[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.4.2005 COM(2005) 134 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Attīstības politiku saskaņotība Kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus {SEK(2005) 455} SATURA RĀDĪTĀJS 1. Attīstības politiku saskaņotība 3 2. Saskaņotības saistības 4 3. ES politisko saistību pārvēršana rīcībā 5 3.1. Tirdzniecība 6 3.1.1. Dohas attīstības programma (DAP) 6 3.1.2. Divpusējie un vienpusējie pasākumi 7 3.2. Vide 8 3.2.1. Ilgtspējīgs patēriņš un ilgtspējīga ražošana 8 3.2.2. Daudzpusēji vides nolīgumi (DVN) 8 3.2.3. ES iniciatīvas ilgtspējīgai attīstībai 9 3.3. Drošība 9 3.3.1. Eiropas drošības stratēģija 9 3.3.2. Pārvalde, valsts nestabilitāte, konfliktu novēršana 10 3.4. Lauksaimniecība 11 3.4.1. Kopējā lauksaimniecības politika 11 3.4.2. Pārtikas palīdzība 12 3.4.3. Sanitārie un fitosanitārie pasākumi 12 3.5. Zivsaimniecība 13 3.6. Globalizācijas, nodarbinātības veicināšanas un pienācīga darba sociālā dimensija 13 3.7. Migrācija 14 3.8. Pētniecība un inovācija 15 3.9. Informācijas sabiedrība 16 3.10. Transports 16 3.11. Enerģētika 17 4. Īstenošana un monitorings 18 1. pielikums - akronīmi 19 1. POLITIKU SASKAņOTīBA ATTīSTīBAI Labāka sadarbība attīstības jomā, tostarp labāks finansējums un uzlabota palīdzības sniegšana, ir ļoti svarīga, tomēr pati par sevi nepietiekama, lai ļautu jaunattīstības pasaulei līdz 2015. gadam sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM). Ir vispāratzīts, ka efektīvi uzlabojot attīstīto valstu politiku saskaņotību,[1] jaunattīstības valstīm būtu labākas iespējas sasniegt TAM. “Ņemot to vērā, Padome nolēma, ka valstu TAM ziņojumu un ES Apvienotā ziņojuma kopējai struktūrai jāsatur atsevišķa iedaļa par attīstības politiku saskaņotību [2]. Eiropadomes 2004. gada jūnija secinājumos[3] vairākkārt uzsvērts, ka ES „stingri atbalstīs ANO mēģinājumus paātrināt progresu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai.” Atsaucoties uz šīm saistībām, Padome 2004. gada novembra secinājumos[4] atbalstīja Komisijas priekšlikumu „sagatavot konkrētus un vērienīgus priekšlikumus rīcībai ceļā uz 2015. gadu tādās nozarēs kā finanses attīstībai, attīstības politiku saskaņotība un uzmanības pievēršana Āfrikai.” Šajā ziņojumā sniegti Komisijas priekšlikumi par politiku saskaņotību. Pārējie divi Padomes secinājumos minētie elementi (finanses attīstībai un pievēršanās Āfrikai) tiek aplūkoti atsevišķos ziņojumos[5]. Visi kopā tie sastāda Komisijas priekšlikumu paketi par ES ieguldījumu pārskatam par TAM ANO augsta līmeņa pasākumā 2005. gada septembrī. ES saistības par politiku saskaņotību nav tikai galvenās politiskās saistības TAM kontekstā. Tām arī ir stabils juridiskais pamats EK Līgumā (178. pants). Jaunā ES Konstitūcija[6] atbalsta šīs saskaņotības saistības pat lielākā mērā (III pants – 292, III pants – 316). Plašā ES politikas veidošanas kontekstā saskaņotība ir daudzdimensiju saistības, kam jāatrod pielietojums vispārējas ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas ietvaros. Politikām, kas nav attīstības politikas, jārespektē attīstības politiku mērķi, bet sadarbībai attīstības jomā, kur iespējams un piemērots, jāveicina to ES politiku mērķu sasniegšana, kas nav attīstības politikas. Kopumā, un tostarp arī gaidāmā attīstības politikas pārskata kontekstā, tiek piemērota šī plašā definīcija. Tomēr šā ziņojuma konkrētajos ietvaros tiek pieņemta mērķtiecīgāka pieeja. Meklējot veidus, kā paātrināt virzību TAM sasniegšanai, ES pienākums ir skatīties pāri sadarbības attīstības robežām un apsvērt iespēju par to, kā politikas, kas nav palīdzības politikas, var palīdzēt jaunattīstības valstīm sasniegt TAM . ES politiku, kas nav palīdzības politikas, ietekmi uz jaunattīstības valstīm nedrīkst novērtēt par zemu, tāpat kā nedrīkst novērtēt par zemu to potenciālu labvēlīgi ietekmēt šo valstu attīstības procesu. ES politikas tādās nozarēs kā tirdzniecība, lauksaimniecība, zivsaimniecība, pārtikas drošība, transports un enerģētika tieši ietekmē jaunattīstības valstu iespējas radīt ekonomisko izaugsmi, kas ir pamatā ilgtspējīgai virzībai uz TAM. ES migrācijas politika, ietekmējot migrantu naudas pārvedumu plūsmas, ietekmē daudzu jaunattīstības valstu maksājumu bilanču stāvokli. ES vides politika ne tikai tieši ietekmē vispārējo progresu vides ilgtspējības nodrošināšanā (TAM7), bet tā atstāj sekas gandrīz uz visiem citiem TAM, sakarā ar ciešo saistību starp vidi un nabadzību, piekļuvi dabas resursiem un to apsaimniekošanu, sievietes lomu, veselību, bērnu mirstību un skolas apmeklēšanu. ES pētniecības un informācijas sabiedrības politikām ir liels potenciāls jaunattīstības valstīs uzlabot piekļuvi veselībai un izglītībai. ES pieejai globalizācijai un nestabilām valstīm ir būtiska loma rosinoša politiska konteksta radīšanā, lai sasniegtu TAM . Turklāt visām šīm ES politikas nostādnēm jāpiemīt atbilstošai dzimumu vienlīdzības perspektīvai, lai tās nezaudētu pusi no savas potenciālās ietekmes. Tām ir jānodrošina stabila un droša vide, jo bez miera un drošības nevar notikt attīstība, tāpat kā bez attīstības nevar pastāvēt miers un drošība. Komisija 2002. gadā ieviesa ietekmes novērtējuma instrumentu, kas ir daļa no „labāku noteikumu paketes”[7] un ko pielieto attiecībā uz visiem svarīgākajiem Komisijas dienestu ieplānotajiem priekšlikumiem. Šis instruments palīdz uzlabot sagatavojamo pasākumu sasakaņotību, jo tā analīzē ir iesaistīti visi attiecīgie Komisijas dienesti un attiecībā uz nospraustajiem dažādajiem politikas mērķiem arī visas ieinteresētās puses. 2. SASKAņOTīBAS SAISTīBAS Atbildot uz Padomes lūgumu apskatīt iespējas politiku saskaņotības jomā, Komisija ir noteikusi prioritārās jomas , kurās iespējas sasniegt sinerģiju, izmantojot attīstības politikas mērķus, tiek uzskatītas par īpaši svarīgām. Visām šīm nozarēm ir tieša saikne ar vienu vai vairākiem TAM . Tās ir TAM pamatā (tirdzniecība, vide) un/vai spēj dot ieguldījumu tajos. Katrai no šīm prioritārajām jomām Komisija ir noteikusi vispārējas ievirzes vai „attīstības saistību saskaņotību” , kas iespējami veicinātu progresa paātrināšanu TAM sasniegšanai, ar noteikumu, ka arī jaunattīstības valstu līmenī tiek veikta pareizā politika un nodrošināta atbilstoša vadība, un apmierinošs progress cilvēktiesību pilnīgā ievērošanā. Visās šajās politikas jomās jāievēro dzimumu vienlīdzības aspekts. Komisija aicina Padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Sociālo lietu un ekonomikas komiteju apstiprināt apņemšanos uzskatīt šīs saistības kā ES un tās dalībvalstu kopēju iesaistīšanos saskaņotības uzlabošanā un kā būtisku ES ieguldījumu TAM. ES attīstības saistību saskaņotība Tirdzniecība: ES ir stingri apņēmusies nodrošināt attīstībai draudzīgu un ilgtspējīgu Dohas attīstības programmas un ES un ACP ekonomiskās partnerības līgumu (EPA) iznākumu. ES turklāt uzlabos savu vispārējo preferenču sistēmu, lai jūtami palielinātu jaunattīstības valstu eksportu uz ES. ES turpinās strādāt, lai integrētu tirdzniecību attīstības stratēģijās un, nepieciešamības gadījumā, palīdzēs jaunattīstības valstīm veikt reformas. Vide: ES veiks vispārējus pasākumus, lai ierobežotu neiltgspējīgu patēriņu un ražošanas veidus. ES palīdzēs jaunattīstības valstīm ieviest daudzpusējos vides nolīgumus (DVN) un strādās, lai nodrošinātu to, ka DVN sarunu laikā vērā ņemtu jaunattīstības valstu kapacitātes. ES turpinās sekmēt nabadzīgos atbalstošas un ar vidi saistītas iniciatīvas un politikas. Drošība: ES uzskatīs drošību un attīstību par papildu aspektiem, kuru kopējais mērķis ir radīt drošu apkārtējo vidi un pārraut nabadzības, kara, vides degradācijas un neefektīvu ekonomisko, sociālo un politisko struktūru burvju loku. ES uzlabos savu politiku, lai atbalstītu labu un efektīvu vadību un novērstu valstu nestabilitāti un konfliktus, tostarp stiprinot savu reakciju uz sarežģītām partnerattiecībām/ neefektīvām valstīm. ES pastiprinās kontroli pār savu ieroču eksportu, lai izvairītos no tā, ka ES ražoti ieroči tiek izmantoti pret civiliedzīvotājiem vai ka tie saasina jaunattīstības valstīs pastāvošos saspīlējumus un konfliktus. ES veicinās sadarbību, lai apkarotu korupciju, organizēto noziedzību un terorismu. Lauksaimniecība: ES turpinās savus centienus līdz minimumam samazināt tirdzniecības izkropļošanu, kas saistīta ar tās atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarei, un turpinās veicināt jaunattīstības valstu lauksaimniecības attīstību. Zivsaimniecība: EK turpinās ar īpašu uzmanību izturēties pret to valstu attīstības mērķiem, ar kurām Kopienai būs divpusēji zivsaimniecības nolīgumi. Saskaņā ar jauno ES politiku par zivsaimniecības partnerības nolīgumiem ar trešām valstīm, kas tiek ieviesta jau no 2003. gada, EK turpinās atbalstīt zivsaimniecības līgumu slēgšanu, lai veicinātu racionālu un ilgtspējīgu piekrastes valstu jūras resursu pārpalikumu izmantošanu abu pušu savstarpējam izdevīgumam. Globalizācijas, nodarbinātības un pienācīga darba sociālā dimensija: ES piedalīsies globalizācijas sociālās dimensijas stiprināšanā, lai nodrošinātu maksimālu labumu visiem, gan vīriešiem, gan sievietēm. ES galvenais mērķis būs veicināt nodarbinātību un pienācīgu darbu visiem. Migrācija: ES veicinās sinerģiju starp migrāciju un attīstību, lai padarītu migrāciju par pozitīvu faktoru attīstībai. Pētniecība un inovācija: ES veicinās attīstības mērķu integrāciju, ja iespējams savās pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) un inovāciju politikās un turpinās sniegt palīdzību jaunattīstības valstīm uzlabot pašmāju iespējas šajā jomā. Informācijas sabiedrība: ES pievērsīsies digitālās plaisas novēršanas risinājumiem, izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju potenciālu kā attīstības instrumentu un kā būtisku paņēmienu TAM sasniegšanā. Transports: ES izskatīs gan cietzemes ieskauto, gan piekrastes jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, veicinot sadarbības jautājumus, lai panāktu tīkla savienojamību, kā arī izskatīs nodrošinājuma un drošības jautājumus. Enerģētika: ES ir cieši apņēmusies veicināt jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, sekmējot to piekļuvi ilgtspējīgiem enerģijas avotiem, kā arī atbalstot enerģētikas infrastruktūru un tīklu iekšējās savienojamības ieviešanu. 3. ES POLITISKO SAISTīBU PāRVēRšANA RīCīBā Zināmā mērā iepriekš uzskaitītās saskaņotības saistības jau iekļautas ES politikās. Ir uzsākti daudzi pasākumi, un daudzi jauni pasākumi jau ir ieplānoti. Raison d’être šim paziņojumam nodrošina tas, ka minētās saistības un pasākumi tiek novērtēti TAM sasniegšanai veikto vispasaules pasākumu ietvaros. Atzīstot, ka šie politikas mērķi ir jāuzskata par attīstības saistību saskaņotību TAM kontekstā, ES vēlreiz apstiprina un uzsver savu apņemšanos efektīvi darboties minētajos virzienos, ņemot vērā atvēlēto TAM laikaposmu starp šodienu un 2015. gadu. Šajā nodaļā ir uzskaitītas galvenās darbības un apsvērumi, uz kuriem balstīta ES attīstības saistību saskaņotība. 3.1. Tirdzniecība Tirdzniecības politika ir spēcīgs instruments, kas veicina tādu TAM izpildi kā nabadzības samazināšana un ilgtspējīga attīstība. Šajā iedaļā aplūkotas saistības un pasākumi, jo īpaši daudzpusējā, divpusējā un vienpusējā līmenī. Ar tirdzniecību saistītas palīdzības (TSP) jautājums sīkāk ir aplūkots ziņojumā “Finansējums attīstībai”. 3.1.1. Dohas attīstības programma (DAP) ES ir cieši apņēmusies nodrošināt attīstībai draudzīgu un ilgtspējīgu Dohas attīstības programmas iznākumu. ES ir bijusi lielākais ierosmes sniedzējs, izvirzot attīstību par galveno jautājumu PTO sarunu pašreizējā kārtā. Lai atsāktos DAP sarunas, ES ir veikusi būtisku piekāpšanos, apņemoties pakāpeniski atcelt savas eksporta subsīdijas , ja tiek atceltas visu veidu eksporta subsīdijas. - DAP izpildes gadījumā lauksaimniecības un rūpniecības precēm, kā arī pakalpojumiem būs nodrošināta labāka piekļuve tirgum, kas sniegs jaunattīstības valstīm priekšrocības un arī pastiprinās daudzpusējos noteikumus. - Jaunajām saistībām un noteikumiem jānodrošina nepieciešamā fleksibilitāte ( īpašā un atšķirīgā attieksme (ĪAA ) jaunattīstības valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītām valstīm un mazām un mazāk aizsargātām ekonomikām. - Rūpniecisko tarifu nozarē, ES apņemas veikt pilnīgu visu palikušo tarifu kāpumu, augstu tarifu un tarifu kulmināciju likvidēšanu, kā arī nozares liberalizāciju visās PTO dalībvalstīs attiecībā uz jaunattīstības valstis interesējošiem ražojumiem, apliekot tekstilpreces, apģērbu un apavus ar nodokli, kas ir pēc iespējas tuvāks nullei. - Runājot par ES iniciatīvu „Viss, izņemot ieročus”, ES turpinās veikt pasākumus, lai pārliecinātu citas attīstītās valstis turpināt savas vismazāk attīstīto valstu (VAV) III konferencē (Brisele, 2001) izstrādātās saistības attiecībā uz VAV, proti, piešķirt beznodokļu un bezkvotu režīmu visam vismazāk attīstīto valstu eksportam , kā arī mudināt visvairāk progresējušās jaunattīstības valstis uz daudzpusējiem pamatiem paplašināt piekļuvi dienvidu-dienvidu tirgum. - ES arī atzīst nepieciešamību sarunās ņemt vērā jaunattīstības valstu pamatotās bažas attiecībā uz tirdzniecības korekcijām, tostarp bažas, kas rodas no preferenču erozijas. ES savā ilgtspējīgas ietekmes novērtējumā (IIN) izvērtēs atšķirīgo tirdzniecības liberalizācijas ietekmi jaunattīstības valstu starpā. - ES strādās, lai pakalpojumu (VVPT) sarunu rezultātā pavērtos jaunas i espējas piekļūt tirgum jaunattīstības valstīm svarīgās nozarēs un piegādes veidos, tostarp VVPT Mode 4 (nodarbojas ar ārvalstu pakalpojumu piegādi, izmantojot fizisko personu pagaidu pārvietošanos). Sarunu iznākumam jārespektē jaunattīstības valstu tiesības aizsargāt sabiedriskos pakalpojumus un jāveicina piekļuve tehnoloģijai un iespējām investēt galvenajos infrastruktūras pakalpojumos, tādos kā telekomunikācijas, transports, ar enerģētiku un ūdeni saistītos pakalpojumos, kā arī finanšu pakalpojumos. - ES ir apņēmusies pilnībā ievērot Dohas Deklarāciju par Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS) un sabiedrības veselību un ar to saistīto 2003.gada 30. augusta PTO lēmumu, un tā atbalstīs jaunattīstības valstu centienus ieviest stratēģiju, kuras mērķis ir atvieglot piekļuvi zālēm par pieejamām cenām. - ES ir gatava atbalstīt tādas sistēmas ieviešanu, kas patenta pieteicējiem liktu atklāt ģenētisko resursu un saistīto tradicionālo zināšanu avotu. - ES atbalstīs turpmāku PTO noteikumu pastiprināšanu, jo īpaši antidempinga un zivsaimniecības subsīdiju nozarēs, kuras īpaši interesē jaunattīstības valstis. - ES ir apņēmusies ar DAP palīdzību nodrošināt muitas un tirdzniecības atvieglošanas pasākumu izstrādi jaunattīstības valstīs. Vienkāršākas procedūras varētu veicināt jaunattīstības valstu eksportu, atvieglot tranzītu valstīm, kam ir tikai sauszemes robežas, un uzlabot ieņēmumu iekasēšanu. - ES ir galvenais virzītājspēks PTO tirdzniecības un vides sarunās, kurās, cita starpā , paredzēts liberalizēt vides preču un pakalpojumu tirdzniecību un noskaidrot uz vidi attiecošos tirdzniecības noteikumus. 3.1.2. Divpusējie un vienpusējie pasākumi ES ir stingri apņēmusies nodrošināt attīstībai draudzīgu un ilgtspējīgu ES un ĀKK (Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis) ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPA ) iznākumu (tas attiecas arī uz sarunām ar Mercosur un Vidusameriku, Andu grupu un Vidusjūras reģionu). ES turklāt uzlabos savu vispārējo preferenču sistēmu, lai efektīvi palielinātu jaunattīstības valstu eksportu uz ES. ES turpinās strādāt, lai integrētu tirdzniecību attīstības stratēģijās un nepieciešamības gadījumā palīdzēs jaunattīstības valstīm veikt reformas. - ES strādās, lai līdz 2007. gadam noslēgtu sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPA) ar visiem sešiem ĀKK reģioniem. Dienvidu-dienvidu tirdzniecības veicināšana, reģionālo tirgu nostiprināšana un integrācija ir galvenie šā procesa mērķi. Sarunās ņems vērā ilgtspējīgas attīstības aspektus, pamatojoties uz ilgtspējības novērtējumiem. - Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ieviešanu atbalstīs ar sadarbību attīstības jomā, jo īpaši pastiprinot piedāvājumu iespējas un konkurētspēju. Šajā kontekstā ES uzraudzīs, lai tiktu izbeigta ar ekonomiskajiem partnerattiecību nolīgumiem saistītā palīdzība. Ekonomiskajos partnerattiecību nolīgumos pastiprinās reformas tādās svarīgās nozarēs kā investīcijas, muitas un tirdzniecības atvieglojumi, nodokļu politika, nodarbinātība, sociālā un vides politika. - ES ir apņēmusies sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem kā galveno nozari izvirzīt lauksaimniecību . ĀKK valstu lauksaimniecības produktu iekļūšana ES tirgū būs daļa no sarunām. ES ir izteikusi priekšlikumu, lai ĀKK valstu tirgu atklāšanas būtu asimetriskas un progresīvas. Tiks piešķirti pietiekami ilgi pārejas periodi, kas var ilgt vairāk nekā desmit gadus, atkarībā no ĀKK valstu attīstības vajadzībām. Piedevām tiks nodrošināta fleksibilitāte ievietojot pantus par pienācīgiem drošības pasākumiem un pārtikas drošību. - ES ir gandrīz pabeigusi pārskatu par tarifu atvieglojumiem, ko vispārējās preferenču sistēmas (VPS) ietvaros tā piešķir autonomi. Jaunā vispārējā preferenču sistēma no 2005. līdz 2008. gadam domāta valstīm, kam tā visvairāk nepieciešama, un tā būs vienkāršāka, caurskatāmāka un stabilāka. Turklāt, tā nodrošinās papildu tarifa atvieglojumus, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību un labu vadību. ES arī izskata iespējas vienkāršot un attiecīgi mīkstināt preču izcelsmes noteikumus, ko piemēro ES preferenciālās tirdzniecības režīmiem, lai tos labāk piemērotu jaunattīstības valstu vajadzībām un ierobežojumiem. - Lai stiprinātu jaunattīstības valstu kapacitāti izmantot uzlabotās tirdzniecības iespējas , ES turpinās strādāt pie tirdzniecības integrēšanas savās attīstības stratēģijās un palīdzēs jaunattīstības valstīm veikt nepieciešamās iekšzemes un struktūrreformas , lai risinātu piedāvājuma ierobežojumus un pielāgošanās izmaksas. 3.2. Vide Ir vispāratzīts, ka pasaule vēl ir tālu no Tūkstošgades attīstības 7. mērķa sasniegšanas, kurā paredzēts nodrošināt vides ilgtspējību. Daudz kas vēl veicams vides jomā, ja vēlas sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, tostarp TAM 7 . 3.2.1. Ilgtspējīgs patēriņš un ilgtspējīga ražošana ES vadīs vispārējos pasākumus, lai ierobežotu neilgtspējīga patēriņa un neilgtspējīgas ražošanas modeļus. Pirmkārt, ES uzdevums ir pievērst uzmanību savas saimnieciskās darbības un patēriņa modeļu ietekmei uz vidi pasaules mērogā (ES ‘ietekme’). Ekonomiskā izaugsme ir jānošķir no vides degradācijas. ES jau ir ieviesusi plašu politiku un instrumentu kopumu, lai veicinātu ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu attiecībā gan uz piegādi, gan pieprasījumu. - ES ir apņēmusies izstrādāt 10 gadu pamatprogrammas par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu pasaules un vietējā mērogā. Gaidāmā tematiskā stratēģija par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu arī sekmēs šo mērķi. - Jāturpina un jānostiprina pasākumi, lai pasaules līmenī samazinātu ES ’ietekmi’ , jo īpaši nozarēs, kur šīs tendences pasliktinās. 3.2.2. Daudzpusēji vides nolīgumi (DVN) ES palīdzēs jaunattīstības valstīm ieviest daudzpusējus vides nolīgumus un strādās, lai nodrošinātu, ka daudzpusējo vides nolīgumu sarunu laikā tiek ņemta vērā jaunattīstības valstu kapacitāte. ES turpinās veicināt pret nabadzību vērstas un ar apkārtējo vidi saistītas iniciatīvas un politikas. Daudzpusēju vides nolīgumu kontekstā, jaunattīstības valstis uzņemas svarīgas saistības. ES nodrošina būtiskus resursus, lai palīdzētu šīm valstīm īstenot savas saistības un saprot DVN nepieciešamību laika gaitā attīstīties, jaunattīstības valstīm uzkrājot pieredzi un līdzekļus, kas tām nepieciešami saistību izpildei. - Jaunattīstības valstis ir īpaši jūtīgas pret klimata pārmaiņām . Pasaules mēroga pasākumi mazināt klimata pārmaiņas – ES prioritāte – dod tām tiešu labumu. Kioto protokolā minētais tīras attīstības mehānisms arī jaunattīstības valstīm sniegs ievērojamas priekšrocības, palielinot resursus ilgtspējīgai attīstībai. - ES tiecas uz vadošo lomu Konvencijas par bioloģisko daudzveidību ( KBD ) un pasaules sammita par ilgtspējīgu attīstību (PSIA) izvirzītā mērķa par bioloģisko daudzveidību ieviešanā. ES būtu jāpalielina bioloģiskai daudzveidībai paredzētais finansējums un jāstiprina pasākumi, lai iekļautu biloloģisko daudzveidību attīstības atbalsta pasākumos. - Ķīmiskās drošības jomā ES turpinās veicināt mehānismus, lai aizsargātu jaunattīstības valstis pret bīstamām vielām un atkritumiem, atbrīvojot pasauli no viskaitīgākajām, cilvēka radītām vielām, kuras ir īpaši postošas jaunattīstības valstīm. 3.2.3. ES iniciatīvas ilgtspējīgai attīstībai - ES Rīcības plāns likumu piemērošanai, pārvaldei un tirdzniecībai mežsaimniecībā (FLEGT) veicina licencēšanas režīma izveidi, lai nodrošinātu likumību visam kokmateriālu eksportam uz Eiropu un sekmētu reformas valstīs ar ievērojamu meža izstrādi. - ES ūdens iniciatīva un ĀKK valstu un ES Ūdens objekti (finansē Eiropas Attīstības fonds (EAF) ar 500 miljoniem euro) ir lielākie ieguldījumi TAM un PSIA mērķu sasniegšanā attiecībā uz ūdeni un sanitāriju, integrētu pieeju ūdens resursu pārvaldīšanā tvertnes līmenī. Abu mērķis ir paaugstināt ES palīdzības efektivitāti un kompensēt kredītu nepietiekamību mērķu sasniegšanai. - ES enerģijas iniciatīvas un ĀKK valstu un ES Enerģijas objektu (ko ierosināts finansēt no EAF ar 250 miljoniem euro) mērķis ir veicināt piekļuvi moderniem enerģijas pakalpojumiem, ieviešot PSIA saistības, kuras izveidoja saikni starp enerģētiku un TAM sasniegšanu. ES atbalsta arī Johannesburgas Atjaunojamās enerģijas koalīciju, kas ir politiku sadarbības platforma attiecībā uz atjaunojamu enerģiju. 3.3. Drošība 3.3.1. Eiropas Drošības stratēģija ES uzskatīs drošību un attīstību par papildu dienaskārtībām, kuru kopīgais mērķis ir izveidot drošu vidi un pārraut nabadzības, kara, vides degradācijas un nestabilu ekonomiku, sociālo un politisko struktūru burvju loku. Eiropas Drošības stratēģija, ko 2003. gada decembrī pieņēma Eiropadome, iesaka integrētu pieeju konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā, kā arī citos drošības draudos. Neviens no jaunajiem draudiem nav tikai militārs, un ar katru no tiem jātiek galā, izmantojot civilo un militāro instrumentu kopumu. - ES uzlabos konsekventu un efektīvu ES/EK ārējās rīcības ieviešanu drošības un attīstības jomā, veicinot integrētu politikas un instrumentu kopumu . - ES līdzsvaros īstermiņa atbildes uz krīzēm ar ilglaicīgām stratēģijām, neradot politisko nozaru hierarhiju. Savas partnerības politiskās dimensijas nostiprināšanas laikā ES centīsies izvairīties no politiskās nosacītības palielināšanas un/vai attīstības resursu novirzīšanas no galvenā attīstības mērķa - izskaust nabadzību. - ES mērķis ir eksportēt stabilitāti un drošību uz citām valstīm, tajā pašā laikā nodrošinot individuālo tiesību un brīvību aizsardzību. 3.3.2. Vadība, valsts nestabilitāte, konfliktu novēršana ES pastiprinās savas politikas labas un efektīvas vadības atbalstam, kā arī konfliktu un valsts nestabilitātes novēršanai, tostarp pastiprinot savu reakciju uz sarežģītām partnerattiecībām/novājinātām valstīm. To valstu skaits, kuras var uzskatīt par sarežģītas partnerēm, valstu, kas raksturojamas kā nestabilas un novājinātas, pēdējos gados ir ievērojami palielinājies, radot milzīgu problēmu starptautiskajai kopienai. TAM netiks sasniegti bez progresa šajās valstīs, kurās gandrīz 30% no iedzīvotājiem iztiek no mazāk nekā viena dolāra dienā[8]. - ES mērķis būs veicināt pārvaldes uzlabošanu, korupcijas un starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanu, kā arī valstu nestabilitātes un konfliktu novēršanu. Tā ievēros lielāku konsekvenci savas politikas noteikšanā attiecībā uz finanšu un nodokļu paradīzēm, gan tādām, kas sadarbojas, gan tādām, kas to nedara[9]. - ES atbalstīs agro brīdinājuma sistēmu nostiprināšanu un partnervalstu un reģionālo organizāciju pārvaldes kapacitātes veidošanu , lai tās spētu efektīvi iesaistīties valsts nestabilitātes un konfliktu novēršanā. Turklāt, ES centīsies uzlabot valsts nestabilitātes analīzi, kopējās uzraudzības un sarežģītu partnerattiecību/novājinātu valstu novērtējumus. - ES uzskata, ka dialogs starp kultūrām un cilvēkiem ir būtiska globālās stratēģijas sastāvdaļa mierīgai līdzāspastāvēšanai un arī attīstībai. ES mērķis pašreizējo partnerattiecību ietvarā ir attīstīt vai stiprināt starpkultūru dialogu jaunattīstības valstīs, starp tām un ar tām. - ES sniegs aktīvu ieguldījumu, lai nodrošinātu sieviešu pilnīgu iesaistīšanos konfliktu risināšanā un miera veidošanā. 3.3.3. Ieroču tirdzniecība, ieroču neizplatīšana un konvencionāla atbruņošanās ES pastiprinās kontroli pār savu ieroču eksportu, lai izvairītos no tā, ka ES ražoti ieroči tiek izmantoti pret civiliedzīvotājiem vai saasina pastāvošos saspīlējumus vai konfliktus jaunattīstības valstīs. ES turpina būt par vienu no pasaules vadošajiem ieroču ražotājiem un eksportētājiem. Tas izvirza skaidrus politikas saskaņotības jautājumus, jo īpaši tādēļ, ka vairums šo ieroču patiesībā tiek izmantoti jaunattīstības valstīs. Tādēļ ES janostiprina mehānismi, kas paredzēti ieroču pārvešanas kontrolei. - ES sniegs efektīvu ieguldījumu ieroču neizplatīšanā , jo īpaši koncentrējoties uz kājnieku un vieglajiem ieročiem (KVI), pretkājnieku sauszemes mīnām (PSM) un sprāgstvielu atliekām no kara (SAK). Šie ieroči var bezgalīgi turpināt humanitārās krīzes, apdraudēt miera procesus, veicināt noziedzību un terorismu, pakļaut riskam valstu un reģionu drošību, vājināt konfliktu novēršanas programmas un nelabvēlīgi ietekmēt sociālo un ekonomisko rehabilitāciju un ilgtspējīgu attīstību. - Ņemot to vērā, ES jāpastiprina fiziskā eksporta, licenzētu ārvalstu ražojumu, starpniecības, ieroču tranzīta un pārsūtīšanas regulēšana un kontrole. ES darbosies ANO Rīcības plāna par KVI ietvaros un tai būtu jāpadomā par to, kā veicināt Eiropas Uzvedības kodeksa par ieroču pārvadājumiem ieviešanu, kā arī jāatbalsta sarunas par Starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu. - ES pastiprinās savu atbalstu konvencionālās atbruņošanās jomā, veicot plaša mēroga pasākumus (vietējās kapacitātes celšana, ieroču vākšana un iznīcināšana, robežkontroles, pārrobežu sadarbības programmas utt.), kuriem ir jābūt gan ar konkrētu mērķi, gan arī integrētiem konfliktu novēršanā, krīžu pārvaldīšanā, pēckonfliktu rekonstrukcijā un ilgtermiņa stabilizēšanā un attīstībā. 3.4. Lauksaimniecība Lauksaimniecība ir galvenā nozare ekonomiskai izaugsmei kā arī pārtikas drošībai daudzās jaunattīstības valstīs. ES atbalsta šīs nozares un jaunattīstības valstu lauku rajonu attīstību, jo īpaši ieviešot ES Rīcības plānu lauksaimniecības precēm. Komisija tomēr arī apzinās, ka starptautiskām un ES politikām un noteikumiem, tādiem kā kopējai lauksaimniecības politikai, pārtikas palīdzības disciplīnām, kā arī sanitāriem un fitosanitāriem standartiem jāspēlē pozitīva loma, radot labvēlīgu starptautisku vidi lauksaimniecības un lauku rajonu izaugsmei jaunattīstības valstīs. Attīstības politiku saskaņotības veicināšanai piemīt arī plašāka dimensija, runājot par tādiem jautājumiem kā nodrošinātība ar pārtiku, lauku rajonu attīstība, zemes izmantošana, pieeja zemei vai ilgtspējīga dabisko resursu izmantošana. Visi nosauktie jautājumi jārisina saskaņotā, savstarpēji saistītā un globālā veidā. ES turpinās savus centienus līdz minimumam samazināt tirdzniecības izkropļošanas līmeni saistībā ar tās atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarei un veicināt jaunattīstības valstu lauksaimniecības izaugsmi. 3.4.1. Kopējā lauksaimniecības politika Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformas, par kurām panākta vienošanās 2003. un 2004. gadā, sniedz lielu ieguldījumu, samazinot tirdzniecību izkropļojošu efektu līmeni sakarā ar ES atbalstu lauksaimniecībai, pastiprinot pozitīvos sociālos un vides efektus. Lai turpinātu progresu šajā virzienā un attiecībā uz attīstības jautājumiem: - ES pabeigs KLP reformu , jo īpaši cukura nozarē, lai iekšzemes līmenī sasniegtu reformas pārnozaru ieviešanu un uzlabotu KLP saskaņotību ar Dohas attīstības programmu. ES ieviesīs rīcības plānu ar pavadpasākumiem cukura protokolam ar ĀKK valstīm, kura mērķis ir atbalstīt šo valstu pielāgošānos ES cukura režīma reformai. - Saskaņā ar Johannesburgas Rīcības plānu KLP ir arvien lielākā mērā atbilst ilgtspējības mērķiem. KLP mērķi ir palīdzēt lauksaimniecībai veikt savu daudzfunkciju lomu sabiedrībā: drošas un veselīgas pārtikas ražošana, lauku ilgtspējīgas attīstības veicināšana, kā arī lauksaimniecībā izmantojamās vides un tās bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana un statusa uzlabošana. - Visus KLP pasākumus regulāri novērtē uz slīdoša grafika pamata un priekšlikumi KLP reformai iziet plašu ietekmes novērtējumu. Komisija arī ir apņēmusies ar 2009. gada ziņojumu izveidot uzraudzības sistēmu par politikas reformu kokvilnas nozarē, lai analizētu tās ietekmi uz ražošanu un tirdzniecību. - DAP saistību par paralēlu visu eksporta subsīdiju veidu likvidēšanu kontekstā, EK paredz likvidēt eksporta kompensācijas lauksaimniecības un pārtikas produktiem. 3.4.2. Pārtikas palīdzība ES uzskata, ka pārtikas palīdzība nav jāizmanto kā instruments, lai atbrīvotos no lauksaimniecības produkcijas pārpalikuma, kā rezultātā tiek vājināta vietējā produkcija un normāli tirdzniecības darījumi. Tas pilnībā aplūkots ES pārtikas palīdzības politikā, kuras mērķis ir ilgtspējīga lauksaimniecības attīstība jaunattīstības valstīs, reģionālās tirdzniecības veicināšana un pārtikas krīžu risināšana bez tirgu sagraušanas. - Lai sasniegtu attīstības mērķus, kā arī lai padarītu attīstības politiku efektīvāku, ES atbalsta PTO disciplīnu par pārtikas palīdzību izveidošanu. Tā ir panākusi, ka jautājumi par pārtikas palīdzību ir iekļauti DAP diskusijās(eksporta konkurence). - ES arī izdevās noorganizēt “ Pārtikas palīdzības konvencijas” sarunu atsākšanu, lai noteiktu skaidras un saskaņotas saistības no to dalībnieku puses. ES spers visus nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu, ka jaunais nolīgums ietver “uzvedības kodeksu” attiecībā uz pārtikas palīdzības politikām, kurās būtu aplūkoti pasākumi ar labvēlīgu ietekmi uz attīstības mērķiem. 3.4.3. Sanitārie un fitosanitārie pasākumi ES aktīvi palīdzēs jaunattīstības valstīm, lai tām atvieglotu sanitāro un fitosanitāro (SFS) standartu izpildi un lai tās varētu palielināt savu lauksaimniecības un zivsaimniecības (tostarp pārstrādātu produktu) eksportu. - Komisija izskatīs iespēju sistemātiski novērtēt SFS pasākumu ietekmi uz jaunattīstības valstīm un iespējamo palīdzību šīm valstīm. Tā, savukārt, tiks izmantota, lai noteiktu jaunattīstības valstīm paredzētus atbilstošus pasākumus vai darbības. - Pārtikas un dzīvnieku barības ātrās bojāšanās, kā arī īstermiņa piegāžu neelastīguma dēļ, jāizstrādā ātras reaģēšanas iespējas, lai atrisinātu SFS problēmas, kā arī jānosaka atbilstoši resursi. 3.5. Zivsaimniecība EK turpinās pievērst īpašu uzmanību to valstu attīstības mērķiem, ar kurām Kopiena noslēgs divpusējus zvejniecības nolīgumus. Saskaņā ar jauno ES politiku par zivsaimniecības partnerības nolīgumiem ar trešām valstīm, kas tiek ieviesta jau no 2003. gada, EK turpinās veicināt zvejniecības nolīgumu noslēgšanu, lai sekmētu racionālu un ilgtspējīgu piekrastes valstu jūras resursu pārpalikumu izmantošanu abu pušu interesēs. Kopš 2003. gada ES ir sākusi ieviest jaunu politiku attiecībā uz partnerību ar trešām valstīm zvejniecības nolīgumu jomā. Pamatojoties uz to, ES veiks šadas darbības: - Saskaņā ar 2002. gada kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, EK pakāpeniski pārveidos līdzšinējos zvejniecības piekļuves nolīgumus zvejniecības partnerattiecību nolīgumos (ZPN) [10]. Visi zvejniecības piekļuves nolīgumi, kuros ietverta prasība Kopienai maksāt finansiālu pabalstu trešai valstij, tiks vēlākais līdz 2008. gadam aizstāti ar partnerattiecību nolīgumiem. - Zvejniecības partnerattiecību nolīgumus turpinās veidot, lai efektīvi veicinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu partnervalstīs. ZPN sarunās, EK un iesaistītā trešā valsts centīsies nodrošināt to, ka iesaistītā valsts velta ievērojamas pūles, lai veicinātu racionālu un ilgtspējīgu tās resursu izmantošanu un lai uzlabotu tās iekšzemes zivsaimniecības politikas. ES pastiprinās saistību starp attīstības politiku un zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem, lai uzlabotu zivsaimniecības resursu labāku pārvaldību trešo valstu ūdeņos un ieviestu ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku. - EK uzsāks rīcības plānu, lai vēlākais līdz 2006. gadam uzlabotu kvalitāti un pieejamību zinātnieku ieteikumiem par zivju krājumiem ārpus ES valstu ūdeņiem. Precizētos datus par zivju krājumiem izmantos kā pamatu turpmākās ZPN sarunās. - Ja Ministru Padome tā nolems, pašreizējo ZPN divpusējo pieeju var papildināt, kur piemērots, ar reģionālo pieeju . - PTO ietvaros EK centīsies vienoties par sabalansētu daudzpusēju zivsaimniecības subsīdiju režīmu. 3.6. Globalizācijas, nodarbinātības veicināšanas un pienācīga darba sociālā dimensija ES veicinās globalizācijas sociālās dimensijas stiprināšanu, lai nodrošinātu maksimālu labumu visiem, gan vīriešiem, gan sievietēm. Kā vispārēju mērķi ES atbalstīs nodarbinātību, taisnīgu ekonomisku izaugsmi un pienācīgu darbu visiem. Pasaules Komisijas ziņojums “Globalizācijas sociālā dimensija” aicināja uz taisnīgu globalizāciju, kas nestu labumu visiem[11]. Komisija šajā jautājumā 2004. gada maijā pieņēma paziņojumu[12]. ES ir apņēmusies mobilizēt visas savas politikas, tostarp tirdzniecības, attīstības un ārējo attiecību politikas un instrumentus, lai labāk risinātu globalizācijas problēmas. ES šajā nolūkā sadarbosies ar valstu varas iestādēm un sociālajiem partneriem. - ES veicinās pasākumus, lai nodrošinātu starptautisko institūciju politiku saskaņotību, kā arī dialogu un sadarbību starp PTO, Bretonvudsas (Breton Woods) institūcijām un Starptautisko darba organizāciju. - ES veicinās proaktīvas pieejas attīstību, lai risinātu pielāgojumu sociālās sekas un ar globalizāciju saistītu pārstrukturēšanu, tostarp izmantojot sadarbību ar SDO par tirdzniecības politikas ietekmi uz nodarbinātību un sociāliem jautājumiem. - ES atbalsta nodarbinātības un pienācīga darba[13] jautājumu , jo īpaši attiecībā uz jauniem cilvēkiem, iekļaušanu sagaidāmajā TAM pārskatā un Tūkstošgades deklarācijā. Šajā nolūkā ES jo īpaši sadarbosies ar ANO, SDO un citām starptautiskām organizācijām. - ES atbalstīs iniciatīvas, kas vērstas uz to, lai veicinātu produktīvu nodarbinātību , investēšanu cilvēku resursos, pārdales mehānismos, sociālajā aizsardzībā, dzimumu vienlīdzībā, sociālajā dialogā un efektīvā darba tiesību piemērošanā. Tas varētu arī ietvert apmācību un brīvprātīgas iniciatīvas jauniem cilvēkiem, lai palīdzētu viņiem iegūt lielāku autonomiju, jaunu pieredzi un varbūt pat pieteikties darbā. - ES veicinās labu vadību finanšu, nodokļu un tiesu jomās. - ES pastiprinās atbalstu godīgai tirdzniecībai , kas ir ilgtspējīgas attīstības un nabadzības samazināšanas instruments. - ES turpinās veicināt Eiropas stratēģiju par uzņēmumu sociālo atbildību [14] (USA) kā būtisku uzņēmējdarbības ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un nabadzības samazināšanā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta labākai USA attīstības dimensijas noteikšanai attiecībā uz: a) galveno starptautisko vides un sociālo konvenciju ieviešanu; b) piegādes ķēdi jaunattīstības valstīs un (c) ārpus ES ieinteresēto pušu dalību. - Veicinot USA, Komisijai un dalībvalstīm jāapsver iespējas saistīt pieeju valsts iepirkumiem ar nosacījumu, ka tiek ievērotas un piemērotas ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem. 3.7. Migrācija ES veicinās sinerģiju starp migrāciju un attīstību, lai padarītu migrāciju par pozitīvu faktoru attīstībai. ES turpinās veicināt pozitīvo pieeju saistībai starp migrāciju un attīstību, balstoties uz 2002. gada decembra ziņojumā par migrāciju un attīstību[15] izklāstītajiem principiem. Turpmākos priekšlikumus šajā jomā ietvers ziņojumā, ko šogad cels priekšā vēlāk. Tie balstīsies uz labāko pieredzi, un tajos jo īpaši jāskar šādi jautājumi: - ES veicinās labi pārvaldītu starptautisku darbaspēka migrāciju , attīstot ES politiku par ekonomisko migrāciju[16]. - ES centīsies veicināt - sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām – lētus un drošus kanālus privātiem pārceļotāju pārvedumiem un izpētīs mehānismus, lai rastu šīm privātām finanšu plūsmām iespējas darboties kā katalizatoram uz attīstību orientētās investīcijās. - ES arī papildus sīkāk izstrādās - sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām – kā intelektuālā darbaspēka emigrāciju pārvērst intelektuālā darbaspēka iegūšanā[17]. Viens no šīs pieejas aspektiem ir veicināt, lai ES dalībvalstis un saistītās ieinteresētās puses atturas no ‘ aktīvas personāla pieņemšanas darbā’ tajās nozarēs, kas ir noteicošas uzņēmumiem un trešo valstu turpmākai attīstībai, tostarp medicīnas un pētniecības nozarēs reģionos, kur trūkst nepieciešamo pakalpojumu tajās jaunattīstības valstīs, kas cieš no būtiska personāla trūkuma. - ES izpētīs iespējas atbalstīt un stiprināt starpvalstu kopienu centienus veicināt savas izcelsmes valsts sociāli-ekonomisko attīstību, arī veicinot riņķveida migrāciju (piem., izmantojot atbilstošu vīzu politiku). - ES izpētīs veidus, kā palielināt dienvidu-dienvidu migrācijas ietekmi uz attīstību, izmantojot arī palīdzību attīstībai. 3.8. Pētniecība un inovācija ES veicinās, ja iespējams, attīstības mērķu integrāciju savās pētniecības un tehnoloģiju attīstības un inovāciju politikās un turpinās palīdzēt jaunattīstības valstīm uzlabot to iekšzemes kapacitātes šajā jomā. Inovācija ir galvenais dzinulis, lai uzlabotu cilvēces labklājību. Jaunattīstības valstu ekonomisko, sociālo un vides apstākļu uzlabošana ir zināšanām bagāts process, kas iegūst no atbalsta pētniecībai. ES atbalsta pētniecību jaunattīstības valstīs ar savu Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu. Šajā kontekstā: - ES sadarbosies ar jaunattīstības valstīm, lai tām a) veicinātu zinātni un tehnoloģiju, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu lomu šajos centienos; b) uzlabotu pētniecības, tehnoloģijas un augstākās izglītības infrastruktūru, c) paaugstinātu cilvēkresursu zinātnes un tehnoloģijas kapacitāti ar vairāku starptautisko mobilitātes shēmu palīdzību, izvairoties no intelektuālā darbaspēka emigrācijas un c) piešķirtu resursus augstākai izglītībai jauniešiem, jo īpaši meitenēm. - ES turpinās Eiropas pētniecības telpas izveidi un stiprinās tās starptautisko dimensiju, lai tā kalpotu attīstības prioritātēm. ES turpinās atbalstīt sadarbības pētniecību par jaunattīstības valstu prioritāšu problēmām. Daudzi ar TAM saistīti projekti, ko ir finansējušas ES dalībvalstis un Kopienas pētniecības pamatprogramma, kā arī citas saistītas pētniecības iniciatīvas (piem. ES ūdens iniciatīvas pētniecības daļa), virzīti uz koordinēšanas nostiprināšanu, jaunu partnerību veidošanu, kā arī pašreizējo un nākamo kognitīvo darbību ietekmes palielināšanu, nodrošinot jauno risināmo problēmu zinātnisku pamatojumu. - ES sekmēs, kur nepieciešams, attīstības jautājumu integrāciju dažādās tehnoloģiju platformās un partnerībās (mežsaimniecība, biotehnoloģijas, ūdens apgāde un sanitācija, veselības izpēte, utt.), lai palielinātu savstarpējo izdevīgumu Eiropai un jaunattīstības valstīm kā to ierosināja Eiropas un jaunattīstības valstu partnerības programma klīniskās izpētes jomā (EDCTP) un Pasaules dzīvnieku veselības tehnoloģiju platforma. - ES atbalstīs iniciatīvas uzlabot piekļuvi zemes novērošanas datiem un to izmantošanu, lai uzlabotu plānošanu un informētu attīstības politikas veidotājus jaunattīstības valstīs. Šajā kontekstā, Āfrikas valstu iekļaušana GEOSS sniegs tiešu labumu to attīstības politikām. - ES atbalstīs kapacitātes celšanu vietējā un reģionālā līmenī, izmantojot integrētas pētniecības, demonstrāciju pasākumu un apmācības darbības, iesaistot attiecīgās ieinteresētās puses gan no jaunattīstības, gan attīstītajām valstīm, jo īpaši sadarbības starp ANO HABITAT un Eiropas Komisiju kontekstā. 3.9. Informācijas sabiedrība ES pievērsīsies digitālās plaisas novēršanas risinājumiem, izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju potenciālu kā attīstības instrumentu un kā būtisku paņēmienu TAM sasniegšanā. Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) izplatās visās sociāli-ekonomiskajās nozarēs. IKT palīdz efektīvāk sniegt sabiedriskos pakalpojumus. Tās veicina ekonomisko izaugsmi, uzlabo labu vadību un spēlē lielu lomu sabiedrības interešu mērķu, tādu kā kultūras daudzveidība, veicināšanā. IKT politikas kontekstā ES veiks šādas darbības: - ES nodrošinās tehnisku palīdzību noteikumu sistēmā , veicinot kapacitātes paaugstināšanu, atbalstot reģionu noteikumu saskaņošanu, veidojot dialogu par e-stratēģijām un apmainoties ar labāko pieredzi un salīdzinošajām analīzēm, jo īpaši izveidojot ieinteresēto pušu tīklu. - Lai efektīvi veicinātu vispārēju piekļuvi IKT, jo īpaši Subsahāras Āfrikā, ES apsvērs valstu īpašumā esošo stratēģiju atbalstīšanu, kas valsts sektora resursus apvieno ar privātā sektora investīcijām. Šo stratēģiju kontekstā, ES arī veicinās tādus IKT pielietojumus kā e-iekļaušana, e-pārvalde, e-mācības, e-veselība un e-uzņēmējdarbība. - ES ir atvērusi jaunattīstības valstu dalībai Pētniecības un attīstības pamatprogrammu arī informācijas sabiedrības projektos. Tas ļauj izmēģināt novatoriskus izmēģinājuma projektus un vispārināt visveiksmīgākās vietējās iniciatīvas, kā arī atvieglo izglītības un pētniecības tīklu paplašināšanu. 3.10. Transports ES izskatīs gan cietzemes ieskauto, gan piekrastes jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, veicinot sadarbības jautājumus, lai panāktu tīkla savienojamību, kā arī izskatīs nodrošinājuma un drošības jautājumus. ES palielinās atbalstu ilgtspējīgām, vairākveidu pārvadājumu sistēmām, uz kurām balstās reģionālās integrācijas stratēģijas un reģionālā tirdzniecība, saskaņā ar Eiropas 2010. gada transporta politikā un Alma-atas 2003. gada rīcības programmā minētajiem principiem. Izmantojot savu transporta politiku, ES atbalstīs jaunattīstības valstis šādi: - ES turpinās strādāt un stiprināt savu ietekmi starptautiskās organizācijās (tādās kā Starptautiskā jūrniecības organizācija un Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija), lai nodrošinātu efektīvus un produktīvus gaisa un jūras transporta pakalpojumus drošā un tīrā vidē, kas labvēlīgi ietekmē ilgtspējīgu attīstību un reģionālo tirdzniecību. - ES turpinās atbalstīt Starptautisko darba organizāciju, tās centienos sekmēt taisnīgus darba nosacījumus jūrniekiem, tostarp balstoties uz konsolidēto Konvenciju par jūrniecības darba standartiem, kas ir jāpieņem 2006. gada sākumā. - ES palielinās atbalstu starptautiskām, reģionālām un subreģionālām organizācijām, lai risinātu tranzītpārvadājumu atvieglošanas jautājumu. - ES turpinās sniegt atbalstu starptautiskās loģistikas ķēdes drošības uzlabošanai, kā arī pārvadājumu drošības uzlabošanai, divpusējā un reģionālā līmenī veicinot jaunattīstības valstu likumu pieskaņošanu starptautisko jūrniecības un aviācijas drošības tiesību aktiem. - ES izskatīs iespējas paplašināt Eiropas satelītu navigācijas sistēmas Galileo sniegtās priekšrocības uz jaunattīstības valstīm. 3.11. Enerģētika ES ir cieši apņēmusies veicināt jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, sekmējot piekļuvi ilgtspējīgiem enerģijas avotiem, kā arī atbalstot enerģētikas infrastruktūru un tīklu iekšējās savienojamības ieviešanu. Ilgtspējīga, augstas kvalitātes, uzticama un pieejama piekļuve piemērotiem enerģijas avotiem ir svarīga gan tām valstīm, kam pašlaik nav piekļuves enerģijas pakalpojumiem, gan arī turpmākiem produktivitātes pieaugumiem un ekonomiskajai attīstībai, kas nepieciešama lai apgādātu prognozēto iedzīvotāju pieaugumu un urbanizāciju jaunattīstības valstīs. Ar savu enerģētikas politiku ES jāuzņemas šādas saistības: - ES veicinās institucionālo atbalstu, tehnisko palīdzību un vienota informācijas tīkla izveidi, lai dotu saņēmējvalstīm kapacitātes ieviest savas enerģijas opcijas, piem., ar mērķsadarbības instrumentiem, kas stiprinātu šo valstu administratīvās un regulējošās kapacitātes un/vai ad hoc tehniskās palīdzības mehānismus. - ES palīdzēs izstrādāt piemērotu regulēšanas satvaru un novatoriskus finanšu mehānismus, lai valsts-privāto partnerību kontekstā veicinātu investīcijas tīrās tehnoloģijās. - ES pastiprināti veicinās reģionālo sadarbību , lai izveidotu enerģijas infrastruktūru savstarpējo sadarbību. - ES veicinās to, ka enerģētikas politika tiek integrēta kā attīstības stratēģiju un nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentu (PRSP) vispārēja sadaļa. Programmās un projektos enerģētikas nozarē sistemātiski jāiekļauj enerģētikas efektivitātes mērķi. 4. ĪSTENOšANA UN UZRAUDZīBA TAM izpildes kontekstā 2004. gada decembrī Eiropadome pieprasīja, lai attīstības politiku saskaņotība turpmāk tiktu pastiprināta „plašāk un sistemātiskāk izmantojot jau esošo s konsultāciju un ietekmes novērtējumu mehānismus un procedūras, kas dod iespēju analizēt visu saistīto politiku ietekmi uz jaunattīstības valstīm” [18]. Šā ziņojuma izpildes kontroles ietvaros ES, cita starpā, izskatīs pašreizējos novērtējuma un pārbaudes mehānismus, ko piemēro Eiropas Komisijā, un izskatīs iespēju paplašināt šādu pieeju - piemērotā formātā - Padomei un Eiropas Parlamentam. Šādā pašā attīstības politiku saskaņotības stiprināšanas garā, Komisija izpētīs veidus un līdzekļus, kā turpmāk pastiprināt tās pašreizējos instrumentus, jo īpaši tās ietekmes novērtējuma instrumentu. Komisija garantēs to, ka novērtēšanas metodēs ņem vērā dzimumu un tādējādi novērtē politiku ietekmi gan uz sievietēm, gan vīriešiem. Jautājums par ietekmes analīzes uzlabošanu būtu jāizskata gan politiskā, gan tehniskā līmenī. Attīstības sadarbības jomā pastāv dažādi konsultāciju pasākumi, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un ietekmes analīzi un lai stiprinātu savstarpējo sadarbību ar mērķi sekmēt attīstības politiku saskaņotību.[19] ES apsvērs šo pieredžu stiprināšanu un paplašināšanu ar nolūku nodrošināt to, ka attīstības politiku saskaņotību ņem vērā ne tikai attīstības politikas veidotāji, bet arī atbildīgie par politikām, kam nav tieša sakara ar attīstību. Komisija ierosina periodiski veikt uzraudzības pasākumus attiecībā uz paveikto ES saskaņotības saistībās TAM kontekstā. Līdzīgs mehānisms ar ievērojamiem panākumiem jau tiek piemērots attīstības procesa finansēšanai, kur Komisija izstrādā gada pārskatus, lai novērtētu paveikto salīdzinājumā ar Barselonas un Monterejas saistībām. ES Attīstības saskaņotības ziņojums Lai uzlabotu ES politiku saskaņotību īpašajā TAM kontekstā, Komisija sastādīs termiņa vidus ES Attīstības saskaņotības ziņojumu līdz nākošajam starptautiskajam TAM pārskatam, kurā tiks atkārtoti izskatīts šajā ziņojumā ierosinātais saskaņotības saistību progress. 1 PIELIKUMS - AKRONīMI ĀKK Āfrikas, Karību jūras reģiona (Rietumindijas) un Klusā okeāna (valstis) KLP Kopējā lauksaimniecības politika KBD Konvencija par bioloģisko daudzveidību KZP Kopēja zivsaimniecības politika DAP Dohas Attīstības programma EK Eiropas Kopiena EAF Eiropas Attīstības fonds EPN Ekonomisko partnerattiecību nolīgums FLEGT Forest Law Enforcement, Governance and Trade – Likumu piemērošana, vadība un tirdzniecība mežsaimniecībā PNZ Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecībā VLĀSP Vispārējo lietu un ārējo sakaru padome VVPT Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību VPS Vispārējo preferenču sistēma IKT Informācijas and komunikācijas tehnoloģijas SDO Starptautiskā darba organizācija VAV Vismazāk attīstītas valstis TAM Tūkstošgades attīstības mērķi DVN Daudzpusēji vides nolīgumi ESAO Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija APS Attīstības politiku saskaņotība KIVI Kājnieku ieroči un vieglie ieroči ĪAA Īpaša un atšķirīga attieksme SFS Sanitārie un fitosanitārie (pasākumi) TSP Ar tirdzniecību saistītā palīdzība TRIPS Ar tirdzniecību saistītās intelektuālā īpašuma tiesības PSIA Pasaules sammits par ilgtspējīgu attīstību [1] ESAO ir ierosinājusi definēt attīstības politiku saskaņotību (APS) šādi: „Attīstības politiku saskaņotība nozīmē strādāt, lai nodrošinātu to, ka kādas valdības attīstības politiku mērķus un rezultātus nevājina citas šīs valdības politikas, kas ietekmē jaunattīstības valstis, un ka šīs citas politikas, kur iespējams, atbalsta attīstības mērķus.” [2] 2004. gada jūnijā apstiprinātā kopējā struktūra, lai sniegtu ziņojumu 2005. gada TAM Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) novērtēšanas vingrinājumam). [3] Eiropadome turklāt apstiprināja, ka „Savienībai jāturpina stiprināt sava vadošā loma cīņā pret vispārējo nabadzību”, Eiropadomes 2004. gada jūnija secinājumi. [4] GAERC 2004. gada novembra secinājumi. [5] „Progresa paātrināšana Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai – Eiropas Savienības ieguldījums”, KOM (2005) 132 un „Finansējums attīstībai un palīdzības efektivitātei”, KOM (2005) 133. [6] Līgums par Konstitūciju Eiropai ir parakstīts Romā, 2004. gada 29. oktobrī, un tas stāsies spēkā 2006. gada novembrī, ja visas dalībvalstis būs to ratificējušas. [7] KOM(2002) 278 galīgais/2. [8] „Kāpēc mums ir jāstrādā efektīvāk nestabilās valstīs”, DFID, 2005. gada janvāris. [9] Skat. Paziņojums par korporatīvo un finanšu pārkāpumu novēršanu un apkarošanu [Kom(2004)611 galīgais, 27.9.2004.] [10] Saskaņā ar Padomes 2004. gada jūlija secinājumiem. [11] Pasaules Komisijas 2004. gada februāra ziņojums „Globalizācijas sociālā dimensija”. [12] 2004. gada maija Paziņojums par globalizācijas sociālo dimensiju, KOM(2004)383. Pasaules Komisijas ziņojums un paziņojums tika atzinīgi pieņemts 2004. gada decembra Eiropadomē un Nodarbinātības un sociālo lietu padomes 2005. gada marta secinājumos. [13] Pienācīga darba koncepts ietver (produktīvas) nodarbinātības veicināšanu, sociālo aizsardzību, tiesības darbā (tostarp pamata darba standarti) un sabiedriskā dialoga stiprināšanu (piemēram, atbalstīt kapacitātes paaugstināšanas iniciatīvas darba devējiem un strādniekiem). [14] KOM(2002), 347 [15] KOM(2002), 703 [16] Zaļā grāmata par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai. KOM(2004)811. [17] Piemēram, Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogramma, kurā piedāvātas vairākas starptautiskās mobilitātes shēmas šīs problēmas risināšanai. [18] 2004. gada decembra Eiropadomes secinājumi. [19] Piemēri ir neoficiālais ES PCD tīkls un citi konkrēti darba pasākumi, tādi kā Lauksaimniecības, tirdzniecības un attīstības tīkls, kā arī nozares iekšējā sadarbība attiecībā uz ES Lauksaimniecības preču rīcības plānu.