Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses /* COM/2012/020 galīgā redakcija - 2012/0006 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts || · Priekšlikuma pamatojums un mērķi · Kopējās aviācijas telpas nolīgums starp Moldovas Republiku un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm Pilnvarojums sarunām par Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, tika saņemts no Padomes 2011. gada jūnijā. Gaisa pārvadājumi starp ES un Moldovas Republiku pašlaik tiek veikti saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem starp atsevišķām dalībvalstīm un Moldovas Republiku. Visaptverošu gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu ar galvenajiem partneriem apspriešana ir daļa no ES aviācijas ārējās politikas gadījumā, ja ir pierādīta šādu nolīgumu pievienotā vērtība un ekonomiskie ieguvumi. Nolīguma mērķis ir: - pakāpeniski atvērt tirgu, nodrošinot maršrutu un kapacitātes pieejamību uz savstarpības pamatiem; - veicināt regulatīvo sadarbību un noteikumu un pieejas saskaņošanu, pamatojoties uz ES tiesību aktiem aviācijas jomā; - veicināt gaisa satiksmes pakalpojumus, kas balstīti uz konkurenci starp gaisa pārvadātājiem ar minimālu valdības iejaukšanos un reglamentējošu darbību; - nodrošināt uzņēmējiem nediskriminējošus un līdzvērtīgus konkurences apstākļus. || · Vispārīgais konteksts Sarunu direktīvās noteikts vispārējais uzdevums vienoties par visaptverošu gaisa transporta nolīgumu ar mērķi pakāpeniski un savstarpēji atvērt pieeju tirgum un nodrošināt regulējuma konverģenci, kā arī ES standartu efektīvu īstenošanu. Saskaņā ar sarunu direktīvām abas puses 2011. gada 26. oktobrī parafēja nolīguma projektu ar Moldovas Republiku. || · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Šā nolīguma noteikumi ir noteicošie attiecībā pret atbilstošajiem noteikumiem līdz šim spēkā esošajos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos starp dalībvalstīm un Moldovas Republiku. Tomēr pašreizējās tiesības veikt gaisa satiksmi, kas izriet no šiem divpusējiem nolīgumiem un uz kurām neattiecas šis nolīgums, var turpināt īstenot, ja vien nav diskriminācijas starp dalībvalstīm un to valstspiederīgajiem. || · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Visaptveroša gaisa transporta nolīguma noslēgšana ar Moldovas Republiku ir svarīgs ES aviācijas ārējās politikas un jo īpaši plašākas Eiropas Kopējās aviācijas telpas elements, kā norādīts Komisijas paziņojumā "Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu" (COM(2005) 79 galīgā redakcija). 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Saskaņā ar LESD 218. panta 4. punktu Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar īpašu komiteju. Turklāt procesa laikā tā apspriedās ar ieinteresētājām personām. || · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām || Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Komisija apspriedās ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši izmantojot Konsultatīvo forumu, kurā piedalījās gaisa pārvadātāju, lidostu un arodbiedrību pārstāvji. || Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Visi ieinteresēto aprindu apsvērumi tika pienācīgi ņemti vērā, gatavojot Savienības nostāju sarunās. || · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. || · Ietekmes novērtējums Nolīgums nodrošina gaisa pārvadājumu tirgus pakāpenisku atvēršanu starp ES un Moldovas Republiku. Ziņojumā Komisijai, ko konsultanti sagatavoja 2011. gadā, tiek lēsts, ka šādas vienošanās ekonomiskais ieguvums ir aptuveni EUR 17 miljoni gadā (ko galvenokārt rada zemākas gaisa pārvadājumu izmaksas, intensīvāka gaisa satiksme un saistītā saimnieciskā darbība). Analīze arī parādīja, ka gaisa pārvadājumu cenas populāros maršrutos varētu ievērojami samazināties konkurences palielināšanās rezultātā. Nolīgums arī palīdzēs uzlabot uzņēmējdarbības iespējas ES pārvadātājiem. Ziņojums CIRCA datubāzē pieejams dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām. Nolīgums paredz izveidot Apvienoto komiteju, kas būs atbildīga par nolīguma īstenošanas un tā ietekmes pārskatīšanu. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti || · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Nolīgumu veido pamatteksts, kurā ietverti galvenie principi, un divi pielikumi: I pielikums attiecas uz maršrutu sarakstu, satiksmes tiesībām un operatīvo elastību, un II pielikums attiecas uz divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem. || · Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 8. punktu. || · Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro tiktāl, ciktāl priekšlikums nav Savienības ekskluzīvā kompetencē. || Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. || Šā nolīguma noteikumi ir noteicošie attiecībā pret atbilstošajiem noteikumiem līdz šim spēkā esošajos nolīgumos, kas noslēgti ar atsevišķām dalībvalstīm. Nolīgums vienlaikus rada vienotus nosacījumus visu Savienības gaisa pārvadātāju piekļuvei tirgum un nosaka jaunus Eiropas Savienības un Moldovas Republikas regulatīvās sadarbības un konverģences pasākumus tādās jomās, kas ir būtiskas drošu, neapdraudētu un efektīvu gaisa pārvadājumu veikšanai. Šos pasākumus var īstenot tikai Savienības līmenī, jo tie aptver vairākas jomas, kas ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. || Priekšlikuma mērķus sasniegs labāk ar vienotu rīcību šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. || Nolīguma nosacījumi ir vienlaikus attiecināmi uz 27 dalībvalstīm, bez diskriminācijas piemērojot vienotus noteikumus un visiem Savienības gaisa pārvadātājiem gūstot labumu neatkarīgi no to valstspiederības. Šie gaisa pārvadātāji varēs brīvi veikt pārvadājumus no jebkura Eiropas Savienības punkta uz jebkuru Moldovas Republikas punktu, kā tas šobrīd nav iespējams. || Visu tirgus pieejamības ierobežojumu atcelšana starp ES un Moldovas Republiku ne tikai piesaistīs jaunus tirgus dalībniekus un radīs jaunas iespējas veikt pārvadājumus uz maznoslogotām lidostām, bet arī veicinās ES gaisa pārvadātāju konsolidāciju. || Nolīgums nodrošina to, ka visiem ES gaisa pārvadātājiem ir pieejamas komerciālas iespējas, piemēram, iespēja brīvi noteikt cenas. Viens no turpmākajiem pilnvarojuma mērķiem ir līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšana ES un Moldovas Republikas gaisa pārvadātājiem, un tam ir vajadzīga cieša regulatīvā sadarbība, kuru var nodrošināt vienīgi Savienības līmenī. Visbeidzot, pilnvarojuma galvenais mērķis bija izveidot sistēmu, lai risinātu un novērstu šķēršļus uzņēmējdarbībai, ar ko saskaras ES pārvadātāji Moldovas Republikā. Savienībai būs vairāk sviru, lai atrisinātu šīs problēmas, nekā tas iespējams valstu līmenī. || Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. || · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. || Tiks izveidota Apvienotā komiteja, lai apspriestu ar nolīguma īstenošanu saistītos jautājumus. Apvienotā komiteja uzraudzīs ar nolīgumu saistītos drošības aspektus, atbalstīs ekspertu viedokļu apmaiņu attiecībā uz jaunām likumdošanas vai regulatīvām iniciatīvām vai jaunumiem un apsvērs iespējamās nolīguma turpmākās pilnveidošanas jomas. Apvienoto komiteju veidos Komisijas un dalībvalstu pārstāvji. || Turklāt dalībvalstis turpinās pildīt savus tradicionālos administratīvos pienākumus starptautiskā gaisa transporta jomā, taču darīs to saskaņā ar vienādi piemērotiem, kopīgiem noteikumiem. · || · Juridisko instrumentu izvēle || Ierosinātais juridiskais instruments: starptautisks nolīgums. || Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Ārējās attiecības aviācijas jomā var nodibināt vienīgi ar starptautisku nolīgumu starpniecību. 4. Ietekme uz budžetu || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2012/0006 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 8. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: (1) Savienības un dalībvalstu vārdā Komisija ir risinājusi sarunas par Kopējās aviācijas telpas nolīgumu ar Moldovas Republiku (turpmāk "nolīgums"). (2) Saskaņā ar Padomes (..) Lēmumu 2011/xxx nolīgumu parakstīja (..). (3) Jānosaka piemēroti koordinācijas pasākumi starp Savienības un dalībvalstu pārstāvjiem Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 22. pantu. (4) Šis nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Noslēgšana 1. Ar šo Savienības vārdā tiek noslēgts Kopējās aviācijas telpas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. Padomes priekšsēdētājs izraudzīsies personu, kam ir piešķirtas pilnvaras rīkoties Savienības vārdā, sniegt nolīguma 29. pantā paredzētos paziņojumus, lai izteiktu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. 2. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] PIELIKUMS KOPĒJĀS AVIĀCIJAS TELPAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM UN MOLDOVAS REPUBLIKU BEĻĢIJAS KARALISTE, Bulgārijas Republika, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJAS REPUBLIKA, MALTA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, būdamas Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā kopā — "ES līgumi") līgumslēdzējas puses un Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk — "dalībvalstis"), un EIROPAS SAVIENĪBA, no vienas puses, un MOLDOVAS REPUBLIKA, no otras puses, ŅĒMOT VĒRĀ Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, kas parakstīts Briselē 1994. gada 28. novembrī; VĒLOTIES izveidot Kopēju aviācijas telpu (KAT), kuras pamatā ir mērķis atvērt piekļuvi Pušu tirgiem ar vienādiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošana, tostarp lidojumu drošības, aviācijas drošības, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālo aspektu un vides jomā; VĒLOTIES atvieglot gaisa transporta iespēju paplašināšanos, tostarp attīstot gaisa transporta tīklus, lai apmierinātu pasažieru un kravu nosūtītāju un saņēmēju vajadzības pēc ērtiem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem; ATZĪSTOT gaisa transporta nozīmi tirdzniecības, tūrisma un investīciju veicināšanā; ŅĒMOT VĒRĀ Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju, kas atklāta parakstīšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembrī; VIENOJOTIES, ka ir lietderīgi par Kopējās aviācijas telpas noteikumu pamatu ņemt attiecīgos tiesību aktus, kas ir spēkā Eiropas Savienībā un kas minēti šā nolīguma III pielikumā; ATZĪSTOT, ka pilnīga Kopējās aviācijas telpas noteikumu izpilde ļauj Pusēm pilnībā izmantot tās priekšrocības, tostarp atvērt piekļuvi tirgiem un nodrošināt maksimālu ieguvumu patērētājiem, nozarei un strādājošajiem abās Pusēs; ATZĪSTOT, ka Kopējās aviācijas telpas izveidi un tās noteikumu īstenošanu nevar panākt bez pārejas posma pasākumiem, kad tie ir vajadzīgi; ATZĪSTOT, ka šajā ziņā svarīga nozīme ir pienācīgai palīdzībai; vēloties radīt iespēju gaisa pārvadātājiem piedāvāt ceļotājiem un transportētājiem konkurētspējīgas cenas un pakalpojumus atvērtos tirgos; VĒLOTIES, lai visi gaisa transporta nozares sektori, tostarp gaisa pārvadātāju darbinieki, gūtu labumu no liberalizēta nolīguma; VĒLOTIES panākt visaugstāko lidojumu drošības un drošības līmeni starptautiskajā gaisa transportā un atkārtoti apliecinot savas nopietnās bažas par rīcību vai draudiem, kas vērsti pret gaisa kuģu drošību un kas apdraud personu vai īpašuma drošību, negatīvi ietekmē gaisa kuģu darbību un mazina ceļotāju uzticēšanos civilās aviācijas drošībai; VĒLOTIES nodrošināt gaisa pārvadātājiem līdzvērtīgus konkurences apstākļus, dodot tiem taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas sniegt saskaņotos pakalpojumus; ATZĪSTOT, ka subsīdijas var negatīvi ietekmēt konkurenci starp gaisa pārvadātājiem un apdraudēt šā nolīguma galvenos mērķus; APLIECINOT vides aizsardzības nozīmi starptautiskās aviācijas politikas izstrādē un īstenošanā un atzīstot suverēno valstu tiesības veikt šai ziņā piemērotus pasākumus; ATZĪMĒJOT patērētāju aizsardzības nozīmīgumu, tostarp aizsardzību, ko sniedz 1999. gada 28. maijā Monreālā parakstītā Konvencija par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju; VĒLOTIES pamatoties uz esošajiem gaisa transporta nolīgumiem, lai atvērtu piekļuvi tirgiem un maksimāli palielinātu patērētāju, gaisa pārvadātāju, strādājošo un sabiedrības ieguvumus abās Pusēs; IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. PANTS Definīcijas Šajā nolīgumā, ja vien nav norādīts citādi, termins: (1) "saskaņotie pakalpojumi" un "konkrētie maršruti" ir starptautiskie gaisa pārvadājumi atbilstīgi šā nolīguma 2. pantam ("Tiesību piešķiršana") un I pielikumam; (2) "nolīgums" ir šis nolīgums, tā pielikumi un jebkādi to grozījumi; (3) "gaisa transports" ir pasažieru, bagāžas, kravu un pasta sūtījumu pārvadājumi ar gaisa kuģi, vai nu atsevišķi, vai apvienojumā, kas tiek piedāvāti sabiedrībai par atlīdzību vai īres maksu un kas, lai izvairītos no šaubām, ietver regulārus un neregulārus (līgumreisu) pakalpojumus un pilnu kravas pakalpojumu spektru; (4) "kompetentās iestādes" ir valdības aģentūras vai juridiskas personas, kas atbildīgas par administratīvu funkciju veikšanu saskaņā ar šo nolīgumu; (5) "sagatavotība" nozīmē to, vai gaisa pārvadātājs ir sagatavojies starptautisko gaisa pārvadājumu veikšanai, proti, vai tam ir apmierinošas finansiālās iespējas un piemērota vadības pieredze un vai tas ir gatavs izpildīt normatīvos aktus un prasības, kas reglamentē šādu pakalpojumu veikšanu; (6) "valstspiederība" nozīmē to, vai gaisa pārvadātājs atbilst prasībām attiecībā uz tādiem aspektiem kā īpašumtiesības, faktiskā kontrole un galvenā uzņēmējdarbības vieta; (7) "Konvencija" ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas atklāta parakstīšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembrī, un ietver: (a) jebkurus grozījumus, kas stājušies spēkā saskaņā ar Konvencijas 94. panta a) apakšpunktu un kurus ir ratificējusi gan Moldovas Republika, gan Eiropas Savienības dalībvalsts vai dalībvalstis, un (b) jebkuru pielikumu vai jebkuru tā grozījumu, kas pieņemts saskaņā ar Konvencijas 90. pantu, ciktāl šis pielikums vai grozījums jebkurā laikā ir spēkā gan Moldovas Republikā, gan Eiropas Savienības dalībvalstī vai dalībvalstīs, kā tas piemērojams attiecībā uz konkrēto jautājumu; (8) "piektās brīvības tiesības" ir tiesības vai privilēģijas, ko viena valsts ("piešķīrēja valsts") piešķir otras valsts ("saņēmēja valsts") gaisa pārvadātājiem starptautisko gaisa pārvadājumu veikšanai starp piešķīrējas valsts teritoriju un trešas valsts teritoriju, ar nosacījumu, ka šādi pārvadājumi sākas vai beidzas saņēmējas valsts teritorijā; (9) "pilnas izmaksas" ir pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kurām pieskaitīta pamatota maksa par administratīvajām pieskaitāmajām izmaksām un, attiecīgā gadījumā, jebkāda piemērojama maksa, kas atspoguļo vides aizsardzības izmaksas, un kuras tiek piemērotas, neņemot vērā valstspiederību; (10) "starptautiskie gaisa pārvadājumi" ir gaisa pārvadājumi, kas šķērso gaisa telpu pāri vairāku valstu teritorijai; (11) "ECAA nolīgums" ir daudzpusējs nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Horvātijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Īslandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā[1] par Eiropas Kopējās aviācijas telpas izveidi; (12) "Eiropas kaimiņattiecību politikas partneri" ir Alžīrija, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Ēģipte, Gruzija, Izraēla, Jordānija, Libāna, Lībija, Moldovas Republika, Maroka, Okupētā Palestīnas teritorija, Sīrija, Tunisija un Ukraina. (13) "valstspiederīgais" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir Moldovas valstspiederība attiecībā uz Moldovas pusi vai jebkuras dalībvalsts valstspiederība attiecībā uz Eiropas pusi, ciktāl to, juridiskas personas gadījumā, pastāvīgi un efektīvi, tieši vai ar vairākuma līdzdalību kontrolē fiziskas vai juridiskas personas ar Moldovas valstspiederību attiecībā uz Moldovas pusi vai fiziskas vai juridiskas personas ar kādas dalībvalsts vai kādas trešas valsts, kas noteikta IV pielikumā, valstspiederību attiecībā uz Eiropas pusi; (14) "darbības licences" Eiropas Savienības un tās dalībvalstu gadījumā ir darbības licences un citi attiecīgie dokumenti vai apliecības, kas izdotas saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem ES tiesību aktiem, un Moldovas Republikas gadījumā — licences, apliecības vai atļaujas, kas izdotas saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem Moldovas Republikas tiesību aktiem; (15) "Puses" ir, no vienas puses, Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis, vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām (Eiropas puse) un, no otras puses, Moldovas Republika (Moldovas puse); (16) "cena" ir: i) "gaisa pārvadājumu maksas", kas maksājamas gaisa pārvadātājiem vai to pārstāvjiem, vai citiem biļešu pārdevējiem par pasažieru un bagāžas pārvadāšanu ar gaisa transportu, un visi nosacījumi, saskaņā ar kuriem piemērojamas šīs cenas, tostarp atlīdzība un nosacījumi, ko piedāvā pārstāvim un citiem palīgdienestiem, un ii) "gaisa pārvadājumu tarifi", kas jāmaksā par pasta un kravu pārvadāšanu, un nosacījumi, saskaņā ar kuriem piemērojamas šīs cenas, tostarp atlīdzība un nosacījumi, ko piedāvā pārstāvim un citiem palīgdienestiem. Šī definīcija attiecīgā gadījumā ietver arī virszemes pārvadājumus saistībā ar starptautiskajiem gaisa pārvadājumiem un nosacījumus, kas attiecas uz to piemērošanu; (17) "galvenā uzņēmējdarbības vieta" ir gaisa pārvadātāja galvenais birojs vai Pusē reģistrēts birojs, kurā veic gaisa pārvadātāja galvenās finanšu darbības un darbības kontroli, tostarp nepārtrauktu lidojumderīguma uzraudzību; (18) "sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības" ir visas saistības, ko gaisa pārvadātājiem uzliek, lai konkrētā maršrutā nodrošinātu regulāru gaisa pārvadājumu minimālo apjomu, kas atbilst noteiktiem nepārtrauktības, regularitātes, cenu veidošanas un minimālās kapacitātes standartiem, kurus gaisa pārvadātāji neievērotu, ja ņemtu vērā vienīgi savas komerciālās intereses. Attiecīgā Puse var gaisa pārvadātājiem nodrošināt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu; (19) "subsīdijas" ir jebkāds finansiāls ieguldījums, ko piešķīrušas valsts iestādes vai kāda reģionāla vai cita sabiedriska organizācija, t.i., ja (a) valdības vai reģionālas iestādes, vai citas sabiedriskas organizācijas praksē ietilpst tieša finansējuma piešķiršana, piemēram, dotācijas, aizdevumi vai ieguldījums pašu kapitālā, iespējams tiešs finansējuma piešķīrums komercsabiedrībai, komercsabiedrības saistību pārņemšana, piemēram, aizdevuma garantijas, kapitāla iepludināšana, īpašumtiesības, aizsardzība pret bankrotu vai apdrošināšana; (b) valdība vai reģionāla iestāde, vai cita sabiedriska organizācija atsakās no ieņēmumiem, kas tai parasti pienākas, vai tos neiekasē vai nepamatoti samazina; (c) valdība vai reģionāla iestāde, vai cita sabiedriska organizācija nodrošina preces vai pakalpojumus, kas neattiecas uz vispārējo infrastruktūru, vai pērk preces un pakalpojumus, vai (d) valdība vai reģionāla iestāde, vai cita sabiedriska organizācija veic maksājumus finansēšanas mehānismam vai uztic privātai organizācijai vai norīko privātu organizāciju veikt vienu vai vairākas a), b) un c) apakšpunktā minētās funkcijas, kas parasti būtu valdības kompetencē un kas praksē būtiski neatšķiras no funkcijām, ko valdības parasti veic; un ja tādējādi tiek nodrošinātas priekšrocības; (20) "SESAR" ir Eiropas vienotās gaisa telpas tehnoloģisks elements, kura mērķis ir līdz 2020. gadam nodrošināt ES augstas veiktspējas gaisa satiksmes kontroles infrastruktūru, lai nodrošinātu drošu un videi nekaitīgu gaisa transporta attīstību; (21) "teritorija" attiecībā uz Moldovas Republiku nozīmē sauszemes teritorijas un tām blakus esošos teritoriālos ūdeņus tās suverēnā vai sizerēnā varā, aizsardzībā vai mandātā un attiecībā uz Eiropas Savienību — sauszemes teritorijas (kontinentālās un salas), iekšējos ūdeņus un teritoriālo jūru, kur tiek piemērots Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību un saskaņā ar šo līgumu un jebkura to tiesības pārņemoša instrumenta nosacījumiem. Šā nolīguma piemērošana Gibraltāra lidostai neskar attiecīgās Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes juridiskās nostājas strīdā par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta, un arī to Eiropas Savienības aviācijas pasākumu neattiecināšanu uz Gibraltāra lidostu, kas ir spēkā starp dalībvalstīm no 2006. gada 18. septembra saskaņā ar ministru paziņojumu par Gibraltāra lidostu, panākot vienošanos Kordovā 2006. gada 18. septembrī; (22) "lietošanas maksa" ir maksa, ko gaisa pārvadātājiem uzliek par lidostas, lidostas vides, aeronavigācijas vai aviācijas drošības iekārtu vai pakalpojumu izmantošanu, tostarp par saistītu pakalpojumu un iekārtu izmantošanu. I sadaļa Ekonomiskie noteikumi 2. PANTS Tiesību piešķiršana 1. Katra Puse piešķir otrai Pusei saskaņā ar I un II pielikumu šādas tiesības veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus, ko īsteno otras Puses gaisa pārvadātāji: (a) tiesības bez nosēšanās lidot pāri tās teritorijai; (b) tiesības nolaisties tās teritorijā nolūkos, kas nav pasažieru, bagāžas, kravu un/vai pasta sūtījumu uzņemšana gaisa transportā vai izkāpšana/izkraušana no tā (nolūki, kas nav saistīti ar satiksmi); (c) veicot saskaņoto pakalpojumu konkrētā maršrutā, tiesības nolaisties tās teritorijā pasažieru, bagāžas, kravu un/vai pasta sūtījumu uzņemšanai gaisa transportā vai izkāpšanai/izkraušanai no tā starptautiskajā satiksmē, atsevišķi vai kopā, un (d) citas šajā nolīgumā noteiktās tiesības. 2. Neviens šā nolīguma nosacījums nepiešķir: (a) Moldovas Republikas gaisa pārvadātājiem — tiesības jebkuras dalībvalsts teritorijā uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas un/vai pasta sūtījumus, kuru galamērķis ir cits punkts attiecīgās dalībvalsts teritorijā, lai pārvadātu tos par atlīdzību; (b) Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem — tiesības Moldovas Republikas teritorijā uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas un/vai pasta sūtījumus, kuru galamērķis ir cits punkts Moldovas Republikas teritorijā, lai pārvadātu tos par atlīdzību. 3. PANTS Atļaujas 1. No vienas Puses gaisa pārvadātāja saņemot darbības atļaujas pieteikumus, otras Puses kompetentās iestādes piešķir attiecīgās atļaujas ar vismazāko iespējamo procesuālo kavēšanos, ja (a) attiecībā uz Moldovas Republikas gaisa pārvadātāju: – gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas Moldovas Republikā un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar piemērojamiem Moldovas Republikas tiesību aktiem, un – gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvo kontroli īsteno un uztur Moldovas Republika, un – ja vien šā nolīguma 6. pantā ("Investīcijas") nav norādīts citādi, gaisa pārvadātājs ir Moldovas Republikas un/vai tās valstspiederīgo īpašumā, tieši vai ar vairākuma īpašumtiesībām, un faktiskā kontrolē; (b) attiecībā uz Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju: – gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas dalībvalsts teritorijā, kur tiek piemēroti ES Līgumi, un tam ir derīga darbības licence, un – gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvo kontroli īsteno un uztur dalībvalsts, kas ir atbildīga par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, un ir precīzi norādīta attiecīgā kompetentā iestāde, un – ja vien šā nolīguma 6. pantā ("Investīcijas") nav norādīts citādi, gaisa pārvadātājs ir dalībvalstu un/vai dalībvalstu valstspiederīgo, vai IV pielikumā minēto citu valstu un/vai šo citu valstu valstspiederīgo īpašumā, tieši vai ar vairākuma īpašumtiesībām; (c) gaisa pārvadātājs atbilst nosacījumiem, kas paredzēti normatīvajos aktos, kurus parasti piemēro kompetentā iestāde, un (d) tiek ievēroti un īstenoti noteikumi, kas izklāstīti šā nolīguma 14. pantā ("Lidojumu drošība") un 15. pantā ("Drošība"). 4. PANTS Normatīvo konstatējumu savstarpēja atzīšana saistībā ar aviokompānijas sagatavotību, īpašumtiesībām un kontroli No vienas Puses gaisa pārvadātāja saņemot atļaujas pieteikumu, otras Puses kompetentās iestādes atzīst visus sagatavotības un/vai valstspiederības konstatējumus, ko par attiecīgo gaisa pārvadātāju sagatavojušas pirmās Puses kompetentās iestādes, tā, it kā šādus konstatējumus būtu sagatavojušas pašas otrās Puses kompetentās iestādes, un neveicot šo jautājumu papildu izmeklēšanu, izņemot a) un b) iedaļā norādītos gadījumus. (a) Ja pēc atļaujas pieteikuma saņemšanas no gaisa pārvadātāja vai pēc šādas atļaujas piešķiršanas saņēmējas Puses kompetentajām iestādēm ir konkrēts iemesls bažām par to, ka, neraugoties uz otras Puses kompetento iestāžu sagatavoto konstatējumu, tostarp ja skarti dubultās valstspiederības jautājumi, nav izpildīti šā nolīguma 3. pantā ("Atļauju piešķiršana") izklāstītie nosacījumi attiecīgo atļauju piešķiršanai, saņēmējas Puses kompetentās iestādes nekavējoties informē otras Puses kompetentās iestādes, pienācīgi pamatojot savu šaubu iemeslus. Šādā gadījumā jebkura Puse var lūgt konsultāciju, tostarp no attiecīgo kompetento iestāžu pārstāvjiem, un/vai papildu informāciju saistībā ar šo jautājumu, un uz šādiem pieprasījumiem jāatbild pēc iespējas ātrāk. Ja jautājumu neizdodas atrisināt, jebkura Puse var iesniegt jautājumu izskatīšanai Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma 22. pantu ("Apvienotā komiteja"). (b) Šis pants neattiecas uz konstatējumu atzīšanu saistībā ar: – drošības apliecībām vai licencēm, – drošības pasākumiem vai – apdrošināšanas segumu. 5. PANTS Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana 1. Jebkuras Puses kompetentās iestādes var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot darbības atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot otras Puses gaisa pārvadātāja darbību gadījumos, ja (a) attiecībā uz Moldovas Republikas gaisa pārvadātāju: – gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta neatrodas Moldovas Republikā un tam nav derīgas darbības apliecības saskaņā ar piemērojamiem Moldovas Republikas tiesību aktiem, vai – gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvo kontroli neīsteno un neuztur Moldovas Republika, vai – ja vien šā nolīguma 6. pantā ("Investīcijas") nav norādīts citādi, gaisa pārvadātājs nav Moldovas Republikas un/vai tās valstspiederīgo īpašumā, tieši vai ar vairākuma īpašumtiesībām, vai faktiskā kontrolē; (b) attiecībā uz Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju: – gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta neatrodas dalībvalsts teritorijā, kur tiek piemēroti ES Līgumi, un tam nav derīgas darbības licences, vai – gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvo kontroli neīsteno un neuztur dalībvalsts, kas ir atbildīga par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, vai nav precīzi norādīta attiecīgā kompetentā iestāde, vai – ja vien šā nolīguma 6. pantā ("Investīcijas") nav norādīts citādi, gaisa pārvadātājs nav dalībvalstu un/vai dalībvalstu valstspiederīgo, vai IV pielikumā minēto citu valstu un/vai šo citu valstu valstspiederīgo īpašumā un faktiskā kontrolē, tieši vai ar vairākuma īpašumtiesībām; (c) gaisa pārvadātājs nav izpildījis šā nolīguma 7. pantā ("Atbilstība normatīvo aktu prasībām") minēto normatīvo aktu prasības, vai (d) netiek ievēroti vai īstenoti noteikumi, kas izklāstīti šā nolīguma 14. pantā ("Lidojumu drošība") un 15. pantā ("Drošība"), vai (e) Puse saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu ("Konkurences vide") ir konstatējusi, ka nav izpildīti nosacījumi par konkurences vidi. 2. Ja vien tūlītēja rīcība nav būtiski svarīga, lai novērstu turpmāku neatbilstību šā panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktam, šajā pantā noteiktās tiesības īsteno tikai pēc apspriešanās ar otras Puses kompetentajām iestādēm. 3. Neviena Puse neizmanto šajā pantā noteiktās tiesības atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot atļaujas kādam gaisa pārvadātājam, pamatojoties uz to, ka minētais gaisa pārvadātājs ir vienas ECAA Puses vai vairāku ECAA Pušu vai to valstspiederīgo īpašumā un/vai faktiskā kontrolē, ja šāda ECAA Puse vai Puses piemēro savstarpējības principu un ar nosacījumu, ka šī Puse vai Puses piemēro ECAA nolīguma nosacījumus un noteikumus. 6. PANTS Ieguldījumi 1. Neskarot šā nolīguma 3. pantu ("Atļaujas") un 5. pantu ("Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana"), ir atļauta Moldovas Republikas gaisa pārvadātāja atrašanās dalībvalstu vai to valstspiederīgo īpašumā ar vairākuma īpašumtiesībām vai faktiskā kontrolē. 2. Neskarot šā nolīguma 3. pantu ("Atļauju piešķiršana") un 5. pantu ("Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana"), Eiropas Savienības gaisa pārvadātāja atrašanos Moldovas Republikas vai tās valstspiederīgo īpašumā ar vairākuma īpašumtiesībām vai faktiskā kontrolē atļauj ar iepriekšēju lēmumu, kuru pieņēmusi Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma 22. panta ("Apvienotā komiteja") 2. punktu. Minētajā lēmumā norāda nosacījumus, kas saistīti ar saskaņotajiem pakalpojumiem atbilstīgi šim nolīgumam un ar pakalpojumiem starp trešām valstīm un Pusēm. Šā nolīguma 22. panta ("Apvienotā komiteja") 8. punkta noteikumi nav piemērojami šāda veida lēmumiem. 7. PANTS Atbilstība normatīvo aktu prasībām 1. Ielidojot vai atrodoties vienas Puses teritorijā vai izlidojot no tās, otras Puses gaisa pārvadātāji ievēro minētajā teritorijā piemērojamos normatīvos aktus par gaisa pārvadājumos iesaistītu gaisa kuģu uzņemšanu tās teritorijā vai izlidošanu no tās, vai gaisa kuģu ekspluatāciju un navigāciju. 2. Ielidojot vai atrodoties vienas Puses teritorijā vai izlidojot no tās, attiecībā uz otras Puses pasažieriem, apkalpi vai kravu ievēro minētajā teritorijā piemērojamos normatīvos aktus par gaisa kuģu pasažieru, apkalpes vai kravas uzņemšanu tās teritorijā vai aizceļošanu no tās (tostarp noteikumus par ieceļošanu, formalitāšu kārtošanu, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai — pasta sūtījumu gadījumā — pasta noteikumus). 8. PANTS Konkurences vide 1. Puses apliecina, ka to kopīgais mērķis ir nodrošināt godīgu konkurences vidi gaisa pārvadājumu jomā. Puses atzīst, ka godīga gaisa pārvadātāju konkurence, visticamāk, ir iespējama, ja gaisa pārvadātāji pilnībā darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem un nesaņem subsīdijas. 2. Šā nolīguma darbības jomā un neskarot tajā ietvertos īpašos noteikumus, ir aizliegta jebkura ar valstspiederību saistīta diskriminācija. 3. Valsts atbalsts, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, piešķirot labvēlību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētiem aviācijas produktiem vai pakalpojumiem, nav saderīgs ar šā nolīguma pienācīgu darbību, ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Pusēm aviācijas nozarē. 4. Jebkuras darbības, kas ir pretrunā šim pantam, novērtē, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no Eiropas Savienībā piemērojamiem konkurences noteikumiem, jo īpaši no Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta un Eiropas Savienības iestāžu pieņemtajiem interpretācijas instrumentiem. 5. Ja viena Puse uzskata, ka otras Puses teritorijā pastāv apstākļi, it sevišķi subsīdijas dēļ, kas varētu negatīvi ietekmēt tās gaisa pārvadātāju iespējas godīgi un vienlīdzīgi konkurēt, tā var iesniegt savus novērojumus otrai Pusei. Turklāt atbilstīgi šā nolīguma 22. pantam ("Apvienotā komiteja") tā var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu. Apspriešanās sākas 30 dienu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Ja 30 dienu laikā pēc apspriešanās sākuma netiek panākta apmierinoša vienošanās, Puse, kas pieprasīja apspriešanos, var atteikt, aizturēt, atsaukt vai apturēt attiecīgā(-o) gaisa pārvadātāja(-u) atļaujas vai noteikt tām piemērotus nosacījumus saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu ("Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana"). 6. Šā panta 5. punktā minētās darbības ir piemērotas, samērīgas un ierobežotas līdz apjomam un laikam, kas ir obligāti nepieciešams. Tās ir vērstas vienīgi pret gaisa pārvadātāju vai gaisa pārvadātājiem, kas gūst labumu no šajā pantā minētās subsīdijas vai nosacījumiem, un neskar nevienas Puses tiesības veikt pasākumus saskaņā ar šā nolīguma 24. pantu („Aizsargpasākumi”). 7. Katra Puse, saņemot otras Puses paziņojumu, var vērsties pie atbildīgajām valdības institūcijām otras Puses teritorijā, tostarp valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa institūcijām, lai apspriestu ar šo pantu saistītos jautājumus. 8. Šā panta noteikumus piemēro, neskarot Pušu normatīvos aktus par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām Pušu teritorijās. 9. PANTS Komerciespējas Uzņēmējdarbība 1. Puses vienojas, ka šķēršļi komerciālo pārvadātāju uzņēmējdarbības veikšanai mazinātu priekšrocības, kas jāsasniedz ar šo nolīgumu. Tādēļ Puses vienojas efektīvi un savstarpēji sadarboties, lai likvidētu šķēršļus abu pušu komerciālo pārvadātāju uzņēmējdarbībai, ja šādi šķēršļi var kavēt komercdarbību, rada konkurences traucējumus vai kavē līdzvērtīgu konkurences apstākļu izveidošanu. 2. Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 22. pantu, izstrādā sadarbības procesu saistībā ar uzņēmējdarbību un komerciespējām, pārrauga progresu, efektīvi novēršot šķēršļus komerciālo pārvadātāju uzņēmējdarbībai, un regulāri pārskata attīstību, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz tiesību aktu un normatīviem grozījumiem. Saskaņā ar 22. pantu ("Apvienotā komiteja") Puse var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai risinātu ar šā panta piemērošanu saistītus jautājumus. Gaisa pārvadātāja pārstāvji 3. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības izveidot birojus otras Puses teritorijā, lai reklamētu un pārdotu gaisa transporta pakalpojumus un saistītas darbības, tostarp tiesības pārdot un izsniegt jebkādu biļeti un/vai gaisa kravas pavadzīmi, gan savas, gan citu pārvadātāju biļetes un/vai gaisa kravas pavadzīmes. 4. Katras Puses gaisa pārvadātāji ir tiesīgi saskaņā ar otras Puses normatīvajiem aktiem par ieceļošanu, uzturēšanos un strādāšanu ievest un uzturēt otras Puses teritorijā vadības, pārdošanas, tehnisko, darbības un citu speciālistu personālu, kas ir nepieciešams, lai atbalstītu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu. Šīs prasības attiecībā uz darbiniekiem pēc gaisa pārvadātāju izvēles var apmierināt ar savu personālu vai izmantojot jebkuras citas organizācijas, uzņēmuma vai gaisa pārvadātāja pakalpojumus, kas darbojas otras Puses teritorijā un ir pilnvarots veikt šādus pakalpojumus attiecīgās Puses teritorijā. Abas puses vajadzības gadījumā atvieglo un paātrina darba atļauju piešķiršanu darbiniekiem, kas saskaņā ar šo punktu strādā birojos, tostarp tiem, kas veic dažus īslaicīgus pienākumus ne ilgāk par deviņdesmit (90) dienām, ievērojot attiecīgos spēkā esošos likumus un noteikumus. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi 5. a) Neskarot šā punkta b) apakšpunktu, katram gaisa pārvadātājam saistībā ar apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem otras Puses teritorijā ir: i) tiesības nodrošināt pašam savus apkalpošanas uz zemes pakalpojumus („pašpakalpojumi”) vai pēc izvēles ii) tiesības izvēlēties starp konkurējošiem piegādātājiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus kopumā vai daļēji, ja šādiem piegādātājiem ir atļauta piekļuve tirgum, pamatojoties uz katras Puses normatīvajiem aktiem, un ja šādi piegādātāji tirgū ir pārstāvēti. b) Šādām apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijām, t.i., bagāžas apkalpošana, rampas apkalpošana, degvielas un eļļas apkalpošana, kravu un pasta sūtījumu apkalpošana attiecībā uz kravu un pasta sūtījumu fizisku pārvietošanu starp terminālu un gaisa kuģi, uz šā punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā paredzētajām tiesībām var attiekties ierobežojumi saskaņā ar otras Puses teritorijā piemērojamiem normatīvajiem aktiem. Gadījumos, kad šādi ierobežojumi aizliedz pašpakalpojumus un kad nav faktiskas konkurences starp piegādātājiem, kas nodrošina apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, visiem šiem pakalpojumiem uz vienlīdzīgiem un nediskriminējošiem pamatiem jābūt pieejamiem visiem gaisa pārvadātājiem. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi trešām personām 6. Katram apkalpošanas uz zemes pakalpojumu uzņēmumam, neatkarīgi vai tas ir gaisa pārvadātājs, vai ne, ir tiesības otras Puses teritorijā sniegt lidostas pakalpojumus aviokompānijām, kas izmanto to pašu lidostu, ja tas ir atļauts un atbilst attiecīgajiem normatīvajiem aktiem. Pārdošana, vietējie izdevumi un naudas līdzekļu pārskaitījumi 7. Ikviens katras Puses gaisa pārvadātājs drīkst iesaistīties gaisa pārvadājumu un saistīto pakalpojumu pārdošanā otras Puses teritorijā tieši un/vai pēc gaisa pārvadātāja izvēles ar tā pārdošanas aģentu vai citu gaisa pārvadātāja izraudzītu starpnieku, citu gaisa pārvadātāju palīdzību vai internetā. Ikvienam gaisa pārvadātājam ir tiesības pārdot šādus pārvadājumu pakalpojumus, un ikviena persona drīkst brīvi pirkt šādus pārvadājumu pakalpojumus šīs teritorijas valūtā vai brīvi konvertējamās valūtās saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem valūtu jomā. 8. Ikvienam gaisa pārvadātājam ir tiesības konvertēt brīvi konvertējamās valūtās un pārskaitīt vietējos ienākumus no otras puses teritorijas uz savas valsts teritoriju un, izņemot gadījumus, kad tas neatbilst vispārēji piemērojamiem tiesību aktiem vai noteikumiem – uz paša izraudzītu valsti vai valstīm pēc pieprasījuma. Konvertācija un pārskaitījumi ir jāatļauj tūlīt, bez ierobežojumiem vai aplikšanas ar attiecīgajiem nodokļiem pēc valūtas maiņas kursa, kas ir piemērojams attiecīgajām transakcijām un pārskaitījumiem dienā, kad pārvadātājs iesniedz sākotnējo pārskaitījuma pieteikumu. 9. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir atļauts segt vietējos izdevumus, tostarp degvielas pirkšanu, otras Puses teritorijā vietējā valūtā. Pēc to izvēles katras Puses gaisa pārvadātāji drīkst segt šādus izdevumus otras Puses teritorijā brīvi konvertējamās valūtās saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem valūtu jomā. Vienošanās par sadarbību 10. Veicot vai piedāvājot pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, ikviens katras Puses gaisa pārvadātājs drīkst noslēgt vienošanās par sadarbību, piemēram, vienošanās par vietu rezervēšanu tālākpārdošanai vai kopīgiem lidojumiem, ar a) jebkuru Pušu gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem un b) jebkuru trešas valsts gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem, un c) jebkuru virszemes (sauszemes vai jūras) pārvadātāju, ar nosacījumu, ka i) apkalpojošajam gaisa pārvadātājam pieder attiecīgās satiksmes tiesības un ii) līgumpārvadātājiem ir attiecīgā atļauja veikt pārvadājumus noteiktajā maršrutā, un iii) vienošanās atbilst prasībām attiecībā uz drošību un konkurenci, kas parasti tiek piemērotas šādiem pasākumiem. Attiecībā uz pārdodamajiem pasažieru pārvadājumiem, kuros ietverti kopīgi lidojumi, pārdošanas vietā vai jebkurā gadījumā pirms iekāpšanas pircēju informē par to, kuri pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji darbosies katrā pakalpojuma sektorā. 11. a) Saistībā ar pasažieru pārvadājumiem uz virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem neattiecas normatīvie akti, kas reglamentē gaisa pārvadājumu pakalpojumus, pamatojoties vienīgi uz to, ka šos virszemes pārvadājumus piedāvā gaisa pārvadātājs, izmantojot savu nosaukumu. Virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji drīkst izlemt, vai slēgt vienošanos par sadarbību. Pieņemot lēmumu par ikvienu konkrētu vienošanos, virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji var cita starpā apsvērt patērētāju intereses un tehniskus, ekonomiskus, telpas un kapacitātes ierobežojumus. b) Turklāt, neskarot jebkādus citus šā nolīguma noteikumus, Pušu gaisa pārvadātājiem un netiešiem kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem bez ierobežojumiem atļauts saistībā ar gaisa transportu izmantot jebkādu virszemes transportu kravu pārvadājumiem uz jebkuru punktu Moldovas Republikas un Eiropas Savienības teritorijā vai trešās valstīs un no tā, tostarp pārvadājumiem uz un no visām lidostām ar muitas iestādēm un attiecīgā gadījumā ietverot tiesības pārvadāt kravas, kas atrodas muitas kontrolē, saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. Šādām kravām, ko pārvadā ar virszemes transportu vai ar gaisa transportu, lidostā ir pieejamas muitas procedūras un telpas. Gaisa pārvadātāji drīkst izvēlēties paši veikt virszemes transportēšanu vai nodrošināt to, izmantojot vienošanos ar citiem virszemes pārvadātājiem, tostarp izmantot virszemes pakalpojumus, ko sniedz citi gaisa pārvadātāji un netieši kravu gaisa transporta pakalpojumu sniedzēji. Šādus intermodālus kravas pārvadājumu pakalpojumus drīkst piedāvāt par vienu kopīgu cenu par apvienoto gaisa un virszemes pārvadājumu, ja kravu nosūtītāji netiek maldināti par faktiem, kas saistīti ar šādiem pārvadājumiem. Iznomāšana 12. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības sniegt saskaņotos pakalpojumus, izmantojot gaisa kuģi un apkalpi, kas iznomāti no jebkura, tostarp trešo valstu, gaisa pārvadātāja, ja visi šādu vienošanos dalībnieki atbilst nosacījumiem, kas paredzēti normatīvajos aktos, kurus Puses parasti piemēro šādiem pasākumiem. (a) Neviena no Pusēm nepieprasa, lai gaisa pārvadātājiem, kas iznomā savu aprīkojumu, būtu tiesības veikt satiksmi saskaņā ar šo nolīgumu. (b) Iznomāšana ar apkalpi (wet-leasing), ko veic Moldovas Republikas gaisa pārvadātājs attiecībā uz trešas valsts gaisa pārvadātāja gaisa kuģi vai ko veic Eiropas Savienības gaisa pārvadātājs attiecībā uz trešas valsts gaisa pārvadātāja gaisa kuģi — izņemot šā nolīguma IV pielikumā minētās valstis —, lai īstenotu šajā nolīgumā paredzētās tiesības, ir izņēmuma gadījums vai risinājums pagaidu vajadzību apmierināšanai. Šādā gadījumā vajadzīgs iepriekšējs apstiprinājums no iestādes, kas izsniegusi licenci gaisa pārvadātājam, no kura nomā, un no otras Puses kompetentās iestādes. Franšīze / marķējums 13. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības slēgt franšīzes vai marķēšanas nolīgumus ar jebkuras Puses vai trešo valstu komercsabiedrībām, tostarp gaisa pārvadātājiem, ja gaisa pārvadātājiem ir attiecīga atļauja un tie atbilst nosacījumiem, kas paredzēti normatīvajos aktos, kurus Puses piemēro šādiem pasākumiem, it sevišķi tiem, kuros pieprasīts izpaust pakalpojumu veicošā gaisa pārvadātāja identitāti. 10. PANTS Muitas nodokļi un nodokļu piemērošana 1. Ierodoties vienas Puses teritorijā, gaisa kuģi, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, ko veic otras Puses gaisa pārvadātāji, tā parasto aprīkojumu, degvielu, smērvielas, tehniskos palīgmateriālus patēriņam, lidlauka aprīkojumu, rezerves daļas (tostarp dzinējus), gaisa kuģa krājumus (tostarp, bet ne tikai tādas preces kā pārtika, dzērieni un alkoholiskie dzērieni, tabakas izstrādājumi un citi ražojumi, kas lidojuma laikā ierobežotā daudzumā ir paredzēti pārdošanai pasažieriem vai pasažieru patēriņam) un citus priekšmetus, kas paredzēti izmantošanai vai tiek izmantoti tikai saistībā ar starptautiskajos gaisa pārvadājumos iesaistīta gaisa kuģa ekspluatāciju vai apkalpošanu, uz savstarpības pamata un saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem tiesību aktiem atbrīvo no visiem lidostas ierobežojumiem, īpašuma un kapitāla nodokļiem, muitas nodokļiem, akcīzes nodokļiem un līdzīgiem maksājumiem un nodevām, ko a) uzliek valsts vai vietējās iestādes, vai Eiropas Savienība un b) kas nav balstītas uz sniegto pakalpojumu izmaksām, ja šis aprīkojums un krājumi paliek gaisa kuģī. 2. Uz savstarpības pamata un saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem tiesību aktiem atbrīvojumus no nodokļiem, nodevām un maksājumiem, kuri minēti šā panta 1. punktā, izņemot maksājumus, kas balstīti uz sniegtā pakalpojuma izmaksām, piemēro arī šādos gadījumos: (a) gaisa kuģa krājumiem, kas ir ievesti vai piegādāti Puses teritorijā un samērīgā daudzumā iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses gaisa pārvadātāja izlidojošā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, arī tad, ja šos krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas; (b) lidlauka aprīkojumam un rezerves daļām (tostarp dzinējiem), kas ievesti Puses teritorijā, lai apkalpotu, veiktu tehnisko apkopi vai remontētu tādu otras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģi, kas tiek izmantots starptautiskajos gaisa pārvadājumos; (c) degvielai, smērvielām un tehniskajiem palīgmateriāliem patēriņam, kas ir ievesti vai piegādāti Puses teritorijā, lai tos izmantotu otras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, arī tad, ja šos krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas; (d) iespieddarbiem — kā noteikts katras Puses muitas tiesību aktos —, kas ir ievesti vai piegādāti vienas Puses teritorijā un iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses gaisa pārvadātāja izlidojošā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajos gaisa pārvadājumos, arī tad, ja šos krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas, un (e) drošības un lidojumu drošības aprīkojumam izmantošanai lidostās vai kravas terminālos. 3. Neskarot nekādus citus noteikumus par pretējo, nekas šajā nolīgumā neliedz Pusei uzlikt nodokļus, nodevas vai maksājumus degvielai, kas tās teritorijā nediskriminējošā veidā piegādāta izmantošanai gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas veic lidojumus starp diviem punktiem tās teritorijā. 4. Var prasīt, lai šā panta 1. un 2. punktā minēto aprīkojumu un krājumus uzglabātu attiecīgu iestāžu uzraudzībā vai kontrolē un nepārvietotu, ja nav samaksātas attiecīgās muitas nodevas un nodokļi. 5. Šajā pantā paredzētie atbrīvojumi ir spēkā arī gadījumos, kad vienas Puses gaisa pārvadātāji ir noslēguši līgumu ar citu gaisa pārvadātāju, kam otra Puse līdzīgi piešķīrusi tādus pašus atbrīvojumus, par šā panta 1. un 2. punktā minēto priekšmetu nomu vai pārvietošanu otras Puses teritorijā. 6. Nekas šajā nolīgumā neliedz nevienai Pusei uzlikt nodokļus, nodevas vai maksājumus precēm, ko pārdod citādā veidā nekā pasažieru patēriņam gaisa kuģī gaisa pārvadājumu pakalpojuma posmā starp diviem punktiem tās teritorijā, kur ir atļauta iekāpšana vai izkāpšana. 7. Bagāžu un kravas, kas tiešā tranzītā šķērso Puses teritoriju, atbrīvo no nodokļiem, muitas nodevām un citiem līdzīgiem maksājumiem, kas nav balstīti uz sniegto pakalpojumu izmaksām. 8. Gaisa kuģa pamataprīkojumu, kā arī materiālus un krājumus, kas parasti paliek jebkuras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, drīkst izkraut otras Puses teritorijā vienīgi ar šīs teritorijas muitas dienestu atļauju. Šādā gadījumā tos var nodot minēto dienestu uzraudzībā uz laiku līdz to atkārtotai izvešanai vai citai realizācijai saskaņā ar muitas noteikumiem. 9. Šā nolīguma noteikumi neietekmē PVN jomu, izņemot apgrozījuma nodokli importam. Šī nolīguma noteikumi neietekmē starp dalībvalsti un Moldovas Republiku noslēgto attiecīgajā brīdī spēkā esošo nolīgumu noteikumus par ienākuma un kapitāla nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu. 11. PANTS Lidostu, aviācijas objektu un pakalpojumu lietošanas maksas 1. Katra Puse nodrošina, ka lietošanas maksas, ko kompetentās maksas iekasētājas iestādes vai struktūras var uzlikt otras Puses gaisa pārvadātājiem par aeronavigācijas un gaisa satiksmes vadības, lidostas, aviācijas drošības pakalpojumu un saistītu objektu un pakalpojumu izmantošanu, ir taisnīgas, samērīgas, nav netaisnīgi diskriminējošas un ir objektīvi sadalītas starp lietotāju kategorijām. Neskarot 16. panta ("Gaisa satiksmes pārvaldība") 1. punktu, šie maksājumi var atspoguļot, bet nevar pārsniegt pilno pašizmaksu, kas kompetentajām maksājumu uzlikšanas iestādēm vai struktūrām rodas par attiecīgās lidostas un aviācijas drošības objektu un pakalpojumu nodrošināšanu lidostā vai lidostas sistēmā. Šīs maksas var ietvert samērīgu peļņu no aktīviem pēc nolietojuma summas atskaitīšanas. Objektus un pakalpojumus, par ko nosaka lietošanas maksas, nodrošina efektīvi un ekonomiski. Jebkurā gadījumā šīs maksas otras Puses gaisa pārvadātājiem aprēķina, ievērojot nosacījumus, kas ir ne mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie nosacījumi, kas ir pieejami jebkuram citam gaisa pārvadātājam maksu aprēķināšanas brīdī. 2. Katra Puse pieprasa konsultācijas starp kompetentajām maksas iekasētājām iestādēm vai struktūrām, kas atrodas tās teritorijā, un gaisa pārvadātājiem un/vai to pārstāvniecībām, kas izmanto objektus un pakalpojumus, un nodrošina kompetento maksas iekasētāju iestāžu vai struktūru un gaisa pārvadātāju vai to pārstāvniecību savstarpēju apmainīšanos ar informāciju, kas varētu būt nepieciešama, lai nodrošinātu precīzu pārskatu par maksu pamatotību saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem principiem. Katra Puse rosina kompetentās maksas iekasētājas iestādes vai struktūras sniegt lietotājiem pamatotu paziņojumu par visiem priekšlikumiem mainīt lietošanas maksas, lai lietotāji varētu paust savu viedokli pirms šādu izmaiņu veikšanas. 3. Strīdu izšķiršanas procedūrās, ko īsteno atbilstīgi 23. pantam ("Strīdu atrisināšana un izšķiršana"), neviena puse nav uzskatāma par vainīgu šā panta noteikumu pārkāpšanā, ja vien tā: (a) saprātīgā laika posmā nepārskata maksājumu vai praksi, par ko ir saņemta otras puses sūdzība; vai (b) pēc tādas pārskatīšanas tā neveic visus tai iespējamos pasākumus, lai labotu jebkādu lietošanas maksu vai praksi, kas nav saskaņā ar šo pantu. 12. PANTS Cenas 1. Puses ļauj gaisa pārvadātājiem brīvi noteikt cenas, pamatojoties uz brīvu un godīgu konkurenci. 2. Puses nepieprasa reģistrēt vai paziņot cenas. 3. Kompetentās iestādes var savstarpēji apspriest jautājumus par negodīgu, nesamērīgu un diskriminējošu cenu noteikšanu vai subsīdijām, kā arī citus jautājumus. 13. PANTS Statistika 1. Katra Puse sniedz otrai Pusei savos normatīvajos aktos noteikto statistiku un — pēc pieprasījuma — citu pieejamo statistikas informāciju, kas var būt nepieciešama, lai izskatītu gaisa pārvadājumu darbības rādītājus. 2. Puses saskaņā ar šā nolīguma 22. pantu ("Apvienotā komiteja") sadarbojas Apvienotajā komitejā, lai uzlabotu savstarpēju apmaiņu ar statistikas informāciju, kas vajadzīga gaisa pārvadājumu attīstības uzraudzīšanai saskaņā ar šo nolīgumu. II DAĻA Sadarbība regulējuma jomā 14. PANTS Lidojumu drošība 1. Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas atbilstīgi tiesību aktiem par lidojumu drošību, kas minēti šā nolīguma III pielikumā C daļā, saskaņā ar turpmāk minētajiem nosacījumiem. 2. Puses sadarbojas, lai nodrošinātu, ka Moldovas Republika īsteno šā panta 1. punktā minētos tiesību aktus. Šādā nolūkā Moldovas Republika kā novērotāja iesaistās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras darbā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. (a) Attiecībā uz Moldovas Republikas pakāpenisku pāreju uz to tiesību aktu pilnīgu piemērošanu, kas minēti šā nolīguma III pielikuma C daļā, veic novērtējumus. Novērtējumus veic Eiropas Savienība, sadarbojoties ar Moldovas Republiku. Ja Moldovas Republika ir pārliecināta, ka tiesību akti, kas minēti šā nolīguma III pielikuma C daļā, tiek pilnībā piemēroti, tā informē Eiropas Savienību, ka būtu jāveic novērtējums. (b) Ja Moldovas Republika ir pilnībā īstenojusi tiesību aktus, kas minēti šā nolīguma III pielikuma C daļā, Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma 22. pantu, nosaka precīzu statusu un nosacījumus dalībai attiecībā uz minēto Moldovas Republikas un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras novērotāja statusu. 3. Puses nodrošina, ka vienā no Pusēm reģistrētam gaisa kuģim, par kuru pastāv aizdomas, ka tas neatbilst starptautiskajiem aviācijas drošības standartiem, kas noteikti saskaņā ar konvenciju par nosēšanos starptautiskajai gaisa satiksmei atvērtās lidostās otras Puses teritorijā, veic perona pārbaudi gaisa kuģī un gaisa kuģa ārpusē, lai pārbaudītu gan gaisa kuģa un apkalpes dokumentu derīgumu, gan gaisa kuģa un tā aprīkojuma faktisko stāvokli. 4. Puses kompetentās iestādes jebkurā laikā drīkst pieprasīt konsultācijas par drošības standartiem, kurus ievēro otra Puse. 5. Puses kompetentās iestādes veic piemērotus un tūlītējus pasākumus, ja tās konstatē, ka gaisa kuģis, produkts vai darbība, iespējams, (a) neatbilst obligātajiem standartiem, kas noteikti atbilstīgi konvencijai vai tiesību aktiem, kas minēti šā nolīguma III pielikumā C daļā, atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērojams; (b) izraisa nopietnas bažas — kuru pamatā ir šā panta 3. punktā minētā pārbaude —, ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatācija neatbilst obligātajiem standartiem, kas noteikti atbilstīgi konvencijai vai tiesību aktiem, kas minēti šā nolīguma III pielikumā C daļā, atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērojams, vai (c) izraisa nopietnas bažas, ka netiek efektīvi ievēroti un īstenoti obligātie standarti, kas noteikti atbilstīgi konvencijai vai tiesību aktiem, kas minēti šā nolīguma III pielikumā C daļā, atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērojams. 6. Ja vienas Puses kompetentās iestādes rīkojas saskaņā ar 5. punktu, tās savlaicīgi informē otras Puses kompetentās iestādes par šādas rīcības uzsākšanu, minot šādas rīcības iemeslus. 7. Ja pasākumi, kas tiek veikti, piemērojot šā panta 5. punktu, netiek pārtraukti, pat ja pamatojums to uzsākšanai vairs nepastāv, jebkura no Pusēm var vērsties ar šo jautājumu Apvienotajā komitejā. 15. PANTS Drošība 1. Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktiem par aviācijas drošību, kas minēti šā nolīguma III pielikumā D daļā, saskaņā ar turpmāk minētajiem nosacījumiem. 2. Eiropas Komisija Moldovas Republikā var veikt pārbaudi saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem par drošību, kas minēti šā nolīguma III pielikumā. Puses izveido mehānismu, kas vajadzīgs informācijas apmaiņai par šādu drošības pārbaužu rezultātiem. 3. Drošības garantēšana civilajiem gaisa kuģiem, to pasažieriem un apkalpei ir svarīgs priekšnosacījums starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, tāpēc Puses atkārtoti apliecina to savstarpējās saistības rūpēties par civilās aviācijas drošību pret nelikumīgas iejaukšanās aktiem un jo īpaši to saistības saskaņā ar Konvenciju, Konvenciju par noziegumiem un dažām citām nelikumīgām darbībām, kas izdarītas gaisa kuģos, kas parakstīta Tokijā 1963. gada 14. septembrī, Konvenciju par cīņu pret nelikumīgu gaisa kuģu sagrābšanu, kas parakstīta Hāgā 1970. gada 16. decembrī, Konvenciju par cīņu pret nelikumīgām darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību, kas parakstīta Monreālā 1971. gada 23. septembrī, Protokolu par cīņu pret nelikumīgām darbībām lidostās, kas apkalpo starptautisko civilo aviāciju, kas parakstīts Monreālā 1988. gada 24. februārī, un Konvenciju par plastikas sprāgstvielu marķēšanu, lai veicinātu to atklāšanu, kas parakstīta Monreālā 1991. gada 1. martā, ciktāl abas Puses ir šo konvenciju, kā arī citu konvenciju un protokolu, kas saistīti ar civilās aviācijas drošību, dalībnieces. 4. Puses pēc pieprasījuma viena otrai sniedz visu nepieciešamo palīdzību, lai novērstu gaisa kuģu nelikumīgu sagrābšanu un citas nelikumīgas darbības, kas vērstas pret gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpes, lidostu un aeronavigācijas iekārtu drošību, un jebkādus citus draudus civilās aviācijas drošībai. 5. Puses to savstarpējās attiecībās rīkojas saskaņā ar aviācijas drošības standartiem un, ciktāl tā ir piemērojama, saskaņā ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) pieņemto ieteicamo praksi, kas ietverta Konvencijas pielikumos, tādā mērā, kādā šie drošības noteikumi ir piemērojami Pusēm. Abas Puses pieprasa, lai tajās reģistrētie gaisa kuģu ekspluatanti, uzņēmēji, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta vai pastāvīgā mītne atrodas to teritorijā, un lidostu ekspluatanti to teritorijā darbotos saskaņā ar šiem aviācijas drošības noteikumiem. 6. Katra Puse nodrošina, ka tiek veikti efektīvi pasākumi tās teritorijā, lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās aktiem, ieskaitot, bet neaprobežojoties ar pasažieru un to rokas bagāžu, reģistrētās bagāžas drošības kontroli un kravas un pasta drošības kontroli, pirms iekāpšanas vai iekraušanas gaisa kuģī un lidojuma laikā patērējamo krājumu un lidostu krājumu drošības kontroli un piekļuves kontroli atklātai teritorijai un drošības zonu kritiskajām daļām. Šie pasākumi ir jāpielāgo, lai tie būtu atbilstoši pieaugošajam apdraudējumam. Katra Puse piekrīt, ka tās gaisa pārvadātājiem drīkst pieprasīt ievērot aviācijas drošības noteikumus, kas minēti šā panta 5. punktā un ko pieprasa otra Puse, ierodoties vai atrodoties otras Puses teritorijā vai izbraucot no minētās teritorijas. 7. Katra Puse pozitīvi apsver jebkuru otras Puses prasību pamatotu, īpašu drošības pasākumu veikšanai, lai novērstu konkrētus draudus. Izņemot gadījumus, kad tas pamatotu iemeslu dēļ nav iespējams ārkārtas situācijā, katra Puse iepriekš informē otru Pusi par visiem īpašajiem drošības pasākumiem, ko paredzēts ieviest un kas varētu radīt būtisku finansiālu vai operacionālu ietekmi uz gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar šo nolīgumu. Katra Puse atbilstīgi šā nolīguma 22. pantam ("Apvienotā komiteja") var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai apspriestu šādus drošības pasākumus. 8. Ja notiek incidents, kas saistīts ar civila gaisa kuģa nelikumīgu sagrābšanu, vai pastāv šādi draudi, vai notiek citas nelikumīgas darbības pret šāda gaisa kuģa, tā pasažieru un apkalpes, lidostu vai aeronavigācijas iekārtu drošību, Puses palīdz viena otrai, atvieglojot saziņu un veicot citus piemērotus pasākumus, lai ātri un droši novērstu šādu incidentu vai tā draudus. 9. Katra Puse veic visus pasākumus, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai nodrošinātu, ka gaisa kuģis, kurš nelikumīgi sagrābts vai pret kuru veiktas citas nelikumīgas darbības, un kurš atrodas uz zemes tās teritorijā, tiek aizturēts uz zemes, ja vien gaisa kuģa izlidošanas nepieciešamību nerada primārais pienākums aizsargāt cilvēku dzīvības. Ja vien tas ir lietderīgi, šādus pasākumus veic uz savstarpējas apspriešanas pamata. 10. Ja Pusei ir pietiekams pamats uzskatīt, ka otra Puse neievēro šajā pantā minētos aviācijas drošības noteikumus, šī Puse pieprasa tūlītējas konsultācijas ar otru Pusi. 11. Neskarot šā nolīguma 5. pantu ("Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana"), gadījumā, ja piecpadsmit (15) dienu laikā pēc šādas prasības izteikšanas nav panākta apmierinoša vienošanās, tas ir pamats, lai aizturētu, atsauktu vai ierobežotu otras Puses viena vai vairāku gaisa pārvadātāju darbības atļauju vai noteiktu nosacījumus šādām atļaujām. 12. Ja to prasa tūlītēji un ārkārtas draudi, Puse drīkst veikt pagaidu pasākumus pirms piecpadsmit (15) dienu termiņa beigām. 13. Jebkāda rīcība saskaņā ar šā panta 11. punktu tiek pārtraukta, kad otra Puse ir pilnībā izpildījusi šā panta noteikumus. 16. PANTS Gaisa satiksmes pārvaldība 1. Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas atbilstīgi tiesību aktu noteikumiem, kas precizēti šā nolīguma III pielikuma B daļā, saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. 2. Puses sadarbojas gaisa satiksmes pārvaldības jomā ar mērķi paplašināt Eiropas vienoto gaisa telpu, iekļaujot tajā Moldovas Republiku, lai pilnveidotu šobrīd spēkā esošos drošības standartus un uzlabotu Eiropas kopējās gaisa satiksmes vispārējo efektivitāti nolūkā optimizēt gaisa satiksmes vadības kapacitāti, pēc iespējas mazināt kavēšanos biežumu un uzlabot efektivitāti vides standartu ievērošanas ziņā. Šajā nolūkā Moldovas Republika no dienas, kad stājas spēkā šis nolīgums, novērotājas statusā iesaistās Vienotās gaisa telpas komitejā. Apvienotā komiteja atbild par sadarbības pārraudzību un atvieglināšanu gaisa satiksmes pārvaldības jomā. 3. Lai atvieglinātu Eiropas vienotās gaisa telpas tiesību aktu piemērošanu to teritorijās, (a) Moldovas Republika veic nepieciešamos pasākumus, lai pielāgotu savas satiksmes pārvaldības institucionālās struktūras Eiropas vienotajai gaisa telpai, jo īpaši nodrošinot, lai attiecīgās valsts pārraudzības organizācijas būtu vismaz funkcionāli neatkarīgas no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem; un (b) Eiropas Savienība iesaista Moldovas Republiku atbilstošās rīcības iniciatīvās aeronavigācijas pakalpojumu, gaisa telpas un savstarpējās izmantojamības jomās, kas izriet no Eiropas vienotās gaisa telpas, jo īpaši, agrīni iesaistot Moldovas Republikas centienus izveidot funkcionālos gaisa telpas blokus vai atbilstoši saskaņojot ar SESAR. 17. PANTS Vide 1. Puses atzīst, cik liela nozīme aviācijas politikas izstrādē un īstenošanā ir vides aizsardzībai. Puses apstiprina, ka nolūkā samazināt civilās aviācijas ietekmi uz vidi ir nepieciešama faktiska rīcība vispasaules, reģionālā, nacionālā un/vai vietējā mērogā. 2. Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas atbilstīgi tiesību aktiem par gaisa transportu, kas precizēti šā nolīguma III pielikuma E daļā. 3. Puses atzīst sadarbības nozīmi, daudzpusējās sarunās apspriežot aviācijas ietekmi uz vidi un nodrošinot, ka visi negatīvo ietekmi mazinošie pasākumi ir pilnīgi savietojami ar šā nolīguma mērķiem. 4. Neviens šā nolīguma noteikums nav interpretējams tā, lai ierobežotu kādas Puses kompetento iestāžu pilnvaras veikt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu vai citādi risinātu gaisa transporta ietekmi uz vidi, ar nosacījumu, ka šie pasākumi pilnībā atbilst starptautiskajos tiesību aktos paredzētajām tiesībām un pienākumiem un tiek piemēroti neatkarīgi no valstspiederības. 18. PANTS Patērētāju tiesību aizsardzība Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas saskaņā ar tiesību aktiem par gaisa transportu, kas precizēti šā nolīguma III pielikuma G daļā. 19. PANTS Datorizētas rezervācijas sistēmas Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas saskaņā ar tiesību aktiem par gaisa transportu, kas precizēti šā nolīguma III pielikuma H daļā. 20. PANTS Sociālie aspekti Ievērojot šā nolīguma II pielikumā izklāstītos pārejas noteikumus, Puses rīkojas saskaņā ar tiesību aktiem par gaisa transportu, kas precizēti šā nolīguma III pielikuma F daļā. III SADAĻA Institucionālie noteikumi 21. PANTS Interpretācija un izpilde 1. Puses veic visus vajadzīgos vispārējos vai īpašos pasākumus, lai nodrošinātu to saistību izpildi, kas izriet no šā nolīguma, un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas apdraudētu šā nolīguma mērķu sasniegšanu. 2. Katra Puse tās teritorijā ir atbildīga par šā nolīguma pienācīgu īstenošanu un jo īpaši par to gaisa transporta nozares regulu un direktīvu pienācīgu īstenošanu, kas uzskaitītas šā nolīguma III pielikumā. 3. Katra Puse sniedz otrai Pusei visu nepieciešamo informāciju un palīdzību gadījumā, ja šī otra Puse saskaņā ar šajā nolīgumā noteikto attiecīgo kompetences jomu izmeklē šā nolīguma noteikumu iespējamu pārkāpumu. 4. Kad vien Puses rīkojas atbilstīgi ar šo nolīgumu piešķirtajām pilnvarām jautājumos, kurās otra Puse ir dziļi ieinteresēta un kas attiecas uz otras Puses iestādēm vai uzņēmumiem, otras Puses kompetentajām iestādēm jābūt pilnīgi informētām un tām jābūt iespējai paust savus apsvērumus pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. 5. Tiktāl, ciktāl šā nolīguma noteikumi un šā nolīguma III pielikumā norādīto tiesību aktu noteikumi pēc būtības ir vienādi ar atbilstīgajiem ES Līgumu noteikumiem un tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar ES Līgumiem, šos noteikumus attiecībā uz to īstenošanu un piemērošanu interpretē saskaņā ar attiecīgajiem Tiesas nolēmumiem un Eiropas Komisijas lēmumiem. 22. PANTS Apvienotā komiteja 1. Ar šo tiek izveidota apvienotā komiteja, kuru veido pušu pārstāvji (turpmāk — Apvienotā komiteja), kas ir atbildīga par šā nolīguma administrēšanu un nodrošina tā pareizu izpildi. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, ko skaidri paredz šis nolīgums. 2. Apvienotās komitejas lēmumi tiek pieņemti vienprātīgi un ir saistoši abām Pusēm. Puses tos īsteno saskaņā ar saviem noteikumiem. 3. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu, apstiprinot to ar lēmumu. 4. Apvienotā komiteja tiekas pēc vajadzības, kad tas nepieciešams. Jebkura Puse var pieprasīt sanāksmes sasaukšanu. 5. Puse arī drīkst pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai censtos atrisināt jebkuru jautājumu, kas attiecas uz nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Šādai sanāksmei ir jānotiek iespējami nekavējoties un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pieprasījuma saņemšanas par sanāksmes sasaukšanu, ja vien Puses nevienojas citādi. 6. Lai pareizi īstenotu nolīgumu, Puses apmainās ar informāciju un pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriežas Apvienotajā komitejā. 7. Ja viena Puse uzskata, ka otra Puse pienācīgi nepilda Apvienotās komitejas lēmumu, tā drīkst pieprasīt jautājuma apspriešanu Apvienotajā komitejā. Ja Apvienotā komiteja nespēj atrisināt šo jautājumu divu mēnešu laikā pēc tā iesniegšanas, pieprasītāja Puse drīkst īstenot attiecīgus aizsargpasākumus saskaņā ar šā nolīguma 24. pantu ("Aizsargpasākumi"). 8. Neskarot 2. punktu, ja Apvienotā komiteja nav pieņēmusi lēmumu par kādu tai iesniegto jautājumu sešu mēnešu laikā pēc jautājuma iesniegšanas datuma, Puses drīkst veikt piemērotus pagaidu aizsargpasākumus saskaņā ar šā nolīguma 24. pantu ("Aizsargpasākumi"). 9. Saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu ("Investīcijas") Apvienotā komiteja izskata jautājumus saistībā ar divpusējiem ieguldījumiem akciju kontrolpaketē, vai izmaiņām Pušu gaisa pārvadātāju faktiskā kontrolē. 10. Saskaņā ar šā nolīguma 14. pantu ("Lidojumu drošība") Apvienotā komiteja uzrauga procesu attiecībā uz tādu nolīguma parakstīšanas dienā Moldovas Republikā reģistrētu gaisa kuģu izslēgšanu no reģistra, kas neatbilst starptautiskiem lidojumu drošības standartiem, kas noteikti saskaņā ar Konvenciju. Apvienotā komiteja pārrauga arī tādu gaisa kuģu pakāpeniskas izņemšanas no ekspluatācijas procesu pārejas posmā, kas aprakstīts šā nolīguma II pielikumā, kuri šā nolīguma parakstīšanas brīdī reģistrēti Moldovas Republikā un ko operators izmantojis Moldovas Republikas reglamentējošā kontrolē, kuriem nav tipa sertifikāta, kas izdots saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kas norādīti šā nolīguma III pielikuma C daļā, nolūkā vienoties par pakāpenisku gaisa kuģu skaita samazinājumu, kas minēts šā nolīguma II pielikuma 7. punktā. 11. Apvienotā komiteja arī izvērš sadarbību, (a) pārskatot tirgus nosacījumus, kas ietekmē gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu saskaņā ar šo nolīgumu; (b) risinot un, cik vien iespējams, efektīvi atrisinot "uzņēmējdarbības" jautājumus, kas var, inter alia, kavēt tirgus pieejamību un netraucētu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šo nolīgumu, kas ir līdzeklis, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, reglamentējošu konverģenci un samazinātu regulējuma slogu komercpārvadātājiem; (c) veicinot informācijas apmaiņu speciālistu līmenī par jauniem tiesību aktiem vai likumdošanas iniciatīvām un norisēm, tostarp aizsardzības, drošības, vides, aviācijas infrastruktūras (arī attiecībā uz laika nišām), konkurences apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības jomā; (d) regulāri pārbaudot nolīguma sociālo ietekmi tā īstenošanas gaitā, jo īpaši nodarbinātības jomā, un izstrādājot veidu, kā atbilstīgi jāreaģē uz problēmām, kas atzītas par pamatotām; (e) apsverot iespējamās jomas nolīguma turpmākai izvēršanai, arī ieteikumus par nolīguma grozījumiem; (f) ar vienprātīgu lēmumu vienojoties par priekšlikumiem, stratēģijām vai tādiem procedurāla rakstura dokumentiem, kas tieši saistīti ar šā nolīguma darbību; (g) apsverot tehniskās palīdzības nepieciešamību jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, un šādu tehnisko palīdzību iedibinot, un (h) veicinot sadarbību attiecīgajā starptautiskajā vidē. 23. PANTS Strīdu atrisināšana un izšķiršana 1. Ja starp Pusēm rodas domstarpības par šā nolīguma interpretāciju un piemērošanu, tās vispirms cenšas rast risinājumu oficiālās konsultācijās Apvienotajā komitejā saskaņā ar 5. punktu šā nolīguma 22. pantā ("Apvienotā komiteja"). 2. Katra Puse ar jebkuru strīdu, kas saistās ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju un kuru tā nav spējusi atrisināt saskaņā ar šā panta 1. punktu, var vērsties šķīrējtiesā, ko veido trīs šķīrējtiesneši, ievērojot turpmāko procedūru: (a) katra Puse ieceļ šķīrējtiesnesi sešdesmit (60) dienu laikā pēc dienas, kad tā saņēmusi paziņojumu par prasību izšķirt strīdu no šķīrējtiesas, pie kuras ar diplomātiskiem līdzekļiem vērsusies otra Puse; trešo šķīrējtiesnesi sešdesmit (60) papildu dienu laikā ieceļ pārējie divi šķīrējtiesneši. Ja viena no Pusēm nav iecēlusi šķīrējtiesnesi noteiktajā laika posmā vai ja trešais šķīrējtiesnesis nav iecelts noteiktajā laika posmā, katra Puse var pieprasīt Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Padomes priekšsēdētājam iecelt šķīrējtiesnesi vai šķīrējtiesnešus atkarībā no konkrētā gadījuma; (b) trešajam šķīrējtiesnesim, kas iecelts saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem, jābūt trešās valsts valstspiederīgajam un jāpilda šķīrējtiesas priekšsēdētāja funkcijas; (c) šķīrējtiesa pieņem savu reglamentu, un (d) saskaņā ar šķīrējtiesas galīgo lēmumu strīda izšķiršanas sākotnējās izmaksas tiek sadalītas vienādi starp Pusēm. 3. Pēc Puses pieprasījuma šķīrējtiesa var likt otrai Pusei īstenot pagaidu korektīvus pasākumus līdz galīgā šķīrējtiesas nolēmuma pieņemšanai. 4. Jebkāds šķīrējtiesas pagaidu lēmums vai galīgais lēmums pusēm ir saistošs. 5. Ja viena Puse nerīkojas saskaņā ar šķīrējtiesas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šā panta noteikumiem, trīsdesmit (30) dienu laikā no iepriekš minētā lēmuma paziņošanas, otra Puse drīkst, kamēr vien šis lēmums joprojām netiek ievērots, ierobežot, apturēt vai atsaukt tiesības vai privilēģijas, kuras tā saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem piešķīrusi vainīgajai Pusei. 24. PANTS Aizsardzības pasākumi 1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu. Tās nodrošina, ka šā nolīguma mērķi tiek sasniegti. 2. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt piemērotus aizsargpasākumus. Aizsargpasākumi ir ierobežoti attiecībā uz to darbības jomu un termiņu tā, kā tas ir noteikti nepieciešams, lai atrisinātu situāciju vai saglabātu šā nolīguma līdzsvaru. Priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. 3. Puse, kas apsver iespēju veikt aizsargpasākumus, ar Apvienotās komitejas starpniecību nekavējoties informē otru Pusi un sniedz visu atbilstošo informāciju. 4. Puses nekavējoties sāk konsultācijas Apvienotajā komitejā, lai rastu visiem pieņemamu risinājumu. 5. Neskarot šā nolīguma 3. panta ("Atļauju piešķiršana") d) apakšpunktu, 5. panta ("Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana") d) apakšpunktu, kā arī 14. pantu ("Lidojumu drošība") un 15. pantu ("Drošība"), attiecīgā Puse nedrīkst veikt aizsargpasākumus, kamēr nav pagājis viens mēnesis pēc paziņojuma izdarīšanas saskaņā ar šā panta 3. punktu, ja vien konsultāciju procedūra saskaņā ar šā panta 4. punktu nav pabeigta pirms noteiktā laika ierobežojuma beigām. 6. Attiecīgā Puse bez kavēšanās informē Apvienoto komiteju par īstenotajiem pasākumiem un sniedz visu attiecīgo informāciju. 7. Jebkāda darbība, kas uzsākta saskaņā ar šā panta noteikumiem, tiek atcelta, tiklīdz vainīgā Puse nodrošina šā nolīguma noteikumu izpildi. 25. PANTS Saistība ar citiem nolīgumiem 1. Šā nolīguma noteikumi ir noteicošie attiecībā pret atbilstošajiem noteikumiem līdz šim spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp Moldovas Republiku un dalībvalstīm. Tomēr pašreizējās tiesības veikt gaisa satiksmi, kas izriet no šiem divpusējiem nolīgumiem un uz kurām neattiecas šis nolīgums, var turpināt īstenot, ja vien nav diskriminācijas starp dalībvalstīm un to valstspiederīgajiem. 2. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses apspriežas Apvienotajā komitejā par to, vai ieteikt Moldovas Republikai pievienoties Eiropas Kopējās aviācijas telpas nolīgumam. 3. Ja Puses kļūst par cita daudzpusēja nolīguma Pusēm vai apstiprina ICAO vai citas starptautiskas organizācijas pieņemtu lēmumu, kas skar šajā nolīgumā ietvertos jautājumus, tās apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu, vai ir nepieciešama šā nolīguma pārskatīšana, lai šādus apstākļus ņemtu vērā. 26. PANTS Grozījumi 1. Ja viena no Pusēm vēlas grozīt šā nolīguma noteikumus, tā atbilstoši par savu lēmumu informē Apvienoto komiteju. 2. Apvienotā komiteja pēc vienas Puses priekšlikuma un saskaņā ar šo pantu, pusēm vienojoties, drīkst pieņemt lēmumu grozīt šā nolīguma pielikumus. 3. Šā nolīguma grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Puses pabeigušas attiecīgās iekšējās procedūras. 4. Šis nolīgums neskar Pušu tiesības saskaņā ar nediskriminācijas principu un šā nolīguma noteikumiem vienpusēji pieņemt jaunus tiesību aktus vai grozīt spēkā esošos tiesību aktus gaisa transporta jomā vai ar to saistītā jomā, kas minēti šā nolīguma III pielikumā. 5. Ja viena no Pusēm apsver iespēju pieņemt jaunus tiesību aktus vai to esošu tiesību aktu grozījumus gaisa transporta jomā vai kādā no saistītajām jomām, kas minēti šā nolīguma III pielikumā, tā attiecīgi un pēc iespējas informē otru Pusi. Pēc jebkuras Puses lūguma Apvienotajā komitejā var notikt viedokļu apmaiņa. 6. Katra Puse regulāri, un tiklīdz kā piederas, informē otru Pusi par jaunpieņemto tiesību aktu vai to esošu tiesību aktu grozījumu gaisa transporta jomā vai kādā no saistītajām jomām, kas minēti šā nolīguma III pielikumā. Pēc jebkuras Puses lūguma Apvienotā komiteja pēc tam sešdesmit (60) dienu laikā rīko viedokļu apmaiņu par šā jaunā tiesību akta vai grozījuma ietekmi uz šā nolīguma pareizu darbību. 7. Pēc šā panta 6. punktā minētās viedokļu apmaiņas Apvienotā komiteja (a) pieņem lēmumu, ar kuru pārskata šā nolīguma III pielikumu tā, lai tajā vajadzības gadījumā, pamatojoties uz savstarpības principu, iestrādātu attiecīgo jauno tiesību aktu vai grozījumu, (b) pieņem lēmumu, lai attiecīgais jaunais tiesību akts vai grozījums būtu uzskatāms par atbilstīgu šim nolīgumam, vai (c) ierosina jebkādus citus pasākumus, kas īstenojami pieņemamā termiņā, lai aizsargātu šā nolīguma pareizu darbību. 27. PANTS Nolīguma darbības izbeigšana Jebkura Puse var jebkurā brīdī rakstveidā ar diplomātisko kanālu starpniecību otrai Pusei paziņot par tās lēmumu izbeigt šo nolīgumu. Šādu paziņojumu vienlaikus nosūta ICAO. Nolīguma darbība beidzas pusnaktī pēc Griničas laika Starptautiskās gaisa transporta asociācijas (IATA) satiksmes sezonas beigās vienu gadu pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums par izbeigšanu, ja vien paziņojums netiek atsaukts, Pusēm par to savstarpēji vienojoties līdz šā laikposma beigām. 28. PANTS Reģistrēšana Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātā Šo nolīgumu pēc tā stāšanās spēkā un visus tā grozījumus reģistrē ICAO un ANO sekretariātā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu. 29. PANTS Piemērošana pagaidu kārtā un stāšanās spēkā 1. Šis nolīgums stājas spēkā vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta Pušu notu apmaiņa, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Šīs notu apmaiņas nolūkā Moldovas Republika iesniedz Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam savu diplomātisko notu, ko tā nosūtījusi Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, bet Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts iesniedz Moldovas Republikai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu diplomātisko notu. Eiropas Savienības un tās dalībvalstu diplomātiskajā notā ir iekļauti visu dalībvalstu paziņojumi, apstiprinot, ka ir pabeigtas to procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā. 2. Neskarot šā panta 1. punktu, Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu, saskaņā ar savām iekšējām procedūrām un/vai piemērojamiem valsts tiesību aktiem, sākot no šā nolīguma parakstīšanas. TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu. Nolīgums ir sagatavots … … gada … mēneša … dienā divos eksemplāros visās Līgumslēdzēju pušu oficiālajās valodās, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. I PIELIKUMS SASKAŅOTIE PAKALPOJUMI UN NOTEIKTIE MARŠRUTI 1. Katra Puse piešķir otras Puses gaisa pārvadātājiem tiesības nodrošināt gaisa pārvadājumu pakalpojumus šādos maršrutos. (a) Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem: visi punkti Eiropas Savienībā — savienojuma punkti Eiropas kaimiņattiecību politikas partneru teritorijās[2], ECAA valstīs[3] vai valstīs, kas minētas IV pielikumā, — visi punkti Moldovas Republikā — aiz tās teritorijas; (b) attiecībā uz Moldovas Republikas gaisa pārvadātājiem: visi punkti Moldovas Republikā — savienojuma punkti Eiropas kaimiņattiecību politikas partneru teritorijās, ECAA valstīs vai valstīs, kas minētas IV pielikumā, — visi punkti Eiropas Savienībā. 2. Moldovas Republikas gaisa pārvadātāju gadījumā pakalpojumiem, kurus ekspluatē saskaņā ar šā pielikuma 1. punktu, jāsākas un jābeidzas Moldovas Republikas teritorijā, bet Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju gadījumā — Eiropas Savienības teritorijā. 3. Abu Pušu aviokompānijas jebkurā lidojumā vai visos lidojumos pēc saviem ieskatiem var: (a) veikt lidojumus vienā vai abos virzienos; (b) apvienot dažādus reisa numurus vienā gaisa kuģa lidojumā; (c) apkalpot savienojuma punktus un punktus aiz Pušu teritorijām, kā precizēts šā pielikuma 2. punktā, kā arī punktus Pušu teritorijās jebkurā kombinācijā un secībā; (d) izlaist pieturvietas jebkurā punktā vai punktos; (e) pārcelt satiksmi no jebkura tās gaisa kuģa uz citu tās gaisa kuģi jebkurā punktā; (f) veikt starpnosēšanos jebkurā punktā, kas atrodas katras Puses teritorijā vai ārpus tās; (g) veikt tranzīta pārvadājumus pāri otras Puses teritorijai; un (h) apvienot pārvadājumus vienā gaisa kuģī neatkarīgi no tādu pārvadājumu izcelsmes. 4. Katra Puse ļauj katram gaisa pārvadātājam noteikt tā piedāvāto starptautisko gaisa pārvadājumu biežumu un kapacitāti, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem tirgū. Atbilstīgi šīm tiesībām neviena Puse nedrīkst vienpusēji ierobežot attiecīgo pārvadājumu pakalpojumu apjomu, biežumu vai regularitāti vai otras Puses gaisa pārvadātāju ekspluatēto gaisa kuģu tipu vai tipus, izņemot gadījumus, kad tas saistīts ar muitas, tehniskiem, darbības, vides un veselības aizsardzības apsvērumiem, vai piemērojot šā nolīguma 8. pantu ("Konkurences vide"). 5. Jebkuras Puses gaisa pārvadātāji, tostarp arī piemērojot sadarbības (code share) lidojumu nosacījumus, var apkalpot jebkuru punktu, kas atrodas trešā valstī un kas neietilpst konkrētā maršrutā, ja vien tie neizmanto piektās brīvības tiesības. 6. Uz šo pielikumu attiecas pārejas noteikumi, kas ietverti šā nolīguma II pielikuma 2. punktā, un tajā paredzēto tiesību pagarinājums. _______________ II PIELIKUMS PĀREJAS POSMA NOTEIKUMI 1. To, kā Moldovas Republika izpilda un piemēro visus Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumus gaisa transporta jomā, kas uzskaitīti šā nolīguma III pielikumā, izņemot šā nolīguma III pielikuma D daļā minētos drošības jomas tiesību aktus, izvērtē Eiropas Savienības atbildībā, un novērtējumu apstiprina ar Apvienotās komitejas lēmumu. Šādu izvērtējumu veic ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 2. Neatkarīgi no šā nolīguma I pielikuma noteikumiem pakalpojumi, par kuriem ir vienošanās šajā nolīgumā, un noteiktie maršruti līdz brīdim, kad tiks pieņemts lēmums, kas minēts šā nolīguma II pielikuma 1. punktā, neietver abu pušu gaisa pārvadātāju tiesības izmantot 5. brīvības tiesības, izņemot tās, kuras jau piešķirtas ar divpusējiem nolīgumiem starp Moldovas Republiku un Eiropas Savienības dalībvalstīm, tostarp Moldovas Republikas gaisa pārvadātājiem starp punktiem Eiropas Savienības teritorijā. Pēc lēmuma pieņemšanas, kas minēts II pielikuma 1. punktā, abu pušu gaisa pārvadātājiem ir tiesības izmantot 5. brīvības tiesības, tostarp Moldovas Republikas gaisa pārvadātājiem starp punktiem Eiropas Savienības teritorijā. 3. To, kā Moldovas Republika īsteno tiesību aktus aviācijas drošības jomā, izvērtē Eiropas Savienības atbildībā, un novērtējumu apstiprina ar Apvienotās komitejas lēmumu. Šādu izvērtējumu veic ne vēlāk kā trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Līdz tam Moldovas Republika piemēro ECAC dokumentu Nr. 30. 4. Pārejas posma beigās attiecīgajai Moldovas Republikas iestādei dara zināmu to drošības jomas tiesību aktu konfidenciālo daļu, kuri sniegti šā nolīguma III pielikuma D daļā, ar nosacījumu, ka ir panākta vienošanās par neizpaužamas drošības informācijas, tostarp ES klasificētas informācijas, apmaiņu. 5. Šo pakāpenisko Moldovas Republikas pāreju, līdz pilnībā tiks piemēroti visi šā nolīguma III pielikumā norādītie Eiropas Savienības tiesību akti gaisa transporta jomā, regulāri pārbauda. Novērtējumus veic Eiropas Savienība, sadarbojoties ar Moldovas Republiku. 6. Sākot no šā pielikuma 1. punktā minētā lēmuma spēkā stāšanās dienas, Moldovas Republika piemēro tādus noteikumus par pārvadātāju darbības licencēšanu, kuri pēc būtības ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas izklāstīti II nodaļā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā. Tiklīdz kā Apvienotā komiteja apstiprina, ka Moldovas Republika pilnībā piemēro šos noteikumus par darbības licencēšanu, Eiropas Savienības kompetentās iestādes piemēro šā nolīguma 4. panta noteikumus par piemērotības un/vai valstspiederības konstatējumu, ko sagatavojušas Moldovas Republikas kompetentās iestādes, savstarpējo atzīšanu. 7. Neatkarīgi no lēmuma, kas pieņemts Apvienotajā komitejā vai saskaņā ar 24. pantu ("Aizsargpasākumi"), tāda gaisa kuģa lidojumderīgumu, kas Moldovas Republikas reģistrā reģistrēts parakstīšanas dienā un kuru izmanto ekspluatanti, kas atrodas Moldovas Republikas regulatīvā uzraudzībā, bet kuriem nav EASA izdota tipveida sertifikāta saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem, kas minēti šā nolīguma III pielikuma C daļā, var turpināt apsaimniekot Moldovas Republikas kompetento iestāžu atbildībā saskaņā ar spēkā esošajām Moldovas Republikas valsts tiesību aktos paredzētajām prasībām līdz: (a) 2017. gada 1. janvārim — attiecībā uz dažām lidmašīnām, kas iesaistītas vienīgi kravas pārvadājumos, (b) līdz 2022. gada 31. decembrim — attiecībā uz dažiem helikopteriem, kas iesaistīti tādās darbībās kā meklēšana un glābšana, vides apsekojuma lidojumi, mācības, neatliekamā palīdzība, lauksaimniecības un humānās palīdzības lidojumi saskaņā ar attiecīgo gaisa pārvadātāju ekspluatācijas apliecībām, ar nosacījumu, ka konkrētie gaisa kuģi atbilst saskaņā ar konvenciju noteiktajiem starptautiskajiem aviācijas drošības standartiem. Šādi gaisa kuģi nevar izmantot nekādas tiesības saskaņā ar šo nolīgumu, un tie nedrīkst darboties gaisa satiksmes maršrutos no Eiropas Savienības vai tās iekšienē. Minētā pārejas posma laikā līdz 2017. gada 1. janvārim tādu gaisa kuģu skaits Moldovas Republikas reģistrā, kuriem nav tipa sertifikāta, kas izdots saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem, nedrīkst pārsniegt 53, pēc tam nedrīkst pārsniegt 36, un ne vēlāk kā līdz 2022. gada 31. decembrim to izmantošana tiek pilnībā pārtraukta. ____________________ III PIELIKUMS (Ar regulāriem atjauninājumiem) NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI CIVILĀS AVIĀCIJAS JOMĀ Turpmāk uzskaitīto tiesību aktu "piemērojamie noteikumi" ir piemērojami saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien šajā pielikumā vai šā nolīguma II pielikumā ("Pārejas noteikumi") nav noteikts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts. A. Tirgus pieejamība un saistīti jautājumi Nr. 95/93 Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās, kurā grozījumi izdarīti ar: · Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 894/2002, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93, · Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1554/2003, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93, · Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 793/2004, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93, · Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 545/2009. Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants, 14. pants un 14.a panta 2. punkts. Piemērojot 12. panta 2. punktu, terminu "Komisija" aizstāj ar "Apvienotā komiteja". Nr. 96/67 Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 25. pants un pielikums. Piemērojot 10. pantu, terminu "dalībvalstis" aizstāj ar "Eiropas Savienības dalībvalstis". Piemērojot 20. panta 2. punktu, terminu "Komisija" aizstāj ar "Apvienotā komiteja". Nr. 785/2004 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 785/2004 par apdrošināšanas prasībām aviopārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 8. pants un 10. panta 2. punkts. Nr. 2009/12 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva 2009/12/EK par lidostas maksām Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants. B. Gaisa satiksmes pārvaldība Nr. 549/2004 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 4. pants, 6. pants un 9. līdz 14. pants. Nr. 550/2004 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula) Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 19. pants, I un II pielikums. Nr. 551/2004 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants. Nr. 552/2004 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 12. pants un I līdz V pielikums. Nr. 2096/2005 Komisijas 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, kurā grozījumi izdarīti ar: · Komisijas 2007. gada 8. novembra Regulu (EK) Nr. 1315/2007 par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, · Komisijas 2008. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 482/2008, ar kuru izveido programmatūras drošības garantijas sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu, · Komisijas 2008. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 668/2008 par Komisijas Regulas (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, II līdz V pielikuma grozījumiem attiecībā uz darba metodēm un darbības procedūrām. Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 9. pants un I līdz V pielikums. Nr. 2150/2005 Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2150/2005, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai Nr. 730/2006 Komisijas 2006. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 730/2006 par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa Nr. 1794/2006 Komisijas 2006. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem Nr. 1033/2006 Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā Nr. 1032/2006 Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām Nr. 219/2007 Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) Piemērojamie noteikumi: 1. panta 1. un 2. punkts un 5. līdz 7. punkts, 2. un 3. pants, 4. panta 1. punkts un pielikums. Nr. 633/2007 Komisijas 2007. gada 7. jūnija Regula (EK) Nr. 633/2007, ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 7. pants, 8. panta otrais un trešais teikums un I līdz IV pielikums. Nr. 1265/2007 Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1265/2007, ar ko nosaka prasības attālumam starp "gaiss–zeme" balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 9. pants, I līdz IV pielikums. Nr. 1315/2007 Komisijas 2007. gada 8. novembra Regula (EK) Nr. 1315/2007 par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 15. pants. Nr. 482/2008 Komisijas 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 482/2008, ar kuru izveido programmatūras drošības garantijas sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 5. pants, I līdz II pielikums. Nr. 668/2008 Komisijas 2008. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 668/2008 par Komisijas Regulas (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, II līdz V pielikuma grozījumiem attiecībā uz darba metodēm un darbības procedūrām Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 2. pants. Nr. 1361/2008 Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 5. pants (izņemot 1. panta 6. punktu), pielikums (izņemot pielikuma 11. un 12. punktu). Nr. 29/2009 Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 15. pants, I līdz VII pielikums. Nr. 30/2009 Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 30/2009, ar ko saistībā ar datu pārraides pakalpojumiem groza Regulu (EK) Nr. 1032/2006, ciktāl tas attiecas uz prasībām lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 2. pants un pielikums. Nr. 262/2009 Komisijas 2009. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 262/2009, ar ko nosaka prasības S režīma pieprasītāja kodu koordinētai piešķiršanai un izmantošanai Eiropas vienotajā gaisa telpā Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 13. pants, I līdz III pielikums. Nr. 1070/2009 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1070/2009, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004, (EK) Nr. 551/2004 un (EK) Nr. 552/2004, lai uzlabotu Eiropas aviācijas sistēmas darbību un ilgtspējību Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 5. pants, izņemot 1. panta 4. punktu. Nr. 1108/2009 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1108/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Direktīvu 2006/23/EK Nr. 73/2010 Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula (ES) Nr. 73/2010, ar ko nosaka prasības attiecībā uz aeronavigācijas datu un aeronavigācijas informācijas kvalitāti vienotajā Eiropas gaisa telpā Nr. 255/2010 Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 255/2010, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus Nr. 691/2010 Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai. Nr. 929/2010 Komisijas 2010. gada 18. oktobra Regula (ES) Nr. 929/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1033/2006 attiecībā uz ICAO noteikumiem, kas minēti 3. panta 1. punktā Nr. 1191/2010 Komisijas 2010. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1191/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem Komisijas 2011. gada 21. februāra Lēmums 2011/121/ES, ar ko Eiropas Savienībā nosaka darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai 2012. līdz 2014. gadā Nr. 176/2011 Komisijas 2011. gada 24. februāra Regula (ES) Nr. 176/2011 par informāciju, kas jāsniedz pirms funkcionālo gaisa telpas bloku izveidošanas un pārveidošanas Nr. 283/2011 Komisijas 2011. gada 22. marta Regula (ES) Nr. 283/2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 633/2007 attiecībā uz tās 7. pantā minētajiem pārejas noteikumiem Komisijas 2011. gada 20. maija Lēmums par atbrīvojumiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 29/2009 par datu pārraides pakalpojumiem Eiropas vienotajā gaisa telpā 14. pantu Nr. 677/2011 Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 Komisijas 2011. gada 7. jūlija Lēmums C(2011) 4130, galīgā redakcija, par Tīkla pārvaldnieka iecelšanu gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju veikšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā Nr. 805/2011 Komisijas 2011. gada 10. augusta Regula (ES) Nr. 805/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un noteiktiem sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008. C. Aviācijas drošība Nr. 3922/91 Padomes 1991. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, kurā grozījumi izdarīti ar: · Komisijas 1996. gada 13. novembra Regulu (EK) Nr. 2176/96, ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91, · Komisijas 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1069/1999, ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91, · Komisijas 2000. gada 28. decembra Regulu (EK) Nr. 2871/2000, ar ko zinātnes un tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, · Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EEK) Nr. 1899/2006 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, · Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1900/2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, · Komisijas 2007. gada 11. decembra Regulu (EK) Nr. 8/2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 attiecībā uz kopējām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām, ko piemēro komerciāliem pārvadājumiem ar gaisa kuģiem, · Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 859/2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 attiecībā uz kopējām tehniskajām prasībām un administratīvajām procedūrām, ko piemēro komerciāliem pārvadājumiem ar gaisa kuģiem, Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 10. pants, 12. un 13. pants, izņemot 4. panta 1. punktu un 8. panta 2. punkta otro teikumu, I līdz III pielikums. Piemērojot 12. pantu, terminu "dalībvalstis" aizstāj ar "Eiropas Savienības dalībvalstis". Nr. 216/2008 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 68. pants, izņemot 65. pantu, 69. panta 1. punkta otrā daļa, 69. panta 4. punkts un I līdz VI pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar: Komisijas 2009. gada 30. jūlija Regulu (EK) Nr. 690/2009 par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1108/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Direktīvu 2006/23/EK. Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 3. pants (izņemot 8.a panta 5. punktu, 8.b panta 6. punktu un 8.c panta 10. punktu, kas pievienots ar Regulas (EK) Nr. 1108/2009 1. panta 7. punktu), pielikums. Nr. 996/2010 Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK Nr. 2003/42 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 11. pants, I un II pielikums. Nr. 1321/2007 Komisijas 2007. gada 12. novembra Regula (EK) Nr. 1321/2007, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā centrālajā repozitārijā integrējama informācija par notikumiem civilajā aviācijā, kuras apmaiņu veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 4. pants. Nr. 1330/2007 Komisijas 2007. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1330/2007, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā ieinteresētajām personām izplatāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK 7. panta 2. punktā minētā informācija par notikumiem civilajā aviācijā Piemērojamie noteikumi: 1. līdz 10. pants, I līdz II pielikums. Nr. 1702/2003 Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, kurā grozījumi izdarīti ar: · Komisijas 2005. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 381/2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003, · Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 706/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003 attiecībā uz to, cik ilgā laikposmā dalībvalstis drīkst izdot apstiprinājumus uz noteiktu laiku, · Komisijas 2007. gada 28. marta Regulu (EK) Nr. 335/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003 attiecībā uz īstenošanas noteikumiem par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču atbilstību vides aizsardzības prasībām, · Komisijas 2007. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 375/2007, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, · Komisijas 2008. gada 28. marta Regulu (EK) Nr. 287/2008 par Regulas (EK) Nr. 1702/2003 2.c panta 3. punktā minētā derīguma termiņa pagarināšanu, · Komisijas 2008. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1057/2008, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma II papildinājumu par lidojumderīguma pārbaudes sertifikātu (EASA 15.a veidlapu), · Komisijas 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1194/2009, ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju. Piezīme. Labota