Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Slovēnijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstis izvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3) Saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī lēma, ka Slovēnijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[1], sagatavoja ieteikumu[2], lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2013. gadam. Lai ticamā un ilgtspējīgā veidā samazinātu valsts budžeta deficītu tā, ka tas būtu zem 3 % no IKP, Slovēnijas iestādēm ieteica īstenot fiskālās konsolidācijas pasākumus 2010. gadā, kā plānots, veikt vidēju ikgadēju budžeta strukturālo korekciju ¾ % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam un precizēt pasākumus, kurus nepieciešams veikt pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2013. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un paātrināt budžeta deficīta samazināšanu, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labāks, nekā tobrīd paredzēts.

(4) Komisija 2010. gada 15. jūnijā secināja, ka, balstoties uz Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, Slovēnija ir veikusi efektīvus pasākumus saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, lai tās valsts budžeta deficītu samazinātu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un tādēļ uzskatīja, ka nav nepieciešams veikt papildu pasākumus saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanu.

(5) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi ekonomiski notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses. To, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomikas notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē budžetu, pārbauda, ņemot vērā Padomes ieteikuma pamatā esošo ekonomikas prognozi.

(6) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomes pienākums ir attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus ar mērķi noteiktā laikā novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padomei būtu jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz ieteikuma pamatā esošo prognozi, atbilstu strukturālās bilances minimālajam ikgadējam uzlabojumam, t. i., cikliski koriģētai bilancei, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

(7) Pamatojoties uz Komisijas 2013. gada padziļināto pārskatu par Slovēniju, Komisija uzskata, ka Slovēnijā ir pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Lai panāktu ilgtspējīgus fiskālās politikas, makroekonomikas un ar darba tirgu saistītus uzlabojumus, nepieciešams, lai vienlaikus tiktu gūts progress saistībā ar makroekonomikas nelīdzsvarotību samazināšanu un pārmērīga budžeta deficīta novēršanu.

(8) Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi, kas bija pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Slovēnijas ekonomikā būtu vērojams pieaugums par 1,3 % 2010. gadā un 2,0 % 2011. gadā. 2012. un 2013. gads šajā prognozē nebija ietverts, bet pieņemot, ka negatīvā ražošanas apjoma starpība pakāpeniski samazināsies līdz 2015. gadam, 2012. un 2013. gadā tika paredzēta lielāka izaugsme nekā 2011. gadā. Lai gan IKP pieaugums 2010. gadā bija gandrīz līdzvērtīgs tam, kas tika paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē, 2011. gadā tas bija zemāks par prognozētajiem 2,0 %. Slovēnijas ekonomikā 2012. gadā atkal sākās lejupslīde. Komisijas dienestu atjauninātajā 2013. gada pavasara prognozē[3] paredzēts daudz nelabvēlīgāks scenārijs, nekā tika prognozēts laikā, kad tika pieņemts Padomes ieteikums 2013. gadam. Kopumā IKP pieaugums izrādījās ievērojami zemāks, nekā paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē. Tas negatīvi ietekmē gan ieņēmumus, gan izdevumus salīdzinājumā ar scenāriju, kas bija paredzēts Padomes ieteikuma pieņemšanas brīdī.

(9) Slovēnijā reālais IKP samazinājās daudz straujāk nekā visā eurozonā sakarā ar globālo ekonomikas un finanšu krīzi, kā arī iekšējo nelīdzsvarotību. Reālā IKP samazināšanos par 7,8 % 2009. gadā izraisīja galvenokārt tendences saistībā ar bruto kapitāla veidošanu. Uz eksportu balstītā atveseļošanās Slovēnijā 2010. un 2011. gadā, kad reālais IKP pieauga par attiecīgi 1,2 % un 0,6 %, bija neliela, jo to kavēja zems iekšzemes pieprasījums. 2012. gadā Slovēnijas ekonomikā bija atkārtota lejupslīde, un reālais IKP pieaugums bija -2,3 %. Ārvalstu neto pieprasījums pozitīvi ietekmēja izaugsmi, jo spēcīgi palielinājās eksports uz trešo valstu tirgiem un zema iekšzemes pieprasījuma dēļ strauji samazinājās imports.

(10) Saskaņā ar Komisijas dienestu atjaunināto 2013. gada pavasara prognozi reālais IKP 2013. gadā samazināsies vēl par 2,0 % saistībā ar nodarbinātības lejupslīdi, negatīvu faktisko algu pieaugumu un ieguldījumu turpmāku samazināšanos. Tiek pieņemts, ka progress tiek gūts attiecībā uz nefinanšu sabiedrību saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanu un banku sektora atveseļošanu, taču šis progress vēl nav tādā apmērā, lai būtu par stimulu jaunam ieguldījumu ciklam. Tādējādi tiek prognozēts, ka privātais patēriņš un ieguldījumi arī turpmāk būs galvenais šķērslis izaugsmei. Tiek prognozēts, ka pozitīvais ieguldījums izaugsmē no ārvalstu neto pieprasījuma nedaudz samazināsies. Saskaņā ar prognozi IKP pieaugums 2014. gadā turpinās samazināties par -0,1 %, kam par pamatu ir kavēšanās saistībā ar risinājuma rašanu banku krīzes jautājumam un uzņēmumu ar lielām parādsaistībām pārstrukturēšana. Reālais IKP pieaugums 2015. gadā tiek prognozēts 1,3 %, pakāpeniski nostiprinot iekšzemes pieprasījumu, galvenokārt pateicoties banku sektora atveseļošanai, progresam saistībā ar uzņēmumu saistību un aktīvu īpatsvara samazināšanu un patērētāju lielākai uzticībai.

(11) Spēcīgas primāro izdevumu dinamikas, galvenokārt procentu izdevumu un sociālo pārvedumu rezultātā, valsts budžeta deficīts 2009. gadā bija ievērojami palielinājies līdz 6,2 % no IKP. Galvenokārt ar ad hoc konsolidācijas pasākumiem 2010. gadā centās samazināt pieaugumu attiecībā uz valsts sektorā strādājošo algām un jo īpaši sociālajiem pārvedumiem. Sociālo pabalstu, tostarp pensiju, un algu valsts sektorā indeksācija 2010. gadam tika samazināta uz pusi, un tika ierobežotas dažas ar darbu saistītās prēmijas. Attiecībā uz ieņēmumiem palielinājās akcīzes nodokļa likmes alkoholam, cigaretēm un minerāleļļai. Šie pasākumi, kas tika apstiprināti pirms Padomes ieteikuma par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu pieņemšanas, veicināja pamatdeficīta nelielu samazināšanos līdz 5,9 % no IKP 2010. gadā.

(12) 2011. gada budžets ietvēra izdevumu samazinošu konsolidācijas pasākumu no 2010. gada nostiprināšanu un pagarināšanu lielākoties vēl par vienu gadu. Attiecībā uz ieņēmumiem akcīzes nodokļa likme cigaretēm tika vēl vairāk paaugstināta. Tomēr pamatdeficīts sasniedza maksimumu, proti, 6,4 % no IKP 2011. gadā, kad kapitāla atbalsta darbības zaudējumus nesošiem valsts uzņēmumiem un vienreizējiem pasākumiem deficītu palielināja par 1,4 % no IKP.

(13) Saskaņā ar Komisijas (Eurostat) apstiprināto 2013. gada marta paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 2012. gadā valsts budžeta deficīts bija 4,0 % no IKP. Šis deficīts ietver vēl vienas lielākās bankas rekapitalizāciju 2012. gada jūnijā par aptuveni 0,2 % no IKP, ko uzskata par vienreizēju pasākumu. Valdība veica visaptverošu pašreizējo izdevumu ierobežošanu, samazinot algas valsts sektorā un sociālos pārvedumus. Tomēr vairums konsolidācijas pasākumu atkal ir spēkā tikai uz laiku. Turklāt valsts ieguldījumi atkal tika samazināti, kā rezultātā samazinājums kopš 2009. gada reālā izteiksmē bija 45 %. Visbeidzot, kapitāla iepludināšana, tostarp vienreizēji pasākumi valsts uzņēmumiem bija ievērojami zemāka nekā 2011. gadā. Attiecībā uz ieņēmumiem valdība samazināja uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi un ieviesa lielākus maksājumus saistībā ar ieguldījumiem un pētniecību un izstrādi.

(14) Komisijas dienestu atjauninātajā 2013. gada pavasara prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2013. gadā būs 5,5 % no IKP. Ja netiktu ierēķināti divi vienreizēji pasākumi, proti, parāda un pašu kapitāla hibrīdinstrumentu konvertēšana divu lielāko banku pašu kapitālā, kas atbilst 1,2 % no IKP, 2013. gadā prognozētais deficīts būtu 4,3 % apmērā no IKP. Prognozētais deficīts 5,5 % no IKP atbilst 2013. gada atjauninātajā stabilitātes programmā noteiktajam valsts budžeta deficīta mērķim 2013. gadam, proti 7,9 % no IKP, kas ietver banku rekapitalizāciju 3,7 % apmērā no IKP. Sagaidāms, ka valsts finanšu stāvoklis 2013. gadā uzlabosies, pateicoties taupības pasākumu visa gada garumā ietekmei saskaņā ar likumu par valsts finanšu līdzsvarošanu, kas stājās spēkā 2012. gada jūnijā, un jauniem pasākumiem 2013. gada budžetā, kuru mērķis ir ieņēmumu palielināšana. Saistībā ar situācijas pasliktināšanos darba tirgū tiek prognozētas mazākas sociālās iemaksas. Turpretim tiek prognozēts, ka sociālie pārvedumi atkal palielināsies, jo 2012. gada beigās un 2013. gada sākumā vēl aizvien bija liels skaits jaunu pensionāru.

(15) Saskaņā ar Komisijas dienestu atjaunināto 2013. gada pavasara prognozi 2014. gadā deficīts būs 4,9 % no IKP, ja tiek pieņemts, ka politika netiks mainīta. 2014. gada budžetā nav ietverti jauni diskrecionārie pasākumi, izņemot uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājumu līdz 16 % un algu izdevumu valsts sektorā samazinājuma vispārēju stabilizēšanu 2013. gada līmenī. Attiecībā uz izdevumiem sagaidāms, ka jo īpaši procentu izdevumi un sociālie pārvedumi turpinās palielināties saistībā ar lielākām parādsaistībām, arvien lielāku skaitu pensionāru un pensiju indeksāciju. Ar nosacījumu, ka politika nemainīsies, deficīts 2015. gadā tiek prognozēts 5,5 % apmērā no IKP. Šī prognoze ietver procentu izdevumu turpmāku pieaugumu, lielākus algu izdevumus valsts sektorā pēc tam, kad būs beigusies to pagaidu pasākumu īstenošana, ar kuriem ierobežo algu pieaugumu valsts sektorā nodarbinātajiem, un pēdējos pasākumus saistībā ar pakāpenisku uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājumu par 1 procentpunktu līdz 15 %.

(16) Ja neņem vērā papildu finanšu resursus, ko izmanto banku konsolidēšanai, ar deficīta prognozēm saistītie riski šķiet līdzsvaroti. Pozitīvie riska faktori izriet no jaunajiem taupības pasākumiem, par kuriem paziņots 2013. gada papildu budžetā, savukārt negatīvie riska faktori izriet no vājas budžeta izpildes un tiesas sprieduma, kuru valdība joprojām apstrīd un saskaņā ar kuru algu pieaugums valsts sektorā nodarbinātajiem, kas 2010. gadā tika atlikts, ir jāizmaksā.

(17) Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi vidējie gada fiskālie pasākumi tiek lēsti 0,5 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam. Konsolidācija tika atlikta uz 2012. un 2013. gadu. Kad vērā tiek ņemta korekciju ietekme uz potenciālo ražošanas apjomu pieaugumu starp pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumiem, kā arī ieņēmumu attīstības tendenču ietekme salīdzinājumā ar attīstības tendencēm, ko nosaka standarta elastīgums, gada vidējie koriģētie strukturālie pasākumi laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam tiek lēsti 1,1 % apmērā no IKP. Tas ir virs ieteiktā fiskālo pasākumu gada vidējā rādītāja ¾ % apmērā no IKP.

(18) Papildu konsolidācijas pasākumi, ko Slovēnijas iestādes laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam ir īstenojušas saistībā ar Padomes ieteikumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, pamatojoties uz augšupēju pieeju, kopumā tiek lēsti aptuveni 6¾ % apmērā no IKP. Šajās aplēsēs nav ietverti konsolidācijas pasākumi aptuveni 0,8 % apmērā no IKP no 2010. gada budžeta, kuri jau bija iekļauti Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē. Ir veikti pasākumi aptuveni 5 % apmērā no IKP, kuros jo īpaši ir ietverti zemākas indeksācijas mehānismi, algu valsts sektorā un sociālo pabalstu samazinājumi, kā arī augstāki netiešie nodokļi. Turklāt iestādes ievērojami samazināja valsts ieguldījumus par aptuveni 1¾ % no IKP laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam.

(19) Slovēnijā valsts parāda strauju palielināšanos izraisa pastāvīgi lielie primārie deficīti un mazākā mērā — krājumu plūsmu korekcijas un lielāki procentu maksājumi. Salīdzinājumā ar 22 % no IKP 2008. gadā parāds 2012. gadā palielinājās līdz 54 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu atjaunināto 2013. gada pavasara prognozi parāds palielināsies līdz 61 % no IKP 2013. gadā, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Ar nosacījumu, ka politika nemainīsies, tiek prognozēts, ka parāds 2015. gadā palielināsies līdz 69 % no IKP. Šajās prognozēs nav ņemtas vērā valsts garantijas, kas atbilst līdz 11 % no IKP aktīvu pārvedumiem uz banku aktīvu pārvaldības sabiedrību, un naudas līdzekļi, kas atbilst līdz 3 % no IKP rekapitalizācijas pasākumiem, kā noteikts banku stabilitātes likumā.

(20) Slovēniju skāra negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi. Ekonomikā ir atkārtota lejupslīde, kurai paredzēts turpināties 2014. gadā. Ir negatīvi ietekmēta nodarbinātība, bezdarba līmenis ir strauji palielinājies un faktisko algu pieaugums ir negatīvs. Slovēnijā ir arī pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kas ir nopietns šķērslis ieguldījumiem. Tādēļ iekšzemes pieprasījums turpina samazināties. Tas negatīvi ietekmē gan ieņēmumus, gan izdevumus salīdzinājumā ar scenāriju, kas bija paredzēts Padomes ieteikuma pieņemšanas brīdī. Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem būtu jānosaka Slovēnijai jauns termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, proti, 2015. gads.

(21) Ja termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai tiktu pagarināts par diviem gadiem, tas atbilstu pamatdeficīta starpposma mērķiem 4,9 % apmērā no IKP 2013. gadam (3,7 % no IKP bez vienreizējiem izdevumiem 1,2 % apmērā no IKP, lai rekapitalizētu divas lielākās bankas), 3,3 % apmērā no IKP 2014. gadā un 2,5 % apmērā no IKP 2014. gadā. Strukturālās budžeta bilances uzlabojums, kas izriet no šo mērķu sasniegšanas, ir 0,7 % no IKP 2013. gadā, 0,5 % no IKP 2014. gadā un 0,5 % no IKP 2015. gadā, no kurām pēdējās divas procentu likmes atbilst Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā noteiktajam minimālajam uzlabojumam. Kopumā, lai sasniegtu iepriekšminētos strukturālos mērķus, Slovēnijas iestādēm papildus pamatscenārijā ietvertajiem pasākumiem būtu jāīsteno papildu konsolidācijas pasākumi 1 % apmērā no IKP 2013. gadā, 1½ % apmērā no IKP 2014. gadā un 1½ % apmērā no IKP 2015. gadā. Saistībā ar šiem mērķiem ņemta vērā nepieciešamība kompensēt negatīvo papildu ietekmi, kāda fiskālai konsolidācijai ir uz valsts finansēm, ar tās ietekmi uz IKP pieaugumu.

(22) Saskaņā ar Eiropas Komisijas 2012. gada ziņojumu par fiskālo ilgtspēju Slovēnija vidējā termiņā un ilgtermiņā ir pakļauta augstam ilgtspējas riskam. Saskaņā ar 2012. gada ziņojumu par sabiedrības novecošanu sagaidāms, ka kopējie ar vecumu saistītie valsts izdevumi laikposmā no 2010.-60. gadam ievērojami palielināsies. Šajā nolūkā būs nepieciešams pieņemt papildu pasākumus, lai ierobežotu ar vecumu saistīto izdevumu pieaugumu, vēl vairāk pielāgojot ar pensiju un sociālā nodrošinājuma sistēmu saistītos parametrus, kā ieguldījumu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējā.

(23) Slovēnija izpilda nosacījumus pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas termiņa pagarinājumam, kā noteikts 3. panta 5. punktā Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

(1) Slovēnijai līdz 2015. gadam būtu jānovērš pašreizējā pārmērīga budžeta deficīta situācija.

(2) Pamatojoties uz Komisijas dienestu atjaunināto 2013. gada pavasara prognozi, Slovēnijai būtu jāsasniedz valsts budžeta pamatdeficīta mērķis 4,9 % apmērā no IKP 2013. gadā (3,7 % no IKP bez vienreizējiem izdevumiem 1,2 % apmērā no IKP, lai rekapitalizētu divas lielākās bankas), 3,3 % apmērā no IKP 2014. gadā un 2,5 % apmērā no IKP 2015. gadā, kas atbilst strukturālās bilances gada uzlabojumam par 0,7 % no IKP 2013. gadā, 0,5 % no IKP 2014. gadā un 0,5 % no IKP 2015. gadā, lai panāktu, ka valsts budžeta pamatdeficīts līdz 2015. gadam ir zem robežvērtības 3 % apmērā no IKP.

(3) Slovēnijai būtu stingri jāīsteno jau pieņemtie pasākumi, lai palielinātu ieņēmumus galvenokārt no netiešajiem nodokļiem un samazinātu algu izdevumus valsts sektorā un sociālos pārvedumus, un vienlaikus tai jābūt gatavai tos papildināt ar papildu pasākumiem, ja tie nesniedz gaidītos rezultātus vai ja tiesu iestāde kādu pasākumu atceltu.

(4) Turklāt Slovēnijai būtu jāprecizē, jāpieņem un jāīsteno jauni strukturālās konsolidācijas pasākumi papildus pasākumiem, kas jau ir iekļauti Komisijas dienestu atjauninātajā 2013. gada prognozē, ir nepieciešami, lai līdz 2015. gadam novērstu pārmērīga budžeta deficītu.

(5) Padome nosaka termiņu [2013. gada 1. oktobris], līdz kuram Slovēnijai jāveic efektīvi pasākumi un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta šo mērķu sasniegšanai.

Turklāt Slovēnijas iestādēm būtu (i) jāpaātrina pamatdeficīta samazinājums 2014. un 2015. gadā, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams; (ii) būtu jāprecizē, jāpieņem un jāīsteno strukturālās konsolidācijas pasākumi, kas pakāpeniski samazina kārtējo izdevumu attiecību pret IKP, nodrošina stabilu uzlabojumu valsts budžeta strukturālajā bilancē, atbalsta ekonomikas izaugsmes potenciālu, tostarp nepieļaujot turpmākus valsts ieguldījumu samazinājumus, un pakāpeniski samazina parāda attiecību. Visbeidzot, lai sekmīgi īstenotu fiskālās konsolidācijas stratēģiju, svarīgi būs arī atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālajām reformām, ievērojot Padomes ieteikumus, kas adresēti Slovēnijai Eiropas pusgada un makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros.

Papildus 5. ieteikumā paredzētajam ziņojumam Slovēnijas iestādēm būtu jāziņo par gūto progresu saistībā ar šo ieteikumu īstenošanu vismaz reizi [sešos mēnešos], kā arī atsevišķā nodaļā stabilitātes programmā, līdz pārmērīgais budžeta deficīts ir pilnībā novērsts.

Šis ieteikums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] OV L 209, 2.8. 1997. 6. lpp.

[2] Visi ar Slovēnijas pārmērīgu budžetu saistītie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm

[3] Šī prognoze ir balstīta uz Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kuras tvērums tika pagarināts līdz 2015. gadam. Turklāt atjauninātajā programmā ietvertas divas obligācijas, kuras emitētas ASV tirgū 2013. gada 2. maijā un kuras ietekmē procentu izdevumus, budžeta deficītu un parādu.