Īpašais ziņojums Lai uzlabotu tehniskās 
palīdzības sniegšanu 
Grieķijai, lielāka uzmanība 
jāpievērš rezultātiemLV 2015  Nr. 19
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print  ISBN 978-92-872-3442-1 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/296971 QJ-AB-15-020-LV-C
PDF  ISBN 978-92-872-3452-0 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/78387 QJ-AB-15-020-LV-N
EPUB  ISBN 978-92-872-3493-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/61200 QJ-AB-15-020-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Lai uzlabotu tehniskās 
palīdzības sniegšanu 
Grieķijai, lielāka uzmanība 
jāpievērš rezultātiem
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļuĪpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 19
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl  vadītā IV apakšpalāta, kuras pārziņā ir ieņēmumu, pētniecī ­
bas un iekšējās nozaru politikas, finanšu un ekonomikas pārvaldības un Eiropas Savienības iestāžu un struktūru revīzija. 
Revīziju vadīja ERP loceklis Baudilio Tomé Muguruza,  un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Daniel Costa 
de Magalhães  un atašejs Ignacio García de Parada , direktors Zacharias Kolias , darba grupas vadītāja Kamila Lepkowska  un 
revidenti Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou  un Theodoros Karantanos.
No kreisās uz labo:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias,  
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada  un E. Efstathiou.
03
 Saturs
Punkts
 Akronīmi un saīsinājumi
I–IX  Kopsavilkums
1–8 Ievads
1–2 Grieķijas krīze un ekonomikas korekciju programmas
3–4 Tehniskā palīdzība programmu īstenošanas atbalstam
5–8 Tehniskās palīdzības tvērums un metodes
9–14 Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja
9–11 Revīzijas tvērums un mērķi
12–14 Revīzijas pieeja
15–26 I daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija funkcionāla darbības struktūra, bet 
trūka vienotas stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta
15–18 Darba grupu Grieķijas jautājumos izveidoja vēlu, salīdzinot ar programmas sākumu, un neņemot 
vērā alternatīvas
19–22 Nav vienota stratēģiska dokumenta
23–24 Darba grupai Grieķijas jautājumos nebija piešķirts īpašs budžets
25–26 Darba grupai Grieķijas jautājumos bija elastīga iekšējā organizācija, bet vajadzīgo darbinieku 
skaits nebija noteikts, pamatojoties uz pienācīgu analīzi
04 Saturs
27–54 II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā izpildīja savu mandātu, bet bija 
nepilnības
28–29 Lielas problēmas sarežģītos apstākļos
30–32 Koordinācijas sistēma darbojās apmierinoši
33–34 Darba grupas Grieķijas jautājumos loma revidētajos projektos ievērojami atšķīrās
35–37 Darba grupa Grieķijas jautājumos izmantoja dažādus tehniskās palīdzības sniegšanas veidus, 
tomēr daži no tiem neatbilda palīdzības būtībai
38–41 Tehniskās palīdzības sniedzēju atlase ne vienmēr balstījās uz rūpīgu alternatīvu analīzi
42–45 Atbalsts ES līdzekļu apguves paātrināšanai bija pienācīgi strukturēts
46–47 Atbalsts bija pienācīgi pielāgots galveno reformu vajadzībām, bet ne vienmēr balstījās uz 
visaptverošu vajadzību analīzi
48–50 Dažu līgumu darba uzdevumi nebija skaidri definēti
51 Tehniskā palīdzība atbilda programmas prasībām
52 Darba grupa Grieķijas jautājumos efektīvi uzraudzīja tehnisko palīdzību  …
53–54 … un dažādā mērā ārējo pakalpojumu sniedzēju padarīto
55–73 III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi
55–57 Darba grupa Grieķijas jautājumos neveica regulāru tehniskās palīdzības rezultātu un ietekmes 
uzraudzību
58–59 Apmierinoši tiešie rezultāti, bet reizēm sasniegti novēloti
60–73 Neviendabīgs ieguldījums reformu procesā
61–63 Valsts pārvalde
64–65 Uzņēmējdarbības vide
66 Struktūrfondi
67–71 Nodokļu sistēma (ieņēmumu administrācija)
72–73 Spēju veidošana
05 Saturs
74–79 Secinājumi un ieteikumi
75 Tehniskās palīdzības plānošana un organizācija
76 Darba grupas Grieķijas jautājumos mandāta izpilde
77–79 Tehniskās palīdzības rezultāti
 I pielikums.  Tehniskās palīdzības projektu apskats atbilstoši politikas jomai
 II pielikums.  Revidēto tehniskās palīdzības projektu apskats
 III pielikums.  Revīzijas gaitā apmeklētās struktūras
 IV pielikums.   Iemaksu nolīgums starp Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministriju un ESAO 
par administratīvā sloga samazināšanu Grieķijā
 V pielikums.   Darba grupas Grieķijas jautājumos nozīme tehniskās palīdzības sniegšanā 
atbilstoši politikas jomai
 Komisijas atbilde
06
 Akronīmi un  
saīsinājumi
ARDP : Administratīvo reformu darbības programma
DGGJ : Darba grupa Grieķijas jautājumos
Ekonomikas un finanšu lietu ĢD ( ECFIN ): Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
ESF : Eiropas Sociālais fonds
FISCALIS  programma : ES sadarbības programma valstu nodokļu administrācijām
GAM : Grieķijas aizdevuma mehānisms
GSCO : Grieķijas Republikas koordinācijas ģenerālsekretariāts
IID: Iekšējo ieņēmumu dienests (ASV valdības aģentūra, kas atbild par nodokļu iekasēšanu un nodokļu likuma 
piemērošanu)
Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD : Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības 
ģenerāldirektorāts
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD : Eiropas Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas 
ģenerāldirektorāts
SM: Saprašanās memorands
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds
TAIEX : Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments
07
 Kopsavilkums
I
Smagas finanšu krīzes laikā 2010. gada pavasarī Grie ­
ķija lūdza finanšu palīdzību starptautiskajai sabiedrī ­
bai. Atbildot uz šo lūgumu, eurozonas dalībvalstis un 
SVF sāka īstenot divas secīgas ekonomikas korekciju 
programmas. 2011. gada vasarā Komisija sāka tehnis ­
kās palīdzības programmu, kura bija jākoordinē struk ­
tūrai, ko sauca par Darba grupu Grieķijas jautājumos 
(DGGJ), lai palīdzētu īstenot reformas, par kurām bija 
vienojušās Komisija un Grieķijas iestādes.
II
DGGJ galvenais uzdevums bija atbalstīt ekonomikas 
korekciju programmu paredzēto reformu īstenošanu 
un paātrināt ES līdzekļu apguvi. Tehnisko palīdzību 
sniedza DGGJ darbinieki un eksperti no citu dalīb ­
valstu civildienesta, starptautiskām organizācijām un 
privātā sektora. Tehniskajai palīdzībai bija dažādi veidi: 
sākot no pastāvīga atbalsta, ko Grieķijas iestādēm 
sniedza piesaistītie eksperti, līdz pētījumiem, ziņoju ­
miem un īpašiem darbsemināriem.
III
Palātas revīzijas mērķis bija analizēt, kā DGGJ ir izpil ­
dījusi savus uzdevumus. Konkrēti, Palāta pārbaudīja 
DGGJ organizatorisko un finansēšanas kārtību, to, kā 
tehniskā palīdzība faktiski tika sniegta un uzraudzīta, 
kā arī tās ieguldījumu reformu īstenošanas gaitā. 
Palāta revidēja 13 tehniskās palīdzības projektus un 
ieguva citus pierādījumus, apmeklējot Komisiju, pakal ­
pojumu sniedzējus, Grieķijas valdības departamentus 
un citas ieinteresētās personas.Labi iecerēts pasākums, taču…
IV
DGGJ piedāvāja Komisijai elastīgu mehānismu pla ­
šās tehniskās palīdzības programmas koordinēšanai. 
Tehnisko palīdzību efektīvi sniedza Grieķijas iestādēm, 
bet tā ne vienmēr ietekmēja reformu attīstības gaitu. 
Tomēr šis novērtējums ir jāskata Grieķijas nestabilās 
politiskās situācijas un vajadzīgo reformu neatliekamī ­
bas kontekstā.
Nepilnīga struktūra
V
Nepieciešamība steidzami reaģēt uz krīzi Grieķijā 
nozīmēja to, ka DGGJ tika izveidota ļoti ātri, netika 
pilnībā analizētas citas iespējas un nebija īpaši atvēlēta 
budžeta. Tai nebija vienota visaptveroša stratēģiska 
dokumenta ne attiecībā uz tehniskās palīdzības snieg ­
šanu, ne kārtību, kā izvērtēt vienlīdz svarīgas prioritā ­
tes, kaut arī DGGJ bija pilnvarota apzināt un koordinēt 
tehnisko palīdzību. Tā kā šāda dokumenta nebija, 
darba grupa sadarbojās ar Grieķijas iestādēm “pēc pie ­
prasījuma” un balstījās uz programmu nosacījumiem.
Atbilstoša tehniskā palīdzība
VI
Neraugoties uz nepilnībām, kas ietekmēja DGGJ 
izveidi, Palāta konstatēja, ka visās revidētajās jomās 
tehniskās palīdzības sniegšana bija atbilstoša un 
kopumā saskanēja ar programmas prasībām. Līdz 
2014. gada novembrim DGGJ koordinēja 118 tehniskās 
palīdzības projektus 12 politikas jomās. Lai gan šī koor ­
dinācija tika īstenota pastāvīgā spriedzē laika trūkuma 
dēļ, DGGJ ir izveidojusi elastīgu un daudzveidīgu 
sistēmu tehniskās palīdzības sniegšanai.
Kopsavilkums 08
Dažos projektos vājas procedūras
VII
Kopumā sarežģītā tehniskās palīdzības sniegšanas 
procesa koordinācija, ko veica DGGJ, bija funkcionāla 
un pat inovatīva, bet projekta līmenī sistēma ne vien ­
mēr izrādījās efektīva. Procedūras tehniskās palīdzības 
sniedzēju atlasei ne vienmēr balstījās uz rūpīgu pie ­
ejamo alternatīvu analīzi. Dažiem ilgtermiņa palīdzības 
projektiem bija konceptuāli trūkumi tādā ziņā, ka ar 
pakalpojumu sniedzējiem parakstītajos līgumos nebija 
skaidri noteikts, kas tiem būtu jāpiegādā.
Uzraudzību varētu uzlabot
VIII
DGGJ sistēma tehniskās palīdzības progresa uzraudzī ­
bai bija efektīva, bet ārpakalpojumu sniedzēju darba 
pārbaužu biežums ļoti atšķīrās. Turklāt DGGJ regulāri 
neuzraudzīja ne to, kā Grieķijas iestādes izpildīja ietei ­
kumus, ne plašāku tehniskās palīdzības ietekmi, kaut 
arī tas būtu palīdzējis plānot tehnisko palīdzību.
Tehniskās palīdzības konteksts
IX
Tehniskās palīdzības ietekme uz reformu vispārējo 
gaitu bija neviendabīga. Progress strukturālo reformu 
izdevumu jomā bija labs, bet tehniskā palīdzība bieži 
vien bija tikai daļēji efektīva valsts pārvaldes un 
nodokļu sistēmas reformas jomā. Tomēr reformu īste ­
nošana bija ārpus DGGJ ietekmes sfēras un to iespai ­
doja vairāki ārēji faktori.Palātas ieteikumi
a) Tehniskās palīdzības sniegšanai paredzētas struk ­
tūras izveides pamatā ir jābūt stratēģijai ar labi 
formulētiem mērķiem.
b) Komisijai ir jāizveido ārēju ekspertu komanda, lai 
tos varētu norīkot pēc vajadzības tehniskās palīdzī ­
bas projektos dalībvalstīs.
c) Lai nodrošinātu saskanīgu tehnisko palīdzību un 
samazināt koordinācijas darbu, konkrētās politikas 
jomās Komisijai jāizvēlas optimāls partneru skaits.
d) Tehniskajai palīdzībai ir jānosaka prioritātes, tai 
jābūt mērķtiecīgai un tā jāsniedz, izmantojot pie ­
mērotāko un efektīvāko īstenošanas veidu saskaņā 
ar esošo tiesisko regulējumu.
e) Komisijai jāizraugās pakalpojumu sniedzēji, balsto ­
ties uz salīdzinošu analīzi, un tehniskās palīdzības 
līgumos skaidri jādefinē veicamā darba apmērs.
f) Komisijai jānodrošina tehniskās palīdzības īste ­
nošanas regulāru uzraudzību un novērtējumu, 
ņemot vērā izvirzītos mērķus un īstenošanas gaitā 
iepriekš gūto pieredzi.
g) Tehniskā palīdzība jāvērš uz valstu pārvaldes ie­
stāžu spēju stiprināšanu, lai nodrošinātu darbības 
turpināšanu un reformu ilgtspēju.
09
 Ievads
Grieķijas krīze un 
ekonomikas korekciju 
programmas
01 
Smagas valsts finanšu krīzes laikā 
2010. gada pavasarī Grieķija lūdza 
finanšu palīdzību starptautiskajai 
sabiedrībai. Atbalstu sniedza euro­
zonas dalībvalstis Grieķijas aizdevumu 
mehānisma (GAM) veidā saskaņā ar 
pirmo ekonomikas korekciju program ­
mu (ko parakstīja 2010. gada maijā). 
Tam sekoja aizdevums no Eiropas 
Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) 
saskaņā ar otro korekciju programmu 
(2012. gada marta vienošanās). Sākot ­
nējā summa, par kuru Grieķijas aizde ­
vuma mehānismam eurozonas valstis 
uzņēma saistības, bija 80  miljardi  EUR, 
vēl 30 miljardi EUR nāca no SVF. Kopē ­
jās saistības no eurozonas un SVF abās 
programmās pašlaik ir sasniegušas 
245,7  miljardus  EUR.
02 
Finanšu atbalsta kompleksu papildinā ­
ja visaptveroša reformu programma, 
par kuru vienojās Troika  jeb Trijotne 
(Komisija, SVF un ECB) un Grieķijas 
iestādes un kura izklāstīta saprašanās 
memorandā (SM). Tajā definēti īpaši 
finansiālā atbalsta nosacījumi un pa ­
redzēta regulāra pārskatīšana (pirmo 
programmu pārskatīja piecas reizes, 
otro – četras reizes, jaunākā pārskatīša ­
na notika 2014. gada aprīlī). Interven ­
ces loģika balstījās uz trim mērķiem:
 ο atgūt finanšu tirgu uzticību un 
fiskālo stabilitāti;
 ο veicināt ekonomisko izaugsmi un 
atjaunot konkurētspēju;
 ο aizsargāt finanšu sektora stabilitāti.Tehniskā palīdzība 
programmu īstenošanas 
atbalstam
03 
Lai atbalstītu saprašanās memorandā 
prasīto reformu īstenošanu un paātri ­
nātu ES līdzekļu apgūšanu, 2011. gada 
vasarā Komisija izveidoja Darba grupu 
Grieķijas jautājumos (DGGJ). Darba 
grupas mandāts aprakstīts 1. izcēlumā . 
Komisijas plānu, kas paredzēja “vis ­
aptverošu tehniskās palīdzības prog ­
rammu Grieķijai”, Padome apstiprināja 
savā 2011. gada 23.–24. jūnija sēdē.
10 Ievads
04 
DGGJ tika izveidota kā organizācijas 
struktūrvienība, kas piesaistīta Ko ­
misijas Cilvēkresursu ģenerāldirekto ­
ram. Darba grupas vadītājam piešķīra 
ģenerāldirektora statusu, un viņam 
bija jāziņo tieši Komisijas priekšsē ­
dētājam Ekonomikas un monetāro 
lietu komisāra vadībā. Saskaņā ar 
Komisijas 2012. gada 18. aprīļa lēmu ­
mu 2012. gada 1. maijā DGGJ pievieno ­
ja Ekonomikas un finanšu lietu ģene ­
rāldirektorātam, lai, “atbalstot Grieķijas 
korekciju programmu, Komisijas dar ­
bam nodrošinātu pēc iespējas augstā ­
ka līmeņa sinerģijas, koordināciju un 
saskaņotību”. DGGJ darbojās, izmanto ­
jot birojus Briselē un Atēnās un, sākot 
no 2015. gada februāra, tajos strādāja 
65 darbinieki. DGGJ organizācijas 
struktūra ir attēlota 1. diagrammā .DGGJ mandāts
Darba grupas pienākumos ietilpa:
1) ciešā sadarbībā ar Grieķiju un ar citu dalībvalstu palīdzību apzināt un koordinēt tehnisko palīdzību, kas 
Grieķijai vajadzīga, lai īstenotu ES/SVF korekciju programmu;
2) palīdzēt attiecīgajām Grieķijas iestādēm detalizēti formulēt, kāda veida tehniskā palīdzība ir jāsniedz;
3) ieteikt likumdošanas, reglamentējošus, administratīvus un vajadzības gadījumā (pār)plānošanas pasāku ­
mus paātrinātai ES līdzekļu apgūšanai (..);
4) sagatavot skaidrus darba uzdevumus visiem tehniskās palīdzības piešķīrumiem, precīzi norādot tehniskās 
palīdzības raksturu un apmēru, (..) budžeta līdzekļus un cilvēkresursus un sagaidāmos rezultātus ar atskai ­
tes punktiem un pabeigšanas termiņiem;
5) sagatavot ceturkšņa progresa ziņojumus Komisijai un Grieķijas iestādēm, kā arī, ja nepieciešams, biežākus 
brīdinājuma ziņojumus.1. izcēlums
11 Ievads 1. diagrammaDGGJ organizācijas struktūra
Avots : ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.ĢD ECFIN
GDGJ tematiskās grupas 
vadītājs
(DGGJ galvenais padomdevējs)SM uzraudzības grupas
vadītājsECFIN vadītājs
Atēnu birojsPriekšsēdētāja vietnieks ekonomikas,
monetāro lietu un eiro jautājumos
DGGJ vadītājsZiņo Eiropas Komisijas priekšsēdētājam
Pārstāvniecības
vadītājsDGGJ tematiskās grupasDGGJ
Īpašais
padomdevējsĢD ECFIN ģenerāldirektors
ECFIN.DDG1
Atbild par valsts pārraudzību
ECFIN.G
Dalībvalstu tautsaimniecību
direktors (II) – Trijotnes (Troika) vadītājs
ECFIN.G.3
Grieķijas nodaļa
(SM uzraudzība)
12 Ievads
Tehniskās palīdzības 
tvērums un metodes
05 
Tehniskās palīdzības koncepcija nebija 
definēta īpašajā DGGJ vai Grieķijai 
sniegtā atbalsta kontekstā. Saskaņā 
ar Finanšu regulā noteikto definīci ­
ju tehniskā palīdzība ir “pasākumi 
atbal  stam un spēju veidošanai, kas ir 
nepieciešamas programmas vai darbī ­
bas īstenošanai, jo īpaši sagatavošanas, 
pārvaldības, uzraudzības, novērtēša ­
nas, revīzijas un kontroles pasākumi”. 
Tehnisko palīdzību attīstības prog ­
rammu veidā parasti sniedz starptau ­
tiskas organizācijas, palīdzot valstīm 
ar savām specializētām zināšanām un 
konsultācijām.
06 
Grieķijai tehniskās palīdzības pasākumi 
aptvēra plašu tematisko diapazonu: 
118 atsevišķi projekti 12 politikas jomās 
(sk.  I pielikumu ). DGGJ uzmanība bija 
vērsta uz valsts pārvaldes reformu, 
nodokļu sistēmas pilnveidošanu un 
atgriešanos pie izaugsmes, sekmējot 
uzņēmējdarbības vidi.
07 
Praksē tehniskās palīdzības process 
sākās ar Grieķijas iestāžu formulētu 
atbalsta pieprasījumu. Pieprasījuma 
tvērums atspoguļoja programmas no ­
sacījumus. DGGJ pārziņā bija apzināt 
un darīt pieejamus tehniskās palīdzī ­
bas resursus un koordinēt īstenošanu. 
Pēc tam atbalstu sniedza DGGJ darbi ­
nieki vai ārēji eksperti, un tas notika 
īsu komandējumu, nelielas vērtības 
līgumu un ilgtermiņa palīdzības veidā. 
Dažos gadījumos Grieķijas valdība, ja 
tai bija labi panākumi kādā no politikas 
jomām, uzņēmās atbildību kā “jomas 
vadītājs” (vai “reformas partneris”).08 
Tehniskās palīdzības sniedzēji savus 
darba rezultātus – galvenokārt eks­
pertu pētījumus un pastāvīgu prak ­
tisku atbalstu – adresēja attiecīgajām 
Grieķijas iestādēm. Pēc tam šo iestāžu 
ziņā bija īstenot ieteikumus saskaņā 
ar programmas nosacījumiem un 
pašu iestāžu reformas darba kārtību. 
Tehniskās palīdzības process ir parādīts 
2. diagrammā .
13 Ievads 2. diagrammaTehniskās palīdzības process
Avots : ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.KoordinācijaVajadzību
apzināšanaĪstenošana
Grieķijas tehniskās 
palīdzības pieprasījumi
SM
DGGJ/uni00A0ceturkšņa 
ziņojumiStarptautiskās organizācijas
Valsts aģentūrasPastāvīgais atbalstsPētījumi
Grieķijas iestādes
Strukturālās
reformas SMStarptautiskās organizācijas
Komisijas dienestu savstarpējās apspriedesAugsta līmeņa sanāksmes Dalībvalstis Starptautiskās organizācijas Grieķijas iestādes Ieinteres. personas
14
 Revīzijas tvērums,  
mērķi un pieeja
1 Bez saistības ar konkrētām 
politikas jomām.
2 Politikas joma “piekļuve 
finansēm” tika revidēta, bet 
būtisku konstatējumu nebija.Revīzijas tvērums un 
mērķi
09 
Šajā revīzijā aplūkota ES tehniskā 
palīdzība, kas sniegta Grieķijai un ko 
koordinēja Darba grupa Grieķijas jautā ­
jumos. Galvenais mērķis bija novērtēt, 
cik efektīvi šī palīdzība tika pārvaldīta 
un kādā mērā tā pozitīvi ietekmēja 
reformu procesu Grieķijā.
10 
Lai to noskaidrotu, Palāta pārbaudīja
 ο DGGJ organizācijas kārtību un 
tehniskās palīdzības finansēšanu 
un plānošanu (15.–26. punkts);
 ο tehniskās palīdzības sniegšanu, 
pamatojoties uz DGGJ mandātu 
(27.–54. punkts), un
 ο ieguldījumu reformu virzīšanā 
(55.–73. punkts).
11 
Šajā ziņojumā nav aplūkota ekono ­
mikas korekciju programmu izstrāde, 
uzraudzība vai īstenošana.Revīzijas pieeja
12 
Palāta analizēja horizontālos aspektus1, 
kas saistīti ar DGGJ izveidi, un tehnis ­
kās palīdzības pārvaldību kopumā, kā 
arī 13 projektu izlasi (sk.  II pielikumu  
ieskatam). Paraugs aptvēra piecas 
politikas jomas, kas bija ļoti svarīgas 
veiksmīgam reformas procesam Grieķi ­
jā (valsts pārvalde, ieņēmumu adminis ­
trācija, uzņēmējdarbības vide, piekļuve 
finansēm2 un struktūrfondi).
13 
Atsevišķi tehniskās palīdzības projekti 
tika atlasīti, pamatojoties uz šādiem 
kritērijiem: tēmas svarīgums reformas 
procesam, augsta īstenošanas pakā ­
pe, aptver visus tehniskās palīdzības 
sniegšanas veidus un visus finansēša ­
nas mehānismus.
14 
Galvenais revīzijas darbs ietvēra DGGJ 
un citu attiecīgu Komisijas dienestu 
apmeklējumus. Pierādījumi tika vākti 
arī pakalpojumu sniedzēju, Grieķijas 
iestāžu un citu ieinteresēto personu 
revīzijās un informācijas ieguves ap ­
meklējumos. Revīzijas laikā apmeklēto 
struktūru saraksts dots III pielikumā .
15
 I daļa 
Darba grupai Grieķijas jautājumos bija 
funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas 
stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta
Darba grupu Grieķijas 
jautājumos izveidoja vēlu, 
salīdzinot ar programmas 
sākumu, un neņemot vērā 
alternatīvas
15 
Sarakstē, kas 2011. gada vasaras sāku ­
mā notika starp Grieķijas premjermi ­
nistru un Komisiju, DGGJ izveidošana 
tika raksturota kā galvenais instru ­
ments sekmīgai sākotnējās ekonomi ­
kas korekciju programmas īstenošanai. 
Par pamatprocedūrām, tostarp par 
DGGJ mandāta tvērumu (sk.  1. izcēlu -
mu), Komisija lēma 2011. gada 20. jūlijā. 
Saskaņā ar šo lēmumu pirmie darba 
norīkojumi stājās spēkā 2011. gada 
1. septembrī. Šajā datumā savus pie ­
nākumus sāka pildīt deviņi darbinieki 
(tostarp galvenās vecākās amatper ­
sonas), un nākamajos divos mēnešos 
viņiem pievienojās vēl 30, tādējādi 
2011. gada oktobra beigās DGGJ jau 
bija 39 darbinieki.16 
Līdz tam laikam jau notika piektā 
pirmās ekonomikas korekciju prog ­
rammas (kuru sāka īstenot 2010. gada 
maijā) pārskatīšana un bija veikti 
seši aizdevuma maksājumi 65  miljar ­
du EUR vērtībā no kopējiem 73 mil ­
jardiem  EUR, kas pirmās programmas 
īstenošanas gaitā būtu jāizmaksā no 
Grieķijas aizdevumu mehānisma un 
SFV (sk.  3. diagrammu ).3. diagrammaDGGJ izveide un finanšu maksājumi
Avots : ERP, pamatojoties uz DGGJ un SM datiem.140
120
100
80
60
40
20
0
Izmaksātais /f_inansiālais atbalstsEiropadome atzinīgi novērtē Komisijas ieceri sagatavot 
tehniskās palīdzības programmu GrieķijaiDGGJ/uni00A0darbības sākumsmiljardi EUR
Pirmā programmas 
pārskatīšanaOtrā ekonomikas
 korekciju programma
Piektā 
programmas 
pārskatīšanaCeturtā 
programmas 
pārskatīšanaTrešā 
programmas 
pārskatīšana Otrā 
programmas 
pārskatīšanaPirmā 
ekonomikas 
korekciju 
programma
2012./uni00A0gada marts2012./uni00A0gada februāris2011./uni00A0gada decembris 2011./uni00A0gada novembris2011./uni00A0gada oktobris 2011./uni00A0gada septembris2011./uni00A0gada jūlijs 2011./uni00A0gada marts 2011./uni00A0gada janvāris 2010./uni00A0gada decembris 2010./uni00A0gada septembris2010./uni00A0gada maijs
16
I daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija 
funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas 
stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta
17 
Bija iecerēts, ka DGGJ darbosies tik ilgi, 
cik ilgi būs vajadzīgs atbalsts program ­
mas īstenošanai. 2015. gada 1. jūlijā šo 
darba grupu aizstāja ar jaunu “Struk ­
turālo reformu atbalsta dienestu”, 
kas koordinēs izaugsmi veicinošas 
administratīvas un strukturālas refor ­
mas ES līmenī. Jauno struktūrvienību 
Komisija plānoja tā, lai gūtu labumu 
no pieredzes, praktiskas zinātības un 
darba metodēm, ko laika gaitā bija 
izstrādājusi gan DGGJ, gan Kipras 
atbalsta grupa, un šajā struktūrvienī ­
bā strādā tie, kas agrāk bija strādājuši 
abās minētajās struktūrās.
18 
Izveidojot DGGJ, Komisija neanalizēja 
alternatīvas iespējas tehniskās palīdzī ­
bas sniegšanai. Konkrēti, tā nepierādī ­
ja, ka DGGJ institucionāla izveide un 
mandāts bija vispiemērotākie pastā ­
vošā spēju trūkuma novēršanai. Ar 
neatliekamību un politisku nenoteik ­
tību var izskaidrot to, ka DGGJ izvei ­
des pamatā nebija kritiskas analīzes. 
Komisija paziņoja, ka darba grupas 
izveidē tā izmantoja pieredzi, kas gūta, 
sniedzot atbalstu Grieķijai pastāvošo 
instrumentu un tiesību ietvaros3. DGGJ 
darbības procedūras nekad netika pār ­
skatītas, kaut arī ikgadēja pārskatīšana 
bija paredzēta Komisijas 2011. gada 
20. jūlija lēmumā.Nav vienota stratēģiska 
dokumenta
19 
Kaut arī DGGJ prioritātes zināmā mērā 
bija noteiktas iekšējos dokumentos un 
prezentācijās, grupas darbību pamatā 
nebija vienota visaptveroša stratēģiska 
dokumenta. Piemēram, DGGJ nesa ­
gatavoja stratēģisko plānu, kur vidējā 
termiņā būtu noteikta detalizēta kār ­
tība tehniskās palīdzības sniegšanai, 
prioritārie tehniskās palīdzības pasā ­
kumi un vajadzīgie resursi. Realitātē 
DGGJ stratēģiskā ievirze balstījās uz 
ekonomikas korekciju programmu, bet 
prioritāros pasākumus noteica Grieķi ­
jas iestāžu pieprasījums.
20 
DGGJ koordinētie tehniskās palīdzības 
pasākumi galvenokārt tika sniegti “pēc 
pieprasījuma”. Pēc apspriešanās ar 
DGGJ Grieķijas iestādes divas reizes – 
2011. un 2012. gadā – iesniedza detali ­
zētus pieprasījumus un tad konkrētām 
politikas jomām atsevišķi tos atjauni ­
nāja. Šī reaktīvā un uz pieprasījumu 
balstītā pieeja ir pretrunā DGGJ daudz 
aktīvākajam mandātam, kas pare ­
dzēja “apzināt un koordinēt tehnisko 
palīdzību ciešā sadarbībā ar Grieķijas 
iestādēm”.3 Sadarbības sistēma, 
piemēram, ietvēra Eiropas 
Komisijas pastāvīgu 
pārstāvniecību Atēnās, 
tehnisku darba grupu, ko 
struktūrfondu īstenošanas 
atbalstam izveidoja pie 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāta, un 
pastāvīgus programmas 
uzraudzītājus no Ekonomikas 
un finanšu lietu 
ģenerāldirektorāta.
17
I daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija 
funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas 
stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta
21 
Pati DGGJ neveica regulāru vajadzī ­
bu novērtējumu, lai noteiktu, kādām 
konkrētām tēmām vai jomām jānovirza 
tehniskā palīdzība un kādā ir prioritāšu 
secība. Saskaņā ar DGGJ mandātu prio ­
ritātes tika atvasinātas no saprašanās 
memoranda. Tomēr, ņemot vērā sapra ­
šanās memoranda plašo tvērumu, tas 
nevarēja kalpot par tiešiem norādīju ­
miem tehniskās palīdzības sniegšanai, 
jo DGGJ resursi un Grieķijas iestāžu ad ­
ministratīvā kapacitāte bija ierobežoti. 
Neraugoties uz šiem ierobežojumiem, 
DGGJ atsevišķos gadījumos piedāvāja 
tehnisko palīdzību, kas pārsniedza 
Grieķijas iestāžu sākotnējos pieprasī ­
jumus, galvenokārt tādās pozīcijās kā 
“Inovācija” un “Garantēts ienākumu 
minimums”.
22 
DGGJ nebija pārskata par tiem Grie ­
ķijā īstenotajiem tehniskās palīdzības 
projektiem, kurus finansēja no citiem 
avotiem, nevis no ES budžeta, ko 
tieši pārvaldīja Komisija (tostarp no 
struktūrfondiem, piemēram, dalītajā 
pārvaldībā no ESF). Kaut arī DGGJ 
nebija atbildīga par struktūrfondu 
projektu īstenošanu vai uzraudzību, 
šāds pārskats būtu noderējis tehniskās 
palīdzības plānošanai uz uzraudzībai. 
Tā kā tehniskajai palīdzībai un struk ­
tūrfondiem ir līdzīgi mērķi, bija jāņem 
vērā sagatavošanās darbi projektiem, 
kurus īstenoja saskaņā ar darbības 
programmām, – tas būtu palīdzējis 
panākt pilnīgas sinerģijas ar tehniskās 
palīdzības projektiem.Darba grupai Grieķijas 
jautājumos nebija 
piešķirts īpašs budžets
23 
DGGJ nekad nebija īpaši atvēlēta 
budžeta, bet tās darbības un tehniskās 
palīdzības pasākumus finansēja no 
vairākām budžeta pozīcijām (īpaši no 
Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģio ­
nālās attīstības fonda un Komisijas ad ­
ministratīvā budžeta). Saistībā ar valsts 
pārvaldes reformu Palāta konstatēja, 
ka struktūrfondu piedāvātās finan ­
sēšanas iespējas tehniskās palīdzības 
mērķiem nebija pilnībā izmantotas. 
Ar tehnisko palīdzību saistītās darbī ­
bas programmas ( AROP ) budžets bija 
ievērojami samazināts un pārorientēts 
uz darbībām, kas nav tieši saistītas ar 
centrālās pārvaldes reformu.
18
I daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija 
funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas 
stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta
24 
Tā kā finansēšana notika no dažādām 
budžeta pozīcijām, Komisija nespē ­
ja precīzi noteikt kopējās saistības 
(un tādējādi arī potenciālās kopējās 
izmaksas) tehniskās palīdzības pasāku ­
miem Grieķijā. Pamatojoties uz DGGJ 
sniegto informāciju, tehniskās palīdzī ­
bas pasākumu saistībās4, ko pārvaldīja 
centralizēti un tieši, 2011.–2013. gadā 
bija 11,2 miljoni EUR. Papildus minēta ­
jam budžetam dažus tehniskās palīdzī ­
bas pasākumus finansēja, izmantojot struktūrfondus, ko pārvaldīja dalīti5. 
Saskaņā ar 2014. gada martā augsta 
līmeņa sanāksmē sniegto informāci ­
ju6 kopējā uzņemto saistību summa 
šiem pasākumiem 2011.–2014. gadā 
bija 14,2 miljoni EUR. Ņemot vērā abus 
finansēšanas avotus, visvairāk finan ­
sētā joma bija sabiedrības veselība. 
Ieņēmumu administrācija un uzņēmēj ­
darbības vide visvairāk finansējuma 
saņēma saskaņā ar centralizēto pārval ­
dību (sk.  4. diagrammu ).4. diagrammaTehniskās palīdzības saistības atbilstoši politikas jomām (2011.–2013. gadā)1
1 2011.–2014. gadā saistībām dalītajā pārvaldībā.
Avots : ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.0 2 4 6 8 10 12
Centralizēta tieša pārvaldība Dalīta pārvaldība(miljoni EUR)
Darba tirgus un sociālais nodrošinājums
Citi jautājumiSabiedrības veselība
Privatizācija, zemes izmantošana un zemes reģistri Struktūrfondi un nozaru jautājumiPārvaldes reforma reģionālā un vietējā līmenīPārvaldes reforma centrālā līmenī, e-pārvaldeUzņēmējdarbības vide un produktu un pakalpojumu tirgu 
reforma, publiskais iepirkums, labāks regulējums
Ieņēmumu administrācija un publisko /f_inanšu pārvaldība4 Izņemot personāla un 
administratīvās izmaksas un 
saistības Fiscalis  programmā.
5 Centralizēta tieša pārvaldība 
nozīmē, ka naudu tieši tērē 
Komisijas darbinieki 
(līgumslēdzēju atlasei, 
dotācijām, līdzekļu 
pārskaitījumiem, uzraudzībai 
utt.). Dalītajā pārvaldībā 
budžeta izpilde ir deleģēta 
dalībvalstīm.
6 Tehniskās palīdzības gaitas 
apspriešanai un koordinēšanai 
DGGJ regulāri organizēja 
sanāksmes. Piedalījās 
dalībvalstis, pakalpojumu 
sniedzēji un ieinteresētās 
personas.
19
I daļa. Darba grupai Grieķijas jautājumos bija 
funkcionāla darbības struktūra, bet trūka vienotas 
stratēģiskas ievirzes un atsevišķa budžeta
Darba grupai Grieķijas 
jautājumos bija elastīga 
iekšējā organizācija, bet 
vajadzīgo darbinieku 
skaits nebija noteikts, 
pamatojoties uz 
pienācīgu analīzi
25 
DGGJ darbs bija organizēts atbilstoši 
11 ar politiku saistītām uzdevumu 
grupām, bet viena “horizontālā grupa” 
atbildēja par tehniskās palīdzības koor ­
dinēšanu un pārvaldību. Šīs uzdevumu 
grupas atspoguļoja SM struktūru un 
galvenās problēmas, ar kurām reformu 
procesā sastapās Grieķija. Katru uzde ­
vumu grupu vadīja koordinators, kurš 
uzņēmās kopējo atbildību par darba 
iekšējo organizāciju, komunikāciju un 
vispārējo DGGJ dokumentu sagatavo ­
šanu. Bija iecerēts, ka koordinatori arī 
apzinās projektus, kas varētu interesēt 
citas uzdevumu grupas, un īstenos 
saziņu ar Ekonomikas un finanšu lietu 
ģenerāldirektorāta ģeogrāfisko noda ­
ļu. Šāda struktūra ļāva darbiniekiem 
(tostarp koordinatoriem) strādāt vairāk 
nekā vienā grupā un DGGJ vadī ­
bai – elastīgi un ātri pielāgot resursu 
piešķīrumus.
26 
DGGJ maksimālais darbinieku skaits – 
67 cilvēki, kas tajā strādāja 2012. gada 
aprīlī, nebalstījās uz faktisko vajadzību 
analīzi. 2014. gada 1. februārī darbi ­
nieku skaits bija krietni samazinājies 
(deviņas brīvas amata vietas). Līdz 
2015. gada februārim pēc darbā pie ­
ņemšanas procedūru pabeigšanas bija 
palikušas tikai divas brīvas amata vie ­
tas. Sākot no 2015. gada 1. jūlija, DGGJ 
iekļāva Strukturālo reformu atbalsta 
dienestā.
20
 II daļa 
Darba grupa Grieķijas jautājumos 
kopumā izpildīja savu mandātu, 
bet bija nepilnības
27 
DGGJ mandāts ietvēra piecus galvenos 
komponentus (sk.  1. izcēlumu ). Šajā zi ­
ņojuma daļā analizēts, kādā mērā katrs 
no šiem komponentiem ir izpildīts.
DGGJ mandāts
1) Ciešā sadarbībā ar Grieķiju un 
ar citu dalībvalstu palīdzību 
apzināt un koordinēt tehnisko 
palīdzību, kas Grieķijai vajadzī ­
ga, lai īstenotu ES/SVF korekciju 
programmu.
Lielas problēmas 
sarežģītos apstākļos
28 
DGGJ lielākā problēma bija izveidot 
visaptverošu tehniskās palīdzības 
programmu, lai atbalstītu korekciju 
programmu īstenošanu un Grieķi ­
jas reformu stabilitāti kopumā. No 
2010. gada maija līdz 2011. gada 
oktobrim pirmā korekciju programma 
tika pārskatīta piecas reizes. Līdz DGGJ 
izveidošanai programmā bija iekļauti 
daudzi sīki nosacījumi, uz kuru pama ­
ta Grieķijas iestādes lūdza tehnisko 
palīdzību.29 
Pirmo triju pastāvēšanas mēnešu laikā 
DGGJ sāka tehniskās palīdzības iniciatī ­
vas lielākajā daļā politikas jomu, kurās 
Grieķijas iestādes bija lūgušas atbalstu. 
No DGGJ pirmā ceturkšņa ziņojuma 
(2011. gada novembrī) redzams, ka 
tehnisko palīdzību tajā laikā īstenoja 
deviņās jomās, ietverot tādas svarīgas 
jomas kā budžets un nodokļu sistēma, 
publiskais sektors un uzņēmējdarbības 
vide. 2014. gada novembrī DGGJ aktīvi 
piedalījās 118 tehniskās palīdzības 
projektos. Sniedzot tehnisko palīdzī ­
bu, DGGJ sastapās ar saspringtiem 
termiņiem, kas izrietēja no korekciju 
programmai pievienoto nosacījumu 
īstenošanas. Turklāt DGGJ bija jāstrādā 
ļoti nestabilos politiskajos apstākļos, 
kas prasīja bieži pielāgot pieeju tehnis ­
kās palīdzības projektiem un to saturu.
Koordinācijas sistēma 
darbojās apmierinoši
30 
Sarežģītā tehniskās palīdzības snieg ­
šanas sistēma, kurā bija iesaistītas 
daudzas dalībvalstis, starptautiskas 
organizācijas un ES struktūras, prasīja 
pastiprinātus koordinācijas pasāku ­
mus. Šim nolūkam DGGJ rīkoja regu ­
lāras “augsta līmeņa” sanāksmes, lai 
koordinētu palīdzības sniegšanu. Līdz 
2014. gada vidum bija notikušas des ­
mit šādas sanāksmes. Sanāksmes kā 
galvenais koordinācijas rīks noderēja 
tehniskās palīdzības resursu apkopoša ­
nai (īpaši sākumposmā) un palīdzības 
sniegšanas racionalizēšanai. Šīs augsta 
līmeņa sanāksmes sapulcināja daudzus 
dalībniekus, kas pārstāvēja visus teh ­
niskās palīdzības partneru veidus.
21
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
31 
Papildus augsta līmeņa sanāksmēm 
DGGJ izstrādāja trīs galvenos kanālus 
vispārējai koordinācijai ar Grieķijas 
iestādēm:
 ο augsta līmeņa politiskas sanāks ­
mes, kurās piedalās DGGJ vadītājs;
 ο iknedēļas sanāksmes grupas līmenī 
(DGGJ darbinieki, kas atbild par 
konkrētu politikas jomu) ar attiecī ­
gajām Grieķijas iestādēm;
 ο DGGJ personāla darba saziņa ar 
Grieķijas iestādēm, (tostarp saziņa 
ar ekspertiem, kas ikdienā strādā 
Grieķijas pārvaldes iestādēs).
32 
Projekta līmenī DGGJ spēja aplieci ­
nāt pastiprinātu koordināciju gan ar 
Grieķijas iestādēm, gan ar pakalpoju ­
mu sniedzējiem. Visos projektos DGGJ 
darbinieki vadīja sanāksmes un/vai 
tajās piedalījās, tiekoties ar Grieķijas 
kolēģiem Tomēr dažos gadījumos 
koordinācija nebija efektīva.
 ο Administratīvā sloga mazināšanas 
projektā Palāta konstatēja īsteno ­
šanas nepilnības, kas bija saistītas 
ar sadarbību starp ESAO un Grieķi ­
jas iestādēm, konkrēti, tās attiecās 
uz Grieķijas ekspertu ieguldījuma 
kvalitāti. DGGJ koordinēšanas 
darbs nebija pietiekams, lai novēr ­
stu kavējumus un īstenotu projek ­
tu saskaņā ar sākotnējo koncepciju 
(sk.  IV pielikumu ). ο Struktūrfondu jomā bija nepiecie ­
šama kohēzijas politikas īstenoša ­
nas procedūras salīdzinoša analīze. 
Šim nolūkam 2013. gada septembrī 
DGGJ uzsāka sadarbību ar kādas 
dalībvalsts iestādēm, bet neskaidru 
iemeslu dēļ pasākumi vēlāk tika 
pārtraukti.
Darba grupas Grieķijas 
jautājumos loma 
revidētajos projektos 
ievērojami atšķīrās
33 
DGGJ loma dažādos projektos ļoti 
atšķīrās (plašāku analīzi par DGGJ lomu 
skatīt V pielikumā ). Tas kļuva acīmre ­
dzams, kad grupa bija atbildīga par 
resursu apkopošanu no dalībvalstīm 
vai kad tā atbildēja par ārpakalpojumu 
sniedzējiem7. Šādos gadījumos DGGJ 
atbildēja arī par darba uzdevuma 
izstrādi, pakalpojumu sniedzēju atlasi 
(apspriežoties ar Nodarbinātības, soci ­
ālo lietu un iekļautības ģenerāldirekto ­
rātu) un to darba uzraudzību. Tādējādi 
DGGJ ievērojami ietekmēja Grieķijas 
iestādēm faktiski sniegtās tehniskās 
palīdzības tvērumu un kvalitāti.
34 
Turpretim projektā par administratī ­
vais sloga samazināšanu DGGJ loma 
bija definēta daudz neskaidrāk. Grupa 
nebija iesaistīta pakalpojumu snie ­
dzēja atlasē, līgumiskajās procedūrās 
starp ESAO un Grieķijas iestādēm vai 
īstenošanas uzraudzībā. Galvenokārt 
tā nodarbojās ar koordinēšanu, tomēr 
daudz mazāk efektīvi (sk. 32. punktu).7 Piemēram, tādās jomās kā 
publiskā sektora reforma, 
uzņēmējdarbības vide 
(profesiju liberalizācija), 
budžeta un nodokļu sistēmas.
22
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
DGGJ mandāts
2) Palīdzēt attiecīgajām Grieķijas 
iestādēm detalizēti formulēt, 
kāda veida tehniskā palīdzība ir 
jāsniedz.Darba grupa Grieķijas 
jautājumos izmantoja 
dažādus tehniskās 
palīdzības sniegšanas 
veidus, tomēr daži no 
tiem neatbilda palīdzības 
būtībai
35 
Lai īstenotu savu mandātu, DGGJ iz ­
mantoja vairākus tehniskās palīdzības 
sniegšanas veidus (sk.  5. diagrammu ). 
Galvenais veids bija ārpakalpojumu 
sniedzēju izmantošana, daļēji tāpēc, ka 
administratīvi šķēršļi liedza Komisijai 
ekspertus pieņemt darbā tieši. Kad 
tehniskās palīdzības projektu apstipri ­
nāja, ekspertus parasti pieņēma darbā 
gan uz ilgāku, gan uz īsāku termiņu, lai 
risinātu s labuma guvēju īpašās vaja ­
dzības Grieķijas valdībā.5. diagrammaTehniskās palīdzības sniegšanas veidi
Avots : ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.Ilgtermiņa līgumi
Starptautisko vai valstu organizāciju atbalsts, 
sniedzot konkrētu zinātību. Līgumus vai nu tieši 
parakstīja Komisija, izmantojot centrālo 
ESF budžetu, vai arī tos pārvaldīja Grieķijas 
iestādes un apmaksāja no struktūrfondiem.Neliela apjoma līgumi
Atbalsts īpašiem īstermiņa projektiem. Līgumus, 
kuru vērtība bija mazāka par 15 000 EUR, tieši 
ﬁnansēja Eiropas Komisija, izmantojot ESF centrālo 
tehniskās palīdzības budžetu. Šo atbalsta veidu 
parasti izmantoja, piemēram, uzdevumu grupas 
uzņēmējdarbības vidē.Ekspertu misijas
Ekspertu īstermiņa apmeklējumi vai darbsemināri, 
kuru mērķis ir pieredzes un paraugprakses 
apmaiņa un kurus vada starptautisko organizāciju 
vai dalībvalstu nosūtīti eksperti. Ekspertu 
apmeklējumus kā vienu no tehniskās palīdzības 
veidiem plaši izmantoja valsts pārvaldes un 
nodokļu sistēmas jomā.DGGJ/uni00A0darbinieki
Ierēdņi, līgumdarbinieki un valstu eksperti sniedz 
tiešu atbalstu Grieķijas iestādēm ad hoc vai kā 
piesaistītie eksperti, darbojoties Grieķijas iestādēs. 
Pēdējā pieeja tika izmantota valsts pārvaldes, 
nodokļu sistēmas un struktūrfondu jomā.
23
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
36 
Ja tehnisko palīdzību sniedza, izmanto ­
jot ilgtermiņa līgumus ar valsts attīstī ­
bas aģentūrām8 (nodokļu sistēmas un 
valsts pārvaldes jomās), DGGJ atbil ­
dēja par ekspertu atlasi un pārrunām 
ar tiem. Kaut arī ekspertus finansēja 
aģentūras, lielākoties tie strādāja 
neatkarīgi (t. i., bez metodoloģiskiem 
norādījumiem no aģentūrām). Aģentū ­
ra, kuras pārziņā bija nodokļu sistēma, 
par saviem pakalpojumiem iekasēja 
7 % administratīvo maksu9. Attiecībā 
uz abiem līgumiem šāds pienākumu 
sadalījums rāda, ka valstu aģentūras 
galvenokārt izmantoja, lai finansētu 
ārpakalpojumu sniedzēju pieņemšanu 
darbā. Aģentūru faktiskais devums 
aprobežojās ar formāliem jautājumiem 
(nebija konsultāciju par būtiskiem jau ­
tājumiem), un Komisijai bija jāmaksā 
administratīvās maksas.
37 
Jomās, kurās ir sarežģīta juridiskā 
organizācija, tādās kā ieņēmumu ad ­
ministrācija un valsts pārvalde, labāki 
rezultāti tika sasniegti, kad eksperti 
jau pašā sākumā bija piesaistīti valsts 
iestādēm. Šie eksperti tāpēc spēja 
apzināt un novērst praktiskus šķēršļus 
un sarežģījumus, piemēram, saistībā 
ar parādu norakstīšanas procedūrām, 
un koordinēt saziņu gadījumos, kad 
likumdošanas procesi kavējās.Tehniskās palīdzības 
sniedzēju atlase ne 
vienmēr balstījās uz 
rūpīgu alternatīvu analīzi
38 
No revidētajiem ilgtermiņa tehniskās 
palīdzības projektiem četriem līgumus 
tieši slēdza Komisija (divi ar SVF nodok ­
ļu sistēmas jomā, divi ar valsts attīs ­
tības aģentūrām valsts pārvaldes un 
nodokļu sistēmas jomā). Uzņēmējdar ­
bības vides jomā (administratīvā sloga 
samazināšana) iemaksu nolīgumu ar 
ESAO slēdza Grieķijas iestādes.
39 
Tehniskās palīdzības sniedzēju atlasi 
ilgtermiņa līgumiem, ko Komisija pa ­
rakstīja tieši, dokumentēja kā Finan ­
šu regulas prasību10. Netika prasītas 
iepirkuma procedūras, bet atlasītos 
pakalpojumu sniedzējus vispirms pār ­
baudīja Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ģenerāldirektorāts, kas tos 
apstiprināja līgumu slēgšanai ar Komi ­
siju. Attiecībā uz iemaksas nolīgumu ar 
ESAO Grieķijas iestādes īstenoja līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanas proce ­
dūras, un tiesību aktos nebija prasības 
rīkot iepirkumu konkursu. Taču atlase 
nebalstījās uz rūpīgu un dokumentētu 
analīzi, kurā salīdzinātu alternatīvu pa ­
kalpojuma sniedzēju nosacītās priekš ­
rocības. Tas attiecas gan uz Komisijas, 
gan uz Grieķijas iestāžu piemērotajām 
procedūrām.8 Valsts attīstības aģentūras ir 
valsts struktūras, kurām 
dalībvalsts uztic uzdevumu 
sniegt specializētas zināšanas 
un palīdzību citās (galvenokārt 
jaunattīstības) valstīs.
9 Balstoties uz kopējo budžetu 
600 000 EUR.
10 Galvenokārt izmantojot 
finansēšanas lēmumus.
24
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
40 
Lēmums par līgumu parakstīšanu ar 
valsts attīstības aģentūrām atspoguļo ­
ja stratēģiju, kura paredzēja tehniskās 
palīdzības sniegšanā iesaistīt dalībval­
stis. Piemēram, valsts aģentūras izvēli 
valsts pārvaldes jomā Komisija uzskatī ­
ja par loģisku, jo aģentūra iepriekš bija 
sadarbojusies ar jomas vadītāju.
41 
Organizācijas aspektā aģentūrā bija 
īpaša “tematiskā nodaļa”, kas nodar ­
bojās ar “valsts finansēm un valsts mo ­
dernizāciju”, bet tā nevarēja uzrādīt ie ­
priekšēju pieredzi tehniskās palīdzības 
projektos, kuru tvērums būtu līdzīgs 
Grieķijas centrālās pārvaldes refor ­
mai. Šī aģentūra parasti bija iesaistīta 
jaunattīstības valstīs (īpaši Subsahāras 
Āfrikā un Balkānos). 2013.–2014. gadā 
atbalsts Grieķijas valsts pārvaldes 
reformai bija vienīgais projekts, ko šī 
aģentūra īstenoja Eiropas Savienībā. 
Otra valsts attīstības aģentūra, ar kuru 
bija noslēgts līgums par tehnisko palī ­
dzību nodokļu sistēmas jomā, iepriekš 
bija specializējusies ar nabadzības 
mazināšanu saistītos jautājumos, un 
galvenokārt bija darbojusies mazāk 
attīstītajās Āzijas un Āfrikas valstīs.
DGGJ mandāts
3) Ieteikt likumdošanas, regla ­
mentējošus, administratīvus 
un vajadzības gadījumā (pār)
plānošanas pasākumus paātri ­
nātai ES līdzekļu apgūšanai (..).Atbalsts ES līdzekļu 
apguves paātrināšanai 
bija pienācīgi strukturēts
42 
DGGJ sniedza Grieķijai visaptverošu at ­
balsta kompleksu struktūrfondu jomā. 
2014. gada novembrī astoņi projekti, 
kuru mērķis bija uzlabot struktūrfondu 
pārvaldību, vai nu turpinājās, vai bija 
pabeigti. Tie aptvēra abus horizontālos 
jautājumus (uzraudzība, procedūru 
vienkāršošana) un īpašo atbalstu izrau ­
dzīto prioritāšu īstenošanai (piemēram, 
atkritumu apsaimniekošana, enerģēti ­
ka, tūrisms).
43 
Palāta konstatēja, ka attiecībā uz 
prioritāro projektu uzraudzību, kurus 
revīzijā pārbaudīja detalizēti, snieg ­
tā tehniskā palīdzība iedalījās trijās 
kategorijās: i) problēmu risināšana 
saistībā ar horizontāliem jautāju ­
miem; ii) funkcionālas uzraudzības 
sistēmas izstrāde Grieķijā un iii) tieša 
40 prioritāro projektu uzraudzība; šo 
projektu atlases pamatā – stabila riska 
novērtēšanas sistēma. Galīgā darbība 
beidzās 2012. gada vidū, jo Grieķijas 
puse īstenoja pienācīgu uzraudzības 
mehānismu.
25
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
44 
Attiecībā uz pienākumu sadali struk ­
tūrfondu jomā sadarbība starp DGGJ 
un Reģionālās politikas un pilsētpoli ­
tikas ģenerāldirektorātu bija paraugs 
labai iekšējai koordinācijai Komisijā. Tā 
kā pienākumi bija skaidri sadalīti, DGGJ 
neiejaucās ikdienas uzraudzības pasā ­
kumos, ko veica Reģionālās politikas 
un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, 
bet nodarbojās ar horizontāliem jau ­
tājumiem, kuri ietekmē struktūrfondu 
īstenošanu. Horizontālie jautājumi tika 
apzināti 2011. gada novembrī (pie ­
mēram, tiesību aktu vienkāršošana, 
kadastra organizācija), un tos risināja 
visu DGGJ pastāvēšanas laiku.
45 
Tehnisko palīdzību struktūrfondu jomā 
sniedza DGGJ darbinieki (piesaistīti 
Transporta ministrijā un strādājoši 
DGGJ birojā). Šajā gadījumā DGGJ bija 
skaidri noteikta loma, kurai bija pozitī ­
vi tiešie rezultāti (sk. 41. un 42. punktu). 
Jāatzīmē, ka struktūrfondu īstenošanai 
paredzēta tehniska darba grupa jau 
pastāvēja pirms DGGJ izveides. Tajā 
bija viens ierēdnis no Komisijas un trīs 
citi eksperti, ko bija iecēlusi Eiropas 
Investīciju banka. Komisijas ierēdnis 
atbildēja par programmas īstenošanu 
struktūrfondu jomā, palīdzot Grieķijas 
iestādēm ar pieteikumu iesniegšanu 
un regulāri ziņojot par sasniegto.DGGJ mandāts
4) Sagatavot skaidrus darba 
uzdevumus visiem tehniskās 
palīdzības piešķīrumiem, precīzi 
norādot tehniskās palīdzības 
raksturu un apmēru, (..) budže ­
ta līdzekļus un cilvēkresursus 
un sagaidāmos rezultātus ar 
atskaites punktiem un pabeig ­
šanas termiņiem.
Atbalsts bija pienācīgi 
pielāgots galveno 
reformu vajadzībām, bet 
ne vienmēr balstījās uz 
visaptverošu vajadzību 
analīzi
46 
Attiecībā uz revidētajiem projek ­
tiem Palāta konstatēja, ka palīdzības 
tvērums kopumā atbilda galvenajām 
problēmām, ko bija noteikuši ārējie 
eksperti. Nodokļu sistēmas jomā teh ­
niskajai palīdzībai pakārtotā tehniskā 
analīze bija pienācīga izstrādāto rādītā ­
ju un atlasīto jomu aspektā. Tehniskās 
palīdzības tvērums bija labi definēts arī 
struktūrfondu jomā. Tehniskās palī ­
dzības ietvaros izstrādātā uzraudzības 
sistēma balstījās uz labu riska analīzi, 
un tai sekoja īpaša tehniskā palīdzība, 
kuras mērķis bija atbalstīt atsevišķu 
projektu īstenošanu.
26
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
47 
Tomēr Palāta konstatēja nepilnības 
tehniskās palīdzības tvērumā tādās 
jomās kā administratīvā sloga samazi ­
nāšana un valsts pārvalde.
a) Attiecībā uz administratīvā sloga 
samazināšanu tehniskās palīdzības 
tvērums bija mazāks nekā līdzīgam 
projektam, kuru Grieķijas iestādes 
sāka 2010. gadā. Minētais projekts 
bija izstrādāts Administratīvās 
reformas darbības programmas 
(AROP ) ietvaros, pēc tam apturēts 
un aizstāts ar nolīgumu ar ESAO 
par tehniskās palīdzības sniegšanu. 
Starp citām atšķirībām jāmin tas, 
ka sākotnējais projekts aptvēra pil ­
nīgu attiecīgās jomas regulējuma 
analīzi, bet ESAO nolīgums koncen ­
trējās uz 20 % pašu apgrūtinošāko 
noteikumu. Nebija dokumentēta 
pamatojuma iemesliem, kuru dēļ 
pieeja bija grozīta.
b) Tehniskā palīdzība valsts pārvaldes 
jomā nebalstījās uz DGGJ veiktu 
vajadzību analīzi, bet tās pamatā 
bija ESAO sagatavotā valsts pārval ­
dības apskata “Grieķija: centrālās 
pārvaldes apskats” konstatējumi 
un ieteikumi. Tomēr tehniska ­
jā palīdzībā nebija ņemts vērā 
galvenais ieteikums, kas attiecās 
uz vajadzību iepriekš paredzēt 
reformu šķēršļus un to sistemātisku 
pēcpārbaudi.
c) Sinerģijas ar struktūrfondiem 
netika pilnībā izmantotas. Teh ­
niskās palīdzības tvērums un 
īpašās vajadzības bija noteiktas 
bez apspriešanās ar AROP  vadošo 
iestādi vai Nodarbinātības, sociālo 
lietu un iekļautības ģenerāldirekto ­
rātu, kaut gan darbības program ­
mai un tehniskajai palīdzībai bija 
līdzīgi mērķi. Daži no galvenajiem 
AROP  pasākumiem bija apturēti 
un īstenoti (ierobežotā veidā) kā 
tehniskās palīdzības projekti tiešā 
centralizētā pārvaldībā.Dažu līgumu darba 
uzdevumi nebija skaidri 
definēti
48 
Neraugoties uz labi definēto tehniskās 
palīdzības tvērumu, tehniskajai palī ­
dzībai pakārtoto darba uzdevumu vai 
shematisko norādījumu izstrāde dažos 
gadījumos nebija apmierinoša. Īpašas 
nepilnības bija vienā no iemaksu nolī ­
gumiem, ko Komisija bija parakstījusi 
ar SVF, un Shematiskajos norādījumos11 
par valsts pārvaldes reformām.
49 
Iemaksas nolīgumā “Publisko finanšu 
pārvaldības un nodokļu administrā ­
cijas stiprināšana Grieķijā” (parakstīts 
2011. gada decembrī) nebija precīzi 
definēts darba apjoms, kas jāveic SVF. 
Nolīgumā bija izklāstīts tikai ļoti plašs 
tehniskajā palīdzībā iesaistīto part ­
neru pienākumu sadalījums, ar kuru 
saskaņā SVF bija jāvada, jākoordinē un 
jāpārrauga tehniskās palīdzības darbs 
nodokļu administrācijā. Iznākuma 
rādītāji nebija saistīti ar katra dalīb ­
nieka konkrētajiem pienākumiem. Šie 
pienākumi sīkāk bija noteikti vēlākā 
nolīguma grozījumā (divus gadus pēc 
parakstīšanas).11 DGGJ, Grieķijas iestādes un 
jomas vadītāja (dalībvalsts, kas 
uzņēmās galvenā reformu 
partnera pienākumus 
konkrētā politikas jomā) bija 
vienojusies, ka shematiskie 
norādījumi būs instruments, 
kas ļaus saskatīt kopainu un 
saskanīgi sekot līdzi tehniskajai 
palīdzībai valsts pārvaldes 
jomā. Tajos bija aprakstīta 
vispārējā struktūra un 
stratēģija administratīvās 
reformas īstenošanai.
27
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
50 
Valsts pārvaldes reformas shematiska ­
jos norādījumos ietilpa 58 pasākumi, 
kas bija jāpabeidz 2012.–2013. gadā. 
Dažiem no šiem pasākumiem īsteno ­
šanas grafika nebija, un shematiskajos 
norādījumos nodevumi / tiešie rezultā ­
ti vai atskaites punkti ne vienmēr bija 
definēti. Dažos gadījumos koncepcija 
bija vāja un plānojums pārāk ambiciozs 
(sk. 2. izcēlumu ). Tomēr plānošanu no ­
teica termiņi, kas bija paredzēti attie ­
cīgajos Grieķijas iestāžu pieņemtajos 
tiesību aktos 2011. gada beigās un bija 
saskaņā ar saprašanās memorandu. 
Jāatzīmē, ka atsevišķos gadījumos she ­
matiskajos norādījumos bija rādītāji, ar 
kuriem mērīt rezultātus.
DGGJ mandāts
5) Sagatavot ceturkšņa progresa 
ziņojumus Komisijai un Grieķi ­
jas iestādēm, kā arī, ja nepie ­
ciešams, biežākus brīdinājuma 
ziņojumus.Tehniskā palīdzība atbilda 
programmas prasībām
51 
Sniegtās tehniskās palīdzības būtība 
lielā mērā atbilda Saprašanās memo ­
randā izklāstītās programmas nosacī ­
jumiem. Tomēr 11 tehniskās palīdzības 
projektus (finanšu iestādēs, veselības 
un iekšējās nozaru politikas jomās) no 
kopumā 118 projektiem nevarēja saistīt 
ar īpašajiem noteikumiem korekciju 
programmās. Iekšlietu politikas joma 
ir īpaši minēta DGGJ mandātā, kaut arī 
nav iekļauta Saprašanās memorandā.
Pārlieku ambiciozas koncepcijas piemēri centrālās valsts pārvaldes reformas 
shematiskajos norādījumos
Shematiskajos norādījumos bija paredzēts, ka pārveides scenāriji pirmajām piecām reorganizējamajām mi ­
nistrijām tiks sagatavoti četru mēnešu laikā (2012. gada maijs). Praksē vajadzēja deviņus mēnešus (2012. gada 
oktobris), lai sagatavotu novērtēšanas ziņojumus divām no piecām ministrijām, kurās pēc tam veica izmē ­
ģinājuma projektu. Kad 2012. gada janvārī tika izstrādāti shematiskie norādījumi, tajos nebija noteikts visas 
pārstrukturēšanas beigu datums. Faktiski visu ministriju (tostarp divu, kurās notika izmēģinājuma projekts) 
pārstrukturēšana tika pabeigta divarpus gadus vēlāk – 2014. gada augustā.
Saskaņā ar shematiskajiem norādījumiem visu centrālajā valsts pārvaldē nodarbināto amatu klasifikācijas 
reforma bija jāpabeidz sešos mēnešos (t. i., 2012. gada jūlijā). Šis termiņš bija noteikts, neraugoties uz uzdevu ­
ma juridisko un organizatorisko sarežģītību (tas ietvēra nepieciešamību novērtēt gandrīz 1 500 amatu veidus), 
kuru, gatavojot norādījumus Grieķijas centrālajai valsts pārvaldei, jau bija atzinusi ESAO. Šis termiņš netika 
ievērots, un amatu klasifikācijas reforma tika pabeigta divus gadus vēlāk – 2014. gada rudenī.2. izcēlums
28
II daļa. Darba grupa Grieķijas jautājumos kopumā  
izpildīja savu mandātu, bet bija nepilnības
Darba grupa Grieķijas 
jautājumos efektīvi 
uzraudzīja tehnisko 
palīdzību…
52 
Galvenie DGGJ līdzekļi tehniskās 
palīdzības vispārējai uzraudzībai bija 
ceturkšņa ziņojumi, kam bija pievieno ­
tas “tehniskās palīdzības” tabulas.
a) Ceturkšņa ziņojumos bija visaptve ­
roši aprakstīti ne vien sasniegumi, 
kas tieši saistīti ar tehnisko palī ­
dzību, bet arī attīstība galvenajos 
politikas virzienos un reformu 
progress kopumā. Tādējādi tie bija 
labi piemēroti mērķim izklāstīt 
tehniskās palīdzības kontekstu un 
tvērumu, bet ne atsevišķu projektu 
ietekmi. Kaut arī DGGJ mandā ­
tā bija īpaši minēts, ka ziņojumi 
jāsagatavo katru ceturksni, no 
2011. gada rudens līdz 2015. gada 
vasarai bija sagatavoti tikai septiņi 
(no sagaidāmajiem 15). Pēdējo zi ­
ņojumu DGGJ publicēja 2014. gada 
jūlijā.
b) Tehniskās palīdzības tabulās bija 
sniegta informācija par tehniskās 
palīdzības projektu attīstības gaitu, 
koncentrējoties uz vispārējiem 
mērķiem, jomas attīstību kopumā, 
atskaites periodā sniegto un turp ­
māk plānoto tehnisko palīdzību.
c) Uzdevumu grupu līmenī uzrau ­
dzība bija detalizētāka. Vispārējo 
attīstības gaitu apsprieda regulārās 
sanāksmēs ar DGGJ vadītāju un 
pienācīgi dokumentēta.…un dažādā mērā ārējo 
pakalpojumu sniedzēju 
padarīto
53 
Par nelielas vērtības līgumiem DGGJ 
saņēma un izskatīja starpposma ziņo ­
jumus no pakalpojumu sniedzējiem. 
Komentāri bija skaidri un risināja jautā ­
jumus par saskaņotību, pabeigtību un 
atbilstību ES tiesību aktiem. Pēc galīgo 
nodevumu iesniegšanas DGGJ pār ­
baudīja atbilstību darba uzdevumiem. 
Rezultātā tika sagatavots paziņojums 
Nodarbinātības, sociālo lietu un iek ­
ļautības ģenerāldirektorātam, un to 
izmantoja maksājuma apstiprināšanai.
54 
Attiecībā uz ilgtermiņa līgumiem DGGJ 
spēja pierādīt, ka ir stingri uzraudzījusi 
tehniskās palīdzības gaitu un uzturē ­
jusi regulāru saziņu ar visiem ilgter ­
miņa palīdzības sniedzējiem. Tas tika 
nodrošināts, rīkojot biežas sanāksmes 
un izmantojot piesaistītos ekspertus 
un kopā ar SVF dodoties komandē ­
jumos (saistībā ar nodokļu sistēmu). 
Tomēr Palāta konstatēja nepilnības 
dažu ilgtermiņa līgumu uzraudzības 
procedūrās.
a) Uzraudzība nebija saistīta ar pār ­
baudāmiem rādītājiem. Ar SVF no ­
slēgtā līguma izpildes pārbaudes 
nebija sistemātiski dokumentētas 
attiecībā uz nolīgumā izklāstīto 
mērķu sasniegšanas novērtēšanu. 
DGGJ nebija regulāri analizējusi 
faktiskos tehniskās palīdzības iznā ­
kumus sākotnēji saskaņoto mērķu 
vai rādītāju aspektā. Attiecīgi pēc 
izpildes pārbaudes netika mainīti 
projekta sākotnējie termiņi vai 
rezultatīvie rādītāji, kad tas bija 
vajadzīgs, lai atspoguļotu strauji 
mainīgos ārējos apstākļus.
29
 III daļa  
Tehniskās palīdzības rezultāti 
nebija viendabīgi
b) Ierobežota DGGJ iesaistīšanās, 
Administratīvā sloga mazināšanas 
projektā tehniskā palīdzība tika 
sniegta, pamatojoties uz divpusēju 
nolīgumu starp ESAO un Grieķijas 
iestādēm. Tādējādi DGGJ nebi ­
ja tieši iesaistīta uzraudzībā pār 
nodevumu atbilsmi līgumiskajām 
prasībām.
Darba grupa Grieķijas 
jautājumos neveica 
regulāru tehniskās 
palīdzības rezultātu un 
ietekmes uzraudzību
55 
Saistībā ar ietekmes novērtējumu 
tehniskās palīdzības ieteikumu īste ­
nošana paliek Grieķijas iestāžu ziņā. 
DGGJ nebija sistemātiski gādājusi par 
atgriezenisko saikni ar tehniskās palī ­
dzības saņēmējiem, ne arī uzraudzījusi 
tehniskās palīdzības īstenošanu vai tās 
plašāku ietekmi. Ietekmes novērtēju ­
mu daļēji veidoja DGGJ pasūtītie ārējie 
novērtējumi12, un atsevišķās politikas 
jomās, piemēram, nodokļu sistēmas 
jautājumos bija sastopami uzraudzības 
pasākumu piemēri. Tomēr regulārs 
īstenošanas pārskats būtu palīdzējis 
novērtēt Grieķijas iestāžu apguves 
spējas un uzlabot tehniskās palīdzības 
plānošanu.56 
Kaut arī DGGJ regulāri neuzraudzīja 
tehniskās palīdzības ieteikumu īsteno ­
šanu, ceturkšņa ziņojumos bija iekļauti 
daži rezultātu rādītāji:
 ο struktūrfondu apguves līmeņi;
 ο tirgus likviditāte (Grieķijas uz ­
ņēmumiem pieejamie finanšu 
instrumenti);
 ο ar nodokļiem saistītie rādītāji 
(piemēram, nenokārtotais nodokļu 
parāds, revīziju skaits, PVN klasifi ­
kācijas ievērošana).
57 
Divos gadījumos revidētajās politikas 
jomās Grieķijas iestādes pašas izvei ­
doja efektīvas uzraudzības sistēmas 
(sk.  3. izcēlumu ).
Piemēri efektīvām uzraudzības sistēmām, ko izveidojušas Grieķijas iestādes
­ Administratīvā sloga samazināšana – atbildīgā ministrija izveidoja datubāzi, lai sekotu līdzi visu 86 ieteiku ­
mu izpildei 13 politikas jomās.
­ DGGJ palīdzēja Grieķijas iestādēm izveidot IT rīku struktūrfondu īstenošanas uzraudzībai projektu līmenī. 
Šis īpaši pielāgotais rīks darbojās atbilstoši Saprašanās memorandā noteiktie kritēriji.3. izcēlums12 DGGJ pasūtīja ārēju tehniskās 
palīdzības pasākumu 
novērtējumu divu 
konsultācijas uzņēmumu 
konsorcijam. Šā novērtējuma 
tvērums bija ierobežots, tajā 
ietilpa tika nodokļu sistēmas 
un centrālās valsts pārvaldes 
reformas 2011.–2013. gadā. 
2014. gada decembrī DGGJ 
sāka nākamo konkursu par 
tehniskās palīdzības 
novērtējumu saskaņā ar 
shematiskajiem norādījumiem 
Grieķijas Revīzijas tiesai.
30
III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi
Apmierinoši tiešie 
rezultāti, bet reizēm 
sasniegti novēloti
58 
Līdz 2014. gada novembrim DGGJ bija 
koordinējusi 118 tehniskās palīdzī ­
bas projektus (sk.  6. diagrammu ), no 
kuriem 104 bija aktīvi (82) vai pabeigti 
(22). Atlikušie 14 projekti bija neaktīvi, 
tomēr daži sagatavošanas darbi bija 
sākti. Palīdzība bija sniegta 12 politi ­
kas jomās, kas bija svarīgas reformu 
procesam Grieķijā, starp tām bija ļoti 
sarežģītas politikas jomas, tādas kā 
valsts pārvaldes reforma un nodokļu 
sistēma.59 
Kaut arī ārējo pakalpojumu sniedzē ­
ju panākto tiešo rezultātu kvalitāte 
atbilda darba uzdevumam, Palāta ir 
konstatējusi dažus gadījumus, kad teh ­
niskās palīdzības īstenošana kavējās. 
Piemēram, līgumu ar ESAO parakstīja 
2012. gada novembrī, un tā īstenošanu 
bija plānots sākt divus mēnešus pēc 
parakstīšanas. Līguma parakstīšana jau 
kavējās salīdzinājumā ar programmu, 
kurā sākotnējais termiņš bija noteikts 
2011. gada trešajā ceturksnī. Tā kā 
sagatavošanas posms ieilga, līgum ­
slēdzējas puses (Grieķijas iestādes 
un ESAO) atlika projekta sākšanu līdz 
2013. gada marta beigām. ESAO iesnie ­
dza galīgos nodevumus 2014. gada 
aprīlī, kas atbilda grozītajam projekta 
grafikam. Ziņojuma galīgo redakciju 
publicēja 2014. gada septembrī.6. diagrammaProjektu skaits politikas jomās
Avots : ERP, pamatojoties uz DGGJ datiem.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Valsts atbalsta pārvaldība un pārkāpumiIekšlietasTiesu sistēmas reformaValsts sektorsPrivatizācija un kadastrsKohēzijas politikaVeselības aizsardzībaDarba tirgus un sociālais nodrošinājumsCīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizāciju/uni00A0/ korupcijas apkarošanaFinanšu iestādesUzņēmējdarbības videBudžets un nodokļu sistēma
31
III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi
Neviendabīgs ieguldījums 
reformu procesā
60 
Tehniskās palīdzības galīgais mēr ­
ķis bija palīdzēt panākt efektīvu un 
ilgtspējīgu reformu politikas jomās, 
kam tā bija adresēta, kaut arī atbildīgas 
par reformas īstenošanu bija Grieķijas 
iestādes (nevis DGGJ vai Komisija). 
Tādējādi izrietošās reformas ir svarīgs 
tehniskās palīdzības sasniegumu rādī ­
tājs. Šajā ziņojuma iedaļā ir analizēta 
reformu virzība, kas tika panākta ar 
revidētajiem tehniskās palīdzības pro ­
jektiem (sk.  II pielikumu ), un parādītas 
ievērojamās atšķirības starp tiem.
Valsts pārvalde
61 
Valsts pārvaldes reformā ietilpa teh ­
niskā palīdzība, ko sniedza Grieķijas 
iestādēm, lai palīdzētu novērtēt un 
reorganizēt valsts pārvaldes iestāžu 
struktūru. Tomēr veiktajam novēr ­
tējumam bija maza ietekme uz pašu 
struktūrvienību organizāciju, it īpaši uz 
ministrijām, un darba aprakstu izstrāde 
nebija sistemātiska. Rezultātā, kaut 
arī kopējais vadošo amatu skaits tika 
samazināts par 40 %, daudzus dar ­
biniekus un funkcijas katrā ministrijā 
būtiskas pārmaiņas neskāra. Tādējādi 
reforma nesniedza būtiskus uzlaboju ­
mus civildienesta personāla lielākas 
mobilitātes un elastīguma aspektā.62 
Lai uzlabotu vājo starpministriju koor ­
dināciju, tehnisko palīdzību izmantoja 
Koordinācijas ģenerālsekretariāta 
(GSCO ) izveides atbalstam. Tomēr līdz 
2013. gada novembrim GSCO  vēl pilnī ­
bā nedarbojās. Sākumā bija plānots, ka 
galvenais koordinators būs “pastāvīga” 
vecākā valsts amatpersona ar piecu 
gadu pilnvaru termiņu, lai nodrošinātu 
valsts darbības nepārtrauktību. Faktiski 
divus gadus pēc GSCO  izveides šo vietu 
cits pēc ieņēma trīs amatā iecelti politi ­
ķi. Tas bija pretēji tehniskās palīdzības 
ieteiktajam modelim, kura mērķis bija 
novērst darbības pārrāvumu risku.
63 
Pretstatā organizatoriskajām struk ­
tūrshēmām, ko ieviesa kā daļu no cen ­
trālās valsts pārvaldes reformas, jaunā 
GSCO  izveide neuzlaboja premjermi ­
nistram pakļauto dienestu efektivitāti. 
Sākotnējie DGGJ, jomas vadītāja un 
Grieķijas tehniskās darba grupas jau ­
tājumos priekšlikumi netika pieņemti, 
un kopš 2013. gada eksistē trīs admi ­
nistratīvas struktūras, kuras saskārās ar 
pienākumu pārklāšanās un dublēšanās 
problēmām (sk.  7. diagrammu ). Trijiem 
ģenerālsekretariātiem bija noteikti 
vairāk nekā divi simti dažādu, bet sīki 
izstrādātu pienākumu.
32
III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi
Uzņēmējdarbības vide
64 
No 86 ESAO ieteikumiem administratī ­
vā sloga samazināšanai 60 ieteikumu 
izpildei bija vajadzīgi grozījumi primā ­
rajos tiesību aktos. Līdz 2014. gada no ­
vembra beigām vajadzīgie noteikumi 
bija pieņemti 52 gadījumos. Septiņos 
gadījumos darbs pie tiesību aktiem 
joprojām turpinājās vai bija atlikts.65 
No 32 gadījumiem, kad bija vajadzī ­
gi sekundāro tiesību aktu grozījumi, 
19 nebija īstenoti līdz 2014. gada no ­
vembrim. Šādi gadījumi bija vairākās 
nozarēs (it īpaši enerģētikas nozarē – 
septiņi gadījumi), un kopā tie veidoja 
22,5 % no kopējā administratīvā sloga 
(no tiem 12 % bija saistāmi ar vienotu 
regulējumu PVN likuma jomā).7. diagrammaPārklāšanās valdības centrā
Avots:  ER P.
Premjerministra
ģenerālsekretariātsKoordinācijas
ģenerālsekretariātsValdības
ģenerālsekretariāts
4 juridiskie dienesti3 administratīva atbalsta nodaļas13 nodaļas valdības 
darba koordinēšanai
8 stratēģiskās nodaļas 3 ģenerālsekretariātu biroji
33
III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi
Struktūrfondi
66 
Attiecībā uz kopējo apgūšanas līmeni 
laikā no 2010. gada līdz 2014. gada sep ­
tembrim Grieķija no 17. vietas pacēlās 
uz 6. vietu starp visām ES dalībvalstīm. 
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas 
ģenerāldirektorāta dati liecina, ka 
2011. gada beigās (t. i., trīs mēnešus 
pēc DGGJ izveides) kopējais struktūr ­
fondu apguves līmenis Grieķijā (bal­
stoties uz maksājumu pieprasījumiem) 
bija par 1,5 % lielāks nekā vidēji ES, un 
valsts bija 18. vietā. 2014. gadā apgu ­
ves līmenis pārsniedza ES vidējo līmeni 
par 11,5 %. 2012. gada mērķlielums ne ­
tika sasniegts, bet 2013. gadā apguves 
līmenis ievērojami pārsniedza Sapra ­
šanās memorandā noteikto mērķlie ­
lumu (par kopumā 258 miljoniem EUR 
finanšu perspektīvas laikā)13.
Nodokļu sistēma (ieņēmumu 
administrācija)
67 
Ar “parādu iekasēšanas” projekta 
starpniecību 2014. gadā tika ievies ­
tas jaunas iekasēšanas metodes, kas 
uzlaboja efektivitāti. Tomēr Grieķijas 
valsts pārvaldes iestādes joprojām 
nepiedāvāja efektīvu juridisko atbalstu 
darbiniekiem, kas bija atbildīgi par ie ­
kasēšanas procedūrām. Turklāt vienībā, 
kas tika izveidota tehniskās palīdzības 
rezultātā lielo parādnieku jautājumu 
risināšanai, trūka darbinieku (mazāk 
nekā 30 cilvēku 2013. gada beigās un 
2014. oktobrī – 57, salīdzinot ar ieteikto 
pilno 90 cilvēku štatu).68 
Grieķijas tiesiskais regulējums jopro ­
jām prasa, lai nodokļu iestādes īsteno 
apgrūtinošas procedūras attiecībā uz 
parādiem, kurus uzskata par neieka ­
sējamiem, nevis koncentrē resursus 
tādiem parādiem, kuru iekasēšana ir 
vairāk iespējama. Saistībā ar to teh ­
niskā palīdzība pievērsās procedūru 
vienkāršošanai un neiekasējamo parā ­
du jautājuma risināšanai, bet Grieķijas 
iestāžu rīcība šajā jomā bija ierobežota.
69 
To darbinieku skaits, kuri bija norīkoti 
“lielo nodokļu maksātāju kontrolei”, 
joprojām nebija pietiekams. Vienībā 
bija liela kadru mainība, un tās efektivi ­
tāti vēl vairāk mazināja tas, ka mak ­
sātnespējīgajos uzņēmumos joprojām 
bija jāveic revīzijas procedūras. Tehnis ­
kā palīdzība šajā jomā pastiprinājās, 
sākot ar 2014. gada aprīli. Saskaņā ar 
SVF un Komisijas darbinieku kopīgās 
misijas ziņojumiem darba rezultāti 
kopumā bija neapmierinoši, jo pretēji 
Saprašanās memorandā noteiktajiem 
mērķiem bija veikts pārāk maz revīziju, 
šajā jomā nebija notikusi spēju vei ­
došana un bija maz ticams, ka ar šiem 
uzdevumiem atvēlētajiem trūcīgajiem 
resursiem tiks panākti augsti ieņēmu ­
mu līmeņi.
70 
Ar projektu “Izstrādāt mehānismus 
turīgu privātpersonu un augsti atalgo ­
tu pašnodarbināto kontrolei” saistītie 
rezultāti arī bija ļoti ierobežoti. Turīgo 
privātpersonu revīzijas centrs neti ­
ka izveidots līdz 2013. gada jūnijam. 
2013. gadā bija pabeigtas aptuveni 
450 revīzijas. Nodokļu aprēķinu pa ­
lielināšana ienesa 108 miljonus EUR, 
kaut arī iekasēšanas līmenis bija tikai 
22 %. Produktivitāte bija zema, katrs 
revidents strādāja vidēji ar mazāk nekā 
trim gadījumiem gadā, un kopumā 
progress bija lēns.13 Pastiprināta tehniskā palīdzība 
nebija vienīgais instruments, 
kuru Komisija piemēroja 
nolūkā palielināt 
struktūrfondu apguvi. 
2011. gada jūlijā struktūrfondu 
līdzfinansēšanas likmi 
palielināja līdz 85 %, bet 
2011. gada decembrī sekoja vēl 
10 % palielinājums.
34
III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti nebija viendabīgi
71 
Lēno progresu un grūtības, kas radās, 
sniedzot tehnisko palīdzību ar nodokļu 
sistēmas projektiem, var saistīt arī ar 
vairākiem ārējiem faktoriem – gan po ­
litiskiem (jaunas vēlēšanas 2012. gada 
pavasarī), gan organizatoriskiem 
(galveno vadošo darbinieku lielā kadru 
mainība un brīvās amata vietas). Šie 
faktori kopumā traucēja tehniskās 
palīdzības procesam.
Spēju veidošana
72 
Spēju veidošana Grieķijas pārvaldes 
iestādēs tika uzskatīta par horizontālu 
tehniskās palīdzības mērķi vairākos 
projektos. Saistībā ar administratīvā 
sloga mazināšanu ESAO vadīja divu 
dienu mācību programmu 44 civil ­
dienesta ierēdņiem no dažādiem 
departamentiem, galvenokārt projekta 
tvērumam atbilstīgās jomās. Saskaņā 
ar ESAO novērtējumu “spēju veidoša ­
nas” komponents projektā nebija pilnī ­
bā izmantots, jo mācību pasākumiem 
pieejamais laiks bija ierobežots.
73 
Valsts pārvaldes jomā Valsts pārvaldes 
augstskola apstiprināja, ka ir guvu ­
si labumu no tehniskās palīdzības, 
iedibinot kontaktus ar starptautiskiem 
ekspertiem (kas galvenokārt speciali ­
zējas pretkorupcijas apmācībā). Turklāt 
1 200 civildienesta ierēdņu piedalījās 
mācībās, ko organizēja Valsts pārval ­
des un vietējās pašpārvaldes centrs. 
Lielākā daļa apmeklēto kursu (84 %) 
bija par nelikumīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācija un korupcijas apkarošanu.
35
 Secinājumi  
un ieteikumi
74 
Izveidojot DGGJ, Komisija ieguva 
elastīgu mehānismu plašās tehniskās 
palīdzības programmas koordinēšanai. 
Tehniskā palīdzība galvenokārt tika 
sniegta saskaņā ar Grieķijas ekonomi ­
kas korekciju programmu prasībām. 
DGGJ kopumā izpildīja savu mandā ­
tu. Tomēr izpildē bija nepilnības, un 
ietekmē uz reformu progresu tai bija 
neviendabīgi rezultāti. Šis novērtējums 
ir jāskata Grieķijas nestabilās politiskās 
situācijas un vajadzīgo reformu neat ­
liekamības kontekstā.
Tehniskās palīdzības 
plānošana un organizācija
75 
Tā kā DGGJ izveidoja 2011. gada vasa ­
rā, pēc pirmās ekonomikas korekciju 
programmas sākšanas bija pagājis vai ­
rāk nekā gads un ievērojamas finanšu 
atbalsta summas jau bija izmaksātas. 
Šajā kontekstā bez alternatīvu risināju ­
mu izpētes Komisija izveidoja struk ­
tūru tehniskās palīdzības sniegšanai. 
Palīdzību sniedza “pēc pieprasījuma” 
pēc tam, kad bija saņemts Grieķijas 
iestāžu lūgums, un saskaņā ar sapraša ­
nās memorandu, bet tā nebija balstīta 
uz vienotu visaptverošu stratēģisku 
dokumentu. DGGJ nebija atvēlēts īpašs 
budžets (15.–26. punkts).1. ieteikums
Tehniskās palīdzības sniegšanai pare ­
dzētas struktūras izveides pamatā ir 
jābūt stratēģijai ar labi formulētiem 
mērķiem. Šajā stratēģijā jānosaka da ­
lībnieku pienākumu raksturs un sadalī ­
jums. Lai garantētu iesaisti un efektīvu 
īstenošanu, labuma guvējai dalībvalstij 
tā ir oficiāli jāapstiprina.
Darba grupas Grieķijas 
jautājumos mandāta 
izpilde
76 
DGGJ izveidoja ar nolūku atbalstīt 
Grieķijas reformu programmu un tai 
izstrādāja konkrētu mandātu, kurā bija 
noteikti grupas pienākumi un darba 
tvērums. DGGJ to īstenoja kopumā 
sekmīgi, tomēr bija nepilnības.
 ο Apzināt vajadzības un koordinēt 
tehniskās palīdzības sniegša -
nu. DGGJ izveidoja daudzveidīgu 
tehniskās palīdzības sniegšanas 
sistēmu, galvenokārt izmanto ­
jot ārējus līgumslēdzējus, daļēji 
administratīvu šķēršļu dēļ, jo tie 
neļāva Komisijai tieši nodarbināt 
ekspertus. Šī sistēma prasīja lielāku 
koordināciju. Kopumā DGGJ to labi 
pārvaldīja, kaut arī projektu līmenī 
bija nepilnības (28.–34. punkts).
36 Secinājumi un ieteikumi 
 ο Formulēt detalizētu tehnisko pa -
līdzību . DGGJ izmantoja dažādus 
tehniskās palīdzības sniegšanas 
veidus, kuri dažos gadījumos ne ­
bija paši piemērotākie sniedzamo 
pakalpojumu raksturam. Pakal ­
pojumu sniedzēji netika atlasīti, 
pamatojoties uz pieejamo iespēju 
salīdzinošu analīzi (35.–41. punkts).
 ο Palīdzēt apgūt ES līdzekļus . 
DGGJ piedāvāja līdzsvarotu pasā ­
kumu kopumu ES līdzekļu īsteno ­
šanas atbalstam Grieķijā. Šo atbal ­
stu sniedza pati DGGJ, un tas bija 
labi koordinēts ar citiem Komisijas 
dienestiem (42.–45. punkts).
 ο Izstrādāt darba uzdevumus . 
Tehniskās palīdzības tvērums 
kopumā atbilda nosacījumiem, kas 
bija saistīti ar Grieķijas ekonomikas 
korekciju programmu, tomēr dažu 
līgumu darba uzdevumu izstrādē 
bija nepilnības. Dažos nolīgumos 
ar pakalpojumu sniedzējiem nebija 
skaidri precizēts veicamā darba 
tvērums (46.–51. punkts).
 ο Ziņot par attīstības gaitu . 
Ceturkšņa ziņojumi bija viens no 
veidiem, kā DGGJ paziņoja par 
sava darba gaitu, tomēr tie tika 
publicēti daudz retāk, nekā prasīts 
(52.–54. punkts).2. ieteikums
Komisijai ir jāizveido ārēju ekspertu 
komanda, lai tos varētu norīkot pēc va ­
jadzības tehniskās palīdzības projektos 
dalībvalstīs.
3. ieteikums
Izstrādājot tehniskās palīdzības prog ­
rammas, Komisijai jāanalizē, cik sarež ­
ģīta būs daudzu partneru iesaistīšana, 
un no tā izrietošā lielākas koordinācijas 
vajadzība. Atsevišķās politikas jomās 
jācenšas strādāt ar optimālu partne ­
ru skaitu, lai nodrošinātu saskanīgu 
metodoloģiju tehniskās palīdzības 
sniegšanai.
4. ieteikums
Tehniskās palīdzības pasākumi jāsa ­
rindo prioritārā secībā pēc tam, kad 
novērtēts to potenciāls stratēģisko 
mērķu sasniegšanā. Tehniskajai palīdzī ­
bai ir jābūt mērķtiecīgai un tā jāsniedz, 
izmantojot piemērotāko un efektīvāko 
īstenošanas veidu saskaņā ar esošo 
juridisko un regulatīvo sistēmu un 
atbilstoši politiskajam kontekstam.
37 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums
Komisijai jāizraugās pakalpojumu snie ­
dzēji, balstoties uz pieejamo iespēju 
salīdzinošu analīzi. Līgumos skaidri 
jādefinē veicamā darba apmērs un 
jānosaka izmērāmi rezultatīvie rādītāji.
Tehniskās palīdzības 
rezultāti
77 
Darba grupa Grieķijas jautājumos 
neveica regulāru tehniskās palīdzības 
ieteikumu vai ietekmes uzraudzību. 
Palāta izprot, ka par reformu īsteno ­
šanu bija atbildīgas Grieķijas iestādes 
un ka uzraudzība notika atbilstoši 
ekonomikas korekciju programmai. 
Tomēr DGGJ veiktā uzraudzība būtu 
varējusi noderēt tehniskās palīdzības 
efektivitātes mērīšanai un, ja vajadzīgs, 
tās tvēruma vai īstenošanas līdzekļu 
koriģēšanai (55.–57. punkts).
78 
Visās revidētajās politikas jomās bija 
panākts labs progress. Līdz 2014. gada 
novembrim DGGJ bija koordinējusi 
118 tehniskās palīdzības projektus 
12 politikas jomās. DGGJ efektīvi 
sniedza atbilstošu tehnisko palīdzību 
Grieķijas iestādēm diezgan nestabilos 
politiskajos apstākļos (58.–59. punkts).79 
Vērtējot tās ietekmi uz vispārējo refor ­
mu progresu Grieķijā, DGGJ panāca ne ­
viendabīgus rezultātus. Labi panākumi 
bija struktūrfondu īstenošanā. No otras 
puses, valsts pārvaldes un nodokļu 
sistēmas jomās tehniskā palīdzība bieži 
vien bija tikai daļēji efektīva, t. i., Grie ­
ķijas iestādes to neīstenoja tik plaši vai 
ātri, kā plānots (60. –73. punkts).
6. ieteikums
Komisijai ir jāprasa atgriezeniskā 
saikne no dalībvalsts vai dalībvalstīm, 
kuras ir saņēmušas tehnisko palīdzību. 
Tehniskās palīdzības īstenošana ir re ­
gulāri jāuzrauga, ņemot vērā izvirzītos 
mērķus. Komisijai ir jāveic visaptverošs 
ex post  novērtējums par DGGJ darbī ­
bu. Tas ir nepieciešams, lai novērtētu 
un/vai koriģētu tehniskās palīdzības 
sniegšanu.
7. ieteikums
Tehniskās palīdzības mērķis ir panākt 
ilgtspējīgus rezultātus, tāpēc tā jāvērš 
uz valstu pārvaldes iestāžu spēju 
stiprināšanu. Tehniskā palīdzība ir 
jāsniedz tā, lai nodrošinātu darbības 
nepārtrauktību un reformu ilgtspēju, 
tāpēc tās ir jāievieš vietējās pašpārval ­
des praksē.
38 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2015. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
 Pielikumi
Tehniskās palīdzības projektu apskats atbilstoši politikas jomai
Valsts sektora reforma
Pārvaldes reforma centrālajā līmenī
1.  Pastāvīga starpministriju ģenerālsekretariāta izveide reformas koordinēšanai un īstenošanai.
2.  Centrālās pārvaldes reformas divgadu stratēģijas un rīcības plāna pieņemšana.
3.  Grieķijas ministriju iekšējās struktūras (centrālā un decentralizētā līmenī) novērtēšana un reorganizācija.
4.  Cilvēkresursu stratēģijas formulēšana (darbā pieņemšanas procedūras, karjeras vadība, mācības, mobilitāte utt.), norādījumu izstrāde visu Cilvēkre -
sursu dienestu organizēšanai visās ministrijās; to koordinē MAREG .
Pārvaldes reforma reģionālā/vietējā līmenī
5.  Brīvprātīgas mobilitātes shēma pašvaldību darbiniekiem.
6.  Mobilitāte kopienas iekšienē un novērtēšanas process.
7.  E-pārvaldes stratēģija (Grieķijas digitālās stratēģijas galvenais komponents).
Budžets un nodokļu sistēma
Ieņēmumu administrācija
8.  Organizācija un pārvaldība.
9.  Stiprināt parādu iekasēšanu un pārvaldību.
10.  Pārveidot nodokļu maksātāju revīzijas funkciju.
11.  Pastiprināti kontrolēt lielos korporatīvos nodokļu maksātājus.
12.  Izstrādāt mehānismus turīgu privātpersonu un augsti atalgotu pašnodarbināto kontrolei.
13.  Pilnveidot nodokļu strīdu izšķiršanas sistēmu.
14.  Šveices un Grieķijas nolīgums par nodokļiem.
Nodokļu politika
15.  Uzlabot tiesisko regulējumu, konkrēti, pilnveidojot ienākumu nodokļa likumu, nodokļu procedūras likumu un tiesību aktus par īpašuma nodokļiem.
16.  Pārskatīt PVN tiesību aktus un progresu PVN krāpšanas apkarošanai.
Publisko finanšu pārvaldība
17.  Modernizēt budžeta sagatavošanu.
18.  Uzlabot maksājumu procedūras.
19.  Pilnveidot fiskālo ziņošanu.
20.  Stiprināt PFP likumus, iestādes un sistēmas.
21.  Likums par grāmatvedības uzskaiti un tiesību akti grāmatvedības jomā.
Grieķijas Revīzijas tiesa
22.  Stiprināt GRT attiecības ar Parlamentu un citām svarīgām ieinteresētajām personām.
23.  Sagatavot un īstenot gada revīzijas programmu.
24.  Stiprināt finanšu revīzijas spēju, veicot izmēģinājuma revīzijas.I pielikums
40 Pielikumi
Pasākumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un korupcijas apkarošanai
Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un nodokļu nemaksāšana
25.  Izstrādāt shematiskus norādījumus ar mērķiem, uzdevumiem, prioritātēm un laika grafiku darbībām, kas jāveic dažādiem valdības departamen -
tiem, tiesībaizsardzības iestādēm, prokuratūrai un uzraudzības iestādēm, lai izmantotu rīkus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai un 
atklātu nodokļu nemaksāšanu.
26.  Finanšu iestādēm un citām ziņotājstruktūrām – pilnveidot ziņošanu Finanšu ziņu vākšanas vienībai par nodokļu nemaksāšanu.
27.  Pilnveidot Finanšu ziņu vākšanas vienības analītiskos rīkus un iemaņas nodokļu nemaksāšanas jomā.
28.  Stiprināt finanšu izmeklēšanu un tiesībaizsardzību saistībā ar nodokļu nemaksāšanu.
29.  Uzlabot koordināciju starp iestādēm, kas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas tīklā.
30.  Uzlabot informācijas apmaiņu.
Korupcija
31.  Izstrādāt shematiskus norādījumus ar veicamo darbību mērķiem, uzdevumiem, prioritātēm un laika grafiku.
32.  Izstrādāt vispārēju valsts līmeņa korupcijas apkarošanas stratēģiju.
33.  Stiprināt koordināciju, arī ar valsts koordinatora starpniecību.
34.  Uzlabot profilaksi, izpratnes vairošanu un sabiedrības integritāti.
35.  Pilnveidot finanšu izmeklēšanu un apsūdzību izvirzīšanu korupcijā, it īpaši liela riska nozarēs.
36.  Uzlabot informācijas apmaiņu.
37.  Stiprināt tiesisko regulējumu.
Uzņēmējdarbības vide
38.  Uzlabot darījumu veikšanas rādītāju rezultātus, vienkāršojot biznesa procedūras (trim rādītājiem: uzņēmējdarbības sākšanai, īpašumu reģistrācijai 
un būvatļauju ieguvei).
Tirdzniecības atvieglošana
39.  Vienkāršot pirmsmuitas procedūras (sertifikātu un eksporta licenču ieguvi) un izveidot savstarpēji saistītu elektronisku (vienloga) sistēmu 
eksportam.
40.  Vienkāršot muitas procedūras.
41.  Muita: muitas pārvaldes reorganizācija un reforma.
42.  Veicināt eksportu.
43.  Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem.
44.  Pārskatīt uzņēmējdarbību ierobežojošos noteikumus.
45.  Publiskais iepirkums.
46.  Valsts līgumi.
47 .  Vienkāršot ieguldījumu apstiprināšanu un atļaujas.
48.  “Biznesa parki”.
49.  Uzņēmējdarbības vides reformu ekonomiskā analīze.
50.  MVU politika: likvidēt reglamentējošus, administratīvus un juridiskus šķēršļus, kas kavē MVU darbību, tostarp tos, kas saistīti ar piekļuvi finansēm.I pielikums
41 Pielikumi
Reglamentēto profesiju un darbību liberalizācija
51.  Pārskatīt grozījumus noteikumos, kas liberalizē reglamentētās profesijas.
52.  Projekts, lai vērtētu liberalizācijas ietekmi uz šādām profesijām: advokāti un notāri, arhitekti un inženieri, santehniķi un elektriķi, zvērināti grāmat -
veži, stividori.
53.  Atcelt noteiktas rezervētas un dalītas darbības.
Finanšu iestādes
Banku nozare
54.  Ieviest noregulējuma procesus banku un apdrošināšanas nozarē.
Apdrošināšana
55.  Apdrošināšanas garantiju sistēmu reforma.
56.  Grieķijas administrācija (Grieķijas Banka) analizē apdrošināšanas nozares spēju segt sociālā nodrošinājuma / pensiju shēmas atbilstoši pastiprināta -
jām prasībām, ko paredz ES tiesiskais regulējums.
57.  Grieķijas Bankai – izstrādāt politiku un sagatavot tiesību akta priekšlikumu par arodpensiju shēmām.
Piekļuve finansēm
58.  Grieķijas izaugsmes iestāde.
59.  ETEAN  riska pārvaldība.
60.  Aizdevumu mērķi.
61.  Banku un MVU dialoga platforma.
62.  Uzlabot informācijas portālu (espa.gr) attiecībā uz finansējuma pieejamību MVU / izveidot plūsmas pārvaldības rīku, lai apstrādātu MVU finansēju -
ma pieprasījumus.
63.  Atbalstīt finanšu instrumentu atbalsta shēmas izstrādi, lai aizstātu trūkstošo nodrošinājumu un tādējādi atvieglotu MVU kreditēšanu.
64.  Atbalstīt finanšu instrumentu atbalsta shēmu izstrādi.
65.  Mikrokredīts/mikrofinansējums: sākt pilotprojektus.
66.  Mikrokredīts/mikrofinansējums: izveidot mikrokredītu iestādes ārpus banku nozares.
67 .  Mikrofinansējuma tiesiskais regulējums.
Privatizācija un kadastrs
68.  Nekustamais īpašums.
69.  Kadastrs.
70.  Zemes izmantošana un zemes plānošana.
71.  Lidostas.
72.  Ostas.
Ūdens
73.  Izstrādāt tiesisko regulējumu, cenu politiku un licences izmaiņas ( EYDAP ); segt valsts debitoru parādus.
74.  Pieskaņot EYATH  cenu politiku citu ūdensresursu apsaimniekošanas uzņēmumu cenu politikai; īpašā Ūdensresursu apsaimniekošanas sekretariāta 
darbinieki un darbības, pilnveidot regulatoru ūdens nozarē.I pielikums
42 Pielikumi
Tiesu iestāžu reforma
75.  E-tiesa.
76.  Mediācija.
77.  Statistikas datu vākšana tiesiskuma jomā.
78.  Civilprocesa likuma pārskatīšana.
79.  Piekļuve jurista profesijai.
80.  Ieviest administratīvo jautājumu izskatīšanu ārpus tiesas.
Kohēzijas politika
81.  Prioritārie projekti.
82.  Atkritumu apsaimniekošana.
83.  Struktūrfonda pārvaldības un kontroles sistēmas vienkāršošana un jauna likuma izstrāde 2014.–2020. gadam.
84.  Enerģētika.
85.  Aviācija.
86.  Tūrisms.
87.  Loģistika.
88.  Elektroniskie sakari.
Darba tirgus un sociālais nodrošinājums
89.  Atbalstīt sociālās ekonomikas attīstību Grieķijā.
90.  Modernizēt Valsts nodarbinātības dienesta ( OAED ) darbu.
91.  Pilnveidot Darba inspekcijas ( SEPE ) darbu.
92.  Apkarot jauniešu bezdarbu.
93.  Nodarbinātības rīcības plāns.
94.  Pagaidu darba aģentūras.
95.  Kolektīvas atlaišanas.
96.  Sociālā nodrošinājuma iemaksas.
97.  Sociālā nodrošinājuma sistēmas pārskatīšana.
98.  Sociālās labklājības drošības tīkls.
99.  Izglītība.
Inovācija
100.   Pieņemt jaunu likumu par pētniecību un inovāciju.
101.  Izstrādāt shematiskus norādījumus par inovāciju, īpaši uzsverot “gudras specializācijas stratēģiju”.I pielikums
43 Pielikumi
Veselības aizsardzība
Veselības aizsardzības reforma
102.  Īstenot visaptverošu programmu sabiedrības veselības aizsardzības nozares reformai (“Veselība darbībā”).
103.  Farmācijas nozares politika – cenu noteikšana un atlīdzināšana.
104.  E-veselība.
105.  Diagnostikas grupas un slimnīcu apsaimniekošana.
106.  Veselības tūrisms.
107 .   Primārā veselības aprūpe.
108.  Valsts veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas organizācijas ( EOPYY ) pienākumi un atbildība, administrācija un organizācija.
109.   Valsts veselības dienesta cilvēkresursi.
110.  Sabiedrības veselība.
111.   Iepirkums.
Iekšlietas
112.  Patvēruma un migrācijas departamenta reforma.
113.  Uzlabot Grieķijas spēju apgūt SOLID  līdzekļus.
114.  Iepirkums saistībā ar SOLID  līdzekļiem.
115.  Paātrināt un uzlabot pārsūdzības procesus saistībā ar migrāciju.
116.  Stiprināt iestāžu spēju izmantot struktūrfondus migrācijas jomā.
Valsts atbalsta pārvaldība un pārkāpumi
117.  Valsts atbalsta pārvaldība.
118 .   Pārkāpumi.
Avots:  DGGJ projektu saraksts atbilstoši politikas jomām.I pielikums
44 Pielikumi
Revidēto tehniskās palīdzības projektu apskats
Politikas jomas Apraksts Tehniskās palīdzības veidi
Valsts pārvalde (publis -
kā sektora reforma)Valdības koordinācijas ģenerālsekretariāta izveide 
(GSCO )
Divgadu stratēģijas un rīcības plāna pieņemšana 
centrālajai administratīvajai reformai
Grieķijas ministriju iekšējās struktūras (centrālā un 
decentralizētā līmenī) novērtēšana un reorganizācija
Cilvēkresursu stratēģijas formulēšana (pieņemšana 
darbā, karjeras vadība, mācības, mobilitāte, vadītāju 
pieņemšana darbā, darbinieku vērtēšana)Divi piesaistītie eksperti Grieķijas valsts pārvaldes iestādēs
Nelielas vērtības līgumi
Atbalsta pakalpojumi centrālās administrācijas reformai (līguma 
vērtība – 15 000 EUR, faktiskie izdevumi – 10 500 EUR)
Lieli līgumi
Līgums ar valsts attīstības aģentūru (līguma vērtība – 750 000 EUR, 
faktiskie izdevumi – 304 000 EUR)
Komandējumi
Ekspertu komandējumi, kurus finansēja no ESF centrālā budžeta, 
turpmākus komandējumus finansēja ar AROP  starpniecību, un saskaņā 
ar līgumu ar valsts attīstības aģentūru
Ieņēmumu adminis -
trācija (budžets un 
nodokļu sistēma)Stiprināt parādu iekasēšanu un pārvaldību
Pastiprināti kontrolēt lielos korporatīvos nodokļu 
maksātājus
Izstrādāt mehānismus turīgu privātpersonu un augsti 
atalgotu pašnodarbināto kontroleiTrīs piesaistītie eksperti Grieķijas valsts pārvaldes iestādēs
Komandējumi
Ekspertu komandējumus finansēja no Fiscalis  un ESF centrālā budžeta
Lieli līgumi
SVF, finansēja no ESF centrālā budžeta, sedzot, piemēram, parādu 
iekasēšanu (līguma kopējā vērtība 3,25 miljoni EUR)
Valsts attīstības aģentūra, finansēja no ESF centrālā budžeta (budžets 
600 000 EUR)
Uzņēmējdarbības vide Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiemLiels līgums
Iemaksas nolīgums ar ESAO, ko parakstījusi Administratīvo reformu un 
e-pārvaldes ministrija, finansēts no administratīvo reformu darbības 
programmas (vērtība – 1,2 miljoni EUR).
Nelielas vērtības līgums
Līgums ar Grieķijas juridisko biroju par leģislatīvo darbu 
(vērtība – 15 000 EUR)
Uzņēmējdarbības videReglamentēto profesiju un darbību liberalizācija: 
sekundāro tiesību aktu pārskatīšana un grozīšana
Reglamentēto profesiju un darbību liberalizācija: 
profesiju liberalizācijas seku novērtējums
Noteiktu rezervētu un dalītu darbību atcelšanaNelielas vērtības līgumi
Četri līgumi ar individuāliem pakalpojumu sniedzējiem (kopējā 
vērtība – 50 000 EUR)
Piekļuve finansēm 
(finanšu iestādes)Grieķijas izaugsmes iestāde Tiešais atbalsts no DGGJ darbiniekiem
Struktūrfondi (kohēzi -
jas politika)40 prioritāro projektu uzraudzība (no 181) Tiešais atbalsts no DGGJ darbiniekiemII pielikums
45 Pielikumi
Revīzijas gaitā apmeklētās struktūras
Struktūrvienība Apmeklējuma veids Apmeklējuma nolūks
Darba grupa Grieķijas jautājumos Revīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības 
projektiem un horizontāliem jautājumiem
Eiropas Komisijas ģenerālsekretariāts Revīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar horizontāliem 
jautājumiem
Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautī -
bas ģenerāldirektorātsRevīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības 
projektiem struktūrfondu un valsts pārvaldes jomā
Nodokļu politikas un muitas savienības 
ģenerāldirektorātsRevīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības 
projektiem nodokļu sistēmas jomā
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas 
ģenerāldirektorātsRevīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības 
projektiem struktūrfondu jomā
Grieķijas Republikas Administratīvo 
reformu un e-pārvaldes ministrijaRevīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar tehniskās palīdzības 
līgumu, ko ministrija parakstīja ar ESAO administratīvā sloga samazināšanas 
jomā
Grieķijas Republikas Administratīvo refor -
mu un e-pārvaldes ministrija  (MAREG )Informācijas vākšanas 
apmeklējumsIztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem un horizontāliem 
jautājumiem
Grieķijas Republikas koordinācijas ģene -
rālsekretariāts ( GSCO )Informācijas vākšanas 
apmeklējumsIztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem un horizontāliem 
jautājumiem
Valsts pārvaldes un vietējās pašpārvaldes 
centrs ( EKDDA )Informācijas vākšanas 
apmeklējumsIztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem valsts pārvaldes jomā
Regulējuma politikas pētniecības insti -
tūts ( INERP )Informācijas vākšanas 
apmeklējumsIztaujāšana saistībā ar tehniskās palīdzības projektiem
Valsts attīstības aģentūra Revīzijas apmeklējumsIztaujāšana un revīzijas pierādījumu vākšana saistībā ar deleģēšanas nolīgu -
mu valsts pārvaldes jomā
ESAOInformācijas vākšanas 
apmeklējumsIztaujāšana par iemaksu nolīgumu administratīvā sloga samazināšanas jomā
SVF Revīzijas apmeklējums Divu iemaksu nolīgumu revīzija nodokļu sistēmas jomā
Avots : ER P.III pielikums
46 Pielikumi
Iemaksu nolīgums starp Administratīvo reformu un e-pārvaldes ministriju un 
ESAO par administratīvā sloga samazināšanu Grieķijā
Grieķijas ekspertu profils 
un uzdevumi οProjekta metodoloģija paredzēja ciešu sadarbību ar Grieķijas valsts pārvaldi.
 ο13 ekspertu grupas (kopā 75 cilvēki), kas atlasīti atklātā uzaicinājuma procedūrā.
 οVajadzīgās prasmes ietver labas zināšanas attiecīgās jomas tiesiskajā regulējumā, ļoti labas angļu valodas zināšanas un 
spēju izklāstīt sarežģītu materiālu.
 οGrieķu ekspertu pienākums bija izteikt viedokli par attiecīgo tiesisko regulējumu, lai noteiktu administratīvo slogu, un 
kalpot par kontaktpersonām nozaru ministrijās.
Grieķijas ekspertu veikuma 
kvalitāte οAtlasīto ekspertu profili nepilnīgi atbilda sākotnējām prasībām.
i. Ierobežotas rakstiskās izteiksmes spējas, sagatavojot sarežģītu materiālu angļu valodā.
ii. Nepietiekamas zināšanas par Grieķijas tiesību sistēmu un konkrētiem tiesību aktiem (tikai četri no 13 grupu 
vadītājiem pārstāvēja par konkrētajiem noteikumiem atbildīgās nozaru ministrijas).
iii. Iesaistīšanās projektā nepilnu laiku.
 οLielākās grūtības projektam radīja Grieķijas ekspertu sniegto datu sliktā kvalitāte, kaut arī saskaņā ar ESAO projekts 
tomēr tika veiksmīgi pabeigts, iegūstot papildu datus citiem līdzekļiem.
 οKā negatīvo seku mazināšanas pasākumu ESAO  nolēma piešķirt apakšuzņēmuma līgumus četriem vietējiem juridiskajiem 
birojiem par visu 13 nozaru tiesību aktu shematisku attēlošanu.
DGGJ iesaistīšanās οPiedalīšanās darba grupās, starpniecība starp Grieķijas iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem nolūkā uzlabot līgumu 
pārvaldību (kuru DGGJ uzskatīja par neapmierinošu).
 οSarpdienestu konsultāciju koordinēšana nolūkā pārliecināties par noteikumu atbilstību ES  tiesību aktiem.IV pielikums
47 Pielikumi
Darba grupas Grieķijas jautājumos nozīme tehniskās palīdzības sniegšanā atbilstoši 
politikas jomai
Administratīvā sloga mazi -
nāšana (uzņēmēj  darbības 
vide) οSākotnēji tā bija koordinējoša darbība nolūkā uzlabot koordināciju starp Grieķijas iestādēm, ESAO un pārējiem Komisijas 
dienestiem.
 οNebija iesaistīta pakalpojumu sniedzēja atlasē, līgumiskajās procedūrās starp ESAO un Grieķijas iestādēm vai uzraudzības 
īstenošanā.
 οPiedalījās četrās no astoņām augsta līmeņa komitejas sanāksmēm.
 οPārraudzīja projektu īstenošanu, piedalījās darba sanāksmēs, sniedza komentārus par ziņojuma projektu un organizēja 
starpdienestu apspriedes ar 11  Komisijas ģenerāldirektorātiem.
 οSniedza īpašu tehnisko palīdzību, lai atbalstītu ieteikumu īstenošanu pēc projekta pabeigšanas.
Reglamentēto profesiju 
liberalizācija (uzņēmēj -
darbības vide) οFormulēja darba uzdevumu, pamatojoties uz SM prasībām un Grieķijas iestāžu pieprasījumiem.
 οAtbalsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrai (pakalpojumu sniedzēju priekšatlase, saziņa ar kandidātiem).
 οZiņojumu rezultātu uzraudzība (komentāri par ziņojumu projektiem, galīgais novērtējums).
 οCiešāka sadarbība ar Grieķijas iestādēm (regulāras sanāksmes, korespondences apmaiņa, tehniskās palīdzības 
pielāgošana to vajadzībām un gaidām).
Valsts pārvalde (publiskā 
sektora reforma)Vispārīgi
 οPastāvīgs atbalsts, veidojot Koordinācijas ģenerālsekretariātu ( GSCO ), cita starpā ar vietējo ekspertu palīdzību.
 οAtbalsts centrālās administratīvās reformas divu gadu stratēģijas un rīcības plāna izstrādes procesā, sākumā ar DGGJ 
eksperta palīdzību (kas bija iesaistīts sākotnējās stratēģijas izstrādē).
 οAtbalsts Grieķijas ministriju novērtēšanai un reorganizācijai, izmantojot ārēju ilgtermiņa līgumu, kas tomēr tika vāji 
izpildīts (55 % pusotru gadu pēc parakstīšanas), jo nebija konkrētu tehniskās palīdzības pieprasījumu.
 οTehniskās palīdzības pasākumu uzraudzība un koordinēšana cilvēkresursu stratēģijas jomā; tiešo ieguldījumu sniedza 
jomas vadītājs un ārējs līgumslēdzējs.
Līgums ar valsts attīstības aģentūru
 οNodrošināja līgumslēdzēju ar visu vajadzīgo informāciju un dokumentiem.
 οSazinājās ar Grieķijas iestādēm un gādāja par ES kā atbalsta un īstenoto darbību finansējuma avota redzamību.
 οPārsūtīja attiecīgajām Grieķijas iestādēm ekspertu ziņojumus un nodevumus, ko saņēma valsts attīstības aģentūra.
 οAtbalstīja ekspertu atlasi, formulējot atlases kritērijus.
Ieņēmumu administrā -
cija (budžets un nodokļu 
sistēma) οVispārīgi: noteica darba uzdevumus, pieņēma darbā ekspertus, iepazīstināja tos ar pienākumiem tehniskās palīdzības 
ietvaros un iekļāva to darba rezultātus kopējā tehniskās palīdzības sniegšanā.
 οSVF līgumi: sagatavoja darba uzdevumus un uzraudzīja attīstības gaitu šajā jomā. Nav visaptverošas un strukturētas 
iznākuma analīzes, izņemot neformālas atsauksmes līgumslēdzējam (nav atsauces uz rezultatīvajiem rādītājiem).
Struktūrfondi  
(kohēzijas politika) οDGGJ darbinieki (ietverot piesaistītos ekspertus) tieši sniedza tehnisko palīdzību, kam bija liela ietekme uz Grieķijas 
iestādēm faktiski sniegtās tehniskās palīdzības tvērumu un kvalitāti.V pielikums
48
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, 
ka tai bija pieejama plaša analīze par vajadzībām, 
kas tai ļāva pieņemt politisku lēmumu, lai reaģētu 
uz Grieķijas lūguma steidzamo raksturu: Komisijas 
priekšsēdētājs uzņēmās iniciatīvu koordinēt Komi ­
sijas līmenī veiktos centienus, ierosinot izstrādāt 
plašu tehniskās palīdzības (TP) pasākumu kopumu, 
ko tieši pārvaldītu Komisija, lai atbalstītu ES/SVF 
korekciju programmas īstenošanu un paātrinātu ES 
līdzekļu apguvi.
Šajā situācijā tika nolemts izveidot DGGJ. Tā koor ­
dinēja dažādos TP pasākumus un sniedza atbalstu 
Grieķijas iestādēm saistībā ar to TP līdzekļu pārval ­
dību, par kuriem tieši atbildēja Grieķijas iestādes.
Komisija uzskata, ka jēdziens “TP programma” 
jāskata, ņemot vērā DGGJ misiju, un tas skaidrojams 
šādi:
TP pasākumu kopums, par kuru Komisija nolemj, 
ka to koordinēs DGGJ, un kurā nav iekļauti līdzekļi 
un līgumi, ko tieši pārvalda Grieķijas iestādes, tādēļ 
Komisija par tiem neatbild. Grieķijas iestādes ir tieši 
atbildīgas par līdzekļiem, kurus tās tieši pārvalda.
TP pasākumi, par kuriem ir atbildīga Komisija, tiek 
centralizēti finansēti no Eiropas Sociālā fonda (ESF) 
un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) (t. i., 
TP pasākumi, par kuriem Komisija ir noslēgusi tiešus 
līgumus ar starptautiskām organizācijām, valsts 
aģentūrām un dalībvalstu ekspertiem) atbilstīgi 
Kopīgo noteikumu regulas (ES) Nr. 1303/2013 
58. pantam. Šie pasākumi jānodala no darbības 
programmu līdzekļiem tehniskās palīdzības vaja ­
dzībām, kurus Grieķijas iestādes izmanto saskaņā 
ar Kopīgo noteikumu regulas (ES) Nr. 1303/2013 
59. pantu, lai slēgtu līgumus par TP darbībām un 
finansētu šādas darbības atbilstīgi dalītai pārvaldī ­
bai. Tādējādi nevar uzskatīt, ka darbības program ­
mas būtu “vienas tehniskās palīdzības programmas” 
daļa.Kopsavilkums
I
Komisija atzinīgi novērtē ERP īpašo ziņojumu par 
tehniskās palīdzības (TP) sniegšanu Grieķijai.
Komisija nolēma izveidot Darba grupu Grieķijas jau ­
tājumos (DGGJ), pamatojoties uz turpmāk izklāstītā 
bāzes scenārija analīzi.
­ Grieķijas valdība 2010. gada maijā lūdza finanšu 
palīdzību starptautiskajai sabiedrībai. Euro­
grupa 2010. gadā piekrita piešķirt divpusējus 
aizdevumus EUR 80 miljardu apmērā saskaņā 
ar pirmo finanšu palīdzības programmu. SVF 
apņēmās papildus piešķirt EUR 30 miljardus.
­ Apmaiņā pret finanšu palīdzību Grieķijai tika 
izvirzīta prasība īstenot virkni strukturālu refor ­
mu un fiskālu pasākumu valsts modernizēšanai, 
finanšu un fiskālās stabilitātes nodrošināšanai 
un tautsaimniecības stiprināšanai atbilstīgi no ­
sacījumiem, saskaņā ar kuriem tika sagatavota 
pirmā finanšu palīdzības programma – makro­
ekonomikas korekciju programma.
­ Tomēr Grieķijas iestāžu veiktie sākotnējie 
pasākumi izrādījās nepietiekami un strukturālo 
reformu īstenošanas gaita nebija tik veiksmīga, 
cik plānots, kaut gan Grieķijas rīcībā bija visi ES 
pastāvošie leģislatīvie, reglamentējošie un fi ­
nanšu instrumenti (piem., struktūrfondi, Fiscalis  
programma u. c.).
­ Grieķijas iestādes atzina, ka to administratīvā 
spēja ir vāja un laika trūkuma dēļ ir bijis grūti 
īstenot visaptverošu reformu programmu, un lū ­
dza Komisiju atbalstīt tās centienus un palīdzēt 
īstenot nepieciešamās strukturālās reformas.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 49
Komisija izveidoja DGGJ ar primāru mērķi – atbalstīt 
Grieķijas iestādes, sniedzot tām tehnisko palīdzību 
programmas svarīgāko elementu īstenošanai, 
tostarp uzlabot ES struktūrfondu apguvi. DGGJ 
izveide ievērojami uzlaboja Grieķijai jau pieeja ­
mās palīdzības kvalitāti un paplašināja palīdzības 
tvērumu.
DGGJ bija skaidri noteikts uzdevums – palīdzēt 
Grieķijas iestādēm īstenot nosacījumus makro­
eko nomikas korekciju programmā, par kuru tika 
panākta vienošanās ar kreditoriem. (Skatīt attiecīgās 
daļas DGGJ mandātā: 1) “ciešā sadarbībā ar Grieķiju 
un ar citu dalībvalstu palīdzību apzināt un koordinēt 
tehnisko palīdzību, kas Grieķijai vajadzīga, lai īste ­
notu ES/SVF korekciju programmu”, un 2) “palīdzēt 
attiecīgajām Grieķijas iestādēm detalizēti formulēt, 
kāda veida tehniskā palīdzība ir jāsniedz”.)
Tādējādi DGGJ ietvaros izveidotais plānošanas cikls 
atbilda vispārīgajai situācijai, jo lēmumu pieņem ­
šanas procesā tika ietvertas dažādas TP sniegša ­
nas iespējas, tādējādi nodrošinot nepieciešamo 
elastīgumu. Pasākumu prioritāte bija atkarīga no: 
1) Grieķijas iestāžu pieprasījumiem un 2) makroeko ­
nomikas korekciju programmas nosacījumiem, un 
noteiktās prioritātes bija jākoriģē atbilstīgi sarunu 
iznākumiem.
Ņemot vērā nestabilos politiskos apstākļus Grieķijā, 
DGGJ – sadarbībā ar jomu vadītājiem kopējos TP 
pasākumos – izdevās saglabāt TP ietvara vispārējo 
konsekvenci.
VI
Komisija noteica stingrus DGGJ izveides principus, 
atbilstīgi ņemot vērā pamatā esošo mandātu un 
tehniskās palīdzības apstākļus. Šī pieeja izrādījās 
veiksmīga, sniedzot tehnisko palīdzību. Skatīt arī 
Komisijas atbildes par IV un V punktu.DGGJ uzraudzīja tās tiešā atbildībā esošo TP dar ­
bību īstenošanu. Saskaņā ar dalīto pārvaldību 
dalībvalstis atbild par atsevišķu projektu izstrādi, 
pārraudzību un īstenošanu. Komisija uzrauga, kā 
tiek sasniegti atskaites punkti, par kuriem ir panākta 
vienošanās, par pamatu ņemot dalībvalstu iesnieg ­
tos ziņojumus par programmām.
IV
Saistībā ar “plašu tehniskās palīdzības programmu” 
skatīt Komisijas atbildi par I punktu.
Komisija atzīst, ka DGGJ ne vienmēr ietekmēja 
reformu gaitu, bet tas jāskata plašākā politikas kon ­
tekstā un jāņem vērā kompetenču sadalījums starp 
dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm. Grieķi ­
jas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir atbil ­
dīgas par strukturālo reformu īstenošanu, savukārt 
DGGJ bija gatava konsultēt Grieķijas iestādes / palī ­
dzēt Grieķijas iestādēm pēc to pieprasījuma.
DGGJ nekad nav bijis ne mandāta, ne pilnvaru 
īstenot reformas neatkarīgi no Grieķijas iestāžu 
vēlmēm.
Komisijas atbilde par virsrakstu 
“Nepilnīga struktūra” pirms V punkta
DGGJ bija elastīga struktūra, ņemot vērā tās spēju 
pielāgoties strauji mainīgos apstākļos un to, kā tā 
sniedza tehnisko palīdzību.
Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka DGGJ būtu jādēvē par 
“nepilnīgu struktūru”.
V
Saistībā ar Komisijas stratēģiju, izveidojot DGGJ, 
makroekonomikas korekciju programma Grieķi ­
jai nodrošināja vispārīgu stratēģijas ievirzi DGGJ 
mandātam un darbam, savukārt darba grupas (DG) 
struktūra un darbību pārvaldība tika veidota tā, lai 
DG varētu strauji reaģēt problēmsituācijās un mainī ­
gos apstākļos. Ikviena cita iespēja, kas nebija DGGJ 
izveide, nozīmētu iesaistīšanos ilgstošā likumdoša ­
nas procesā, lai mainītu pastāvošo regulējumu tādu 
līdzekļu piešķiršanai, kurus varētu izmantot reformu 
īstenošanai.
Komisijas atbilde 50
VIII
DGGJ var tikai “regulāri uzraudzīt” tehnisko palī ­
dzību, par kuru tā tieši atbild kā līgumslēdzēja 
iestāde. Komisija norāda, ka saskaņā ar dalīto 
pārvaldību dalībvalstis atbild par atsevišķu projektu 
izstrādi, pārraudzību un īstenošanu. Valsts iestāde 
dalībvalstī ieceļ revīzijas iestādes, kuras pārrauga, 
lai attiecīgajā valstī pārvaldības un uzraudzības 
sistēma darbotos efektīvi. Komisija pārrauga, kā tiek 
sasniegti atskaites punkti, par kuriem ir panākta 
vienošanās, par pamatu ņemot dalībvalstu iesnieg ­
tos ziņojumus par programmām (dalībvalstīm pēc 
nepieciešamības tika pieprasīta informācija par 
atsevišķu politikas prioritāšu īstenošanas gaitu). 
Tādējādi DGGJ pārraudzīja, kā tiek īstenota TP , kas 
ir tās kā līgumslēdzējas iestādes tiešā atbildībā, bet 
Grieķija joprojām atbildēja par reformu īstenošanu.
IX
Komisija atzīst, ka tehniskās palīdzības ietekme 
uz reformu vispārējo gaitu bija neviendabīga. Tas 
jāskata plašākā politikas kontekstā un jāņem vērā 
kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un 
Eiropas Savienības iestādēm. Grieķijas iestādes gan 
iepriekš bija, gan joprojām ir atbildīgas par (struktu ­
rālo) reformu īstenošanu, savukārt DGGJ bija gatava 
konsultēt Grieķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas 
iestādēm pēc to pieprasījuma.
Palātas ieteikumi
Skatīt arī Komisijas atbildes par 1.–7. ieteikumu.
Palātas ieteikumi, a)
Komisija piekrīt 1. ieteikumam.
Palātas ieteikumi, b) 
Komisija piekrīt 2. ieteikumam.VII
DGGJ darbību finansēšana un budžeta plānošana 
tika īstenota, pilnībā ņemot vērā tiesisko regu ­
lējumu un pastāvošos Komisijas noteikumus un 
procedūras. Finansējums DGGJ tehniskās palīdzības 
projektiem, par kuriem tika panākta vienošanās ar 
Grieķijas iestādēm, bija no fondiem, kurus Komi ­
sija centralizēti pārvaldīja, un tas tika apstiprināts 
ar secīgiem Komisijas lēmumiem par finansējuma 
piešķiršanu. Tādējādi TP darbību finansēšanā tika 
ievēroti parastie pārredzamības standarti, un attie ­
cīgie Komisijas lēmumi tika publiskoti.
Tādā pašā veidā, piešķirot starptautiskām organizā ­
cijām vai valsts aģentūrām tiesības slēgt ilgtermiņa 
līgumus, DGGJ ievēroja Finanšu regulā, tās piemēro ­
šanas noteikumos un lēmumu pieņemšanas procesā 
noteiktās procedūras, tostarp analizēja nepiecie ­
šamo specializēto zināšanu līmeni un pakalpojumu 
sniedzēju specializācijas līmeni. Visās atlasītajās 
valsts aģentūrās un starptautiskajās organizācijās 
tika veikta revīzija Komisijas līmenī (četru un sešu 
pīlāru novērtējums), apliecinot, ka tām ir apmieri ­
noša pieredze darbā ar tādu līgumu pārvaldību, kuri 
tiek finansēti no ES budžeta.
Komisija piekrīt, ka ir jādefinē nodevumi un sagai ­
dāmie līguma rezultāti. Faktiski saskaņā ar Finanšu 
regulām un pamatlīgumiem ar sešu pīlāru organi ­
zācijām projektiem jābalstās uz rezultātiem , jāievēro 
loģiskā ietvara apraksts un naudas vērtība jānosaka 
līgumslēgšanas procesa sākumā. Tomēr jānorāda, ka 
saistībā ar integrētiem ekspertiem – tāpat kā sais ­
tībā ar visiem līgumiem, kuru ietvaros tiek veiktas ar 
izaugsmes veicināšanu (koučingu) saistītas darbī ­
bas – nodevumu nevar noteikt iepriekš, jo ziņojums 
par darbībām vienmēr tiek sagatavots a posteriori .
Komisijas atbilde 51
Ievads
03
Saistībā ar “visaptverošu tehniskās palīdzības prog ­
rammu” skatīt Komisijas atbildi par I punktu.
DGGJ tika izveidota nolūkā radīt jaunu pieeju, lai 
pārvarētu trūkumus esošajos instrumentos, uzla ­
botu Komisijas ieguldījuma radīto ietekmi krīzes 
apstākļos un palīdzētu Grieķijai īstenot nepiecieša ­
mās reformas.
07
DGGJ darbības nodrošināšanai Komisija apvie ­
noja vienā komandā ekspertus gan no Komisijas 
dienestiem, gan dalībvalstīm, un komanda bija 
Grieķijas iestāžu rīcībā. Atkarībā no vajadzībām un 
apstākļiem DGGJ izvēlējās vispiemērotāko pieeju 
un resursu izmantošanu, tostarp integrējot Grieķijas 
ministrijās un valsts pārvaldē Komisijas, starptau ­
tisko organizāciju, valsts aģentūru ekspertus un/vai 
augsta līmeņa civildienesta ierēdņus no dalībval ­
stīm, organizējot seminārus un nodrošinot īstermiņa 
ekspertus.
I daļa
Komisijas atbilde par virsrakstu “ I Daļa. 
Darba grupai Grieķijas jautājumos bija 
funkcionāla darbības struktūra, bet 
trūka stratēģijas un atsevišķa budžeta ” 
pirms 15. punkta
Komisija uzskata, ka DGGJ stratēģija izriet no Sapra ­
šanās memoranda (SM) un Grieķijas pieprasītās 
tehniskās palīdzības. Skatīt atbildi par V punktu un 
turpmākos punktus saistībā ar šo iedaļu.Palātas ieteikumi, c) 
Komisija piekrīt 3. ieteikumam.
Palātas ieteikumi, d) 
Komisija piekrīt 4. ieteikumam.
Komisijai jāsniedz TP , ievērojot tiesisko pamatu un 
reglamentējošos noteikumus.
Palātas ieteikumi, e) 
Komisija piekrīt 5. ieteikumam.
Pakalpojumu sniedzēju atlasei tika izmantotas 
Finanšu regulā noteiktās procedūras, jo tās ievēro 
visi Komisijas dienesti, kas ir iesaistīti tehniskās palī ­
dzības sniegšanā Grieķijas iestādēm.
Skatīt arī Komisijas atbildi par VII punktu.
Palātas ieteikumi, f) 
Komisija piekrīt 6. ieteikumam un regulāri uzraudzīs, 
kā tiek īstenota TP , kas ir tās kā līgumslēdzējas iestā ­
des tiešā atbildībā.
Palātas ieteikumi, g) 
Komisija piekrīt 7. ieteikumam.
Turpmākajās darbībās, ko veiks Strukturālo reformu 
atbalsta dienests ( SRSS ), tiks akcentēts šis spēju 
veidošanas aspekts.
Komisijas atbilde 52
Tā kā DG mandāta ilgums bija ierobežots, netika 
apsvērtas alternatīvas tās darbības procedūras. 
Tomēr vismaz reizi gadā budžeta projekta sagata ­
vošanas un budžeta veidošanas procedūras ietvaros 
tika pārskatīta administratīvā un personāla nodroši ­
nāšanas kārtība, kā arī kontu noskaidrošana.
Komisijas atbilde par virsrakstu 
“Nav pakārtotas stratēģijas”  pirms 
19. punkta
Izveidojot DGGJ, Komisija uzskatīja, ka makroekono ­
mikas korekciju programma Grieķijai dod vispārīgu 
stratēģijas ievirzi DG mandātam un darbam. DGGJ 
darbību struktūra un pārvaldība tika veidota tā, 
lai varētu ātri reaģēt problēmsituācijās un mainī ­
gos apstākļos. Komisija izveidoja DGGJ ar primāru 
mērķi – atbalstīt Grieķijas iestādes, sniedzot tām 
tehnisko palīdzību programmas svarīgāko elementu 
īstenošanai, tostarp uzlabot ES struktūrfondu 
apguvi. DGGJ izveide ievērojami uzlaboja Grieķijai 
jau pieejamās palīdzības kvalitāti un paplašināja 
palīdzības tvērumu.
19
DGGJ stratēģijas ievirzes pamatā bija makroeko ­
nomikas korekciju programma, tomēr Komisija 
arī norāda, ka jau 2011. gada 11. oktobrī DGGJ 
iesniedza Komisāru kolēģijai vispārīgu apskatu par 
plānotajām darbībām dalījumā pa tēmām un darba 
veidiem, kurā bija skaidri noteikta un skaidrota TP 
organizēšana, iespējamais finansējums un snieg ­
šanas veidiem; turklāt DGGJ sniedza arī skaidru 
pārskatu visām ieinteresētajām personām (dalīb ­
valstīm, starptautiskajām organizācijām un valsts 
aģentūrām, Eurogrupas jautājumu darba grupai) 
par finansējuma veidiem, pieejamajām summām 
(atbilstīgi centralizētai un dalītai pārvaldībai) un ES 
Finanšu regulā paredzētajām iespējām “paātrināt” 
TP darbību īstenošanu turpmāk. Šīs pieejas tika 
konsekventi izmantotas DGGJ darbā visā tās pastā ­
vēšanas laikā.Komisijas atbilde par virsrakstu “Darba 
grupu Grieķijas jautājumos izveidoja 
vēlu, salīdzinot ar programmas 
sākumu un neņemot vērā alternatīvas”  
pirms 15. punkta
Komisija izvēlējās atbilstīgu veidu tehniskās palīdzī ­
bas sniegšanai, ņemot vērā krīzi Grieķijā.
Tiklīdz Grieķija bija iesniegusi Komisijai tehniskās 
palīdzības pieprasījumu un Komisija bija pieņēmusi 
politisku lēmumu sniegt šādu tehnisko palīdzību, 
tika izveidota DGGJ.
Lai labāk saprastu DGGJ izveides ietvaru un pama ­
tojumu, ir vērts atcerēties, ka Komisija reaģēja, 
tiklīdz bija izkristalizējušās problēmas, un veica 
pasākumus neatliekamā kārtā, kaut gan tās spējas 
bija ierobežotas.
17
Likvidējot un atkārtoti veidojot ad hoc  tehniskās 
palīdzības darba grupas, kā tas tika darīts Grieķijas 
un Kipras gadījumā, rezultātā var tikt zaudētas spe ­
cializētās zināšanas, praktiskā zinātība un efektivi ­
tāte. Tādēļ, ņemot vērā priekšā stāvošās reformas un 
ar tām saistītās problēmas, Komisija nolēma izvei ­
dot SRSS  kā pastāvīgu, tomēr ļoti elastīgu Komisijas 
struktūru, kurai būtu plašāks mandāts un kura pie ­
dāvātu īpaši izstrādātas specializētās zināšanas un 
praktisku tehnisko atbalstu ikvienai dalībvalstij pēc 
tās pieprasījuma, izstrādājot un īstenojot izaugsmi 
veicinošas administratīvās un strukturālās reformas.
18
Komisija izvēlējās atbilstīgu veidu tehniskās palīdzī ­
bas sniegšanai, ņemot vērā krīzi Grieķijā. Komisija 
atzina nepieciešamību paplašināt Grieķijai pieejamo 
tehnisko palīdzību, tādēļ Grieķijas valsts pārvaldei 
tika sniegta pastiprināta tehniskā palīdzība, lai 
paātrinātu reformu īstenošanu. DGGJ tika izveidota, 
izmantojot Komisijas darbinieku plašās un speciali ­
zētās zināšanas.
Komisijas atbilde 53
24
Nevar uzskatīt, ka tas, ka ir daudzas budžeta 
pozīcijas, ko pilnībā kontrolē Komisija, būtu trū ­
kums. Komisijas līmenī parasta prakse ir izmantot 
vairākas budžeta pozīcijas horizontālo pasākumu 
finansēšanai.
Turklāt jāuzsver, ka DGGJ mandātā nav iekļauts 
pienākums regulāri veikt finanšu pārraudzību par 
tām TP darbībām, kuras finansē Grieķijas iestādes, 
izmantojot struktūrfondus, un kuras tiek pārvaldī ­
tas, izmantojot AROP .
Komisijas darbības dienesti ir atbildīgi par vispārējo 
pārskatu par TP darbības programmu, savukārt 
dalībvalsts pārziņā ir sīki izstrādāts saraksts par 
atsevišķiem projektiem, un tā to nodod Komisijas 
dienestiem pēc to pieprasījuma, kā noteikts regla ­
mentējošos noteikumos.
Komisijas atbilde par virsrakstu 
“Darba grupai Grieķijas jautājumos 
bija elastīga iekšējā organizācija, bet 
vajadzīgo darbinieku skaits nebija 
noteikts, pamatojoties uz pienācīgu 
analīzi”  pirms 25. punkta
Komisija uzskata, ka šis virsraksts būtu labāk 
jāformulē, ņemot vērā šādus apstākļus: ņemot vērā 
politisko situāciju un nepieciešamību pēc lielāka 
elastīguma mainīgo vajadzību dēļ vispārīgas krīzes 
un steidzamas rīcības apstākļos, nebija iespējams 
ex ante  pieņemt lēmumus par noteiktiem paramet ­
riem, piem., precīzu vajadzīgo darbinieku skaitu.
26
Tas, ka darbinieku skaits ne vienmēr bija iespējamais 
un maksimālais plānotais darbinieku skaits, neietek ­
mēja DGGJ parasto darbību.20
Komisija uzskata, ka DGGJ ievēroja savu mandātu, 
jo tā palīdzēja Grieķijas iestādēm apzināt tehniskās 
palīdzības vajadzības.
Tas ir arī galvenais aspekts pamatprincipam par 
“valsts iesaisti” reformu veikšanā.
21
Skatīt Komisijas atbildi par V punktu, kurā sniegts 
sīki izstrādāts pamatojums.
22
Saistībā ar projektiem dalītā pārvaldībā dalībvalstis 
atbild par atsevišķu projektu izstrādi, pārraudzību 
un īstenošanu. Komisija uzrauga, kā tiek sasniegti 
atskaites punkti, par kuriem ir panākta vienošanās, 
par pamatu ņemot dalībvalstu iesniegtos ziņojumus 
par programmām (dalībvalstīm pēc nepieciešamī ­
bas tika pieprasīta informācija par atsevišķu politi ­
kas prioritāšu īstenošanas gaitu).
Saistībā ar darbībām, kas tiek finansētas atbilstīgi 
centralizēti pārvaldītam TP budžetam, tika veikta 
atbilstības pārbaude ar pārvaldniekiem administra ­
tīvo reformu darbības programmā ( AROP ), un tikai 
tad tika sāktas sarunas ar pakalpojumu sniedzēju, jo 
īpaši tādēļ, lai novērstu pārklāšanos.
23
Komisija atzīst, ka tad, ja būtu piešķirti īpaši līdzekļi 
ES budžeta ietvaros, būtu bijis vieglāk plānot teh ­
nisko palīdzību. Tomēr DGGJ labi izmantoja pieeja ­
mos līdzekļus.
Komisija uzskata, ka Grieķijas iestādes nebija pilnībā 
izmantojušas finansēšanas iespējas, ko piedāvā 
struktūrfondi TP vajadzībām, kaut gan DGGJ pie ­
dāvāja tām visu veidu palīdzību, atbalstot līdzekļu 
izmantošanu. Tomēr jāņem vērā, ka AROP  budžets 
tika samazināts saskaņā ar vienošanos ar Komisijas 
dienestiem tikai tad, kad kļuva skaidrs, ka šie līdzekļi 
(par kuriem bija saistības noteiktos gados) Grieķijai 
ies secen.
Komisijas atbilde 54
Komisijas atbilde par virsrakstu “Darba 
grupa Grieķijas jautājumos izmantoja 
dažādus tehniskās palīdzības 
sniegšanas veidus, bet daži no tiem 
neatbilda mērķim”  pirms 35. punkta
Komisija uzskata, ka veids, kādā DGGJ sniedza savus 
pakalpojumus, bija atbilstīgs un kalpoja izvēlētajam 
mērķim, pilnībā tika ievēroti spēkā esošie reglamen ­
tējošie noteikumi un tiesiskais pamats.
35
Lēmums izmantot ārējo struktūru atbalstu noteiktu 
darba aspektu veikšanai ir pamatots, ņemot vērā 
darbības vajadzības, un ir saistīts gan ar laiku uzde ­
vumu veikšanai, gan ļoti īpašo uzdevumu raksturu 
un nepieciešamajām tehniskajām prasmēm.
36
Palātas norādītā aģentūra, kas darbojās nodokļu 
sistēmas jomā, veica vairākus uzdevumus, kuri lieci ­
nāja par tās pievienoto vērtību:
– kopīgi ar DGGJ tika veikta atbilstīgu ekspertu 
iepriekšēja atlase gan no dalībvalstu, gan citu 
valstu valsts pārvaldes iestādēm;
– saistībā ar līgumu par pakalpojuma sniegša ­
nu tika izstrādāts iepirkuma nolikums, izsūtīti 
uzaicinājumi piemērotiem kandidātiem, anali ­
zēti saņemtie piedāvājumi un piešķirtas līguma 
slēgšanas tiesības;
– saistībā ar valsts pārvaldes iestādes norīkojumu 
tika izstrādāta norīkojuma līguma veidlapa un 
organizētas sarunas ar dalībvalsts pārvaldes 
iestādi;
– visos gadījumos tika nodrošināta finanšu 
pārvaldība un turpmāki pasākumi par līguma 
īstenošanu (rēķini no dalībvalstu pārvaldes 
iestādēm vai pakalpojumu sniedzējiem, laika 
grafiks, ziņojumi) un nepieciešamības gadījumā 
tika sagatavoti līguma grozījumi.II daļa
28
Par vārdu salikumu “visaptveroša tehniskās palī ­
dzības programma” skatīt Komisijas atbildes par 
I punktu un 3. punktu.
32, pirmais ievilkums
Atbilstīgi makroekonomikas korekciju programmas 
nosacījumiem Grieķijas iestādes parakstīja divus 
līgumus par tehnisko palīdzību ar ESAO. Komisija, 
t. i., Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības 
ģenerāldirektorāts, uzrauga darbības programmas 
ietvaros veiktās ikdienas darbības, savukārt Grie ­
ķijas iestādes atbild par to, lai līgumi ar ESAO tiktu 
īstenoti un uzraudzīti, bet ESAO bija pilnībā iesais ­
tīta, nosakot nodevumu saturu. Pēc Grieķijas iestāžu 
pieprasījuma DGGJ palīdzēja tām un ESAO precizēt 
līgumā paredzētos nodevumus, cita starpā nododot 
ārpakalpojuma sniedzējiem tiesību aktu projektu 
sagatavošanu un sniedzot attiecīgas specializētās 
zināšanas par PVN un uzņēmējdarbības tiesībām, kā 
tas tika darīts saistībā ar Palātas pārbaudīto admi ­
nistratīvā sloga mazināšanas projektu.
32, otrais ievilkums
Struktūrfondu jomā Komisija veicināja, lai Portugāle 
sniedz atbalstu Grieķijai. Abas dalībvalstis vienojās, 
ka būtu lietderīgi apmainīties ar pieredzi. Tas, ka 
iespējamā sadarbība neīstenojās, neradīja finanšu 
zaudējumu ne kādai pusei, ne Komisijai.
34
Par DGGJ lomu administratīvā sloga mazināšanas 
projektā skatīt Komisijas atbildi par 32. punktu.
Komisijas atbilde 55
Komisijas atbilde par virsrakstu 
“Atbalsts bija pienācīgi pielāgots 
galveno reformu vajadzībām, bet ne 
vienmēr balstījās uz visaptverošu 
vajadzību analīzi”  pirms 46. punkta
Komisija uzskata, ka Palātas formulētais virsraksts 
“Atbalsts bija pienācīgi pielāgots galveno reformu 
vajadzībām, bet ne vienmēr balstījās uz visaptve ­
rošu vajadzību analīzi” jāskata noteiktā kontekstā. 
Pamatojumam skatīt piezīmes sadaļā par Komisijas 
atbildi uz V punktu un 19. punktu ievadā un pun­
ktos pēc šī virsraksta.
47, a) 
2012. gada janvārī tika sagatavoti shematiskie 
norādījumi par Grieķijas iestāžu definētajām 
administratīvajām reformām, pamatojoties uz ESAO 
sagatavotā valsts pārvaldības apskata “Grieķija: 
centrālās pārvaldes apskats” konstatējumiem un 
ieteikumiem. Tehniskā palīdzība, ko DGGJ sniedza 
2012.–2013. gadā, pamatojās uz šiem shematiska ­
jiem norādījumiem, kā arī makroekonomikas korek ­
ciju programmā noteiktajām prioritātēm.
Sākot no 2014. gada, izmantojot DGGJ darbu – 
palīdzēt Grieķijas iestādēm sagatavot dokumentu 
projektus, tehniskās palīdzības pamatā bija reformu 
stratēģija un divgadu rīcības plāns administratīvo 
reformu veikšanai.
47, b) 
ESAO ieteikumi tika izmantoti dažādos shematiska ­
jos norādījumos un tabulā par septiņiem pīlāriem, 
kas tika iesniegta Palātai. Tie un arī SM regulāri 
palīdzēja veidot pamatu TP pieprasījumiem. Tas ir 
skaidri redzams dokumenta projektā par reformu 
stratēģiju un divgadu rīcības plānā, kurš tika sagata ­
vots kopīgi ar Grieķijas valsts pārvaldes iestādēm un 
kurā ESAO ieteikumi tika izmantoti kā sākumpunkts 
tādu projektu noteikšanai, kuri ir vērsti uz trūkumu 
novēršanu.
47, c) 
Valsts līmeņa pārvaldības ziņā nozīmīgs elements 
bija starpministriju koordinācija, izveidojot Ģenerāl ­
sekretariātu un Reformu padomi; tas bija galvenais 
ESAO ieteikums.39
DGGJ darbību finansēšana un budžeta plānošana 
tika īstenota, pilnībā ņemot vērā tiesisko regu ­
lējumu un pastāvošos Komisijas noteikumus un 
procedūras.
Pamatojumam skatīt Komisijas atbildi par 
VII punktu.
40
Jomas vadītāja loma nav tikai precīzi īstenot sadar ­
bību; tā nozīmē veikt pastāvīgu dialogu un sniegt 
atbalstu attiecīgajā jomā, izmantojot specializētās 
zināšanas, pētījumus, standartu noteikšanu u. c. 
Tādējādi valsts aģentūru iesaistīšana projektu 
īstenošanā ir dabiska izvēle, ko pamato tas, ka 
šādām aģentūrām ir unikālās specializētās zināša ­
nas un kompetence, kā arī augsta specializācijas 
pakāpe (Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 
190. panta 1. punkta f) apakšpunkts).
41
Visiem ES ekspertiem, kas bija pieejami Grieķijas 
iestādēm, izmantojot šo aģentūru, bija ievērojama 
pieredze administratīvo reformu jomā savās valstīs 
(Francijā, AK, Vācijā, Spānijā u. c.).
Valsts attīstības aģentūrai Balkānu valstīs bija pie ­
redze, kas bija būtiska saistībā ar valsts pārvaldes 
reformām Grieķijā. Aģentūra bija arī iesaistīta darbā 
ar valstīm pirmspievienošanās procesā. Šīs dalīb ­
valsts sistēma arī vēsturiski ir lielā mērā ietekmējusi 
valsts pārvaldes organizāciju Grieķijā un valsts 
iestādes, tādēļ Grieķijas iestādes bija ieinteresē ­
tas sadarbībā ar DGGJ un reformu partneri kopīgi 
saņemt šādu atbalstu no valsts attīstības aģentūras 
darbību līmenī.
Komisijas atbilde 56
2. izcēlums
Komisija vēlētos uzsvērt, ka, lai gan daudzos gadīju ­
mos DGGJ pauda iekšējas bažas par to, vai Grieķijas 
iestādes spēs ievērot noteiktos termiņus, DGGJ 
nebija pilnvarota tos mainīt.
Lai iekļautos Grieķijas tiesību aktos un SM noteik ­
tajos termiņos, saskaņā ar shematiskajiem norādī ­
jumiem visu centrālajā valsts pārvaldē nodarbināto 
amatu klasifikācijas reforma bija jāpabeidz sešos 
mēnešos (t. i., 2012. gada jūlijā). Šis termiņš bija 
noteikts, neraugoties uz uzdevuma juridisko un 
organizatorisko sarežģītību, kuru, gatavojot norādī ­
jumus Grieķijas centrālajai valsts pārvaldei, jau bija 
atzinusi ESAO. Kaut gan jau sākotnēji tika panākta 
vienošanās par plānu ar DGGJ / jomas vadītāju, 
Grieķijas iestādes tā arī nav sākušas klados  sistēmas 
reformu.
Shematiskie norādījumi ir pilnībā salāgoti ar SM 
prasībām.
DGGJ nebija atbildīga par reformu gaitas uzrau ­
dzību šajā jomā.
54, a) 
Īpaši saistībā ar SVF sniegto tehnisko palīdzību turp ­
māki pasākumi tika veikti, Komisijai un SVF sagata ­
vojot kopīgus pārskatus par padarīto; šādi pārskati 
tika sagatavoti reizi ceturksnī laikā no 2012. gada 
līdz 2014. gadam un tika daudz izmantoti, lai ana ­
lizētu TP iznākumus un prognozētu turpmākas TP 
vajadzības un plānus.
Tā kā Grieķijas situācijā bija jāveic plašas pārmaiņas 
un jānodrošina mijiedarbība ar SM prasībām, šie 
pārskati bija lietderīgāks un darbīgāks rīks nekā ļoti 
vispārīgo rīcības plānu regulārie atjauninājumi, kas 
tika veikti atbilstīgi sākotnējam nolīgumam.
54, b) 
Skatīt Komisijas atbildi par 32. punktu. Grieķijas 
ie stādes joprojām bija atbildīgas par to, kā tiek 
īstenots un uzraudzīts ar ESAO noslēgtais līgums 
saistībā ar administratīvā sloga projektu.49
Nolīguma projekts tika sagatavots, ņemot vērā 
gan sākotnējo nenoteiktību par SVF veicamā darba 
apjomu, ko pauda Komisija, gan nenoteiktību par 
Komisijas spēju nodrošināt rezidējoša konsultanta 
klātbūtni nodokļu administrācijas jomā, lai efektīvi 
atbalstītu darbu ar “pamatdarbībām” (parādu pie ­
dziņa, nodokļu revīzija, HWI  revīzija, strīdu risinā ­
šana u. c.), kas bija saistītas ar Komisijas sniegto TP 
ļoti agrīnā posmā. Notika tā, ka, 2012. gada nogalē 
izveidojot Ģenerālsekretariātu valsts ieņēmumu 
jautājumos, palielinājās darba apjoms TP virzienā, 
un to uzņēmās veikt SVF (institucionālās reformas 
un organizācija), savukārt Komisija (līdz ar otrā 
rezidējošā konsultanta parādu piedziņas jautājumos 
parādīšanos 2013. gada sākumā) varēja pārņemt 
lielāko darba daļu šajā jomā.
Šāds jauns pienākumu sadalījums jau tika skaidrots 
2013. gada februārī sagatavotajā gada pārskatā, 
kuru iesniedza SVF Fiskālo jautājumu departaments 
(FAD ) un kurš aptvēra periodu līdz 2012. gada 
decembrim (skatīt 16. punktu).
50
DGGJ veltīja ievērojamas pūles, lai noteiktu skaidrus 
termiņus, kuru panākšanai bija jāizstrādā divgadu 
rīcības plāns, un rezultātā tika veikta sīkāka plāno ­
šana. Šie dokumenti tika iesniegti Palātai.
TP pieprasījumi sākumposmā tika koriģēti, lai 
palīdzētu Grieķijai reaģēt un koncentrēties uz SM 
noteiktajām prioritātēm. Šajā jomā TP vajadzību 
koriģēšana bija acīm redzama politiskā realitāte.
Komisijas atbilde 57
60
Kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un 
Eiropas Savienību nozīmē, ka dalībvalsts atbild par 
strukturālo reformu īstenošanu. Tādējādi Grie ­
ķijas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir 
atbildīgas par strukturālo reformu faktisko īsteno ­
šanu, savukārt DGGJ bija gatava konsultēt Grie ­
ķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas iestādēm pēc to 
pieprasījuma.
Kopīga atbilde par 61.–65. punktu
Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.
66
Grieķija bija panākusi augstu līdzekļu apguves 
līmeni 2007.–2013. gada plānošanas periodā, ieņe ­
mot labu vietu ES mērogā. Tas tika panākts, cieši 
sadarbojoties amatpersonām Komisijā un Grieķijas 
ministrijās un vadošajās iestādēs, lai sniegtu admi ­
nistratīvu palīdzību, noteiktu termiņus un nepiecie ­
šamības gadījumā sniegtu tehnisku atbalstu.
Kopīga atbilde par 67 .–70. punktu
Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.
71
Komisija piekrīt Palātas analīzei par iemesliem, 
kādi bija lēnajam progresam un grūtībām, kas 
radās, sniedzot tehnisko palīdzību ar nodokļu 
sistēmas projektiem. Skatīt arī Komisijas atbildi par 
60. punktu.
72
Skatīt Komisijas atbildi par 60. punktu.III daļa
Komisijas atbilde par virsrakstu 
“III daļa. Tehniskās palīdzības rezultāti 
nebija viendabīgi ” pirms 55. punkta
Komisija uzskata, ka virsraksts “III daļa. Tehniskās 
palīdzības rezultāti nebija viendabīgi” jāskata 
kontekstā, ņemot vērā to, ka Grieķijas iestādēm un 
Komisijai bija skaidras lomas saistībā ar tehniskās 
palīdzības ietekmi uz reformu vispārējo virzību. 
Kompetenču sadalījums starp dalībvalstīm un 
Eiropas Savienību nozīmē, ka dalībvalsts atbild par 
strukturālo reformu īstenošanu. Tādējādi Grie ­
ķijas iestādes gan iepriekš bija, gan joprojām ir 
atbildīgas par strukturālo reformu faktisko īsteno ­
šanu, savukārt DGGJ bija gatava konsultēt Grie ­
ķijas iestādes / palīdzēt Grieķijas iestādēm pēc to 
pieprasījuma.
Kopīga atbilde par 55. un 56. punktu
Saistībā ar nepieciešamību uzraudzīt TP darbību 
un ieteikumu īstenošanu jāņem vērā ne tikai DGGJ 
loma, bet arī iestāžu kā uzraugu loma programmas 
kontekstā.
56
Komisija uzskata, ka DGGJ uzraudzīja, kā tiek īsteno ­
tas TP darbības, par kurām DG bija tieši atbildīga.
59
Saistībā ar kavēšanos, īstenojot TP projektus 
saskaņā ar dalīto pārvaldību, Komisija vēlas norādīt, 
ka atbilstīgi makroekonomikas korekciju program ­
mas nosacījumiem līgumu ar ESAO parakstīja Grie ­
ķijas iestādes, tādējādi Grieķijas iestādes bija pilnībā 
atbildīgas par līgumu īstenošanu un uzraudzību.
Skatīt arī Komisijas atbildes par 32. un 47. punktu.
Komisijas atbilde 58
Tādēļ Komisija izmantoja pastāvošos instrumentus, 
lai slēgtu līgumus ar ekspertiem, kuri atbilda nepie ­
ciešamajām prasībām.
Pamatojoties uz Civildienesta noteikumiem, Komi ­
sija pieņēma darbā ekspertus tieši, tostarp uz neno ­
teiktu laiku; ārējie eksperti tika izmantoti, pamatojo ­
ties uz vajadzību izvērtējumu.
Tādēļ Komisija izmantoja tikai tādus resursus, 
kuri bija nepieciešami steidzamiem risinājumiem 
Grieķijas apstākļos, un to starpā bija vairāki pakal ­
pojumu sniedzēji un ārējie eksperti ar specializētām 
zināšanām.
76, otrais ievilkums
Komisija atlasīja pakalpojumu sniedzējus, pilnībā 
ievērojot tiesisko regulējumu un spēkā esošos Komi ­
sijas noteikumus.
76, ceturtais ievilkums
Komisija uzskata, ka izstrādātie darba uzdevumi ir 
atbilstīgi. Komisija pieņēma dažādas un specifiskas 
pieejas, izstrādājot darba uzdevumus un rīcības 
plānus, atkarībā no projekta veida, makroekonomi ­
kas korekciju programmas nosacījumiem, veicamo 
intervenču veida, apstākļiem, kādos pakalpojumu 
sniedzējiem bija jādod ieguldījums darbības veik ­
šanā, un projekta virzības posma.
Skatīt arī Komisijas atbildes par 49. un 50. punktu.
2. ieteikums
Komisija piekrīt 2. ieteikumam.Secinājumi un ieteikumi
74
Saistībā ar Komisijas skaidrojumu par formulējumu 
“plašā tehniskās palīdzības programma” skatīt Komi ­
sijas atbildi par I punktu.
1. ieteikums
Komisija piekrīt 1. ieteikumam.
Jaunais SRSS  dienests ņems šo ieteikumu vērā sais ­
tībā ar jauniem TP uzdevumiem.
Komisija plāno iestrādāt šo Palātas ieteikumu definī ­
cijā par SRSS  darbību ietvaru.
76
Komisija uzskata, ka DGGJ ir izpildījusi savu man ­
dātu. Skatīt Komisijas atbildi par ziņojuma II daļu.
76, pirmais ievilkums
Komisija uzskata, ka sniegtā TP bijusi optimāla, 
izmantojot vietējo un starptautisko ekspertu un 
īstermiņa ekspertu integrēšanu Grieķijas iestādēs, 
lai pilnībā aptvertu sarežģītas reformu jomas, vien ­
laikus paturot prātā uzdevumu specifisko raksturu 
un nepieciešamās tehniskās prasmes.
Starp dažādiem TP sniegšanas mehānismiem ārēju 
pakalpojumu sniedzēju izmantošana ir īpaši svarīga, 
lai sniegtu tehnisko palīdzību gadījumos, kad Komi ­
sijā nav vajadzīgo specializēto zināšanu.
Komisijas atbilde 59
5. ieteikums
Komisija piekrīt 5. ieteikumam.
Piešķirot starptautiskām organizācijām vai valsts 
aģentūrām tiesības slēgt ilgtermiņa līgumus, DGGJ 
ievēroja Finanšu regulā, tās piemērošanas noteiku ­
mos un lēmumu pieņemšanas procesā noteiktās 
procedūras.
Visās atlasītajās valsts aģentūrās un starptautiskajās 
organizācijās ir veikta revīzija Komisijas līmenī (četru 
un sešu pīlāru novērtējums), apliecinot, ka tām ir 
apmierinoša pieredze darbā ar tādu līgumu pārval ­
dību, kuri tiek finansēti no ES budžeta.
Komisija vēlas uzsvērt, ka pēc jaunās Finanšu regu ­
las stāšanās spēkā 2013. gadā uz rezultātiem balstī ­
tajā pieejā ir veikti uzlabojumi: jauni pamatlīgumi 
ir parakstīti ar sešu pīlāru organizācijām, pieprasot 
uz rezultātiem vērstus projektus, ievērojot loģiskā 
ietvara aprakstu, un naudas vērtību izsakot līgum ­
slēgšanas procesa sākumā.
77
Komisija uzraudzīja tehniskās palīdzības vispārējo 
īstenošanu. Grieķijas iestādes atbildēja par īpašiem 
projektiem reformu īstenošanai, tādēļ tiem netika 
piemērota Komisijas uzraudzība.
79
Skatīt Komisijas atbildi par ziņojuma III daļu un 
55. punktu.3. ieteikums
Komisija piekrīt 3. ieteikumam.
Ņemot vērā to, kādā apmērā dalībvalstis (gan euro ­
zonā, gan ārpus eurozonas), Komisija, starptautiskās 
organizācijas un valsts struktūras veica centienus, 
lai sniegtu atbalstu Grieķijai cīņā ar krīzi un plāno ­
jot un īstenojot nepieciešamās reformas, Komisija 
uzskata, ka iesaistīto ieinteresēto personu skaits bija 
atbilstīgs.
Tādēļ partneru skaits atspoguļo to, kādas darbības 
bija nepieciešamas, lai pilnībā nodrošinātu palīdzī ­
bas nolūku.
4. ieteikums
Komisija piekrīt 4. ieteikumam.
DGGJ stratēģijai ir raksturīgs liels elastīgums, lai 
DG varētu strauji un efektīvi reaģēt uz mainīgām 
vajadzībām vispārīgas krīzes un steidzamas rīcības 
apstākļos, un tā izrādījās labi pielāgota noteiktajai 
situācijai. Komisija vēlētos uzsvērt, ka atkarībā no 
vajadzībām un apstākļiem DGGJ izvēlējās vispie ­
mērotāko pieeju un resursu izmantošanu, tostarp 
integrējot Grieķijas ministrijās un valsts pārvaldē 
Komisijas, starptautisko organizāciju, valsts aģen ­
tūru ekspertus un/vai augsta līmeņa civildienesta 
ierēdņus no dalībvalstīm, organizējot seminārus un 
nodrošinot īstermiņa ekspertus.
Tādējādi DGGJ ietvaros izveidotais plānošanas cikls 
atbilda vispārīgajai situācijai, jo lēmumu pieņem ­
šanas procesā par dažādām iespējām sniegt TP tika 
nodrošināts elastīgums. Darbību prioritātes bija 
atkarīgas no Grieķijas iestāžu pieprasījumiem un 
ekonomikas korekciju programmas nosacījumiem, 
un tās bija jākoriģē atbilstīgi sarunu iznākumiem.
Komisijas atbilde 60
6. ieteikums
Komisija piekrīt 6. ieteikumam un regulāri uzrau ­
dzīs TP , kas ir tās kā līgumslēdzējas iestādes tiešā 
atbildībā.
Nosakot ietvaru, kas kalpos par SRSS  darbību 
pamatu, Komisija, veicot ex ante  analīzi, apsvērs 
DGGJ gūto mācību un pieredzi TP īstenošanas gaitā. 
Turklāt Komisija apsver iespēju publiskot uzaicinā ­
jumu iesniegt piedāvājumus par ex post  novērtē ­
juma veikšanu Grieķijā veiktajām darbībām, kad būs 
pabeigtas visas TP darbības.
7. ieteikums
Komisija piekrīt 7. ieteikumam.
Turpmākajās darbībās, ko veiks SRSS , tiks akcentēts 
šis spēju veidošanas aspekts.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
Eiropas Komisija 2011.  gadā izveidoja Darba grupu 
Grieķijas jautājumos, lai atbalstītu ekonomikas korekciju 
programmu ar plaša spektra tehnisko palīdzību. Šajā 
ziņojumā ir aplūkots, vai darba grupa izpildīja savu 
mandātu un vai Grieķijai sniegtā palīdzība efektīvi 
sekmēja reformu procesu. Palāta secināja, ka darba grupa 
kopumā apliecināja sevi kā darboties spējīgu mehānismu 
sarežģīto tehniskās palīdzības pasākumu sniegšanai un 
koordinēšanai. Tomēr atsevišķu projektu izstrādē bija 
nepilnības, un saistībā ar ietekmi uz reformas gaitu tika 
panākti neviendabīgi rezultāti.