Priekšlikums Padomes Lēmums par īpašo programmu „Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007-2013) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem /* COM/2005/0443 galīgā redakcija - CNS 2005/0188 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.9.2005 COM(2005) 443 galīgā redakcija 2005/0188 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu „Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007-2013) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS (EK LĪGUMS) 1. PRIEKšLIKUMU SATURS Priekšlikumi piecām īpašajām programmām tiek iesniegti pēc Komisijas izvirzītā priekšlikuma Septītajai pamaprogrammai (no 2007.–2013. gadam), kuru pieņēma 2005. gada 6. aprīlī[1]. Izklāstot četras svarīgākās īpašās programmas: „Sadarbība”, „Idejas”, „Cilvēki” un „Iespējas”, tiek iezīmēta struktūra, jo katra no šīm programmām atbilst Eiropas pētniecības politikas galvenajiem mērķiem. Nākotnē gaidāma vēl viena īpašā programma par Kopīgā pētniecības centra tiešajiem pasākumiem. Komisija plāno iesniegt savus priekšlikumus par „Līdzdalības un pētījumu rezultātu zplatīšanas noteikumiem”, ko piemēros Septītajai pamatprogrammai. Politikas konteksts un mērķi atbilst paziņojumam „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas Pētniecības telpas veidošana izaugsmei”[2]. Lai šos mērķus īstenotu un īpašās programmas ieviestu pilnīgi, divkārt jāpalielina Komisijas ierosinātais budžets. Pētniecība, tehnoloģijas, izglītība un jauninājumi ir būtisks veids, kā ilgtermiņā ilgtspējīgi iespējams radīt jaunas darba vietas. Tāpat šie faktori ir neaizstājami ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, veselības aprūpei, dzīves kvalitātei un videi. Pētniecības pamatprogramma līdz ar Komisijas programmām izglītības un jauninājumu jomā rada virzību uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību. Līdz ar citiem valsts un privātā sektora centieniem Septītās pamatprogrammas īpašās programmas ir veidotas nolūkā mazināt Eiropas pētniecības līmeņa, kvalitātes un ietekmes lielākos trūkumus. Zināšanu izplatīšana un nodošana ir Eiropas pētniecības darbības galvenā pievienotā vērtība, un jāveic pasākumi iegūto rezultātu izmantošanas paplašināšanā ražošanā, politiku izstrādāšanā un sabiedrībā. Eiropai jāpalielina ieguldījums pētniecībā, un ir jābūt jaunam uzsvaram uz to, ja Eiropas Savienība tiešām vēlas tuvoties mērķim līdz 2010. gadam investēt 3% tās IKP pētniecībā. Septītā pamatprogramma veicinās šā mērķa sasniegšanu, gan pateicoties tiešajam finansējumam, gan arī piesaistot papildu privātās un valsts investīcijas pētniecībā. Eiropai vajadzīgi vairāk pētnieki, lai palielinātu un uzlabotu tās pētniecības darbu. Līdz ar citiem pasākumiem, kā piemēram, Eiropas Harta par pētniekiem un valstu politikas pasākumi, Septītā pamatprogramma ir veidota, lai cilvēkus mudinātu uzsākt unturpināt karjeru pētniecībā un atkal pievērst Eiropai vadošos talantus pētniecības nozarē. Finansiālais atbalsts Eiropas līmenī piedāvā iespējas palielināt pētniecības izcilību un efektivitāti, ko nevar sasniegt valsts līmenī vien. Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas ietvaros rāda, ka turpinās Eiropas pētniecības zonas konsolidēšana, sasniedzot kritisko masu, izveidojot struktūras jaunajās pētniecības jomās un izmantojot jaunus līdzekļus, arī turpinot atbalstīt brīvu ideju, zināšanu un pētnieku apriti. Īpašo programmu īstenošanas gaitā potenciāls Eiropas līmeņa rīcībai stiprināt izcilību pētniecībā tiks maksimāli izmantots, jo īpaši rīkojot ES mēroga konkursus, kurus plānots balstīt ar rūpīgu un neatkarīgu priekšlikumu izvērtēšanu. Tas nozīmē, ka tiks konkretizēti un atbalstīti jau esošie izcilības piemēri, vienalga, kur Eiropas Savienībā tie būtu, kā arī tiks radītas iespējas tālākai izcilībai pētniecībā. Īpašo programmu ietekmi stiprinās papildināmība ar citām Kopienas politikām un programmām, jo īpaši ar struktūrfondiem, izglītības programmām, Konkurētspējas un jauninājumu programmu. 2. IEPRIEKšēJA APSPRIEšANāS Īpašās programmas priekšlikumu sagatavošanā ņemti vērā ES iestāžu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes, izteiktie viedokļi, kā arī citu ieinteresēto aprindu, tai skaitā, pētnieku un pētniecības rezultātu lietotāju uzskati. Tajā ietilpst pastāvīgas diskusijas un ieguldījumi attiecībā uz priekšlikumu Septītās pamatprogrammas lēmumiem, plašās apspriedes un ieguldījums, kas apkopots priekšlikuma sagatavošanas gaitā un tālāks darbs, nosakot nākotnes prioritātes pētniecībā, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformas veiktais. Īpašās programmas priekšlikums balstās arī uz padziļinātu ietekmes novērtējumu, kas izstrādāts Septītās pamatprogrammas priekšlikumam[3], ar kuru pierāda ievērojamu un īpašu pievienoto vērtību katrai ierosinātajai īpašajai programmai. Turklāt priekšlikumā ņemts vērā pamatprogrammas piecu gadu novērtējums[4]. 3. TIESISKIE ASPEKTI Īpašās programmas priekšlikums balstīts uz Līguma XVIII sadaļas 163. līdz 173. pantu, jo īpaši uz 166. panta 3. punktu par pamatprogrammas īstenošanu ar īpašajām programmām. 4. BUDžETA īSTENOšANA Katram ierosinātajam lēmumam pievienotajā „Tiesību akta finanšu pārskatā” izklāstīta ietekme uz budžetu, kā arī cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. Komisija paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai tiks uzticēti konkrēti uzdevumi, kas nepieciešami programmu „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas” īstenošanai. Šī pieeja tiks izmantota arī programmas „Idejas” īstenošanai (sk. 7.2. iedaļu turpmāk). 5. SASKAņOTA UN ELASTīGA īSTENOšANA 5.1. Pielāgošanās jaunām vajadzībām un iespējām Būtiski, lai jaunu programmu īstenošana būtu pietiekami elastīga, tādējādi ļaujot noturēties zinātniskās un tehnoloģiskās attīstības priekšgalā un reaģēt uz aizvien jaunām zinātniskām, rūpniecības, politikas vai sabiedrības vajadzībām. Šajā ziņā liela nozīme būs darbībām, kurās pētnieki paši var noteikt tēmas. Attiecībā uz citām darbībām to varēs sasniegt pirmkārt ar darba programmām, ko plānots atjaunināt ik gadu. To paveiks ar dalībvalstu pārstāvju komiteju palīdzību, kur plānots, ka komitejas koncentrējas tikai uz darba programmām. Ja būs jaunas prioritātes, kas prasīs tūlītēju reakciju, jo īpaši, saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām, pārskatīšanu varēs veikt ātrāk. Šāda daudzgadēja programmas plānošana izmantos priekšrocības, kas rodas no daudzējādiem ieguldījumiem, kas gādā, lai atbalstītās aktivitātes saglabātu tiešu atbilstību pieaugošajām nozares pētniecības vajadzībām un ES politikām. Tiks meklēti padomdevēji no ārienes, ieskaitot katrai tēmai īpašajā programmā „Sadarbība”, kas efektīvi aptvertu daudzas disciplīnas un radītu līdzsvaru starp akadēmiskiem un rūpniecības uzskatiem. Attiecībā uz programmu „Idejas” izmantos pilnīgi jaunu pieeju, kuras ietvaros ikgadējās darba programmas sagatavošana tiks uzticēta neatkarīgai zinātniskajai padomei, autonomas Eiropas Pētniecības padomes izveides ietvaros (skatīt 7. sadaļas 2. daļu tālāk). Eiropas Tehnoloģiju Platformas , kas izveidotas dažādās nozarēs un kurām būtu jāīsteno spēcīga un dinamiska loma, lai nodrošinātu atbilstību ražošanas vajadzībām, jo īpaši veicinās papildu ārējus ieguldījumus, sevišķi attiecībā uz Sadarbības programmu. Pētniecības prioritātes platformu definētajās Stratēģiskajās pētījumu programmās ir labi atspoguļotas īpašo programmu priekšlikumos un sniegs svarīgu ieguldījumu daudzgadīgā programmu plānošanā. Citi forumi un grupas Komisijai varētu nodrošināt savlaicīgas konsultācijas par jaunām prioritātēm konkrētajās jomās, piemēram, Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisija ( ESFRI ) un platformas, kas izveidotas, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas sociālās vai vides politikas jomās. Nozīmīga jauna iespēja, ko nodrošinās pamatprogramma, ir novatorisks finansēšanas mehānisms, Riska dalīšanas finanšu mehānisms , kas vērsts uz privātā sektora izdevumu palielināšanu PTA jomā, uzlabojot piekļuvi Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem Eiropas liela apjoma darbībām, kam nepieciešams apvienot līdzekļus no dažādiem finansējuma avotiem, tai skaitā aizdevumiem. Šīs lielās Eiropas darbības ir „Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas” un liela mēroga sadarbības projekti, kurus tieši finansē Pamatprogrammā Sadarbības programmas ietvaros, un jauni pētniecības infrastruktūras projekti programmā „Iespējas”. Saskaņā ar atbilstības kritērijiem var tikt apsvērti arī citi lieli Eiropas sadarbības projekti, piemēram, EUREKA projekti. Paredzamais ieguldījums no īpašajām programmām EIB nozīmīgi uzlabos piekļuvi parādu finansēšanai un līdz ar to – ievērojami veicinās privāto ieguldījumu piesaisti PTA. 5.2. Transversālas tēmas Septītās pamatprogrammas īstenošanā Komisija nodrošinās vispārēju saskaņotību, ņemot vērā programmā „Idejas” garantēto Eiropas pētniecības padomes autonomiju un neatkarību. Darba programmas visās citās īpašajās programmās saskaņotā kārtībā tiks pārskatītas, lai pilnīgi varētu iekļaut transversālas tēmas. Dalībvalstu pārstāvju komitejām arī ir svarīgs pienākums palīdzēt Komisijai efektīvi saskaņot un koordinēt īstenošanas darbu starp īpašajām programmām un to ietvaros. Tas nozīmē nopietnu koordinēšanu dalībvalstīs un atšķirīgu komiteju pārstāvju starpā. Gadījumos, kad atbalstāmie pasākumi būs cieši saistīti ar dažādām daļām īpašajās programmās „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas”, tiks izmantoti kopēji uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas gaitā gūto pieredzi. Tas būs jo īpaši svarīgi attiecībā uz pētniecības tēmām, kas ir saistītas ar programmu „Sadarbība”, un šādi uzaicinājumi tiks skaidri definēti darba programmā. Šādi jautājumi ietilpst gan programmā „Sadarbība”, gan „Cilvēki”, gan „Iespējas”, tie ir īpaši nozīmīgi, un to saskaņotai risināšanai ir paredzēti īpaši mehānismi: - Starptautiskā sadarbība : visas īpašās programmas ir atvērtas starptautiskai sadarbībai un tajās ir īpaši paredzēti pasākumi šajā ziņā. Pamatprogrammā tiks izmantota stratēģiska pieeja, lai veicinātu Eiropas pētniecības izcilību un attīstītu konkurētspēju, lai risinātu īpašus globālus vai reģionālus jautājumus, kur rodama savstarpēja interese un labums. Tiks nodrošināta saskanīga pieeja starp īpašajām programmām atbilstoši šādai stratēģijai, un programmai „Iespējas” šajā ziņā būs svarīgākā loma. - Pētniecības infrastruktūras: svarīgākā pētniecības infrastruktūra tiks īstenota programmā „Iespējas”, un šī programma nodrošinās saskaņotu pieeju ar atbilstošiem pētniecības pasākumiem citās programmās, jo īpaši programmā „Sadarbība”. - Transversāla politikas pētniecība : Komisijas dienestos tiks radīti nosacījumi efektīvam koordinācijas darbam, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka pasākumi joprojām atbilst ES dažādo politiku attīstības vajadzībām. Šim nolūkam daudzgadu programmu plānošanā var izmantot dažādo ar attiecīgajām politikām saistīto Komisijas dienestu lietotāju grupas, un tādēļ tiks radīta iekšēja struktūra, lai nodrošinātu jūras zinātnes un tehnoloģiju koordinēšanu atbilstošajās tematiskajās jomās. - MVU līdzdalība: MVU līdzdalību īpašajās programmās optimizēs. Līdztekus MVU stiprināšanai, īpašie pasākumi programmā „Iespējas” ir šādi: MVU pētniecības intereses ir iekļautas programmā „Sadarbība”, un tēmas, kas jo īpaši varētu interesēt MVU, tiks tālāk formulētas darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Darbības programmā „Cilvēki” īpaši izceļ MVU iesaisti, un MVU arī varēs piedalīties programmā „Idejas”. Paredzētie vienkāršošanas pasākumi un palielinātais elastīgums, izvēloties piemērotāko finansēšanas shēmu, jo īpaši nāks par labu MVU līdzdalībai. - Izplatīšana un zināšanu nodošana : nepieciešamība pārņemt pētniecības rezultātus ir īpašajām programmām raksturīga priekšrocība, sevišķi izceļot zināšanu nodošanu starp valstīm, disciplīnām un no akadēmiskās sabiedrības – rūpniecībai, tai skaitā, izmantojot pētnieku mobilitāti. Šajā ziņā ir svarīga potenciālo lietotāju palīdzība prioritāšu noteikšanā (izmantojot Eiropas tehnoloģiju platformas). Papildinošās darbības Konkurētspējas un jauninājumu programmā arī pastiprinās pētniecības rezultātu izmantošanu, vēršoties pret šķēršļiem jaunradei un stiprinot jaunrades iespējas. - Zinātne sabiedrībā : šī darbība programmā „Iespējas” arī būs nozīmīga, lai nodrošinātu, ka ar sabiedrību saistīti aspekti tiek atbilstoši ņemti vērā visās īpašajās programmās un ka padziļinās sadarbība starp zinātniekiem un plašāku sabiedrību. 6. VIENKāRšOšANA UN PāRVALDīBAS METODES Īstenojot Septīto pamatprogrammu, plānots ieviest svarīgus vienkāršojumus, pamatojoties uz Komisijas 2005. gada 6. aprīļa darba dokumentā izklāstītajām idejām un ņemot vērā minētā dokumenta izraisīto plašo dialogu ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Daudzi ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumos, lai ievērojami mazinātu birokrātiju un vienkāršotu prasības, kas attiecas uz finansēšanas shēmām un ziņojumu sniegšanu. Īpašajās programmās starp ierosinātajiem uzlabojumiem ir šādi. - Uzlabota īstenošanas efektivitāte un saskaņotība, administratīvu uzdevumu izpildei izmantojot ārēju izpildaģentūru. - Racionalizētas finansēšanas shēmas, kuru ietvaros katra īpašā programma varēs izmantot nepieciešamos instrumentus programmas mērķu realizēšanai. - Precīzāks novērtēšanas kritēriju izklāsts, ko iekļaus darba programmās, ievērojot īpašās programmas principus. - Skaidri izklāstītas darba programmas, tā, lai potenciālie dalībnieki būtu labi informēti par esošajām iespējām, kas atbilst tieši viņu vajadzībām un interesēm. Piemēram, darba programmas un uzaicinājumi nepieciešamības gadījumā izcels tos tematus, kas varētu īpaši interesēt MVU vai pavērt izdevīgu sadarbību ar trešām valstīm. - Vienkāršojumi citos aspektos, piemēram, projektu apstiprināšanas struktūras racionalizēšana, jaunas finansējuma un atbalsta shēmas, un tālāka datu bāzu un informācijas instrumentu lietošana, lai uzlabotu saziņu. 7. ĪPAšO PROGRAMMU SATURS 7.1. Sadarbība Īpašā programma „Sadarbība” ir izveidota nolūkā, lai iegūtu vadošo lomu svarīgākajās zinātnes un tehnoloģijas jomās, atbalstot universitāšu, uzņēmumu, pētniecības centru un valsts iestāžu sadarbību visā Eiropas Savienībā, kā arī citur pasaulē. Iepriekšējās pamatprogrammas ir pierādījušas, kāda ir šādu darbību ietekme Eiropas pētniecības pārstrukturēšanā un resursu apvienošanā un mobilizēšanā. Septītā pamatprogramma šādu ietekmi izvērsīs plašāk, deviņas tajā ierosinātās tēmas atbilst svarīgākajām zināšanu un tehnoloģijas attīstības jomām, kurās jāstiprina izcila pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomiskās, sabiedrības veselības, vides aizsardzības un rūpniecības problēmas. Programmā ir spēcīgi secīguma elementi saistībā ar iepriekšējām pamatprogrammām, un tā izmanto ar šāda veida Eiropas atbalstu panāktu pierādītu pievienoto vērtību. Turklāt šajā īpašajā programmā ir arī svarīgi jauninājumi, kas prasa īpašus apsvērumus to īstenošanai. - Rīcība, reaģējot uz nepieciešamību pēc drosmīgām, Eiropas mēroga privātām partnerībām, lai paātrinātu nozīmīgāko tehnoloģiju attīstību, uzsākot Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas[5] . Ir noteikts pirmais iniciatīvu kopums ar skaidriem mērķiem un sasniedzamajiem rezultātiem tādās jomās kā jaunās zāles, nanoelektronika, iegultās datorsistēmas, ūdeņradis un kurināmā elementi, aeronautika un gaisa satiksmes vadība un Globālais monitorings par vidi un drošību Par tām iesniegs atsevišķus priekšlikumus (piemēram, saskaņā ar Līguma 171. pantu). Īstenojot Septīto pamatprogrammu, var identificēt turpmākas Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tādās jomā kā nulles emisijas līmeņa elektroenergijas ražošana un atjaunojamā enerģija. - Uzlabota pieeja valsts pētniecības programmu koordinēšanai. Tiks turpināta veiksmīgās ERA-NET shēmas izmantošana tēmu ietvaros. Sestajā pamatprogrammā izveidotās ERA-NET shēmas varēs iesniegt priekšlikumus darba turpināšanai, lai padziļinātu sadarbību vai paplašinātu konsorcijus, iesaistot jaunus dalībniekus, kā arī jaunu ERA-NET tīklu izveidošana, lai risinātu jaunus tematus. Šī shēma būs pieejama arī valsts iestādēm, kas plāno pētniecības programmu, bet kura vēl nedarbojas. Turklāt tiks ieviesta ERA-NET plus shēma, lai veicinātu kopīgus uzaicinājumus transnacionāliem pētniecības projektiem, kas organizēti ar vairāku valstu piedalīšanos. - Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībā klīnisko pētījumu jomā ( EDCTP ), kas ierosināta atbilstoši 169. pantam, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir noteiktas vēl četras 169. panta iniciatīvas . Šādas iniciatīvas automatizētas dzīves vides jomā, Baltijas jūras pētniecības un metroloģijas jomā ir uzskaitītas programmā „Sadarbība”, un 169. panta iniciatīva, lai apkopotu valstu pētniecības rezultātus ar MVU saistītās programmās, ir minēta programmā „Iespējas”. Papildu iniciatīvas var identificēt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā. - Mērķtiecīgāku pieeju starptautiskajai sadarbībai katras tēmas ietvaros un starp dažādām tēmām īstenos ar īpašiem sadarbības pasākumiem, kurus plānots noteikt darba programmās atbilstoši paredzētajai stratēģiskai pieejai starptautiskās sadarbības jomā, un ar politikas dialogiem un sadarbības tīkliem ar dažādiem partnervalstu reģioniem. - Katras tēmas ietvaros tiks atbalstīts komponents, lai veicinātu elastīgu atbildes reakciju uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām, tā īstenošana tiks pamatota ar pieredzi, kas gūta, realizējot Zinātniskā atbalsta politiku un Jaunas un strauji augošas zinātnes un tehnoloģijas shēmas, kas ieviestas ar Sesto pamatprogrammu, kā arī Nākotnes un jauno tehnoloģiju shēmu IKT jomā. 7.2. Idejas Eiropai īpaši labi nesokas nedz patiesi izcilu pētniecības rezultātu ieguvē, nedz jaunu, strauji augošu zinātnes jomu apgūšanā. Programma „Idejas” gādā par tādu visas Eiropas mēroga mehānismu, ar kuru atbalstīs patiesi radošus zinātniekus, inženierus un pētniekus, kuru zinātkāre un zinību alkas, visticamāk, radīs neparedzamus un spožus atklājumus, kuri spēs mainīt cilvēku izpratni un sniegt jaunu skatījumu tehnoloģiju attīstībā, kā arī ilgstošu sociālu un vides problēmu risinājumā. Pamatpētījumu kvalitātes paaugstināšana ar Eiropas mēroga konkursiem radīs nozīmīgas sociālas un ekonomiskas priekšrocības[6]. Programmā „Idejas” pārņemts jēdziens „ progresīva pētniecība ”, kas iezīmē jaunu pamatpētījumu izpratni. Esot jaunu zināšanu radīšanas priekšgalā, „progresīva pētniecība” būtībā ir riskants uzdevums, kas saistīts ar fundamentālu zinātnes, tehnoloģijas un inženierzinātņu progresu, neievērojot iedibinātās disciplinārās vai valstu robežas. Programma ievēros „uz pētnieku vērstu” pieeju, kas pētniekiem ļauj brīvi ierosināt savus tematus. Plānots piešķirt stipendijas atsevišķām komandām, grupas pašas ziņā atstājot izvēli, kādiem pētniekiem nepieciešams apvienoties projekta veikšanai, un to, vai pētnieki ir no vienas vai vairākām iestādēm, atrodas vienā vai dažādās valstīs. Visos gadījumos šādu komandu veidošanā svarīgākais ir zinātniskā izcilība, nevis administratīvās prasības. Programma atšķirsies no pamatpētījumu finansēšanas valstu līmenī ar tās stratēģiskajiem mērķiem un Eiropas mērogu. Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveide programmas „Idejas” īstenošanai uzskatāma par jaunu sākumu. Tiks radīti divi būtiski EPP struktūras komponenti: neatkarīga zinātniskā padome un īpaši šim nolūkam izveidota īstenošanas struktūra, kas darbosies saskaņā ar uzticības, uzticamības un caurskatāmības principiem, tādējādi jānodrošina atbilstoši finanšu līdzekļi un ļoti efektīvs darbs, augsta līmeņa autonomija un integritāte, vienlaikus konsekventi ievērojot prasības par atbildību. Zinātnisko padomi veidos Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm. Tās locekļus iecels Komisija, ievērojot objektīvu izvēles procesu. Zinātniskās padomes pilnvaras ietvers šādus aspektus. 1. Zinātniskā stratēģija. Izveidot vispārēju zinātnisku programmas stratēģiju zinātnisku iespēju un Eiropas vajadzību kontekstā. Pastāvīgi saskaņā ar zinātnisko stratēģiju, izstrādāt darba programmu un nepieciešamos grozījumus, tai skaitā uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un priekšlikumu finansēšanas pamatkritērijus, kā arī vajadzības gadījumā konkrētu tēmu un mērķa grupu definīciju (piemēram, jaunas/strauji augošas komandas). 2. Pārraudzība un kvalitātes kontrole. No zinātniska skatpunkta tiks pausta nostāja īstenošanas un vadības jautājumos attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, attiecībā uz to novērtēšanas kritērijiem un savstarpējo novērtēšanas procesu, ieskaitot ekspertu izvēli un savstarpējas novērtēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodes, uz kā pamata priekšlikumam piešķir finansējumu; tas pats attiecināms uz visiem jautājumiem, kas skar īpašās programmas sasniegumus, ietekmi un veiktās pētniecības kvalitāti. Darbību kvalitātes pārraudzība un programmas īstenošanas un sasniegumu novērtēšana, kā arī ieteikumi koriģējošiem vai turpmākiem pasākumiem. 3. Saziņa un izplatīšana. Saziņa ar zinātnes aprindām un svarīgākajiem interesentiem par programmas darbībām un sasniegumiem, kā arī EPP apspriedēm. Regulāri ziņojumi Komisijai par tās darbību. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbildēs par programmas izpildi saskaņā ar gada darba programmu. Jo īpaši tā īstenos vērtēšanas procedūras, speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas un atlases procesu atbilstoši zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās stipendiju finansiālo un zinātnisko pārvaldību. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, plāno izveidot izpildaģentūru, kurai tā uzticēs izpildes uzdevumus. Īstenošanas struktūrā saglabāsies secīgas, ciešas sadarbības saites ar zinātnisko padomi par visiem programmas izpildes aspektiem. Nākotnē, saņemot neatkarīgu EPP struktūras un mehānismu efektivitātes novērtējumu, varētu izveidot alternatīvu struktūru, piemēram, saskaņā ar Līguma 171. panta noteikumiem. Eiropas Komisija garantēs pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Tas nozīmē, ka Komisijas atbildība par programmas īstenošanu būs nodrošināt, ka pastāv EPP īstenošanas struktūra un ka EPP programmu pilda atbilstoši noteiktajiem mērķiem saskaņā ar zinātniskajām ievirzēm un prasībām par zinātnisku izcilību, kā noteikusi zinātniskā padome, darbojoties neatkarīgi. Komisija atbildēs par darba programmas oficiālu pieņemšanu programmai „Idejas”. Tā šo pienākumu pildīs, izmantojot iepriekš aprakstīto pieeju. Parasti Komisija pieņems darba programmu, ievērojot zinātniskās padomes ierosinājumu. Ja Komisija darba programmu nespēj pieņemt tādu, kāda tā ierosināta, piemēram, tādēļ, ka ierosinājums neatbilst programmas mērķiem vai neatbilst Kopienas tiesību aktiem, Komisijai pamatojums būs jāpublisko. Šī procedūra ir izveidota, lai nodrošinātu, ka EPP darbībā pilnīgi un caurskatāmi tiek ievēroti autonomijas un integritātes principi. 7.3. Cilvēki Īpašā programma „Cilvēki” veido daļu plašas un integrētas stratēģijas, kas paredzēta, lai gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi stiprinātu pētniecības un attīstības cilvēkresursus Eiropā. Ar šo programmu iecerēts mudināt cilvēkus uzsākt un turpināt karjeru pētniecībā, veicināt pētnieku palikšanu Eiropā un piesaistīt talantīgākos prātus darbam Eiropā. Vienoti instrumenti, pastiprināta strukturēšanas iespēja un lielāka efektivitāte nekā dalībvalstu divpusējiem nolīgumiem rīcībai Eiropas līmenī piešķir unikālu pievienoto vērtību. Šīs darbības pamatojas uz Marijas Kirī vārdā nosauktās programmas veiksmīgām ilgtermiņa darbībām, reaģējot uz pētnieku vajadzībām pēc profesionālas sagatavošanas, mobilitātes un karjeras veidošanas iespējām. Piedāvājot ievērojamas secīguma nodrošināšanas iespējas, lielāks uzsvars tiek likts uz šādiem aspektiem. - Pastiprināta strukturēšanas iespēja , piemēram, ieviešot līdzfinansējumu reģionālām, valsts mēroga un starptautiskām programmām pasākumu kopumā „Mūžizglītība un profesionālā izaugsme”. „Līdzfinansējuma” režīms neaizstās režīmu, kurā uz atsevišķām pēcdoktorantūras stipendijām piesakās un tās piešķir Eiropas līmenī, kas pašreiz ir vienīgā izmantotā prakse Sestās pamatprogrammas ietvaros. Tomēr atsevišķas stipendijas Eiropā jau ir sasniegušas savu brieduma fāzi. Tajā pašā laikā valstu piedāvātās iespējas šajā jomā joprojām ir fragmentāras, tieši runājot par mērķiem, novērtēšanas metodēm un darba apstākļiem, un joprojām ir ierobežotas attiecībā uz starptautiskām vai Eiropas mēroga dimensijām. Tādēļ, izmantojot atklātus uzaicinājumus piedalīties konkursā, tiek ierosināts līdzfinansēt izvēlētas programmas, kas atbilst pamatprogrammas mērķiem. Novērtēšanas un atlases kritēriji balstīsies tikai uz sasniegumiem, bez ierobežojumiem attiecībā uz izvēlēto dalībnieku izcelsmi, un piemērojot pieņemamus nodarbinātības un darba apstākļus (piem., alga, sociālā drošība, „šefība”, profesionālā attīstība). - Nozares līdzdalība: Saglabājot Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ievirzi, kam raksturīga tā dēvētā „pieeja no apakšas uz augšu”, vēl lielāks akcents tiks likts uz mācībām un karjeras attīstību dažādās nozarēs, jo īpaši privātajā sektorā. To plānots panākt, izceļot papildu prasmju un kompetenču attīstīšanu, kas ir būtiskas pētniecības labākai izpratnei uzņēmumos un pētniecības kvalitātei. To veicinās, stimulējot starpnozaru pieredzi, nozarei aktīvi līdzdarbojoties visās darbībās un radot īpaši šim nolūkam paredzētu shēmu zināšanu izplatīšanai ar valsts un privātā sektora, tostarp MVU, partnerības palīdzību. - Tiks stiprināta starptautiskā dimensija. Līdz ar piešķirtajām stipendijām, kam prasīta obligāta atdeve un kas vērstas uz ES pētnieku ieguldījumu mūžizglītībā un karjeras attīstībā, tiks paplašināta starptautiskā sadarbība, iekļaujot pētniekus no trešām valstīm. Turklāt tiek ieviestas jaunas dimensijas sadarbībai ar ES kaimiņvalstīm un valstīm, kas ar ES noslēgušas zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus. Bez tam tiks atbalstītas Eiropas pētnieku „zinātniskās diasporas” ārzemēs un ārzemju pētnieku diasporas Eiropā. 7.4. Iespējas Īpašā programma „Iespējas” sekmēs pētniecības un jaunrades iespējas visā Eiropā. Šī programma uzskatāma par iepriekšējo pamatprogrammu darbību turpinājumu un pastiprinājumu, un tā papildināta ar svarīgiem jauninājumiem. Paredzētā stratēģiskā pieeja ir svarīgs jauns elements, lai atbalstītu jaunas pētniecības infrastruktūras izveidi, kas papildinās secīgu atbalstu optimālai esošās pētniecības infrastruktūras izmantošanai. Atbalsts jaunas infrastruktūras veidošanai tiks īstenots, izmantojot divpakāpju pieeju – sagatavošanās posmu un izveides posmu. Pamatojoties uz ESFRI (Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai) darbu, veidojot Eiropas plānu jaunai pētniecības infrastruktūrai, Komisija noteiks prioritāros projektus, kuriem Septītajā pamatprogrammā varētu piešķirt EK atbalstu. Attiecībā uz šiem projektiem Komisija darbosies veicinātāja lomā, jo īpaši sekmējot finansēšanas tehnikas mehānismus izveides posmā, ieskaitot uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot Riska dalīšanas mehānismu. I pielikumā sniegts ESFRI „iespēju saraksts”, kurā iekļauti konkrēti piemēri jaunām, plaša mēroga pētniecības infrastruktūrām, kas Eiropas zinātniskajām aprindām būs nepieciešamas nākamajā desmitgadē. Divas shēmas, kas paredzētas, lai atbalstītu pētniecību MVU un MVU apvienību labā, tiks īstenotas ar lielāku budžetu, lai reaģētu uz aizvien augošo MVU nepieciešamību uzticēt pētniecības darbību veikšanu citiem. „Zināšanu reģionu” darbības pamatojas uz veiksmīgu izmēģinājuma darbību. Darbības mērķis ir starpvalstu reģionu sadarbības tīkliem nodrošināt iespēju pilnībā izmantot to pētniecības stiprās puses, uzkrāt jaunas zināšanas, kas iegūtas pētniecības gaitā, un veicināt jaunu, uz „pētniecību vērstu kopu” izveidi, kurās apvieno universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās iestādes. Nozīmīgs jauns elements ir darbība pilna pētniecības potenciāla atklāšanai ES "konverģences" reģionos un attālākajos reģionos. Uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības realizēšana balstīta uz Eiropas pētniecības stiprināšanu, kā arī labāku „neskarta” augsta pētniecības potenciāla izmantošanu, kas pastāv visur ES. Darbības ļaus pieņemt darbā pētniekus no citām ES valstīm, nosūtīt darbā pētniecības un vadības darbiniekus, organizēt novērtēšanas iespējas, kā arī iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu. Šādas darbības papildinās vajadzības un iespējas stiprināt esošo un jauno izcilības centru pētniecības iespējas šajos reģionos, saņemot arī struktūrfondu finansējumu. „Zinātne sabiedrībā” nozīmē ievērojami paplašināt darbu iepriekšējās pamatprogrammas ietvaros. Tā stimulēs labākas zinības, palīdzēs izveidot labākas ES politikas un veidot ieinteresētāku un informētāku sabiedrību. Svarīgs Septītās pamatprogrammas mērķis ir veidot spēcīgu un saskanīgu starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, un programmas „Iespējas” darbības šādu pieeju atbalstīs, jo īpaši palīdzot noteikt sadarbības prioritātes. Saskanīga politiku veidošana vēl vairāk uzsvērs valstu un reģionālo pētniecības politiku koordinēšanu, izmantojot īpašas shēmas, lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu ierosinātas iniciatīvas starpvalstu sadarbībai politikas jomā. Tas vēl vairāk stiprinās atklātu koordinēšanas metožu integrēšanu pētniecības politikās un veicinās saskaņotas vai kopīgas iniciatīvas starp valstu un reģionu grupām zonās, kur nepieciešama spēcīga starpvalstu dimensija. 7.5. Kopīgā pētniecības centra darbības Turpinot sniegt zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanā, KPC turpinās izmantot savu līdzšinējo pieeju, kas vērsta uz saņēmēju, un spēcīgu sadarbības tīklu veidošanu ar zinātnes aprindām. Tā darbības tiks attīstītas īpašā izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un drošības kontekstā. KPC darbības atsauksies uz jaunajā Lisabonas darba plānā izteikto aicinājumu pēc „labāka regulējuma”. Jaunas problēmas, kas saistītas ar augošo nepieciešamību reaģēt krīzes un avārijas situācijās un saistībā ar politisko prasību spiedienu, tiks risinātas, pamatojoties uz iespējām un resursiem atsevišķās jomās, lai sniegtu piemērotu atbalstu ES kontekstā. Integrēta pieeja, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu politikām, arī uzskatāma par nozīmīgāko šīs īpašās programmas iezīmi. 8. UZ ZINāšANāM BALSTīTAS EIROPAS PēTNIECīBAS TELPAS IZMANTOšANA IZAUGSMEI Lai sasniegtu nepieciešamo progresu ceļā uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību, nepieciešama jauna, drosmīga un efektīva Eiropas pētniecība. Visiem dalībniekiem Eiropas Savienībā, proti, valstu valdībām, pētniecības iestādēm, nozarēm, šā uzdevuma izpildē ir sava loma. Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas īstenošanai ir veidotas, lai Eiropas līmeņa pētniecības izdevumi plānotā budžeta ietvaros tiktu maksimāli izmantoti, un lai tie būtu efektīvi. Svarīgākās īpašības ir koncentrēšanās uz četriem mērķiem attiecīgajās īpašajās programmās, izmantojot darbības un īstenošanas līdzekļus, kas veidoti šo mērķu sasniegšanai; spēcīgs secīguma elements kopā ar galvenajām jaunajām pieejām; konsekventa uzmanības koncentrēšana uz to, lai atbalstītu jau esošus izcilības piemērus un radītu iespējas nākotnes izcilībai pētniecībā; racionalizēta un vienkāršota pārvaldība, veidojot lietotājiem draudzīgāku pieeju un nodrošinot rentabilitāti, kā arī iekšējs elastīgums, piemēram, lai pamatprogramma varētu reaģēt uz jaunām vajadzībām un iespējām. 1. pielikums ESFRI „IESPĒJU SARAKSTS”[7] - Iespējas antiprotonu un jonu pētniecībai ( FAIR ) - Iespēja intensīvu sekundāri nestabilu izotopu stariem ( SPIRAL II ) - Eiropas dziļjūras neitrīno teleskops (KM3NeT) - Ārkārtīgi liela izmēra teleskops ( ELT ) optiskajai astronomijai - Eiropas pētniecības infrastruktūra nanostruktūrām ( PRINS ) - Eiropas Atomskaldīšanas centrs ( ESS ) – neitronu avots - Eiropas XFEL – cietajiem rentgenstariem - IRUVX FELs tīkls – no infrasarkanajiem stariem līdz mīkstajiem rentgenstariem - ESRF atjaunināšana – sinhrotons - Augstas efektivitātes datori Eiropai ( HPCEUR ) - Jūras kuģi piekrastes pētniecībai-pamatā Baltijas jūrā - Pētniecības ledlauzis Aurora Borealis - Eiropas daudzdisciplinārā observatorija jūras dibena pētniecībai ( EMSO ) - Eiropas infrastruktūras bioloģiskās daudzveidības pētniecībai un aizsardzībai - Augsti attīstīta infrastruktūra smadzeņu un visa ķermeņa vizuālai diagnostikai - Bioinformātikas infrastruktūra Eiropai - Eiropas augsti attīstītu klīniskās pētniecības centru sadarbības tīkls - Eiropas biobanku un genoma pētniecības izejmateriālu krātuvju sadarbības tīkls - Paaugstinātas drošības laboratorijas slimībām, kas strauji attīstās un rada draudus sabiedrības veselībai - Infrastruktūra visa zīdītāju genoma funkcionālai analīzei - Biomedicīnas pētījumu paraugiestādes - Eiropas pētniecības observatorija humanitārajām un sociālajām zinātnēm ( EROHS ) - Eiropas sociālā izpēte ( ESS ) „Globāli projekti” - ITER - Starptautiskā kosmosa stacija ( ISS ) - Starptautiskais lineārais daļiņu paātrinātājs ( ILC ) - Kvadrātkilometru zonas( SKA ) radioteleskops - Starptautiska skaldmateriālu izstarošanas iekārta ( IFMIF ) 2005/0188 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu „Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu (2007-2013) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 166. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[9], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[10], tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. .../EK par Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (turpmāk tekstā „pamatprogramma”) jāīsteno ar īpašu programmu palīdzību, kurās paredzēti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un kuras nodrošinātas ar līdzekļiem, ko uzskata par vajadzīgiem. (2) Pamatprogramma ir sadalīta četru veidu darbībās: starpvalstu sadarbība politiski noteiktās tēmās („Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, kas pamatojas uz zinātnieku aprindu iniciatīvu („Idejas”), atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei („Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts („Iespējas”). Netiešos pasākumus sadaļā „Iespējas” jāīsteno ar šīs īpašās programmas palīdzību. (3) Šai programmai jāpiemēro pamatprogrammas noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalību un pētījumu rezultātu izplatīšanu (turpmāk tekstā „līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi”). (4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. (5) Jauninājumiem un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu, jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros. (6) Šīs pamatprogrammas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē. (7) Šai īpašajai programmai jādod finanšu ieguldījums Eiropas Investīciju bankas piešķīrumam „Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidošanai, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību. (8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, savukārt projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. (11) Pareiza pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem. (12) Bez tam jāveic atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nelietderīgi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai un tās turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[11], 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[12] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[13]. (13) Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas procedūru[14]. (14) Īpašajai programmai „Iespējas” jābūt savam budžeta postenim Eiropas Kopienu kopbudžetā. (15) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē saskaņā ar šīs programmas darbībām, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā[15], IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem īpašu programmu „Iespējas” Kopienas darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, ieskaitot demonstrējumu pasākumus, turpmāk tekstā „īpašā programma”. 2. pants Īpašā programma sniegs atbalstu darbībām „Iespēju” ietvaros, atbalstot Eiropas pētniecības un jauninājumu iespēju galvenos aspektus: 4. pētniecības infrastruktūras 5. pētniecību mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām 6. zināšanu reģionus 7. pētniecības potenciālu 8. zinātni sabiedrībā 9. horizontālās darbības starptautiskajā sadarbībā kā arī pētniecības politikas saskaņotu attīstību. Šīs īpašās programmas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību vairāku dalībvalstu uzsāktās programmās, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē. Šo darbību mērķi un vispārīgās nostādnes izklāstītas I pielikumā. 3. pants Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, kādu uzskata par nepieciešamu īpašās programmas izpildīšanai, ir EUR 7 486 miljoni, no kuriem mazāk nekā 6% atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem. Šīs summas paredzamais sadalījums izklāstīts II pielikumā. 4. pants 1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem. 2. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas pētniecības jomas: - pētījumus, kuru mērķis ir klonēt cilvēku reproduktīviem nolūkiem, - pētījumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēka ģenētisko mantojumu un kuru rezultātā šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas[16] - pētījumus, kas paredzēti, lai radītu cilvēku embrijus vienīgi zinātniskās izpētes nolūkos vai cilmes šūnu iegūšanai, tostarp veicot somatiskās šūnas kodola pārstādīšanu. 3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus: - pētījumus, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs, - pētījumus, ko paredzēts veikt dalībvalstī, kurā šādi pētījumi ir aizliegti. 5. pants 1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finansēšanas shēmas, kas noteiktas 7. pamatprogrammas III pielikumā. 2. Šīs īpašās programmas III pielikumā noteikta kārtība piešķīrumam Eiropas Investīciju bankai, lai izveidotu riska dalīšanas finanšu mehānismu. 3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums. 4. Šai īpašajai programmai piemēro līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus. 6. pants 1. Komisija izstrādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot I pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģiju prioritātes; finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus, kā arī īstenošanas grafiku. 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, and kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina. 3. Darba programmā norāda kritērijus, pēc kuriem vadās, atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem. 4. Darba programmā var norādīt: 10. organizācijas, kas saņem dalības maksas biedru naudas veidā 11. atbalsta pasākumus īpašu juridisko personu darbībām. 7. pants 1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 2. Procedūru, kas noteikta 8. panta 2. punktā, piemēro, lai pieņemtu: 12. šā lēmuma 6. panta 1. punktā minēto darba programmu 13. šā lēmuma II pielikumā noteiktā paredzamā summu sadalījuma grozījumus. 3. Šā lēmuma 8. panta 3. punktā izklāstīto procedūru piemēro, lai pieņemtu tās PTA darbības, kurās izmanto cilvēka embrijus un cilvēka embrionālās cilmes šūnas. 8. pants 1. Komisijai palīdz komiteja. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro vadības procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 4. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši. 5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGĀS NOSTĀDNES IEVADS Šī īpašā programma sekmēs pētniecības un jauninājumu iespējas visā Eiropā un nodrošinās to optimālu izmantojumu. Minēto mērķi sasniegs šādi: - optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidi - stiprinot MVU spēju radīt jauninājumus un spēju gūt labumu no pētniecības - atbalstot ar pētniecību saistītu reģionālu kopu izveidi - atraisot pētniecības potenciālu ES konverģences un attālos reģionos - tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā; un - īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību. Šī īpašā programma arī atbalstīs pētniecības politikas saskaņotu attīstību. Pienācīgi tiks ņemts vērā noturīgas attīstības princips un dzimšu līdztiesība. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un tās prognožu sociāli ekonomiskā ietekme. Šajā īpašajā programmā var veikt darbības programmu, kas nav Kopienas programmas, koordinācijai, izmantojot ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants), kā paredzēts sadarbības īpašajā programmā. Programmā mēģinās panākt sinerģiju un savstarpēju papildināmību ar citām Kopienas politikas jomām un programmām, piemēram, ar ES reģionālo un kohēzijas politiku, struktūrfondiem, Konkurētspējas un jauninājumu programmu un atbilstīgām Izglītības un mācību programmām. Pētniecības politikas saskaņota attīstība Šajā daļā veiktās darbības atbalstīs arī tādu pētniecības politikas saskaņotu izstrādi, kas papildina Sadarbības programmā paredzētās koordinācijas darbības un dod ieguldījumu Kopienas politikā un iniciatīvās (piem., tiesību aktos, ieteikumos un pamatnostādnēs), kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu politikas saskaņotību un ietekmi. Palīdzot dalībvalstīm un Savienībai izstrādāt efektīvāku pētniecības un attīstības politiku, šīs darbības dos ieguldījumu Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo īpaši lai sasniegtu tās mērķi — 3 % investīciju pētniecībā. Mērķis ir uzlabot sabiedriskos pētījumus un to saikni ar rūpniecību, veicināt privātas investīcijas pētniecībā, jo īpaši — izstrādājot atbilstošus pamatnosacījumus, nostiprinot sabiedrības atbalstu un tās ietekmi uz privātām investīcijām. Šajās darbībās ietilpst[17]: - Ar pētniecību saistītu valstu politikas un rūpniecības stratēģijas pārraudzība un analīze Te mērķis ir sniegt informāciju un analīzi, atbalstot sabiedriskās politikas izstrādāšanu, īstenošanu, novērtēšanu un starpvalstu koordināciju. Tajā ietilpst: - informācijas un izlūkošanas dienests ( ERAWATCH ), lai atbalstītu uz faktiem balstītas pētniecības politikas izstrādāšanu un dotu ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas ( ERA ) izveidē, ļaujot labāk izprast valstu un reģionālās pētniecības politikas, iniciatīvu un sistēmu raksturu, sastāvdaļas un attīstību. Te iekļaujas regulāra analīze par Eiropas aspektā svarīgiem jautājumiem, kas saistās ar pētniecības politikas veidošanu, jo īpaši — faktoriem, kas nosaka pētniecības sistēmu attīstību un to ietekmi uz politikas un vadības struktūrām, jauniem jautājumiem vai izaicinājumiem un politikas izvēli, kā arī dalībvalstu virzības uz ERA un 3 % finansējuma mērķi pārskatīšanai Eiropā - rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums - pētniecības aktivitātes rādītāju izstrāde un analīze, kā arī tās ietekme uz saimniecību. Te ietilpst valsts un reģionālo zinātnes un tehnoloģiju pamatskaitļu un progresa ziņojumu gatavošana un publicēšana, vajadzības gadījumā izmantojot oficiālos statistikas rādītājus, dalībvalstu pētniecības un attīstības sistēmu stipro un vājo pušu vērtējums un analīze par ES nostāju un veikumu zinātnes un tehnoloģiju pētniecībā. Šīs darbības veic sadarbībā ar Kopīgo pētniecības centru, kā arī sadarbojoties ar pētījumu un ekspertu grupām. - Pētniecības politikas koordinācija, ieskaitot valsts vai reģionālā līmeņa starpvalstu sadarbības iniciatīvas jautājumos, kas skar kopīgas intereses Te mērķis ir nostiprināt pētniecības politikas koordināciju ar darbībām, kas atbalstītu: i) koordinācijas atklātās metodes ( OMC ) ieviešanu un ii) vairāku valstu un reģionu sāktās „iniciatīvas no apakšas”, vajadzības gadījumā piesaistot citus interesentus (ieskaitot rūpniecību, Eiropas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas). Šīs darbības pievērsīsies jautājumiem, kas skar vispārējas intereses saistībā ar pētniecību un citām atbilstīgām politikas jomām, kas jāiesaista ERA īstenošanai un ES 3 % pētniecības investīciju mērķa sasniegšanai. Tās dos ieguldījumu efektīvākas valstu un reģionālās politikas izveidē, izmantojot savstarpēju pieredzes apmaiņu un novērtējumu, veicinās saskaņotu vai kopīgu iniciatīvu izstrādi starp valstu grupām un reģioniem, kas ieinteresēti jomās ar izteiktu starpvalstu dimensiju vai kuras ir pārāk plašas, un, ja vajadzīgs, noteiks jautājumus, kuru risinājumam nepieciešama Kopienas un dalībvalstu papildu un savstarpēji pastiprinoša rīcība. Vairāku valstu un reģionu sāktās iniciatīvas var ietvert tādas darbības kā, piemēram, valstu un reģionālās politikas savstarpēja salīdzinoša pārskatīšana, pieredzes un darbinieku apmaiņa, kopīgi vērtēšana un ietekmes novērtējums, kā arī kopīgu iniciatīvu izstrāde un īstenošana. Ētiskie aspekti Īstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie, cita starpā, ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, ieskaitot šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju, pamatnostādņu un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo un tās papildu protokoliem, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas ( WHO ) rezolūcijas. Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas jautājumos (1991.–1997.) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no 1998. gada). Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā pastāvošo pieeju dažādību pētniecības projektu dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir spēkā valstīs, kurās veic pētījumus. Katrā ziņā piemēro valstu noteikumus un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne šajā dalībvalstī, ne citā valstī. Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, pirms pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski delikātiem jautājumiem, vai arī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā. Saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 3. punktu netiks finansēti pētījumi, kas aizliegti visās dalībvalstīs. Līgumam pievienotais protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību prasa Kopienai pilnībā ievērot dzīvnieku labturības prasības, formulējot un īstenojot Kopienas politiku, tai skaitā arī pētniecības jomā. Padomes Direktīvā 86/609/EEK par izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, noteikts, ka visi izmēģinājumi veidojami tā, lai izmēģinājuma dzīvniekiem nesagādātu stresu, kā arī nevajadzīgas sāpes un ciešanas, ka jāizmanto minimāls dzīvnieku skaits un tādi dzīvnieki, kuriem ir zemāka neirofizioloģiska jutība, tādējādi radot mazāk sāpju, ciešanu, stresa vai ilgstoša kaitējuma. Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma izmainīšanu un dzīvnieku klonēšanu var apsvērt vienīgi tad, ja šādu pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka ir nodrošināta dzīvnieku labturība un ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi. Šīs programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību. Ētikas pētījumus saistībā ar zinātnes un tehnoloģijas attīstību veic šīs programmas daļā „Zinātne sabiedrībā”. 1. PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA Mērķis Optimizēt Eiropas labāko pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidi un palīdzēt visās zinātnes un tehnoloģiju jomās radīt jaunas Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras (vai veikt nozīmīgus uzlabojumus jau esošajās struktūrās), kas vajadzīgas, lai saglabātu Eiropas zinātnisko aprindu vietu pētniecības attīstības priekšgalā un to spēju palīdzēt rūpniecības nozarei stiprināt tās zināšanu bāzi un tehnoloģiskās prasmes. Metode Moderna un efektīva pētniecības infrastruktūra ir būtiska, lai izcīnītu vadošo vietu zinātnē un tehnoloģijā un lai Eiropa kļūtu par visā pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu saimniecību. Pētniecības infrastruktūrām ir svarīga loma zināšanu radīšanā un to izplatīšanā, kā arī pielietošanā un izmantošanā jauninājumu veicināšanai. Visās zinātnes un tehnoloģiju jomās arvien vairāk nepieciešama ir infrastruktūru pieejamība. Daudzas pētniecības infrastruktūras ir pārtapušas no lielām struktūrām, kas gandrīz pilnībā bija domātas vienīgi konkrētai zinātnes nozarei, par iekārtām, kas sniedz pakalpojumus visdažādākajām zinātnieku grupām. Ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalstu jaunākās infrastruktūras koncepcijas arī paplašinās, iekļaujot dalītas aparatūras, programmatūras un satura sistēmas ar milzīgu uzkrāšanas vērtību, topot par zināšanu krātuvēm daudzās un dažādās zinātnes nozarēs. Ierosinātā darbība ar savu atbalstu pētniecības infrastruktūrām, balstoties gan uz izcilību orientētā pieejā „no apakšas”, gan arī mērķtiecīgā pieejā, dos īpašu ieguldījumu zināšanu attīstīšanā, izmantošanā un saglabāšanā. Uz informāciju un sakariem balstītas e-infrastruktūras stratēģiskā uzlabošana arī tiek uzskatīta par dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. Kopienas pētījumu un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas kontekstā termins „pētniecības infrastruktūras” attiecas uz iekārtām, resursiem vai pakalpojumiem, kas vajadzīgi zinātniekiem pētījumu veikšanai visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šajā definīcijā, ieskaitot atbilstīgos cilvēkresursus, ietver: - pētījumu mērķiem izmantojamas svarīgākās iekārtas vai instrumentu kopas - uz zināšanām balstītus resursus, piemēram, zinātniskos pētījumos izmantojamas kolekcijas, arhīvus, strukturētu informāciju vai ar datu pārvaldību saistītas sistēmas - uz informācijas un sakaru tehnoloģijām balstītu infrastruktūru, piemēram, GRID , skaitļošanas, programmatūras un sakaru līdzekļu iespēju izmantošanu - jebkādu citu unikālu ietaisi, ko izmanto zinātniskā pētniecībā. Atbalstu var sniegt vienīgi tām pētniecības infrastruktūrām vai pētniecības infrastruktūru tīkliem, kas savas darbības un pieejamības ziņā interesē Eiropas zinātniskās (akadēmiskās, valsts un rūpniecības) aprindas. Tam jādod ievērojams ieguldījums Eiropas pētniecības potenciāla attīstīšanā. Šī programma nodrošinās vispārējo koordināciju attiecībā uz īpašajā programmā „Sadarbība” ietverto tematisko pētniecības infrastruktūru. Darbības Darbībās ietver šādu rīcību: - esošo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu - jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu, pamatojoties uz ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību - atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām. 1.1. Esošās pētniecības infrastruktūras Darbībām pētniecības infrastruktūru jomā mērķis ir Eiropas īpašo pētniecības infrastruktūru jaudas un veiktspējas nostiprināšana, kā arī lietotāju aprindu iesaistes paplašināšana, ņemot vērā pētniecības infrastruktūru piedāvātās iespējas un saistības ieguldīt līdzekļus augstas klases pētījumos. Darbības ietver atbalstu efektīvai iekārtu, resursu un pakalpojumu izmantošanai visās zinātnes un tehnoloģiju nozarēs ar „starptautiskās piekļuves” projektu starpniecību un atbalstu Eiropas pētniecības infrastruktūru optimizācijai ar iespēju un centienu integrāciju. 1.1.1. Starptautiska piekļuve Labākajām pētniecības infrastruktūrām vajadzīgas milzīgas un ilgtermiņa cilvēkresursu un finanšu resursu investīcijas. Tās jālieto un jāizmanto pēc iespējas plašākām Eiropas zinātnieku un rūpniecības nozaru klientu aprindām. ES jādod savs ieguldījums šim nolūkam, veicinot starptautisko piekļuvi. Pētniecības grupām, ieskaitot grupas no perifērijas un attāliem reģioniem, tā paredz jaunu iespēju radīšanu piekļuvē labākajām pētniecības infrastruktūrām. Ārējiem lietotājiem piekļuvi var nodrošināt vai nu ar to tiešu klātbūtni („praktisku”), vai arī ar piemērotiem elektroniskiem saziņas līdzekļiem. Piekļuve var izpausties arī kā zinātnisko pakalpojumu sniegšana neklātienē. To īsteno ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus „no apakšas uz augšu”, kas pieejami visās zinātnes un tehnoloģiju nozarēs, neradot nekādas priekšrocības kādai no tām. 1.1.2. Integrējoši pasākumi ES pētniecības infrastruktūru jaudas un veiktspēju optimizāciju un nostiprināšanu pastāvīgi jāveicina un jāuzlabo, lai apmierinātu jaunās un pieaugošās zinātnes vajadzības. To vislabāk var sasniegt, saskaņoti stimulējot infrastruktūru lietošanu un attīstību, ieskaitot to uzlabošanu. Integrējošus pasākumus esošajām pētniecības infrastruktūrām īsteno šādi: - ar aicinājumiem „no apakšas” sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana, to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana - „mērķtiecīgi uzaicinājumi”, kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas[18] esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnes par dzīvību un tās pielietojumiem, informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm. 1.1.3. Uz informācijas un sakaru tehnoloģijām (IKT) balstītās e-infrastruktūras E-infrastruktūru ieviešana nodrošina stabilus pakalpojumus pētnieku aprindām, pamatojoties uz sarežģītiem procesiem, kas izstrādāti, lai izplatīto, uz IKT balstīto resursu (skaitļošanas tehnikas, savienojamības, aprīkojuma) iespējas novadītu līdz virtuālajām pētnieku aprindām. Eiropas mēroga pieejas un attiecīgu Eiropas mēroga darbību pastiprināšana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas pētniecības potenciāla paaugstināšanu un tā izmantošanu, konsolidējot e-infrastruktūras kā Eiropas Pētniecības telpas stūrakmeni, starpdisciplīnu jauninājumu „vēstnesi” un dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. Tā var arī dot ieguldījumu, integrējot pētniecības grupas no perifērijas un attālākiem reģioniem. E-infrastruktūrai ierosinātās darbības paredz veicināt lieljaudas un efektīvas komunikācijas ( GÉANT ) un uz GRID balstītu infrastruktūru, kā arī Eiropas progresīvās tehnoloģijas skaitļošanas tehnikas turpmāku pilnveidi un attīstību, uzsverot vajadzību atbalstīt izplatītās pasaules līmeņa jaudīgās skaitļošanas tehnikas, datu uzglabāšanas un progresīvo vizualizācijas ierīču materiālās bāzes nostiprināšanu. Darbības arī paredzētas, lai, pamatojoties uz GÉANT un GRID infrastruktūras sasniegumiem, veicinātu to pieņemšanu lietotāju vidū, palielinātu to lomu pasaulē un paaugstinātu uzticēšanos tām. Turklāt vajadzēs saskaņoti atbalstīt digitālās bibliotēkas, arhīvus, datu uzglabāšanu, pārzināšanu Eiropas mērogā, kā arī organizēt datu krātuves zinātnieku aprindām un nākamajām zinātnieku paaudzēm. Uzmanība tiks pievērsta e-infrastruktūru uzticamības un ticamības palielināšanas aspektiem. Ierosināto darbību mērķis ir arī jaunu prasību un risinājumu paredzēšana un sasaistīšana, lai veicinātu plaša mēroga izmēģinājumu stendu radīšanu, kas paredzēti eksperimentiem ar jaunām, revolucionārām tehnoloģijām un lietotāju jauno prasību apmierināšanai, tostarp par e-mācībām. eIRG (e-infrastruktūras refleksijas grupa) regulāri palīdzēs ar stratēģiska rakstura ieteikumiem. 1.2. Jaunas pētniecības infrastruktūras Šī īpašā programma veicinās jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu (vai esošo ievērojamu uzlabošanu), pievēršoties „unikālām” infrastruktūrām ar būtisku un Eiropas mēroga ietekmi uz atbilstīgo zinātnisko jomu attīstību Eiropā. 1.2.1. Projektēšanas izpēte jaunām pētniecības infrastruktūrām Lai veicinātu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, izmantojot pieeju „no apakšas uz augšu” attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, finansējot piešķīrumus izpētei un jaunu infrastruktūru tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus. 1.2.2. Atbalsts jaunu infrastruktūru veidošanai Lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, pamatojoties uz ESFRI veikto darbu Eiropas jauno pētniecības infrastruktūru plāna izstrādē. Komisija nosaka prioritāros projektus, kuriem saskaņā ar pamatprogrammu ir iespējams EK atbalsts. Darbības saistībā ar jaunu infrastruktūru veidošanu īsteno divos posmos. - 1. posms: Atbalsts sagatavošanas fāzei Pirmajā posmā paredz uzaicinājumus, kas aprobežojas vienīgi ar Komisijas noteiktajiem prioritārajiem projektiem. Sagatavošanas posmā iekļauj paredzamās pētniecības infrastruktūras sīki izstrādātu izveides plānu, tiesiskās organizācijas, pārvaldības un vairākgadu plānošanas pabeigšanu, kā arī galīgu vienošanos starp iesaistītajām pusēm. Sagatavošanas posmā Eiropas Komisija darbosies kā „veicinātāja”, īpaši veicinot finanšu tehniskos mehānismus izveides posmā. - 2. posms: Atbalsts veidošanas fāzei Otrajā posmā īsteno izveides plānus, balstoties uz tehniskajos, juridiskajos administratīvajos un finanšu nolīgumos sasniegto, īpaši izmantojot valstu un Kopienas tiesībinstrumentu (piemēram, struktūrfondu vai Eiropas Investīciju bankas) savstarpējo papildināmību. Pamatprogrammā paredzēto finanšu atbalstu izveides posmā var sniegt šiem izveides projektiem. Šādos gadījumos lēmumus pieņem ar tāda mehānisma starpniecību, kas balstās uz nepieciešamo finansējumu (piemēram, tiešu piešķīrumu, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, kuriem piekļuvi var veicināt Riska dalīšanas finanšu mehānisms (III pielikums, 171. pants). 1.3. Atbalsta pasākumi, tostarp atbalsts jaunām vajadzībām Lai gūtu panākumus, formulējot un pieņemot Eiropas politiku attiecībā uz pētniecības infrastruktūrām, būtiska ir stingra darbības koordinācija ES iekšienē. Tāpēc visā programmā paredzēti atbalsta pasākumi šādai koordinācijai, tostarp atbalsts starptautiskās sadarbības attīstīšanai. Šīs darbības veiktu, galvenokārt izmantojot pastāvīgu un „no apakšas uz augšu” atklātu uzaicinājumu. Tās būtu vērstas uz atbalstu jaunu vajadzību analīzei, atbalstu ESFRI un eIRG darbībai, uz programmas efektīvu īstenošanu (piemēram, atbalstot konferences līgumus ar ekspertiem, ietekmes pētījumus u. c.), kā arī uz atbalstu starptautiskajai dimensijai darbībās, ko veic šās īpašās programmas ietvaros, un atbalstu Eiropas augstāko sasniegumu izplatīšanai. Starptautiskās sadarbības kontekstā darbības, ko veic šajā iespēju programmas īpašajā daļā, ļaus arī noteikt atsevišķu trešo valstu vajadzības un savstarpējās intereses, uz kurām varētu balstīt īpašu sadarbību un, pamatojoties uz mērķtiecīgiem uzaicinājumiem, izveidot šķērssaites starp galvenajām trešo valstu un Eiropas Pētniecības telpas pētniecības infrastruktūrām. 2. PĒTNIECĪBA MVU VAJADZĪBĀM Mērķi Stiprināt Eiropas MVU jauninājumu ieviešanas spēju un to ieguldījumu jaunu uz tehnoloģijām balstītu produktu un tirgu attīstībā, palīdzot tiem izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus, intensificēt to pētniecības centienus, paplašināt to tīklus, labāk izmantot pētījumu rezultātus un apgūt tehnoloģiskās prasmes un zināšanas. Metode MVU ir Eiropas rūpniecības pamatā. Tiem jābūt nozīmīgam jauninājumu sistēmas komponentam, kā arī svarīgam ķēdes posmam, pārvēršot zināšanas jaunos produktos, procesos un pakalpojumos. Tā kā konkurence gan iekšējā tirgū, gan visā pasaulē aizvien pieaug, Eiropas MVU jāpaaugstina zināšanu un pētniecības intensitātes līmenis, jāpaplašina uzņēmējdarbība ģeogrāfiskā ziņā un jāinternacionalizē savus zināšanu tīklus. Visas dalībvalstis veic pasākumus saistībā ar MVU, taču bieži vien tās neveicina un neatbalsta starpvalstu sadarbību pētniecības jomā un tehnoloģiju pārņemšanu. Tādēļ vajadzīgi ES pasākumi, kas papildinātu valstu un reģionālā līmeņa darbības un pastiprinātu to ietekmi. Īpašas darbības tiks veiktas, lai atbalstītu MVU vai MVU apvienības, kam vajadzīgi universitāšu un pētniecības centru („pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību izpildītāji”) ārēji pētniecības pakalpojumi. Šīs darbības tiks veiktas visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Projekta priekšlikumu vērtējumā ņems vērā to gaidāmo ekonomisko iespaidu uz MVU. Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot šādas divas shēmas: Pētniecība MVU vajadzībām un MVU apvienību vajadzībām . Pirmā virziena darbības galvenokārt ir pievērstas MVU zemā vai vidēji attīstītā tehnoloģiju līmenī, kuriem praktiski nav pētīšanas iespēju, vai tās ir pavisam nenozīmīgas, kā arī MVU ar augstu pētniecības intensitāti, kuriem ir vajadzīgi ārēji pētniecības pakalpojumi, kas papildinātu to pētniecības pamatiespējas. Otrajā shēmā darbības ir pievērstas MVU apvienībām, kas parasti vislabāk zina vai spēj noteikt savu dalībnieku kopīgās tehniskās problēmas, rīkoties to vārdā un veicināt pētījumu rezultātu efektīvu izplatīšanu un izmantošanu. Papildus šīm īpašajām darbībām atbalstīs un veicinās MVU līdzdalību visas pamatprogrammas izpildē. Izstrādājot saturu tematiskajām jomām programmā „Sadarbība”, ko īsteno ar dažāda apjoma projektiem atkarībā no jomas un tematikas, ņem vērā MVU pētījumu vajadzības un potenciālu. Īstenojot Kopienas PTA pamatprogrammu, nodrošina savstarpēju papildināmību un sinerģiju ar darbībām Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā, lai atbalstītu un veicinātu MVU līdzdalību Kopienas PTA pamatprogrammā. Darbības Īstenos šādas divas uz MVU attiecināmas shēmas: - Pētniecība maziem un vidējiem uzņēmumiem Ar šo shēmu atbalsta nelielas progresīvu MVU grupas, lai risinātu kopīgas vai līdzīga rakstura tehnoloģiskas problēmas. Salīdzinoši īsam laikposmam paredzētus projektus jākoncentrē uz jauninājumu vajadzībām tādiem MVU, kuri pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnoloģiju darbību izpildītājus, parādot, ka attiecīgiem MVU ir izteikts pētījumu izmantošanas potenciāls. - Pētniecība MVU apvienībām Ar šo shēmu sniedz atbalstu MVU apvienībām, lai problēmām, kas ir kopīgas daudziem MVU konkrētās rūpniecības nozarēs vai vērtību veidošanās posmos, izstrādātu tehniskus risinājumus ar pētījumiem, kuri ir vajadzīgi, piemēram, nosakot Eiropas normas un standartus vai panākot atbilstību tām un izpildot reglamentējošas prasības tādās jomās kā veselības, drošības un vides aizsardzība. Projekti, kuru ilgums var būt vairāki gadi, jāvada MVU apvienībām, kuras savu dalībnieku labā pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību izpildītājus un kurām pētniecībā jāiesaista arī daudzi atsevišķi MVU. Shēmu kopīgās iezīmes - Citi uzņēmumi un tiešie lietotāji var piedalīties shēmu īstenošanā, ja tas ir MVU vai MVU apvienību interesēs. - Papildus pētniecībai projektos jāiekļauj darbības pētījumu rezultātu pielietojumam un efektīvai izmantošanai, piemēram, pārbaudes, demonstrācijas, mācības, tehnoloģiju pārņemšanu, zināšanu vadību un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Projektos pētniecībai MVU apvienību vajadzībām jāiekļauj arī darbības pētījumu rezultātu efektīvai izplatīšanai MVU apvienību dalībnieku starpā un, ja vajadzīgs, arī plašākā mērogā. - Abu shēmu īpašuma un piekļuves tiesībām piemēro īpašus noteikumus. 3. ZINĀŠANU REĢIONI Mērķi Stiprināt Eiropas reģionu zinātniskās pētniecības potenciālu, jo īpaši visā Eiropā veicinot un atbalstot ar pētniecību saistītu reģionālu kopu veidošanos, kurās apvienojas reģionālās iestādes, universitātes, pētniecības centri, uzņēmumi un citas atbilstīgas ieinteresētās personas. Metode Reģioni ES pētniecības un attīstības ainā ieņem aizvien nozīmīgāku vietu. Pierādījumi liecina, ka investīcijas pētniecībā un attīstībā uzlabo reģiona pievilcību, tajā pašā laikā palielinot vietējo uzņēmēju konkurētspēju. Ar pētniecību un attīstību cieši saistītas kopas uzskatāmas par labākajām veicinātājām šādai investīciju aktivitātei, tieši radot priekšrocības vietējai konkurētspējai un labvēlīgi ietekmējot izaugsmi un nodarbinātību. 2003. gada izmēģinājuma pasākums „Zināšanu reģioni”[19] apstiprināja šādu kopu nozīmīgumu un interesi par to attīstības atbalstu un veicināšanu. Šāda rīcība dos iespēju Eiropas reģioniem nostiprināt investīciju iespējas pētniecības un tehnoloģiju attīstībai, vienlaikus maksimāli izmantojot to potenciālu sekmīgai interesentu iesaistei Eiropas mēroga pētniecības projektos. Pētniecības un attīstības darbībām paredzēto investīciju un darbību struktūrfondu paplašināts un koncentrētāks lietojums tiks panākts, uzlabojot sinerģiju starp reģionālo un pētniecības politiku, jo īpaši veidojot reģionālu pētniecības stratēģiju, ko reģionālās iestādes var integrēt savā ekonomiskās attīstības stratēģijā. „Zināšanu reģionos” paredz atbalstu optimālas politikas un stratēģijas noteikšanai un īstenošanai ar pētniecību un attīstību saistītu kopu veidošanā. Šī programma jo īpaši palielina reģionālo pētniecības plānu atbilstību un efektivitāti, izmantojot savstarpēju apmācību, kopu sadarbības attīstīšanu un nostiprināšanu, nostiprina uz pētniecību un attīstību vērsto esošo PAT noturīgu attīstību, kā arī veicina jaunu kopu veidošanos. Īpaši atbalstīs pieprasījuma radītus un problēmu risināšanai paredzētus projektus, kas saistīti ar īpašām tehnoloģiju jomām vai nozarēm[20]. Šī darbība attiecas uz visiem reģioniem, ieskaitot „Konverģences”[21] sadaļā minētos. Darbības Parasti projektos iesaista reģionālās iestādes, reģionālas attīstības aģentūras, universitātes, pētniecības centrus un rūpniecības uzņēmumus, kā arī, ja vajadzīgs, tehnoloģiju pārņemšanas, finanšu vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Zināšanu reģionu projektos tiks iekļautas šādas darbības: - reģionālo kopu pētījumu programmu analīze, pilnveidošana un ieviešana , kā arī sadarbība starp kopām. Te iekļauj kā analīzi, tā arī ieviešanas plānu, pievēršot uzmanību pētniecības un attīstības iespējām un prioritātēm. Projektos izmantos prognožu, salīdzinošās novērtēšanas vai citas metodes, parādot gaidāmās priekšrocības, piemēram, saikņu nostiprināšanos starp attiecīgajām kopām, optimizētu iesaistīšanos Eiropas pētniecības projektos un lielāku ietekmi uz reģiona attīstību - augsti attīstītu reģionu „šefība” pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas. Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu „ievirzes” risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem - iniciatīvas , lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām. tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas). 4. PĒTNIECĪBAS POTENCIĀLS Mērķis Stimulēt paplašinātās ES zinātniskās pētniecības potenciāla pilnīgu apzināšanu un izmantošanu, apgūstot un attīstot zinātnisko potenciālu ES konverģences reģionos un attālākajos reģionos, un palīdzot stiprināt zinātnieku iespējas veiksmīgi piedalīties pētniecības darbībās ES līmenī. Metode Lai atbalstītu paplašinātās ES zinātniskās pētniecības potenciāla pilnīgu apzināšanu un izmantošanu, ar apņēmīgām darbībām mēģinās atraisīt pētniecības grupu zinātnisko potenciālu, jo īpaši Eiropas Savienības konverģences reģionos un attālākajos reģionos, kas pašlaik pilnā mērā neizmanto savas iespējas vai kuriem ir vajadzīgas jaunas zināšanas un atbalsts sava potenciāla izmantošanai. Darbības lielā mērā pamatosies uz agrākajiem un esošajiem pasākumiem, piemēram, uz 5. pamatprogrammā paredzētajiem Eiropas izcilības centros toreizējās pievienošanās un kandidātvalstīs un Marijas Kirī vārdā nosauktās viesuzņemšanas stipendijas zināšanu tālāknodošanai. Tās arī papildinās Eiropas Sociālā fonda centienus jaunās kohēzijas politikas (2007.–2013.) ietvaros, pievēršot uzmanību pētniecības cilvēkpotenciāla attīstīšanai valstu līmenī atbilstīgajās teritorijās. Pievēršot uzmanību šādu pētniecības grupu sadarbības nostiprināšanai un paplašināšanai ar pētniecības centriem citās ES dalībvalstīs, tiks dots ievērojams ieguldījums šo grupu potenciāla izvēršanai un tādējādi — to noturīgai attīstībai. Šo pētniecības grupu ietekme un līdzdalība Eiropas Pētniecības telpā palielināsies optimizējot to starptautisko atpazīstamību, vadības potenciālu un zinātnieku kvalitāti. Darbības Šajā darbībā īpaši dos priekšroku stratēģiskām partnerattiecībām, tostarp mērķsadarbībai, starp valsts un privātām pētniecības grupām ES konverģences vai attālākajos reģionos, kas izraudzītas to kvalitātes un augstā potenciāla dēļ, un pazīstamām pētniecības grupām citur Eiropā. Īpaši uzsvērs sagaidāmos partnerības ilgtermiņa rezultātus kā Eiropā, tā arī reģionālā līmenī. Lai pilnībā īstenotu pētniecības grupu potenciālu (proti, nostiprinātu zināšanas, radītu papildu spējas, tostarp pētniecības vadībā vai atpazīstamības palielināšanā), šajā darbībā iekļaus atbalstu izraudzītām pētniecības grupām atbilstošajos reģionos tajās pētniecības programmās, kas izveidotas stratēģisko partnerattiecību ietvaros ar mērķi: - tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa ar zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņu starp izraudzītiem centriem atbilstošajos reģionos un vienu vai vairākām partnerorganizācijām citā ES dalībvalstī, kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem - citu valstu pieredzējušu pētnieku pieņemšana darbā izraudzītos pētniecības centros ar mērķi nodot zināšanas un/vai apmācīt pētniecības personālu, tādējādi radot pamudinājumu atgriezties no valsts aizbraukušajiem zinātniekiem - konkrētu pētniecības iekārtu iegāde izraudzītajiem centriem un šo iekārtu pilnveidošana - semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē - izplatīšanas un popularizēšanas darbības, lai nodrošinātu izraudzīto centru un to darbības atpazīstamības palielināšanu. Papildus un neatkarīgi no šiem atbalsta pasākumiem darbības radīs vērtēšanas mehānismus, ar kuriem jebkurš atbilstošo reģionu pētniecības centrs, vai pieteicies vai nav pieteicies finansējumam, var iegūt starptautisku neatkarīgu ekspertu vērtējumu par savu pētījumu kvalitātes un infrastruktūru vispārējo līmeni. Šo vērtējumu sniegs Komisijas izvirzīti augsta līmeņa neatkarīgi starptautiski eksperti. 5. ZINĀTNE SABIEDRĪBĀ Mērķis Lai izveidotu efektīvu un demokrātisku uz zinātnes atziņām balstītu Eiropas sabiedrību, par mērķi izvirza zinātnes un tehnoloģisko centienu un ar tiem saistītās pētniecības politikas harmonisku integrāciju Eiropas sociālajā sistēmā. Metode „Zinātne sabiedrībā” ir Sestajā pamatprogrammā uzsāktā eksperimentālā darba nozīmīgs paplašinājums, kas atbilst Eiropas pētniecības politikas izvirzītajām augstākajām prasībām. Eiropas sabiedrības attīstība lielā mērā ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplatīt zināšanas un rezultātā nepārtraukti ieviest jauninājumus. Šajā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai pētniecībai, un tai arī turpmāk jābūt vienam no izaugsmes, labklājības un noturīgas attīstības virzītājspēkiem. Šā mērķa sasniegšanai ir obligāti radīt tādu sociālo un kultūras vidi, kas sekmē veiksmīgus un pielietojamus pētījumus. Tas nozīmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedrības bažas un vajadzības, kas saistās ar paplašinātām demokrātiskām debatēm ar vairāk ieinteresētu un labāk informētu sabiedrību un labākiem nosacījumiem kolektīvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos. Tam arī jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija. Tādējādi šajā programmas „Iespējas” daļā galveno uzmanību pievērš nosacījumu kopai, ar kuru šāda labvēlīga vide Eiropā kļūst par normu un nevis izņēmumu. Pirmām kārtām jāpievēršas ar zinātni saistītas robežšķirtnes veidošanās draudiem mūsu sabiedrības iekšienē. Šāda robežšķirtne nošķir tos, kuriem nav piekļuves attiecīgām zināšanām, no tiem retajiem, kam tāda ir; tos, kuriem nav iespējas ietekmēt pētniecības politikas veidošanu, no tiem, kam šāda iespēja ir. Tas pilsoņos izraisa nenoteiktu attieksmi pret zinātnes un tehnoloģiju sniegtajiem potenciālajiem labumiem un to pakļaušanu efektīvai sabiedrības uzraudzībai. No vienas puses, pilsoņi labprāt piekrīt pētījumu paplašināšanai, lai risinātu šodienas svarīgākās problēmas (slimības, vides piesārņojumu, epidēmijas, bezdarbu u. c.) un lai labāk prognozētu to iespējamo iespaidu nākotnē. No otras puses, pilsoņi nevar nepaust neticību par atsevišķiem zinātnes pielietojumiem un par savtīgu interešu izpausmēm lēmumu pieņemšanas gaitā. Starp cēloņiem nereti neapmierinošai zinātnes integrācijai sabiedrībā minami šādi: - nepietiekama sabiedrības līdzdalība, nosakot prioritātes un zinātnes politikas virzienus, kas ļautu izvērst plašāku diskusiju par iespējamiem apdraudējumiem un sekām - augošie iebildumi pret atsevišķām norisēm zinātnē, kontroles trūkuma sajūta un neatrisināti jautājumi par pamatvērtību ievērošanu - šķietamā zinātnes pasaules izolācija no saimnieciskās un sabiedriskās dzīves ikdienas realitātēm - sabiedriskās politikas noteikšanai sniegto zinātnisko pierādījumu objektivitātes apšaubīšana. Izraudzītā pieeja paredz: padarīt aptverošākus un pārredzamākus piekļuves mehānismus noturīgākai politikai un tās apstiprināšanai vajadzīgās pieredzes pārbaudīšanai ņemot vērā pamattiesības, noteikt orientierus ētiski pamatotiem pētniecības centieniem panākt Eiropas aktivitātes pieaugumu pasaulē izvērstajā diskusijā par kopīgām vērtībām, vienādām iespējām un dialogu sabiedrībā, kā arī šo vērtību un iespēju popularizēšanā samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus u. c.) veicināt sabiedrības dialogu par pētniecības politiku un stimulēt pilsoniskās sabiedrības organizāciju ciešāku iesaisti pētniecības darbā radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu palīdzēt sievietēm turpināt izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot to zinātniskās spējas vispārības labā atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mēdiju speciālistiem. „Zinātne sabiedrībā” pasākumus īstenos ar: - darbībām, kas saistītas ar politiku un tieši šajā virzienā veiktiem pētījumiem - dalībvalstu sadarbību, nosakot kopīgus mērķus un nostiprinot valstī esošo pētniecības praksi koordinācijas atklāto metožu pielietošanas garā - veicinot, atbalstot un uzraugot daļas „Zinātne sabiedrībā” jautājumu pārņemšanu un ietekmi citās pamatprogrammas daļās[22]. Šis temats nodrošinās ar „Zinātni sabiedrībā” saistīto jautājumu vispārēju koordināciju kā pamatprogrammā, tā arī citās atbilstīgās Kopienas darbībās (piemēram, attiecībā uz izglītību un kultūru). Darbības noritēs trīs virzienos. Pirmais darbības virziens. Dinamiskāka zinātnes un sabiedrības attiecību pārvalde - Eiropas zinātnes sistēmas nostiprināšana un uzlabošana Ar Eiropas zinātnes sistēmu saistās tādas cerības par tās jauninājumu ieviešanas potenciāla saglabāšanu, ka sabiedrībai jāgūst dziļāka izpratne par sistēmas sastāvdaļām, tās saimnieciskajiem jautājumiem, noteikumiem un parašām. Pievēršot uzmanību Eiropas Pētniecības telpas dalībniekiem un tās dinamikai, risinās šādus trīs nozīmīgus jautājumus: - zinātnisko un ekspertu ieteikumu izmantošanas un ietekmes uzraudzības uzlabošanu politikas noteikšanā Eiropā, kā arī praktisku instrumentu un shēmu (piemēram, elektroniskos tīklu) izstrādi - uzticības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās - veicināt diskusiju par informācijas izplatīšanu, tostarp par piekļuvi pētījumu rezultātu un zinātnisko publikāciju nākotni. - Plašāka iesaiste politisko, sabiedrībai aktuālo un ētisko jautājumu paredzēšanā un skaidrošanā Sabiedrības centienus, bažas un ētikas pamatprincipus labāk jāintegrē visā pētniecības procesā, radot drošāku un konstruktīvāku vidi pētniekiem un sabiedrībai kopumā. Te jāievēro divi jautājumi: - plašāka iesaiste ar zinātni saistītos jautājumos - nosacījumi padziļinātām debatēm par ētiku un zinātni. - Labāka izpratne par zinātnes un tehnoloģiju vietu sabiedrībā Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata vēsturē, socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas. Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem jāveido tīklus, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā, īpaši uzsverot: - attiecības starp zinātni, demokrātiju un tiesiskumu - pētījumus par ētiku zinātnē un tehnoloģijās - zinātnes un kultūras savstarpējo ietekmi - zinātnieku lomu un tēlu. - Universitāšu pieaugošā loma Darbs tiks vērsts uz atbalstu atbilstošām reformām, kas universitātēm kopā ar rūpniecības nozarēm un sabiedrību kopumā dod iespēju pilnībā izmantot savu lomu zināšanu radīšanā, izplatīšanā un apmaiņā (atbilstoši Kopienas iniciatīvām par pētniecības darbu universitātēs). Tiks uzsvērta: - labāku pamatapstākļu noteikšana efektīvākam pētniecības darbam universitātēs - strukturētu partnerattiecību izveides veicināšana ar uzņēmējdarbības nozari, ņemot vērā universitāšu iespējas pētniecības darba vadīšanā - zināšanu apmaiņas stiprināšana starp universitātēm un sabiedrību kopumā. Otrais darbības virziens. Potenciāla nostiprināšana un redzesloka paplašināšana - Dzimte un pētniecība Balstoties uz politikas ievirzēm Komisijas personāla darba dokumentā un Padomes secinājumiem[23], kā arī uz citām atbilstīgām ES politikas ievirzēm, tiks ieviesti pozitīvās diskriminācijas pasākumi, lai nostiprinātu sieviešu lomu zinātniskajā pētniecībā un palielinātu dzimtes dimensiju pētniecībā. Šie pasākumi radīs kontekstu debatēm par pētniecības politiku, uzraudzību, koordināciju un apstiprināšanu. Tajos iekļaus: - sieviešu lomas nostiprināšanu zinātniskajā pētniecībā - dzimtes dimensiju pētniecībā - dzimšu vienlīdzības nodrošināšana ES pētniecības politikā un programmās. - Jaunieši un zinātne Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu un paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību. Eiropas apmaiņu un sadarbības programmās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai pielāgotām dabaszinātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszinātņu skolotājiem (koncepcijas, materiāli), saikņu veidošanai starp skolām un profesionālo darbību. Turklāt var atbalstīt plašus Eiropas mēroga pasākumus, kas pulcē izcilus zinātniekus (kā „paraugus atdarināšanai”) un centīgus jaunus zinātniekus. Veiks atbalsta pētījumus, ņemot vērā sociālo kontekstu un kultūras vērtības. Ir saglabāti trīs aspekti: - atbalsts formālai un neformālai zinātniskai izglītībai skolās - saišu nostiprināšana starp zinātnisku izglītību un karjeru zinātnē - jaunu zinātniskas izglītības metožu pētniecības un koordinācijas darbības. Trešais darbības virziens. Zinātnes un sabiedrības saziņa Darbības veicinās efektīvu divpusējas saziņas kanālu veidošanu, kas dos iespēju sabiedrībai iesaistīties zinātnes jomā un zinātniekiem kontaktēties ar sabiedrību. Šī pieeja dos priekšroku ciešākai sadarbībai un labākās pieredzes apmaiņai starp zinātniekiem un plašsaziņas speciālistiem, kā arī plašākai mērķgrupu, jo īpaši jauniešu, iesaistei, pētnieku kontaktiem ar sabiedrību un specializētiem preses izdevumiem. Centienus koncentrēs uz: - ticamas un laicīgas informācijas sniegšanu zinātniskajiem preses izdevumiem, tostarp atbalstu Eiropas zinātnisko preses izdevumu resursiem - mācību darbībām, lai mazinātu plaisu starp plašsaziņas līdzekļiem un zinātnieku aprindām - Eiropas dimensijas paplašināšanai plašākai sabiedrībai paredzētos zinātniskos pasākumos - zinātnes propagandai ar audiovizuāliem līdzekļiem, izmantojot Eiropas kopražojumus un zinātnes programmu izplatīšanu - izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas - pētījumiem, kas paredzēti zinātniskās saziņas, tās metožu un rezultātu uzlabošanai. 6. STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA Mērķis Lai veicinātu konkurētspēju un ieņemtu vadošo pozīciju pasaulē, Eiropas Kopienai vajadzīga spēcīga un saskaņota starptautiska zinātnes un tehnoloģiju politika. Šai starptautiskajai politikai ir divi savstarpēji saistīti mērķi: atbalstīt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģisku partnerību ar trešām valstīm izraudzītās zinātnes jomās un iesaistot labākos trešo valstu zinātniekus darbā Eiropā un sadarbībā ar to risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. Metode Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis[24]) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā. Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju. Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām[25]: kandidātvalstis[26] Vidusjūras reģiona partnervalstis ( MPC ), Rietumbalkānu valstis ( WBC ), kā arī Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas valstis[27]( EECCA ) jaunattīstības valstis jaunās ekonomikas valstis. Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic īpašās programmas „Sadarbība” ietvaros. Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic īpašās programmas „Cilvēki” ietvaros. Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības horizontālā atbalsta darbības. Tiks nodrošināta dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija. Darbības Pamatdarbības kopīgi saskaņotās starptautiskās zinātniskās sadarbības politikas pilnveidošanai ir šādas. Reģionālo prioritāšu izvirzīšana un noteikšana sadarbības politikai zinātnes un tehnoloģiju jomā Prioritāšu noteikšana ES sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā balstīsies uz plašu politisku dialogu ar partnervalstīm un reģioniem, atzīstot to sociālos un kultūras apstākļus un pētniecības iespējas. Zinātnes un tehnoloģiju sadarbības dialogu veic dažādos līmeņos, piemēram, starptautiskajos forumos (dažādās ANO konvencijas), institucionalizētos divu reģionu dialogos[28], ieskaitot Āzijas un Eiropas sanāksmes ( ASEM ), Latīņamerikas, Karību reģiona un ES sanāksmes ( ALCUE ), Vidusjūras un Rietumbalkānu partnerattiecības, ES un ACP (Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu) sadarbība ar Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas valstīm[29], un divpusējos un daudzpusējos nolīgumus, kā arī neformālas zinātnieku un citu sabiedrības partneru pārreģionālas sanāksmes. Par prioritāti nosaka divu reģionu vai divpusēja dialoga nostiprināšanu, lai vadītu un iezīmētu pamatus starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā un kopīgai to jomu noteikšanai pētniecībā, kas izraisa savstarpēju interesi un izdevīgumu.. Šāds dialogs un partnerība zinātnes un tehnoloģiju jomā rada visefektīvāko paņēmienu globāli un savstarpēji saskaņotu mērķu sasniegšanai, ņemot vērā reģionālās un valstīm raksturīgās īpašās vajadzības. Līdz ar to pamatprogrammā paredzēto starptautisko sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā vadīs saskaņoti ar integrētiem pētniecības politikas formulējumiem, kas izstrādāti šajos dialogos un nolīgumos par zinātni un tehnoloģiju[30]. Šīs iniciatīvas īstenos ar īpašām starptautiskās sadarbības darbībām, kas attīstīs divpusēju reģionālu dialogu ar dalībvalstīm, asociētajām valstīm un starptautiskās sadarbības partnervalstīm. Šai prioritāšu noteikšanai un zinātnes un tehnoloģiju sadarbības politikas konkretizēšanai ir tiešs un izmērojams iespaids uz citām darbībām, kas paredzētas starptautiskajā zinātnes un tehnoloģiju sadarbībā īpašās programmas „Iespējas” ietvaros, proti, zinātnes un tehnoloģiju nolīgumu, zinātnes un tehnoloģiju sadarbības partnerības paplašināšanā un pilnveidošanā, kā arī pozitīvas sinerģijas efekta radīšanā attiecībā uz valstu politiku un darbībām starptautiskajā zinātnes un tehnoloģiju sadarbībā. Saskaņā ar noteiktajām prioritātēm zinātnes un tehnoloģiju nolīgumu ietvaros priekšroka tiks dota tādu jaunu elementu noteikšanai, kuriem ir nepieciešama atbilstoša rīcība un politisks atbalsts attiecīgo tēmu līmenī. Turklāt zinātnieku līdzdalība trešo valstu pētniecības programmās ļaus pilnībā izmantot zinātnes un tehnoloģiju nolīgumu iespējas, kā arī ļaus zinātniekiem abpusēji iegūt zināšanas par trešo valstu pētniecības sistēmām un pētniecības kultūru. Šajā nolūkā pamatprogramma paredz segt izmaksas dalībvalstu un asociēto valstu zinātniekiem par līdzdalību trešo valstu pētniecības programmās, ja par tām ir savstarpēja interese un tās dod abpusēju labumu. Šāda sadarbība notiks konkursa kārtībā. Kopīgie projekti, ko izstrādā, balstoties uz dialogu un zinātnes un tehnoloģiju nolīgumiem, pamatosies uz vajadzību apzināšanu, un tiem būs ievērojama vieta partnerībā, kompetencē un finansējumā, kā arī svarīga nozīme sociālajā un ekonomiskajā ziņā. Projektos īpaši pievērsīsies prioritātēm, kas noteiktas reģionālo forumu politiskajos dialogos par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, turklāt katram reģionam vai starptautiskās sadarbības partnervalstu grupai būs īpaši uzaicinājumi priekšlikumu iesniegšanai. Šo dialogu rezultāti palīdzēs noteikt īpašo starptautiskās sadarbības pasākumu prioritātes un vajadzības īpašām starptautiskās sadarbības darbībām dažādajās tēmās īpašajā programmā „Sadarbība”. Sadarbības partnerības zinātnes un tehnoloģiju jomā attīstīšana un pilnveidošana, ieskaitot struktūru un tīklu veidošanu Noteikto prioritāšu īstenošanu tālāk pilnveidos un pārvērtīs darbībā, nosakot vienlīdzību zinātnes un tehnoloģiju partnerībās, pārgrupējot daudzos interesentus (pētniecības, rūpniecības, valdības un pilsoniskās sabiedrības jomā) pētniecības iespēju veidošanai un pētniecības darbībām. Ir pierādījies, ka tas ir pats piemērotākais mehānisms, lai sinerģiski mobilizētu visu partneru stiprās puses. Lai apmierinātu atšķirīgās globālas, reģionu un/vai valstu vajadzības, partnerībā ir nepieciešama daudznozaru pieeja. Partnerības zinātnes un tehnoloģiju jomā pilnveidošana pamatojas uz bireģionālās vadības un koordinācijas politiskajām ierosmēm noteiktās prioritāšu jomās. Vadības grupas, ko veido ierobežots skaits katra reģiona pārstāvju, tās īstenos atklātības gaisotnē attiecībā pret visiem partneriem attiecīgajos reģionos, ievērojot to intereses un pētniecības iespējas. Šajā partnerībā veicinās kopīgas pētniecības darbības un pastāvīgu politikas dialogu par sadarbības īstenošanas efektivitāti, kā arī par nākotnes vajadzību noteikšanu. Atbalsts valstu politikas un starptautiskās sadarbības zinātnes un tehnoloģiju jomā koordinācijai Lai veicinātu/rosinātu starptautiskās zinātniskās sadarbības efektivitāti ES, būtiska ir valstu politikas koordinācija, īstenojot saistības, kas ir pieņemtas zinātnes un tehnoloģiju bireģionālos un divpusējos dialogos. Šī koordinācija pastiprinās uzsāktās divpusējās sadarbības iniciatīvas zinātnes un tehnoloģiju jomā starp dalībvalstīm un starptautiskās sadarbības partnervalstīm, kā arī palielinās pozitīvo sinerģiju to starpā. Tā arī pastiprinās labāku papildināmību Kopienas un dalībvalstu sadarbībā zinātnes un tehnoloģiju jomā. Tā arī atbalstīs „kopīga redzējuma” panākšanu, veicinot novatorisku programmatisku pieeju un ciešāk sadarbojoties ar dalībvalstīm saskanīgas ES sadarbības zinātnes un tehnoloģiju jomā izveidē un īstenošanā. II PIELIKUMS SUMMAS PAREDZAMAIS SADALĪJUMS Paredzamais sadalījums starp programmām ir šāds (EUR miljoni): Iespējas | Pētniecības infrastruktūra* | 3961 | Pētniecība MVU vajadzībām** | 1901 | Zināšanu reģioni | 158 | Zinātniskais potenciāls | 554 | Zinātne sabiedrībā*** | 554 | Starptautiskās sadarbības pasākumi | 358 | KOPĀ | 7486 | * Ieskaitot ieguldījumu „Riska dalīšanas finanšu mehānismā”, kas piešķirts Eiropas Investīciju bankai, kā minēts III pielikumā. Procentu ienākumus no šā ieguldījuma pievieno piešķīrumam EIB. ** Ieskaitot summu, kas paredzēta 169. panta iniciatīvai pētniecības veicēju MVU jomā. *** Ieskaitot summu politikas saskaņotas pilnveidošanas atbalstam. III PIELIKUMS Riska dalīšanas finanšu mehānisms Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB). Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu pētniecībā, palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta. EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem lielām piemērotām PTA darbībām Eiropā. Pamatojoties uz tās finanšu novērtējumu, EIB izvērtēs finanšu riska pakāpi un pieņems lēmumu par nodrošinājuma vai piešķiramā kapitāla vērtību. Riska novērtējums un klasificēšana, kā arī no tās izrietošie lēmumi par aizdevuma nodrošinājumu un kapitāla sadali ir bankas standarta procedūras, ko apstiprinājuši un pārrauga tās akcionāri, un tās netiks mainītas sakarā ar Kopienas ieguldījumu. Kopiena neuzņemsies neparedzēto izdevumu saistības. Piešķīrumu izmaksās katru gadu. Ikgadējā summa tiks noteikta darba programmās, ņemot vērā ikgadējo darbības pārskatu un prognozes, ko EIB iesniegs Kopienai. Piešķīruma nolīgumā, ko noslēgs ar EIB, tiks paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem Kopienas līdzekļus var izmantot aizdevuma nodrošinājumam un kapitāla sadalei. Tajā, cita starpā, būs ietverti šādi noteikumi. - Tēmas un darbības, kas var pretendēt uz aizdevumu. Lai saglabātu proporcionalitāti starp īpašajām programmām, kas papildina piešķīrumu, un to tēmām un darbībām, Kopiena pakāpeniski var pielāgot finansējuma piešķiršanas nosacījumus attiecībā uz jebkuru tēmu vai darbību, neskarot tās iespējamās izmaiņas saskaņā ar 7.2. pantu. - Lielas PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras. Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu. - Noteikumi, kuros konkretizēs finansu riska daļu, ko segs Kopienas piešķīrums, un riska slieksni, kuru pārsniedzot EIB var izmantot Kopienas piešķīrumu. - Mehānismu, ko Kopiena izmantos, lai kontrolētu ar piešķīrumu saistītās EIB aizdevumu operācijas. IV PIELIKUMS Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana Turpinājumā ir norādīta viena iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums. Turpmākas iniciatīvas var noteikt un ierosināt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā. Katra lēmuma pieņemšanai tiks izveidota speciāla īstenošanas struktūra, tāpat arī organizatoriskā struktūra un piemērotas vadības iestādes, kas nepieciešamas darbības īstenošanai. Saskaņā ar II pielikumu Kopiena nodrošinās iniciatīvu finansiālu atbalstu un aktīvi piedalīsies to īstenošanā, izmantojot darbībai vai rīcībai vispiemērotākos līdzekļus. - Līguma 169. panta iniciatīva pētniecībā iesaistīto MVU jomā Iniciatīvas mērķis ir uzsākt un īstenot kopīgu pētniecības un attīstības programmu ar pētniecību saistīto MVU vajadzībām, lai sekmētu to pētniecības un jauninājumu ieviešanas spējas. Izmantojot EUREKA iespējas, tā stimulēs un atbalstīs starptautiskus pētniecības un attīstības projektus, ko vada tādi MVU. Iniciatīva papildina citas MVU vajadzībām paredzētas darbības, ko veic 7. pamatprogrammas sakarā. Kopiena sniegs finanšu atbalstu iniciatīvai un piedalīsies tās īstenošanā, izmantojot darbībai vispiemērotākos līdzekļus. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar ko pieņem īpašu programmu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem – „Iespējas” (no 2007. līdz 2013. gadam). 2. UZ DARBĪBAS JOMĀM BALSTĪTAS VADĪBAS/BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALES PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM/ABB ) SATVARS PĒTNIECĪBA… 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas): 02 02 06 Eksperimentālais projekts: zināšanu reģioni; 02 02 02 01 pētniecība un jauninājumi; 08 08 01 02 horizontālās pētniecības darbības ar MVU iesaisti; 08 08 01 03 īpašie pasākumi starptautiskās sadarbības atbalstam; 08 10 01 01 pētniecība un jauninājumi; 08 10 01 03 pētniecības infrastruktūras; 08 10 01 04 zinātne un sabiedrība; 09 04 03 pētniecības infrastruktūras (galīgo budžeta nomenklatūru 7. pamatprogrammai izstrādās noteiktā laikā) 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: 2007. līdz 2013. gads, atkarībā no jaunā finanšu plāna struktūras apstiprinājuma 3.3. Budžeta informācija: Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija | 02, 06, 08, 09, un 11 | Neobl. | Dif.[31] | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. [1a] | XX.01 | Neobl. | Nedif.[32] | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. [ 1a…] | XX.01.05 | Neobl. | Nedif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. [ 1a…] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriējumu (SA) un maksājumu apropriējumu (MA) kopsavilkums[33] miljoni EUR (līdz 3.