Eiropas Parlamenta rezolūcija par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI))



Oficiālais Vēstnesis 306 E , 15/12/2006 Lpp. 0100 - 0102



P6_TA(2006)0361 Eiropas dimensija skolu mācību programmās Eiropas Parlamenta rezolūcija par iniciatīvām papildināt skolu mācību programmas, nodrošinot piemērotu atbalstu Eiropas dimensijas iekļaušanai tajās (2006/2041(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā EK līguma 149. pantu, - ņemot vērā Eiropadomes un izglītības ministru Padomes sanāksmē 1988. gada 24. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas dimensijas pastiprināšanu izglītībā [1], - ņemot vērā Zaļo grāmatu par Eiropas dimensiju izglītībā (COM(1993)0457), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Jauna daudzvalodības pamatstratēģija" (COM(2005)0596), - ņemot vērā Padomes un Komisijas kopīgo starpposma ziņojumu par detalizētas darba programmas "Izglītība un apmācība 2010: neatliekamas reformas Lisabonas stratēģijas panākumu nodrošināšanai" [2] izpildi, īstenojot Eiropas izglītības un apmācības sistēmas mērķus, - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0267/2006), A. tā kā Eiropas dimensija pēdējo gadu desmitu laikā ir kļuvusi par ļoti nozīmīgu aspektu, it īpaši dalībvalstu skolu mācību programmās; B. tā kā Eiropas Parlaments jau darbojas šajā jomā, it īpaši 2004. gada 7. aprīlī izskatot jautājumu par Eiropas dimensiju vēstures mācību programmās; C. tā kā valsts iestādes dalībvalstīs, piemēram, Austrijā, Vācijā, Portugālē, Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē, Slovēnijā un Spānijā, ir jau veikušas pasākumus saistībā ar Eiropas dimensiju izglītībā un tā kā arī nevalstiskas organizācijas ir veikušas daudzus pasākumus šajā jomā; D. tā kā valodas jautājums ir Eiropas dimensijas stiprināšanas pamataspekts, jo labas svešvalodu zināšanas veido daļu no tipiska Eiropas pilsoņa pamatprasmēm, dzīvojot, studējot, strādājot un pārvietojoties dažādās Eiropas Savienības valstīs; E. tā kā attiecībā uz Eiropas dimensijas iekļaušanu izglītībā pastāv atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē; F. tā kā šajā sakarā ir jāņem vērā "Comenius" un "Lingua" programmu nozīme; G. tā kā informācija par Eiropu, kuru sniedz skolēniem, skolotājiem un studentiem, katrā valstī ir ļoti atšķirīga, un ir jācenšas veidot kopēju izpratni par Eiropas vēsturi un kultūras vērtībām; H. tā kā galvenos šķēršļus rada vēl arvien ierobežotais pārrobežu pasākumu un programmu skaits, pasākumu koordinēšanas, atpazīstamības un pieejamības trūkums, kā arī nepiemēroti vai neizmantojami līdzekļi, lai īstenotu minētos pasākumus; I. tā kā skolotāju darbā šobrīd ir daudz šķēršļu un grūtību, lai iekļautu Eiropas dimensiju mācību programmās, piemēram, jaunāko datu, augsti kvalitatīvas un visās ES valodās pieejamas informācijas un mācību materiālu par Eiropas Savienību trūkums, un tā kā Eiropas Savienībai būtu jāsniedz atbalsts šajā sakarā, 1. uzskata, ka visām izglītības sistēmām ir jānodrošina, ka skolēni, beidzot vidusskolu, iegūst zināšanas un prasmes, kas saskaņā ar attiecīgo izglītības iestāžu noteikumiem ir vajadzīgas, lai viņi būtu gatavi kļūt par pilnvērtīgiem pilsoņiem un Eiropas Savienības dalībniekiem; 2. uzsver, ka ir svarīgi radīt skaidru un visām dalībvalstīm vienotu "Eiropas dimensijas" jēgas, būtības un darbības definīciju; 3. mudina Eiropadomi un izglītības ministrus atjaunot iepriekš minēto rezolūciju, it īpaši ņemot vērā kopš tā laika notikušās ES paplašināšanās; 4. mudina Padomi atzīt divus dažādus Eiropas dimensijas aspektus — pirmkārt, tā ir pieejamība informācijai par ES: tās iestādēm, darba metodēm, praksi, pasākumiem un, otrkārt, tās ir zināšanas par Eiropas kopējo vēsturi un kultūras mantojumu, valodu prasmes attīstība un Eiropas pašreizējo pasākumu vēriens —, papildinot dalībvalstu izglītības programmas; 5. uzsver, ka ir svarīgi izmantot multivides un interneta resursus izglītībā kā mūsdienīgas mācību metodes, lai iekļautu Eiropas dimensiju skolu mācību programmās; šajā sakarā ierosina, piemēram, izveidot daudzvalodīgu interneta tīklu, kas iepazīstina ar vislabākās prakses paraugiem, sniedz izglītojošu atbalstu un darbojas kā pieredzes apmaiņas platforma; 6. uzsver, ka pastāvīgi ir jāuzlabo valodu apmācība, piemēram, izmantojot "Comenius" programmas sadaļu par mūžizglītības programmu; turklāt atzīst, ka dažās dalībvalstīs, it īpaši tajās, kurās valsts valoda ir angļu valoda, ir grūti nodrošināt pietiekamu interesi un motivāciju citu Eiropas valodu apgūšanā, kas veicina savstarpējo sapratni Eiropā; šajā sakarā kaimiņvalstu valodu zināšanas ir īpaši svarīgas; 7. mudina dalībvalstis veicināt daudzvalodības izplatību, vairāk nekā līdz šim pastiprinot svešvalodu mācīšanu, un skolu mācību programmās noteikt vismaz divu svešvalodu mācīšanu jau agrīnā vecumā; 8. ierosina izvērtēt, kurās jomās Lisabonas programmai nav līdz šim izdevies sasniegt vēlamos rezultātus šajā sakarā, un izveidot to pasākumu sarakstu, kuri dalībvalstu valdībām ir jāīsteno, lai saskaņā ar vienošanos panāktu ekonomikas uzlabošanos; 9. ierosina vislabākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm attiecībā uz valodu mācīšanu un Eiropas jautājumu iekļaušanu izglītībā, lai nodrošinātu, ka pašreizējie pasākumi, tostarp tie, kuri noteikti pirms 2004. gada, tiktu īstenoti visās ES 25 dalībvalstīs; 10. lai nodrošinātu pēdējās ES paplašināšanās panākumus, ierosina veikt atbilstīgās informācijas, projektu, studentu un skolotāju apmaiņu starp 10 jaunajām un pārējām 15 dalībvalstīm; 11. aicina Padomi izvērtēt, vai lietderīgi un atbilstīgi mācību resursi, piemēram, "Eiropas skolu tīkls", sadarbība un jauninājumi izglītības jomā un iniciatīvas, piemēram, "Eiropa skolā", ir jāatbalsta ar papildu resursiem un vai skolotāji ir pietiekami informēti par to, kā piekļūt attiecīgai informācijai, lai pastiprinātu Eiropas dimensiju izglītībā; 12. ierosina veicināt skolotāju apmācību, kas sniedz vajadzīgo informāciju par Eiropas jautājumiem, lai viņi varētu savās mācību programmās iekļaut izpratni par valsts un vietēja mēroga jautājumiem saistībā ar Eiropas dimensiju; 13. uzsver, ka Eiropas dimensija papildina valsts mēroga jautājumus, taču neaizstāj tos; 14. uzsver, ka ir jāatjauno pastāvošie dokumenti, it īpaši arvien papildināmā 1996. gada "Eurydice" tematiskā bibliogrāfija; 15. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. [1] OV C 177, 6.7.1988., 5. lpp. [2] OV C 104, 30.4.2004., 1. lpp. --------------------------------------------------