ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2004. gadā saskaņā ar Regulu 1/2003 tika decentralizēta ES konkurences noteikumu izpilde. Mērķis bija panākt šo noteikumu efektīvāku izpildi, paredzot, ka papildus Eiropas Komisijai noteikumu izpildi nodrošina arī valstu konkurences iestādes (VKI). Aizritējušā desmitgadē VKI ir ievērojami veicinājušas ES konkurences noteikumu izpildi, taču tās varētu darīt vēl vairāk. Neatklātu karteļu dēļ ik gadu tiek ciesti zaudējumi 181–320 miljardu euro apmērā. Karteļi parasti paaugstina cenas par 17–30 %. Gan nesen veikti apsekojumi, gan Eiropas pusgada ietvaros veiktais darbs liecina, ka visā Eiropā joprojām ir vairākas nozares, kurās trūkst konkurences. Pastāv nepārprotama saikne starp VKI funkcijām un spēju pilnībā izpildīt ES konkurences noteikumus, no vienas puses, un tirgus konkurences nodrošināšanu, no otras puses. Ir četri pamatiemesli problēmām, kas ietekmē VKI spēju efektīvāk izpildīt noteikumus un saskaņā ar Regulu 1/2003 ieviesto decentralizēto sistēmu: 1.trūkst efektīvu konkurences instrumentu; 2.trūkst efektīvu pilnvaru attiecībā uz atturošu naudas sodu uzlikšanu; 3.Eiropas mērogā vērojamās iecietības programmu atšķirības attur uzņēmumus no ziņošanas par karteļiem; 4.trūkst garantiju tam, ka VKI var neatkarīgi izpildīt ES konkurences noteikumus un ka tām tiek piešķirti darbam nepieciešamie resursi. Ja VKI nespēj pilnībā izmantot savu potenciālu, tiek iedragāts viens no vienotā tirgus pamatprincipiem – nodrošināt, ka konkurence Eiropā netiek izkropļota. Mazinoties VKI nodrošinātās noteikumu izpildes efektivitātei, netiek nodrošināti tirgu efektīvai darbībai nepieciešamie apstākļi. Uzņēmumiem tiek liegta taisnīga, uz to objektīvajām spējām balstīta konkurence un ir jāsastopas ar šķēršļiem ieiešanai tirgū. Patērētājiem tiek liegti ieguvumi, ko nodrošina konkurences noteikumu efektīva izpilde, proti, zemākas cenas, labāka kvalitāte, plašāka izvēle un novatoriski produkti.
C. Vēlamākā risinājuma ietekme

Šis risinājums sniedz būtiskus ieguvumus: 1) salīdzinājumā ar status quo tas uzņēmumiem samazina vispārējās saistību izpildes izmaksas par 55 % (jeb EUR 2,3 miljardiem), un uzņēmumiem, kuri vēlas sākt pārrobežu tirdzniecību, tas faktiski nodrošinās par 95 % mazākas izmaksas nekā alternatīvā tiešā reģistrācija; 2) tas palielina ES uzņēmumu konkurētspēju tradicionālajā un digitālajā ekonomikā, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, jo ārpussavienības piegādātājiem būs pienākums ieturēt PVN par visiem uz ES veiktajiem darījumiem; 3) šie pasākumi palielina ES iekšzemes e-komercijas tirdzniecību; un 4) tas palielinās PVN ieņēmumus dalībvalstīm par EUR 7 miljardiem (no 2021. gada), ko ik gadu veicinās augstāks saistību izpildes līmenis un atbrīvojuma no PVN atcelšana maziem sūtījumiem.

Dalībvalstu izmaksu ziņā šis risinājums ir ļoti izdevīgs ar to, ka infrastruktūra jau ir pieejama (jau esošā “vienas pieturas aģentūra minishēma”) un tādējādi tehniskā ziņā MOSS paplašināšanai, iekļaujot tās darbības jomā arī materiālas preces, vajadzētu būt diezgan vienkāršai.
Galvenais politikas risinājums, kas ir apsvērts, — priekšlikums ieviest kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi. Galvenā izvēle ir izdarāma attiecībā uz šādas nodokļa bāzes darbības jomu, proti, kam to piemērot. Galvenie izskatītie risinājumi ir padarīt KKUINB par obligātu visiem uzņēmumiem vai arī vienkārši uzņēmumu apakšgrupām. Tika izskatītas dažādas iespējas, kā novērst tendenci finansēt uzņēmumus ar parāda palīdzību, ko sekmē pastāvošās nodokļu sistēmas. Divas galvenās iespējamās rīcības: ļaut atskaitīt no apliekamā ienākuma gan parāda, gan finansēšanas ar pašu kapitālu izmaksas, vai neļaut atskaitīt nevienas no tām. Attiecībā uz R&D stimuliem, galvenajos risinājumos apsvērta nodokļu atlaide par izdevumiem, kas saistīti ar ieguldījumiem pētniecībai un izstrādei ar atšķirīgu kompensācijas līmeni.

No jauna iesniegtā KKUINB iniciatīva ir saņēmusi visu ieinteresēto personu vispārēju atbalstu. Vislielākais atbalsts tika saņemts no NVO, privātpersonām un citiem respondentiem, kā arī no uzņēmumiem, jo īpaši MVU. Tāpat NVO, MVU un privātpersonas stingri atbalstīja (daļēji) obligātu KKUINB, savukārt lielie uzņēmumi to neatbalstīja. No otras puses lielākā daļa visu ieinteresēto personu atbalstīja izvēles iespēju pievienoties KKUINB. Gan lielie, gan arī mazie uzņēmumi ļoti atbalstīja labvēlīgo režīmu attiecībā uz R&D un priekšlikumu no jauna iesniegtajā iniciatīvā risināt parāda stimulēšanas problēmu, piešķirot atlaidi pašu kapitālam.
Vidiskā ietekme Uzskaites noteikumu uzlabošana ES LULUCF pārvaldību padara vēl noturīgāku. Ietekmes novērtējumā ir kvantitatīvi izteikts kredītu ražošanas potenciāls, kas apmežotai zemei un lauksaimniecības zemei piemīt pēc pašreizējiem noteikumiem (ļoti augsts) un pēc uzlabotajiem noteikumiem (zemāks). Tas arī rāda, ka kredītu ģenerēšanas potenciāls joprojām būtu vairāk nekā pietiekams, lai apmierinātu lauksaimniecības nozares vajadzību pēc elastības. Ekonomiskā ietekme Tas nodrošina pareizo līdzsvaru starp elastību un RKC vidiskās integritātes aizsardzību. Ietekmes novērtējumā secināts, ka, izvēloties vidējo elastības variantu, vispārējā ietekme uz lauksaimniecisko ražošanu, patēriņu un neto tirdzniecību būtu ļoti ierobežota. Tas arī rāda, ka vidējai elastībai dodama priekšroka salīdzinājumā ar pilnīgu elastību, jo pilnīgās elastības variants lauksaimniecības nozari pilnīgi atbrīvotu no tālākiem emisiju samazinājumiem (pretēji visām citām ekonomikas nozarēm). Ietekmes novērtējumā arī izvērtēts katra elastības varianta (pilnīga, vidēja, maza elastība) sadalījuma taisnīgums. Tajā konstatēts, ka sadalījums ir optimāls vidējās elastības variantā. Sociālā ietekme Distributīvā un sociālā ietekme galvenokārt ir atkarīga no tā, kādu pieeju rīcībpolitikas īstenošanai izvēlas dalībvalstis; ES līmenī ietekme ir ļoti ierobežota, ja mazināšanas pasākumi tiek īstenoti ar elastības noteikumiem un izmaksas kompensējošu papildatbalstu no KLP.
C. Vēlamā risinājuma ietekme

Kādi būs ieguvumi no vēlamā risinājuma?

Kvantitatīvi novērtējot ieguvumus, redzams, ka IIS neto pašreizējā vērtība kļūs pozitīva, kad būs pagājuši četri gadi no darbību sākšanas, un ieguvumu kopsumma desmit gadu laikā pārsniegs izdevumus šajā pašā laikposmā vairāk nekā 2,5 reizes.

Saimnieciskās izmaksas: dažām ceļotāju kategorijām reģistrēšana IIS būs saistīta ar papildu darba slodzi, savukārt pašapkalpošanās iespēja darba slodzi mazinās. Tas izskaidro, kāpēc sākumā ieguvumi būs mazi, proti, visi no vīzas prasības atbrīvotie trešo valstu valstspiederīgie būs jāreģistrē, iekļaujot sejas attēlu un 4 pirkstu nospiedumus. Turklāt IIS palielinās iespēju identificēt personas, kuras pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un neatbilstīgos migrantus un palīdzēs īstenot atgriešanas lēmumus.
Projekts EEZ apvienotās komitejas Lēmums ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts /* SEC/2005/0332 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.3.2005 SEC(2005) 332 galīgā redakcija Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts - (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Kopienas un EEZ EBTA valstu sadarbību ārpus četrām pamatbrīvībām. 2. Pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts paredz grozīt 31. protokolu, lai paplašinātu sadarbību vides jomā. Tas nodrošina sadarbības satvaru un izklāsta kārtību, kādā EEZ EBTA valstis iesaistās Kopienas programmās un darbībās šajā jomā, iekļaujot: - 32002 D 1600 : Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu. 3. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Kopienas nostāju. 4. EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts ir iesniegts apstiprināšanai Padomē, pēc kā Komisija Kopienas pozīciju pie pirmās izdevības iesniegs EEZ Apvienotajai komitejai. Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā - „Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu, tā kā (1) Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/…[1]. (2) Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu[2]. (3) Tādēļ jāgroza līguma 31. protokols, lai šī paplašinātā sadarbība varētu sākties 2005. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Līguma 31. protokola 3. panta 7. punktā iekļauj šādu tekstu: „d) Kopienas tiesību akti, kas stājas spēkā no 2005. gada 1. janvāra: - 32002 D 1600 : Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmums Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).” 2. pants Šis lēmums stājas spēkā vienu dienu pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu*. To piemēro no 2005. gada 1. janvāra. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. Briselē, […] EEZ Apvienotās komitejas vārdā – priekšsēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāri [1] OV L … [2] OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. * [Norādītas konstitucionālas prasības.][Konstitucionālas prasības nav norādītas.]
Projekts EEZ apvienotās komitejas lēmumam ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpasās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts – /* SEC/2004/0794 galīgā redakcija */





Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMAM ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpasās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts - (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Kopienas un EEZ EBTA valstu sadarbību ārpus četrām pamatbrīvībām. 2. Šeit pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmumprojekta mērķis ir grozīt 31. protokolu, lai paplasinātu sadarbību, iekļaujot tajā eksperimentālus projektus jauniem cilvēkiem. Līdz ar to tiek radīts juridisks pamats, lai EEZ EBTA valstis no 2004. gada 1. janvāra varētu iesaistīties Kopienas darbībās, kas saistītas ar sādu ES 2004. gada vispārējā budzeta pozīciju: - budzeta pozīcija 15.07.03 ,Eksperimentāli projekti jaunu cilvēku līdzdalībai". 3. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenosanas kārtību 1. panta 3. punkta b) apakspunktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekslikuma izstrādā Kopienas nostāju par sādiem lēmumiem. 4. EEZ Apvienotās komitejas lēmumprojekts tiek iesniegts Padomei apstiprināsanai, un pēc tam Komisija pie pirmās iespējas iesniegs Kopienas nostāju EEZ Apvienotajā komitejā. Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMAM ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpasās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā - "līgums", un jo īpasi tā 86. un 98. pantu, tā kā (1) līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmumu Nr. .../... [1]; [1] OV L ... (2) ir ieteicams paplasināt līguma Līgumslēdzēju pusu sadarbību, attiecinot to arī uz eksperimentāliem projektiem jaunu cilvēku līdzdalībai; (3) tādēļ jāgroza līguma 31. protokols, lai sī paplasinātā sadarbība varētu sākties 2004. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Līguma 31. protokola 4. pantu groza sādi. 1. Aiz 2.i punkta pievieno sādu punktu: ,2.j EBTA valstis no 2004. gada 1. janvāra iesaistās Kopienas darbībās, kuras saistītas ar sādu budzeta pozīciju, kura ierakstīta Eiropas Savienības vispārējā budzetā 2004. finansu gadam: - budzeta pozīcija 15.07.03 "Eksperimentāli projekti jaunu cilvēku līdzdalībai"." 2. Ar sādu tekstu aizstāj 3. punkta tekstu: ,3. EBTA valstis saskaņā ar līguma 82. panta 1. punkta a) apakspunktu finansiāli atbalsta programmas un darbības, kuras minētas 1., 2., 2.a, 2.b, 2.c, 2.d, 2.e, 2.f, 2.g, 2.h, 2.i un 2.j punktā." 2. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegsanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [2]. [2] [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālas prasības.] 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesa EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. Briselē, [...] EEZ Apvienotās komitejas vārdā -- priekssēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāri
KGB Alpha

Kidma Tech OJSC

Minotor-Service

Minsk Wheeled Tractor Plant

Oboronnye Initsiativy LLC

OJS KB Radar Managing Company

Peleng JSC

Baltkrievijas Republikas militārās rūpniecības Valsts iestāde (State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus)

Baltkrievijas Republikas Valsts drošības komiteja (State Security Committee of the Republic of Belarus)

Transaviaexport Airlines, JSC

Volatavto OJSC”

II PIELIKUMS

“XV PIELIKUMS

REGULAS 1.zb PANTĀ MINĒTO JURIDISKO PERSONU, VIENĪBU VAI STRUKTŪRU SARAKSTS

Belagroprombank

Bank Dabrabyt

Development Bank of the Republic of Belarus
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 26.10.2018

JOIN(2018) 22 final/2

2018/0300(NLE)

This document replaces JOIN(2018) 22 final of 25.7.2018.

Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".

Kopīgs priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko groza Padomes Regulu (ES) 2015/735 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Dienvidsudānā
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 1.7.2015

JOIN(2015) 27 final/2

2015/0143(NLE)

This document replaces JOIN(2015)27 final of 1.7.2015

Downgraded on 7.4.2022

Concerns all language versions



The text shall read as follows:

Kopīgs priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
Kopīgs priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu /* JOIN/2012/022 final - 2012/0203 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS (1) Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012, ar kuru atcēla un aizstāja Regulu (ES) Nr. 961/2010. (2) Minētā regula cita starpā paredz visu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, kuri ir regulas VIII un IX pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. (3) Ir nepieciešams grozīt 23. panta 2. punkta e) apakšpunktu, lai precizētu kritērijus personu, vienību un struktūru iekļaušanai IX pielikumā. (4) Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisija ierosina attiecīgi grozīt Regulu (ES) Nr. 267/2012. 2012/0203 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu, ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP [1], ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu, tā kā: (1) Ar Padomes 2012. gada 23. marta Regulu (ES) Nr. 267/2012[2] tiek īstenoti pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu. Minētā regula cita starpā paredz visu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, kuri ir regulas VIII un IX pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. (2) Ir nepieciešams grozīt 23. panta 2. punkta e) apakšpunktu, lai precizētu kritērijus personu, vienību un struktūru iekļaušanai minētās regulas IX pielikumā. (3) Šis pasākums ir Līguma par Eiropas Savienības darbību piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības šā pasākuma īstenošanai, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs to piemēro vienādi. (4) Regula (ES) Nr. 267/2012 būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (ES) Nr. 267/2012 groza šādi: 1) regulas 23. panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “e) ir juridiska persona, vienība vai struktūra, kas pieder Irānas Islāma Republikas kuģniecības uzņēmumam (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL) vai atrodas tā kontrolē, vai arī fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra, kas rīkojas to vārdā.” 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp. [2] OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.
To cilvēku uzņemšanas izmaksu finansēšana, kuri bēg no Ukrainas

Ņemot vērā:

–Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

–Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kas stājās spēkā 2021. gada 1. jūnijā,

–Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (...), un jo īpaši tās 44. pantu,

–Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2021. gada 24. novembrī,

–budžeta grozījumu Nr. 1/2022, kas pieņemts 2022. gada 5. aprīlī,

–budžeta grozījuma Nr. 2/2022 projektu, kas pieņemts 2022. gada 13. aprīlī,

Eiropas Komisija ar šo iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei 2022. gada budžeta grozījuma Nr. 3 projektu.

IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM

Izmaiņas vispārējā ieņēmumu dokumentā un III iedaļā ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm ).

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Ievads

Krievijas Federācijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī izraisīja pārvietoto personu (tajā skaitā daudzu bērnu) masveida pieplūdumu no Ukrainas uz Savienību, kurām nepieciešams steidzams atbalsts. Tas savukārt ir radījis ievērojamu spiedienu uz dalībvalstīm veikt steidzamus migrācijas un robežu pārvaldības pasākumus un nodrošināt ar to saistītās finansiālās vajadzības.

Lai sniegtu tūlītēju atbalstu cilvēkiem, kas ierodas Savienībā, un apliecinātu konkrētu solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, Komisija ierosina no ES budžeta finansēt pirmās uzņemšanas un reģistrācijas izmaksas cilvēkiem, kas bēg no Ukrainas, par kopējo summu 400 miljonu EUR apmērā no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumenta (BMVI) .

Šīs kopējās summas ietvaros 2022. gada budžeta grozījuma Nr. 3 projekts (BGP) ietver šādus elementus:

·AMIF palielinājums 99,8 miljonu EUR apmērā saistību apropriācijās un 76 miljonu EUR apmērā maksājumu apropriācijās.

·BMVI palielinājums 100 miljonu EUR apmērā maksājumu apropriācijās.
1.1. Līdzšinējie panākumi

Līdz šim no 44 infrastruktūras projektiem ir pabeigti 38 projekti (bez izmaiņām salīdzinājumā ar 2018. gadu, jo 2019. gadā netika pabeigts neviens projekts), četri tika pārtraukti, bet divi projekti vēl turpinās.

Elektroenerģijas nozarē ir pabeigti visi 12 projekti.

Gāzes starpsavienotāju nozarē ir pabeigti 13 no 18 projektiem; divi rit saskaņā ar jaunu grafiku, bet trīs ir pārtraukti.

Centrāleiropā un Austrumeiropā īstenoto reversās plūsmas un starpsavienojumu projektu jomā ir pabeigti 13 projekti, bet vienu Rumānijas projektu Komisija pārtrauca 2014. gada septembrī.

Kopš pēdējā EEPEA īstenošanas ziņojuma jo īpaši var uzsvērt šādus panākumus:

-starpsavienotājs Grieķija–Bulgārija (SGB) ir galvenais ceļš gāzes pārvadei no Adrijas jūras cauruļvada (TAP) un Grieķijas sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļa uz ziemeļiem un svarīgs projekts gāzes piegādes diversifikācijai Dienvidaustrumeiropas reģionā. Tas ir kopīgu interešu projekts (KIP 6.8.1) un Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas enerģētiskās savienotības (Central and South Eastern Europe energy connectivity — CESEC) prioritārais projekts. Komisija kopš paša sākuma ir sniegusi projektam politisku un finansiālu atbalstu. Šis projekts ir saņēmis 45 miljonus EUR no Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai un 39 miljonus EUR no Eiropas Reģionālās attīstības fonda. 2018. gadā projekta attīstība turpinājās. Projekta būvniecība sākās 2019. gada oktobra beigās un ilgs 18 mēnešus. Lēš, ka komerciāla ekspluatācija sāksies 2021. gada 2. ceturksnī.

-Kipras Republikā Enerģētikas, tirdzniecības un rūpniecības ministrija pašlaik gatavojas ieviest dabasgāzes saņēmējtermināli, kas sekmēs Kipras energoresursu struktūras diversifikāciju, veicinās salas energoizolācijas izbeigšanu, kā arī attiecībā uz neatkarīgiem ražotājiem sekmēs konkurenci no gāzveida kurināmā iegūtās enerģijas ražošanas jomā. Sagaidāms, ka dabasgāze ienāks Kipras tirgū līdz 2022. gadam.

Līdz šim paredzēts, ka šie divi pašlaik īstenotie projekti attiecīgi būtu jāpabeidz līdz 2021. gada beigām un 2022. gada beigām.

2. Atkrastes vēja enerģijas (AVE) projekti

2.1. Līdzšinējie panākumi

Atkrastes vēja enerģijas apakšprogrammā ietilpst deviņi projekti, kas saņem atbalstu 565 miljonu EUR apmērā divās galvenajās darbības jomās:

— novatorisku turbīnu un atkrastes pamatņstruktūru liela mēroga testēšana, ražošana un ieviešana (6 projekti); kā arī

— modulāru risinājumu izstrāde lielu atkrastes vēja enerģijas pārvades jaudu integrācijai elektrotīklā (3 projekti).

Seši no deviņiem projektiem ir pabeigti, savukārt divu projektu atbalstīšana pārtraukta priekšlaicīgi. Šo projektu īstenošanai tika izmaksāti 376 188 345 EUR (atskaitītas ar iekasēšanas rīkojumiem atgūtās summas). Vēl norit viena atlikušā projekta īstenošana (Kriegers Flak).

2.2. Līdzšinējie panākumi pa nozarēm

2.2.1. Panākumi ar novatoriskām turbīnām un atkrastes struktūrām
Komisija nolēma vērsties Tiesā pret Grieķiju par 2017. gada nolēmuma neizpildi. Tiesa nosodīja Grieķiju par to, ka tā nebija īstenojusi Komisijas 2014. gada lēmumu , kurā tai ir prasīts atgūt neatbilstīgu valsts atbalstu 135,8 miljonu EUR apmērā no Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. Vairāk nekā 5 gadus pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas, kā arī pēc Tiesas sprieduma un Komisijas atgādinājuma Grieķija joprojām nebija atguvusi nesaderīgo valsts atbalstu. Patlaban Komisija ir pieprasījusi, lai Tiesa piemēro Grieķijai finanšu sankcijas par to, ka Grieķija nav izpildījusi Tiesas nolēmumu.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 12.6.2020

COM(2020) 235 final

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Financial information on the European Development Fund























European Development Fund (EDF): forecasts of commitments, payments and contributions