaitītas galvenās 2007. gadā veiktās darbības.

Afganistāna (2004. gads – darbības turpinās; budžets kopumā – EUR 3 000 000)

Kopš 2004. gada Vācija Afganistānā ir atbalstījusi atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju (DD&R) un DIAG procesu, līdzfinansējot ieroču un munīcijas pārpalikumu savākšanu un iznīcināšanu.

Angola (2003.–2009. gads; budžets kopumā – EUR 11 990 332)

Vācija Angolā atbalsta bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu sociālo un saimniecisko reintegrāciju. Ar Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) starpniecību Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Angolas demobilizācijas un reintegrācijas programmā (Angola Demobilization and Reintegration Programme – ADRP). Bijušo kaujinieku reintegrāciju vietējos mērogos atbalsta ar sociālas un saimnieciskas attīstības projektu starpniecību un stiprinot pārvaldi vietējās pašvaldībās.

Burundi (2003.–2007. gads; budžets kopumā – EUR 15 940 000)

Vācija atbalsta bijušo Burundi kaujinieku reintegrācijas, pārvietotu personu (internally displaced persons – IDP) un bēgļu atgriešanās projektus. Vācijas devumam ir četri galvenie elementi – stiprināt kopienu reintegrācijas struktūras, atjaunot lauksaimniecības ražošanu, radīt ienākumu ieguves iespējas un sakārtot infrastruktūru.

Kambodža (2007.–2008. gads; budžets kopumā – EUR 1 260 000)

Vācija atbalsta Kambodžas Karalisko valdību darbā ar VIKI kontroles problēmām, uzmanību pievēršot krājumu apsaimniekošanai un parastas munīcijas krājumu pārpalikumu iznīcināšanai.

Kongo Demokrātiskā Republika (2005.–2011. gads; budžets kopumā – EUR 12 000 000)

Vācija ar 3,5 miljoniem euro KDR Maniemas provincē atbalsta karojošos formējumos kādreiz iesaistītu bērnu un jauniešu sociālu un saimniecisku reintegrāciju (sniedz tehnisku palīdzību), kā arī dod līdzekļus bijušo kaujinieku reintegrācijai, un šī summa sasniedz 8,5 miljonus euro (finanšu palīdzība līdz 2008. gada oktobrim), lai īstenotu darbietilpīgus infrastruktūras projektus.

Lielo ezeru reģions (2003.–2009. gads; budžets kopumā – EUR 12 900 000)

Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) Lielo ezeru reģionam domātā ieguldījumu fondā – kopumā 12,9 miljonus euro. Vācija arī ir atvēlējusi līdzekļus projektam “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas izplatīšanas apkarošana”, ko īsteno, atbalstot Lielo ezeru reģionam veltītās konferences procesu (2004.–2011.) – 7,5 miljonus euro.

Libērija (2005.–2007. gads; budžets kopumā – EUR 10 750 000)

Vācija atbalsta Libērijas demobilizācijas un reintegrācijas programmu (Demobilization and Reintegration Program – DDRP). Ar minēto programmu – rīkojot darbietilpīgus infrastruktūras sakārtošanas darbus – psiholoģiski un sociāli palīdz Libērijas kara upuriem, kas ir piedzīvojuši seksuālu vardarbību, un atbalsta bēgļus un bijušos kaujiniekus, kuri atgriežas mājās.

Ruanda (2003.–2007. gads; budžets kopumā – EUR 8 773 000)

Ruandā Vācija atbalsta Ruandas Demobilizācijas un reintegrācijas programmu (Rwanda Demobilization and Reintegration Commission – RDRP) un bijušo kaujinieku sociālu reintegrāciju, kā arī medicīnisku rehabilitāciju.

“Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” (2001.–2008. gads, budžets kopumā – EUR 3 452 000)

Vācijas valdība ir sākusi nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole (Development Cooperation and Small Arms Control – DECOSAC)”. Viens no projekta mērķiem ir attīstīt un pārbaudīt kājnieku ieroču izplatības kontroles instrumentus attīstības sadarbībā. DECOSAC 2007. gadā ir atbalstījis Ugandas kājnieku ieroču kontaktpunktu, lai īstenotu Ugandas kājnieku ieroču izplatības kontroles rīcības plānu spēju stiprināšanas un informētības uzlabošanas jomā. Ir notikušas konsultācijas politikas jautājumos un drošības nozares pārstāvju, pilsoniskās sabiedrības grupu un NVO (piem., Ugandas Kristiešu padomes – UJCC) informētības uzlabošanas kampaņas un mācību semināri.

ĪRIJA

Kopš rīcības programmas izstrādes Īrija ir devusi ieguldījumu – apmēram 2 miljonus EUR – ar VIKI tieši saistītos projektos. Īrija pēdējos četrus gadus ir piešķīrusi līdzekļus arī Ženēvas forumam – organizācijai, kuras galvenā mītne atrodas Ženēvā un kura tiecas veidot valdību, starptautisku organizāciju un nevalstisku organizāciju partnerattiecības atbruņošanās un ieroču izplatības kontroles jautājumos, kuri izraisa kopīgu ieinteresētību. Ženēvas Forums turpina strādāt, lai atbalstītu notiekošos procesus, apkarojot kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu un nepareizu lietojumu.

Īrija, Cilvēku drošības tīkla dalībvalsts, ieroču jautājumā atbalsta pieeju, kurā pats svarīgākais ir cilvēki, un Īrijai ir ilga pieredze atbruņošanās, demobilizācijas, reintegrācijas un rehabilitācijas (Disarmament, Demobilisation, Reintegration and Rehabilitation – DDRR) programmu finansēšanā. Īrijas aizsardzības spēki bija tieši iesaistīti Libērijas DDRR programmā. Kaut gan iesaiste lielākoties bija saistīta ar drošību, Īrijas aizsardzības spēki guva padziļinātas zināšanas par tādu programmu darbību, un Āfrikā tās varēs noderēt nākotnē iecerētās ANO misijās. Ar DDRR saistītā, UNMIL misijā gūtā aizsardzības spēku pieredze var būt joma, kurā sadarboties ar mūsu partneriem Eiropā. Īrija ir atvilkusi kontingentu no Libērijas misijas 2007. gada maijā.

Īrija 2007. gada novembrī piekrita dislocēt kontingentu – aptuveni 400 cilvēku no pastāvīgajiem aizsardzības spēkiem – dienestam jaunajā, ANO pilnvarotajā un ES vadītajā operācijā, kas ir izvērsta Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā un ko dēvē par EUFOR TCHAD/RCA.

Īrija 2007. gada decembrī ir devusi IANSA ieguldījumu – EUR3 500 – atbalstot VIKI veltītas grāmatas izdošanu Dienvidāfrikā.

LATVIJA

Latvija 2007. gadā ir devusi EUR 7 000 ieguldījumu NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondā, lai Ukrainā iznīcinātu vieglos ieročus, kājnieku ieroču un MANPADS.

LIETUVA

Saskaņā ar Afganistānas Ghoras provinces rekonstrukciju Lietuvas militārais personāls kopš 2005. gada ir iznīcinājis vecu, nevajadzīgu un savāktu VIKI, spridzekļu un munīcijas krājumus. Provinces rekonstrukcijas komanda (PRT) arī palīdz Afganistānas vietējām iestādēm īstenot nelikumīgu bruņotu grupu izformēšanas (DIAG –) programmu, glabāt, marķēt un uzskaitīt ieročus. Provinces rekonstrukcijas komanda ir palīdzējusi vietējām iestādēm arī vākt VIKI un munīciju.

LUKSEMBURGA

No 2001. līdz 2004. gadam Luksemburgas iestādes finansēja Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūta (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité – GRIP) projektu – stiprināt Āfrikas NVO tīklu konfliktu novēršanas un miera stiprināšanas jomā. Projektā, inter alia, ir paredzēts izveidot Vidusāfrikas un Austrumāfrikas NVO tīklu, kas darbotos miera kultūras veicināšanas jomā un miera stiprināšanā, un apkarotu kājnieku ieroču izplatīšanu. Projektam atvēlēto līdzekļu kopapjoms ir sasniedzis EUR 223 000. Piemēram, 2007. gadā kā brīvprātīgs ieguldījums Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas grupai (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité – GRIP) bija atvēlēti EUR 20 000.

MALTA

Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga izgatavošana, nodošana un aprite, kā arī to pārliecīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatība Maltā joprojām rada nopietnas problēmas. Malta konsekventi un pilnībā atbalsta starptautiskas un reģiona ierosmes paredzēt jaunus pasākumus, kas palīdzētu izstrādāt novatoriskus paņēmienus un līdzekļus, kā iegrožot ieroču nelikumīgu tirdzniecību, izgatavošanu un nodošanu un kontrolēt kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu, tirdzniecību uzkrāšanu un lietojumu.

Malta uzsver, cik svarīga ir gan attiecīgu valstu, gan starptautisku iestāžu veikta gan attiecīgu valstu, gan starptautiska informācijas apmaiņa, atvieglinot VIKI tirdzniecības izlūkdatu vākšanu.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2007. gadā ir palīdzējusi finansēt šādas iestādes, projektus un citas darbības kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI), un munīcijas jomā:

— Lielo ezeru reģiona un Āfrikas raga reģiona kājnieku ieroču centru (Regional Centre for Small Arms – RECSA), lai īstenotu Nairobi Deklarāciju un Nairobi Protokolu,

— organizācijas “Par drošāku pasauli” (Saferworld) ieceri mazināt bruņotu vardarbību, uzlabot cilvēku drošību un, kontrolējot kājnieku ieroču izplatību, radīt stabilai attīstībai labvēlīgus apstākļus,

— organizācijas “Saferworld” projektu “Biting the Bullet”,

— Drošības pētniecības institūta (Institute for Security Studies – ISS) veiktos valstu pētījumus un pārrobežu stāvokļa analīzi Āfrikas dienvidos, austrumos un vidienē, lai pētījumus varētu īstenot, un pārsūtīt attiecīgus datus,

— IANSA pasaules mēroga iesaistes stratēģiju, lai samazinātu kājnieku ieroču skaitu,

— kājnieku ieroču pētniecības projekta pamatfinansējumu,

— finansējumu, lai attīstītu un izplatītu Sander Francken dokumentālo filmu par mahinācijām ar VIKI (Dealing and Wheeling in SALW),

— Ženēvas Foruma projektu, kas paredz stiprināt mieru un veidot partnerattiecības drošības jomā,

— Asociacion para Politicas Publicas (APP), Argentīnā vēršoties pret kājnieku ieroču nelikumīgu izplatīšanu un tirdzniecību,

— HALO Trust darbu, Afganistānā vācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un munīciju,

— Mine Action Group, Kongo Demokrātiskā Republikā vācot un iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus un munīciju,

— EDSO īstenoto VIKI un parastās munīcijas iznīcināšanas un drošas glabāšanas projektu Tadžikistānas Republikā,

— UNIDIR, lai izstrādātu drošības vajadzību izvērtējuma protokolu,

— ANO Attīstības programmu Bosnijā un Hercegovinā, iznīcinot VIKI un munīciju,

— ANO Attīstības programmu Kosovā, īstenojot Kosovas Kājnieku ieroču izplatības kontroles ierosmi,

— ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un rehabilitācijas biroja ieguldījumu fondu, lai saskaņā ar Manu River Union līgumu kontrolētu kājnieku ieroču izplatību,

— NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūru / NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondu, Ukrainā iznīcinot kājnieku ieročus, vieglos ieročus, MANPADS un munīciju,

— NATO tehniskās apkopes un apgādes aģentūru / NATO “Partnerattiecību mieram” ieguldījumu fondu, Albānijā iznīcinot munīciju,

— UNODA semināru “Spēju veidošanas darbības, atbalstot starptautiska instrumenta īstenošanu, lai valstis varētu identificēt un laicīgi un droši sameklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus”, kas Nairobi notika 2007. gada decembrī,

— dot ieguldījumu Nairobi 2007. gada novembrī notikušā sanāksmē, kurā 29 Āfrikas valstis parakstīja Āfrikas deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību.

POLIJA

Polijas bruņotie spēki, kas piedalās miera uzturēšanas operācijās, ir turpinājuši vākt ieročus, piem., Irākā, Afganistānā, Kosovā, Bosnijā un Hercegovinā. Piemēram, 2007. gadā Polijas armijas kontingents EUFOR Bosnijā un Hercegovinā ir savācis 124 gabalus garstobru ieroču, 2 pistoles, 7 prettanku granātmetējus, 6 RPG tipa prettanku granātmetējus M80, 651 granātas (arī 69 mīnmetēju granātas un 80 šauteņu granātas) un 20 759 gabalus dažādu tipu munīcijas.

Moldovā un Ukrainā 15 Polijas nosūtīti eksperti piedalījās ESDP misijā EUBAM, kas, stiprinot robežu un muitas kontroles spējas, palīdz novērst, apkarot un izskaust VIKI tirdzniecību.

SPĀNIJA

VIKI jomā Spānija ir piedalījusies kopīgos ANO un EDSO darbos, saistībā ar Vasenāras Vienošanos un VIKI jomā izveidotajā parlamenta forumā.

Spānija, izmantojot kampaņu “Par ieroču kontroli”, ir atbalstījusi dažādu NVO veicināto ierosmi un piedalījusies ANO ģenerālsekretāra izveidotā valstu ekspertu grupā, kam bija uzticēts izskatīt iecerētā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma (ATT) iespējamību, apjomus un parametrus.

Spānija 2005. gada decembrī ir parakstījusi saprašanās memorandu (MOU) ar Rietumāfrikas valstu saimnieciskās kopienas (Communauté Economique des Etats de l’Afrique de l’Ouest – CEDEAO) izpildsekretariātu, un no 2006. līdz 2008. gadam ir devusi 1 miljonu euro lielu ieguldījumu organizācijas darbībās un programmās, un EUR 750 000 no tiem ir atvēlēti Rietumāfrikas VIKI kontroles programmai. Šim mērķim 2007. gadā jau ir atvēlēti EUR 250 000.

Tāpat Spānija ir palīdzējusi veikt un finansiāli atbalstījusi dažādas darbības, ar ko nodarbojas ANO Latīņamerikas un Karību jūras baseina valstu miera, atbruņošanās un attīstības reģiona centrs (Centre Régional des Nations Unies pour la Paix, le Désarmement et le Développement en Amérique Latine et dans les Caraïbes – UN-LiREC) un ANO attīstības programma (Nations Unies pour le Développement – PNUD) – kopsummā EUR 400 000 (200 000 katrai struktūrai). Starp citām tādām darbībām konkrēti ir veikts pētījums, kurā ir savā starpā salīdzinātas 30 reģiona valstu juridiskas normas un instrumenti šaujamieroču, spridzekļu un munīcijas jomā, kā arī sniegts atbalsts šaujamieroču iznīcināšanai, kas Peru ir sācies 2007. gada decembrī – procesam, kas joprojām turpinās.

Civilā gvarde savukārt ir no 2005. gada izvērsusi tehnisku palīdzību Ziloņkaula Krasta varasiestādēm VIKI un spridzekļu izplatīšanas jomā.

SLOVĀKIJA

Slovākija ievēro ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu un saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI kā EDSO locekle ik gadu informē par VIKI importu un eksportu, kā arī par liekiem VIKI, un sniedz citu būtisku informāciju šajā jomā. Ieroču eksporta kontroles politikā Slovākija ievēro EDSO ieroču nodošanas principus.

ZVIEDRIJA

Zviedrija ir ratificējusi visas pasaules mēroga konvencijas, kas attiecas uz terorismu, un 2007. gada 5. aprīlī arī konstatācijas vajadzībām pieņemto plastmasas sprāgstvielu marķēšanas konvenciju.

Zviedrija ar Ārlietu ministrijas Zviedrijas bruņoto spēku un Zviedrijas starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras (SIDA) starpniecību ir atbalstījusi daudzus projektus, lai visos aspektos novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu VIKI tirdzniecību, kā paredzēts ANO rīcības programmā.

ĀM 2007. gadā finansēja ANO ieroču embargo pētījumu par to ietekmi uz ieroču plūsmām un attiecīgu uzvedību, ko veica Stokholmas Starptautiskais miera pētniecības institūts (Stockholm International Peace Research Institute – SIPRI) un Upsalas Universitātes Miera un konfliktu pētniecības nodaļas īpašo programmu, kā īstenot mērķtiecīgas sankcijas. Pētījums ir pieejams SIPRI tīmekļa vietnē (www.sipri.org), tas ir nācis klajā Ņujorkā un Briselē, un Londonā par to ir noticis zinātnisks seminārs. Kaut gan tas konkrēti neattiecas uz VIKI, pētījumā ietvertie ieteikumi ANO Drošības padomei, lai uzlabotu embargo efektivitāti, var noderēt, risinot VIKI problēmu.

Zviedrija ir nākusi klajā ar “Stokholmas ierosmi par atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju” (Stockholm Initiative on Disarmament Demobilisation Reintegration – SIDDR). SIDDR ir sākta, lai ierosinātu paņēmienus un līdzekļus, kas varētu palīdzēt izveidot paredzamu sistēmu, kurā plānot un īstenot atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas (DDR) procesus. SIDDR vainagojās ar 2006. gadā publicētu galīgu pārskata ziņojumu, kurā bija ieteikumi starptautiskiem, DDR programmās iesaistītiem darbību veicējiem. Darbus SIDDR jomā tagad veic Folke Bernadotte akadēmija.

Zviedrijas Aizsardzības koledža (Swedish National Defence College – SNDC) nodarbojas ar starptautiska DDR ekspertu tīkla uzturēšanu un paplašināšanu, un tajā var dalīties ar teorētiskām un praktiskām zināšanām un pieredzi. SNDC ir dalībniece un pašreizēja Integrētas DDR mācību grupas (IDDRTG) līdzpriekšsēdētāja, un tā ir mācību iestāžu grupa, kas darbojas ar vienotu nodomu – izstrādāt mācību materiālus un dalīties tajos, pamatojoties uz ANO Integrētiem DDR standartiem (IDDRS).

Zviedrija (ĀM) ir atvēlējusi (SEK 25 miljonus) atbalstu ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un atjaunotnes birojam (Bureau for Crisis Prevention and Recovery – BCPR). ANO Attīstības programma un Zviedrijas valdība ir parakstījusi nolīgumu par atbalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanai EDSO reģionā. Tas bija iespējams, izmantojot EDSO Sekretariāta un ANO Attīstības programmas Krīžu novēršanas un atjaunotnes biroja saprašanās memorandu, kas pēc Zviedrijas ierosmes ir parakstīts 2006. gada jūnijā. Atliktie līdzekļi ir atvēlēti kopīgiem EDSO un ANO Attīstības programmas VIKI jomā veicamiem projektiem Baltkrievijā, Melnkalnē un Tadžikistānā, kā arī VIKI projektiem Bosnijā un Hercegovinā (ANO Attīstības programma SACHIB), un SEE reģiona kājnieku ieroču projektam (SEESAC).

Zviedrija kopā ar Ukrainu un Latviju piedalās trīspusējā munīcijas iznīcināšanas projektā, ko īsteno Ukrainā. Laikā no 2007. līdz 2009. gadam ĀM ir atvēlējusi SEK 3,8 miljonus.

Turklāt kopš 2005. gada ĀM ir atbalstījusi šādus projektus:

— aptauja par kājnieku ieročiem, Ženēva – SEK 1 miljons pamatlīdzekļu ik gadu (2005., 2006., 2007.),

— IANSA – SEK 350 000 (2006–2007),

— Viva Rio – SEK 350 000 (2006), SEK 275 000 (2007) informatīvam biļetenam “En la Mira”,

— Ženēvas Forumam – SEK 250 000 (2007),

— SIPRI (papildinot pamatlīdzekļus) – 2008. gadā SEK 265 000 par pētniecības projektu, kurā analizēts, kādus datus par VIKI valstis iesniedz UNROCA; par pētījumu, kurā ir aplūkota VIKI nodošana Āfrikai – 2008. gadā SEK 1 921 000; 2008. gadā SEK 1 885 000 par SIPRI gadagrāmatas rediģēšanu.

Ar SIDA starpniecību Zviedrija ir piešķīrusi atbalstu Nairobi procesam, un ar Amerikas Valstu Organizācijas (Organisation of American States – OAS) un ANO starpniecību – Amerikas Šaujamieroču konvencijas īstenošanai. Zviedrija ir finansiāli atbalstījusi arī Rietumāfrikas valstu saimnieciskās kopienas (Economic Community of West African States’ – ECOWAS) Kājnieku ieroču programmu Rietumāfrikā (SEK 20 miljoni 2006. un 2007. gadam) un ANO Latīņamerikas un Karību jūras reģiona miera, atbruņošanās un attīstības centru (United Nations Regional Centre for Peace, Disarmament and Development in Latin America and the Caribbean – UN-LiREC) (SEK 12 miljoni 2005.–2007. gadā).

Turklāt SIDA kopš 2005. gada ir atbalstījusi šādus ar VIKI saistītus projektus:

— Saferworld Pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem – ar SEK 10,6 miljoniem (2005–2007),

— ISS Pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem, ar SEK 13 miljoniem (2005–2007),

— UNICEF Kājnieku mīnu un kājnieku ieroču izskaušanas pasaules mēroga programma – programmas daļu, kas atteicas uz VIKI elementiem, ar SEK 7,75 miljoniem (2006–2007),

— Apvienotās Karalistes Oxfam Rietumāfrikā izvērsto VIKI programmu ar SEK 12 miljoniem (2006–2007),

— ANO Attīstības programmas kājnieku ieroču programmu Sjerraleonē ar SEK 5 miljoniem (2006),

— ARIAS fonda VIKI programmu Vidusamerikā ar 4,5 miljoniem SEK (2005–2007),

— Kristina Fredsrörelsen / parlamenta foruma Pasaules mēroga VIKI programmu ar SEK 10 miljoniem (2005–2007).

Turklāt SIDA ir atbalstījusi DDR programmas vairākos reģionos un valstīs:

— Pasaules Bankas Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (Multi-Country Demobilization and Reintegration Programme – MDRP) programma Lielo ezeru reģionam, SEK 40 miljoni (2006–2007),

— Āfrikas Valstu Organizācijas (Organisation of African States – OAS) MAPP programma (DDR) Kolumbijā, SEK 21,8 miljoni (2006–2007),

— Kolumbijas valsts universitātes DDR programma, SEK 1,5 miljoni (2007).

Zviedrijas bruņotie spēki ir piedalījušies šādos projektos – vai tos atbalstījuši:

— dalība trīspusējā (Zviedrija, Ukraina, Latvija) Ukrainas munīcijas iznīcināšanas projektā (skat. še iepriekš),

— Finanšu atbalsts ANO Attīstības programmas projektam Bosnijā un Hercegovinā, paredzot kontrolēt kājnieku ieroču izplatību un samazināt to skaitu (ANO Attīstības programmas projekts SACHIB).

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste, īstenojot progresīvu politiku un programmas, aktīvi tiecas mazināt kājnieku ieroču un vieglo ieroču piegādi, pieejamību un pieprasījumu pēc tiem. Ārlietu un Britu Sadraudzības ministrija (Foreign & Commonwealth Office – FCO), Aizsardzības ministrija un Starptautiskās sadarbības departaments (Department for International Development – DfID) sadarbojas, lai īstenotu Apvienotās Karalistes politiku, un tādiem nolūkiem no Konfliktu novēršanas kompleksa (Conflict Prevention Pool – CPP) līdzekļiem Drošības un kājnieku ieroču izplatības kontroles (Security & Small Arms Control – SSAC) stratēģijai (2008–2009) ir atvēlēts GBP 3,1 miljons. Pērn Apvienotā Karaliste ir atbalstījusi ANO aģentūru un NVO programmas, kas vāc, apsaimnieko un iznīcina ieročus un munīciju, īsteno spēkā esošus reģiona mēroga nolīgumus, izstrādā un īsteno attiecīgu valstu rīcības plānus un vietējos mērogos vairo pilsoniskās sabiedrības spējas. Viena no svarīgākām partnerēm ir bijusi NVO Safeworld, kuras mītne ir Apvienotajā Karalistē. Apvienotā Karaliste arī ir palīdzējusi finansēt projektu, kurā analizēts stāvoklis kājnieku ieroču jomā, atbalstot pētījumus, kādu politiku īstenot, lai veicinātu VIKI kontroli un mazinātu bruņotu vardarbību, un ir atbalstījusi Starptautisko kājnieku ieroču jomā veiktu darbību tīklu (International Action Network on Small Arms – IANSA) un Ieroču izplatības kontroles kampaņas (Control Arms Campaign) organizācijas koordinētas pasaules mēroga kampaņas un lobēšanu ar kājnieku ieročiem saistītos jautājumos, kā arī sekmētu ieroču tirdzniecības līguma noslēgšanu.

Apvienotā Karaliste ar Konfliktu novēršanas kompleksa (Conflict Prevention Pool– CPP) starpniecību un sadarbībā ar Reģiona kājnieku ieroču centru (Regional Centre on Small Arms – RECSA) un Saferworld ir palīdzējusi atbalstīt funkcionējošu attiecīgu valstu kājnieku ieroču kontrolpunktu izveidi Burundi, Kongo Demokrātiskā Republikā, Džibuti, Eritrejā, Etiopijā, Kenijā, Ruandā, Seišela salās, Somālijā, Sudānā, Tanzānijā un Ugandā, kā arī atbalstīt VIKI jomā pieņemtus attiecīgu valstu rīcības plānus, arī izstrādāt jaunus, piemērotus attiecīgu valstu tiesību aktus par vietēju VIKI izgatavošanu, ražošanu, eksportu, importu un nodošanu, kā arī, lai novērstu to novirzīšanu.

Apvienotā Karaliste Ženēvā līdz ar 102 citām valstīm un 37 starptautiskām organizācijām un NVO 2007. gada augustā piedalījās Kanādas sponsorētā neoficiālā sanāksmē par ieroču nodošanas kontroli. Sanāksme deva ieguldījumu labākā VIKI nodošanas kontroles principu radīto problēmu izpratnē un izcēla Apvienotās Karalistes un vairāku citu valstu apņēmību īstenot stingrāku kontroli gan pašās valstīs, gan reģionos, gan – pakāpeniski – pasaules mērogā. Apvienotā Karaliste turpina sadarboties ar citiem TCI atbalstītājiem, lai palielinātu starptautisku atbalstu vienotām pamatnostādnēm par VIKI nodošanu.

Apvienotā Karaliste saskaņā ar ieroču eksporta kontroles sadarbības programmu arī konsultē citas valdības, kā uzlabot ieroču eksporta kontroli, arī VIKI eksporta kontroli. Pie konsultācijām piederēja sadarbība gan ar Bulgāriju, gan Rumāniju pirms iestāšanās Eiropas Savienībā.

Esam arī iesaistījušies sadarbībā ar vairākām dienvidaustrumu Eiropas valstīm, arī Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju un Serbiju.

II.A.3. Starptautisku semināru un konferenču organizācija – vai dalība tajās

SOMIJA

Ar VIKI saistītos jautājumos Somija ir aktīvi piedalījusies starptautisku organizāciju un reģiona mehānismu darbā. Papildus še turpmāk uzskaitītām darbībām Somija piedalās ES, ANO, EDSO, NATO / EIROPAS UN ATLANTIJAS SAVIENĪBAS PARTNERATTIECĪBU PADOMES (EURO-ATLANTIC PARTNERSHIP COUNCIL – EAPC) un Vasenāras mehānisma valstu sanāksmēs un pārskata ziņojumu izstrādē.

Somija bija starp pirmajām valstīm, kas atbalstīja starptautisku ieroču tirdzniecību līgumu. Somija arī piedalās ANO ieroču tirdzniecību līguma (ATT) izstrādātāju valstu ekspertu grupā.

ITĀLIJA

Itālija 2007. gadā ir aktīvi piedalījusies vairākās reģiona un pasaules mēroga sanāksmēs, kas notika, lai apmainītos ar informāciju par attiecīgu valstu procedūrām un rast kopīgus risinājumus ar kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību saistītām problēmām.

Itālijas pārstāvji ir konkrēti piedalījušies šādos pasākumos:

— seminārā par MANPADS, ko bija organizējusi Austrālijas pastāvīgā pārstāvniecība atbruņošanās konferencē (Ņujorka, 2007. gada 18. janvāris),

— Tokijā notikušā seminārā par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem – “VIKI jautājums miera sabiedrības aizstāvības un izveides perspektīvā” (Tokija, 2007. gada 12. un 13. marts),

— EDSO Drošības jautājumos izvērstas sadarbības foruma (īpašā sanāksmē par to, kā apkarot nelikumīgu VIKI kontrabandu, kurā izmanto lidaparātus (Vīne, 2007. gada 21. marts).

RUMĀNIJA

Rumānija no 2007. gada 6. līdz 8. martam kopā ar Amerikas Savienoto Valstu valdību Bukarestē organizēja Astoto starptautisko ieroču eksporta kontroles konferenci, kurā vairāk nekā 180 ieroču eksporta kontroles ierēdņu un eksperti no 55 valstīm un 12 starptautiskām organizācijām, arī no ANO, Eiropas Savienības un Pasaules muitas organizācijas pārrunāja pašreizējo notikumu attīstību eksporta kontroles un nākotnes stratēģiju jomā, lai stiprinātu stratēģisku preču tirdzniecības drošību.

II.A.4. Citas ierosmes

SPĀNIJA

Spānija ir organizējusi 4. semināru par kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem, veltītu topošai ANO rīcības programmai un iecerētam ieroču tirdzniecības līgumam, un tas notika no 2007. gada 5. līdz 9. februārim Kartahenas mācību centrā (Centre de formation de Cartagena de Indias) (Kolumbija) kā daļa no mācību un palīdzības projekta, ko īsteno Spānijas Starptautiskās attīstības aģentūra (l’Agence Espagnole de Coopération Internationale pour le Développement – AECID).

Spānija Madridē no 2007. gada 5. līdz 7. jūnijam bija organizējusi arī 5. simpoziju par VIKI un parastu munīciju palīdzības programmā iesaistītiem pārbaudes vienību ekspertiem, lai uzlabotu VIKI glabāšanas apstākļus un samazinātu ieroču un munīcijas krājumus. Spānijas pārbaudes vienība (UVE) ir darbojusies trijos šādos virzienos – izvērtēt spēkā esošus un topošus starptautiskus instrumentus, uz ko balstās tādas palīdzības programmas; analizēt dažādas notiekošas sadarbības programmas; demonstrēt Spānijas kontroles un drošības regulācijas sistēmu, kā arī apmeklēt munīcijas noliktavu.

III. Dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatīšanas ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā

ES ir turpinājusi atbalstīt ANO VIKI Rīcības programmas īstenošanu, jo tā arī turpmāk būs pamats pasaules mērogā veicamiem pasākumiem. Jo īpaši ES stingrais atbalsts ieroču tirdzniecības līguma izstrādes procesam pamatojas uz centieniem nodrošināt kopējus eksporta, importa un pārsūtīšanas standartus attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

Attiecībā uz ANO ĢA 62. sesijas 1. komiteju – visas ES dalībvalstis pauda kopēju atbalstu Rezolūcijai par palīdzību valstīm, lai apkarotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un savāktu tos (Mali/ECOWAS), kuru pieņēma vienprātīgi. Rezolūciju par nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecību jebkādā izpausmē, (Kolumbija) atbalstīja 17 ES dalībvalstis un to pieņēma ANO ĢA 1. komiteja, ar vienu balsi pret un nevienam neatturoties.

ES dalībvalstu eksperti piedalījās valdību ekspertu grupas darbā, lai apsvērtu turpmākus pasākumus, kā uzlabot starptautisko sadarbību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību; valdību ekspertu grupa savu darbību izbeidza 2007. gada jūnijā. Sanāksmi vadīja Nīderlande. Valdību ekspertu grupas ziņojuma noslēgumā iekļauti ieteikumi, kuru mērķis ir uzlabot starptautisko sadarbību, lai novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu vieglo ieroču un kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību, un praktiski pasākumi to īstenošanai. ANO ĢA 62. sesijas 1. komiteja ņēma vērā ziņojumu.

Eiropas Komisija 2007. gadā aktīvi piedalījās starptautisku un reģionālu organizāciju darbā, lai pievērstos ar VIKI saistītiem jautājumiem, proti, darbā, ko rīkoja tādas organizācijas kā ANO, EDSO un ĀS.

IGAUNIJA

Igaunija piedalās starptautisku un reģionālu, ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un munīcijas izplatīšanas ierobežošanu saistītu organizāciju un mehānismu darbā.

Igaunija piedalās Vasenāras mehānismā.

Igaunijas pārstāvji ir aktīvi piedalījušies vairākās ANO, EDSO, ES un citu starptautisku organizāciju, kā arī NVO rīkotās starptautiskās konferencēs, kursos un semināros par VIKI jautājumiem. Igaunija arī atbalsta sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecību līgumu.

Stratēģiskas nozīmes preču komisijas pārstāvji arī ir aktīvi piedalījušies Eiropas Savienības Parasto ieroču darba grupā (working group for export controls on conventional arms – COARM) un Divējādi lietojamu preču darba grupā (working group for dual-use goods – WPDUG).

Igaunija ik gadu sniedz pārskatus ANO Parasto ieroču reģistram. Turklāt Igaunija 2007. gadā iesniedza pārskata ziņojumu par to, kā tā īsteno EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (VIKI).

FRANCIJA

Francija bruņojuma kontroles un pasaules mēroga atbruņošanos (CODUN) grupā ir nākusi klajā ar ierosmi, kā apkarot nelikumīgu VIKI tirdzniecību, kurā izmanto aviotransportu. Izvēlētajā mehānismā ir paredzēts ar SITCEN starpniecību izveidot informācijas apmaiņu ar aviotransporta uzņēmumiem, ko tur aizdomās, ka tās ir iesaistītas tādā tirdzniecībā.

Visbeidzot, Francija piedalās daudzvalstu kājnieku ieroču grupas (Multinational Small arms group– MSAG) semināros.

VĀCIJA

Vācija aktīvi piedalās ar kājnieku ieroču, vieglo ieroču un munīcijas izplatības ierobežošanu saistītu starptautisku un reģiona organizāciju, kā arī ar tiem saistītu mehānismu darbā. Tādi daudzpusēji mehānismi ir ANO, EDSO, NATO un Vasenāras mehānisms. Vācija regulāri norīko ekspertus piedalīties izvērtējuma vizītēs, kā arī minēto organizāciju rīkotās praktiskās nodarbībās un semināros.

NĪDERLANDE

— Nīderlande piedalās Ženēvas Bruņotas vardarbības un attīstības deklarācijas pamatgrupā, kurā izvērš deklarācijas īstenošanu un konkrētu rīcības plānu,

— Nīderlande ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un Konfliktu novēršanas, miera un attīstības sadarbības tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā, kas tiecas VIKI/ bruņotas vardarbības apkarošanas politiku un programmas ciešāk integrēt attīstības sadarbības sistēmās un drošības nozares reformu programmās.

POLIJA

Polijas pārstāvji 2007. gadā ir aktīvi piedalījušies daudzās ANO, EDSO, ES un citu starptautisku organizāciju rīkotās, VIKI jautājumiem veltītās starptautiskās konferencēs, kursos un semināros.

SPĀNIJA

Spānija piedalās Ženēvas Bruņotas vardarbības un attīstības deklarācijas pamatgrupā, un šajā ziņā tā ir viena no aktīvākajām valstīm. Spānija arī ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un Konfliktu novēršanas, miera un attīstības sadarbības tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā. Spānija veicina to, lai VIKI/ bruņotas vardarbības apkarošanas politiku un programmas ciešāk integrētu attīstības sadarbības sistēmās un drošības nozares reformu programmās.

ZVIEDRIJA

Zviedrija aktīvi darbojas Baltijas jūras reģiona robežkontroles sadarbībā (Baltic Sea Region Border Control Cooperation – BSRBCC), apkarojot starptautiskus noziegumus Baltijas jūras reģiona valstīs. Sadarbība ir gan stratēģiska, gan operatīva. Zviedrija aktīvi veic uzdevumus dažādās Valdību vadītāju da