Komisijas ziņojums - Ikgadējais ziņojums par pirmspievienošanās struktūrpolitikas instrumentu (ISPA) 2007 [SEK(2008)2681] /* COM/2008/0671 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē 27.10.2008 COM(2008) 671 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS IKGADĒJAIS ZIŅOJUMS PAR PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRUKTŪRPOLITIKAS INSTRUMENTU ( ISPA ) 2007 [SEK(2008)2681] SATURS 1. Jauni ISPA projekti 5 2. Jaunas saistības 5 3. Projekti, kas finansēti no 2005. līdz 2007. gadam 5 4. Maksājumi 6 5. Kopsavilkuma tabulas 7 6. Tehniskās palīdzības veidi un nodrošināšana 8 7. Tehniskās palīdzības sniegšana pēc saņēmējvalsts iniciatīvas 8 8. Īstenošana 9 9. Projektu monitorings 9 10. Finanšu vadība un kontrole, ieskaitot EDIS 9 11. Riska novērtējums 9 12. Eiropas Revīzijas palātas konstatējumi 9 13. Līdzfinansēšanas partneri – EIB, ERAB un KfW 9 14. Publiskais iepirkums 9 15. Konkurences politika 9 16. Vides politika 9 17. Transporta politika 9 18. Reklāmas pasākumi 9 Ievads Pēc 2004. gada jūnija Eiropadomes sanāksmes Briselē, kurā Horvātijai piešķīra kandidātvalsts statusu, šī valsts kopš 2005. gada 1. janvāra ir saņēmusi ISPA atbalstu. Tādējādi Horvātija ir sekojusi iepriekšējām ISPA atbalsta saņēmējvalstīm, kuras saņem ISPA atbalstu kopš 2000. gada, kad šis instruments sāka darboties. Bulgārija un Rumānija 2007. gada 1. janvārī kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm un pārtrauca saņemt pirmspievienošanās finansējumu, ieskaitot ISPA atbalstu. Tāpēc šis ziņojums attiecas tikai uz ISPA darbību Horvātijā, kura ir palikusi vienīgā valsts, kas saņem ISPA finansējumu. Ziņojumu par ISPA /Kohēzijas fonda projektiem Rumānijā un Bulgārijā ietvers Kohēzijas fonda ikgadējā ziņojumā. ISPA 2006. gada beigās beidza pastāvēt kā programma, līdz ar to jaunus projektus neapstiprinās. Tāpēc šis un turpmākie ISPA ziņojumi attieksies tikai uz to ISPA projektu īstenošanu Horvātijā, kuri jau ir apstiprināti. Horvātijai 2007. gadā tika noteikti dažādi uzdevumi. Galvenais mērķis bija sākt dažādo līgumu konkursu izsludināšanu, lai varētu uzsākt līdzekļu izmaksu. Šajā ziņā bija vērojama attīstība, jo pirms gada beigām tika izsludināti vairāki konkursi. Ļoti vāja attīstība vērojama saistībā ar līdzekļu izmaksu, jo attiecīgos konkursus uzsāka tikai gada beigās. Daudz uzmanības 2007. gadā tika veltīts īstenošanas aģentūras pārveidei no Centrālās finanšu un kontraktu vienības (CFKV — Finanšu ministrijas pakļautībā esoša valsts pārvaldes iestāde) par Centrālo finanšu un līgumu aģentūru (CFLA — valsts aģentūra). Šīs pārmaiņas bija vajadzīgas, lai darbiniekiem nodrošinātu izdevīgākus finansiālos un cita veida stimulus, lai novērstu darbinieku aiziešanu un sekmīgāk piesaistītu papildu darbiniekus ar atbilstošu pieredzi. Abi minētie pasākumi tika īstenoti, reaģējot uz Komisijas revidentu ieteikumiem 2006. gadā. ISPA budžets Saskaņā ar Komisijas grāmatvedības sistēmu, kas sadalīta pēc darbības jomām, ISPA instrumenta budžetu nodrošināja divās budžeta pozīcijās: funkcionālā budžeta pozīcijā B13.01.04.02 un darbības budžeta pozīcijā B13.05.01.01. Pirmajā pozīcijā paredzēti līdzekļi, lai segtu tehniskās palīdzības (TP) administratīvās izmaksas (galvenokārt EK delegāciju darbības stiprināšanai), un to noslēdza 2006. gadā, savukārt otrajā pozīcijā ietvertas maksājumu apropriācijas, kas bija pieejamas pirmspievienošanās valstīm Horvātijai, Bulgārijai un Rumānijai, lai nodrošinātu efektīvu ISPA īstenošanu un darbību. Budžeta pozīcijā B13.05.01.01, kurā 2007. gadā bija pieejami EUR 265 714 000 (Bulgārijai, Rumānijai un Horvātijai), ietverti visi izdevumi par infrastruktūras projektu (pasākumu) līdzfinansēšanu. Gan Rumānija, gan Bulgārija 2007. gada 1. janvārī kļuva par ES dalībvalstīm, tādēļ turpmāk minētie maksājumi no budžeta pozīcijas B13.05.01.01 attiecas tikai uz Horvātiju. 1. tabula . ISPA budžets 2007. gadā (EUR) Budžeta pozīcija | Īstenotie maksājumi | Funkcionālā budžeta pozīcija B13.01.04.02 | 0 | Darbības budžeta pozīcija B 13.01.04.02 (tikai Horvātija) | 124 629 | Kopā | 124 629 | Projektu finansēšana JAUNI ISPA PROJEKTI 2007. gadā nepieņēma jaunus ISPA projektus. JAUNAS SAISTīBAS 2007. gadā nepieņēma jaunas saistības projektiem vides un transporta nozarē. PROJEKTI, KAS FINANSēTI NO 2005. LīDZ 2007. GADAM Komisija, pamatojoties uz Horvātijas iesniegtajiem priekšlikumiem, no 2005. līdz 2007. gadam apstiprināja pavisam 6 projektus. Trīs no šiem projektiem attiecas uz vides nozari, divi — uz transporta nozari un viens ir horizontāls TP pasākums (uzraudzības statūtos paredzēto ISPA uzraudzības komiteju organizēšana un atbalsts ISPA īstenošanas aģentūrām). Kopējie pieļaujamie ieguldījumi šajos projektos ir EUR 123,052 miljoni, no kuriem kopā EUR 59 miljoni jeb 47,9 % ir ISPA piešķīrumi. Vēl EUR 1 miljonu piešķīra, lai segtu izmaksas par ISPA projektu administrēšanu, ko veica Komisija, tādējādi līdz programmas beigām piešķirot visu summu — EUR 60 miljonus —, kas Horvātijai piešķirta no ISPA līdzekļiem. Komisija līdz 2007. gada beigām bija pieņēmusi saistības 100 % apmērā no Horvātijai paredzētajiem ISPA līdzekļiem laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam, vienmērīgi sadalot šīs saistības starp vides un transporta nozari. 2. tabula . Horvātijā apstiprinātie projekti no 2005. līdz 2007. gadam (EUR) Transports | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 38,26 | 29 271 310 | Horizontāla TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 | Vide | 3 043 266 | 0 | 3 043 266 | Transports | 2 975 344 | 0 | 2 975 344 | TP | 52 467 | 124 629 | 177 096 | Kopā | 6 071 077 | 124 629 | 6 195 706 | KOPSAVILKUMA TABULAS Turpmāk redzamajā 4. tabulā sniegts pārskats par ISPA intervences pasākumiem 2007. gadā un laikā no 2005. līdz 2007. gadam. 4. tabula . Horvātijā apstiprinātie projekti no 2005. līdz 2007. gadam (EUR) Apakšnozare | Projektu skaits | Pieļaujamās izmaksas | ISPA ieguldījums | 2007 | 2005 – 2007 | Ūdens un kanalizācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Ūdens un notekūdeņi, iesk. to apstrādi | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 0 | 22 500 000 | 2 250 000 | Notekūdeņu attīrīšanas iekārtas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Cietie atkritumi | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005 | Gaisa kvalitāte | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontāli | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 | Nozarē kopā | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 0 | 29 466 355 | 3 043 266 | Transports | Sauszemes transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Dzelzceļa transports | 1 | 75 761 000 | 28 789 180 | 0 | 0 | 28 789 180 | 2 878 918 | Sauszemes un dzelzceļa transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iekšējo ūdensceļu transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Lidostas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontāli | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 | Nozarē kopā | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 0 | 0 | 29 271 310 | 2 975 344 | Horizontāli | TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 | Nozarē kopā | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 | Transports | Nozarē kopā | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 | Horizontāla TP | Nozarē kopā | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 | KOPĀ | 3 | 2 468 173 | 1 710 771 | 0 |124 629 | 1 710 771 | 466 783 | | Vadība un īstenošana ĪSTENOšANA Pirmos divus ISPA projektus Horvātijā apstiprināja 2005. gada decembrī, un vēl četrus apstiprināja 2006. gada jūlijā un septembrī. Līdz 2007. gada beigām bija sākta tikai viena no šiem projektiem (2005HR16PPT001) reāla īstenošana. Neskatoties uz to, ir notikusi zināma attīstība saistībā ar pirmajiem diviem 2005. gadā apstiprinātajiem projektiem, un gada beigās izsludināti trīs konkursi par darbu izpildi. Turklāt tika izsludināti konkursi par vēl pieciem pakalpojumu līgumiem un par četriem pamatlīgumiem. Gada beigās parakstīja četrus pamatlīgumus, un ir sācies darbs saistībā ar tiem. Jāuzsver arī, ka visi minētie konkursi (divi par darbu izpildi un viens par pakalpojumiem) saistībā ar vienu infrastruktūras projektu (2005HR16PPT001) tika izsludināti 2007. gada beigās. Ir vairāki apstākļi, kas ir noteikuši projektu lēno īstenošanas gaitu Horvātijā. Pirmkārt, īstenošanas aģentūrai trūka darbinieku ar atbilstošu pieredzi un bija vāja vadība. Turklāt minētajā gadā aģentūru reorganizēja, un jaunā struktūrvienība vēl nav pilnībā nokomplektēta darbinieku ziņā. Problēmas rada arī galīgo saņēmēju pieredzes trūkums starptautisku konkursu sagatavošanā un rīkošanā, atbilstoši kvalificētu darbinieku trūkums un ISPA procedūru nepārzināšana. Vēl viens aspekts, kas ietekmējis projektu īstenošanas gaitu, ir pārāk birokrātiskās procedūras, ko projekta īstenošanas procesu vadīšanai un monitoringa veikšanai izveidojuši horvāti. Komisija vairākkārt ir ierosinājusi racionalizēt šīs procedūras. Rakstīšanas posmā nevienam projektam nedraud iespēja, ka tas varētu neatbilst N+2 likumam[1]. PROJEKTU MONITORINGS Projektu īstenošanas attīstības un efektivitātes vispārējo monitoringu un izvērtēšanu papildina regulāras sanāksmes EK delegāciju birojos, īstenošanas iestāžu monitoringa ziņojumi, Komisijas darbinieku veiktie apmeklējumi uz vietas un oficiāls monitorings, ko veic divreiz gadā ISPA monitoringa komitejas sanāksmēs Horvātijā. EK delegācija ne tikai pilda Komisijas piešķirtās pilnvaras apstiprināt konkursu izsludināšanu un līgumu piešķiršanu, bet var arī vislabāk nodrošināt attīstību uz vietas un jebkuras iespējamas problēmas gadījumā uzturēt sakarus ar valsts iestādēm un galīgajiem saņēmējiem. Horvātijā 2007. gadā notika divas ISPA monitoringa komitejas sanāksmes: viena — jūnijā un otra — decembrī. Galvenie jautājumi, kurus noskaidroja šajās sanāksmēs, bija nepieciešamība paātrināt konkursu izsludināšanu un līgumu piešķiršanu un nodrošināt, lai tehniskās palīdzības līgumi nākamo projektu iestrāžu sagatavošanai tiktu piešķirti pēc iespējas ātrāk, lai novērstu turpmākās problēmas ar IPA līdzekļu apguvi. Turklāt Komisija uzsvēra nepieciešamību pēc iespējas ātrāk izmantot ISPA finansētos tehniskās palīdzības pasākumus, kuri ir pieejami, lai sniegtu tehnisku un administratīvu atbalstu īstenošanas aģentūrai un attiecīgo nozaru ministrijām. Lai gan tika konstatēts, ka reāli projektus īsteno lēni, komiteja uzsvēra, ka gada beigās ir uzsākti vairāki konkursi un ka, pamatojoties uz to, 2008. gadā gaidāms ievērojams maksājumu pieaugums. FINANšU VADīBA UN KONTROLE, IESKAITOT EDIS Galvenās prasības gan attiecībā uz finanšu vadību un kontroli, gan uz pārkāpumu novēršanas procedūru, reglamentē ISPA regulas un Finanšu memoranda III pielikuma noteikumi, kas ir piemērojami saskaņā ar Komisijas veiktās ex ante kontroles kārtību. Šīs prasības ir ļoti līdzīgas Kohēzijas fondam un struktūrfondiem piemērojamajām prasībām. Galvenie elementi attiecas uz iekšējo finanšu kontroles sistēmu un procedūru izveidi, kas var nodrošināt caurskatāmas un nediskriminējošas iepirkuma procedūras, deklarēto izdevumu precizitāti, attiecīgas iekšējās revīzijas iespējas, pietiekamu revīzijas dokumentāciju un atbilstīgu pārkāpumu novēršanas procedūru. Ņemot vērā ISPA projektu īstenošanas lēno attīstību, nolēma, ka Horvātijā 2007. gadā neveiks ISPA revīzijas. Tomēr Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta Kontroles un revīzijas nodaļa 2007. gada aprīlī veica Nacionālā fonda un īstenošanas aģentūras (CFKV) konsultatīvu revīziju kā papildu pasākumu agrāk notikušajam ISPA decentralizētās īstenošanas sistēmas ( DIS ) akreditācijas apmeklējumam. Šā apmeklējuma vispārējie secinājumi saistībā ar ISPA attiecās uz CFKV biežo darbinieku maiņu un līdz ar to uz pasākumiem, kas nodrošinātu darbinieku piesaisti, kā arī uz nepietiekamo dokumentu pārbaudes līmeni CFKV pirms to iesniegšanas apstiprināšanai EK delegācijā. DIS ISPA īstenošanas aģentūras Horvātijā CFKV (tagad pārveidota par CFLA) prasība par DIS akreditāciju atbilst Finanšu regulas 164. panta noteikumiem. Komisija 2006. gada 13. februārī piešķīra DIS akreditāciju. EDIS Līdz brīdim, kad piešķirs EDIS (Paplašināta decentralizētā īstenošanas sistēma, kas paredz tikai ex post kontroli), EK delegācijas Horvātijā darbinieki turpinās veikt ex ante kontroles pasākumus, un viņiem būs svarīga nozīme ISPA pasākumu ikdienas vadības, īstenošanas un monitoringa pārraudzīšanā. Pašlaik mērķis ir, lai Horvātija pievienotos EDIS 2009. gada beigās. Sagatavošanās pasākumu sekmes, lai pievienotos EDIS , lielā mērā būs atkarīgas no tā, vai uzlabosies spēkā esošās DIS struktūras darbība. RISKA NOVēRTēJUMS 2007. gadam un turpmākajiem gadiem paredzētā revīzijas stratēģija balstījās uz ISPA īstenošanas situācijas analīzes rezultātiem un ar ISPA īstenošanu saistītajiem Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāta mērķiem. Revīzijas stratēģijā noteikti mērķi, kurus definējusi Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta augstākā vadība. Šie mērķi ir definēti, pamatojoties uz detalizētām diskusijām ar darbībā iesaistītajiem direktorātiem un šajās diskusijās apmainoties ar informāciju par varbūtējo risku. Revīzijas stratēģijā ir arī paredzētas darbības šo mērķu sasniegšanai, ņemot vērā identificētos riskus. Kopumā, īstenojot šo stratēģiju, risks ir samazināts līdz minimumam. 2007. gadā revīzijas neveica, jo īstenošanas attīstība bija ierobežota. Saskaņā ar ex ante apstiprināšanas sistēmu prioritāte ir nodrošināt, lai darbotos pietiekamas kontroles procedūras saistībā ar projektu īstenošanu un maksājumiem. Tomēr pirmspievienošanās fondu vadība ir saistīta ar tai raksturīgu risku, jo līdzekļus piešķir dažādas organizācijas un sistēmas. Izdevumu atbilstību nosaka atbilstība Kopienā un valstu līmenī pieņemtajiem noteikumiem un nosacījumiem, un tā rezultāts var būt sarežģītība un nepareizas interpretēšanas risks. Horvātijas iestādes plāno iesniegt pieteikumu, lai atteiktos no ex ante kontroles pasākumiem 2009. gada otrajā pusē ISPA projektiem saskaņā ar Regulas 1266/1999 noteikumiem. EIROPAS REVīZIJAS PALāTAS KONSTATēJUMI Horvātijā 2007. gadā neveica ne apmeklējumus, ne revīzijas. LīDZFINANSēšANAS PARTNERI – EIB, ERAB UN KFW Ņemot vērā šo aizdevējiestāžu pieredzi projektu sagatavošanā un īstenošanā, Komisija regulāri sazinājās ar šīm iestādēm gan horizontālā līmenī, lai koordinētu politiskus un metodiskus jautājumus saistībā ar plānošanu un īstenošanu, gan valsts līmenī. Šo banku speciālistu prasmes strukturēt finansējuma piešķīrumu/aizdevumu kombinācijas, ieskaitot valsts un privātā sektora partnerattiecību pasākumus, ir ārkārtīgi noderīgas, lai uzlabotu ISPA finansēto projektu kvalitāti. Tomēr EIB nav iesaistīta nevienā ISPA projektā Horvātijā, un ERAB ir vienīgā starptautiskā finanšu iestāde, kura ir aktīvi iesaistīta kādā ISPA projektā Horvātijā. Vienu projektu vides jomā, kuru apstiprināja 2005. gadā, līdzfinansē ar ERAB aizdevuma palīdzību ( Karlovac Water and Wastewater Treatment Programme ). Ieguldījums Kopienas politikā PUBLISKAIS IEPIRKUMS Jau no ISPA darbības sākuma visgrūtākais uzdevums ir bijis izpildīt juridiskās prasības, lai nodrošinātu pareizus, taisnīgus un pārredzamus publiskos iepirkumus, kā tas noteikts Eiropas Komisijas Praktisko vadlīniju noteikumos ( PRAG ). Daudzos gadījumos atbilstības nodrošināšana ES iepirkuma principiem ir bijusi saistīta ar ISPA projektu īstenošanas kavēšanos. Komisijas dienestiem, it īpaši EK delegācijai Zagrebā, bieži nācās iejaukties ne vien, lai pārbaudītu, vai pareizi piemērotas procedūras, bet arī lai labotu kļūdas, veiktu pārrunas ar neapmierinātiem pretendentiem un skaidrotu īstenošanas aģentūrai, kā īstenojamas attiecīgās procedūras. Konkursa dokumentu kvalitāti bija regulāri jāuzlabo, tādēļ konkursi tika izsludināti ar lielu novēlošanos. Visu šo iejaukšanās gadījumu sekas bija īstenošanas procesa papildu kavēšanās. Tāpēc ex ante apstiprināšana, ko veic Komisija, kas vada konkursu izsludināšanu un līgumu piešķiršanu ISPA projektiem, ir pilnībā pamatota līdz brīdim, kad būs nodrošināti apstākļi EDIS piešķiršanai (skatīt iepriekš). Saskaņā ar ex ante apstiprināšanas sistēmu un DIS lēmumu par vadības piešķiršanu, tikai CFLA pilda līgumslēdzējas iestādes funkcijas un atbild par projekta īstenošanu, turpretī Komisija apstiprina iepirkuma procesa katru posmu. Tātad, lai gan Komisija nav līgumslēdzēja partnere, tai ir dalīta atbildība par iepirkuma procedūru pareizību (bez Komisijas apstiprinājuma līgumi, kas noslēgti starp saņēmējiem un līgumslēdzējiem, nav spēkā). KONKURENCES POLITIKA Lai gan ISPA palīdzība ir pirmkārt paredzēta, lai segtu valsts izdevumus (vai tiem līdzvērtīgus izdevumus) saistībā ar publisko pakalpojumu projektiem, tas parasti nerada problēmas attiecībā uz neatbilstību Kopienas noteikumiem konkurences jomā. Ja nav pārkāpti Kopienas noteikumi un ja visiem dalībniekiem, kuri atbilst vajadzīgajiem tehniskajiem un juridiskajiem nosacījumiem, ir nodrošināta brīva pieeja šādai infrastruktūrai, šī palīdzība nepiešķir īpašas priekšrocības konkrētām firmām. VIDES POLITIKA Sniedzot tiešu palīdzību prioritāriem projektiem vides jomā, ISPA sekmē arī vides politikas īstenošanu un atbilstību ES standartiem Horvātijā. Pieredze, kas gūta, izstrādājot projektus un tos īstenojot, attīsta administratīvo spēju un paātrina nozaru reformu vides jomā. Administratīvā spēja tiek īpaši stiprināta attiecībā uz vides ieguldījumu plānošanu un prioritāšu noteikšanu. Arī turpmāk vēl intensīvāk jāstrādā, lai īstenotu tiesību aktus saistībā ar vides ietekmes novērtējumu, it īpaši attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar sabiedrisko apspriešanu. Jācer, ka ISPA tādējādi palīdzēs panākt labvēlīgu attīstību vides aizsardzības jomā Horvātijā. Ir problēmas saistībā ar to, ka vides iestādēm ir grūtības saņemt atbilstošu finansējumu un tajās trūkst atbilstoši kvalificētu darbinieku, ir bieža darbinieku mainība, kuras dēļ iet zudumā apmācībās gūtās priekšrocības un profesionālā pieredze. Šajā ziņā ir svarīgi uzsvērt, ka attiecībā uz Horvātiju, ņemto vērā IPA ieviešanu, kas saistās ar lielu skaitu iestāžu un papildu projektu gūzmu, ir jānodrošina pietiekami finanšu un cilvēku resursi īstenošanas pasākumu veikšanai (ieskaitot monitoringu, pārbaudes, atļauju izsniegšanu un ziņojumu sagatavošanu). TRANSPORTA POLITIKA Transporta tīkli Horvātijā, kas atbilst TINA (Transporta infrastruktūras vajadzību novērtējumam) un REBIS (pētījums par Balkānu reģionālo infrastruktūru), tika izveidoti Eiropas transporta koridora ietvaros. Vairāki no tiek šķērso Horvātijas teritoriju, ieskaitot VII koridoru (Donava), X koridoru (Zalcburga-Ļubļana–Zagreba–Belgrada–Nica–Skopje–Saloniki, ieskaitot Xa atzaru) un V koridoru, kuram Horvātijā ir divi atzari (Vb: Budapešta, Zagreba Rijeka, un Vc: Budapešta, Sarajeva, Ploče). Šos tīklus izmantoja par pamatu, plānojot valsts transporta stratēģijas saistībā ar ISPA . Tāpēc vienīgais ISPA projekts transporta jomā ir TINA un REBIS tīkla daļa, t.i., tas attiecas uz posma vai centrālā punkta izveidošanu vai atjaunošanu, vai pieeju šiem tīkliem. TEN-T tīkli Horvātijā ir balstīti uz SEETO (Dienvidaustrumu Eiropas reģionālais transporta tīkls) ieteikumiem. Pirmspievienošanās instrumentu savstarpējā koordinēšana Kā noteikts koordinācijas regulā[2], Komisija nodrošina ciešu koordināciju starp trim pirmspievienošanās instrumentiem — PHARE , SAPARD un ISPA . Saskaņā ar minētās regulas noteikumiem PHARE vadības komitejai ir īpaša nozīme šo trīs pirmspievienošanās instrumentu koordinēšanā. Koordinēšana ar (PHARE) vienotās uzraudzības komiteju Vienotās uzraudzības komiteja atbild par katra pirmspievienošanās instrumenta uzraudzības vispārējo koordinēšanu un ES finansētā atbalsta vispārējā progresa novērtējumu saņēmējvalstīs. Vajadzības gadījumā komiteja dod ieteikumus ISPA komitejai vai Komisijai. Koordinēšana ar EK delegācijām Komisijas dienesti (Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts un Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts) periodiski rīkoja sanāksmes ar ekspertiem delegācijās, kuri atbild par PHARE un ISPA , lai apspriestu plānošanas un īstenošanas jautājumus, īpaši saistībā ar konkursu izsludināšanu un līgumu piešķiršanu. Koordinēšana ar IPA instrumentu Lai nodrošinātu pasākumu efektīvu koordinēšanu un novērstu dublēšanos, Horvātijā 2007. gadā papildus IPA Reģionālās attīstības komponentes nozaru monitoringa komitejas sanāksmēm rīkoja divas ISPA monitoringa komitejas sanāksmes. Turklāt jāuzsver, ka divi no tehniskās palīdzības pasākumiem, kurus finansē, izmantojot ISPA , ir saistīti ar projektu iestrāžu sagatavošanu to īstenošanai, izmantojot IPA līdzfinansējumu. Tādējādi jācer, ka pāreja no ISPA uz IPA instrumentu noritēs vienmērīgi un pasākumus attiecīgajās nozarēs varēs īstenot bez pārtraukumiem. REKLāMAS PASāKUMI 2007. gadā netika veikti reklāmas pasākumi attiecībā uz ISPA projektiem, jo neviens projekts nebija sasniedzis reālas īstenošanas posmu. Tomēr 2008. gadā ir paredzēts rīkot parakstīšanas ceremoniju, lai parakstītu pirmo līgumu par darbu izpildi (projektam Vinkovci to Tovarnik Railway Rehabilitation ). Šajā ceremonijā aicinās piedalīties attiecīgo plašsaziņas līdzekļu pārstāvjus. [1] N+2 likums ir saistīts ar prasību, lai konkurss par galveno līgumu par darbu izpildi vai pakalpojumu līgumu kādam pasākumam tiku uzsākts divu gadu laikā pēc atbilstošā finansēšanas memoranda parakstīšanas. Gadījumā, ja pasākumā ir iesaistīti tikai pakalpojumu līgumi, N+2 likums attiecas uz galvenā pakalpojuma līguma parakstīšanu divu gadu laikā pēc atbilstošā finansēšanas memoranda parakstīšanas. [2] Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju.