Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku”

(atzinuma papildinājums)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Galvenā ziņotāja: Judith VORBACH (1)

Biroja lēmums 28.5.2020. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 1. punkts un Reglamenta piemērošanas noteikumu 29. panta A. punkts Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 8.9.2020. Pieņemts plenārsesijā 29.10.2020. Plenārsesija Nr. 555 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 148/9/21

Preambula

Šis atzinums ir daļa no divu papildu atzinumu kopuma, kas ietver šo atzinumu par ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2019) 652 final) un atzinumu par gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju (COM(2019) 650 final). Atzinumu mērķis ir atjaunināt un papildināt iepriekšējos EESK priekšlikumus (2) , ņemot vērā jaunākās norises, Covid-19 ietekmi un atveseļošanās perspektīvas, kā arī dažādus ziņojumus un ieteikumus, kas publicēti saistībā ar pašreizējo Eiropas pusgadu. Šis atzinumu kopums ir ES pilsoniskās sabiedrības visaptverošs ieguldījums ekonomikas, sociālajā un vides politikā nākamajā Eiropas pusgada ciklā, ko paredzēts sākt 2020. gada novembrī. EESK aicina Eiropas Komisiju un Padomi šo ieguldījumu ņemt vērā jaunajā Eiropas pusgada rudens priekšlikumu kopumā un ar to saistītajā iestāžu lēmumpieņemšanas procesā.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Covid-19 izraisītais ārējais simetriskais satricinājums nopietni ietekmē eurozonas ekonomiku. Saskaņā ar Eiropas Komisijas 2020. gada pavasara ekonomikas prognozi “ES ir sākusies spēcīgākā ekonomikas recesija tās vēsturē” ( 3 ) , bet 2020. gada vasaras ekonomikas prognoze ( 4 ) paredz “vēl dziļāku recesiju ar lielākām novirzēm”.

1.2. Arī turpmāk vienai no galvenajām prioritātēm jābūt vienotā tirgus izveides pabeigšanai, un ir jānodrošina, ka tas strauji atgūstas un ir pilnībā funkcionāls. Tas ietver Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 principu īstenošanu.

1.3. Prognozes liecina, ka ievērojami pieaugs bezdarbs, nabadzība, sociālā un ekonomiskā nevienlīdzība un bankrotēs ievērojams skaits uzņēmumu. Turklāt pandēmija ir skārusi visas eurozonas dalībvalstis, taču ekonomiskās un sociālās sekas atšķiras. Bailēs no dziļas recesijas gan Eiropas iedzīvotāji, gan ieguldītāji ir rīkojušies piesardzīgi un gaida uzticamākas prognozes. EESK arī brīdina par turpmākiem sistēmiskiem riskiem kopā ar smagu ekonomikas krīzi, piemēram, finanšu jomas nestabilitāti vai deflācijas tendencēm.

1.4. EESK aicina veidot solidaritāti eurozonas dalībvalstu un iedzīvotāju vidū, lai sabiedrībā mazinātu nevienlīdzību ienākumu un labklājības ziņā. Paredzams, ka pandēmija spēcīgi ietekmēs darba tirgu un sociālos apstākļus eurozonā, palielinot bezdarbu, ienākumu nevienlīdzību, nabadzību un sociālo atstumtību. Saskaņā ar prognozēm bezdarba līmenis eurozonā 2020. gadā pieaugs līdz 9,6 % un 2021. gadā kritīsies vien līdz 8,6 %, arī šajā gadījumā ar būtiskām atšķirībām starp dalībvalstīm, reģioniem un pat iedzīvotāju grupām. Paredzams arī straujš jauniešu bezdarba pieaugums, ko varētu risināt, izmantojot efektīvu garantiju jauniešiem. Turklāt nevienlīdzība ienākumu un labklājības ziņā iet roku rokā ar nevienlīdzību paredzamā mūža ilguma un kvalitatīvas izglītības un veselības aprūpes piekļūstamības ziņā. ES politikā turpmāk rūpīgi jāņem vērā arī krīzes ietekme uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un cilvēkiem ar invaliditāti.

1.5. EESK prognozē, ka pandēmija mainīs mūsu ekonomikas struktūru un taps jauni darījumdarbības modeļi. Eiropa jau ir aprites ekonomikas, zaļās pārkārtošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas priekšgalā. Strauja un efektīva digitalizācija paātrinātu pāreju uz gudru zaļo izaugsmi. Eiropas Savienībai ir jāizmanto šī iespēja, lai stiprinātu konkurences priekšrocības un nodrošinātu, ka Eiropa cenšas būt priekšgalā un uzņemas vadošu lomu būtiski svarīgās jomās: digitālajā nozarē, mākslīgā intelekta un tehnoloģiju jomā, dekarbonizācijā un ilgtspējīgā, uz apriti balstītā izaugsmē. EESK uzsver, ka laiks rīkoties ir tagad, nevis tad, kad būs beigusies Covid-19 pandēmija.

1.6. EESK atzinīgi vērtē Padomes lēmumu par ES atveseļošanas plānu, kam būs izšķirīga nozīme Eiropas ekonomikas atveseļošanā un kas palīdzēs dalībvalstīm cīnīties pret pandēmiju un nodrošināt strauju un ilgtspējīgu ekonomikas atgūšanos. Atveseļošanas plāni būtu jāsaista ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra un IAM īstenošanu, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.

1.7. Komiteja uzskata, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ir jāparedz nepieciešamie līdzekļi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un ES stratēģisko mērķu sasniegšanu. Tāpēc EESK atzīmē to, ka Eiropadome ir noteikusi DFS apjomu zem Eiropas Parlamenta un EESK pieprasītā līmeņa. Turklāt summas, kas Next Generation EU bija paredzētas DFS samazinājumu kompensēšanai, ir atceltas vai ievērojami samazinātas. EESK ir īpaši nobažījusies par ieguldījumu samazināšanu inovācijā un pētniecībā, digitalizācijā un Taisnīgas pārkārtošanās fondā, kā arī par atteikšanos no tiesiskuma ievērošanas kritērija.

1.8. Pandēmija ir palielinājusi spiedienu uz publiskajiem budžetiem, un ir gaidāms, ka parādu līmenis visā eurozonā pieaugs. Tajā pašā laikā nozīmīga loma ekonomikas un sabiedrības atveseļošanas nodrošināšanā ir panāktajai apņēmībai cīnīties pret klimata pārmaiņām un īstenot digitalizāciju, kā arī veikt kvalitatīvus ieguldījumus, kas stimulē pievienoto vērtību un rada kvalitatīvas darbvietas. EESK uzskata, ka pieprasījuma palielināšana klimata krīzes risināšanai, bezdarba mazināšana, labi apmaksātu darbvietu veicināšana un nabadzības apkarošana ir vajadzīga ne vien tāpēc, lai sasniegtu mērķus pašus par sevi, bet arī lai nodrošinātu ekonomikas atveseļošanu.

1.9. EESK uzskata, ka izņēmuma klauzulas iedarbināšana bija vajadzīga iniciatīva, un brīdina par atgriešanos pie noteikumiem, kādi bija spēkā pirms pandēmijas, jo tas liktu vissmagāk skartajām valstīm ķerties pie taupības režīma un aizēnotu labumu, ko dos Next Generation EU . Turklāt EESK uzskata, ka modernizētiem fiskālajiem noteikumiem nevajadzētu atkal stāties spēkā, iekams nav ievērojami krities bezdarba līmenis. Turklāt EESK aicina pāriet uz solidāru un uz labklājību orientētu ekonomikas pārvaldību, piemēram, īstenojot līdzsvarota budžeta normu.

1.10. ES līdzekļu izmantošanas elastības straujā iekļaušana, ļaujot dalībvalstīm pārnest līdzekļus starp fondiem, reģioniem un politikas mērķiem, ir vajadzīga un apsveicama pieeja. Tomēr EESK brīdina, ka dalībvalstīm ir būtiski jāuzlabo plānošanas spēja, vienlaikus nodrošinot, ka visi izmantotie līdzekļi tiek pilnībā apgūti un efektīvi izlietoti, jo īpaši ieguldījumiem ar tūlītēju pozitīvu ietekmi, lai pārvarētu recesiju, un/vai ieguldījumiem pārejā uz ilgtspējīgu, iekļaujošu, digitalizētu un mazoglekļa ekonomiku.

1.11. Eiropas pusgads nesen ir cieši sasaistīts ar Atveseļošanas un noturības mehānismu. Taču EESK norāda, ka procesā nav iesaistītas vai tikpat kā nav iesaistītas tādas politiskas struktūras kā Eiropas Parlaments un daži valstu parlamenti, tāpēc pietrūkst demokrātiskas pārraudzības. Vēl vairāk būtu jāpalielina arī sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma.

1.12. EESK gaida, ka eurozonas bankas krīzē rīkosies kā amortizatori, atļaujot nepieciešamo likviditāti un kredītus indivīdiem. Nekavējoties būtu jāpabeidz banku savienības izveide, kas ietver Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas ieviešanu. Ne mazāk svarīgai darba kārtībā būtu jābūt kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanai. Šajā sakarā EESK uzsver, cik svarīgs finanšu sektora stabilitātes nodrošināšanai ir efektīvs finanšu tirgu regulējums.

1.13. Sociālās politikas īstenošana ES līmenī un Eiropas pusgada izmantošana ir būtiska, lai labotu tirgus nepilnības vai atbalstītu tirgu izaugsmi valstu līmenī. EESK uzsver, ka milzīgās nelīdzsvarotības novēršana starp dalībvalstīm un to iekšienē ir priekšnoteikums ekonomiskas un sociālas noturības sasniegšanai.

1.14. EESK uzskata, ka ievērojamiem un straujiem publiskiem un privātiem ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, kā arī prasmēs ir jākļūst par neatliekamu prioritāti, ja ES vēlas risināt problēmu, ko rada iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošana, un īstenot digitalizāciju. Valdībām būtu jābūt gatavām veicināt jaunas inovatīvas idejas un finansēt eksperimentus nozarēs ar augstu izaugsmes potenciālu.

1.15. Jāatbalsta valstu sociālās aizsardzības sistēmas. Lai izveidotu noturīgas un solidāras struktūras, kas stabilizē eurozonu krīžu laikā, būtu jāīsteno Eiropas bezdarbnieka pabalstu pārapdrošināšanas shēma, kas stiprinātu valstu sistēmas, piešķirot dotācijas ar nosacījumu, ka valstu shēmas tiek finansētas stabili.

1.16. EESK rodas jautājums, kā eurozonas dalībvalstis pēc pašreizējās situācijas reaģētu uz citādu, asimetrisku satricinājumu, ja cita krīze skartu tikai vienu vai divas dalībvalstis. EESK uzskata, ka eurozonas dalībvalstīm ir vajadzīga ciešāka sadarbība un īpaši veidoti instrumenti, lai uzlabotu to noturību un spēju absorbēt simetriskus un asimetriskus satricinājumus.

1.17. Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu bāzes samazināšana, peļņas novirzīšana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un cīņa pret korupciju daudzām dalībvalstīm joprojām ir politiski sarežģīti jautājumi. EESK aicina nodokļu politikas jomā izlēmīgi noteikt īsākus termiņus reformām, kas novērstu likumdošanas nepilnības un apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas visā ES, jo šādu reformu nepieciešamība tagad ir ieguvusi vēl lielāku nozīmi. Ir jāizstrādā mūsdienīga ES nodokļu programma, lai varētu risināt turpmākās ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās problēmas, vienlaikus uzlabojot tās demokrātisko pieeju. Jau pagājušajā gadā EESK pilnībā atbalstīja nodomu uzsākt debates par pakāpenisku pāreju uz balsošanu ar kvalificētu balsu vairākumu un uz parasto likumdošanas procedūru nodokļu jautājumos un vienlaikus atzīmēja, ka visām dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām vienmēr ir jābūt atbilstošām iespējām piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Saistībā ar Komisijas priekšlikumiem EESK aicina pēc iespējas ātrāk rīkoties saskaņā ar iepriekšējos EESK atzinumos minētajiem ieteikumiem ( 5 )

2. Ievads un vispārīgas piezīmes

2.1. EESK 2020. gada februārī ar pārliecinošu vairākumu pieņēma atzinumu par eurozonas ekonomikas politiku 2020. gadā . Lai gan eurozonā joprojām bija vērojama izaugsme, ekonomikā tika pieredzēts satraucošs gausums un ārējā un iekšējā līdzsvara trūkums. Kopš tā laika, Covid-19 pandēmijai strauji izplatoties un ietekmējot visas dalībvalstis, ekonomikas un sociālie apstākļi gan Eiropā, gan visā pasaulē ir radikāli mainījušies. Šis ārkārtējais ārējais simetriskais satricinājums ietekmē eurozonas ekonomiku, kā arī palielina nabadzību un ienākumu nevienlīdzību. Saskaņā ar Eiropas Komisijas 2020. gada pavasara ekonomikas prognozi ES 2020. gadā “ir sākusies spēcīgākā ekonomikas recesija tās vēsturē”. Šīs drūmās izredzes ir atkārtoti apstiprinātas 2020. gada vasaras ekonomikas prognozē, paredzot “vēl dziļāku recesiju ar lielākām novirzēm”.

2.2. Eiropā ir pasaulē lielākais vienotais tirgus un otra visplašāk lietotā valūta. Taču vienotā valūta var sasniegt visu potenciālu vienīgi tad, ja to ir ieviesušas visas dalībvalstis un ir pabeigta ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveide. Lai gan Komisijā aug interese par euro nozīmes palielināšanu pasaulē, tas ir iespējams tikai tad, ja recesija tiek pēc iespējas mazināta un uzreiz pēc tās beigām tiek nodrošināta dinamiska un iekļaujoša ilgtspējīga izaugsme. Tāpēc ir arī jāatbalsta dalībvalstis, izmantojot saskaņotu un mērķorientētu kopēju ES stratēģiju. Eurogrupas priekšsēdētājs 11. jūnija runā atzina, ka “koordinācija, jo īpaši eurozonā, ir būtiski svarīga, lai novērstu atšķirības un līdzsvara trūkumu. Vienotās valūtas aizsardzība ir tikpat kritiski svarīga kā vienotā tirgus aizsardzība. Tās savā starpā ir saistītas” ( 6 )

2.3. Vienotais tirgus ir viens no ievērojamākajiem ES projekta sasniegumiem. Tas ir nodrošinājis brīvu un netraucētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, palīdzot sasniegt ekonomisku labklājību, pārticību un vienu no augstākajiem dzīves līmeņiem pasaulē. Vienotā tirgus izveides pabeigšanai un tā ātras atveseļošanās un pilnīgas darbības nodrošināšanai arī turpmāk vajadzētu būt galvenajām prioritātēm, ņemot vērā sarunas par Brexit un to iespējamo ietekmi. Tas ietver sociālo programmu ar augšupējas sociālās konverģences pasākumiem, lai nodrošinātu taisnīgus un labākus darba apstākļus un vienlīdzīgāku ienākumu un bagātības sadali. Lai īstenotu sociālās konverģences pasākumus un panāktu labākus darba apstākļus, ir pienācīgi jāīsteno Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 principi, piemēram, princips “vienāds atalgojums par vienādu darbu vienā un tajā pašā darbavietā”. Jāvērtē arī pandēmijas negatīvā ietekme uz progresu IAM īstenošanā, un ES jācenšas ievērot sākotnēji plānotos termiņus.

2.4. Pavasara prognozē Komisija uzsvēra, ka pandēmija ir spēcīgi ietekmējusi patēriņa izdevumus, rūpnieciskās ražošanas apjomu, investīcijas, tirdzniecību, kapitāla plūsmu un piegādes ķēdes un ir gaidāms, ka spēcīgi tiks ietekmēts darba tirgus. Komisija arī norādīja uz risku, ka pandēmija varētu izraisīt skarbākas un pastāvīgas pārmaiņas attieksmē pret globālajām vērtības ķēdēm un starptautisko sadarbību. Ir arī papildu lejupslīdes riski, piemēram, pandēmijas ietekmes pakāpe, bankroti, finanšu sektora krīze, likviditātes problēmas un sarežģītas sarunas. Darba tirgū varētu rasties paliekoša ietekme ilgtermiņā. Saskaņā ar vasaras ekonomikas prognozi eurozonas ekonomika 2020. gadā saruks par 8,75 %, bet ES kopējā ekonomika – par 8,3 %.

2.5. Prognozes liecina, ka pēc Covid-19 pandēmijas izraisītā nepieredzētā ārējā simetriskā satricinājuma krasi palielināsies bezdarbs, nabadzība un sociālā un ekonomiskā nevienlīdzība, kā arī bankrotēs ievērojams skaits uzņēmumu. Pandēmija ir skārusi visas eurozonas dalībvalstis, taču ekonomiskās un sociālās sekas atšķiras. Dažās ES dalībvalstīs šī ietekme papildinās jau iepriekš pastāvējušās sociālās problēmas. IKP 2020. gada prognozes ir amplitūdā no 4,6 % samazinājuma Polijā līdz 11,2 % kritumam Itālijā, un ir gaidāms, ka 2021. gada lejupslīdes spēks starp dalībvalstīm un reģioniem ievērojami atšķirsies. Atšķirības, kas starp dalībvalstīm pastāv attiecībā uz piekļuvi aizņēmumiem un to izmaksām, un tas, ka Eiropas līmenī trūkst sociālās, ekonomikas un vides politikas koordinācijas, var ietekmēt dalībvalstu spēju pārvarēt krīzi. Atšķirības spējā finansēt nepieciešamos ieguldījumus ekonomikas darbības atjaunošanai varētu arī kropļot vienlīdzīgus konkurences apstākļus eurozonā. Turklāt pastāvīgi augsta nevienlīdzība starp dalībvalstīm un reģioniem varētu izraisīt migrāciju no nabadzīgākām uz bagātākām valstīm, tā radot problemātisku intelektuālā darbaspēka emigrāciju un citas sociālas problēmas.

3. Covid-19 sekas

3.1. Pat pašlaik, vairākus mēnešus kopš pandēmijas sākuma, situācija ir svārstīga, prognozes katru mēnesi mainās un riski pastiprinās. Pagaidām neviens nevar paredzēt, vai mums būs jāsaskaras ar atkārtotu “W-veida” recesiju, kam sekos atveseļošanās, vai vēl sarežģītāku un ilgstošu lejupslīdes “bedri”, kam sekos vēlāka un lēnāka atveseļošanās. Bailēs no dziļas recesijas gan Eiropas iedzīvotāji, gan ieguldītāji ir rīkojušies piesardzīgi un gaida uzticamākas prognozes. EESK uzsver gaidu nozīmīgo lomu makroekonomiskajā pieprasījumā. Eiropas Fiskālā padome jau ir paziņojusi, ka lielāks un ilgstošāks fiskālais atbalsts būs vajadzīgs arī 2021. gadā, jo norobežošanas pasākumu mīkstināšana būs lēnāka, nekā sākotnēji paredzēts, un domājams, ka patērētāji veidos piesardzības uzkrājumus. Ja tiklab privātās mājsaimniecības, kā vietējie un ārvalstu uzņēmumi samazina izdevumus, vienīgais veids, kā uzturēt pieprasījumu, ir valdības tēriņi un labvēlīga monetārā politika ( 7 ) . EESK noteikti atbalsta šo viedokli un brīdina par turpmākiem sistēmiskiem riskiem kopā ar smagu ekonomikas krīzi, piemēram, finanšu tirgu nestabilitāti vai deflācijas tendencēm.

3.2. Pandēmija ir palielinājusi spiedienu uz publiskajiem budžetiem, un ir gaidāms, ka parādu līmenis visā eurozonā pieaugs, bet starp dalībvalstīm atkal būs ievērojamas atšķirības. Dažas valstis pandēmijas periodu uzsāka ar augstu parāda līmeni. Tajā pašā laikā ir panākta apņemšanās cīnīties pret klimata pārmaiņām un īstenot digitalizāciju, un nozīmīga loma ekonomikas un sabiedrības atveseļošanā būs kvalitatīviem ieguldījumiem, kas stimulē pievienoto vērtību un rada kvalitatīvas darbvietas. Eiropas Savienībai būtu jācenšas izmantot pozitīvos sinerģiskos efektus starp publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem un koordinēt strukturālo programmu turpmāko īstenošanu.

3.3. Pēc veselības krīzes visā ES ir novērots ievērojams piedāvājuma un pieprasījuma samazinājums. “Sākotnēji pandēmija izpaudās kā piedāvājuma satricinājums, taču otrā līmeņa ietekme tagad ir radījusi milzīgu kopējā pieprasījuma satricinājumu. Kopējā ietekme (..) būs atkarīga no tā, kurš no abiem satricinājumiem dominēs…” ( 8 ) . Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) pandēmijā ir skarti vissmagāk, un bez konkrētiem un reāli īstenojamiem MVU glābšanas plāniem daudzi no tiem bankrotēs. ES jau ir rīkojusies centrālā līmenī, taču par steidzamu īstenošanu un pieejamo līdzekļu novirzīšanu koordinētā veidā tur, kur tie visvairāk ir nepieciešami, atbildīgas ir dalībvalstis. Tāpēc Eiropas Komisijai būtu rūpīgi jāuzrauga pieejamo līdzekļu koordinēta izmantošana.

3.4. Norobežošana, ko veica lielākā daļa dalībvalstu, ir atklājusi garu piegādes ķēžu ievainojamību un nelabvēlīgās sekas, ko rada būtiski svarīgu nozaru atkarība no ārējiem piegādātājiem. Tāpēc ES līmenī ir vajadzīgs skaidrs un rūpīgi izstrādāts stratēģiskais plāns, kurā publiskie ieguldījumi stimulētu privātos ieguldījumus. Privātais sektors var lielā mērā noteikt atkarības līmeni, izvēloties izejvielu piegādes vietu, cilvēkresursus, loģistiku utt. Jaunajai rūpniecības stratēģijai būtu jāpalīdz samazināt šo atkarību. Turklāt ES un dalībvalstu līmenī būtu jārīko diskusijas par valsts ražošanu dažās svarīgās nozarēs, jo īpaši veselības jomā.

3.5. EESK jau ir paudusi, ka ir “[no jauna] jāizveido integrētas rūpniecības vērtību ķēdes ES iekšienē, lai veicinātu Eiropas stratēģisko autonomiju un ekonomisko noturību” ( 9 ) . Eiropas Centrālās bankas (ECB) priekšsēdētāja 13. jūnijā paziņoja, ka “centieni veidot noturīgākas piegādes ķēdes varētu būt vajadzīgais katalizators, lai pilnībā pabeigtu vienotā tirgus izveidi” ( 10 ) . Tas arī palīdzētu aizsargāt pienācīgas kvalitātes un efektīvas darbvietas, palīdzētu uzņēmumiem radīt pievienoto vērtību, palielināt konkurētspēju, samazināt atkarību, novērst nelabvēlīgas demogrāfiskas tendences un panākt augšupēju konverģenci.

3.6. Pandēmija arī spēcīgi ietekmēs darba tirgu un sociālos apstākļus eurozonā. Paredzams, ka Covid-19 krīze ievērojami palielinās bezdarbu, ienākumu nevienlīdzību, nabadzību un sociālo atstumtību. Saskaņā ar 2020. gada pavasara prognozi ir gaidāms, ka bezdarba līmenis eurozonā 2020. gadā pieaugs līdz 9,6 % un 2021. gadā kritīsies vien līdz 8,6 %, arī šajā gadījumā ar būtiskām atšķirībām starp dalībvalstīm, reģioniem un pat iedzīvotāju grupām. Dažas nozares, piemēram, tūrisms, gastronomija, aviācija un kultūra, var tikt ietekmētas ilgtermiņā. Neraugoties uz ievērojamajiem stabilizācijas pasākumiem, kas ir ieviesti, domājams, ka daudzu cilvēku ienākumi joprojām ir nestabili. Tie, kuri jau bija neaizsargāti pirms krīzes, varētu ciest vissmagāk. Daudzas darbvietas, kas krīzes laikā izrādījās būtiski svarīgas, lielākoties ir slikti apmaksātas un nepietiekami novērtētas darba tirgū. Turpmākajās ES politikas jomās ir rūpīgi jāņem vērā krīzes ietekme uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un cilvēkiem ar invaliditāti. Turklāt ir sagaidāms straujš jauniešu bezdarba pieaugums, kas norāda, ka ir vajadzīgas efektīvas un pastiprinātas garantijas jauniešiem un nodarbinātības atbalsta programmas.

3.7. EESK prognozē, ka pandēmija mainīs mūsu ekonomikas struktūru un taps jauni darījumdarbības modeļi. Analīze katrā nozarē atsevišķi liecina, ka atšķirības jau ir vairāk vai mazāk manāmas. Ja katra krīze ir iespēja, tad šī krīze mums jāizmanto, lai stiprinātu konkurences priekšrocības un nodrošinātu, ka Eiropa cenšas būt priekšgalā un uzņemas vadošu lomu būtiski svarīgās jomās – digitālajā nozarē, mākslīgā intelekta un tehnoloģiju jomā, dekarbonizācijā, ilgtspējīgā, uz apriti balstītā izaugsmē un iekļaujošā ekonomikā. Šajā nolūkā īpaša uzmanība jāpievērš ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā, kā arī kompetenču un prasmju attīstībā. Konkrēts, paredzams un konkurenci veicinošs politikas satvars ir privātiem ieguldījumiem labvēlīgas vides svarīgs aspekts. Kopumā Eiropas Savienībai būtu jānodrošina uzņēmumiem piemēroti apstākļi digitalizācijas un zaļās pārkārtošanās pārvaldībai tādā veidā, kas rada jaunus uzņēmumus un darbvietas un tādējādi vienlaikus sniedz daudzus ieguvumus.

3.8. Augošais pandēmijā mirušo skaits un nevēlamās sociālās un ekonomiskās sekas ir liels izaicinājums Eiropas projektam. Eurozonai tagad vairāk nekā jebkad ir jāapliecina solidaritāte un jākļūst stiprākai. EESK aicina spert izlēmīgus soļus, lai sabiedrībā un valstu līmenī mazinātu nevienlīdzību ienākumu un labklājības ziņā, jo tā iet roku rokā ar nevienlīdzību paredzamā mūža ilguma, kvalitatīvas izglītības un veselības aprūpes piekļūstamības ziņā.

3.9. Labi koordinēta Eiropas veselības politika būtu svarīgs līdzeklis pandēmijas pārvarēšanā, ļaujot dalībvalstīm sadarboties un sniegt savstarpēju atbalstu. Tādu medicīnas produktu vienmērīgai izplatīšanai, kuri tiek uzskatīti par lietderīgiem un piemērotiem Covid-19 izplatības apkarošanai, vajadzētu būt prioritātei Eiropas veselības politikā, un tas apliecinātu dalībvalstu savstarpējo solidaritāti. Kamēr pandēmija netiks uzveikta, nebūs spēcīgas un ilgtspējīgas ekonomikas atveseļošanās.

4. Ekonomikas un sociālā atveseļošana

4.1. EESK uzsver, ka laiks rīkoties ir tagad, nevis tad, kad būs beigusies Covid-19 pandēmija. Politiskajai darbībai un reformu procesiem jāturpinās arī laikā, kad valda liela nenoteiktība. Tas nozīmē, ka steidzami jāturpina iekavētās debates, piemēram, par ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšanu, Eiropas pusgada procesa reformu, kā arī par konferences par Eiropas nākotni sākšanu, un jāsāk īstenot tādi svarīgi politikas pasākumi kā IAM iekļaušana tiesiskajā regulējumā. Covid-19 krīzi var uzskatīt arī par iespēju, bet ES jābūt pietiekami drosmīgai, lai to izmantotu.

4.2. EESK atzinīgi vērtē Padomes lēmumu par ES atveseļošanas plānu. Lai gan makroekonomiskā izteiksmē attiecīgās summas ir pieticīgas, tas ir ārkārtīgi svarīgs solis, jo tas pastiprina ECB nostāju (“darīt visu iespējamo”), ko tagad pārstāv ES kopumā. Next Generation EU , kas tiks īstenots kā daļa no DFS, būs izšķirīgi svarīgs Eiropas ekonomikas atveseļošanā, un tas palīdzēs dalībvalstīm cīnīties pret pandēmiju un nodrošināt strauju un ilgtspējīgu ekonomikas atgūšanos. Tomēr joprojām ir daži trūkumi, kas jānovērš. Nedrīkst pieļaut negatīvus nosacījumus konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā, kas faktiski kļūst saistošāki, ņemot vērā to nozīmi Atveseļošanas un noturības mehānismā. Atveseļošanas plānu mērķim vajadzētu būt ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes veicināšanai, pastiprinātu uzmanību pievēršot IAM un Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķiem. Būtu jāņem vērā arī katras dalībvalsts sociāli ekonomiskā situācija.

4.3. EESK atzinīgi vērtē ES un dalībvalstu tūlītējo reakciju uz Covid-19 pandēmiju. Komiteja uzskata, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ir jāparedz vajadzīgie līdzekļi, lai Eiropas Savienība varētu nodrošināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, sekmīgi darboties un sasniegt stratēģiskos mērķus. Tas nozīmē pietiekamu finansējumu pētniecībai un izstrādei, digitālajām tehnoloģijām un cīņai pret klimata pārmaiņām. Daudzgadu finanšu shēmā ir jānosaka arī pareizās prioritātes, lai veicinātu kohēziju starp dalībvalstīm un ES kopumā. Tāpēc EESK atzīmē to, ka Padomes samitā DFS apjoms tika noteikts 1,05 % apmērā no ES27 NKI, kas ir mazāk nekā Eiropas Parlamenta un EESK pieprasītie 1,3 % no NKI un pat mazāk nekā 2018. gada maijā ierosinātais 1,1 % no ES27 NKI. Turklāt summas, kas Next Generation EU bija paredzētas DFS samazinājumu kompensēšanai (piemēram, kohēzijas politikas jomā), galu galā ir atceltas vai ievērojami samazinātas. EESK ir arī nobažījusies par ieguldījumu samazināšanu inovācijā un pētniecībā, digitalizācijā un Taisnīgas pārkārtošanās fondā, kā arī par atteikšanos no tiesiskuma ievērošanas kritērija. Visbeidzot, EESK vēlas, lai tiktu sperti strauji un izlēmīgi soļi pašu resursu palielināšanai.

4.4. EESK iesaka saglabāt piesardzīgu līdzsvaru starp pasākumiem piedāvājuma un pieprasījuma pusē. Attiecībā uz pieprasījumu nekādā ziņā nedrīkst aizmirst, ka ieguldījumu palielināšana eurozonā klimata krīzes risināšanai, bezdarba mazināšana, labi apmaksātu darbvietu veicināšana un nabadzības apkarošana ir ne tikai mērķi paši par sevi, bet arī labvēlīgi ietekmē kopējo pieprasījumu un tāpēc varētu sekmēt ekonomikas atveseļošanu.

4.5. Eiropas Stabilitātes mehānismam (ESM) ir nepieciešamie instrumenti, lai risinātu tādus satricinājumus kā Covid-19. Eurogrupa 2020. gada 9. aprīlī nolēma pieņemt visaptverošu pasākumu kopumu 540 miljardu EUR apmērā, tostarp aizdevumu instrumentu 240 miljardu EUR apmērā (pandēmijas krīzes atbalsts), pamatojoties uz ESM kredītlīniju ar pastiprinātiem nosacījumiem, kas būtu pieejams visām eurozonas valstīm. ESM valde 2020. gada 15. maijā piekrita darīt pandēmijas krīzes atbalstu pieejamu eurozonas dalībvalstīm. Valde lems par katras valsts pieprasītā atbalsta piešķiršanu, pamatojoties uz Eiropas Komisijas veikto novērtējumu sadarbībā ar ECB un ESM ( 11 )

4.6. EESK arī uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta izņēmuma klauzulas straujā iedarbināšana bija vajadzīga iniciatīva. Tomēr EESK norāda uz Eiropas Fiskālās padomes ieteikumiem, ka 2021. gada pavasarī būtu jāsniedz precizējumi par izņēmuma klauzulas piemērošanas izbeigšanas vai pārskatīšanas laiku un nosacījumiem. Šajā kontekstā EESK brīdina par jebkādu priekšlaicīgu atgriešanos pie tādiem noteikumiem, kas bija spēkā pirms pandēmijas, jo tas liktu vissmagāk skartajām valstīm ķerties pie taupības režīma un aizēnotu labumu, ko dos Next Generation EU . Turklāt jauni fiskālie noteikumi nedrīkstētu atkal stāties spēkā, iekams nav ievērojami krities bezdarba līmenis.

4.7. EESK aicina pāriet uz solidāru ekonomikas pārvaldību, kas orientēta uz labklājību. EESK piekrīt Eiropas Fiskālās padomes prasībai, ka ir jāvēršas pret tendenci samazināt valsts ieguldījumus laikā, kad publiskās finanses saskaras ar spiedienu, un atzinīgi vērtē gatavību īstenot līdzsvarota budžeta normu un ieteikumus par iepriekšējo fiskālo noteikumu trūkumu novēršanu, lai aizsargātu valsts ieguldījumus, tostarp īstenojot centrālās fiskālās spējas ( 12 ) . EESK lūdz Komisiju turpināt notiekošo ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšanu, lai paātrinātu tā modernizāciju. Piemēram, neraugoties uz ļoti ekspansīvu monetāro politiku, mēs joprojām saskaramies ar deflācijas draudiem.

4.8. ES ir aktīvi centusies mobilizēt visus pieejamos līdzekļus, lai ļautu dalībvalstīm nekavējoties reaģēt uz pandēmiju. EESK atzinīgi vērtē ES līdzekļu izmantošanas elastības straujo iekļaušanu, ļaujot dalībvalstīm pārnest līdzekļus starp fondiem, reģioniem un politikas mērķiem. Tajā pašā laikā EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir būtiski jāuzlabo plānošanas spēja, vienlaikus nodrošinot, ka visi izmantotie līdzekļi tiek pilnībā apgūti un efektīvi izlietoti. Līdzekļi jāizlieto ieguldījumiem ar tūlītēju pozitīvu ietekmi, lai pārvarētu recesiju, un/vai ieguldījumiem ES dalībvalstu pārejā uz ilgtspējīgu, iekļaujošu, digitalizētu un mazoglekļa ekonomiku. EESK aicina Eiropas Komisiju sniegt strukturētu pārskatu par visiem pieejamajiem resursiem un līdzekļiem.

4.9. Eiropas pusgads ir svarīgs Eiropas Savienības plānošanas, uzraudzības un pārvaldības instruments, un tas nesen ir cieši sasaistīts ar Atveseļošanas un noturības mehānismu. EESK atzīst paziņoto Eiropas pusgada procesa reformu un tā ierosināto jauno lomu atveseļošanas pasākumu koordinēšanā, kā arī to, ka vienlaikus tiek pilnībā ievēroti Eiropas zaļā kursa ( 13 ) , Eiropas sociālo tiesību pīlāra ( 14 ) un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) ( 15 ) principi. Taču EESK norāda, ka procesā gandrīz vai vispār nav iesaistītas tādas politiskas struktūras kā Eiropas Parlaments un daži valstu parlamenti, tāpēc trūkst pietiekamas demokrātiskas pārraudzības. Vēl vairāk būtu jāpalielina arī sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju loma.

4.10. Komiteja uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi, ja ES budžets varētu būt elastīgāks situācijās, kad jāpārvar nelabvēlīgi satricinājumi, īpaši tādi, kurus nav radījuši ekonomikas apstākļi. EESK iesaka Eiropas Savienībai īstenot tādu politiku, kas nekavējoties uzlabotu dalībvalstu sadarbību krīzes laikā. Uzlaboti protokoli un ciešāka sadarbība sekmētu ātru un koordinētu Eiropas atbildes reakciju uz jebkāda veida katastrofām.

4.11. Tomēr bankas šai krīzei bija sagatavotas labāk nekā 2008. gada finanšu krīzei. EESK sagaida, ka eurozonas bankas krīzē rīkosies kā amortizatori, atļaujot nepieciešamo likviditāti un kredītus indivīdiem un uzņēmumiem. Pēc iespējas ātrāk būtu jāpabeidz banku savienības izveide, kas ietver Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas ieviešanu. Turklāt ne mazāk svarīgai ES darba kārtībā būtu jābūt kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanai. EESK arī uzsver, cik svarīgs finanšu sektora stabilitātes nodrošināšanai ir efektīvs finanšu tirgu regulējums.

4.12. EESK norāda, ka iekšējā un ārējā līdzsvara trūkuma un nevienlīdzības novēršana, no vienas puses, nozīmē sociālās politikas īstenošanu ES līmenī un Eiropas pusgada izmantošanu, lai labotu tirgus nepilnības vai atbalstītu tirgu izaugsmi valstu līmenī. No otras puses, jebkurā ES ekonomikas politikas rīcībā – no finanšu tirgus regulējuma līdz pasākumiem klimata pārmaiņu un Covid-19 krīzes pārvarēšanai – ir jāņem vērā tās distributīvā ietekme. Turklāt mājsaimniecību labklājība kļūst arvien vairāk atkarīga no Eiropas faktoriem, piemēram, vienpusējas budžeta politikas, vājas sociālās dimensijas un kavējumiem EMS padziļināšanā. EESK uzsver, ka milzīgās nelīdzsvarotības novēršana starp dalībvalstīm un to iekšienē ir priekšnoteikums ekonomiskas un sociālas noturības sasniegšanai.

5. Turpmākā virzība

5.1. EESK uzskata, ka ievērojamiem un straujiem ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, kā arī prasmēs ir jākļūst par prioritāti, ja ES vēlas risināt problēmu, ko rada iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošana, un īstenot digitalizāciju. EESK jau ir norādījusi: “Lai gūtu maksimālu labumu no tehnoloģiskajām pārmaiņām, Eiropas darba ņēmēji ir jānodrošina ar apmācības, pārkvalificēšanās, prasmju pilnveides un mūžizglītības programmām” ( 16 ) . Valdībām jābūt gatavām veicināt jaunas, inovatīvas idejas un finansēt eksperimentus nozarēs ar augstu izaugsmes potenciālu.

5.2. Lai nenonāktu masveida grūtībās, ir jāatbalsta valstu sociālās aizsardzības sistēmas. Lai izveidotu noturīgas un solidāras struktūras, kas stabilizē eurozonu krīžu laikā un nostiprina sociālo aizsardzību dalībvalstīs, būtu jāīsteno Eiropas bezdarba pārapdrošināšanas shēma. Tāpat kā citas bezdarba sistēmas, tā darbotos kā automātisks stabilizators un vienlaikus nodrošinātu rezervi valstu bezdarba apdrošināšanas sistēmām spēcīgu recesiju gadījumā. Turklāt tā stiprinātu valstu sistēmas, piešķirot dotācijas ar nosacījumu, ka valstu shēmas tiek finansētas stabili un solidāri. Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā ( SURE ) ir solis pareizajā virzienā, taču būtu jādara vēl vairāk.

5.3. Eiropas Komisijas aplēses 2020. gada maija beigās liecina, ka zaļās pārkārtošanās un digitalizācijas nodrošināšanai ES ir jāiegulda vismaz 595 miljardi EUR gadā ( 17 ) . EESK uzskata, ka ekonomikas atveseļošana ir pilnībā jāsaskaņo ar Eiropas zaļā kursa un IAM principiem. Eiropa jau ir aprites ekonomikas, zaļās pārkārtošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas priekšgalā. EESK uzskata, ka strauja un efektīva digitalizācija paātrinātu pāreju uz gudru zaļo izaugsmi.

5.4. EESK ir atkārtoti brīdinājusi – “jo ilgāk turpināsies pašreizējā taupības politika bez efektīva ieguldījumu plāna, jo vairāk tiks apdraudēta Eiropas labklājība”, un norādījusi ka “noteikti trūkst stratēģiska nākotnes redzējuma un spējas atbilstīgi reaģēt uz citām ekonomikas un finanšu krīzēm”. Turklāt 2018. gada sākumā Komiteja ir uzsvērusi “nepieciešamību izstrādāt jaunus finanšu instrumentus, kas paver iespēju novērst krīzes un mazināt prociklisku pasākumu ietekmi” ( 18 ) . EESK atkārtoti aicina paredzēt īpašus pasākumus, lai samazinātu spiedienu uz publiskajām finansēm, jo tas nodrošinātu lielākas manevrēšanas iespējas ārējo satricinājumu gadījumā.

5.5. EESK rodas jautājums, kā eurozonas dalībvalstis pēc pašreizējās situācijas un gaidāmās sarežģītās atgūšanās reaģētu uz citādu, asimetrisku satricinājumu, ņemot vērā nenoteiktību, ar kādu joprojām saskaras eurozona. Vai ES reakcija būtu tikpat drīza un ātra, ja cita krīze skartu tikai vienu vai divas eurozonas dalībvalstis? Lai gan tas būtu ļoti nevēlami, EESK uzskata, ka šāds asimetrisks satricinājums būtu izšķirošs pārbaudījums ES solidaritātei un projektam kopumā. Tāpēc EESK uzskata, ka eurozonas dalībvalstīm ir vajadzīga ciešāka sadarbība un īpaši veidoti instrumenti, lai uzlabotu to noturību un spēju absorbēt simetriskus un asimetriskus satricinājumus. Papildus ekonomikas noturības stiprināšanai ir jāuzlabo arī darba tirgus un sociālā noturība. Viens no galvenajiem faktoriem šā mērķa sasniegšanā ir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju aktīvāka iesaiste visos procesos valstu un ES līmenī ( 19 )

5.6. Tā kā deficīti un parāda līmeņi visā ES aug, mums ir jāpārdomā sava pieeja nodokļiem un visiem pārējiem aspektiem, kas skar nodokļus. Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, agresīva nodokļu plānošana, nodokļu bāzes samazināšana, peļņas novirzīšana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un cīņa pret korupciju daudzām dalībvalstīm ir bijuši politiski sarežģīti jautājumi, taču mēs vairs nevaram atļauties izlikties, ka neko par tiem nezinām. EESK aicina nodokļu politikas jomā veikt izšķirošu reformu, kas novērstu likumdošanas nepilnības un apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas visā ES. Turklāt EESK aicina īstenot labi koordinētu fiskālo politiku, lai uzlabotu monetāro situāciju, publisko finanšu ilgtspēju un noturību pret satricinājumiem eurozonā. EESK arī vēlreiz iesaka dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm noteikt īsākus termiņus nodokļu apiešanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanai, jo šie ieteikumi tagad ir vēl nozīmīgāki. Ir jāizstrādā mūsdienīga ES nodokļu programma, lai varētu risināt turpmākās ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās problēmas, vienlaikus uzlabojot tās demokrātisko pieeju. Jau pagājušajā gadā EESK pilnībā atbalstīja nodomu uzsākt debates par pakāpenisku pāreju uz balsošanu ar kvalificētu balsu vairākumu un uz parasto likumdošanas procedūru nodokļu jautājumos un vienlaikus atzīmēja, ka visām dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām vienmēr ir jābūt atbilstošām iespējām piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Saistībā ar Komisijas priekšlikumiem EESK aicina pēc iespējas ātrāk rīkoties saskaņā ar iepriekšējos EESK atzinumos minētajiem ieteikumiem ( 20 )

Briselē, 2020. gada 29. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Šo atzinumu EESK 2015.–2020. gada pilnvaru termiņa laikā sagatavoja ziņotājs Mihai Ivașcu un līdzziņotāja Judith Vorbach. Atzinums tika publiskots EESK 2020.–2025. gada pilnvaru termiņa pirmajā plenārsesijā 2020. gada oktobrī, un ar to iepazīstināja Judith Vorbach, kas pildīja galvenās ziņotājas funkcijas.

(2) EESK atzinums par tematu “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (OV C 120, 14.4.2020., 1. lpp.) un “Eurozonas ekonomikas politika 2020. gadā” (OV C 120, 14.4.2020., 7. lpp.).

(3) 2020. gada pavasara ekonomikas prognoze, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/ip_20_799.

(4) 2020. gada vasaras ekonomikas prognoze, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_20_1269.

(5) Sk. EESK atzinumus par tematu “Nodokļi un kvalificēta vairākuma balsošana” (OV C 353, 18.10.2019., 90. lpp.) un “Ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 364, 28.10.2020., 29. lpp.).

(6) Mário Centeno piezīmes pēc Eurogrupas videokonferences 2020. gada 11. jūnijā, https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/.

(7) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 [Eurozonai 2021. gadā piemērotās fiskālās nostājas novērtējums],https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate (“Eiropas Centrālā banka Covid-19 krīzē – darīt visu iespējamo savu pilnvaru ietvaros”).

(9) Sk. EESK atzinumu par tematu “Rūpniecības stratēģija” (OV C 364, 28.10.2020., 108. lpp.).

(10) The path out of uncertainty (“Ceļš uz nenoteiktības pārvarēšanu”).

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (“Eurozonai 2021. gadā piemērotās fiskālās nostājas novērtējums”), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(13) Eiropas zaļais kurss.

(14) Eiropas sociālo tiesību pīlārs (OV C 428, 13.12.2017.,10. lpp.).

(15) ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi.

(16) OV C 228, 5.7.2019., 57. lpp.

(17) SWD/2020/98 final.

(18) OV C 262, 25.7.2018., 28. lpp.

(19) Sk. EESK atzinumu “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku” (OV C 353, 18.10.2019., 23. lpp.).

(20) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.