KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jūras enerģija Kā rīkoties, lai apgūtu Eiropas jūru un okeānu enerģijas potenciālu laikposmā līdz 2020. gadam un pēc tā /* SWD/2014/012 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jūras enerģija Kā rīkoties, lai apgūtu Eiropas jūru un okeānu enerģijas potenciālu laikposmā līdz 2020. gadam un pēc tā 1. Ievads Mūsu jūru un okeānu enerģijas potenciāls krietni pārsniedz pašreizējās enerģijas vajadzības. Patlaban tiek izstrādātas dažādas tehnoloģijas, lai varētu izmantot visus šīs enerģijas veidus, tostarp viļņus, plūdmaiņas, sāļuma un temperatūras gradientus. Pagaidām tās vēl nav plaši ieviestas praksē, taču šai nozarei piemīt izaugsmes potenciāls, kas paver iespēju veicināt ekonomikas izaugsmi un radīt darbvietas ne tikai piekrastēs, bet arī iekšzemē, kur izvietotas piegādes ķēdes. Tā kā ES pastiprina centienus, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020”[1] mērķus, un plāno enerģētikas un klimata politiku laikposmam pēc 2020. gada, ir pienācis izdevīgs brīdis izpētīt visus iespējamos veidus, kā veicināt inovāciju, sekmēt ekonomikas izaugsmi un radīt jaunas darbvietas, kā arī mazināt oglekļa pēdu. Ņemot vērā vajadzīgās ilgtermiņa investīcijas, ir jārīkojas tagad, lai nodrošinātu, ka okeāna enerģētika var dot būtisku ieguldījumu mūsu mērķu sasniegšanā laikposmā līdz 2020. gadam un pēc tā. Šis ietekmes novērtējums ļauj ieskatīties daudzsološas jaunas tehnoloģijas nākotnē, un tajā iztirzātas dažādās iespējas, kas ES līmenī pieejamas tās attīstības veicināšanai. 2. Problēmas izklāsts Šīs daudzsološās nozares attīstību patlaban kavē vairāki tehnoloģiski un ar tehnoloģiju nesaistīti šķēršļi. Tie jānovērš, ja vēlamies pilnībā atraisīt nozares potenciālu. Izmaksu samazināšana, finansējuma un rentabilitātes jautājumi Okeāna enerģijas izmantošanas izmaksas patlaban ir augstas ne tikai salīdzinājumā ar konvencionālajiem energoresursiem, bet arī ar citiem atjaunojamajiem energoresursiem, kas ilgu laiku ir saņēmuši spēcīgu publisko atbalstu. Lielākā daļa esošo okeāna energotehnoloģiju joprojām ir demonstrējumu posmā, un kapitāla izmaksu samazināšanu joprojām kavē neatrisinātas tehniskas problēmas. Tas, ka šīs tehnoloģijas ir relatīvi jaunas un šķiet saistītas ar lielu risku, var atturēt investorus. Turklāt tehnoloģiju vides sarežģītība noved pie pētniecības un izstrādes pasākumu sadrumstalotības, kas savukārt palēnina zināšanu un pieredzes uzkrāšanu. Infrastruktūras jautājumi Noteiktības trūkums tīklu plānošanas procesā, ilgais laiks, ko aizņem pieslēgšanās tīklam, un nesamērīgas pārvades izmaksas var kavēt investīcijas okeāna enerģētikā. Būtisks okeāna enerģētikas attīstības priekšnoteikums ir jūras, sauszemes un pārrobežu tīklu nostiprināšana. Jādomā arī par netraucētu piekļuvi piemērotām ostas iekārtām un specializētiem kuģiem. Administratīvi un regulatīvi jautājumi Par vienu no galvenajiem šķēršļiem okeāna enerģētikas projektu izstrādē ir atzītas laikietilpīgas un pārmērīgi sarežģītas licencēšanas un atļauju piešķiršanas procedūras. Okeāna enerģijas izmantošanu kavē neskaidrība par vides tiesību aktu pareizu piemērošanu, un tas var vēl vairāk paildzināt atļauju piešķiršanas procedūras un radīt papildu administratīvo un finansiālo slogu projektu izstrādātājiem. Vides jautājumi Šobrīd trūkst datu par okeāna enerģētikas ietekmi uz vidi. Pētījumi bieži vien ir pārāk dārgi, lai tos veiktu individuāli projektu izstrādātāji. Lai izprastu un mazinātu okeāna energoiekārtu negatīvo ietekmi uz vidi, vajadzīgs lielāks pētniecības un izstrādes darbs un labāka informācijas apmaiņa. 3. Subsidiaritātes un ES pievienotās vērtības analīze ES kompetence atjaunojamo okeāna energoresursu jomā ir iestrādāta Līguma par Eiropas Savienības darbību mērķos, kas attiecas uz enerģētiku, iekšējo tirgu un vidi. Koordinējot ar pētniecību saistīto darbu, kā arī citus, ar tehnoloģiju nesaistītus jautājumus Eiropas līmenī, nozares attīstību izdosies paātrināt sekmīgāk, nekā tas būtu iespējams ar atsevišķām dalībvalstu iniciatīvām un budžetu. 4. Politikas mērķi Politiskās rīcības vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai okeāna enerģētikas sektors kopā ar jau agrāk ieviestām atjaunojamo energoresursu izmantošanas tehnoloģijām vidējā termiņā dotu nozīmīgu ieguldījumu Eiropas nodarbinātības, inovācijas, klimata un vides mērķu sasniegšanā. Konkrētāk, mērķis ir novērst iepriekš aprakstītos šķēršļus, sekmējot sadarbību starp tehnoloģiju izstrādātājiem, politikas veidotājiem, investoriem un citām ieinteresētajām personām, lai tuvinātu pētniecību un tirgu. 5. Politikas risinājumi 1. risinājums (pašreizējais politikas regulējums) paredz turpināt ES līmenī uzsāktās politikas iniciatīvas, kuras tieši vai netieši ietekmē okeāna enerģētiku. ERA-Net okeāna enerģijas jomā palīdzēs uzlabot dalībvalstu pētniecības darba koordināciju. Komisija un ieinteresētās personas turpinās meklēt veidus, kā nodrošināt lielāku finansējumu okeāna enerģētikai saskaņā ar jauno programmu “Apvārsnis 2020”. Jau uzsāktajās iniciatīvās, tādās kā Ziemeļu jūru piekrastes valstu tīkla iniciatīva (NSCOGI), arī turpmāk tiks apspriesta jūras energotīkla tālākā izbūve. Turpināsies diskusijas par priekšlikumu direktīvai par jūras telpisko plānošanu (JTP) un priekšlikumu, ar kuru groza direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu un kura mērķis ir vienkāršot procedūras, lai mazinātu nevajadzīgo administratīvo slogu. 2. risinājums (ciešāka politikas un nozares koordinācija) paredz izveidot forumu, kas pulcētu kopā visas attiecīgās ieinteresētās personas. Tā mērķis būtu rast praktiski realizējamus risinājumus iepriekš izklāstītajām problēmām un izstrādāt stratēģisku ceļvedi, kurā būtu noteikti industriālās attīstības starpposma mērķi un konkrēti termiņi, kā arī orientējošs īstenošanas plāns. Dalībvalstu un Eiropas Komisijas aktīva iesaistīšanās šajā procesā būtu politisks signāls, kas skaidri liecinātu par atbalstu. Infrastruktūras nepietiekamības jautājums tiktu apspriests aktīvākā dialogā starp nozari un personām, kas ir atbildīgas par tīkla plānošanu. Turklāt ir paredzēts, ka ieinteresēto personu forumā tiks noskaidrotas citas infrastruktūras vajadzības (saistībā ar ostas pakalpojumiem un piegādes ķēdi). Lai mazinātu neskaidrību par ietekmi uz vidi, tiks rosināta brīvprātīga datu koplietošana. Diferencēts ieņēmumu atbalsts ir svarīgs, lai nodrošinātu to, ka mazāk attīstītas atjaunojamo energoresursu izmantošanas tehnoloģijas var konkurēt līdzvērtīgos apstākļos. Tāpēc nozīmīgs 2. risinājuma elements ir mazāk attīstīto tehnoloģiju specifisko vajadzību atzīšana gaidāmajās Komisijas pamatnostādnēs par ieņēmumu atbalstu. 3. risinājums (īpaši orientētas strukturālas darbības) balstās uz 2. risinājumu. Tas tiecas stiprināt ieinteresēto personu sadarbību un nodrošināt tai stabilu institucionālā atbalsta sistēmu. Papildus 2. risinājuma izklāstā iekļautajiem pasākumiem tiktu izveidota Eiropas rūpniecības iniciatīva (ERI), lai piesaistītu investīcijas un īstenotu stratēģisko ceļvedi. Tiktu izveidota īpaša tīklu plānošanas platforma, lai pārstāvētu atjaunojamo jūras energoresursu nozares intereses tīklu plānošanā. Lai novērstu citas infrastruktūras nepietiekamības, īpašai struktūrai tiks dots uzdevums apzināt un novērtēt sektora specifiskās vajadzības attiecībā uz piegādes ķēdi un izpētīt iespējamo sinerģiju ar citiem sektoriem, jo īpaši jūras vēja sektoru, tādējādi tiecoties mazināt izmaksas un izmantot sinerģiju. Šis risinājums paredz izstrādāt norādījumus, kas palīdzētu īstenot Atjaunojamo energoresursu direktīvas 13. pantu, kurā dalībvalstīm prasīts nodrošināt, lai valsts noteikumi par atļauju izdošanu un licencēšanu, kas piemērojami iekārtām, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus, ir “samērīgi un vajadzīgi”. Ņemot vērā okeāna enerģētikas attīstības potenciālu, šajā risinājumā ir pētīta iespēja izstrādāt nozarei pielāgotas jūras telpiskās plānošanas pamatnostādnes, kā arī norādījumus, kas palīdzētu Biotopu direktīvas un Putnu direktīvas īstenošanā. 6. Ietekmes novērtējums Ekonomiskā ietekme Ja tiktu īstenots 1. risinājums, okeāna enerģijas daļa ES energoresursu struktūrā, visticamāk, arī nākotnē būtu niecīga. Izlīdzināto elektroenerģijas izmaksu samazinājums, visticamāk, būtu salīdzinoši lēns. Tāpēc ekonomiskās priekšrocības, kas saistītas ar nozares izaugsmi un saimnieciskās darbības veicināšanu visā piegādes ķēdes garumā, visticamāk, būtu attiecīgi nelielas. Turklāt bez papildu atbalsta ES konkurētspējas ziņā varētu zaudēt trešām valstīm, un tas pārvilktu svītru izaugsmei un darbvietām, ko jau tagad nodrošina šī nozare. 2. risinājums rosinātu ieinteresēto personu intensīvāku sadarbību, kas varētu pastiprināt publisko un privāto investīciju ietekmi uz nozari un samazināt izmaksas. Tāpēc ienākšana tirgū, iespējams, būtu sekmīgāka, nekā paredzams 1. risinājuma gadījumā, taču tās apmērs ir neskaidrs, jo daudzi instrumenti ir brīvprātīgi. 3. risinājumā ierosinātā okeāna enerģijas atzīšana par stratēģisku energotehnoloģiju un Eiropas rūpniecības iniciatīvas izveide varētu atvieglot projektu izstrādātāju piekļuvi finansējumam un dot spēcīgu stimulu inovācijai. Ierosinātie norādījumu dokumenti varētu sagādāt vēl lielākus ietaupījumus, jo atkristu darījumu izmaksas. No otras puses, 2. un 3. risinājums, visticamāk, būs saistīts ar salīdzinoši augstākām elektroenerģijas izmaksām un radīs zināmu administratīvo slogu. Ietekme uz vidi Okeāna enerģijas izmantošana varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Pieņemot, ka ar katru uzstādīto ģenerējošās jaudas vienību tiek aizstāta līdzvērtīga konvencionālās ražošanas vienība, tiek uzskatīts, ka 1. risinājuma klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāls ir mazs, bet 2. un 3. risinājuma potenciāls ir salīdzinoši lielāks. Okeāna energoiekārtām ir dažāda ietekme uz vietējo vidi, un tā var būt gan pozitīva, gan negatīva. Izvēloties piesardzīgu pieeju, tiek lēsts, ka 1. risinājums, kurā okeāna energoiekārtas aizņem samērā nelielu platību, radītu ļoti mazu negatīvo ietekmi uz vietējo vidi un 2. un 3. risinājums būtu saistīts ar attiecīgi lielāku negatīvo ietekmi uz vietējo vidi. Tomēr to varētu kompensēt fakts, ka, palielinot uzstādīto jaudu, tiktu uzkrāta pieredze, uz kuras pamata varētu izstrādāt efektīvus vides ietekmējuma pārvaldības instrumentus un praksi. Sociālā ietekme Okeāna enerģijas komercializācija varētu nodrošināt augstas kvalifikācijas speciālistu darbvietas, jo īpaši saskaņā ar 3. risinājumu, kurā praktiskās ieviešanas apjoms ir vislielākais. Lielākā daļa darbvietu, domājams, tiks izveidotas dalībvalstīs un reģionos, kuros tiks izmantota okeāna enerģija, lai gan arī citās valstīs, kuras ir iesaistītas piegādes ķēdē, varētu pavērties ražošanas un citas saimnieciskās darbības iespējas. Nozarei attīstoties, pieprasījums pēc augsti kvalificēta darbaspēka palielināsies. Saskaņā ar 2. risinājumu un sevišķi ar 3. risinājumu šis augošais pieprasījums pēc prasmīgiem inženieriem varētu saasināt konkurenci – jo īpaši ar jūras vēja un, iespējams, pat ar naftas un gāzes nozari. Līdz ar tehnoloģijas plašāku ieviešanu varētu aktualizēties ar sabiedrības attieksmi saistīti jautājumi. Okeāna enerģijas plašāka izmantošana, kas paredzēta 2. un 3. risinājumā, varētu proporcionāli palielināt iespējamos konfliktus ar citiem jūras telpas lietotājiem. Tomēr šo ietekmi varētu mazināt, laikus iesaistot visas ieinteresētās personas. 7. Risinājumu salīdzinājums Efektivitāte 1. risinājums nedod iespēju sasniegt šo mērķi, jo tas nebūtu pietiekams, lai paātrinātu okeāna enerģijas komercializāciju. 2. risinājums var veicināt ciešāku sadarbību un novērst centienu dublēšanos, tomēr rezultāti būs atkarīgi no ieinteresēto personu vēlmes sadarboties, un tāpēc tie ir neskaidri. Lai gan nav paredzams, ka 3. risinājums pilnībā novērsīs konstatētos trūkumus, tas varētu tos mazināt, dodot nozarei taustāmu labumu. Lietderīgums 1. risinājums šim kritērijam neatbilst, jo tas nozīmētu atteikšanos no lielākās daļas – vai pat visām – ekonomiskajām priekšrocībām, ko varētu sagādāt okeāna enerģētikas attīstība. 2. risinājumā paredzētā foruma izveide prasīs zināmu piepūli, taču varētu sniegt uzlabojumus. Tomēr foruma ietekme būtu lielā mērā atkarīga no ieinteresēto personu vēlmes tajā piedalīties. Okeāna enerģijai veltītas Eiropas rūpniecības iniciatīvas izveide (3. risinājums) būtu saistīta ar lielāku apņemšanos no tajā iesaistīto ieinteresēto personu puses. Salīdzinot risinājumus pēc to izmaksām, par lietderīgāko ir atzīts 3. risinājums, izņemot tādas īpašas struktūras izveidi, kuras uzdevums ir pārstāvēt okeāna enerģētikas intereses tīkla plānošanā, jo šī iecere pārklātos ar jau esošām iniciatīvām. Saskaņotība Visi politikas risinājumi ir saskaņā ar ES ilgtermiņa politikas mērķiem, tostarp tiem, kas attiecas uz klimatu, enerģētiku, vidi un ekonomikas izaugsmi. Īstenojamība Lai gan daži pasākumi ir īstenojami īstermiņā, dažus 3. risinājumā paredzētos pasākumus ir iespējams realizēt tikai ilgākā termiņā. Piemēram, lai izveidotu rūpniecības iniciatīvu, vispirms ir jābūt izstrādātai nozares stratēģiskajai pētniecības programmai. Norādījumu dokumentiem, kas papildinātu ar vidi saistītās direktīvas, ir vajadzīgi dati par ietekmi uz vidi. Nozarei adresētus norādījumus, kas papildinātu jūras telpiskās plānošanas direktīvu, ir iespējams sagatavot tikai tad, kad direktīva ir ieviesta un tās ietekme – zināma. Tāpēc lietderīgāk varētu būt nevis izšķirties starp 2. un 3. risinājumu, bet gan vispirms īstenot 2. risinājuma pasākumus, kas veidotu pamatu 3. risinājuma pasākumiem, kuri palīdzētu nozarei virzīties vēl tālāk. Turpmāk sniegts trīs risinājumu salīdzinošās analīzes kopsavilkums. 1. risinājums (pašreizējais politikas regulējums) Ir uzsāktas konkrētas iniciatīvas, kas ir būtiskas nozares attīstībai, tomēr tās nepievēršas visām nozares specifiskajām vajadzībām. Ja netiks veikta konkrēta rīcība, lai atbalstītu okeāna enerģētiku, tehnoloģiju izstrādātāji izjutīs spēcīgu konkurences spiedienu no attīstītākām tehnoloģijām elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem un konvencionālajiem energoresursiem, kuras jau iepriekš ir guvušas labumu no labvēlīgas politikas un liela apjoma privātajām un publiskajām investīcijām. 2. risinājums (ciešāka politikas un nozares koordinācija) Atbalstīt nozari, izmantojot ieinteresēto personu sadarbību, brīvprātīgu informācijas apmaiņu un tās ciešāku integrēšanu jau pastāvošos finansēšanas mehānismos, zināmā mērā varētu mazināt trūkumus un tādējādi dot uzlabojumus. Tomēr pozitīvās ietekmes apmērs ir neskaidrs, jo iniciatīvas ir brīvprātīgas. 3. risinājums (īpaši orientētas strukturālas darbības) Papildus 2. risinājumā paredzētajiem instrumentiem 3. risinājums ietver efektīvus līdzekļus, lai uzlabotu nozares tēlu, sekmētu pētniecību un izstrādi un ieinteresēto personu sadarbību un mazinātu dažus administratīvos šķēršļus, ar kuriem saskaras projektu izstrādātāji. Tas, visticamāk, dotu spēcīgu politisku signālu, tomēr daži pasākumi varētu būt īstenojami tikai ilgākā termiņā. 1. tabula. Risinājumu salīdzinājums attiecībā pret paredzamo rezultātu || 1. risinājums (status quo scenārijs) || 2. risinājums || 3. risinājums Ekonomiskā ietekme Elektroenerģijas izlīdzinātās izmaksas || + || ++ || +++ Pētniecības un izstrādes stiprināšana || 0/+ || ++ || +++ Izmaksas lietotājiem || - || -- || --- Konkurētspēja || - || + || ++ Tīkla izbūve || + || ++ || ++ Piegādes ķēžu un ostu attīstība || 0 || + || ++ Sinerģija ar citām nozarēm || 0 || + || + Administratīvās izmaksas* || - || ++/- || ++/- Ietekme uz vidi Klimata pārmaiņu mazināšana || + || ++ || +++ Citi vides ietekmējumi** || - || -- || --- Mazināta neskaidrība par ietekmi uz vidi || 0 || ++ || +++ Tiesību aktu īstenošanas atvieglošana || 0 || 0 || + Sociālā ietekme Darbvietu izveide || + || ++ || +++ Darbvietu izveide apgabalos, kuros ir liels bezdarbs || + || ++ || +++ Izglītība un apmācība || NA || NA || NA Prasmju apzināšana || 0 || ++ || ++ Veselība un drošība || NA || NA || NA Sabiedrības attieksme*** || 0 || +/- || +/- Apzīmējumi: + pozitīva ietekme, ++ būtiska pozitīva ietekme, - negatīva ietekme, -- būtiski negatīva ietekme, 0 nav ietekmes, NA – neattiecas/ļoti grūti novērtēt. * Lai gan 2. un 3. risinājumā ierosinātie pasākumi laika gaitā samazinātu administratīvās izmaksas, rastos arī izmaksas, kas saistītas ar šo pasākumu īstenošanai vajadzīgo administratīvo darbu. ** Citu vides ietekmējumu veids un apmērs ir ļoti atkarīgs no konkrētās tehnoloģijas, bet ir lietderīgi pieņemt, ka līdz ar okeāna enerģijas plašāku izmantošanu negatīvā ietekme uz vidi varētu pieaugt. *** Atkarīga no ieinteresēto personu iesaistīšanās. 8. Uzraudzība un novērtēšana Ir ierosināts, ka Komisija uzrauga un novērtē okeāna enerģētikas progresu, pamatojoties uz 2. tabulā iekļautajiem rādītājiem. Datus iegūs aptaujās, ko izplatīs attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp tehnoloģiju izstrādātājiem, projektu izstrādātājiem, investoriem un īpaši izraudzītām pētniecības iestādēm. Pirmais vispusīgais novērtējums tiks veikts, vēlākais, 2020. gadā. 2. tabula. Okeāna enerģētikas attīstības novērtēšanas pamatrādītāji Rādītājs || Saistība Uzstādītā jauda || Tehnoloģijas komercializācija Investīciju apmērs nozarē || Saskatītā tehnoloģiju uzticamība, lietderīgums un rentabilitāte Sadarbīgo uzņēmumu skaits || Nozares sadarbība, sinerģijas Sagatavošanās laika ilgums (t. i., kopējais laiks, kas vajadzīgs, lai saņemtu būvatļauju un tīkla pieslēguma atļaujas) || Plānošanas un licencēšanas procedūru efektivitāte [1] COM(2010) 2020, 3.3.2010.