LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 229/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nodokļu un finanšu oāzes: drauds ES iekšējam tirgum” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 229/02

Ziņotājs: IOZIA kgs

Līdzziņotājs: HERNÁNDEZ BATALLER kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2011. gada 14. jūlijā saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Nodokļu un finanšu oāzes: drauds ES iekšējam tirgum”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2012. gada 8. maijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 481. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 23. un 24. maijā (24. maija sēdē), ar 144 balsīm par, 30 balsīm pret un 13 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Savienībai jāizmanto visi iespējamie līdzekļi intensīvākai darbībai G20, ESAO un Finanšu darījumu darba grupas ietvaros, lai īsā laikā atceltu neskaidro jurisdikciju nodokļu jautājumos un noteiktu dalībvalstīm pienākumu apkarot noziegumus, kurus vairākos gadījumos izdara to teritorijās.

1.2 Starptautiskajos forumos, piemēram, ESAO un G20, panāktajam progresam nodokļu pārvaldības jomā nevajadzētu kavēt Eiropas Savienību piemērot stingrākus noteikumus, lai būtu vieglāk atgūt uz ārvalstīm aizplūdušu kapitālu, kas iegūts ar nelegālu darbību, kura kaitē iekšējam tirgum.

1.3 EESK aicina ES iestādes īstenot pasākumus, kas novērš pastāvīgas dzīvesvietas principa ļaunprātīgu izmantošanu, kuras pamatā ir fiktīvas dzīvesvietas un īpašuma noteikumu piemērošana. Turklāt kontrolakciju sabiedrības, kuras neveic nekādu darbību, un t. s. pastkastīšu uzņēmumi dod iespēju ienākumus gūstošajiem īpašniekiem izvairīties no nodokļu maksāšanas savā dzīvesvietas valstī. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir nolēmusi līdz gada beigām iesniegt jaunu priekšlikumu par nodokļu un finanšu oāzēm, un cer, ka dažas dalībvalstis izdosies pārliecināt par efektīvas un iedarbīgas atbildes nepieciešamību cīņā pret darbībām, kas ir vērstas uz dalībvalstu nodokļu sistēmu apiešanu vai izvairīšanos to tām.

1.4 Komisija ir publicējusi priekšlikumu direktīvai (COM(2012) 18), kurā pirmoreiz ir iekļauti noteikumi par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiscēšanu Eiropas Savienībā. EESK ļoti iesaka apsvērt, vai direktīvas darbības jomā iekļaujami ar nodokļiem saistīti noziegumi, kuriem izmantotas nodokļu oāzes. Priekšlikums ir daļa no plašākas politiskās iniciatīvas, kuras mērķis ir aizsargāt legālo ekonomiku, un balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu.

1.5 Kā zināms, nodokļu oāzes pastāv daudzās teritorijās (kopumā 44 teritorijās), kas ir pakļautas kādas neatkarīgas valsts jurisdikcijai vai ir neatkarīgas valstis. Arī tad, ja tās nav neatkarīgas valstis, tām ir liela administratīvā autonomija, un tās piemēro nepārredzamus noteikumus par izņēmumiem un nodokļu atvieglojumiem gan attiecībā uz kapitāla īpašnieku un izcelsmi, gan arī uz to teritorijā reģistrēto finanšu iestāžu un tirdzniecības uzņēmumu darbību.

1.6 Komiteja uzskata, ka sevišķi nosodāma un apgrūtinoša ir to juridisko un nodokļu konsultantu, kā arī dažu konsultantu biroju prakse, kas arī ar reklāmas starpniecību piedāvā izveidot juridiskas personas, kuras varētu izmantot nodokļu un finanšu oāzes un tādējādi izvairīties no Savienībā aktīvajiem uzņēmumiem uzliktajiem pienākumiem, it sevišķi no to finansiālajām saistībām, proti, maksāt uzņēmuma ienākumu nodokli, un uzņēmējdarbības un finanšu darījumu pārredzamības.

1.7 Nodokļu oāzes rada iekšējā tirgus darbības izkropļojumus, tāpēc ir vajadzīga izlēmīga Kopienas rīcība, kas varētu nodrošināt nodokļu taisnīgu uzlikšanu, novērstu destabilizējošo nepārredzamību, nodokļu nemaksāšanu un nodokļu oāžu radīto korupciju. Nebūtu jāizslēdz iespēja šajā jomā ieviest kriminālvajāšanu.

1.8 Jānovērš visi šķēršļi automātiskai banku informācijas apmaiņai, lai varētu viegli identificēt patiesos darījumu veicējus un bankas kontu īpašniekus. Jāprasa, lai starptautiski uzņēmumi sastādītu bilanci, kurā pa valstīm būtu norādītas to finanšu prasības, darbinieku skaits un katrā valstī gūtā peļņa.

1.9 Neraugoties uz turpmāko progresu, ko varētu panākt, pamatojoties uz daudzpusēju starptautisku organizāciju, piemēram, ANO un ESAO, iniciatīvām pasaules mērogā, jāturpina darbs visās minētajās jomās. Tam jābalstās uz uzticēšanos un jācenšas atrast līdzsvaru starp tiesību aktiem, tādējādi virzoties uz jauniem un augstākiem starptautiskās sadarbības standartiem nodokļu oāžu apkarošanā.

1.10 EESK cer uz stratēģiju, kas būtu saskaņota ar svarīgākajām valstīm, pirmām kārtām ar ASV, lai pieņemtu pēc iespējas visaptverošāku pieeju regulēšanai šajā jomā. Tajā pašā laikā EESK tomēr uzsver, ka grūtības starptautiskā līmenī panākt saskaņotu rīcību nekādā gadījumā nedrīkstētu būt kavēklis vai šķērslis Eiropas Savienības pasākumiem. Eiropas standarti, piemēram, tie, kas paredzēti direktīvā par uzkrājumiem Eiropā, ir vieni no labākajiem pasaulē. Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akts (The Foreign Account Tax Compliance Act — FATCA) ir svarīgs solis Amerikas Savienoto Valstu centienos nodrošināt to, ka ASV pilsoņi, kam ārvalstīs pieder finanšu instrumenti un konti, vairāk ievēro nodokļu tiesību aktus. ASV nodokļu iestādes pieprasa ārvalstu finanšu iestādēm automātiski sniegt informāciju par tiem iedzīvotājiem, kuri veic darbību ārzemēs.

1.11 Eiropā Beļģijai ir ļoti mūsdienīgs tiesiskais regulējums, kura pamatā ir princips “konfidencialitāte apmaiņā pret noziegumu apkarošanas politiku”. Slepenība ir atruna, kas otršķirīgu nozīmi piešķir nodokļu politikas programmai un centieniem izstrādāt politiku, ar ko apkarot nodokļu nemaksāšanu.

1.12 Ir svarīgi izstrādāt integrētus politikas pasākumus un savstarpēji savienot dažādas rīcības jomas. Starptautiskie grāmatvedības standarti ir paredzēti, lai aizsargātu ieguldītāju un tirgus intereses; tagad uzmanība jāpievērš arī iedzīvotāju interesēm. Vēlreiz jāapsver Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes (IASB), t. i., privātas struktūras, loma un funkcija grāmatvedības noteikumu noteikšanā, jo šiem noteikumiem vajadzētu būt daudz vienkāršākiem, viegli lasāmiem un skaidri saprotamiem.

1.13 EESK pauž nožēlu, ka visām policijas un tiesu iestādēm, kā arī uzņēmējiem jau sen ir zināms, ka nebūtu iespējams veikt lielāko daļu darbību saistībā ar valsts līdzekļu izsaimniekošanu, šo līdzekļu izkrāpšanu un novirzīšanu uz finanšu oāzēm, līdzekļu slēpšanu ar aizseguzņēmumu starpniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un ierēdņu uzpirkšanu, ja viņi nebūtu daļa no tehniskas un juridiskas struktūras, kas piesedz šādas darbības, gūst lielus ienākumus no tām un atsevišķos gadījumos tās uzrauga. Tādēļ ir vajadzīga ES rīcība šajā jomā.

1.14 EESK aicina izstrādāt koordinētu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un jo īpaši pret ļaunprātīgu praksi un lai ierobežotu tiesības veikt uzņēmējdarbību uzņēmumos, kas mākslīgi izveidoti vienīgi nodokļu mērķiem.

2. Ievads

2.1 Nodokļu oāzes ir vietas, kur “apgrozās” pasaules lielāko finanšu un rūpniecības uzņēmumu vadītāji, mākslas aprindu un sabiedrības “zvaigznes”, kā arī multimiljonāri, kuri apvieno uzņēmējdarbību ar izklaidi. Viņi sadarbojas ar apšaubāmām personām un izmanto tos pašus nelikumīgi legalizētos līdzekļus, kas iegūti ne tikai nelikumīgā veidā, bet arī ar kriminālpārkāpumiem un ekonomiskiem noziegumiem, tostarp pat ar vissmagākajiem noziegumiem, piemēram, slepkavību, izspiešanu, ieroču un narkotiku tirdzniecību, viltošanu, krāpšanu, īpašuma piesavināšanos, sieviešu tirdzniecību un nelegālām azartspēlēm. Minētajiem reģioniem ir daudz kopīgu pazīmju, piemēram, to funkcionēšanas nepārredzamība, zems nodokļu līmenis nerezidentiem, kas savukārt neveic nekādu darbību to teritorijā. Tādā veidā rodas kaitējoša konkurence ar slēptu struktūru, kas veido pilnībā nepārredzamu juridisko statusu.

2.2 Nodokļu oāžu temats jāanalizē no trim svarīgākajiem aspektiem: nodokļu noteikumi un no tiem izrietošā nodokļu nemaksāšanas iespēja, finanšu noteikumu nepilnības un ar tām saistītais finanšu stabilitātes apdraudējums, kā arī informācijas nepārredzamība un iespēja, ka oāzes izmanto noziedzīgām darbībām. Šo aspektu kopsaucējs, ko attiecīgi uzrauga ESAO, Finanšu stabilitātes padome (FSB) un FATF, ir slepenība un sarežģīta piekļuve informācijai. Informācijas nepārredzamības novēršana vai ierobežošana ļautu būtiski samazināt problēmas un nodokļu oāžu radīto apdraudējumu. ESAO ietvaros notiekošās debates par standartu izstrādi būtu jāturpina, lai samazinātu slogu, kas gulstas uz nodokļu un tiesas iestādēm. Reālais risks ir tas, ka tiks pieņemti pārāk zemi un sarežģīti standarti, lai vien apmierinātu sabiedrisko domu (window dressing). Vienkāršākais šīs problēmas risinājums būtu automātiska informācijas apmaiņa.

2.3 Nodokļu un finanšu oāzes ir daļa no kapitālisma vēstures, un piemērus var atrast jau viduslaikos. Franču un rūpniecības revolūcija bija izšķirošas finanšu oāžu straujākā izveidē un nostiprināšanā.

2.4 Pēc Otrā Pasaules kara to izplatība sasniedza plašus apmērus visā pasaulē, proti, Klusā okeāna reģionā, Karību un Atlantijas okeāna salās, kā arī Eiropas mazajās un vismazākajās valstīs. Tiek lēsts, ka tikai Eiropā vien nodokļu, finanšu un uzņēmējdarbības oāzēs izveidots viens miljons uzņēmumu un divas reizes vairāk trasta sabiedrību. Global Finance Integrity direktors Raymond Baker uzskata, ka Britu Virdžīnu salās vien ir reģistrēti 619 916 uzņēmumi, t. i., 20 uzņēmumi uz vienu iedzīvotāju.

2.5 Pašreizējo ekonomisko situāciju raksturo preču un pakalpojumu tirdzniecības globalizācija, kapitāla brīva aprite un plaša jauno tehnoloģiju izmantošana starptautiskajos finanšu darījumos un tirdzniecībā. Lai arī lielākajā daļā finanšu iestāžu ir departaments, kas atbild par priekšrakstu izpildi, nav pietiekamu noteikumu, kas regulētu katru dienu veiktos darījumus, kuru apjoms ir milzīgs.

2.6 Eiropas iekšējais tirgus, finanšu un preču tirgu pareiza darbība un stabila ekonomikas attīstība, kurā tiek ņemti vērā kopīgie noteikumi vispārējo interešu ievērošanai, ir atkarīga no milzīgām naudas summām, kas atrodas “pretimnākošos” reģionos un valstīs un ko aizsargā ietekmīgas intereses, spēj korumpēt valdības un panākt labvēlīgu lēmumu pieņemšanu.

2.7 Nodokļu oāzes rada izkropļojumus gan makroekonomikas, gan mikroekonomikas līmenī. Makrolīmenī, kā jau iepriekš teikts, tās var apdraudēt finanšu sistēmu stabilitāti. Turklāt, nemaksājot nodokļus vai izvairoties no nodokļiem, ar ko apliek reālos un/vai finanšu ieguldījumus, samazinās valstu ienākumi, un tādēļ tie nenovēršami jāatgūst, uzliekot nodokli no darba gūtiem ienākumiem. Tāpēc nodokļu oāzes izjauc pareizo līdzsvaru starp kapitāla un darba aplikšanu ar nodokļiem. Mikroekonomikas līmenī tās rada kropļojumu starp lieliem un maziem uzņēmumiem, kā arī mikrouzņēmumiem. Šo trīs veidu uzņēmumiem ir aizvien mazāka iespēja izmantot nodokļu oāžu piedāvājumu, proti, izvairīties no nodokļu maksāšanas vai agresīvi plānot nodokļus.

2.8 Pēc XXI gadsimta pirmās desmitgades katastrofām, kuru epicentrs atradās ASV — teroristu uzbrukumi 2001. gada 11. septembrī Ņujorkā un Vašingtonā un finanšu krīze, kuru izraisīja Lehman Brothers sabrukums 2008. gadā, — starptautiskā līmenī ir īstenoti pasākumi, lai regulētu t. s. nodokļu un finanšu oāžu darbību.

3. Finanšu un nodokļu oāzes

3.1 Šādu režīmu radītā kaitējuma dēļ vairākkārt ir sākti kriminālprocesi saistībā ar starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības finansēšanu, nodokļu nemaksāšanu un nelegāli iegūtu finanšu līdzekļu legalizāciju. Tās ir radījušas sistēmiskus riskus finanšu tirgos un kaitējušas, piemēram, brīvas konkurences pamatprincipiem.

3.2 Tādēļ, kā iepriekš minēts, pēdējos gados visā pasaulē ir īstenoti pasākumi un pieņemts lēmums ieviest struktūras un mehānismus, lai kopīgi reaģētu uz draudiem valstu drošībai un iedzīvotāju labklājībai.

Iespējams, ka dažādie starptautiskā līmenī pieņemtie lēmumi un Londonā notikušajā G20 valstu sanāksmē 2009. gada aprīlī panāktā vienošanās iezīmē būtiskas pārmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš izmantotajām pieejām.

3.3 EESK atbalsta tādu pasākumu izstrādi, kuri palīdzētu apkarot nodokļu nemaksāšanu un citas nelegālas darbības, kas negatīvi ietekmē ES un dalībvalstu finansiālās intereses, un kuri nodrošinātu iestāžu sadarbību, izmantojot informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem. EESK arī vēlas, ka ES būtu pilnvarota uzsākt sarunas par nolīguma noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju, lai cīnītos pret tiešu krāpšanu nodokļu jomā un tiešu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodrošinātu administratīvo sadarbību, apmainoties ar informāciju par nodokļu jautājumiem.

3.4 Pamatojoties uz G20 valstu vienošanos, iepriekšējos forumos un struktūrās, kas risina minēto problēmu, izmantoto analīzes un ieteikumu metodi aizstāj aicinājums sodīt t. s. sadarbībā neieinteresētās teritorijas, tostarp visas nodokļu un finanšu oāzes. Turklāt ir ierosināti priekšlikumi par vienpusējām, divpusējām un daudzpusējām sankcijām, par bankas noslēpuma pakāpenisku atklāšanu un ierosināts regulāri publicēt sarakstu ar valstīm un teritorijām, kas nesadarbojas.

3.5 Tomēr G20 saistību izpilde ir pavisam neapmierinoša. Tam ir vairāki iemesli.

3.6 Daudzas teritorijas, vienkārši parakstot vismaz 12 divpusējos nolīgumus par nodokļiem (piemēram, Lihtenšteinas un Monako nolīgums), ir spējušas izvairīties no iekļūšanas “sadarbībā neieinteresēto teritoriju” kategorijā.

3.7 Būtībā pietiek ar to, ka informācijas apmaiņu nodrošina, ja to pieprasa iestāde, kas piemēro konkrētu pasākumu (nodokļus, krimināllikumu u. c.), un attiecīgās teritorijas iestādes nevar atteikt šādu pieprasījumu, aizbildinoties ar valsts interesēm, bankas noslēpumu vai līdzīgiem iemesliem.

3.8 Neapšaubāmi ir skaidrs, ka šādos gadījumos divpusējais darbības modelis ir neefektīvs, tādēļ jācenšas uzlabot starptautisko (daudzpusējo) un pārvalstisko rīcību.

Tas izriet no organizācijas Tax Justice Network2011. gada 4. oktobrī publicētā ziņojuma, kurā norādīts, ka faktiski gandrīz visi kopš 2009. gada parakstītie divpusējie nolīgumi ir nelietderīgi. Tādēļ minētā organizācija ir izstrādājusi finanšu slepenības indeksu, kura pamatā ir divi kritēriji, proti, šķēršļi pieprasītās informācijas saņemšanai no kompetentām iestādēm citā valstī un necaurredzamo jurisdikciju nozīmīgums pasaules finanšu tirgū.

3.9 Turklāt, kā norādīts dažādos speciālistu ziņojumos (piemēram, Global Financial Integrity izstrādātajā ziņojumā), nelegālā kapitāla plūsmas katru gadu turpina palielināties par 10 %, radot graujošas sekas, kas, piemēram, pasliktina stāvokli pašreizējā valstu parādu krīzē, kura valda daudzās pasaules valstīs, un jo īpaši atsevišķās Eiropas Savienības dalībvalstīs.

3.10 Diemžēl vienīgi ES ir izstrādājusi uzticamu sistēmu pasākumiem šajā jomā, tomēr šī sistēma vēl nav atbilstīgi ieviesta.

3.11 Uzskatāms piemērs ir Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi no nerezidentu uzkrājumiem (fiziskajām personām).

3.12 Šīs nepilnības konstatētas, lai arī pēc direktīvas stāšanās spēkā ir izveidotas automātiskas informācijas apmaiņas sistēmas starp visām dalībvalstīm un parakstīti nolīgumi ar četrām Eiropas valstīm, proti, ar Andoru, Lihtenšteinu, Monako un Sanmarīno, kuras iepriekš uzskatītas par finanšu un nodokļu oāzēm.

3.13 Tomēr šīm Eiropas valstīm, tāpat kā Šveicei, ir atšķirīgas attiecības ar Eiropas Savienību, un tāpēc šo konvenciju piemērošana ir ļoti apgrūtināta. Piemēram, Lihtenšteina ir pievienojusies Eiropas Ekonomiskās telpas nolīgumam, bet minētajai valstij nav pienākuma sadarboties ar attiecīgajām administratīvajām iestādēm civillietās un komerclietās, jo tā nav parakstījusi 2007. gada 30. oktobrī pieņemto Lugāno II konvenciju par jurisdikciju un tiesu nolēmumu atzīšanu civillietās un komerclietās.

3.14 Jācer, ka drīzumā šie juridiskā statusa grozījumi radīs vēlamās pārmaiņas, ņemot vērā, ka Lisabonas līgums ir stājies spēkā un Līguma par Eiropas Savienību 8. panta 2. punktā, kā arī pievienotajā deklarācijā Nr. 3 paredzēta strukturālu attiecību veidošana ar nelielām kaimiņvalstīm.

3.15 Neapšaubāmi vispiemērotākais instruments, lai regulētu šo jautājumu, būtu daudzpusējs nolīgums, kas dabiskā ģeopolitiskajā, juridiskajā un ekonomiskajā telpā apvienotu vienā modelī tās valstis un teritorijas, kuras nesadarbojas.

3.16 Līdzīgā veidā Eiropas Komisija ir vērsusies Eiropas Savienības Tiesā ar prasību pret četrām dalībvalstīm saistībā ar to, ka netiek transponēta Direktīva 2005/60/EK par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nepieļaušanu.

3.17 Lai veicinātu pasākumus ar reālu pārvalstisku ietekmi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai būtu stingri jāatbalsta Eiropas Parlamenta 2011. gada aprīļa rezolūcijā (1) paustā nostāja, kurā citastarp atspoguļots atbalsts pasākumiem par pārredzamāku informāciju attiecībā uz starptautiskajiem finanšu darījumiem. Lai mudinātu ziņot par tādu rīcību un, samazinot uzliekamo sodu, ziņotājam nodrošinātu ekonomisku atalgojumu, varētu ieviest arī sūdzību instrumentu, kas līdzīgs apžēlošanas aktam konkurences jomā.

3.18 Papildus iepriekš minētajam pasākumam G20 ietvaros nekavējoties ir jāpieņem kopīgi mehānismi, lai novērstu juridiskās nepilnības attiecībā uz ārzonu uzņēmumu darbību, jo tās dod iespēju izvairīties no pasaules galvenajos finanšu centros spēkā esošajiem nodokļu tiesību aktiem.

3.19 Pamatojoties uz Eiropas Savienības stingri noteiktajām kompetencēm, steidzami jāpieņem saistoši ad hoc noteikumi sekundāro tiesību aktu veidā, kuros citastarp iekļauti noteikumi, kas aizliedz saņemt publiskos līdzekļus jebkurai fiziskai vai privātai personai, kura kontrolē līdzekļus vai uzņēmumus, kas reģistrēti nodokļu un finanšu oāzēs.

3.20 ESAO 2009. gadā aprēķināja, ka nodokļu oāzēs glabājas aptuveni 1,7 līdz 11 miljardi ASV dolāru, un izstrādāja sarakstu, kuru G20 izmantoja kā pamatu stingriem pasākumiem pret tām valstīm, kurās nepiemēroja vai piemēroja tikai dažas starptautiskās konvencijas par banku darbības un nodokļu pārredzamību.

3.21 ESAO ziņojumam sekoja plaši protesti, jo īpaši no Šveices, Luksemburgas un, protams, no Urugvajas. Notika plašas debates par ASV štata (Delavēra) gadījumu.

3.22 Amerikāņi labi apzinās, ka Delavēra ir nodokļu oāzes piemērs: gandrīz puse no uzņēmumiem, kuru akcijas kotē Wall Street un Nasdaq, ir dibināti ASV viceprezidenta Joe Biden dzimtajā štatā. Šie uzņēmumi maksā zemākus vietējos nodokļus, un peļņa netiek aplikta ar nodokļiem. Mazāk zināms ir tas, ka šis mazais štats uz dienvidiem no Pensilvānijas piedāvā ļoti būtiskas priekšrocības ārzonas uzņēmumiem un popularizē štatu kā alternatīvu Kaimanu salām vai Bermudu salām, taču par to jau sen ir informēti tie, kuri darbojas šajā jomā. Delavērā dibināto uzņēmumu peļņu pārredzamības labad uzskata par piederošu īpašniekiem, kas, ja nav ASV pilsoņi un ja uzņēmums veic darbību ārpus ASV, nemaksā nodokļus Amerikas Savienotajās Valstīs.

3.23 Nozīmīgākie un izplatītākie šo oāžu darbības virzītājspēki ir nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšana, nodokļu nemaksāšana, līdzekļi korupcijai vai līdzekļu novirzīšana saviem uzņēmumiem. Šīs teritorijas vēršas pret grūtībās nonākušo valstu parādu un izvērš plaša mēroga kampaņas, kuru mērķis ir aizsargāt brīvu kapitāla apriti un kurās iesaistās plašsaziņas līdzekļi, politiskās partijas un iestāžu pārstāvji.

3.24 Slikta finanšu pārvaldība veicina krāpniecību un nodokļu nemaksāšanu un nopietni ietekmē valstu budžetus, kā arī Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu.

3.25 Daudzi starptautiskie uzņēmumi izveidoti tā, lai izmantotu iespēju izvairīties no nodokļu maksāšanas dažādajās jurisdikciju teritorijās, kurās tie darbojas. Atšķirīgā pieeja nodokļu jautājumiem dažādās jurisdikcijās ir izdevīgāka lieliem, starptautiskiem vai stabiliem uzņēmumiem nekā maziem, vietējiem vai jauniem uzņēmumiem (to veidošanas posmā). Šīs stratēģijas, kuru mērķis ir izvairīties no nodokļu maksāšanas, ir pretrunā ar taisnīgas konkurences un uzņēmumu atbildības principu. Turklāt minētās teritorijas kļūst par darbības pamatu tām organizācijām un uzņēmumiem, kas iekšējā tirgū ieved preces, kurām nav atbilstīgu izcelsmes sertifikātu vai garantiju, kādas pieprasa ES, un tādējādi nopietni kaitē patērētāju interesēm un dažreiz arī sabiedrības veselībai. Šim nolūkam ļaunprātīgi izmanto iekšējo cenu noteikšanu, jo cenas darījumiem grupas ietvaros nosaka atbilstīgi kritērijiem, kas izvērtē drīzāk grupas vajadzības maksājamo nodokļu ziņā, nevis normālos tirgus apstākļus.

3.26 Starptautiskajiem uzņēmumiem neapšaubāmi ir vajadzīgie resursi, lai bez lielām administratīvajām grūtībām sagatavotu publisku ziņojumu, kurā sniegta informācija par apgrozījumu, uzņēmuma peļņu, darbībām grupas ietvaros, peļņu pirms nodokļu nomaksas un nodokļiem katrā valstī. Ja šāda informācija būtu publiski pieejama, kļūtu skaidrāks, kas ļaunprātīgi izmanto iekšējo cenu noteikšanu un veic nodokļu agresīvu plānošanu.

3.27 Fiskālās kontroles trūkums vai nepilnīgi konsultatīvās uzraudzības noteikumi, nepārredzama informācija par fizisku vai juridisku personu identificēšanu vai citi juridiski vai administratīvi apstākļi dod iespēju uzņēmumiem, kuri veic darbības no šīm teritorijām, baudīt gandrīz pilnīgu nesodāmību un izmantot nepieņemamas konkurences priekšrocības, kā arī imunitāti pret trešo valstu administratīvo iestāžu rīcību.

3.28 EESK nepārprotami nosoda lomu, kāda nodokļu oāzēm ir nodokļu nemaksāšanas un kapitāla aizplūšanas veicināšanā un izmantošanā. ES ir jāpastiprina pasākumi, lai novērstu šādu praksi un piemērotu konkrētas sankcijas.

3.29 Starptautiskā sabiedrība, apzinoties būtisko kaitējumu, kādu starptautiskajai tirdzniecībai, valstu kasu interesēm, drošībai un sabiedriskajai kārtībai, un, kā to apliecina 2008. gada krīze, finanšu sistēmu stabilitātei, nodara šādu teritoriju esamība, ir īstenojusi dažus nenozīmīgus pasākumus, lai apzinātu šīs oāzes un panāktu to pakāpenisku izzušanu.

3.30 G20 un ANO apvienotie centieni, kā arī ESAO īstenotās iniciatīvas vēl aizvien nav devušas pietiekamus rezultātus, lai risinātu nodokļu oāžu un ārzonu finanšu centru radītās problēmas, un papildus būtu jāveic izlēmīgi, efektīvi un saskaņoti pasākumi.

3.31 Tomēr G20, FATF un ESAO līdz šim īstenotie pasākumi ir vienīgi mazinājuši nodokļu un finanšu oāžu radītos milzīgos zaudējumus.

3.32 Ir jānoskaidro tās jurisdikciju teritorijas, kuras nesadarbojas, un jāizvērtē noteikumu ievērošana, kā arī jāpiemēro preventīvi pasākumi, lai veicinātu noteikumu ievērošanu. Turklāt EESK uzskata, ka ESAO ir nepietiekama struktūra nodokļu oāžu apkarošanai un ka rādītājs, kuru izmanto, lai piešķirtu sadarboties ieinteresētas teritorijas statusu, jāuzlabo, piešķirot tam kvalitatīvu vērtību. Ir svarīgi, lai ESAO nepieļautu, ka valdības, tikai apsolot ievērot informācijas apmaiņas principus, bet nenodrošinot šo principu faktisku īstenošanu praksē, var izvairīties no iekļūšanas tās melnajā sarakstā.

3.33 Ir pietiekami pierādījumi tam, ka finanšu krīzi daļēji izraisīja sarežģīti un nepietiekami pārredzami darījumi, ko veica kādā no teritorijām, kur spēkā ir nodokļu slepenības saglabāšana, reģistrēti finanšu uzņēmumi, tādējādi radot nopietnu kaitējumu ieguldītājiem un šādu finanšu produktu pircējiem. Nodokļu oāzēs darījumi notiek ārpus finanšu iestāžu bilances un ar sarežģītiem finanšu produktiem, kas neveicina finanšu nozares inovāciju, bet gan apdraud finanšu stabilitāti. Pietiekami pierādījumi liecina, ka daudzi tiešie ārvalstu ieguldījumi, ko veic galvenokārt jaunattīstības valstīs, nāk no nodokļu oāzēm.

3.34 Eiropas Savienība apzinās šo situāciju un ar dažādu iestāžu starpniecību regulāri nosoda šādu praksi. Diemžēl tā nav spējusi izveidot starptautisku juridisko un administratīvo sistēmu, kas dotu iespēju mazināt nesodāmību.

3.35 ES pasākumi ir virzīti uz to, lai izzustu aptuveni 100 kaitējošu nodokļu režīmu, kas eksistē dalībvalstu jurisdikcijās ar nepietiekamu kontroli vai ārpus ES, t. i., trešo valstu teritorijās. Šajā sakarā Eiropas Komisija 2009. un 2010. gadā pieņēma divus paziņojumus par labu pārvaldību nodokļu jomā, kā arī rīcības kodeksu. Turklāt ir spēkā trīs direktīvas, konkrēti, par ieņēmumiem, kas atgūti saistībā ar nodokļu nemaksāšanas apkarošanu, par administratīvo sadarbību un par uzkrājumu aplikšanu ar nodokli (tiek pārskatīta). Turklāt ES un trešo valstu asociācijas, tirdzniecības un sadarbības nolīgumos ir ļoti bieži minēta klauzula par labas prakses un labas pārvaldības ievērošanu nodokļu jomā.

3.36 Neraugoties uz to, panākts ir tikai nenozīmīgs progress, jo izmeklēšana un sankciju piemērošana ir dalībvalstu kompetencē.

3.37 Pēc banku viedokļa, iepriekš minētais ASV likums ir skaidri apliecinājis, ka šāda veida pasākumu vienpusēja ieviešana var radīt neatrisināmas problēmas finanšu iestādēm, jo ar FATCA noteiktie ziņošanas, kontu arestēšanas un slēgšanas pienākumi nav savienojami ar ES tiesību aktiem un/vai tās valsts iekšējiem tiesību aktiem, kurā ir reģistrēta finanšu iestāde.

3.38 Toreizējais Lielbritānijas ministru prezidents 2009. gada 4. martā ar nozīmīgu runu uzstājās ASV Kongresā, aicinot partnervalsti iesaistīties kopīgos centienos izveidot pasaules līmenī regulētu ekonomikas sistēmu, kas ļautu cīnīties pret finanšu sistēmu izmantošanu personīgās bagātības vairošanai.

Briselē, 2012. gada 24. maijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūcija par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību “Krāpšanas apkarošana: 2009. gada pārskats” (2010/2247(INI)).