1.Ievads

Banāni ir viens no visnozīmīgākajiem kultūraugiem Eiropas Savienības (ES) tālākajos reģionos (TR). ES dalībvalstis — lielākās banānu ražotājas — ir Spānija (Kanāriju salas), Francija (Martinika un Gvadelupa) un Portugāle (Madeira un Azoru salas), kuru daļa ES kopējā ražošanas apjomā 2021. gadā attiecīgi bija 64 %, 32 % un 3 %. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) atbalsta banānu nozari, īstenojot programmu POSEI, un šā atbalsta kopējā summa gadā sasniedz 278,8 miljonus EUR. Turklāt šī nozare var gūt labumu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ietvaros izveidotajām lauku attīstības programmām (LAP).

Eiropas pilsoņi patērē daudz banānu, un tāpēc, lai apmierinātu šādu lielu pieprasījumu, ES ir kļuvusi par lielāko banānu importētāju pasaulē. 2021. gadā aptuveni 11 % no kopējā piedāvājuma nodrošināja vietējā produkcija, savukārt pārējā daļa tika importēta no Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm (aptuveni 15 %) un Latīņamerikas valstīm (aptuveni 74 %).

Pēdējos 30 gados tiesiskajā regulējumā attiecībā uz banānu importu ES ir veiktas vairākas izmaiņas. Nesen, līdz 2019. gada 31. decembrim, banānu importam no Latīņamerikas valstīm piemēroja stabilizācijas mehānismu banāniem (SMB). SMB tika ieviests ar brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Kolumbiju un Peru (kam 2017. gadā pievienojās Ekvadora) un ar ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu, kas aptver Kostariku, Salvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Nikaragvu un Panamu, — šis pasākums papildināja tarifa preferenču pakāpenisku īstenošanu. Komisija regulāri sagatavo ziņojumus par to, kā tiek piemēroti un īstenoti minētie nolīgumi un SMB.

Papildus šīm ziņošanas saistībām atbilstoši Komisijas paziņojumam, kas pievienots SMB regulām, “[k]ad 2019. gada 31. decembrī beigsies stabilizācijas mehānisma banāniem darbības termiņš, Komisija novērtēs situāciju Savienības banānu tirgū un Savienības banānu ražotāju stāvokli. Komisija par saviem atzinumiem ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei, pievienojot arī sākotnēju novērtējumu par POSEI (Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité) darbību, lai saglabātu banānu ražošanu Savienībā”. Šā dokumenta mērķis ir izpildīt šo pienākumu.

2.Banānu pasaules tirgus

Saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem banāni ir vieni no pasaulē visvairāk ražotajiem, tirgotajiem un patērētajiem augļiem. Banāniem ir nozīmīga loma gan pārtikas nodrošinājuma ziņā, gan saistībā ar darbvietu radīšanu vairākās vismazāk attīstītajās valstīs, kurās trūkst pārtikas un kurās banānus izmanto kā pamatproduktu vietējās mājsaimniecībās un ienākumu gūšanai.

Banānus galvenokārt ražo Āzijā, Latīņamerikā un Āfrikā. Lielākās ražotājvalstis ir Indija un Ķīna, taču to produkcijas lielākā daļa nonāk pie vietējiem patērētājiem. Banānu tirdzniecība visā pasaulē ir nepieredzēti paplašinājusies, jo ir ievērojami palielinājies kopējais importa pieprasījums, kā arī piedāvājums no galvenajām eksportētājvalstīm, jo īpaši Ekvadoras un Filipīnām. 2020. gadā lielākie importētāji bija ES (5,2 miljoni tonnu), ASV (4,2 miljoni tonnu), Ķīna (1,8 miljoni tonnu), Krievija (1,5 miljoni tonnu), Japāna (1,1 miljons tonnu) un Apvienotā Karaliste (1 miljons tonnu). Tāpēc banānu tirgus ir globāls un daudzi dažādi starptautiski un vietēji faktori var ietekmēt šīs nozares konkurētspēju.

3.Banānu ES tirgus

3.1.Importa apjoms un kopējais piedāvājums

Kopējais ES pieejamais piedāvājums, ko veido imports un vietējie ražojumi, kopš 2012. gada ir palielinājies par 37 %, sasniedzot 5,8 miljonus tonnu 2021. gadā. Minētajā gadā ES ražošanas apjoms 0,64 miljonu tonnu apmērā atbilda aptuveni 11 % no kopējā piedāvājuma, bet imports galvenokārt bija no Latīņamerikas valstīm (4,3 miljoni tonnu, t. i., 74 % no piedāvājuma) un ĀKK valstīm (0,85 miljoni tonnu, t. i., 15 % no piedāvājuma).

ES ražošanas apjoms kopš 2012. gada ir bijis salīdzinoši stabils, svārstoties robežās no 0,6 līdz 0,7 miljoniem tonnu, lai gan pastāv būtiskas reģionālas atšķirības. Situāciju Martinikā un Gvadelupā ir ietekmējuši nelabvēlīgi klimata faktori, kā arī augu kaitēkļi, un to ražošanas apjoms kopš ievērojamā krituma 2017. gadā nav pilnībā atjaunojies. Spānijas un Portugāles reģionos, neskatoties uz izmaiņām dažādos gados, ražošanas apjoms ir bijis stabils vai nedaudz palielinājies. Lielāko daļu ES saražoto banānu patērē ārpus to ražošanas reģiona. 2021. gadā no 638 000 tonnu, kas tika saražotas, attiecīgajos reģionos tirgū tika laisti tikai 62 000 tonnu. Lielāko daļu banānu, ko tirgo ārpus to ražošanas reģiona, ir paredzēts sūtīt attiecīgajām kontinentālajām valstīm.

Tāpēc laikposmā no 2012. līdz 2021. gadam ES augošais pieprasījums galvenokārt tika apmierināts, palielinot banānu importu. Faktiski apjoma ziņā ES ražoto banānu tirgus daļa ir samazinājusies no 15 % līdz 11 %, bet ĀKK banānu daļa ir palielinājusies no 13 % līdz 15 % un Latīņamerikas banānu daļa — no 72 % līdz 74 %. Šīs izmaiņas nav bijušas lineāras. Piemēram, Latīņamerikas banānu daļa 2020. gadā bija 75 %, bet 2021. gadā tā samazinājās tādēļ, ka samazinājās galvenokārt imports no Panamas un Gvatemalas.

Trīs galvenie Latīņamerikas eksportētāji, kas eksportē banānus uz ES, proti, Ekvadora, Kolumbija un Kostarika, kas 2021. gadā eksportēja attiecīgi aptuveni 1,60, 1,16 un 1,02 miljonus tonnu banānu, kopš 2012. gada ir saglabājuši samērā stabilu kopējo tirgus daļu aptuveni 65 % apmērā. No šīm trim valstīm Kostarikas izaugsmes temps ir visstraujākais, jo tās eksports uz ES 10 gados palielinājās par 56 %.

Trīs galvenie ĀKK eksportētāji uz ES ir Kotdivuāra, Dominikāna un Kamerūna, kas 2021. gadā attiecīgi eksportēja 0,32, 0,26 un 0,17 miljonus tonnu banānu. Tas atbilst aptuveni 13 % tirgus daļai salīdzinājumā ar 9 % 2012. gadā. Šo trīs galveno ĀKK eksportētāju tirgus daļa palielinājās, galvenokārt pateicoties Dominikānai (apjoms gandrīz trīskāršojies) un Kotdivuārai (apjoms divkāršojies). Savukārt Kamerūnas eksporta apjoms minētajā laikposmā svārstījās un 2021. gada nogalē tikai nedaudz pārsniedza 2012. gada līmeni.

3.2.Importa apjoms pa dalībvalstīm

ĀKK banānus importē tikai dažas dalībvalstis, un kopējais trīs lielāko importētājvalstu importa apjoms no ĀKK 2021. gadā bija 84 %. Francija, kas vēsturiski bijusi nozīmīga importētāja no ĀKK, joprojām ir pirmais ievešanas punkts, galvenokārt no Kotdivuāras. Beļģija ir otrs lielākais importētājs, galvenokārt no Kamerūnas un Kotdivuāras. Nīderlande, kas 2012. gadā importēja salīdzinoši mazu banānu daudzumu no ĀKK, ir kļuvusi par ievērojamu importētāju, galvenokārt tikai no Dominikānas.

Savukārt banāni no Latīņamerikas nonāk ES tirgū lielākā skaitā dalībvalstu. Importa apjoms nav tik koncentrēts, jo trīs lielāko importējošo dalībvalstu apjoms 2021. gadā sasniedza 55 % no kopējā importa. Šā saraksta augšgalā ir Nīderlande, kas šajā laikposmā ir ievērojami palielinājusi savu importu, galvenokārt no Kostarikas, Ekvadoras un Panamas. Tai seko Itālija, kas šajā laikposmā ir palielinājusi savu importu gandrīz lineāri, galvenokārt no Ekvadoras, Kolumbijas un Kostarikas. Beļģija ir trešajā vietā, lai gan tā ir viena no nedaudzām dalībvalstīm, kas 2021. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu importēja daudz mazāk. Ir ievērojami palielinājies Polijas importa apjoms, jo aizvien vairāk banānu tā ieved tieši, nevis pērk no kaimiņu dalībvalstīm (piem., no Vācijas, kas līdz ar to kopš 2015. gada uzrāda tendenci šā importa apjomam samazināties).

3.3.Cenas un tirgus vērtība