EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.10.2011 
SEC(2011) 1131 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI  
par Eiropas Soci ālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu 
{COM(2011) 607 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1130 gal īgā redakcija}  
              {COM(2011) 608 final} 
            {COM(2011) 609 final} 
 
      
 
LV 2   LV IETEKMES  NOVĒRTĒJUMA  KOPSAVILKUMS 
PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Uz Eiropas Soci ālo fondu, k ā arī uz Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Koh ēzijas fondu, 
Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai un Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fondu 
attiecas vienotais strat ēģiskais satvars. Šos finanšu instrumentus regul ē ar regulu, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai un Eiropas J ūrlietu un 
zivsaimniec ības fondu, uz kuriem atti ecas vienotais strat ēģiskais satvars, un visp ārīgus 
noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas 
fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (Kop ējo noteikumu regula). Ietekmes nov ērtējums 
ir sagatavots gan attiec ībā uz Kopējo noteikumu regulu, apl ūkojot Eiropas pievienoto v ērtību, 
veikumu un politikas īstenošanu, gan attiec ībā uz īpašajām regulām. ESF ietekmes 
novērtējumā uzmanība pievērsta instrumenta turpm ākajai darb ības jomai un vienam 
konkrētam vienk āršojuma aspektam, proti, izmaksu uzskaites veidam. P ārējie aspekti ir 
iekļauti Kopējo noteikumu regulas ietekmes nov ērtējumā. 
ESF ietekmes nov ērtējumā arī tiek apspriesta Komisijas Nodarbin ātības, sociālo lietu un 
iekļautības ģenerāldirektorātam pieejamo finanšu instrumentu, jo īpaši ESF, Eiropas 
Globalizācijas fonda, programmas "Progress", EURES  un mikrofinans ēšanas instrumenta 
“Progress” darb ības saskaņošana. 
1.1. Apspriedes un speci ālās zināšanas 
Gan par koh ēzijas politiku kopum ā1, gan īpaši par ESF ir veiktas plašas sabiedr ības 
apspriedes. ESF komitejas ad-hoc  grupa sniedza ekspertu ie teikumus par Eiropas Soci ālā 
fonda nākotni. Šī dalībvalstu ekspertu un soci ālo partneru neofici ālā grupa tik ās septiņas 
reizes laikposm ā no 2009. gada decembra l īdz 2011. gada martam. Turkl āt pastāvīga 
sadarbība ar pārvaldes iest ādēm un cit ām ieinteres ētajām person ām (piem ēram, ESF 
programmu uzraudz ības komitejas vai ESF tehnisk ā darba grupa) pal īdzēja gūt zināšanas par 
ikdienas gr ūtībām un bažām īstenošanas proces ā.  
Konferenc ē "ESF nākotne – ESF un strat ēģija "Eiropa 2020"" Brisel ē, 2010. gada 23. un 
24. jūnijā piedalījās vairāk nekā 450 valsts iest āžu, sociālo partneru un pilsonisk ās sabiedrības 
augsta līmeņa pārstāvji ES un valstu l īmenī, kā arī pārstāvji no treš ām valstīm2. 2010. gada 
decembrī notika īpašas apspriedes par ESF n ākotni ar NVO un soci ālajiem partneriem. 
Eiropas Parlaments 2010. gada 7. oktobr ī pieņēma rezolūciju par koh ēzijas politikas3 un ESF4 
nākotni. Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja (2011. gada 15. mart ā5) un Reģionu komiteja 
                                                 
1 Skat īt Kopējo noteikumu regulas ietekmes nov ērtējumu. 
2 Konferences zi ņojums public ēts http://ec.europa.eu/employment_ social/esf/docs/100907-conference-
report-final_en.pdf . 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539 . 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN . 
 
LV 3   LV (2011. gada 30. mart ā6) pēc Komisijas piepras ījuma pieņēma izpētes atzinumus. Turkl āt gan 
EMCO7, gan SPC8, tāpat kā ESF komiteja, sniedza atzinumus 2010. gada j ūnijā un 2011. gada 
martā.9 
2011. gada 25.–26. janv ārī un 2011. gada 8. mart ā tika organiz ētas divas ieinteres ēto personu 
konferences10, lai apspriestu EGF n ākotni. Ekspertu ieteikumi, izmantojot anketas, tika 
saņemti 2010. gada august ā un oktobr ī 2011. gada febru ārī. Ekspertu san āksmes notika 
2010. gada septembr ī un 2011. gada mart ā. Eiropas Parlaments 2010. gada septembr ī pieņēma 
rezolūciju11 par EGF darb ību un finans ēšanu. 
Saistībā ar pašreiz ējās programmas "Progress" p ārskatīšanu Komisija organiz ēja divpak āpju 
apspriešanos: darba grup ā, kurā tikās programmas galveno ieinteres ēto personu p ārstāvji12, un 
sabiedrisku apspriešanu,  kas notika 2011. gada apr īlī – maijā. EURES  darba grupas un valsts 
nodarbinātības dienestu vad ītāju sanāksmēs 2011. gad ā notika īpašas apspriedes par EURES  
nākotni. 
PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Sabiedrība visā Eiropā saskaras ar daudz ās grūtībām, ko rada pieaugoš ā konkurence pasaul ē, 
tehnoloģiju attīstības straujais temps, demogr āfijas tendences un klimata p ārmaiņas13. Šīs 
grūtības papildin āja nesenā ekonomikas un finanšu kr īze, izraisot rekor daugstu bezdarba 
līmeni dažās dalībvalstīs, īpaši visneaizsarg ātāko grupu un jauniešu vid ū. Vienlaikus aizvien 
ir prasmju iztr ūkums un zema darbasp ēka mobilit āte. 
Daudzas dal ībvalstis un re ģioni saskaras ar gr ūtībām pāriet uz konkur ētspējīgākām darbībām, 
un aizvien past āv būtiskas atšķirības attiec ībā uz nodarbin ātību, sociālo iekļaušanu, vesel ības 
aizsardzības līmeni un izgl ītības pieejam ību un piek ļuvi tai. 
Turklāt krīze akcent ēja ES-27 ekonomiku ciešo saikni un sekund āro ietekmi, jo īpaši euro 
zonā, un tas noz īmē, ka reforma vai to tr ūkums vien ā valstī ietekmē citu valstu darb ību. 
Eiropas finansi ālais atbalsts var pal īdzēt koordin ēt pasākumus, lai izstr ādātu un ieviestu 
aktīvu darba tirgus politiku, efekt īvu mūžizglītību, instrumentus darbasp ēka mobilit ātes 
veicināšanai un atbilstošas soci ālās drošības sistēmas. Jārīkojas Eiropas m ērogā, vēl jo vairāk 
tādēļ, ka ekonomikas, teritori ālās un soci ālās kohēzijas trūkums kav ētu Eiropas Savien ības 
turpmāku attīstību un apdraud ētu tās tiesiskumu pilso ņu acīs. 
                                                                                                                                                         
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes. 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Valsts iest ādes, sociālie partneri un pilsonisk ās sabiedrības organiz āciju ES līmeņa tīkli. Grupa tik ās 
divreiz – 2011. gada janv ārī un februārī.  
13 COM(2010) 2020. 
 
LV 4   LV Lai nodrošin ātu Eiropas pilso ņu vienlīdzīgu aizsardz ību darba viet ā, jo īpaši riskam 
pakļautajās nozarēs un visneaizsarg ātākajās strādājošo kategorij ās (jaunieši, str ādājošie ar 
noteikta laika l īgumiem, zemas kvalifik ācijas strādājošie, migranti u.c.), j āstiprina ES ties ību 
akti. 
Ieinteresētās personas, nov ērtējumi un p ētījumi parasti ir vienispr ātis, ka daž ādi instrumenti 
dod pozit īvu ieguld ījumu nodarbin ātībā un sociālajā iekļaušanā. Lai gan ir gr ūti kvantitat īvi 
novērtēt Eiropas atbalsta Eiropas pievienoto v ērtību, kvalitat īvā analīze sniedz p ārliecinošus 
pierādījumus, ka ESF ir ienesis p ārmaiņas ne tikai attiec ībā uz aktīvu darba tirgus politiku, jo 
īpaši daudz ās mazāk attīstītās dalībvalstīs un reģionos, bet ar ī attiecībā uz kvantit āti. 
Tomēr attiecībā uz īstenošanu aina nav viennoz īmīga. Šajā periodā ESF programmas ir s āktas 
vēlāk, un maks ājumu likmes ir krietni zem ākas nekā šajā laikā iepriekšējā plānošanas period ā. 
Kļūdu biežums ir samazin ājies, bet tas aizvien p ārsniedz Rev īzijas palātas noteikto b ūtiskuma 
slieksni, kas nor āda, ka vēl daudz dar āms, lai vienk āršotu un pa ātrinātu izpildi. EGF tika 
iecerēts kā ārkārtas instruments, un lai gan t ā pasākumi patiesi ir ļoti elastīgi, palīdzot 
pārstrukturēšanas skartajiem darba ņēmējiem, vid ējais 11 m ēnešu izmantošanas laiks ir 
jāsamazina. Daž ādie tiešās pārvaldības instrumenti tiek īstenoti atseviš ķi no citiem 
instrumentiem un no ESF, lai gan ieinteres ētās personas un eksperti ap stiprina, ka daudzi no 
sasniedzamajiem m ērķiem ir daudz ējādā ziņā saistīti.  
ES darbība pamatojas uz subsidiarit ātes principu, m ērķiem, kas noteikti 174. pant ā Līgumā 
par Eiropas Savien ības darb ību (LESD), LESD 175. pantu, kur ā pārliecinoši pausts 
aicinājums sasniegt šos m ērķus, izmantojot strukt ūrfondus, un Eiropas Soci ālā fonda (ESF) 
mērķiem, kas noteikti LESD 162. pant ā. EGF juridiskais pamats ir LESD 175. panta treš ā 
daļa, kurā paredzētas citas īpašas darb ības ārpus strukt ūrfondiem. Programmas “ Progress”  
juridiskais pamats ir LE SD 149. un 153. pants, kur ā paredzēta nodarbin ātības un soci ālās 
politikas koordin ācija14. Mikrofinans ēšanas instrumenta “Progress”  juridiskais pamats ir 
LESD 175. panta treš ā daļa. EURES  pamatojas uz LESD 45. pantu, kura m ērķis ir nodrošin āt 
strādājošo pārvietošanās brīvību – vienu no četrām pamatbr īvībām, kas noteiktas LESD. 
MĒRĶI 
Darba tirgus un soci ālās iekļaušanas veicin āšanai paredz ēto finanšu instrumentu visp ārējais 
mērķis ir atbalst īt Eiropas Savien ību, lai att īstītu gudru, ilgtsp ējīgu un integr ējošu 
ekonomiku, sasniedzot augstu nodarbin ātības, produktivit ātes un soci ālās kohēzijas līmeni , 
proti, piln ībā sekmēt stratēģiju "Eiropa 2020" saska ņā ar 2011. gada apr īļa Vienotā tirgus 
aktu.15  
1.2. Konkrētie mērķi 
Papildus galvenajam m ērķim nodrošin āt dažādo instrumentu saska ņotību, katram 
instrumentam ir savi konkr ētie mērķi. 
                                                 
14 Pašreiz ējai programmai "Progress" ir tr īskāršs juridiskais pamats. Tom ēr darbības, kas tiek īstenotas 
saskaņā ar LESD 19. pantu, ir JUST ĢD kompetenc ē, un tās tiks iek ļautas šī ģenerāldirektorāta 
programm ās pēc 2013. gada. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
LV 5   LV ESF mērķi ir veicin āt i) nodarbin ātību un mobilit āti, ii) izgl ītību/apmācības prasmes, iii) 
sociālo iekļaušanu un iv) institucion ālo kapacit āti. Šiem m ērķiem sekos, izmantojot strat ēģijas 
"Eiropa 2020" četrus rādītājus un m ērķus, kas ir tieši saist īti ar darba tirgus/soci ālās 
iekļaušanas instrumentiem. Eiropas Soci ālajam fondam nevar noteikt ES m ēroga mērķus, jo 
īstenošana notiek saska ņā ar valsts un re ģionu darb ības programm ām. Turklāt ESF un EGF 
dod netiešu ieguld ījumu citos politikas m ērķos, piemēram, pārejā uz ekonomiku ar zemu 
oglekļa dioksīda līmenis un pret klimata p ārmaiņām noturīgu ekonomiku, k ā arī digitālajā 
programm ā. 
ESF konkr ētais mērķis ir sniegt atbalstu iev ērojamu struktur ālu pārmaiņu dēļ atlaistajiem 
darba ņēmējiem. 
Tiešā pārvaldībā esošu instrumentu konkr ētie mērķi ir atvasin āti no ES darb ību juridisk ā 
pamata, un tos iek ļaus tiesību aktu priekšlikumos. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā visatbilstoš ākais 
konkrētais mērķis ir labāka politikas saska ņotība un efektivit āte, izmantojot starpnozaru 
sadarbību dažādos darbības virzienos, un papildin āmību ar citiem ES finanšu instrumentiem, 
jo īpaši ESF.  
1.3. Darbības mērķi 
ESF darb ības mērķis ir vienk āršot izpildi. Vienk āršošanai izv ēlēti šādi palīgrādītāji: i) 
absorbcija (m ērķis: 100 % vai bez autom ātiskas norakst īšanas), ii) k ļūdu biežums (m ērķis: 
mazāk kā 2 %) un iii) vienk āršotu izmaksu risin ājumu izmantošana (m ērķis: vismaz 75 % no 
kopējām piešķīrumu izmaks ām). Satura l īmeņa darbības mērķi jānosaka darba programm ās. 
EGF darb ības mērķi ir ātrāk (< 8 mēnešos) sniegt atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem un 
censties pan ākt, lai vismaz 50 % no pal īdzību saņēmušajiem darba ņēmējiem atrod jaunu un 
stabilu darbu 12 m ēnešu laikā.  
Darbības mērķi ir noteikti ar ī tiešās pārvaldības instrumentiem.  
POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Apsvērtās iespējas ietver š ādus virzienus: i) ESF darb ības joma, ii) iesp ējas vienkāršot ESF 
izmaksu uzskaiti, iii) EGF stat uss un saikne ar ESF, iv) tieš ās pārvaldības instrumentu saist ība 
un saikne ar ESF. Katram virzienam apl ūkotās iespējas tika noteiktas, risinot dialogu ar 
ieinteresētajām personām, un ieteikumi apkopoti, pamatojoties uz p ētniecību attiecīgajā jomā. 
ESF darb ības jomas risin ājumi gan piev ērš lielu uzman ību nodarbin ātībai un mobilit ātei, gan 
aptver plaš āku jomu, tostarp ien ākumu atbalsta pas ākumus. Galven ā atšķirība starp 
vienkāršošanas risin ājumiem ir apm ērs, kādā dažādie vienk āršotie atmaks āšanas risin ājumi 
var tik ieviesti vai tie j āievieš, un vai tos var piesaist īt rezultātiem. Tas atspogu ļots apspried ēs 
Kopējo noteikumu regulas par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu (ERAF), Koh ēzijas fondu 
(KF) un Eiropas Soci ālo fondu (ESF) ietekmes nov ērtējumā. 
 
LV 6   LV Apsvērtie risinājumi attiec ībā uz EGF16 ietver daž ādas iespējas – sākot no status quo  
saglabāšanas līdz savam budžetam gan k ā daļai no ESF, gan k ā individuālam instrumentam.  
Attiecībā uz tiešas p ārvaldības instrumentiem ir apsv ērti šādi risinājumi, proti, status qou  
saglabāšana, vienota integr ēta tiešās pārvaldības programma un tieš ās pārvaldības instrumentu 
integrēšana ESF. 
Politikas risin ājums par finans ējuma nepieš ķiršanu tika noraid īts jau sākumposm ā. Tas 
nozīmētu, ka jāpārtrauc Eiropas finansi ālais atbalsts akt īvai darba tirgus politikai, efekt īvai 
mūžizglītībai, darbasp ēka mobilit ātes veicin āšanai un soci ālā nodrošin ājuma sist ēmu 
moderniz ācijai. Tas tieši skartu miljoniem pilso ņu katru gadu, p ārtrauktu ES solidarit ātes 
visredzam āko izpausmi un liel ā mērā mazinātu spēju sekmēt ES nodarbin ātības un soci ālās 
politikas m ērķus. 
RISINĀJUMU ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Šī analīze galvenok ārt ir kvalitat īva un uzman ība tiek piev ērsta sociālajai un ekonomiskajai 
ietekmei. Kopum ā visiem instrumentiem j āatvieglo vai j āmazina pārmaiņas ekonomikas 
struktūrās, tostarp nodarbin ātības strukt ūrās. Lai gan nodarbin ātības un soci ālajai politikai 
jāsekmē pāreja uz ekonomiku, kurai rakstur īgs zems oglek ļa emisijas l īmenis, kā minēts 
sadaļā par mērķiem, rezult āti ir atkarīgi no tās konkrētās īstenošanas un ne tieši no ties ību 
aktiem.  
1.4. ESF darb ības joma 
Ekonomikas izteiksm ē Eiropas Soci ālais fonds, kas vair āk pievēršas politikas jom ām un 
darbībām, kuras ir tieši saist ītas ar nodarbin ātību (tostarp atbalsts izgl ītībai, bet tikai 
augstākajai izgl ītībai un arodizgl ītībai), nodrošin ās a priori , ka ESF uzman ību pievērš 
ekonomiski noz īmīgiem uzdevumiem. Tom ēr, attiecībā uz darba tirgu uzman ība tiks piev ērsta 
indivīdiem, lai gan š ķēršļi nodarbin ātībai var rasties, piem ēram, mājsaimniec ībā. Koncentr ējot 
ESF darbību tikai uz darba tirgus integr āciju un apm ācību, tā joma būtu pārāk šaura. 
No otras puses, ESF darb ības jomas paplašin āšana, ietverot ie ņēmumu atbalsta pas ākumus, 
neguva plašu atbalstu. Dal ībvalstu un re ģionālo iestāžu tēriņi par pasīviem pasākumiem ir 
pilnībā citādi apmēra ziņā nekā līdzekļi, kas ir potenci āli pieejami ESF17. Turklāt sniegt 
ienākumu atbalstu pirmk ārt un galvenok ārt ir valsts vai re ģiona pienākums. Atbalsts pas īviem 
pasākumiem main ītu ESF būtību un tādējādi pat var tikt p ārkāpti Līguma noteikumi. Turkl āt 
summa, kas izt ērēta pasīviem pasākumiem, nav pieejama cit ām darbībām, kurām iespējams 
noteikt Eiropas pievienoto v ērtību. 
Dažādie darbības jomas risin ājumi tiek ar ī analizēti, ņemot vērā to devumu ESF konkr ēto 
mērķu sasniegšan ā. Faktiskais ieguld ījums būs atkarīgs no lēmumiem par finans ējumu – cik 
daudz pieš ķirt attiecīgajai politikas jomai. Tos pie ņems tikai apspried ēs ar dalībvalstīm par 
darba programm ām. Tādēļ novērtējums ir kvalitat īvs, pamatojoties uz m ērķu hierarhiju. 
                                                 
16 Nesen pie ņemtā daudzgadu finanšu sh ēma laikposmam no 2014.–2020. gadam paplašin āja EGF 
darbības jomu, ietverot atbalstu lauksaimniekiem, kuru iztikas l īdzekļus varētu skart globaliz ācija. Tas 
atbilda nepieciešam ībai sekmēt pielāgojumus, ko prasa starptautiskie tirdzniec ības nolīgumi. 
17 2007.–2013. gada pl ānošanas period ā ESF pieejamais budžets bija gandr īz EUR 76 miljardi. 
Daudzgadu finanšu sh ēma paredz, ka septi ņu gadu pl ānošanas period ā 2014.–2020. gadam ESF sa ņems 
vismaz EUR 84 miljardus. 
 
LV 7   LV Vēlamais risin ājums ir plaša ESF darb ības joma, neietverot ie ņēmumu atbalsta pas ākumus. 
Tas varētu veicin āt efektivit āti, jo var iesaist īt vairāk dalībnieku un viegl āk pielāgot 
programmas viet ējām vajadzībām un izveidot izpildes sist ēmas. 
1. tabula. Darb ības jomas risin ājumu salīdzinājums 
 Konkr ētie mērķi 
Iespējamie 
risinājumi Nodarbin ātība Izglītība Iekļaušana  Institucion ālo 
spēju 
nostiprin āšana Alternatīvās 
izmaksas  
1.1. – Politika netiek main īta
 0 0 0 0 0 
1.2. – 
Koncentr ēšanās 
uz 
nodarbin ātību + -- -- -- + 
1.3. – Plaša 
darbības joma  = = + ++ - 
1.4. – Plaša 
darbības joma, 
ietverot pas īvus 
pasākumus  -- - - + - 
Apzīmējumi + ir liel āka ietekme (vai alternat īvās izmaksas) sal īdzinājumā ar risinājumus "politika netiek 
mainīta"; - ir samazin āta ietekme (vai alternat īvās izmaksas).  
1.5. Vienkāršošana 
Risinājumi atšķiras ar to, k ādā mērā tiek ieviestas standartiz ētas izmaksu apr ēķināšanas un 
atmaksāšanas shēmas, un ar to, vai t ās var tikt saist ītas ar darb ību. Ar risin ājumu "politika 
netiek main īta", izmantojot š ādas shēmas brīvprātīgi, pārvaldes iest ādes, iesp ējams, 
pakāpeniski aizvien vair āk izmantos š īs iespējas. 3. risin ājumā visi maks ājumi tiks saist īti ar 
iepriekš noteiktiem darb ības rādītājiem. Lai gan t ādējādi varētu vienkāršot programmu 
īstenošanu, iesp ējams, to formul ēšana kļūtu daudz sarež ģītāka. Vienošan ās par darb ības 
rezultātiem varētu radīt "atsijāšanas" efektu un kav ēt inovatīvākus pasākumus. 2. risin ājumā 
ietverta liel āka elastība (salīdzinot ar 1. un 2. risin ājumu), dodot p ārvaldes iest ādēm plašākas 
iespējas ieviest t ādus vienk āršojumus, kas t ām būtu vēlami un atbilstoši to vajadz ībām. Šis 
risinājums lielāku uzman ību pievērsīs darbības mērķim, un tādēļ tas ir vēlams risin ājums. 
2. tabula. Vienk āršošanas risin ājumu salīdzinājums  
 2.1. – Politika netiek 
mainīta 2.2. – Proporcion āla 
pieeja  2.3. – Normat īva pieeja  
Lietderība 0 ++ + 
Elastība 0 + - 
Administrat īvais slogs  0 + - 
Apzīmējumi + ir lab āk salīdzinājumā ar risinājumu "politika netiek main īta"; - ir slikt āk. 
 
LV 8   LV 1.6. EGF un ESF saist ība 
Iekļaujot EGF Eiropas Soci ālajā fondā vai izveidojot to par individu ālu instrumentu ar savu 
budžetu, īstenošana notiktu ātrāk nekā šobrīd iespējams. Tom ēr tas main ītu intervences b ūtību 
un profilu, kas b ūtu pieļaujams tikai ārkārtas gadījumā. Turklāt tas radītu lielāku stingrību 
budžeta izmantošan ā, savukārt faktisk ās vajadzības pēc būtības ir ļoti neparedzamas. 
Risinājums "politika netiek main īta" sniedz liel āku elastību un neizsl ēdz turpmākas reformas, 
lai paātrinātu lēmumu pie ņemšanas procesu.  
3. tabula. EGF risin ājumu salīdzinājums  
 3.1. – Politika netiek 
mainīta 3.2. —EGF iek ļaušana 
ESF 3.3. — Individu āls fonds 
ar savu budžeta poz īciju
Īstenošanas laiks  0 + + 
Lietderība 0 - - 
Efektivitāte 0 0 0 
 
1.7. Saikne starp ESF un tieš ās pārvaldības instrumentiem 
Programmas "Progress" ieg ūtie rezultāti tiek iek ļauti politikas iniciat īvās, kuras vajadz ības 
gadījumā pamato ar ietekmes nov ērtējumiem. Soci ālās, vides un ekonomikas ietekmes 
novērtējums jāveic šo politikas iniciat īvu līmenī. Tādēļ risinājumu anal īze un to turpm āka 
salīdzināšana ir saist īta ar efektivit ātes, lietder ības un saska ņotības kritērijiem. 
Saskaņā ar risinājumu "politika netiek main īta", programma "Progress", EURES  un 
Eiropas Mikrofinans ēšanas instruments turpina past āvēt kā atsevišķi instrumenti kop ā ar ESF. 
Tiek zaud ēta iespēja uzlabot politikas saska ņotību, saistot programmu  "Progress" ar 
nodarbinātības un uz ņēmējdarbības atbalstu, ko sniedz mikrofinans ēšanas instruments, un 
strādājošo mobilit āti ES iekšien ē, ko veicina EURES . Racionaliz ējot finanšu instrumentus, 
efektivitātes pieaugums nav iesp ējams. Šo iemeslu d ēļ 4.1. risinājums  netiks izskat īts sīkāk. 
4.2. risinājums  ir vēlamais variants. Taj ā ierosināta jauna integr ēta nodarbin ātības, sociālās 
politikas un integr ācijas programma, kas apvie no programmu "Progress", EURES  un 
mikrofinans ēšanas instrumentu. Š īs risinājums dod iesp ēju Komisijai uzlabot politikas 
saskaņotību un t ās instrumentu ietekmi, kas tiecas uz kop īgiem mērķiem. Turkl āt 
salīdzinājumā ar 4.1. risinājumu  šī ir iespēja palielin āt efektivit āti attiecībā uz tiešās 
pārvaldības instrumentu racionaliz āciju, to p ārvaldības noteikumu un proced ūru uzlabošanu 
un elastību, piešķirot līdzekļus mainīgajām politikas priorit ātēm. Uzman ība tiek piev ērsta 
inovatīviem pa ņēmieniem, risinot ilgstošas soci ālās grūtības (savstarp ēja mācīšanās, 
partnerības starp publisko, priv āto un trešo sektoru, ieguld ījumi soci ālos uzņēmumos). 
Sinerģiju un papildin āmību ar ESF var ētu veiksm īgāk sasniegt, Komisijai veicot atbilstošu 
koordināciju, nevis apvienojot šos instrumentus ar ESF, k ā apsvērts 4.3. risinājumā. 
Galvenā atšķirība starp 4.2. un 4.3. risinājumu  – 4.3. risin ājumā ierosināts pārgrupēt šos trīs 
instrumentus k ā ESF elementu tiešai p ārvaldībai. Šāds vienots instruments noteikti veicin ātu 
ES budžeta atbalsta saskan ību, palielin ātu apjomu (ar ESF da ļu) un uzlabotu konsekvenci 
īstenošanā. Turpretī tas palielin ātu risku, ka lietder ība samazin ās lielākas sarež ģītības dēļ. 
Tomēr vienam instrumentam b ūtu vajadz īgi divi galvenie elementi, kurus īsteno saska ņā ar 
 
LV 9   LV pilnīgi citādiem pārvaldības noteikumiem (proti, dal īta, tieša un kop īga pārvaldība). Turkl āt 
šis risinājums ietver politisku un institucion ālu risku saist ībā ar ārkārtīgi sarežģītās ESF 
regulas pie ņemšanu. T ādēļ no 4.3. risinājuma  jāatsakās. 
4. tabula. Tieš ās pārvaldības instrumentu risin ājumu salīdzinājums  
 4.1. – Politika netiek 
mainīta 4.2. — Integr ēta tiešās 
pārvaldības programma 4.3. — Iek ļaušana ESF 
kā tiešās pārvaldības 
elements  
Lietderība 0 + - 
Kritiskā masa  0 + + 
Saskanība un 
efektivitāte 0 ++ + 
Politisks un 
institucion āls risks  0 + - 
Apzīmējumi: + ir lab āk salīdzinājumā ar risinājumu "politika netiek main īta"; - ir slikt āk. 
UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
1.8. ESF 
Saskaņā ar spēkā esošo strukt ūrfondu regulu galvenok ārt dalībvalstis ir atbild īgas par 
uzraudzību un vērtēšanu. To p ārvaldes iest ādēm jāizveido uzraudz ības sistēma un jāsniedz 
gada ziņojumi, kā arī galīgais īstenošanas zi ņojums. Visp ārējā pienākumu sadale netiks 
mainīta. Tomēr pašreizējās ESF uzraudz ības un vērtēšanas sist ēmās ir daži tr ūkumi: datu 
kvalitāte nav vienm ērīga, datu v ākšanas metodes dal ībvalstīs krasi atš ķiras un netiek sniegta 
informācija par individu ālā atbalsta intensit āti. Tādēļ ir grūti apkopot rezult ātus ES mērogā un 
novērtēt ESF darb ības ilgtermi ņa ietekmi uz atseviš ķiem dalībniekiem un uz dal ībvalstu 
ekonomiku un sist ēmām kopum ā. 
Ņemot šo v ērā, nākamās uzraudz ības un vērtēšanas sist ēmas mērķis būs noteikt oblig ātos 
kvalitātes standartus un ieviest oblig āto kopējo rādītāju kopumu. T ādējādi uzraudz ībai 
jānodrošina iesp ēja iegūt neapstrīdamus un ticamus datus un v ērtēšanā uzmanība jāpievērš 
ESF atbalsta efektivit ātei un ietekmei. 
1.1. EGF 
Galvenok ārt dalībvalstis ir atbild īgas par uzraudz ību un vērtēšanu. Turpm āk dalībvalstu 
pienākums būs īpaši uzraudz īt darbības mērķu sasniegšanu attiec ībā uz cilvēku atgriešanos 
darbā pēc 12 un 24 m ēnešu īstenošanas. Komisija veiks starpposma v ērtējumu, lai nov ērtētu 
rezultātu efektivit āti un ilgtsp ējību, kam sekos paveikt ā novērtējums. 
1.9. Integrētā nodarbin ātības, sociālās politikas un iek ļautības programma (Soci ālās 
attīstības programma) 
Integrētā nodarbin ātības, soci ālās politikas un iek ļautības programma joproj ām galveno 
uzmanību pievērsīs rezultātiem, nevis resursiem un darb ībām. Tādēļ integrēto programmu 
uzraudzīs katru gadu, lai nov ērtētu panākumus, kas g ūti virzībā uz tās konkrētajiem un 
 
LV 10   LV darbības mērķiem, pamatojoties uz prec īziem rādītājiem18, un lai var ētu veikt nepieciešam ās 
politikas un finans ēšanas priorit āšu korekcijas. Turkl āt tiks veikts integr ētās programmas 
starpposma un paveikt ā novērtējums. Iesp ēja apvienot tr īs instrumentus ļaus Komisijai 
uzlabot vērtēšanas pasākumus un samazin āt to izmaksas. 
                                                 
18 Indikatorus izstr ādās integrētās programmas iepriekš ējā novērtējumā.