LV    LV  
 EIROPAS 
KOMISIJA  
Briselē, 26.7.2013. 
COM(2013) 570 final 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN 
REVĪZIJAS PAL ĀTAI 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS KONSOLID ĒTIE PĀRSKATI - 2012. FINANŠU GADS 
 
 
  
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
3 SATURS 
 
 
 
Lpp. 
   
KONSOLID ĒTO FINANŠU P ĀRSKATU PIEZ ĪME 5 
 
 
ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS L ĪDZ IZPILDEI 7 
  
 
I DAĻA: KONSOLID ĒTIE FINANŠU P ĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI  11 
 
 Bilance    14 
 Finanšu darb ības rezult ātu pārskats 15 
 Naudas pl ūsmas pārskats 16 
  P ārskats par neto akt īvu pārmaiņām 17 
 Finanšu p ārskatu paskaidrojumi 18 
 
 
II DAĻA: KOPSAVILKUMA P ĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN 
PASKAIDROJUMI 92 
 
 ES budžeta izpildes rezult āti un paskaidrojumi 95 
 Kopsavilkuma p ārskati par budžeta izpildi 106 
     
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
4 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
5  
KONSOLID ĒTO FINANŠU P ĀRSKATU PIEZ ĪME 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati sagatavoti, pamatojoties uz iest āžu un 
struktūru sniegto inform āciju atbilstoši 148. panta 2. punktam Finanšu regul ā, ko piem ēro Eiropas 
Savienības visp ārējam budžetam. Ar šo pazi ņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas IX sada ļas 
prasībām un saska ņā ar finanšu p ārskatu paskaidrojumos izkl āstītajiem gr āmatved ības principiem, 
noteikumiem un metod ēm. 
No min ēto iestāžu un strukt ūru grāmatvežiem, kas apliecin ājuši inform ācijas ticam ību, esmu sa ņēmis 
visu inform āciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu p ārskatus, kuros atspogu ļoti Eiropas 
Savienības aktīvi un saist ības, kā arī budžeta izpilde. 
Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo inform āciju un p ārbaudēm, kuras uzskat īju par nepieciešam ām, lai 
apstiprin ātu Eiropas Komisijas p ārskatus, man ir pietiekama p ārliecība, ka finanšu p ārskati no visiem 
būtiskajiem viedok ļiem sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savien ības finanšu st āvokli, 
darbību rezult ātiem un naudas pl ūsmu. 
 
 
 
 
 
 
[paraksts] 
 
 
Manfred Kraff 
 
Komisijas gr āmatvedis 
 
2013. gada 24. j ūlijā 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
6  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
7  
ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS L ĪDZ IZPILDEI 
Eiropas Savien ības (ES) konsolid ētie gada finanšu p ārskati sniedz inform āciju par ES iest āžu, aģentūru un 
citu strukt ūru darb ībām, ņemot v ērā  budžetu un uzkr āšanas principu gr āmatved ībā. Šajos finanšu 
pārskatos nav ietverti dal ībvalstu gada finanšu p ārskati. 
1. GADA BUDŽETS 
No ES budžeta tiek finans ēti dažādi politikas virzieni un programmas vis ā ES. Atbilstoši dal ībvalstu 
noteiktaj ām priorit ātēm daudzgadu finanšu sh ēmā Komisija īsteno konkr ētas programmas, darb ības un 
projektus konkr ētā jomā. Tas var b ūt, piemēram, atbalsts izgl ītības projektiem studentu un pasniedz ēju 
mobilitātes veicin āšanai, atbalsts zemniekiem, produkt īviem ieguld ījumiem darbavietu rad īšanai vai 
saglabāšanai, atbalsts att īstībai, kā arī projekti, kuru m ērķis ir nodrošin āt labāku darba vidi str ādājošiem 
ES un uzlabot ārējo robežu kontroli. 
Vairāk nekā 90 % no ES budžeta tiek izmantoti t ādu ES politikas virzienu un darb ību finans ēšanai, par 
kuriem ir vienojuš ās visas dal ībvalstis. Tiešu sasaisti starp gada budžetu un ES politikas virzieniem 
nodrošina budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības jom ām. Klasifik ācija budžeta l īdzekļu sadalei pa darb ības 
jomām ļauj skaidri noteikt ES politikas jomas un katrai jomai pieš ķirto kop ējo līdzekļu apmēru. 
Politikas jomas tiek iedal ītas apm ēram 200 darb ībās, no kur ām vairāk nekā 110 darb ības ietver darb ības 
budžeta poz īcijas un attiec īgi tiek atspogu ļotas budžeta klasifik ācijā kā budžeta noda ļas. Šīs politikas 
jomas ir galvenok ārt vērstas uz darb ību, jo to pamatdarb ību mērķis ir pal īdzēt trešām person ām to 
attiecīgās darb ības sfērā. Tomēr citas politikas jomas, piem ēram, „Koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas” un „Budžets”, ir horizont ālas un nodrošina pien ācīgu Komisijas darb ību. Dalījums darb ībās 
nodrošina kop ēju ietvaru priorit āšu noteikšanai, pl ānošanai, budžeta veidošanai, uzraudz ībai un p ārskatu 
sniegšanai, un t ā galvenais m ērķis ir veicin āt saimniecisku, efekt īvu un racion ālu līdzekļu izmantošanu. 
Budžetu sagatavo Komisija, un Parlaments un Padome par to parasti vienojas decembra vid ū atbilstīgi 
Līguma par ES darb ību 314. pant ā noteiktajai proced ūrai. 
 
2. K Ā TIEK FINANS ĒTA ES 
ES ir pieejamas divas finans ējuma kategorijas: pašu resursu ie ņēmumi un daž ādi ieņēmumi. 
 
2.1. Pašu resursu ie ņēmumi 
Pašu resursu ie ņēmumi ES tiek uzkr āti autom ātiski, ļaujot ES finans ēt savu budžetu un negaidot valstu 
iestāžu attiec īgo lēmumu. Budžeta finans ēšanai nepieciešamo pašu resursu  kop ējo apmēru nosaka, no 
kopējiem izdevumiem atskaitot citus ie ņēmumus. Kop ējais pašu resursu apm ērs nedr īkst pārsniegt 
1,23 % no ES nacion ālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedal īt tradicion ālajos pašu resursos, pašu 
resursos, kuru pamat ā ir pievienot ās vērtības nodoklis (PVN), un resursos, kuru pamat ā ir nacion ālais 
kopienākums (NKI).  
 
2.2. Citi ie ņēmumi 
Citi ieņēmumi no ES darb ībām parasti veido maz āk nekā 10 % no kop ējiem ieņēmumiem. Tos veido, 
piemēram, soda naudas par konkurences noteikumu p ārkāpšanu un r īkojumi atg ūt līdzekļus no priv ātā un 
publiskā sektora par ādniekiem saist ībā a r  E S  p r o j e k t u  p ārvaldību. Šaj ā kategorij ā ietilpst ar ī Tiesas 
piespriestie soda maks ājumi no dal ībvalstīm, kuras nepilda k ādu konkr ētu spriedumu. Par jebkuru laik ā 
nesamaks ātu parādu tiek apr ēķināti soda procenti. Ja par ādu nav nomaks ājusi kāda trešā persona, kas 
nav dal ībvalsts, Komisija (un Padome) var pie ņemt lēmumus, kas uzliek pien ākumu maks āt, un tie 
izpildāmi tieši un atbilstoši sp ēkā esošajai civilprocesa k ārtībai teritorij ā, kurā lēmums j āpilda. 
Parādniekiem, kuri nepilda saist ības, piem ēro parādu iekas ēšanas proced ūras, ko veic Komisijas 
Juridiskais dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus. 
 
3. K Ā PĀRVALDA UN T ĒRĒ ES BUDŽETU 
3.1. Prim ārie darb ības izdevumi 
ES darb ības izdevumi aptver finanšu sh ēmas daž ādās izdevumu kategorijas, un tiem ir daž ādi veidi 
atkarībā no tā, kā tiek izmaks āta un p ārvaldīta nauda. Finanšu p ārskatos 2012. gadam Komisijas 
izdevumiem piem ēro: 
tiešu centraliz ētu pārvaldību — gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti; 
netiešu centraliz ētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai 
valstu ties ību aktos paredz ētām strukt ūrām, piem ēram, publisko ties ību ES a ģentūrām vai strukt ūrām, 
kuras pilda publisko pas ūtījumu; 
decentraliz ētu pārvaldību — gadījumos, kad Komisija dele ģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus 
trešām valstīm; 
dalītu pārvaldību — saska ņā a r  š o  p ārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek dele ģēti 
dalībvalstīm. Šajā kategorij ā ir lielākā daļa izdevumu, un tiek aptvertas t ādas jomas k ā lauksaimniec ības 
izdevumi un struktur ālas darb ības; 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
8 kopīgu pārvaldību — saska ņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus k ādai 
starptautiskai organiz ācijai. 
 
Šī klasifik ācija main īsies 2014. gad ā, stājoties sp ēkā atjaunin ātajai Finanšu regulai. 
 
3.2. Daž ādie finanšu dal ībnieki Komisij ā 
Komisāru kolēģija uzņemas kop īgu politisku atbild ību, bet praks ē pati ne īsteno tai pieš ķirtās budžeta 
izpildes pilnvaras. Katru gadu t ā deleģē šos uzdevumus atseviš ķiem ierēdņiem, kuri atskait ās kolēģijai un 
ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiec īgos darbiniekus — parasti ģenerāldirektorus un 
dienestu vad ītājus — sauc par dele ģētajiem kred ītrīkotājiem. Tie savuk ārt var t ālāk deleģēt budžeta 
izpildes uzdevumus pastarpin āti deleģētiem kred ītrīkotājiem. 
 Kredītrīkotāji atbild par visu p ārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas j ādara, lai tiktu sasniegti iest ādes 
noteiktie politikas m ērķi, gan p ārvalda s ākt
ās darbības no darb ības un budžeta viedok ļa, tostarp uz ņemas 
juridiskas saist ības, uzrauga darb ības rezult ātus, veic maks ājumus un nepieciešam ības gad ījumā atgūst 
līdzekļus. Katr ā dienest ā pareiza finanšu p ārvaldība un pien ācīga atbild ība tiek nodrošin āta, no iekš ējās 
revīzijas un darb ības atbilst ības kontroles nodalot p ārvaldības kontroli (ko īsteno kred ītrīkotāji), nosakot 
skaidrus iekš ējās kontroles standartus (pamatojoties uz starptautiskiem standartiem), ex-ante  un ex-post  
kontroli, neatkar īgu iekš ējo revīziju, pamatojoties uz riska nov ērtējumiem, un regul āru pārskatu 
sniegšanu par darb ībām atseviš ķiem komis āriem. 
Katram kred ītrīkotājam jāsagatavo gada darb ības pārskats par t ā pārziņā esošajām darbībām. Pārskatā 
kredītrīkotājs ziņo par politikas rezult ātiem un sniedz pamatotu apliecin ājumu, ja tam t āds ir, ka p ārskatā 
norādītajām darb ībām pieš ķirtie līdzekļi izmantoti paredz ētajam m ērķim atbilst īgi pareizas finanšu 
pārvaldības principiem un izveidot ās kontroles proced ūras pietiekami garant ē pamat ā esošo dar ījumu 
likumību un pareiz ību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 66. pantu, Komisija pie ņem kopsavilkuma 
ziņojumu (sint ēzes ziņojumu) par visiem gada darb ības pārskatiem, iekš ējā revidenta visp ārēju 
atzinumu, saska ņā a r  k u r u  K o m i s i j a  u z ņemas visp ārēju politisku atbild ību par ES budžeta p ārvaldību 
atbilstīgi LESD 317. pantam. P ārskats un gada darb ības p ārskati pieejami vietn ē 
http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-pre paring/synthesis-report/index_lv.htm. 
 
Grāmatvedis  izpilda kred ītrīkotāju sagatavotos maks ājumu r īkojumus un r īkojumus par l īdzekļu 
atgūšanu un atbild par finanšu l īdzekļu pārvaldību, grāmatved ības noteikumu un metožu noteikšanu, 
grāmatved ības sist ēmu apstiprin āšanu, gr āmatved ības uzskaites veikšanu un iest ādes gada finanšu 
pārskatu sagatavošanu. Turkl āt grāmatvedim j āparaksta gada finanšu p ārskati, apliecinot, ka tie no 
visiem b ūtiskajiem viedok ļiem patiesi atspogu ļo finanšu st āvokli, darb ības rezult ātus un naudas pl ūsmas. 
 
 
3.3. Saist ības izmantot ES budžetu 
Lai varētu uzņemties juridiskas saist ības, iesaistot treš ās personas (piem ēram, parakst īt līgumu vai 
dotāciju nol īgumu), gada budžet ā jābūt budžeta poz īcijai attiec īgās darbības veikšanai. Budžeta poz īcijā 
jābūt arī pietiekamiem l īdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosac ījumi ir izpild īti, nepieciešamie l īdzekļi 
jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saist ības grāmatved ības sist ēmā. 
Līdzekļus no ES budžeta nedr īkst tērēt, kamēr kredītrīkotājs nav uz ņēmies juridiskas saist ības.  
Pēc apstiprin āšanas budžeta saist ības tiek re ģistrētas budžeta gr āmatved ības sist ēmā un apropri ācijas 
tiek atbilst īgi izmantotas. Tom ēr tas neietekm ē finanšu kontus (virsgr āmatu), jo izdevumi v ēl nav 
radušies.  
  
3.4. Maks ājuma veikšana 
3.4.1. Visp ārīgi noteikumi 
Maksājumu nevar veikt, ja budžeta saist ības nav apstiprin ājis kred ītrīkotājs, kas veic attiec īgo darb ību. 
Pēc maks ājuma apstiprin āšanas gr āmatved ības sist ēmā tiek veikts p ārvedums uz sa ņēmēja kontu. 
Komisija veic vair āk nekā 1,8 miljonus maks ājumu gad ā. Komisija ir SWIFT  (Society for Worldwide 
Interbank Financial Telecommunication ; Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunik āciju sabiedr ība) 
dalībniece.  
 3.4.2. Priekšfinans ējums, izmaksu p ārskati un izdevumu attiecin āmība 
Priekšfinans ējums ir maks ājums, kas paredz ēts, lai sa ņēmējam pieš ķirtu naudas l īdzekļu avansu, t. i., 
apgrozāmos līdzekļus. To var sadal īt vairākos maks
ājumos laika posm ā, kas noteikts saska ņā ar 
konkrētajām juridiskaj ām saist ībām. Apgroz āmos līdzekļus vai avansu izmanto paredz ētajam m ērķim 
juridiskaj ās saistībās noteikt ā perioda laik ā vai atmaks ā: ja saņēmējam nav attiecin āmo izdevumu, tam 
priekšfinans ējums jāatdod ES. T ādējādi samaks ātais priekšfinans ējums nav gal īgie izdevumi, kam ēr nav 
izpildīti attiec īgie nol īguma noteikumi, t āpēc to gr āmato ES bilanc ē aktīvos tad, kad tiek veikts 
sākotnējais maks ājums. Priekšfinans ējuma akt īva summa tiek samazin āta (pilnībā vai daļēji), apstiprinot 
attiecināmās izmaksas un atmaks ātās summas. 
Kādu laiku p ēc priekšfinans ējuma maks ājuma veikšanas attiec īgā ES strukt ūra saņems izmaksu 
pieprasījumu, kas pamato to, k ā saņēmējs iztērējis priekšfinans ējuma summu atbilst īgi juridiskaj ām 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
9 saistībām. Gada laik ā nosūtīto izmaksu piepras ījumu biežums main ās atkarībā no finans ējamā pasākuma 
veida un nosac ījumiem, un izmaksu piepras ījumi nav oblig āti jāsaņem gada beig ās. 
Attiecin āmības krit ēriji ir noteikti pamatdokument ā, uzaicin ājumos iesniegt priekšlikumus, citos dot āciju 
saņēmējiem paredz ētos informat īvos dokumentos un/vai dot āciju nol īgumu pantos. P ēc analīzes 
attiecināmās summas tiek gr āmatotas izdevumos un sa ņēmējs tiek inform ēts par neattiecin āmām 
summām. 
  
4. Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 
Saskaņā ar pamatdokumentiem, kuri izriet no ES l īguma, ES ir pilnvarota pie ņemt aiz ņemšanās 
programmas, lai mobiliz ētu finanšu resursus, kuri ir nepieciešami finanšu pal īdzības sniegšanai 
dalībvalstīm un valst īm, kas nav dal ībvalstis. Eiropas Komisija, darbojoties ES v ārdā, patlaban īsteno tr īs 
svarīgākās programmas: Eiropas finanšu stabiliz ācijas meh ānismu (EFSM), maks ājumu bilances (MB) 
atbalstu un makrofinansi ālo atbalstu; saska ņā ar šīm programm ām tā var pieš ķirt aizdevumus un 
finansējumu, emit ējot par āda instrumentus kapit āla tirgos vai izmantojot finanšu iest ādes. Tā kā 
piesaist ītais finans ējums ir paral ēla darbība, tas tieši neietekm ē ES budžetu, tom ēr no juridisk ā viedokļa 
ES pien ākums ir apkalpot aiz ņemtos līdzekļus kā parādu. 
 
 
5. ES budžeta aizsardz ība: finanšu korekcijas un l īdzekļu atgūšana 
Finanšu regula un citi piem ērojamie ties ību akti, īpaši par lauksaimniec ību un koh ēzijas politiku, pieš ķir 
tiesības veikt izdevumu p ārbaudes vair ākus gadus p ēc tam, kad izdevumi ir radušies. Konstat ējot kļūdas, 
neatbilst ības vai kr āpšanu, piem ēro līdzekļu atmaks āšanu vai finanšu korekcijas. K ļūdu, neatbilst ību vai 
krāpšanas konstat ēšana un kori ģēšana ir p ēdējais posms kontroles sist ēmās, un tās ir nozīmīgas pareizas 
finanšu p ārvaldības parādīšanai. 
Dotāciju gad ījumā uz budžetu attiecin āmo izdevumu atbilst ību pārbauda attiec īgie ES dienesti vai 
dalībvalstis dal ītas pārvaldības gad ījumā, pamatojoties uz pamatojuma dokumentiem, kas nor ādīti 
piemērojamos ties ību aktos vai katras dot ācijas nosac ījumos. Lai pan āktu mērķi, kas ir optim ālāka 
sasaiste starp kontroles sist ēmu izmaks ām un ieguvumiem, pamatojuma dokumentu p ārbaudes saist ībā 
ar galīgajiem piepras ījumiem saska ņā ar tiešo centraliz ēto pārvaldību ir daudz intens īvākas nek ā 
starpposma piepras ījumiem, t ādēļ starpposma maks ājumos konstat ētās kļūdas tiek labotas, veicot gal īgā 
maksājuma korekciju. Turkl āt ES un/vai dal ībvalstij ir pien ākums p ārbaudīt pamatojuma dokumentu 
īstumu, veicot p ārbaudes piepras ījuma iesniedz ēja atrašan ās vietā finansējamās darbības īstenošanas 
laikā un/vai p ēc īstenošanas ( ex-post ). Piem ērojamos ties ību aktos ir noteiktas daž ādas proced ūras 
Komisijas un dal ībvalstu konstat ētu kļūdu, neatbilst ību vai kr āpšanas gad ījumiem; s īkāku inform āciju 
skatīt finanšu p ārskatu 6. paskaidrojum ā. 
 
6. FINANŠU P ĀRSKATU SNIEGŠANA 
ES finanšu p ārskatus veido divas atseviš ķas, bet savstarp ēji saistītas daļas: 
a) finanšu p ārskati; 
b) pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta s īkāka inform ācija par budžeta izpildi. 
Komisija pie ņem gada finanšu p ārskatus un iesniedz vispirms Rev īzijas pal ātai revīzijas veikšanai un tad 
Eiropas Parlamentam un Padomei izpildes procesa ietvaros. Papildus gada p ārskatiem tiek sagatavoti ar ī mēneša pārskati par budžeta izpildi.
 
 
6.1. Finanšu p ārskati 
Komisijas gr āmatveža pien ākums ir sagatavot ES finanšu p ārskatus un nodrošin āt, ka tie no visiem 
būtiskajiem viedok ļiem patiesi atspogu ļo ES finanšu st āvokli, darb ības rezult ātus un naudas pl ūsmas. 
Finanšu p ārskati tiek sagatavoti atbilst īgi ES gr āmatved ības noteikumiem, kuru pamat ā ir starptautiskie 
publiskā sektora gr āmatved ības standarti. S īkāku inform āciju skat īt finanšu p ārskatu 1. paskaidrojum ā. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
10 6.2. Budžeta konti  
 
Komisijas gr āmatveža pien ākums ir sagatavot p ārskatus par budžeta izpildi gan m ēneša, gan gada 
griezum ā. Administrat īvās apropri ācijas un darb ības apropri ācijas ir iek ļautas tikai Komisijas budžet ā. 
Pārējām iestādēm ir tikai administrat īvās apropri ācijas. Turkl āt budžet ā ir noš ķirtas divu veidu 
apropriācijas: nediferenc ētās un diferenc ētās. Nediferenc ētās apropri ācijas izmanto, lai finans ētu vienam 
gadam paredz ētas darb ības (tās atbilst gada p ārskata principam). Diferenc ētās apropri ācijas tika 
ieviestas, lai gada p ārskata principu saska ņotu ar vajadz ību pārvaldīt daudzgadu darb ības. Ar t ām tiek 
plānots aptvert galvenok ārt daudzgadu darb ības. Diferenc ētās apropri ācijas iedala saist ību apropri ācijās 
un maks ājumu apropri ācijās: 
– saistību apropri ācijas sedz tādu juridisko saist ību kopējās izmaksas, kuras rodas k ārtējā finanšu 
gadā saistībā ar darb ībām, kuras ilgst vair ākus gadus. Tom ēr budžeta saist ības darb ībām, kuru ilgums 
pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadal ītas, veicot gada maks ājumus vair ākus gadus; 
– maksājumu apropri ācijas sedz izdevumus par saist ībām, kas raduš ās kārtējā un/vai iepriekš ējos 
finanšu gados. 
 
Pēc diferenc ēto apropri āciju ieviešanas izveidoj ās starpība starp uz ņemtajām saist ībām un veiktajiem 
maksājumiem. Min ētā starpība atbilst nenok ārtotām saistībām un atspogu ļo laika nob īdi starp br īdi, kad 
saistības rodas, un br īdi, kad tiek veikti attiec īgie maks ājumi. To sauc par RAL („Reste à Liquider” ). 
 
 
7. REV ĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRIN ĀJUMS 
 
7.1. Rev īzija 
ES gada finanšu p ārskatu un l īdzekļu pārvaldības rev īziju veic Rev īzijas pal āta kā ārējie revidenti, un 
Palāta sagatavo ikgad ēju ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Pal ātas galvenais uzdevums ir 
veikt ārēju, neatkar īgu ES gada finanšu p ārskatu rev īziju. Savas darb ības ietvaros Pal āta sagatavo: 
1) ikgadēju ziņojumu par darb ībām, kas tiek finans ētas no visp ārējā budžeta, s īki izklāstot 
savus nov ērojumus par gada finanšu p ārskatiem un to pamat ā esošajiem dar ījumiem; 
2) atzinumu, kura pamat ā ir veikt ā revīzija un kurš par ādās gada p ārskatā kā ticamības 
deklarācija, par i) finanšu p ārskatu ticam ību un ii) pamat ā esošo dar ījumu likum ību un 
pareizību, aptverot gan no nodok ļu maks ātājiem iekas ētos ieņēmumus, gan 
maksājumus galasa ņēmējiem; 
3) īpašos zi ņojumus, kuros izkl āstīti konkr ētās jomās veikto rev īziju konstat ējumi. 
 
 
7.2. Izpildes apstiprin ājums 
Pēdējais budžeta cikla posms ir konkr ētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprin ājums. Budžeta izpildi ES 
apstiprina Eiropas Parlaments. Tas noz īmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu p ārskatu pabeigšanas 
Padomes pien ākums ir sagatavot ieteikumu un tad Eiropas Parlaments Komisijai un cit ām ES strukt ūrām 
sniedz izpildes apstiprin ājumu par iepriekš ējā finanšu gada ES budžeta izpildi. L ēmuma pamat ā ir gan 
gada finanšu p ārskatu p ārbaude, Komisijas ikgad ējais nov ērtējuma zi ņojums un Pal ātas ikgad ējais 
ziņojums, gan Komisijas atbildes, un tiek ņemtas v ērā arī Komisijas sniegt ās atbildes un s īkāka 
informācija, kuru Komisija sniegusi p ēc piepras ījuma. 
 
Izpildes apstiprin ājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un l ēmums, ar kuru Eiropas 
Parlaments p ēc Padomes ierosin ājuma „atbr īvo” Komisiju (un citas ES strukt ūras) no pien ākuma p ārvaldīt 
konkrētu budžetu, jo tas noz īmē, ka budžets vairs nepast āv. Izpildes apstiprin ājuma proced ūrai var b ūt 
viens no š ādiem trim izn ākumiem: izpilde tiek apstiprin āta, izpildes apstiprin āšana tiek atlikta vai izpilde 
netiek apstiprin āta. Eiropas Parlamenta ikgad ējās budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūras 
neatņemama da ļa ir uzklaus īšana, kur ā piedalās komis āri, un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles 
komitejas locek ļi tiem uzdod jaut ājumus par to p ārziņā esošaj ām politikas jom ām. Plen ārsēdē tiek 
pieņemts gal īgais ziņojums par izpildes apstiprin ājumu, tostarp izteikts īpašs lūgums Komisijai veikt 
pasākumus. ECOFIN  pieņem Padomes ierosin ājumu apstiprin āt izpildi. Uz Eiropas Parlamenta zi ņojumu 
par izpildes apstiprin ājumu un Padomes ierosin ājumu apstiprin āt izpildi attiecas ikgad ējais ziņojums par 
turpmākiem pas ākumiem, kur ā Komisija ieskic ē noteiktus pas ākumus, kurus t ā veikusi, lai izpild ītu 
Eiropas Parlamenta izteiktos piepras ījumus un Padomes ierosin ājumus. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
11  
 
 
  
  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS 
 
KONSOLID ĒTIE  
FINANŠU P ĀRSKATI UN  
PASKAIDROJUMI* 
 
2012. FINANŠU GADS  
 
 
 
 
  
 
 
           
 
    
* Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šaj ās budžeta tabul ās var nesakrist.  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
12 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
13  
SATURS 
Lpp. 
  
I DAĻA: KONSOLID ĒTIE FINANŠU P ĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI  
 
 
 Bilance   14 
 Finanšu darb ības rezult ātu pārskats 15 
 Naudas pl ūsmas pārskats  16  
 P ārskats par neto akt īvu pārmaiņām 17 
 Finanšu p ārskatu paskaidrojumi: 18 
 1. Noz īmīga grāmatved ības politika 19 
2. Paskaidrojumi par bilanci 29 3. Paskaidrojumi par finanšu darb ības rezult ātu pārskatu 49 
 4. Paskaidrojumi par naudas pl ūsmas pārskatu 59 
 5. Iesp ējamie akt īvi un iesp ējamās saistības un  
  cita noz īmīga inform ācija  60 
 6. ES budžeta aizsardz ība 63 
 7. Finanšu atbalsta meh ānismi 73 
 8. Finanšu risku p ārvaldība 79 
 9. Inform ācija par saist ītām person ām 85 
 10. Notikumi p ēc bilances datuma 87 
 11. Konsolid ācijas darb ības joma 88 
  
 
 
 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 
 14 
BILANCE 
   miljonos EUR 
Paska
idroju
ms 31.12.2012. 31.12.2011. 
ILGTERMI ŅA AKTĪVI 
Nemateri ālie aktīvi 2.1. 188 149 
Pamatlīdzekļi 2.2. 5978 5071 
Pēc pašu kapit āla metodes uzskait īti ieguld ījumi 2.3. 392 374 
Finanšu akt īvi 2.4. 62 311 43 672 
Debitoru par ādi un atg ūstamās summas 2.5. 564 289 
Priekšfinans ējums 2.6. 44 505 44 723 
  113 938 94 278 
APGROZ ĀMIE LĪDZEKĻI    
Krājumi 2.7. 138 94 
Finanšu akt īvi 2.8. 1981 3721 
Debitoru par ādi un atg ūstamās summas 2.9. 14 039 9 477 
Priekšfinans ējums 2.10. 13 238 11 007 
Nauda un naudas ekvivalenti 2.11. 10 674 18 935 
  40 070 43 234 
AKTĪVI KOP Ā  154 008 137 512 
     
ILGTERMI ŅA SAIST ĪBAS    
Pensijas un citi da rbinieku pabalsti 2.12. (42 503) (34 835) 
Uzkrājumi 2.13. (1258) (1495) 
Finanšu saist ības 2.14. (57 232) (41 179) 
Citas saist ības 2.15. (2527) (2059) 
  (103 520) (79 568) 
ĪSTERMI ŅA SAIST ĪBAS    
Uzkrājumi 2.16. (806) (270) 
Finanšu saist ības 2.17. (15) (51) 
Kreditoru par ādi 2.18. (90 083) (91 473) 
  (90 904) (91 794) 
SAISTĪBAS KOP Ā  (194 424) (171 362) 
    
NETO AKT ĪVI  (40 416) (33 850) 
Rezerves 2.19. 4061 3608 
No dalībvalstīm piepras āmās summas * 2.20. (44 477) (37 458) 
NETO AKT ĪVI  (40 416) (33 850) 
 
 
*  Eiropas Parlaments 2012. gada 13. decembr ī pieņēma budžetu, kur ā paredz ēti maks ājumi ES 
īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2013. gad ā iekasēs vai piepras īs no dal ībvalstīm. 
Turklāt saska ņā ar 83. pantu Civildienesta noteikumos (Padomes 1968. gada 29. febru āra Regula 
Nr. 259/68 ar groz ījumiem) dal ībvalstis kop īgi garant ē saistības pensij ām. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 
 15 
 FINANŠU DARB ĪBAS REZULT ĀTU PĀRSKATS  
  
  
 miljonos EUR 
Pask
aidr
oju
ms 2012 2011 
PAMATDARB ĪBAS IE ŅĒMUMI  
Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaks ām 3.1. 130 919 124 677 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi 3.2. 6826 5376 
  137 745 130 053 
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI    
Administrat īvie izdevumi 3.3. (9320) (8976) 
Pamatdarb ības izdevumi 3.4. (124 633) (123 778) 
  (133 953) (132 754) 
PĀRPALIKUMS/(DEFIC ĪTS) NO PAMATDARB ĪBAS   3792 (2701) 
Finanšu ie ņēmumi 3.5. 2157 1491 
Finanšu izdevumi 3.6. (1942) (1355) 
Pensiju un citu darbinieku pabalstu saist ību pārmaiņas  (8846) 1212 
Kopuzņēmumu un asoci ēto iestāžu neto defic īta daļa 3.7. (490) (436) 
GADA SAIMNIECISK ĀS DARB ĪBAS REZULT ĀTI  (5329) (1789) 
 
 
  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 
 16  
 NAUDAS PL ŪSMAS P ĀRSKATS  
  
 miljonos EUR 
Pask
aidro
jums2012 2011 
Gada saimniecisk ās darbības rezult āti  (5329) (1789) 
Pamatdarb ība 4.2.   
Amortiz ācija  39 33 
Nolietojums  405 361 
Aizdevumu (palielin ājums)/samazin ājums  (16 062) (27 692) 
Debitoru par ādu un atg ūstamo summu 
(palielin ājums)/samazin ājums  (4837) 1605 
Priekšfinans ējuma (palielin ājums)/samazin ājums  (2013) (1534) 
Krājumu (palielin ājums)/samazin ājums  (44) (3) 
Uzkrājumu palielin ājums/(samazin ājums)  299 234 
Finanšu saist ību palielin ājums/(samazin ājums)  16 017 27 781 
Citu saist ību palielin ājums/(samazin ājums)  468 (45) 
Kreditoru par ādu palielin ājums/(samazin ājums)  (1390) 6944 
Iepriekš ējā gada budžeta p ārpalikums k ā bezskaidras naudas 
ieņēmumi  (1497) (4539) 
Citas bezskaidras naudas l īdzekļu pārmaiņas  260 (75) 
Pensiju un darbinieku pabalstu saist ību 
palielinājums/(samazin ājums)  7668 (2337) 
Ieguldījumu darb ība 4.3.   
Nemateri ālo aktīvu un pamatl īdzekļu 
(palielin ājums)/samazin ājums   (1390) (693) 
Pēc pašu kapit āla metodes uzskait ītu ieguld ījumu 
(palielin ājums)/samazin ājums  (18) 118 
Pārdošanai pieejamu finanšu akt īvu 
(palielin ājums)/samazin ājums  (837) (1 497) 
NETO NAUDAS PL ŪSMA  (8261) (3128) 
Naudas un naudas ekvivalentu neto 
pieaugums/(samazin ājums)  (8261) (3128) 
Nauda un naudas ekvivalenti gada s ākumā 2.11. 18 935 22 063 
Nauda un naudas ekvivalenti gada beig ās 2.11. 10 674 18 935 
 
 
  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 
 17                   
 
  
 
 
 
   
 
  
 
   
 
  PĀRSKATS PAR NETO AKT ĪVU PĀRMAIŅĀM 
miljonos EUR
Rezerves (A) No dalībvalstīm piepras āmās summas 
(B) 
Patiesās 
vērtības 
rezerve Citas 
rezerves Uzkrātais 
pārpalikums/(defic īts)Gada 
saimniecisk ās 
darbības 
rezultāti Neto akt īvi
=(A)+(B)
ATLIKUMS 31.12.2010.  (61) 3545 (48 163) 17 232 (27 447) 
Garantiju fonda rezerves p ārmaiņas  165 (165)  0 
Patiesās vērtības pārmaiņas (47)    (47) 
Citi  2 (30)  (28) 2010. gada saimniecisk ās darbības 
rezultātu sadal ījums  4 17 228 (17 232) 0 
Dalībvalstīm kredit ētie 2010. gada budžeta 
rezultāti   (4539)  (4539) 
Gada saimniecisk ās darbības rezult āti    (1789) (1789) 
ATLIKUMS 31.12.2011.  (108) 3716 (35 669) (1789) (33 850) 
Garantiju fonda rezerves p ārmaiņas  168 (168)  0 
Patiesās vērtības pārmaiņas 258    258 
Citi  21 (19)  2 
2011. gada saimniecisk ās darbības 
rezultātu sadal ījums  6 (1795) 1789 0 
Dalībvalstīm kredit ētie 2011. gada budžeta 
rezultāti   (1497)  (1497) 
Gada saimniecisk ās darbības rezult āti    (5329) (5329) 
ATLIKUMS 31.12.2012.  150 3911 (39 148) (5 329) (40 416) 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 18 
 
 
    
 
 
Finanšu p ārskatu paskaidrojumi       
 
 
 
 
 
 
 
  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 19 
1. NOZ ĪMĪGA GRĀMATVED ĪBAS POLITIKA 
 
1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GR ĀMATVED ĪBAS NOTEIKUMI 
Eiropas Savien ības (ES) finanšu p ārskatus k ārto saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 298, 2012. gada 26. oktobris) par finanšu 
noteikumiem, ko piem ēro Eiropas Savien ības visp ārējam budžetam (turpm āk „Finanšu regula”), un 
Komisijas 2012. gada 29. oktobra Dele ģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ar ko nosaka s īki izstrādātus 
noteikumus Finanšu regulas piem ērošanai. 
 
ES sagatavo savus finanšu p ārskatus saska ņā ar Finanšu regulas 143. pantu, pamatojoties uz uzkr āšanas 
principa gr āmatved ības noteikumiem, kas ir izstr ādāti atbilst īgi starptautiskajiem publisk ā sektora 
grāmatved ības standartiem (SPSGS). Šos Komisijas gr āmatveža pie ņemtos gr āmatved ības noteikumus 
piemēro visās iestādēs un ES strukt ūrās, uz kur ām attiecas konsolid ācija, lai ieviestu vienotu 
grāmatved ības, nov ērtēšanas un p ārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, t ādējādi saska ņojot 
finanšu p ārskatu sagatavošanas un konsolid ācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalend āro 
gadu. 
  
1.2. GR ĀMATVED ĪBAS PRINCIPI 
Finanšu p ārskatu m ērķis ir sniegt plašam lietot āju lokam noder īgu inform āciju par iest ādes finanšu 
stāvokli, darb ības rezult ātiem un naudas pl ūsmām. Attiec ībā uz ES k ā publisk ā sektora iest ādi mērķi ir 
konkrētāki — sniegt l ēmumu pie ņemšanai noder īgu inform āciju un apliecin āt iestādes atbild ību par tai 
uzticētajiem l īdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.  
 
Vispārējie apsv ērumi (vai gr āmatved ības principi), kas j āņem vērā, sagatavojot finanšu p ārskatus, ir 
noteikti ES gr āmatved ības 2. noteikum ā, un tie ir t ādi paši k ā 1. SPSGS, proti: patiesa uzr ādīšana, 
grāmatošana p ēc uzkrāšanas principa, darb ības turpin āšana, konsekventa uzr ādīšana, apkopošana, 
kompens ēšana un sal īdzināma inform ācija.  
 
Šo finanšu p ārskatu sagatavošanas nol ūkā saskaņā ar iepriekš min ētajiem noteikumiem un principiem 
vadībai ir j āveic apl ēses, kuras ietekm ē paziņotās summas noteiktos bilances un finanšu darb ības 
rezultātu pārskata poste ņos, kā arī uzrādīto inform āciju par iesp ējamajiem akt īviem un saist ībām. 
  
1.3. KONSOLID ĀCIJA 
Konsolid ācijas m ērogs  
Konsolid ētajos ES finanšu p ārskatos ir iek ļautas visas noz īmīgākās kontrol ētās strukt ūras (iest ādes un 
aģentūras), asoci ētās iestādes un kopuz ņēmumi, proti, 51 kontrol ētā struktūra, 5 kopuz ņēmumi un 
4 asociētās iestādes. Pilns konsolid ēto iestāžu saraksts ir sniegts 11.1.  paskaidrojum ā. Salīdzinājumā ar 
2011. gadu konsolid ācijas darb ības joma ir palielin ājusies par vienu kontrol ēto strukt ūru (aģentūra). Šādi 
papildin ājumi būtiski neietekm ē konsolid ētos finanšu p ārskatus. 
 Kontrol ēt
ās strukt ūras 
Lēmums iek ļaut strukt ūru konsolid ācijā ir balst īts uz kontroles koncepciju. Kontrol ētās strukt ūras ir visas 
tās iestādes, kur ām ES ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darb ības politikas virzienus, lai 
varētu gūt labumu no šo strukt ūru darbības. Šādām pilnvar ām jābūt īstenojam ām. Kontrol ētās strukt ūras 
ir pilnībā konsolid ētas. Konsolid ācija sākas kontroles past āvēšanas pirmaj ā dienā un beidzas l īdz ar 
kontroles izbeigšanos. 
 Izplatītākie kontroles r ādītāji ES ir š ādi: strukt ūras izveide ar dibin āšanas l
īgumu vai sekund ārajiem 
tiesību aktiem, finans ējums no visp ārējā budžeta, balssties ības vad ības iest ādēs, Eiropas Rev īzijas 
palātas veikta rev īzija un budžeta izpildes apstiprin āšana Eiropas Parlament ā. Ir skaidrs, ka ir j āizvērtē 
katra strukt ūra, lai izlemtu, vai kontroles noteikšanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš min ētajiem 
kritērijiem. 
 
Saskaņā a r  š o  p i e e j u  E S  i e s t ādes (izņemot ECB) un a ģentūras (izņemot bijuš ā otrā pīlāra aģentūras) 
atrodas tikai un vien īgi ES kontrol ē un attiec īgi tās tiek konsolid ētas. Turkl āt likvidējamā Eiropas Og ļu un 
tērauda kopiena (EOTK) ar ī tiek uzskat īta par kontrol ētu strukt ūru.  
Ir izslēgti visi b ūtiskie savstarp ējie darījumi un atlikumi starp ES kontrol ētajām strukt ūrām, savuk ārt 
nerealiz ētā peļņa un zaud ējumi saist ībā ar savstarp ējiem dar ījumiem nav b ūtiski un t āpēc nav izsl ēgti. 
 
 Kopuzņēmumi 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 20Kopuzņēmums ir l īgumiska vienošan ās, saska ņā ar kuru ES un viena vai vair ākas personas („uz ņēmēji”) 
apņemas veikt saimniecisku darb ību, kas pak ļauta kop īgai kontrolei. Kop īga kontrole ir darb ības, kas 
ietver pakalpojuma potenci ālu, kontroles tieša vai netieša ar l īgumu noteikta savstarp ēja dalīšana. 
 Līdzdalību kopuz ņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi, un s ākotnēji to atz īst, ņemot vērā 
izmaksas. ES da ļa tās kopīgi kontrol ēto strukt ūru darb ības rezult ātos ir atz īta finanšu darb ības rezult ātu 
pārskatā, un tās daļa rezervju p ārmaiņās ir atz īta rezerv ēs. Kopuz ņēmuma bilances v ērtī
bu finanšu 
pārskatos bilances datum ā iegūst, sākotnējām izmaks ām pieskaitot visas p ārmaiņas (turpm ākās 
iemaksas, saimniecisk ās darbības rezult ātu daļu un rezervju p ārmaiņas, vērtības samazin ājumus un 
dividendes).  Nerealiz ētā peļņa un zaud ējumi no ES un kop īgi kontrol ēto strukt ūru savstarp ējiem dar ījumiem nav 
būtiski, tāpēc tie nav izsl ēgti. Kopuz ņēmumu gr āmatved ības politika, ko piem ēro līdzīgiem dar ījumiem un 
notikumiem l īdzīgos apst ākļos, var atš ķirties no ES pie ņemtās politikas. 
 
Asociētās iestādes 
Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras ES tieši vai netieši b ūtiski ietekm ē, bet nekontrol ē. Pieņem, ka 
pastāv būtiska ietekme, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vair āk balssties ību. 
 
Līdzdalība asoci ētajās iestādēs tiek uzskait īta, izmantojot pašu kapit āla metodi, un s ākotnēji tiek atz īta, 
ņemot vērā izmaksas. ES da ļa tās asociēto iestāžu darb ības rezult ātos ir atz īta finanšu darb ības rezult ātu 
pārskatā, un tās daļa rezervju p ārmaiņās tiek atz īta rezerv ēs. Asoci ētās iestādes bilances v ērtību finanšu 
pārskatos bilances datum ā iegūst, sākotnējām izmaks ām pieskaitot visas p ārmaiņas (turpm ākās 
iemaksas, saimniecisk ās darbības rezult ātu daļu un rezervju p ārmaiņas, vērtības samazin ājumus un 
dividendes). No asoci ētās iestādes saņemtā peļņa samazina akt īva uzskaites v ērtību. Nerealiz ētā peļņa un 
zaudējumi no ES un t ās asociēto iestāžu savstarp ējiem dar ījumiem nav b ūtiski, tāpēc tie nav izsl ēgti. 
 Asociēto iestā
žu grāmatved ības politika, ko piem ēro līdzīgiem dar ījumiem un notikumiem l īdzīgos 
apstākļos, var atš ķirt ie s  n o ES p ie ņemtās politikas. Ja ES pieder 20 % vai vair āk ieguld ījumu kapit āla 
fondā, ES to necenšas b ūtiski ietekm ēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un iedala 
kā pārdošanai pieejamus finanšu akt īvus. 
 
Nekonsolid ētās strukt ūras, kuru l īdzekļus pārvalda Komisija 
ES darbinieku vesel ības apdrošin āšanas sh ēmas, Eiropas Att īstības fonda un Dal ībnieku garantiju fonda 
naudas l īdzekļus pārvalda Komisija to v ārdā, taču, tā kā šīs strukt ūras neatrodas ES kontrol ē, tās netiek 
konsolid ētas ES finanšu p ārskatos; s īkāku inform āciju par attiec īgajām summ ām skat īt 
11.2. paskaidrojum ā. 
 
 
1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS 
 
1.4.1. Val ūta un konvert ēšanas b āze 
Darbības un p ārskata val ūta 
Finanšu p ārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darb ības un p ārskata val ūta. 
 Darījumi un atlikumi 
Darījumus ārvalstu val ūtā pārvērš euro atbilstoši val ūtas kursam, kas ir sp ēkā darījuma veikšanas dien ā. 
Peļņu un zaud ējumus no ārvalstu val ūtas darījumu nor ēķiniem un no ārvalstu val ūtā izteiktu monet āro 
aktīvu un saist ību pārrēķināšanas atbilstoši val ūtas kursam gada beig ās norāda finanšu darb ības rezult ātu 
pārskatā.  
 
Pamatlīdzekļ
iem un nemateri āliem akt īviem, kuri saglab ā savu vērtību euro p ēc to ieg ādes datum ā spēkā 
esošā valūtas maiņas kursa, piem ēro dažādas pārrēķina metodes. 
Ārvalstu val ūtā izteiktu monet āro aktīvu un saist ību atlikumus gada beig ās pārrēķina euro p ēc kursa 
31. decembr ī: 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 21 
EURO kurss 
Valūta 31.12.2012. 31.12.2011. Valūta 31.12.2012. 31.12.2011. 
BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,0740 4,4580 
CZK 25,1510 25,7870 RON 4,4445 4,3233 
DKK 7,4610 7,4342 SEK 8,5820 8,9120 
GBP 0,8161 0,8353 CHF 1,2072 1,2156 
HUF 292,3000 314,5800 JPY 113,6100 100,2000 
LVL 0,6977 0,6995 USD 1,3194 1,2939 
LTL 3,4528 3,4528    
 
Ārvalstu val ūtā izteiktu un p ārdošanai pieejamu monet āro finanšu instrumentu paties ās vērtības 
pārmaiņas, kas saist ītas ar val ūtas pārrēķina starp ību, atz īst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. 
Pārrēķina starp ību nemonet āriem finanšu akt īviem un saist ībām, kas tiek tur ēti patiesaj ā vērtībā ar 
atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, atzīst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. Pārrēķina 
starpību nemonet āriem finanšu instrumentiem, kas klasific ēti kā pieejami p ārdošanai, ietver paties ās 
vērtības rezerv ē. 
 
1.4.2. Apl ēšu izmantošana 
Saskaņā ar SPSGS un visp ārpieņemtajiem gr āmatved ības principiem finanšu p ārskatos noteikti ir 
ietvertas summas, kas balst ītas uz vad ības apl ēsēm un pie ņēmumiem, pamatojoties uz ticam āko 
pieejamo inform āciju. B ūtiskās aplēses ietver ar ī aplēses par darbinieku pabalstu saist ībām, 
uzkrājumiem, finanšu risku attiec ībā uz krājumiem un debitoru par ādiem, uzkr ātajiem ien ākumiem un 
izdevumiem, iesp ējamiem akt īviem un saist ībām, kā arī nemateri ālo aktīvu un pamatl īdzekļu vērtības 
samazin ājumu. Faktiskie rezult āti var atš ķirties no apl ēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspogu ļo period ā, kad 
tās kļūst zināmas. 
  
1.5. BILANCE 
 
1.5.1. Nemateri ālie aktīvi 
Iegādātās datorprogrammu licences nor āda, ņemot v ērā sākotnējās izmaksas, no kur ām atskait īta 
uzkrātā amortiz ācija un v ērtības samazin ājuma zaud ējumi. Akt īvu amortiz āciju rēķina, izmantojot line āro 
metodi, tiem noteiktaj ā lietderīgās lietošanas laik ā. Pašu rad ītus nemateri ālos aktīvus kapitaliz ē tad, kad 
ir izpild īti ES gr āmatved ības noteikumu b ūtiskie krit ēriji. Kapitaliz ējamās izmaksas ietver visas tieši 
attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas akt īva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilst īgi 
vadības iecer ēm. Izmaksas, kas saist ītas ar p ētniecības darb ībām, nekapitaliz ējamās izstrādes izmaksas 
un uztur ēšanas izmaksas to rašan ās brīdī atzīst par izdevumiem. 
 1.5.2. Pamatl īdzekļi 
Visus pamatl īdzekļus uzrāda to s ākotnējās izmaks ās, no kur ām atskait īts uzkr ātais nolietojums un 
vērtības samazin ājuma zaud ējumi. S ākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecin āmi uz 
aktīva iegādi vai rad īšanu. 
 
Turpmākās izmaksas ietver akt īva uzskaites v ērtībā vai pēc vajadz ības atz īst par atseviš ķiem akt īviem 
tikai tad, ja ir ticams, ka ES sa ņems ar pamatl īdzekli saist ītos nākotnes saimnieciskos labumus vai 
kalpošanas potenci ālu un pamatl īdzekļa izmaksas var ticami nov ērtēt. Remontdarbu un uztur ēšanas 
izmaksas atspogu ļo finanšu darb ības rezult ātu pārskatā finanšu period ā, kurā minētās izmaksas raduš ās.  
 Zeme un m ākslas darbi netiek attiecin āts nolietojums, jo to lietder īgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz 
nepabeigtiem pamatl īdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie akt īvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai 
noteiktu citu akt īvu atlikušo v ērtību to lietder īgās lietošanas laik ā, nolietojumu apr ēķina, izmantojot 
lineāro metodi, š ādi: 
 
 
Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme
Ēkas 4 % 
Pamatlīdzekļi no 10 % l īdz 25 % 
Mēbeles no 10 % l īdz 25 % 
Aprīkojums no 10 % l īdz 33 % 
Transportl īdzekļi 25 % 
Datortehnika 25 % 
Citi materi ālie aktīvi no 10 % l īdz 33 % 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 22Pamatlīdzekļu atsavin āšanas pe ļņu un zaud ējumus nosaka, ie ņēmumus, no kuriem atskait īti pārdošanas 
izdevumi, sal īdzinot ar atsavin ātā pamatl īdzekļa uzskaites v ērtību, un tos iek ļauj finanšu darb ības 
rezultātu pārskatā. 
 Noma 
Materiālo aktīvu nomu, kad ES b ūtībā uzņemas visus riskus un ieg ūst ar īpašumties ībām saist ītos 
ieguvumus, klasific ē kā finanšu nomu. S ākumā finanšu nomu kapitaliz ē vai nu nom ātā aktīva patiesaj ā 
vērtībā, vai ar ī minimālo nomas maks ājumu pašreiz ēj
ā vērtībā, atkarībā no tā, kura no t ām ir maz āka. 
Katru nomas maks ājumu sadala starp saist ībām un finanšu maks ām, lai pan āktu nemain īgas likmes 
piemērošanu nesamaks ātajam finanšu atlikumam. Nomas saist ības, atskaitot finanšu maksas, ietver 
pārējās saistībās (ilgtermi ņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu likmes da ļu atspogu ļo finanšu 
darbības rezult ātu pārskatā visā nomas period ā tā, lai saist ību atlikumam katr ā periodā būtu nemain īga 
periodiska procentu likme. Saska ņā ar finanšu nomu tur ētajiem akt īviem nolietojumu apr ēķina vai nu 
aktīva lietder īgās lietošanas laik ā, vai arī nomas termi ņā, atkarībā no tā, kurš no šiem termi ņiem ir īsāks. 
 
Nomu, kur ā iznomātājs saglab ā būtisku da ļu no riska un atl īdzības saist ībā ar īpašumties ībām, klasific ē kā 
operatīvo nomu. Maks ājumus, kas veikti saist ībā ar operat īvo nomu, nomas period ā atspogu ļo finanšu 
darbības rezult ātu pārskatā, izmantojot line āro nolietojuma metodi. 
 
1.5.3. Nefinanšu akt īvu vērtības samazin āšanās 
Uz aktīviem, kuru lietder īgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortiz āciju/nolietojumu neattiecina, bet 
katru gadu nov ērtē vērtības samazin ājumu. Amortiz ējamiem/nolietojamiem akt īviem v ērtības 
samazin ājumu nov ērtē, kad vien notikumi vai apst ākļu maiņa liecina par iesp ējamību neatg ūt aktīva 
uzskaites v ērtību. Vērtības samazin ājuma zaud ējumus atz īst tādā apmērā, par k ādu aktīva uzskaites 
vērtība pārsniedz t ā atgūstamo summu. Atg ūstamā summa ir liel ākā no šādām summ ām: aktīva paties ā 
vērtība, no kuras atskait ītas pārdošanas izmaksas, vai t ā lietošanas v ērtība. 
  Nemateri ālo aktīvu un pamatl īdzekļu atlikušo v ērtību un lietder īgās lietošanas laiku p ārskata un 
vajadzības gad ījumā koriģē vismaz reizi gad ā. Aktīva uzskaites v ērtību nekav ējoties da ļēji noraksta l īdz tā 
atgūstamajai summai, ja akt īva uzskaites v ērtība pārsniedz t ā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekš ējos 
gados atz ītie vērtības samazin ājuma iemesli vairs nepast āv, attiec īgi veic v ērtības samazin ājuma 
zaudējumu apv ērsi. 
 
1.5.4. Ieguld ījumi 
Līdzdalība asoci
ētajās iestādēs un kopuz ņēmumos 
Līdzdalību asoci ētajās iestādēs un kopuz ņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi. Pašu 
kapitāla izmaksas kori ģē, lai atspogu ļotu asoci ēto iestāžu un kopuz ņēmumu neto akt īvu palielin ājuma vai 
samazin ājuma da ļu, kas attiecas uz ES p ēc sākotnējās atzīšanas, ja past āv vērtības samazin ājuma 
pazīmes, un da ļēji noraksta l īdz maz ākajai atg ūstamajai summai, ja nepieciešams. Atg ūstamo summu 
nosaka, k ā aprakst īts 1.5.3 . paskaidrojum ā. Ja vērtības samazin ājuma iemesls v ēlāk vairs nepast āv, veic 
vērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi līdz uzskaites v ērtībai, kāda būtu noteikta, ja neb ūtu atzīti 
nekādi vērtības samazin ājuma zaud ējumi. 
 
Ieguldījumi riska kapit āla fondos 
Ieguldījumus riska kapit āla fondos klasific ē kā pārdošanai pieejamus finanšu akt īvus (skat īt 
1.5.5. paskaidrojumu) un attiec īgi uzskaita patiesaj ā vērtībā ar peļņu un zaud ējumiem, kas rodas no 
patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp val ūtas pārrēķina starp ības), kas atz ītas paties ās vērtības rezerv ē. 
 
Tā kā ieguldījumiem riska kapit āla fondos nav noteiktas tirgus cenas akt īvā tirgū, tos nov ērtē, izskatot 
katru gad ījumu atseviš ķi ņemot vērā izmaksas vai attiecin āmo neto akt īvu vērtību (NAV), atkar ībā no tā, 
kurš no abiem lielumiem ir maz āks. Nerealiz ēto peļņu, kas rodas, nosakot patieso v ērtību, atz īst 
rezervēs, bet nerealiz ētos zaud ējumus nov ērtē, lai noteiktu v ērtības samazin ājuma zaud ējumus un to, 
vai tie atz īstami k ā vērtības samazin ājuma zaud ējumi finanšu darb ības rezult ātu pārskatā vai kā 
pārmaiņas paties ās vērtības rezerv ē. 
 
1.5.5. Finanšu akt īvi 
Klasifik ācija 
ES savus finanšu akt īvus iedala š ādās kategorij ās: finanšu akt īvi patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu 
peļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, aizdevumi un debitoru par ādi, līdz termi ņa beigām turētie ieguld ījumi un 
pārdošanai pieejamie finanšu akt īvi. Finanšu instrumentu klasifik ācija tiek noteikta s ākotnējās atzīšanas 
brīdī un pārvērtēta katrā bilances datum ā. 
 
i) Finanšu akt īvi patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā 
Finanšu akt īvu iekļauj šajā kategorij ā, ja tas ieg ūts galvenok ārt ar m ērķi to ātri pārdot vai to š ādi 
iedalījusi ES. Šaj ā kategorij ā iekļauj arī atvasin ātos instrumentus. Š īs kategorijas akt īvus klasific ē kā 
apgrozāmos līdzekļus, ja tos pl āno realiz ēt 12 mēnešu laik ā pēc bilances datuma. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 23 
 
ii) Aizdevumi un debitoru par ādi 
Aizdevumi un debitoru par ādi ir neatvasin āti finanšu akt īvi ar fiks ētiem vai nosak āmiem maks ājumiem, 
kuri netiek kot ēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši 
debitoram bez nodoma attiec īgo debitoru par ādu pārdot. Tos ietver ilgtermi ņa aktīvos, izņemot 
gadījumus, kad to termi ņš ir 12 m ēnešu laik ā pēc bilances datuma. 
 
iii) Līdz termi ņa beigām turēti ieguld ījumi 
Līdz termi ņa beigām turēti ieguld ījumi ir t ādi neatvasin āti finanšu akt īvi ar fiks ētiem vai nosak āmiem 
maksājumiem un noteiktu termi ņu, kurus ES noteikti v ēlas turēt līdz termi ņa beigām un var t ā turēt. Šā 
finanšu gada laik ā ES nebija neviena ieguld ījuma šaj ā kategorij ā. 
 
iv) Pārdošanai pieejami finanšu akt īvi 
Pārdošanai pieejami finanšu akt īvi ir neatvasin āti finanšu akt īvi, kas iedal īti šajā kategorij ā vai nav 
iekļauti nevien ā citā kategorij ā. Tos klasific ē kā apgroz āmos līdzekļus vai ilgtermi ņa aktīvus atkar ībā no 
laika perioda, kur ā ES plāno no tiem atbr īvoties: parasti tas ir atlikušais termi ņš bilances datum ā. 
Ieguldījumus nekonsolid ētās strukt ūrās un citus kapit āla ieguld ījumus (piem ēram, riska kapit āla 
darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi, ar ī klasific ē kā pārdošanai pieejamus 
finanšu akt īvus. 
 Sākotnējā atzīšana un nov ērtēšana 
Patiesaj ā vērtībā novērtētu finanšu akt īvu ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, kā arī līdz 
termiņa beigām turētu un p ārdošanai pieejamu finanšu akt īvu iegādi vai p ārdošanu atz īst darījuma 
datumā (t. i., datum ā, kurā ES uzņemas saist ības pirkt vai p ārdot akt īvu). Aizdevumus atz īst, kad nauda 
ir samaks āta aizņēmējiem avansa veid ā. Finanšu instrumentus s ākotnēji atzīst patiesaj
ā vērtībā. Finanšu 
aktīviem, kurus neuzskaita patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, darījuma 
izmaksas pieskaita patiesajai v ērtībai, veicot s ākotnējo atzīšanu. Finanšu akt īvus, kurus uzskaita patiesaj ā 
vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, sākotnēji atzīst patiesaj ā vērtībā, un dar ījuma 
izmaksas ir izdevumi finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. 
 Finanšu akt īva paties ā vērtība sākotnēj
ās atzīšanas br īdī parasti ir dar ījuma cena (t. i., sa ņemtās 
atlīdzības paties ā vērtība). Tom ēr, ja pieš ķir bezprocentu ilgtermi ņa aizdevumu vai ilgtermi ņa aizdevumu 
ar procentu likmi, kas ir zem āka par tirgus likmi, t ā patieso v ērtību var apl ēst kā visu nākotnē saņemamo 
naudas ie ņēmumu pašreiz ējo vērtību, kas diskont ēta, izmantojot l īdzīga instrumenta ar l īdzīgu 
kredītvērtējumu domin ējošo tirgus procentu likmi. 
 Aizdevumus, kas pieš ķirti no aiz ņemtiem l īdzekļiem, nov ērtē to nomin ālsummā, ko uzskata par 
aizdevuma patieso v ērtī
bu. Pamatojams min ēts turpm āk. 
– ES aizdevumiem ir īpaša „tirgus vide”, kas iev ērojami atš ķiras no kapit āla tirgus, kur ā tiek emit ētas 
komercoblig ācijas vai valsts oblig ācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iesp ēja izvēlēties alternat īvus 
ieguldījumus, iesp ēju varbūtība ir iek ļauta tirgus cen ās. Taču ES šāda alternat īvo ieguld ījumu iesp ēja 
nepastāv, jo tai nav at ļauts ieguld īt naudu kapit āla tirgos. ES tikai aiz ņemas līdzekļus, lai aizdotu tos 
ar tādu pašu likmi. Tas noz īmē, ka ES nav alternat īvas iesp ējas aizdot vai ieguld īt summas, ko t ā ir 
aizņēmusies. Attiec īgi nav izv ēles izmaksu un b āzes salīdzinājumam ar tirgus likm ēm. Faktiski ES 
aizdevumu darb ība pati par sevi noz īmē tirgu. T ā kā izvēles izmaksu „iesp ēja” netiek piem ērota, tirgus 
cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu dar ījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES 
aizdevumu patieso v ērtību, atsaucoties uz komercoblig ācijām vai valsts oblig ācijām. 
– Tā kā nav akt īva tirgus vai l īdzīgu darījumu sal īdzinājumam, procentu likme, kas ES j āizmanto, lai 
noteiktu patieso v ērtību aizdevumu dar ījumiem saska ņā a r  E F S M ,  M B  u n  c i t i e m  l īdzīgiem 
aizdevumiem, ir piepras ītā procentu likme. 
– Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aiz ņēmumi savstarp ēji izlīdzinās to kompens ējošā 
rakstura d ēļ. Tādējādi aizdevuma efekt īvā procentu likme ir vien āda ar saist īto aizņēmumu efekt īvo 
procentu likmi. Dar ījuma izmaksas, kas raduš ās ES un v ēlāk piepras ītas no aizdevuma sa ņēmēja, tieši 
atzīst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. 
Finanšu instrumentu atz īšanu pārtrauc, ja ties ības saņemt naudas pl ūsmas no ieguld ījumiem ir beiguš ās 
vai nodotas citam un ES b ūtībā ir nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumties ībām. 
 
Turpmākais nov ērtējums 
i) Finanšu akt īvus patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā pēc tam uzskaita 
patiesaj ā vērtībā. Peļņu un zaud ējumus, kas rodas no paties ās vērtības pārmaiņām kategorij ā „finanšu 
instrumenti, kas nov ērtēti patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā”, ietver 
finanšu darb ības rezult ātu pārskatā periodā, kurā tie rodas. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 24ii) Aizdevumus un debitoru par ādus, kā arī līdz termi ņa beigām turētus ieguld ījumus uzskaita 
amortiz ētajās izmaks ās, piemērojot efekt īvo procentu metodi. T ādu aizdevumu gad ījumā, kuri pieš ķirti no 
aizņemtiem l īdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aiz ņēmumiem piem ēro vienu un to pašu efekt īvo procentu 
likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompens ējošu darb ību iezīmes, un atš ķirības starp aizdevuma un 
aizņēmuma nosac ījumiem un summ ām nav b ūtiskas. Dar ījuma izmaksas, kas raduš ās ES un v ēlāk 
pieprasītas no aizdevuma sa ņēmēja, tiek tieši atz ītas finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. 
 iii) Līdz termi ņa beigām tur
ēti ieguld ījumi. ES patlaban nav l īdz termi ņa beigām turētu ieguld ījumu. 
 
iv) Pārdošanai pieejamus finanšu akt īvus pēc tam uzskaita patiesaj ā vērtībā. Peļņu un zaud ējumus no 
pārdošanai pieejamu akt īvu paties ās vērtības pārmaiņām atzīst paties ās vērtības rezerv ē. Ja pārdošanai 
pieejamus akt īvus pārdod vai to v ērtība samazin ās, iepriekš paties ās vērtības rezerv ē atzītās paties ās 
vērtības uzkr ātās korekcijas atz īst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. Procentus par p ārdošanai 
pieejamiem finanšu akt īviem, kuri apr ēķināti, izmantojot efekt īvo procentu metodi, atz īst finanšu 
darbības rezult ātu pārskatā. Dividendes par p ārdošanai pieejamiem kapit āla instrumentiem atz īst, kad 
stājas spēkā ES ties ības saņemt maks ājumu. 
Aktīvos tirgos kot ētu ieguld ījumu paties ās vērtības pamat ā ir pašreiz ējās pirkšanas cenas. Ja finanšu 
aktīvam ir neakt īvs tirgus, ES nosaka patieso v ērtību, izmantojot nov ērtēšanas metodes (tas attiecas ar ī 
uz biržas sarakst ā neiekļautiem v ērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaist ītu pušu dar ījumus, 
atsauces uz citiem b ūtībā līdzīgiem instrumentiem, diskont ētās naudas pl ūsmu anal īzi, iespēju līgumu 
cenu noteikšanas mode ļus un citas nov ērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dal ībnieki.  
Ja nevar ticami noteikt t ādu kapit āla instrumentos veiktu ieguld ījumu patieso v ērtību, kuriem akt īvā tirgū 
nav noteiktas tirgus cenas, š ādus ieguld ījumus nov ērtē izmaks ās, no kur ām atskait īti vērtības 
samazin ājuma zaud ējumi. 
 
Finanšu akt īvu vērtības samazin ājums  
ES katr ā bilances datum ā novērtē, vai ir objekt īvi pierādījumi tam, ka finanšu akt īva vērtība ir 
samazin ājusies. Finanšu akt īva vērtība ir samazin ājusies un zaud ējumi no v ērtības samazin āšanās ir 
radušies tikai tad, ja ir objekt īvi pierādījumi par v ērtības samazin ājumu viena vai vair āku notikumu 
rezultātā, kas risin ājušies p ēc konkr ētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaud ējumiem saist ītais 
notikums (vai notikumi) ietekm ē aplēstās finanšu akt īva nākotnes naudas pl ūsmas, un š ādu ietekmi var 
ticami apl ēst. 
 
a) Aktīvi, kurus uzskaita amortiz ētās izmaks ās 
Ja ir objekt īvi pierādījumi tam, ka v ērtības samazin āšanās aizdevumiem un debitoru par ādiem vai l īdz 
termiņa beigām turētiem ieguld ījumiem, kurus uzskaita amortiz ētās izmaks ās, rada zaud ējumus, šo 
zaudējumu apjomu nosaka k ā starpību starp akt īva uzskaites v ērtību un pl ānotās nākotnes naudas 
plūsmas pašreiz ējo vērtību (izņemot kred ītzaudējumus n ākotnē, kuri v ēl nav radušies), to diskont ējot 
atbilstoši finanšu akt īva sākotnējai efekt īvajai procentu likmei. Akt īva uzskaites v ērtību samazina, un 
zaudējumu summu atz īst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. Ja aizdevumam vai l īdz termi ņa beigām 
turētam ieguld ījumam ir main īga procentu likme, diskonta likme v ērtības samazin ājuma zaud ējumu 
novērtēšanai ir l īgumā noteikt ā pašreiz ējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošin āta finanšu akt īva 
plānotās nākotnes naudas pl ūsmas pašreiz ējās vērtības apr ēķinā tiek atspogu ļotas naudas pl ūsmas, ko 
var rad īt ienākumi no nodrošin ājuma p ārdošanas, no kuriem atskait ītas nodrošin ājuma ieg ūšanas un 
pārdošanas izmaksas, neatkar īgi no tā, vai ties ību atņemšana uz ie ķīlātu īpašumu ir ticama vai ne. Ja 
kādā no n ākamajiem periodiem v ērtības samazin ājuma zaud ējumu summa samazin ās un šis 
samazin ājums ir objekt īvi attiecin āms uz notikumu, kas risin ās pēc vērtības samazin ājuma atz īšanas, tad 
iepriekš atz īto vērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi veic, izmantojot finanšu darb ības rezult ātu 
pārskatu. 
 b) Aktīvi, kurus uzskaita patiesaj ā vērtībā 
Tādu kapit āla ieguld ījumu gad ījumā, kuri klasific ēti kā pārdošanai pieejami finanšu akt īvi, nosakot, vai 
vērtspapīru vērtība ir samazin ājusies, ņem vērā to, vai v ērtspapīra paties ā vē
rtība ir būtiski vai past āvīgi 
(ilgstoši) samazin ājusies, k ļūstot maz āka par t ā izmaks ām. Ja ir š ādi pierādījumi attiec ībā uz pārdošanai 
pieejamiem finanšu akt īviem, uzkr ātos zaud ējumus, kas apr ēķināti kā starpība starp ieg ādes izmaks ām 
un pašreiz ējo patieso v ērtību, no kuras atskait īti finanšu akt īva vērtības samazin ājuma zaud ējumi, kas 
jau iepriekš atz īti finanšu darb ības rezult ātu pārskatā, izņem no rezerv ēm un atz īst finanšu darb ības 
rezultātu pārskatā. Finanšu darb ības rezult ātu pārskatā atzīto kapit āla instrumentu v ērtības 
samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi neveic, izmantojot finanšu darb ības rezult ātu pārskatu. Ja k ādā no 
nākamajiem periodiem palielin ās pārdošanai pieejama par āda instrumenta paties ā vērtība un šis 
palielinājums ir objekt īvi attiecin āms uz notikumu, kas risin ās pēc vērtības samazin ājuma zaud ējumu 
atzīšanas, v ērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi veic, izmantojot finanšu darb ības rezult ātu 
pārskatu. 
 1.5.6. Kr ājumi 
Krājumus uzskaita vai nu izmaks ās, vai ar ī neto p ārdošanas v ērtībā, atkarī
bā no tā, kurš no abiem 
lielumiem ir maz āks. Izmaksas nosaka, izmantojot metodi „pirmais iekš ā — pirmais ārā” (FIFO). Gatavo 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 25preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateri ālu, tiešās darbasp ēka izmaksas, citas tieši 
attiecināmās izmaksas un saist ītās netieš ās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darb ības 
jaudu). Neto p ārdošanas v ērtību aprēķina, no parast ā uzņēmējdarbības gait ā paredz ētās pārdošanas 
cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un p ārdošanas izdevumus. Ja kr ājumus tur sadalei bez maksas vai 
par nomin ālmaksu, tos nov ērtē vai nu izmaks ās, vai ar ī pašreiz ējās aizstāšanas izmaks ās, atkar ībā no tā, 
kuras ir maz ākas. Pašreiz ējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, ieg ādājoties šādu aktīvu 
pārskata datum ā. 
 
 
1.5.7. Priekšfinans ējuma summas 
Priekšfinans ējums ir maks ājums, kas paredz ēts, lai sa ņēmējam pieš ķirtu naudas l īdzekļu avansu, t. i., 
apgrozāmos līdzekļus. To var sadal īt vairākos maks ājumos laikposm ā, kas noteikts konkr ētajā 
priekšfinans ējuma nol īgumā. Apgroz āmos līdzekļus vai avansu atmaks ā vai izmanto paredz ētajam 
mērķim nolīgumā noteiktaj ā laikposm ā. Ja saņēmējam nerodas attiecin āmie izdevumi, vi ņam min ētais 
priekšfinans ējums jāatdod ES. Priekšfinans ējuma summu samazina (piln ībā vai da ļēji), apstiprinot 
attiecināmās izmaksas (šo summu atz īst par izdevumiem) un atmaks ātās summas. 
Gada beig ās neizmaks ātās priekšfinans ējuma summas nov ērtē sākotnējā samaks ātajā summ ā 
(sākotnējās samaks ātajās summ ās), no k ā atskaita: atmaks ātās summas, izdevumos ierakst ītās 
attiecināmās summas, apl ēstās attiecin āmās summas, kas gada beig ās vēl nav dz ēstas, un v ērtības 
samazin ājumus. 
 Procentus par priekšfinans ējumu atz īst, kad tie nopeln īti saska ņā ar attiec īgā nolīguma noteikumiem. 
Gada beig ās, pamatojoties uz ticam āko inform āciju, apl ēš uzkrā
tos procentu ie ņēmumus, ko ietver 
bilancē. 
 
1.5.8. Debitoru par ādi 
Debitoru par ādus uzskaita s ākotnējā summā, atskaitot da ļēji norakst īto vērtības samazin ājumu. Debitoru 
parādu vērtības samazin ājumu da ļēji noraksta, ja ir objekt īvi pierādījumi tam, ka ES nevar ēs saņemt visu 
pienākošos summu atbilstoši s ākotnējiem noteikumiem par debitoru par ādiem. Da ļēji norakst ītā summa ir 
starpība starp akt īva uzskaites v ērtību un atg ūstamo summu. Da ļēji norakst īto summu atz īst finanšu 
darbības rezult ātu pārskatā. Tiek veikta ar ī vispārēja daļēja norakst īšana, pamatojoties uz iepriekš ējo 
pieredzi, neizpild ītajiem r īkojumiem atg ūt līdzekļus, kuriem v ēl nav piem ērota konkr ēta daļējā 
norakst īšana. Skat īt turpm āk 1.5.14.  paskaidrojumu par gada beig ās uzkrātiem ien ākumiem. 
 1.5.9. Nauda un naudas ekvivalenti 
Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos defin ē kā apgroz āmos līdzekļus. Šeit ietilpst 
nauda kas ē, piepras ījuma noguld ījumi bank ās, citi īstermiņa ieguld ījumi ar augstu likvidit āti un ar 
sākotnējo termi ņu, kas nep ārsniedz tr īs mēnešus. 
 
1.5.10. Pensijas un citi pabalsti darbiniekiem Pensiju saist ības 
ES pārvalda noteiktu pabalstu pensiju pl ānus. Lai gan vienu trešda ļu šo pabalstu paredzamo izmaksu 
veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saist ības nav fond ētas. Bilanc ē atzī
tās saistības attiec ībā uz 
noteiktu pabalstu pensiju pl āniem ir noteikt ā pabalsta pien ākuma pašreiz ējā vērtība bilances datum ā. 
Noteikto pabalsta pien ākumu apr ēķina aktu āri, izmantojot pl ānotās vienības kred ītmetodi. Noteikta 
pabalsta pien ākuma pašreiz ējo vērtību nosaka, diskont ējot apl ēstās nākotnes naudas aizpl ūdes, 
izmantojot procentu likmes pensiju izmaks āšanas val ūtā denomin ētām valsts oblig ācijām, kuru dz ēšanas 
termiņš aptuveni atbilst attiec īgo pensiju saist ību termi ņiem. 
 
Aktuāro peļņu un zaud ējumus, kas rodas no pieredzes korekcij ām un aktu āro pieņēmumu p ārmaiņām, 
nekavējoties atz īst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. Iepriekš ējās darba izmaksas nekav ējoties atz īst 
finanšu darb ības rezult ātu pārskatā, ja vien p ārmaiņas pensiju pl ānā nav atkar īgas no nosac ījuma, ka 
darbiniekiem ir j āpaliek dienest ā noteiktu laika periodu (ties ību pieš ķiršanas periods). Š ādā gadījumā 
iepriekš ējās darba izmaksas ties ību piešķiršanas period ā amortiz ē, izmantojot line āro metodi. 
 
Pēcnodarbin ātības slim ības pabalsti 
ES nodrošina vesel ības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaks ājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas 
pārvaldībai izveidots atseviš ķs fonds. Šo sist ēmu izmanto esošie darbinieki, pension āri, atrait ņi un to 
apgādājamās personas. Pabalstus, ko pieš ķir „nestr ādājošiem” (pension āriem, bāreņiem u. c.), klasific ē 
kā „Pēcnodarbin ātības pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu b ūtību, ir nepieciešams aktu āra 
aprēķins. Saist ības bilanc ē nosaka l īdzīgi kā pienākumus attiec ībā uz pensij ām (skat īt iepriekš). 
 
1.5.11. Uzkr ājumi 
Uzkrājumi tiek atz īti, ja ES pag ātnes notikumu rezult ātā ir pašreiz ējs juridisks vai prakses rad īts 
pienākums pret treš ām person ām un ir ļoti iesp ējams, ka min ētā pienākuma izpildei b ūs nepieciešams 
iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami apl ēst. Nākotnes zaud ējumiem no pamatdarb ības uzkr ājumus 
neatzīst. Uzkr ājumu summa ir lab ākā aplēse par prognoz ējamiem izdevumiem, kas b ūs vajadz īgi, lai 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 26pārskata datum ā izpildītu pašreiz ēju pienākumu. Ja uzkr ājumus veido lielam skaitam poste ņu, pienākumu 
aplēš, izvērtējot visus iesp ējamos izn ākumus saist ībā ar to iesp ējamību („paredzam ās vērtības” metode). 
 
1.5.12. Finanšu saist ības 
Finanšu saist ības klasific ē kā finanšu saist ības patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu 
aprēķinā vai kā finanšu saist ības amortiz ētajās izmaks ās (aizņēmumus). Aiz ņēmumus veido aiz ņēmumi 
no kred ītiestādēm un par ādi, ko apliecina attiec īgi sertifik āti. Aizņēmumus s ākotnēji atzīst patiesaj ā 
vērtībā, no izsniegšanas ie ņēmumiem (sa ņemtās atlīdzības paties ā vērtība) atskaitot raduš ās darījuma 
izmaksas. Turpm āk tos atz īst amortiz ētās izmaks ās, izmantojot efekt īvo procentu metodi. Jebkuru 
starpību starp ie ņēmumiem, no kuriem atskait ītas darījuma izmaksas, un dz ēšanas v ērtību atzīst finanšu 
darbības rezult ātu pārskatā aizņēmumu period ā, izmantojot efekt īvo procentu metodi.  
 
Finanšu saist ības klasific ē kā ilgtermi ņa saist ības, iz ņemot gad ījumus, kad to dz ēšanas termi ņš 
nepārsniedz 12 m ēnešus p ēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsv ērumus, aizdevumiem, kas 
piešķirti no aiz ņemtiem l īdzekļiem, efekt īvo procentu metodi nepiem ēro aizdevumiem un aiz ņēmumiem. 
Darījuma izmaksas, kas raduš ās ES un v ēlāk piepras ītas no aizdevuma sa ņēmēja, tieši atz īst finanšu 
darbības rezult ātu pārskatā. 
 
Finanšu saist ības, kas patiesaj ā vērtībā iekļautas pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, ietver atvasin ātos 
instrumentus, ja to paties ā vērtība ir negat īva. Tos uzskaita t āpat kā finanšu akt īvus patiesaj ā vērtībā 
peļņas vai zaud ējumu apr ēķinā; skatīt 1.5.5 . paskaidrojumu .  
 
1.5.13. Kreditoru par ādi 
Liela da ļa ES kreditoru par ādu nav saist īta ar pre ču vai pakalpojumu ieg ādi, bet tie ir nesamaks ātie 
dotāciju vai cita veida ES finans ējuma sa ņēmēju iesniegtie izmaksu piepras ījumi. Tos gr āmato k ā 
kreditoru par ādus piepras ītās summas apjom ā pēc izmaksu piepras ījuma sa ņemšanas. P ēc pārbaudes un 
attiecināmo izmaksu apstiprin āšanas kreditoru par ādus vērtē atbilstoši apstiprin ātajai attiecin āmajai 
summai. 
 
Kreditoru par ādus, ko rada pre ču un pakalpojumu ieg āde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un 
attiecīgos izdevumus iegr āmato, kad preces vai pakalpojumi sa ņemti un ES to ir apstiprin ājusi. 
 
1.5.14. Uzkrātie un n ākamo periodu ien ākumi un maksas 
Saskaņā ar ES gr āmatved ības noteikumiem dar ījumus un notikumus atz īst finanšu p ārskatos period ā, uz 
kuru tie attiecas. Uzskaites perioda beig ās uzkrātos izdevumus atz īst, pamatojoties uz apl ēsto summu, 
kas attiec īgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkr āto izdevumu apr ēķinu veic saska ņā ar Komisijas 
sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnost ādnēm, kuru m ērķis ir nodrošin āt to, ka finanšu p ārskati 
sniedz patiesu un skaidru priekšstatu. 
 
Arī ieņēmumus uzskaita period ā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beig ās ES ir sniegusi pakalpojumu vai 
piegādājusi preces, bet r ēķins vēl nav izsniegts, vai ar ī ja past āv līgumiska vienošan ās (t. i., atsaucoties 
uz kādu līgumu), uzkr ātie ienākumi tiks atz īti finanšu p ārskatos. 
 
Savukārt, ja gada beig ās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi v ēl nav sniegti vai preces v ēl nav 
piegādātas, ieņēmumus attiecina uz n ākamo periodu un atz īst nākamajā uzskaites period ā. 
 
 
1.6. FINANŠU DARB ĪBAS REZULT ĀTU PĀRSKATS 
 
1.6.1. Ie ņēmumi 
Ar komerci ālu apmai ņu nesaist īti ieņēmumi  
Šie ieņēmumi ir liel ākā ES ieņēmumu da ļa un ietver galvenok ārt tiešos un netiešos nodok ļus un pašu 
resursus. Papildus nodok ļiem ES var sa ņemt arī citu personu maks ājumus, piem ēram, nodevas, soda 
naudas un ziedojumus. 
 Resursi, kuru pamat ā ir NKI, un PVN resursi
 
Ieņēmumus atz īst par periodu, kad Eiropas Komisija nos ūta dalībvalstīm iemaksas piepras ījumu. Tos 
novērtē piepras ītās summas apm ērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamat ā ir attiec īgā budžeta gada datu 
aplēses, notiekot p ārmaiņām, tos var p ārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz gal īgos datus. Apl ēses pārmaiņu 
ietekmi ņem vērā, nosakot t ā perioda neto p ārpalikumu vai defic ītu, kurā pārmaiņas notikušas. 
 
Tradicion ālie pašu resursi  
Debitoru par ādus un ar tiem saist ītus ieņēmumus atz īst, kad no dal ībvalstīm saņemti attiec īgie mēneša A 
pārskati (tostarp iekas ētās nodevas un par āda summas, kuras ir garant ētas un netiek apstr īdētas). 
Pārskata datum ā ieņēmumus, ko dal ībvalstis attiec īgajā periodā iekasējušas, bet v ēl nav samaks ājušas 
Eiropas Komisijai, apl ēš un atz īst par uzkr ātajiem ie ņēmumiem. No dal ībvalstīm saņemtajos ceturkš ņa B 
pārskatos (tostarp nodevas, kas nav ne iekas ētas, ne garant ētas, kā arī parādnieka apstr īdētās 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 27garantētās summas) tos atz īst par ie ņēmumiem, atskaitot iekas ēšanas izmaksas (25 %), uz kur ām 
dalībvalstīm ir ties ības. Turkl āt finanšu darb ības rezult ātu pārskatā atzīst vērtības samazin ājumu par 
summu, kas ir par āda un atg ūstamās summas apl ēstā starpība. 
 Soda naudas
  
Ieņēmumus no soda naud ām atzīst, kad ES ir pie ņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas ofici āli 
paziņots adres ātam. Ja ir šaubas par uz ņēmuma maks ātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazin ājumu. 
Pēc lēmuma pie ņemšanas par soda naudas uzlikšanu par ādnieki divu m ēnešu laik ā pēc paziņojuma 
datuma: 
– vai nu akcept ē lēmumu (š ādā gadījumā tiem ir j āsamaks ā soda nauda nor ādītajā termiņā, un 
ES pilnībā iekasē attiecīgo summu); 
– vai arī neakcept ē lēmumu, iesniedzot p ārsūdzību saska ņā ar ES ties ību aktiem.  
Tomēr pat p ārsūdzības iesniegšanas gad ījumā soda naudas pamatsumma ir j āsamaks ā noteiktaj ā trīs 
mēnešu termi ņā, jo pārsūdzība nenoz īmē maksājuma atlikšanu (ES l īguma 278. pants), ta ču noteiktos 
apstākļos un ar Komisijas gr āmatveža piekrišanu maks ājuma viet ā var iesniegt bankas garantiju. 
 
Ja uzņēmums iesniedz p ārsūdzību attiec ībā uz lēmumu un ir veicis soda naudas pagaidu maks ājumu, 
summu atspogu ļo kā iespējamās saistības. Tom ēr, tā kā adresāta pārsūdzība par ES l ēmumu nav pamats 
soda naudas atlikšanai, sa ņemto naudu izmanto, lai dz ēstu debitoru par ādu. Ja maks ājuma viet ā tiek 
saņemta garantija, soda nauda joproj ām tiek uzskat īta par debitoru par ādu. Ja ir iesp ēja, ka Visp ārējā 
tiesa var ētu pieņemt ES nelabv ēlīgu nolēmumu, atz īst uzkrājumus š ā riska segšanai. Ja maks ājuma viet ā 
iesniegta garantija, nenomaks āto debitoru par ādu daļēji noraksta p ēc vajadz ības. Eiropas Komisijas 
saņemtos uzkr ātos procentus par bankas kontiem, kuros noguld īti saņemtie maks ājumi, atz īst par 
ieņēmumiem, attiec īgi palielinot iesp ējamās saistības.  
 
Ieņēmumi no komerci ālas apmai ņas 
Ieņēmumus no pre ču un pakalpojumu p ārdošanas atz īst, kad pirc ējam nodoti b ūtiskie riski un ieguvumi, 
kas izriet no pre ču īpašumties ībām. Ieņēmumus no dar ījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atz īst, 
ņemot vērā darījuma pabeigt ības stadiju p ārskata datum ā. 
 Procentu ien ākumi un izdevumi  
Procentu ien ākumus un izdevumus atz īst finanšu darb ības rezult ātu pārskatā, izmantojot efekt īvo 
procentu metodi. T ā ir finanšu akt īva vai finanšu saist ību amortiz ēto izmaksu apr ēķināšanas metode un 
metode procentu ien ākumu vai procentu izdevumu sadalei attiec īgajā period ā. Aprēķinot efekt īvo 
procentu likmi, ES izdara apl ēsi par naudas pl ūsmām, ņemot v ērā visus finanšu instrumenta l īguma 
noteikumus (piem ēram, priekšapmaksas iesp ējas), bet ne
ņem vērā kredītzaudējumus n ākotnē. Aprēķinā 
iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko l īgumslēdzējas puses ir maks ājušas vai sa ņēmušas un kas 
ir efektīvās procentu likmes neat ņemama sast āvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma 
vai diskonta summas. 
Ja finanšu akt īva vai l īdzīgu finanšu akt īvu grupas v ērtību daļēji noraksta v ērtības samazin ājuma 
zaudējumu rezult ātā, šādu zaud ējumu apr ēķināšanai procentu ien ākumus atz īst, izmantojot n ākotnes 
naudas pl ūsmas diskont ēšanā lietoto procentu likmi. 
 
Dividenžu ien ākumi  
Dividenžu ien ākumus atz īst, kad rodas ties ības saņemt maks ājumu. 
 
1.6.2. Izdevumi Ar komerci ālu apmai ņu saistītus izdevumus saist ībā ar pre ču un pakalpojumu ieg ādi atzīst, kad ES 
saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprin ājusi. Izdevumus nov ērtē sākotnējā rēķina izmaksu 
apmērā. Ar komerci ālu apmai ņu nesaist īti izdevumi ir rakstur īgi ES un veido t ās izdevumu liel āko daļu. 
Minētie izdevumi attiecas uz p ārvedumiem l īdzekļu saņēmējiem, un tie var b ūt trīs veidu: maks ājumi, 
pamatojoties uz noteikt ām saņēmēja tiesībām saņemt maks ājumu, p ā
rvedumi saska ņā ar līgumu un 
neatkar īgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. 
 Pārvedumus atz īst par izdevumiem period ā, kurā risinās pārvedumu pamatojošie notikumi, ja š āda veida 
pārvedumi at ļauti noteikumos (Finanšu regul ā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai ar ī 
parakst īts pārvedumu apstiprinošs l īgums, sa ņēmējs ir izpild ījis noteiktus attiecin āmības krit ērijus, un 
summu var ticami apl ēst. 
 
Tad, kad tiek sa ņemts maks ājuma piepras ījums vai izmaksu atl īdzinājuma piepras ījums un tas atbilst 
izdevumu atz īšanas krit ērijiem, to atz īst kā izdevumus par attiecin āmo summu. Gada beig ās aplēš 
saņēmējiem pien ākošos attiecin āmos izdevumus, par kuriem v ēl nav sniegts p ā
rskats, un gr āmato kā 
uzkrātos izdevumus. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 281.7. IESP ĒJAMIE AKT ĪVI UN IESP ĒJAMĀS SAIST ĪBAS 
 
1.7.1. Iesp ējamie akt īvi 
Iespējams akt īvs ir akt īvs, kas var ētu rasties iepriekš ēju notikumu rezult ātā atkarībā no tā, vai īstenosies 
viens vai vair āki turpm ākie notikumi, par kuru iesp ējamību pašlaik tr ūkst pārliecības un kurus ES nesp ēj 
pilnībā ietekm ēt. Iespējamu akt īvu atspogu ļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai kalpošanas potenci āls 
ir ticams.  
1.7.2. Iesp ējamās saistības 
Iespējamās saistības ir saist ības, kas var ētu rasties iepriekš ēju notikumu rezult ātā atkarībā no tā, vai 
īstenosies viens vai vair āki turpm ākie notikumi, par kuru iesp ē
jamību pašlaik tr ūkst pārliecības un kurus 
ES nesp ēj pilnībā ietekm ēt; vai pašreiz ējs pienākums, kura pamat ā ir iepriekš ēji notikumi, bet kuru 
neatzīst, jo nav ticams, ka pien ākuma izpildei b ūs vajadz īga saimnieciskos labumus vai kalpošanas 
potenciālu ietverošu resursu aizpl ūde, vai retajos gad ījumos, kad pien ākuma apm ēru nevar pietiekami 
ticami nov ērtēt. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 29 
2. PASKAIDROJUMI PAR BILANCI 
 
 
ILGTERMI ŅA AKTĪVI 
 
2.1. NEMATERI ĀLIE AKT ĪVI 
 miljonos EUR 
 Summa 
Bruto uzskaites v ērtība 31.12.2011. 301 
Iegūšana 89 
Atsavināšana (11) 
Citas pārmaiņas 0 
Bruto uzskaites v ērtība 31.12.2012.  379 
Uzkrātā amortiz ācija 31.12.2011. (152) 
Amortiz ācija attiec īgajā gadā (39) 
Atsavināšana 4 
Citas pārmaiņas (4) 
Uzkrātā amortiz ācija 31.12.2012. (191) 
Neto uzskaites v ērtība 31.12.2012. 188 
Neto uzskaites v ērtība 31.12.2011. 149 
 
Iepriekš min ētās summas galvenok ārt ir saist ītas ar datorprogramm ām. 
 
  
2.2. PAMATL ĪDZEKĻI 
 
Kategorij ā „Nepabeigtie pamatl īdzekļi” 2012. gada 31. decembr ī ir iekļauti akt īvi EUR 660 miljonu apm ērā 
(EUR 219 miljoni 2011. gad ā) saistībā ar ES glob ālo navig ācijas satel ītu sistēmu — projektu Galileo , kuru 
veido sadarb ībā ar Eiropas Kosmosa a ģentūru (EKA). Kad sist ēma tiks pabeigta, t ā ietvers 30 satel ītus, 
2 kontroles centrus un 16 zemes stacijas. Bilanc ē norādītā summa atspogu ļo kapitaliz ējamās izmaksas, 
kas Komisijai raduš ās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kur ā veiksm īgi 
tika palaisti sist ēmas pirmie divi satel īti. Kā paskaidrots iepriekš ējā gada p ārskatā, pirms š ā datuma 
Komisija uzskat īja, ka projekts atrodas izp ētes posm ā, tādējādi saska ņā a r  E S  g r āmatved ības 
noteikumiem visas raduš ās izmaksas tika norakst ītas izdevumos. Kopš projekta s ākuma un l īdz 
pašreizējās finanšu sh ēmas beig ām plānotais budžets ir EUR 3837 miljoni. N ākamajā finanšu sh ēmā 
paredzēts EUR 5400 miljonus izlietot š ādām darb ībām: piln ībā izvērst un izmantot sist ēmu, līdz 
2020. gadam īstenot Galileo  pakalpojumus un sagatavot satel ītu konstel ācijas nākamo paaudzi; to piln ībā 
finansēs no ES budžeta. 2012. gad ā nekapitaliz ējamas att īstības izmaksas EUR 13 miljonu apm ērā tika 
atzītas izdevumos.   
 Bilances datum ā pavisam tikuši palaisti četri satel īti kopš 2011. gada oktobra, un p ē
c to test ēšanas 
pabeigšanas tiks nosl ēgts projekta „apstiprin āšanas orb ītā” (In-Orbit Validation ) posms. Šo posmu kop īgi 
finansēja ES un EKA, un saska ņā ar dotāciju nolīgumu, kas nosl ēgts starp š īm divām pusēm, EKA veiks 
izbūvēto aktīvu ofici ālu nodošanu ES. Šim juridiskajam akt īvu pārvedumam b ūs nepieciešams EKA 
Padomes l īgums, jo visas EKA dal ībvalstis, iz ņemot Norv ēģiju un Šveici, ir ar ī ES dal ībvalstis. Šobr īd 
Komisijai nav pamata uzskat īt, ka EKA dal ībvalstis var ētu bloķēt šādu pārvedumu.  
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 30 
 
 
Izdevumi, kuri v ēl jāveic saist ībā ar finanšu nomu un l īdzīgiem pras ījumiem, nor ādīti bilanc ē kā ilgtermi ņa un īstermiņa saist ības (skat īt 2.15.  un 
2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala š ādi: 
Finanšu noma miljonos 
EUR 
 
Nākamo periodu maks ājumi Kopējā 
vērtība Turpmākie 
izdevumi 
par 
aktīviem  Aktīvu 
vērtība 
 Nolietojums Apraksts Kumulat īvie 
izdevumi 
(A) 
< 1 gads > 1 gads > 5 gadi Saistības 
kopā (B) (A+B) (C) (A+B+
C) (D) Neto 
uzskaites 
vērtība=(
A+B+C+D
) 
Zeme un ēkas 992 63 342 1686 2091 3083 61 3144 (877) 2267 
Pārējie materi ālie aktīvi 18 7 11 1 19 37 - 37 (20) 17 
Kopā 31.12.2012. 1010 70 353 1687 2110 3120 61 3181 (897) 2284 
Procenti  85 307 502 893      
Turpmāko periodu minim ālie 
nomas maks ājumi kop ā  155 660 2189 3003      PAMATL ĪDZEKĻI 
 miljonos EUR 
Zeme   
Un Aprīkojums 
un Mēbeles 
 un Dator-
tehnika Pārējie 
materiālie Finanšu  
noma Nepabeigtie  
aktīvi KOPĀ  
Ēkas iekārtas transport-
līdzekļi  aktīvi     
        
Bruto uzskaites v ērtība iepriekš ējā gada beig ās 4118 528 229 557 228 2685 645 8990 
Iegūšana 96 42 22 52 11 511 583 1317 
Atsavināšana (26) (23) (21) (54) (11) 0 0 (135) 
Pārvietojumi starp akt īvu kategorij ām 102 8 0 12 0 (14) (111) (3) 
Citas pārmaiņas 24 3 3 11 3 (1) 1 44 
Bruto uzskaites v ērtība gada beig ās 4314 558 233 578 231 3181 1118 10 213 
Uzkrātais nolietojums iepriekš ējā gada beig ās (1999) (425) (166) (396) (137) (796)  (3919) 
Nolietojuma maksa attiec īgajā gadā (138) (45) (20) (67) (21) (114)  (405) 
Atkal iegr āmatotais nolietojums 0 0 0 0 0 1  1 
Atsavināšana 3 23 21 51 10 5  113 
Pārvietojumi starp akt īvu kategorij ām - 0 0 (11) 0 14  3 
Citas pārmaiņas (3) (2) (1) (13) (2) (7)  (28) 
Uzkrātais nolietojums gada beig ās (2137) (449) (166) (436) (150) (897)  (4235) 
         
NETO UZSKAITES V ĒRTĪBA 31.12.2012. 2177 109 67 142 81 2284 1118 5978 
NETO UZSKAITES V ĒRTĪBA 31.12.2011. 2119 103 63 161 91 1889 645 5071 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 3131.12.2012.  
Turpmāko periodu minim ālie 
nomas maks ājumi kop ā 
31.12.2011.  
153 608 1859 2620      
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
32  
2.3. PĒC PAŠU KAPIT ĀLA METODES UZSKAIT ĪTI IEGULD ĪJUMI  
 
   miljonos EUR 
  Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Līdzdalība kopuz ņēmumos 2.3.1. 42 62 
Līdzdalība asoci ētās iestādēs 2.3.2. 350 312 
Kopā  392 374 
 
 
2.3.1. L īdzdalība kopuz ņēmumos 
 miljonos EUR
 GJU SESAR ITER IMI FCH Kopā 
Summa 31.12.2011. 0 0 0 25 37 62 
Iemaksas - 70 116 98 54 338 
Neto rezult ātu daļa  - (70) (106) (91) (91) (358) 
Summa 31.12.2012. 0 0 10 32 0 42 
 
Līdzdalību kopuz ņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi. Turpm āk minētās uzskaites 
vērtības tiek attiecin ātas uz ES, pamatojoties uz t ās līdzdalības īpatsvaru: 
 
   miljonos EUR 
   31.12.2012. 31.12.2011. 
Ilgtermi ņa aktīvi  226 211 
Apgrozāmie līdzekļi  106 123 
Ilgtermi ņa saistības  0 0 
Īstermiņa saistības  (291) (314) 
Ieņēmumi  8 8 
Izdevumi  (427) (379) 
 
Likvidējamais kopuz ņēmums Galileo  (GJU) 
Kopuzņēmuma Galileo  (GJU) likvidācija tika s ākta 2006. gada beig ās, un process joproj ām turpin ās. Tā 
kā 2012. gad ā struktūra nestr ādāja un joproj ām turpin ājās likvid ācija, nebija nek ādu ieņēmumu vai 
izdevumu. 
 Kopuzņēmums SESAR  
Šā kopuzņēmuma m ērķis ir nodrošin āt Eiropas gaisa satiksmes vad ības sist ēmas moderniz āciju un 
Eiropas gaisa satiksmes vad ības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordin ējot un koncentr ējot visus 
attiecīgos pētniecības un izstr ādes centienus ES. 2012. gada 31. decembr
ī Komisijai pieder ēja 46,12 % 
no līdzdalības SESAR . Kopējais (orient ējošais) paredz ētais Komisijas ieguld ījums SESAR  (no 2007. l īdz 
2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulat īvā neatz ītā daļa no zaud ējumiem šaj ā period ā ir 
EUR 157 miljoni.  
ITER  Starptautisk ā kodolsint ēzes ener ģijas organiz ācija ( ITER ) 
ITER ietilpst ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Jap āna un ASV. ITER tika izveidota, lai: p ārvaldītu 
ITER iekārtas, sekm ētu ITER iekārtu ekspluat āciju, veicin ātu sabiedr ības izpratni par kodolsint ēzes 
enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darb ības, kas ir vajadz īgas tās mērķa sasniegšanai. 
ES (
Euratom ), tostarp ar ī dalībvalstu un Šveices, ieguld ījumu ITER International  nodrošina ar 
Kodolsint ēzes ener ģijas aģentūras starpniec ību. Kop ējo ieguld ījumu juridiski uzskata par Euratom  
ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder da ļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder l īdzdalības daļa 
kopuzņēmumā ITER International , Komisijai š ī līdzdalība ir j āatzīst savos p ārskatos. 2012. gada 
31. decembr ī Komisijai pieder ēja 44,25 % no l īdzdalības ITER. Kopējais (orient ējošais) paredz ētais 
Euratom  ieguldījums ITER (no 2007. l īdz 2041. gadam) ir EUR 8949 miljoni. 
 
Kopīgās tehnolo ģiju ierosmes 
Publiskās un priv ātās partner ības kop īgo tehnolo ģiju ierosmju veid ā, kas ir ieviestas k ā kopuzņēmumi 
Līguma 187. panta izpratn ē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbin ātības 
programmas m ērķus. IMI un FCH ir ietverti šaj ā izdevumu kategorij ā, bet trīs citi, proti, ARTEMIS, Clean 
Sky un ENIAC , lai arī tos juridiski uzskata par kopuz ņēmumiem, gr āmatved ības vajadz ībām jāklasificē kā 
asociētās iestādes (un t āpēc tie iek ļauti 2.3.2.  paskaidrojum ā), jo Komisijai tajos ir b ūtiska ietekme, 
nevis kop īga kontrole. 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 33IMI kopīga tehnolo ģiju ierosme novatorisku z āļu jomā 
IMI kopuzņēmums atbalsta s ākotnējo farmaceitisko izp ēti un izstr ādi dalībvalstīs un asoci ētajās valstīs 
nolūkā palielin āt pētniecības ieguld ījumus biofarm ācijas nozar ē, kā arī veicina mazo un vid ējo uzņēmumu 
(MVU) iesaist īšanos tā darbībā. 2012. gada 31. decembr ī Komisijai pieder ēja 78,58 % no l īdzdalības IMI. 
Maksim ālais orient ējošais Komisijas ieguld ījums nep ārsniegs EUR 1 miljardu l īdz 2017. gada 
31. decembrim.  
 Kopuzņēmums „Kurin āmā elementi un ūdeņradis” ( FCH) 
Kopuzņēmuma FCH mērķis apvienot publisk ā un priv ātā sektora resursus, lai stiprin ātu pētniecības 
pasākumus, t ādējādi palielinot Eiropas p ētniecības centienu visp ārējo efektivit āti un pa ātrinot kurin āmā 
elementu un ūdeņraža tehnolo ģiju izstr ādi un izmantošanu. 2012. gada 31. decembr ī Komisijai pieder ēja 
80,6 % no l īdzdalības FCH. Maksim ālais orient ējošais ES ieguld ījums nep ārsniegs EUR 470 miljonus l īdz 
2017. gada 31. decembrim. Kumulat īvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 12 miljoni. 
 2.3.2. L īdzdalība asoci ētās iestādē
s 
  miljonos EUR 
  EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Kopā 
Summa 31.12.2011. 292 0 0 20 312 
Iemaksas - 22 97 16 135 
Daļa neto 
pārpalikum ā/(deficītā) 9 (22) (97) (22) (132) 
Pārējie pašu kapit āla 
pārvietojumi 35 - - - 35 
Summa 31.12.2012. 336 0 0 14 350 
 
Līdzdalību asoci ētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi. Turpm āk minētās uzskaites 
vērtības tiek attiecin ātas uz ES, pamatojoties uz t ās līdzdalības īpatsvaru: 
   miljonos EUR 
   31.12.2012. 31.12.2011. 
Aktīvi  505 460 
Saistības  (191) (162) 
Ieņēmumi  33 28 
Deficīts  (177) (182) 
 
 
Eiropas Invest īciju fonds (EIF) 
Eiropas Invest īciju fonds (EIF) ir Eiropas Savien ības finanšu iest āde, kuras specializ ācija ir riska kapit āla 
un garantiju nodrošin āšana MVU. Komisija ir apmaks ājusi 20 % no savas l īdzdalības, nepiepras ītais 
atlikums atbilst EUR 720 miljoniem. 
 
               Miljonos EUR  
EIF Kopējais EIF kapitāls Komisi jas parakst ītais kapit āls
Kopējais pamatkapit āls 3 000 900 
Apmaks ātais (600) (180) 
Nepiepras ītais 2 400 720 
 
 
Kopuzņēmums ARTEMIS   
Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kop īgo tehnolo ģiju ierosmi ar priv āto sektoru par iegultaj ām 
datorsist ēmām. Maksim ālais orient ējošais Komisijas ieguld ījums nep ārsniegs EUR 420 miljonus. 
Kumulat īvā neatzītā daļa no zaud ējumiem ir EUR 5 miljoni (95,2 % no l īdzdalības). 
 Kopuzņēmums Clean Sky  
Šīs iestādes mērķis ir pa ātrināt nekait īgas gaisa p ārvadājumu tehnolo ģijas izstr ādi, pārbaudi un 
demonstr ēšanu ES un jo īpaši izveidot piln ībā novatorisku gaisa transporta sist ēmu, lai mazin ātu gaisa 
transporta ietekmi uz apk ārtējo vidi. Maksim ālais orient ējošais Komisijas ieguld ījums nep ārsniegs 
EUR 800 miljonus. Kumulat ī
vā neatzītā daļa no zaud ējumiem ir EUR 48 miljoni (62,89 % no l īdzdalības). 
 
Kopuzņēmums ENIAC  
ENIAC  mērķis ir noteikt kop īgi saska ņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jom ā, lai noteiktu 
pētniecības priorit ātes galveno kompeten ču attīstībai un pie ņemšanai šaj ā jomā. Šos m ērķus īstenos, 
apkopojot publisk ā un priv ātā sektora resursus, lai atbalst ītu projektu veid ā īstenotus p ētniecības un 
izstrādes pas ākumus. ES kop ējās saistības nep ārsniegs EUR 450 miljonus. 2012. gada 31. decembr ī 
Komisijai pieder ēja 95,90 % no l īdzdalības ENIAC . 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 34 
 
2.4. ILGTERMI ŅA FINANŠU AKT ĪVI 
  miljonos EUR
Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Pārdošanai pieejamie finanšu akt īvi 2.4.1. 4870 2272 
Aizdevumi 2.4.2. 57 441 41 400 
Kopā  62 311 43 672 
 
 
2.4.1. P ārdošanai pieejamie ilgtermi ņa finanšu akt īvi 
  miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Garantiju fonds* 1327 1475 
Likvidējamā EOTK 1102 - 
BUFI ieguldījumi 832 - 
Riska dal īšanas finanšu meh ānisms (RDFM) 593 - 
Aizdevumu garantiju instruments TEN-T  projektiem 
(LGTT) 52 - 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 52 - 
Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka 188 188 
Riska kapit āla darījumi 123 134 
ETF uzsākšanas meh ānisms 305 234 
Citi pārdošanai pieejami ieguld ījumi 296 241 
Kopā 4870 2272 
* Garantiju fond ā tiek tur ētas Komisijas emit ētās EFSM oblig ācijas, tādēļ tās jāizslēdz. 
 
Lai labāk atspogu ļotu reālo ekonomikas situ āciju, sākot no 2012. gada visi p ārdošanai pieejamie finanšu 
aktīvi tiks uzr ādīti atbilst īgi to atlikušajam termi ņam bilances datum ā. Aktīvi, kuru dz ēšanas termi ņš 
pārskatu sniegšanas datum ā ir vairāk nekā viens gads, tiek uzr ādīti kā ilgtermi ņa aktīvi, savuk ārt aktīvi, 
kuru dz ēšanas termi ņš ir līdz 2013. gada beig ām, tiek uzr ādīti kā apgroz āmie līdzekļi (skat īt 
2.8. paskaidrojumu). Iepriekš uzr ādītais Garantiju fonda apm ērs 2012. gad ā atšķirībā no 2011. gada 
uzrādīts bez naudas un naudas ekvivalentiem (2011. gad ā — EUR 302 miljoni) un attiec īgajām saistībām 
(2011. gad ā — EUR 1 miljons). Ja 2011. gada finanšu p ārskatos b ūtu ievērota šāda pieeja, veidotos š āds 
salīdzinājums:  
  miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Garantiju fonds* 1327 973 
Likvidējamā EOTK 1102 982 
BUFI ieguldījumi 832 588 
Riska dal īšanas finanšu meh ānisms (RDFM) 593 365 
Aizdevumu garantiju instruments TEN-T  projektiem 
(LGTT) 52 47 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 52 91 
Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka 188 188 
Riska kapit āla darījumi 123 134 
ETF uzsākšanas meh ānisms 305 234 
Citi pārdošanai pieejami ieguld ījumi 296 241 
Kopā 4870 3843 
* Garantiju fond ā tiek tur ētas Komisijas emit ētās EFSM oblig ācijas, tādēļ tās jāizslēdz. 
 
Garantiju fonds Garantiju fonds ārējām darbībām attiecas uz aizdevumiem, ko ES garant ē saskaņā ar Padomes l ēmumu, 
jo īpaši Eiropas Invest īciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saist ībā ar 
makrofinansi ālu atbalstu (MFA aizdevumi), k ā arī Euratom  aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermi ņa 
instruments, lai segtu neatmaks ātus aizdevumus, kurus garant ējusi ES. Fonda l īdzekļus veido iemaksas 
no ES visp ārējā budžeta, kas atbilst 9 % no darb ību kapit āla vērtības, procentu ien ākumi no 
ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda akt īvi, un summas, kas atg ūtas no saist ības nepildošiem 
parādniekiem, attiec ībā uz kuriem fondam n ācies pild īt sniegt ās garantijas. Ja gada beig ās izveidojas 
pārpalikums, to atmaks ā, iekļaujot ES budžet ā
 kā ieņēmumus.  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 35ES jāiekļauj garantijas rezerve treš ām valst īm izsniegtiem aizdevumiem. Š ī rezerve paredz ēta Garantiju 
fonda pras ību un, ja nepieciešams, t ādu garantiju piepras ījumu finans ēšanai, kas p ārsniedz fond ā 
pieejamos l īdzekļus, tā, lai šīs summas var ētu ieskait īt budžeta izdevumos. Š ī rezerve atbilst pl ānotajai 
summai, kas ir 9 % no aizdevumu atlikuma gada beig ās. 
 
Likvidējamā EOTK 
Saistībā ar likvid ējamās EOTK apm ēru visi p ārdošanai pieejamie finanšu akt īvi ir par āda vērtspapīri, kuri 
ir denomin ēti EUR un tiek kot ēti aktīvā tirgū. 2012. gada 31. decembr ī tādu parāda vērtspapīru apjoms 
(izteikts patiesaj ā vērtībā), kuru dz ēšanas termi ņš iestāsies 2013. gad ā, bija EUR 490 miljoni 
(EUR 481 miljons 2011. gad ā). 
 BUFI  ieguld ījumi 
Iepriekš iekas ētās soda naudas kopš 2010. gada 1. janv āra pārvalda Komisija īpaši izveidot ā fondā 
(BUFI) un tās tiek ieguld ītas finanšu instrumentos, kuri tiek iedal īti pārdošanai pieejamos finanšu akt īvos. 
 
Riska dal īšanas finanšu meh ānisms (RDFM) 
Riska dal īšanas finanšu meh ānismu p ārvalda EIB, un Komisijas ieguld ījumu portfelis tiek izmantots, lai 
veidotu uzkr ājumus finanšu risku aizdevumiem un garantij ām, ko EIB pieš ķīrusi atbilst īgiem pētniecības 
projektiem. Kop ējais Komisijas budžets ir EUR 1 miljards, tas ir paredz ēts laikam no 2007. gada l īdz 
2013. gadam, un no š īs summas ne vair āk kā EUR 800 miljoni ir no īpašas programmas „Sadarb ība” un 
ne vairāk kā EUR 200 miljoni ir no programmas „Kapacit āte”. EIB pati uz ņēmusies saist ī
bas nodrošin āt 
tādu pašu summu. 
2012. gada 31. decembr ī Komisija kop ā ar EBTA un trešo valstu iemaks ām bija iemaks ājusi RDFM 
EUR 1006 miljonus. Min ētās iemaksas EIB ieguld īja oblig ācijās (paties ā vērtība 2012. gada 31. decembr ī 
bija EUR 754 miljoni) un naudas un termi ņnoguldījumos (EUR 314 miljoni). Summa EUR 948 miljoni ir 
norādīta kā iespējamās saistības ( 5.2.1 . paskaidrojums) un atspogu ļo aplēsi par maksim ālajiem 
zaudējumiem 2012. gada 31. decembr ī, kādi Komisijai b ūtu, ja netiktu pild ītas saist ības par EIB 
piešķirtajiem aizdevumiem vai garantij ām saistībā ar RDFM. J āņem vērā, ka Komisijas visp ārējais risks ir 
ierobežots un nep ārsniedz summu, k ādu Komisija iemaks ā mehānismā. 
 Aizdevumu garantiju instruments TEN-T  projektiem ( LGTT ) 
Aizdevumu garantiju instruments TEN-T  projektiem pieš ķir garantijas, lai mazin ātu ieņēmumu risku TEN 
transporta projektiem s ākumgados. Konkr ēti tas noz īmē, ka garantija segtu rezerves kred ītlīnijas, kuras 
varētu tikt izmantotas tikai tad, ja projekta naudas pl ūsmas neb ūtu pietiekamas augst ākas kārtas par āda 
apkalpošanai. Instruments ir Komisijas un EIB kop īgs finanšu produkts, un TEN-T  regulā ir paredz ēti 
EUR 500 miljoni no ES budžeta pieš ķiršanai 2007.–2013. gad ā. EIB pieš ķirs papildu EUR 500 miljonus, 
tādējādi kopējā instrumentam pieejam ā summa b ūs EUR 1 miljards.  
Komisija 2012. gada 31. decembr ī bija iemaks ājusi LGTT EUR 155 miljonus. EIB to ieguld īja oblig ācijās 
(patiesā vērtība 2012. gada 31. decembr ī bija EUR 75 miljoni) un termi ņnoguldījumos (EUR 88 miljoni). 
2012. gada beig ās bija parakst īti aizdevumi par EUR 523 miljoniem, un tos attiec īgi sedz garantija. 
Summa EUR 39 miljoni ir nor ādīta kā iespējamās saistības ( 5.2.1. paskaidrojums) un atspogu ļo aplēsi 
par maksim ālajiem zaud ējumiem 2012. gada 31. decembr ī, kādi Komisijai b ūtu, ja netiktu pild ītas 
saistības par EIB pieš ķirtajiem aizdevumiem saist ībā ar LGTT darbībām. Tā ir 7,4 % no kop ējās 
garantētās summas. J āņem vērā, ka Komisijas visp ārējais risks ir ierobežots un nep ārsniedz summu, 
kādu Komisija iemaks ā instrument ā. 
 
Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka (ERAB)  
Tā kā ERAB netiek kot ēta biržā un ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB stat ūtos, kuri 
cita starp ā attiecas uz l īdzdalības daļu pārdošanu, nep ārsniedzot ieg ādes izmaksas un tikai esošajiem 
daļu turētājiem, Komisijas da ļu ERAB nov ērtē, no izmaks ām atskaitot da ļēji norakst īto vērtības 
samazin ājumu. 
 
             miljonos EUR 
ERAB Kopējais ERAB kapit āls Komisijas parakst ītā daļa 
Kopējais pamatkapit āls 29 601 900 
Apmaks ātais (6202) (188) 
Nepiepras ītais 23 399 712 
 
 
Riska kapit āla darījumi 
Riska kapit āla darījumos summas tiek pieš ķirtas finanšu starpniekiem, lai finans ētu ieguld ījumus pašu 
kapitālā. Tos pārvalda EIB un finans ē saskaņā ar Eiropas kaimi ņattiecību politiku. 
  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 36 
ETF uzsākšanas meh ānisms  ietver Izaugsmes un nodarbin ātības programmu, MAP programmu, CIP 
programmu un tehnolo ģiju nodošanas izm ēģinājuma projektu, kas ir EIF aizg ādnībā un nodrošina 
atbalstu jaunu MVU izveidei un finans ēšanai, ieguldot l īdzekļus piem ērotos specializ ētos riska kapit āla 
fondos. Gada beig ās tika pie ņemtas saist ības vēl par EUR 122 miljoniem ETF uzsākšanas meh ānismam, 
taču partneri šos l īdzekļus vēl nav izmantojuši. 
 Citi pārdošanai pieejami ieguld ījumi 
Citas liel ākās summas p ārdošanai pieejamos ilgtermi ņa ieguld ījumos ir š ādas: Eiropas Fondam 
Dienvidaustrumu Eiropai (EUR 113 miljoni), Vides izaugsmes fondam  (EUR 39 miljoni) un GEEREF  
fondam  (EUR 68 miljoni). 
 
 
2.4.2. Ilgtermi ņa aizdevumi 
  
miljonos EUR
Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
No ES budžeta un EOTK pieš ķirtie aizdevumi  2.4.2.1. 162 170 
No aizņemtiem l īdzekļiem pieš ķirtie aizdevumi 2.4.2.2. 57 279 41 230 
Kopā 57 441 41 400 
 
 
2.4.2.1. No Eiropas Savien ības budžeta un likvid ējamās EOTK pieš ķirtie aizdevumi  
 miljonos EUR
 Aizdevumi ar 
īpašiem 
nosacījumiem EOTK aizdevumi 
mājokļa iegādei Kopā 
Kopā 31.12.2011. 151 19 170 
Jauni aizdevumi - - - Atmaks ātās summas (17) (4) (21) 
Valūtas maiņas starp ības 1 - 1 
Uzskaites v ērtības pārmaiņas  11 1 12 
Kopā 31.12.2012. 146 16 162 
 
Aizdevumi ar īpašiem nosac ījumiem tiek pieš ķirti ar preferenci ālām procentu likm ēm, īstenojot sadarb ību 
ar valst īm, kuras nav dal ībvalstis. Visas summas atmaks ājamas vair āk nekā 12 mēnešus p ēc gada 
beigām. Efekt īvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % l īdz 14,507 %. 
  2.4.2.2. No aizņemtiem l īdzekļiem pieš ķirtie aizdevumi   
miljonos EUR
 MFA Euratom MB EFSM Likvidējamā 
EOTK Kopā 
Kopā 31.12.2011. 595 451 11 625 28 344 266 41 281 
Jauni aizdevumi  39 - - 15 800 - 15 839 
Atmaks ātās summas (84) (24) - - (46) (154) 
Valūtas maiņas starp ības - - - - 5 5 
Uzskaites v ērtības pārmaiņas  (1) (2) (2) 332 (4) 323 
Kopā 31.12.2012. 549 425 11 623 44 476 221 57 294 
Parāda summa < 1 gads 15 - - - - 15 
Parāda summa > 1 gads 534 425 11 623 44 476 221 57 279 
 Šo summu lielo palielin ājumu ir izrais ījuši EFSM aizdevumi, kas izmaks āti 2012. gad ā, un to atspogu ļo ES 
aizņēmumu palielin ājums (skat īt 2.14. paskaidrojumu). S īkāku inform āciju par aiz ņēmumu un aizdevumu 
darbībām skatīt 7. paskaidrojum ā. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 372.5. ILGTERMI ŅA DEBITORU PAR ĀDI UN ATG ŪSTAMĀS SUMMAS 
 
 miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Dalībvalstis 545 268 
Citas 19 21 
Kopā 564 289 
 
 No minētajiem debitoru par ādiem EUR 550 miljoni (EUR 273 miljoni 2011. gad ā) attiecas uz dar ījumiem, 
kas nav saist īti ar komerci ālu apmai ņu.  
 
Dalībvalstu maks ājamo summu palielin ājums ir saist īts ar neizpild ītajiem gr āmatojumu noskaidrošanas 
lēmumiem saist ībā ar ELGF un ELFLA lauku att īstībai. 
 
 
2.6. ILGTERMI ŅA PRIEKŠFINANS ĒJUMS   
 
  miljonos EUR
Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Priekšfinans ējums 2.6.1. 40 790 40 625 
Nākamo periodu izdevumi 2.6.2. 3715 4098 
Kopā  44 505 44 723 
 
 
2.6.1.  Priekšfinans ējums 
Priekšfinans ējuma atg ūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzr āda kā īstermiņa vai ilgtermi ņa 
priekšfinans ējumu. Izlietojumu nosaka projekta pamat ā esošā nolīgumā. Visas atmaks ātās summas vai 
izlietojumu, kas j āmaksā līdz 12 m ēnešiem pirms p ārskata datuma, uzr āda kā īstermiņa 
priekšfinans ējumu. 
 
Par priekšfinans ējumu sa ņemtās garantijas 
Tās ir garantijas, ko Komisija atseviš ķos gadījumos pieprasa no sa ņēmējiem, kas nav dal ībvalstis, 
izmaksājot avansa maks ājumus (priekšfinans ējumu). Ir divas v ērtības, kuras tiek uzr ādītas šiem 
garantijas veidiem: „nomin ālās” un „aktu ālās” vērtības. „Nomin ālās” vērtības pamatojošais notikums ir 
saistīts ar garantijas es ību. „Aktu ālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinans ējuma 
maksājums un/vai priekšfinans ējuma dz ēšana p ēc tam. 2012. gada 31. decembr ī tādu garantiju 
„nominālā” vērtība, kuras sa ņemtas par priekšfinans ējumu, bija EUR 1348 miljoni, savuk ārt šo garantiju 
„aktuālā” vērtība bija EUR 1083 miljoni (attiec īgi EUR 1330 miljoni un EUR 1083 miljoni 2011. gad ā). 
 
Atsevišķas priekšfinans ējuma summas, kas izmaks ātas saska ņā ar Sept īto pētniecības pamatprogrammu 
pētniecībai un tehnolo ģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz Dal ībnieku garantiju fonds (DGF): 2012. gad ā 
izmaksātā priekšfinans ējuma kopsumma bija EUR 4 miljardi (EUR 3,3 miljardi 2011. gad ā). Šis fonds ir ar 
ES nesaist īta vienība un netiek konsolid ēts ES finanšu p ārskatos; 11.2.3. paskaidrojums. 
 
 miljonos EUR
Pārvaldības veids 31.12.2012. 31.12.2011. 
Tieša centraliz ēta pārvaldība 1249 1219 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 1042 774 
Decentraliz ēta pārvaldība 677 697 
Dalīta pārvaldība 37 214 37 249 
Kopīga pārvaldība 592 686 
Īsteno citas iest ādes un a ģentūras 16 - 
Kopā 40 790 40 625 
 
Lielākās ilgtermi ņa priekšfinans ējuma summas saist ītas ar strukt ūrfondu pas ākumiem 2007.–2013. gada 
plānošanas periodam: EUR 23,9 miljardi Re ģionālās attīstības fondam (ERAF) un Koh ēzijas fondam (KF), 
EUR 6,5 miljardi Soci ālajam fondam (ESF), EUR 6,1 miljards Lauksaimniec ības fondam lauku att īstībai 
(ELFLA) un EUR 0,6 miljardi zivsaimniec ības fondam (EZF). T ā kā daudzi no šiem projektiem p ēc būtības 
ir ilgtermi ņa projekti, attiec īgajiem avansa maks ājumiem j ābūt pieejamiem ilg āk par vienu gadu. T āpēc 
šīs priekšfinans ējuma summas uzr ādītas kā ilgtermi ņa aktīvi. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 38Priekšfinans ējums veido lielu da ļu no kop ējiem ES akt īviem, un t āpēc tiem tiek regul āri pievērsta 
pienācīga uzman ība. Jānorāda, ka priekšfinans ējuma summ ām daž ādās programm ās ir j ābūt 
pietiekam ām, lai sa ņēmējam nodrošin ātu nepieciešamos apgroz āmos līdzekļus, lai s āktu projektu, 
vienlaikus aizsarg ājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darb ības un izmaksu efektivit ātes 
ierobežojumus. Komisija ir pien ācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinans ējuma 
pārbaudi. 
  
2.6.2.  N ākamo periodu izdevumi 
  
miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Finansēšanas vad ības instrumenti  2717 3378 
Atbalsta sh ēmas 998 720 
Kopā 3715 4098 
 
Saskaņā ar sh ēmu strukt ūrfondu programm ām 2007.–2013. gadam maks ājumus no ES budžeta 
dalībvalstīm var veikt k ā ieguldījumus finans ēšanas vad ības instrumentos (aizdevumu, ieguld ījumu pašu 
kapitālā vai garantiju veid ā), par kuru izveidi un p ārvaldību ir atbild īgas dalībvalstis. Šiem instrumentiem 
neizlietotie naudas l īdzekļi gada beig ās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinans ējums), un 
tādējādi tos uzr āda kā aktīvus Komisijas bilanc ē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dal ībvalstu 
pienākums sniegt periodiskus zi ņojumus Komisijai par šo avansu izmantošanu, un dažos gad ījumos tie 
pat nav j ānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu p ārskatos. T ādējādi, pamatojoties uz inform āciju par 
līdzekļu izmantojumu, kas sa ņemta no dal ībvalstīm, katra gada beig ās tiek veikta š ā aktīva vērtības 
aplēse. 
Izdevumu kategorij ā „Atbalsta sh ēmas” iek ļautās summas ir Komisijas apl ēse par atv ērtiem avansa 
maksājumiem daž ādām atbalsta sh ēmām (valsts atbalstam, tirgus pas ākumi saist ībā ar ELGF). 
 
 
 
 
APGROZ ĀMIE LĪDZEKĻI 
 
2.7. KR ĀJUMI 
  miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Zinātniskie materi āli 81 78 
Citi 57 16 
Kopā 138 94 
 
 
2.8.  ĪSTERMI ŅA FINANŠU AKT ĪVI 
 
  miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Pārdošanai pieejami finanšu akt īvi 2.8.1. 1858 3619 
Aizdevumi 2.8.2. 123 102 
Kopā  1981 3721 
 
  
2.8.1. P ārdošanai pieejami īstermiņa finanšu akt īvi 
Pārdošanai pieejamos finanšu akt īvus ieg ādājas to atdeves vai pe ļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu 
noteiktu akt īvu strukt ūru vai likvidit ātes papildu avotu, un t āpēc tos iesp ējams pārdot, lai nodrošin ātu 
likviditātes vajadz ības, vai rea ģējot uz procentu likmju p ārmaiņām. Tabul ā turpmāk sniegts p ārskats par 
pārdošanai pieejamiem finanšu akt īviem, kuru atlikušais dz ēšanas termi ņš ir līdz 2013. gada beig ām: 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 39 
  miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Garantiju fonds 268 - 
Likvidējamā EOTK 490 1463 
BUFI ieguldījumi 845 1358 
Riska dal īšanas finanšu meh ānisms (RDFM) 160 547 
Aizdevumu garantiju instruments TEN-T  projektiem 
(LGTT) 23 97 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 69 151 
Citi pārdošanai pieejami ieguld ījumi 3 3 
Kopā 1858 3619 
 
Atbilstīgi 2.4.1. paskaidrojumam, s ākot no 2012. gada, ir main īta pārdošanai pieejamo finanšu akt īvu 
uzrādīšana. Ja 2011. gada finanšu p ārskatos b ūtu ievērota šāda pieeja, veidotos š āds salīdzinājums: 
  miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Garantiju fonds 268 201 
Likvidējamā EOTK 490 481 
BUFI ieguldījumi 845 770 
Riska dal īšanas finanšu meh ānisms (RDFM) 160 182 
Aizdevumu garantiju instruments TEN-T  projektiem 
(LGTT) 23 49 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 69 60 
Citi pārdošanai pieejami ieguld ījumi 3 3 
Kopā 1858 1746 
 
 2.8.2. Īstermiņa aizdevumi 
Šajā izdevumu kategorij ā iekļauj aizdevumus, kuru atlikušais gal īgais dzēšanas termi ņš ir maz āk nekā 
12 mēneši pēc bilances datuma (s īkāku inform āciju skat īt 2.4.2.2. paskaidrojum ā). Tāpat šajā izdevumu 
kategorij ā iekļauj Eiropas Ārējās darbības dienestu termi ņnoguldījumus (EUR 42 miljonus) un likvid ējamo 
EOTK (EUR 22 miljoni). 
 
 
 2.9.  ĪSTERMI ŅA DEBITORU PAR ĀDI UN ATG ŪSTAMĀS SUMMAS 
 
  miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Soda naudas 2.9.1. 4090 3125 
Dalībvalstis 2.9.2. 6270 2693 
Uzkrātie ienākumi un n ākamo periodu izdevumi 2.9.3. 3368 3267 
Citi debitoru par ādi un atg ūstamās summas 2.9.4. 311 392 
Kopā  14 039 9477 
 
Kopsumm ā ietverta apl ēse EUR 13 729 miljoni (EUR 8955 miljoni 2011. gad ā), kas nav saist īti ar 
komerci ālu apmai ņu. 
  
2.9.1. Soda naudas 
Tās ir atg ūstamas summas saist ībā ar Komisijas uzliktaj ām soda naud ām EUR 4357 miljonu apm ērā 
(EUR 3369 miljoni 2011. gad ā), no kur ām atskait īta norakst ītā summa EUR 267 miljoni (EUR 244 miljoni 
2011. gad ā). 
 Garantijas par kop ējo summu EUR 2513 miljoni sa ņemtas par soda naud ām, kas nav samaks ātas 
2012. gada 31. decembr ī (EUR 3012 miljoni 2011. gad ā) saistībā ar šiem debitoru par ādiem. Jāņem vērā, 
ka no debitoru par ādiem EUR 1471 miljonam samaksas termi ņš bija pēc 2012. gada 31. decembra. 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 402.9.2. Dal ībvalstis 
 miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Debitoru par ādi saist ībā ar ELGF un lauku att īstību   
  ELGF 1172 1439 
  ELFLA 14 23 
  PLAI 44 37 
  SAPARD 136 142 
  Daļēji norakst ītā summa (814) (771) 
  KOPĀ 552 870 
Samaks ātais un atg ūstamais PVN  44 41 
Pašu resursi:   
  Iekļauts A kont ā 45 29 
  Iekļauts atseviš ķā kontā 1294 1263 
  Saņemamie pašu resursi 3617 - 
  Daļēji norakst ītā summa (773) (779) 
  Citi 16 114 
  Kopā 4199 627 
Citi no dal ībvalstīm saņemamie debitoru par ādi    
  Paredzam ā priekšfinans ējuma atg ūšana 1220 963 
  Citi 255 192 
  Kopā 1475 1155 
Kopā 6270 2693 
 
Debitoru par ādi saist ībā ar ELGF un lauku att īstību 
Šajā posten ī galvenok ārt ietilpst t ās ELGF l īdzekļu saņēmēju parāda summas 31. decembr ī, ko 
dalībvalstis deklar ējušas un apstiprin ājušas 15. oktobr ī. Tika veikta apl ēse par debitoru par ādiem, kas 
radušies p ēc minētās deklar ācijas iesniegšanas l īdz 31. decembrim. Komisija ar ī veic apl ēsi par da ļēji 
norakst āmām summ ām saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atg ūšana ir maz ticama. Tas, ka ir 
veikta š āda korekcija, nenoz īmē, ka Komisija atsak ās no ties ībām atgūt šīs summas n ākotnē. Korekcij ā ir 
iekļauts arī samazin ājums par 20 %, kas atbilst summ ām, ko dal ībvalstis dr īkst patur ēt administrat īvo 
izmaksu segšanai.  
 
Debitoru par ādi par pašu resursiem 
Faktu, ka iev ērojami pieaudzis no dal ībvalstīm saņemamo debitoru par ādu apjoms, galvenok ārt var 
skaidrot ar to, ka no pašu resursiem EUR 3617 miljoni bija j āsaņem 2012. gada 31. decembr ī saistībā ar 
2012. gada budžeta 5. un 6. groz ījumu. Min ētie budžeta groz ījumi tika attiec īgi pieņemti 2012. gada 
21. novembr ī un 2012. gada 12. decembr ī. Atbilst īgi Padomes Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000 
10. pantam ierakstus, kuri atbilst NKI p ārrēķinam, izdara 2013. gada janv āra pirmaj ā darba dien ā. 
 Jāņem vērā, ka dal ībvalstīm ir ties ības ietur ēt 25 % no tradicion
ālajiem pašu resursiem iekas ēšanas 
izmaksu segšanai, t āpēc iepriekš min ētās summas neietver šo atskait ījumu. Pamatojoties uz dal ībvalstu 
iesniegtaj ām aplēsēm, no summas, kas ir no dal ībvalstīm saņemamie debitoru par ādi, ir atskait ītas daļēji 
norakst āmās summas. Tom ēr tas nenoz īmē, ka Komisija atsak ās no ties ībām atgūt šīs vērtības 
korekcijas. 
 
 2.9.3. Uzkrātie ienākumi un n ākamo periodu izdevumi   
  
miljonos EUR 
31.12.2012. 31.12.2011. 
Uzkrātie ienākumi 3002 2952 
Nākamo periodu izdevumi 351 296 
Citi 15 19 
Kopā 3368 3267 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 41Lielākā summa šaj ā izdevumu kategorij ā ir uzkrātie ienākumi: 
  miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Pašu resursi 2388 2644 
Piešķirtie lauksaimniec ības ieņēmumi nov. un dec.  218 111 
Kohēzijas fonds, Re ģionālās attīstības fonds un Lauku 
attīstības fonds: finanšu korekcijas 276 16 
Citi uzkr ātie ienākumi 120 181 
Kopā 3002 2952 
 
 
2.9.4. Citi debitoru par ādi un atg ūstamās summas 
Šajā izdevumu kategorij ā galvenok ārt iekļautas atg ūtās priekšfinans ējuma summas, atg ūtie izdevumi un 
citi ieņēmumi no administrat īvām un parast ām darbībām. 
   
2.10.  ĪSTERMI ŅA PRIEKŠFINANS ĒJUMS 
  miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Priekšfinans ējums 2.10.1. 9548 8089 
Nākamo periodu izdevumi 2.10.2. 3690 2918 
Kopā  13 238 11 007 
 
 
2.10.1. Priekšfinans ējums 
miljonos EUR
Pārvaldības veids 31.12.2012. 31.12.2011. 
Tieša centraliz ēta pārvaldība 3289 3048 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 3908 3037 
Decentraliz ēta pārvaldība 301 330 
Dalīta pārvaldība 1008 761 
Kopīga pārvaldība 844 803 
Īsteno citas iest ādes un a ģentūras 198 110 
Kopā 9548 8089 
 
Patlaban priekšfinans ējuma bilanc ē ir divi atseviš ķi komponenti: bruto priekšfinans ējums un 
priekšfinans ējumam veidotie uzkr ājumi (tos izveido, lai par ādītu aplēses par saist ītajiem izdevumiem, 
kuri radušies gada beig ās). Abi elementi j āņem vērā, lai atbilst īgi analiz ētu to, k ā gadu no gada main ās 
pašreizējā neto priekšfinans ējuma bilance. 
Tajā pašā laikā 2012. gad ā vēl par EUR 3 miljardiem samazin ājās bruto īstermiņa priekšfinans ējums 
dalītās pārvaldības ietvaros, un tas notika t āpēc, ka iev ērojami pietuvoj ās iepriekš ējā plānošanas perioda 
(2000.–2006. g.) sl ēgšanas process. Vienlaikus uzkr ājumi šim priekšfinans ējumam samazin ājušies par 
EUR 3,3 miljardiem, un rezult ātā neto pašreiz ējais priekšfinans ējums visp ārīgi palielin ājies par 
EUR 0,3 miljardiem. Šo p ārmaiņu iemesls ir tas, ka iepriekš ējais plānošanas periods 2000.–2006. gadam 
(patlaban ir t ā slēgšanas posms) p ārklājas ar pašreiz ējo plānošanas periodu 2007.–2013. gadam. 
Saskaņā ar aplēsēm priekšfinans ējums saist ībā ar iepriekš ējo plānošanas periodu ir piln ībā izmantots 
(t. i., neto atlikums ir nulle), savuk ārt ir lēsts, ka pašreiz ējā plānošanas perioda priekšfinans ējums 
2012. gada 31. decembr ī bija tikai da ļēji izmantots. Saska ņā ar apl ēsēm atlikušo da ļu izmantos 
2013. gad ā vai vēlāk. 
Līdzīga situ ācija vērojama saist ībā ar tiešo centraliz ēto pārvaldību: bruto priekšfinans ējums ir 
samazin ājies par EUR 741 miljonu, savuk ārt neto priekšfinan ējums ir nedaudz palielin ājies par 
EUR 241 miljonu. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 422.10.2  N ākamo periodu izdevumi 
  miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Finansēšanas vad ības instrumenti  1358 1126 
Atbalsta sh ēmas 2332 1792 
Kopā 3690 2918 
 
  
2.11. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI 
  miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas 
ierobežojumi  2.11.1.   
  Konti valstu kas ēs un centr ālajās bankās  2203 7450 
  Tekošie konti  967 1099 
  Avansa konti  38 43 
  Pārvedumi (nauda ce ļā)  (1) (5) 
  Kopā  3207 8587 
Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem 
un termi ņnoguld ījumiem 2.11.2. 2345  2028  
Nauda, uz ko attiecas izmantošanas 
ierobežojumi 2.11.3. 5122 8320 
Kopā  10 674 18 935 
 
 
2.11.1. Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi   
Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi l īdzekļi, kurus ES tur kontos katr ā dalībvalstī 
un EBTA valst ī (valsts kas ē vai centr ālajā bankā), tekošajos kontos, avansa kontos, k ā arī skaidras 
naudas l īdzekļi sīkiem izdevumiem.  
 
Ievērojamo š ādas naudas samazin ājumu galvenok ārt izrais īja līdzekļu samazin āšanās kontos valstu kas ēs 
un centr ālajās bankās. Galīgais atlikums par 2012. gadu bija iev ērojami maz āks nekā galīgais atlikums 
par 2011. gadu, jo 2012. gad ā bija augsts budžeta izpildes l īmenis. Turkl āt papildu naudas l īdzekļi 
saistībā ar budžeta groz ījumiem 5/2012 un 6/2012 tika sa ņemti tikai 2013. gad ā. 
 
2.11.2. Nauda, kas pieder fi nanšu instrumentiem un termi ņnoguld ījumiem 
Šajā izdevumu kategorij ā uzrādītās summas galvenok ārt ir naudas ekvivalenti (EUR 1845 miljoni), kurus 
pārvalda fiduci āri Komisijas v ārdā, lai īstenotu noteiktu finanšu instrumentu programmas, kuras tiek 
finansētas no ES budžeta, un citi termi ņnoguldījumi (EUR 500 miljoni). T ādēļ naudu, kas pieder finanšu 
instrumentiem, var izmantot tikai attiec īgajā finanšu instrumentu programm ā. Gada beig ās fiduci āru 
pārvaldītiem finanšu instrumentiem bija pieš ķirti EUR 100 miljoni, ta ču citas puses šos l īdzekļus vēl nav 
izmantojušas. 
 Kā paskaidrots 2.4.1.  paskaidrojum ā, sākot no 2012. gada, tika main īta pārdošanai pieejamo finanšu 
aktīvu un saist ītās naudas un naudas ekvivalentu uzr ādīšana. 2012. gad ā šajā izdevumu kategorij ā 
iekļauj Garantiju fonda naudu un naudas ekvivalentus, savuk ārt 2011. gad ā kopsumm ā nebija iek ļauta 
Garantijas fonda nauda un naudas  ekvivalenti EUR 302 miljonu apm ērā, bet Garantijas fonda nauda un 
naudas ekvivalenti bija iek ļauti kā pārdošanai pieejamie ilgtermi ņa finanšu akt īvi. Ja jaunais uzr ādīšanas 
veids, tostarp naudas, kas pieder visiem finanšu instrumentiem, iek ļaušana vien ā pozīcijā, bū
tu 
piemērots 2011. gada finanšu p ārskatos, sal īdzinošie skait ļi būtu EUR 963 miljoni par tekošajiem kontiem 
un EUR 2466 miljoni par naudu, kas pieder finanšu instrumentiem un termi ņnoguldījumiem. 
 
2.11.3. Nauda, uz ko attiecas  izmantošanas ierobežojumi 
Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas sa ņemtas saist ībā ar Komisijas 
uzliktajām soda naud ām, kuru maks ājumu vēl var apstr īdēt. Šīs summas tiek tur ētas īpašos noguld ījuma 
kontos, kas netiek izmantoti cit ām darbībām. Gadījumos, kad ir iesniegta p ārsūdzība vai nav zin āms, vai 
otra puse iesniegs p ārsūdzību, attiec īgā summa tiek nor ādīta kā iespējamās saist ības 
5.2. paskaidrojum ā. 
 Šīs naudas samazin ājums ir divu iemeslu d ēļ: no vienas puses, bijuši vair āki Tiesas gal
īgie nolēmumi par 
nozīmīgām summ ām ,  b e t ,  n o  o t r a s ,  a r v i e n  v a i r āk ticis izmantots īpaši izveidotais fonds soda naud ām 
(BUFI). Kopš 2010. gada 1. janv āra visas iepriekš iekas ētās soda naudas Komisija p ārvalda ar š ī fonda 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 43starpniec ību un l īdzekļi tiek ieguld īti finanšu instrumentos, kuri iedal īti kā pārdošanai pieejami finanšu 
aktīvi (skat īt 2.4. un 2.8. paskaidrojumu). 
    
 
 
ILGTERMI ŅA SAIST ĪBAS 
 
2.12. PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Pensijas — darbinieki  37 528 30 617 
Pensijas — citi 968 777 
Kopīgā veselības apdrošin āšanas sh ēma 4007 3441 
Kopā 42 503 34 835 
 
Pensiju saist ību ievērojamo palielin ājumu var skaidrot ar piem ērotās diskonta likmes apjom īgu 
samazin ājumu, un rezult ātā gadā veidojās lieli aktu ārie zaud ējumi. 
 
 2.12.1.  Pensijas — darbinieki 
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maks ājumus, kas paredz ēti šajā pensiju sh ēmā 
(PSEO : Eiropas Savien ības ierēdņu pensiju sh ēm a ) ,  v e i c  n o  E S  b u d ž e t a .  S h ēma netiek fond ēta, bet 
dalībvalstis kolekt īvi garant ē minēto pabalstu maks ājumus atbilst īgi šo izdevumu finans ēšanai 
noteiktajam apm ēram. Turkl āt vienu trešda ļu no š īs shēmas ilgtermi ņa finans ējuma veido ier ēdņu 
obligātās iemaksas. 
 Pensiju sh ē
mas saist ības tika nov ērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pension ēto darbinieku skaitu 
2012. gada 31. decembr ī un min ētajā datum ā piemērojamo Civildienesta noteikumu norm ām. Šo 
novērtējumu veica saska ņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiec īgi arī 12. ES gr āmatved ības 
noteikumu). Metodi, ko piem ēro minēto saist ību aprēķināšanā, sauc par pl ānotās vienības kred ītmetodi. 
Vērtējumā izmantoti š ādi vērtēšanas datum ā pieejamie galvenie aktu āra pieņēmumi:  
 
Darbinieku pensiju saist ības 31.12.2012. 31.12.2011. 
Nominālā diskonta likme  3,6 % 4,9 % 
Paredzamais infl ācijas līmenis  2,0 % 1,8 % 
Faktiskā diskonta likme 1,6 % 3,0 % 
Laulību varb ūtība: vīrietim/sievietei 84 %/38 % 84 %/38 % 
Vispārējais algu pieaugums/pensiju p ārvērtēšana 0 % 0 % 
2008. gada starptautisk ā civildienesta ier ēdņu dzīves 
ilguma tabula  Jā J ā 
 
 
 
Darbinieku pabalstu bruto saist ību pārmaiņas miljonos EUR
 Saistības darbinieku 
pensijāmVeselības 
apdrošināšana
Bruto saist ības iepriekš ējā gada beig ās 34 233 3711 
Pakalpojumu/parast ās izmaksas  1144 - 
Procentu izmaksas 1043 - 
Samaks ātie pabalsti (1243) - 
Aktuārā peļņa 6691 567 
Pārmaiņas sakar ā ar jauniem darbiniekiem 93 - 
Bruto saist ības gada beig ās 41 961 4278 
Pensijām piem ērotais korekcijas koeficients 1022 - 
Pensiju nodok ļu atskait ījums (5455) - 
Plāna aktīvi - (271) 
Neto saist ības gada beig ās 37 528 4007 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 442.12.2.  Pensijas — citi 
Šeit ietilpst pensiju saist ības attiec ībā uz Komisijas, Tiesas (un Visp ārējās tiesas), Rev īzijas pal ātas, 
Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītāja un Eiropas Savien ības 
Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locek ļiem. Šaj ā izdevumu kategorij ā ietvertas ar ī saistības 
attiecībā uz Eiropas Parlamenta deput ātu pensij ām. 
 
2.12.3.  Kop īgā veselības apdrošin āšanas sh ēma 
Novērtētas arī aplēstās ES saist ības attiec ībā uz kop īgajā veselības apdrošin āšanas sh ēmā veicamaj ām 
iemaksām par tās pension ētajiem darbiniekiem. Bruto saist ības ir nov ērtētas par EUR 4278 miljoniem, un 
plāna aktīvi EUR 271 miljona apm ērā ir atskait īti no bruto saist ībām, lai ieg ūtu neto summu. Apr ēķinā 
izmantot ā diskonta likme un visp ārējais algu pieaugums ir t ādi paši k ā tie, kas izmantoti darbinieku 
pensiju v ērtējumā. 
 
 
2.13. ILGTERMI ŅA UZKR ĀJUMI  
   miljonos EUR 
 Summa 
31.12.2011. Papildu 
uzkrājumi Neizmantot ās 
apvērstās 
summas Izmantot ās
summas Pārvietojums 
no 
ilgtermi ņa 
uzkrājumiem Aplēses 
pārmaiņa Summa 
31.12.2012.
Tiesas 
prāvas 368 58 (241) (53) 0 0 132 
Kodol-
objekta 
nojaukšana 1005 0 0 (3) (29) 24 997 
Finanšu 100 38 0 0 (33) 3 108 
Citi 22 1 (1) (1) 0 0 21 
Kopā 1495 97 (242) (57) (62) 27 1258 
 
Tiesas pr āvas 
Šeit tiek apl ēstas summas, kas, iesp ējams, b ūs jāmaksā vairāk nekā 12 mēnešus p ēc gada beig ām 
saistībā ar vair ākām notiekoš ām tiesas pr āvām. Uzkr ājumu samazin ājums tiesas pr āvām ir galvenok ārt 
saistīts ar ELGF lietas sl ēgšanu 2012. gad ā. 
 Kodolobjekta nojaukšana Neatkar īgu ekspertu konsorcijs 2008. gad ā atjaunin āja savu 2003. gada p ētījumu, lai nov ērtētu KPC 
kodoliek ārtu ekspluat ācijas p ārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. 
Pārskatītā aplēse EUR 1222 miljonu apm ērā (iepriekš — EUR 1145 miljoni) ir pamats uzkr ājumu 
iekļaušanai finanšu p ārskatos. Saska ņā
 ar ES gr āmatved ības noteikumiem apl ēstos uzkr ājumus indeks ē 
atbilstoši infl ācijai un tad diskont ē līdz to neto pašreiz ējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona 
mijmaiņas darījumu procentu likmju l īkni). Ņemot v ērā minētās programmas paredzamo ilgumu 
(aptuveni 20 gadi), j āuzsver, ka past āv zināma nenoteikt ība attiec ībā uz šo apl ēsi, un gal īgās izmaksas 
varētu atšķirties no pašreiz iegr āmatotaj ām summ ām. 
 Finanšu uzkr ājumi 
Tie ir uzkr ājumi, kas atbilst apl ēstajiem zaud ējumiem, kuri veidosies saist ībā ar garantij ām, kas 
piešķirtas saska ņā ar 1998. gada MVU garantiju meh ānismu, 2001. gada MVU garantiju meh ānismu un 
2007. gada MVU garantiju meh ānismu KJP ietvaros un Eiropas progresa mikrofinans ēšanas instrumentu 
(Garantiju), kur Eiropas Invest īciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevum ā savā vārdā izsniegt garantijas, 
kuru risku uz ņemas Komisija. Tom ēr ar izmantot ām un neizmantot ām garantij ām saistītais finanšu risks 
ir ierobežots. Ilgtermi ņa finanšu uzkr ājumus diskont ē līdz to neto pašreiz ējai vērtībai (izmantojot euro 
mijmaiņas gada likmi). 
 
 
2.14. ILGTERMI ŅA FINANŠU SAIST ĪBAS 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Ilgtermi ņa aizņēmumi 57 252 41 200 
Garantiju fonds, izsl ēgšana* (20) (21) 
Kopā 57 232 41 179 
* Garantiju fond ā tiek tur ētas Komisijas emit ētās EFSM oblig ācijas, tādēļ tās jāizslēdz. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 45Ilgtermi ņa aizņēmumi  
             miljonos EUR
 MFA Euratom MB EFSM Likvidējamā 
EOTK Kopā 
Kopā 31.12.2011. 595 451 11 625 28 344 236 41 251 
Jauni aiz ņēmumi  39 - - 15 800 - 15 839 
Atmaks ātās summas (84) (24) - - (46) (154) 
Valūtas maiņas starp ības - - - - 4 4 
Uzskaites v ērtības pārmaiņas (1) (2) (2) 332 - 327 
Kopā 31.12.2012. 549 425 11 623 44 476  194 57 267  
Parāda summa < 1 gads 15 - - - - 15 
Parāda summa > 1 gads 534 425 11 623 44 476 194 57 252 
 
Šajā izdevumu kategorij ā ietilpst ES aiz ņēmumi, kuru dz ēšanas termi ņš pārsniedz vienu gadu. 
Aizņēmumos ietilpst ar sertifik ātiem apliecin āti parādi EUR 57 026 miljonu apm ērā (EUR 41 011 miljoni 
2011. gad ā). Uzskaites v ērtības pārmaiņas atbilst uzkr āto procentu p ārmaiņām. Sīkāku inform āciju par 
aizdevumu un aiz ņēmumu darb ībām skatīt 7. paskaidrojum ā. 
 
 
 
2.15. CITAS ILGTERMI ŅA SAIST ĪBAS 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Parādi par finanšu izpirkumnomu 2040 1603 
Pa daļām apmaks ātās ēkas 352 367 
Citi 135 89 
Kopā 2527 2059 
 
  
ĪSTERMI ŅA SAIST ĪBAS 
 
 
2.16. ĪSTERMI ŅA UZKR ĀJUMI 
   miljonos EUR
 Summa 
31.12.2011. Papildu 
uzkrājumi Neizmantot ās 
apvērstās 
summas Izmantot ās 
summas Pārvietojums 
no 
ilgtermi ņa 
uzkrājumiem Aplēses 
pārmaiņa Summa 
31.12.2012.
Tiesas 
prāvas 17 218 (2) (9) 0 0 224 
Kodol-
objekta nojaukšana 29 0 0 (29) 29 0 29 
Finanšu 165 30 0 (43) 33 3 188 
Citi 59 342 (32) (5) 1 0 365 
Kopā 270 590 (34) (86) 63 3 806 
 
 
2.17. ĪSTERMI ŅA FINANŠU SAIST ĪBAS 
 
Šajā izdevumu kategorij ā ietverti aiz ņēmumi (skat īt 2.14.  paskaidrojumu), kuru termi ņš ir 12 m ēnešu 
laikā pēc bilances datuma. 
 
 
2.18. KREDITORU PAR ĀDI 
  miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Ilgtermi ņa saistību īstermiņa daļa 2.18.1. 89 81 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 46Kreditoru par ādi 2.18.2. 21 558 22 311 
Uzkrātie izdevumi un n ākamo periodu ien ākumi 2.18.3. 68 436 69 081 
Kopā  90 083 91 473 
 
 
2.18.1. Ilgtermi ņa saistību īstermiņa daļa 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Parādi par finanšu izpirkumnomu 70 66 
Citi 19 15 
Kopā 89 81 
 
 
2.18.2. Kreditoru par ādi 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Dalībvalstis 23 029 22 200 
Piegādātāji un citi 1704 1611 
Aplēstās neattiecin āmās summas un v ēl neizmaks ātās 
avansa summas (3175) (1500) 
Kopā 21 558 22 311 
 
Kreditoru par ādi ietver izmaksu p ārskatus, ko Komisija sa ņēmusi atbilst īgi dotāciju pas ākumiem. Tos 
kreditē par piepras īto summu, sa ņemot piepras ījumu. Ja partneris ir dal ībvalsts, tos klasific ē kā 
dalībvalsts kreditoru par ādus. Rēķiniem un kred īta avizo, kurus sa ņem atbilst īgi iepirkumu pas ākumiem, 
piemēr o  t o  p a š u  k ārtību. Attiec īgie izmaksu piepras ījumi ņemti vērā gada nosl ēguma periodiz ācijas 
procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodiz ācijas ierakstiem nov ērtētās attiecin āmās summas ir gr āmatotas 
finanšu p ārskatos k ā izdevumi, savuk ārt atlikus ī daļa ir uzrādīta kā „aplēstās neattiecin āmās summas un 
vēl neizmaks ātās avansa summas” (skat īt turpm āk). Lai akt īvus un saist ības nenov ērtētu par augstu, tika 
izlemts atspogu ļot maks ājamo neto summu k ā īstermiņa saistības. 
 
Dalībvalstis 
Lielākās summas ir saist ītas ar nesamaks ātiem strukt ūrfondu izmaksu piepras ījumiem (EUR 5,6 miljardi 
ESF un EUR 15,6 miljardi ERAF un KF). 
 
Piegādātāji un citi 
Šajā izdevumu kategorij ā ietvertas par āda summas p ēc dotāciju un iepirkumu pas ākumiem, k ā arī 
publiskām instit ūcijām un nekonsolid ētajām strukt ūrām (piem ēram, EAF) maks ājamās summas. 
 Aplēstās neattiecin āmās summas un v ēl neizmaks ātās avansa summas 
Kreditoru par ādi ir samazin āti par summu, kas atbilst sa ņemto, bet v ēl nepārbaudīto un par 
neattiecin āmiem uzskat āmo atlīdzības piepras ījumu da ļai. Lielākās summas attiecas uz struktur ālo 
darbību ģenerāldirektor ātiem. Turkl āt kreditoru par ādi ir samazin āti par sa ņemto atl īdzības piepras ījumu 
daļu, kas atbilst n ākamo periodu izdevumiem, kas v ēl jāizmaksā gada beig ās (EUR 2,4 miljardi). 
 
 2.18.3. Uzkrātie izdevumi un n ākamo periodu ien ā
kumi  
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Uzkrātie izdevumi 68 216 68 577 
Nākamo periodu ien ākumi 201 490 
Citi 19 14 
Kopā 68 436 69 081 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 47Uzkrāto izdevumu sadal ījums ir š āds: 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Lauksaimniec ība un lauku att īstība   
  ELGF: tiešais atbalsts no 16.10. l īdz 31.12.  33 040 33 774 
  ELGF: tiešais atbalsts — citas ties ības 11 492 10 701 
  ELGF: cukura nozares p ārstruktur ēšana 0 224 
  ELGF: citi  1 23 
  ELFLA  12 497 12 127 
  Kopā 57 030 56 849 
Struktur ālas darb ības   
  EZF/ZVFI  66 56 
  ERAF un Koh ēzijas fonds  4359 4791 
  ISPA 382 172 
  ESF 1378 1687 
  Kopā 6185 6706 
Citi uzkr ātie izdevumi   
  Pētniecība un izstr āde 1077 1157 
  Citi 3924 3865 
  Kopā 5001 5022 
Kopā 68 216 68 577 
 
 
  NETO AKT ĪVI 
 
 
2.19. REZERVES 
  miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Patiesās vērtības rezerve 2.19.1 150 (108) 
Garantijas fonda rezerve 2.19.2 2079 1911 
Citas rezerves 2.19.3 1832 1805 
Kopā  4061 3608 
 
 
2.19.1. Paties ās vērtības rezerve  
Saskaņā ar gr āmatved ības noteikumiem p ārdošanai pieejamo akt īvu paties ās vērtības korekcijas 
uzskaita, izmantojot paties ās vērtības rezervi. 2012. gad ā no paties ās vērtības rezerves tika atskait īts 
kumulat īvās paties ās vērtības neto samazin ājums EUR 5 miljonu apm ērā (EUR 24 miljonu apm ērā 
2011. gad ā) un š ī summa tika atz īta finanšu darb ības rezult ātu pārskatā saistībā ar pārdošanai 
pieejamiem finanšu akt īviem. 
 2.19.2.  Garantijas fonda rezerve  
Šī rezerve atspogu ļo plānoto summu, kas ir 9 % no fonda izsniegtaj ām garantij ām, kas ir j ā
tur kā aktīvi. 
 
2.19.3. Citas rezerves 
Summa galvenok ārt attiecas uz likvid ējamās EOTK rezervi (EUR 1534 miljoni) Og ļu un tērauda izp ētes 
fonda akt īviem, un šo rezervi izveidoja saist ībā ar EOTK darb ības izbeigšanu. 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 482.20. NO DAL ĪBVALST ĪM PIEPRAS ĀMĀS SUMMAS  
miljonos EUR 
 Summa 
No dalībvalstīm piepras āmās summas 31.12.2011.  37 458 
2011. gada budžeta p ārpalikuma atdošana dal ībvalstīm  1497 
Garantiju fonda rezerves p ārmaiņas 168 
Citu rezervju p ārmaiņas 25 
Gada saimniecisk ās darbības rezult āti 5329 
No dalībvalstīm piepras āmās summas kop ā 31.12.2012. 44 477 
Sadalījums:  
  Pabalsti darbiniekiem 42 503 
  Citas summas 1974 
 
Šī summa atspogu ļo to izdevumu da ļu, kas Komisijai jau radušies l īdz 2012. gada 31. decembrim un kas 
jāsedz no turpm āko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saska ņā ar uzkr āšanas principu gr āmatved ībā 
atzīst N gad ā, lai gan faktiski tos, iesp ējams, apmaks ās N+1 gad ā, un finans ēs, izmantojot N+1 gada 
budžetu. Ja š īs saistības iek ļauj finanšu p ārskatos un attiec īgās summas finans ē no turpm āko gadu 
budžetiem, gada beig ās saistības ievērojami p ārsniedz akt īvus. Noz īmīgākās summas, kas j ānorāda, ir 
ELGF pas ākumi. Liel āko daļu piepras āmo summu dal ībvalstis faktiski apmaks ā īsākā laikposm ā nekā 
12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beig ām no nākamā gada budžeta.  
 
Pamatā tikai Komisijas saist ības par t ās darbinieku pabalstiem apmaks ā ilgākā periodā, un jāatzīmē, ka 
pensiju maks ājumu finans ējumu gada budžetos garant ē dalībvalstis. Inform ācijai skat īt aplēsi par 
paredzamo darbinieku pabalstu maks ājumu sadal ījumu: 
miljonos EUR 
 Summa 
2013. gad ā maksājamās summas 1399 
Pēc 2013. gada maks ājamās summas 41 104 
Darbinieku pabalstu saist ības kop ā 31.12.2012. 42 503 
 
Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš min ētais neietekm ē budžeta izpildes rezult ātus, — budžeta ie ņēmumiem 
vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie j āpārsniedz, un ie ņēmumu p ārpalikums tiek atdots 
atpakaļ dalībvalstīm. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 49 
3. PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARB ĪBAS REZULT ĀTU 
PĀRSKATU 
 
 
3.1. PAŠU RESURSI UN IE ŅĒMUMI NO IEMAKS ĀM 
 
 miljonos EUR
Pask. 2012 2011 
NKI resursi  98 061 88 442 
Tradicion ālie pašu resursi: muitas nodok ļi  16 087 16 528 
                                       cukura nodevas  157 161 PVN resursi  14 871 14 763 
Pašu resursu ie ņēmumi 3.1.1. 129 176 119 894 
Budžeta korekcijas 3.1.2. 1439 4533 
Trešo valstu (tostarp EBTA) iemaksas  304 250 
Kopā  130 919 124 677 
 
 
 3.1.1. Pašu resursu ie ņēmumi 
Pašu resursi ir galvenais ES pamatdarb ības ieņēmumu elements. T ādējādi lielāko daļu izdevumu finans ē 
no pašu resursiem, jo p ārējie ieņēmumi ir tikai kop ējā finansējuma neliela da ļa. Ir triju veidu pašu 
resursi: tradicion ālie pašu resursi, resursi, kuru pamat ā ir PVN, un resursi, kuru pamat ā ir NKI. 
Tradicion ālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodok ļus. Arī korekcijas meh ānisms attiec ībā 
uz budžeta nel īdzsvarot ību (Apvienot ās Karalistes atlaide), k ā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI 
iemaksas bruto samazin ājums ir pašu resursu sist ēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicion ālajiem 
pašu resursiem k ā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš min ētās summas ir uzr ādītas, atņemot šos 
atskaitījumus. 
J
āņem vērā, ka 2011. gad ā Beļģijas iest ādes iesniedza piepras ījumu atmaks āt līdzekļus apm ēram 
EUR 126 miljonu apm ērā (neto summa) par ES budžet ā ieskaitītām summ ām saistībā ar tradicion ālajiem 
pašu resursiem. Komisijas veiktaj ās pārbaudēs un Rev īzijas pal ātas īstenotaj ās revīzijās ir uzsv ērtas 
dažas atš ķirības Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un gr āmatved ības sist ēmās, kas ietekm ē ticamību 
attiecībā uz summ ām, kas ieskait ītas ES budžet ā saskaņā ar tradicion ālajiem pašu resursiem, un tika 
veikta ārējā revīzija. 2013. gada pirmaj ā pusgad ā notika papildu p ārbaude, ko veica Komisijas dienesti, 
lai novērtētu revīzijas rezult ātus, tostarp piepras ījumu atmaks āt līdzekļus, un nepieciešam ības gad ījumā 
veiktu korekt īvus pas ākumus. Rev īzijas secin ājumus papildin āja Komisijas p ārbaude, apstiprinot, ka 
pieprasījumā atmaks āt līdzekļus nav b ūtisku k ļūdu un apr ēķins ir ticams. Rezult ātā 2012. gada 
31. decembr ī tika iegr āmatoti uzkr ājumi Komisijas finanšu p ārskatos, lai segtu Be ļģijas iest āžu piepras īto 
atmaksu, un t ā tiks apstr ādāta 2013. gad ā. 
 
 
3.1.2. Budžeta korekcijas 
Budžeta korekcijas ietver budžeta p ārpalikumu no 2011. gada (EUR 1497 miljoni), kas dal ībvalstīm tiek 
atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas t ām ir jāpārskaita ES n ākamajā gadā, un 
tādējādi tās veido 2012. gada ie ņēmumus.  
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 503.2. CITI PAMATDARB ĪBAS IE ŅĒMUMI 
 
miljonos EUR
Pask. 2012 2011 
Soda naudas 3.2.1. 1884 868 
Lauksaimniec ības nodevas 3.2.2. 87 65 
Izdevumu atg ūšana 3.2.3.   
Tieša centraliz ēta pārvaldība  63 76 
Netieša centraliz ēta pārvaldība  30 17 
Decentraliz ēta pārvaldība  27 106 
Kopīga pārvaldība  8 3 
Dalīta pārvaldība  1376 845 
Kopā  1504 1047 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 3.2.4.   
Personāls  1209 1141 
Ar pamatl īdzekļiem saist īti ieņēmumi  23 94 
Citi administrat īvie ieņēmumi  59 119 
Kopā  1291 1354 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi  3.2.5   
Korekcijas/uzkr ājumi  280 59 
Peļņa no val ūtas maiņas  335 476 
Citi  1445 1507 
Kopā  2060 2042 
Kopā  6826 5376 
 
 
3.2.1. Soda naudas 
Šie ieņēmumi attiecas uz soda naud ām, kuras piem ērojusi Komisija par konkurences noteikumu 
pārkāpumiem. Debitoru par ādus un saist ītus ieņēmumus atz īst, kad ir pie ņemts Komisijas l ēmums par 
soda naudu piem ērošanu un ir ofici āli inform ēts adres āts. Salīdzinājumā ar 2011. gadu ie ņēmumi no soda 
naudām palielin ājušies, jo 2012. gad ā tika izskat īta lieta par soda naudu ar augstu v ērtību saist ībā ar TV 
un datoru monitoru elektronu lamp ām. 
 
2013. gada mart ā uzņēmumam Microsoft  uzlika soda naudu EUR 561 miljona apm ērā par to, ka 
lietotājiem ES tas nebija reklam ējis vairākas tīmekļa pārlūkprogrammas, tikai Internet Explorer . 
 
 3.2.2. Lauksaimniec ības nodevas 
Šīs summas galvenok
ārt attiecas uz piena nodev ām, kas ir tirgus organiz ācijas rīks, kura m ērķis ir sod īt 
piena ražot ājus, kuri p ārsniedz references daudzumu. T ā kā tās nav saist ītas ar Komisijas iepriekš ējiem 
maksājumiem, praktiski t ās tiek uzskat ītas par ie ņēmumiem īpašam m ērķim. 
 
3.2.3. Izdevumu atg ūšana 
Šī izdevumu kategorija atspogu ļo Komisijas gr āmatved ības sist ēmā iegrāmatotos Komisijas izdotos 
iekasēšanas rīkojumus un atskait ījumu no turpm ākiem maks ājumiem par atg ūstamajiem izdevumiem, lai 
atgūtu izdevumus, kuri iepriekš izmaks āti no visp ārējā budžeta, pamatojoties uz p ārbaudēm, pabeigt ām 
revīzijām vai attiecin āmības anal īzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekas ēšanas rīkojumiem ELGF l īdzekļu 
saņēmējiem. T ā ietver ar ī uzkrāto ienākumu apl ēses pārmaiņas no iepriekš ējā gada beig ām līdz šim 
brīdim.  
Jāņem vērā, ka šie skait ļi rāda tikai ES korekt īvo darb ību ietekmi uz gr āmatved ību, pamatojoties uz 
spēkā esošajiem ES gr āmatved ības noteikumiem. T ādēļ šie skait ļi nevar r ādīt un tie ner āda ES izdevumu 
atgūšanu piln ībā, jo īpaši par t ādām būtiskām izdevumu jom ām kā struktur ālas darb ības, attiec ībā uz 
kurām darbojas īpaši meh ānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atl īdzināšanu, no kuriem liel ākā 
daļa neietver iekas ēšanas r īkojumu izdošanu, un t ādēļ tās neietekm ē ES grāmatved ības sist ēmu. Kā 
ieņēmumi nav ietverta ar ī priekšfinans ējuma summu atg ūšana saska ņā a r  E S  g r āmatved ības 
noteikumiem. S īkāka inform ācija par finanšu korekcij ām un izdevumu atg ūšanu sniegta 
6. paskaidrojum ā. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 51Lauksaimniec ība: ELGF un lauku att īstība 
Saistībā ar Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fondu (ELGF) summas, kas šaj ā izdevumu kategorij ā ir 
uzskaitītas kā attiecīgā gada ie ņēmumi, ir EUR 1020 miljoni, un veidojas š ādi: 
- atbilstīguma korekcijas, par kur ām lēmums pie ņemts gada laik ā, EUR 724 miljoni; 
- krāpšana un p ārkāpumi EUR 296 miljonu apm ērā: atmaksas summas, ko deklar ējušas dal ībvalstis 
un kas atg ūtas gada laik ā, EUR 195 miljoni, plus EUR 101 miljons, kas ir to nesamaks āto summu 
palielinājums, ko deklar ējušas dal ībvalstis un kas atg ūstamas gada beig ās saistībā ar krāpšanu un 
pārkāpumiem,.  
 
Struktur ālas darb ības 
- Izdevumu atg ūšana izdevumu kategorij ā „Struktur āli pasākumi” bija EUR 356 miljoni 
(EUR 109 miljoni 2011. gad ā). Galven ās summas šaj ā apakškategorij ā ietver Komisijas izdotus 
iekasēšanas r īkojumus, lai atg ūtu iepriekš ējo gadu nepamatotus izdevumus EUR 95 miljonu 
apmērā (tostarp EUR 5 miljonus saist ībā ar ELVGF, un uzkr āto ienākumu p ārmaiņas (palielin ājumu) 
gada beig ās EUR 261 miljona apm ērā.  
Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai š ādos gad ījumos: 
-  Komisija pie ņem ofici ālus finanšu korekcijas l ēmumus p ēc tam, kad dal ībvalstu piepras ītajās 
summās ir konstat ēti neatbilst īgi izdevumi;  
- programmas nosl ēguma korekcijas rezult ātā rodas ES ieguld ījuma samazin ājums, jo dal ībvalsts 
nav deklar ējusi attiecin āmos izdevumus pietiekam ā apjom ā, lai pamatotu kop ējo 
priekšfinans ējumu un jau veiktos starpposma maks ājumus; š ādas oper ācijas var notikt bez 
oficiāla Komisijas l ēmuma, ja dal ībvalsts tam piekr īt; 
- atgūto summu atmaks ājumi pēc slēgšanas, ja t ā notiek p ēc tiesved ības pabeigšanas, kas 
slēgšanas br īdī vēl nebija pabeigta. 
Citi iekas ēšanas r īkojumi, kas izdoti atbilst īgi struktur ālām darb ībām, attiecas uz priekšfinans ējuma 
atgūšanu; skat īt 6.5. paskaidrojumu. Š īs summas nav uzr ādītas kā ieņēmumi, bet ieskait ītas bilances 
priekšfinans ējuma kategorij ā. 
 
3.2.4. Ie ņēmumi no administrat īvās darbības 
Ieņēmumus rada atskait ījumi no darbinieku alg ām, un šos ie ņēmumus veido galvenok ārt divas 
summas — person āla pensijas iemaksas un ien ākuma nodok ļi. 
 3.2.5. Daž ādi pamatdarb ības ieņēmumi 
Summa EUR 672 miljonu apm ērā (EUR 535 miljoni 2011. gad ā) ir saist īta ar summ ām, kas ir sa ņemtas 
no kandid ātvalstīm. Peļņa no val ūtas mai ņas, izņemot finanšu darb ību, kas ir aprakst īta 
3.5. paskaidrojum ā turpmāk, arī ir ietverta šaj ā izdevumu kategorij ā. Tā rodas ikdienas darb ību rezult ātā 
un no attiec īgiem dar ījumiem, kas ir veikti cit ās valūtās nekā euro, k ā arī no p
ārvērtēšanas gada beig ās, 
kas ir vajadz īga, lai sagatavotu finanšu p ārskatus. T ā ir gan realiz ēta, gan nerealiz ēta peļņa. Neto pe ļņa 
no valūtas maiņas bija EUR 52 miljoni par gadu (EUR 94 miljoni 2011. gad ā). 
 
 
 
3.3. ADMINISTRAT ĪVIE IZDEVUMI  
miljonos EUR
2012 2011 
Personāla izdevumi 5708 5416 
Nolietojums un v ērtības samazin ājums 451 412 
Citi administrat īvie izdevumi 3161 3148 
Kopā 9320 8976 
 
 
Šajā izdevumu kategorij ā ir iekļauti izdevumi EUR 379 miljonu apm ērā (EUR 358 miljoni 2011. gad ā) 
saistībā ar operat īvo izpirkumnomu — summas, kas tiks samaks ātas šo izpirkumnomas l īgumu darb ības 
atlikušaj ā laikā, ir šādas: 
  miljonos EUR
Nākamo periodu maks ājumi  
< 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā 
Ēkas 340 947 575 1862 
IT materi āli un cits apr īkojums 5 7 0 12 
Kopā 345 954 575 1874 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 52  
3.4. PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI 
 miljonos EUR
Pask. 2012 2011 
Sākotnējie pamatdarb ības izdevumi 3.4.1.   
  Tieša centraliz ēta pārvaldība  9883 10 356 
  Netieša centraliz ēta pārvaldība  4151 4119 
  Decentraliz ēta pārvaldība  1019 766 
  Dalīta pārvaldība  106 378 104 067 
  Kopīga pārvaldība  1819 1714 
  Kopā  123 250 121 022 
Citi pamatdarb ības izdevumi 3.4.2.   
  Korekcijas/uzkr ājumi  427 251 
  Zaudējumi no val ūtas maiņas  281 382 
  Citi  675 2123 
  Kopā  1383 2756 
Kopā  124 633 123 778 
 
 3.4.1. Sākotnējie pamatdarb ības izdevumi   
ES pamatdarb ības izdevumos ir ietvertas finanšu sh ēmas daž ādās izdevumu kategorijas, un tiem ir 
dažādi veidi atkar ībā no tā, kā izmaks ā naudu un k ā to pārvalda. Liel ākā daļa izdevumu ietilpst izdevumu 
kategorij ā „Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu dele ģēšanu dal ībvalstīm tādās jomās kā ELGF t ēriņi 
un darb ības, kuras finans ē, izmantojot daž ādas struktur ālas darb ības (Re ģionālās attīstības fonds, 
Sociālais fonds, Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai, Koh ē
zijas fonds un Zivsaimniec ības fonds). 
Pamatdarb ības izdevumu galvenie elementi aptver š ādas jomas: lauksaimniec ība un lauku att īstība 
(EUR 57 miljardi), re ģionālā attīstība un koh ēzija (EUR 39 miljardi), nodarbin ātība un soci ālās lietas 
(EUR 11 miljardi), p ētniecība un komunik āciju tīkli, saturs un tehnolo ģijas (EUR 6 miljardi) un ārējās 
attiecības (EUR 3 miljardi). 
 
3.4.2. Citi pamatdarb ības izdevumi 
Zaudējumi no val ūtas mai ņas, izņemot no finanšu darb ības, kas aprakst īta 3.6. paskaidrojum ā turpmāk, 
rodas ikdienas darb ību rezult ātā un no attiec īgiem dar ījumiem, kas ir veikti val ūtās, kas nav euro, k ā arī 
no gada beig ās veiktas p ārvērtēšanas, kas ir vajadz īga, lai sagatavotu finanšu p ārskatus; tie ir gan 
realizēti, gan nerealiz ēti zaudējumi.  
2011. gad ā izdevumu kategorij ā „Citi” („Citi pamatdarb ības izdevumi”) galvenok ārt ietvertas korekcijas 
par soda naud ām, kas noteiktas iepriekš ējos gados, un to summa ir EUR 1471 miljons. 
 
  
Pētniecības un izstr ādes izmaksas 
Gan administrat īvajos izdevumos ( 3.3. paskaidrojums), gan pamatdarb ības izdevumos iek ļauti 
pētniecības un nekapitaliz ētas izstr ādes izmaksas: 
 miljonos EUR 
2012 2011 
Pētniecības izmaksas 331 327 
Nekapitaliz ētas izstr ādes izmaksas 76 145 
Atzīti kā izdevumi 407 472 
 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 533.5. FINANŠU IE ŅĒMUMI 
 miljonos EUR
2012 2011 
Dividenžu ien ākumi 12 5 
Procentu ien ākumi   
  Par priekšfinans ējumu 28 40 
  Par nov ēlotiem maks ājumiem 242 89 
  Par pārdošanai pieejamiem akt īviem 100 113 
  Par aizdevumiem 1559 921   Par naudu un naudas ekvivalentiem 26 132   Citi 2 5 
  Kopā 1957 1300 
Citi finanšu ien ākumi    
  Gūtā peļņa no finanšu akt īvu pārdošanas 18 3 
  Citi 160 178 
  Kopā 178 181 
Pašreiz ējās vērtības korekcijas 0 1 
Peļņa no val ūtas mai ņas 10 4 
Kopā 2157 1491 
 
Finanšu ie ņēmumu palielin ājumu galvenok ārt pamato tas, ka palielin ājušies ien ākumi no procentiem par 
aizdevumiem. Palielin ājums atbilst liel ākam EFSM aizdevumu atlikumam (skat īt 2.4.2. un 
7. paskaidrojumu). T ā kā šie aizdevumi ir kompens ējoši aizdevumi, atbilst īgi palielin ājušies procentu 
izdevumi par aizdevumiem (skat īt 3.6. paskaidrojumu turpm āk). Ienākumu samazin āšanos no naudas un 
naudas ekvivalentiem pamato tas, ka 2012. gad ā ievērojami samazin ājušās tirgus procentu likmes. 
Visvairāk tika skarta t āda kategorija k ā iepriekš iekas ētas soda naudas. Šaj ā konkrētajā kategorij ā 
ienākumi no procentiem saruka par apm ēram EUR 81 miljonu t ādu faktoru ietekm ē kā procentu likmju 
samazin ājums un liels skaits sl ēgtu soda naudas kontu 2012. gad ā. 
 
3.6. FINANŠU IZDEVUMI  
 
 
3.7. ĪPATSVARS  ASOCIĒTO IEST ĀŽU UN KOPUZ ŅĒMUMU NETO DEFIC ĪTĀ  
Saskaņā ar grāmatved ības pašu kapit āla metodi Komisija iek ļauj finanšu darb ības rezult ātu pārskatā savu 
daļu savu kopuz ņēmumu un asoci ēto iestāžu neto defic ītā (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu). 
 
3.8. IEŅĒMUMI NO DAR ĪJUMIEM, KAS NAV SAIST ĪTI AR KOMERCI ĀLU APMAI ŅU  
2012. gad ā finanšu darb ības rezult ātu pārskatā atzīti ieņēmumi no dar ījumiem, kas nav saist īti ar 
komerci ālu apmai ņu, EUR 137 023 miljonu apm ērā (EUR 130 391 miljona apm ērā 2011. gad ā).  miljonos EUR
2012 2011 
Procentu izdevumi   
  Noma 88 91 
  Par aiz ņēmumiem 1545 903 
  Citi 23 30 
  Kopā 1656 124 
Citi finanšu izdevumi   
  Finanšu uzkr ājumu korekcijas 75 74 
Izdevumi saist ībā ar fiduci āru pārvaldītiem finanšu 
instrumentiem 43 47 
   Zaudējumi no p ārdošanai pieejamo finanšu akt īvu    
vērtības samazin ājuma  8 12 
   Realiz ētie zaud ējumi no finanšu akt īvu pārdošanas  4 5 
  Citi 143 144 
  Kopā 273 282 
Zaudējumi no val ūtas mai ņas 13 49 
Kopā 1942 1355 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 543.9. PĀSKATU SNIEGŠANA PA  SEGMENTIEM 
Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarb ības ieņēmumu un izdevumu sadal ījums pa politikas jom ām, kas balst īts uz budžeta l īdzekļu sadales strukt ūru pa 
darbības jom ām Komisij ā. Politikas jomas var sagrup ēt trīs apakšgrup ās — „darb ības Eiropas Savien ībā”, „darb ības ārpus Eiropas Savien ības” un „dienesti un p ārējās 
darbības”. 
„Darbības Eiropas Savien ībā” ir liel ākā no šīm izdevumu kategorij ām, jo taj ā ir ietvertas daudzas politikas jomas Eiropas Savien ībā. „Darb ības ārpus Eiropas 
Savienības” ietver politikas jomas ārpus ES, piem ēram, tirdzniec ību un atbalstu. “Dienesti un p ārējās darbības” ietver iekš ējās un horizont ālās darbības, kas ir 
vajadzīgas ES iest āžu un strukt ūru darb ībai. Lūdzam ņemt vērā, ka inform ācija saist ībā ar aģentūrām ir iek ļauta attiec īgajā politikas jom ā. Jāņem arī vērā, ka pašu 
resursi un iemaksas nav sadal ītas starp daž ādām darbībām, jo tās aprēķina, iekas ē un pārvalda Komisijas centr ālie dienesti.  
 miljonos EUR 
 Darbības  
ES Darbības 
ārpus ES Dienesti un 
citas darb ībasLikvidējamā 
EOTK Citas  
iestādes Konsolid ācijā 
izslēgtās 
summas Kopā 
Soda naudas 1884 - --- - 1884 
Lauksaimniec ības nodevas 87 - --- - 87 
Izdevumu atg ūšana 1444 59 1-- - 1504 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 99 1 992 - 664 (465) 1291 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi 2692 90 440 7 8 (1177) 2060 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  6206 150 1433 7 672 (1 642) 6826 
Personāla izdevumi (2256) (318) (1352) - (1802) 20 (5708) 
Ar nemateri āliem akt īviem un 
 pamatl īdzekļiem saist īti izdevumi (126) 1(113) - (213)
- (451) 
Citi administrat īvie izdevumi (1003) (311) (880) - (1594) 627 (3161) 
Administrat īvie izdevumi (3385) (628) (2345) - (3609) 647 (9320) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (6996) (3572) (159) - - 844 (9883) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība (3762) (422) (34) - - 67 (4151) 
Decentraliz ēta pārvaldība (494) (525) --- - (1019) 
Dalīta pārvaldība (106 464) 83 3-- - (106 378) 
Kopīga pārvaldība (269) (1550) --- - (1819) 
Citi pamatdarb ības izdevumi (774) (3) (634) (48) (8) 84 (1383) 
Pamatdarb ības izdevumi  (118 759) (5989) (824) (48) (8) 995 (124 633) 
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI KOP Ā (122 144) (6617) (3169) (48) (3617) 1642 (133 953) 
Neto pamatdarb ības izdevumi (115 938) (6467) (1736) (41) (2945) 0 (127 127) 
Pašu resursi un ie ņēmumi no iemaks ām 130 919 
Pārpalikums no pamatdarb ībām 3792 
Neto finanšu ie ņēmumi 215 
Pensiju un citu darbinieku pabalstu saist ību pārmaiņas (8846) 
Daļa kopuz ņēmumu un asoci ēto iestāžu neto defic ītā (490) 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 55Gada saimniecisk ās darbības 
rezultāti (5329) 
 
  
 
 
 
PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM — DARB ĪBAS ES   
 
 
 
miljonos EUR 
 Ekonomika 
un finanses Uzņēmējdarbī
ba un 
rūpniecība Konkurence Nodarbin ātībaLauksaimniec īb
a Transports un 
enerģētika Vide Pētniecība Inform ācijas 
sabiedr ība 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi:       
Soda naudas 0 6 1 8780 0 0 0 0 0 
Lauksaimniec ības nodevas 0 0 0 0 87 0 0 0 0 
Izdevumu atg ūšana 0 1 0 48 1 025 10 3 21 18 
Ieņēmumi no admin. darb ības 0 18 0 0 0 16 0 7 0 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi 4 93 0 34 239 220 39 845 12 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI  4 118 1878 82 1351 246 42 873 30 
Administrat īvie izdevumi: (68) (210) (89) (107) (127) (412) (126) (432) (131) 
Personāla izdevumi (60) (147) (83) (82) (107) (281) (88) (236) (107) 
Ar nemateri āliem akt īviem un 
pamatlīdzekļiem saist īti izdevumi 0 (8) 0 (1) 0 (15) (1) (15) 0 
Citi administrat īvie izdevumi (8) (55) (6) (24) (20) (116) (37) (181) (24) 
Pamatdarb ības izdevumi: (40) 394 (80) (10 873) (56 842) (2372) (329) (4365) (1312) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (40) 211 0 (169) (48) (1061) (307) (2906) (1285) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 0 352 0 (3) 0 (1127) (10) (1408) (22) 
Decentraliz ēta pārvaldība  0 0 0 (61) (38) 0 0 0 0 
Dalīta pārvaldība 0 0 0 (10 618) (56 655) 0 0 0 0 
Kopīga pārvaldība 0 (130) 0 (7) 0 (123) 0 0 0 
Citi pamatdarb ības izdevumi 0 (39) (80) (15) (101) (61) (12) (51) (5) 
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI KOP Ā (108) 184 (169) (10 980) (56 969) (2784) (455) (4797) (1443) 
NETO PAMATDARB ĪBAS 
IZDEVUMI (104) 302 1709 (10 898) (55 618) (2538) (413) (3924) (1413) 
   
 Kopīgais 
pētniecības 
centrs Zivsaimniec īb
a Iekšējais 
tirgus Reģionālā 
politika Nodokļi un 
muita Izglītība un 
kultūra Veselības  
un 
patērētāju 
aizsardz ībaTiesiskums, 
brīvība un 
drošība Kopā darbības 
ES 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi:      
Soda naudas 0 0 0 0 0 0 0 0 1884 Lauksaimniec ības nodevas 0 0 0 0 0 0 0 0 87 
Izdevumu atg ūšana 0 6 0 303 0 6 2 1 1444 
Ieņēmumi no admin. darb ības 39 0 2 0 0 0 16 1 99 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi 78 9 225 (3) 1 287 363 246 2692 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI  117 15 227 300 1 293 381 248 6206 
Administrat īvie izdevumi: (358) (47) (229) (78) (113) (205) (348) (305) (3385) 
Personāla izdevumi (249) (39) (150) (66) (43) (110) (234) (174) (2256) 
Ar nemateri āliem akt īviem un (27) 0 (8) 0 (10) (1) (25) (15) (126) 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 56pamatlīdzekļiem saist īti izdevumi 
Citi administrat īvie izdevumi (82) (8) (71) (12) (60) (94) (89) (116) (1003) 
Pamatdarb ības izdevumi: (82) (807) (69) (38 622) (14) (1808) (661) (877) (118 759) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (60) (175) (36) (41) (14) (229) (436) (400) (6996) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 0 0 0 0 0 (1 478) (66) 0 (3762) 
Decentraliz ēta pārvaldība  0 0 0 (395) 0 0 0 0 (494) 
Dalīta pārvaldība 0 (629) 0 (38 186) 0 0 0 (376) (106 464) 
Kopīga pārvaldība 0 0 0 0 0 (2) (7) 0 (269) 
Citi pamatdarb ības izdevumi (22) (3) (33) 0 0 (99) (152) (101) (774) 
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI KOP Ā (440) (854) (298) (38 700) (127) (2013) (1009) (1182) (122 144) 
NETO PAMATDARB ĪBAS 
IZDEVUMI (323) (839) (71) (38 400) (126) (1720) (628) (934) (115 938) 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 57 
 PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM — DARB ĪBAS ĀRPUS ES  miljonos EUR 
 Ārējās attiec ības Tirdzniec ība Attīstība Paplašin āšanās Humānā palīdzība Kopā darbības ārpus 
ES 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi:       
Izdevumu atg ūšana 34 0 2 24 (1) 59 
Ieņēmumi no admin. darb ības 1 0 0 0 0 1 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi 5 0 87 (1) (1) 90 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI  40 0 89 23 (2) 150 
Administrat īvie izdevumi: (102) (72) (342) (80) (32) (628) 
Personāla izdevumi (15) (65) (165) (49) (24) (318) 
Ar nemateri āliem akt īviem un 
pamatlīdzekļiem saist īti izdevumi 1 0 0 0 0 1 
Citi administrat īvie izdevumi (88) (7) (177) (31) (8) (311) 
Pamatdarb ības izdevumi: (2876) (11) (1091) (863) (1148) (5989) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (1729) (6) (782) (485) (570) (3572) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība (350) 0 (19) (53) 0 (422) 
Decentraliz ēta pārvaldība (218) 0 (37) (270) 0 (525) 
Dalīta pārvaldība 83 0 0 0 0 83 
Kopīga pārvaldība (662) (5) (252) (54) (577) (1550) 
Citi pamatdarb ības izdevumi 0 0 (1) (1) (1) (3) 
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI 
KOPĀ (2978) (83) (1433) (943) (1180) (6617) 
NETO PAMATDARB ĪBAS 
IZDEVUMI (2938) (83) (1344) (920) (1182) (6467) 
   
 PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN P ĀRĒJĀS DARB ĪBAS miljonos EUR 
 Prese un 
saziņa Krāpšanas 
apkarošan
as birojs Koordi-
nācija Person āls 
un admi-
nistrācijaEurostat Budžets Audits Valodas Citi Dienesti 
un citi 
kopā 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi:       
Izdevumu atg ūš a n a  1000000001  
Ieņēmumi no admin. darb ības 0 7 2 829 0 56 0 98 0 992 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi  (2) 5 1 53 0 9 0 47 327 440 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI  (1) 12 3 882 0 65 0 145 327 1433 
Administrat īvie izdevumi: (124) (51) (184) (1424) (91) (58) (11) (441) 39 (2345) 
Personāla izdevumi (79) (38) (159) (632) (70) (45) (10) (358) 39 (1352) 
Ar nemateri āliem akt īviem un 
pamatlīdzekļiem saist īti izdevumi (2) (1) 0 (109) 0 0 0 (1) 0 (113) 
Citi administrat īvie izdevumi (43) (12) (25) (683) (21) (13) (1) (82) 0 (880) 
Pamatdarb ības izdevumi: (124) (22) (2) (14) (32) (341) 0 (16) (273) (824) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (90) (22) 0 (12) (32) (3) 0 0 0 (159) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība (34) 0 0 0 0 0 0 0 0 (34) 
Dalīta pārvaldīb a  0000030003  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 58Citi pamatdarb ības izdevumi 0 0 (2) (2) 0 (341) 0 (16) (273) (634) 
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI 
KOPĀ (248) (73) (186) (1438) (123) (399) (11) (457) (234) (3169) 
NETO PAMATDARB ĪBAS 
IZDEVUMI (249) (61) (183) (556) (123) (334) (11) (312) 93 (1736) 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 59 
 
4. PASKAIDROJUMI PAR NAUDAS PL ŪSMAS P ĀRSKATU 
 
 
4.1. NAUDAS PL ŪSMAS P ĀRSKATA M ĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA   
 
Naudas pl ūsmas inform āciju izmanto, lai var ētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus 
un ES vajadz ības izmantot š īs naudas pl ūsmas. 
 
Naudas pl ūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas noz īmē, ka neto p ārpalikums vai 
deficīts finanšu gadam tiek kori ģēts, ņemot vērā ietekmi, k ādu rada bezskaidras naudas dar ījumi, atlikti 
vai uzkr āti iepriekš ējo vai n ākamo periodu pamatdarb ības naudas ie ņēmumi vai maks ājumi un ie ņēmumu 
vai izdevumu poste ņi saistībā ar naudas pl ūsmām no ieguld ījumu darb ības. 
 Naudas pl ūsmas no dar ījumiem ārvalstu val ūtā iegrāmato Eiropas Savien ības pārskata val ūt
ā (euro), 
summai ārvalstu val ūtā piemērojot euro un attiec īgās ārvalstu val ūtas mai ņas kursu naudas pl ūsmas 
datumā. 
 Šajā naudas pl ūsmas pārskatā parādītas tās naudas pl ūsmas period ā, kas klasific ētas pēc pamatdarb ības 
un ieguld ījumu darb ības (ES nav finans ēšanas darb ības). 
  
4.2. PAMATDARB ĪBA  
 
Pamatdarb ība ir ES darb ība, kas nav ieguld ījumu darb ība. Tā ir lielākā daļa no veiktaj ām darb ībām. 
Saņēmējiem pieš ķirti aizdevumi (un vajadz ības gad ījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskat īti par 
ieguldījumu (vai finans ēšanas) darb ību, jo š ī darbība ir visp ārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES 
ikdienas darb ība. Pamatdarb ībā ir ietverti ar ī tādi ieguld ījumi kā EIF, ERAB un riska kapit āla fondi. Š īs 
darbības mērķis ir piedal īties noteikto politikas rezult ātu sasniegšan ā. 
  
4.3. IEGULD ĪJUMU DARB ĪBAS 
 
Ieguldījumu darb ība ir nemateri ālo aktīvu un pamatl īdzekļu iegāde un atsavin āšana un citi ieguld ījumi, 
kuri nav iek ļauti naudas ekvivalentos. Ieguld ījumu darb ība neietver aizdevumus, kas pieš ķirti 
saņēmējiem. Mērķis ir atspogu ļot ES faktiskos ieguld ījumus.  
 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 60 
5. IESP ĒJAMIE AKT ĪVI UN IESP ĒJAMĀS SAIST ĪBAS UN CITA 
NOZĪMĪGA INFORM ĀCIJA 
 
 
5.1. IESP ĒJAMIE AKT ĪVI 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Saņemtās garantijas:   
   Izpildes garantijas 337 300 
   Citas garantijas 43 34 
Citi iesp ējamie akt īvi 14 19 
Kopā 394 353 
 
Izpildes garantijas tiek piepras ītas, lai nodrošin ātu, ka ES finans ējuma sa ņēmēji izpilda pien ākumus, kas 
ir noteikti sa ņēmēju līgumos ar ES.  
 
 
 
5.2. IESP ĒJAMĀS SAIST ĪBAS  
 
 miljonos EUR
 Pask. 31.12.2012. 31.12.2011. 
Piešķirtās garantijas 5.2.1. 22 317 24 394 
Soda naudas 5.2.2. 6378 8951 
ELGF, lauku att īstība, pirmspievienošan ās  5.2.3. 1188 2345 
Kohēzijas politika 5.2.4. 546 318 
Tiesā izskatāmas lietas un citi str īdi 5.2.5. 91 251 
Citas iesp ējamās saistības  1 2 
Kopā  30 521 36 261 
Visas iesp ējamās saistības, izņemot saist ībā ar soda naud ām, tiks finans ētas (ja pien āks to termi ņš) no 
ES budžeta turpm ākajos gados. 
 
 
5.2.1. Pieš ķirtās garantijas 
miljonos EUR 
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Par aizdevumiem, kas izsnie gti no EIB pašu resursiem:    
  65 % garantija 18 683 20 362 
  70 % garantija 1654 1992   75 % garantija 383 534 
  100 % garantija 594 724 
    Kopā 21 314 23 612 
Citas pieš ķirtās garantijas 1003 782 
Kopā 22 317 24 394 
 
ES budžets garant ē aizdevumus, ko treš ām valst īm parakst ījusi un pieš ķīrusi EIB no pašu resursiem 
2012. gada 31. decembr ī (tostarp aizdevumus, kas pieš ķirti dalībvalstīm pirms pievienošan ās). Tom ēr ES 
garantija ir ierobežota un nep ārsniedz noteiktu procentu ālo daļu no at ļauto kred ītlīniju maksim ālā 
apjoma: 65 % (saska ņā ar mand ātu 2000.–2007. gadam) , 70 %, 75 % vai 100 %. Saska ņā ar mand ātu 
2007.–2013. gadam ES garantija ir ierobežota un nep ārsniedz 65 % no aizdevumu atlikuma, nevis 
atļautajām kred ītlīnijām. Ja maksim ālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz piln ībā. 
Nenokārtotā kopējā summa 2012. gada 31. decembr ī bija EUR 21 314 miljoni, t ādējādi tas ir maksim ālais 
risks, kas rodas ES.  
Summā, kas pārsniedz 2011. gadam noteiktos 65 % no garantijas, nav ņemta vērā starpība, aprēķinot 
summas saska ņā ar 2000.–2007. gada un 2007.–2013. gada mand ātu. Ja summa 2011. gadam b ūtu 
aprēķināta, pamatojoties uz š ādu diferenc ēšanu, būtu jāuzrāda EUR 17 423 miljoni. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 61Citas pieš ķirtās garantijas galvenok ārt attiecas uz Riska dal īšanas finanšu meh ānismu (EUR 948 miljoni) 
un Aizdevumu garantijas instrumentu TEN-T  projektiem (EUR 39 miljoni). S īkāku inform āciju par 
minētajiem meh ānismiem skat īt 2.4. paskaidrojum ā. 
 5.2.2. Soda naudas 
Šīs summas attiecas uz soda naud ām, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu p ārkāpumiem 
un par kur ām ir veikts pagaidu maks ājums, un tie ir vai nu p ārsūdzēti, vai nav zin āms, vai tiks 
pārsūdzēti. Iesp ējamās saistības tiks saglab ātas, līdz Tiesa pie ņems gal īgo lēmumu liet ā. Saņemtie 
procenti par pagaidu maks ājumiem ir iek ļauti gada saimniecisk ās darbības rezult ātā un arī kā iespējamā
s 
saistības, lai atspogu ļotu nenoteikt ās Komisijas īpašumties ības uz š īm summ ām. 
 
5.2.3. ELGF, lauku att īstība un pirmspievienošan ās 
Šīs ir iesp ējamās saistības pret dal ībvalstīm saistībā ar ELGF atbilst ības lēmumiem un finanšu korekcij ām 
attiecībā uz lauku att īstības un pirmspievienošan ās atbalstu l īdz Tiesas spriedumam. Saist ību galīgā 
apjoma un t ā gada noteikšana, kur ā summas sekm īgas apel ācijas rezult ātā tiks izmaks ātas no budžeta, 
būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma. 
 
 
5.2.4. Koh ēzijas politika 
Šīs ir iesp ējamās saistības pret dal ībvalstīm saistībā ar koh ēzijas politikas darb ībām, attiec ībā uz kurām 
vēl nav noteikts mutisk ās uzklaus īšanas datums vai sniegts Tiesas spriedums. 
  
5.2.5. Tiesas pr āvas un citi str īdi 
Šī izdevumu kategorija attiecas uz pras ībām, kas pašlaik iesniegtas pret Komisiju par zaud ējumu 
atlīdzināšanu, citiem juridiskiem str īdiem un nov ērtētiem tiesu izdevumiem. J āņem vērā, ka pras ībā par 
zaudējumu atl īdzināšanu saska ņā a r  E K  l īguma 288. pantu pras ības iesniedz ējam ir j ānorāda iestādes 
veikts pietiekami nopietns ties ību normas p ārkāpums, ar ko paredz ties ību pieš ķiršanu person ām, 
iesniedz ējam faktiski nodar ītais kait ējums, k ā arī tieša c ēloņsakarība starp nelikum īgo rīcību un 
kaitējumu. 
 
 
 
5.3. CITA NOZ ĪMĪGA INFORM ĀCIJA 
 
 
5.3.1. Saist ības vēl neizlietot ās apropri ācijās 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Saistības vēl neizlietot ās apropri ācijās 175 853 165 236 
 
Norādītā summa ir budžeta saist ību atlikums ( RAL, Reste à Liquider ), no kuras atskait ītas saist ītās 
summas, kuras jau iek ļautas izdevumos 2012. gada finanšu darb ības rezult ātu pārskatā. Budžeta saist ību 
atlikums ( RAL, Reste à Liquider ) ir summa, kas attiecas uz atv ērtām saistībām, par kur ām vēl nav veikti 
maksājumi un/vai saist ību atbr īvojumi. T ā ir parasta par ādība saist ībā ar daudzgadu programm ām. 
Budžeta saist ību kop ējais atlikums 2012. gada 31. decembr ī bija EUR 217 810 miljoni 
(EUR 207 443 miljoni 2011. gad ā).  
 
 
5.3.2. NOZ ĪMĪGAS JURIDISK ĀS SAIST ĪBAS 
 miljonos EUR
 31.12.2012. 31.12.2011. 
Struktur ālās darbības 71 775 142 916 
Protokols ar Vidusj ūras reģiona valst īm 264 264 
Zvejas nol īgumi 173 37 
Galileo  programma 143 320 
GMES  programma 233 400 
TEN-T 1331 3416 
Citas līgumsaist ības 3884 4493 
Kopā 77 803 151 846 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 62 
Šīs saistības izveidojuš ās tāpēc, ka ES nosl ēgusi ilgtermi ņa līgumus saist ībā ar summ ām, kuras budžet ā 
nesedz saist ību apropri ācijas. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programm ām, piem ēram, struktur ālas 
darbības vai summas, kuras ES ir ap ņēmusies izmaks āt nākotnē saskaņā ar bilances datum ā pastāvošiem 
administrat īviem līgumiem (piem ēram, saist ībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu k ā apsardze, uzkopšana 
utt., kā arī līgumsaist ības attiec ībā uz konkr ētiem projektiem, piem ēram, būvdarbiem). 
 Struktur ālās darbības 
Tabulā ir sniegts sal īdzinājums starp juridiskaj ām saist ībām, kuras v ēl nav paredz ētas budžet ā, un 
maksim ālajām saistībām attiec ībā uz summ ām, kuras paredz ētas 2007.–2013. gada finanšu sh ēmā. 
 
     miljonos EUR  
 Finanšu 
plāna 
summas  
2007.–
2013. gads 
(A) Juridisk ās 
saistības
(B)Budžeta 
saistības 
2007.–
2011. gads
(C)Juridisk ās 
saistības 
mīnus 
budžeta 
saistības 
(=B-C) Maksim ālās 
saistības (=A-
C)
Struktūrfondi 347 552 347 521 293 050 54 471 54 502
Dabas resursi 100 549 100 539 85 058 15 481 15 491
Pirmspievienošan ās 
palīdzības instruments 11 255 9895 9473 422 1782
Kopā 459 356 457 955 387 581 70 374 71 775
 
Protokoli ar Vidusj ūras reģiona valst īm 
Šīs saistības attiecas uz finanšu protokoliem, kas nosl ēgti ar Vidusj ūras reģiona valst īm, kas nav 
dalībvalstis. Summa, kas šeit ietverta, ir starp ība starp parakst īto protokolu kop ējo summu un 
iegrāmatoto budžeta saist ību summu. Min ētie protokoli ir starptautiski l īgumi, kuru darb ību nevar 
pārtraukt bez abu pušu vienošan ās, kaut ar ī patlaban notiek izbeigšanas proced ūra. 
 
Zvejas nol īgumi  
Tās ir saist ības, kas uz ņemtas ar treš ām valst īm par darb ībām saska ņā ar starptautiskiem zvejas 
nolīgumiem. 
 
Galileo  programma 
Šīs summas ir paredz ētas Galileo  programmai, lai att īstītu Eiropas Glob ālo navig ācijas satel ītu sistēmu —
skatīt arī 2.2. paskaidrojumu. 
 
GMES  programma 
Komisija ir nosl ēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa a ģentūru 2008.–2013. gadam par Glob ālās vides un 
drošības nov ērošanas ( GMES ) kosmosa komponenta īstenošanu.  Kopējā orientējošā summa min ētajam 
periodam ir EUR 728 miljoni.   TEN-T  saistības 
Šī summa attiecas uz Eiropas transporta t īklu (TEN-T ) 2007.–2013. gadam.  Programma attiecas uz 
projektiem, kuri ir izstr ādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta t īklu un atbalst ītu gan infrastrukt ūras 
projektus, gan p ētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnolo ģiju un novatorisku 
procesu ieviešanu jaun ā transporta infrastrukt ūrā. Kopējā orient ējošā summa šai programmai ir 
EUR 7900 miljoni.  
Mazākas juridisk ās saistības attiec ībā
 uz TEN-T  rada gan maz ākas juridisk ās saistības pēc lēmumu 
pieņemšanas par budžeta groz ījumiem, gan liel ākas budžeta saist ības. 
 Citas līgumsaist ības 
Norādītās summas atbilst saist ībām, kas j āmaksā līgumu darb ības laik ā. Lielākās šeit iek ļautās summas ir 
saistītas ar Kodolsint ēzes ener ģijas aģentūras iepirkumu organiz ēšanas vienošanos ITER projekta ietvaros 
un Parlamenta b ūvniecības līgumiem. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 63 
6. ES BUDŽETA AIZSARDZ ĪBA 
 
 
6.1. PAMATINFORM ĀCIJA 
Svarīgs apsv ērums ES budžeta izpild ē ir nepieciešam ība nodrošin āt atbilst īgu meh ānismu k ļūdu, 
pārkāpumu un kr āpšanas nepie ļaušanai vai konstat ēšanai un pien ācīgai labošanai. Š ī paskaidrojuma 
nolūks ir sniegt 1) p ārskatu par prevent īviem un korekcijas meh ānismiem, kuri iek ļauti piem ērojamos 
tiesību aktos, s īki nosakot procesu ES strukt ūru un dal ībvalstu konstat ēto kļūdu, pārkāpumu un 
krāpšanas noteikšanai un nov ēršanai, un 2) lab āko aplēsi par kop ējām summ ām, lai par ādītu, kā tiek 
aizsargāts ES budžets.  
 Turpmāk sniegt ā inform ācija attiecas ne tikai uz ES m ērogā veiktām darb
ībām, bet ar ī uz dal ībvalstu 
veiktajām korekcij ām saska ņā ar dalīto pārvaldību pēc pašu veikt ās kontroles un rev īzijas (tikai par 
plānošanas periodu 2007.–2013. gadam, jo par iepriekš ējiem plānošanas periodiem dal ībvalstu sniegtie 
dati nav piln īgi un/vai ticami). Korekcijas nav gr āmatotas Komisijas gr āmatved ības sist ēmā, jo 
dalībvalstis vairum ā gadījumu var atk ārtoti izmantot š īs summas citiem atbilst īgiem izdevumiem. 
Dalībvalstu sniegtie skait ļi norādīti 6.7. tabulā. 
 Sīkāka inform ācija par turpm āk uzrādītajām summ ām un iesaist ītajiem procesiem atrodama īpašā 
paziņojum
ā, ko Komisija sagatavo un nos ūta iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, un Rev īzijas pal ātai 
katru gadu septembr ī, sākot no 2013. gada; tas ir pieejams Budžeta ĢD tīmekļa vietnē. 
 
 
6.2. EIROPAS KOMISIJAS PREVENT ĪVIE MEH ĀNISMI 
Saskaņā ar tiešo p ārvaldību prevent īvas darb ības noz īmē arī to, ka atbild īgie dienesti veic p ārbaudes par 
saņēmēju piepras īto izdevumu atbilst ību. Šāda ex-ante  kontrole ir iestr ādāta programmu p ārvaldības 
procesos, un t ās nolūks ir sa ņemt pamatotu apliecin ājumu par veikto izdevumu likum ību un pareiz ību. 
Komisijas dienesti ar ī var sniegt nor ādes, īpaši par l īguma jaut ājumiem, lai nodrošin ātu finans ējuma 
pareizu un efekt īvu pārvaldību un samazin ātu pārkāpuma risku. 
 
Saskaņā ar dalīto pārvaldības metodi (t. i., izdevumi saist ībā ar lauksaimniec ību un koh ēzijas politiku) 
dalībvalstis vis ā izdevumu veikšanas laik ā galvenok ārt atbild par to, lai no ES budžeta veiktie izdevumi 
būtu likum īgi un pareizi. Prevent īvi mehānismi ar ī pastāv Komisijas l īmenī, kad tā veic savu uzraudz ības 
funkciju. Komisija dr īkst: 
- pārtraukt  maksājumu termi ņu uz laiku, kas nedr īkst pārsniegt sešus m ēnešus, 2007.–2013. gada 
programm ām, ja: 
a) ir pier ādījumi, kas liecina, ka attiec īgās dalībvalsts p ārvaldības un kontroles sist ēmu darb ībā 
pastāv nozīmīgs trūkums; 
b) Komisijas dienestiem j āveic papildu p ārbaudes p ēc tam, kad tiek sa ņemta inform ācija par to, 
ka izdevumi apstiprin ātā izdevumu p ārskatā ir saistīti ar nopietnu p ārkāpumu, kas nav labots. 
- apturēt visus starpposma maks ājumus dal ībvalstij par 2007.–2013. gada programm ām vai k ādu to 
daļu šādos trīs gadījumos:  
a) ja ir pier ādījumi, ka programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā pastāv nopietns tr ūkums un 
dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korekt īvos pas ākumus;  
b) ja izdevumi apstiprin ātā izdevumu p ārskatā ir saistīti ar nopietnu p ārkāpumu, kas nav labots;  
c) ja dal ībvalsts ir nopietni p ārkāpusi savus pien ākumus saist ībā ar pārvaldību un kontroli. 
Ja dalībvalsts neveic nepieciešamos pas ākumus, Komisija var pie ņemt lēmumu piem ērot finanšu 
korekciju. Aptur ētās un pārtrauktās summas nor ādītas 6.4.1. paskaidrojum ā turpmāk. 
 
6.3. EIROPAS KOMISIJAS KOREKT ĪVIE MEH ĀNISMI 
6.3.1. Finanšu korekcijas  
Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis galvenok ārt atbild par sa ņēmēju pieļautu kļūdu, pārkāpumu vai 
krāpšanas nov ēršanu, konstat ēšanu un labošanu, savuk ārt Komisija nodrošina visp ārējo uzraudz ību. Ja 
nopietni p ārkāpumi dal ībvalstu p ārvaldības un kontroles sist ēmās ir izrais ījuši vai var izrais īt atseviš ķu vai 
sistēmisku k ļūdu, pārkāpumu vai kr āpšanu, Komisija var piem ērot finanšu korekcijas. Finanšu 
korekcijas  procedūras trīs galvenie posmi ir š ādi: 
 
1) nepabeigt ās finanšu korekcijas:  uz šīm korekcij ām attiecas p ārmaiņas, jo dal ībvalstis v ēl nav tām 
oficiāli piekritušas; piem ēram, ir pabeigta rev īzija, bet Komisija joproj ām nevar vienoties ar attiec īgo 
dalībvalsti;  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 642) apstiprin ātās vai izlemt ās finanšu korekcijas: šīs ir gal īgās summas, un tas noz īmē, ka attiec īgā 
dalībvalsts t ās apstiprin ājusi (t. i., piekritusi) vai ir pie ņemts Komisijas l ēmums. T ās uzrādītas 
6.4.2.1. tabulās turpm āk; 
 3) īstenotās finanšu korekcijas: šīs summas r āda procesa p ēdējo posmu, kad situ ācija, kad past āv 
nepamatoti izdevumi, tiek noteikti kori ģēta. Nozaru regul ējuma sist ēmās ir paredz ēti vairāki korekcijas 
mehānismi. Šie skait ļi uzrādīti 6.4.2.2.  un 6.4.3.1. tabulā turpmāk. 
 
 
6.3.2. L īdzekļu atgūšana  
Saskaņā ar tiešo p ārvaldību un atbilst īgi Finanšu regulai r īkojumus atg ūt līdzekļus sagatavo kred ītrīkotājs 
par nepamatoti izmaks ātām summ ām. Līdzekļi tiek atg ūti, izmantojot tiešu bankas p ārvedumu, ko veic 
debitors (piem ēram, dal ībvalsts), vai kompens ējot šo summu ar cit ām summ ām, kuras Komisija ir par ādā 
debitoram. Saska ņā ar Finanšu regulu past āv papildu proced ūras, lai nodrošin ātu piedzi ņu laikā 
nesamaks ātiem rīkojumiem atg ūt līdzekļus, un uz t ām attiecas īpaši pas ākumi, kurus p ēc tam veic 
Komisijas gr āmatvedis. 
Saskaņā ar dalīto pārvaldību lauksaimniec ības izdevumiem dal ībvalstīm ir pien ākums konstat ēt kļūdas un 
pārkāpumus un atg ūt nepamatoti samaks ātās summas atbilst īgi valsts noteikumiem un proced ūrām. 
Saistībā a r  E L G F  n o  s a ņēmēja atgūtās summas tiek ieskait ītas Komisijai p ēc tam, kad dal ībvalsts 
atskaitījusi (vid ēji) 20 %, un Komisija to gr āmato kā ieņēmumus. Attiec ībā uz ELFLA atg ūstamos l īdzekļus 
atskaita no n ākamā maksājuma piepras ījuma pirms t ā nosūtīšanas Komisijas dienestiem, un t āpēc 
attiecīgo summu var atk ārtoti izlietot programmai. Ja dal ībvalsts neatg ūst līdzekļus vai t ā savā darbībā 
nav uzc ītīga, Komisija var izlemt iejaukties un noteikt attiec īgajai dal ībvalstij finanšu korekcijas. 
Kohēzijas politikas jom ā dalībvalstis (nevis Komisija) ir galvenok ārt atbild īgas par to, lai no sa ņēmējiem 
tiktu atg ūtas nepamatoti izmaks ātās summas, kur ām vajadz ības gad ījumā ir pieskait īti procenti par 
novēlotu maks ājumu. Šaj ā paskaidrojum ā inform ācijas nol ūkā ir uzrādītas dalībvalstu atg ūtās summas, 
papildus Komisijas piem ērotajām finanšu korekcij ām. Par 2007.–2013. gadu dal ībvalstīm ir juridiski 
noteikts pien ākums sniegt Komisijai skaidrus un struktur ētus datus par izmantotaj ām līdzfinans ējuma 
summām, pirms ir pabeigta atg ūšanas proced ūra valsts l īmenī, un par summ ām, kas valsts l īmenī ir 
faktiski atg ūtas no sa ņēmējiem. 
 
 
6.3.3. Neizmantotu priekšfinans ējuma summu atg ūšana  
Gandrīz visās jomās ES veic priekšfinans ējumu vai avansa maks ājumu sa ņēmējiem. Atbilst īgi 
1.5.7.  paskaidrojumam šie maks ājumi ir paredz ēti tam, lai nodrošin ātu saņēmējam naudas avansu vai 
apgrozāmos līdzekļus. Ja sa ņēmējs nav izmantojis (izt ērējis) piln ībā v i s u  n o  E S  s a ņemto 
priekšfinans ējumu, Komisijas dienesti izdod r īkojumu atg ūt līdzekļus, lai nodrošin ātu, ka naudas summas 
tiek atdotas ES budžetam. Š ī proced ūra ir noz īmīgs solis ES kontroles sist ēmā, lai nodrošin ātu, ka 
saņēmējs nepatur naudas p ārpalikumu, ja tam nav izdevumu pamatojuma, t ādējādi tiek veicin āta ES 
budžeta aizsardz ība. Atgūtās summas uzr ādītas 6.5. tabulā turpmāk. 
 Neizmantotu 
priekšfinans ējuma summu atg ūšanu nevajadz ētu jaukt ar nepareizu izdevumu atg ūšanu. Ja 
Komisijas dienesti konstat ē un atg ūst šādus izdevumus saist ībā ar izmaks ātām priekšfinans ējuma 
summām, tās tiek iek ļautas parastaj ā finanšu korekcij ā vai atg ūšanas procesos, k ā aprakst īts 6.3.1.  un 
6.3.2 . paskaidrojum ā. 
 
 
6.3.4. Pašu resursu ie ņēmumi — atg ūšana  
Saistībā ar pašu resursu ie ņēmumiem, kuri ir liels ES budžeta finans ējuma avots, l īdzekļu atgūšana ir 
saistīta ar turpm ākām darb ībām saist ībā ar: Eiropas Komisijas p ārbaužu zi ņojumiem, Rev īzijas pal ātas 
revīzijām, finanšu atbild ības liet ām, kas rodas dal ībvalstu administrat īvu kļūdu dēļ vai tādēļ, ka 
dalībvalstis pietiekami efekt īvi neveic l īdzekļu atgūšanu, p ārkāpuma proced ūrām, Tiesas nol ēmumiem un 
arī summ ām, kas rodas no dal ībvalstu spont āniem maks ājumiem un procentiem par kav ētiem 
maksājumiem saist ībā ar pašu resursiem. Š īs summas ir uzr ādītas 6.6. tabulā. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 656.4. PREVENT ĪVO UN KOREKT ĪVO MEH ĀNISMU FINANŠU IETEKME 
 
6.4.1. P ārtrauktie un aptur ētie maks ājumi 2012. gad ā 
Pārtrauktie maks ājumi 
Tabulās turpm āk parādīts ERAF, Koh ēzijas fonds, ESF un EZF, skatot p ārtraukto maks ājumu att īstību gan 
skaita, gan summu zi ņā. Sākuma atlikum ā iekļautas visas lietas, kas joproj ām bija atv ērtas 2011. gada 
beigās, neatkar īgi no tā, kurā gadā par maks ājuma pārtraukšanu tika pazi ņots dalībvalstij (š ī iemesla d ēļ 
daži skait ļi nav tieši sal īdzināmi ar skait ļiem, kuri tika uzr ādīti 2011. gada finanšu p ārskatos). Jaun ās 
lietas attiecas tikai uz tiem p ārtrauktajiem maks ājumiem, par kuriem pazi ņots 2012. gad ā. Slēgtās lietas 
rāda gadījumus, kad izmaksu piepras ījumu maks ājumi ats ākās 2012. gad ā, neatkar īgi no tā, kurā gadā 
tika pārtraukti maks ājumi. Lietas, kas joproj ām ir atv ērtas 2012. gada beig ās, rāda gadījumus, kad 
maksājumu p ārtraukšana joproj ām ir sp ēkā 2012. gada 31. decembr ī, t. i., izmaksu piepras ījuma 
maksājums joproj ām ir pārtraukts un tiek gaid īts, ka attiec īgā dalībvalsts veiks korekt īvus pas ākumus. 
 
miljonos EUR 
ERAF/ Koh ēzijas fonds  
2007.–2013. gada 
plānošanas periods Atvērtās lietas kop ā 
31.12.2011. Jaunas lietas 
2012. gad ā Slēgtas lietas 
2012. gad ā  Atvērtās lietas 
kopā 
31.12.2012. 
Dalībvalsts Lietu 
skaits Summa Lietu 
skaits  Summa Lietu 
skaits  Summa Lietu 
skaits  Summa 
Vācija 3  17   2  163      5  180
Spānija    49 1495  41  1319  8 176
Francija    6 51 5 24  1 2 7
Itālija*  10  265  20  1122  19 860  11 526
Latvija    5  94 5 94  0 0
Lietuva    4  164 4 164  0 0
Ungārija     3 55    35 5
Polija     5 605    5 605
Rumānija      1  41      1 4 1
Slovēnija    1  6  1  6  0 0
Slovākija  2  71   2  71  0 0
Apvienot ā Karaliste      1  22      1 2 2
Pārrobežu    11  59  8  52  3 6
Kopā   15 353  108  3878   85  2592   38 1639
* Sākuma atlikum ā ietverta to skait ļu korekcija, kuri uzr ādīti 2011. gad ā. 
 
Papildus š īm proced ūrām 2012. gad ā tika nos ūtītas 119 br īdinājuma v ēstules (gad ījumos, kad nav 
maksājuma pras ījuma) saist ībā ar ERAF, t ādējādi veicinot nepareizu izmaksu nov ēršanu. 
 
 
ESF  
2007.–2013. gada 
plānošanas periods Atvērtās lietas kop ā 
31.12.2011. Jaunas lietas 
2012. gad ā Slēgtas lietas 
2012. gad ā  Atvērtās lietas 
kopā 
31.12.2012. 
Dalībvalsts Lietu 
skaits  Summa  Lietu 
skaits  Summa  Lietu 
skaits  Summa  Lietu 
skaits  Summa  
Čehija     1 47    14 7
Vācija      5  165 4 145  1 1 9
Spānija 2 10  8  159  9  160  19
Francija  2  25  9  142 4 91  7 7 6
Itālija  4  53  7  207 6 231  53 0
Latvija    2  26 2 26  0 0
Lietuva    1  1 1 1  0 0
Rumānija      1  21 1  21  0 0
Slovākija    1  45  1 45  0 0
Apvienot ā Karaliste 2  234  2  69  4 303  0 0
Kopā  10 323  37  881  32  1023  15 181
 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 66 
EZF  
2007.–2013. gada 
plānošanas periods Atvērtās lietas kop ā 
31.12.2011. Jaunas lietas 
2012. gad ā Slēgtas lietas 
2012. gad ā  Atvērtās lietas 
kopā 
31.12.2012. 
Dalībvalsts Lietu 
skaits  Summa  Lietu 
skaits  Summa  Lietu 
skaits  Summa  Lietu 
skaits  Summa  
Čehija     1  1  1  1  0 0
Dānija 1 0   1 0 00
Vācija  2 1        2 1
Igaunija 1 0 3 0   40
Spānija  1 62  2  32  2  84  19
Francija  2  3        2 3
Itālija    6  38      63 8
Latvija     1  0      1 0
Nīderlande     3  8  3  8  0 0
Polija     1 2  1  2  0 0
Portugāle      3  16  2  12  1 4
Rumānija      5  35      5 3 5
Slovākija    2  2      2 2
Somija  2  0  3  0  5  1  0 0
Zviedrija 1 0 2 6   36
Apvienot ā Karaliste 1  34  4  7  2  33  3 8
Kopā   11 100  36  149  17  141  30 108
 
 
Apturētie maks ājumi 
Saistībā ar ERAF  un Kohēzijas fondu lēmums par maks ājumu aptur ēšanu tika pie ņemts attiec ībā uz 
divām programm ām Vācijā un Itālijā. Abos gad ījumos maks ājumu aptur ēšana joproj ām bija sp ēkā 
2012. gada 31. decembr ī. Saistībā ar ESF 2012. gad ā tika pie ņemti divi l ēmumi par maks ājumu 
apturēšanu: attiec ībā uz Čehiju un Slov ākiju. Maks ājumu aptur ēšana Čehijai joproj ām bija sp ēkā 
2012. gada 31. decembr ī. Saistībā ar EZF 2012. gad ā netika pie ņemts neviens l ēmums par maks ājumu 
apturēšanu.  
 
 6.4.2. 2012. gad ā veiktās finanšu korekcijas un atg ūtās summas 
6.4.2.1. Finanšu korekcijas, kuras 2012. gad ā tika apstiprin ātas vai par kur ām tika pie ņemts lēmums 
miljonos EUR 
  FinanšuKopā 
2012. gad ā Kopā 
2011. gad ā
  korekcijasAtgūtās 
summas  
Lauksaimniec ība:        
ELGF 475 162 638 839 
Lauku att īstība 76 145 221 228 
Kohēzijas politika:         
ERAF 958 - 958 424 
Kohēzijas fonds 203 - 203 17 
ESF 425 - 425 227 
ZVFI/EZF 2 - 2 3 
ELFLA 31 3 34 1 
Citi - 19 19 50 
Iekšpolitikas jomas 1 252 253 270 
Ārpolitikas jomas  - 107 107 107 
Administr ācija* - 7 7 8 
Kopā pieņemti lēmumi  
/apstiprin āti 2012. gad ā 2172  695 2867  
Kopā pieņemti lēmumi/ 
apstiprin āti 2011. gad ā 1406 768  2174  
*Skaitlis par administr āciju iepriekš netika uzr ādīts. 
 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 67 
 
6.4.2.2. 2012. gad ā īstenotās finanšu korekcijas un atg ūtās summas 
miljonos EUR 
  FinanšuKopā 
2012. gad ā Kopā 
2011. gad ā
  korekcijasAtgūtās 
summas 
Lauksaimniec ība:         
ELGF 610 161 771 621 
Lauku att īstība 59 166 225 201 
Kohēzijas politika:         
ERAF 2416 - 2416 419 
Kohēzijas fonds 207 - 207 115 
ESF 430 - 430 178 
ZVFI/EZF 1 - 1 (90) 
ELFLA 17 3 20 1 
Citi - 11 11 48 
Iekšpolitikas jomas 1 229 230 268 
Ārpolitikas jomas - 99 99 77 
Administr ācija* - 9 9 2 
Kopā īstenotas 2012. gad ā 3742 678 4419 
Kopā īstenotas 2011. gad ā 1106 733  1840
* Skaitlis par administr āciju iepriekš netika uzr ādīts. 
 
6.4.2.3. Finanšu korekcijas, kas 2012. gad ā īstenotas saska ņā ar dal īto pārvaldību, dal ījumā pa 
dalībvalstīm 
miljonos EUR 
Dalībvalsts 
  ELGF Lauku 
attīstība ERAFKohēzijas 
fondsESF CitiKopā 
2012. gad ā Kopā 
2011. gad ā
Beļģija  0  3  0  -  11  0  14  1 
Bulgārija  15  7  0  6  1  -  30  25 
Čehija  0  -  116  8  -  0  125  6 
Dānija  22  -  0  - - -  22  0 
Vācija (16)  3  23  -  0  0  10  1 
Igaunija  0  1  0  0  0 -  1  0 
Īrija (1)  10  - - - -  9  2 
Grieķija  85  5  0  13  159  0  262  448 
Spānija  47  2 1 952  81  84  7 2172  159 
Francija  64  1  20  -  37  2  123  33 
Itālija  209  0  57  -  3  7  275  50 
Kipra  8  0  -  -  -  0  8  3 
Latvija  -  -  1  1  9  0  12  0 
Lietuva  3  4  3  1  0  0  10  0 
Luksemburga  0  -  0  -  -  -  0  0 
Ungārija  6  0  0  -  -  0  6  41 
Malta  0  - -  - -  -  0  0 
Nīderlande  17  2  0  -  -  0  20  53 
Austrija  1  - - - -  0  1  0 
Polija  12  2  45  79  23  0  162  148 
Portugāle  15  1  117  0  -  0  134  26 
Rumānija  24  12  22  -  81  -  139  53 
Slovēnija  0  0 -  - -  0  0  4 
Slovākija  0  -  29  17  11  -  57  5 
Somija  1  0  0  -  -  0  1  0 
Zviedrija  72  2  0  -  0  -  74  3 
Apvienot ā Karaliste  27  4  4  -  12  2  50  44 
Interreg /pārrobežu  -  -  24  -  -  -  24  1 
KOPĀ ĪSTENOTAS  610  59 2416  207  430  19 3742 1106 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 68 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 696.4.2.4. Paskaidrojums par finanšu korekcij ām un pārmaiņām atgūtajās summ ās 2012. gad ā 
Lauksaimniec ība un lauku att īstība: apstiprin ātās/izlemt ās finanšu korekcijas galvenok ārt attiecas uz 
Komisijas atbilst īguma un noskaidrošanas l ēmumiem Komisijas veikto rev īziju rezult ātā. Faktiski īstenotā 
summa atš ķiras no izlemt ās summas, jo nauda tiek iekas ēta novēloti. Atg ūtās summas ir diezgan stabilas 
salīdzinājumā ar pagājušā gada rādītājiem. 
 
Kohēzijas politika 
ERAF un Koh ēzijas fonds:  salīdzinājumā ar iepriekš ējo gadu ir iev ērojami palielin ājušās gan 
apstiprin ātās/izlemt ās, gan īstenotās finanšu korekciju summas: 
Izlemtās/apstiprin ātās summas 
- Laikposms no 2007. gada l īdz 2013. gadam : vairāk nekā puse no EUR 1161 miljona finanšu korekciju, 
kas apstiprin ātas/izlemtas 2012. gad ā (EUR 631 miljons), attiecas uz pašreiz ējo 2007.–2013. gada 
plānošanas periodu, jo Komisija īsteno stingr āku uzraudz ību un šaj ā programmu īstenošanas posm ā tiek 
veikts arvien liel āks skaits rev īziju. 2012. gad ā izlemto/apstiprin āto korekciju summu saist ībā ar 2007.–
2013. gada pl ānošanas periodu galvenok ārt skaidro korekcijas Sp ānijai (EUR 267 miljoni), Čehijai 
(EUR 111 miljoni), Grie ķijai (EUR 82 miljoni) un Polijai (EUR 77 miljoni).  Šajās summ ās nav iek ļautas 
korekcijas izdevumiem, kurus dal ībvalstu l īmenī deklarējuši saņēmēji, un attiec īgi nepieciešamo r īcības 
plānu dēļ tās nav Komisijai apstiprin ātas.  
- Laikposms no 2000. gada l īdz 2006. gadam: atlikusī summa (EUR 531 miljons) aptver korekcijas 
saistībā ar nepabeigto 2000.–2006. gada pl ānošanas perioda sl ēgšanas procesu. Korekcijas sl ēgšanas 
laikā veidojas, analiz ējot izbeigšanas deklar ācijas vai ekstrapol ējot atlikušo k ļūdu līmeni. Liel ākās 
korekcijas attiecas uz Sp āniju (EUR 316 miljoni), It āliju (EUR 65 miljoni) un Portug āli (EUR 53 miljoni). 
Šīm korekcij ām — maz ākā apmērā — vajadz ētu turpin āties 2013. gad ā, jo tiek pabeigta sl ēgšana.  
 Īstenotās summas
  
Šajā gadā uzrādītās summas attiecas gandr īz vienīgi uz 2000.–2006. gadu un finanšu korekcij ām, kuras 
tika izlemtas/pie ņemtas iepriekš ējos gados. Liela korekcija Sp ānijai (EUR 1,8 miljardi) tika uzr ādīta kā 
īstenota p ēc tam, kad tika pabeigta visu sl ēgšanas dokumentu p ārbaude, to dal ībvalsts iest āžu iesniegto 
izmaksu piepras ījumu pilna p ārbaude, no kuriem tika atskait ītas korekcijas, un apstr ādāts atlikuš ās daļas 
Spānijai da ļējais maks ājums. J āņem vērā, ka, tā kā 2012. gada budžet ā nav maks ājumu apropri āciju, 
gada beig ās (pēc tam, kad budžeta iest āde noraid īja priekšlikumu izdar īt grozījumus budžet ā ar lielākām 
maksājumu apropri ācijām) Komisijas dienesti nevar ēja pilnībā samaks āt visu Sp ānijai pien ākošos atlikušo 
summu. 
 ESF  
- 2000. –2006. gads : lielākā daļa uzrādīto finanšu korekciju attiecas uz atlikušo k ļūdu līmeņa 
ekstrapol ēšanu slēgšanas laik ā (pēc izbeigšanas deklar āciju anal īzes) vai neto korekcij ām slēgšanas laik ā. 
Slēgšanas rev īzijas joproj ām nav pabeigtas.  
- 2007. –2013. gads : uzrādītās summas attiecas uz nepareiz ām summ ām, kuras atskait ītas no dal ībvalstu 
iesniegtiem starpperioda maks ājumu piepras ījumiem programmas darb ības laik ā. Uzrādītā
s summas 
palielinājušās tādēļ, ka šajā plānošanas period ā ir izstrādāta kopīga revīzijas strat ēģija. 
 
6.4.3. Kumulat īvi rādītāji par īstenotaj ām finanšu korekcij ām un atg ūtajām summ ām 
6.4.3.1. Īstenotās finanšu korekcijas — kumulat īvas summas  
Informācija turpm āk rāda kumulat īvas finanšu korekcijas, kuras uzr ādītas katr ā plānošanas period ā:  
             miljonos EUR 
Plānošanas periods % 
 Finanšu 
Korekcijas 1994. –
1999. 
gads 2000. –
2006. 
gads 2007. –
2013. 
gads Kumulat īvi 
ELGF 
lēmumi  Kopā 
2012. gada 
beigāsĪstenota/ 
izlemta/apstiprin āta Vēl 
neīstenotā 
kopsumma  
2012. gada 
beigās Īstenotas 
2011. gada 
beigās 
Lauksaimniec ība -  93  81 7728  7902 92,7 % 623  7139
ELGF - - - 7728 7728 93,3 % 558 7024 
Lauku att īstība* -  93  81 -  174 72,8 % 65  115 
Kohēzijas politika 2535  6359  779 -  9673 89,7 % 1114  
ERAF 1764 4626  154 - 6544 89,6 % 761 4128 
Kohēzijas fonds  264  464  87 -  815 82,8 % 169  608 
ESF  407 1206  538 - 2150 96,7 % 74 1720 
ZVFI/EZF  100  5  0 -  105 52,2 % 96  104 
ELFLA*  0  58  - -  58 80,6 % 14  41 
Citi - - - 2  2 100,0 % -  0
    
Kopā 2535 6452  861 7730 17 577 91,0 % 1737 13 741
* Dažas summas, kas iepriekš uzr ādītas kā finanšu korekcijas, tagad tiek uzr ādītas kā atgūtās summas. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 70Tabulā uzrādītās finanšu korekcijas summas saist ībā ar lauksaimniec ību ir bruto summas, kas ir saist ītas 
ar atbilst īguma noskaidrošanas l ēmumiem. Tom ēr 6.4.2.2.  paskaidrojum ā uzrādītajās summ ās ir ņemti 
vērā arī finanšu noskaidrošanas l ēmumi. 
 Saistībā ar ELGF  īstenotā kumulat īvā summa EUR 7728 miljoni aptver visas korekcijas, kas veiktas kopš 
pirmā lēmuma pie ņemšanas 1999. gad ā. Saistībā ar lauku att īstību kumulat īvā summa EUR 174 miljoni 
aptver visas korekcijas un atg ūtās nepareizi samaks ātās summas kopš 2007. gada. J āņem vērā, ka dažos 
gad
ījumos īstenošana tika atlikta uz vair ākiem gadiem un summas saist ībā ar dažiem l ēmumiem tiek 
izmaksātas kā pa daļām veikti atlikti gada maks ājumi. Tas attiecas uz t ām dalībvalstīm, uz kur ām 
atbilstīgi nolīgumam par Eiropas Finanšu stabilit ātes meh ānismu, kas tika parakst īts 2010. gada 7. j ūnijā, 
attiecas finanšu pal īdzība. Tādējādi arvien palielin ās neatbilst ība starp izlemtaj ām un īstenotaj ām 
kumulat īvajām summ ām. 
 
Attiecībā uz Kohēzijas politiku   
Laikposms no 2000. gada l īdz 2006. gadam : to, ka 2012. gad ā paātrinājās īstenošanas temps saist ībā ar 
ERAF 2000.–2006. gada pl ānošanas periodam (no 53 % 2011. gad ā līdz 92 % 2012. gad ā), var skaidrot 
ar to, ka l īdz 2012. gada beig ām dalībvalstīm tika nos ūtītas visas (iz ņemot septi ņas) vēstules par ERAF 
slēgšanu, kas aptv ēra darb ības programmas, un tam sekoja at ļauja veikt da ļēju galīgo maks ājumu 
pieprasīšanu saist ībā ar ERAF 2000.–2006. gadam (pieejamo kred ītierobežojumu ietvaros). Ar ī saistībā ar 
ESF 2012. gada beig ās bija v ērojams straujš īstenošanas temps. T ā kā Komisijas dienesti joproj ām 
apstrādā slēgšanas dokumentus un gal īgos maks ājumu piepras ījumus saist ībā ar ZVFI , tas ar ī skaidro 
gauso īstenošanas tempu šaj ā plānošanas period ā. 
Laikposms no 2007. gada l īdz 2013. gadam : tā kā Komisija īstenoja stingr āku uzraudz ību, šaj ā 
programmu īstenošanas posm ā tika pabeigts liel āks skaits rev īziju. Apstiprin ātās/izlemt ās vai īstenotās 
korekcijas palielin āsies arī turpmākos gados, pateicoties Komisijas k ā uzrauga lomai un ES veiktaj ām 
revīzijām. 
 Tabulā iepriekš iek ļautas tās finanšu korekcijas, kuras dažas dal ībvalstis apstr īdēja (norādot, ka saska ņā 
ar iepriekš ēju pieredzi Komisijai retos gad ījumos bija j āatmaksā naudas summas p ēc šādiem 
gadījumiem). S īkāku inform āciju skat īt 5.2.4 . paskaidrojum ā. 
 
 
6.4.3.2. Īstenotās atgūtās summas — kumulat īvas summas  
 
Saistībā ar atg ūtām summ ām ticama kumulat īva inform ācija ir pieejama tikai kopš 2008. gada, kad 
Komisijas gr āmatved ības sist ēmā tika ieviesta īpaša funkcija atg ūto summu lab ākai izsekojam ībai un 
uzrādīšanai. Turpm āk sniegt ā informācija rāda gada laik ā atgūto summu dal ījumu: 
miljonos EUR 
    
Atgūtās summas Gads 
  2008 2009 2010 2011 2012 Kopā 
2012. gada 
beigās Kopā 
2011. gada 
beigās
Lauksaimniec ība:               
ELGF  356  148  172  178  161 1015  854 
Lauku att īstība  0  25  114  161  166  466  301 
Kohēzija  31  102  25  48  14  219  205 
Iekšpolitikas jomas  40  100  162  268  229  799  570 
Ārpolitikas jomas  32  81  136  77  99  425  326 
Administr ācija  0  9  5  2  9  25  16 
Kopā  459  464  614  734  678 2949 2272
 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 716.5. NEIZMANTOT Ā PRIEKŠFINANS ĒJUMA ATG ŪŠANA 
 
miljonos EUR 
   2012 2011
Lauksaimniec ība:     
ELGF    0  0
Lauku att īstība    0  0
Kohēzijas politika:      
ERAF    38  13
Kohēzijas fonds    5  2
ESF    214  17
ZVFI/EZF    0  0
ELFLA    5  10
Iekšpolitikas jomas    207  212
Ārpolitikas jomas  104  72
Administr ācija    2  0
Kopā atgūtās summas  575   327
 
Minētās summas atskait ītas, lai ieg ūtu priekšfinans ējuma summas, kas nor ādītas 2.6. un 
2.10. paskaidrojum ā. 
 
 
 
6.6. ATG ŪTĀS SUMMAS, KAS IR SAIST ĪTAS AR PAŠU RESURSU IE ŅĒMUMIEM 
 
 miljonos EUR 
   2012 2011
Atgūtās summas: 
- Pamatsumma - Procenti   
133 160 63
312
Kopā atgūtās summas  293 375
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 726.7. PAPILDKOREKCIJAS (IETUR ĒTĀS SUMMAS UN ATG ŪTĀS SUMMAS), 
KURAS DAL ĪBVALSTIS UZR ĀDĪJUŠAS K Ā ĪSTENOTAS LAIKPOSM Ā NO 
2007. GADA L ĪDZ 2013. GADAM 
 
miljonos EUR
Dalībvalsts ERAF/KF ESF EZF Kopā 
2012. gada 
beigās
Beļģija  3  11  -  14
Bulgārija  13 2  0  15
Čehija  191  37  -  228
Dān i j a   0 0 0   0
Vācija  290  49  1  340
I g a u n i j a   4 0 0   4
Īr i j a   0 5 0   5
Grieķija  63 -  0  63
Spānija  204 39  9  252
Francija  42  37  0*  79
Itālija  141  27  0  168
K i p r a   0 0 0   1
Latvija  10 -  0  10
Lietuva  6  0 0  6
Luksemburga  -  0 -  0
Ungārija  26 -  0  26
Malta  1  0  -  1
Nīderlande  1  2  0  3
A u s t r i j a   4 1 0   5
Polija  204 -  0  204
Portugāle  46  28  1  75
Rumānija  43 -  0  43
Slovēnija  5  5  -  10
Slovākija  33 4  0  37
S o m i j a   1 0 0   1
Z v i e d r i j a   2 1 1   4
Apvienot ā Karaliste  38  13  1  52
Pārrobežu  8  -  -  8
KOPĀ ĪSTENOT ĀS SUMMAS  1 377  261  14  1 652
* Saska ņā ar revīzijas secin ājumiem iev ērojami uzlabojumi ir nepieciešami Francijas sertifik ācijas iest ādē, kura uzr āda 
atgūtās summas saist ībā ar EZF.  
Tabulā iepriekš sniegtas kumulat īvās finanšu korekcijas, kuras katra dal ībvalsts uzr ādījusi, sākot no 
2007.–2013. gada pl ānošanas perioda s ākuma līdz 2012. gada beig ām. Tās papildina korekcijas, kuras 
kumulat īvi uzrādījusi Komisija (skat īt 6.4.3.  paskaidrojumu).  
Lai papildus p ārliecinātos par to, ka dal ībvalstu uzr ādītā inform ācija par atg ūtajām summ ām un 
ieturētajām summ ām ir piln īga un ticama, Komisija 2011. gad ā sāka struktur ālo darbību (ERAF, KF, ESF, 
EZF) rev īziju, lai nodrošin ātu, ka dal ībvalstu sniegtie p ārskati ir piln īgi un ticami. Pamatojoties uz riska 
analīzi, paraugam tika atlas ītas 12 sertifik ācijas iest ādes 10 dal ībvalstīs.
1. Komisijas dienesti 2012. gad ā pamatoti p ārliecinājās ,  k a  1 1  n o  1 2  r e v i d ētajās sertifik ācijas iest ādēs 
pastāv apmierinoša k ārtība tādu summu gr āmatošanai, kuras ir saist ītas ar nepareizi veiktu maks ājumu 
atgūšanu un ietur ēšanu un š ādu summu uzr ādīšanu Komisijai. 
Arī 2013. gad ā un vēlākos gados Komisijas dienesti turpin ās veikt šo rev īziju citās dalībvalstīs pēc tam, 
kad tiks izanaliz ēti dalībvalstu sniegtie gada p ārskati par 2013. gad ā saņemamaj ām ietur ētajām un 
atgūtajām summ ām. 
 
                                                 
1 Minētās revīzijas secin ājumi, kuru pamat ā ir attiec īgo dalībvalstu gal īgie ziņojumi un veiktie pas ākumi, tika pazi ņoti 
iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 73 
7. FINANŠU ATBALSTA MEH ĀNISMI 
 
Šis paskaidrojums sniedz piln īgu pārskatu par finanšu atbalsta meh ānismiem, k ādi patlaban past āv ES, 
un sīkāku inform āciju par 2. paskaidrojum ā sniegto inform āciju. Šī paskaidrojuma pirmaj ā daļā iekļautā 
informācija ( 7.1. paskaidrojums) attiecas uz ES aizdevumu un aiz ņēmumu darb ībām, kuras p ārvalda 
Komisija. Š ī paskaidrojuma otraj ā daļā iekļautā inform ācija ( 7.2. paskaidrojums) aptver starpvald ību 
finanšu stabilit ātes meh ānismus, uz kuriem neattiecas ES l īgums un kuri attiec īgi neietekm ē ES budžetu. 
  
7.1. AIZ ŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARB ĪBAS, KURAS P ĀRVALDA KOMISIJA 
 
7.1.1. P ārskats par aiz ņēmumu un aizdevumu darb ībām 
 
Summas uzskaites v ērtībā  miljonos EUR
 MFA Euratom MB EFSM Likvidēja
mā EOTKKopā 
31.12.2012. Kopā 
31.12.2011.
Aizdevumi 
(2.4.2. pask.
) 549 425 11 623 44 476 221 57 294 41 281
Aizņēmumi 
(2.14. pask.549 425 11 623 44 476 194 57 267 41 251
Iepriekš min ētās summas ir nor ādītas uzskaites v ērtībā, savuk ārt turpm ākajās tabulās tās ir nor ādītas 
nominālvērtībā. 
  
Ar ES l īgumu ES ir pilnvarota pie ņemt aiz ņēmumu programmas, lai mobiliz ētu finanšu l īdzekļus, kas 
nepieciešami t ās pilnvaru īstenošanai.  Eiropas Komisija, r īkojoties ES uzdevum ā, pašlaik īsteno tr īs 
galvenās programmas (makrofinansi ālais atbalsts ( MFA), maks ājumu bilances (MB) atbalsts un Eiropas 
finanšu stabiliz ācijas meh ānisms (EFSM)), kuru ietvaros t ā var pieš ķirt aizdevumus un kuras t ā var 
finansēt, emitējot parāda instrumentus kapit āla tirgos vai ar finanšu iest ādēm. 
 
Turpmāk minēti galvenie punkti jeb iez īmes attiec ībā uz šiem tr īs instrumentiem. 
− ES aizņēmumi tiek piesaist īti kapitāla tirgos vai no finanšu iest ādēm, nevis no budžeta, jo ES 
nedrīkst aizņemties, lai finans ētu savus parastos budžeta izdevumus vai budžeta defic ītu. 
− Aizņēmumu apjoms ir daž āds, sākot no maziem priv ātiem vērtspapīru izvietojumiem, izteiktiem 
miljonos EUR ar viencipara vai divciparu skaitli, un beidzot ar etalonapjoma darb ībām maks ājumu 
bilances un EFSM aizdevumu kontekst ā.  
− Piesaist ītie līdzekļi tiek aizdoti sa ņēmējvalstij ar kompens ējošām darb ībām, t. i., ar to pašu 
kuponu, termi ņu un apjomu.  Neraugoties uz kompens ējošo darb ību metodolo ģiju, oblig āciju 
parāda apkalpošana ir ES juridisks pien ākums, kas nodrošina savlaic īgu oblig āciju apmaksu piln ā 
apmērā. Šim nol ūkam MB atbalsta sa ņēmēji ir lūgti atmaksas summas depon ēt 7 dienas pirms 
noteiktā datuma un EFSM sa ņēmēji — 14 dienas iepriekš, lai Komisijas r īcībā būtu pietiekams 
laiks nodrošin āt savlaic īgus maks ājumus jebkuros apst ākļos. 
− Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas l ēmumiem tiek noteikta kop ējā 
summa, maks ājumu da ļas, maksim ālais individu ālais dzēšanas termi ņš un aizdevumu paketes 
maksim ālais vid ējais dz ēšanas termi ņš. Pēc tam Komisija un sa ņēmējvalsts vienojas par 
aizdevuma/finans ējuma parametriem, tostarp par da ļu maks ājumiem un laidienu maks ājumiem.  
Turklāt visu aizdevuma da ļu izmaksa, iz ņemot pirmo, ir atkar īga no stingriem atbilst ības 
nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam l īdzīgus noteikumus kop īgās ES/SVF finanšu pal īdzības 
kontekst ā, kas ir v ēl viens faktors, kas ietekm ē finansējuma grafiku.  
− Tas noz īmē, ka emit ēšanas laiks un termi ņi ir atkar īgi no saist ītām ES aizdevumu darb ībām. 
− Finansējums ir izteikts tikai euro, un termi ņu diapazons ir no 5 l īdz 30 gadiem.  
− Aizņēmumi ir ES tiešas un beznosac ījuma saist ības, ko garant ē 28 dalībvalstis.  
− Ja saņēmējvalsts nepilda saist ības, par āda apkalpošanai maks ājumus, ja iesp ējams, izmanto 
pieejamo Komisijas naudas l īdzekļu atlikumu kas ē. Ja tas nav iesp ējams, Komisija nepieciešamos 
līdzekļus ņem no dal ībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu ties ību aktiem (Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1150/2000 12. pants) ES dal ībvalstīm ir juridisks pien ākums dar īt pieejamus 
pietiekamus l īdzekļus, lai izpild ītu ES saist ības. Tādējādi ieguld ītāji ir pak ļauti tikai ES 
kredītriskam, nevis finans ēto aizdevumu sa ņēmēju kredītriskam.  
− Kompens ējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pak ļauts nek ādam procentu likmju vai 
ārvalstu val ūtas riskam. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 74Turklāt Euratom  kā juridiska persona (ko p ārstāv Komisija) aiz ņemas naudu, ko t ā aizdod gan 
dalībvalstīm, gan valst īm, kas nav dal ībvalstis, lai finans ētu projektus saist ībā ar energoiek ārtām. 
Visbeidzot, likvid ējamā Eiropas Og ļu un tērauda kopiena ( EOTK ) pēc tāda parāda pārstruktur ēšanas, 
kura sa ņēmējs ir par ādnieks, kas nepilda saist ības, 2002. un 2007. gad ā iegādājusies par ādzīmes no EIB 
(to reitings ir AAA). Bilances datum ā šo parādzīmju bilances v ērtība ir EUR 221 miljons.  
Sīkāka inform ācija par katru no šiem instrumentiem ir nor ādīta turpm āk. Spēkā esošās procentu likmes 
(norādītas kā procentu likmju diapazons) ir š ādas: 
 
Aizdevumi 31.12.2012. 31.12.2011.
Makrofinansi ālais atbalsts ( MFA) 0,298 %–4,54 % 1,58513 %–4,54 %
Euratom 0,431 %–5,76 % 1,067 %–5,76 %
MB 2,375 %–3,625 % 2,375 %–3,625 %EFSM 2,375 %–3,750 % 2,375 %–3,50 %Likvidējamā EOTK 5,2354 %–5,8103 % 1,158 %–5,8103 %
 
 
Aizņēmumi 31.12.2012. 31.12.2011.
Makrofinansi ālais atbalsts ( MFA) 0,298 %–4,54 % 1,58513 %–4,54 %
Euratom 0,351 %–5,6775 % 0,867 %–5,6775 %
MB 2,375 %–3,625 % 2,375 %–3,625 %EFSM 2,375 %–3,750 % 2,375 %–3,50 %
Likvidējamā EOTK 6,92 %–9,78 % 1,158 %–9,2714 %
 
 
 
 
7.1.2. Eiropas finanšu stabiliz ācijas meh ānisms (EFSM) 
EFSM nomin ālvērtība miljonos EUR
 Īrija Portug āle Kopā 
Piešķirtie aizdevumi kop ā 22 500 26 000 48 500 
Izmaksāti 31.12.11. 13 900 14 100 28 000 
Izmaksāti 2012. gad ā 7800 8000 15 800 
Aizdevumi, kas izmaks āti 
31.12.12. 21 700 22 100 43 800 
Aizdevumi, kas atmaks āti līdz 
31.12.12.* 0 0 0 
Neatmaks ātie aizdevumi 
31.12.12. 21 700 22 100 43 800 
Neizmantot ās summas l īdz 
31.12.12. 800 3900 4700 
* Tabula, kur ā norādīts atmaks āšanas grafiks attiec ībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta 
7.1.3 . paskaidrojuma beig ās. 
  Padome 2010. gada 11. maij ā pieņēma Eiropas finanšu stabiliz ācijas meh ānismu (EFSM), lai saglab ātu 
Eiropā finanšu stabilit āti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Meh ānisma pamat ā ir Līguma 122. panta 
2. punkts, un tas atvieglo finansi ālas palīdzības pieš ķiršanu dal ībvalstīm, kuras ir non ākušas gr ūtībās vai 
kurām draud nopietni sarež ģījumi, kurus var izrais īt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji apstākļi. Palīdzību 
var sniegt k ā aizdevumu vai kred ītlīniju. Komisija aiz ņemas naudas l īdzekļus kapit āla tirgū vai no finanšu 
iest
ādēm ES v ārdā un pēc tam aizdod šos naudas l īdzekļus saņēmējai dalībvalstij. Attiec ībā uz katru 
valsti, kura sa ņem EFSM aizdevumu, pirms maks ājuma veikšanas tiek sagatavots ceturkš ņa novērtējums 
par politikas noteikumu izpildi. 
 ECOFIN  Padomes 2010. gada 9. maija secin ājumos meh ānisma l īdzekļu apjoms ir ierobežots un 
nepārsniedz EUR 60 miljardus, savuk ārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes Regulas 
Nr. 407/2010 2. panta 2. punkt ā, kas aizdevumu vai kred ītlīniju neatmaks āto summu samazina l īdz 
tādai, kas pieejama saska ņā ar pašu resursu maksim ālo apjomu. Aiz ņēmumus saist ībā ar EFSM ietvaros 
izmaksātajiem aizdevumiem pieš ķir no ES budžeta, t ādējādi 2012. gada 31. decembr ī budžets ir pak ļauts 
maksim ālajam iesp ējamam riskam EUR 44 476 miljonu apm ērā saistīb
ā ar šiem aizdevumiem (no kuriem 
EUR 43,8 miljardi ir nomin ālvērtība). Tā kā aizņēmumus EFSM ietvaros garant ē ES budžets, Eiropas 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 75Parlaments p ārbauda Komisijas darb ības saist ībā ar EFSM un veic kontroli budžeta un izpildes 
apstiprin ājuma proced ūras ietvaros. 
 
Ar īstenošanas l ēmumu Padome 2010. gada decembr ī nolēma pieš ķirt aizdevumu Īrijai ne vair āk kā 
EUR 22,5 miljardu apm ērā un 2011. gada maij ā — aizdevumu Portug ālei maksim āli EUR 26 miljardu 
apmērā. Sākotnējos īstenošanas l ēmumos tika noteikta nemain īga procentu likme, kas noz īmē, ka 
nosacījumi ir l īdzīgi SVF atbalsta nosac ījumiem.  Ar Padomes Īstenošanas l ēmumu Nr. 682/2011 un 
683/2011 pie ņemšanu 2011. gada 11. oktobr ī Padome samazin āja procentu likmes robežu ar 
atpakaļejošu datumu un vid ējo atmaksas termi ņu palielin āja no 7,5 gadiem l īdz 12,5 gadiem un atseviš ķu 
daļu termi ņu — līdz 30 gadiem. ECOFIN  2013. gada 12. apr īlī piekrita turpm āk pagarin āt maksim ālo 
vidējo dzēšanas termi ņu EFSM aizdevumiem Īrijai un Portug ālei par 7 gadiem, l īdz 19,5 gadiem. 
Pagarin ājums izl īdzinātu parāda atmaksas profilu ab ām valst īm un samazin ātu refinans ēšanas vajadz ības 
laikposm ā pēc programmas.  
 
Saskaņā ar EFSM ES pl āno turpm āk emitēt obligācijas 2013. gada p ēdējā ceturksn ī par kop ējo summu 
EUR 3 miljardi Īrijai un Portug ālei. EFSM vairs neiesaist īties jaun ās finans ēšanas programm ās un nesl ēgs 
jaunus nol īgumus par aizdevumu meh ānismiem, bet akt īvi darbosies, finans ējot nepabeigt ās programmas 
Portugālei un Īrijai (skat īt arī 7.2.2. paskaidrojumu). 
 
 
7.1.3. Maks ājumu bilances (MB) atbalsts 
Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balst īts finanšu instruments, kas ir izmantots atk ārtoti, lai 
sniegtu vid ēja termi ņa finansi ālu atbalstu ES dal ībvalstīm. Saska ņā a r  š o  m e h ānismu var pieš ķirt 
aizdevumus dal ībvalstīm, kurām ir vai kuras nopietni apdraud gr ūtības sakar ā ar to maks ājumu bilanci 
vai kapit āla kustībām. Šo iesp ēju var izmantot tikai dal ībvalstis, kuras v ēl nav ieviesušas euro. Maksim ālā 
aizdevuma summa ir EUR 50 miljardi. Aiz ņēmumus saist ībā ar šiem aizdevumiem garant ē no ES budžeta, 
tādējādi līdz 2012. gada 31. decembrim budžets ir pak ļauts maksim ālajam iesp ējamam riskam 
EUR 11 623 miljonu apm ērā saistībā ar šiem aizdevumiem (no kuriem EUR 11,4 miljardi ir 
nominālvērtība). 
 
MB nomin ālvērtība miljonos EUR 
 Ungārija Latvija Rumānija Kopā 
Piešķirtie aizdevumi kop ā 6500 3100 6400 16 000 
Izmaksāti 2008. gad ā 2000 - - 2000 
Izmaksāti 2009. gad ā 3500 2200 1500 7200 
Izmaksāti 2010. gad ā - 700 2150 2850 
Izmaksāti 2011. gad ā - - 1350 1350 
Izmaksāti 2012. gad ā - - - - 
 Aizdevumi, kas izmaks āti 
līdz 31.12.2012. 5500 2900 5000 13 400 
Aizdevumi, kas atmaks āti līdz 
31.12.2012. (2000) - - (2000) 
Piešķirtā summa 
31.12.2012. 3500 2900 5000 11 400 
Neizmantot ā summa 
31.12.2012. 0 0 1400 1400 
* Tabula, kur ā norādīts atmaks āšanas grafiks attiec ībā uz šiem aizdevumiem, ir ietverta š ā 
paskaidrojuma beig ās. 
  
Laikā no 2008. gada novembra l īdz 2012. gada beig ām aizdevumi par kop ējo summu EUR 16 miljardi tika 
piešķirti Ung ārijai, Latvijai un Rum ānijai, no š īs summas l īdz 2011. gada beig ām tika izmaks āti 
EUR 13,4 miljardi. J āņem vērā, ka MB atbalsta programma Ung ārijai beidz ās 2010. gada novembr ī 
(neizmantotais apjoms bija EUR 1 miljards) un pirmais atmaks ājums EUR 2 miljardu apm ērā tika 
saņemts, k ā plānots — 2011. gada decembr ī. MB atbalsta programma Latvijai beidz ās 2012. gada janv ārī 
(neizmantotais apjoms bija EUR 200 miljoni). Pirm ā M B  a t b a l s t a  p r o g r a m m a  R u m ānijai beidz ās 
2012. gada maij ā, un valstij tika izmaks āta visa pieš ķirtā summa. 
 
Rumānija 2011. gada febru ārī
 piepras īja turpm āku finanšu atbalsta programmu piesardz ības pas ākumu 
veidā MB instrumenta ietvaros, lai atbalst ītu ekonomikas izaugsmes reformu ats ākšanu. Padome 
2011. gada 12. maij ā nolēma pieš ķirt ES MB atbalstu piesardz ības pas ākumu veid ā par summu 
EUR 1,4 miljardi (Padomes L ēmums 2011/288/ES); ja atbalsts tiktu piepras īts, tas tiktu pieš ķirts kā 
aizdevums ar maksim ālo termi ņu uz septi ņiem gadiem. Šis atbalsts beidz ās 2013. gada marta beig ās, un 
valsts to neizmantoja.  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 76Tabulā turpmāk sniegts p ārskats par pl ānoto atmaksas grafiku, izteiktu nomin ālvērtībā, saistībā ar 
piešķirtajiem EFSM un MB aizdevumiem šo finanšu p ārskatu parakst īšanas dien ā: 
miljardos EUR  
MB EFSM Gads 
Ungārija Latvija Rumānija Kopā Īrija Portug āle Kopā Kopā 
2014 2,0 1,0  3,0    3,0 
2015  1,2 1,5 2,7 5,0  5,0 7,7 
2016 1,5   1,5  4,75 4,75 6,25 2017   1,15 1,15    1,15 
2018   1,35 1,35 3,9 0,6 4,5 5,85 
2019  0,5 1,0 1,5    1,5 2021     3,0 6,75 9,75 9,75 
2022      2,7 2,7 2,7 
2025  0,2  0,2    0,2 2026     2,0 2,0 4,0 4,0 
2027     1,0 2,0 3,0 3,0 
2028     2,3  2,3 2,3 2032     3,0  3,0 3,0 
2038      1,8 1,8 1,8 
2042     1,5 1,5 3,0 3,0 
Kopā 3,5 2,9 5,0 11,4 21,7 22,1 43,8 55,2 
 
 
  7.1.4. MFA, EURATOM  un likvid ējamā EOTK 
 
MFA ir uz politiku balst īts finanšu instruments konkr ētam mērķim nepiesaist īta atbalsta sniegšanai 
maksājumu bilances un/vai budžeta jom ā trešām partnervalst īm, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES 
teritorijai.  Tie ir vid ēja termi ņa/ ilgtermi ņa aizdevumi vai dot ācijas, vai atbilst īga to kombin ācija, kas 
parasti papildina finans ējumu saist ībā ar SVF atbalst īto korekciju un reformu programmu.  2012. gada 
31. decembr ī Komisija bija nosl ēgusi aizdevumu l īgumus par papildu EUR 100 miljoniem, ta ču līdz gada 
beigām partneri šos l īdzekļus vēl nebija izmantojuši. Komisija nav sa ņēmusi trešo personu garantijas 
šiem aizdevumiem, bet tos garant ē Garantiju fonds (skat īt 2.4. paskaidrojumu). 
 Euratom  ir viena no ES juridiskaj ām person ām, un to p ārst
āv Eiropas Komisija. T ā piešķir aizdevumus 
dalībvalstīm, lai finans ētu ieguld ījumu projektus dal ībvalstīs, kas saist īti ar rūpniecisku elektroener ģijas 
ražošanu atomelektrostacij ās un ar degvielas cikla iek ārtām rūpniecības vajadz ībām. Tā piešķir arī 
aizdevumus valst īm, kas nav dal ībvalstis, lai uzlabotu droš ības un efektivit ātes līmeni atomelektrostacij ās 
un kodoldegvielas cikla iek ārtās, kuras darbojas vai tiek b ūvētas. No treš ām person ām ir sa ņemtas 
garantijas EUR 423 miljonu apm ērā (EUR 447 miljonu apm ērā 2011. gad ā) attiec ībā uz šiem 
aizdevumiem. 
 
EOTK aizdevumi ietver aizdevumus, ko pieš ķir likvid ējamā EOTK no aiz ņemtiem l īdzekļiem saska ņā ar 
EOTK līguma 54. un 56. pantu, k ā arī trīs nekot ētus par āda vērtspapīrus, kurus emit ējusi Eiropas 
Investīciju banka (EIB), lai segtu par ādu, kas izveidojies par ādniekam, kas nepilda saist ības. Šie par āda 
vērtspapīri tiks tur ēti līdz to gal īgajam dz ēšanas termi ņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiec īgo 
aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites v ērtības pārmaiņas ir uzkr āto procentu p ārmaiņas, kurām 
pieskait īta samaks āto uzcenojumu attiec īgā gada amortiz ācija un s ākotnējās darījumu izmaksas, apr ēķinā 
izmantojot efekt īvās procentu likmes metodi. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 77 
7.2. STARPVALD ĪBU FINANŠU STABILIT ĀTES MEH ĀNISMI, UZ KURIEM 
NEATTIECAS ES L ĪGUMS 
 
7.2.1. Eiropas finanšu stabilit ātes instruments (EFSI)  
Eiropas finanšu stabilit ātes instrumentu (EFSI) izveidoja eurozonas dal ībvalstis p ēc ECOFIN  Padomes 
lēmuma, kas tika pie ņemts 2010. gada 9. maij ā. Tā uzdevums ir saglab āt finanšu stabilit āti Eirop ā, 
sniedzot finansi ālu atbalstu eurozonas dal ībvalstīm. Saska ņā ar pašreiz ējo pamatnol īgumu paredzams, ka 
pēc 2013. gada 1. j ūlija EFSI vairs neb ūs pieejams jauniem aizdevumiem (skat īt 7.2.2. paskaidrojumu). 
Saskaņā ar vienošanos starp eurozonas valstu/vald ību vadītājiem, kas tika pan ākta 2011. gada j ūlijā, 
EFSI ir ties īgs izmantot š ādus instrumentus atbilstoši attiec īgajiem nosac ījumiem: 
− piešķirt aizdevumus valst īm, kuras ir non ākušas finansi ālās grūtībās;  
− veikt intervences prim ārajos un sekund ārajos par āda tirgos; intervence sekund ārajā tirgū notiks, 
vienīgi pamatojoties uz ECB anal īzi, kurā atzīts, ka past āv īpaši finanšu tirgus apst ākļi un finanšu 
stabilitātes riski;  
− rīkoties, pamatojoties uz piesardz ības pas ākumu programmu;  
− finansēt finanšu iest āžu rekapitaliz āciju, izsniedzot aizdevumus vald ībām;  
− papildus jaunai emit ēšanai, ko veic neaizsarg ātās dalībvalstis, sniegt sertifik ātus par da ļēju 
aizsardz ību pret riskiem.  
 
 
EFSI atbalsta eurozonas dal ībvalstu garantiju saist ības par kop ējo summu EUR 780 miljardi, un t ā 
aizdošanas kapacit āte ir EUR 440 miljardi. To negarant ē E S  b u d ž e t s .  E F S I  i r  L u k s e m b u r g ā reģistrēta 
komercsabiedr ība, kura pieder eurozonas dal ībvalstīm un uz kuru neattiecas ES l īgums, t ādējādi tas nav 
ES strukt ūra, ir piln ībā pastāvīgs un netiek konsolid ēts ES finanšu p ārskatos. Attiec īgi tas neietekm ē ES 
finanšu p ārskatus, iz ņemot turpm āk aprakst ītos ieņēmumus no sankcij ām.  
 
Komisija ir atbild īga par vienošan ās procesu par politikas nosac ījumiem, kas saist īti ar finansi ālo atbalstu, 
un par atbilst ības uzraudz ību šiem nosac ījumiem. Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1173/2011 
ļauj dalībvalstīm, kuru val ūta ir euro, piem ērot sankcijas soda naudu veid ā. Šīs soda naudas, kas 
iepriekš ējā gadā bija 0,2 % no attiec īgās dalībvalsts IKP, var piem ērot gad ījumos, kad dal ībvalsts nav 
veikusi piem ērotus pas ākumus, lai kori ģētu pārmērīgo budžeta defic ītu, vai gad ījumos, kad veikta 
manipul ācija ar statistikas datiem. L īdzīgi arī Regula (ES) Nr. 1174/2011 par makroekonomisko 
nelīdzsvarot ību paredz ikgad ējas soda naudas eurozonas dal ībvalstīm 0,1 % no IKP apm ērā gadījumos, 
kad dal ībvalstis nav veikušas piepras ītos kori ģējošos pas ākumus, vai gad ījumos, kad nav iesniegts 
pietiekams kori ģējošo darb ību plāns. Ar Regulu (ES) Nr. 1177/2011 tika atjaunin āta Regula (EK) 
Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
īstenošanu. Š ī atjaunin ātā regula paredz ar ī iespēju piem ērot soda naudas eurozonas dal ībvalstīm (0,2 % 
no IKP plus main īgais komponents). Saska ņā ar visām trim regul ām jebkuras Komisijas iekas ētās soda 
naudas nodod  EFSI vai meh ānismam, kas to aizst āj. Pašlaik ir paredz ēts, ka š ādas soda naudas tiks 
ieskaitītas ES budžet ā un pēc tam nodotas EFSI. Tas noz īmē, ka šie naudas l īdzekļi tiktu uzskait īti gan k ā 
budžeta ie ņēmumi, gan k ā izdevumi, t ādejādi neietekm ējot kopējos budžeta rezult ātus. Tāpat arī tiem 
nebūtu nekādas ietekmes uz saimniecisk ās darbības rezult ātiem, kā tas noteikts ES finanšu p ārskatos. 
 
EFSI nomin ālvērtība miljonos EUR 
 Īrija Portug āle Grieķija* Kopā 
Piešķirtie aizdevumi kop ā 17 700 26 000 109 100 152 800 
Izmaksātie aizdevumi 
31.12.2012. 12 000 18 200 73 700 103 900 
Atmaks ātie aizdevumi 
31.12.2012. - - - - 
Piešķirtie aizdevumi 
31.12.2012. 12 000 18 200 73 700 103 900 
Neizmantot ās summas 
31.12.2012. 5700 7800 35 400  48 900  
*2. programma 
 
 
7.2.2. Eiropas Stabiliz ācijas meh ānisms (ESM) 
Eiropadome 2010. gada 17. decembr ī vienojās par to, ka eurozonas dal ībvalstīm ir nepieciešams izveidot 
pastāvīgu stabiliz ācijas meh ānismu, proti, Eiropas Stabiliz ācijas meh ānismu (ESM) — starpvald ību 
organizāciju, kas atbilst starptautiskaj ām publiskaj ām tiesībām, bet uz kuru neattiecas ES l īgums. 
2012. gada 2. febru ārī 17 eurozonas dal ībvalstis parakst īja ESM l īgumu, un tas st ājās spēkā 2012. gada 
oktobrī. ESM ir uz ņēmies pien ākumus, ko pašlaik pilda EFSM, un p ēc 2013. gada 1. j ūlija tas pild īs arī 
EFSI uzdevumus, t ādējādi kļūstot par vien īgo un past āvīgo meh ānismu, kas rea ģē uz eurozonas 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 78dalībvalstu piepras ījumiem sniegt finansi ālo palīdzību. Attiec īgi EFSI un EFSM turpm āk vairs neiesaist īsies 
jaunās finans ēšanas programm ās un nesl ēgs jaunus aizdevumu nol īgumus, bet akt īvi turpin ās finans ēt 
nepabeigt ās programmas Portug ālei, Īrijai un Grie ķijai. Tādējādi saska ņā ar EF SM  p ie š ķirtie aizdevumi 
tiks izmaks āti un atmaks āti saska ņā ar EFSM noteikumiem un attiec īgos aizņēmumus joproj ām garant ēs 
no ES budžeta, un tie paliks ES bilanc ē. ESM izveide neietekm ēs saska ņā ar EFSM past āvošās saistības. 
Tāpat jāņem vērā, ka ES budžets negarant ēs ESM aiz ņēmumus. 
 ESM balst īsies uz stabilu kapit āla strukt ūru ar kop
ējo parakst īto kapit ālu EUR 700 miljardu apm ērā, no 
kuriem EUR 80 miljardi b ūs iemaks ātais kapit āls, ko nodrošina eurozonas dal ībvalstis. Ar š ādu kapit ālu tā 
aizdošanas kapacit ātei vajadz ētu sasniegt EUR 500 miljardus. ESM ietvaros pieš ķirtajai pal īdzībai 
piemēros nosac ījumus, kas ir piem ēroti izv ēlētajam atbalsta instrumentam. Sa ņēmējām dalībvalstīm 
piešķirtajiem aizdevumiem piem ēros nosac ījumus par stingru ekonomisko un fisk ālo korekciju 
programmu saska ņā ar esošajiem nol īgumiem. Šis meh ānisms b ūs atseviš ķa juridiska persona, un to tieši 
finansēs eurozonas dal ībvalstis, t āpēc tas nav ES strukt ūra un neietekm ēs ne ES finanšu p ārskatus, ne 
ES budžetu, iz ņemot iesp ējamos ie ņēmumus no sankcij ām, kā tas aprakst īts turpm āk. Komisija ir 
atbildīga par to, lai vienotos par politikas nosac ījumiem, kas saist īti ar finansi ālo palīdzību, un par 
atbilstības uzraudz ību šiem nosac ījumiem (t āpat kā attiecībā uz EFSF). Par katru valsti, kura sa ņem 
finansiālu atbalstu no ESM, tiks veikti regul āri novērtējumi par politikas nosac ījumu izpildi, pirms tiek 
izmaksāta nākamā daļa. 
 Kā tas min ēts iepriekš, saska ņā ar Regul ām (ES) Nr. 1173/2011, 1174/2011 un 1177/2011 iekas ētās 
soda naudas ieskait īs ES budžet ā un, tikl īdz EFSF darb ības termi ņš beigsies, t ās nodos ESM. Turkl āt 
Līgums par stabilit āti, saska ņošanu un p ārvaldību, ko parakst ījušas 25 dal ībvalstis (iz
ņemot Apvienoto 
Karalisti un Čehiju), paredz soda maks ājumus jebkurai „l īgumslēdzējai pusei”, ja attiec īgā dalībvalsts nav 
veikusi nepieciešamos pas ākumus, lai nov ērstu defic īta kritērija pārkāpumu. Noteiktie sodi (kas nedr īkst 
pārsniegt 0,1 % no IKP) b ūs maks ājami ESM, ja tos piem ēros eurozonas dal ībvalstīm (tādējādi 
neietekm ējot ES budžeta rezult ātus, kā tas min ēts EFSF gad ījumā iepriekš), vai ar ī ES budžet ā, ja tos 
piemēros dalībvalstīm, kas nav eurozon ā, — skat īt Līguma 8. panta 2. punktu. P ēdējā minētajā gadījumā 
sankciju summa k ā ieņēmumi tiks ieskait īta ES budžet ā un attiec īgi atspogu ļota finanšu p ārskatos. 
 
ESM nomin ālvērtība miljonos EUR 
    Spānija 
Piešķirtie aizdevumi kop ā    100 000 
Izmaksātie aizdevumi 
31.12.2012.    39 468 
Atmaks ātie aizdevumi 
31.12.2012.    - 
Piešķirtie aizdevumi 31.12.2012.   39 468 
Neizmantot ās summas 
31.12.2012.    60 532  
 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 79 
8. FINANŠU RISKU P ĀRVALD ĪBA 
 
 
Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku p ārvaldību attiecas uz: 
– aizdevumu un aiz ņēmumu darb ībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot Eiropas Finanšu stabilit ātes 
mehānismu (EFSM), maks ājumu bilanci (MB), makrofinansi ālo atbalstu ( MFA), Euratom  pasākumus un 
(likvidējamo) Eiropas Og ļu un tērauda kopienu;  
– Eiropas Komisijas veiktaj ām kases oper ācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu sa ņemšanu; 
– Garantiju fondu ārējai darb ībai. 
 
8.1. RISKU VEIDI 
 
Tirgus risks  ir risks, ka tirgus cenu p ārmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta paties ā vērtība vai 
nākotnes naudas pl ūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iesp ējamos zaud ējumos, bet ar ī iespējamo pe ļņu. 
Tas aptver val ūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav pak ļauta noz īmīgam citam 
cenu riskam). 
 
1. Valūtas risks  ir risks, ka ES oper ācijas vai ieguld ījumu v ērtību var ietekm ēt valūtas kursa 
pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka main ās vienas val ūtas cena pret otru val ūtu.  
2. Procentu likmes risks  ir iespējamība, ka procentu likmju k āpuma d ēļ samazin āsies vērtspapīra, 
jo īpaši oblig ācijas, v ērtība. Visp ārīgi runājot, augst ākas procentu likmes izrais īs nemain īgas 
likmes oblig āciju cenu kritumu un otr ādi. 
 
 Kredītrisks  ir risks ciest zaud ējumus, kurus rada par ādnieka/aiz ņēmēja neveikts maks ājums par 
aizdevumu vai citu kred ītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu maks ājums) vai citu l īgumsaist ību 
nepildīšana. Saist ību nepildes gad ījumi ietver atmaksas kav ēšanos, aiz ņēmēja maks ājumu 
pārstruktur ēšanu un bankrotu. 
 Likvidit ātes risks  ir risks, kas rodas, ja ir gr ūtības pārdot akt īvu, piem ēram, risks, ka konkr ēto 
vērtspapīru vai akt īvu nevar ēs pietiekami ātri pārdot tirg ū, lai nov ērstu zaud ējumus vai izpild ītu saistī
bas. 
  
8.2. RISKA P ĀRVALD ĪBAS POLITIKA  
 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 
Aizdevumu un aiz ņēmumu dar ījumus, k ā arī attiecīgo finanšu l īdzekļu pārvaldību ES veic saska ņā ar 
attiecīgiem Padomes l ēmumiem, ja tie ir piem ērojami, un saska ņā ar iekš ējām pamatnost ādnēm. Ir 
izstrādātas rakstiskas proced ūru rokasgr āmatas, kas aptver t ādas konkr ētas jomas k ā aizņēmumi, 
aizdevumi un finanšu l īdzekļu pārvaldība, un t ās izmanto attiec īgās funkcion ālās strukt ūrvienības. 
Saskaņā ar visp ārīgu noteikumu netiek veikta nek āda darb ība, lai kompens ētu procentu likmju p ārmaiņas 
vai ārvalstu val ūtu maiņas kursa p ārmaiņas (riska ierobežošanas darb ība), jo aizdevumu darb ības parasti 
tiek finans ētas, izmantojot kompens ējošus aiz ņēmumus, t āpēc neveidojas atv ērtas procentu likmju vai 
valūtas pozīcijas. Regul āri tiek uzraudz īta kompens ējošās metodes piem ērošana. 
 
Saistību izbeigšanu p ārvalda Eiropas Komisija, un likvid ējamajai EOTK nav paredz ēti jauni aizdevumi vai 
atbilstīgs finans ējums. Jauni EOTK aiz ņēmumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz refinans ēšanu ar m ērķi 
samazin āt fondu izmaksas. Attiec ībā uz kases oper ācijām ievēro piesardz īgas vad ības principus nol ūkā 
ierobežot finanšu riskus. 
 
Kases oper ācijas 
Komisijas veikto kases oper āciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regul ā 
Nr. 1150/2000 (kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu Nr. 2028/2004 un Regulu Nr. 105/2009), 
Finanšu regul ā (Padomes Regula Nr. 1605/2002, kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes Regul ām 
Nr. 1995/2006, Nr. 1525/2007 un Nr. 1081/2010) un t ās īstenošanas k ārtībā (Komisijas Regula 
Nr. 2342/2002, kur ā grozījumi izdar īti ar Komisijas Regul ām Nr. 1261/2005, Nr. 1248/2006 un 
Nr. 478/2007). 
  
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 80Saskaņā ar iepriekš min ētajām regul ām ir piem ērojami turpm āk minētie galvenie principi. 
– Pašu resursus apmaks ā dalībvalstis, iemaks ājot summas kontos, kurus šaj ā nolūkā Komisijas v ārdā 
atver Valsts kas ē vai strukt ūrā, ko izraug ās katra dal ībvalsts. Iepriekš min ētos kontus Komisija dr īkst 
izmantot tikai, lai nodrošin ātu savas vajadz ības pēc naudas l īdzekļiem. 
– Dalībvalstis pašu resursus apmaks ā savas valsts val ūtā, turpretim Komisijas maks ājumi galvenok ārt 
tiek veikti euro. 
– Komisijas v ārdā atvērtos bankas kontus nedr īkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas 
pašu resursu kontiem gad ījumā, ja nav izpild ītas saist ības attiec ībā uz aizdevumiem, kas pieš ķirti vai 
garantēti saska ņā ar ES Padomes regul ām un lēmumiem, k ā arī nosacījumiem gad ījumos, kad naudas 
līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos akt īvus. 
– Līdzekļus bankas kontos, kas ir cit ās valūtās, nevis euro, izmanto maks ājumiem taj ās pašās valūtās 
vai periodiski konvert ē euro. 
Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centr ālajās bankās un komercbank ās, 
lai veiktu maks ājumus un sa ņemtu citus ie ņēmumus, kas nav dal ībvalstu iemaksas budžet ā.  
 
Kases un maks ājumu oper ācijas liel ā mērā ir automatiz ētas un balst ītas uz modern ām inform ācijas 
sistēmām. Tiek piem ērotas īpašas proced ūras, lai garant ētu sistēmu droš ību un nodrošin ātu pienākumu 
sadali saska ņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekš ējās kontroles standartiem un rev īzijas principiem. 
 
Komisijas kases un maks ājumu oper āciju vad ību regul ē rakstveida pamatnost ādņu un proced ūru kopums, 
kura mērķis ir samazin āt darbības un finanšu risku un nodrošin āt atbilstošu kontroles l īmeni.  Tās ietver 
dažādas darb ības jomas (piem ēram, maksājuma izpilde un naudas p ārvaldība, naudas pl ūsmas 
prognoz ēšana, darb ības nep ārtrauktība utt.), turkl āt pamatnost ādņu un proced ūru ievērošana regul āri 
tiek pārbaudīta. Turklāt Budžeta ( BUDG ) ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ( ECFIN ) ĢD apmain ās ar 
informāciju par riska p ārvaldību un lab ākajiem riska dar ījumiem.  
 
Soda naudas Provizoriski iekas ētas soda naudas: noguld ījumi 
Summas, kas sa ņemtas pirms 2010. gada, paliek t ādu banku kontos, kuras ir īpaši izv ēlētas provizoriski 
iekasētu soda naudu noguld ījumu veidošanai. Bankas tiek izv ēlētas atbilst īgi Finanšu regul ā noteiktajai 
konkursa proced ūrai. Līdzekļu izvietošanu īpašā bankā nosaka saska ņā ar iekš ējo riska p ārvaldības 
politiku, kur ā definētas kred ītreitinga pras ības un l īdzekļu apjoms, k ādu var izvietot un kas ir 
proporcion āls darījuma partnera pašu kapit
ālam. Regul āri tiek noteikti un nov ērtēti finanšu un darb ības 
riski un p ārbaudīta to atbilst ība iekšējai politikai un proced ūrām. 
 Provizoriski iekas ētas soda naudas: BUFI portfelis 
No 2010. gada provizoriski iekas ēto soda naudu summas iegulda īpaši izveidot ā fondā BUFI.  Aktīvu 
pārvaldību provizoriski iekas ētajām soda naud ām veic Komisija saska ņā ar iekš ējām vadlīnijām un akt īvu 
pārvaldības vadl īnijām. Ir izstr ādātas proced ūru rokasgr āmatas, kas aptver t ādas konkr ētas jomas k ā 
kases oper āciju pārvaldība, un t ās izmanto attiec īgās funkcion ālā
s strukt ūrvienības. Tiek regul āri noteikti 
un novērtēti finanšu un darb ības riski un p ārbaudīta atbilst ība iekšējām pamatnost ādnēm un proced ūrām. 
Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguld īt Komisijai samaks ātās soda naudas t ā, lai 
a) nodrošin ātu līdzekļu vieglu pieejam ību vajadz ības gad ījumā, vienlaikus 
b) cenšoties parastajos apst ākļos panākt peļņu, kas vid ēji ir vien āda ar BUFI kritērija peļņu mīnus 
izmaksas.  Ieguldījumi ir ierobežoti, un attiecas tikai uz š ādām kategorij ām: termi ņnoguldījumiem eurozonas 
centr
ālajās bank ās, eurozonas valsts par ādzīmju aģentūrās, valstij piln ībā piederoš ās vai valsts 
garantētās bankās vai p ārvalstu iest ādēs; oblig ācijām, vekse ļiem un noguld ījumu sertifik ātiem, ko 
emitējušas valsts iest ādes un kas rada tiešu valsts par ādu eurozon ā, vai ko ir emit ējušas p ārvalstu 
iestādes. 
 Banku garantijas Ievērojamu da ļu finanšu iest āžu izsniegto garantiju Komisija tur saist ībā ar soda naud ām, ko t ā piemēro 
sabiedrībām, kas p ārkāpj ES konkurences noteikumus (skat īt 2.9.1.  paskaidrojumu). Sabiedr ības, kur ām 
tiek uzlikta soda nauda, izmanto š īs garantijas k ā alternat ī
vu provizoriska maks ājuma veikšanai. 
Garantijas tiek p ārvaldītas atbilst īgi iekšējai riska p ārvaldības politikai. Tiek regul āri noteikti un nov ērtēti 
finanšu un darb ības riski un p ārbaudīta atbilst ība iekšējai politikai un proced ūrām. 
 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 81Garantiju fonds  
Noteikumus un principus attiec ībā uz Garantiju fonda (skat īt 2.4. paskaidrojumu) akt īvu pārvaldību 
nosaka 1994. gada 25. novembra vienošan ās starp Eiropas Komisiju un Eiropas Invest īciju banku (EIB) 
un turpm ākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija, 2008. gada 25. febru āra un 
2010. gada 9. novembra groz ījumi. Garantiju fonda val ūta ir tikai euro. Tas veic ieguld ījumus tikai šaj ā 
valūtā, lai izvair ītos no ārvalstu val ūtas riska. Akt īvu pārvaldība balst ās tradicion ālajos piesardz ības 
noteikumos, kas ir j āievēro attiec ībā uz finanšu darb ību. Īpaša uzman ība ir jāpievērš risku samazin āšanai, 
un ir jānodrošina, lai p ārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kav ēšanās, ņemot vērā segtās 
saistības. 
 
 
8.3. VAL ŪTAS RISKI 
 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 
Lielākā daļa finanšu akt īvu un saist ību ir euro, t āpēc ES nav pak ļauta ārvalstu val ūtas riskam. Tom ēr ES 
izsniedz aizdevumus ASV dol āros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom , kurus finans ē no 
aizņēmumiem ar l īdzvērtīgu summu ASV dol āros (kompens ējoša darb ība). Bilances datum ā ES nav 
ārvalstu val ūtas risks attiec ībā uz Euratom . Likvidējamajai EOTK ir neliela neto poz īcija ārvalstu val ūtā, 
kas ir ekvivalenta EUR 1,35 milj oniem, kuru veido aizdevumi m ājokļa iegādei, kuru ekvivalents ir 
EUR 1,13 miljoni, un nor ēķinu konta atlikumi, kuru ekvivalents ir EUR 0,22 miljoni. 
 Kases oper ācijas 
Dalībvalstu samaks ātie pašu resursi val ūtās, kas nav euro, tiek tur ēti pašu resursu kontos saska ņā ar 
Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadz
īgi maks ājumu veikšanai, tos konvert ē euro. Šo l īdzekļu 
pārvaldības kārtību nosaka iepriekš min ētā regula. Atseviš ķos gadījumos šos l īdzekļus izmanto tieši, lai 
veiktu maks ājumus taj ās pašās valūtās. 
 Komisijai komercbank ās ir vair āki konti ES val ūtās, kas nav euro, un ASV dol āru un Šveices franku konti, 
lai veiktu maks ājumus šaj ās valūtās. Šos kontus papildina atkar ībā no veicamo maks ājumu summas, 
tāpēc to atlikumi nav pak ļauti valūtas riskam. 
 Ja dažādi ieņēmumi (iz ņemot pašu resursus) tiek sa ņemti val ūtās, kas nav euro, tos vai nu p ārskaita uz 
Komisijas kontiem taj ās pašās valūtās, ja tie ir vajadz
īgi maks ājumu izpildei, vai konvert ē euro un 
pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kas tiek tur ēti valūtās, kas nav euro, tiek papildin āti atkarībā no 
aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešam ības tajā pašā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uztur ēti 
atbilstoši to attiec īgajam maksim ālajam līmenim. 
 Soda naudas 
Provizoriski iekas ētas soda naudas (noguld ījumi un BUFI portfelis) un  banku garantijas 
Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un maks ātas euro, val ūtas risks nepast āv. 
 
Garantiju fonds  
Finanšu akt īvi ir euro, t ādēļ valūtas risks nepast āv. 
 
 
8.4. PROCENTU LIKMES RISKS  
 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 
Aizņēmumi un aizdevumi ar main īgām procentu likm ēm 
Aizdevumu un aiz ņēmumu darb ības rakstura d ēļ ES ir iev ērojami akt īvi un saist ības, par kuriem tiek 
maksāti procenti.  Ar main īgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom  aizdevumi rada ES procentu likmes 
risku.  Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aiz ņēmumiem, tiek kompens ēti ar aizdevumiem ar 
līdzvērtīgiem noteikumiem (kompens ējošās darbības). Bilances datum ā ES ir aizdevumi (nomin ālvērtību 
izteiksm ē) ar main īgām likm ēm EUR 0,7 miljardu apm ērā (EUR 0,8 miljardi 2011. gad ā), kuru 
pārcenošana notiek reizi 6 m ēnešos. 
 
Aizņēmumi un aizdevumi ar nemain īgām procentu likm ēm 
ES ir ar ī MFA un Euratom  aizdevumi ar nemain īgām procentu likm ēm, kuru kop ējā summa 2012. gad ā ir 
EUR 271 miljons (EUR 236 miljoni 2011. gad ā) un kuru gal īgais atmaksas termi ņš ir no viena l īdz pieciem 
gadiem (EUR 25 miljoni) un vair āk nekā pieci gadi (EUR 246 miljoni). Svar īgi ir arī tas, ka ES ir ar ī desmit 
aizdevumi saska ņā ar maks ājumu bilances finanšu instrumentu ar nemain īgām procentu likm ēm, kuru 
kopējā summa 2012. gad ā ir EUR 11,4 miljardi (EUR 11,4 miljardi 2011. gad ā) un kuru gal īgais atmaksas 
termiņš ir no viena l īdz pieciem gadiem (EUR 8,4 miljardi) un vair āk nekā pieci gadi (EUR 3,0 miljardi). 
ES ir 18 aizdevumi saska ņā ar EFSM finanšu instrumentu ar nemain īgām procentu likm ēm, kuru kop ējā 
summa 2012. gad ā ir EUR 43,8 miljardi, ar gal īgo atmaksas termi ņu no viena l īdz pieciem gadiem 
(EUR 9,8 miljardi) un vair āk nekā pieci gadi (EUR 34 miljardi). 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 82Savas darb ības rakstura d ēļ likvidējamajai EOTK past āv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no 
aizņēmumiem parasti tiek kompens ēts ar aizdevumiem ar l īdzvērtīgiem noteikumiem.  Attiecībā uz aktīvu 
pārvaldības oper ācijām oblig ācijas ar main īgām procentu likm ēm veido 4 % no EOTK portfe ļa. Bilances 
datumā obligāciju portfel ī bija 8 % nulles kupona oblig āciju. 
 
Kases oper ācijas 
Komisijas kase naudu neaiz ņemas;  tādēļ tā nav pak ļauta procentu likmes riskam.  Tomēr tā gūst procentu 
ienākumus no atlikumiem, kurus t ā tur daž ādos bankas kontos.  Tāpēc Komisija ir ieviesusi pas ākumus, 
lai nodrošin ātu, ka g ūtie procentu ien ākumi no t ās bankas kontiem regul āri atbilst tirgus procentu 
likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.  
 Konti, kas ir atv ērti dalībvalstu kas ēs vai valstu centr ālajās bankās pašu resursu ie ņēmumiem, nesa ņem 
procentu ien ākumus un ir bezmaksas.  Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek tur ēti valstu 
centrālajās bankās, ir atkar īga no katras bankas pied āvātajiem īpašajiem nosac ījumiem;  piemērojamās 
procentu likmes ir main īgas un tiek kori ģētas, ņemot vērā tirgus sv ārstības.  
 
Par komercbanku kontos tur ētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maks ā procentus.  To pamat ā
 ir 
mainīga tirgus likme, kurai piem ēro līgumā noteikto pe ļņas normu (pozit īvu vai negat īvu). Procenti 
lielākajai da ļai kontu tiek apr ēķināti, pamatojoties uz EONIA  (euro diennakts vid ējais indekss), un tos 
koriģē, ņemot vērā jebkuras š īs likmes sv ārstības. Dažiem kontiem procentu apr ēķins ir piesaist īts ECB 
minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenaj ām refinans ēšanas oper ācijām. Rezultātā ir novērsts risks, ka 
Komisija sa ņems procentus atbilst īgi likmēm, kas ir zem ākas nek ā tirgus likmes. 
 
Soda naudas 
Provizoriski iekas ētas soda naudas (noguld ījumi un BUFI portfelis) un  banku garantijas   
Noguldījumi un banku garantijas nav pak ļauti procentu likmes riskiem. Par noguld ījumiem nopeln ītie 
procenti r āda tirgus procentu likmes un ar ī to iesp ējamās svārstības. BUFI portfel ī nav oblig āciju ar 
mainīgām procentu likm ēm. 
 
Garantiju fonds  
Garantiju fonda par āda vērtspapīrus, kuri emit ēti ar main īgām procentu likm ēm, ietekm ē šo likmju 
svārstības, savuk ārt parāda vērtspapīriem ar nemain īgām likmēm pastāv ar to patieso v ērtību saist īts 
risks. Nemain īgas procentu likmes oblig ācijas bilances datum ā veido aptuveni 67 % no ieguld ījumu 
portfeļa (83 % 2011. gad ā). 
  
8.5. KRED ĪTRISKS 
 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 
Kredītrisku p ārvalda, vispirms ieg ūstot valsts garantijas Euratom  gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju 
fondu ( MFA un Euratom ), pēc tam — izmantojot iesp ēju nepieciešamos l īdzekļus iegūt no Komisijas pašu 
resursu kontiem dal ībvalstīs, un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu. Ties ību aktos par pašu resursiem NKI 
resursiem noteiktais maksim ālais ierobežojums ir 1,23 % no dal ībvalstu NKI, un 2012. gad ā maksājumu 
apropriāciju segšanai bija faktiski izmantoti 0,93 %. Tas noz īmē, ka 2012. gada 31. decembr ī šo 
garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,3 % apm ērā. Ārējo darījumu garantiju fonds tika izveidots 
1994. gad ā, lai segtu saist ību neizpildes risku saist ībā ar aizņēmumiem, no kuriem finans ē aizdevumus 
valstīm ārpus ES. Jebkur ā gadījumā kredītrisku samazina iesp ēja izmantot Komisijas pašu resursu kontus 
dalībvalstīs, pārsniedzot šajos kontos esošos akt īvus, gad ījumā, ja par ādnieks nesp ētu pilnībā atmaks āt 
maksājamās summas. Šaj ā nolūkā E S  i r  t i e s ības vērsties pie vis ām dalībvalstīm, lai nodrošin ātu ES 
juridiskā pienākuma izpildi pret aizdev ējiem. 
 
Attiecībā uz kases oper ācijām ir jāievēro pamatnost ādnes par dar ījumu partneru izv ēli. Tas noz īmē, ka 
funkcion ālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilst īgām bank ām, kurām ir pietiekami 
darījuma partnera ierobežojumi. 
 
EOTK kred ītrisku p ārvalda, regul āri veicot anal īzi par aiz ņēmēju spēju izpild īt procentu un par āda 
atmaksas saist ības. Kred ītrisku p ārvalda ar ī, iegūstot nodrošin ājumu, k ā arī valsts, korporat īvas vai 
personiskas garantijas. 61 % no neatmaks āto aizdevumu kopsummas ir nodrošin āts ar dal ībvalstu vai 
līdzvērtīgām (piem ēram, valsts iest āžu) garantij ām. 30 % no neatmaks ātajiem aizdevumiem ir pieš ķirti 
bankām vai tos ir garant ējušas bankas.  Attiecībā uz kases oper ācijām ir jāievēro pamatnost ādnes par 
darījumu partneru izv ēli. Funkcion ālā struktūrvienība var sl ēgt darījumus tikai ar atbilst īgām bank ām, 
kurām ir pietiekami dar ījuma partnera ierobežojumi. 
 Kases oper ācijas 
Lielākā daļa Komisijas finanšu l īdzekļu saska ņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000 par 
pašu resursiem tiek tur ēti kontos, kurus dal ībvalstis atv ērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 83šie konti ir atv ērti dalībvalstu kas ēs vai valstu centr ālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai 
zemāko kred īta (vai dar ījuma partnera) risku, jo risku uz ņemas dal ībvalstis. Attiec ībā uz Komisijas 
finanšu l īdzekļiem komercbank ās, kurus tur maks ājumu izpildes vajadz ībām, šos kontus papildina uz 
savlaicīgu norādījumu pamata, un tos autom ātiski pārvalda kases naudas vad ības sist ēma. Katr ā kontā 
tur maz āko naudas apjomu, kas atbilst vid ējai no š āda konta veikto ikdienas maks ājumu summai. 
Rezultātā šajos kontos tur ētās summas diennakt ī vienmēr ir nelielas (vid ēji no EUR 20 miljoniem l īdz 
EUR 100 miljoniem, kas ir sadal īti starp vair āk nekā 20 kontiem), un t ādējādi Komisijai past āv ierobežots 
risks. Š īs summas ir j āvērtē kontekst ā ar visp ārējiem atlikumiem kas ē, kuri sv ārstās no EUR 1 miljarda 
līdz EUR 35 miljardiem, k ā arī ar visp ārējo 2012. gad ā veikto maks ājumu summu EUR 139,5 miljardu 
kopējā apmērā. 
 Turklāt komercbanku atlasei piem ēro īpašas pamatnost ādnes, lai v ēl vairāk samazin ātu darījuma 
partnera risku, kas past āv Komisijai. 
– Visas komercbankas tiek izv ēlētas konkursa k ārtībā. Minim ālais īstermiņa kred ītreitings, kas 
nepieciešams, lai piedal ītos konkurs ā, ir Moody's  P-1 vai līdzv
ērtīgs (S&P A-1  vai Fitch F1). Īpašos un 
pietiekami pamatotos gad ījumos ir pie ņemams ar ī zemāks līmenis. 
– To komercbanku kred ītreitings, kur ās Komisijai ir konti, tiek p ārbaudīts vismaz reizi m ēnesī vai biež āk, 
ja tas ir nepieciešams. Pastiprin āti uzraudz ības pas āk u m i  u n  i k d i e n a s  p ārskats par komercbanku 
reitingiem tika pie ņemts finanšu kr īzes kontekst ā un past āvēja 2012. gad ā. 
– Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek tur ēti vietējās bankās, kuras tiek izv ēlētas, izmantojot 
vienkāršotu konkursa proced ūru. Reitinga pras ības ir atkar īgas no viet ējās situācijas un var b ūtiski 
atšķirties katr ā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek tur ēti zemākajā iespējamā līmenī 
(ņemot vērā darbības vajadz ības); tie tiek regul āri papildin āti, un piem ēroto augst āko līmeni katru 
gadu pārskata. 
 
Soda naudas 
Provizoriski iekas ētās soda naudas: noguld ījumi 
Bankas, kur ās tiek tur ēti noguld ījumi soda naud ām, kuras ir provizoriski iekas ētas pirms 2010. gada, tiek 
izvēlētas konkursa k ārtībā atbilstīgi riska p ārvaldības politikai, kura defin ē kredītreitinga pras ības un 
līdzekļu apjomu, k ādu var tur ēt proporcion āli darījuma partnera pašu kapit ālam. 
 
Komercbank ām, kuras ir īpaši atlas ītas provizoriski iekas ētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas 
izmantošanas ierobežojumi) glab āšanai, parasti ir j āatbilst ar ī minimālajam ilgtermi ņa reitingam A (S&P 
vai līdzvērtīga aģentūra) visās trijās galvenaj ās kredītreitinga a ģentūrās, un visp ārīgi tiek pras īts 
minimālais īstermiņa reitings A-1 (S&P vai l īdzvērtīga aģentūra). Gad ījumā, ja šīs grupas bank ām 
pazemina reitingu, veic īpašus pas ākumus. Turkl āt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un 
nepārsniedz noteiktu procentu ālo daļu no tās pašu kapit āla, kas main ās atkarībā no katras iest ādes 
reitinga l īmeņa. Šāda ierobežojuma apr ēķināšanā vērā tiek ņemta ar ī tādu nenok ārtoto garantiju summa, 
kuras Komisijai izsniegusi viena un t ā pati iest āde. Regul āri tiek p ārskatīta visu noguld ījumu atbilst ība 
piemērotajām politikas pras ībām. 
 
Provizoriski iekas ētas soda naudas: BUFI portfelis 
Attiecībā uz provizoriski iekas ētu soda naudu ieguld ījumiem Komisija uz ņemas kred ītrisku, kas ir risks, ka 
partneris nevar ēs pilnībā samaks āt summas termi ņā. Riska dar ījumi ir visvair āk koncentr ēti saistībā ar 
Franciju un V āciju, jo portfe ļa kopējā apjomā katrai no š īm valstīm ir attiec īgi 53 % un 24 %. 
 
Banku garantijas 
Ievērojamu da ļu finanšu iest āžu izsniegto garantiju Komisija tur saist ībā ar soda naud ām, ko t ā piemēro 
sabiedrībām, kas p ārkāpj ES konkurences noteikumus (skat īt 2.9.1.  paskaidrojumu). Sabiedr ības, kur ām 
tiek uzlikta soda nauda, izmanto š īs garantijas k ā alternat īvu provizoriska maks ājuma veikšanai. 
2012. gad ā tika pārskatīta riska p ārvaldības politika, ko piem ēro šādu garantiju pie ņemšanai, un tika 
definēta jauna pieeja, apvienojot kred ītreitinga pras ības un ierobežotu procentos izteiktu da ļu vienam 
darījuma partnerim (proporcion āli katra dar ījuma partnera pašu kapit ālam), ņemot v ērā pašreiz ējo 
finanšu situ āciju ES. Ar ī turpm āk Komisijai tiks nodrošin āta augsta kred ītkvalitāte. Tiek regul āri 
pārskatīta piešķirto garantiju atbilst ība politikas pras ībām. 
 Garantiju fonds  
Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda p ārvaldību visiem starpbanku ieguld ījumiem 
noteiktais minim ālais reitings ir Moody's P-1  vai līdzvērtīgs. 2012. gada 31. decembr ī nemain īga termi ņa 
noguldījumi EUR 242 miljonu apm ērā (EUR 300 miljoni 2011. gad ā)  b i j a  v e i k t i  a r  š ādiem dar ījumu 
partneriem.  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 84 
8.6. Likvidit ātes risks 
 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 
Likviditātes risks no aiz ņēmumiem parasti tiek kompens ēts ar aizdevumiem ar l īdzvērtīgiem noteikumiem 
(kompens ējošās darbības). Attiec ībā uz MFA un Euratom  Garantiju fonds ir likvidit ātes rezerve (jeb 
drošības tīkls) gad ījumā, ja aizņēmējs nepilda maks ājumu saist ības un kav ē maksājumus. Attiec ībā uz 
maksājumu bilanci Padomes Regul ā (EK) Nr. 431/2009 paredz ēta proced ūra, kas nodrošina pietiekamu 
laiku, lai ieg ūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dal ībvalstīs. Padomes Regul ā (ES) 
Nr. 407/2010 ir noteikta l īdzīga proced ūra attiec ībā uz EFSM.  
 
Attiecībā uz likvid ējamās EOTK  aktīvu un saist ību pārvaldību Komisija iev ēro likvidit ātes pras ības, 
pamatojoties uz izmaksu prognoz ēm, kuras ieg ūst, konsult ējoties ar atbild īgajiem Komisijas dienestiem. 
 
 
Kases oper ācijas 
ES budžeta principi nodrošina, lai visp ārējie naudas resursi gadam vienm ēr būtu pietiekami visu 
maksājumu veikšanai. Faktiski dal ībvalstu kop ējās iemaksas ir vien ādas ar maks ājumu apropri āciju 
summu budžeta gadam. Tom ēr dalībvalstu iemaksas tiek sa ņemtas pa da ļām 12 m ēnešos gada laik ā, 
savukārt maks ājumiem ir rakstur īgs noteikts sezon āls raksturs. Turkl āt atbilst īgi Padomes Regulai (EK, 
Euratom) Nr. 1150/2000 (pašu resursu regula) dal ībvalstu iemaksas saist ībā ar budžetu (budžeta 
grozījumiem), kas tiek apstiprin ātas pēc mēneša (N) 16. datuma, ir pieejamas tikai N+2 m ēnesī, 
savukārt saist īto personu apropri ācijas ir pieejamas nekav ējoties. Lai nodrošin ātu, ka resursi kas ē 
vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkr ētajā mēnesī veicamos maks ājumus , i r ie vie s ta k ārtība regul ārai 
naudas l īdzekļu prognoz ēšanai, un vajadz ības gad ījumā dalībvalstīm var piepras īt veikt pašu resursu vai 
papildu l īdzekļu iemaksas avans ā un noteikt t ām īpašus nosac ījumus. Papildus iepriekš min ētajam 
Komisijas ikdienas kases oper āciju kontekst ā automatiz ēti naudas p ārvaldības rīki nodrošina pietiekamu 
likviditāti ikvien ā Komisijas bankas kont ā katru dienu.  
 
Garantiju fonds  
Fondu p ārvalda, iev ērojot principu, ka akt īviem ir j āatbilst pietiekamai likvidit ātes un l īdzekļu iegūšanas 
iespēju pakāpei saist ībā ar attiec īgajām saist ībām .  F o n d a m  i r  j āglabā vismaz EUR 100 miljoni portfel ī, 
kura apmaksas termi ņš ir maz āks par 12 m ēnešiem un kuru iegulda monet ārajos instrumentos. 
2012. gada 31. decembr ī šo ieguld ījumu summa bija EUR 250 miljoni. Turkl āt vismaz 20 % fonda 
nominālās vērtības ir j āveido monet ārajiem instrumentiem, nemain īgās likmes oblig ācijām ar atlikušo 
dzēšanas termi ņu ne vair āk kā viens gads un main īgās likmes oblig ācijām. 2012. gada 31. decembr ī šī 
attiecība bija 52 %. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 85 
9. INFORM ĀCIJA PAR SAIST ĪTĀM PERSON ĀM 
 
 
9.1. SAISTĪTĀS PERSONAS  
 
ES saist ītās personas ir citas ES konsolid ētās strukt ūras un šo strukt ūru augst ākie vadītāji. Darījumi starp 
šīm strukt ūrām notiek ES ikdienas darba ietvaros, un š ādā gadījumā saskaņā a r  E S  g r āmatved ības 
noteikumiem šiem dar ījumiem nav paredz ētas seviš ķas prasības par inform ācijas atkl āšanu. 
 
9.2. AUGST ĀKAJIEM VAD ĪTĀJIEM PIEŠ ĶIRTĀS SUMMAS  
 
Lai atkl ātu inform āciju par saist īto personu dar ījumiem attiec ībā uz Eiropas Komisijas augst āko vadību, 
šādas personas iedala piec ās kategorij ās: 
 1. kategorija: Eiropadomes priekšs ēdētājs, Komisijas priekšs ēdētājs un Tiesas priekšs ēdētājs;  
 2. kategorija: Komisijas priekšs ēdētāja vietnieks un Eiropas Savien ības Augstais p ārstāvis ārpolitikas un 
drošības politikas jaut ājumos, k ā arī citi Komisijas priekšs ēdētāja vietnieki; 
 3. kategorija:  Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locek ļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, 
Vispārējās tiesas priekšs
ēdētājs un locek ļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšs ēdētājs un locek ļi, Ombuds 
un Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs; 
 4. kategorija: Revīzijas pal ātas priekšs ēdētājs un locek ļi; 
 5. kategorija: iestāžu un aģentūru augst āko kategoriju ier ēdņi. 
 Kopsavilkums par pieš ķirtajām summ ām ir sniegts turpm āk un papildinform āciju var atrast Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī (OV L 187, 8.8.1967., jaun ākie groz ījumi izdar īti ar Padomes 2012. gada 
24. septembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 904/2012 (OV L 269, 4.10.2012.), un OV L 268, 20.10.1977., jaunākie groz ījumi izdar īti ar Padomes 2004. gada 30. apr īļa Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004 
(OV L 243, 15.7.2004.)). Cita inform ācija ir pieejama ar ī tīmekļa vietnē Europa
 publicētajos Civildienesta 
noteikumos, kas ir ofici āls dokuments, kur ā aprakst ītas visu ES ier ēdņu tiesības un pien ākumi. Augst ākie 
vadītāji nav sa ņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 86 
 
AUGST ĀKAJAI VAD ĪBAI PIEŠ ĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS  EUR 
Piešķirtās summas (darbiniekam 1. kat. 2. kat. 3. kat. 4. kat. 5. kat. 
Pamatalga  (mēnesī) 25 351,76 22 963,55 
–23 882,09 18 370,84
–20 667,2019 840,51  
–21 126,47 11 681,17 
–18 370,84 
    
Uzturēšanās/Ekspatri ācijas 
pabalsts 15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
    
Ģimenes piemaksas    
Mājsaimniec ība (% no algas) 
Apgādājams bērns 
Pirmsskola Izglītība vai 
Izglītība ārpus darbavietas
  2 %+170,52 
372,61 
91,02 
252,81 505,39 2 %+170,52 
372,61 
91,02 
252,81 
505,39 2 %+170,52 
372,61 
91,02 
252,81 
505,39 2 %+170,52 
372,61 
91,02 
252,81 505,39 2 %+170,52 
372,61 
91,02 
252,81 
505,39 
Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda 
priekšs ēdētāja funkcijas - - 500 
–810,74- - 
    
Reprezent ācijas pabalsts 1418,07 0–911,38 500 
–607,71- - 
    
Ikgadējie ceļa izdevumi - - - - Jā 
    
Pārvedumi uz dal ībvalstīm    
Pabalsts izgl ītībai * 
% no algas* % no algas bez kk Jā 
5 % 
maks. 25 % Jā 
5 % 
maks. 25 % Jā 
5 % 
maks. 25 % Jā 
5 % 
maks. 25 % Jā 
5 % 
maks. 25 % 
Reprezent ācijas izdevumi atmaksā atmaksā atmaksā - - 
    
Uzsākot pild īt pienākumus    
Iekārtošanās izdevumi 
 
Ģimenes ce ļa izdevumi 
Pārcelšanās izdevumi 50 703,52
atmaksā
atmaksā45 927,10 
–47 764,18 
atmaksā 
atmaksā 36 741,68 
–41 334,40
atmaksā
atmaksā39 681,02  
–42 252,94 
atmaksā 
atmaksā atmaksā 
 
atmaksā 
atmaksā 
Beidzot pild īt pienākumus     
Izdevumi par iek ārtošanos cit ā 
dzīvesvietā 
 Ģimenes ce ļa izdevumi 
Pārcelšanās izdevumi 
Pāreja (% no algas)** 
Veselības apdrošin āšana 25 351,76 
 
atmaksā 
atmaksā 
40 % - 65 % 
sedz 22 963,55  
–23 882,09 
atmaksā 
atmaksā 
40 % - 65 % 
sedz 18 370,84 
–20 667,20 
atmaksā 
atmaksā 
40 % - 65 % 
sedz 19 840,51  
–21 126,47 
atmaksā 
atmaksā 
40 % - 65 % 
sedz atmaksā 
 
atmaksā 
atmaksā 
- 
fakultat īva 
Pensija  (% no algas, pirms nodok ļiem)Maks. 70 % Maks. 70 % Maks. 70 % Maks. 70 % Maks. 70 % 
    
Atskait ījumi    
Kopienas nodoklis 
Veselības apdrošin āšana (% no 
algas) Īpaša algas nodeva 
Pensijas atskait ījums 8 % - 45 % 
1,8 % 5,5 % 
- 8 % - 45 % 
1,8 % 
5,5 % 
- 8 % - 45 % 
1,8 % 
5,5 % 
- 8 % - 45 % 
1,8 % 
5,5 % 
- 8 % - 45 % 
1,8 % 
5,5 % 
11,6 % 
Personu skaits gada beig ās 3 8 91 27 109
* Ar piem ērotu korekcijas koeficientu („kk”). 
** Maks ā pirmos tr īs gadus p ēc aizbraukšanas. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 87 
10. NOTIKUMI P ĒC BILANCES DATUMA 
 
 
Komisijas gr āmatvedim šo p ārskatu nodošanas dien ā papildus turpm āk sniegtajai inform ācijai nebija 
zināmi nekādi būtiski apst ākļi, nedz ar ī viņam tika zi ņots par t ādiem, kas b ūtu atseviš ķi jāatspogu ļo šajā 
iedaļā. Gada finanšu p ārskati un attiec īgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaun āko pieejamo 
informāciju, un t ā ir atspogu ļota iepriekš. 
 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 88 
11. KONSOLID ĀCIJAS DARB ĪBAS JOMA 
 
11.1. KONSOLID ĒTĀS STRUKT ŪRAS 
 
A. KONTROL ĒTAS STRUKT ŪRAS (51) 
1. Iestādes un padomdev ējas strukt ūras (11)  
Eiropas Parlaments Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs 
Eiropadome Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja 
Eiropas Komisija Eiropas Ombuds 
Reģionu komiteja Eiropas Rev īzijas pal āta  
Eiropas Savien ības Tiesa Eiropas Savien ības Padome 
Eiropas Ārējās darbības dienests  
  
2. ES a ģentūras (38)  
2.1. Izpilda ģentūras (6)  
Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras 
Izpildaģentūra Konkurētspējas un jaunin ājumu izpilda ģentūra 
Veselības un pat ērētāju izpilda ģentūra Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūra 
Pētniecības izpilda ģentūra Eiropas P ētniecības padomes izpilda ģentūra 
  
2.2. Decentraliz ētas aģentūras (32)  
Eiropas J ūras droš ības aģentūra Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde 
Eiropas Z āļu aģentūra Eiropas Dzelzce ļa aģentūra 
Eiropas GNSS  uzraudz ības iest āde Kopienas Augu š ķirņu birojs  
Eiropas Ķimikāliju aģentūra Eiropas Zivsaimniec ības kontroles a ģentūra 
Kodolsint ēze enerģētikas vajadz ībām (Eiropas 
Kopuzņēmums ITER un kodolsint ēzes ener ģētikas 
attīstības va jadzībām) Eiropas Narkotiku un narkom ānijas uzraudz ības centrs 
Eurojust  Eiropas Policijas akad ēmija ( CEPOL ) 
Eiropas Dzimumu l īdztiesības instit ūts Eiropas Policijas birojs ( EUROPOL ) 
Eiropas Darba droš ības un vesel ības aizsardz ības 
aģentūra Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centrs Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūra 
Eiropas Vides a ģentūra Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūra 
Eiropas Profesion ālās izglītības attīstības centrs  Eiropas Apdrošin āšanas un fond ēto pensiju iest āde 
Eiropas Energoregulatoru sadarb ības aģentūra Eiropas Savien ības iest āžu Tulkošanas centrs 
Eiropas Banku iest āde Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest āde 
Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs* Eiropas Izgl ītības fonds 
Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organiz ācijas 
birojs  Eiropas Dz īves un darba apst ākļu uzlabošanas fonds 
Eiropas A ģentūra operat īvās sadarb ības vad ībai pie 
Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējām robež ām Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs (pre ču zīmes un 
dizainparaugi) 
3. Citas kontrol ētās strukt ūras (2)   
Eiropas Og ļu un tērauda kopiena (likvid ēšanas 
procesā) Eiropas Inov āciju un tehnolo ģiju instit ūts 
  
B. KOPUZ ŅĒMUMI (5) 
Starptautisk ā kodolsint ēzes ener ģijas organiz ācija Likvidējamais kopuz ņēmums Galileo  
Kopuzņēmums SESAR  Kopuz ņēmums IMI 
Kopuzņēmums FCH  
  
C. ASOCI ĒTĀS IESTĀDES (4) 
Eiropas Invest īciju fonds  Kopuz ņēmums ARTEMIS  
Kopuzņēmums Clean Sky  Kopuz ņēmums  ENIAC 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 89*  Pirmo reizi konsolid ēti 2012. gad ā. 
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 9011.2.  NEKONSOLID ĒTAS STRUKT ŪRAS 
 
Lai gan ES p ārvalda turpm āk minēto strukt ūru aktīvus, tās neatbilst nosac ījumiem, lai tiktu konsolid ētas, 
un tāpēc tās nav iek ļautas ES finanšu p ārskatos. 
 
11.2.1. Eiropas Att īstības fonds (EAF)  
Eiropas Att īstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savien ības atbalsta sniegšanas instruments att īstības 
sadarbībai Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna (ĀKK) valst īs un aizj ūras zem ēs un teritorij ās 
(AZT). T ā izveide tika paredz ēta 1957. gada Romas L īgumā, lai sniegtu tehnisku un finansi ālu palīdzību 
sākotnēji tikai Āfrikas valst īm, ar kur ām dažām dalībvalstīm bija v ēsturiskas saiknes.  
 
EAF tiek finans ēts nevis no Eiropas Savien ības budžeta, bet no tieš ām dalībvalstu iemaks ām saska ņā ar 
starpvald ību sarun ās panāktu vienošanos. EAF l īdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir 
noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirm ās partner ības vienošan ās noslēgšanas 1964. gad ā EAF 
plānošanas cikli kopum ā atbilst partner ības nolīgumu/vienošanos cikliem.  
 
EAF reglament ē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kur ā ir paredz ēta tā finanšu p ārskatu 
sagatavošana atseviš ķi no ES finanšu p ārskatiem. EAF gada p ārskatu un l īdzekļu pārvaldības ārējo 
pārbaudi veic Rev īzijas pal āta un Parlaments. Informat īvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance 
un finanšu darb ības rezult ātu pārskats. 
 
 
BILANCE — 8., 9.un 10. EAF  
  miljonos EUR
31.12.2012. 31.12.2011. 
Ilgtermi ņa aktīvi 438 380 
Apgrozāmie līdzekļi 2094 2510 
AKTĪVI KOP Ā 2532 2890 
Īstermiņa saistības (1057) (1033) 
Ilgtermi ņa saistības (40) - 
SAISTĪBAS KOP Ā (1097) (1033) 
NETO AKT ĪVI 1435 1857 
KAPITĀLS UN REZERVES   
Pieprasītais kapit āls 29 579 26 979 
Citas rezerves 2252 2252 
No iepriekš ējiem gadiem p ārnestie saimniecisk ās darbības 
rezultāti (27 374) (24 674) 
Gada saimniecisk ās darbības rezult āti (3023) (2700) 
NETO AKT ĪVI 1435 1857 
 
 
PĀRSKATS PAR FINANŠU DARB ĪBAS REZULT ĀTIEM — 8., 9. un 10. EAF  
  miljonos EUR
2012 2011 
Pamatdarb ības ieņēmumi 124 99 
Pamatdarb ības izdevumi  (3017) (2702) 
Administrat īvie izdevumi (107) (75) 
PAMATDARB ĪBAS RAD ĪTAIS DEFIC ĪTS (3001) (2679) 
Finansēšanas darb ības (22) (21) 
GADA SAIMNIECISK ĀS DARB ĪBAS REZULT ĀTI (3023) (2700) 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 91 
11.2.2.  Vesel ības apdrošin āšanas sh ēma 
Veselības apdrošin āšanas sh ēma ir sh ēma, kas nodrošina medic īnisko apdrošin āšanu Eiropas Savien ības 
dažādo strukt ūru darbiniekiem. Sh ēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrol ē Eiropas Savien ība, lai 
gan tās finanšu akt īvus pārvalda Komisija. Sh ēmu finans ē no tās darbinieku un darba dev ēju 
(iestāžu/aģentūru/strukt ūru) iemaks ām. Jebkurš p ārpalikums paliek sh ēmai. 
 
Shēmai ir četras atseviš ķas daļas — galven ā shēma, kas ietver Eiropas Savien ības iest āžu un a ģentūru 
darbiniekus, un tr īs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universit ātes darbiniekus, Eiropas skolu 
darbiniekus un darbiniekus, kuri str ādā ārpus ES, piem ēram, ES deleg āciju darbiniekus. Sh ēmas akt īvu 
kopsumma 2012. gada 31. decembr ī bija EUR 296 miljoni (EUR 294 miljoni 2011. gad ā). 
 
11.2.3. Dal ībnieku garantiju fonds (DGF) 
Atsevišķas priekšfinans ējuma summas, kas izmaks ātas saska ņā ar Sept īto pētniecības pamatprogrammu 
pētniecībai un tehnolo ģiju attīstībai (FP7), efekt īvi sedz Dal ībnieku garantiju fonds (DGF); 2012. gad ā 
izmaksātais priekšfinans ējums bija EUR 4 miljardi (EUR 3,3 miljardi 2011. gad ā). Fonds ir neatkar īgs 
vienums, nav saist īts ar Eiropas Komisiju un nav konsolid ēts tās finanšu p ārskatos.  
 
DGF ir savstarp ēja izdev īguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un 
dalībniekiem radušies FP7 netiešo darb ību īstenošanas laik ā; tā kapitāls un procenti veido izpildes 
nodrošin ājumu. Visi to netiešo darb ību (kas izpaužas dot āciju veid ā) dalībnieki darb ības laik ā iemaks ā 
5 % kop ējā ES ieguld ījuma DGF kapit ālā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko p ārstāv Komisija) 
darbojas k ā viņu izpilda ģents. Pēc netiešo darb ību izpildes dal ībnieki atg ūst savas kapit āla iemaksas 
pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaud ējumi, jo sa ņēmēji nepilda saist ības; šādā gadījumā dalībnieki 
atgūst ne maz āk kā 80 % no sav ām iemaks ām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsarg ā gan ES, gan 
dalībnieku finanšu intereses.  
 
2012. gada 31. decembr ī DGF kop ējie aktīvi bija EUR 1452 miljoni (EUR 1171 miljoni 2011. gad ā). DGF 
līdzekļi ir pašu īpašums, un ES tos nekontrol ē, un fonda finanšu akt īvus pārvalda EIB.  
  
 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 92 
 
 
  
  
EIROPAS SAVIEN ĪIBAS 
 
KOPSAVILKUMA 
PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI 
UN PASKAIDROJUMI * 
 
2012. FINANŠU GADS 
 
  
 
 
 
  
 
  
* Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šaj ās budžeta tabul ās var nesakrist.
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 93 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 94SATURS 
Lpp. 
 
II DAĻA: KOPSAVILKUMA P ĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN 
PASKAIDROJUMI 
 
1. ES budžeta izpildes rezult āti un paskaidrojumi 
 1.1. ES budžeta izpildes rezult āti 95 
 1.2. Saimniecisk ās darbības rezult ātu saska ņošana ar budžeta izpildes rezult ātiem 95 
 1.3. Budžeta un faktisko summu sal īdzinājuma pārskats 96 
 
Kopsavilkuma p ārskati par budžeta izpildi  
 2. Ieņēmumi:  kopsavilkums par budžeta ie ņēmumu izpildi 107 
 3. Izdevumi 
 3.1. Saist ību un maks ājumu apropri āciju sadal ījums un p ārmaiņas pa  
  finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 108 
 3.2. Saist ību apropri āciju izpilde pa finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 108 
 3.3. Maks ājumu apropri āciju izpilde pa finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 109 
 3.4. Nenok ārtoto saist ību pārmaiņas pa finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 110 
 3.5. Nenok ārtoto saist ību sadal ījums pa gadiem, kad t ās radušās, pa  
  finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 110 
 3.6. Saist ību un maks ājumu apropri āciju sadal ījums un p ārmaiņas pa  
  politikas jom ām 111 
 3.7. Saist ību apropri āciju izpilde pa politikas jom ām 113 
 3.8. Maks ājumu apropri āciju izpilde pa politikas jom ām  114 
 3.9. Nenok ārtoto saist ību pārmaiņas pa politikas jom ām 116 
 3.10. Nenok ārtoto saist ību dalījums pa gadiem, kad t ās radušās,  
         pa politikas jom ām 118 
 4. Iest ādes un a ģentūras 
 4.1. Kopsavilkums par budžeta ie ņēmumu izpildi pa iest ādēm 119 
 4.2. Saist ību un maks ājumu apropri āciju izpilde pa iest ādēm 120 
 4.3. Aģentūru ienākumi: budžeta prognozes, pras ījumi un sa ņemtās summas 122 
 4.4. Saist ību un maks ājumu apropri ācijas pa a ģentūrām 123 
 4.5. Budžeta izpildes rezult āti, ieskaitot a ģentūras 125 
 
  
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 95 
ES BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTI 
 
 
1.1. ES BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTI miljonos EUR
 2012 2011
Ieņēmumi finanšu gad ā 139 541 130 000
Maksājumi pret k ārtējā gada apropri ācijām (137 738) (128 043)
Maksājumu apropri ācijas, kas p ārnestas no N+1 gada (936) (1019)
To neizmantoto maks ājumu apropri āciju anul ēšana, kas 
pārnestas no N-1 gada 92 457
Valūtas maiņas starp ības gad ā  60 97
Budžeta rezult āti* 1019 1492
* No šīs summas EBTA rezult āts ir EUR (4) miljoni 2012. gad ā un EUR (5) miljoni 2011. gad ā. 
  ES budžeta p ārpalikums (EUR 1023 miljoni) tiek atdots dal ībvalstīm nākamā gada laik ā, samazinot 
summas, kas dal ībvalstīm jāmaksā nākamajā gadā. 
  
 
  
 
   
 
1.2. SAIMNIECISK ĀS DARB ĪBAS REZULT ĀTU SASKA ŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES 
REZULT ĀTIEM   
miljonos EUR 
2012  2011
GADA SAIMNIECISK ĀS DARB ĪBAS REZULT ĀTI (5329) (1 789)
Ieņēmumi   
Kārtējā gadā izveidot ās tiesības, kuru summas v ēl nav 
iekasētas (2000) (371)
Iepriekš ējos gados izveidot ās tiesības, kuru summas 
iekasētas kārtējā gadā 4582 2072
Uzkrātie ieņēmumi (neto) (38) (236)
Izdevumi   
Uzkrātie izdevumi (neto) (1933) 3410
Iepriekš ējo gadu izdevumi, kas samaks āti kārtējā gadā (2695) (936)
Priekšfinans ējuma neto ietekme 1210 1131
Maksājumu apropri ācijas, kas p ārnestas uz n ākamo 
gadu (4666) (1211)
Maksājumi, kas veikti saist ībā ar neizmantoto 
maksājumu apropri āciju pārnešanu un anul ēšanu 4768 2000
Uzkrājumu pārmaiņas 7805 (2109)
Citi (670) (378)
Saimniecisk ās darbības rezult āti aģentūrām un 
EOTK (15) (91)
GADA BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTI 1019 1492
 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
96 
 1.3. BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SAL ĪDZINĀJUMA P ĀRSKATS 
1.3.1. IE ŅĒMUMI   
miljonos EUR
 Sākotnējais 
budžetsGalīgais 
budžets Faktiskie ie ņēmumi
1. Pašu resursi 127 512 128 655 128 886 
   t. sk. muitas nodevas 19 171 16 701 16 261 
   t. sk. PVN 14 499 14 546 14 648 
   t. sk. NKI 93 719 97 284 97 856 3. Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas 0 1994 2041 
4. Uzkrātie ieņēmumi no person ām, kuras str ādā 
iestādēs un citās ES strukt ūrās 1312 1312 1236 
5. Uzkrātie ieņēmumi no iest āžu administrat īvās 
darbības 60 68 612 
6. Iemaksas un kompens ācijas saist ībā ar ES 
nolīgumiem un programm ām 50 50 2928 
7. Procenti par kav ētiem maks ājumiem un soda 
naudas 123 3648 3807 
8. Aizņēmumu un aizdevumu darb ība 0 0 0 
9. Citi ie ņēmumi 30 30 31 
Kopā 129 088 135 758 139 541 
1.3.2. SAIST ĪBAS PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
miljonos EUR
 Sākotnējais 
budžets Galīgais 
budžets* Saistības 
 
1. Ilgtsp ējīga izaugsme 67 506 70 842 69 000 
2. Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 59 976 62 198 60 817 
3. Pilsoniskums, br īvība, droš ība un tiesiskums 2065 2994 2 892 
4. ES – glob ālo procesu dal ībniece 9406 9931 9 753 
5. Administr ācija 8280 9113 8 822 
6. Kompens ācijas 0 0 0 
Kopā 147 232 155 077 151 284 
1.3.3. SAIST ĪBAS PA POLITIKAS JOM ĀM miljonos EUR
 Sākotnējais 
budžets  Galīgais 
budžets* Saistības 
01 Ekonomika un finanses 611 536 535 
02 Uzņēmējdarbība 1148 1276 1236 
03 Konkurence 92 96 94 04 Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 581 11 818 11 782 
05 Lauksaimniec ība un lauku att īstība 58 587 60 877 59 514 
06 Mobilit āte un transports 1664 1754 1713 
07 Vide un klimata pas ākumi 493 508 496 
08 Pētniecība 5930 7618 7059 
09 Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi  1678 1985 1878 
10 Tiešā pētniecība 411 932 494 
11 Zivsaimniec ība un jūrlietas 1033 1011 1007 
12 Iekš ējais tirgus 101 107 101 
13 Reģionālā politika 42 045 42 662 42 647 
14 Nodok ļu politika un muitas savien ība 143 147 144 
15 Izglītība un kult ūra 2697 3292 3088 
16 Komunik ācija   262 271 265 
17 Vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība   687 653 639 
18 Iekšlietas 1264 1322 1290 19 Ārējās attiec
ības 4817 4969 4872 
20 Tirdzniec ība 104 106 104 
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK valst īm 1498 1733 1719 
22 Paplašin āšanās 1088 1166 1135 
23 Hum ānā palīdzība 900 1299 1294 
24 Krāpšanas apkarošana 79 79 79 
25 Komisijas politikas koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas  194 204 196 
26 Komisijas administr ācija 1017 1200  1149 
27 Budžets 69 63 61 28 Revīzija 12 12 12 
29 Statistika 134 144 135 30 Pensijas un saist ītie izdevumi 1335 1321 1318 
31 Valodu dienesti 399 477 435 32 Ener ģētika 718 764 731 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
97 
 33 Tieslietas 218 233 222 
40 Rezerves 90 Citas iest ādes 759 
3464 461 
3983 0 
3841 
Kopā 147 232 155 077 151 284 
* Ieskaitot budžeta groz ījumus, p ārnestās apropri ācijas un pieš ķirtos ieņēmumus. 
1.3.4. IZDEVUMI PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
miljonos EUR 
 Sākotnējais 
budžets Galīgais 
budžets* Veiktie 
maksājumi
1. Ilgtsp ējīga izaugsme 55 337 63 753 61 585 
2. Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 57 034 60 409 59 096 
3. Pilsoniskums, br īvība, droš ība un 
tiesiskums 1 484 2477 2375 
4. ES – glob ālo procesu dal ībniece 6 955 7182 7064 
5. Administr ācija 8 278 9824 8564 
6. Kompens ācijas 0 0 0 
Kopā 129 088 143 644 138 683 
 
1.3.5. IZDEVUMI PA POLITIKAS JOM ĀM 
miljonos EUR
 Sākotnējais 
budžetsGalīgais 
budžets* Veiktie 
maksājumi
01 Ekonomika un finanses 511 493 484 
02 Uzņēmējdarbība 1079 1395 1271 
03 Konkurence 92 103 92 
04 Nodarbin ātība un soci ālās lietas 9075 11 755 11 699 
05 Lauksaimniec ība un lauku att īstība 55 880 59 242 57 948 
06 Mobilit āte un transports 1079 1156 1105 
07 Vide un klimata pas ākumi 393 409 382 
08 Pētniecība 4218 6245 5307 
09 Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi 1357 1776 1501 
10 Tiešā pētniecība 404 893 466 
11 Zivsaimniec ība un jūrlietas 806 757 745 
12 Iekš ējais tirgus 98 112 99 
13 Reģionālā politika 35 538 38 282 38 254 
14 Nodok ļu politika un muitas savien ība 110 140 130 
15 Izglītība un kult ūra 2112 3059 2761 
16 Komunik ācija  253 278 256 
17 Vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība  592 652 635 
18 Iekšlietas 756 860 835 
19 Ārējās attiecības 3276 3271 3233 
20 Tirdzniec ība 102 111 105 
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK valst īm 1310 1475 1429 
22 Paplašin āšanās 921 976 943 
23 Hum ānā palīdzība 842 1141 1128 
24 Krāpšanas apkarošana 74 83 71 
25 Komisijas politikas koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas  193 219 195 
26 Komisijas administr ācija 1001 1343 1149 
27 Budžets 69 73 61 
28 Revīzija 12 13 12 
29 Statistika 122 148 128 
30 Pensijas un saist ītie izdevumi 1335 1321 1318 
31 Valodu dienesti 399 501 433 
32 Ener ģētika 1339 782 723 
33 Tieslietas 187 206 190 
40 Rezerves 90 0 0 
90 Citas iest ādes 3464 4376 3596 
Kopā 129 088  143 644  138 683  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
98 
 * Ieskaitot budžeta groz ījumus, p ārnestās apropri ācijas un pieš ķirtos ieņēmumus. 
 
Sākotnēji pieņemtajā budžet ā, kuru parakst īja Eiropas Parlamenta priekšs ēdētājs 2011. gada 
1. decembr ī, maks ājumu apropri āciju summa bija EUR 129 088 miljoni un no pašu resursiem 
finansējamais apjoms bija EUR 127 512 miljoni. Ie ņēmumu un izdevumu apl ēses sākotnējā 
budžetā parasti tiek kori ģētas budžeta gad ā, un š ādas pārmaiņas tiek nor ādītas budžeta 
grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamat ā ir NKI, nodrošina, ka budžet ā paredz ētie 
ieņēmumi prec īzi atbilst budžet ā paredz ētajiem izdevumiem. Saska ņā ar līdzsvara principu budžeta 
ieņēmumiem un izdevumiem (maks ājumu apropri ācijām) jābūt līdzsvarā. 
 Ieņēmumi 
2012. gad ā tika pie
ņemti seši budžeta groz ījumi. Ņemot tos v ērā, kopējie galīgie ieņēmumi 
2012. gada budžet ā bija EUR 135 758 miljoni. Finans ējums no pašu resursiem bija 
EUR 128 655 miljoni (kas bija par EUR 1143 miljoniem vair āk nekā sākotnēji prognoz ēts), un 
atlikušo da ļu finans ēja no citiem ie ņēmumiem. Liel āka vajadz ība finans ēt maksājumu apropri ācijas 
tika apmierin āta, galvenok ārt budžeta groz ījumos Nr. 6/2012 iek ļaujot EUR 3525 miljonus saist ībā 
ar soda naud ām un procentiem par kav ētiem maks ājumiem citos ie ņēmumos. 
 
Saistībā ar pašu resursu rezult ātiem tradicion ālo pašu resursu iekas ēšana bija tuvu prognoz ētajam 
apjomam. Budžeta apl ēses, kas tika groz ītas, kad izstr ādāja budžeta groz ījumus Nr. 4/2012 (t ās 
tika samazin ātas par EUR 1520 miljoniem saska ņā ar jaunaj ām 2012. gada pavasara 
makroekonomikas prognoz ēm), tika v ēlreiz groz ītas budžeta groz ījumos Nr. 6/2012, lai ņemtu vērā 
faktisko iekas ēšanas tempu. Attiec īgi tās vēlreiz tika samazin ātas par EUR 950 miljoniem. 
 
Dalībvalstu gal īgie maks ājumi saist ībā ar PVN un NKI ar ī cieši atbilst gal īgajām budžeta prognoz ēm. 
Starpības starp prognoz ētajām summ ām un faktiski samaks ātajām summ ām rada starp ības starp 
euro mai ņas kursu, ko izmanto budžeta vajadz ībām, un kursu laik ā, kad dal ībvalstis, kas nav EMS 
locekles, faktiski veica maks ājumus. 
 Izdevumi 2012. gads bija sestais un priekšp ēdējais gads k ārtējā plānošanas period ā 2007.–2013. gadam. 
Visas liel ākās programmas tika 
īstenotas liel ā ātrumā un iev ērojami palielin ājās iesniegto 
maksājumu pras ību skaits, k ā tas parasti notiek, kad cikls tuvojas nobeigumam. Ņemot v ērā 
vispārējo fiskālo konsolid āciju dal ībvalstīs, balsojums par 2012. gada budžetu bija diezgan 
konservat īvs. Tas l īdz ar iev ērojamo t ādu maks ājumu piepras ījumu skaitu, kuri netika samaks āti 
2011. gad ā, un aizvien liel āku skaitu piepras ījumu veikt l īdzekļu atmaksu rad īja ievērojamu 
spiedienu uz maks ājumu apropri ācijām, un š ī problēma bija j ārisina gada laik ā, rūpīgi pārvaldot 
budžetu un ar ī veicot budžeta groz ījumus. 
 
Saistībām atļautais budžets un attiec īgie noteiktie politikas m ērķi tika piln ībā īstenoti (99,6 %). 
Visievērojamākā korekcija, veicot budžeta groz ījumus gada laik ā, attiec ās uz palielin ājumu 
EUR 650 miljonu apm ērā ITER atbilstīgi 2011. gada decembra nol īgumam par t ā finansēšanu un 
EUR 688 miljonu apm ērā mobiliz ācijai Eiropas Savien ības Solidarit ātes fond ā, kas p ēc savas 
būtības ir neparedzami izdevumi. Saist ības tika samazin ātas par EUR 142 miljoniem budžeta 
grozījumos Nr. 6/2012, atdodot neizmantot ās summas, īpaši saist ībā ar rezervi starptautiskajiem 
zvejniec ības nolīgumiem, dz īvnieku slim ību izskaušanu un uzraudz ības programm ām. 
 
Maksājumu apropri āciju kop ējais līmenis tika palielin āts gada beig ās, veicot budžeta groz ījumus 
Nr. 6/2012, par EUR 6 miljardiem, un s ākotnējais budžets tika palielin āts par 4,8 %. Nepietiekamie 
maksājumi ietekm ēja gandr īz visas izdevumu kategorijas, īpaši 1.b kategoriju „Koh ēzija izaugsmei 
un nodarbin ātībai”. Tāpat jāpatur pr ātā, ka EUR 6 miljardi, par kuriem tika pan ākta vienošan ās, 
bija par EUR 3 miljardiem maz āka par Komisijas piepras īto summu. Visbeidzot 2012. gads tika 
pabeigts ar nenok ārtotiem maks ājumu piepras ījumiem EUR 16,2 miljardu apm ērā par kārtējo 
plānošanas periodu Koh ēzijas politikai (2007.–2013. gadam), un v ēl EUR 1,1 miljards attiec ās uz 
2000.–2006. gada programmu sl ēgšanu. Š īs summas b ūs jāmaksā 2013. gad ā. Saistību gadījumā 
budžeta poz īcija Eiropas Savien ības Solidarit ātes fondam tika pastiprin āta ar EUR 688 miljoniem 
maksājumu apropri ācijās gada laik ā. Neizmantot ās nobalsot ās maks ājumu apropri ācijas bija 
EUR 1102 miljoni (EUR 1582 miljoni 2011. gad ā), un p ēc to p ārnešanas uz 2013. gadu 
EUR 166 miljoni (EUR 562 miljoni) tiek anul ēti. 
 Sīkāku anal īzi par budžeta korekcij ām, to veikšanas kontekstu, pamatojumu un ietekmi skat īt 
Komisijas zi ņojumā par budžeta un finanšu p ārvaldību 2012. gad ā; ziņojuma A da ļa „Pārskats par 
budžeta l īmeni”, un B da ļā tiek apl ūkota katra izdevumu kategorija daudzgadu finanšu sh ēmā.
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
99 
  
PASKAIDROJUMI PAR ES BUDŽETA IZPILDI 
 
 
1. Visp ārīgs apskats 
Budžeta p ārskatus k ārto saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra (OV L 298, 
26.10.2012.) Regulu par finanšu noteikumiem, ko piem ēro Savien ības visp ārējam budžetam (turpm āk 
„Finanšu regula”) un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Dele ģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Finanšu 
regulas piem ērošanas noteikumiem . Vispārējais budžets – ES finanšu politikas galvenais instruments – ir 
instruments, kur ā ir paredz ēti un apstiprin āti ES ieņēmumi un izdevumi katram gadam. 
 Komisija katru gadu nov ērtē visus iest āžu gada ie ņēmumus un izdevumus un izveido budžeta projektu, 
ko nosūta budžeta l ēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz budžeta projektu, Padome sagatavo poz īciju, ko 
abas budžeta l ēmējinstitūcijas iest ādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšs ēdētājs paziņo par kop īgā 
budžeta projekta gal īgu pieņemšanu, un t ādējādi tas k ļūst izpild āms. Par budžeta izpildi galvenok ārt ir 
atbildīga Komisija. 
 
Komisijas budžetu veido  administrat īvās apropri ācijas un darb ības apropri ācijas. Pārējām iestādēm ir 
tikai administrat īvās apropri ācijas. Turkl āt budžet ā izšķir divu veidu apropri ācijas – nediferenc ētās 
apropriācijas un diferenc ētās apropri ācijas. Nediferenc ētās apropri ācijas izmanto, lai finans ētu darbības, 
kas ir paredz ētas vienam gadam (atbilst īgi gada p ārskata principam). Diferenc ētās apropri ācijas tika 
ieviestas, lai gada p ārskata principu saska ņotu ar vajadz ību pārvaldīt daudzgadu darb ības. Ar t ām tiek 
plānots aptvert galvenok ārt daudzgadu darb ības. Diferenc ētās apropri ācijas iedala saist ību apropri ācijās 
un maks ājumu apropri ācijās: 
– saistību apropri ācijas  sedz to juridisko saist ību kopējās izmaksas, kuras rodas k ārtējā finanšu gad ā 
saistībā ar darb ībām, kuras ilgst vair ākus gadus. Tom ēr budžeta saist ības darb ībām, kuru ilgums 
pārsniedz vienu finanšu gadu, var sadal īt, veicot gada maks ājumus vair ākus gadus, ja tas paredz ēts 
pamatdokument ā; 
– maksājumu apropri ācijas  sedz izdevumus par saist ībām, kas roduš ās kārtējā un/vai iepriekš ējos 
finanšu gados.  
 
Apropri āciju izcelsme 
Galvenais apropri āciju avots ir ES budžets k ārtējam gadam. Tom ēr citu veidu apropri ācijas ieg ūst, 
īstenojot Finanšu regulas noteikumus. T ās iegūst no iepriekš ējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem: 
– sākotnējās kārtējam gadam pie ņemtās budžeta apropri ācijas var papildin āt ar pārvietojumiem 
starp poz īcijām un budžeta groz ījumiem; 
– kārtējo budžetu papildina ar ī no iepriekš ējā gada pārnestās vai atkal pieejam ās apropri ācijas. Tās ir 
i) nediferenc ētas maks ājumu apropri ācijas, kuras autom ātiski var p ārnest tikai par vienu finanšu 
gadu; ii) apropri ācijas, kuras p ārnes saska ņā ar iestāžu lēmumu vien ā no šādiem diviem gad ījumiem – 
ja ir pabeigti sagatavošan ās posmi vai juridiskais pamats ir pie ņemts ar nov ēlošanos. Apropri ācijas, 
kas ir atkal pieejamas p ēc saistību atcelšanas, ir saist ītas ar t ādu saist ību apropri āciju atk ārtotu 
iegrāmatošanu, kuras attiecas uz atceltajiem strukt ūrfondiem. Iz ņēmuma k ārtā summas var atk ārtoti 
iegrāmatot gad ījumā, ja Komisija ir pie ļāvusi kļūdu vai ja t ās ir nepieciešamas programmas 
pabeigšanai .  
– Piešķirtie ieņēmumi , kurus veido 
– i) atmaks ājumi, ja summas ir pieš ķirtie ieņēmumi s ākotnējo izdevumu budžeta poz īcijā, kuru var 
bez ierobežojumiem p ārnest;  
– ii) EBTA apropri ācijas. Saska ņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) dal ībvalstis 
noteiktām darbībām veic finanšu iemaksas ES budžet ā. Attiecīgās budžeta poz īcijas un paredz ētās 
summas ir public ētas ES budžeta III pielikum ā. Attiec īgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. 
Apropriācijas, kas l īdz gada beig ām nav izlietotas, anul ē, un EEZ valstis t ās saņem atpaka ļ;  
– iii) ieņēmumi no treš ām person ām/ citām valstīm, kuras ir nosl ēgušas līgumus ar Eiropas Savien ību 
par finanšu iemaks ām ES darb ībām. Saņemtās summas uzskat āmas par tiem ie ņēmumiem no 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
100 
 trešām person ām, ko pieš ķir attiec īgajām budžeta poz īcijām (bieži p ētniecības jom ā), un tās var 
pārnest bez ierobežojumiem;  
– iv) darbs trešo personu uzdevum ā. Saistībā ar pētniecības darb ībām ES p ētniecības centri var 
strādāt ārēju strukt ūru uzdevum ā. Darbu trešo personu uzdevum ā tāpat kā ieņēmumus no treš ām 
personām piešķir īpašām budžeta poz īcijām un var p ārnest bez ierobežojumiem;  
– v) apropri ācijas, kas atkal ir pieejamas p ēc maksājumu atmaks āšanas. Tie ir sa ņēmēju atmaks ātie 
ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var p ārnest . 
 
Pieejamo apropri āciju sast āvdaļas 
– Sākotnējais budžets = apropri ācijas, par kur ām balso N-1 gada decembr ī 
– Galīgā budžeta apropri ācijas = pie ņemtās sākotnējā budžeta apropri ācijas + budžeta groz ījumu 
apropriācijas + p ārvietojumi + papildu apropri ācijas 
– Papildu apropri ācijas = pieš ķirtie ieņēmumi (skat īt iepriekš) + apropri ācijas, kas ir p ārnestas no 
iepriekš ējā finanšu gada vai atkal pieejamas p ēc saistību atcelšanas 
 
 
 
1.1. GADA BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTI 
 
Pašu resursu summas, ko iegr āmato kontos, ir t ās, ko gada laik ā dalībvalstu vald ības kredit ē Komisijas 
vārdā atvērtajos kontos. P ārpalikuma gad ījumā ieņēmumi attiecas ar ī uz budžeta izpildes rezult ātu 
iepriekš ējā finanšu gad ā. Pārējie ieņēmumi, ko iegr āmato kontos, ir summa, kas faktiski sa ņemta gada 
laikā. 
 Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezult ātus, izdevumos ir iek ļauti maks ājumi, kas tiek veikti no gada 
maksājumu apropri ācijām, kā arī visas attiec īgā gada apropri ācijas, ko p ārnes uz n ākamo gadu. 
Maksājumi, kas veikti no gada maks ājumu apropri ācijām, ir maks ājumi, ko gr āmatvedis veic l īdz finanšu 
gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniec
ības garantiju fonda gad ījumā maksājumi ir tie, ko dal ībvalstis 
veikušas laikposm ā no N-1 gada 16. oktobra l īdz N gada 15. oktobrim, ar nosac ījumu, ka gr āmatvedim 
par saist ībām un apstiprin ājumu ir pazi ņots līdz N+1 gada 31. janv ārim. Saist ībā ar ELGF izdevumiem p ēc 
kontroles veikšanas dal ībvalstīs var pie ņemt atbilst ības lēmumu. 
 
Budžeta izpildes rezult ātos ietver divus elementus – Eiropas Savien ības rezult ātus un EEZ ietilpstošo 
EBTA valstu l īdzdalības rezult ātus. Saska ņā ar 15. pantu Regul ā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem 
minētais rezult āts atspogu ļo starpību starp: 
– kopējiem ieņēmumiem, kas sa ņemti attiec īgajā gadā; 
– kopējiem maks ājumiem, kas veikti no attiec īgā gada apropri ācijām, pieskaitot kop ējo attiec īgā gada to 
apropriāciju summu, kas p ārnestas uz n ākamo gadu. 
Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no t ā atņem šādas vērtības: 
– no iepriekš ējiem gadiem p ārnesto anul ēto maks ājumu apropri āciju neto atlikumu un visus 
maksājumus, kas euro kursa sv ārstību dēļ pārsniedz nediferenc ētās apropri ācijas, kas p ārnestas no 
iepriekš ējā gada; 
– gada laik ā iegrāmatoto mai ņas kursa pe ļņas un zaud ējumu atlikumu. 
Budžeta izpildes rezult āti tiek atdoti dal ībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas 
dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gad ā. 
 
No iepriekš ējā finanšu gada p ārnestās apropri ācijas attiec ībā uz trešo personu iemaks ām un darbu trešo 
personu uzdevum ā, kuras atbilstoši defin īcijai nekad netiek anul ētas, ir iek ļautas papildu apropri ācijās 
attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atš ķirība starp p ārnestajām apropri ācijām no 
iepriekš ējā gada 2012. gada budžeta izpildes p ārskatos un t ām, kas p ārnestas uz n ākamo gadu 
2011. gada budžeta izpildes p ārskatos. Maks ājumu apropri ācijas atk ārtotai izmantošanai un 
apropriācijas, kas atkal pieejamas p ēc avansa maks ājumu atmaksas, netiek ņemtas v ērā, aprēķinot gada 
rezultātus. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
101 
  
Pārnestās maksājumu apropri ācijas ietver autom ātiskus p ārnesumus un p ārnesumus atbilst īgi lēmumam. 
To neizmantoto maks ājumu apropri āciju anul ēšana, kas p ārnestas no iepriekš ējā gada, ietver to 
apropriāciju anul ējumus, kas p ārnestas autom ātiski un atbilst īgi lēmumam. Tas ietver ar ī uz nākamo 
gadu pārnesto pieš ķirto ieņēmumu apropri āciju samazin ājumu sal īdzinājumā ar 2011. gadu.  
 
 
1.2. BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTU SASKA ŅOŠANA AR SAIMNIECISK ĀS DARB ĪBAS 
REZULT ĀTIEM 
 
Gada saimniecisk ās darbības rezult ātus apr ēķina, pamatojoties uz uzkr āšanas principu gr āmatved ībā. 
Tomēr budžeta izpildes rezult āti ir balst īti uz main ītiem naudas l īdzekļu uzskaites noteikumiem saska ņā ar 
Finanšu regulu. T ā kā budžeta izpildes rezult āti un saimniecisk ās darbības rezult āti izriet no vieniem un 
tiem pašiem pamat ā esošiem dar ījumiem, ir lietder īgi tos kontrol ēt, lai nodrošin ātu to saska ņojamību. Šī 
saskaņošana ir par ādīta turpm āk tabulā, izceļot būtiskākās saska ņojamās summas, kas sadal ītas starp 
ieņēmumu un izdevumu poste ņiem. 
 
 
Saskaņojamie poste ņi — ieņēmumi 
Faktiskie finanšu gada budžeta ie ņēmumi atbilst ie ņēmumiem, kas ir iekas ēti par pras ījumiem, kuri 
konstatēti attiec īgā gada laik ā, un summ ām, kas iekas ētas par iepriekš ējos gados konstat ētajiem 
prasījumiem. T āpēc kārtējā gadā konstat ētos, bet v ēl neiekas ētos pras ījumus saskaņošanas nol ūkā 
atskaita no saimniecisk ās darbības rezult ātiem, jo tie nav da ļa no budžeta ie ņēmumiem. Turpretim 
iepriekš ējos gados konstat ētie un k ārtējā gadā iekasētie pras ījumi jāpievieno saimniecisk ās 
darbības rezult ātiem saska ņošanas nol ūkā.  
 Neto uzkr ātos ieņēmumus galvenok ārt veido uzkr ātie ieņēmumi par lauksaimniec ības nodev ām, pašu 
resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., k ārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no 
kuriem atskait īti iepriekš ējā gadā uzkrātie ieņēmumi.   
 
Saskaņojamie poste ņi — izdevumi 
Neto uzkr ātos izdevumus galvenok ārt veido uzkr ātie izdevumi gada beigu periodiz ācijas mērķiem, t. i., 
attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES l īdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem v ēl nav pazi ņots ES.  
 
Lai gan uzkr ātie izdevumi netiek uzskat īti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistī
bā ar 
iepriekš ējos gados re ģistrētajiem r ēķiniem veiktie maks ājumi ir da ļa no k ārtējā gada budžeta 
izdevumiem.  
 
Priekšfinans ējuma neto ietekme ir šādu vien ību kombin ācija: 1) jaun ā priekšfinans ējuma 
summas, kas samaks ātas kārtējā gadā un atz ītas par attiec īgā gada budžeta izdevumiem; un 
2) tāda priekšfinans ējuma ieskaits, kas ir samaks āts kārtējā gadā vai iepriekš ējos gados, 
apstiprinot attiecin āmās izmaksas. P ēdējais par āda izdevumus uzkr āto izdevumu izteiksm ē, bet ne 
budžeta p ārskatos, jo s ākotnējā priekšfinans ējuma maks ājums jau tika uzskat īts par budžeta 
izdevumiem t ā samaksas br īdī.  
 
Papildus maks ājumiem, kas veikti par attiec īgā gada apropri ācijām, tā gada apropri ācijas, kuras 
pārnestas uz n ākamo gadu , ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezult ātus 
(saskaņā ar 15. pantu Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas ar ī uz budžeta 
maksājumiem, kas veikti k ārtējā gadā, izmantojot pārnestās un anul ētās neizlietot ās maks ājumu 
apropri ācijas. 
Uzkrājumu p ārmaiņas ir saistītas ar gada beigu apr ēķiniem, kas veikti uzkr āto izdevumu kontos 
(galvenok ārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekm ē budžeta p ārskatus. Pie citām saska ņojamām 
summām pieder, piem ēram, pamatl īdzekļu nolietojums, pamatl īdzekļu iegāde, kapit āla nomas 
maksājumi un finansi ālā līdzdalība, kurām ir atš ķirīgas budžeta un uzkr āšanas gr āmatved ības proced ūras.  
 
 
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
102 
 2. BUDŽETA IZPILDES P ĀRSKATI: IE ŅĒMUMI 
Budžeta izpildes p ārskati sniegti p ēc šiem paskaidrojumiem. 
 Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem. Tas noteikts L īguma 311. pant ā, saskaņā ar kuru: „Neskarot 
citus ie ņēmumus, budžetu piln ībā finansē no pašas resursiem.” Liel āko daļu no budžeta izdevumiem 
finansē no pašu resursiem. Citi ie ņēmumi veido tikai nelielu da ļu kopējā finansējumā. 
 Pašu resursus var iedal īt šādās kategorij ās. 
(1) Tradicion ālos pašu resursus veido muitas nodok ļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus 
piemēro ekonomikas dal ībniekiem, un dal ībvalstis tos iekas ē ES v ārdā. Tomēr 
dalībvalstis patur 25 % k ā kompens āciju par iekas ēšanas izmaks ām. Muitas nodok ļus 
piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no treš ām valst īm, un nodok
ļu likmju 
pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maks ā cukura ražot āji, lai finans ētu 
cukura eksporta atmaksu. Tradicion ālie pašu resursi parasti veido +/- 13 % no pašu 
resursu ie ņēmumiem. 
(2) Pašu resursus, kuru pamat ā ir pievienot ās vērtības nodoklis (PVN), piem ēro dalībvalstu 
PVN bāzei, un b āzes šim nol ūkam ir saska ņotas atbilst īgi ES noteikumiem. Vienus un tos 
pašus procentus piem ēro katras dal ībvalsts saska ņotajai b āzei. Tom ēr ņem vērā PVN 
bāzi, kas ir ierobežota un nep ārsniedz 50 % no katras dal ībvalsts NKI. Resursi, kuru 
pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ie ņēmumiem. 
(3) Resursus, kuru pamat ā ir nacion ālais kopien ākums (NKI), izmanto budžeta ie ņēmumu 
un izdevumu l īdzsvarošanai, t. i., lai finans ētu to budžeta da ļu, kuru nesedz citi 
ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piem ēro katras dal ībvalsts NKI, un to 
nosaka saska ņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamat ā ir NKI, parasti veido +/- 
75 % no pašu resursu ie ņēmumiem. 
 
Pašu resursus pieš ķir saska ņā ar noteikumiem, kas paredz ēti Padomes 2007. gada 7. j ūnija 
Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sist ēmu (2007. gada ORD lēmums). 
2007. gada ORD lēmums st ājās spēkā 2009. gada 1. mart ā. Tomēr šis lēmums st ājās spēkā 2007. gada 
1. janvārī. Attiecīgi 2009. budžeta gad ā tas ir ņemts vērā ar atpaka ļejošu sp ēku. 
 
2.1. Tradicion ālie pašu resursi 
 
Tradicion ālie pašu resursi — visas konstat ētās tradicion ālo pašu resursu summas ir j āiegrāmato vien ā no 
kompetento iest āžu kontiem. 
– Parastaj ā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta 
a) apakšpunkt ā: visas atg ūtās vai garant ētās summas. 
– Atseviš ķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta 
b) apakšpunkt ā: visas summas, kuras v ēl nav atg ūtas un/vai nav garant ētas; šaj ā kontā var 
iegrāmatot ar ī tās summas, kas ir garant ētas, bet apstr īdētas. 
 
Attiecībā uz atseviš ķo kontu dal ībvalstis nos ūta Komisijai ceturkš ņa pārskatu, kur ā iekļauj: 
– iepriekš ējā ceturksn ī atgūstamo atlikumu, 
– konkr ētajā ceturksn ī konstat ētos pras ījumus, 
– konkr ētajā ceturksn ī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anul ēšana), 
– da ļēji norakst ītās summas (kuras nav pieejamas atbilst īgi Regulas 1150/2000 17. panta 
2. punktam), 
– attiec īgajā ceturksn ī atgūstamās summas, 
– attiec īgā ceturkš ņa beigās atgūstamo atlikumu. 
 
Tradicion ālie pašu resursi j āiegrāmato Komisijas kont ā valsts kas ē vai dal ībvalsts nor ādītā struktūrā 
vēlākais pirmaj ā darbadien ā pēc 19. datuma otraj ā mēnesī pēc mēneša, kur ā prasījums konstat ēts (vai 
atgūts atseviš ķa konta gad ījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicion ālajiem pašu resursiem k ā 
iekasēšanas izmaksas. Iesp ējamos pašu resursu pras ījumus kori ģē, pamatojoties uz to atg ūšanas 
iespējamību. 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
103 
 2.2. Resursi, kuru pamat ā ir PVN un NKI 
 
Pašu resursi, kuru pamat ā ir PVN, veidojas, vis ām dalībvalstīm piem ērojot vienotu likmi saska ņotajai PVN 
bāzei, kuru nosaka saska ņā ar 2007. gada ORD lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienot ā 
likme ir 0,30 %, iz ņemot 2007.–2013. gada periodu, kur ā piepras ītā likme Austrijai ir 0,225 %, V ācijai — 
0,15 %, N īderlandei un Zviedrijai — 0,10 %. Vis ām dalībvalstīm PVN b āze ir ierobežota un nep ārsniedz 
50 % no NKI vis ām dalībvalstīm. 
 
Resursi, kuru pamat ā ir NKI, ir main īgi resursi, kas ir paredz ēti tādu ieņēmumu papildin āšanai jebkur ā 
noteiktā gadā, kuri nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri p ārsniedz iekas ēto summu no tradicion ālajiem 
pašu resursiem, PVN resursiem un daž ādiem ie ņēmumiem. Ie ņēmumi rodas, piem ērojot vienotu likmi 
visu dal ībvalstu kop ējam NKI. Resursus, kuru pamat ā ir PVN un NKI, nosaka, pamatojoties uz PVN un 
NKI bāzes prognoz ēm, ko izstr ādā provizorisk ā budžeta projekta sagatavošanas laik ā. Minētās prognozes 
pēc tam p ārskata; r ādītājus atjaunina attiec īgajā budžeta gad ā, izmantojot budžeta groz ījumus. 
 
Pēc attiec īgā budžeta gada faktiskie r ādītāji par PVN un NKI b āzi ir pieejami gadu. Komisija apr ēķina 
starpības starp summ ām, kas dal ībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktisk ās bāzes, un summ ām, kas ir 
faktiski samaks ātas, pamatojoties uz (p ārskatītajām) prognoz ēm. Komisija pieprasa dal ībvalstīm iesniegt 
šos pozit īvos vai negat īvos PVN un NKI atlikumus l īdz pirmajai decembra darbadienai gad ā pēc attiecīgā 
budžeta gada. Faktiskaj ās PVN un NKI b āzēs joproj ām var veikt korekcijas turpm ākajos četros gados, ja 
vien netiek sniegta atruna. Iepriekš apr ēķinātos atlikumus kori ģē, un starp ību pieprasa vienlaic īgi ar 
iepriekš ējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu. 
 Pārbaudot PVN p ārskatus un NKI datus, Komisija var dal ībvalstīm paziņot atrunas par konkr ētiem 
punktiem, kuriem var b ūt sekas attiec ībā uz to pašu resursu iemaks ām. Šie punkti, piem ēram, var rasties 
saistībā ar pieņemamu datu tr ūkumu vai saist ībā ar vajadz ību izstr ādāt atbilstošu metodiku. Š īs atrunas 
ir uzskat āmas par potenci āliem pras ījumiem dal ībvalstīm par prec īzi nenosak āmām summ ām, jo to 
finansiā
lo ietekmi nevar prec īzi aplēst. Ja ir iesp ējams noteikt prec īzu summu, attiec īgi PVN un NKI 
resursi tiek piepras īti vai nu saist ībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saist ībā ar atseviš ķiem līdzekļu 
pieprasījumiem. 
 
2.3. AK korekcija 
 Šis meh ānisms samazina AK pašu resursu maks ājumus proporcion āli tā sauktajai „budžeta 
nelīdzsvarot ībai” un attiec īgi palielina p ārējo dalībvalstu pašu resursu maks ājumus. Budžeta 
nelīdzsvarot ības korekcijas meh ānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo san āksmē 
(1984. gada j ūnijā) ar taj ā pieņemto 1985. gada 7. maija l ēmumu par pašu resursiem. Meh ānisma 
mērķis bija samazin āt Apvienot ās Karalistes budžeta nel īdzsvarot ību, samazinot Apvienot ās Karalistes 
maksājumus ES. Ar ī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un N īderlandei ir noteikti maz āki finans ējumi ar 
korekcijas pal īdzību (kas nav liel āka par vienu ceturto da ļu no šo valstu parast ās daļas). 
 
2.4. Bruto samazin ājums 
 
Saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secin ājumiem N īderlandei un Zviedrijai tiek 
samazin āta gada uz NKI b āzētā iemaksa 2007.–2013. gada period ā. Tādējādi atbilst īgi kompens ācijas 
mehānismam bruto samazin ājums gada iemaksai uz NKI b āzes Nīderlandei ir EUR 605 miljoni un 
Zviedrijai EUR 150 miljoni 2004. gada cen ās.  
  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
104 
 3. BUDŽGETA IZPILDES P ĀRSKATI: IZDEVUMI 
Budžeta izpildes p ārskati sniegti p ēc šiem paskaidrojumiem. 
 3.1. Finanšu sh ēma 2007.–2013. gadam 
 
miljonos EUR 
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
1. Ilgtsp ējīga izaugsme 53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 67 614 70 147
2. Dabas resursu saglab āšana un 
pārvaldība55 143 59 193 56 333 59 955 59 888 60810 61 289
3. Pilsoniskums, br īvība, droš ība 
un tiesiskums 1 273 1362 1518 1693 1889 2105 2 376
4. ES – glob ālo procesu 
dalībniece 6578 7002 7440 7893 8430 8997 9595
5. Administr ācija 7039 7380 7525 7882 8091 8523 9095
6. Kompens ācijas 445 207 210 0 0 0 0
Saistību apropri ācijas 124 457 132 797 134 722 140 978 142 272 148 049 152 502
Maksājumu apropri ācijas 
kopā 122 190 129 681 120 445 134 289 133 700 141 360 143 911
 
Šajā iedaļā ir aprakst ītas svar īgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadal ītas pa 2007.–2013. gada finanšu 
shēmas izdevumu kategorij ām. 2012. finanšu gads bija sestais gads 2007.–2013. gada finanšu sh ēmā. 
Kopējā maksim ālā robeža saist ību apropri ācijām 2012. gad ā ir EUR 148 049 miljoni, kas ir l īdzvērtīgi 
1,13 % no NKI. Attiec īgi maksim ālā robeža maks ājumu apropri ācijām ir EUR 141 360 miljoni, t. i., 
1,08 % no NKI. Tabul ā iepriekš ir par ādīta finanšu sh ēma faktiskaj ās cenās. 
 
1. izdevumu kategorija. Ilgtsp ējīga izaugsme 
Šī izdevumu kategorija ir sadal īta divās atseviš ķās, bet savstarp ēji saistītās daļās: 
- 1a. Konkur ētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai, tostarp izdevumi p ētniecībai un inov ācijām, 
izglītībai un apm ācībai, Eiropas t īkliem, soci ālajai politikai, iekš ējam tirgum un saist ītām politikas 
jomām. 
- 1b. Koh ēzija izaugsmei un nodarbin ātībai, kas paredz ēta, lai sekm ētu vismaz āk attīstīto dalībvalstu 
un reģionu konver ģenci, papildin ātu ES ilgtsp ējīgas attīstības strat ēģiju ārpus maz āk turīgajiem 
reģioniem un atbalst ītu reģionu sadarb ību. 
 2. izdevumu kategorija.  Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 
Izdevumu 2. kategorija ietver kop ējo lauksaimniec
ības un zivsaimniec ības politiku, lauku att īstību un 
vides aizsardz ības pas ākumus, jo īpaši Natura 2000 . Kopējai lauksaimniec ības politikai rezerv ētā summa 
atspogu ļo vienošanos, kas tika pan ākta Eiropadomes san āksmē Briselē 2002. gada oktobr ī. 
 
3. izdevumu kategorija. Pilsoniskums, br īvība, droš ība un tiesiskums 
Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, br īvība, droš ība un tiesiskums) atspogu ļo to konkr ēto jomu 
augošo noz īmi, kur ās ES ir noteikti jauni uzdevumi — tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardz ība, 
imigrācijas un patv ēruma politika, sabiedr ības vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība, kult ūra, jaunatne, 
informācija un dialogs ar pilso ņiem. Tā ir sadal īta divās daļās: 
 
- 3a. Brīvība, droš ība un tiesiskums 
- 3b. Pilsoniskums 
 
4. izdevumu kategorija. ES — glob ālo procesu dal ībniece 
Izdevumu 4. kategorija attiecas uz vis ām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošan ās instrumentiem. 
Lai gan Komisija bija pied āvājusi finanšu sh ēmā integrēt Eiropas Att īstības fondu (EAF), Eiropadome un 
Eiropas Parlaments vienoj ās to nepievienot. 
 
5. izdevumu kategorija. Administr ācija 
Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iest āžu administrat īvajiem izdevumiem, pensij ām un Eiropas 
skolām. Iest ādēs, izņemot Komisiju, š īs izmaksas veido visus izdevumus, bet a ģentūrām un cit ām 
struktūrām ir gan administrat īvi, gan darb ības izdevumi. 
 
6. izdevumu kategorija. Kompens ācijas 
Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaun ās dalībvalstis nek ļūst par budžeta neto maks ātajām 
savas līdzdalības sākumposm ā, šajā izdevumu kategorij ā bija paredz ēta kompens ācija. Šī summa t ām 
bija pieejama p ārvietojumu veid ā, lai līdzsvarotu to budžeta ie ņēmumus un iemaksas. 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
105 
  
 
3.2. Politikas jomas 
 
Atbilstīgi uz darb ību vērstai vad ībai (ABM) Komisija sav ā plānošanas un vad ības proces ā īsteno budžeta 
līdzekļu sadali pa darb ības jom ām (ABB). Budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības jom ām ietver budžeta 
struktūru, kurā budžeta sada ļas atbilst politikas jom ām un budžeta noda ļas — darb ībām. ABB mērķis ir 
nodrošin āt skaidru pamatu Komisijas politikas m ērķu pārvēršanai r īcībā, izmantojot likumdošanas, 
finanšu vai citus publiskas politikas l īdzekļus. Struktur ējot Komisijas darbu p ēc tās darbībām, ir skaidri 
redzami Komisijas pas ākumi, un vienlaikus tiek izveidots kop ējs priorit āšu noteikšanas meh ānisms. 
Budžeta proced ūras laik ā prioritātēm tiek pieš ķirti resursi, izmantojot darb ības kā pamatelementus 
budžeta pl ānošanas nol ūkā. Izveidojot š ādu saikni starp darb ībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB 
mērķis ir paaugstin āt Komisij ā resursu izlietošanas efektivit āti un lietder īgumu. 
Politikas jomu var defin ēt kā to darb ību homog ēnu grup ēšanu, kas veido Komisijas darba da ļas, kuras 
atbilst l ēmumu pie ņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektor ātam un ietver 
vidēji sešas vai septi ņas atseviš ķas darb ības. Politikas jomas p ārsvarā ir vērstas uz darb ību, jo to 
pamatdarb ību mērķi ir priekšroc ības trešo personu sa ņēmējiem to attiec īgajās darbības jom ās. Darbības 
budžets ir sagatavots ar vajadz īgajiem administrat īviem izdevumiem katrai politikas jomai. 
 
 
 
4. IEST ĀDES UN A ĢENTŪRAS 
Budžeta izpildes p ārskati sniegti p ēc šiem paskaidrojumiem. 
 Konsolid ētie pārskati par ES visp ārējā budžeta izpildi t āpat kā iepriekš ējos gados ietver visu iest āžu 
budžeta izpildi, jo ES budžet ā ir paredz ēts atseviš ķs budžets katrai iest ādei. Aģentūrām nav paredz ēti 
atsevišķi budžeti ES budžet ā, un tās daļēji finans ē no Komisijas budžeta subs īdijām.  
 
Saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (E ĀDD) jāņem vērā, ka papildus savam budžetam tas sa ņem 
iemaksas no Komisijas EUR 212 miljonu apm ērā (EUR 202 miljonus 2011. gad ā) un Eiropas Att īstības 
fonda (EAF) EUR 53 miljonu apm ērā (EUR 50 miljonus 2011. gad ā). Šīs budžeta iemaksas tiek nodotas 
E
ĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi), lai galvenok ārt segtu izmaksas par Komisijas darbiniekiem, kuri 
strādā ES deleg ācijās, jo šīs delegācijas administrat īvi pārvalda E ĀDD. 
 Lai nodrošin ātu visus attiec īgos budžeta datus par a ģentūrām, konsolid ēto gada p ārskatu budžeta da ļā ir 
ietverti atseviš ķi ziņojumi par konsolid ēto tradicion ālo aģentūru individu ālo budžetu izpildi.
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
106 
  
           
 
  
KOPSAVILKUMA P ĀRSKATI PAR 
BUDŽETA IZPILDI *  
 
 
 
 
  
 
  
 
  
 
  
 
 
     
* Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šaj ās budžeta tabul ās var nesakrist.   
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
107 
 2. KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IE ŅĒMUMU IZPILDI  
 miljonos EUR 
Pozīcija Ienākumu apropri ācijas Konstat ētie pras ījumi Ieņēmumi Ieņēmumi  Nenokārtots 
 
Sākotnējās Galīgās Kārtējā 
gadā Pārnestie Kopā Par kārtējā 
gada 
prasījumiemPar 
pārnestajie
m 
prasījumiemKopā % no 
budžeta  
1. Pašu resursi 127 512 128 655 128 902 29 128 931 128 883 2 128 886 100,18 % 45 
3. Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas   0 1994 1939 102 2041 1939 102 2041 102,34 % 0 
4. Uzkrātie ieņēmumi no person ām, kas 
strādā iestādēs un citās Kopienas strukt ūrās  1312 1312 1235 6 1241 1230 6 1236 94,15 % 5 
5. Uzkrātie ieņēmumi no iest āžu 
administrat īvās darbības  60 68 619 22 641 594 18 612 896,16 % 29 
6. Iemaksas un kompens ācijas saist ībā ar 
Kopienas l īgumiem un programm ām 50 50 3163 291 3453 2776 152 2928 5856,15 % 525 
7. Procenti par kav ētiem maks ājumiem un 
soda naudas  123 3648 1821 12 761 14 582 13 3795 3807 104,37 % 10 775 
8. Aizņēmumu un aizdevumu oper ācijas  0 0 63 159 222 0 0 0  222 
9. Dažādi ieņēmumi 30 30 29 10 39 26 5 31 101,61 % 9 
Kopā 129 088 135 758 137 771 13 379 151 150 135 460 4080 139 541 102,79 % 11 610 
           
Sīkāka inform ācija par izdevumu 1. kategoriju: pašu resursi  
Nodaļa Ienākumu apropri ācijas Konstat ētie pras ījumi Ieņēmumi Ieņēmumi Nenokārtots 
 
Sākotnējās Galīgās Kārtējā 
gadā Pārnestie Kopā Par kārtējā 
gada 
prasījumiemPar 
pārnestajie
m 
prasījumiem Kopā % no 
budžeta  
11. Cukura nodevas 123 123 193 0 193 193 0 193 156,04 % 0 
12. Muitas nodok ļi 19 171 16 701 16 277 29 16 306 16 258 2 16 261 97,37 % 45 
13. PVN 14 499 14 546 14 648 0 14 648 14 648 0 14 648 100,70 % 0 
14. NKI 93 719 97 284 97 856 0 97 856 97 856 0 97 856 100,59 % 0 
15. Budžeta nel īdzsvarot ību labojumi 0 0 (74) 0 (74) (74) 0 (74)  0 
16. Uz NKI b āzēto iemaksu samazin ājums 
NL, S 0 0 2 0 2 2 0 2  0 
Kopā 127 512 128 655 128 902 29 128 931 128 883 2 128 886 100,18 % 45 
           
Sīkāka inform ācija par izdevumu 3. kategoriju: p ārpalikumi, atlikumi un korekcijas  
Nodaļa Ienākumu apropri ācijas Konstat ētie pras ījumi Ieņēmumi Ieņēmumi  Nenokārtots 
 
Sākotnējās Galīgās Kārtējā 
gadā Pārnestie Kopā Par kārtējā 
gada 
prasījumiemPar 
pārnestajie
m 
prasījumiemKopā % no 
budžeta  
30. Iepriekš ējo gadu p ārpalikums 0 1497 1497 0 1497 1497 0 1497 100,00 % 0 
31. PVN atlikumi 0 218 223 23 246 223 23 246 112,94 % 0 
32. NKI atlikumi 0 280 204 80 284 204 80 284 101,42 % 0 34. Korekcija par nel īdzdalību JHAP 0 0 (3) 0 (3) (3) 0 (3)  0 
35. AK labojums — korekcija 0 0 3 0 3 3 0 3  0 
36. AK labojums — starpapr ēķins 0 0 15 0 15 15 0 15  0 
Kopā 0 1994 1939 102 2041 1939 102 2041 102,34 % 0 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
108 
  
3.1. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU SADAL ĪJUMS UN P ĀRMAIŅAS PA FINANŠU SH ĒMAS 
IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
 miljonos EUR 
 Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas 
Finanšu sh ēmas 
izdevumu kategorija Pieņemtās 
apropri ācijas Pārmaiņas 
(pārvedumi un 
AB) Pārnestas  
 Piešķirtie 
ieņēmumiKopā 
papildus Kopā atļautās Pieņemtās 
apropri ācijas Pārmaiņas 
(pārvedumi un AB) Pārnestas Piešķirtie 
ieņēmumiKopā 
papildus Kopā 
atļautās 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Ilgtsp ējīga izaugsme 67 506 636 36 2664 2700 70 842 55 337 5137 187 3092 3279 63 753 
2 Dabas resursu 
saglabāšana un 
pārvaldība 59 976 (126) 23 2325 2348 62 198 57 034 982 78 2315 2393 60 409 
3 Pilsoniskums, 
brīvība, droš ība un 
tiesiskums 2065 688 41 199 240 2994 1484 729 47 216 263 2477 
4 ES – glob ālo procesu 
dalībniece 9406 (2) 178 349 527 9931 6955 (178) 52 354 405 7182 
5 Administr ācija 8280 0 22 811 833 9113 8278 0 711 835 1546 9824 
6 Kompens ācijas             
Kopā 147 232 1196 300 6348 6649 155 077 129 088 6670 1074 6812 7886 143 644 
          
3.2. SAIST ĪBU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
     miljonos EUR  
Finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija Uzņemtās saistības Pārnestās apropri ācijas Likvidējamās apropri ācijas Atļautās 
saistību 
apropri ācijas 
 No gada 
apropri ācijām 
 No 
pārnestām 
apropri ācijā
m No 
piešķirti
em 
ieņēmu
miem Kopā % Piešķirtie 
ieņēmumi Pārnesu
mi ar 
lēmumuKopā % No gada 
apropri ācijā
m 
 No pārnestām 
apropri ācijāmPiešķirti
e 
ieņēmum
i  Kopā % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11
+12+1
3 15=14/
1 
 
1 Ilgtsp ējīga izaugsme 70 842 67 653 36 1311 69 000 97,40 % 1354 28 1381 1,95 % 461 0 0 461 0,65 % 
2 Dabas resursu saglab āšana un 
pārvaldība 62 198 59 825 23 969 60 817 97,78 % 1356 2 1357 2,18 % 24 0 0 24 0,04 % 
3 Pilsoniskums, br īvība, droš ība 
un tiesiskums  2994 2741 41 110 2892 96,62 % 89 0 89 2,96 % 13 0 0 13 0,42 % 
4 ES – glob ālo procesu dal ībniece 9931 9364 178 211 9753 98,21 % 138 2 140 1,41 % 38 0 0 38 0,38 % 
5 Administr ācija 9113 8184 22 617 8822 96,81 % 195 0 195 2,14 % 96 0 0 96 1,05 % 
6 Kompens ācijas            
Kopā 155 077 147 766 300 3218 151 284 97,55 % 3131 31 3162 2,04 % 631 0 0 631 0,41 % 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
109 
 3.3. MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
              miljonos EUR  
Veiktie maks ājumi Pārnestās apropri ācijas Likvidējamās apropri ācijas Finanšu 
shēmas 
izdevumu 
kategorija Atļautās 
maksāju
mu 
apropri āci
jas No gada 
apropri ā
cijām No 
pārnesu
miem No 
piešķirti
em 
ieņēmu
miem Kopā % Automāt
iskie 
pārnesu
mi Pārnes
umi ar 
lēmum
u Piešķirti
e 
ieņēmu
mi Kopā % No gada 
apropri ā
cijām No 
pārn
esum
iem Piešķirti
e 
ieņēmu
mi Kopā % 
 1 2 3 4 5=2+3
+4 6=5/1 7 8 9 10=7
+8+
9 11=10
/1 12 13 14 
 15=1
2+ 
13+1
4 16= 
15/1 
 
1 Ilgtsp ējīga 
izaugsme 63 753 60 288 168 1129 61 585 96,60 % 128 26 1963 2117 3,32 % 32 19 0 51 0,08 %
2 Dabas resursu 
saglabāšana un 
pārvaldība 60 409 57 960 72 1064 59 096 97,83 % 32 4 1251 1287 2,13 % 20 5 0 26 0,04 %
3 Pilsoniskums, 
brīvība, droš ība 
un tiesiskums 2477 2192 46 136 2375 95,86 % 8 1 80 88 3,57 % 13 1 0 14 0,57 %
4 ES – glob ālo 
procesu dal ībniece 7182 6741 31 291 7064 98,35 % 26 4 63 92 1,28 % 6 20 0 26 0,37 %
5 Administr ācija 9824 7475 628 461 8564 87,18 % 706 1 373 1081 11,01 % 95 83 0 178 1,81 %
6 Kompens ācijas            
Kopā 143 644 134 656 946 3081 138 683 96,55 
%900 36 3730 4666 3,25 % 166 128 0 295 0,21 %
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
110 
 3.4. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
 miljonos EUR 
Iepriekš ējā gada beig ās nenok ārtotās saistības Saistības gada laik ā  
Finanšu sh ēmas 
izdevumu 
kategorija No iepriekš ējā 
gada 
pārnestās 
saistības Saistību 
atcelšana 
/pārvērtēšana/ 
anulēšana 
 Maksājumi  
 Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Gada laik ā 
izveidot ās 
saistības Maksājumi 
 Tādu saist ību 
anulēšana, 
kuras nevar 
pārnest Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Gada beig ās 
nenokārtoto 
saistību 
kopsumma 
1 Ilgtsp ējīga 
izaugsme 159 707 (850) (54 901) 103 957 69 000 (6684) (1) 62 314 166 271 
2 Dabas resursu 
saglabāšana un 
pārvaldība 25 302 (137) (12 983) 12 182 60 817 (46 113) 0 14 703 26 886 
3 Pilsoniskums, 
brīvība, droš ība un 
tiesiskums 2130 (332) (547) 1251 2 892 (1827) 0 1065 2316 
4 ES – glob ālo 
procesu dal ībniece 19 567 (827) (4870) 13 870 9753 (2193) (1) 7558 21 429 
5 Administr ācija 737 (90) (628) 19 8822 (7936) 4 890 909 
6 Kompens ācijas          
Kopā207 443 (2234) (73 930) 131 279 151 284 (64 754) 1 86 531 217 810 
 
3.5. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU SADAL ĪJUMS PA GADIEM, KAD T ĀS RADUŠ ĀS, PA FINANŠU SH ĒMAS 
IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
 Miljonos EUR 
Finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija <2006 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kopā 
1 Ilgtsp ējīga izaugsme 1222 6765 499 2978 11 444 30 896 50 154 62 314 166 271 
2 Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 66 739 66 144 286 1893 8987 14 703 26 886 
3 Pilsoniskums, br īvība, droš ība un 
tiesiskums 14 5 28 86 241 314 562 1065 2316 
4 ES – glob ālo procesu dal ībniece 672 650 710 1291 2199 3464 4884 7558 21 429 
5 Administr ācija 0 0 0 0 0 0 19 890 909 
Kopā 1975 8159 1304 4498 14 171 36 568 64 606 86 531 217 810 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
111 
  3.6. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU SADAL ĪJUMS UN P ĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOM ĀM 
 miljonos EUR 
 Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas 
Politikas joma Pieņem
tās 
apropr.Grozījumi 
(Pārnesumi 
/AB)  Pārnesumi Piešķirtie ie
ņēmumi Kopā 
papildusKopā 
atļautās Pieņemtās 
apropr. Grozījumi 
(Pārnesumi / 
AB) Pārnesu
m Piešķirtie 
ieņēmumiKopā 
papildus Kopā 
atļautās 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Ekonomika un finanses 611 (94) 0 19 19 536 511 (42) 7 17 24 493 
02 Uzņēmējdarbība 1148 (4) 0 132 132 1276 1079 121 21 174 195 1395 
03 Konkurence 92 (1) 0 5 5 96 92 (1) 7 5 12 103 
04 Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 581 191 34 12 46 11 818 9075 2601 66 12 78 11 755 
05 Lauksaimniec ība un lauku att īstība 58 587 (22) 0 2311 2311 60 877 55 880 989 70 2303 2373 59 242 
06 Mobilit āte un transports  1664 (1) 0 91 91 1754 1079 (40) 6 110 116 1156 
07 Vide un klimata pas ākumi 493 (1) 0 17 17 508 393 (20) 18 17 35 409 
08 Pētniecība 5930 643 0 1045 1045 7618 4218 632 30 1366 1396 6245 
09 Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas 
līdzekļi 1678 (2) 0 309 309 1985 1357 33 13 373 387 1776 
10 Tiešā pētniecība 411 0 0 521 521 932 404 1 44 444 488 893 
11 Jūrlietas un zivsaimniec ība 1033 (48) 23 3 26 1011 806 (56) 4 3 7 757 
12 Iekš ējais tirgus 101 (2) 0 7 7 107 98 1 7 7 13 112 
13 Reģionālā politika 42 045 569 40 8 48 42 662 35 538 2686 49 8 57 38 282 
14 Nodok ļu politika un muitas savien ība 143 (1) 0 5 5 147 110 18 7 5 12 140 
15 Izglītība un kult ūra 2697 (8) 0 602 603 3292 2112 280 16 651 667 3059 
16 Komunik ācija  262 1 0 8 8 271 253 3 14 8 22 278 
17 Vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība   687 (68) 0 34 34 653 592 16 12 33 45 652 
18 Iekšlietas 1264 (1) 3 56 59 1322 756 29 7 68 75 860 
19 Ārējās attiecības 4817 (51) 44 158 202 4969 3276 (188) 17 166 183 3271 
20 Tirdzniec ība 104 (1) 0 3 3 106 102 0 6 3 9 111 
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK valst īm 1498 (2) 127 110 237 1733 1310 21 33 111 144 1475 
22 Paplašin āšanās 1088 3 8 68 75 1166 921 (1) 4 51 55 976 
23 Hum ānā palīdzība 900 378 0 21 21 1299 842 259 7 34 40 1141 
24 Krāpšanas apkarošana 79 0 0 0 0 79 74 2 7 0 7 83 
25 Kom. pol. koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas 194 (1) 0 11 11 204 193 (1) 16 11 27 219 
26 Komisijas administr ācija 1017 62 0 120 120 1200 1001 74 146 122 268 1343 
27 Budžets 69 (12) 0 7 7 63 69 (12) 9 7 16 73 
28 Revīzija 12 0 0 1 1 12 12 0 1 1 1 13 
29 Statistika 134 (6) 0 16 16 144 122 (1) 6 22 27 148 
30 Pensijas un saist ītie izdevumi 1335 (14) 0 0 0 1321 1335 (14) 0 0 0 1321 
31 Valodu dienesti 399 (9) 0 87 87 477 399 (9) 24 87 111 501 
32 Ener ģētika 718 (1) 0 47 47 764 1339 (622) 6 60 66 782 
33 Tieslietas 218 0 0 15 15 233 187 2 3 14 17 206 
40 Rezerves 759 (298) 0 0 0 461 90 (90) 0 0 0 0 
90 Citas iest ādes 3464 0 22 498 519 3983 3464 0 393 519 912 4376 
Kopā 147 2
321196 300 6348 6649 155 077 129 088 6670 1074 6812 7886 143 644 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
112 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
113 
   3.7. SAIST ĪBU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOM ĀM  miljonos EUR 
Veiktās saistības Pārnestās apropri ācijas Likvidējamās apropri ācijas Politikas joma Atļautās 
saistību 
apropri ācijas
 No gada 
apropr. No 
pārnes
umiemPiešķirti
e 
ieņēmu
mi Kopā 
 % 
 Piešķirti
e 
ieņēmu
mi Pārne
sumi: 
lēmumsKopā % No 
gada 
budžeta
apropr.No 
pārnes
umiemPiešķirti
e 
ieņēmu
mi  Kopā % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
01 Ekonomika un finanses 536 517 0 18 535 99,66 % 2 0 2 0,33 % 0 0 0 0 0,01 % 
02 Uzņēmējdarbība 1276 1144 0 92 1236 96,84 % 40 0 40 3,13 % 0 0 0 0 0,03 % 
03 Konkurence 96 91 0 3 94 97,42 % 2 0 2 2,43 % 0 0 0 0 0,15 % 
04 Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 818 11 742 34 7 11 782 99,70 % 6 24 30 0,25 % 6 0 0 6 0,05 % 
05 Lauksaimniec ība un lauku att īstība 60 877 58 550 0 964 59 514 97 76 % 1347 2 1349 2,22 % 13 0 0 13 0,02 % 
06 Mobilit āte un transports  1754 1651 0 61 1713 97,65 % 29 0 29 1,67 % 12 0 0 12 0,68 % 
07 Vide un klimata pas ākumi 508 486 0 10 496 97,58 % 7 0 7 1,47 % 5 0 0 5 0,95 % 
08 Pētniecība 7618 6573 0 486 7059 92,66 % 559 0 559 7,34 % 0 0 0 0 0,00 % 
09 Inform ācijas sabiedr ība un 
plašsazi ņas līdzekļi 1985 1675 0 203 1878 94,60 % 106 0 107 5,37 % 1 0 0 1 0,03 % 
10 Tiešā pētniecība 932 411 0 83 494 53,04 % 438 0 438 46,95 % 0 0 0 0 0,01 % 
11 Jūrlietas un zivsaimniec ība 1011 982 23 1 1007 99,60 % 1 0 1 0,12 % 3 0 0 3 0,28 % 
12 Iekšējais tirgus 107 99 0 2 101 94,46 % 5 0 5 4,72 % 1 0 0 1 0,82 % 
13 Reģionālā politika 42 662 42 601 40 6 42 647 99,96 % 2 3 5 0,01 % 10 0 0 10 0,02 % 
14 Nodok ļu politika un muitas 
savienība 147 142 0 2 144 97,76 % 3 0 3 2,20 % 0 0 0 0 0,04 % 
15 Izglītība un kult ūra 3292 2689 0 399 3088 93,79 % 204 0 204 6,19 % 1 0 0 1 0,02 % 
16 Komunik ācija 271 262 0 4 265 97,92 % 4 0 4 1,60 % 1 0 0 1 0,48 % 
17 Vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība 653 616 0 24 639 97,96 % 10 0 10 1,53 % 3 0 0 3 0,51 % 
18 Iekšlietas 1322 1253 3 35 1290 97,57 % 21 0 21 1,62 % 11 0 0 11 0,80 % 
19 Ārējās attiecības 4969 4765 44 63 4872 98,06 % 95 0 95 1,91 % 1 0 0 1 0,02 % 
20 Tirdzniec ība 106 103 0 2 104 98,26 % 1 0 2 1,58 % 0 0 0 0 0,16 % 
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK 
valstīm 1733 1494 127 99 1719 99,19 % 12 2 14 0,78 % 0 0 0 0 0,03 % 
22 Paplašin āšanās 1166 1090 8 37 1135 97,38 % 30 0 30 2,61 % 0 0 0 0 0,01 % 
23 Hum ānā palīdzība 1299 1277 0 17 1294 99,61 % 4 0 4 0,34 % 1 0 0 1 0,05 % 
24 Krāpšanas apkarošana 79 79 0 0 79 99,81 % 0 0 0 0,03 % 0 0 0 0 0,16 % 
25 Politikas koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas 204 191 0 5 196 96,51 % 5 0 5 2,51 % 2 0 0 2 0,98 % 
26 Komisijas administr ācija 1200 1078 0 71 1149 95,78 % 50 0 50 4,15 % 1 0 0 1 0,08 % 
27 Budžets 63 56 0 4 61 95,47 % 3 0 3 4,42 % 0 0 0 0 0,11 % 
28 Revīzija 12 11 0 0 12 96,23 % 0 0 0 3,04 % 0 0 0 0 0,73 % 
29 Statistika 144 124 0 11 135 93,94 % 5 0 5 3,38 % 4 0 0 4 2,68 % 30 Pensijas un saist ītie izdevumi 1321 1318 0 0 1318 99,79 % 0 0 0 0,00 % 3 0 0 3 0,21 % 
31 Valodu dienesti 477 390 0 45 435 91,20 % 42 0 42 8,78 % 0 0 0 0 0,03 % 32 Ener ģētika 764 716 0 16 731 95,67 % 32 0 32 4,15 % 1 0 0 1 0,17 % 
33 Tieslietas 233 216 0 6 222 95,30 % 10 0 10 4,12 % 1 0 0 1 0,58 % 
40 Rezerves 461 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 461 0 0 461 100,00 % 90 Citas iest ādes 3983 3376 22 444 3841 96,43 % 54 0 54 1,36 % 88 0 0 88 2,21 % 
Kopā 155 077 147 766 300 3218 151 284 97,55 % 3131 31 3162 2,04 % 631 0 0 631 0,41 % 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
114 
 3.8. MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOM ĀM 
  miljonos EUR 
Politikas joma Veiktie maks ājumi Pārnestās apropri ācijas Likvidējamās apropri ācijas 
 Atļautās 
maksāju
mu 
apropri āc
ijas 
 No gada 
apropr. No 
pārnesu
miem Piešķirtie 
ieņēmumiKopā % Automāti
skie 
pārnesu
mi Pārnes
umi ar 
lēmum
u Piešķirti
e 
ieņēmum
i Kopā % No gada 
apropr.No 
pārne
sumie
m Piešķirt
ie 
ieņēmu
mi  Kopā % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/
1 12 13 14 15=12+
13+14 16=15/
1 
01 Ekonomika un finanses 493 463 6 15 484 98,13 % 6 0 2 8 1,64 % 0 1 0 1 0,23 % 
02 Uzņēmējdarbība 1395 1180 19 72 1271 91,12 % 19 0 103 121 8,70 % 1 2 0 3 0,18 % 
03 Konkurence 103 83 6 2 92 89,72 % 7 0 3 10 9,78 % 0 0 0 1 0,50 % 
04 Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 755 11 629 63 7 11 699 99,53 % 13 24 5 43 0,36 % 9 4 0 13 0,11 % 
05 Lauksaimniec ība un lauku att īstība 59 242 56 829 66 1053 57 948 97,82 % 23 4 1250 1276 2,15 % 13 4 0 18 0,03 % 
06 Mobilit āte un transports  1156 1031 5 69 1105 95,57 % 6 0 41 47 4,03 % 3 1 0 5 0,40 % 
07 Vide un klimata pas ākumi 409 355 17 10 382 93,39 % 17 1 6 24 5,89 % 1 2 0 3 0,72 % 
08 Pētniecība 6245 4827 25 455 5307 84,97 % 23 0 911 934 14,95 % 0 5 0 5 0,08 % 
09 Inform ācijas sabiedr ība un 
plašsazi ņas līdzekļi 1776 1375 12 114 1501 84,54 % 14 0 259 273 15,36 % 1 1 0 2 0,10 % 
10 Tiešā pētniecība 893 357 40 69 466 52,13 % 48 0 375 423 47,35 % 0 5 0 5 0,52 % 
11 Jūrlietas un zivsaimniec ība 757 742 2 1 745 98,45 % 3 0 1 5 0,64 % 5 2 0 7 0,91 % 
12 Iekšējais tirgus 112 92 6 2 99 88,71 % 5 0 5 11 9,47 % 1 1 0 2 1,82 % 
13 Reģionālā politika 38 282 38 200 48 6 38 254 99,93 % 12 0 2 14 0,04 % 12 1 0 14 0,04 % 
14 Nodok ļu politika un muitas savien ība 140 121 7 2 130 92,66 % 7 0 3 10 7,04 % 0 0 0 0 0,30 % 
15 Izglītība un kult ūra 3059 2379 14 368 2761 90,23 % 13 0 284 296 9,69 % 1 2 0 2 0,08 % 
16 Komunik ācija 278 240 13 3 256 92,16 % 14 0 5 19 6,84 % 1 1 0 3 1,00 % 
17 Vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība  652 596 11 28 635 97,34 % 11 0 5 16 2,48 % 0 1 0 1 0,18 % 
18 Iekšlietas 860 769 6 61 835 97,15 % 4 1 7 12 1,44 % 11 2 0 12 1,41 % 
19 Ārējās attiecības 3271 3073 10 150 3233 98,83 % 13 0 16 30 0,90 % 2 7 0 9 0,27 % 
20 Tirdzniec ība 111 98 6 1 105 94,79 % 4 0 2 5 4,86 % 0 0 0 0 0,34 % 
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK 1475 1319 19 90 1429 96,87 % 10 0 21 31 2,11 % 1 14 0 15 1,03 % 
22 Paplašin āšanās 976 914 3 27 943 96,68 % 3 3 25 31 3,21 % 0 1 0 1 0,12 % 
23 Hum ānā palīdzība 1141 1093 6 29 1128 98,84 % 7 0 5 12 1,01 % 1 0 0 2 0,15 % 
24 Krāpšanas apkarošana 83 66 5 0 71 85,23 % 8 2 0 10 11,95 % 0 2 0 2 2,82 % 
25 Kom. pol. koord. un juridisk ās 
konsultācijas 219 176 14 5 195 88,73 % 15 1 6 21 9,62 % 1 2 0 4 1,64 % 
26 Komisijas administr ācija 1343 963 136 51 1149 85,59 % 111 0 72 183 13,60 % 1 10 0 11 0,81 % 
27 Budžets 73 49 9 3 61 83,74 % 7 0 4 11 15,45 % 0 1 0 1 0,80 % 
28 Revīzija 13 11 1 0 12 91,60 % 0 0 0 1 7,06 % 0 0 0 0 1,34 % 
29 Statistika 148 115 5 8 128 86,27 % 5 0 13 19 12,64 % 1 1 0 2 1,08 % 
30 Pensijas un saist ītie izdevumi 1321 1318 0 0 1318 99,79 % 0 0 0 0 0,00 % 3 0 0 3 0,21 % 
31 Valodu dienesti 501 370 22 41 433 86,56 % 20 0 46 66 13,17 % 0 1 0 1 0,27 % 
32 Ener ģētika 782 706 5 12 723 92,51 % 6 0 48 53 6,82 % 4 1 0 5 0,66 % 
33 Tieslietas 206 183 1 6 190 92,16 % 4 1 8 13 6,13 % 2 2 0 4 1,71 % 
40 Rezerves 0 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
90 Citas iest ādes 4376 2934 340 322 3596 82,19 % 442 0 197 638 14,59 % 88 53 0 141 3,22 % 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
115 
 Kopā 143 644 134 656 946 3081 138 683 96,55 % 900 36 3730 4666 3,25 % 166 128 0 295 0,21 % 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
116 
  3.9. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOM ĀM  
miljonos EUR  
 Iepriekš ējā gada beig ās nenok ārtotās saistības Saistības gada laik ā  
Politikas joma No 
iepriekš ējā 
gada 
pārnestās 
saistības Saistību 
atcelšana 
/pārvērtēšan
a/ anul ēšana
 Maksājumi 
 Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Gada laik ā 
izveidot ās 
saistības Maksājumi 
 
 Tādu 
saistību 
anulēšana, 
kuras nevar 
pārnest  Gada beig ās 
nenokārtotā
s saistības Gada beig ās 
nenokārtoto 
saistību 
kopsumma 
01 Ekonomika un finanses 582 (9) (143) 429 535 (341) 0 194 623 
02 Uzņēmējdarbība 2155 (31) (850) 1274 1236 (421) 0 814 2088 
03 Konkurence 7 0 (6) 0 94 (86) 0 8 8 04 Nodarbin ātība un soci ālās 
lietas 29625 (40) (11 226) 18 359 11 782 (473) 0 11 309 29 668 
05 Lauksaimniec ība un lauku 
attīstība 22 357 (76) (11 972) 10 308 59 514 (45 975) 0 13 539 23 847 
06 Mobilit āte un transports  2809 (100) (879) 1830 1713 (226) 0 1487 3317 
07 Vide un klimata pas ākumi 898 (11) (243) 645 496 (138) 0 358 1003 
08 Pētniecība 9200 (170) (2983) 6047 7059 (2324) 0 4734 10 781 
09 Inform ācijas sabiedr ība un 
plašsazi ņas līdzekļi 2269 (51) (782) 1436 1878 (720) 0 1158 2594 
10 Tiešā pētniecība 184 (13) (114) 57 494 (352) 0 142 199 
11 Zivsaimniec ība un jūrlietas 2062 (33) (538) 1490 1007 (207) 0 800 2290 
12 Iekš ējais tirgus 22 (2) (16) 4 101 (83) 0 18 21 
13 Reģionālā politika 108 413 (498) (36 781) 71 133 42 647 (1473) (1) 41 174 112 307 
14 Nodok ļu politika un muitas 
savienība 92 (13) (55) 24 144 (75) 0 69 93 
15 Izglītība un kult ūra 1921 (53) (839) 1028 3088 (1921) 0 1167 2195 
16 Komunik ācija 122 (13) (86) 24 265 (170) 0 95 119 
17 Vesel ība un pat ērētāju 
aizsardz ība  719 (81) (317) 321 639 (318) 0 321 642 
18 Iekšlietas 1458 (235) (268) 954 1290 (567) 0 723 1677 
19 Ārējās attiecības 10 232 (528) (2379) 7324 4872 (854) 0 4 018 11 343 
20 Tirdzniec ība 20 (1) (13) 6 104 (93) 0 12 18 
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK 
valstīm 3281 (119) (970) 2192 1719 (459) 0 1260 3453 
22 Paplašin āšanās 2864 (16) (769) 2079 1135 (175) (1) 960 3039 
23 Hum ānā palīdzība 670 (4) (417) 248 1294 (711) 0 583 831 
24 Krāpšanas apkarošana 34 (7) (15) 12 79 (56) 0 23 35 
25 Politikas koordin ācija un 
juridiskās konsult ācijas 19 (3) (15) 0 196 (179) 0 17 17 
26 Komisijas administr ācija 184 (12) (161) 11 1149 (988) 0 160 171 
27 Budžets 9 (1) (9) 0 61 (52) 0 8 8 28 Revīzija 1 0 (1) 0 12 (11) 0 1 1 
29 Statistika 115 (9) (45) 61 135 (82) 0 53 114 30 Pensijas un saist ītie izdevumi 0 0 0 0 1318 (1318) 0 0 0 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
117 
 31 Valodu dienesti 24 (1) (22) 0 435 (411) 0 24 24 
32 Ener ģētika 4522 (12) (622) 3888 731 (102) 0 629 4518 
33 Tieslietas 181 (34) (67) 80 222 (122) 0 99 179 90 Citas iest ādes 397 (57) (325) 15 3841 (3272) 4 573 588 
Kopā 207 443 (2234) (73 930) 131 279 151 284 (64 754) 1 86 531 217 810 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
118 
 3.10. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU SADAL ĪJUMS PA GADIEM, KAD T ĀS RADUŠ ĀS, PA POLITIKAS JOM ĀM
 miljonos EUR 
Politikas joma <2006 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kopā 
01 Ekonomika un finanses 11 35 10 0 20 167 185 194 623 
02 Uzņēmējdarbība 10 5 17 97 101 546 498 814 2088 
03 Konkurence 0000  0008  8  
04 Nodarbin ātība un soci ālās lietas 384 1507 57 267 1241 5457 9446 11 309 29 668 
05 Lauksaimniec ība un lauku att īstība 7 456 0 2 152 1437 8254 13 539 23 847 
06 Mobilit āte un transports  15 27 124 103 271 494 797 1 487 3317 
07 Vide un klimata pas ākumi 9 12 57 88 138 151 189 358 1003 
08 Pētniecība 114 73 177 381 814 1728 2760 4734 10 781 
09 Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas 
līdzekļi 12 8 31 83 207 372 724 1158 2594 
10 Tiešā pētniecība 0 3 1 10 10 11 21 142 199 
11 Zivsaimniec ība un jūrlietas 51 271 5 18 71 411 663 800 2290 
12 Iekšējais tirgus 0000  013 1 8  2 1  
13 Reģionālā politika 836 5328 21 1875 7437 20 613 35 024 41 174 112 307 
14 Nodok ļu politika un muitas savien ība 0000  04 2 0 6 9  9 3  
15 Izglītība un kult ūra 2 0 47 77 150 255 497 1167 2195 
16 Komunik ācija 0000  16 1 7 9 5  1 1 9  
17 Vesel ība un pat ērētāju aizsardz ība  9 3 7 43 42 83 133 321 642 
18 Iekšlietas 4 0 17 64 208 249 412 723 1677 
19 Ārējās attiecības 266 235 498 846 1236 1725 2518 4018 11 343 
20 Tirdzniec ība 0000  024 1 2  1 8  
21 Attīstība un attiec ības ar ĀKK valst īm 113 63 71 193 365 578 810 1260 3453 
22 Paplašin āšanās 69 86 129 236 310 513 735 960 3039 
23 Hum ānā palīdzība 0 1 1 9 16 58 163 583 831 
24 Krāpšanas apkarošana 0011  226 2 3  3 5  
25 Komisijas politikas koordin ācija un 
juridiskās konsult ācijas 0000  000 1 7  1 7  
26 Komisijas administr ācija 0000  00 11 160 171 
27 Budžets 0000  0008  8  
28 Revīzija 0000  0001  1  
29 Statistika 2 2 1 1 3 17 36 53 114 
30 Pensijas un saist ītie izdevumi 0000  0000  0  
31 Valodu dienesti 0000  000 2 4  2 4  
32 Ener ģētika 60 43 28 101 1365 1671 621 629 4518 
33 Tieslietas 0 0 1 4 12 18 45 99 179 
90 Citas iest ādes 0000  00 1 5 5 7 3  5 8 8  
Kopā 1975 8159 1304 4498 14 171 36 568 64 606 86 531 217 810 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
119 
 4.1. KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IE ŅĒMUMU IZPILDI PA IEST ĀDĒM 
 miljonos EUR 
Iestāde Ienākumu 
apropri ācijas Konstat ētie pras ījumi Ieņēmumi Ieņēmumi Nenokārtots 
 SākotnējāsGalīgās Kārtējā 
gadā Pārnestie Kopā No kārtējā 
gada 
prasījumie
m No 
pārnestie
m 
prasījumi
em Kopā % no 
budžeta  
Eiropas Parlaments 147 147 174 26 200 172 4 176 119,41 % 25 
Eiropadome un Padome 58 58 99 11 109 88 10 98 168,80 % 11 
Komisija 128 761 135 431 137 081 13 342 150 423 134 783 4066 138 849 102,52 % 11 573 
Tiesa 44 44 51 0 51 51 0 51 115,64 % 0 
Revīzijas pal āta 21 21 19 0 19 19 0 19 90,58 % 0 
Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja 12 12 16 0 16 16 0 16 133,47 % 0 
Reģionu komiteja 8 8 20 0 20 20 0 20 250,50 % 0 
Ombuds 1 1 1 0 1 1 0 1 97,10 % 0 
Eiropas Datu aizsardz ības 
uzraudz ītājs 1 1 1 0 1 1 0 1 77,36 % 0 
Eiropas Ārējās darbības dienests 35 35 309 0 310 309 0 309 889,83 % 0 
Kopā 129 088 135 758 137 771 13 379 151 150 135 460 4080 139 541 102,79 % 11 610 
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 120  4.2. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA IEST ĀDĒM 
Saistību apropri ācijas 
miljonos EUR 
Veiktās saistības Pārnestās apropri ācijas Likvidējamās apropri ācijas  
Iestāde Atļautās 
saistību 
apropri ācijas No gada 
apropr. No 
pārnesu
miem No 
piešķirtie
m 
ieņēmumi
em Kopā % No 
piešķirtie
m 
ieņēmumi
em Pārnesu
ms ar 
lēmumu  Kopā % No gada 
budžeta 
apropr.  No 
pārnesumiemPiešķirti
e 
ieņēmu
mi  Kopā % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/
1 
Eiropas Parlaments 1862 1693 22 116 1831 98,32 % 6 0 6 0,34 % 25 0 0 25 1,33 % 
Eiropadome un Padome 612 490 0 42 532 86,89 % 36 0 36 5,92 % 44 0 0 44 7,19 % 
Komisija 151 094 144 390 279 2774 147 443 97,58 % 3077 31 3 108 2,06 % 543 0 0 543 0,36 % 
Tiesa 351 344 0 1 345 98,36 % 1 0 1 0,28 % 5 0 0 5 1,36 % 
Revīzijas pal āta 143 137 0 0 138 96,12 % 0 0 0 0,30 % 5 0 0 5 3,59 % 
Ekonomikas un soci ālo 
lietu komiteja  133 125 0 4 128 96,62 % 0 0 0 0,25 % 4 0 0 4 3,13 % 
Reģionu komiteja  99 85 0 12 97 98,43 % 0 0 0 0,03 % 2 0 0 2 1,54 % 
Ombuds 10 9 0 0 9 95,86 % 0 0 0 0,02 % 0 0 0 0 4,12 % 
Eiropas Datu aizsardz ības 
uzraudz ītājs 8 7 0 0 7 95,21 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 4,79 % 
Eiropas Ārējās darbības 
dienests 767 486 0 268 754 98,37 % 10 0 10 1,26 % 3 0 0 3 0,37 % 
Kopā 155 077 147 766 300 3218 151 284 97,55 % 3 131 31 3 162 2,04 % 631 0 0 631 0,41 % 
       
Maksājumu apropri ācijas   
      miljonos EUR  
Veiktie maks ājumi Pārnestās apropri ācijas Likvidējamās apropri ācijas  
Iestāde Atļautās 
maksājum
u 
apropri ācij
as  No gada 
apropr. No 
pārn
esum
iemNo 
piešķirtie
m 
ieņēmumi
em Kopā % Automātisk
ie 
pārnesumiPārnesum
i ar lēmumuNo 
piešķirti
em 
ieņēmu
miem Kopā % No gada 
apropr.  No 
pārnesu
miem  Piešķirti
e 
ieņēmu
mi  Kopā % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/
1 12 13 14 15=12+1
3+14 16=15/
1 
Eiropas Parlaments 2092 1388 214 22 1623 77,58 % 305 0 108 413 19,76 % 25 31 0 56 2,67 % 
Eiropadome un Padome 661 444 36 44 524 79,31 % 46 0 41 87 13,13 % 44 6 0 50 7,56 % Komisija 139 268 131 722 605 2759 135 087 97,00 % 458 36 3533 4028 2,89 % 78 76 0 154 0,11 % Tiesa 369 326 16 1 343 92,92 % 18 0 1 19 5,15 % 5 2 0 7 1,93 % Revīzijas pal āta 156 125 11 0 136 87,11 % 13 0 0 13 8,41 % 5 2 0 7 4,48 % 
Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja 141 117 7 4 127 90,15 % 8 0 1 9 6,19 % 4 1 0 5 3,66 % 
Reģionu komiteja 108 77 7 12 96 89,53 % 8 0 0 8 7,37 % 2 2 0 3 3,10 % 
Ombuds 10 8 1 0 9 89,11 % 1 0 0 1 6,74 % 0 0 0 0 4,15 % Eiropas Datu aizsardz ības 
uzraudz ītājs 9 6 1 0 7 81,28 % 1 0 0 1 10,68 % 0 0 0 1 8,05 % 
Eiropas Ārējās darbības 
dienests 831 444 49 238 731 88,06 % 42 0 46 88 10,58 % 3 8 0 11 1,36 % 
Kopā 143 644 134 656 946 3081 138 683 96.55% 900 36 3730 4666 3,25 % 166 128 0 295 0,21 % 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati  
 121  
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 122   4.3. AĢENTŪRU IEN ĀKUMI: BUDŽETA PROGOZES, PRAS ĪJUMI UN 
SAŅEMTĀS SUMMAS miljonos EUR
Aģentūra Prognoz ētie 
ienākumi 
budžet ā Konstat ētie 
piepras ījumi Saņemtās 
summas Nenokārtots Finansējums 
komisijas 
politikas 
jomai 
Eiropas Energoregulatoru sadarb ības aģentūra 7 7 7 0 06 
Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs 7 2 2 0 18 
Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra 150 116 115 1 06 
Frontex  90 76 76 0 18 
Eiropas Profesion ālās izglītības attīstības centrs  19 20 20 1 15 
Eiropas Policijas akad ēmija 8 9 9 0 18 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 33 35 35 0 02 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centrs  58 58 58 0 17 
Eiropas Narkotiku un narkom ānijas 
uzraudz ības centrs  16 16 16 0 18 
Eiropas Banku iest āde 21 19 19 0 12 
Eiropas Apdrošin āšanas un fond ēto pensiju 
iestāde 16 14 14 0 12 
Eiropas Vides a ģentūra 42 52 51 1 07 
Eiropas Policijas birojs 84 83 83 0 18 
Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest āde 20 19 19 0 12 
Eiropas Zivsaimniec ības kontroles a ģentūra 10 10 10 0 11 
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde 77 77 77 0 17 
Eiropas Dzimumu l īdztiesības instit ūts 
 8 8 8 0 04 
Eiropas GNSS  uzraudz ības iest āde 13 21 21 0 06 
Kodolsint ēze enerģētikas vajadz ībām 344 379 379 0 08 
Eurojust  33 33 33 0 18 
Eiropas J ūras droš ības aģentūra 59 54 53 0 06 
Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs  175 176 176 0 12 
Eiropas Z āļu aģentūra 222 254 224 31 02 
Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības 
aģentūra 8 8 8 0 09 
Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru 
organizācijas birojs  3 3 3 0 09 
Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūra 21 21 21 0 18 
Eiropas Dzelzce ļa aģentūra 26 26 26 0 06 
Eiropas Darba droš ības un vesel ības 
aizsardz ības aģentūra 15 15 15 0 04 
Eiropas Inov āciju un tehnolo ģiju instit ūts 78 77 77 0 15 
Eiropas Savien ības iest āžu Tulkošanas centrs  48 49 45 4 15 
Eiropas Izgl ītības fonds  21 20 20 0 15 
Kopienas Augu š ķirņu birojs  13 13 13 0 17 
Eiropas Dz īves un darba apst ākļu uzlabošanas 
fonds 21 21 21 0 04 
Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras 
izpildaģentūra 50 50 50 0 15 
Konkurētspējas un jaunin ājumu izpilda ģentūra 16 17 17 0 06 
Eiropas P ētniecības padomes izpilda ģentūra 39 39 39 0 08 
Pētniecības izpilda ģentūra 46 47 47 0 08 
Veselības un pat ērētāju izpilda ģentūra 7 7 7 0 17 
Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūra 10 10 10 0 06 
Kopā 1936 1963 1925 38
 
   miljonos EUR
Ieņēmumu veids Prognoz ētie 
ienākumi 
budžet ā Konstat ētie 
piepras ījumi Saņemtās 
summas Nenokārtot
s 
Komisijas subs īdijas 1304 1276 1272 5 
Ienākumi no komisijas naudas 465 490 460 30 
Citi ienākumi 168 197 193 4 
Kopā 1936 1963 1925 38
 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 123   4.4. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJAS PA A ĢENTŪRĀM 
 miljonos EUR 
Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas 
Aģentūra Aprop-
riācijas Veiktās 
saistības Pārnestā
s Aprop-
riācijas Veiktie 
maksāju
mi Pārnesti
e 
Eiropas Energoregulatoru sadarb ības 
aģentūra 7 7 0 8 5 2 
Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs 7 5 0 6 2 2 
Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra 164 132 27 176 117 53 
Frontex  90 89 1 128 99 22 
Eiropas Profesion ālās izglītības attīstības 
centrs  22 21 1 22 19 3 
Eiropas Policijas akad ēmija 9 8 0 11 8 2 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra 99 96 0 113 94 15 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles 
centrs 58 55 0 69 55 10 
Eiropas Narkotiku un narkom ānijas 
uzraudz ības centrs  17 16 0 17 16 0 
Eiropas Banku iest āde 21 18 0 22 13 7 
Eiropas Apdrošin āšanas un fond ēto 
pensiju iest āde 16 14 0 16 11 4 
Eiropas Vides a ģentūra 69 52 16 73 45 27 
Eiropas Policijas birojs 85 84 1 100 79 17 
Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest āde 20 17 0 22 15 4 
Eiropas Zivsaimniec ības kontroles 
aģentūra  9 9 0 11 10 1 
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde 79 78 0 90 80 9 
Eiropas Dzimumu l īdztiesības instit ūts 8 7 0 11 8 2 
Eiropas GNSS  uzraudz ības iest āde 106 58 47 55 33 22 
Kodolsint ēze enerģētikas vajadz ībām 1 482 1 482 0 384 362 7 
Eurojust  35 34 1 41 35 5 
Eiropas J ūras droš ības aģentūra 57 53 1 61 53 2 
Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs 429 189 0 461 180 37 
Eiropas Z āļu aģentūra 226 222 0 262 215 41 
Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības 
aģentūra 8 8 0 9 9 1 
Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru 
organizācijas birojs 3 3 0 3 2 1 
Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūra 21 21 0 28 23 5 
Eiropas Dzelzce ļa aģentūra 26 25 0 30 26 2 
Eiropas Darba droš ības un vesel ības 
aizsardz ības aģentūra 17 15 1 20 15 5 
Eiropas Inov āciju un tehnolo ģiju instit ūts 97 95 0 83 71 7 
Eiropas Savien ības iest āžu Tulkošanas 
centrs 48 42 0 52 41 4 
Eiropas Izgl ītības fonds 20 20 0 21 20 1 
Kopienas Augu š ķirņu birojs 14 13 0 14 12 0 
Eiropas Dz īves un darba apst ākļu 
uzlabošanas fonds 22 21 0 26 20 5 
Izglītības, audiovizu ālās jomas un 
kultūras izpilda ģentūra 50 49 0 55 48 6 
Konkurētspējas un jaunin ājumu 
izpildaģentūra  17 16 0 18 16 1 
Eiropas P ētniecības padomes 
izpildaģentūra 39 38 0 41 38 2 
Pētniecības izpilda ģentūra 46 44 0 50 43 4 
Veselības un pat ērētāju izpilda ģentūra 7 7 0 8 7 1 
Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūra 10 10 0 11 9 1 
Kopā 3559 3175 97 2627 1952 338
 
 
Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas Izdevumu veids 
Apropri-
ācijas Veiktās 
saistības Pārnestās Apropri-
ācijas Veiktie 
maksājumi Pārnestās 
Darbinieki 813 781 2 829 777 18 
Administrat īvie 
izdevumi 305 292 1 377 277 79 
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 124   Pamatdarb ības 
izdevumi 2442 2102 95 1421 899 242 
Kopā 3559 3175 97 2627 1952 338
Eiropas Savien ības 2012. gada konsolid ētie finanšu p ārskati 
 125    
 
 
 4.5. BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTI, IESKAITOT A ĢENTŪRAS 
miljonos EUR
 EIROPA 
SAVIEN ĪBA  
AĢENTŪRAS Subsīdiju 
aģentūrām 
izslēgšana KOPĀ 
Finanšu gada ie ņēmumi 139 541 1925 (1272) 140 194
Maksājumi par k ārtējā gada 
apropriācijām  (137 738) (1739) 1272 (138 205)
Maksājumu apropri ācijas, kas 
pārnestas uz N+1 gadu (936) (338) 0 (1274)
To neizmantoto apropri āciju 
anulēšana, kas p ārnestas no N-1 
gada  92 171 0 263
Valūtas maiņas starp ība 
60 (8) 0 52
Budžeta izpildes rezult āti 1019 12 0 1031