PASKAIDROJUMA RAKSTS Portugāle nesen sāka izjust pieaugošu spiedienu finanšu tirgos, kas atspoguļo bažas par tās publisko finanšu ilgtspējību. Pēc krīzes sākuma, kuru izraisīja strukturāli vājš ekonomiskais pamats, krīze ir būtiski ietekmējusi arī Portugāles publiskā sektora finanšu stāvokli, kas radīja krasas valsts parāda vērtspapīru ienesīguma atšķirības. Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt veiktā kredītreitingu samazinājuma Portugāles valsts obligācijām tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras ļautu ilgtermiņā nodrošināt finanšu ilgtspējību. Turklāt banku sektoram, kas ir lielā mērā atkarīgs no ārējā finansējuma, arvien mazāk bija pieejams starptautisko tirgu finansējums, un tas arvien vairāk paļaujas uz Eurosistēmas finansējumu. Ņemot vērā šīs lielās ekonomikas un finanšu grūtības, kuras izraisījuši ārkārtēji notikumi, ko valdība nevar ietekmēt, Portugāle 2011. gada 7. aprīlī Eiropas Savienībai, eurozonas dalībvalstīm un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF) oficiāli lūdza finanšu palīdzību, lai atbalstītu politikas programmu uzticības atjaunošanai un ļautu atjaunot ekonomikā ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī nodrošinātu finanšu stabilitāti Portugālē, eurozonā un ES. Ekonomikas un finanšu korekciju programmas (turpmāk "programma") projekta, ko Portugāle iesniedza Komisijā un Padomē, mērķis ir atjaunot finanšu tirgu uzticību banku sektoram un valstij, kā arī sekmēt izaugsmi un nodarbinātību. Tajā ietverti visaptveroši darbības elementi trīs jomās. Pirmkārt, dziļas un laicīgas strukturālās reformas, lai sekmētu potenciālo izaugsmi, radītu darbavietas un uzlabotu konkurētspēju (tostarp izmantojot fiskālo devalvāciju). Konkrētāk, programmā ietvertas darba tirgus, tiesu sistēmas, tīkla nozaru, mājokļu un pakalpojumu sektoru reformas ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu, uzlabot konkurētspēju un sekmēt ekonomikas pielāgošanos. Otrkārt, ticama un sabalansēta fiskālās konsolidācijas stratēģija, kuru papildina strukturālie fiskālie pasākumi un publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) un valsts uzņēmumu (VU) labāka kontrole, kuru mērķis ir vidējā termiņā panākt valdības bruto parāda pret IKP attiecības stabilu samazināšanos. Atbildīgās iestādes ir apņēmušās līdz 2013. gadam samazināt deficītu līdz 3 % no IKP. Treškārt, pasākumi, lai aizsargātu finanšu sektoru pret nekoordinētu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu, izmantojot tirgus mehānismus ar papildnodrošinājumiem. Programma aptver laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam. Programmas finanšu pakete segs finansējuma vajadzības līdz pat 78 miljardu euro apmērā, lai segtu iespējamās fiskālā finansējuma vajadzības un atbalstītu banku sistēmu. Kopējā Portugāles Eiropas partneru sniegtā palīdzība sasniegs līdz pat EUR 52 miljardus (no tiem līdz pat EUR 26 miljardus saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, un līdz pat EUR 26 miljardus no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta), turklāt būs pieejams arī SVF aizdevums aptuveni EUR 26 miljardu apmērā no Paplašinātās kreditēšanas mehānisma. Ņemot vērā minēto, Savienības palīdzības piešķiršana Portugālei no EFSM līdzekļiem ļautu atjaunot ekonomikā ilgtspējīgu izaugsmi, nodrošinātu pienācīgi funkcionējošu banku sistēmu, kā arī finanšu stabilitāti Savienībā un eurozonā. Savienības palīdzība tiktu izmaksāta ar līdz pat 14 maksājumiem un būtu saistīta ar ekonomikas politikas nosacījumiem. Tā ir jāsniedz ar tādiem nosacījumiem, kas ir līdzīgi SVF nosacījumiem. Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[1], un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Portugāle nesen sāka izjust pieaugošu spiedienu finanšu tirgos, kas atspoguļo bažas par tās publisko finanšu ilgtspējību. Pēc krīzes sākuma, kuru izraisīja strukturāli vājš ekonomiskais pamats, krīze ir būtiski ietekmējusi arī Portugāles publiskā sektora finanšu stāvokli, kas radīja krasas valsts parāda vērtspapīru ienesīguma atšķirības. Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt veiktā kredītreitingu samazinājuma Portugāles valsts obligācijām tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras būtu ilgtermiņā savienojamas ar finanšu ilgtspējību. Turklāt banku sektoram, kas ir lielā mērā atkarīgs no ārējā finansējuma, arvien mazāk bija pieejams starptautisko tirgu finansējums. (2) Ņemot vērā šīs lielās ekonomikas un finanšu grūtības, kuras izraisījuši ārkārtēji notikumi, ko valdība nevar ietekmēt, Portugāle 2011. gada 7. aprīlī Eiropas Savienībai, eurozonas dalībvalstīm un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF) oficiāli lūdza finanšu palīdzību, lai atbalstītu politikas programmu uzticības atjaunošanai un ļautu atjaunot ekonomikā ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī nodrošinātu finanšu stabilitāti Portugālē, eurozonā un ES. 2011. gada 3. maijā tika panākta vienošanās starp valdību un apvienoto Komisijas/SVF/ECB delegāciju attiecībā uz visaptverošu trīs gadu politikas programmu laikposmā līdz 2014. gada vidum, kas jāizklāsta Ekonomikas un finanšu politikas memorandā ( MEFP ) un Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem ( MoU ). Šo politikas programmu atbalstīja divas lielākās opozīcijas partijas. (3) Ekonomikas un finanšu korekciju programmas (turpmāk "programma") projekta, ko Portugāle iesniegusi Komisijā un Padomē, mērķis ir atjaunot finanšu tirgu uzticību banku sektoram un valstij, kā arī sekmēt izaugsmi un nodarbinātību. Tajā ietverti visaptveroši darbības elementi trīs jomās. Pirmkārt, dziļas un laicīgas strukturālās reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, radītu darbavietas un uzlabotu konkurētspēju (tostarp izmantojot fiskālo devalvāciju). Konkrētāk, programmā ietvertas darba tirgus, tiesu sistēmas, tīkla nozaru, mājokļu un pakalpojumu sektoru reformas ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu, uzlabot konkurētspēju un sekmēt ekonomikas pielāgošanos. Otrkārt, ticama un sabalansēta fiskālās konsolidācijas stratēģija, kuru papildina strukturālie fiskālie pasākumi un publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) un valsts uzņēmumu (VU) labāka kontrole, kuru mērķis ir vidējā termiņā panākt valdības bruto parāda pret IKP attiecības stabilu samazināšanos. Atbildīgās iestādes ir apņēmušās līdz 2013. gadam samazināt deficītu līdz 3 % no IKP. Treškārt, pasākumi, lai aizsargātu finanšu sektoru pret nekoordinētu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu, izmantojot tirgus mehānismus ar papildnodrošinājumiem. (4) Saskaņā ar Komisijas pašreizējām prognozēm par nominālā IKP pieaugumu (-1,2 % 2011. gadā, -0,5 % 2012. gadā, 2,5 % 2013. gadā un 3,9 % 2014. gadā) fiskālās korekcijas atbilst parāda un IKP attiecībai 101,7 % 2011. gadā, 107,4 % 2012. gadā, 108,6 % 2013. gadā un 107,6 % 2014. gadā. Tādējādi parāda un IKP attiecība tiktu stabilizēta 2013. gadā un pēc tam pakāpeniski samazinātos, pieņemot, ka deficīta samazināšanā tiek panākts turpmāks progress. Parāda dinamiku ietekmē vairākas zembilances operācijas, kuras, kā tiek prognozēts, palielinās parāda un IKP attiecību par 1¾ procentpunktiem no IKP 2011. gadā un ¾ procentpunktiem no IKP gadā 2012.-2014. gada laikposmā. Tās ietver apjomīgu finanšu aktīvu iegādi, jo īpaši iespējamai banku rekapitalizācijai un valsts uzņēmumu finansējumam, sasniedzot ½ % no IKP gadā 2011.-2014. gada laikposmā. Ienākumi no privatizācijas, kas veido aptuveni 3 % no IKP laikposmā līdz 2013. gadam, palīdzēs samazināt parādu. (5) Komisijas vērtējums sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir, ka Portugālei ir nepieciešams kopējais finansējums EUR 78 miljardu apmērā laikposmā no 2011. gada jūnija līdz 2014. gada vidum. Neraugoties uz būtisko fiskālo korekciju, finansējuma iztrūkums valstij programmas darbības laikā var sasniegt 63 miljardus euro. Par pamatu tam ņemtas ilgtermiņa parāda, kam tuvojas maksājuma termiņš, refinansēšanas likmes 0 % apmērā līdz 2013. gada pirmajai pusei un 100 % apmērā turpmākajam laikposmam. Tiek pieņemts, ka Portugāle spēs refinansēt savus esošos īstermiņa parādus, taču programmā paredzēts arī finansējuma nodrošinājums gadījumos, ja rodas neparedzētas novirzes no Komisijas finansējuma pamatscenārija. Finanšu sektora stratēģija, kas noteikta šajā programmā ar mērķi atjaunot ilgtermiņa uzticību Portugāles banku sistēmai, paredz banku grupām līdz 2010. gada beigām palielināt to 1. līmeņa pamatkapitāla proporciju līdz 9 % un līdz 2012. gada beigām — līdz 10 %. Programmā ietverta arī banku atbalsta shēma līdz pat EUR 12 miljardu apmērā, lai nodrošinātu vajadzīgo kapitālu gadījumos, kad tas nav pieejams tirgū. Tomēr reālās finansējuma vajadzības var būt krietni mazākas, jo īpaši tad, ja būtiski uzlabojas tirgus apstākļi un programmas darbības laikā nerodas smagi, neparedzēti banku zaudējumi. (6) Programma tiktu finansēta, izmantojot ieguldījumus no ārējiem avotiem. Savienības palīdzība Portugālei sasniegtu līdz pat 52 miljardus euro no Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM), kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, kā arī no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta. Turklāt Portugāle ir lūgusi aizdevumu no SVF Paplašinātās kreditēšanas mehānisma resursiem SDR [23,44664 miljardu] apmērā (kas, atbilstoši [2011. gada 5. maija] valūtas kursam atbilst EUR 26 miljardiem). Atbalsts no EFSM ir jāsniedz ar tādiem nosacījumiem, kas ir līdzīgi SVF nosacījumiem. Savienības finansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. (7) Padomei būtu regulāri jāpārskata Portugāles īstenotā ekonomikas politika. (8) Konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Portugāli, būtu jāparedz Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem ("saprašanās memorands"). Sīkāki finanšu nosacījumi būtu jāparedz aizdevuma līgumā. (9) Komisijai, organizējot vizītes un izskatot Portugāles regulāri iesniegtos ziņojumus, regulāri jāpārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, ar kuriem saskaņā šī palīdzība piešķirta. (10) Visā programmas īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu ieteikumi par politiku un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. (11) Operācijām, kuras palīdz finansēt ar Savienības finansiālo palīdzību, ir jābūt saderīgām ar Savienības politiku un jāatbilst Savienības tiesību aktiem. Intervence finanšu iestāžu atbalstam ir jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci. (12) Palīdzība būtu jāsniedz ar mērķi atbalstīt veiksmīgu programmas īstenošanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Savienība nodod Portugāles rīcībā aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir 26 miljardi euro, ar vidējo maksimālo dzēšanas termiņu 7,5 gadi. 2. Finansiālā palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot no pirmās dienas pēc tam, kad ir stājies spēkā šis lēmums. 3. Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Portugālei ne vairāk kā 14 daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu dzēšanas termiņi var būt ilgāki nekā vidējais maksimālais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu dzēšanas termiņus nosaka tā, lai vidējais maksimālais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā, tiktu sasniegts, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas. 4. Pirmo daļu piešķir ar noteikumu, ka stājas spēkā aizdevuma līgums un saprašanās memorands. Turpmākās aizdevuma daļas piešķir, ja Komisija pēc apspriešanās ar ECB ir pozitīvi novērtējusi Portugāles sniegumu, izpildot vispārējos ekonomikas politikas nosacījumus, kas noteikti šajā lēmumā un saprašanās memorandā. 5. Portugāle sedz Savienības finansējuma reālās izmaksas par katru maksājumu, kā arī 215 bāzes punktu rezervi, kā rezultātā nosacījumi būs līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem. 6. Turklāt Portugāle sedz Regulas Nr. 407/2010 7. pantā minētās izmaksas. 7. Ja tas vajadzīgs aizdevuma finansēšanai, ir atļauti piesardzīgi procentu likmes mijmaiņas darījumi ar visaugstākās kredītkvalitātes partneriem, turklāt ir atļauta arī piekļuve priekšfinansējumam. 8. Komisija lemj par turpmāko finansējuma daļu apmēru un izmaksāšanu. Komisija lemj par katra maksājuma apmēru. 2. pants 1. Palīdzību pārvalda Komisija atbilstoši Portugāles saistībām. 2. Komisija sadarbībā ar ECB vienojas ar Portugāles iestādēm par konkrētajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šī finansiālā palīdzība tiek piešķirta, kā paredzēts 3. pantā. Šos nosacījumus paredz saprašanās memorandā, kuru paraksta Komisija un Portugāles iestādes atbilstīgi 1. punktā minētajām saistībām. Sīkākus finanšu nosacījumus paredz aizdevuma līgumā, kas noslēdzams ar Komisiju. 3. Komisija regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta, un pirms katras palīdzības daļas izmaksas sniedz ziņojumu Ekonomikas un finanšu komitejai. Šajā nolūkā Portugāles iestādes pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB un nodod to rīcībā visu vajadzīgo informāciju. Komisija informē Ekonomikas un finanšu komiteju par aizņēmumu iespējamo refinansēšanu vai finanšu nosacījumu pārstrukturēšanu. 4. Portugāle pieņem un īsteno papildu konsolidācijas pasākumus, lai nodrošinātu makrofinansiālo stabilitāti, ja šādi pasākumi ir nepieciešami palīdzības programmas laikā. Portugāles iestādes pirms jebkādu papildu pasākumu pieņemšanas konsultējas ar Komisiju un ECB. 3. pants 1. Ar šo tiek apstiprināta Portugāles iestāžu sagatavotā ekonomikas un finanšu korekciju programma ("programma"). 2. Pirmās finansējuma daļas izmaksai sekojošās daļas izmaksā, pamatojoties uz apmierinošu programmas īstenošanu, konkrētāk, saprašanās memorandā noteikto konkrēto ekonomikas nosacījumu izpildi. Tie inter alia ietver pasākumus, kas paredzēti šā panta 4. līdz 8. punktā. 3. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2011. gadā nedrīkst pārsniegt EUR 10,068 miljonus (5,9 % no prognozētā IKP), 2012. gadā — EUR 7,645 miljonus (4,5% no IKP) un 2013. gadā — EUR 5,224 miljonus (3,0 % no IKP), atbilstoši pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras prasībām. Šā deficīta aprēķinā neņem vērā iespējamās budžeta izmaksas banku atbalsta pasākumiem valdības finanšu sektora stratēģijas kontekstā. Konsolidāciju panāk ar augstas kvalitātes pastāvīgiem pasākumiem, samazinot to ietekmi uz visneaizsargātākajām grupām. 4. Portugāle līdz norādītā gada beigām pieņem pasākumus, kas minēti 5. līdz 8. punktā, un konkrēti termiņi 2011.-2014. gadam tiks noteikti saprašanās memorandā. Portugāle ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus, lai līdz 2013. gadam samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, ja netiek sasniegts mērķis. 5. Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle līdz 2011. gada beigām pieņem šādus pasākumus: (a) Portugāle pilnībā ievieš fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas paredzēti 2011. gada budžetā un sasniedz aptuveni EUR 9 miljardus, kā arī vairāk nekā EUR 400 miljonus vērtus papildu pasākumus, kas uzsākti pirms 2011. gada maija. Šie pasākumi ir paredzēti vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanai 3. punktā minētājā laikposmā. Ieņēmumus ietekmējošos pasākumus EUR 3,4 miljardu apmērā 2011. gada budžetā papildina sociālo iemaksu palielināšana, ieviešot stingrākas pārbaudes un nosakot obligātus maksājumus par praktikantiem. Izdevumus ietekmējošos pasākumus, kas paredzēti 2011. gada budžetā, papildina pasākumi saistībā ar ietaupījumiem veselības aprūpes nozarē un zemākām valsts uzņēmumu (VU) subsīdijām, turklāt nosaka sociālo transfertu samazinājumus; (b) Portugāle pieņem pasākumus, kas nostiprina ticamu budžeta stratēģiju un stiprina budžeta pamatnostādnes. Portugāle pilnībā īsteno pasākumus, kas paredzēti jaunajā Budžeta programmas likumā, tostarp vidēja termiņa budžeta programmas izstrādi, kā arī sagatavo rūpīgu fiskālās stratēģijas analīzi un izveido neatkarīgu Fiskālo jautājumu padomi. Vietējo un reģionālo pašvaldību finansējuma programmas saskaņo ar jauno Budžeta programmas likumu. Portugāle intensificē publiskā sektora finanšu, jo īpaši nokavēto maksājumu, pārskatus un uzraudzību. Portugāle kā daļu no budžeta procesa uzsāk sistemātisku un regulāru fiskālo risku analīzi, tostarp attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) un VU radītajiem riskiem; (c) Portugāle pieņem pirmo pasākumu kopumu saistībā ar darba tirgus darbības stiprināšanu, ierobežojot atlaišanas pabalstus un nosakot brīvāku darba laika režīmu; (d) enerģētikas nozarē Portugāle veic pasākumus, lai atvieglotu ienākšanu un sekmētu Pireneju pussalas gāzes tirgus veidošanos, kā arī pārskatītu atbalsta un kompensācijas shēmas elektroenerģijas ražošanai. Attiecībā uz citām tīkla nozarēm, konkrētāk, transportu, telekomunikācijām un pasta pakalpojumiem, Portugāle pieņem papildu pasākumus, kas veicina konkurenci un elastību; (e) Portugāle steidzami veic pasākumus, lai veicinātu konkurenci un ekonomikas pielāgošanās spēju. Tajos ietver valsts īpašo tiesību uzņēmumos likvidēšanu, konkurenci regulējošo tiesību aktu pārskatīšanu, lai padarītu tos efektīvākus, prasību atvieglošanu saistībā ar uzņēmumu dibināšanu un pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā; (f) Portugāle uzlabo kārtību un noteikumus publiskā iepirkuma procedūrās, lai veidotu konkurētspējīgāku uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu efektīvāku publiskā sektora līdzekļu izmantošanu. 6. Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle 2012. gada laikā pieņem šādus pasākumus: (a) darbaspēka izmaksu samazināšanai un konkurētspējas uzlabošanai 2012. gada budžetā iekļauj nodokļu sistēmas pārkalibrēšanu ar neitrālu ietekmi uz budžetu; (b) 2012. gada budžetā ietver fiskālās konsolidācijas pasākumus vismaz EUR 5,1 miljarda apmērā, kuru mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā; (c) budžetā ietver izdevumu samazinājumu 2012. gadā par vismaz EUR 3,5 miljardiem, tostarp visaptverošu centrālās administrācijas reorganizāciju, novēršot dublēšanos un citus trūkumus, novadu un pagastu skaita samazinājumu, izglītības un veselības aprūpes izdevumu samazinājumu, transfertu samazinājumu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nodarbinātības samazinājumu publiskajā sektorā, pensiju korekcijas, kā arī kapitālizdevumu un citu izdevumu samazinājumu, kā noteikts programmā; (d) budžeta ieņēmumu pusē ietver aptuveni EUR 1,5 miljardus vērtus pasākumus ieņēmumu jomā, tostarp inter alia iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes paplašināšanu, samazinot nodokļa atskaitījumus un ierobežojot īpašo nodokļa režīmu piemērošanu, pensijām un darba algai piemērojamo nodokļa atskaitījumu vienādošanu, izmaiņas īpašumu aplikšanā ar nodokli, samazinot atbrīvojumu skaitu, PVN bāzes paplašināšanu, samazinot atbrīvojumu skaitu un pārstrukturējot to preču un pakalpojumu uzskaitījumu, kuriem piemērojamas samazinātas, vidējas vai paaugstinātas likmes, kā arī akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Šos pasākumus papildina darbības, kas vērstas pret izvairīšanos no nodokļiem, krāpniecību un nedokumentētiem darījumiem; (e) Portugāle nosaka stingrāku tiesisko un institucionālo regulējumu fiskālo risku novērtēšanai pirms PPP līguma noslēgšanas. Turklāt Portugāle pieņem tiesību aktu, ar ko regulē VU izveidošanu un darbību centrālā, reģionālā un vietējās pašvaldības līmenī. Portugāle neslēdz nevienu jaunu PPP līgumu un nedibina VU, pirms nav veikts novērtējums un izveidots jaunais tiesiskais regulējums; (f) Portugāle modernizē ieņēmumu administrāciju, izveidojot vienu struktūru, samazinot reģionālo iestāžu skaitu un novēršot atlikušās problēmas nodokļu lēmumu pārsūdzības sistēmā; (g) Portugāle ievieš tiesību aktus, lai reformētu bezdarba apdrošināšanas sistēmu, tostarp samazinātu maksimālo bezdarbnieka pabalsta saņemšanas laiku līdz 18 mēnešiem, noteiktu maksimālo bezdarbnieka pabalsta apmēru, ko iegūst, sociālā pabalsta indeksu reizinot ar 2,5, samazinātu bezdarbnieka pabalsta apmēru bezdarba laikposmā, noteiktu īsāku minimālo laikposmu maksājumu saņemšanai un attiecinātu bezdarba apdrošināšanu uz noteiktām pašnodarbināto kategorijām. Aktīvā darba tirgus politiku stiprina pēc līdzšinējās prakses pārskatīšanas un apstiprināta darbības plāna izstrādes; (h) atlaišanas pabalstu sistēmu saskaņo ar praksi citās ES dalībvalstīs, balstoties uz saprašanās memorandā noteiktajiem kritērijiem; (i) saskaņā ar saprašanās memorandu atvieglo noteikumus par virsstundu apmaksu un palielina darbalaika režīma elastību; (j) Portugāle veicina tādas atalgojuma sistēmas attīstību, kas atbilst mērķim radīt jaunas darbavietas un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, lai koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību. Jebkurš minimālās algas palielinājums tiks noteikts tikai gadījumā, ja to pamatos ekonomikas un darba tirgus attīstība. Tiek veikti pasākumi, lai novērstu trūkumus pašreizējās algu noteikšanas shēmās, tostarp tiesību aktos, lai pārskatītu koplīgumu plašākas attiecināšanas kritērijus un noteikumus un sekmētu uzņēmuma līgumu noslēgšanu; (k) tiek sagatavots darbības plāns vidējās izglītības un profesionālās izglītības kvalitātes uzlabošanai; (l) tiek uzlabota tiesu sistēmas darbība, īstenojot pasākumus, kas ierosināti Tiesu reformu plānā, kā arī izskatot un revidējot neizskatītās lietas, lai izvēlētos pasākumus neizskatīto lietu uzkrājumu samazināšanai un sekmētu alternatīvu strīdu izskatīšanu; (m) tiek uzlabots konkurences regulējums, palielinot valsts konkurences regulatoru neatkarību un resursus. Tiek liberalizēts profesionālo pakalpojumu tirgus, uzlabojot profesionālo kvalifikāciju regulējumu un likvidējot ierobežojumus attiecībā uz regulētajām profesijām; (n) tiek likvidēts tarifu regulējums elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības tirgos. 7. Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle 2013. gada laikā pieņem šādus pasākumus: (a) 2013. gada budžetā ietver fiskālās konsolidācijas pasākumus vismaz EUR 3,2 miljardu apmērā, kuru mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā. Konkrētāk, budžetā paredz arī izdevumu samazinājumu 2013. gadā vismaz 2,5 miljardu euro apmērā, tostarp samazinot izdevumus centrālās administrācijas vajadzībām, izglītībai un veselības aprūpei, samazinot transfertus vietējam un reģionālajām pašvaldībām, samazinot publiskajā sektorā nodarbināto skaitu un samazinot VU izmaksas; (b) budžetā iekļauj pasākumus ieņēmumu jomā, tostarp uzņēmumu ienākuma nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes paplašināšanu, paaugstinātas akcīzes nodokļa likmes un izmaiņas īpašumu aplikšanā ar nodokļiem, kas ļauj iegūt gandrīz EUR 0,8 miljardus papildu ieņēmumu. Portugāle uzlabo uzņēmējdarbības vidi, samazinot administratīvo slogu, ko panāk, uz visām tautsaimniecības nozarēm attiecinot vienkāršošanas reformas (Vienoto kontaktpunktu un Bezlicenču projekti), kā arī atvieglotus nosacījumus MVU kredītu saņemšanai, īstenojot Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos; (c) Portugāle pabeidz izskatīt neizskatītās tiesu lietas. 8. Lai atjaunotu uzticību finanšu sektoram, Portugāle adekvāti rekapitalizē banku sistēmu, sistemātiski samazina tās parādsaistības un pabeidz Banco Português de Negócios lietu. Šajā sakarībā Portugāle sadarbībā ar Eiropas Komisiju, ECB un SVF izstrādā un vienojas par stratēģiju Portugāles banku grupu nākotnes struktūrai un darbības nodrošināšanai, lai uzturētu finanšu stabilitāti. Konkrēti, Portugāle: (a) sekmē valdības garantētu banku obligāciju emisiju līdz pat EUR 35 miljardu apmērā, ietverot jau esošo atbalsta pasākumu kopumu; (b) līdz 2011. gada maija beigām izziņo 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības radītāja palielināšanu līdz 9 procentiem, ko veic līdz 2011. gada beigām, un rādītāja palielināšanu līdz 10 %, ko veic līdz 2012. gada beigām, nosakot, ka bankām līdz 2011. gada jūnija beigām jāiesniedz plāns par to, kā šos rādītājus sasniegt; (c) 2011. gada laikā nosaka skaidrus un periodiski sasniedzamus banku aizņemtā kapitāla proporcijas rādītājus un pastiprina maksātspējas un aizņemtā kapitāla samazinājuma novērtēšanas sistēmu; (d) nodrošina, ka valsts īpašumā esošā Caixa Geral de Depositos tiek modernizēta tā, lai palielinātu tās bankas pakalpojumu pamatdarbības kapitāla bāzi vajadzīgajā apjomā, un uzsāk paātrinātu Banco Português de Negócios pārdošanas procesu. Šim nolūkam Portugāle iesniedz jaunu plānu EK apstiprināšanai, atbilstoši valsts atbalsta kontroles noteikumiem; (e) līdz 2011. gada beigām groza tiesību aktus, kas attiecas uz banku un uzņēmumu noregulējumu, kā arī uz Noguldījumu garantiju fondu un Garantiju fondu savstarpējo lauksaimniecības kredītu iestādēm, lai aizsargātu noguldītājus un veicinātu pārstrukturēšanu. 9. Lai nodrošinātu, ka tiek nevainojami izpildīti programmas nosacījumi, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija pastāvīgi sniedz konsultācijas un padomus par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām. Portugālei sniegtās palīdzības programmas ietvaros kopā ar SVF un sadarbībā ar ECB tā periodiski pārskata pieņemto pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī iesaka vajadzīgos labojumus nolūkā uzlabot izaugsmi un darbavietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un samazināt nelabvēlīgu sociālo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajiem Portugāles sabiedrības locekļiem. 4. pants Portugāle atver īpašu kontu Portugāles Bankā, lai pārvaldītu Savienības finansiālo palīdzību. 5. pants Šis lēmums ir adresēts Portugālei. 6. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PĀRSKATS PĀR IETEKMI UZ BUDŽETU (sal. ar iekšējo noteikumu 16. pantu) POLITIKAS JOMA: SADAĻA 01 — EKONOMIKA UN FINANSES DARBĪBA: FINANŠU DARĪJUMI UN INSTRUMENTI DARBĪBAS NOSAUKUMS: EIROPAS FINANŠU STABILIZĀCIJAS MEHĀNISMS – FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA PORTUGĀLEI 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: ATTIECĪGĀ BUDŽETA POZĪCIJA UN SADAĻA 01.040103 Eiropas Savienības garantija ES aizņēmumiem, kas piesaistīti finansiālajam atbalstam saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu 2. JURIDISKAIS PAMATS Padomes Regula Nr. 407/210. 3. FINANŠU GADA VISPĀRĒJIE RĀDĪTĀJI (EURO) Šis postenis ir Eiropas Savienības nodrošinātu garantiju struktūra. Tas ļauj Komisijai apkalpot parādus (pamatsummu, procentus un citus izdevumus) parādnieka (Portugāles) saistību nepildīšanas gadījumā. Budžeta iegrāmatojums („p.m.”), kas atspoguļo budžeta garantiju, tiks izmantots vienīgi tad, ja garantija faktiski tiks pieprasīta. Parasti budžeta garantija netiek pieprasīta. 3.a – Kārtējais gads Neattiecas SA | Sākotnējā finanšu gada apropriācija (budžets) | Pārvedumi | Papildu apropriācija | Apropriācija kopā | Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai | Pieejamais atlikums | Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa | 3.b – Pārnestās summas Neattiecas SA | Pārnestās summas | Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai | Pieejamais atlikums | Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa | 3.c – Nākamais finanšu gads Neattiecas SA | Sākotnējā finanšu gada apropriācija (budžets) | p.m. | Pārvedumi | Papildu apropriācija | Apropriācija kopā | Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai | Pieejamais atlikums | Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa | p.m. | 4. DARBĪBAS APRAKSTS Ierosinātā vidēja termiņa finansiālā palīdzība Portugālei ir Savienības aizdevums EUR 26 miljardu apmērā (ko finansēs no Savienības aizņēmumiem starptautiskajos kapitāla tirgos). Tā tiks sniegta saistībā ar starptautisku finansējuma paketi. Konkrēti, aizdevumi no Portugāles partnervalstīm ES ietvertu ieguldījumus no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta (EUR 26 miljardi). Turklāt Portugāle ir lūgusi Starptautiskajam Valūtas fondam aizdevumu SDR [] miljardu apmērā (aptuveni EUR 26 miljardi) no Paplašinātās kreditēšanas mehānisma. Savienības finansiālais atbalsts Portugālei ir paredzēts, lai atbalstītu ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu un nodrošinātu pienācīgi funkcionējošu banku sistēmu. Vienlaikus šī palīdzība, atjaunojot uzticību, palīdz nodrošināt finansiālo stabilitāti ES un eurozonā. Savienības aizņēmumus, kas Portugālei paredzētā aizdevuma nolūkā iegūti kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm, sedz no Savienības budžeta. Aizdevuma pamatsumma, kuru piešķirs Portugālei, ir EUR 26 miljardi. Eiropas Savienības budžeta nodrošinātās garantijas struktūra ir tāda, kas dod iespēju Komisijai apkalpot šo parādu arī tad, ja Portugāle nepilda savas saistības. Lai izpildītu savas saistības, Komisija pagaidu kārtā šo parādu var apkalpot, izmantojot savus skaidras naudas līdzekļus. Šādā gadījumā piemēro 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.). 5. PIEŅEMTĀ APRĒĶINU METODE Neattiecas 6. MAKSĀJUMU GRAFIKS (EURO) Neattiecas Pozīcija | Apropriācijas | Maksājumi | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Turpmākie finanšu gadi | Gads n | Gads n+1 | Gads n | Gads n+1 | Kopā | [1] OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.