Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai /* COM/2012/0498 final - 2012/0236 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai, noteikts, ka plāna īstenošanas trešajā gadā ir jānovērtē pārvaldības pasākumu efektivitāte. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2011. gadā izvērtēja plānu. ZZTEK ziņojumā teikts, ka mencu krājumu plāns nav sasniedzis savus mērķus un līdz 2015. gadam tie, visticamāk, netiks sasniegti. Turklāt ziņojumā norādīts uz nepilnībām regulas koncepcijā un ar tās īstenošanu saistītām problēmām. Ņemot vērā šo ieteikumu un atzinumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm un dalībvalstīm, Komisija ierosina grozīt regulu. Priekšlikums par grozījumiem regulā neaptver visas konstatētās problēmas, jo šis grozījums ir paredzēts kā pagaidu risinājums, kamēr tiek izstrādāts un ieviests jauktu dažādu sugu zvejas plāns Ziemeļjūras zvejniecībām, kā paredzēts reformā. Jauktu dažādu sugu zvejas plāni ir jauna pieeja, un zinātniskie instrumenti, kas vajadzīgi, lai sagatavotu šādus plānus un novērtētu un izvērtētu to ietekmi, vēl nav pietiekami izstrādāti. Patlaban ir paredzams, ka šie instrumenti kļūs pieejami šā gada otrajā pusē. Tad būs iespējams sākt izstrādes un ietekmes novērtēšanas procesu, 2013. gadā organizējot vairākas sanāksmes, kurās piedalīsies zinātnieki un ieinteresētās personas. Tā kā jauktu dažādu sugu zvejas plāni būs saistīti ar kompromisiem par dažādu tajās pašās zvejniecībās apgūtu krājumu zvejas iespējām, varētu būt vajadzīgas turpmākas apspriešanās, lai noteiktu Ziemeļjūras plāna galīgo variantu. Tas nozīmē, ka Ziemeļjūras jauktu dažādu sugu zvejas plānu nebūs iespējams iesniegt pirms 2014. gada. Jauktu dažādu sugu zvejas plānu izstrāde citiem apgabaliem, kuros ir mencu krājumi, uz ko attiecas pašreizējais mencu krājumu plāns, prasīs ilgāku laiku, tādējādi pastiprinot vajadzību izdarīt pašreizējā mencu krājumu plāna grozījumus, ar kuriem tiek rasti sasāpējušāko jautājumu pagaidu risinājumi. Galvenie apsvērumi, kas pamato šos grozījumus, ir šādi. - Vajadzība ierobežot darbības jomu, lai nepieļautu zvejas piepūles palielināšanu, izmantojot dažādas aprēķina metodes Izmantojot dažādas metodikas valsts zvejas piepūles sākuma līmeņa aprēķināšanai un ikgadējā zvejas piepūles izmantojuma aprēķināšanai, dažas dalībvalstis ir guvušas labumu no lielākas zvejas piepūles, nekā iecerēts plānā. Grozījums skaidri nosaka, ka, kamēr vien ir pieejamas dažādas aprēķina metodes, dalībvalstīm ikgadējā zvejas piepūles izmantojuma aprēķināšanai jāizmanto tā pati metode, kuru tās piemērojušas valsts zvejas piepūles sākuma līmeņa noteikšanai. Ierosinātais grozījums ir vajadzīgs tādēļ, lai nodrošinātu plāna darbību atbilstoši iecerēm. Tas nodrošinās mencu krājumu labāku pārvaldību un ilgtermiņa stabilitāti. - Vajadzība ieviest elastību Plāna noteikumi par KPN noteikšanu paredz, ka jānovērtē konkrēti parametri, kas raksturo krājuma stāvokli, jo īpaši zvejas izraisīta mirstība un krājuma biomasa. Dažos ģeogrāfiskajos apgabalos nepietiek informācijas, lai piemērotu minētos noteikumus, un plānā paredzēts šādos gadījumos KPN un zvejas piepūli automātiski samazināt par 25 %. Tas, kas bija iecerēts kā ārkārtas apstākļos piemērojams noteikums, dažos apgabalos, acīmredzot, ir kļuvis par normu un dažos gados novestu pie tā, ka šajos apgabalos faktiski tiku aizliegta ne vien mencu zveja, bet arī cita zveja, kurā izmanto tos pašus zvejas rīkus. Dažos gadījumos tā nav pareiza reakcija uz zinātnisko ieteikumu. Tāpēc ir svarīgi grozīt noteikumu par to, kas jādara apstākļos, kad parasto ieguves kontroles noteikumu nevar piemērot, pieļaujot lielāku elastību attiecībā uz zinātniskā ieteikuma ievērošanu katrā individuālā gadījumā. Turklāt dalībvalstis un ieinteresētās personas ir izteikušas nopietnas bažas par turpmākiem zvejas piepūles samazinājumiem un to sociālo un ekonomisko ietekmi uz nozari. Ar grozījumu ierosināta procedūra KPN un zvejas piepūles noteikšanai gadījumos, kad nav vajadzīgās informācijas, lai piemērotu parasto ieguves noteikumu. Tajā ierosināts izmantot katram gadījumam individuālu un tātad elastīgāku pieeju, vienlaikus stingri pieturoties pie pieejamā zinātniskā ieteikuma. Tas nodrošinās iespēju veikt zveju, vienlaikus saglabājot piesardzības pieeju. Ar grozījumu ierosināts arī ļaut Padomei katru gadu lemt par to, vai piemērot turpmākus ikgadējus zvejas piepūles samazinājumus, ja zvejas piepūles sākuma līmenis ir samazināts četrus gadus pēc kārtas. Tā mērķis ir novērst bažas, kas saistītas ar nemitīgiem zvejas piepūles samazinājumiem, ņemot vērā to sociālo un ekonomisko ietekmi uz nozari. - Vajadzība padarīt skaidrāku un vienkāršāku 11. un 13. panta piemērošanas procedūru Procedūra, ar kuru no zvejas piepūles režīma izslēdz zvejas darbības, kurās tiek iegūts nenozīmīgs mencu daudzums, ir izrādījusies ārkārtīgi apgrūtinoša, radot ievērojamu administratīvo slogu un liekot nemitīgi pārrēķināt kopējo iedalīto zvejas piepūli, lai nepieļautu to kuģu zvejas piepūles palielināšanos, kuri paliek iekļauti zvejas piepūles režīmā. Grozījuma mērķis ir vienkāršot procedūru, pirmkārt, nosakot galīgo datumu, līdz kuram iesniedzami zvejas piepūles sākuma līmeņa grozīšanas pieprasījumi, un, otrkārt, paredzot, ka sekmīgi pieprasījumi ir vispārēji piemērojami visiem kuģiem, kuri atbilst tiem pašiem kritērijiem, neliekot dalībvalstīm iesniegt atsevišķus pieprasījumus. Dažas flotes, kuras ir izslēgtas no režīma, vairs neatbilstu izslēgšanas nosacījumiem saskaņā ar minēto grozījumu, tāpēc ir ieviesti pārejas pasākumi. Ir ierosināts vēl viens vienkāršojums, kurš saistīts ar labāku pārskatatbildību, ko nodrošina pilnībā dokumentētas zvejniecības, kurās visas nozvejas tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu. Priekšlikumā ierosināts no zvejas piepūles režīma izslēgt kuģus, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos. ZZTEK šādu risinājumu ir atzinusi par pieņemamu pārvaldības iespēju. 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta franču valodas versija atšķiras no versijas citās valodās un rada atšķirības regulas īstenošanā. Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu īstenošanu, šis noteikums būtu jāprecizē un jāgroza. Ierosinātā versija atbilsts franču valodas versijai, kas īstenošanas ziņā uzliek mazākus ierobežojumus. Tiesības izmantot attiecīgo atkāpi būtu jāpiešķir tikai kuģiem, kuri nezvejo mencas kā mērķsugu un pārvaldības periodā atbilst noteikumam par nozvejas sastāvu, kurā ir mazāk par 5 % mencu. - Vajadzība samazināt mencu izmetumus Viena no galvenajām pašreizējās regulas problēmām ir tā, ka noteiktā KPN nav ierobežojusi mencu nozvejas. Tā rezultātā tiek izmesta ievērojama daļa nozveju, kas iegūtas, pārsniedzot kvotu. Dažās zvejniecībās ar dalībvalstu pasākumiem, kuru mērķis ir mencu nozvejas novēršana un izmetumu samazināšana, šo problēmu ir izdevies daļēji atrisināt. Taču pastāv pierādījumi par ievērojamiem izmetumu apjomiem dažās zvejniecībās, attiecībā uz kurām attiecīgās dalībvalstis nav rīkojušās, pat ja tas bijis paredzēts plānā. Ņemot vērā Komisijas priekšlikumus par izmetumu samazināšanu saskaņā ar reformēto KZP un lielo atbalstu, ko šim mērķim izteikušas gan dalībvalstis, gan daudzas ieinteresētās personas, ir nepieciešams nodrošināt to, ka visi ES tiesību akti palīdz samazināt izmetumus, nevis tos faktiski atļauj. Ar grozījumu ierosināts pastiprināt dalībvalstu pienākumu rīkoties, ja dati apstiprina lielu izmetumu apjomu konkrētās zvejniecībās. - Vajadzība precizēt nepieciešamo uzraudzības un kontroles intensitāti Atkāpes no plāna, kas paredzētas 11. un 13. pantā, rada risku, ja netiek pareizi īstenotas. Nepareiza īstenošana varētu mazināt plāna panākumus. ZZTEK ir novērtējusi šo atkāpju īstenošanu un norādījusi uz vajadzību pastiprināt uzraudzību un kontroli, kā arī pilnīgas dokumentēšanas prasību, kas ir atkāpes piemērošanas galvenais pamatojums. Priekšlikumā šis risks ņemts vērā, prasot dalībvalstīm piešķirt kuģiem, kuri izmanto šīs atkāpes, “ļoti augsta riska” pakāpi, kā aprakstīts KZP kontroles regulējumā. Turklāt priekšlikumā prasīts dalībvalstīm iekļaut piemērotus pasākumus valsts veiktas kontroles rīcības programmās, lai nodrošinātu attiecīgo nosacījumu ievērošanu. Ar šīm izmaiņām tiek precizētas spēkā esošās prasības, un tās ir piemērojamas tikai tad, ja dalībvalstis izmanto attiecīgo atkāpi. - Vajadzība saskaņot regulu ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību Mencu krājumu plāns tika pieņemts pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Ņemot vērā plāna nepārtraukto piemērošanu līdz tā aizstāšanai ar jaunu – jauktu dažādu sugu zvejas plānu, tā procedūras ir jāsaskaņo ar lēmumu pieņemšanas noteikumiem, kas piemērojami kopš Līguma par ES darbību stāšanās spēkā. Ierosinātais grozījums nodrošina plāna saskanību ar jaunajām komiteju procedūrām. Attiecīgi ir sagatavots priekšlikuma projekts par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1342/2008. Komisija tiek lūgta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu un nosūtīt to Padomei un Eiropas Parlamentam. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Ar grozījumu galvenokārt ieviestas izmaiņas, kuras uzskata par vajadzīgām plāna īstenošanai atbilstīgi sākotnējām iecerēm. Šīs izmaiņas mazinās administratīvo slogu dalībvalstīm, Komisijai un zinātniskajām iestādēm, kuru uzdevums ir sniegt attiecīgus ieteikumus. Priekšlikums ir sagatavots pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Turpmākajā tabulā sniegts šo apspriešanos kopsavilkums. ZZTEK/ICES || Plāna novērtēšana (atvērta ieinteresētajām personām) Apstiprināšana plenārsēdē || 2011. gada jūnijs 2011. gada jūlijs Komisija || Tikšanās ar ieinteresētajām personām, lai apspriestos par novērtējuma rezultātiem un iespējamiem ietekmes novērtējuma risinājumiem || 2011. gada oktobris Padome || Dalībvalstis uzstājīgi pieprasa “iesaldēt” zvejas piepūli un no zvejas piepūles režīma izslēgt kuģus, kas iesaistījušies pilnībā dokumentētās zvejniecībās || 2011. gada decembris Komisija || Tikšanās ar ieinteresētajām personām, lai apspriestos par iespējamiem uzlabojumiem mencu krājumu plāna īstenošanā || 2012. gada marts ZZTEK plenārsēde || Pagaidu risinājumu novērtēšana || 2012. gada aprīlis Divpusēja tikšanās ar dalībvalstīm || Mēģinājums apzināt dalībvalstu specifiskās problēmas || 2012. gada maijs/jūnijs ZZTEK darba grupa zvejas piepūles jautājumos || Zvejas piepūles režīma darbības izvērtējums || 2012. gada 11.–15. jūnijs ZZTEK darba grupa daudzgadu plāna jautājumos (ar ieinteresēto personu piedalīšanos) || Grozīto risinājumu novērtējums un ieteikums par to, kas varētu būt vajadzīgs, lai novērstu novērtējuma ziņojumā norādītos trūkumus un uzlabotu plāna efektivitāti || 2012. gada 18.–22. jūnijs Komisijas darbseminārs par zvejas piepūles pārvaldību || Vispārīgi jautājumi || 2012. gada 5. jūlijs 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Galvenais uzdevums ir pēc iespējas uzlabot un padarīt skaidrākus turpmāk norādītos Regulas (EK) Nr. 1342/2008 noteikumus, kuri novērtējumā tika atzīti par problemātiskiem. – Izmaiņas 4. pantā veiktas ar mērķi novērst neplānoto iespēju dalībvalstīm īstenot lielāku zvejas piepūli, nekā iecerēts atļaut plānā, zvejas piepūles sākuma līmeņa noteikšanai izmantojot vienu aprēķina metodi un zvejas piepūles izmantojuma aprēķināšanai – citu. – 9. pantā paredzēta KPN noteikšanas procedūra gadījumos, kad nav 7. vai 8. panta piemērošanai vajadzīgās informācijas. Tā vietā, lai zvejas piepūli automātiski samazinātu par 25 %, ir ierosināts izmantot katram gadījumam individuālu un tātad elastīgāku pieeju, vienlaikus stingri pieturoties pie pieejamā zinātniskā ieteikuma. – Kādreizējais 11. pants ir sadalīts 11. pantā, 11.a pantā un 11.b pantā. Tā vietā, lai no režīma piemērošanas atbrīvotu kuģu grupas, kuras norādījusi katra dalībvalsts, atbrīvojumi tagad pamatojas uz kritērijiem, kuri ir vispārēji piemērojami ikvienam kuģim, kas tiem atbilst, neatkarīgi no tā piederības dalībvalsts. Grozītais pants arī novērš vajadzību Padomei nemitīgi pielāgot sākuma līmeni. – Paredzēti pārejas pasākumi, kas nodrošinās to, ka uz kuģu grupām, kuras jau ir izslēgtas no režīma, tiek attiecināti izslēgšanas laikā spēkā esošie kritēriji. – Ir iekļauts jauns 11.c pants. No zvejas piepūles režīma ir izslēgti kuģi, kas iesaistījušies pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, kuros visas nozvejas tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu. – Grozījumi 12. panta 4. punktā ir izdarīti to pašu iemeslu dēļ kā 9. pantā. – 12. pantā ir iekļauts jauns 6. punkts. Šajā punktā paredzēta iespēja Padomei lemt par turpmāku zvejas piepūles samazinājumu nepiemērošanu gadījumos, kad maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas. – 13. pants ir pārformulēts, lai novērstu atšķirības starp valodu versijām. Tagad ir skaidri noteikts, ka nosacījums, ka mencu nozveja veido mazāk par 5 % no kopējās nozvejas, attiecas uz nozvejas sastāvu pārvaldības periodā, nevis zvejas reisā. – 14. pantā ir pastiprināts dalībvalstu pienākums risināt izmetumu problēmu, jo tas netiek darīts saskaņā ar pašreizējo regulējumu, un kontroles un uzraudzības intensitāte ir noteikta atbilstīgi uz riska izvērtējumu balstītai pārvaldībai. – Izmaiņas 32. pantā nodrošina komiteju procedūras saskanību ar Līguma par Eiropas Savienības darbību un Regulas (ES) Nr. 182/2011 noteikumiem. · Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. · Proporcionalitātes princips Ar priekšlikumu groza pasākumus, kas jau paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008, tāpēc nerodas šaubas par proporcionalitātes principa ievērošanu. · Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula ir jāgroza ar regulu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus. 2012/0236 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[1], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavotais zinātniskais novērtējums par to, cik efektīvi darbojas Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[2], ir atklājis vairākas problēmas saistībā ar minētās regulas piemērošanu. (2) Dalībvalstis ir izmantojušas dažādas metodes, lai aprēķinātu zvejas piepūli atsauces gados un lai aprēķinātu zvejas piepūles izmantojumu, par ko ziņo saskaņā ar plānu. Tas ir ļāvis īstenot lielāku zvejas piepūli, nekā bija iecerēts plānā, un šāda situācija būtu jālabo. (3) Tā kā dažos ģeogrāfiskajos apgabalos trūkst analītisku novērtējumu, ieguves kontroles noteikumu piemērošana nav iespējama, tāpēc KPN un zvejas piepūle katru gadu tiek automātiski samazināta par 25 %. Kopš uzsākta plāna īstenošana, attiecīgajiem apgabaliem iedalītā zvejas piepūle ir ievērojami samazinājusies. ZZTEK veiktais zinātniskais novērtējums liecina, ka dažos gadījumos KPN noteikšanā būtu lietderīgāk izmantot citus rādītājus, nevis zvejas izraisītu mirstību, un neveikt automātiskus KPN un zvejas piepūles samazinājumus. (4) Plānā paredzēts no darbības jomas izslēgt kuģus, kuru darbības būtiski nepalielina mencu mirstību. Lai nepieļautu to, ka ar šādām darbībām saistītā zvejas piepūle tiek novirzīta uz mencu zvejas darbībām, būtu jāsamazina zvejas piepūles sākuma līmenis. Lai izvairītos no administratīvā sloga, ko rada zvejas piepūles sākuma līmeņa nemitīga pārrēķināšana katru reizi, kad nolemts izslēgt konkrētas darbības, ir vēlams noteikt skaidrus izslēgšanas kritērijus, lai varētu galīgi noteikt zvejas piepūles sākuma līmeņus. (5) Lai veicinātu selektīvākas zvejas darbības pilnībā dokumentētās zvejniecībās, kurās visas nozvejas tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu, kuģus, kas piedalās šādos izmēģinājumos, ir lietderīgi atbrīvot no zvejas piepūles režīma piemērošanas. (6) Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas iedalīta galvenajiem mencu zvejas rīkiem, kopš plāna stāšanās spēkā ir ievērojami samazinājusies. Tas var radīt ievērojamu ekonomisko un sociālo ietekmi uz flotes segmentiem, kuri izmanto tos pašus zvejas rīkus, taču principā zvejo citu sugu zivis, nevis mencas. Lai risinātu šos sociālos un ekonomiskos jautājumus, būtu jāievieš mehānisms, ar kuru aptur turpmākus zvejas piepūles pielāgojumus. (7) Tā kā 13. panta 2. punkta b) apakšpunkts kādas valodas versijā atšķiras no citām versijām, ir jāgroza minētā noteikuma teksts, lai nodrošinātu tā vienādu piemērošanu. (8) Ņemot vērā mencu izmetumu lielos apjomus, kuri novēroti plāna īstenošanas periodā, dalībvalstīm jāveic piemēroti izmetumu mazināšanas pasākumi, cita starpā savas zvejas iespējas sadalot starp kuģiem tā, lai kvotas pēc iespējas lielākā mērā atbilstu paredzamajām nozvejām. (9) Atkāpes no plāna, kas paredzētas 11. un 13. pantā, apdraud plāna sekmīgu īstenošanu, ja netiek pareizi īstenotas. Novērtējot šo atkāpju īstenošanu, ir atklājusies vajadzība pastiprināt uzraudzības, kontroles un pilnīgas dokumentēšanas prasības, kas pamato šīs atkāpes. Ņemot vērā to, ka Savienības zivsaimniecības kontroles sistēma balstās uz riska izvērtējumu, darbībām, kuras veic saskaņā ar atkāpēm, būtu jāpiešķir īpaša “ļoti augsta riska” pakāpe. (10) Ar Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[3], ir atcelti vairāki Regulas (EK) Nr. 1342/2008 panti, kuros bija atsauces uz II un III pielikumu. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1342/2008 nav citu atsauču uz II un III pielikumu, minētie pielikumi būtu jāsvītro. (11) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1342/2008 groza šādi: 1) regulas 4. pantu aizstāja ar šādu: “4. pants Zvejas piepūles aprēķināšana 1. Šīs regulas piemērošanas nolūkā kuģu grupas īstenoto zvejas piepūli aprēķina, saskaitot reizinājumus, kas iegūti, katra kuģa kapacitātes rādītājus kilovatos reizinot ar dienu skaitu, ko kuģis ir pavadījis I pielikumā noteiktā apgabalā. Diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas šajā apgabalā un ir ārpus ostas. 2. Aprēķinot dienu, kas pavadīta apgabalā, dalībvalstis izmanto to pašu metodi, kas izmantota, lai noteiktu 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto zvejas piepūles sākuma līmeni.”; 2) regulas 9. pantu aizstāj ar šādu: “9. pants Īpaša KPN noteikšanas procedūra 1. Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 7. pantu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā. Tomēr ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % lielāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % lielāks nekā iepriekšējā gada KPN, vai ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 25 % mazāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 25 % mazāks nekā iepriekšējā gada KPN. 2. Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 1. punktu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka apjomā, kas atbilst: a) samazinājumam par 25 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada KPN vai, ja tā ieteikts zinātniskajā ieteikumā, b) samazinājumam, kas nepārsniedz 25 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada KPN, un paredz citus piemērotus pasākumus. 3. Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 8. pantu, KPN mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā nosaka, pēc analoģijas piemērojot šā panta 1. un 2. punktu, ja vien apspriedēs ar Norvēģiju netiek panākta vienošanās par citādu KPN apjomu.”; 3) regulas 11. panta 2. un 3. punktu svītro; 4) iekļauj šādu 11.a, 11.b, 11.c un 11.d pantu: “11.a pants Konkrētos apgabalos, dziļumā vai ar konkrētiem zvejas rīkiem īstenotas zvejas piepūles izslēgšana 1. Dalībvalstis, uzskaitot īstenoto zvejas piepūli attiecībā pret maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, var izslēgt no uzskaites zvejas reisā īstenotu kuģa zvejas piepūli, ja: a) visas attiecīgā kuģa zvejas darbības minētajā reisā ir veiktas ārpus mencu izplatības apgabaliem, kas iekļauti sarakstā saskaņā ar 2. punktu, vai b) visas attiecīgā kuģa zvejas darbības minētajā reisā ir veiktas dziļumā, kas pārsniedz 300 m, vai c) uz attiecīgā zvejas kuģa minētajā reisā ir tikai viens reglamentēts zvejas rīks un minētais rīks ir iekļauts sarakstā saskaņā ar 2. punktu. 2. Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 3. punktu, un ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, Padome sagatavo sarakstu ar apgabaliem, kas atrodas ārpus mencu areāla, un sarakstu ar zvejas rīkiem, kuru tehnisko īpašību dēļ gūtās mencu nozvejas ir mazākas par 1,5 % no kopējās nozvejas svara izteiksmē. 3. Dalībvalstis sniedz attiecīgu informāciju, lai Komisija varētu novērtēt, vai apgabals vai zvejas rīks ir iekļaujami 2. punktā minētajā apgabalu sarakstā un zvejas rīku sarakstā. 4. Sīki izstrādātus noteikumus par formātu un procedūru, kādā Komisijai nosūta 3. punktā minēto informāciju, var pieņemt ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru.” “11.b pants Sākuma līmeņa pielāgojums maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles aprēķināšanas vajadzībām 1. Zvejas piepūli, kas minēta 11.a panta 1. punktā un izmantota, lai noteiktu 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto sākuma līmeni, atvelk no sākuma līmeņa saskaņā ar šo pantu. 2. Pieprasījumus pielāgot 1. punkta minēto sākuma līmeni dalībvalstis iesniedz Komisijai līdz [viens gads no šā grozījuma stāšanās spēkā – tiks norādīts konkrēts datums]. 3. Pielāgoto sākuma līmeni izmanto, lai pārrēķinātu attiecīgās zvejas piepūles grupas maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, piemērojot ikgadējos procentuālos pielāgojumus, kas piemēroti kopš plāna stāšanās spēkā. 4. Šīs regulas 11.a pantā minēto zvejas piepūles izslēgšanu var piemērot attiecīgajai zvejas piepūles grupai tikai pēc tam, kad maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir pārrēķināta saskaņā ar šo pantu. 5. Sīki izstrādātus noteikumus par formātu un procedūru, kādā Komisijai nosūta 2. punktā minētos pieprasījumus, var pieņemt ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru.” “11.c pants Tādu kuģu izslēgšana, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos 1. Dalībvalstis no zvejas piepūles režīma var izslēgt zvejas piepūli, ko kuģis īstenojis, piedaloties pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, kuros visas gūtās mencu nozvejas, ieskaitot izmetumus, tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu. 2. Ja piemēro 1. punktu, dalībvalstis pielāgo maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecīgajai zvejas piepūles grupai noteikta saskaņā ar 12. panta 1. punktu, no tās atvelkot zvejas piepūles apjomu, kas ir līdzvērtīgs zvejas piepūles apjomam, ko kuģis, kurš piedalās izmēģinājumos, ir īstenojis gadā pirms tā izslēgšanas no zvejas piepūles režīma. 3. Dalībvalstis paziņo Komisijai visus maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles pielāgojumus, kas veikti saskaņā ar 2. punktu. Paziņojumā iekļauj ziņas par izslēgtajiem kuģiem un par atvilkto zvejas piepūles apjomu, norādot gan apkopotus datus, gan datus par katru kuģi. 4. Mencu kvotu pārcēlumi uz kuģiem un no kuģiem, kas izslēgti no zvejas piepūles režīma saskaņā ar 1. punktu, ir aizliegti. 5. Sīki izstrādātus noteikumus par formātu un procedūru, kādā nosūta 3. punktā minēto paziņojumu, Komisija var pieņemt ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru.” “11.d pants Ar izslēgšanu saistīti pārejas pasākumi Izslēgšanu no zvejas piepūles režīma, kas veikta jau pirms [__ – tiks norādīts konkrēts datums], turpina piemērot, kamēr vien ir izpildīti nosacījumi, ar kuriem tika atļauta minētā izslēgšana. Dalībvalstis katru gadu sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju, lai tā varētu konstatēt, vai minētie nosacījumi joprojām ir izpildīti.”; 5) regulas 12. pantu groza šādi: a) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Apkopotām zvejas piepūles grupām, kuru procentuālā summārā [kopējā] nozveja, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, piemēro ikgadējus pielāgojumus. Attiecīgo grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi: (a) ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas minētajos pantos noteikts zvejas izraisītai mirstībai; (b) ja piemēro 9. panta 1. punktu, zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas piemērots KPN salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; (c) ja piemēro 9. panta 2. punktu, piemēro samazinājumu, kas nepārsniedz 25 % salīdzinājumā ar attiecīgo zvejas piepūles grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli iepriekšējā gadā, un paredz citus piemērotus pasākumus.”; b) pievieno šādu 6. punktu: “Atkāpjoties no 4. punkta, ja maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas, Padome var nolemt nākamajā gadā vai nākamajos gados maksimāli pieļaujamajai zvejas piepūlei nepiemērot ikgadēju pielāgojumu.”; 6) regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “b) noslēdzas ar to, ka visā pārvaldības periodā nozvejas sastāvā, ieskaitot izmetumus, ir mazāk nekā 5 % mencu;” 7) regulas 14. pantam pievieno šādu 5. un 6. punktu: 5. Ja zinātniskie dati liecina, ka vairāk nekā 10 % no attiecīgās zvejas piepūles grupas kopējās mencu nozvejas veido izmetumi, vai ja kvotu sadalījums neatbilst paredzamajām nozvejām un varētu būt par iemeslu mencu izmetumiem, attiecīgā dalībvalsts veic tūlītējus pasākumus mencu izmetumu mazināšanai. 6. Dalībvalstis izveido sistēmas, ar kurām nodrošina atbilstību 11.a, 11.b, 11.c un 13. panta nosacījumiem, un iekļauj tās valsts veiktas kontroles rīcības programmās, kas paredzētas Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[4] 46. pantā. Kuģiem, kuri darbojas saskaņā ar minētajiem pantiem, dalībvalstis Regulas (EK) Nr. 1224/2009 5. pantā minētajā riska pārvaldībā piešķir “ļoti augsta riska” pakāpi.”; 8) regulas 32. pantu aizstāj ar šādu: “32. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”; 9) II un III pielikumu svītro. 2. pants Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […] lpp. [2] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp. [3] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [4] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.