KOMISIJAS UN EĀDD ATBILDES UZ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS ĪPAŠO ZIŅOJUMU "EIROPAS SAVIENĪBAS TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDEI" /* COM/2013/0852 final - 2013/ () */





KOMISIJAS UN EĀDD ATBILDES UZ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS ĪPAŠO ZIŅOJUMU “EIROPAS SAVIENĪBAS TIEŠAIS FINANSIĀLAIS ATBALSTS PALESTĪNIEŠU PAŠPĀRVALDEI” Kopsavilkums III. Komisija 2011. gada beigās uzsāka projektu, lai izvērtētu vajadzības un noteiktu izpildāmus projektus civildienesta reformas jomā Palestīnā (šis nosaukums neskar nostājas par Palestīnas kā valsts atzīšanu). Uz šā pamata, sākot no 2013. gada otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas Savienības finansēts vispusīgs atbalsts civildienesta reformas jomā. Eiropas Savienības pārstāvja birojs (EUREP) nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko dialogu. Jānorāda, ka Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) ir aktīvi centušies panākt sadarbību ar Izraēlu. Saistībā ar dažādiem jautājumiem un dažādos forumos ir organizētas neskaitāmas sanāksmes ar Izraēlas Aizsardzības ministrijas (COGAT) un vairāku Izraēlas valdības amatpersonu līdzdalību. Nepieciešamības gadījumā tika iesaistīta arī Eiropas Savienības delegācija Telavivā. Šādu demaršu efektivitāti būtu iespējams palielināt, īstenojot saskaņotāku un stingrāku dalībvalstu pieeju šim jautājumam. IV. 2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot konkurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starptautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par ex ante un ex post revīzijas pakalpojumiem saistībā ar visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īstenošanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks parakstīti līdz 2013. gada beigām. Attiecībā uz civildienesta reformu skatiet III punktu (Kopsavilkums) iepriekš. Nevajadzētu par zemu novērtēt būtisku tiešā finansiālā atbalsta aspektu sviras efektu uz politisko dialogu Palestīniešu pašpārvaldes līmenī. V. Būtu jāņem vērā, ka Izraēla 2012. gadā vairākus mēnešus neizmaksāja Palestīniešu pašpārvaldei mijieskaita norēķinu ieņēmumus. Tas bija galvenais iemesls algu izmaksas kavējumiem Palestīniešu pašpārvaldē. Tomēr kopš 2013. gada sākuma no atbilstīgo atbalsta saņēmēju vidus ir izslēgti palestīniešu ziņu aģentūras WAFA, kā arī PBS un Reliģijas lietu ministrijas darbinieki, atkal samazinot atbalsta saņēmēju skaitu līdz aptuveni 75 000 (no 84 000 iepriekš). VI. Jautājumi, kas saistīti ar civildienesta ierēdņiem, kuri nevar strādāt Gazā (piem., streika dēļ saistībā ar Palestīniešu pašpārvaldes atbalstu, tā ilgumu, plašumu un ietekmi, Hamas reakciju), ir sarežģīti risināmi, ņemot vērā situāciju Gazas joslā, kur ir grūti veikt objektīvu kontroli. Tiešā finansiālā atbalsta programma ir Palestīniešu pašpārvaldes virzīta programma. Komisija un EĀDD nemaina savu lēmumu politiski atbalstīt Palestīniešu pašpārvaldi (nākotnes Palestīnas valsts kodolu), kas izlēmusi turpināt veikt izmaksas visiem atbilstīgajiem darbiniekiem gan Rietumkrastā, gan arī Gazas joslā, neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, ko turklāt ir ļoti grūti noskaidrot. Daži civildienesta ierēdņi nestrādā Gazā gluži vienkārši tādēļ, ka viņiem to liedz de facto iestādes. Savukārt citi, kas faktiski strādā, politisku apsvērumu dēļ oficiāli apgalvotu, ka viņi nestrādā. Sagaidāms, ka jebkurš lēmums par algu izmaksai paredzētā finansējuma apturēšanu Gazā būs politiski ļoti jutīgs. Komisija un EĀDD uzskata, ka ir pietiekami pievērsušies šai problēmai. Šis jautājums vairākkārt ierosināts sarunās ar Palestīniešu pašpārvaldi augstākajā politiskajā līmenī, un arī turpmāk diskusijās tam tiks pievērsta uzmanība. VII. Par sadarbību ar Izraēlas valdību skatiet III punktu (Kopsavilkums) iepriekš. Apsvērumi 27. Eiropas Savienības rīcības plānos noteikti prioritārie mērķi, par kuriem vienojušās Eiropas Savienība un Palestīniešu pašpārvalde, taču tajos nav norādīts indikatīvais kopējais finansējums. Padome 2013. gada martā apstiprināja jaunu Eiropas Savienības un Palestīniešu pašpārvaldes rīcības plānu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo rīcības plānu, kas tika izstrādāts pirms PEGASE mehānisma ieviešanas, šis rīcības plāns ir lielākā mērā pielāgots attīstības palīdzības vajadzībām (un otrādi). 28. Eiropas Savienība no 2014. gada uzsāks divu gadu plānošanas ciklu, kas attieksies uz tās finansiālās palīdzības attīstības komponentu. Palīdzība Palestīnai ir viena no jutīgākajām pozīcijām ārējās finansiālās palīdzības kopējā budžetā, un budžeta lēmējinstitūcija pēdējos gados bieži ir palielinājusi Komisijas sākotnēji ierosinātās summas. Palestīnai paredzētie ikgadējie piešķīrumi kļūst skaidrāk zināmi tikai budžeta izstrādes procesa beigu posmā. Nestabilās politiskās situācijas dēļ Komisijai un EĀDD jābūt arī piesardzīgiem un nepieciešamības gadījumā jāspēj atkārtoti izvērtēt situāciju. Tieši šo iemeslu dēļ tikai dažas dalībvalstis palīdzības pasākumus Palestīnai ir paredzējušas vairākus gadus uz priekšu. Eiropas Savienības Vietējā attīstības stratēģija nesen ir pārskatīta sadarbībā ar dalībvalstīm un vietējiem pārstāvjiem. 29. Komisija un EĀDD uzskata, ka pasākumu iesniegšana dalībvalstīm izskatīšanai, izmantojot rakstiskās procedūras, nesarežģī mehānisma detalizētu pārskatu. Par Palestīnas programmām (jo īpaši PEGASE) vairākkārt ir informēta Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) komiteja, informatīvos nolūkos iekļaujot tās darba kārtībā. Kopumā dalībvalstis norādīja, ka ir apmierinātas ar izmantotajām procedūrām, un peiprasīja papildu precizējumus, ja uzskatīja tos par vajadzīgiem. Komisija un EĀDD uzskata, ka programmas “Privātā sektora atjaunošana Gazā” izveide, ko īstenoja pēc operācijas Cast Lead, kā arī programmas “Atbalsts svarīgu sabiedrisku pakalpojumu sniegšanai” un nokavēto maksājumu komponenta izmantošana liecina par programmas spēju pielāgoties izmaiņām darbības vidē. Taču Komisija un EĀDD apzinās, ka šāda situācija ilgtermiņā nav ilgtspējīga un ka ir pienācis laiks veikt korekcijas, jo pēdējos septiņos gados situācija Gazā nav atrisināta. Faktiski šis jautājums iepriekš vairākkārt ierosināts sarunās ar Palestīniešu pašpārvaldi. Jau ir sākušās diskusijas ar Palestīniešu pašpārvaldi, lai rastu risinājumu, kurā tiktu ņemtas vērā Revīzijas palātas paustās bažas, vienlaikus ļaujot Palestīniešu pašpārvaldei turpināt atbalstīt savus darbiniekus Gazā. Komisija un EĀDD nemaina savu politisko viedokli, ka Palestīniešu pašpārvaldei jāturpina atbalstīt savus darbiniekus Gazā, jo viņi ir būtiskākais elements, lai saglabātu nākotnes Palestīnas valsts vienotību un ļautu Palestīniešu pašpārvaldei saglabāt atbalstu Gazā. Pienācīga vērība būtu jāpievērš tam, ka Komisija un EĀDD pieņēma šo lēmumu un īstenoja to, ņemot vērā politiskos apsvērumus, un ka lielākajai daļai darbinieku, kuri nestrādā Gazā, faktiski tiek liegta iespēja strādāt. 30. Jānorāda, ka, izņemot Apvienoto Karalisti, kas ieguldījumu programmā PEGASE veica tikai 2008. gadā, neviens cits PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmas līdzekļu devējs nav pārgājis no PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmas uz Pasaules Bankas ieguldījumu fondu. Turklāt programmai PEGASE finansējums ir piesaistīts arī no trešām valstīm, piemēram, Japānas un Šveices. Finansējuma samazinājums galvenokārt ir saistīts ar dalībvalstu fiskālās situācijas pasliktināšanos, kā arī ar līdzekļu devēju zināmu nogurumu. Dažas dalībvalstis un citi līdzekļu devēji dod priekšroku attīstības projektu atbalstam (nevis tiešam finansiālam atbalstam), kas nodrošina tiem lielāku pamanāmību. 31. Komisija atzīst, ka patlaban PEGASE līgumos nav ietverti rezultatīvie rādītāji. Šai sakarā EĀDD un Komisija pamatojas uz rādītājiem, kas iekļauti Palestīnas reformu un attīstības plānā un Palestīnas Nacionālajā attīstības plānā, kuru prioritātes bija un joprojām ir PEGASE pamatā. Tas ir arī nosacījumu izpildes rādītājs. Komisija arī piekrīt ieviest PEGASE rezultatīvos rādītājus, ņemot vērā Palestīniešu pašpārvaldes īpašo situāciju un PEGASE programmas īpatnības. Tiešā finansiālā atbalsta sniegšanas mērķis, izmantojot PEGASE, ir nodrošināt iespēju Palestīniešu pašpārvaldei, ciktāl tas iespējams, izpildīt savas esošās saistības pret iedzīvotājiem. Pašreizējā finanšu situācijā nav reālistiski sagaidīt ievērojamus kvalitatīvus uzlabojumus attiecībā uz šo saistību izpildi. Faktori, no kuriem ir atkarīga mērķu sasniegšana, galvenokārt ir ārēji, un Palestīniešu pašpārvalde tos nespēj kontrolēt. PEGASE tiešais finansiālais atbalsts ir politisks instruments, kura galīgais mērķis ir saglabāt tāda risinājuma dzīvotspēju, kas paredz divu valstu pastāvēšanu, nodrošinot palestīniešiem dzīves pamatvajadzības. Palestīna nav neatkarīga valsts, kuras valdība var mobilizēt dažādus resursus konkrēta mērķa atbalstam. Tiešā finansiālā atbalsta programma nav klasisks projekts, ko var vērtēt, pamatojoties uz projekta ciklu pārvaldību. Tā izstrādāta, lai palīdzētu Palestīniešu pašpārvaldei risināt ilglaicīgu problēmu, cerot, ka, saglabājot pašpārvaldes darbību, Eiropas Savienība sniegs devumu Tuvo Austrumu miera procesa risinājumā, kas paredz divu valstu pastāvēšanu. 32. Atbilstīgi Palestīniešu pašpārvaldes 2009. gadā izstrādātajam divu gadu valsts izveides plānam, kas paredzēja samazināt atkarību no ārējās palīdzības, EĀDD (un iepriekš arī Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts (RELEX ĢD)) katrā plānošanas posmā centās mazināt tiešā finansiālā atbalsta apjomu; taču tā ievērojama samazināšana nebija iespējama, ņemot vērā apdraudējumus Palestīniešu pašpārvaldes pastāvēšanai. Šie jautājumi ierosināti arī Ad Hoc sadarbības komitejas sanāksmju laikā. Pašreizējā situācijā, kā arī, ņemot vērā politisko situāciju, iespēja samazināt finansējumu neatbilst pašreizējai Eiropas Savienības politikai. 34. Atbalsta saņēmēji ir zināmi un tiek pakļauti ex ante un ex post pārbaudēm. Finansējumu izmaksā, pamatojoties uz Palestīniešu pašpārvaldes pieteikumu, pēc nepieciešamo attaisnojošo dokumentu iesniegšanas. Šos līdzekļus pārskaita, izmantojot tikai centrālās valsts kases apakškontu, kuram izmanto tā saukto divu atslēgu sistēmu maksājumu veikšanai, proti, maksājums jāapstiprina gan Eiropas Savienībai, gan arī Palestīniešu pašpārvaldei. Tādēļ korupcijas risks ir minimāls. Attiecībā uz risku, ka var tikt sagrauta infrastruktūra, ko Eiropas Savienība finansējusi no Gazas privātā sektora programmas, jānorāda, ka šis risks bija zināms, un, lai gan Komisija cenšas to mazināt, īstenojot regulāru dialogu ar Izraēlas Aizsardzības ministriju (COGAT), šis risks ir jāatzīst. 35. Komisija un EĀDD ir gatavi kritiski pārbaudīt kontroles pasākumu izmaksu efektivitāti un izvērtēt tos attiecībā pret saistītajiem riskiem. 36. 2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot konkurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starptautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par ex ante un ex post revīzijas pakalpojumiem saistībā ar visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īstenošanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks parakstīti līdz 2013. gada beigām. Tika pieprasīta tiešu sarunu procedūra, kas saskaņā ar Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 168. panta 2. punktu tika apstiprināta un tajā laikā arī pienācīgi pamatota. 37. Līgumu tiešā piešķiršana tika pamatota ar Finanšu regulas piemērošanas noteikumiem. Ņemot vērā EUREP īpašu lūgumu, visiem līgumiem ar starptautisku organizāciju tika piemērotas papildu prasības (starptautiskajām organizācijām piemērojamo vispārējo nosacījumu izņēmumi), jo īpaši attiecībā uz papildu pārskatu sniegšanu, revīzijas veikšanu un aprīkojuma nodošanu. EUREP ir pabeidzis pāreju no iemaksu nolīguma uz viena gada pakalpojumu līgumu ar starptautisko organizāciju. Viss aprīkojums, uz ko attiecas iepriekš minētie līgumi (izņemot tiešā finansiālā atbalsta datubāzi), ir nodots Palestīniešu pašpārvaldei. Saistībā ar šiem pakalpojumiem 2014. gadā tiks rīkots starptautisks ierobežots konkurss. 38. Jānorāda, ka PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmām piemērotās pārbaudes un pārvaldības procedūras tiek pārskatītas. Tiek īstenoti pasākumi, lai PEGASE datubāzes uzturēšanai un pārvaldībai tiktu piesaistīti iekšējie resursi. 39. Ņemot vērā projekta apjomu un programmas īstenošanas politiski jutīgo raksturu, EUREP tajā laikā ar nolūku izvēlējās nepiešķirt līguma slēgšanas tiesības vietējam uzņēmumam. Papildus PEGASE pārbaudes un pārvaldības procedūru pārskatīšanas pasākumam ir izsludināts starptautisks piedāvājumu konkurss par tiesībām slēgt līgumus par ex ante un ex post revīzijas pakalpojumu veikšanu saistībā ar visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īstenošanu. Lai gan unikālie apstākļi ir formālu nosacījumu trūkuma iemesls, tas nenozīmē, ka nepastāv sviras efekts attiecībā uz Palestīniešu pašpārvaldi (lūdzu, skatiet 40. punktu). 40. PEGASE tiešo finansiālo atbalstu Palestīniešu pašpārvaldei sniedz, neizvirzot precīzi formulētus nosacījumus,— tā ir Komisijas, EĀDD un dalībvalstu apzināta izvēle atbilstīgi to politiskajiem mērķiem Tuvo Austrumu miera procesā. Taču EĀDD un Komisija pamatojas uz rādītājiem, kas iekļauti Palestīnas reformu un attīstības plānā un Palestīnas Nacionālajā attīstības plānā, kuru prioritātes bija un joprojām ir PEGASE pamatā. Tas ir nosacījumu izpildes rādītājs. Sviras efekts tiek panākts šā Eiropas Savienības uzticamā un konsekventā ieguldījuma rezultātā. EUREP sadarbībā ar ieinteresētajām dalībvalstīm nesen izveidotās Eiropas Savienības PEGASE neformālās grupas ietvaros patlaban veic darbu, lai palielinātu sviras efektu, izmantojot politisko dialogu. 41. a) Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas Savienības finansēts atbalsts civildienesta reformas jomā. EUREP nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko dialogu. 42. Jānorāda, ka Komisija un EĀDD ir aktīvi centušies panākt sadarbību ar Izraēlu. Organizētas vairākas sanāksmes ar Izraēlas Aizsardzības ministrijas pārstāvju līdzdalību. Eiropas Savienības un Izraēlas divpusējo attiecību ietvaros tiek rīkotas arī dažādas citas sanāksmes ar Izraēlas pārstāvju līdzdalību, un ir ierosināts minētos jautājumus izskatīt Asociācijas komitejā, Asociācijas padomē un politiskajā dialogā ar Izraēlu. Nepieciešamības gadījumā tika iesaistīta arī Eiropas Savienības delegācija Telavivā. Šādu demaršu efektivitāti būtu iespējams palielināt, īstenojot saskaņotāku un stingrāku dalībvalstu pieeju šim jautājumam. Tomēr Padome, kas sākotnēji bija pieņēmusi vispārīgākus secinājumus, ir izdarījusi daudz konkrētākus secinājumus (tas attiecināms jo īpaši uz 2012. gada maija sanāksmes un 2012. gada decembra sanāksmes secinājumiem). 46. Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas Savienības finansēts atbalsts civildienesta reformas jomā. EUREP nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko dialogu. 47. PEGASE ir īpašs instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu līdzekļu izsekojamību līdz atbalsta galasaņēmējam. Finansējumu iespējams saņemt, tikai pamatojoties uz līgumu par galasaņēmēju galīgo sarakstu, par kuru vienojušās Eiropas Savienība un Palestīniešu pašpārvalde. Šis instruments ieviests, lai izvairītos no ES finansējuma iespējamas novirzīšanas neparedzētiem mērķiem. Tādēļ Komisija un EĀDD uzskata, ka PEGASE līdzekļi nav aizstājami ar budžeta līdzekļiem. Attiecībā uz argumentu, ka PEGASE instruments ir ļāvis Palestīniešu pašpārvaldei ietaupīt zināmu daļu savu resursu un novirzīt tos citiem mērķiem, Komisija un EĀDD apstrīd šo konstatējumu, ko nevar pierādīt praksē. Komisija un EĀDD uzskata, ka nav pierādījumu tam, ka, īstenojot PEGASE programmu, finansējums novirzīts drošības spēku rekrutēšanai, kuri turklāt saņem atbalstu no citiem avotiem. 48. Papildus reformām ilgtspējība ir cieši saistīta ar politisko progresu attiecībā uz samierināšanu un okupācijas izbeigšanu. “Palestīniešu pašpārvaldes pieaugošo grūtību savlaicīgi izmaksāt algas un pensijas” galvenais iemesls pēdējā laikā ir tas, ka Izraēla ir apturējusi mijieskaita norēķinu ieņēmumu izmaksu. Palestīniešu pašpārvalde nebija rēķinājusies ar šādu strauju ienākumu samazinājumu. Dalībvalstu fiskālā situācija, kā arī līdzekļu devēju zināms nogurums noteikti ir ietekmējis līdzekļu devēju spēju un vēlmi reaģēt šajā krīzes situācijā. Taču tajā pašā laikā Palestīniešu pašpārvalde cerēja piesaistīt lielāku finansējumu no līdzekļu devējiem arābu valstīs. 51. Jānorāda, ka skaidras naudas palīdzības saņēmēju skaits pēc 2010. gada ir palielinājies dažādu iemeslu dēļ, tostarp sakarā ar Naudas pārvedumu programmas (CTP) ieviešanu 2010. gadā (tā ietver programmu SSNRP (Sociālās drošības tīkla reformu programma) + SHC (Programma īpašiem ārkārtas apstākļiem) apvienošanu un mājsaimniecību apstiprināšanu palīdzības saņēmēju sarakstā) un īstenošanu Gazā 2011. gadā. Palestīniešu pašpārvalde vēlas palīdzēt 120 000 mājsaimniecību, kas reģistrētas programmā, — šis skaitlis atbilst novērtētajam to mājsaimniecību skaitam Palestīnā, kurās valda ārkārtējas nabadzības apstākļi. Attiecībā uz palīdzības apmēru jānorāda, ka atbilstīgajām mājsaimniecībām paredzētā finansiālā pabalsta summas aprēķins ir balstīts uz politiku, kas paredz “par 50 % samazināt atšķirību”. Ar to domāta atšķirība starp labklājības līmeni (patēriņš) un mājsaimniecību ārkārtējas nabadzības apstākļu slieksni. CTP skaidras naudas komponents nodrošina finansiālo palīdzību, lai par 50 % mazinātu šo atšķirību, un tas veido skaidras naudas pabalsta bāzes likmi. Atbalsta saņēmējām mājsaimniecībām parasti ir pieejami papildu ienākumu avoti (naudas pārskaitījumi), kā arī cita/papildu palīdzība (proti, veselības apdrošināšana un palīdzība natūrā), kas papildina skaidras naudas komponentu. 52. Maksājumu kavējumi radušies dažādu apstākļu dēļ, kurus Sociālo lietu ministrija / Finanšu ministrija nespēj kontrolēt, tostarp šādu apstākļu dēļ: 1)skaidras naudas pieejamība Gazas bankās un to likviditāte, kā arī 2) finansējuma pieejamība Palestīniešu pašpārvaldes kārtējās finanšu krīzes ietekmē (tostarp saistībā ar mijieskaita norēķinu ieņēmumu pārskaitījumiem no Izraēlas). Jānorāda, ka: i) 2011. gada septembra un 2012. gada septembra maksājumi tika apstrādāti attiecīgi 2011. gada 3. oktobrī un 2012. gada 6. oktobrī, proti, tikai ar vienas nedēļas kavējumu attiecībā pret sākotnējo izmaksas termiņu (parasti termiņš ir septembra pēdējā nedēļas nogale); ii) pirmais ceturkšņa maksājums 2012. gadā tika veikts 2012. gada aprīļa beigās skaidras naudas, jo īpaši Izraēlas šekeļu (ILS) un ASV dolāru, trūkuma dēļ Gazas vietējās bankās (tā iemesls bija Izraēlas noteiktie ierobežojumi attiecībā uz likviditāti). Lai gan minētie apstākļi neskāra Rietumkrastu, Palestīniešu pašpārvalde politisku apsvērumu dēļ nolēma neveikt maksājumu Rietumkrastā, pirms tam nepārliecinoties, ka maksājums Gazā tiks veikts, ja ne noteiktajā laikā, tad vismaz drīz pēc tam. 53. Lūdzu, skatiet 31. punktu iepriekš. 54. Jautājumi, kas saistīti ar civildienesta ierēdņiem, kuri nevar strādāt Gazā (piem., streika dēļ saistībā ar Palestīniešu pašpārvaldes atbalstu, tā ilgumu, plašumu un ietekmi, Hamas reakciju), ir sarežģīti risināmi, ņemot vērā situāciju Gazas joslā, kur ir grūti veikt objektīvu kontroli. Tiešā finansiālā atbalsta programma ir Palestīniešu pašpārvaldes virzīta programma. Komisija politiski atbalsta Palestīniešu pašpārvaldi (nākotnes Palestīnas valsts kodolu), kas izlēmusi turpināt veikt izmaksas visiem atbilstīgajiem darbiniekiem gan Rietumkrastā, gan arī Gazas joslā, neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, ko turklāt ir ļoti grūti noskaidrot. Iespējams, ir vērts atgādināt, ka to civildienesta ierēdņu vidū, kuri Gazā nestrādā, ir daudz tādu, kuriem konstruktīvi liedz strādāt de facto iestādes. Sagaidāms, ka jebkurš lēmums par algu izmaksai Gazā paredzētā finansējuma apturēšanu būs politiski ļoti jutīgs. 55. Skatiet komentāru par 54. punktu. 57. Atbalsta saņēmēji ir zināmi un tiek pakļauti ex ante un ex post pārbaudēm. Finansējumu izmaksā, pamatojoties uz Palestīniešu pašpārvaldes pieteikumu, pēc nepieciešamo attaisnojošo dokumentu iesniegšanas. Šos līdzekļus pārskaita, izmantojot tikai centrālās valsts kases apakškontu, kuram izmanto tā saukto divu atslēgu sistēmu maksājumu veikšanai, proti, maksājums jāapstiprina gan Eiropas Savienībai, gan arī Palestīniešu pašpārvaldei. 58. Lūdzu, skatiet atbildi uz 54. apsvērumu. 59. Saistībā ar degvielas izmantošanu gāzes vietā būtu jānorāda, ka šo jautājumu ietekmēja ārējie faktori. Nedz Izraēla, nedz arī Ēģipte nepieļauj gāzes eksportu uz Gazu, tādēļ dīzeļdegvielas izmantošana bija vienīgā iespēja. 60. Jautājums par PVN un citiem nodokļiem, ar ko apliek degvielas piegādes no Izraēlas, attiecas ne tikai uz PEGASE un ir daļa no vispārīgā jautājuma, kas skatāms Eiropas Savienības un Izraēlas attiecību kontekstā. Komisija īstenoja centienus, lai panāktu, ka degvielas piegādes netiek apliktas ar PVN, taču diskusijas nebija veiksmīgas. Bija acīmredzams, ka šo jautājumu iespējams atrisināt tikai augstākajos politiskajos līmeņos. Komisija uzskata, ka to nevar kritizēt par nespēju noteikt, kā iestādes — gan Izraēlas, gan arī Palestīniešu pašpārvaldes iestādes — izmanto tās samaksāto PVN un akcīzes nodokļus, ievērojot Oslo nolīguma Parīzes protokolu, kurš paredz nosacījumus atsevišķu nodokļu ieņēmumu pārskaitījumiem, ko veic Izraēla Palestīniešu pašpārvaldei, un kura līgumslēdzēja puse Komisija / Eiropas Savienība nav. Šis bija viens no vairākiem faktoriem, kuru dēļ Komisija pārtrauca finansēt degvielas piegādi. 61. Komisija ieteica Palestīniešu pašpārvaldei apsvērt iespēju līdz 2012. gadam veikt publisko izdevumu un finansiālās atbildības (PEFA) novērtējumu. Palestīniešu pašpārvaldes Finanšu ministrija 2011. gada novembrī tehniskā līmenī bija vienojusies par PEFA novērtējuma veikšanas principu. Eiropas Savienība bija iecerējusi novērtējumu daļēji finansēt. Taču Palestīniešu pašpārvalde pēc tam pieņēma lēmumu novērtēšanu atlikt. PEFA novērtēšana tika sākta 2013. gada martā, PEFA ziņojums Finanšu ministrijai oficiāli tika nosūtīts 2013. gada jūnijā, un ministrija to jūnijā arī apstiprināja. Ziņojums tika publicēts 2013. gada 2. septembrī. Eiropas Savienība sniedza ieguldījumu šā Pasaules Bankas virzītā novērtējuma veikšanā, piešķirot finansējumu viena eksperta piesaistei. Ir veikti ne tikai PEFA novērtējumi, bet arī citi Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības sistēmu novērtējumi. Starptautiskais Valūtas fonds ir veicis Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības progresa pārskatu 2008. gada aprīlī, 2009. gada aprīlī, 2009. gada decembrī, 2010. gada oktobrī, 2012. gada janvārī un 2013. gada janvārī. Turklāt Starptautiskā Valūtas fonda darbinieku ziņojumi, kas sniegti Ad hoc sadarbības komitejas sanāksmēs (notiek divas reizes gadā), ietver Palestīniešu pašpārvaldes publisko finanšu pārvaldības reformu novērtējumus. 62. Komisija turpina darbu saistībā ar šo jautājumu, kas attiecas uz publisko finanšu pārvaldību, — Pasaules Bankas virzīts PEFA novērtējums tika uzsākts 2013. gada martā, un ziņojums Finanšu ministrijai oficiāli tika nosūtīts 2013. gada jūnijā. Jebkāda veida leģislatīvās kontroles veikšanu apgrūtina tas, ka nav funkcionējošas Palestīniešu pašpārvaldes likumdevējas iestādes. Ministrija ziņojumu apstiprināja tajā pašā mēnesī, un tas tika publicēts 2013. gada 2. septembrī. 63. b) Uz rezultātiem vērstas uzraudzības ziņojumā, kas tika sagatavots 2012. gada septembrī, bija norādīts šādi: “Projekta īstenošanas pirmajā pusē bija vērojama kavēšanās vairāku iemeslu dēļ (ilgstoši vajadzību novērtēšanas pētījumi, darbību pārstrādāšana, praktikantu sliktās angļu valodas zināšanas un tulkotāju trūkums). Lielākā daļa minēto problēmu tika atrisinātas 2012. gada pirmajā pusē.” Tajā laikā projekta īstenošanas vispārējo lietderību un efektivitāti uzraudzības veicējs novērtēja kā “labu”. 66. Atmaksa tika veikta saskaņā ar noteikumiem. Galvenais uzdevums bija dot stimulu ekonomikai, nokārtojot ilgstoši kavētos maksājumus privātajam sektoram. Pirms maksājumu veikšanas nokavētie maksājumi tika pakļauti obligātai revīzijas kontrolei. 2. izcēlums. PVN atmaksa luksusa klases viesnīcai Gazā Atmaksa tika veikta saskaņā ar noteikumiem. Jānorāda, ka attiecīgajam uzņēmumam atmaksātie nokavētie maksājumi bija uzkrājušies vairāk nekā septiņus gadu ilgā periodā — no 2000. gada decembra līdz 2008. gada janvārim. Tajā apstāklī, ka 2012. gada oktobrī viesnīca tik tikko darbojās, vainojama situācija Gazā un ilgstošā blokāde. 67. Atbalsts Gazas elektrostacijai bija paredzēts, lai atrisinātu konkrētu ārkārtas situāciju, nevis lai panāktu ilgtspējību. Laikā, kad Palestīniešu pašpārvalde ierosināja izmantot citu pieeju, šis PEGASE komponents vairs netika finansēts. 68. “Palestīniešu pašpārvaldes pieaugošo grūtību savlaicīgi izmaksāt algas un pensijas” galvenais iemesls pēdējā laikā ir tas, ka Izraēla ir apturējusi mijieskaita norēķinu ieņēmumu izmaksu. Turklāt dalībvalstu fiskālā situācija, kā arī līdzekļu devēju zināms nogurums noteikti ir ietekmējis līdzekļu devēju spēju reaģēt šajā krīzes situācijā. Tajā pašā laikā Palestīniešu pašpārvalde cerēja piesaistīt lielāku finansējumu no līdzekļu devējiem arābu valstīs. 70. Jānorāda, ka Komisija un EĀDD ir aktīvi centušies panākt sadarbību ar Izraēlu. Organizētas vairākas sanāksmes ar Izraēlas Aizsardzības ministrijas pārstāvju līdzdalību. Nepieciešamības gadījumā tika iesaistīta arī Eiropas Savienības delegācija Telavivā. Šādu demaršu efektivitāti būtu iespējams palielināt, īstenojot saskaņotāku un stingrāku dalībvalstu pieeju šim jautājumam. b) Papildus aptuveni 3,5 miljoniem euro, kas piešķirti no Programmas nodrošinātībai ar pārtiku līdzekļiem, C apgabalam atvēlētas arī ievērojamas summas no 2012. gada piešķīrumiem (7 miljoni euro). Tiks nodrošināta līdzekļu pieejamība C apgabalam arī no PEGASE budžeta, attiecinot Gazas privātā sektora atveseļošanas programmu arī uz Rietumkrastu, un īpaša vērība tiks pievērsta lauksaimniekiem un kopienām, kuras skārusi atdalīšanas sienas ietekme, Izraēlas armijas īstenotie grautiņi un apmetņu iedzīvotāju vardarbība. Jautājums saistībā ir C apgabalu ir viens no būtiskākajiem politiskajā darba kārtībā. Tas vairākkārt skatīts Politikas un drošības komitejā (PDK), un jau 2011. gada decembrī Eiropas Savienības delegācija Telavivā īstenoja Eiropas Savienības demaršu. C apgabals ir arī jaunā rīcības plāna prioritārais mērķis. Secinājumi un ieteikumi 74. Ilgtspēju var nodrošināt, tikai panākot politisko progresu samierināšanas jomā un izbeidzot okupāciju. Taču abi jautājumi, kas saistīti ar reformu un Izraēlas īstenotajiem pasākumiem, ir būtiski, un Komisija un EĀDD risina minētos jautājumus, kā aprakstīts turpmāk. Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas Savienības finansēts vispusīgs atbalsts civildienesta reformas jomā. EUREP nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko dialogu. Komisija un EĀDD aktīvi centās panākt sadarbību ar Izraēlu. Organizētas vairākas sanāksmes ar Izraēlas Aizsardzības ministrijas pārstāvju līdzdalību. Organizētas arī vairākas sanāksmes ar Izraēlas pārstāvjiem (dažādos līmeņos un vairākos forumos) saistībā ar Eiropas Savienības un Izraēlas divpusējām attiecībām, kā arī iesaistot delegāciju Telavivā. Šādu demaršu efektivitāti būtu iespējams palielināt, īstenojot saskaņotāku un stingrāku dalībvalstu pieeju šim jautājumam. 75. Komisija piekrīt ieviest rezultatīvos rādītājus, ņemot vērā to, ka daudzi faktori, kuri ietekmē rezultātus, ir ārēji un Palestīniešu pašpārvalde tos nevar kontrolēt. Palestīna nav neatkarīga valsts, kuras valdība var parastā veidā kontrolēt dažādus resursus konkrēta mērķa atbalstam. PEGASE tiešais finansiālais atbalsts ir politisks instruments, kura mērķis ir saglabāt tāda risinājuma dzīvotspēju, kas paredz divu valstu pastāvēšanu, nodrošinot palestīniešiem dzīves pamatvajadzības. Līdzekļu devēju finansējuma trūkums PEGASE programmai drīzāk ir līdzekļu devēju noguruma vai ekonomiskās situācijas sekas, nevis pārdomāts lēmums neizmantot PEGASE. Kā jau minēts iepriekš, daži līdzekļu devēji dod priekšroku attīstības projektu finansēšanai (nevis tiešajam finansiālajam atbalstam) arī tādēļ, ka tie ir pārredzamāki. 76. Tika pieprasīta tiešu sarunu procedūra, kas saskaņā ar Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 168. panta 2. punktu tika apstiprināta un tajā laikā arī pienācīgi pamatota. Jānorāda, ka PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmām piemērotās pārbaudes un pārvaldības procedūras tiek pārskatītas. (Sk. 38. punktu.) 2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot konkurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starptautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par ex ante un ex post revīzijas pakalpojumiem saistībā ar visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īstenošanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks parakstīti līdz 2013. gada beigām. Konkurss par pakalpojumu līgumiem saistībā ar programmas pārvaldību un īstenošanu tiks sākts 2014. gadā (sk. 37. punktu). 77. Komisija 2011. gada beigās sāka projektu, lai izvērtētu vajadzības un noteiktu īstenojamus projektus civildienesta reformas jomā Palestīnā. Uz šā pamata, sākot no 2013. gada otrās puses, Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts Eiropas Savienības finansēts vispusīgs atbalsts civildienesta reformas jomā. EUREP nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko dialogu. 78. Jautājumi, kas attiecas uz civildienesta ierēdņiem, kuri nevar strādāt Gazā, ir sarežģīti risināmi, ņemot vērā situāciju Gazas joslā, jo objektīva kontrole ir apgrūtināta. Tiešā finansiālā atbalsta programma ir Palestīniešu pašpārvaldes virzīta programma. Komisija politiski atbalsta Palestīniešu pašpārvaldi (nākotnes Palestīnas valsts kodolu), kas izlēmusi turpināt veikt izmaksas visiem atbilstīgajiem darbiniekiem gan Rietumkrastā, gan arī Gazas joslā, neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, ko turklāt ir ļoti grūti noskaidrot. Ir vērts atgādināt, ka to civildienesta ierēdņu vidū, kuri Gazā nestrādā, ir daudz tādu, kuriem konstruktīvi liedz strādāt de facto iestādes. Sagaidāms, ka jebkurš lēmums par algu izmaksai Gazā paredzētā finansējuma apturēšanu būs politiski ļoti jutīgs. Jautājums par PVN un citiem nodokļiem, ar ko apliek degvielas piegādes no Izraēlas, attiecas ne tikai uz PEGASE un ir daļa no vispārīgā jautājuma, kas skatāms Eiropas Savienības un Izraēlas attiecību kontekstā. Komisija īstenoja centienus, lai panāktu, ka degvielas piegādes netiek apliktas ar PVN, taču diskusijas nebija veiksmīgas. Ir acīmredzams, ka šo jautājumu iespējams atrisināt tikai augstākajos politiskajos līmeņos. Komisija uzskata, ka to nevar kritizēt par nespēju noteikt, kā iestādes — gan Izraēlas, gan arī Palestīniešu pašpārvaldes iestādes — izmanto tās samaksāto PVN un akcīzes nodokļus, ievērojot Oslo nolīguma Parīzes protokolu, kurš paredz nosacījumus atsevišķu nodokļu ieņēmumu pārskaitījumiem, ko veic Izraēla Palestīniešu pašpārvaldei, un kura līgumslēdzēja puse Komisija / Eiropas Savienība nav. Šis bija viens no vairākiem faktoriem, kuru dēļ Komisija pārtrauca finansēt degvielas piegādi. 79. Plašāku informāciju par publisko izdevumu un finansiālās atbildības novērtējumu, lūdzu, skatiet atbildē uz 61. punktu iepriekš. 80. Komisija un EĀDD piekrīt pārskatīt PEGASE mehānismu un ņemt vērā Revīzijas palātas sniegtos ieteikumus. EĀDD un Komisija regulāri pārskata PEGASE mehānismu atbilstīgi izmaiņām uz vietas (piem., komponenta “Privātā sektora atjaunošana Gazā” ieviešana pēc operācijas Cast Lead, kā arī nesen ieviestais komponents, kas paredzēts Austrumjeruzalemes slimnīcām). Taču Komisija nekādā ziņā nepiekrīt tam, ka jāveic “padziļināta” PEGASE pārskatīšana. a) Komisija un EĀDD piekrīt šim ieteikumam, kas daļēji jau ir īstenots. Palestīnas jaunais rīcības plāns ir pirmais no jaunās paaudzes rīcības plāniem, par kuriem notikušas sarunas pēc Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanas, un tas ietver sasniedzamos prioritāros mērķus, par kuriem kopīgi vienojušās Eiropas Savienība un Palestīniešu pašpārvalde. Salīdzinājumā ar iepriekšējo rīcības plānu, kas tika izstrādāts pirms programmas PEGASE ieviešanas, šis rīcības plāns ir lielākā mērā pielāgots attīstības palīdzības vajadzībām (un otrādi). b) Komisija un EĀDD daļēji piekrīt šim ieteikumam. Eiropas Savienība no 2014. gada sāks divu gadu plānošanas ciklu, kas attieksies uz tās finansiālās palīdzības attīstības komponentu. Sākotnēji nebija paredzēts, ka PEGASE programma tiks iekļauta šajā daudzgadu plānā, taču Komisija un EĀDD pārskatīs savu nostāju. Lai gan Komisijai un EĀDD joprojām ir iebildumi attiecībā uz šo punktu, gan Komisija, gan arī EĀDD ir gatavi īstenot pasākumus, lai pēc iespējas izpildītu šo ieteikumu. c) Komisija un EĀDD piekrīt šim ieteikumam, un Revīzijas palātas norādītajās jomās saistībā ar PEGASE tiks ieviesti rezultatīvie rādītāji (skatiet komentārus par 31. punktu). 82. a) Komisija piekrīt šim ieteikumam. Piedāvājumu konkursi tiek izmantoti. 2011. gadā tika ņemta vērā nepieciešamība uzlabot konkurētspēju, un šis jautājums tiek risināts, uzsākot starptautisku konkursa procedūru, lai slēgtu līgumu par ex ante un ex post revīzijas pakalpojumiem saistībā ar visu PEGASE tiešā finansiālā atbalsta programmu īstenošanu. Paziņojums par nodomu slēgt līgumu tika publicēts 2012. gada augustā, un sagaidāms, ka jaunie līgumi tiks parakstīti līdz 2013. gada beigām. Konkurss par pakalpojumu līgumiem tiks sākts 2014. gadā (sk. 37. punktu). b) Komisija piekrīt šim ieteikumam un īstenos pašreizējās ieceres vienkāršot PEGASE tiešā finansiālā atbalsta pārvaldības sistēmu. Patlaban par PEGASE datubāzes administrēšanu ir atbildīgs EUREP — datubāzi uz EUREP ēku pārvietoja 2013. gada oktobra sākumā. 83. Komisija un EĀDD nepiekrīt šim ieteikumam. Attiecībā uz nosacījumiem, lūdzu, skatiet atbildi 40. punktā. Komisija saistībā ar civildienesta reformu 2011. gadā sāka vajadzību novērtējumu. Pamatojoties uz to, atbalsts Palestīniešu pašpārvaldei tiks sniegts 2013. gadā. EUREP nodrošinās ciešu saikni starp šo darbību un civildienesta ierēdņu un pensionāru komponenta programmu, veicinot arī spēcīgāku sviras efektu attiecībā uz politisko dialogu. EĀDD un Komisija kā nosacījumu izpildes rādītāju vērtē arī Palestīnas reformu un attīstības plānu un Palestīnas Nacionālo attīstības plānu, kuru prioritātes bija un joprojām ir PEGASE pamatā. PEFA novērtēšana tika uzsāka 2013. gada martā, PEFA ziņojums Finanšu ministrijai oficiāli tika nosūtīts 2013. gada jūnijā, un ministrija to jūnijā arī apstiprināja. Ziņojums tika publicēts 2013. gada 2. septembrī. Eiropas Savienība sniedza ieguldījumu šā Pasaules Bankas virzītā novērtējuma veikšanā, piešķirot finansējumu viena eksperta piesaistei. 84. Komisija un EĀDD tikai daļēji piekrīt šim ieteikumam. Komisija un EĀDD piekrīt uzsākt diskusijas ar Palestīniešu pašpārvaldi par algu un pensiju finansēšanu Gazas joslā, lai panāktu vienošanos, kurā tiktu ņemtas vērā Revīzijas palātas paustās bažas. 85. Komisija piekrīt šim ieteikumam.