EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.12.2011 
SEC(2011) 1611 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai 
par Hercule III programmu, lai veicin ātu darbības Eiropas Savien ības finansi ālo 
interešu aizsardz ības jomā  
{COM(2011) 914 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1610 gal īgā redakcija}  
 
 Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, un neskar 
Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
 
 HERCULE PROGRAMMAS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS.............................................. 3  
1. POLITISKAIS KONTEKSTS UN ES PRIORIT ĀŠU VEICIN ĀŠANA ........................................................... 3  
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM.............................................................................. 3  
3. PROBL ĒMAS NOTEIKŠANA UN INTERVENCES PAMATOJUMS ........................................................... 3  
4. PROGRAMMAS M ĒRĶI .............................................................................................................................. .... 4 
5. SUBSIDIARIT ĀTE UN ES PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA..................................................................................... 4  
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMU APRAKSTS.......................................................................................................... 5  
7. RISINĀJUMU IETEKMES ANAL ĪZE.............................................................................................................. 5  
8. SAIKNE AR CIT ĀM IEROSM ĒM LAIKPOSMAM P ĒC 2013. GADA ......................................................... 6  
9. VIENK ĀRŠOŠANA UN ADMINISTRAT ĪVĀ SLOGA SAMAZIN ĀŠANA.................................................. 6  
10. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA ................................................................................................................. 6  
 
 Hercule  programmas ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
1. Politiskais konteksts un ES priorit āšu veicināšana  
 
Hercule programma ir vien īgais instruments, kas ir īpaši vērsts uz c īņu pret kr āpšanu, 
korupciju un cit ām nelikum īgām darbībām, kas ietekm ē Savienības finansi ālās intereses. To 
pārvalda OLAF .  
 Līgumā ir paredz ēta ES finansi ālo interešu efekt īva un līdzvērtīga aizsardz ība dalībvalstīs un 
ES iestādēs un cieša sadarb ība šā mērķa sasniegšanai. 
 Izdevumi Hercule II  programmas ietvaros 2007.-2013. gada laikposm ā ir EUR 98,5 miljoni. 
Priekšlikums paredz turpin āt šos izdevumus Hercule III  programmas ietvaros p ēc pašreizējās 
likmes – EUR 15 miljoni gad ā.  
 Hercule II  izdevumi tiek sadal īti šādi: 
 
1. Tehnisk
ā palīdzība (60 %) 
 2. Speci ālistu mācības krāpšanas apkarošan ā (35 %) 
 3. Atbalsts Eiropas krimin āltiesību asoci ācijai un ES finansi ālo interešu 
aizsardzības asociācijai (Eiropas juristu asoci ācijas, EJA) (5 %). 
 
Turklāt vismaz EUR 6 miljonus gad ā 1. un 2. sada ļas ietvaros j ātērē nelikumīgās cigarešu 
tirdzniecības novēršanai. Tas atspogu ļo saskanību ar īpašajiem kr āpšanas, kontrabandas un 
viltošanas apkarošanas m ērķiem, kas iek ļauti nol īgumos ar četriem liel ākajiem 
starptautiskajiem cigarešu ražot ājiem,  kuros paredz ēts, ka min ētie ražotāji 20 gadu laik ā 
valstu un ES budžetos iemaks ās 2,3 miljardus ASV dol āru. 
 
2. Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person
ām 
 
Ietekmes nov ērtējumā ir atspogu ļota apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām, īpaši 
dalībvalstu operat īvajiem dienestiem, citiem Komisijas dienestiem un cit ām ES strukt ūrām; kā 
arī OLAF darbības pieredze un OLAF pieredze programmas p ārvaldībā. Tajā ir ietverta 
informācija no starpposma p ārskata par Hercule II  programmas m ērķu sasniegšanu, kas tika 
pabeigts 2010. gada beig ās. 
 
3. Problēmas noteikšana un intervences pamatojums  
 
Apmērs 
 
Saskaņā ar 325. pantu izstr ādātajā Komisijas gada zi ņojumā par finansi ālo interešu 
aizsardzību 2010. gad ā ir uzsv ērta nepieciešam ība veikt turpm āku rīcību krāpšanas 
apkarošanas jom ā. Komisijas strat ēģija krāpšanas apkarošanai piev ēršas šai nepieciešam ībai 
un uzsver Hercule programmu noz īmi. Statistikas dati 325. panta zi ņojumā un OLAF  
neatkarīgajā darbības pārskatā sniedz nor ādes uz kr āpšanas apm ēru un OLAF  lietu skaitu. 
Paziņoto pārkāpumu kop ējā finansiālā ietekme 2010. gad ā bija EUR 1,8 miljardi, no kuriem 
aizdomas par kr āpšanu attiec ās uz EUR 0,5 miljardiem (no EUR 141 miljardiem izdevumu un 
aptuveni EUR 17 miljardiem muitas nodevu tradicion ālo pašu resursu (ie ņēmumu) jom ā). 
 
 5Laikposm ā no 1999. gada l īdz 2011. gadam OLAF  ir pabeidzis vair āk nekā 1500 savu 
izmeklēšanu, tādējādi līdz 2011. gada vidum OLAF  izmeklēšanu rezult ātā saistībā ar krāpšanu 
un citu pārkāpumiem atg ūts vairāk nekā viens miljards euro.  
 Krāpšanai ir b ūtiskas finansi ālās sekas un negat īva sociālā un ekonomisk ā ietekme. T ā arī 
rada reput ācijas risku ES projektiem. 
 
Virzošie apsv ērumi 
 
Ietekmes nov ērtējumā ir noteikti 5 virzošie pamatapsv ērumi, kam b ūtu jāpievēršas Hercule III  
programmas ietvaros:  
 
 1. Krāpnieki 
ātri pielāgojas jauniem apst ākļiem ES l īmenī, darbojas p āri robežām un 
izmanto v ājākās vietas. 
 2. Komisija un dal ībvalstis ir ap ņēmušās pastiprin āt cīņu pret cigarešu kontrabandu.  
 3. Grūtā situācija publisko finanšu l īdzekļu jomā liek palielin āt ES finansi ālo interešu 
rentablu aizsardz ību, izmantojot lab āku atklāšanu un nov ēršanu. 
 4. Dalībvalstu un kandid ātvalstu vai asoci ēto valstu kompetento iest āžu lielais skaits un 
dažādais raksturs. Liels vair ākums resursu, kas pieejami c īņai pret kr āpšanu saist ībā ar 
ES budžetu, ir valstu, nevis ES l īmenī.  
 5. Stimulu un sp ēju atšķirības starp dal ībvalstīm traucē panākt līdzvērtīgu finansi ālo 
interešu aizsardz ību.  
 
Problēmas 
 
Saistībā ar katru apsv ērumu ir noteiktas konkr ētās problēmas. Tās ietver tr ūkumus speci ālistu 
zināšanās un tehniskaj ā aprīkojumā, organizētās noziedz ības radīto draudu main īgo dabu, 
sabiedrības paļāvības trūkumu, nepietiekamu inform ētību pat krāpšanu ES, neadekv ātu riska 
analīzi un inform ācijas koplietošanu, vals tu kompetento iest āžu nepietiekamas sp ējas 
sadarboties sav ā starpā un ar OLAF, tehnisk ā un komunik ācijas aprīkojuma nesader ību, 
vienveidīgas administrat īvās un tiesu vides tr ūkumu, lai veiktu izmekl ēšanu un sauktu pie 
atbildības krāpniekus, un tr ūkumus attiec ībā uz prasm ēm un labākās prakses apmai ņu starp 
valstu iest ādēm.  
 
4. Programmas m ērķi 
 
Vispārējais mērķis ir aizsarg āt Savienības finansi ālās intereses, t ādējādi stiprinot Eiropas 
ekonomikas konkur ētspēju un nodrošinot nodok ļu maksātāju līdzekļu aizsardz ību. 
 Programmas konkr ētais mērķis
 ir novērst un apkarot kr āpšanu, korupciju un citas nelikum īgas 
darbības, kas ietekm ē Savienības finansi ālās intereses. 
 Sīkāk darbības mērķi ir noteikti regulas pielikum ā. 
 
5. Subsidiarit āte un ES pievienot ā vērtība
 
 
 Līgumā (LESD 317., 325. pants) ir notei kts, ka Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm ir  
atbildīga par budžeta īstenošanu un kr āpšanas nov ēršanu. Pēdējā minētā ir politikas joma, 
kurā E S  i r  d a l īta kompetence. T ādēļ ES ir īpašs pien ākums veicin āt ciešu un regul āru 
 
 6sadarbību starp vis ām kompetentaj ām iestādēm, piešķirot palīdzību un atbalstu. Turkl āt, dažas 
Hercule  darbības notiek ES iest āžu līmenī.  
 Pievienot ā vērtība nepārprotami tiek g ūta no dal ībvalstu iest āžu sadarb ības veicin āšanas, 
izmaksu ietaup ījumiem, kas tiek g ūti ar kopīgu iepirkumu, un stiprinot v ājās vietas, kuru d ēļ 
valstu iest ādes ir īpaši neaizsarg ātas pret krimin ālām darbībām, kas tiek organiz ētas no 
kaimiņvalstu teritorijas. Ieguvumi ir ar ī valstu finans ēm, jo daudzi ES izdevumi tiek t ērēti 
līdzfinansējuma kārtīb
ā, savukārt kontrabandai bieži ir negat īva ietekme gan uz muitas 
nodevām, gan uz valstu (netiešajiem) nodok ļiem. Programma piev ēršas tādai problēmai kā 
stimula tr ūkums daž ām dalībvalstīm risināt jautājumus, kuriem ir neliela ietekme uz vi ņu pašu 
finansēm, bet kuri negat īvi ietekm ē ES budžetu vai citu dal ībvalstu budžetus, jo īpaši budžeta 
taupības apstākļos (piemēram, cigarešu kontrabanda un viltošana). 
 Programma veicina ar ī kontaktu veidošanu un lab ākās prakses apmai ņu starp dal ībvalstu 
valsts pārvaldes iest ādēm un uzlabo atbilst ību ES ties ību aktiem, sniedzot m ācības valstu 
speciālistiem kop īgos pasākumos, kuros piedal ās daudzu valstu p ārstāvji. 
 
6. Politikas risin ājumu apraksts
 
 
Atsauces scen ārijs ir status quo  saglabāšana (1. risin ājums ). 
 2. risinājums
 balstītos uz status quo , tomēr uzlabotu programmas metodolo ģiju, īpaši 
palielinot maksim ālo līdzfinansējuma summu, lai risin ātu arvien pieaugoš ās grūtības saska ņot 
finanses dal ībvalstīs, kas ir īpaši svarīgi, lai var ētu stiprināt aizsardz ību ģeogrāfiskajās zonās, 
kas ir īpaši pakļautas riskam un ir v ājie punkti ES aizsardz ībā pret krāpšanu. 
 3. risinājums
 būtu radikāls solis š ībrīža operat īvo darbību atbalsta virzien ā uz tādu ilgāka 
termiņa mērķu rēķina kā labāka atbilst ība, labāka inform ācijas apmai ņa, juridisk ās domas 
attīstība ES mēroga krimin āltiesību jautājumos, kas skar ES l īdzekļu aizsardz ību.   
 4. risinājums
 būtu programmu neturpin āt. 
 Divi atlikušie risin ājumi netika turpm āk ņemti vērā: 
 
• Risinājums
, palielinot izdevumus virs pašreiz ējā līmeņa, tiek noraid īts kā nesaskan īgs ar 
daudzgadu finanšu sh ēmas plānošanu, k ā ierosinājusi Komisija sav ā paziņojumā 
(COM(2011)500) “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020””. 
• Risinājums , apvienojot programmu  ar Perikla programmu  (aizsardzība pret euro 
viltošanu), nav īstenojams, jo attiec īgie juridiskie pamati paredz daž ādas likumdošanas 
procedūras to pieņemšanai (skat īt attiecīgi LESD 133. pantu un 325. pantu). 
 
7. Risinājumu ietekmes anal īze 
 
Risinājumu ietekme tiek analiz ēta, vispirms izskatot ietekmi, k āda gūta ar Hercule II  
programmu (pamatscen ārijs, 1. risin ājums ), un tad to sal īdzinot ar ietekmi, k āda būtu citiem 
risinājumiem.  
  Apspriežot 4. risin ājumu
, tiek apsv ērts, kāda ietekme atseviš ķi pa nozar ēm būtu programmas 
neturpināšanai, un t ādējādi tas arī kalpo par pamatu, apsverot iesp ējamās izmaiņas izdevumu 
sadalījumā pa nozarēm. Ceturtais risin ājums tiek noraid īts, jo cīņas pret kr āpšanu efektivit ātes 
 
 7samazināšanās krietni p ārsniegtu g ūtos finanšu ietaup ījumus. Iesp ēja pārcelt dažas darb ības uz 
citām ES programm ām tiek noraid īta, jo tādējādi neizbēgami zustu centr ālā ievirze uz ES 
budžeta aizsardz ību.  
 Iespējama 3. risin ājuma
 nevēlamā ietekme b ūtu tāda, ka tiktu izjaukts l īdzsvars visp ārējā 
pieejā krāpšanas apkarošanai ES l īmenī. Saskaņā ar Komisijas strat ēģiju krāpšanas 
apkarošanai ( CAFS , COM (2011) 376) nepieciešams saglab āt un pat att īstīt tālāk skaidrus 
centienus īstenot konkr ētas darbības, kas v ērstas uz kr āpšanas nov ēršanu un atkl āšanu, tostarp 
uzlabot lab ākās prakses apmai ņu un mācības.  
 Tādējādi vēlamais risin ājums ir 2. risin ājums
 (kas pamat ā ir uzlabots status quo ). Tas dotu 
iespēju piesardz īgāk nekā 3. risinājumā virzīties uz liel āku uzsvaru uz darb ības atbalstu, ja t ā 
tiktu nolemts, ņemot vērā notikumu gaitu un ieinteres ēto personu viedok ļus. 
  
8. Saikne ar cit ām ierosm ēm laikposmam p ēc 2013. gada
  
 
Citām ierosm ēm tiesībaizsardz ības un muitas sadarb ības jomās būs pozitīva ietekme uz ES 
finansiālo interešu aizsardz ību. Tāpat arī Hercule  ietvaros īstenotajām ierosm ēm būs pozitīva 
ietekme uz citiem ties ībaizsardz ības, muitas un droš ības politikas virzieniem; ar skeneri, kas 
pirmām kārtām paredz ēts nelegālo cigarešu s ūtījumu atkl āšanai, var identific ēt arī citus 
nelegālus sūtījumus, kam ir ietekme ie ņēmumu, krimin āltiesību vai droš ības jomā. 
 Tomēr šīs ierosmes ir v ērstas uz skaidri noteiktu politisko m ērķu sasniegšanu un nevar 
nepārtraukti atbalst īt konkr
ētas krāpšanas apkarošanas darb ības. Patieš ām, būtiski ir saglab āt 
programmas ievirzi konkr ēti uz finansi ālo interešu aizsardz ību ES līmenī, lai varētu īstenot 
specializētus projektus, kuru m ērķis ir uzlabot kr āpšanas nov ēršanu, atkl āšanu un izmekl ēšanu 
tostarp projektus, kuros ir nepieciešama  daž ādām  pārvaldes sist ēmām piederīgu dienestu 
daudzdisciplin āra iesaiste. Kr āpšanas apkarošana ir daudzdisciplin ārs mērķis, kam 
nepieciešama starpvalstu sadarb ība starp daudz ām dažādām partneriest ādēm.  
 Ir veikta nepieciešam ā koordinācija starp OLAF  un citiem ĢD, lai nov ērstu programmu 
pārklāšanos un neskaidr ības starp t ām. 
  
9. Vienk
āršošana un administrat īvā sloga samazin āšana   
 
Tiek ierosin āti daži tehniski uzlabojumi, lai atspogu ļotu pieredzi un apspriešanos saska ņā ar 
Finanšu regulas noteikumiem, piem ēram, elast īgākas proced ūras to projektu finans ēšanai, 
kuru  summa nep ārsniedz  noteiktu maksimumu (EUR 50 000), samazin ātas prasības attiec ībā 
uz izmaksu sadal ījumu un apl ēsēm, vienkāršotu pras ību izmantošana pieteikumiem, k ā arī 
rezultātu paziņošanai un intens īvāka darba grupu izmantošana, lai pa ātrinātu atsauksmju 
gūšanu un izdevumu novirz īšanu. 
 
10. Uzraudz ība un vērtēšana  
 
Tiks veikti gada un vidusposma izv ērtējumi. OLAF  amatpersonas apmekl ē daudzus finans ētos 
pasākumus, lai nodrošin ātu pienācīgu kvalit ātes un darb ību būtības mērķtiecīguma 
uzraudzību. Tas nodrošina projektu finans ējuma pien ācīgu ex-ante  kontroli un ir svar īgs 
aspekts, īstenojot Komisijas ( OLAF ) pilnvaras pal īdzēt dalībvalstīm organiz ēt ciešu un 
 
 8regulāru sadarb ību. Rezult āti un atsauksmes tiks sistem ātiski vāktas un analiz ētas. Kur 
iespējams, tiks izstr ādāti SMART  rādītāji, lai izv ērtētu programmas darb ību ietekmi. Ja 
darbību būtības dēļ  tas nebūs iespējams, piem ēram, attiec ībā uz dažām mācību darbībām, tiks 
veikta rūpīga kvalitātes un rezult ātu rādītāju uzraudz ība.  
 OLAF  reorganiz ācija 2012. gada s ākumā stiprinās OLAF spēju pārvaldīt un izv
ērtēt Hercule  
programmu.