Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par kultūraugu statistiku /* COM/2008/0210 galīgā redakcija - COD 2008/0079 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.4.2008 COM(2008)210 galīgā redakcija 2008/0079 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par kultūraugu statistiku (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 120 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Statistika par kultūraugiem ir būtiski svarīga ES tirgu pārvaldībai. Uzskata par būtisku arī to, lai papildus tai statistikai par graudaugiem un pārējiem laukaugiem, uz kuru patlaban attiecas tiesību akti, būtu pieejama statistika par dārzeņiem un ilggadīgiem kultūraugiem. Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir saskaņā ar labāku tiesību aktu izstrādes, vienkāršošanas un respondentu sloga samazināšanas mērķiem. | Spēkā esošie noteikumi Šis priekšlikums ir paredzēts, lai vienkāršotu pašreizējos noteikumus un pielāgotu tos Eiropas Savienības jaunajām vajadzībām. Tāpēc jāatceļ spēkā esošie tiesību akti — Padomes 1990. gada 26. marta Regula (EEK) Nr. 837/90 par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu, un Padomes 1993. gada 5. aprīļa Regula (EEK) Nr. 959/93 par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz augkopības produktiem, kas nav labības produkti. | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Statistika, uz ko attiecas šis priekšlikums, ir būtiski svarīga kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldībai un novērtēšanai. Ierosinātā regula ir saskaņā ar Komisijas jauno politisko pieeju attiecībā uz tiesību aktu vienkāršošanu un labāku regulējumu, kā minēts 2006. gada 14. novembra paziņojumā „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”[1] un 2007. gada 24. janvāra paziņojumā „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā”[2]. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums darba grupās un Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā (SCAS) ir apspriests ar datu veidotājiem (valstu statistikas iestāžu pārstāvjiem) un Komisijas dienestiem (Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, KPC). | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Šis priekšlikums ir rezultāts, kas iegūts, veicot padziļinātas apspriedes ar visām ieinteresētajām personām. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Attiecīgie ekspertu atzinumi Eurostat ģenerāldirektorāta zemes izmantošanas un kultūraugu statistikas darba grupas sanāksmēs valstis pārstāvēja eksperti, kas pārzina spēkā esošos tiesību aktus un valstu sistēmas attiecībā uz kultūraugu produktu statistikas vākšanu un apkopošanu. Komisijas amatpersonas bija eksperti politikas analīzes jomā. | Galvenās organizācijas/eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumu Eksperti bija no valstu statistikas iestādēm, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta un KPC. Notika intensīva apspriešanās un konsultācijas ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju un zemes izmantošanas un kultūraugu statistikas darba grupu. | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Tika novērota ļoti pozitīva un atbalstoša attieksme. Netika minēts, ka ir vērojams potenciāli nopietns apdraudējums ar neatgriezeniskām sekām. | Tā kā šis priekšlikums nozīmē spēkā esošo tiesību aktu ievērojamu vienkāršošanu, apdraudējumi netika atklāti. | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi SCAS un darba grupas darba dokumenti un sanāksmju protokoli ir pieejami CIRCA. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šīs regulas mērķis ir nodrošināt to, lai dalībvalstis sagatavotu statistiku par zemes izmantošanu un kultūraugu produktiem. Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņem statistikas izveides pasākumus, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību veikšanai. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas izveidi, nosakot, ka tai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. | Subsidiaritātes princips | Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šā priekšlikuma mērķus, proti, izveidot vienotu sistēmu, lai regulāri sagatavotu Kopienas statistiku par zemes izmantošanu un kultūraugu produktiem. Tos var labāk sasniegt Kopienas mērogā, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas mērogā, bet dalībvalstis var organizēt datu savākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par zemes izmantošanu un kultūraugu produktiem. Tādēļ Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālajām prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. Regulā nav norādīti datu savākšanas mehānismi katrā dalībvalstī, bet tikai definēti sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku. Dalībvalstīm statistikas sagatavošanā par zemes izmantošanu un kultūraugu produktiem nav jāveic pārmaiņas; patlaban to reglamentē Padomes Regula (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93. Vienīgie jaunie elementi, kas ierosināti šajā regulā, ir dārzeņi un ilggadīgie kultūraugi, par ko dati jau tiek vākti ES mērogā pēc savstarpējas nerakstītas vienošanās. | Prasībai iesniegt statistiku, nevis apsekojumu rezultātus, samazinātam datu iesniegšanas biežumam dažās instancēs un iespējai plašāk izmantot avotus, kas nav apsekojumi (piemēram, administratīvus avotus), būtu jāsamazina valstu iestāžu finansiālais un administratīvais slogs. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no sasniedzamā likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas mērogā, Kopienas statistikā kā pamataktus biežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienu un to pašu likumu visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu tiesību aktu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm attiecībā uz to mērķiem un atstāj valstu iestādēm izvēli attiecībā uz metodēm, kas vajadzīgas izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tās arī jāpārņem valstu tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Vienkāršošana | Priekšlikumā paredzēta tiesību aktu vienkāršošana, administratīvo procedūru vienkāršošana (ES vai valstu) publiskajās iestādēs un administratīvo procedūru vienkāršošana privātpersonām. | Mazāks datu dalījums pa reģioniem, atkāpes tām dalībvalstīm, kurās kultūraugu platības nepārsniedz zināmas robežvērtības, un saskaņoti nosūtīšanas termiņi vienkāršos ES un valstu pārvaldes iestāžu darbu. | Administratīvo avotu izmantošana apsekojumu vietā samazinās respondentu slogu. | Priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba un likumdošanas programmā ar atsauci 2007/ESTAT/029. | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, būs jāatceļ spēkā esošie tiesību akti. | Eiropas Ekonomikas zona Ar priekšlikumu ierosinātais tiesību akts ir par jautājumu, kas skar Eiropas Ekonomikas zonu, tādēļ tas jāattiecina uz EEZ. | 1. 2008/0079 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par kultūraugu statistiku (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[5], tā kā: 2. Padomes 1990. gada 26. marta Regula (EEK) Nr. 837/90 par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu[6], un Padomes 1993. gada 5. aprīļa Regula (EEK) Nr. 959/93 par statistikas informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz augkopības produktiem, kas nav labības produkti[7], ir vairākkārt grozīta. Tagad ir vajadzīgi papildu grozījumi un vienkāršojumi, tāpēc skaidrības labad šie tiesību akti ir jāaizstāj. 3. Statistika par kultūraugiem ir būtiski svarīga ES tirgu pārvaldībai. Uzskata par būtisku arī to, lai papildus tai statistikai par graudaugiem un pārējiem laukaugiem, uz kuru patlaban attiecas tiesību akti, būtu pieejama statistika par dārzeņiem un ilggadīgiem kultūraugiem. 4. Lai nodrošinātu, ka kopējā lauksaimniecības politika tiek pienācīgi pārvaldīta, Komisija prasa regulāri sniegt datus par platībām, ražību un kultūraugu produkciju. 5. Padomes 1988. gada 29. februāra Regulā (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu[8] paredzēta Kopienas apsekojumu programma, lai sniegtu statistiku par lauku saimniecību struktūru līdz 2007. gadam. 6. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi[9] visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādējādi, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju. 7. Lai samazinātu dalībvalstu slogu, reģionālo datu prasības nedrīkst pārsniegt iepriekšējo tiesību aktu prasības (ja vien tostarp nav noteikti jauni reģionālie līmeņi). 8. Lai atvieglinātu šīs regulas īstenošanu, vajadzīga cieša dalībvalstu un Komisijas sadarbība, jo īpaši Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK[10]. 9. Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no režīma, ko piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 837/90 un EEK Nr. 959/93, ar šo regulu jāļauj piemērot pārejas periodu, kas ilgst līdz vienam gadam un kas jāpiešķir dalībvalstīm, ja šīs regulas piemērošana to statistikas sistēmām prasītu plašus pielāgošanas pasākumus un, iespējams, radītu ievērojamas praktiskas problēmas. 10. Tā kā ierosinātās darbības mērķi, t.i., vienotas juridiskas sistēmas izveide regulārai Kopienas statistikas datu sagatavošanai par apstrādātām platībām, ražību un graudaugu un kultūraugu, kas nav graudaugi, produkciju dalībvalstīs, nevar pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstis un tādēļ to var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs tās mērķa sasniegšanai. 11. Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[11] noteikts pamatprincipu kopums šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši tajā prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. 12. Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību[12]. 13. Īpaši Komisijai jāpiešķir pilnvaras, lai pielāgotu nosūtīšanas tabulas. Tā kā šie pasākumi ir vispārēja rakstura un ir paredzēti, lai grozītu šīs regulas nebūtiskus elementus vai lai to papildinātu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5a. pantam. 14. Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu regulārai Kopienas statistikas sagatavošanai par zemes izmantošanu un kultūraugu produkciju. 2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas: a) „ražas gads” ir kalendārais gads, kad sāk gūt ražu; b) „izmantotā lauksaimniecības platība” ir platība, kas definēta Padomes Regulā (EEK) Nr. 571/88; 2. Šīs regulas I pantā izklāstītās definīcijas piemēro tikai šīs regulas II pielikuma vajadzībām. 3. pants Aptvērums 1. Dalībvalstis sagatavo statistiku par II pielikumā norādītajiem kultūraugiem, kurus audzē izmantotajā lauksaimniecības platībā to teritorijā. 2. Statistika ir reprezentatīva vismaz attiecībā uz 95 % no šādām platībām (kā norādīts II pielikumā): a) apstrādātā platība, kurā audzē laukaugus (1. tabula); b) dārzeņu, meloņu un zemeņu novāktā platība (2. tabula); c) ilggadīgo kultūraugu audzēšanas platība (3. tabula); d) izmantotā lauksaimniecības platība (4. tabula). 3. Mainīgos lielumus, kas maz vai nemaz nav pārstāvēti dalībvalstī, var neiekļaut statistikā, ja dalībvalsts pirms katra pārskata perioda informē Komisiju par visiem šādiem kultūraugiem kalendārajā gadā. 4. pants Biežums un pārskata periods Dalībvalstis katru gadu nosūta Komisijai II pielikumā norādītos datus. Pārskata periods ir ražas gads. Pirmais pārskata gads ir 2010. gads. 5. pants Precizitāte Dalībvalstis, kas veic izlases apsekojumus, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 1. tabulas dati atbilst precizitātes prasībām, kuras noteiktas šīs regulas II pielikumā. Ja izmantoti nevis apsekojumi, bet citi avoti, dalībvalstis nodrošina, lai šī informācija būtu vismaz tikpat kvalitatīva kā statistikas apsekojumos iegūtā informācija. 6. pants Nosūtīšana Komisijai Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) II pielikumā norādītos datus, ievērojot katrai tabulai paredzētos termiņus. Komisija var pielāgot II pielikumā noteiktās nosūtīšanas tabulas (izņemot precizitātes prasības). Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 7. pants Reģionālā statistika 15. Datus, kuri II pielikumā marķēti ar „R”, sniedz NUTS 1 un NUTS 2 teritoriālo vienību dalījumā, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003. Izņēmuma kārtā Vācija un Apvienotā Karaliste tos var sniegt NUTS 1 teritoriālo vienību dalījumā. 16. Mainīgos lielumus, kas maz vai nemaz nav pārstāvēti, var neiekļaut reģionālajā statistikā, ja dalībvalsts pirms katra pārskata perioda informē Komisiju par visiem šādiem kultūraugiem kalendārajā gadā. 8. pants Kvalitātes novērtējums un ziņojums 17. Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro šādus kvalitātes novērtēšanas aspektus: 18. „atbilstība” attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām; 19. „precizitāte” attiecas uz novērtējuma atbilstību nezināmajām faktiskajām vērtībām; 20. „laicīgums” attiecas uz laika posmu starp informācijas pieejamību un tās aprakstīto notikumu vai parādību; 21. „punktualitāte” attiecas uz laika posmu starp datu publicēšanu un datu iesniegšanas termiņu; 22. „pieejamība” un „skaidrība” attiecas uz nosacījumiem un kārtību, kādā lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus; 23. „salīdzināmība” attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšanu, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos, nozaru jomās vai laikā; 24. „saskanība” attiecas uz datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot. 25. Dalībvalstis reizi trijos gados un pirmo reizi 18 mēnešus pēc šīs regulas piemērošanas dienas iesniedz Komisijai ( Eurostat ) kvalitātes ziņojumu par nosūtītajiem datiem. 26. Dalībvalstis informē Komisiju par metodiskām vai citādām pārmaiņām, kas varētu ievērojami ietekmēt statistikas kvalitāti, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad šīs pārmaiņas veiktas. 27. Ja izmanto nevis apsekojumus, bet citus avotus, dalībvalstis iepriekš informē Komisiju par izmantotajām metodēm un datu kvalitāti. 28. Komisija ( Eurostat ) novērtē nosūtīto datu kvalitāti. 9. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK. 2. Izdarot atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Minētā lēmuma 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 3. Izdarot atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. 10. pants Pārejas periods 1. Dalībvalstīm, kuru statistikas sistēmās jāveic lieli pielāgojumi un kurās iespējamas ievērojamas praktiskas problēmas, saskaņā ar 9. panta 2. punktā paredzēto procedūru šīs regulas īstenošanai var piešķirt pārejas periodu pilna kalendārā gada apmērā, kas beidzas ne vēlāk kā vienu gadu pēc tā piemērošanas dienas. 2. Šim nolūkam dalībvalsts ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu. 11. pants Atcelšana 1. Neskarot 3. punktu, ar šo no 2010. gada 1. janvāra atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93. 2. Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 3. Atkāpjoties no 12. panta 2. punkta, dalībvalsts, kurai piešķirta atkāpe saskaņā ar 10. pantu, piešķirtā pārejas perioda laikā turpina piemērot Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93 noteikumus. 12. pants Stāšanās spēkā 1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2. To piemēro no 2010. gada 1. janvāra. 3. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS DEFINĪCIJAS Šīs regulas II pielikumā piemēro šādas definīcijas. A) II pielikuma 1., 2. un 3. tabula - „apstrādātā platība” — līdz ražas novākšanai apstrādātā platība atbilst apsētajai platībai, izņemot izpostīto platību; pēc ražas novākšanas apstrādātā platība atbilst novāktajai platībai; - „novāktā platība” atbilst apstrādātās platības daļai, kurā novāc ražu. Tāpēc tā var būt vienāda ar apstrādāto platību vai mazāka par to; - „produkcijas platība” ilggadīgo kultūru vajadzībām attiecas uz platību, kurā potenciāli var novākt ražu pārskata ražas gadā. Nav iekļautas visas platības, kurās negūst produkciju, piemēram, jaunas platības, kurās vēl negūst produkciju; - „novāktā produkcija” ietver saimniecības zaudējumus un zudumus, tieši saimniecībā patērēto daudzumu un tirgū laisto daudzumu, norādot vienībās no pamata produkta svara. Graudaugu, kaltētu pākšaugu, proteīnaugu un eļļas augu (rapsis, saulespuķes, linsēklas, soja, kokvilnas sēklas un citas eļļas augu sēklas) novākto produkciju norāda kā sausā svara ekvivalentu; - „ražība” atbilst novāktajai produkcijai uz apstrādāto platību; - „secīgā augkopība” attiecas uz aramzemes gabalu, ko ražas gadā izmanto vairākkārt un katru reizi tikai vienam kultūraugam. Abas platības uzskata par apstrādāto platību attiecībā uz katru kultūraugu (šajā kontekstā nav piemērojams galvenās un sekundārās platības jēdziens); - „apvienotā augkopība” attiecas uz tādu kultūraugu kombināciju, kas vienlaikus tiek audzēti lauksaimniecības platības gabalā. Šajā gadījumā apstrādāto platību proporcionāli sadala uz kultūraugu produktiem atkarībā no platības, ko tie aizņem (šajā kontekstā nav piemērojams galvenās un sekundārās platības jēdziens); - „divējāda izmantojuma kultūraugi” saskaņā ar vienošanos ir galvenie kultūraugi, ņemot vērā to primāro izmantojuma veidu, un sekundārie kultūraugi, ņemot vērā to papildu izmantojumu. - „kultūraugi zem stikla vai augsta (pieejama) pārsega” attiecas uz kultūraugiem, kas visu augšanas periodu vai tā lielāko daļu atrodas siltumnīcās vai zem stacionāra vai pārvietojama augsta pārsega (stikla vai elastīgas vai neelastīgas plastmasas). Šajā punktā neiekļauj plastmasas plēvi, ko klāj tieši uz zemes, kā arī zemi zem plēves pārsegiem vai tuneļiem, kuri nav cilvēkam pieejami, vai pārvietojamiem stikla rāmjiem. To kultūraugu platības, ko kādu laiku audzē zem stikla un kādu laiku atklātā laukā, norāda pie platībām, kuras ir pilnībā zem stikla, ja vien audzēšana zem stikla nav notikusi īpaši ierobežotā laika posmā. B) II pielikuma 4. tabula - Pozīcijas ir definētas Padomes Regulā (EEK) Nr. 571/88. - „Galvenās un sekundārās platības” tiek klasificētas šādi. - Parasts gadījums — attiecīgā gabala galvenā platība parasti viennozīmīgi tiek definēta, pamatojoties uz izmantojuma veidu, proti, ja gabalu izmanto tikai viena kultūrauga audzēšanai ražas gadā. (Šajā gadījumā minētā gabala sekundārā platība ir nulle). - Īpaši gadījumi - Secīgā augkopība „Galvenā platība” ― ja attiecīgajā ražas gadā aramzemes gabalu izmanto vairākkārt (secīgā augkopība) un platībā katru reizi audzē tikai vienu kultūraugu, galvenā platība ir kultūraugs, kuram ir vislielākā vērtība. Ja pēc produkcijas vērtības nevar noteikt, kurš ir galvenais kultūraugs, tad par galveno uzskata to kultūraugu, kas visilgāk aizņem zemi. „Sekundārā platība” — visi pārējie izmantošanas veidi tad tiek uzskatīti par sekundārajām platībām. 29. Apvienotā augkopība „Galvenā platība” ― ja attiecīgajā ražas gadā visu augšanas periodu aramzemes gabalu izmanto vienā un tajā pašā noteiktā kultūraugu kombinācijā (apvienotā augkopība), galveno platību dala proporcionāli attiecīgajiem kultūraugiem. „Sekundārā platība” — šajā gadījumā nebūs sekundārās platības. 30. Secīgās un apvienotās augkopības kombinācija „Galvenā platība”— ja attiecīgajā ražas gadā aramzemes gabalu izmanto vairākkārt, turklāt kombinējot secīgos un apvienotos kultūraugus, katra kultūraugu kombinācija, kas aizņem zemi vienā un tajā pašā laikā, tiek novērtēta atsevišķi, un kombinācija vai atsevišķs kultūraugs ar vislielāko vērtību tiek uzskatīts par galveno platību. Ja platību izmanto apvienotajai augkopībai, galveno platību dala proporcionāli attiecīgajiem kultūraugiem. „Sekundārā platība” ― visi pārējie izmantošanas veidi tad tiek uzskatīti par sekundārajām platībām. II PIELIKUMS NOSŪTĪŠANAS TABULAS X — valsts mērogā sniedzamie dati R — reģionālajā un valsts mērogā sniedzamie dati -: dati, kuri nav jāiesniedz c.n. — citur neklasificēts [pic] [pic] [pic] [pic] [1] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai COM(2006) 689, galīgā redakcija, „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”. [2] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai COM(2007) 23, galīgā redakcija, „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā”. [3] OV C [..], [..], [..]. lpp. [4] OV C [..], [..], [..]. lpp. [5] OV C [..], [..], [..]. lpp. [6] OV L 88, 3.4.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.). [7] OV L 98, 24.4.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.). [8] OV L 56, 2.3.1988., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1890/2006 (OV L 386, 29.12.2006., 12. lpp.). [9] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 176/2008 (OV L 61, 5.3.2008., 1. lpp.). [10] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. [11] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [12] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 1. lpp.).