Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par COP 26 un par globālām un vietējām aliansēm klimatrīcības jomā

(2022/C 61/02)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

ir dziļi satraukta par secinājumiem, kas izklāstīti jaunākajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumā Climate Change 2021 – The Physical Science Basis (1) , kurā apstiprināts, ka ir steidzami jāievieš efektīvas un visaptverošas stratēģijas, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķi ierobežot globālo sasilšanu krietni zem 2 grādiem pēc Celsija – vēlams līdz 1,5 grādiem pēc Celsija – salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laikmeta līmeni, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, tās mazinātu un pielāgotos tām;

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības īsteno 70 % klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumu, 90 % no pasākumiem, kas nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām, un 65 % no ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) un ka pašvaldību pārziņā ir viena trešdaļa publisko izdevumu un divas trešdaļas publisko ieguldījumu Eiropas Savienībā. Tādējādi tās ir pirmās, kam jārisina ar klimata pārmaiņu ietekmi saistītie jautājumi vietējā un reģionālajā līmenī un jāstiprina savu teritoriju noturība pret klimata pārmaiņu radītajām problēmām;

atgādina, ka Parīzes nolīgumā ir atzīta daudzlīmeņu pārvaldības nozīmīgā loma klimata politikā un nepieciešamība sadarboties ar reģioniem, pilsētām un nevalstiskajiem dalībniekiem; mudina visos pārvaldības līmeņos visaptveroši ieviest šo principu praksē, lai izvērstu sinerģijas un aizpildītu pašreizējos robus starp valstu, reģionālajiem un vietējiem klimata rīcībpolitikas pasākumiem; uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību balss klimata pārmaiņu sarunās un iniciatīvās ir kļuvusi spēcīgāka, un atzinīgi vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību tīklu pašreizējās iniciatīvas un to ieguldījumu UNFCCC Nevalstisko dalībnieku zonā klimatrīcībai (NAZCA); uzsver, ka Pašpārvalžu un pašvaldību pamatgrupa (LGMA) pilda izšķiroši svarīgu funkciju, apvienojot šīs balsis globālā līmenī un nemitīgi paplašinot tādu pašvaldību pasaules mēroga tīklu, kuras vēlas apkarot klimata pārmaiņas;

uzskata, ka viens no pamata priekšnoteikumiem, lai sasniegtu globālos klimata mērķus, ir politiski nozīmīgu un demokrātiski ievēlētu nevalstisko dalībnieku, piemēram, vietējo un reģionālo pašvaldību, kas ir iedzīvotājiem vistuvākās pārvaldes iestādes, statusa nostiprināšana globālajā klimata pārvaldības sistēmā, un ka tādēļ ir būtiski, lai UNFCCC tiesiskajā regulējumā tiktu atzīta šāda veida augšupēja pārvaldība, oficiāli atzīstot tās lomu lēmumu pieņemšanas procesā;

uzsver, ka pašreizējiem reģionu un pilsētu pasākumiem un saistībām būtu spēcīgi jāietekmē gatavošanās Glāzgovā plānotajai UNFCCC Pušu konferences 26. sanāksmei (COP 26) un jāiegūst tajā oficiāla atpazīstamība; tādēļ aicina UNFCCC sadarboties ar RK un citiem attiecīgajiem partneriem no LGMA ar mērķi formāli atzīt pašvaldību devumu (t. i. , reģionālā un vietējā līmenī noteikto devumu), lai oficiāli atzītu, pārraudzītu un sekmētu visas pasaules pilsētu, vietējo pašvaldību un reģionu centienus samazināt oglekļa emisijas, kā piemēru izmantojot Edinburgas deklarāciju par biodaudzveidību;

aicina COP 26 prezidentvalsti Apvienoto Karalisti rūpēties par to, lai, neraugoties uz plānotajiem Covid-19 sanitārajiem pasākumiem, nevalstiskie dalībnieki varētu aktīvi piedalīties COP 26 darbā Glāzgovā; šajā saistībā aicina Eiropas Komisiju nodrošināt to, ka RK delegācija, kas ietilpst ES delegācijā COP 26, var pietiekami līdzdarboties un iesaistīties; atkārtoti pauž apņēmību sadarboties ar EP delegāciju;

norāda, ka ir svarīgi, lai ES ar savu vērienīgo un iekļaujošo klimata politiku vadītu globālās sarunas, tāpēc atzīst, ka Eiropas Klimata akts ir nenoliedzams signāls un apņemšanās, kas Eiropas Savienību izvirza klimatrīcības avangardā; šajā saistībā arī mudina nepieļaut, ka iedzīvotāji tiek vēl vairāk atsvešināti no klimata mērķiem, ievērojami ietekmējot viņu mājsaimniecības budžetus, no kuriem daudzi ir smagi cietuši Covid pandēmijas dēļ. Iedzīvotājiem un mazajiem uzņēmumiem nevajadzētu uzvelt izmaksas par vērienīgām politikas pasākumu paketēm;

šajā saistībā uzsver, ka daudzi Eiropas reģioni bija izsludinājuši klimata ārkārtas situāciju vēl pirms Eiropas Parlamenta un jau ir ieviesuši paši savus vērienīgus klimata tiesību aktus; tāpēc uzskata, ka to ekspertzināšanas daudz vairāk jāizmanto globālajā klimata diplomātijā;

aicina ātrāk pielāgot un īstenot ES misijas “Pielāgošanās klimata pārmaiņām” un “Klimatneitrālas pilsētas”, kā arī citas attiecīgas misijas pēc to apstiprināšanas, tādas kā, piemēram, saistībā ar augsni, veselību un okeāniem; aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sagatavot pašām savas klimatadaptācijas un klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijas, lai palielinātu vietējo kopienu un dabisko dzīvotņu aizsardzību un noturību (3) ;

atzinīgi vērtē konferences par Eiropas nākotni uzsākšanu un aicina par vienu no centrālajiem tematiem noteikt Eiropas zaļo kursu, jo klimata pārmaiņas, taisnīga pārkārtošanās un ilgtspējīga attīstība tieši ietekmē ekonomiku, sabiedrības veselību un ES iedzīvotāju labklājību; uzskata, ka šajā saistībā Eiropas Klimata paktam var būt izšķiroša nozīme un tas var kļūt par paraugpraksi, ko pārņemt visā pasaulē;

atbalsta vietēju zinātnisko platformu izveidi klimata pārmaiņu jomā (kas vairākos reģionos jau ir izveidotas un pilda “vietēju IPCC” lomu) un to iekļaušanu informācijas apmaiņas tīklos, lai veicinātu sadarbību ar zinātniekiem un atbalstītu vietējā līmenī ievēlēto amatpersonu lēmumu pieņemšanu;

20.

uzsver: lai arī vērienīgus pasākumus ir veikušas neskaitāmas pilsētas un reģioni, daudzi joprojām nezina ne savu pašreizējo, ne iepriekšējo SEG emisiju līmeni, un tiem nav arī neaizsargātības analīzes par klimata pārmaiņām, un tas sarežģī tiem darba kvantificēšanu un salīdzināšanu; aicina Eiropas Komisiju, pilnvērtīgi izmantojot it īpaši vietējās un reģionālās enerģētikas aģentūras, Kopīgo pētniecības centru (JRC) un Eiropas Vides aģentūru (EEA), koordinācijā ar valstu dienestiem, kas izstrādā nacionālos SEG inventarizācijas pārskatus, atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības emisiju novērtēšanā un paziņošanā, analīzes izstrādē par klimata pārmaiņu primāro ietekmi to teritorijā, kā arī klimatrīcības plānu izstrādē, ar ko tās uzņemas saistības vietējā un reģionālajā līmenī, kā, piemēram, pievienošanās Pilsētas mēru paktam procesā, un atzīt to centienus, piešķirot Eiropas finansējumu;