LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 251/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku nozīme teritoriālās kohēzijas jomā – priekšlikumi atbilstīgam finanšu regulējumam”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 251/02)

Ziņotājs: Carlos TRIAS PINTÓ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 10. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku nozīme teritoriālās kohēzijas jomā: priekšlikumi atbilstīgam finanšu regulējumam”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 3. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 505. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 18. un 19. februārī (2015. gada 18. februāra sēdē), ar 153 balsīm par, 2 balsīm pret un 10 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK uzskata, ka, īstenojot pāreju uz jauniem banku uzņēmējdarbības modeļiem (new banking business models) un jauniem nebanku uzņēmējdarbības modeļiem finanšu jomā, ir būtiski saglabāt finanšu sistēmas “bioloģisko daudzveidību”, kas palīdz novērst noteikumu patvaļīgu piemērošanu (1).

1.2. Bankām, kuru darbība balstīta uz vērtības radīšanu akcionāriem (shareholder value) efektīvi jāsadarbojas ar bankām, kuru darbība balstīta uz vērtības radīšanu ieinteresētajām personām (stakeholder value), veicot ar uzņēmumu apkalpošanu, privātpersonu apkalpošanu un ieguldījumiem saistītas darbības. Tikai tā būs iespējams nodrošināt stabilu un efektīvu finanšu ekosistēmu, kas būtiski veicina reālās ekonomikas attīstību.

1.3. EESK stingri atbalsta Eiropas Komisijas centienus jaunajā finanšu regulējumā ņemt vērā kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku īpatnības, lai novērstu prudenciālo noteikumu vienādas piemērošanas nevēlamās sekas un administratīvā sloga iespējamu palielināšanos.

1.4. Tomēr galvenā problēma joprojām ir proporcionalitātes principa atbilstīga piemērošana jaunajā banku darbības regulējumā (jo īpaši attiecībā uz Kapitāla prasību direktīvu – CRD IV – un Kapitāla prasību regulu – CRR ); Bāzeles komiteja to ieteica piemērot proporcionāli un saskaņā ar Eiropas Savienības līgumiem. Tas nozīmē, ka būtu jāpiemēro stingrākas prasības pasaules mēroga bankām, stingras prasības Eiropas mēroga bankām (sistēmiskām bankām Eiropā) un elastīgākas prasības valsts un vietējām bankām (nodrošinot patērētāju tiesību pienācīgu aizsardzības līmeni).

1.5. Tas nenozīmē, ka dažiem finanšu nozares sektoriem automātiski tiek piešķirtas privilēģijas. EESK vienmēr ir atbalstījusi godīgas konkurences nosacījumus un aicina izmantot objektīvus parametrus, kas pamato īpašu regulējumu katram konkrētajam uzņēmējdarbības modelim. Minētie parametri galvenokārt ietver saimnieciskās un finanšu darbības rezultātus, ieguldījumu reālajā ekonomikā, riska pārvaldību un pārvaldību. EESK ierosina finanšu iestādēm stimulēt dalībniekus, kuri stingri ievēro šos nosacījumus.

1.6. EESK vēlas uzsvērt kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku modeļa nozīmīgumu un vienlaikus – savu noraidošo attieksmi pret atsevišķām darbībām finanšu sektorā, tajā skaitā tām, ko īsteno dažas šā sektora iestādes, un aicina visā finanšu nozarē stiprināt profesionālās ētikas standartus un labas pārvaldības noteikumus, jo tas ir obligāts priekšnoteikums, lai atgūtu zaudēto uzticēšanos.

1.7. EESK uzsver, ka MVU un mājsaimniecību kreditēšanas ilgstoša stagnācija un sadārdzināšanās var radīt nopietnas sekas Eiropas Savienības nākotnei. Komiteja arī atgādina, ka Eiropas Parlaments nesen kritizēja Bāzeles komitejas nostāju, ar kuru apšaubīta īpašu Eiropas instrumentu nepieciešamība MVU finansēšanai.

1.8. Ja Eiropa vēlas veiksmīgi risināt nākotnes problēmas un aktīvi ieviest pārmaiņas (nevis pasīvi ļauties tām), tai steidzami jāpieņem vairāki pasākumi finanšu jomā, kas veicina stratēģijas “Eiropa 2020”, I un II vienotā tirgus akta, Mazās uzņēmējdarbības akta, COSME programmas, Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas u. c. efektīvu īstenošanu. Kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku nozīmes stiprināšana būtiski sekmēs šo mērķu sasniegšanu.

2. Kooperatīvās kredītiestādes un krājbankas Eiropas finanšu vidē

2.1. Krājbankām un kooperatīvajām kredītiestādēm vēsturiski ir bijusi svarīga nozīme ekonomikas attīstībā, īpaši lauksaimniecības, mazo uzņēmumu un tirdzniecības atbalsta jomā. Patlaban krājbanku un kooperatīvo kredītiestāžu īpatsvars Eiropas Savienības finanšu nozarē ir aptuveni 40 % (sasniedzot 70 % Francijā un 60 % Vācijā), taču to konfigurācija dažādās valstīs ir ļoti atšķirīga. Krājbanku nozare Spānijā un Somijā ir koncentrēta, savukārt Vācijā un Austrijā – ļoti sadrumstalota.

2.2. Kopumā pēc banku pārstrukturēšanas ir izveidojies mazāks, stabilāks, taču ne tik iekļaujošs banku tīkls, jo pēdējos gados samazināts finansējums MVU un ģimenēm un pakāpeniski samazinājies bankas filiāļu teritoriālais tīkls un darba vietu skaits. Šī parādība var vērsties plašumā, ja vietējās bankas tiek izspiestas no tirgus.

2.3. Kooperatīvajām kredītiestādēm un krājbankām, kuru uzņēmējdarbības modelis saistīts ar privātpersonu un MVU apkalpošanu, ir šādas raksturīgas iezīmes: saikne ar vietējām ražošanas struktūrām, teritoriālā piesaiste, plašs tirdzniecības tīkls, tuvums klientiem, konkrētu nozaru finansēšana, vietējo interešu un sociālo partneru izpratne un solidaritāte.

2.4. Pateicoties krājbanku un kooperatīvo kredītiestāžu strukturālajai konfigurācijai, tām parasti ir stabilas īpašumtiesību struktūras, tās uzņemas saprātīgu risku, saskaņojot ieguldījumu un kapitalizācijas procedūras ar attiecīgās teritorijas attīstības politiku.

2.5. No konceptuālā viedokļa vajadzētu noteikt kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku atšķirīgās iezīmes: — kooperatīvās kredītiestādes ir privātas iestādes, kurām raksturīgas divas iezīmes: tās vienlaicīgi ir kooperatīvās sabiedrības un kredītiestādes, kuru galvenais mērķis ir sniegt finanšu pakalpojumus saviem locekļiem/īpašniekiem un klientiem. To pārvaldības pamatā esošie kooperatīvie principi ir demokrātiska lēmumu pieņemšana un līdzdalība (viena persona, viena balss); ievērojama to peļņas daļa tiek novirzīta obligātajam rezervju un sociālajam fondam, — krājbankas ir privātas iestādes, kurām raksturīgas divas būtiskas iezīmes: darbība finanšu jomā un sociāla ievirze. Šā modeļa specifika ir tāda, ka tajā nav konkrētu īpašnieku, lai gan līdztekus pastāv arī cita veida struktūras, piemēram, publiskas sabiedrības vai akciju sabiedrības. Pamatā to pārvaldības struktūru veido ģenerālā asambleja, kurā ir pārstāvētas vietējās un reģionālās iestādes un dažās valstīs arī klienti, dibinātājstruktūras un darbinieki. Gūtā peļņa tiek novirzīta rezervēm un sociālajai darbībai.

2.6. Kooperatīvo kredītiestāžu dati krīzes periodā ir nepārprotami: neviena no tām Eiropas Savienībā nav uzsākusi maksātnespējas procedūru. Kooperatīvo kredītiestāžu daļa noguldījumu tirgū ir aptuveni 20 %; tādās valstīs kā Itālija, Francija, Vācija un Nīderlande tās finansēja 25 %–45 % no aizdevumiem MVU, un pēdējos gados to depozītu daļa ir nemitīgi palielinājusies, un tas ir svarīgs signāls, kas liecina par uzticēšanos šādām iestādēm.

2.7. Savukārt krājbankas ir saglabājušas plašu dalību ES finanšu sistēmā. Piemēram, Vācijā to tirgus daļa noguldījumu jomā ir 43 % un kredītu jomā – 39 %, bet Spānijā – attiecīgi 41 % un 42 %.

2.8. Arī Starptautiskais Valūtas fonds (2) uzsvēris kooperatīvo kredītiestāžu būtisko nozīmi. Tā kā šīs iestādes ir mazāk atkarīgas no akcionāru vēlmēm, tās uzticamā un drošā veidā apmierina MVU un daudzu mājsaimniecību kreditēšanas vajadzības.

2.9. Taču ir arī izņēmumi: atsevišķas krājbankas un kooperatīvās kredītiestādes ir atstājušas novārtā savus mērķus un iesaistījušās spekulatīvās darbībās, un izvēlējušās pārmērīgu paplašināšanos citos reģionos, tādēļ tās ir zaudējušas reputāciju un atsevišķās valstīs ir veikti reglamentējoši pasākumi, kas zināmā mērā kropļo šādu banku modeli.

2.10. Īsāk sakot, līdztekus kapitāla stiprināšanai, atbilstoša lieluma sasniegšanai, teritoriālā aspekta un augsta patērētāju tiesību aizsardzības līmeņa saglabāšanai jānodrošina arī šā unikālā uzņēmējdarbības modeļa pamatiezīmju aizsardzība. Saistībā ar šo procesu EESK prasa no Eiropas Savienības iestādēm atzīšanu un atbalstu.

3. Privātpersonas un MVU apkalpojošo banku attīstības problēmas

3.1. Kooperatīvajām kredītiestādēm un krājbankām piemīt privātpersonas un MVU apkalpojošo banku darbības modeļa raksturīgās iezīmes – tuvums klientiem, teritoriālā piesaiste, sadarbība, sociālie mērķi u. c. Taču to potenciāla attīstība ir atkarīga no vairākiem faktoriem (3): — pieaugošā konkurence pakāpeniski samazina finanšu starpniecības pakalpojumu peļņu, — daudzkanālu izplatīšanai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi tehnoloģijā, — nepietiekama lieluma dēļ dažos gadījumos ir jāveido stratēģiskas iestāžu alianses vai tās jāapvieno, — banku koncentrācija var būt saistīta ar risku un radīt apjomradītus zaudējumus un — vietējās bankas ir grūti apvienot ar ģeogrāfisko diversifikāciju starptautiskajos tirgos.

3.2. Neraugoties uz iepriekš minēto, kooperatīvajām kredītiestādēm un krājbankām joprojām ir ļoti liela nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā, ņemot vērā to finanšu, sociālo un teritoriālo funkciju, ko papildina nebanku finansēšanas veidi (crowdfunding, riska kapitāls, business angels u. c.), kas radušies kredītresursu trūkuma (credit crunch) un augsto pieprasīto garantiju dēļ.

3.3. EESK uzskata, ka ekonomikas un monetārajām iestādēm jāstiprina pasākumi, kas atvieglotu MVU piekļuvi finansējumam un veicinātu ilgtermiņa finansēšanu, sekmējot uzņēmējdarbības formu daudzveidību (4) un riska sadalījumu finanšu pakalpojumu nozarē.

4. Sociālā funkcija vietējās ekonomikas atbalstam

4.1. Kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku finanšu un sociālā funkcija teritoriālās kohēzijas veicināšanas jomā ir cieši saistītas. Sociālās saistības un interese par kopienu ir iezīmes, ko sabiedrībā pamana visvairāk (5).

4.2. Peļņas pārpalikumu izmanto, lai atbalstītu kultūras, sociālās palīdzības un veselības aprūpes, izglītības un pētniecības, mākslas un vēsturiskā mantojuma, vides ilgtspējas u. c. jomas, un krājbanku gadījumā sociālā dividende ir vairāki miljardi euro gadā.

4.3. Tā kā ir nepieciešams radīt vērtību vietējai ekonomikai, arvien lielāka nozīme ir pieejai, kas balstīta uz vērtības radīšanu visām ieinteresētajām personām (stakeholder value). Konkrētāk, sociālā banka veicina finansiālo iekļaušanu un teritoriālo kohēziju, sekmējot uzņēmējdarbību, mikrofinansēšanas projektu īstenošanu un sociāli atbildīgus ieguldījumus.

4.4. Būtiska nozīme ir arī kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku funkcijai būt par ES instrumentu un programmu starpnieku. EESK uzskata, ka jāatvieglo mazāku kooperatīvo banku funkcija darboties kā Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) finanšu instrumentu starpniekiem, vienkāršojot administratīvās prasības, jo tam ir būtiska nozīme Junkera plāna īstenošanā. Ir jāstiprina arī to nozīme Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas īstenošanā.

5. Pārstrukturēšanas sekas sociālo banku sektorā

5.1. Pēdējā laikā Eiropas krājbankās veikta plaša pārstrukturēšana, kuras rezultātā dažās valstīs tās zaudējušas savu pamatfunkciju.

5.2. Vēlāk pasaules finanšu krīzes dēļ īstenoti banku glābšanas un atveseļošanas pasākumi, apvienošana un iegāde, nacionalizācija un Spānijas gadījumā pat krājbanku pārveidošana par komercbankām.

5.3. Korporatīvās pārvaldības problēmas, jaunā finanšu regulējuma augstākas prasības un nepieciešamība pielāgot šā sektora lielumu tirgum, kura apjoms samazinās, atsevišķos gadījumos izraisījusi banku koncentrāciju. Attiecībā uz šo iestāžu grūtībām saistībā ar internacionalizāciju, kas notiek paplašināšanās nolūkā, EESK uzsver, ka starptautiskās grupas bieži vien uzņemas lielāku risku.

5.4. No otras puses, pamatojoties uz Liikanen grupas 2012. gada ziņojumu, kā arī lai risinātu problēmas, ko nodokļu maksātājiem rada tādas bankas, kas ir “pārāk lielas, lai bankrotētu”, Komisija ir izstrādājusi regulu par strukturāliem pasākumiem, ar kuriem paredzēts uzlabot ES kredītiestāžu noturību; par šo dokumentu EESK jau ir sniegusi atzinumu (6), ko atbalstījis vairākums.

5.5. Dažos regulas priekšlikuma pantos paredzēti izņēmumi attiecībā uz kapitāla prasībām un balsošanas tiesībām kooperatīvo kredītiestāžu vai krājbanku gadījumā, jo šo iestāžu ekonomiskā un īpašumtiesību struktūra ir ļoti specifiska.

5.6. EESK uzskata, ka daži noteikumi, kas saistīti ar komercbanku un investīciju banku nodalīšanu, varētu vājināt mazāko vietējo banku darbības sistēmu un pastāvīgu klātbūtni teritorijā reālās ekonomikas atbalstam, un tāpēc tie varētu būt nesamērīgi.

5.7. Šīs pārmaiņas ietekmē arī Eiropas iedzīvotājus: samazinās izveidotā jauda (filiāļu un darbinieku skaits), kas savukārt ietekmē nodarbinātību un finansējumu privātpersonām un MVU.

5.8. Visbeidzot, EESK uzskata, ka bez zināma elastīguma attiecībā uz jauno reglamentējošo prasību izpildi pastāv risks, ka kooperatīvās bankas un krājbankas tiek pārveidotas par komercbankām un tādējādi zaudē savu īpašo raksturu, kā rezultātā sabiedrība zaudētu gadsimtiem ilgi veidotu sociālo vērtību kopumu.

6. Stratēģiski risinājumi turpmākiem uzdevumiem

6.1. Kooperatīvās kredītiestādes un krājbankas ir veicinājušas Eiropas banku sistēmas stabilitāti, maksātspēju un konkurētspēju. Tomēr, ņemot vērā jaunās tirgus prasības, ir jāīsteno šādi uzdevumi: — nostiprināt privātpersonas un MVU apkalpojošas vietējās bankas darbības modeli, — paplašināt uzņēmumu sadarbību, — uzlabot iekšējās riska pārvaldības sistēmas, — pielāgoties jaunajiem reglamentējošajiem, uzraudzības un noturības pasākumiem, — veicināt vadošo darbinieku profesionalitāti, — palielināt pārvaldības efektivitāti, — aizsargāt kapitāla līmeni, lai novērstu maksātnespēju, — sekmēt pārredzamību un labu korporatīvo pārvaldību.

6.2. Attiecību kapitāls ir ļoti būtisks nemateriālais aktīvs banku darbības jomā, tādēļ sociālās ekonomikas finanšu iestādēm jāizmanto savi kontakttīkli un iekšējā atbalsta tīkli. Savukārt finanšu iestādēm, piemērojot prudenciālos noteikumus, jāapzinās šo kooperatīvo kredītiestāžu solidaritātes fondu svarīgā nozīme.

6.3. Turklāt tām jāuzrauga saistību neizpildes rādītāji, neskaidrību gadījumi, kas saistīti ar ģeopolitisko risku, un tehnoloģiskā inovācija (Digitalizācijas programma), jo tie veido jaunu vidi finanšu sistēmā, kurā būs jāņem vērā četru dalībnieku – tradicionālo banku, digitālās jomas jauno dalībnieku, regulatora un patērētāju turpmākā mijiedarbība.

6.4. Šīm iestādēm vietējas nozīmes bankas modeļa priekšrocības (no personu un to saistību pazīšanas līdz kopienu projektiem) jāapvieno ar IKT izmantošanu, lai atbalstītu jaunas iniciatīvas reālās ekonomikas atveseļošanai.

6.5. Jāuzlabo korporatīvā pārvaldība, iekļaujot atbilstošas izglītības, pārvaldības un darbības kontroles struktūras. Konkrētāk, vajadzētu izstrādāt stingrus rīcības kodeksus, lai vadības struktūrās nodrošinātu profesionālu un ētisku dažādu interešu pārstāvību.

6.6. EESK ierosina izveidot jaunu modeli krājbanku un kooperatīvo kredītiestāžu iekšējai uzraudzībai, kurā iesaistīti darbinieki, MVU pārstāvji un citas interešu grupas.

6.7. Jauns izaicinājums ir turpināt darbību nebanku sektora konkurences apstākļos, lai, reaģējot uz iedzīvotāju jauno pieprasījumu, līdztekus izvērstu savu darbību un veidotu partnerattiecības ar kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) platformām un sadarbīgā patēriņa lietojumiem.

7. Eiropas banku noturības un uzraudzības uzlabošana

7.1. EESK atbalsta finanšu regulēšanas un uzraudzības sistēmu pilnveidošanu un aicina nodrošināt finanšu iestādēm pietiekamu veiktspēju turpmāko krīžu pārvarēšanai.

7.2. Šajā saistībā Eiropas Komisija ir pieņēmusi deleģēto regulu (7), ar ko saskaņā ar Eiropas Banku iestādes tehnisko standartu projektiem reglamentē aspektus attiecībā uz pašu kapitāla prasībām, ņemot vērā kooperatīvo kredītiestāžu un krājbanku kapitāla instrumentu atšķirības. Īpaša uzmanība jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar pirmā līmeņa kapitāla instrumentu dzēšanas ierobežošanu kooperatīvo kredītiestāžu gadījumā.

7.3. Otrs banku savienības izveides pabeigšanas pamatpīlārs ir vienotais uzraudzības mehānisms, kā arī iespējamiem banku glābšanas pasākumiem paredzētā fonda pārvaldība. EESK uzskata, ka šis instruments stiprinās banku reaģēšanas spēju turpmāko krīžu gadījumā (8).

7.4. Saistībā ar nepieciešamo riska apvienošanu EESK uzskata, ka, nosakot katras iestādes ieguldījumu jaunizveidojamā Eiropas banku noregulējuma fondā, jāņem vērā iestādes riska modelis, un vērš Komisijas uzmanību uz to, ka pienācīgi jāpiemēro rādītāji, kas noteikti Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā (9). EESK arī pauž gandarījumu, ka ņemta vērā līdzdalība institucionālajā aizsardzības shēmā (10).

7.5. Jaunajā finanšu scenārijā EESK aicina dot reālu impulsu uzņēmumu sociālajai atbildībai, ētikai un pārredzamībai finanšu jomā, un uzraudzības iestādēm veikt izglītojošus pasākumus, lai uzlabotu finanšu kultūru (11), jo īpaši attiecībā uz sociālās ekonomikas formulām, kuras vēl nav plaši pazīstamas. Šajā saistībā ir svarīgi palielināt to pārstāvības tīklu, proti, Eiropas Kooperatīvo banku apvienības (EACB), Eiropas Ētisko un alternatīvo banku federācijas (FEBEA) un Eiropas Krājbanku grupas (ESBG) nozīmi un atpazīstamību.

7.6. EESK ļoti pozitīvi vērtē jaunu finanšu instrumentu izstrādi pašreizējās pārvaldības uzlabošanai, taču regulējums jāpielāgo iesaistīto finanšu dalībnieku daudzveidībai, nodrošinot tiem stabilitāti un vienlaikus ierobežojot izmaksas tām finanšu iestādēm, kurām ir mazāk resursu. Runa taču ir par labāku regulējumu.

8. Sociāli atbildīgas bankas modeļa stiprināšana

8.1. Ražošanas struktūras atjaunošana, vietējās ekonomikas stiprināšana un sociālo problēmu risināšana jāizvirza par ES prioritātēm. Tādēļ EESK prasa iestādēm ar pastāvīga dialoga forumu starpniecību stiprināt tādus banku darbības modeļus, kas nostiprina finanšu sistēmu reālajā ekonomikā, tādējādi veicinot attiecīgās teritorijas stabilitāti un labklājību.

8.2. Bažas rada pārstrukturēšanas procesā radusies tendence pastāvīgi palielināt bankas, jo tā saistīta ar sistēmisko risku. Tāpēc Komiteja aicina atgriezties pie tradicionālās banku darbības (back to basics), skaidrāk nosakot atšķirības starp iestādēm, kas specializējas komercbanku pakalpojumu sniegšanā, un tādām, kas apvieno savas darbības attīstīšanu ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu. Pieredze liecina, ka risku dažādošana, izkliedēšana un sadale ir labvēlīga Eiropas finanšu sistēmai.

8.3. Kooperatīvo banku un krājbanku dzīvotspējas un attīstības pamatā ir demokrātiska pārvaldība un brīvība izvēlēties, kā atbildīgā veidā izlietot pārpalikumu. Finanšu starpniecības stiprināšana reālās ekonomikas interesēs garantē šīs darbības turpināšanu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem līdz 2015. gadam un tās 2012. gada deklarāciju par kooperatīviem.

8.4. Tādēļ prudenciālo noteikumu piemērošanā kooperatīvajām kredītiestādēm un krājbankām jāpievērš īpaša uzmanība, jo šīs iestādes veido tādu bankas modeli, kādu pieprasa Eiropas iedzīvotāji un kas balstīts uz atbildīgu un solidāru pārvaldību (12), kuras pamatā ir sociālās ekonomikas principi un vērtības.

Briselē, 2015. gada 18. februārī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) OV C 451, 16.12.2014., 45. lpp.

(2) Redesigning the Contours of the Future Financial System, SVF nostāja, 2010. gada 16. augusts (SPN/10/10).

(3) Spānijas Banka: Cooperative and savings banks in Europe: Nature, challenges and perspectives, 2011. gada aprīlis; Eiropas Kooperatīvo banku apvienība: EACB answer to the Green Paper on territorial cohesion turning territorial diversity into strength, 2009. gada februāris; Pasaules Krājbanku institūts/Eiropas Krājbanku grupa (WSBI-ESBG): 200 years of savings banks: a strong and lasting business model for responsible, regional retail banking, 2011. gada septembris; EESK: “Sociālā ekonomika Eiropas Savienībā”, 2014. gads.

(4) OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp.

(5) Castelló, E.: El liderazgo social de las cajas de ahorros. FUNCAS, Madride, 2005. gads.

(6) OV C 451, 16.12.2014., 45. lpp.

(7) Komisijas 2014. gada 7. janvāra deleģētā Regula (ES) Nr. 241/2014.

(8) OV C 67, 6.3.2014., 58. lpp.

(9) Skatīt Direktīvu 2014/59/ES.

(10) Skatīt Eiropas Komisijas deleģēto Regulu (ES) 2015/63.

(11) OV C 318, 29.10.2011., 24. lpp.

(12) OV C 100, 30.4.2009., 84. lpp.