Īpašais ziņojums Zemes gabalu 
identifikācijas sistēma –  
noderīgs rīks 
lauksaimniecības zemes 
attiecināmības noteikšanai, 
taču tās pārvaldību 
iespējams uzlabotLV 2016  Nr. 25
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5936-3 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/66246 QJ-AB-16-025-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5938-7 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/37557 QJ-AB-16-025-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5928-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/477260 QJ-AB-16-025-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Lai izmantotu vai reproducētu Eiropas Revīzijas palātai nepiederošos attēlus 17., 18., 19., 22. un 23. lpp., atļauja jālūdz 
tieši autortiesību īpašniekam.
Zemes gabalu 
identifikācijas sistēma –  
noderīgs rīks 
lauksaimniecības zemes  
attiecināmības noteikšanai,  
taču tās pārvaldību 
iespējams uzlabot
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 25
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības 
un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, 
konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, 
paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Phil Wynn Owen  vadītā I apakšpalāta, kura revidē dabas resursu ilgtspējīgu 
izmantošanu. Revīziju vadīja ERP loceklis Nikolaos Milionis , un viņam palīdzēja locekļa biroja vadītāja Ioulia Papatheo -
dorou , locekļa biroja atašejs Kristian Sniter , atbildīgais vadītājs Helder Faria Viegas , darbuzdevuma vadītājs Jan Huth  un 
viņa vietniece Ramona Bortnowschi . Revīzijas darba grupu veidoja revidenti Marius Cerchez, Jindrich Dolezal, Blanka 
Happach, Christine Kleinsasser, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, Roberto Resegotti, Bruno Scheckenbach  un Maciej Szymu -
ra. Valodas atbalstu sniedza Tom Everett  un Michael Pyper ; sekretariāta palīdzību nodrošināja Monika Schmidt .
No kreisās uz labo: I. Papadakis, I. Papatheodorou, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, J. Huth, 
K. Sniter, R. Bortnowschi, R. Resegotti .
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I-IV Kopsavilkums
1-7 Ievads
1-3 Vispārīga informācija
4-7 ZGIS raksturīgās iezīmes
8-12 Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja
13-33 I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir gūti labi 
panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
14-15 Labi panākumi ZGIS ieviešanā
16-20 Ortofotoattēli lielākoties bija atjaunināti
21-25 Fotoattēlu interpretācija ne vienmēr bija ticama vai pārliecinoša
26-28 Proporcionalitātes sistēma ne vienmēr bija ticami piemērota
29 Pusautomatizēti atklāšanas instrumenti tika testēti, taču tos vēl neizmantoja
30-31 Dažās ZGIS bija iekļauta informācija par to, vai zeme faktiski ir lauksaimnieka rīcībā
32-33 Nav pietiekamas informācijas, lai pilnībā novērtētu ZGIS īstenošanas rentabilitāti
34-55 II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, lai atbilstu KLP 
reformas prasībām
35-43 Dalībvalstu īstenotā ZGIS pielāgošana zaļajai saimniekošanai virzījās uz priekšu,  
bet vēl nebija pabeigta
44-55 Vienkāršošana turpinās, taču joprojām saskaras ar grūtībām
04 Saturs 
56-72 III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, taču pietiekama 
uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas darbības rezultātiem
57-59 Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS ir uzlabojušies
60-64 Rīcības plāni un finanšu korekcijas novērsa ZGIS nepilnības
65-69 ZGIS kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību negatīvi ietekmēja trūkumi tās metodoloģijā 
un piemērošanā
70-72 Kvalitātes novērtēšanas rezultātus nepietiekami izmantoja ZGIS datu kvalitātes uzlabošanai
73-80 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums. ZGIS datu slāņi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 1. un 2. punktu
 II pielikums.  Kvalitātes novērtēšana 2015. gadā: kvalitātes elementi atkarībā no atbilstības klases
 Komisijas atbildes
05
 Glosārijs
Administratīvās pārbaudes : formalizētas un automatizētas pārbaudes, kurās maksājumu aģentūras pārbauda 
visus pieteikumus, lai pārliecinātos par to attiecināmību un atklātu visus iespējamos pārkāpumus.
Agrovides un klimata pasākumi : šie pasākumi ir vieni no svarīgākajiem lauku attīstības pasākumiem no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai veikto finanšu piešķīrumu ziņā, un to mērķis ir radīt ar vidi un klimatu 
saistītus ieguvumus sabiedrībai.
Aplēstais kļūdu līmenis : Palātas ikgadējā labākā aplēse par kļūdām kādā maksājumu grupā. To aprēķina, 
pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti, pārbaudot reprezentatīvu darījumu paraugu. To izsaka kā kļūdaino 
maksājumu procentuālo daļu no maksājumu kopējās vērtības. Ar 95 % varbūtību šie procenti iekļaujas ticamības 
intervālā, kuram ir noteikta apakšējā un augšējā robeža.
Apmeklējumi uz vietas : ad hoc  apmeklējumi uz vietas, ko veic kā daļu no ZGIS atjaunināšanas vai kvalitātes 
nodrošināšanas pasākumiem nolūkā noskaidrot gadījumus, kad attēla interpretēšana nav pietiekama, lai novērtētu, 
cik lielā mērā atsauces zemes gabals ir attiecināms.
Atsauces zemes gabals : ģeogrāfiski norobežota platība ar unikālu identifikāciju, kura reģistrēta lauksaimniecībā 
izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā, un kurai 
noteikta potenciāli atbalsttiesīgo hektāru standartvērtība saskaņā ar konkrētu atbalsta shēmu vai pasākumu.
Deklarētā platība : kopējā platība, ko (visi lauksaimnieki) deklarējuši atsauces zemes gabalā un ko maksājumu 
aģentūra izmanto aprēķinu veikšanai.
Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) : tas ir Eiropas Komisijas iekšējais dienests, kas nodarbina 
zinātniekus, kuri veic pētījumus un sniedz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas un atbalstu ES politikai. Šā centra 
MARS  vienība izstrādā un atjaunina kvalitātes novērtēšanas metodoloģiju.
Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD) : tas ir atbildīgs par lauksaimniecības un lauku attīstības politikas īstenošanu, tostarp par atbalstu 
lauku saimniecībām, tirgus pasākumiem, lauku attīstību, kvalitātes politiku, finanšu un juridiskajiem jautājumiem, 
analīzi un novērtēšanu, kā arī par starptautiskajām attiecībām saistībā ar lauksaimniecību.
Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) : tas sniedz finansējumu tiešajiem maksājumiem 
lauksaimniekiem, pārvalda lauksaimniecības tirgus, kā arī veic daudzus citus uzdevumus, piemēram, īsteno 
veterinārijas un augu veselības pasākumus, pārtikas programmas un informatīvas darbības.
Ekoloģiski nozīmīga platība (ENP) : platība, kas noteikta saskaņā ar 46. pantu Regulā (ES) Nr. 1307/20131, lai 
nodrošinātu ar vidi saistītus ieguvumus, uzlabotu bioloģisko daudzveidību un saglabātu pievilcīgu ainavu. Šīs 
platības var ietvert ainavas elementus, buferjoslas, apmežotas platības, papuves, kā arī platības, ko aizņem slāpekli 
piesaistoši kultūraugi, u. c.
Ģeotelpiskais atbalsta pieteikums ( GSAA ): lauksaimniekiem paredzēta atbalsta pieteikuma veidlapas sagatave 
un attiecīgais grafiskais materiāls, kas pieejams, izmantojot Regulas (ES) Nr. 1306/20132 72. panta 3. punktā minēto 
elektronisko ģeogrāfiskās informācijas sistēmas saskarni, kura ļauj apstrādāt deklarēto platību telpiskos un 
burtciparu datus.
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem 
tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un 
uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu 
(OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).
06 Glosārijs 
Ilggadīgie zālāji un pastāvīgās ganības (turpmāk abi kopā “ilggadīgie zālāji”) : zeme, ko izmanto, lai audzētu 
dabīgi veidojušās (pašiesējušās) vai kultivētas (sētas) stiebrzāles vai citus lopbarības zālaugus, un kas piecus gadus 
vai ilgāk nav iekļauta saimniecības augsekas sistēmā. Tajā var būt cita veģetācija, ko var noganīt, piemēram, krūmi 
un/vai koki, ar noteikumu, ka pārsvaru saglabā stiebrzāles un citi lopbarības zālaugi. Ja konkrēta dalībvalsts tā 
nolemj, tad šajā definīcijā var iekļaut arī zemi, ko var noganīt un kas veido daļu no izveidotās vietējās prakses, ja 
stiebrzāles un citi lopbarības zālaugi tradicionāli nav dominējoši ganību teritorijās.
Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) : integrēta sistēma, ko veido saimniecību, pieteikumu, 
lauksaimniecības platību un maksājumtiesību datubāzes (dalībvalstīs, kuras piemēro vienoto maksājumu shēmu). Šīs 
datubāzes izmanto administratīvajām sasaistu pārbaudēm, kuras aptver visus atbalsta pieteikumus lielākajai daļai 
ELGF pasākumu (piemēram, vienotā maksājumu shēma, vienotā platībmaksājuma shēma vai citi tiešie maksājumi).
Izpildāmo testu komplekss : testa gadījumu kopa (kvalitātes elementi), kas izmantojami, lai testētu ZGIS un 
pārliecinātos, vai tās darbība atbilst konkrētiem parametriem.
Kvalitātes elements (KE) : viens no sešiem specifiskiem komponentiem, ko izmanto kvalitātes vērtēšanas 
procedūrā, lai novērtētu ZGIS kvalitāti un noteiktu tās trūkumus (Regula (ES) Nr. 640/2014, 6. pants).
Kvalitātes novērtēšana : dalībvalstu vai reģionu ik gadus veikti pasākumi, lai testētu ZGIS datu ticamību, izmantojot 
konkrētus kvalitātes elementus. Novērtēšanas metodoloģiju izstrādā un pilnveido KPC. Šo pasākumu rezultātus 
uzrauga Lauksaimniecības un un lauku attīstības ĢD.
Lauksaimnieciskā darbība : i) lauksaimniecības produktu ražošana vai audzēšana un dzīvnieku turēšana 
lauksaimniecības nolūkiem, ii) lauksaimniecības zemes uzturēšana noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai 
piemērotā stāvoklī vai iii) darbību minimums, ko nosaka dalībvalstis, lauksaimniecības zemēs, kuras tiek dabiski 
uzturētas noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai piemērotā stāvoklī.
Lauksaimniecības zeme : platība, ko aizņem aramzeme, ilggadīgie zālāji un pastāvīgās ganības vai ilggadīgie 
stādījumi.
Lauksaimniecības zemes gabals : vienlaidus zemes platība, ko deklarējis viens lauksaimnieks un ko aizņem ne 
vairāk kā viena kultūraugu grupa.
Maksājumu aģentūra : dalībvalsts struktūra, kas atbildīga par lauksaimniecības subsīdiju pārvaldību.
Maksimālā atbalsttiesīgā platība (MAP) : hektāru skaits, kas potenciāli ir atbalsttiesīgs saskaņā ar konkrētu 
atbalsta shēmu vai pasākumu. ZGIS kontekstā MAP maksimālo lielumu ierobežo vairāki faktori, tostarp atsauces 
zemes gabala atsauces platība.
Ortofotoattēli : ortokoriģētas (lai likvidētu kropļojumu) fotogrāfijas, attēli un citi grafiskie materiāli, kas uzņemti no 
gaisa vai satelītu platformām.
Pamata maksājuma shēma (PMS) : lauksaimniecības shēma, kuras darbības pamatā ir šīs shēmas piemērošanas 
pirmajā gadā lauksaimniekiem piešķirtās maksājumtiesības, ko lauksaimnieks aktivizē katru gadu.
07 Glosārijs 
Pārbaude uz vietas : platībatkarīgā atbalsta darījumu likumības un pareizības apstiprinājumpārbaude, kuru veic 
maksājumu aģentūras inspektori, un tajā ietilpst pieteikuma iesniedzēja saimniecības apmeklēšana vai zemes 
gabalu jaunāko satelītattēlu caurskatīšana (t.i., attālināta izpēte). Šādas lauku saimniecību konkrētu izlašu pārbaudes 
jāveic regulāri un ik gadu. Saistībā ar lielākajām shēmām un to noteikumiem, piemēram, saistībā ar pamata 
maksājuma shēmu, vienoto maksājuma shēmu vai lielāko daļu lauku attīstības pasākumu, 5 % attiecīgo saņēmēju ir 
pakļauti pārbaudēm uz vietas.
Savstarpēja atbilstība : mehānisms, kas liek lauksaimniekiem, ja tie vēlas saņemt maksājumus pilnā apmērā, ievērot 
pamata noteikumu kopumu, kuri saistīti ar vidi, sabiedrības un dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un/vai zemes 
apsaimniekošanu.
Stiebrzāles vai citi lopbarības zālaugi : tie ir visi zālaugi, kas tradicionāli aug dabiskās ganībās vai ko attiecīgā 
dalībvalstī parasti iekļauj ganībām vai pļavām paredzētos sēklu maisījumos, neatkarīgi no tā, vai tās izmanto lopu 
ganīšanai.
Ticamības deklarācija ( DAS ): rezultāts, kas iegūts ikgadējā finanšu un atbilstības revīzijā, kuras laikā Palāta 
pārbauda ES pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu pareizību. Ticamības deklarācijas konstatējumus un 
secinājumus publicē Palātas sagatavotajā gada pārskatā.
Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) : ģeogrāfiskās informācijas sistēma, ar kuras palīdzību IAKS var 
ģeolokalizēt, attēlot un telpiski integrēt tajā ietilpstošos datus, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 70. pantā un 
Regulas (ES) Nr. 640/2014 5. pantā3. Tajā ir ietvertas dažādu telpisko datu kopas no daudziem avotiem, kuras kopā 
veido visu lauksaimniecības zemes platību (atsauces zemes gabalu) reģistru attiecīgajā dalībvalstī un maksimālās 
atbalsttiesīgās platības saskaņā ar dažādajām ES atbalsta shēmām KLP 1. un 2. pīlārā. ZGIS ietver burtciparu un 
grafiskos elementus.
ZGIS atjaunināšana : tās ir darbības, ko dalībvalstis veic, lai reģistrētu laika gaitā radušās zemes izmaiņas, 
piemēram, pareizu robežu iezīmēšana zemes gabaliem, attiecināmības pakāpes noteikšana lauksaimniecības 
zemei, neattiecināmu platību norobežošana, proporcionālu kategoriju noteikšana katram skartajam atsauces 
zemes gabalam utt. Tā ietver arī dalībvalstu veiktās darbības, kuru mērķis ir nodrošināt, lai ZGIS atbilstu jaunākajām 
normatīvajām un tehniskajām prasībām.
ZGIS datu slānis : ģeogrāfiskas datukopas vizuāls attēls jebkurā elektroniskā kartes vidē. Jēdziens “datu slānis” 
nozīmē ģeogrāfiskas realitātes stratu kādā noteiktā apgabalā.
ZGIS kvalitātes novērtēšanas kontroles zona : kvalitātes novērtēšanas pārbaudei pēc nejaušības principa 
izraudzīta zona, kurā ir pieejami atjaunināti valsts ortofotogrāfiju vai ļoti augstas izšķirtspējas attālinātas izpētes 
dati.
3 Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz 
integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami 
tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).
08
 Kopsavilkums
I
Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir IT sistēma, kura balstās uz satelītuzņēmumiem vai aerofotouzņēmu -
miem un kurā reģistrēti visi lauksaimniecības zemes gabali dalībvalstīs. Tas ir galvenais kopējās lauksaimniecības 
politikas (KLP) kontroles mehānisms, kas izstrādāts, lai pārbaudītu platībatkarīgo subsīdiju attiecināmību; šīs subsī -
dijas 2015. gadā sasniedza aptuveni 45,5 miljardus EUR. 2014. gada ticamības deklarācijā attiecībā uz Eiropas Lauk -
saimniecības garantiju fondu (ELGF) Palātas aplēstais kļūdu līmenis bija 2,9 % (2,2 %, neietverot savstarpējās atbilstī -
bas kļūdas). Gandrīz puse no kļūdām bija saistītas ar platību. Šī sistēma kļūst arvien nozīmīgāka, kad jāpārbauda, vai 
tiek pildīti dažādi ar vidi saistīti pienākumi. 28 dalībvalstīs pašlaik darbojas 44 valsts vai reģionālas ZGIS, kuras aptver 
vairāk nekā 135 miljonus atsauces zemes gabalu.
II
Palāta pārbaudīja, vai dalībvalstis labi pārvaldīja ZGIS un vai Komisija to uzraudzīja pienācīgi. Revīzijas apmeklē -
jumi tika veikti Komisijā un piecās dalībvalstīs (aptverot sešas ZGIS). Mēs izsūtījām arī visām dalībvalstīm adresētu 
aptauju.
III
Mēs secinājām, ka zemes gabalu identifikācijas sistēma ir noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības 
noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot. Iepriekšējos gados ticamības deklarācijas vajadzībām veikto 
revīziju rezultāti liecina, ka rīcības plāni un finanšu korekcijas risina ZGIS nepilnības attiecīgajās dalībvalstīs. Tomēr ir 
iespējami uzlabojumi, konkrēti:
- ZGIS procedūrās revidenti atrada dažus trūkumus, kuri nelabvēlīgi ietekmē dalībvalstu spēju ticami pārbaudīt 
zemes attiecināmību. ZGIS reģistrētie ortofotoattēli lielākoties bija atjaunināti, taču fotoattēlu interpretācija ne 
vienmēr bija ticama vai pārliecinoša. Dažās ZGIS bija iekļauta papildu informācija par īpašuma un nomas tie -
sībām, lai nodrošinātu to, ka katru zemes gabalu ir deklarējis attiecīgais lauksaimnieks. Turklāt dalībvalstis ne 
vienmēr analizē savu ZGIS rentabilitāti, lai labāk sagatavotu attiecīgās pārbaudes;
- mēs secinājām, ka dalībvalstis ir guvušas panākumus savu ZGIS modernizēšanā, lai izpildītu 2014.–2020. gada 
KLP prasības. Tomēr zemes gabalu identifikācijas sistēmas vēl nav pilnībā pielāgotas zaļajai saimniekošanai. Daži 
Komisijas centieni vienkāršot KLP ir devuši neviendabīgus rezultātus;
- pilnveidoti norādījumi saistībā ar ZGIS, regulāras revīzijas un dalībvalstu rīcības plānu izpildes pārbaude, kā arī 
finanšu korekcijas ir uzlabojušas Komisijas īstenoto uzraudzību. Tomēr paļāvību uz ikgadējiem ZGIS efektivitātes 
kvalitātes novērtējumiem dalībvalstīs negatīvi ietekmēja izmantoto metožu trūkumi, kā arī Komisijas nepietieka -
mās pārbaudes un turpmākie kontroles pasākumi.
09 Kopsavilkums 
IV
Ņemot vērā savus revīzijas apsvērumus, Palāta formulē turpmāk izklāstītos ieteikumus.
a) Pamatojoties uz skaitļos izteiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī uz riska novērtējumu, dalībvalstīm ir jāie -
gulda vēl vairāk pūļu, lai paaugstinātu datu ticamību (intensificējot atjaunināšanas procesu, padarot skaidrāku 
proporcionalitātes sistēmas piemērošanu un pārbaudot, vai zeme ir lauksaimnieka rīcībā).
b) Ar Komisijas atbalstu dalībvalstīm ir jāizstrādā un jāievieš sistēma savu ZGIS darbības un atjaunināšanas izmaksu 
novērtēšanai, lai varētu izmērīt ZGIS darbības rezultātus un sistēmas uzlabojumu rentabilitāti.
c) Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai uz to ZGIS var paļauties, kad jānosaka un jāreģistrē un pēc tam efektīvi 
jāuzrauga ekoloģiski nozīmīgās platības, ilggadīgie zālāji un jaunas zemes kategorijas.
d) Komisijai ir jāpārskata pašreizējais ZGIS juridiskais regulējums un jāvienkāršo un jāracionalizē daži noteikumi 
nākamajam KLP periodam.
e) Komisijai ir jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai noteiktu, vai ir iespējams uzlabot kvalitātes novērtēšanai 
izveidoto izlašu reprezentativitāti nolūkā labāk aptvert ZGIS reģistrēto zemes gabalu kopu.
f) Komisijai ir jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas rezultātu uzraudzība un šajā nolūkā jāanalizē neatbilstības kvali -
tātes novērtējuma ziņojumos, jākontrolē, kā tās tiek novērstas, jāsniedz atgriezeniskā saikne dalībvalstīm un 
vajadzības gadījumā jānodrošina koriģējošu rīcības plānu izstrāde un īstenošana.
10
 Ievads
Vispārīga informācija
01 
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju 
fonda (ELGF) starpniecību finansē tiešos maksājumus lauksaimniekiem, kā arī 
pasākumus, kas paredzēti kā atbilde uz tirgus nestabilitāti vai vides problēmām 
(“1. pīlārs”). Tā sniedz līdzfinansējumu arī lauku attīstības programmām dalībval -
stīs (“2. pīlārs”) ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) starp -
niecību. Pārskatītā KLP 2014.–2020. gadam tiecas īstenot mērķtiecīgākus, taisnīgā -
kus un vidi saudzējošākus jeb “zaļākus” tiešā atbalsta maksājumus.
02 
Lai nodrošinātu maksājumu pareizību, KLP paļaujas uz integrēto administrācijas 
un kontroles sistēmu (IAKS), subsīdiju pieteikumu visaptverošu administratīvo 
pārbaužu un pārbaužu uz vietas kopumu, ko pārvalda dalībvalstis. Zemes gaba -
lu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir IAKS galvenā sastāvdaļa. Tā ir IT sistēma, kura 
balstās uz ortofotoattēliem (satelītuzņēmumiem vai aerofotouzņēmumiem) un 
kurā reģistrēti visi lauksaimniecības zemes gabali dalībvalstīs. Tai ir divi galvenie 
mērķi: skaidri lokalizēt visu atbalsttiesīgo lauksaimniecības zemi atsauces zemes 
gabalos un aprēķināt to maksimālo atbalsttiesīgo platību. ZGIS izmanto sasaistu 
pārbaudēm, kad tiek veiktas administratīvās kontroles procedūras, un kā pamatu 
maksājumu aģentūru veiktajām pārbaudēm uz vietas4.
03 
Sākotnēji ZGIS izstrādāja, lai pārbaudītu platībatkarīgo atbalstu, kurš pašlaik5 
veido maksājumus līdz pat 40 miljardiem EUR no KLP 1. pīlāra6 un aptuveni 
5,5 miljardus EUR no KLP 2. pīlāra7. Dažas dalībvalstis ir izmantojušas savas ZGIS 
arī tam, lai pārbaudītu, vai lauksaimnieki ir ievērojuši dažus vides aizsardzības no -
teikumus saskaņā ar savstarpējo atbilstību vai platībatkarīgajām lauku attīstības 
shēmām, tādām kā agrovides atbalsts vai atbalsts mazāk labvēlīgiem apgabaliem. 
2014.–2020. gadā daļa no tiešā atbalsta ir jāizmaksā lauksaimniekiem, kas ievēro 
klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi. Daži no šiem zaļās saimnie -
košanas pienākumiem (sk. II daļas 35. punktu) ir jāuzrauga, izmantojot ZGIS.4 Attiecībā uz KLP laikposmā no 
2007. līdz 2013. gadam pamata 
tiesību akts ir 17. pants 
Padomes 2009. gada 
19. janvāra Regulā (EK) 
Nr. 73/2009, ar ko paredz 
kopējus noteikumus tiešā 
atbalsta shēmām saskaņā ar 
kopējo lauksaimniecības 
politiku un izveido dažas 
atbalsta shēmas 
lauksaimniekiem, kā arī groza 
Regulas (EK) Nr. 1290/2005, 
(EK) Nr. 247/2006, 
(EK) Nr. 378/2007 un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1782/2003 
(OV L 30, 31.1.2009, 16. lpp.), un 
6. pants Komisijas 2009. gada 
30. novembra Regulā (EK) 
Nr. 122/2009, ar ko paredz sīki 
izstrādātus noteikumus, lai 
īstenotu Padomes Regulu (EK) 
Nr. 73/2009 attiecībā uz 
savstarpēju atbilstību, 
modulāciju un integrēto 
administrēšanas un kontroles 
sistēmu saskaņā ar minētajā 
regulā paredzētajām tiešā 
atbalsta shēmām 
lauksaimniekiem, kā arī, lai 
īstenotu Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1234/2007 attiecībā uz 
savstarpēju atbilstību saskaņā 
ar vīna nozarē paredzēto 
atbalsta shēmu; laikposmā no 
2014. līdz 2020. gadam tas ir 
70. pants Regulā (ES) 
Nr. 1306/2013 un 5. un 6. pants 
Regulā (ES) Nr. 640/2014.
5 Saskaņā ar skaitliskajiem 
datiem no ES vispārējā 
budžeta 2015. gadam.
6 Maksājumu apropriācijas, kas 
lielā mērā ietvertas šādās 
budžeta pozīcijās: 05 03 01 01 
“Vienotā maksājuma 
shēma” – 28 342 miljoni EUR; 
05 03 01 02 “Vienotā 
platībmaksājuma shēma” – 
7 806 miljoni EUR un 
neatņemama daļa 
05 03 01 03 līdz 
05 03 03 pozīcijā “Cits tiešais 
atbalsts”, kopā 
4 328 miljoni EUR (pārdalošs 
maksājums, īpaša programma 
tālākajiem reģioniem, 
platībatkarīgais atbalsts par 
kokvilnu un īpašais atbalsts 
(68. pants)).
7 Platībatkarīgās lauku attīstības 
shēmas budžeta pozīcijā 
05 04 “Lauku attīstība” veido 
aptuveni pusi no maksājumu 
apropriācijām 
11 162 miljonu EUR apmērā.
11 Ievads 
ZGIS raksturīgās iezīmes
04 
ZGIS darbības pamatā ir atsauces zemes gabali. Atsauces zemes gabals ir ģeo -
grāfiski norobežota lauksaimniecības zeme ar unikālu identifikāciju8. Lauksaim -
nieku pienākums ir rūpīgi pārbaudīt katru karti un noteikt un no sava pieteikuma 
izslēgt visu neapsaimniekoto zemi, kā arī tādus elementus zemes gabalos, par 
kuriem nav tiesību saņemt atbalstu, piemēram, ēkas, pagalmus, krūmājus, ceļus, 
mežus, ezerus u. tml.
05 
ZGIS tehniskās specifikācijas katrā dalībvalstī ir atšķirīgas, jo atšķiras atsauces 
zemes gabalu veidi (sk.  1. tabulu ). Turpmāk sniegts galveno veidu īss apraksts.8 Sk. Regulu (ES) Nr. 640/2014, 
2. panta 25. punktu un 
5. panta 1. punktu, un 
Regulu (ES) Nr. 1307/2013, 
4. panta 1. punkta 
e) apakšpunktu.1. tabulaAtsauces zemes gabalu veidu īpašās iezīmes
Lauksaimniecības zemes 
gabalsKadastrāls zemes gabals Lauku bloksFiziskais/topogrāfiskais 
bloks
Galvenās iezīmes - Viena kultūraugu grupa
- Viens lauksaimnieks-  Viens vai vairāki 
lauksaimnieki
-  Pamatojoties uz 
īpašumtiesībām
-  Viena vai vairākas kultūraugu 
grupas- Viens lauksaimnieks
-  Viena vai vairākas kultūraugu 
grupas
- Nav dabisku norobežojumu-  Viens vai vairāki 
lauksaimnieki
-  Platību norobežo konkrēti 
elementi (grāvji, dzīvžogi, 
mūri u. tml.)
-  Viena vai vairākas kultūraugu 
grupas
Galvenais datu 
avotsLauksaimnieka pieteikums Kadastrs, zemes reģistrs Lauksaimnieka pieteikums Administratīva klasifikācija
Avots : Eiropas Revīzijas palāta un Eiropas Komisija (KPC)

12 Ievads 
06 
 Beļģijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē katram reģionam ir sava ZGIS. Pārējās da -
lībvalstīs viena ZGIS aptver visu valsti. Pašlaik kopumā ir 44 ZGIS, kurās reģistrēti 
vairāk nekā 135 miljoni atsauces zemes gabalu (sk.  1. attēlu ).
07 
ZGIS pārvalda dalībvalstis, kuras ir atbildīgas par šajā sistēmā ievadīto datu kvali -
tāti. Uzraudzību īsteno Komisija. Tā sniedz atbalstu un norādījumus dalībvalstīm, 
revidē valstu ZGIS efektivitāti, var piemērot finanšu korekcijas, ja tiek konstatētas 
nepilnības šo sistēmu pārbaudēs, kā arī pārbauda rīcības plānu izpildi. Komisija 
ir izstrādājusi arī ZGIS kvalitātes novērtēšanu, ar kuru saskaņā dalībvalstu pienā -
kums ir ik gadu testēt savas ZGIS. 1. attēlsZGIS atkarībā no veida visā ES
Avots : Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2014. un 2015. gada ZGIS kvalitātes novērtējuma ziņojumiem. 
 
  
Lauksaimniecības zemes gabals
Kadastrāls zemes gabals
Lauku bloks
Fiziskais/topogrā/f_iskais bloks
13
 Revīzijas tvērums,  
mērķi un pieeja
08 
Šīs revīzijas nolūks bija noteikt, vai saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku 
ieviestā zemes gabalu identifikācijas sistēma atbilst paredzētajam mērķim.
09 
Mēs meklējām atbildi uz galveno revīzijas jautājumu:
Vai zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir labi pārvaldīta?
10 
Lai gūtu atbildi, mēs pārbaudījām, vai ZGIS ļāva dalībvalstīm ticami pārbaudīt 
lauksaimnieku deklarētās zemes lielumu un attiecināmību ( I daļa ) un vai sistē -
mas bija pielāgotas 2014.–2020. gada KLP prasību ievērošanai, īpaši saistībā ar 
zaļās saimniekošanas pienākumiem un vajadzību vienkāršot politikas īstenošanu 
(II daļa ). Visbeidzot, mēs pārbaudījām, vai Komisija pienācīgi veica uzraudzību 
(III daļa ).
11 
Revīziju veica no 2015. gada jūlija līdz 2016. gada aprīlim. Tās laikā revidenti 
apmeklēja Komisiju un piecas dalībvalstis (Austriju, Vāciju (Zāru un Ziemeļrei -
nu-Vestfāleni), Īriju, Poliju un Apvienoto Karalisti (Skotiju)). Šīs dalībvalstis atlasīja, 
izmantojot tādus kritērijus kā tajās izmaksātās summas, to atsauces zemes gabalu 
sistēma un gan Palātas, gan Komisijas nesen veikto revīziju tvērums. Katrā da -
lībvalstī revidenti veica iztaujāšanu, analizēja procedūras un datus, kā arī testēja 
zemes gabalu izlasi, lai pārbaudītu, vai var paļauties uz sistēmā saglabātajiem 
datiem. Kopumā revidenti dalībvalstu iestāžu pārstāvju klātbūtnē uz ekrāna9 
pārbaudīja 400 atsauces zemes gabalus un vairāk nekā 100 no tiem apmeklēja 
uz vietas10. Izlasi veidoja, pamatojoties uz riska novērtējumu, lai noteiktu jomas, 
kurās iespējami ZGIS uzlabojumi.
12 
Turklāt dalībvalstīm tika nosūtīta visām 44 ZGIS adresēta aptauja, lai iegūtu gal -
venos datus un informāciju par sistēmu struktūru un ieviešanu. Turklāt revidenti 
analizēja Palātas un Komisijas iepriekš formulētos revīzijas konstatējumus, kā arī 
caurskatīja iepriekšējos pētījumus. Vairākās citās dokumentārajās pārbaudēs revi -
denti analizēja papildu informāciju par neapmeklētajās dalībvalstīs vai reģionos 
ieviestajām ZGIS. Visbeidzot, mēs iztaujājām Komisijas darbiniekus un pārbaudī -
jām ar revīzijas priekšmetu saistītos attiecīgos dokumentus.9 Šajā skaitlī nav iekļauti visi 
atsauces zemes gabali, ko uz 
ekrāna analizēja Ziemeļreinā-
Vestfālenē. Attiecībā uz šo 
reģionu revīzijas darba grupai 
tika dota neierobežota 
piekļuve ZGIS lasāmrežīmā 
pirms un pēc revīzijas 
apmeklējuma, kā arī tā laikā.
10 Apmeklējumos uz vietas 
galvenokārt tika vērtēts, vai 
atbalsttiesīgā 
lauksaimniecības zemes 
platība ir pareizi noteikta un 
vai attiecīgajā ZGIS reģistrētā 
informācija saskan ar atsauces 
zemes gabala faktisko stāvokli.
14
 I daļa
Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu 
ieviešanā ir gūti labi panākumi, joprojām 
iespējami uzlabojumi
13 
Lai ZGIS kalpotu iecerētajam mērķim, tajā uzkrātajiem datiem jābūt atjauninā -
tiem, ticamiem un pilnīgiem – tikai tad administratīvās pārbaudes var būt efek -
tīvas. Dalībvalstu pienākums ir regulāri atjaunināt savus ortofotoattēlus un tos 
pareizi izvērtēt. Ja fotoattēlu interpretācija nedod pārliecinošus rezultātus, dalīb -
valstīm, ņemot vērā riska novērtējumu un turpmāko pārbaužu izmaksas, jāapsver 
iespēja apmeklēt attiecīgos zemes gabalus, lai pareizi noteiktu to maksimālo 
atbalsttiesīgo platību. Visa informācija, kas ir būtiska zemes gabala atbalsttiesī -
bu novērtēšanai, ir jāievada ZGIS. Ar Komisijas palīdzību dalībvalstīm ir jāievāc 
arī informācija par ZGIS darbības rezultātiem, lai izsvērtu turpmāko uzlabojumu 
izmaksas salīdzinājumā ar gaidāmajiem ieguvumiem.
Labi panākumi ZGIS ieviešanā
14 
Mēs esam regulāri pārbaudījuši ZGIS ieviešanu dalībvalstīs saistībā ar ikgadējās 
ticamības deklarācijas sagatavošanu. Ja ZGIS iekļauto grafisko informāciju pienā -
cīgi atjaunina un analizē, šī sistēma sniedz nozīmīgu ieguldījumu, kad jānovērš un 
jāatklāj ar platību saistītās kļūdas atbalsta pieteikumos. Pateicoties uzlabotajiem 
Komisijas norādījumiem (sk. 57.–59. punktu) un Komisijas un dalībvalstu ieviesta -
jiem rīcības plāniem (sk. 60. un 61. punktu), pēdējos gados valstu ZGIS dati arvien 
uzlabojas. Koriģējošo pasākumu rezultātā vairākas dalībvalstis no ZGIS ir izslēgu -
šas neattiecināmās platības, un Komisija ir piemērojusi būtiskas finanšu korekcijas 
(sk. 62.–64. punktu).
15 
Gatavojot ticamības deklarāciju, mēs ik gadu aplēšam kļūdu līmeni ELGF. 
2014. gadā, pamatojoties uz 183 darījumu revīziju, tas bija 2,9 %11. Aplēstais kļūdu 
līmenis ir tuvs 2 % būtiskuma slieksnim, tomēr to pārsniedz. Ar platību saistītās 
kļūdas veido 44 % no 2014. gadā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam ap -
lēstā kļūdu īpatsvara. Puse no šīm kļūdām veidoja mazāk nekā 2 %, un tāpēc tām 
bija tikai ierobežota ietekme uz kopējo aplēsto kļūdu līmeni.
Ortofotoattēli lielākoties bija atjaunināti
16 
Dalībvalstu pienākums ir regulāri atjaunināt savas ZGIS, lai varētu pārbaudīt, vai 
lauksaimnieki saņem maksājumus tikai par atbalsttiesīgu lauksaimniecības zemes 
platību. Tā kā zemes gabali ir pakļauti dabas un cilvēku izraisītām pārmaiņām, 
dalībvalstis lielākās pūles veltī tam, lai bieži sagādātu jaunus ortofotoattēlus un 
bez kavēšanās tos ievadītu savās ZGIS. Tas nepieciešams, lai sistēmā būtu ticami 
un pareizi atspoguļoti katra zemes gabala konkrētie apstākļi.11 Aplēstais kļūdu līmenis ELGF, 
neietverot savstarpējās 
atbilstības kļūdas, 2014. gadā 
bija 2,2 %.
15
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā 
ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
17 
Ja ortofotoattēli ir novecojuši, tas apdraud ZGIS datu precizitāti. Komisija ir 
ieteikusi ZGIS datukopu atjaunināt reizi trijos līdz piecos gados12, lai sistēmā būtu 
iekļauts zemes gabala faktiskais stāvoklis. Attiecībā uz nozīmīgu zemes gabalu 
daļu Skotijā mēs konstatējām, ka ZGIS fotoattēli ne vienmēr tika atjaunināti ik 
piecus gadus (sk.  1. izcēlumu ).12 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ģenerāldirektorāts, 
2014. gada darbības pārskats, 
galīgā versija, 10. pielikums. 
3.2. daļa ABB 03: “Tāpēc ZGIS ir 
pastāvīgi jāatjaunina, un šajā 
nolūkā dalībvalstīm ir jāapsver 
iespēja atjaunināt 
ortofotoattēlus ik trīs līdz 
piecus gadus atkarībā no 
izmaiņām zemes gabalā 
(cilvēka darbības vai 
bezdarbības rezultātā).”
Novecojušu ortofotoattēlu piemēri ZGIS
Skotijā  mēs atradām fotoattēlus, kas bija uzņemti 2008. un 2009. gadā, tātad bija vairāk nekā septiņus gadus 
veci. Atbildīgās iestādes lēsa, ka ZGIS glabājas vairāk nekā 35 000 zemes gabalu attēli (6,9 % no kopskaita), kas 
fotografēti pirms 2010. gada.1. izcēlums
18 
Revīzijas laikā mēs konstatējām labu praksi saistībā ar regulāri atjauninātiem 
ortofotoattēliem, piemēram, Austrijā, Vācijā (Ziemeļreinā-Vestfālenē un Zārā) un 
Polijā.
19 
Vairākas dalībvalstis ir īpaši centušās laikus papildināt sistēmu ar jauniem ortofo -
toattēliem. 2015. gadā Ziemeļreinā-Vestfālenē tās ZGIS tika ievadīti attēli, kas bija 
uzņemti tā paša gada pavasarī (kā “provizoriski digitāli aerofotouzņēmumi”). Tik 
ātra rīcība palīdz regulāri atjaunināt sistēmu un samazina laikietilpīgo un apgrū -
tinošo līdzekļu atgūšanas procedūru skaitu, ja izrādās, ka zemes attiecināmība ir 
mainījusies. Turklāt vēsturiskie ortofotoattēli tiek saglabāti sistēmā un tos iespē -
jams aplūkot, lai iepazītos ar ZGIS atsauces zemes gabala iepriekšējo stāvokli.
16
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir 
gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
20 
Mēs konstatējām arī ilgākas kavēšanās gadījumus ar jaunu ortofotoattēlu ieva -
dīšanu ZGIS. Austrijā šis process ilga vairāk nekā gadu. Arī Skotijā bija nozīmīgi 
kavējumi13 ZGIS atjaunināšanā, galvenokārt ne vien tāpēc, ka fotoattēlu interpre -
tācijai bija atvēlēts nepietiekams darbinieku skaits, bet arī tāpēc, ka līgumslēdzējs 
kavējās ar jaunu ortofotoattēlu piegādi.
Fotoattēlu interpretācija ne vienmēr bija ticama vai 
pārliecinoša
21 
Ortofotoattēlu krājums ne vien ir regulāri jāatjaunina, bet jaunie attēli ir siste -
mātiski un precīzi jāinterpretē, lai nodrošinātu atbalsttiesīgas lauksaimniecības 
zemes platības pareizu reģistrēšanu ZGIS un neattiecināmas platības izslēgšanu 
no tās. Tikai tad, ja valsts atbildīgās iestādes spēs pareizi interpretēt saņemtos 
fotoattēlus, tās varēs veikt lauksaimnieku pieteikumu administratīvās pārbaudes, 
uz kurām var paļauties. Komisija iesaka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm siste -
mātiski interpretēt attēlus ikreiz, kad tiek saņemti jauni ortofotoattēli. Vienā no 
apmeklētajām maksājumu aģentūrām (Zārā) šāda sistemātiska attēlu interpretē -
šanas procedūra nebija ieviesta.
22 
Revīzijas laikā mēs guvām apstiprinājumu tam14, ka uz ZGIS atjaunināšanas laikā 
veikto fotoattēlu interpretēšanu ne vienmēr var paļauties, un tāpēc attiecīgajās 
ZGIS tika reģistrētas nepareizas maksimālās atbalsttiesīgās platības. Konkrēti, tika 
nepareizi norobežotas platības vai elementi, kas nepārprotami nav atbalsttiesīgi 
(sk. 2. izcēlumu ).13 Attiecībā uz 2014. gadā 
veiktajiem lidojumiem no 
160 000 aptvertajiem zemes 
gabaliem tikai 90 000 attēli 
bija apstrādāti līdz 2015. gada 
oktobrim.
14 Šajā kontekstā sk. arī Palātas 
2014. gada pārskatu, īpaši 
7. nodaļas 1. ieteikumu: 
“Dalībvalstīm jāturpina 
strādāt, lai iekļautu 
ZGIS datubāzēs ticamu un 
atjauninātu informāciju par 
lauksaimniecības zemes 
platību un attiecināmību, īpaši 
attiecībā uz pastāvīgajām 
ganībām, un sistemātiski 
jāanalizē un jāizmanto visa 
administratīvo pārbaužu 
kontekstā pieejamā 
informācija, tostarp 
atjauninātas ortofotogrāfijas, 
lai izvairītos no maksājumiem 
par neattiecināmu zemi.” 
(OV C 373, 10.11.2015.).
17
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā 
ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Piemēri maksimālās atbalsttiesīgās platības nepareizam novērtējumam, ko būtu 
bijis iespējams identificēt fotoattēlu interpretēšanas laikā
Nepareizi novērtēta neattiecināma platība
Zārā  mēs konstatējām zemes gabalus, kas bija reģistrēti kā pilnībā atbalsttiesīgi, lai gan faktiski jauniegūtās 
fotogrāfijas nepārprotami liecināja, ka tie lielākoties nav attiecināmi (aizauguši).2. izcēlums
Attēls Zāras  ZGIS
© Paying Agency Saarland
Stāvoklis uz vietas
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta© Scottish Paying AgencySkotijā  mēs atklājām neattiecināmus zemes gabalus, kas nepareizi bija reģistrēti ZGIS. Tajā kā pilnībā at -
balsttiesīgs bija iekļauts atsauces zemes gabals, ko daļēji veidoja stāva nogāze un akmeņaina zeme bez zaļā 
seguma. Ar sarkanām bultām norādītas dažas problemātiskas platības.
18
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir 
gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
23 
Reizēm ar fotogrāfiju interpretēšanu vien nepietiek, lai ortofotoattēlos precīzi 
noteiktu zemes attiecināmību. Uz fotogrāfiju interpretēšanu parasti var paļauties 
tad, ja jānosaka ZGIS reģistrējamā atbalsttiesīgā platība aramzemei vai zālājiem 
līdzenumos. Tomēr tas ne vienmēr ir iespējams dažiem specifiskiem zālāju vei -
diem, tādiem kā meža ganības vai kalnu ganības (sk.  3. izcēlumu ).Nav pienācīgi izslēgti neattiecināmi elementi
Austrijā  bija nepareizi norobežots ezers. Zemes gabala maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā bija ietverta 
arī māja.
Īrijā  kādam zemes gabalam ZGIS tika noteikta maksimālā atbalsttiesīgā platība 1,4 ha apmērā pēc tam, kad 
lauksaimnieks bija pieteicis izmaiņas šajā platībā, lai gan faktiski zemes gabalā ietilpa arī pagalms un kūts, un 
tādējādi tas bija pilnībā neattiecināms.
Nepareizi noteiktas maksimālās atbalsttiesīgās platības piemērus mēs konstatējām arī 
Ziemeļreinā-Vestfālenē .2. izcēlums
© Austrian Paying Agency (AMA)
19
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā 
ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Fotogrāfiju interpretēšana vien ne vienmēr sniedz pārliecinošus rezultātus
Skotijā  mēs atklājām zemes gabalus, kas tika deklarēti kā meža ganības (sk. ZGIS attēlu pa kreisi), taču faktiski 
par tiem nebija tiesību saņemt maksājumu, jo tajos lopus neganīja vai arī tie it nemaz nebija piemēroti ganī -
šanai, tāpēc ka nebija zāles seguma (sk. ZGIS attēlu pa labi). To ir iespējams apstiprināt tikai apmeklējumā uz 
vietas. Zemes gabali bija nepareizi iekļauti maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā un bija saņēmuši maksājumu.3. izcēlums
Attēls Skotijas  ZGIS
© Scottish Paying Agency
Stāvoklis uz vietas
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta
Attēls Skotijas  ZGIS
© Scottish Paying Agency
Stāvoklis uz vietas
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta
20
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir 
gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
24 
Ja rodas šaubas, vai zemes gabali, īpaši zālāji, tiek faktiski izmantoti lauksaimnie -
ciskiem mērķiem, dažas dalībvalstu iestādes atjaunināšanas gaitā veic apmeklē -
jumus uz vietas, lai gūtu apliecinājumu uz ekrāna veiktajai fotogrāfiju interpretā -
cijai. Šāda veida centienus mēs konstatējām Austrijā (attiecībā uz kalnu ganībām) 
un Skotijā, kā arī ievērojamu skaitu iekavētu apmeklējumu Skotijas reģionos 
(vairāk nekā 76 000 zemes gabali), kuri bija plānoti, lai pārliecinātos, vai ZGIS in -
formācija ir atjaunināta, taču vēl nebija veikti galvenokārt resursu trūkuma dēļ.
25 
Ad hoc  apmeklējumi uz vietas ir vienīgais veids, kā nodrošināt precizitāti, ja 
fotogrāfiju interpretēšana nesniedz pārliecinošus rezultātus, taču tie saistīti ar 
izmaksām. Tāpēc to skaits un tvērums ir rūpīgi jāizplāno, izsverot izmaksas, kas 
saistītas ar lielākas precizitātes iegūšanu, un gaidāmos ieguvumus maksājumu 
pareizības aspektā.Dažos gadījumos zemes gabala tiesības uz atbalstu ir atkarīgas no tā, vai zem kokiem vai citas veģetācijas, pie -
mēram, papardēm, irbulenēm vai ērgļpapardēm, aug zāle. Galējos gadījumos, kā par to pārliecinājāmies Īrijā , 
tas var krasi mainīt šo tiesību novērtējumu, taču to nevar konstatēt, interpretējot fotogrāfijas.
Ērgļpapardes, zem kurām aug zāle  
(atbalsttiesīgs vai daļēji atbalsttiesīgs zemes gabals Īrijā)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
Ērgļpapardes, zem kurām zāle neaug  
(nav atbalsttiesīgs Īrijā)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
Mēs konstatējām trūkumus saistībā ar zālāju noteikšanu zemes gabalos arī Austrijā  un 
Ziemeļreinā-Vestfālenē .3. izcēlums
21
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā 
ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Proporcionalitātes sistēma ne vienmēr bija ticami 
piemērota
26 
Dalībvalstis var piemērot proporcionalitātes sistēmu savās ZGIS attiecībā uz 
ilggadīgajiem zālājiem atsauces zemes gabalos, kuros ir gan atbalsttiesīgā 
lauksaimniecības zeme, gan tādi neattiecināmi ainavas elementi kā krūmi, koki, 
akmeņi vai meldri. Lai noteiktu atbalsttiesīgo platību atsauces zemes gabalos, 
dalībvalstis nosaka attiecināmības amplitūdu, kura izteikta procentos un attiecīgi 
ietekmē maksājumu15. Tas tiek darīts ar mērķi vienkāršot atbalsttiesīgās platības 
noteikšanu zemes gabalos, kur precīza attiecināmības koeficienta noteikšana nav 
pašsaprotama. Tādas cilvēka veidotas konstrukcijas kā ēkas, pastāvīgi ceļi vai be -
tona sienas šajā kategorijā neietilpst, tās ir jānorobežo un no ZGIS jāizslēdz pirms 
proporcionalitātes sistēmas piemērošanas.
27 
Saskaņā ar proporcionalitātes sistēmu fotogrāfiju interpretēšana vai automātiska 
novērtēšana, ja to nepapildina faktiskā stāvokļa atspoguļojums vai, ja vajadzīgs –
apstiprinājums uz vietas, parasti nav pietiekama, lai ticami noteiktu pareizas 
atbalsttiesīgās platības. Revīzijas laikā mēs apmeklējām vairākas kalnu ganības 
Austrijā16 un koplietošanas zemi Īrijā17, kurām bija izstrādāta proporcionalitātes 
sistēma. Uz vietas mēs konstatējām, ka inspektoriem un/vai darbiniekiem, kas 
interpretēja fotogrāfijas, bija grūtības ar zemes gabalu konsekventu norobežo -
šanu, attiecināmības koeficientu amplitūdas piemērošanu un individuālu attie -
cināmības procentu noteikšanu (sk.  4. izcēlumu ). Dalībvalstu iestādes nebija 
izstrādājušas pienācīgas riska pārvaldības stratēģijas, piemēram, visaptverošus 
un ilustratīvus proporcionalitātes katalogus ar katras procentuālās amplitūdas 
skaidru aprakstu un novērtēšanas kritērijiem, apmeklējumus uz vietas ikreiz, kad 
rodas šaubas, vai papildu tehniskos līdzekļus, kas sniedz apmierinošu risinājumu 
šādu grūtību gadījumos.
28 
Komisija iesaka dalībvalstīm ļoti rūpīgi novērtēt zālājus, kuru attiecināmības 
koeficients ir zemāks par 50 %, jo tie rada augstu kļūdu risku18. Austrijā ir ieviesta 
sistēma, lai aprēķinātu kalnu ganību platības, kurās izklaidus ir koki, akmeņi un 
iežu atlūzas. Tomēr Austrijas un Īrijas proporcionalitātes sistēmas pieļauj zemus 
attiecināmības koeficientus (sk.  5. izcēlumu , kur minēts piemērs saistībā ar 
Austriju).15 Komisijas Deleģētā regula (ES) 
Nr. 640/2014, 10. pants.
16 Piecas kalnu ganības 
Lejasaustrijā, Štīrijā, Zalcburgā 
un Augšaustrijā.
17 Četri koplietošanas zemes 
gabali, kuri parasti ir lielākas 
ganības, kas pieder vairāk 
nekā vienai personai. Katram 
īpašniekam pieder kopējās 
platības nosacītā daļa.
18 KPC, Technical guidance on the 
pro rata system for permanent 
grassland  [Tehniski norādījumi 
saistībā ar proporcionalitātes 
sistēmas piemērošanu 
ilggadīgiem zālājiem], 
DS-CDP-2015–06 final.
22
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir 
gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Nepareiza proporcionalitātes sistēmas novērtējuma piemērs, kurš norāda uz 
ZGIS attēlu ierobežotību
Īrijā  zālājs, ko daļēji klāja krūmi, koki, papardes un virši, ZGIS bija reģistrēts kā 90 % atbalsttiesīgs, taču revīzi -
jas laikā to novērtēja kā atbalsttiesīgu tikai par 70 %, līdz ar to attiecīgā daļa no maksājuma varētu būt novēr -
tēta par augstu.
Piemērs zemes gabaliem ar zemu attiecināmības koeficientu
Meža atsauces zemes gabals (sk. ilustrāciju turpmāk), kur zem kokiem bija neliels zāles segums, Austrijas  
ZGIS bija reģistrēts kā attiecināms par 21 %. Apmeklējot to uz vietas, mēs konstatējām, ka šis koeficients ir 
noteikts par augstu.4. izcēlums 5. izcēlumsAttēls Īrijas  ZGIS
Attēls Austrijas  ZGIS
© Irish Paying Agency (DAFM) © Austrian Paying Agency (AMA)Stāvoklis uz vietas
Stāvoklis uz vietas
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta Avots:  Eiropas Revīzijas palāta

23
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā 
ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Pusautomatizēti atklāšanas instrumenti tika testēti, 
taču tos vēl neizmantoja
29 
Viens no veidiem, kā samazināt risku, kas saistīts ar nepareizi reģistrētu attiecinā -
mo platību ZGIS, un kā iegūt objektīvākus rezultātus, ir izstrādāt un piemērot au -
tomatizētus izmaiņu atklāšanas rīkus. Pamatojoties uz ortofotoattēliem, program -
matūra var palīdzēt tos interpretēt, identificējot apveidus, priekšmetus, tekstūru 
vai saikni ar blakus esošajiem segmentiem. Dažās dalībvalstīs, piemēram, Austrijā 
un Īrijā, tiek apsvērta vairāku šādu rīku izmantošana ZGIS datu interpretēšanai. 
Kamēr nav iegūti pārliecinoši testēšanas rezultāti (sk.  6. izcēlumu ), mēs atzīs -
tam, ka šie instrumenti var būt noderīgi, lai pastāvīgi uzlabotu datu ticamību un 
izmantotu novatoriskus paņēmienus nolūkā pilnveidot ticamību un samazināt 
administratīvos izdevumus.
Pusautomatizētu atklāšanas instrumentu izmantošanas rezultāti Austrijā
Austrijā  nesen tika veikts pētījums, lai testētu, cik lielā mērā var paļauties uz pusautomatizētu atklāšanas ins -
trumentu, ko izstrādājusi Vīnes Dabas resursu un dabas zinātņu universitāte. Rezultāti, kas attiecas uz atbalst -
tiesīgām platībām, kuras reģistrētas Austrijas ZGIS (attēls pa kreisi), ievērojami atšķiras no tiem, kas iegūti ar 
pusautomatizēta atklāšanas instrumenta palīdzību (attēls pa labi).6. izcēlums
Avots: ©Atzberger , C., “The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote 
sensing ” [“Ko pašlaik spēj (pus)automatizētais atklāšanas instruments, lai noteiktu ganības, izmantojot attālināto 
izpēti”], Vīne, 2014.

24
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā ir 
gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Dažās ZGIS bija iekļauta informācija par to, vai zeme 
faktiski ir lauksaimnieka rīcībā
30 
Lai lauksaimniekam būtu tiesības saņemt lauksaimniecības maksājumu, deklarē -
tajai platībai ir jābūt viņa rīcībā (piemēram, jābūt īpašumtiesībām vai nomas tie -
sībām uz to). Ja lauksaimniekiem neprasa iesniegt pierādījumus par juridiskajām 
tiesībām uz viņu deklarēto zemi, pastāv risks, ka viņi saņem maksu par zemi, kas 
nav viņu rīcībā, piemēram, par valsts zemi vai privātu zemi, kura pieder citiem. 
Lai gan tas nav prasīts ES tiesību aktos, mēs uzskatām, ka laba prakse ir (kad vien 
iespējams un ja izmaksu ziņā lietderīgi) papildināt ZGIS ar informāciju par to, 
vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā, jo tas ļautu dalībvalstīm veikt sasaistu 
pārbaudes, salīdzinot sistēmā iekļauto informāciju ar atbalsta pieteikumiem, kā to 
konstatējām Skotijā (sk.  7. izcēlumu ).
Laba prakse attiecībā uz pierādījumu par zemes izmantošanas tiesībām 
apstiprināšanu
Skotijā  jebkādas deklarētās izmaiņas attiecībā uz zemes gabalu īpašumtiesībām vai tiesībām tos izmantot 
ir jāapstiprina ar attiecīgiem pamatojošiem dokumentiem, ko parakstījušas abas darījumā iesaistītās puses. 
Līdzīgi arī par jebkuru no jauna deklarētu zemes gabalu ir jāiesniedz dokuments, kurš apliecina tiesības zemi 
izmantot. Skotijas ZGIS ir ietverta informācija par zemes īpašumtiesībām un/vai nomas līgumiem.7. izcēlums
31 
Pārējās četrās revidētajās dalībvalstīs lauksaimniekiem tikai retumis prasa sniegt 
pierādījumus par īpašumtiesībām, nomas vai jebkurām citām tiesībām attiecībā 
uz zemes gabalu, par kuru viņi iesnieguši pieteikumu, tāpēc ne vienmēr ir pārlie -
cība, ka ZGIS reģistrētie zemes gabali pilnībā un juridiski ir lauksaimnieku rīcībā. 
Mēs konstatējām gadījumus Austrijā un Ziemeļreinā-Vestfālenē, kad zemes gaba -
lu daļas blakus meža zemei vai ceļmalās nebija lauksaimnieku rīcībā, tomēr bija 
iekļautas deklarācijās un par tām bija saņemti maksājumi. ZGIS jau iekļautās attie -
cīgās ziņas no zemes reģistra netika izmantotas kā papildu informācijas avots.
25
I daļa. Lai gan zemes gabalu identifikācijas sistēmu ieviešanā 
ir gūti labi panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi
Nav pietiekamas informācijas, lai pilnībā novērtētu 
ZGIS īstenošanas rentabilitāti
32 
ZGIS galvenā funkcija ir lokalizēt un identificēt lauksaimniecības zemi, kā arī 
aprēķināt tās platību. Kā aprakstīts no 16. līdz 29. punktam, dalībvalstis iegulda 
ievērojamus finanšu resursus savu ZGIS izveidē, izmantošanā un atjaunināšanā. 
Tāpēc mēs mēģinājām no dalībvalstīm un Komisijas iegūt informāciju par izmak -
sām saistībā ar šo sistēmu. Dalībvalstis nespēja sniegt ticamu un salīdzināmu 
informāciju par izmaksām. Tām bija grūtības skaitliski izteikt kopējās ieguldījumu 
izmaksas, ZGIS ikgadējās darbības izmaksas un konkrētu parametru izmaksas, 
piemēram, attiecībā uz ZGIS atjaunināšanas procesu vai dažādiem ZGIS datu 
slāņiem vai kvalitātes novērtēšanu. Tāpēc dalībvalstis nespēja novērtēt sistēmas 
uzlabojumu rentabilitāti.
33 
Komisijai ir informācija par zemes gabalu identifikācijas sistēmu izveidi jaunajās 
dalībvalstīs un par attēlu izmaksām. Tomēr Komisija nav ne pieprasījusi no dalīb -
valstīm informāciju par darbības izmaksām, ne sniegusi norādījumus, kā to iegūt 
ticamā un salīdzināmā veidā. Tāpēc Komisija nespēj pienācīgi novērtēt izmaksas 
saistībā ar sistēmas jaunajām prasībām vai politikas virziena attīstību.
26
 II daļa
Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek 
atjaunināta, lai atbilstu KLP reformas prasībām
34 
Dalībvalstu ZGIS ir jāatjaunina, lai tās atbilstu jaunajām 2014.–2020. gada KLP pra -
sībām. Izmaiņas skar galvenokārt jaunās obligātās zaļās saimniekošanas prasības, 
kuru izpilde ļauj par 30 % palielināt pamata maksājumu par dažiem klimatam un 
videi potenciāli labvēlīgiem lauksaimniecības prakses veidiem visā ES. Mēs anali -
zējām, cik lielā mērā ZGIS var izmantot, lai uzraudzītu zaļās saimniekošanas prasī -
bas. Šajā kontekstā mēs arī pārbaudījām dažu dalībvalstu zemes gabalu identifi -
kācijas sistēmās brīvprātīgi ietvertos atsevišķus ainavas elementus, kas aizsargāti 
saskaņā ar savstarpējās atbilstības un lauku attīstības noteikumiem. Turklāt, tā kā 
Komisijas galvenā prioritāte ir vienkāršot KLP nolūkā sasniegt labākus rezultātus 
ar mazāk sarežģītu noteikumu piemērošanu, mēs analizējām arī Komisijas centie -
nus šajā jomā.
Dalībvalstu īstenotā ZGIS pielāgošana zaļajai 
saimniekošanai virzījās uz priekšu, bet vēl nebija 
pabeigta
35 
Jaunā 2014.–2020. gada kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ieviesa “zaļos tie -
šos maksājumus”. Lai tos saņemtu, lauksaimnieka pienākums ir uzturēt ilggadīgos 
zālājus, dažādot kultūraugus un daļu aramzemes atvēlēt ekoloģiski nozīmīgām 
platībām19 (sk.  2. attēlu ).
36 
ZGIS var būt efektīvs rīks ilggadīgo zālāju un dažu ekoloģiski nozīmīgu platību 
uzraudzībai (sk. 37.–41. punktu), taču ne tik sekmīgs attiecībā uz kultūraugu dažā -
došanu, jo šai prasībai ir laikā ierobežots raksturs (sk.  2. attēlu ). Tāpēc maksāju -
mu aģentūras nevar izmantot ZGIS, lai administratīvi pārbaudītu, vai kultūraugu 
dažādošana faktiski ir notikusi.19 Regula (ES) Nr. 1307/2013.
27
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, 
lai atbilstu KLP reformas prasībām2.attēlsZaļā saimniekošana: vispārējs apskats
Avots : Eiropas Komisija.
30% no pieš/uni0137īruma tiešajiem maksājumiem par triju veidu pamatprakses piemērošanu
Līdzvērtība: dalībvalstis var nolemt, ka minēto triju veidu prakses vietā lauksaimnieki drīkst ievērot praksi, kas 
uzskatāma par līdzvērtīgu (piemēram, augseku kultūraugu dažādošanas vietā). Ekolo/uni0123iski nozīmīgas platības uzturēšana vismaz 5 % no lauku saimniecības aramzemes 
 √   attiecas vienīgi uz tām lauku saimniecībām, kuru aramzemes platība pārsniedz 15/uni00A0ha
 √   attiecība var sasniegt 7/uni00A0% pēc 2017./uni00A0gada Komisijas zi/uni0146ojuma un tiesību akta priekšlikuma 
 √   ekolo/uni0123iski nozīmīgās platībās var ietilpt: laukmales, buferjoslas, papuves, ainavas elementi,
       apmežotas platības, terases, platības, ko aiz/uni0146em starpkultūras, augsnes za/uni013Cais segums un slāpekli       piesaistoši kultūraugi, īscirtmeta atvasājs, agromežsaimniecība, joslas gar meža malāmKultūraugu dažādošana 
 √   vismaz 2/uni00A0kultūraugi, ja lauku saimniecības aramzemes platība pārsniedz 10/uni00A0ha 
 √   vismaz 3/uni00A0kultūraugi, ja lauku saimniecības aramzemes platība pārsniedz 30/uni00A0ha 
 √   
galvenā kultūrauga platība nepārsniedz 75/uni00A0% no aramzemes, un divu galveno kultūraugu veidu platība
       nepārsniedz 95/uni00A0% no aramzemes Ilggadīgo zālāju saglabāšana   
√   noteiktas platības netiek apartas 
 √   attiecības saglabāšana valsts/re/uni0123ionālā līmenī ar 5/uni00A0% elastīguma pielaidi
28
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta,  
lai atbilstu KLP reformas prasībām
Trūkumi ilggadīgo zālāju noteikšanā dalībvalstīs
37 
Ilggadīgo zālāju pozitīvā ietekme uz vidi ir plaši atzīta, tāpēc tos ir jāaizsargā. Ilg -
gadīgie zālāji ir zeme, ko izmanto, lai audzētu vai nu dabīgi veidojušās (pašiesēju -
šās), vai kultivētas (sētas) stiebrzāles vai citus lopbarības zālaugus, un kas piecus 
gadus vai ilgāk nav iekļauta saimniecības augsekas sistēmā20. Tiesību aktos ir 
noteikti ierobežojumi ilggadīgo zālāju pārvēršanai atpakaļ aramzemē. Lai novēr -
stu nozīmīgu pasliktināšanos, dalībvalstis nodrošina, ka ilggadīgo zālāju platības 
īpatsvars attiecībā pret lauksaimnieku deklarēto kopējo lauksaimniecības zemi 
samazinās ne vairāk kā par5 %21.
38 
Mēs konstatējām labas prakses piemēru Zārā, kur ar ZGIS datu apakšslāņa palī -
dzību varēja līdz sīkākajam līmenim, kāds iespējams, izsekot un uzraudzīt zemes 
gabalu atsevišķu komponentu pārveidošanos ilggadīgos zālājos, piemēram, ja 
zemes gabalus sadalīja vai apvienoja. Tomēr apmeklētajās pārējās piecās dalīb -
valstīs/reģionos pastāvēja risks, ka eksistējošajos ilggadīgajos zālājos vai zemē, 
kas ir paredzēta pārveidošanai par ilggadīgiem zālājiem, pārmaiņas var palikt 
nepamanītas nepienācīgas uzraudzības un nepilnīgu ZGIS atsauces datu dēļ 
(sk. 8. izcēlumu ).
Ekoloģiski nozīmīgu platību datu slānis dalībvalstīs 
bija izstrādes procesā
39 
Saskaņā ar jaunajiem tiesību aktiem dalībvalstīm līdz 2018. gadam savās ZGIS ir 
jāreģistrē visas ilggadīgās ekoloģiski nozīmīgās platības atsevišķā datu slānī, lai 
varētu pārbaudīt, vai lauksaimnieki ir izpildījuši pienākumu kopumā vismaz 5 % 
no savas zemes saglabāt kā ekoloģiski nozīmīgas platības22.
40 
Grafiskajā materiālā, ko, sākot ar 2016. pieprasījumu gadu un turpmāk, nodrošina 
saņēmējiem, ir jānorāda iepriekšējā gadā noteikto ekoloģiski nozīmīgo platību 
veids, lielums un atrašanās vieta, tostarp jānorāda zālāji, kas nav ilggadīgi23. Lai 
izpildītu šo noteikumu, līdz 2018. gadam dalībvalstīm savās ZGIS ir jāizveido eko -
loģiski nozīmīgu platību pamata datu slānis. Komisijas vadlīnijās ir teikts, ka, sākot 
ar pirmo (2015.) gadu, ekoloģiski nozīmīgu platību datu slānī ir jāiekļauj visas 
dalībvalstu izraudzītās un potenciālās ekoloģiski nozīmīgās platības, par kurām 
ir sagaidāms, ka vismaz trīs gadus tās paliks nemainīgas24. Komisijas komentārs ir 
virzīts uz to, lai pakāpeniski tiktu veidots ekoloģiski nozīmīgu platību datu slānis, 
kurš pilnībā sāktu darboties līdz 2018. gadam.20 Regula (ES) Nr. 1307/2013, 
4. panta 1. punkta 
h) apakšpunkts.
21 Regula (ES) Nr. 1307/2013, 
45. panta 2. punkts.
22 Lai aprēķinātu šo procentuālo 
daļu, ainavas elementus, 
piemēram, neieskaita šajā 
platībā, bet gan nosaka to 
svēruma koeficientu un 
pārvērš hektāros.
23 Komisijas 2014. gada 17. jūlija 
Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 809/2014, ar ko paredz 
noteikumus par to, kā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) 
Nr. 1306/2013 piemēro 
attiecībā uz integrēto 
administrācijas un kontroles 
sistēmu, lauku attīstības 
pasākumiem un savstarpējo 
atbilstību, 17. panta 4. punkts 
(OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).
24 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD, Ekoloģiski 
nozīmīgu platību datu slāņa 
vadlīnijas 
(DSCG/2014/31 final rev1).
29
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, 
lai atbilstu KLP reformas prasībām
41 
Atbildot uz mūsu aptaujas jautājumiem, lielākā daļa dalībvalstu/reģionu 
(26 no 44) paziņoja, ka ZGIS jau ir pilnībā ieviests ekoloģiski nozīmīgo platību 
datu slānis, bet pārējie 18 respondenti to būs ieviesuši līdz 2018. gadam, kā tas 
prasīts Regulā. Apmeklētajās dalībvalstīs jau ir pakāpeniski iesākta visu to ilggadī -
go ekoloģiski nozīmīgo platību digitalizācija, kuras atrodas uz aramzemes vai bla -
kus tai. Tomēr Skotija savā ZGIS vēl nav digitalizējusi nevienu ekoloģiski nozīmīgu 
platību, un Ziemeļreina-Vestfālene nav pareizi noteikusi visu ekoloģiski nozīmīgo 
platību kategorijas un lielumu, tāpēc aprēķini nav pareizi, jo dažiem elemen -
tiem, piemēram, dzīvžogiem vai koku puduriem, koeficienti ir atšķirīgi25. Kad Īrija 
savā ZGIS ievadīja ekoloģiski nozīmīgo platību datu slāni ar ilggadīgajiem ainavas 
elementiem, iestādes nolēma izmantot informācijas kopu, kas atšķīrās no tās, ko 
izmantoja Valsts kartogrāfijas aģentūra, lai identificētu tādu elementu kā dzīvžo -
gu un ūdensteču atrašanos vietu Tā kā šis datu slānis tehniski neatbilst pašreizē -
jam datu slānim Īrijas zemes gabalu identifikācijas sistēmā, ekoloģiski nozīmīgo 
platību elementu robežas un aizņemtie laukumi ir nobīdīti, tāpēc ir grūti tos 
precīzi lokalizēt.25 Sk. Regulu (ES) Nr. 1307/2013, 
X pielikumu, piemēram, 
1 m dzīvžoga (pārrēķina 
koeficients: 5 un svēruma 
koeficients: 2) tiek ieskaitīts kā 
10 m2 liela ekoloģiski nozīmīga 
platība, savukārt 1 m2 koku 
pudura (svēruma 
koeficients: 1,5) – tikai kā 
1,5 m2 liela platība.Trūkumi ilggadīgo zālāju uzraudzībā
Lauksaimniecības zemes veids ir jāuzrauga no gada gadā, izmantojot ZGIS, lai noteiktu, vai aramzeme ir kļu -
vusi par ilggadīgiem zālājiem, kā tas notiek gadījumos, kad piecus gadus vai ilgāk uz tās galvenokārt ir augusi 
zāle un citi lopbarības zālaugi, kaut arī tā ir bijusi uzarta un apsēta ar citas šķirnes lopbarības zālaugiem.
Piecu gadu pārejas perioda izsekojamība nav nodrošināta
Austrijā , ja atsauces zemes gabali tiek nodoti no viena lauksaimnieka citam vai ja mainās to platība, saikne ar 
iepriekšējiem gadiem zūd. Līdz ar to zemes gabala statusu ZGIS vairs nevar ticami noteikt, un potenciālie ilg -
gadīgie zālāji paliek neatklāti. Tas pats sakāms par Poliju  un Skotiju , jo šo valstu ZGIS neietver informāciju par 
to, cik vecs ir zālājs, kas nav ilggadīgs (piemēram, zemes gabalu sedz zāle otro vai trešo gadu). Tāpēc zemes 
gabaliem, kurus klāj zālājs, iestādes nespēj izsekot, lai nodrošinātu to reģistrēšanu ZGIS kā ilggadīgos zālājus 
pēc piecu gadu cikla beigām. Līdzīgs stāvoklis ir arī Īrijā .
Ilggadīgo zālāju precīza atrašanās vieta nav reģistrēta ZGIS
Ziemeļreinā-Vestfālenē  atsauces zemes gabalā parasti nav iespējams atšķirt ilggadīgos zālājus no aramze -
mes. Tā kā lauksaimnieku zīmējumi ar lauksaimniecībā izmantojamo platību, kas bija daļa no atbalsta pieteiku -
ma, netika iekļauti ZGIS, ilggadīgo zālāju precīzas kontūras un potenciālie ilggadīgie zālāji nav izsekojami.8. izcēlums
30
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta,  
lai atbilstu KLP reformas prasībām
Trūkumi to ainavas elementu reģistrēšanā, kas 
aizsargāti saskaņā ar savstarpējo atbilstību vai 
agrovides shēmu
42 
Ekoloģiski nozīmīgo platību aizsardzība turpina citu politikas virzienu vai instru -
mentu pasākumus, lai veicinātu vidi saudzējošāku lauksaimniecību, piemēram, 
savstarpējo atbilstību vai agrovides un klimata pasākumus lauku attīstības politi -
kas ietvaros. Daļa no šiem noteikumiem ir dalībvalstu definētie ekoloģiski jutīgo 
apgabalu un konkrēta veida ainavas elementu (tādu kā krūmi, koki, buferjoslas 
vai koku puduri) aizsardzības standarti.
43 
Pašreiz spēkā esošie ES tiesību akti neprasa, lai dalībvalstis savās ZGIS kartēs atzī -
mē ainavas elementus, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteiku -
miem. Tomēr ERP aptaujā 28 dalībvalstis/reģioni atzina, ka to ir izdarījuši saskaņā 
ar savas valsts tiesību aktiem. 16 dalībvalstis/reģioni paziņoja, ka šie elementi nav 
pilnībā reģistrēti zemes gabalu identifikācijas sistēmā. Trīs no piecām apmeklē -
tajām dalībvalstīm savās ZGIS ir reģistrējušas ainavas elementus, kas aizsargāti 
saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem. Šādu elementu pareiza identi -
ficēšana un reģistrēšana ZGIS ir noderīga, lai izsekotu potenciālām izmaiņām vai 
konstatētu neatbilstības gadījumus, tostarp šādu elementu neatļautu aizvākšanu 
vai iznīcināšanu laika gaitā, un tā var sniegt efektīvu atbalstu administratīvajās 
sasaistu pārbaudēs. Tas attiecas arī tādām dalībvalstīm kā Austrija, kura maksā 
agrovides un klimata atbalstu par dažiem ainavas elementu veidiem. Mēs kon -
statējām, ka Austrijas un Vācijas zemes gabalu identifikācija sistēmās ir trūkumi 
saistībā ar šādu elementu pareizu identificēšanu un reģistrēšanu (sk.  9. izcēlumu ). 
Grūtības, ar kurām nākas saskarties, zemes gabalu identifikācijas sistēmās ieviešot 
ticamus ainavas elementu datu slāņus, norāda uz problēmām, kas būs jāatrisina, 
kad tiks ieviests visaptverošs un efektīvs ekoloģiski nozīmīgo platību datu slānis.
31
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, 
lai atbilstu KLP reformas prasībām
Nepareizi identificētu un reģistrētu ainavas elementu piemēri
Ziemeļreinā–Vestfālenē  tie ainavas elementi, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības noteikumiem, 
ne vienmēr ir pareizi norobežoti. Dažas no attēlā redzamo izslēgto ainavas elementu daļām (iezīmētas ar oran -
žu), tādas kā koku puduri vai koku rindas, faktiski bija attiecināmas, turpretī daži citi tāda paša veida ainavas 
elementi netika reģistrēti.9. izcēlums
© North Rhine-Westphalian Chamber of Agriculture.
Austrijā  maksājumu aģentūra regulāri reģistrēja meža joslas kā ainavas elementus (koku puduri iezīmēti zilā 
krāsā), lai gan tie ir daļa no tuvīnā meža. Kopumā tas nozīmē, ka lauku saimniecībām, kas apstrādā blakus 
esošo lauksaimniecības zemi, uz minētajām platībām nav tiesību un līdz ar to tās neatbilst prasībām, kuras ļauj 
saņemt atbalstu saskaņā ar agrovides shēmu.
© Austrian Paying Agency (AMA)
32
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta,  
lai atbilstu KLP reformas prasībām
Vienkāršošana turpinās, taču joprojām saskaras ar 
grūtībām
44 
Vienkāršošana ir Komisijas galvenais mērķis26. Komisija uzskata, ka KLP vienkāršo -
šana ir galvenais veids, kā uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju, saglabāt un 
radīt darbvietas un sekmēt lauku reģionu stabilu attīstību27. Principā arī ZGIS būtu 
jāvienkāršo.
45 
Vairākās regulās28 attiecībā uz ZGIS tika pieņemts jauns noteikumu kopums līdz 
ar zaļās saimniekošanas prasībām. Tajās ir ietvertas jaunas prasības, piemēram, 
obligātais ģeotelpiskais atbalsta pieteikums, pievienoti vairāki ZGIS datu slāņi – 
sk. obligātos ZGIS datu slāņus I pielikumā  – un dalībvalstīm paredzētās iespējas 
(t. i., stabilitātes robežvērtība, noteikums par biezību, kas nepārsniedz 100 koku 
uz hektāru). Visbeidzot, jaunu atbalsttiesīgas zemes kategoriju iekļaušana ZGIS ir 
saistīta ar vairākām problēmām, jo vietējā prakse ir atšķirīga.
Ģeotelpiskais atbalsta pieteikums ir noderīgs rīks
46 
Lai identificētu visus lauksaimniecības zemes gabalus, ko apsaimnieko viens sa -
ņēmējs, un lai apstrādātu attiecīgos telpiskos un burtciparu datus, dalībvalstu ies -
tādes līdz 2018. gadam nodrošina saņēmējus ar ģeotelpiskas atbalsta pieteikuma 
veidlapas sagatavi un atbilstošu grafisko materiālu29. Atbildot uz Palātas aptaujas 
jautājumiem, 33 dalībvalstis/reģioni paziņoja, ka šāda sistēma jau ir ieviesta, lai 
noteiktu atbalsta pieteikumos deklarēto platību telpisko sakritību ar ZGIS reģis -
trēto informāciju. Pārējās 11 dalībvalstīs/reģionos30 šāda sistēma (vēl) nav ieviesta.
47 
Principā lauksaimnieki drīzumā sāks iesniegt atbalsta pieteikumus, izmantojot 
ģeotelpiskās metodes, proti, ziņas par viņu zemes gabalu lokalizāciju un lielumu 
tiks ņemtas no attēliem, kas ietverti ZGIS. Tomēr, sākot ar 2018. gadu, kad sistē -
mai jau jābūt pilnībā ieviestai, tikai tad, ja saņēmēji šo metodi izmantot nespēj, 
valsts vai reģionālo iestāžu pienākums ir tiem piedāvāt vai nu tehnisko palīdzību, 
vai atbalsta pieteikumu papīra formātā, un iestādēm ir jānodrošina visu deklarēto 
platību digitalizēšana.26 Sk.  http://www.consilium.
europa.eu/lv/policies/
cap-simplification .
27 Sk. http://ec.europa.eu/
agriculture/simplification/
index  en.htm.
28 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
Komisijas Deleģētā regula (ES) 
Nr. 640/2014 un Komisijas 
Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 809/2014.
29 Regula (ES) Nr. 809/2014, 
17. pants.
30 Šajā skaitlī ir iekļauti arī astoņi 
Vācijas reģioni.
33
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, 
lai atbilstu KLP reformas prasībām
48 
Saskaņā ar mūsu revīzijas konstatējumiem visur, kur bija ieviesti ģeotelpiskie 
atbalsta pieteikumi, tie ievērojami uzlaboja ZGIS ietvertās informācijas kvalitāti 
(piemēram, Austrijā un Zārā). Administratīvo pārbaužu laikā nekavējoties tiek 
atklāta atsauces zemes gabalu un lauksaimniecības zemes gabalu konfigurācijas 
pārklāšanās vai zemes gabalu robežu neatbilstība, kas ģenerē kļūdu paziņojumus. 
Šajā sakarā arī Polija jau ir izstrādājusi ģeotelpisko atbalsta pieteikumu sistēmu, 
lai lauksaimnieki tos varētu iesniegt tiešsaistē. Tomēr 2015. pieprasījumu gadā 
mazāk par 1 % pieteikumu tika iesniegti elektroniski, jo Polijas lauksaimnieki dod 
priekšroku tradicionālajam papīra formātam.
Apmeklētās dalībvalstis nolēma nepiemērot 
stabilitātes robežvērtību
49 
Jauns komponents 2014.–2020. gada KLP juridiskajā satvarā ir dalībvalstīm snieg -
tā iespēja neatjaunināt savas ZGIS, ja starpība starp jauno maksimālo atbalst -
tiesīgo platību un šīs pašas platības iepriekšējo novērtējumu nepārsniedz 2 % 
(“stabilitātes robežvērtība”)31. Šī jaunā noteikuma nolūks ir vienkāršot ZGIS admi -
nistratīvo pārvaldību. Tomēr Komisija sniedza norādījumus32 dalībvalstīm, kuros 
noteikts, ka atjaunināšana ir vēlama – lai gan tiesību aktos nav prasības to veikt, 
ja starpība ir mazāka par 2 % (proti, no maksimālās atbalsttiesīgās platības ir vē -
lams izslēgt neattiecināmās daļas) – ikreiz, kad atbalsttiesīgajā platībā ir notikušas 
acīmredzamas izmaiņas33, arī tad, ja šīs izmaiņas ir zem 2 % robežvērtības. Nevie -
na no revīzijas laikā apmeklētajām dalībvalstīm nebija piemērojusi 2 % stabilitā -
tes robežvērtību.
Neobligāto noteikumu par biezību, kas nepārsniedz 
100 koku uz hektāru, ir sarežģīti izpildīt
50 
Jaunajā KLP juridiskajā satvarā ir iekļauts noteikums par to, ka zemes gabals ar 
izklaidus augošiem kokiem tagad ir uzskatāms par atbalsttiesīgu, ja koku skaits 
uz hektāru ir mazāks par 100 un ja lauksaimnieciskās darbības ir iespējams veikt 
līdzīgā veidā kā tajā pašā apgabalā esošos zemes gabalos, kuros koku nav34. Koki, 
kuri uzskatāmi par “noganāmiem” (ko var izmantot noganīšanai), nav jāietver 
100 koku robežvērtībā. Saskaņā ar Komisijas interpretāciju “noganāmi” ir tie koki, 
kuri ir faktiski pilnībā pieejami lauksaimniecības dzīvnieku ganībām. Mūsu veiktā 
analīze apstiprināja, ka, interpretējot fotogrāfijas, šādus kokus ir grūti noteikt, un 
tas savukārt rada nenoteiktību zemes (daļēju) atbalsttiesību novērtēšanā lauk -
saimniecības atbalsta saņemšanai un izraisa sarežģījumus un palielina administra -
tīvo slogu dalībvalstīm.31 Regula (ES) Nr. 640/2014, 
5. panta 3. punkts.
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, 
3.2. sadaļa.
33 Ir parādījies neattiecināms 
elements (piemēram, nesen 
uzcelta māja).
34 Regula (ES) Nr. 640/2014, 
9. panta 3. punkts: 
“Lauksaimniecības zemes 
gabalu ar izklaidus augošiem 
kokiem uzskata par 
atbalsttiesīgu platību, ja 
lauksaimnieciskās darbības ir 
iespējams veikt līdzīgā veidā 
kā tajā pašā apgabalā esošos 
zemes gabalos, kuros koku 
nav, un ja koku skaits uz vienu 
hektāru nepārsniedz 
maksimālo biezību.” Šo 
biezību dalībvalstis nosaka un 
paziņo, ņemot vērā 
tradicionālo lauksaimniecības 
kultūru audzēšanas praksi, 
dabas apstākļus un vides 
apsvērumus.
34
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta,  
lai atbilstu KLP reformas prasībām
Jaunas atbalsttiesīgo zemes gabalu specifikācijas 
sagādāja problēmas ZGIS
51 
KLP noteikumos 2014.–2020. gadam tika ieviestas specifikācijas un skaidrojumi 
saistībā ar atbalsttiesīgo zemi. Parasti tikai tā lauksaimniecības zeme, kas reģistrē -
ta ZGIS un ko galvenokārt izmanto lauksaimnieciskām darbībām, var pretendēt 
uz pirmā pīlāra maksājumiem. Atbalsttiesības nosaka atkarībā no zemes statusa 
(aramzeme, ilggadīgie zālāji vai ilggadīgie stādījumi) un no izmantošanas veida. 
Pieņemamās darbības ir lauksaimnieciskā ražošana (piemēram, kultūraugu au -
dzēšana) vai zemes uzturēšana tādā stāvoklī, kas piemērots ganīšanai vai kultūru 
audzēšanai. Lai zemi uzturētu šādā stāvoklī, lauksaimniekam šajā zemē ir vai nu 
regulāri (piemēram, reizi gadā) jāveic minimālās uzturēšanas darbības, vai arī šai 
zemei piemīt tādas iezīmes, ka tā ir piemērota noganīšanai vai kultūru audzēša -
nai. Principā tas attiecināms uz visu veidu zemi.
52 
Ja dalībvalsts ir noteikusi “minimālas uzturēšanas darbības”, kas veicamas uz 
zemes, ko neizmanto ražošanai, maz ticams, ka šīs darbības ir pārbaudāmas ar 
ZGIS palīdzību. Vienīgi tādas platības, kuras ir pilnībā aizaugušas vairāk nekā 
ierobežotu laikposmu un kurās tādējādi nenotiek nekāda darbība, varētu iden -
tificēt ZGIS, ja salīdzinātu atjauninātos fotoattēlus ar sistēmā saglabātu vecāku 
informāciju. No otras puses, dalībvalstu pienākums ir pārbaudīt, vai atsauces ze -
mes gabalu statuss ir pareizs, un pēc pārbaudes, piemēram, ja tā veikta uz vietas, 
pareizi reģistrēt izmaiņas savā ZGIS (sk.  10. izcēlumu ).10. izcēlumsLabas prakses piemērs saistībā ar minimālu uzturēšanas darbību reģistrēšanu ZGIS
Horvātijā  atsauces zemes gabaliem, kuros ir deklarētas minimālas uzturēšanas darbības, piešķir īpašu kodu, 
lai tos apzīmētu kā uz laiku neattiecināmus, ja pārbaudēs uz vietas konstatē, ka nekādas darbības faktiski 
nav veiktas. Ar atšķirīgu kodu apzīmē tās platības, kuras ir pastāvīgi neattiecināmas. Tas ir labs risinājums, lai 
ZGIS reģistrētu neatbilstību prasībai veikt minimālas uzturēšanas darbības.
35
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta, 
lai atbilstu KLP reformas prasībām
53 
Jauna atbalsttiesīga ilggadīgo zālāju kategorija attiecas uz “platībām, ko var 
noganīt un kas veido daļu no izveidotās vietējās prakses, ja stiebrzāles un citi lop -
barības zālaugi tradicionāli nav dominējoši ganību teritorijās”. Dalībvalstīm šādas 
platības ir jānosaka un jādefinē, kā arī jāreģistrē savās ZGIS. Parasti tās ir platības 
ar ierobežotu lauksaimniecisku potenciālu, kurās aug virši (piemēram, Vācijā), vai 
koplietošanas ganības (Portugālē), turklāt vizuāli tās atgādina novārtā pamestu 
vai slikti uzturētu zemes gabalu. Tāpēc, kā mēs konstatējām Īrijā un Ziemeļrei -
nā-Vestfālenē, fotoattēlu interpretēšana zemes gabalu identifikācijas sistēmā bie -
ži vien nav pietiekama, lai precīzi noteiktu, vai šāda veida zeme ir atbalsttiesīga. 
Tas pats sakāms par minimālas uzturēšanas darbībām (sk. 52. punktu). Dalībvalstu 
iestāžu pieejai vairāk jābalstās uz riska novērtējumu, piemēram, jāveic mērķtiecīgi 
apmeklējumi uz vietas (sk. arī 23.–25. punktu) vai jāizmanto pusautomatizēti rīki 
(sk. 29. punktu).
Komisijas centieni vienkāršot ZGIS vēl nav 
vainagojušies panākumiem
54 
Visbeidzot, Palāta analizēja Komisijas centienus saistībā ar ZGIS vienkāršot jauno 
2014.–2020. gada KLP regulējumu kopš tā ieviešanas. 2015. gada maijā tika ievies -
tas sešas būtiskas izmaiņas, kas varētu skart ZGIS (sk.  3. attēlu ):3.attēlsJaunās KLP ieviestās izmaiņas, kas ietekmē ZGIS
Avots : Eiropas Komisija.
a) pienācīgi pamatotos gadījumos iespēja saglabāt ierobežotu buferjoslu starp zemes gabala robežu
un blakus esošo ekolo/uni0123iski nozīmīgo platību
b) atstarpes starp dzīvžogiem vai kokiem apaugušām joslām var būt līdz 4/uni00A0m platas
c) nedeklarētu ekolo/uni0123iski nozīmīgu platību var aizstāt ar citu ekolo/uni0123iski nozīmīgu platību pat tad,ja arī tā nav deklarēta
d) iespēja ZGIS/uni00A0iek/uni013Caut tikai deklarēto ekolo/uni0123iski nozīmīgo platību kartes
e) ekolo/uni0123iski nozīmīgu platību identi/f_ikācijas izmai/uni0146as uz šīm platībām attiecīgajā datu slānī
f) izmai/uni0146as pieejā, kura attiecas uz dažu speci/f_isku zālāju tipu identi/f_ikāciju/uni00A0ZGIS
36
II daļa. Zemes gabalu identifikācijas sistēma tiek atjaunināta,  
lai atbilstu KLP reformas prasībām
55 
Saskaņā ar mūsu veikto analīzi šīs izmaiņas nāk par labu vai nu saņēmējam 
(a)–c) punkts), vai maksājumu aģentūrai (d)–f) punkts), bet ne abiem. Īpaši ar 
a)–c) punktā uzskaitītajām izmaiņām saistīto noteikumu un procedūru sarežģītība 
ir padarījušas dalībvalstu administratīvo slogu vēl smagāku, jo, izmantojot ZGIS, ir 
grūti konstatēt, vai buferjoslas un palielinātās atļautās ne vairāk kā četrus metrus 
platās atstarpes ir pareizi noteiktas. Turklāt atļauja nedeklarētās vai nepareizi no -
teiktās ekoloģiski nozīmīgās platības kompensēt ar citām ekoloģiski nozīmīgām 
platībām padara pārbaudes uz vietas vēl laikietilpīgākas. Galīgo spriedumu par 
to, vai lauksaimnieks ir ievērojis noteikumus, nevar formulēt, salīdzinot sākotnējā 
pieprasījumā iekļauto informāciju par ekoloģiski nozīmīgām platībām ar ZGIS ie -
tverto informāciju: ja noteikumi nav ievēroti, dalībvalstu iestādēm, iespējams, ir 
jāveic turpmāki pasākumi.
37
 III daļa
Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir 
uzlabojusies, taču pietiekama uzmanība nav 
pievērsta šīs sistēmas darbības rezultātiem
56 
Attiecībā uz ZGIS Komisijai ir svarīga loma uzraudzībā, lai palīdzētu nodrošināt 
dalībvalstu pārvaldīto sistēmu efektivitāti un lietderību. Pirmkārt, tai ir jāsniedz 
dalībvalstīm pienācīgs atbalsts un norādījumi, lai saskaņoti interpretētu ES no -
teikumus un efektīvi uzraudzītu KLP maksājumus. Komisija arī regulāri revidē 
dažādu dalībvalstu un reģionu ZGIS, lai iegūtu pārliecību par to, ka tās darbojas 
pienācīgi, un lai aizsargātu ES budžetu, piemērojot finanšu korekcijas gadījumos, 
kad tiek atklāti nozīmīgi trūkumi. Komisijai cieši jāseko arī to rīcības plānu izpil -
dei, kas sagatavoti zemes gabalu identifikācijas sistēmu trūkumu novēršanai. Ar 
kvalitātes novērtēšanas palīdzību Komisijai jāgūst ticams pārskats par ES darbo -
jošos ZGIS efektivitāti un jāspēj novērtēt dalībvalstu progress atklāto trūkumu 
novēršanā. Visbeidzot, zināšanas par ZGIS pārbaužu rentabilitāti varētu palīdzēt 
mērķtiecīgāk virzīt pārbaudes turp, kur tās ir visefektīvākās, un labāk novērtēt 
jauno politikas tendenču ieviešanu un kontroles izmaksas.
Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas 
norādījumi saistībā ar ZGIS ir uzlabojušies
57 
Iepriekšējā (2017.–2013. gada) KLP periodā Komisija nebija izstrādājusi īpašus 
norādījumus saistībā ar ZGIS. Stāvoklis ir būtiski mainījies attiecībā uz 2014.–
2020. gada KLP , un 2014. un 2015. gadā Komisija publicēja vairākas ar ZGIS saistī -
tas vadlīnijas35.
58 
Nolūkā stiprināt dalībvalstīm sniegtos norādījumus un atbalstu, gatavojoties 
KLP reformai 2015. gadā, Komisija izveidoja struktūrvienību36, kuras vienīgais uz -
devums ir ieviest tiešos maksājumus. Īpaši kopš 2014. gada Komisija ir intensificē -
jusi informācijas sniegšanu dalībvalstīm un saziņu ar tām, piemēram, organizējot 
vairākas divpusējas sanāksmes, publicējot materiālus vai regulāri rīkojot darbse -
minārus saistībā ar ZGIS.
59 
Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS ir 
uzlabojušies, taču tie galvenokārt ir vērsti uz likumības un pareizības aspektiem 
un sniedz maz informācijas par to, kā uzlabot uzraudzības izmaksu lietderību.35 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD: 
DSCG/2014/31 (ekoloģiski 
nozīmīgo platību datu slānis), 
DSCG/2014/32 (pārbaudes uz 
vietas), DSCG/2014/33 (ZGIS), 
DSCG/2014/39 (ģeotelpiskie 
atbalsta pieteikumi); Kopīgais 
pētniecības centrs (sadarbībā 
ar Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD):  
DS-CDP-2015-06  
(tehniski norādījumi saistībā 
ar proporcionalitātes 
sistēmas piemērošanu 
ilggadīgiem zālājiem),  
DS - CDP-2015 -11   
(ZGIS atjaunināšana) 
unDS-CDP-2015-10  
(datu slāņu pārvaldība).
36 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ģenerāldirektorātā 
D.3 struktūrvienība darbojas 
kopš 2014. gada janvāra.
38
III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies,  
taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas 
darbības rezultātiem
Rīcības plāni un finanšu korekcijas novērsa 
ZGIS nepilnības
60 
Rīcības plāni (sk.  4. attēlu ) ir līdzeklis, ko Komisija izmanto, lai novērstu sistē -
miskos trūkumus, kas ZGIS vērojami dalībvalstu līmenī. Līdz 2015. gada beigām 
attiecīgās dalībvalstis pēc Komisijas lūguma bija izstrādājušas septiņus kopīgus 
ZGIS rīcības plānus. Papildus pēc Komisijas norādījuma izstrādātajiem rīcības 
plāniem dalībvalstis vai reģioni var pēc savas iniciatīvas izstrādāt plānus konkrētu 
trūkumu novēršanai. Kopš 2007. gada ir sagatavoti desmit šādi plāni.
61 
Atšķirībā no 2007.–2013. gada KLP tagad Komisijas ierosinātajiem rīcības plāniem 
ir skaidrs juridisks pamats37. Regulā ir noteikts, ka rīcības plānos ir jāiekļauj skaidri 
progresa rādītāji un ka šos plānus, apspriežoties ar Komisiju, ir noteikusi attiecīgā 
dalībvalsts. Jaunākajos rīcības plānos (Grieķijai, Spānijai, Francijai un Anglijai) šādi 
rādītāji ir ietverti. Savā 2015. gada darbības pārskatā Komisija norāda, ka Franci -
jai, tāpēc ka tā nav izpildījusi galvenās rīcības plānā definētās saistības, ir jāveic 
pasākumi šo problēmjautājumu novēršanai un jāsniedz sīkāk izstrādāti progresa 
rādītāji. Pēc 2014. un 2015. gadā veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem Grieķijā 
platība, kas reģistrēta kā ilggadīgie zālāji, samazinājās no 3,6 miljoniem ha līdz 
1,5 miljoniem ha, bet Spānijā atbalsttiesīgā lauksaimniecības zeme samazinājās 
no 18,4 miljoniem ha līdz 15,6 miljoniem ha38.
62 
No 1999. gada līdz 2015. gada beigām Komisija ir pieņēmusi 49 lēmumus par dažu 
dalībvalstu veikto izdevumu posteņu izslēgšanu no ES finansējuma saskaņā ar 
Eiropas lauksaimniecības fondiem; šo lēmumu pamatā bija arī ar ZGIS saistīto no -
teikumu pārkāpumi. Trīs 2015. gadā pieņemtie lēmumi attiecās uz pārkāpumiem 
saistībā ar ZGIS. 2015. gadā astoņām dalībvalstīm39 piemēroja finanšu korekcijas, 
jo bija trūkumi saistībā ar ZGIS.
63 
Pārskatā par 2014. gadu mēs novērtējām, vai izlasē iekļautās sešas dalībvalstis40 
bija efektīvi un laikus novērsušas trūkumus saistībā ar ZGIS un vai Komisija bija 
piemērojusi finanšu korekcijas saskaņā ar tiesību aktiem. Visos pārbaudītajos ga -
dījumos Komisija bija vai piemērojusi finanšu korekcijas, vai arī bija sākusi atbilstī -
guma noskaidrošanas procedūras.37 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
41. panta 2. punkts. Regula 
stājās spēkā 2014. gada 
1. janvārī.
38 Saskaņā ar informāciju, ko 
Komisijas sniedza savā atbildē 
uz 7.8. izcēlumu mūsu 
2014. gada pārskatā.
39 Beļģija, Bulgārija, Spānija, 
Francija, Īrija, Lietuva, 
Portugāle un Apvienotā 
Karaliste.
40 Bulgārija, Grieķija, Spānija, 
Itālija, Portugāle un Rumānija.
39
III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, 
taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas 
darbības rezultātiem
Pārskats par ZGIS rīcības plāniem un ZGIS finanšu korekcijām kopš 2006. gada4. attēls
Avots : Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eiropas Komisijas datiem.
698
228 3145402
6855621193
5 10430278
108
35
3072Pēc Komisijas iniciatīvas sagatavotie rīcības plāni:
Bulgārija, Anglija, Francija, Grie/uni0137ija (divi),Portugāle un Rumānija
Pēc dalībvalsts iniciatīvas sagatavotie rīcības plāni:Austrija, Īrija, Itālija, Lietuva, Polija, Nīderlande,Zieme/uni013Cīrija, Skotija, Spānija un Zviedrija 
Finanšu korekcijas: skait/uni013Ci attiecas uz /f_inanšu
korekciju kopējo summu (miljonos/uni00A0EUR),kuras piemērotas par 2006./uni00A0un turpmākajiem gadiem,kopā par 2 710 /uni00A0miljoniem/uni00A0EUR.
11
40
III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies,  
taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas 
darbības rezultātiem2. tabula64 
Tomēr bieži vien pagāja diezgan ilgs laiks kopš attiecīgā pieprasījuma gada un 
kalendārā gada, kad beidzot tika piemērota finanšu korekcija (sk.  2. tabulu ). Ter -
miņi, kas tika noteikti KLP regulā 2014.–2020. gadam, bija vērsti uz atbilstīguma 
noskaidrošanas procedūras racionalizāciju.
Piemēri Komisijas 2015. gada lēmumiem izslēgt no Eiropas lauksaimniecības 
fondiem piešķirtā finansējuma atsevišķus izdevumus, kas saistībā  
ar ZGIS ir radušies dalībvalstīm
Attiecīgā dalībvalsts Attiecīgais pieprasījuma gads Komisijas lēmuma nr.
Bulgārija 2009. g. Lēmums (ES) 2015/103
Spānija 2006., 2007. un 2008. g. Lēmums (ES) 2015/103
Francija 2008. un 2009. g. Lēmums (ES) 2015/103
Lietuva 2007. un 2008. g. Lēmums (ES) 2015/103
Portugāle 2009. g. Lēmums  (ES)  2015/1119
Īrija 2008. un 2009. g. Lēmums  (ES)  2015/1119
Avots : Eiropas Komisija.
ZGIS kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību 
negatīvi ietekmēja trūkumi tās metodoloģijā un 
piemērošanā
65 
Kopš 2010. gada, pēc tam, kad tika konstatēti regulāri ar ZGIS saistīti trūkumi 
visā ES un kad dalībvalstīm tika piemērotas nozīmīgas finanšu korekcijas (sk. 60.–
64. punktu), Komisija ieviesa ZGIS kvalitātes novērtēšanu41 kā obligātu rīku, ar 
kura palīdzību dalībvalstīm bija proaktīvi ik gadu jākonstatē trūkumi sistēmā 
un vajadzības gadījumā jāveic koriģējoši pasākumi. Kvalitātes novērtēšana ir 
paredzēta kā sistemātiska un konsekventa lauksaimniecības platības un noteik -
tu saistīto elementu pārskatīšana visā ES. Tā balstās uz tādas izlases pārbaudi, 
kurā ietverti no 500 līdz 1 250 atsauces zemes gabaliem no katras ZGIS. Pašlaik 
kvalitātes novērtēšanas sistēmā ir ietverti seši kvalitātes elementi, kas jāpārbau -
da42 (sk.  II pielikumu ). Ik gadu tiek publicētas izmaiņas kvalitātes novērtēšanas 
metodoloģijā, un reizēm līdz galīgās redakcijas pieņemšanai apgrozībā ir vairākas 
versijas. Laika gaitā metodoloģija ir ievērojami mainījusies43.41 Novērtēšanas juridiskais 
pamats iepriekš bija 
Regulas (EK) Nr. 1122/2009 
6. panta 2. punkts, tagad – 
Regulas (ES) Nr. 640/2014 
6 pants.
42 7. KE “Pārkāpumu skaits, kuri 
konstatēti, veicot pārbaudes 
uz vietas” tika izslēgts, sākot ar 
2015. gada kvalitātes 
novērtēšanu.
43 Šajās izmaiņās ietilpst, 
piemēram, galveno jēdzienu 
pārskatīšana vai precizēšana 
(piemēram, “būtiski 
trūkumi” – izpildāmo testu 
kompleksa 5.1. vienība), 
kvalitātes elementa aprēķinā -
šanas formulas pārskatīšana 
(piemēram, 5. KE–7. KE 
izpildāmo testu kompleksa 
5.1. vienībā), jauna komponen -
ta pievienošanas kvalitātes 
elementam (piemēram, 1.b. KE 
pievienošana izpildāmo testu 
kompleksa 5.3. vienībā), kāda 
kvalitātes elementa izslēgšana 
(7. KE izpildāmo testu 
kompleksa 6.0. vienībā) vai 
kvalitātes elementu 
numerācijas maiņa (izpildāmo 
testu kompleksa 6.0. vienībā 
3. un 4. elements tiek mainīts 
vietām).
41
III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, 
taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas 
darbības rezultātiem
66 
Mūsu rīkotajā aptaujā par ZGIS daudzas dalībvalstis norādīja uz problēmu, ko 
apstiprināja arī kvalitātes novērtēšanas profesionālapskatē44 iesaistītie eksperti, 
proti, kvalitātes novērtēšanas metodoloģija ir sarežģīta un tā ir jāvienkāršo. Arī 
mūsu revīzija apstiprināja grūtības, ar kurām dalībvalstis saskaras, pareizi un kon -
sekventi piemērojot ZGIS kvalitātes novērtēšanas metodoloģiju (sk.  11. izcēlumu ).
67 
Mēs atklājām problēmas arī saistībā ar izlases veidošanas pieeju kvalitātes novēr -
tēšanas vajadzībām. Lai iegūtu jēgpilnus rezultātus, ZGIS kvalitātes novērtēšanas 
izlasei ir jābūt reprezentatīvai attiecībā pret visu lauksaimniecības zemes gabalu 
kopu katrā dalībvalstī/reģionā, kur tiek veikta kvalitātes novērtēšana. Saskaņā ar 
tiesisko regulējumu dalībvalstij jāveic kvalitātes novērtēšana, pamatojoties uz 
izlasē iekļautiem apgabaliem un līdz ar to – ZGIS atsauces zemes gabalu izlasi.44 “ Peer review of the LPIS QA 
Framework ” [“ZGIS kvalitātes 
novērtēšanas sistēmas 
profesionālapskate”], ko vadīja 
Sytze de Bruin  (Vageningas 
universitāte) un Gábor Csornai , 
(Consultant V4.0 )11. izcēlumsPiemēri kvalitātes novērtēšanas metodoloģijas nepareizai vai nekonsekventai 
piemērošanai
Ziemeļreinā-Vestfālenē , kad 2014. gadā bija izveidota zemes gabalu izlase kvalitātes novērtēšanai, maksā -
jumu aģentūra kārtējā ZGIS atjaunināšanā izlaboja 237 atsauces zemes gabalus jeb 30 % no izlases (tostarp tā 
pārbaudīja jaunos attēlus, kas bija saņemti kvalitātes novērtēšanas vajadzībām). Kvalitātes novērtēšanas testus 
veica pēc tam, pamatojoties uz atjaunināto informāciju sistēmā. Tādējādi kvalitātes novērtēšanas rezultāti 
nebija objektīvi.
Saskaņā ar ZGIS kvalitātes novērtēšanas metodoloģiju maksājumu aģentūrām ir jāapmeklē uz vietas tie zemes 
gabali, kuriem fotoattēlu interpretēšana neļauj izdarīt secinājumus par to stāvokli. Tomēr mūsu rīkotajā aptau -
jā tikai 17 no 44 respondentiem norādīja, ka veic šādus apmeklējumus. Dažus atsauces zemes gabalus Īrijā , 
Polijā  un Skotijā  kvalitātes novērtēšanas laikā nemērīja, lai gan to patiešām bija iespējams izdarīt un tas bija 
jādara saskaņā ar metodoloģiju.
Kvalitātes novērtēšanas 4. elementa interpretācija nebija konsekventa. Polijā  atbildīgās iestādes neuzskatīja, 
ka ZGIS iekļautajiem zemes gabaliem (t. i., tiem, kas ir digitalizēti un ar unikālu identifikāciju) varētu piemist 
būtisks defekts. Tā kā digitalizācija un unikāla identifikācija ir priekšnosacījumi iekļaušanai ZGIS, kvalitātes 
novērtēšanas 4. elementa kritērijiem varētu atbilst jebkurš zemes gabals45.
Īrijā , Austrijā  un Vācijā  (Zārā  un Ziemeļreinā-Vestfālenē ) mēs konstatējām, ka nebija pienācīgi nodalīti 
pienākumi darbiniekiem, kas veica kvalitātes novērtēšanu, un tiem, kuri atjaunināja ZGIS, tādējādi pastāv risks, 
ka vieni un tie paši darbinieki atjaunina sistēmu un pēc tam to analizē.
45 Pārējās apmeklētās dalībvalstis izmantoja dažādus iemeslus, lai zemes gabalus novērtētu kā neatbilstošus 4. elementa kritērijiem, piemēram, tas 
attiecās uz blokiem, kur apvienoti vairāki zemes gabali, vai gadījumos, kad ar vienu identifikatoru bija apzīmētas vairākas lauka daļas; platības tika 
uzskatītas par neattiecināmām, lai gan maksimālā atbalsttiesīgā platība bija lielāka par 0; zemes gabaliem perimetrs nebija pareizs vai arī tie 
nebija norobežoti un tos nebija iespējams lokalizēt; nebija vienas vai vairāku robežu.
42
III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies,  
taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas 
darbības rezultātiem
68 
Kvalitātes novērtēšanas laikā no 2010. līdz 2014. gadam dalībvalstis izraudzījās 
apgabalus, savukārt Komisija (KPC) – testējamos atsauces zemes gabalus. Savu 
apmeklējumu laikā mēs konstatējām trūkumus dalībvalstu veiktajā atlasē gan 
saistībā ar apgabaliem, gan saistībā ar atsauces zemes gabaliem, un šie trūkumi 
nelabvēlīgi ietekmēja rezultātu reprezentativitāti un salīdzināmību gan dažādu 
dalībvalstu līmenī, gan laika gaitā (sk.  12. izcēlumu ).12. izcēlumsDaži trūkumi, kas konstatēti kvalitātes novērtēšanai izraudzīto paraugu izlasē 
2010.–2014. gadā
Visās šīs revīzijas laikā apmeklētajās dalībvalstīs kvalitātes novērtēšanai izraudzītie apgabali bija atlasīti nevis 
no visas datu kopas, bet drīzāk no apgabaliem, ko aptver attālinātā izpēte46, kas attiecās tikai uz nelielu daļu 
no konkrētās dalībvalsts/reģiona teritorijas. Zemes gabali, kas nebija iekļauti attālinātajā izpētē, nekādi ne -
varēja tikt atlasīti. Cita problēma bija saistīta ar faktu, ka kvalitātes novērtēšanai izraudzītajos apgabalos ne 
vienmēr bija pārstāvēti visi dalībvalsts/reģiona ainavu tipi (piemēram, kalnu ganības Austrijā  vai koplietoša -
nas zeme Īrijā ).
Īrijā  apgabali, uz kuriem attiecās kvalitātes novērtēšana 2013. un 2014. gadā, nebija pietiekami izkliedēti, un 
tas vieš šaubas par to, kā tie tika atlasīti.
46 Atskaitot gadījumus, kad dalībvalsts vai reģions neizmanto attālināto izpēti (Austrija, Skotija).
69 
Komisija ir centusies uzlabot izlases veidošanas metodoloģijas efektivitāti kva -
litātes novērtēšanas vajadzībām, sākot ar 2015. gada kvalitātes novērtēšanu, un 
iegrožot izmaksas. Līdz ar to novērtēšanai atlasīto apgabalu skaits ievērojami 
saruka. Komisija veica divus statistikas testus, lai validētu izlases veidošanas jau -
nās metodoloģijas reprezentativitāti. Testi apstiprināja, ka nav būtiskas atšķirības 
starp izlases reprezentativitāti 2014. un 2015. gadā, lai gan dažos gadījumos to 
bija nelabvēlīgi ietekmējis kvalitātes novērtēšanai atlasīto apgabalu ierobežotais 
skaits, tāpēc to varētu uzlabot pēc tam, kad būs veikts izmaksu un ieguvumu 
novērtējums.
43
III daļa. Komisijas īstenotā ZGIS uzraudzība ir uzlabojusies, 
taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta šīs sistēmas 
darbības rezultātiem
Kvalitātes novērtēšanas rezultātus nepietiekami 
izmantoja ZGIS datu kvalitātes uzlabošanai
70 
Viens no kvalitātes novērtēšanas mērķiem ir vajadzības gadījumā veikt koriģējo -
šas darbības. Ja tiek konstatēta neatbilstība svarīgākajiem kvalitātes elementiem, 
dalībvalstīm parasti ir jāizstrādā koriģējošo darbību plāns. Tomēr divās revidēta -
jās dalībvalstīs/reģionos (Īrijā un Skotijā) tā tika konstatēta regulāri, taču koriģē -
jošo darbību plāni netika izstrādāti. Un tie nav tikai atsevišķi gadījumi. 2014. gadā 
Komisija novēroja, ka no 20 dalībvalstīm vai reģioniem, kam būtu bijis jāsagatavo 
šie plāni, pamatojoties uz 2014. gadā veiktās kvalitātes novērtēšanas rezultātiem, 
seši (30 %) to nebija izdarījuši.
71 
Komisija ir atbildīga par kvalitātes novērtēšanas rezultātu uzraudzību. Tā veica 
uzticamības pārbaudes un sazinājās ar dalībvalstīm un reģioniem, kuru kvalitātes 
novērtēšanas ziņojumos bija konstatējusi acīmredzamas kļūdas vai kļūdas aprēķi -
nos. Tomēr Komisija (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD) saņemtos kvalitā -
tes novērtēšanas rezultātus nepakļauj rūpīgākai pārbaudei attiecībā uz ZGIS kva -
litātes novērtējuma ticamību vai neatbilstības cēloņu noskaidrošanu. Nebija arī 
dalībvalstu un reģionu vēsturisko datu tendenču analīzes, kvalitātes novērtējuma 
izlecošo vērtību analīzes, kā arī analīzes atkarībā no atsauces zemes gabalu veida. 
Šāda analīze būtu palīdzējusi Komisijai konstatēt kvalitātes elementu neizskaidro -
jamas novirzes vai tendences.
72 
Informācijas nolūkos Komisija apmeklēja tikai ierobežotu skaitu dalībvalstu vai 
reģionu, lai apspriestu kvalitātes novērtēšanas rezultātus un noskaidrotu meto -
doloģiju, un veica dažas atsevišķas kvalitātes novērtēšanas revīzijas47. Dažu ZGIS 
kvalitātes novērtēšana bija iekļauta Komisijas regulārajās platībatkarīgā atbalsta 
revīzijās48, lai gan pirms apmeklējamo dalībvalstu atlases kvalitātes novērtēšanas 
rezultāti netika nepārprotami ņemti vērā. Pamatojoties uz 2014. gadā veiktās kva -
litātes novērtēšanas rezultātiem, KPC sagatavoja ZGIS izvērtēšanas ziņojumus par 
piecām dalībvalstīm/reģioniem49, ko 2015. gadā bija revidējis Lauksaimniecības 
un lauku attīstības ĢD; pēc tam Kopīgo pētniecības centru uzaicināja piedalīties 
trīs attiecīgos apmeklējumos. Šie informatīvos nolūkos veiktie apmeklējumi un 
revīzijas nebija pietiekami, lai iegūtu pārliecību par kvalitātes novērtēšanas rezul -
tātu ticamību, kurus katru gadu saņem par visām ZGIS.47 Piemēram, 2014. gadā – Īrijā 
un Nīderlandē.
48 2013. gadā ZGIS kvalitātes 
novērtēšana tika iekļauta tikai 
Spānijā, Itālijā un Zviedrijā. 
2014. gada revīzijās tā tika 
iekļauta Bulgārijā, Īrijā, Lietuvā, 
Nīderlandē un Apvienotā 
Karaliste (Anglijā).
49 Beļģija (Flandrija), Dānija, 
Kipra, Somija un Apvienotā 
Karaliste (Skotija).
44
 Secinājumi  
un ieteikumi
73 
Informācija, kas reģistrēta ZGIS – svarīgā IAKS sastāvdaļā –, ir pamats pareizu 
platībatkarīgo maksājumu piešķiršanai lauksaimniekiem. Šai sistēmai ir jāatbilst 
zināmām prasībām, kas formulētas KLP regulās, un jādarbojas kā rīkam, ar kura 
palīdzību uzrauga jaunos KLP elementus. Tāpēc ir būtiski, lai ZGIS ietvertie dati 
būtu ticami: tas nodrošina maksājumu likumību un pareizību. Datu ticamība ir 
atkarīga no efektīvas un lietderīgas atjaunināšanas, kā arī pārbaudēm un uzrau -
dzības, ko veic gan Komisija, gan dalībvalstis.
74 
Revīzijas laikā tika meklēta atbilde uz jautājumu: Vai zemes gabalu identifikācijas 
sistēma (ZGIS) ir labi pārvaldīta? Mēs secinājām, ka zemes gabalu identifikācijas 
sistēma ir noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības noteikšanai, taču 
tās pārvaldību iespējams uzlabot.
75 
Ja ZGIS pienācīgi atjaunina un analizē, tā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, kad 
jānovērš un jāatklāj ar platību saistītās kļūdas atbalsta pieteikumos. Iepriekšējos 
gados ticamības deklarācijas vajadzībām veikto revīziju rezultāti liecina, ka rīcības 
plāni un finanšu korekcijas novērš ZGIS nepilnības attiecīgajās dalībvalstīs. Tomēr 
ir iespējamas dažas uzlabojumu jomas.
76 
ZGIS atjaunināšanas procesā, kad ortofotoattēli lielākoties jau bija atjauninā -
ti, revidētās dalībvalstis saskārās ar grūtībām, ja bija pareizi jānosaka atsauces 
zemes gabalu maksimālās atbalsttiesīgās platības. Tas notika galvenokārt tajos 
gadījumos, kad ar ortofotoattēliem vien nepietika, lai pārliecinoši novērtētu 
attiecināmību, piemēram, dažu paveidu zālājiem (sk. 14.–29. punktu). Dažās ZGIS 
bija iekļauta papildu informācija par īpašumtiesībām un nomas tiesībām, lai 
pārliecinātos, ka katru zemes gabalu ir deklarējis attiecīgais lauksaimnieks (sk. 30. 
un 31. punktu). Dalībvalstis ne vienmēr novērtēja savu ZGIS rentabilitāti, lai labāk 
sagatavotu attiecīgās pārbaudes. Šāds vērtējums palīdzētu izstrādāt lietderīgākas 
kontroles sistēmas un veidotu pamatu turpmākiem politikas ietekmes novērtēju -
miem (sk. 32. un 33. punktu).
45 Secinājumi un ieteikumi  
Jāuzlabo procedūras, lai paaugstinātu ZGIS datu ticamību un 
uzlabotu darbības rezultātu mērīšanu
1. ieteikums. Jāuzlabo procedūras, lai paaugstinātu ZGIS datu 
ticamību
Pamatojoties uz skaitļos izteiktu izmaksu un ieguvumu analīzi un riska novērtē -
jumu, dalībvalstīm pašreizējā KLP periodā jāiegulda vēl vairāk darba, lai paaug -
stinātu ZGIS datu ticamību, šajā nolūkā laikus un rūpīgi atjaunojot sistēmu. Tā 
kā proporcionālā novērtēšana ir sarežģīta, dalībvalstīm, kuras izvēlas šo pieeju, 
pašreizējā KLP periodā vēl vairāk jāstrādā, lai izstrādātu proporcionalitātes 
katalogu ar skaidru aprakstu un novērtēšanas kritērijiem, un jāizmanto papildu 
tehniskie līdzekļi, lai paaugstinātu ortofotoattēlu analīzes objektivitāti un nodro -
šinātu reproducējamību. Dalībvalstīm arī jāapsver iespēja savās ZGIS reģistrēt 
datus par īpašuma un nomas tiesībām kad vien iespējams un ja tas ir izmaksu ziņā 
lietderīgi.
2. ieteikums. Jāmēra ZGIS īstenošanas rentabilitāte
Ar Komisijas atbalstu dalībvalstīm pašreizējā KLP periodā jāizstrādā un jāievieš 
sistēma savu ZGIS darbības un atjaunināšanas izmaksu novērtēšanai. Tas ļau -
tu dalībvalstīm izmērīt savu ZGIS darbības rezultātus un sistēmas uzlabojumu 
rentabilitāti.
77 
KLP 2014.–2020. gada juridiskajā regulējumā attiecībā uz ZGIS ir palielinājies to 
prasību skaits, kas jāpārbauda dalībvalstīm. ZGIS pielāgošana zaļajai saimniekoša -
nai virzās uz priekšu, bet vēl nav pabeigta, un, izmantojot ZGIS, zaļo maksājumu 
nosacījumus var pārbaudīt tikai daļēji (sk. 34.–41. punktu). Citi videi labvēlīgi 
elementi, kā ainavas elementi, kas aizsargāti saskaņā ar savstarpējās atbilstības 
noteikumiem, šajā sistēmā nav iekļauti, un gadījumos, kad dalībvalstis tos brīv -
prātīgi bija ietvērušas, mēs konstatējām gadījumus, kad tie bija nepareizi reģistrē -
ti sistēmā (sk. 42. un 43. punktu).
78 
Vienkāršošana turpinās, taču, lai gan tādu rīku kā ģeotelpiskie atbalsta pieteiku -
mi ieviešana ir pozitīvs faktors, tā joprojām sagādā grūtības, jo daži noteikumi 
vai nu netiek piemēroti praksē (2 % stabilitātes robežvērtība), vai arī to izpilde ir 
sarežģīta (noteikums par biezību, kas nepārsniedz 100 koku uz hektāru, vai jaunas 
atbalsttiesīgas zemes kategorijas). Pašreizējais darbs pie ZGIS vienkāršošanas vēl 
nav pabeigts (sk. 44.–55. punktu).
46 Secinājumi un ieteikumi  
Kompleksais juridiskais regulējums ir jārisina pārdomātāk
3. ieteikums. Pastāvīgos ainavas elementus ir jāreģistrē 
ticamāk
Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai uz to ZGIS var paļauties, kad jānosaka un 
jāreģistrē un pēc tam efektīvi jāuzrauga ekoloģiski nozīmīgās platības, ilggadīgie 
zālāji un jaunas zemes kategorijas. Tām arī jānovērtē izmaksas un ieguvumi, kas 
saistīti ar tādu ainavas elementu reģistrēšanu savās ZGIS, kuri aizsargāti saskaņā 
ar savstarpējās atbilstības noteikumiem vai agrovides pasākumiem, lai vēl vairāk 
uzraudzītu un aizsargātu šos elementus, kas ir labvēlīgi videi un bioloģiskajai 
daudzveidībai.
4. ieteikums. Jāracionalizē daži ar ZGIS saistītie noteikumi 
pašreizējā tiesiskajā regulējumā
Komisijai ir jāpārskata pašreizējais tiesiskais regulējums, lai nākamajā KLP periodā 
vienkāršotu un racionalizētu ar ZGIS saistītos noteikumus, piemēram, atkārtoti 
apsverot, vai 2 % stabilitātes robežvērtība un noteikums par biezību, kas nepār -
sniedz 100 koku uz hektāru, patiešām ir nepieciešami.
79 
Salīdzinājumā ar iepriekšējo KLP periodu Komisijas veiktā likumības un pareizības 
uzraudzība ir uzlabojusies. Komisijas veiktais revīzijas darbs ir visaptverošs, rīcības 
plānu sagatavošana tiek uzdota saskaņā ar prasībām, un finanšu korekcijas tiek 
piemērotas (sk. 56.–64. punktu).
80 
Tomēr Komisijas norādījumi saistībā ar ZGIS galvenokārt attiecas uz likumības un 
pareizības aspektiem un nav īpaši virzīti uz to, kā uzlabot ZGIS sistēmas kopējo 
efektivitāti. Konkrēti, Komisija ieviesa ZGIS kvalitātes novērtēšanu, lai dalībvals -
tis varētu proaktīvi atklāt iespējamos trūkumus sistēmā un vajadzības gadījumā 
veiktu koriģējošos pasākumus. Bija iecerēts, ka tas radīs ZGIS pievienoto vērtību, 
taču kvalitātes novērtēšanas rezultātu ticamību iedragā trūkumi metodoloģijas 
piemērošanā (iespējams, tāpēc, ka tā ir sarežģīta), bet arī tāpēc, ka ir problēmas 
izlases veidošanas pieejā (sk. 65.–69. punktu). Turklāt kvalitātes novērtēšanas re -
zultātus neizmanto, lai efektīvi uzlabotu ZGIS datus, jo ne vienmēr tiek izstrādāti 
koriģējošo darbību plāni. Komisija nav pietiekami izmantojusi kvalitātes novērtē -
šanas rezultātus, lai veicinātu ZGIS uzlabošanu (sk. 70.–72. punktu).
47 Secinājumi un ieteikumi  
Šajā periodā Komisijai uzmanība jāpārvirza uz 
ZGIS kvalitātes novērtēšanas pievienotās vērtības 
palielināšanu
5. ieteikums. Jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas vajadzībām 
izveidoto izlašu reprezentativitāte
Komisijai pirms kvalitātes novērtēšanas 2017. gadā ir jāveic izmaksu un ieguvumu 
analīze, lai noteiktu, vai ir iespējams uzlabot kvalitātes novērtēšanai izveidoto 
izlašu reprezentativitāti nolūkā labāk aptvert ZGIS reģistrēto zemes gabalu kopu.
6. ieteikums. Kvalitātes novērtēšanas rezultāti ir jāuzrauga 
labāk
Sākot ar 2016. gadu, Komisijai ir jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas rezultātu uzrau -
dzība un šajā nolūkā jāanalizē neatbilstības kvalitātes novērtējuma ziņojumos, 
jākontrolē to novēršana, jāsniedz atgriezeniskā saikne dalībvalstīm un vajadzības 
gadījumā jānodrošina koriģējošu pasākumu plānu izstrāde un īstenošana. Komisi -
jai jāveic arī detalizēta tendenču analīze attiecībā uz katru dalībvalsti un atsauces 
zemes gabalu veidu, lai laikus varētu konstatēt potenciālas problēmas.
Šo ziņojumu 2016. gada 7. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Phil WYNN OWEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

48
 Pielikumi
ZGIS datu slāņi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 640/2014 5. panta 1. un 2. punktu
 ο Platības, ko aizņem aramzeme, ilggadīgie zālāji un pastāvīgas ganības vai ilggadīgie stādījumi (Regula Nr. 1307/2013, 
4. panta 1. punkta e) apakšpunkts).
 ο Lauksaimniecības zeme, kurā jāievēro agrovides un klimata saistības (Regula Nr. 1305/2013, 28. panta 2. punkts).
 ο Saskaņā ar 32. panta 2. punkta b) apakšpunktu Regulā Nr. 1307/2013 platības, par kurām 2008. gadā bija tiesības 
saņemt maksājumus saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu vai vienotā platībmaksājuma shēmu, kas paredzētas 
attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļā un IV A sadaļā, un kuras:
i) Dzīvotņu direktīvas (92/43/EEK), Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) un Putnu direktīvas 
(2009/147/EK) īstenošanas rezultātā vairs neatbilst jēdziena “atbalsttiesīgs hektārs” definīcijai;
ii) individuālā lauksaimnieka attiecīgo saistību laikā ir apmežotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 
31. pantu, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1305/2013 22. pantu, vai saskaņā 
ar valsts shēmu, kuras nosacījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 43. panta 1., 2. un 3. punktam vai 
Regulas (ES) Nr. 1305/2013 22. pantam, vai
iii) individuālā lauksaimnieka attiecīgo saistību laikā ir atstātas atmatā saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1257/1999 22., 23. un 24. pantu, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. pantu vai Regulas (ES) 
Nr. 1305/2013 28. pantu.
 ο Informācija, kas vajadzīga maksimālās atbalsttiesīgās platības noteikšanai:
i) platībatkarīgie lauku attīstības pasākumi;
ii) pamata maksājuma shēma;
iii) vienotā platībmaksājuma shēma;
iv) pārdalošs maksājums;
v) maksājumi par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi;
vi) maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi;
vii) maksājumi gados jaunajiem lauksaimniekiem;
viii) brīvprātīgais saistītais atbalsts;
ix) kultūratkarīgais maksājums par kokvilnu;
x) mazo lauksaimnieku atbalsta shēma;
xi) attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programma ( POSEI ) (pasākumi attālāka -
jiem reģioniem);
xii) Egejas jūras salas.I pielikums
49 Pielikumi 
 ο Informācija par ekoloģiski nozīmīgu platību atrašanās vietu un lielumu.
 ο Informācija, kas pamato īpašu noteikumu piemērošanu
i) kalnu apgabaliem vai apgabaliem, kuros ir nozīmīgi dabas vai citi specifiski ierobežojumi, kā minēts 
Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. pantā;
ii) Natura 2000  teritorijām, uz kurām attiecas Direktīva 2000/60/EK;
iii) lauksaimniecības zemei, ko atļauts izmantot kokvilnas audzēšanai saskaņā ar Regulas (ES) 
Nr. 1307/2013 57. pantu;
iv) platībām, kuras tiek dabiski uzturētas noganīšanai vai kultūraugu audzēšanai piemērotā stāvoklī, kā 
minēts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā;
v) ekoloģiski nozīmīgām platībām, ko dalībvalstis ir noteikušas reģionālai un/vai kolektīvai īstenošanai 
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 46. panta 5. un 6. punktu;
vi) platībām, par kurām paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 20. pantu;
vii) platībām, kuras sedz ekoloģiski jutīgi ilggadīgie zālāji un uz kurām attiecas Dzīvotņu direktīva un Put -
nu direktīva;
viii) citiem jutīgiem apgabaliem, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 45. panta 1. punktā;
ix) platībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 48. pantu.I pielikums
50 Pielikumi 
Kvalitātes novērtēšana 2015. gadā: kvalitātes elementi atkarībā no atbilstības klases
Pirmā atbilstības klase – 
ZGIS  kvalitātes novērtēšana1. KE Maksimālās atbalsttiesīgās platības lieluma pareiza noteikšana
2. KE To atsauces zemes gabalu procentuālā daļa un izvietojums, kuru maksimālajā atbalsttiesīgajā 
platībā ir iekļautas platības, kas nav atbalsttiesīgas, vai nav ņemta vērā lauksaimniecības zeme
3. KE Atsauces zemes gabali, kuriem ir būtiskas nepilnības1
Otrā atbilstības klase  – 
ZGIS  iespējamo trūkumu 
noteikšana4. KE To atsauces zemes gabalu klasifikācija, kuru maksimālajā atbalsttiesīgajā platībā ir iekļautas pla -
tības, kas nav atbalsttiesīgas, nav ņemta vērā lauksaimniecības zeme vai atklājas būtiski trūkumi2
5. KE Attiecība starp deklarēto platību un maksimālo atbalsttiesīgo platību atsauces zemes gabalos
6. KE Bāzes zemes gabalu procentuālā daļa, kurā gadu gaitā ir notikušas izmaiņas
Avots : Regula (ES) Nr. 640/2014, 6. pants un KPC portāls3.
1 Piezīme . 4. KE līdz 2015. gadam.
2 Piezīme . 3. KE līdz 2015. gadam.
3 Sk.  https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions .II pielikums
51 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
I
Komisija uzskata, ka ZGIS palīdz ievērojami novērst un mazināt kļūdu līmeņus atbalsta shēmās, uz kurām tā attiecas.
III Pirmais ievilkums
ZGIS ir Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) stūrakmens. Tas ir instruments, kas nodrošina lielākās 
daļas administratīvās kontroles veikšanu. Tā palīdz novērst, atklāt un labot kļūdas atbalsta pieteikumu apstrādes 
agrīnā stadijā. Turklāt ZGIS kopā ar GSAA  stiprina kļūdu novēršanu augšposmā un veicina savlaicīgu kļūdu labošanu.
Neraugoties uz iepriekš minēto, dalībvalstu pienākums ir pastāvīgi atjaunināt savu ZGIS un pareizi interpretēt orto -
fotoattēlus. ZGIS kvalitātes novērtēšanas (KN) metodika, ko izstrādājusi Komisija, palīdz dalībvalstīm apzināt nepilnī -
bas saistībā ar attēlu kļūdainu apstrādi vai interpretāciju un veikt koriģējošus pasākumus.
III Trešais ievilkums
Kopš revidētā perioda Komisija ir pastiprinājusi ZGIS KN rezultātu uzraudzību.
IV a) 
Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.
Attiecībā uz lauksaimnieka rīcībā esošās zemes pārbaužu, kurās tiek izmantota ZGIS, atbilstību, piemērotību un liet -
derību, lūdzam skatīt Komisijas atbildi uz 30. punktu.
IV b) 
Komisija piekrīt ieteikumam atbalstīt dalībvalstis, atvieglojot paraugprakses apmaiņu un veicot priekšizpēti.
IV c) 
Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.
IV d) 
Komisija piekrīt ieteikumam.
Visi ar ZGIS saistītie noteikumi tiks pārskatīti un vajadzības gadījumā koriģēti līdz jaunajai kopējai lauksaimniecības 
politikai pēc 2020. gada.
IV e) 
Komisija piekrīt ieteikumam.
Paraugu reprezentativitātes uzraudzība ir nepārtraukta procesa daļa.
Komisijas atbilde 52
IV f) 
Komisija piekrīt ieteikumam un ir jau sākusi to īstenot.
Par 2014. un 2015. pieprasījumu gadu dalībvalstis ar oficiālām vēstulēm ir saņēmušas atsauksmes par saviem ZGIS 
KN ziņojumiem, tostarp piezīmes par vajadzīgajiem, bet nenorādītajiem korektīvajiem pasākumiem.
Visi korektīvie pasākumi ir izanalizēti, un attiecībā uz tiem, kas tika uzskatīti par nepiemērotiem vai nepietiekamiem, 
tika pieprasīti pārskatīti koriģējoši pasākumi. Tiek izstrādāts īpašs riska novērtējums, un Komisija to izmanto uzrau -
dzībā, lai identificētu dalībvalstis, kurām var būt problēmas ZGIS KN metodikas pareizā piemērošanā, tostarp apzino -
ties problēmas sistēmā un tās risinot ar piemērotiem korektīviem pasākumiem.
I daļa
13
ZGIS ir IAKS stūrakmens un galvenais instruments, lai kontrolētu lielāko daļu tiešo maksājumu. Uzticama, atjaunināta 
un precīza ZGIS ir ļoti svarīga, lai sasniegtu politikas mērķus. Turklāt dalībvalstīm varētu būt lietderīgi izpētīt savas 
sistēmas izmaksu lietderību, lai uzlabotu sniegumu.
20
Attiecībā uz kavēšanos ar jaunu ortofotoattēlu ievadīšanu ZGIS Komisija vairākkārt ir ieteikusi dalībvalstīm pirms 
pieteikšanās procesa sākšanas atjaunināt savu ZGIS1.
22
Komisija uzskata, ka ZGIS KN rezultāti, kas izriet no statistiski reprezentatīva parauga, liecina, ka platību pārvēr -
tējums ir zem 2 % visas ES līmenī. Nav reāli precīzi noteikt maksimālo atbilstīgo platību katram atsauces zemes gaba -
lam ZGIS bez milzīgām izmaksām2.
1 Tas ir skaidri norādīts dokumenta DS-CDP-2015-1 1- FINAL- LPIS Update  4.4. iedaļā (“ mērķis ir padarīt jaunos attēlus gatavus un pieejamus izmantošanai 
ģeotelpiskā atbalsta pieteikumu procesā ”). Turklāt ir paskaidrots, ka ortofotoattēlu apstrādei parasti nevajadzētu aizņemt vairāk par 3 mēnešiem.
2 Paziņoto ZGIS KN rezultātu analīzē tiek lēsts, ka vidējais būtiskais maksimālās atbalsttiesīgās platības pārvērtējums pa atsauces zemes gabaliem 
(QE1b-/LIB) Eiropas Savienībā ir šāds – 2013.g.: 0,93 %, 2014.g.: 1,14 %, 2015.g.: 0,64 %. Dati liecina par šādu sistēmas novirzi (QE1a) – 2013.g. +0,41 %, 
2014.g.: -1,16 %, 2015.g.: -0,34 %. Pārbaudīto atsauces zemes gabalu skaits bija attiecīgi 39 700, 42 550 un 41 300.
Komisijas atbilde 53
2. izcēlums. Piemēri nepareizi novērtētām maksimālām atbalsttiesīgām platībām, 
kuras būtu bijis iespējams identificēt fotoattēlu interpretēšanas laikā
Komisija neapstrīd Revīzijas palātas sniegtos piemērus attiecībā uz nepareizu maksimālās atbalsttiesīgās platības 
novērtējumu. Tomēr šie īpašie gadījumi piemēros nav reprezentatīvi citām ZGIS kopumā. Dažādas ZGIS visā ES atšķi -
ras daudzos aspektos, tāpat kā ievērojami atšķiras arī ES esošo lauksaimniecības platību īpašības.
23
Komisija ir ieteikusi dalībvalstīm veikt lauka ekspresapskati (LA), ja pastāv šaubas par fotoattēlu interpretācijas 
nekļūdīgumu saistībā ar attiecināmību. Kā minēts 25. punktā, LA nozīmē zināmas izmaksas, un tādēļ Komisija ir 
nodrošinājusi norādījumus, platformas un seminārus, lai padarītu fotoattēlu interpretāciju efektīvāku.
29
Tehniskajos norādījumos par pro rata  sistēmu ilggadīgiem zālājiem ( DS-CDP-2015-06 final ) ir ietverta paraugprakse, 
lai palīdzētu dalībvalstīm ieviest šo sistēmu.
Turklāt seminārā par lauksaimniecības zemes pārvaldību un kontroli IAKS, kas notika 2016. gada 23.–25. maijā, kā 
potenciāls instruments ir izziņota LIDAR  (gaismas avota atklāšana un attāluma noteikšana līdz tam) tehnoloģijas 
pieeja, kuru izmanto Spānijā.
30
ES tiesību aktos nav noteikts, ka ZGIS ir jāpapildina ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā. 
Netiek prasīta sistemātiska pārbaude, veicot salīdzināšanu ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka 
rīcībā. Komisija iesaka dalībvalstīm veikt pārbaudes uz vietas, ja rodas šaubas attiecībā uz to, vai zeme ir lauksaim -
nieka rīcībā.
32
Dalītā pārvaldībā dalībvalstis esošā tiesiskā regulējuma ietvaros lemj par visefektīvāko KLP īstenošanas veidu. Komi -
sija ir organizējusi vairākus seminārus, lai izplatītu paraugpraksi, tostarp par tādiem tematiem kā lauksaimniecības 
zemes identificēšana un klasificēšana, lai uzlabotu izmaksu lietderību.
33
Komisija apzinās ZGIS galveno funkciju izmaksas un, ierosinot ES tiesību aktus, ņem tās vērā. Turklāt ir daudz dažādu 
ZGIS, un dalībvalstis izvēlas dažādas īstenošanas iespējas. Dalītā pārvaldībā dalībvalstu pienākums ir izdarīt politikas 
izvēli, ņemot vērā savu ZGIS izmaksu lietderību.
Komisijas atbilde 54
II daļa
38
Ar ZGIS norādījumiem dalībvalstis ir informētas par prasību ģeolokalizēt ilggadīgos zālājus (viszemākajā iespējamajā 
līmenī) un veidu, kā to izdarīt. Ar ZGIS KN, jo īpaši QE 2, dalībvalstīm ir jānovērtē šīs klasifikācijas kvalitāte un nepie -
ciešamības gadījumā jāveic atbilstoši koriģējoši pasākumi.
8. izcēlums. Trūkumi ilggadīgo zālāju uzraudzībā
Analizējot ZGIS KN rezultātus, tiek atzīts, ka lauksaimniecības zemes klasifikācija ir viens no galvenajiem dalībvalstu 
veikto koriģējošo pasākumu objektiem.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 38. punktu.
40
Lai gan Komisija iesaka dalībvalstīm ZGIS ekoloģiski nozīmīgo platību ( EFA) datu slānī iekļaut visas iespējamās EFA, 
vienkāršošanas iniciatīvas kontekstā Komisija ir atvieglojusi obligātās prasības attiecībā uz EFA slāņa pilnīgumu. 
Attiecīgās norādes par EFA slāņa pilnīgumu ( DSCG/2014/31 FINAL REV 1 ) 5.10. iedaļā ir norādīts – EFA slānī pēc pārbau -
des un pirms maksājumu veikšanas ir jāiekļauj vismaz visas deklarētās EFA, kuras ir laika gaitā ir nemainīgas.
44
KLP vienkāršošana ir nepārtraukts process, kurā tiek ievēroti trīs galvenie principi: nav izmaiņu pamataktā (politi -
kas stabilitāte); labums lauksaimniekiem; pareizas finanšu vadības nodrošināšana. Komisija apstiprina, ka, pēc tās 
domām, vienkāršošana attiecas uz ZGIS.
45
Ģeotelpiskā atbalsta pieteikuma ieviešana lauksaimniekiem nozīmē vienkāršošanu pieteikumu iesniegšanas posmā. 
Tāpat arī 2 % stabilitātes robežvērtības mērķis ir izvairīties no tā, ka maksājumu aģentūras nevajadzīgi un pārāk bieži 
atjaunina ZGIS atsauces zemes gabalus, ņemot vērā nelielas izmaiņas uzmērītajā platībā. Visbeidzot, noteikuma 
attiecībā uz koku maksimālo blīvumu (t. s. 100 koku noteikums) mērķis ir nodrošināt skaidrus, vienkāršus un godīgus 
attiecināmības novērtēšanas kritērijus zemes gabaliem ar izklaidus augošiem kokiem.
46
Komisijas dati liecina, ka 14 dalībvalstīs, 4 Vācijas federālajās zemēs un Flandrijā teritorijas aptvērums bija pilnīgs jau 
2015. gadā, lai gan ir obligāti nodrošināt vismaz 25 % aptvērumu no 2016. gada.
Komisijas atbilde 55
48
Arī ģeotelpiskā atbalsta pieteikums ir nepārprotams vienkāršojums lauksaimniekiem – ja viņiem tiek sniegta nemai -
nīga un uzticama informācija, viņi var vienkārši ar vienu klikšķi apstiprināt doto informāciju pieteikuma posmā.
50
Lai noteiktu ilggadīgo zālāju atbalsttiesīgo platību, dalībvalstis var izmantot vai nu pro-rata , vai maksimālā koku blī -
vuma iespēju (t. s. 100 koku noteikums). Abās iespējās dalībvalstīm būtu iepriekš jāveic analīze un jānosaka sugas, ko 
uzskata par noganāmām un kas netiks izslēgtas no atbalsttiesīgās platības. Palielinātais administratīvais slogs izriet 
tieši no dalībvalstu izvēles.
Maksimālā koku blīvuma un pro-rata  sistēmas mērķis ir nodrošināt valsts pārvaldes iestādēm vienkāršākus līdzekļus, 
ar ko novērtēt atsauces zemes gabalu ar izklaidus augošiem kokiem maksimālo atbalsttiesīgo platību, jo būtu apgrū -
tinoši izvērtēt katru atsevišķu neattiecināmo koku.
52
ZGIS ir spēcīgs instruments, lai pārbaudītu nemainīgus lauksaimniecības zemes gabalu attiecināmības elementus, 
bet pastāv daži attiecināmības kritēriji, piemēram, apsaimniekošanas darbības, kurus ir grūtāk kontrolēt ar ZGIS. 
ZGIS pastāv atšķirīga attieksme pret neapsaimniekotu zemi (t. i., nenotiek lauksaimnieciska darbība) un pamestu 
zemi. Tās abas nav attiecināmas, tomēr neapsaimniekota zeme var būt tikai īslaicīga parādība, kamēr pamesta zeme 
biežāk būs pastāvīgi neattiecināma.
53
Skatīt Komisijas atbildes uz 23. un 33. punktu.
55
Komisija uzskata, ka b) apakšpunktā minētā vienkāršošana dod labumu gan saņēmējiem, gan maksājumu 
aģentūrām.
Komisijas atbilde 56
III daļa
56
ZGIS KN ir ikgadējs process, kura galvenais mērķis ir uzlabot ZGIS kvalitāti un uzticamību, analizējot atklātās tehnis -
kās nepilnības un veicot koriģējošus pasākumus to novēršanai.
59
Izstrādājot norādījumus un tehniskās vadlīnijas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, Komisija ietver paraugpraksi un 
izmaksu lietderības apsvērumus.
64
Finanšu korekcijas tiek piemērotas saistībā ar finanšu gadiem, tādēļ pieteikumi, kas iesniegti attiecīgajā pieprasī -
jumu gadā, tiek apmaksāti nākamajā finanšu gadā. Turklāt finanšu korekcijas parasti ietver izdevumus, kas radušies 
24 mēnešos pirms izmeklēšanas sākšanas. 24 mēnešu noteikums ļauj aptvert ilgākus periodus, tādējādi paplašinot 
ES budžeta aizsardzību.
65
ZGIS KN pārbaudes galvenais uzsvars tiek likts uz ZGIS atsauces zemes gabalu, kas kalpo par pamatelementu lauk -
saimniecības platībai, par kuru var iesniegt atbalsta pieteikumu.
Ir paredzēts, ka ZGIS KN ir dalībvalstu neatkarīgi izstrādātu dažādo sistēmu sistemātiska un konsekventa pārskatī -
šana. Tās mērķis ir atrast iespējamos trūkumus šajās sistēmās, lai dalībvalstis var tos pēc savas iniciatīvas novērst.
Ir izplatīti un atgādināti metodikas projekti (kas ļauj dalībvalstīm reaģēt), lai nodrošinātu, ka pirms galīgās versijas 
publicēšanas ir apkopotas un pienācīgi ņemtas vērā visas nozīmīgās dalībvalstu piezīmes.
Vairumu metodikas pārskatīšanu izraisa izmaiņas tiesību aktos un konkrētas ZGIS ieinteresēto personu (dalībvalstu) 
prasības, lai labāk atspoguļotu to īpašos ZGIS īstenošanas veidus.
66
ZGIS KN metodika būtībā ir vienkārša. Tā salīdzina reģistrēto informāciju ar to, kas izmērīta šī procesa laikā, un pēc 
tam rezultāti tiek analizēti.
Pašreizējo norādījumu acīmredzamo sarežģītību rada i) ieviesti procesu varianti, ko pieprasījušas dalībvalstis, lai 
ņemtu vērā to dažādās ZGIS īstenošanas stratēģijas, un ii) robusts dokumentācijas formāts, pamatojoties uz ISO 
19100 sērijas standartiem.
Komisijas atbilde 57
11. izcēlums. Kvalitātes novērtēšanas metodoloģijas nepareizas vai nekonsekventas 
piemērošanas piemēri
Neatkarīgi no iespējamās problēmas Ziemeļreinā-Vestfālenē Komisija neuzskata, ka ZGIS KN būtu sistemātiski 
tendencioza, ja noteikts zemes gabalu skaits izlasē ir atjaunināts sistemātiskā ZGIS atjaunināšanā laika posmā starp 
izlases veidošanu un faktisko novērtējumu. Šāda situācija var liecināt par efektīvu ZGIS atjaunināšanas pārvaldību.
Komisija rīkoja vairākas informācijas sesijas ZGIS/pārbaužu uz vietas semināros 2014. un 2015. gadā, lai pievērstu 
dalībvalstu uzmanību apmeklējumiem uz vietas.
Četru acu princips ETS 6.0 skaidri nosaka nepieciešamību pēc neatkarīga operatora.
Komisijas kopējā atbilde uz 67 . un 68. punktu
2015. gadā tika ieviestas izmaiņas izlases veidošanas stratēģijā, un attēlu nodrošināšanas mērķis bija risināt šo jautā -
jumu. No 2015. gada zonu izlases veidošanu KN nolūkos un analizējamo atsauces zemes gabalu paraugu atlasi veic 
Komisija neatkarīgi no dalībvalstīm. Tā pati metodika tagad ir spēkā visām ZGIS, nodrošinot gan reprezentativitāti, 
gan konsekvenci visā ES un laika gaitā.
12. izcēlums. Daži trūkumi, kas konstatēti kvalitātes novērtēšanai izraudzīto paraugu 
izlasē 2010.–2014. gadā
Tā kā attālās uzrādes zonas tika atlasītas lielākoties pēc nejaušības principa, tad principā visiem atsauces zemes 
gabaliem bija līdzvērtīgas iespējas tikt izvēlētiem. Tomēr atbildība par atsauces zemes gabalu atlasi ir novirzīta uz 
KPC, lai nodrošinātu labāku un objektīvu izlasi.
70
Koriģējošs rīcības plāns tiek sagaidīts, ja konstatējumu izvērtējums atklāj konkrētas nepilnības, kuru labošanai vaja -
dzīgi īpaši pasākumi. Lēmums par šādu plānu būtu jāpieņem tikai pēc tam, kad izvērtēti ZGIS KN konstatējumi.
Analizējot ZGIS KN, Komisija konstatēja gadījumus ar nepilnībām būtiskos QE un, neraugoties uz to, dalībvalstis 
nekādus koriģējošus pasākumus neveica. Tas ir darīts zināms ZGIS semināros, un no 2015. gada šiem gadījumiem 
tiek cieši sekots.
Komisijas kopējā atbilde uz 71. un 72. punktu
No 2015. gada attiecībā uz laikposmu, uz kuru attiecas revīzija, tiek pilnībā sekots darbībām pēc ziņojumiem. Tomēr 
no 2014. gada tiek analizēti KN ziņojumi un dalībvalstu norādītie koriģējošie pasākumi.
Komisija pievērš uzmanību ziņojumos sniegto datu uzticamībai un saskaņotībai. Ja tiks uzskatīts par lietderīgu, ZGIS 
KN pastiprinātas uzraudzības laikā tiks veikta tendenču analīze. Tā kā KN metodika ir attīstījusies gadu gaitā, vispā -
rēja tendenču analīze nav vienkārša, jo dati nav pilnīgi salīdzināmi.
Komisija gatavojas veikt īstenošanas atbalsta apmeklējumus dažās dalībvalstīs, lai palīdzētu tām uzlabot savu ZGIS 
kvalitāti.
Komisijas atbilde 58
Komisija apzinājās, ka ZGIS KN rezultāti par 2011. pieprasījumu gadu tolaik nebija īpaši ticami, jo tas bija pirmais 
izmēģinājuma gads.
Secinājumi un ieteikumi
76
ES tiesību aktos nav noteikts, ka ZGIS ir jāpapildina ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka rīcībā. 
Netiek prasīta sistemātiska pārbaude, veicot salīdzināšanu ar informāciju par to, vai zemes gabali ir lauksaimnieka 
rīcībā. Komisija iesaka dalībvalstīm veikt pārbaudes uz vietas, ja rodas šaubas attiecībā uz to, vai zeme ir lauksaim -
nieka rīcībā.
1. ieteikums. Jāuzlabo procedūras, lai paaugstinātu ZGIS datu ticamību
Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.
2. ieteikums. Jāmēra ZGIS īstenošanas rentabilitāte
Komisija piekrīt ieteikumam atbalstīt dalībvalstis, atvieglojot paraugprakses apmaiņu un veicot priekšizpēti.
78
Noteiktās 2 % stabilitātes robežvērtības mērķis ir izvairīties no tā, ka maksājumu aģentūras nevajadzīgi un pārāk 
bieži atjaunina ZGIS atsauces zemes gabalus, ņemot vērā nelielas izmaiņas uzmērītajā platībā. Visbeidzot, noteikuma 
attiecībā uz koku maksimālo blīvumu (t. s. 100 koku noteikums) mērķis ir nodrošināt skaidrus, vienkāršus un godīgus 
attiecināmības novērtēšanas kritērijus zemes gabaliem ar izklaidus augošiem kokiem.
3. ieteikums. Pastāvīgās ainavas iezīmes ir jāreģistrē ticamāk
Šis ieteikums ir paredzēts dalībvalstīm.
4. ieteikums. Jāracionalizē daži ar ZGIS saistītie noteikumi pašreizējā juridiskajā 
regulējumā
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Visi ar ZGIS saistītie noteikumi tiks pārskatīti un vajadzības gadījumā koriģēti līdz jaunajai kopējai lauksaimniecības 
politikai pēc 2020. gada.
Komisijas atbilde 59
80
Attiecībā uz ZGIS KN, ko dalībvalstis nosūta Komisijai, ja nepieciešams, no dalībvalstīm tiek prasītas oficiālas atbildes, 
tostarp paskaidrojumi par koriģējošu rīcības plānu saturu (vai to trūkumu). Turklāt vispārējie rezultāti un apsvērumi 
tiek izklāstīti un apspriesti ar dalībvalstīm ikgadējos semināros. 2016. gadā tika izteikti arī apsvērumi Tiešo maksā -
jumu komitejas sanāksmē, lai palielinātu dalībvalstu pārstāvju informētību par ZGIS KN procesa patiesajām priekšro -
cībām to ZGIS uzlabošanai (sal. arī Komisijas atbildes uz 70. un 22. punktu).
Komisija pastāvīgi uzrauga izlases veidošanas pieeju.
5. ieteikums. Jāuzlabo kvalitātes novērtēšanas vajadzībām izveidoto izlašu 
reprezentativitāte
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Izlašu reprezentativitātes uzraudzība ir nepārtraukta procesa daļa.
6. ieteikums. Kvalitātes novērtēšanas rezultāti ir jāuzrauga labāk
Komisija piekrīt ieteikumam un ir jau sākusi to īstenot.
Par 2014. un 2015. pieprasījumu gadu dalībvalstis ar oficiālām vēstulēm ir saņēmušas atsauksmes par saviem ZGIS 
KN ziņojumiem, tostarp piezīmes par vajadzīgajiem, bet nenorādītajiem korektīvajiem pasākumiem.
Visi korektīvie pasākumi ir izanalizēti, un attiecībā uz tiem, kas tika uzskatīti par nepiemērotiem vai nepietiekamiem, 
tika pieprasīti pārskatīti koriģējoši pasākumi. Tiek izstrādāts īpašs riska novērtējums, un Komisija to izmanto uzrau -
dzībā, lai identificētu dalībvalstis, kurām var būt problēmas ZGIS KN metodikas pareizā piemērošanā, tostarp apzino -
ties problēmas sistēmā un tās risinot ar piemērotiem korektīviem pasākumiem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 3.6.2015
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 13.6.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 7.9. 2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 13.9.2016
Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir IT sistēma, 
kuras pamatā ir lauksaimniecības zemes gabalu 
fotouzņēmumi un kuru izmanto, lai pārbaudītu kopējās 
lauksaimniecības politikas (KLP)  maksājumus, kas 
2015. gadā sasniedza aptuveni 45,5 miljardus EUR. Mēs 
secinājām, ka zemes gabalu identifikācijas sistēma ir 
noderīgs rīks lauksaimniecības zemes attiecināmības 
noteikšanai, taču tās pārvaldību iespējams uzlabot. 
ZGIS procedūrās revidenti atrada dažus trūkumus,kuri 
nelabvēlīgi ietekmē dalībvalstu spēju ticami pārbaudīt 
zemes attiecināmību. Mēs konstatējām, ka dalībvalstis ir 
guvušas panākumus savu  ZGIS modernizēšanā, lai izpildītu 
2014.–2020. gada KLP prasības. Tomēr zemes gabalu 
identifikācijas sistēmas vēl nav pilnībā pielāgotas zaļajai 
saimniekošanai. Komisijas īstenotā ZGIS  uzraudzība ir 
uzlabojusies, taču pietiekama uzmanība nebija pievērsta 
šīs sistēmas darbības rezultātiem.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA