Īpašais ziņojums Nr. 6/2012 “Eiropas Savienības sniegtā palīdzība Kipras turku kopienai”





KOPSAVILKUMS I. Revīzijas palāta novērtēja, vai Komisija efektīvi pārvalda finansiālā atbalsta instrumentu Kipras turku kopienas atbalstam Kipras ziemeļu daļā [1]. Konkrēti, Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir izstrādājusi palīdzības programmu, kurā atspoguļoti instrumenta mērķi, un ieviesusi attiecīgus īstenošanas pasākumus, kā arī to, vai tiek sasniegti konkrētu projektu paredzētie rezultāti. II. Revīzijā bija aptverts laikposms no Padomes Regulas (EK) Nr. 389/2006 pieņemšanas 2006. gada februārī līdz 2011. gada trešajam ceturksnim. Revīzijā pārbaudīja 34 līgumu paraugu, kura vērtība bija aptuveni trešdaļa (97,5 miljoni EUR) no visiem budžeta piešķīrumiem šim instrumentam no 2006. līdz 2011. gadam. III. Kaut arī politiskais konteksts bija sarežģīts un laika grafiks — intensīvs, Komisijai izdevās izstrādāt programmu, kurā bija atspoguļoti regulas mērķi. Komisija spēja arī ātri izveidot programmas pārvaldības biroju un ieviest piemērotus īstenošanas mehānismus. Galvenās nepilnības radās tāpēc, ka programmas atbalsta birojs nedarbojās saskaņā ar vairāk decentralizētām procedūrām, proti, kā to dara ES delegācijas, un tāpēc, ka ar vairākiem svarīgiem darbiniekiem līgumi bija noslēgti tikai uz trim gadiem. IV. Ar programmas starpniecību ir sniegta palīdzība daudziem dažādiem saņēmējiem Kipras turku kopienā, un jau ir sasniegti daži rezultāti. Tomēr nav iespējams īstenot programmas lielāko projektu — plānoto jūras ūdens atsāļošanas iekārtu būvniecību (projekta vērtība — 27,5 miljoni EUR), un tas ir ievērojams solis atpakaļ programmas īstenošanā. Kopumā bieži tiek apšaubīta projektu ilgtspēja, jo Kipras turku kopienas iestāžu administratīvā un finansiālā rīcībspēja ir ierobežota un tās novēloti pieņem svarīgus "tiesību aktus". V. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Palāta Komisijai formulē vairākus ieteikumus, kuri aptver dažādus iespējamos scenārijus, kas izriet gan no atkalapvienošanās procesa virzības, gan no turpmākās ES palīdzības līmeņa. - Ja īsā termiņā netiek panākts risinājums un ja nolemj turpmāk sniegt nozīmīgu finansējumu Kipras turku kopienai, Komisijai jāveic vairāki pasākumi, lai stiprinātu palīdzības programmas pārvaldību (sk. 64. punktu). - Ja tiek nolemts neatbalstīt turpmāku plaša mēroga palīdzības programmu, jāsagatavo rīcības plāns Komisijas darba grupas darbību samazināšanai vai pakāpeniskai izbeigšanai (sk. 65. punktu). - Ja atkalapvienošanās procesā tiek panākta skaidra virzība, Komisijai saistībā ar programmu jāveic priekšdarbi, lai pēc atkalapvienošanās visa valsts varētu gūt labumu no ES finansējuma (sk. 66. punktu). IEVADS VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA 1. Kipra ieguva neatkarību 1960. gadā. Tajā pašā gadā Grieķijas, Turcijas, Apvienotās Karalistes, kā arī Kipras grieķu un Kipras turku kopienu pārstāvju parakstītā Garantijas līguma mērķis bija garantēt konstitūcijas pamatnormas un Kipras teritoriālo integritāti un suverenitāti. Tomēr drīz vien radās domstarpības par konstitūcijas pārskatīšanu, un tās noveda pie politiska sabrukuma 1963. gadā un starpkopienu vardarbības uzliesmojuma. Pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūcijas Nr. 186 pieņemšanas 1964. gada martā Kiprā izvietoja ANO miera uzturēšanas spēkus (UNFICYP), kas tur joprojām atrodas. Pašreizējā UNFICYP sastāvā ietilpst aptuveni 1000 karavīru. 2. Kipras de facto sadalījums ir saistīts ar Turcijas militāru iejaukšanos salas ziemeļu daļā 1974. gada jūlijā. Šī iejaukšanās sekoja vairākus gadus ilgušām starpkopienu sadursmēm un īslaicīgam militāram apvērsumam, kuru veica Kipras Nacionālās gvardes daļas Grieķijas virsnieku vadībā. 3. Pēc Turcijas militārās iejaukšanās ANO Drošības padome paplašināja UNFICYP pilnvaras, un tagad tās ietver de facto pamiera uzraudzību un buferzonas uzturēšanu gar "zaļo līniju", kas sadala salu ziemeļu daļā un dienvidu daļā. 1974. gada notikumu rezultātā lielākā daļa Kipras grieķu un Kipras turku dzīvo atsevišķi buferzonas attiecīgajās pusēs. Šāda stāvokļa rezultātā izveidojies īpašuma tiesību jautājums ir bijusi viena no visgrūtāk atrisināmajām problēmām, pastāvīgi pūloties panākt risinājumu (sk. 32. punktu). 4. Pašpasludinātā "Ziemeļkipras Turku Republika" tika proklamēta 1983. gada 15. novembrī, bet to ir atzinusi tikai Turcija. Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1983. gada 18. novembra rezolūcijā Nr. 541 ir teikts, ka mēģinājums nodibināt "Ziemeļkipras Turku Republiku" nav spēkā. ANO atzīst Kipras Republikas suverenitāti saskaņā ar tās 1960. gadā iegūto neatkarību. 5. Eiropadome 1999. gada decembra sanāksmē Helsinkos nolēma, ka politiskais risinājums nebūs priekšnosacījums, lai Kipra pievienotos Eiropas Savienībai (ES), tomēr tā uzsvēra, ka risinājums veicinātu pievienošanās procesu. Eiropadome 2002. gada decembrī Kopenhāgenā nolēma uzņemt Kipru kā jaunu ES dalībvalsti, vienlaikus dodot priekšroku vienotas Kipras uzņemšanai. 6. Tomēr 2004. gada aprīļa referendumā K. Annana risinājuma plānu ar 76 % balsu noraidīja Kipras grieķu balsojumā, bet Kipras turku balsojumā to ar 65 % balsu apstiprināja. Līdz ar to Kipras Republika 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, salai paliekot de facto sadalītai. Kaut arī juridiski visa sala ietilpst Eiropas Savienībā, ziemeļu daļā acquis communautaire īstenošana ir apturēta, jo šajā daļā Kipras Republika nenodrošina faktisku kontroli. Šāds stāvoklis veido unikālu politisko, juridisko un diplomātisko kontekstu. 7. Jauna ANO organizētu sarunu kārta sākās 2008. gada septembrī, un tā joprojām turpinās. Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs un Kipras grieķu un Kipras turku kopienu līderi nolēma tikties piekto reizi 2012. gada janvārī. ES FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA 8. Pēc 2004. gada referenduma Padome (Vispārējās lietas un ārējās attiecības) nedēļu pirms Kipras Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai lūdza Komisijai iesniegt atbalsta programmas priekšlikumu. Padomes secinājumos bija minēts: "Kipras turku kopiena ir paudusi skaidru vēlmi, lai tās nākotne būtu Eiropas Savienībā. Padome ir nolēmusi izbeigt Kipras turku kopienas izolāciju un veicināt Kipras atkalapvienošanos, sekmējot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību. Padome aicināja Komisiju šajā sakarā iesniegt visaptverošus priekšlikumus, īpašu uzsvaru liekot uz salas ekonomisko integrāciju un sakaru uzlabošanu starp abām kopienām un ar ES." [2] 9. Komisija 2004. gada 7. jūlijā iesniedza priekšlikumu paketi par divām regulām: vienu — par finansiālā atbalsta instrumentu Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības sekmēšanai, otru — par "tiešo tirdzniecību". Tomēr Padomei bija grūti vienoties par šīs paketes pieņemšanu, un divas regulas bija viena no otras jāšķir [3]. 10. Padomes regulu par finansiālā atbalsta instrumentu visbeidzot pieņēma 2006. gada 27. februārī [4], un sākotnējais piešķīruma bija 258,8 miljoni EUR. Šī summa faktiski bija paredzēta Kipras turku kopienai ES politikas īstenošanai Kiprā gadījumā, ja pirms pievienošanās tiek panākts politiskais risinājums. Laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam tika piešķirtas mazākas papildsummas, kuru kopsumma bija 33,5 miljoni EUR. Finansējuma sadalījums instrumenta mērķiem ir izklāstīts tabulā. Izvērsts finansēto projektu saraksts par katru mērķi ir sniegts I pielikumā. Līdz 2011. gada 30. septembrim Komisija bija izmaksājusi aptuveni 69 % no instrumenta kopējās līgumsummas. TABULA FINANSĒJUMA SADALĪJUMS KATRAM MĒRĶIM ( 2011. GADA 30. SEPTEMBRĪ) (Miljonos EUR) | Plānots | % no kopējā plānotā finansē-juma | Līgumsumma | Izmaksāts | Izmaksāts % no kopējās līgumsummas | 1. mērķis Infrastruktūras attīstīšana un pārstrukturēšana | 129,25 | 44,2 % | 135,02 | 76,49 | 56,6 % | 2. mērķis Sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšana | 84,65 | 29,0 % | 64,87 | 49,41 | 76,2 % | 3. mērķis Izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskai sabiedrībai | 23,50 | 8,0 % | 19,90 | 17,61 | 88,5 % | 4. mērķis Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai | 12,50 | 4,3 % | 8,62 | 7,49 | 87,0 % | 5. mērķis [9999] Kipras turku kopienas sagatavošana acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai un nepiešķirta tehniskā palīdzība un programmas rezerves līdzekļi | 21,35 | 7,3 % | 15,69 | 14,15 | 90,2 % | Starpsumma, darbības izdevumu daļa | 271,25 | 92,8 % | 244,10 | 165,15 | 67,7 % | Pārvaldība (personāls un komandējumi), loģistika | 21,05 | 7,2 % | 15,30 | 13,64 | 89,1 % | Kopā | 292,30 | 100,0 % | 259,40 | 178,79 | 68,9 % | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 11. Revīzijā tika meklēta atbilde uz vispārējo jautājumu: "Vai Komisija efektīvi pārvalda Eiropas Savienības finansiālā atbalsta instrumentu Kipras turku kopienai?" Šajā jautājumā uzmanība bija pievērsta tam, vai a) Komisijai bija izdevies izstrādāt palīdzības programmu, kurā atspoguļoti instrumenta mērķi, un vai tā bija ieviesusi attiecīgus īstenošanas pasākumus; b) tiek sasniegti no programmas finansēto konkrēto projektu paredzētie rezultāti un vai gaidāms, ka tie būs ilgtspējīgi. Revīzijas mērķis nebija novērtēt, vai programma veicina instrumenta politiskā mērķa — atkalapvienošanās — sasniegšanu. 12. Vērtēšanai vajadzīgos pierādījumus revidenti vāca dokumentu pārbaudēs, intervijās un trijos revīzijas apmeklējumos uz vietas Kiprā 2011. gadā. Konkrēti, revīzijā tika pārbaudīts 34 līgumu paraugs. Šie līgumi bija atlasīti no deviņiem galvenajiem projektiem (no programmas finansētajiem 24 projektiem) un aptvēra visus piecus instrumenta politikas mērķus. Revidēto līgumu kopsumma bija 97,5 miljoni EUR jeb trešdaļa no kopējiem budžeta piešķīrumiem instrumentam (292,3 miljoni EUR). Revīzijā aptverto līgumu pilns saraksts ir sniegts II pielikumā. APSVĒRUMI KOMISIJA SASKĀRĀS AR IEVĒROJAMIEM IEROBEŽOJUMIEM PROGRAMMAS IZVEIDĒ UN ĪSTENOŠANĀ 13. Revīzijā novērtēja, vai Komisija efektīvi pārvaldīja programmas izveidi. Šim nolūkam revidenti pārbaudīja, vai Komisija bija noteikusi skaidras, loģiskas un savlaicīgas prioritātes un vai darbības bija vērstas uz instrumenta galveno mērķu sasniegšanu un balstītas uz Kipras turku kopienas vajadzībām. Revīzijā arī pārbaudīja, vai šīs programmas īpašo īstenošanas struktūru un procedūru izveidē Komisija bija ņēmusi vērā iepriekšējo pieredzi, izvērtējusi dažādus iespējamos scenārijus un nodrošinājusi, ka tai ir pietiekamas zināšanas, lai programmu īstenotu. INTERVENCĒS BIJA ATSPOGUĻOTI PROGRAMMAS MĒRĶI, KAUT ARĪ BIJA JĀAPTVER PLAŠS NOZARU SPEKTRS; REGULA TIKA PIEŅEMTA NOVĒLOTI, UN NEBIJA DAUDZGADU PLĀNA 14. Saskaņā ar Padomes Regulas 1. pantu ar instrumentu finansētās palīdzības vispārējais mērķis ir veicināt Kipras atkalapvienošanos. Tas jāveic, "sekmējot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, īpaši uzsverot salas ekonomisko integrāciju, kontaktu uzlabošanu starp abām kopienām un ar ES un sagatavošanu acquis communautaire īstenošanai". Regulas 2. pantā ir sniegts plašs tādu konkrētāku mērķu uzskaitījums, kuru sasniegšanai izmantojama ES palīdzība (sk. 1. izcēlumu). Šāds plašs mērķu formulējums nozīmē, ka palīdzība bija jāfinansē plašā nozaru spektrā, un tas Komisijai radīja ievērojamas grūtības īstenošanā, tostarp vajadzīgo cilvēkresursu piešķiršanā. Pieeja, kas vērsta uz ierobežotāku mērķu skaitu, būtu ļāvusi Komisijai palīdzību novirzīt mērķtiecīgāk. 15. Visas revidētās intervences atšķirīgā pakāpē veicināja Regulas 2. pantā uzskaitīto mērķu sasniegšanu. Uzsvars uz Kipras turku kopienas infrastruktūras un ekonomisko attīstību bija likts tādēļ, lai nodrošinātu, ka tās ekonomikas attīstības līmenis salīdzinājumā ar Kipras grieķu kopienas ekonomikas attīstības līmeni nebūtu šķērslis politiskam risinājumam. Visvairāk finansējuma piešķīra ūdensapgādes un kanalizācijas, kā arī lauku attīstības nozarēm. Šāds piešķīrums atbilda prioritārajām vajadzībām, apgūšanas spējai dažādās nozarēs un konkrētas priekšizpētes rezultātiem (sk. tabulu un I pielikumu). 1. IZCĒLUMS PADOMES REGULĀ (EK) NR. 389/2006 IZKLĀSTĪTIE MĒRĶI 1. pants Vispārējais mērķis un saņēmēji Kopiena sniedz palīdzību, lai veicinātu Kipras atkalapvienošanos, sekmējot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, īpaši uzsverot salas ekonomisko integrāciju, kontaktu uzlabošanu starp abām kopienām un ar ES un sagatavošanu acquis communautaire īstenošanai. 2. Pants Mērķi Palīdzību izmanto, lai, inter alia: a) veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību, tostarp pārstrukturēšanu, īpaši attiecībā uz lauku attīstību, cilvēkresursu attīstību un reģionālo attīstību, b) atbalstītu infrastruktūras attīstību un pārstrukturēšanu, īpaši enerģētikas un transporta, vides, telekomunikāciju un ūdensapgādes jomā, c) īstenotu izlīguma, uzticēšanās veicināšanas pasākumus un atbalstītu pilsonisko sabiedrību, d) tuvinātu Kipras turku kopienu Eiropas Savienībai, inter alia, informējot par Eiropas Savienības politisko un tiesisko kārtību, veicinot kontaktus starp tautām un Kopienas stipendijas, e) sagatavotu juridiskus tekstus, kas pielīdzināti acquis communautaire, lai tie būtu piemērojami uzreiz, kad stājās spēkā visaptverošs Kipras problēmas risinājums, f) sagatavotos acquis communautaire īstenošanai, ņemot vērā tā atlikšanas atcelšanu saskaņā ar Pievienošanās akta 10. protokola 1. pantu. 16. "Izlīguma un uzticēšanās veicināšanas" mērķis bija arī svarīgs papildlīdzeklis vispārējā atkalapvienošanās mērķa atbalstam. Tomēr 2006. gada decembra finansēšanas lēmuma faktiskā summa bija par 35 % zemāka nekā 2004. gada jūlija sākotnējā priekšlikumā minētā. Izmaiņas radās sakarā ar rezultātiem, kas gūti, apspriežoties ar Kipras turku kopienas līderiem, kuri uzskatīja, ka instrumenta galvenie mērķi ir Kipras turku kopienas infrastruktūra un ekonomiskā attīstība. 17. Palīdzības programmās papildus projektu īstenošanai Komisija parasti plaši izmanto iestāžu darbības uzlabošanas atbalstu, lai stiprinātu valstu pārvaldes iestādes un uzlabotu finansēto projektu ilgtspēju. Tomēr Komisijas iespējas izveidot šādu pieeju programmā bija ievērojami mazākas, jo Kipras turku kopienas pārvaldes struktūra nav oficiāli starptautiski atzīta. Tādējādi, piemēram, Komisija kā iestāžu darbības uzlabošanas instrumentu nevarēja izmantot mērķsadarbības līgumus, kuriem tā dod priekšroku valstīs, kas gatavojas pieņemt acquis communautaire [5]. Gadījumos, kad Komisija iestāžu darbības uzlabošanā izmantoja konsultāciju uzņēmumu sniegto tehnisko palīdzību, šādas tehniskās palīdzības sniedzēju iespējas strādāt kopā ar Kipras turku kopienas iestādēm arī ierobežoja politiskie apstākļi (sk. arī 45. punktu). 18. Tā kā Padomes Regulas pieņemšana bija ilgstoša (sk. 9. punktu), finansēšanas lēmumi par 259 miljonu EUR sākotnējo piešķīrumu bija jāizstrādā un jāapstiprina tikai viena gada laikā. Virkni sagatavošanas pasākumu, kuri bija plānoti 2004. un 2005. gadā, nevarēja īstenot, un Komisijai bija jāfinansē svarīga priekšizpēte ar tikai 2 miljonu EUR budžetu, kas bija pieejams no 2003. gada Īpašās atbalsta paketes Kipras ziemeļu daļai [6]. Laika trūkums projekta sagatavošanas posmā bija viens no iemesliem lielām problēmām, ar kurām nācās saskarties ūdens atsāļošanas uzņēmuma projektā (sk. 38.–40. punktu). 19. Arī novēlotajai apstiprināšanai bija negatīva ietekme uz līgumu sagatavošanu projektu īstenošanai, īpaši uz tehnisko specifikāciju sagatavošanu konkursiem, kas četru ar pusi gadu vietā no 2004. gada jūlija līdz 2009. gada decembrim bija jāpabeidz trīs gados, pirms beidzās līgumslēgšanas termiņš. Tas sagādāja īpašas grūtības saistībā ar infrastruktūras projektiem ūdensapgādes nozarē (sk. 2. izcēluma c) punktu). Rezultātā revīzijas aptvertajiem līgumiem 2009. gadā bija noslēgti līgumi tikai par aptuveni 62 % no visiem piešķīrumiem, bet par 44 % līgumus noslēdza tikai 2009. gada decembrī, termiņa pēdējā mēnesī. 20. Tā kā regulu pieņēma novēloti, Komisija nevarēja pilnībā izmantot paredzēto 2004.-2006. gada posma daudzgadu plānošanas sistēmu. Turklāt kopš 2006. gada finansējumu darīja pieejamu tikai ad hoc veidā un ierobežoti (sk. 10. punktu). 21. Šāds daudzgadu plānošanas sistēmas trūkums nav sekmējis programmas efektīvu pārvaldību. Proti, Komisija nevarēja iepriekš plānot un īstenot intervences tādā kārtībā, lai panāktu maksimālu ietekmi un lai novirzītu finansējumu starp dažādām intervences nozarēm atkarībā no to rezultātiem un gūtās pieredzes. Šajā aspektā īpašas grūtības bija saistībā ar palīdzības sniegšanu telekomunikāciju nozarei (sk. 35. punktu) un stipendiju programmām (sk. 53. punktu). Daudzgadu perspektīvas trūkums apgrūtina arī cilvēkresursu vadību (sk. 27. punktu). VAIRĀKU FAKTORU DĒĻ KOMISIJAS VIETĒJĀ ATBALSTA BIROJA EFEKTIVITĀTE BIJA APDRAUDĒTA 22. Komisijai bija ļoti grūti atrast piemērotu struktūru programmas īstenošanai. ES finansējumu dalībvalstīs parasti īsteno valstu iestādes, taču tas nebija iespējams šajā programmā, jo Kipras Republika faktiski nekontrolē Kipras ziemeļu daļu. Tomēr tajā pašā laikā nebija arī iespējams izveidot ES delegāciju, kas palīdzību īstenotu, jo delegācijas var izveidot tikai ārpus ES, un juridiski visa sala ietilpst ES (sk. 6. punktu). Sākotnēji Regulā bija paredzēts, ka palīdzību īstenos, izmantojot Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (ERA), ar kuras starpniecību Komisija kopš 2000. gada bija īstenojusi lielu daļu palīdzības Rietumbalkānos, taču lēmums slēgt ERA nozīmēja, ka arī šo iespēju nevarēja izmantot [7]. 23. Saskaroties ar šādu izaicinājumu, Komisija balstījās uz savu plašo pieredzi, lai noteiktu piemērotāko alternatīvo institucionālo struktūru. Izvēlētais modelis bija darba grupa centrālajos dienestos un vietējais programmas atbalsta birojs — Eiropas Savienības Programmas atbalsta birojs (turpmāk — EUPSO (European Union Programme Support Office)) Kipras ziemeļu daļā. Šā modeļa koncepcija bija pārņemta no tehniskās palīdzības birojiem, kurus Komisija izmantoja Jordānas Rietumkrastā, un tajā bija ņemtas vērā dažādu pieeju izmaksas un ieguvumi, kā arī politiskais konteksts [8]. EUPSO atrašanās vieta Kipras ziemeļu daļā ļāva palīdzības programmas īstenotājiem to ciešāk uzraudzīt un labāk atsaukties uz projektu saņēmēju vajadzībām. 24. Komisijai izdevās ātri izveidot EUPSO, izmantojot 2006. gada decembrī ar GTZ [9]parakstīto pakalpojumu līgumu. Šis līgumslēdzējs jau bija sniedzis loģistikas atbalstu saistībā ar tehnisko palīdzību Kipras ziemeļu daļā saskaņā ar tolaik spēkā esošu nolīgumu [10]. 25. Tomēr EUPSO īstenoto programmas pārvaldību apgrūtināja tas, ka birojs nevarēja darboties tāpat kā ES delegācijas, kuras parasti pārvalda ES palīdzības programmas. Tā kā nebija delegācijas vadītāja, visu galveno lēmumu pieņemšana bija jānovirza atpakaļ uz Komisijas centrālajiem dienestiem. Tas attiecas arī uz konkursu, līgumslēgšanas un maksāšanas procedūrām, jo tās nav deleģētas EUPSO tā, kā tās ir deleģētas ES delegācijām, un tas palēnina darbības. Turklāt Paplašināšanās ģenerāldirektorātā līgumu un maksājumu apstiprināšanā ir iesaistītas četras dažādas nodaļas. Programmas novērtējumā 2009. gadā arī bija vērsta uzmanība uz ilgajām pārbaudes procedūrām, kas izriet no apstiprināšanas procesa centralizēšanas. 26. Atšķirībā no ES delegācijām EUPSO nav sava preses un sakaru dienesta, un tāpēc tas nevar izdot preses relīzes. Tāpēc par visiem materiāliem, kas saistībā ar projektiem sagatavoti publicēšanai, EUPSO konsultējas ar EK pārstāvniecību Kipras Republikā, kas atrodas Nikosijas daļā, kuru Kipras Republika faktiski kontrolē. Kaut arī, ņemot vērā politiski jutīgu kontekstu, šādā kārtībā ir iespējamas priekšrocības, nav pieņemts sīki izstrādāts darbības nolīgums par šādu konsultāciju procedūrām, un ir bijuši līdz pat divus mēnešus ilgi kavējumi, lai iegūtu EK pārstāvniecības apstiprinātus dokumentus (sk. arī 55. punktu). 27. Papildierobežojums, ar kuru saskārās EUPSO, ir tas, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem [11] līgumdarbiniekus, kas nodarbināti centrālajos dienestos, var pieņemt darbā ne ilgāk kā uz trim gadiem. Savukārt delegāciju līgumdarbinieku līgumu termiņš ir pieci gadi, un to dažkārt iespējams pagarināt. Īsāka līguma termiņa dēļ darba grupa zaudēja spējīgus un pieredzējušus darbiniekus pat tad, kad to vadītie projekti vēl nebija pabeigti. Turklāt pašlaik EUPSO ir ļoti grūti piesaistīt piemērota profila darbiniekus, lai tos aizvietotu, jo neskaidrību dēļ saistībā ar instrumenta turpmāko finansējumu Komisija var piedāvāt slēgt līgumus tikai uz gadu (sk. arī 20. punktu). PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS PROCEDŪRAS NE VIENMĒR IR EFEKTĪVAS 28. Komisija ir pienācīgi novērtējusi piemērotākās konkrētu projektu īstenošanas metodes. Tā kā Komisija nevar slēgt finansēšanas nolīgumus ar Kipras turku kopienas iestādēm, jo tās nav oficiāli starptautiski atzītas, tā galvenokārt palīdzību īstenoja, slēdzot līgumus tieši un rīkojoties kā vienīgā līgumslēdzēja iestāde. Turklāt Komisija dažas intervences pārvaldīja kopīgi ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu (UNDP), un šāda pieeja bija piemērota ES palīdzības sākšanai, jo tā ļāva izmantot iepriekšējos ANO pasākumus. Tomēr pirms jaunu intervenču finansēšanas ar ANO starpniecību ir jāpārskata, vai šīs sākotnējā posma priekšrocības joprojām ir nozīmīgas, ņemot vērā pieredzi, kuru Komisija tagad ir uzkrājusi. 29. Komisijas ieviestie uzraudzības pasākumi kopumā bija atbilstīgi. Revīzijā ietvertajiem projektiem EUPSO uzdevumu koordinatori un nodaļu vadītāji veica pēcpārbaudi un kopā ar partneriem un līgumslēdzējiem veica koriģējošus pasākumus. Vajadzības gadījumā programmas vadības nodaļas un tehniskās palīdzības speciālisti atbalstīja EUPSO. Problēmas tomēr radās saistībā ar sadarbību to projektu uzraudzībā, kurus īstenoja kopīgā pārvaldībā ar UNDP. Revīzijā konstatēja nozīmīgas nepilnības nolīgumos ar UNDP par iemaksu veikšanu vietējo un pilsētu infrastruktūras vajadzībām, Apvienotajai komitejai ar pazudušām personām saistītos jautājumos (Joint Committee of Missing Persons) un atmīnēšanas operācijām, jo rezultatīvie rādītāji bieži nebija atbilstīgi vai par tiem nebija ziņots konsekventi. 30. Komisija jau no paša sākuma apzinājās, ka palīdzības sniegšana Kipras turku kopienai ietver ievērojamus finanšu un darbības riskus. 2009. gadā veiktajā novērtējumā konstatēja, ka nozīmīgākie riski ir saistīti ar programmas atbilstību, produktivitāti, efektivitāti, ietekmi un ilgtspēju katram instrumenta mērķim. 31. Šis vērtējums ir devis stabilu pamatu darba grupai, lai tā īstenotu riska pārvaldību un ticamības apliecināšanas stratēģiju. Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai mazinātu vajadzību pēc koriģējošiem kontroles mehānismiem un ierobežotu iespēju saņemt papildu pieprasījumus vai sankcijas no līgumslēdzējām pusēm. Saglabājas risks pēc projekta noslēguma, un tas saistīts ar veidu, kādā saņēmējiem, kuri nav oficiāli atzīti, nodod saistības, kas attiecas uz infrastruktūras investīciju īpašumtiesībām un darbību [12]. 32. Īpašs risks ir saistīts ar to, ka aptuveni 78 % privātās zemes Kipras ziemeļu daļā juridiski pieder Kipras grieķiem [13], kuru piekrišana bija vajadzīga, lai veiktu ES finansētas investīcijas infrastruktūrā uz to zemes. Sadarbībā ar Kipras Republikas Zemes un apsekojumu ministriju (Department of Lands and Surveys of the Republic of Cyprus) Komisija ir izstrādājusi procedūras, lai pārbaudītu īpašumtiesības. Kaut arī sākotnēji šajā procesā bija juridiski sarežģījumi un ievērojumi kavējumi, kopš šo procedūru izveides ir samazinājies apstrādes laiks. 33. Kaut arī Komisija bija pielikusi ievērojamus pūliņus, tā efektīvi nepārvaldīja īstenošanas riskus 27,5 miljonu EUR vērtajā līgumā par jūras ūdens atsāļošanas uzņēmuma būvniecību Sirianokhori/Kumköy (sk. 2. izcēlumu). 2. IZCĒLUMS ĪSTENOŠANAS RISKU PĀRVALDĪBA Jūras ūdens atsāļošanas uzņēmuma būvniecība a) Komisija bija informēta par to, ka gadījumā, ja palīdzības programmas konkursā uzvar uzņēmums, kurā nodarbināti Kipras grieķu strādnieki, pastāv risks, ka tiem var rasties grūtības izpildīt līgumu iespējamo ierobežojumu dēļ saistībā ar piekļuves tiesībām Kipras ziemeļu daļai. Tā notika no programmas finansētajā lielākajā līgumā, proti, Sirianokhori/Kumköy ūdens atsāļošanas uzņēmuma būvniecībā. b) Būvdarbu līguma iepirkuma paziņojumā saistībā ar ūdens atsāļošanas uzņēmumu ir minēts, ka pretendentam jāsniedz izpildes garantija par līguma izpildi 10 % vērtībā no līgumsummas ne vēlāk kā 30 dienas pēc parakstīta līguma saņemšanas, pretējā gadījumā līgums zaudē spēku. Tomēr līgumslēdzējs šo prasību neizpildīja. Tādējādi saskaņā ar iepirkuma paziņojumu Komisijai bija jāizbeidz līgums jau 2010. gada 17. janvārī, un šādā gadījumā tiktu atceltas saistības 27,5 miljonu EUR apmērā. c) Tā kā līgumu par būvdarbu izpildi Komisija slēdza pēdējā iespējamā brīdī (līgumslēgšanas termiņš beidzās 2009. gada 18. decembrī), tā palaida garām iespēju piedāvāt līgumslēgšanas tiesības citam pretendentam. Iepirkuma paziņojumā ir teikts, ka "ja izraudzītais pretendents nesniedz garantiju minētajā termiņā, līgums zaudē spēku, un iespējams sagatavot jaunu līgumu, kuru nosūta pretendentam, kurš iesniedzis nākamo lētāko atbilstīgo piedāvājumu". Tā kā līgumslēgšanas termiņš bija beidzies, tas vairs nebija iespējams. d) Komisija sāka augsta līmeņa dialogu ar Kipras turku kopienas politiskajiem līderiem tikai 2010. gada jūnijā, septiņus mēnešus pēc tam, kad 2009. gada decembrī bija parakstīts līgums. Kaut arī, paužot politisko apņemšanos atbalstīt projektu, Kipras turku kopienas līderis atbildēja 2010. gada 17. jūnijā, piekļuves ierobežojumus daļēji atcēla tikai 2010. gada augustā. Ja Komisija būtu sākusi dialogu jau 2009. gada decembrī, būtu bijis vairāk laika risināt piekļuves jautājumu. e) Kā kompensācijas pasākumu Komisija 2010. gada jūnijā pievienoja papildinājumu līgumam, kurš Komisijai juridiski ļāva atcelt līgumu bez soda naudas, ja tā nevarēja gūt pārliecību no saņēmēja par līgumslēdzēja piekļuves tiesībām. Komisija izbeidza līgumu 2011. gada 22. decembrī. KAUT ARĪ SASNIEGTI VAIRĀKI REZULTĀTI, IR APDRAUDĒTA PROJEKTU ILGTSPĒJA 34. Palāta revidēja līgumu paraugu, kurš aptvēra instrumenta piecus mērķus (sk. 12. punktu un II pielikumu), lai novērtētu, vai tika sasniegti paredzētie nodevumi un rezultāti un vai sasniegtie rezultāti būs ilgtspējīgi. 1. MĒRĶIS. INFRASTRUKTŪRAS ATTĪSTĪŠANA UN PĀRSTRUKTURĒŠANA TELEKOMUNIKĀCIJU NOZARE 35. ES atbalsta mērķis telekomunikācijas infrastruktūras attīstībai un pārstrukturēšanai ir panākt, lai telekomunikāciju nozare Kipras ziemeļu daļā visbeidzot atbilstu ES standartiem saskaņā ar acquis communautaire. Atbalsta mērķis ir nodrošināt tīklu, kurā visiem ir piekļuve mūsdienīgiem telekomunikāciju pakalpojumiem un kuru var viegli savienot ar telekomunikāciju tīklu teritorijās, kuras Kipras Republikas valdība faktiski kontrolē. Kaut arī iekārtu piegādes termiņi bija kavēti, līdz 2011. gada 30. jūnijam lielākā daļa iekārtu bija piegādāta. Papildu tehniskās palīdzības līguma izpilde ievērojami kavējās galvenokārt tāpēc, ka Kipras turku kopienas "normatīvie akti" nebija pieņemti saskaņā ar plānoto grafiku. 36. Attiecībā uz citām nozarēm (sk. turpmākos punktus) finansēšanas nolīgumu trūkuma dēļ Komisija īstenoja programmu, neuzliekot saņēmējam par pienākumu īstenot vajadzīgos reformas pasākumus pirms līgumu parakstīšanas par iekārtu piegādi. Tāpēc pastāv risks, ka nozaru reformas netiks īstenotas, kaut arī saskaņā ar programmu ir veikti ievērojami ieguldījumi iekārtās. Kipras turku kopienas līderu sākotnējiem paziņojumiem 2011. gada maijā par nozares pārstrukturēšanu sekoja "Kipras turku kopienas Telekomunikāciju biroja" streiks un darbinieku demonstrācijas. 37. Balstoties uz reformu pieredzi telekomunikāciju nozarē citās valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, var arī uzdot jautājumu, vai 18 mēneši bija reāls termiņš šim projektam. Turklāt "Kipras turku kopienas Telekomunikāciju biroja" kā pakalpojumu sniedzēja finansiālo ilgtspēju apdraud tas, ka Kipras turku kopienas centrālās pārvaldes iestāde pārvalda Biroja finanses. ŪDENSAPGĀDES NOZARE 38. Jūras ūdens atsāļošanas uzņēmuma būvniecība Sirianokhori/ Kumköy ir ne vien galvenais projekts ūdensapgādes nozarē, bet arī lielākā no instrumenta finansētā intervence, kuras apmērs ir aptuveni 10 % no kopējā līgumfinansējuma. Bija paredzēts, ka uzņēmums piegādās 23000 m3 tīra dzeramā ūdens dienā, un tas nodrošinātu aptuveni 100000 cilvēku vajadzības. Projekta formulēšanas procesā uzņēmuma koncepcija tika būtiski mainīta. Sākotnējais priekšlikums bija būvēt iekārtas, kas apstrādātu iesāļus gruntsūdeņus, bet no šīs pieejas atteicās, jo bija šaubas, vai tā atbilst Ūdens pamatdirektīvai. 39. Kaut arī līgums bija svarīgs, tā izpildē bija panākta ļoti ierobežota virzība galvenokārt tāpēc, ka Turcijas bruņotie spēki liedza piekļuvi būvlaukumam konsorcija viena līgumslēdzēja nodarbinātajiem Kipras grieķu strādniekiem un nebija atrisināts izpildes garantijas jautājums (sk. 2. izcēlumu). Saskaņā ar līguma nosacījumiem Komisija kā līgumslēdzēja iestāde ir atbildīga par piekļuves nodrošināšanu būvlaukumam, bet praktiski Komisijai nav tādu pilnvaru. 40. Nespēja īstenot šo projektu ir nopietna neveiksme visai palīdzības programmai. Ūdensapgādes jautājums kļūst arvien būtiskāks salā, kurā vidējais gada nokrišņu daudzums pēdējos 30 gados ir samazinājies par 40 %. Turklāt, tā kā viens no projekta mērķiem bija izbeigt ekoloģiski neilgtspējīgu gruntsūdeņu rezervju izmantošanu, projekta atcelšana nozīmē, ka šis nopietnais vides jautājums netiks risināts. Nesējslāni arvien vairāk apdraud sālsūdens iekļūšana, kas notiek pārmērīgas sūknēšanas, kā arī cilvēku un lauksaimnieciskās darbības izraisīta piesārņojuma dēļ. 41. Divi mazāki ūdens infrastruktūras projekti bija veiksmīgāki. a) Saskaņā ar ES finansētu līgumu, kas veido 50 % no plašāka Nikosijas ūdenssadales tīkla atjaunošanas projekta, Nikosijas ziemeļos tika atjaunoti 87 km tīkla. Tomēr Komisija neizstrādāja nevienu rādītāju, lai novērtētu projekta efektivitāti, piemēram, noplūžu vai ikgadējo labošanas izmaksu samazinājuma aspektā. b) Jauno Mia Milia/Haspolat notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecības mērķis ir modernizēt notekūdeņu attīrīšanu visā Nikosijā un apkārtējā teritorijā. Tā kā esošā iekārta paredzēta abām kopienām, projekts atbalsta arī izlīgumu un uzticēšanās veidošanu. Lai garantētu, ka turpmāk tiks apmierinātas vajadzības pēc jaudas, ar notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvuzņēmēju ir noslēgts līgums par iekārtu uzturēšanu un darbības nodrošināšanu desmit gadus pēc to nodošanas. Tomēr vēl nav izveidota abu kopienu "kopīga struktūra" šā līguma pārvaldībai un pārraudzībai, un tas apdraud projekta ilgtspēju. 42. Tiek finansētas arī iekārtas ūdens paraugu ņemšanai, analīzei un laboratorijas informācijas pārvaldībai, lai nodrošinātu papildu jaudu dienestiem un lai varētu veikt ūdens kvalitātes analīzi visam dzeramajam ūdenim un notekūdeņiem Kipras ziemeļu daļā saskaņā ar attiecīgajām ES direktīvām. Kaut arī visas iekārtas piegādāja, kā paredzēts, nav skaidrs, vai tiks sasniegti projekta mērķi, jo pašlaik laboratorija nestrādā atbilstoši ES standartiem. Saskaņā ar iestāžu darbības uzlabošanas atbalsta līgumu bija plānotas papildu mācības saņēmēja darbiniekiem, lai nodrošinātu piegādāto iekārtu turpmāku izmantošanu, tomēr revīzijas laikā vēl nebija zināms, kad šīs mācības notiks un vai tiks piešķirti vajadzīgie cilvēkresursi. 2. MĒRĶIS. SOCIĀLĀS UN EKONOMISKĀS ATTĪSTĪBAS VEICINĀŠANA LAUKU ATTĪSTĪBAS NOZARE 43. Lauku attīstības nozarē īstenoto programmu gaidāmie rezultāti ietvēra lauku attīstības plāna sagatavošanu, administratīvās kapacitātes palielināšanu, lai varētu izstrādāt un īstenot ES prasībām atbilstīgu politiku, dotāciju shēmu ieviešanu lauku saimniecībās izdarītām investīcijām, saimniecību darbības dažādošanu saskaņā ar šo jauno politiku un ciematu apstākļu uzlabošanu. 44. Tika izstrādāts gan lauku attīstības plāns, gan tādas vietējās attīstības stratēģijas, kādas izmanto ES Leader programmā. Vairāk nekā 200 individuālu lauksaimnieku vai uzņēmēju ir guvuši labumu no dotācijas, kas tiem deva iespēju modernizēt iekārtas un tuvināties ES standartiem. Turklāt vietējām struktūrām un nevalstiskām organizācijām (NVO) ir piešķirtas gandrīz 40 kopienas attīstības dotācijas. Dotāciju saņēmējiem ir sniegts Komisijas finansēts tehniskās palīdzības atbalsts projektu sagatavošanā un īstenošanā, un ar dotāciju shēmu starpniecību tie ir apguvuši mūsdienīgu uzskaites, iepirkuma un uzraudzības praksi. 45. Tomēr vietējo pašvaldību un galasaņēmēju resursi joprojām ir jāstiprina. Tehniskās palīdzības zinātības nodošanu Kipras turku kopienas iestādēm, kas atbildīgas par lauku attīstību, kavēja tas, ka politiskā stāvokļa dēļ tehniskā palīdzība nedarbojas Kipras turku kopienas iestāžu birojos. Tajā pašā laikā joprojām ir vāja ieinteresētība par jauno lauku attīstības plānu un it īpaši par vietējās attīstības stratēģijām, kas paredzētas dalībvalstu izmantošanai ES Leader programmas ietvaros. Tādējādi maz ticams, ka ilgtspēju varēs nodrošināt bez papildu atbalsta turpmākajos gados. Kaut arī tiek izstrādātas turpmākas ES intervences, tās saskaras ar Turcijas finansējuma konkurenci šajā nozarē, bet tieša koordinācija ar Turciju pašreizējos apstākļos nav iespējama. VIETĒJĀ UN PILSĒTU INFRASTRUKTŪRA 46. ES atbalsts vietējās un pilsētu infrastruktūras modernizācijai ir paredzēts, lai palīdzētu atdzīvināt Kipras ziemeļu daļu, tostarp atverot jaunas Zaļās līnijas šķērsošanas vietas. Ar ANO Attīstības programmas starpniecību programmas divos posmos ir finansētas aptuveni 40 atsevišķas intervences, no tām dažas guva plašu ievērību un tām bija nozīmīga ietekme, piemēram divu svarīgu šķērsošanas vietu atvēršana (Ledra Street Nikosijā un Kato Pyrgos un Karavostasi, kas pazīstama arī kā Limnitis/Yeşilırmak) un Bedestan — ievērojama kultūras mantojuma un tūrisma objekta — atjaunošana Nikosijas ziemeļos (sk. 3. izcēlumu). Kavējumi ir bijuši lielākajā daļā konkrētu pasākumu, daudzos gadījumos tie bija saistīti ar politiskiem sarežģījumiem un problēmām īpašumu pārbaudēs, kas lielā mērā atrodas ārpus Komisijas un UNDP kompetences. 47. Iespējams drauds intervenču ilgtspējai ir Kipras turku kopienas ierobežotā līdzdalība. Projektu līmenī nav oficiāla mehānisma Kipras turku kopienas pārstāvēšanai, tostarp projekta koordinācijas komitejā. Kaut arī intervenču līmenī UNDP ir cieši sadarbojusies ar vietējām pašvaldību struktūrām, lai tās iesaistītu projektu vadībā, UNDP ir vienīgā līgumslēdzēja, un tas nozīmē, ka vietējās pārvaldes iestādes nav guvušas līgumslēdzēju iestāžu pieredzi. Izņemot Bedestan projektu, UNDP ziņojumos ilgtspējas jautājums nav skaidri izklāstīts (sk. 3. izcēlumu). 3. IZCĒLUMS REZULTĀTI: MODERNIZĒTA VIETĒJĀ UN PILSĒTU INFRASTRUKTŪRA Šķērsošanas vietu atvēršana Saskaņā ar Zaļās līnijas regulas 2. pantu robežlīniju šķērso vienīgi Kipras Republikas kompetento iestāžu atļautās robežšķērsošanas vietās. Šobrīd ir septiņas šādas šķērsošanas vietas, no kurām divas — Ledra Street un Kato Pyrgos un Karavostasi (pazīstama arī kā Limnitis/Yeşilırmak) — atvēra projekta izpildes gaitā, attiecīgi 2008. gada aprīlī un 2010. gada oktobrī. Jaunu robežšķērsošanas vietu atvēršana veicina kontaktu attīstību starp abām kopienām un sekmē savstarpēju sapratni. Jaunākajā astoņu mēnešu ziņošanas posmā robežlīnija tika šķērsota 1,6 miljonus reižu: 26 % gadījumu Kipras grieķi no valdības kontrolētajām teritorijām devās uz Kipras ziemeļu daļu, 46 % gadījumu Kipras turki no Kipras ziemeļu daļas devās uz valdības kontrolētajām teritorijām, un 28 % gadījumu šķērsotāji bija ES iedzīvotāji, kas nebija Kipras iedzīvotāji, un citu valstu pilsoņi [14]. Bedestan ēkas atjaunošana Bedestan ēku sākotnēji uzbūvēja kā Bizantijas baznīcu, bet 16. gadsimtā to pārveidoja par slēgtu tirgu. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados ēku vairs neizmantoja. Kad sākās ES finansētais projekts, ēka atradās ļoti sliktā stāvoklī, jumts bija sabrucis, un tai bija dažādi citi strukturāli bojājumi. Būvdarbus īstenoja divos posmos: struktūras darbus veica no 2004. līdz 2006. gadam, bet saglabāšanas un atjaunošanas darbus — no 2005. līdz 2009. gadam. 2009. gada novembrī Bedestan ēku no jauna atvēra apmeklētājiem kā kultūras centru, un atklāšanas ceremonijā piedalījās abu kopienu pārstāvji. Projektam piešķīra Eiropas Savienības Kultūrmantojuma balvu / Europa Nostra balvu pētniecības kategorijā. 3. MĒRĶIS. IZLĪGUMA VEICINĀŠANA, UZTICĒŠANĀS VEIDOŠANAS PASĀKUMI UN ATBALSTS PILSONISKAI SABIEDRĪBAI 48. Atbalstu sniedza Apvienotajai komitejai ar pazudušām personām saistītos jautājumos, lai censtos panākt noslēgumu šajā sāpīgajā Kipras vēstures aspektā un tādējādi dotu ieguldījumu izlīguma procesā starp Kipras grieķu un Kipras turku kopienām. Pirmajā 1,5 miljonu EUR nolīguma periodā (no 2007. gada marta līdz 2009. gada maijam) no pazudušajām 1958 personām tika identificētas un ģimenēm atdotas 155 cilvēku mirstīgās atliekas. Līdzekļi turpmākām darbībām joprojām būs atkarīgi no donoru, tostarp ES kā nozīmīgākā donora, finansējuma pieejamības. Pagaidām nav formulēta skaidra galamērķa vai izejas stratēģija atbalstam, kas paredzēts Apvienotās komitejas ar pazudušām personām saistītos jautājumos. 49. Lai sniegtu gan Kipras turku, gan Kipras grieķu dalībniekiem labāku ieskatu dažās kopīgās problēmās, ar kurām sala saskarsies nākotnē, Komisija izmantoja šo instrumentu arī Eiropas Padomes Politisko zinātņu akadēmijas rīkoto semināru finansēšanai. Kaut arī tie ne vienmēr bija plaši apmeklēti, tie ir veicinājuši Kipras turku līderu labāku integrāciju. Komisija nav konkrēti rīkojusies, lai nodrošinātu "Kipras Eiropas foruma" — šo semināru beidzēju tīkla — ilgtspēju. 50. Programmas "Pilsoniskā sabiedrība darbībā" un "Pilsoniskās sabiedrības atbalsta grupa" īstenoja ar mērķi stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un attīstīt pilsoniskās sabiedrības kultūru Kipras turku kopienā. Ar abu programmu īstenošanu ir izdevies kāpināt kompetenci, bet ir vajadzīgs turpmāks atbalsts, lai stiprinātu Kipras turku kopienas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību un finanšu pārvaldības spēju. 51. ES palīdzība ir devusi ievērojamu ieguldījumu Kipras atmīnēšanā. Gandrīz visi mīnu lauki buferzonā šobrīd ir attīrīti, un kopš 2007. gada ES ir finansējusi 6,5 miljonus EUR no kopējā 9 miljonu EUR ieguldījuma šajā jomā. Kā ieguvumus no atmīnēšanas var minēt tirdzniecības atvieglošanu un iedzīvotāju kustību jauno robežšķērsošanas vietu atvēršanas rezultātā (sk. 3. izcēlumu). Atmīnēšana ir arī palīdzējusi veidot uzticēšanos, jo šajā procesā sadarbojās Turcijas un Kipras Republikas bruņotie spēki. 4. MĒRĶIS. KIPRAS TURKU KOPIENAS TUVINĀŠANA EIROPAS SAVIENĪBAI 52. Viena no Kipras turku kopienā vislabāk pazīstamajām un augstāk vērtētajām ES palīdzības jomām ir ES stipendiju programma. Tā ir bijusi noderīga Kipras turku kopienas izolācijas mazināšanā un devusi iespēju 400 studentiem un skolotājiem gadu dzīvot un mācīties citā dalībvalstī [15]. 53. Tomēr programmas efektivitāti un ilgtspēju kavē daudzgadu perspektīvas trūkums. Laiku, kad publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, izraugās nevis atbilstoši darbības vajadzībām, bet gan saskaņā ar Komisijas finansēšanas lēmuma pieņemšanas laiku. Tā kā nav garantijas, ka programma turpināsies no gada gadā, iespējamie pieteikumu iesniedzēji nevar plānot nākotni (it īpaši tie, kuriem nav iespēju bez dotācijas pavadīt gadu ārzemēs). 54. Nav iespējams novērtēt, cik lielā mērā projekta vispārējais mērķis ir sasniegts, jo vēl nav veikta individuālu saņēmēju ex post aptauja. Līgumslēgšanā saistībā ar pēdējo konkursu 2011./2012. mācību gadam bija nopietni kavējumi, un tas galvenokārt bija skaidrojams ar darbinieku pagaidu nepietiekamību EUPSO (sk. 27. punktu). Komisija nebija spējusi noslēgt nevienu līgumu līdz 2011. gada augusta beigām, tieši pirms mācību gada sākuma. 55. Eiropas Savienības politiskās un tiesiskās sistēmas informācijas projekta (InfoPoint) mērķis ir tuvināt Kipras turku kopienu Eiropas Savienībai, īstenojot informēšanas pasākumus un uzlabojot izpratni par ES un par centieniem panākt risinājumu un atkalapvienošanos. Projektā jau ir sasniegti vairāki nozīmīgi rezultāti, tostarp ir izveidots atklātas piekļuves InfoPoint birojs un tīmekļa vietne [16] angļu un turku valodā. Tomēr atšķirīgi viedokļi starp EK pārstāvniecību Nikosijā un darba grupu vairākos jautājumos projekta koordinācijas komitejā ir izraisījuši lēmumu pieņemšanas atlikšanu un līdz ar to kavējumus īstenošanā. Piemēram, projekta tīmekļa vietnes atklāšana šādu problēmu dēļ kavējās par 16 mēnešiem. 5. MĒRĶIS. SAGATAVOŠANA ACQUIS COMMUNAUTAIRE IEVIEŠANAI UN ĪSTENOŠANAI 56. Komisija ir finansējusi arī projektus, kas saistīti ar sagatavošanos acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai. Palāta pārbaudīja vienu no lielākajiem šīs jomas projektiem gaisa kvalitātes uzraudzībai. Lai gan bija problēmas (sk. 4. izcēlumu), kuras arī liecina par grūtībām citos projektos, tika sniegta gan tehniskā palīdzība, gan piegādātas visas iekārtas. 57. Piegāžu līgumā ietverot nosacījumu par 12 mēnešu pēcpārdošanas garantijas pakalpojumiem, Komisija ir centusies nodrošināt projekta ilgtspēju. Vietējo iestāžu lēmums iesaistīt tehniskās palīdzības līgumslēdzēju turpmākā darbības un apkopes atbalstā arī norāda uz centieniem nodrošināt ilgtspēju. Ir pieņemts jauns "vides tiesību akts", kas ir saskaņots ar ES tiesību aktiem, un Kipras turku kopienas saņēmējs ir izstrādājis koncepciju, kurā izklāstītas budžeta un personāla vajadzības "tiesību akta ieviešanai". Tomēr vispārējā ilgtspēja ir apdraudēta, jo Kipras turku kopienas Vides aizsardzības departamentam ir piemēroti stingri budžeta ierobežojumi. 4. IZCĒLUMS ĪSTENOŠANAS PROBLĒMAS GAISA KVALITĀTES UZRAUDZĪBAS PROJEKTĀ Tehniskās palīdzības nobeiguma ziņojumā par gaisa kvalitātes uzraudzības projektu bija izklāstītas šādas īstenošanas problēmas, kuras apdraud projekta rezultātus un to ilgtspēju: a) projektu sāka īstenot ar četru mēnešu kavēšanos pēc līguma parakstīšanas, kad saskaņā ar pirmo no diviem piegādes līgumiem bija uzstādītas četras jaunas gaisa kvalitātes uzraudzības stacijas; b) Kipras turku kopienas "Vides aizsardzības departamentā" (EPD) vienlaicīgi īstenoja vēl divus ES finansētus tehniskās palīdzības projektus, un tas nozīmēja, ka bija vajadzīga cieša koordinācija, lai izvairītos no tā, ka četri speciālisti vienlaicīgi mēģina strādāt ar tikai diviem "EPD" darbiniekiem. Tomēr dažas nedēļas šāds stāvoklis izveidojās; c) "EPD" budžeta ierobežojumu dēļ mācībās piedalījās mazāk cilvēku, nekā bija plānots. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI SECINĀJUMI 58. Komisijai izdevās izstrādāt programmu, kurā instrumenta mērķi bija atspoguļoti finansētajās intervencēs un bija ieviesti kopumā piemēroti īstenošanas pasākumi. Programma jau ir sasniegusi vairākus pozitīvus rezultātus, bet to ilgtspēja bieži tiek apšaubīta, īpaši neskaidrību dēļ saistībā ar turpmāko ES finansējumu. 59. Komisijai bija jāstrādā grūtā politiskā kontekstā, un sarežģījumus radīja regulas mērķu plašais formulējums, regulas vēlā pieņemšana un neskaidrais termiņš. Tomēr Komisijai izdevās izstrādāt programmu, kurā ir ietvertas un pienācīgi prioritārā secībā sarindotas visas nozares, kuras minētas regulas mērķos. Arī saskārusies ar ievērojamiem šķēršļiem, Komisija atrada veidu, kādā ātri izveidot programmas pārvaldības biroju Kipras ziemeļu daļā un izmantot kopumā piemērotas īstenošanas metodes un riska mazināšanas pasākumus. Galvenās nepilnības programmas pārvaldībā radās tāpēc, ka vietējais atbalsta birojs nedarbojās saskaņā ar vairāk decentralizētām procedūrām, proti, kā to dara ES delegācijas, un tāpēc, ka līgumi ar darbiniekiem bija noslēgti uz pārāk īsu laiku, lai viņi varētu pārvaldīt finansētos projektus no sākuma līdz beigām. Turklāt kopīgi ar ANO īstenotajā pārvaldībā uzraudzība nebija pietiekama. 60. Ar programmas starpniecību ir sniegta palīdzība daudziem dažādiem saņēmējiem Kipras turku kopienā, tostarp lauksaimniekiem, studentiem un jauno šķērsošanas vietu izmantotājiem, un jau ir sasniegti vairāki svarīgi rezultāti. Tomēr nav bijis iespējams īstenot lielāko projektu — jūras ūdens atsāļošanas iekārtu būvniecību (projekta vērtība — 27,5 miljoni EUR). Tas ir ievērojams solis atpakaļ programmas īstenošanā, un tam var būt arī nopietna ietekme uz vidi. Kopumā bieži tiek apšaubīta projektu ilgtspēja, jo Kipras turku kopienas iestāžu administratīvā rīcībspēja ir ierobežota un tās novēloti pieņem svarīgus tiesību aktus, nav arī skaidrības par turpmāko finansējumu no Kipras turku kopienas iestādēm. 61. Revīzijas laikā vēl nebija skaidrs, vai būs pieejams nozīmīgs turpmāks finansējums ES palīdzības programmai. Šī neskaidrība apgrūtina programmas pārvaldību, un tai ir negatīva ietekme uz tās efektivitāti un ilgtspēju. 62. Kaut arī ES ir pielikusi pūliņus palīdzības izveidē un īstenošanā Kipras turku kopienai, instrumenta galīgo mērķi — Kipras atkalapvienošanu — var sasniegt, ja abām iesaistītajām kopienām ir politiskā griba to darīt. IETEIKUMI 63. Konkrēti ieteikumi saistībā ar Komisijas īstenoto pārvaldību Eiropas Savienības sniegtajai palīdzībai Kipras turku kopienai ir atkarīgi no atkalapvienošanas sarunu gaitas un ES politikas šajā aspektā. Ieteikumos ir ņemti vērā dažādi iespējamie scenāriji. 64. Pašreizējā situācijā, kad Kipras atkalapvienošanas risinājums nav panākts un ja tiek lemts turpmāk finansēt ES palīdzības programmu, Komisijai jāīsteno šādi pasākumi: a) ieviest mehānismu ar daudzgadu perspektīvu, lai nodrošinātu labāku plānošanu, īstenošanu un ilgtspēju; b) atrast veidu, kā nodrošināt pienācīgu elastību darba grupas personāla nodarbinātības ilgumā; c) deleģēt pārvaldību no Komisijas centrālajiem dienestiem Eiropas Savienības Programmas atbalsta birojam gadījumos, ja tas var paaugstināt programmas produktivitāti; d) izstrādāt oficiālas procedūras ar mērķi nodrošināt labāku koordināciju starp EK pārstāvniecību Nikosijā un darba grupu, lai ātrāk darītu iedzīvotājiem pieejamu EUPSO sagatavoto informāciju un informāciju par projektiem; e) labāk definēt turpmākos iemaksu nolīgumus ar partnerorganizācijām, konkrēti, UNDP, lai nodrošinātu pienācīgu finanšu un darbības ziņojumu sagatavošanu, tostarp svarīgu un atjauninātu rezultatīvo rādītāju iekļaušanu; f) lemjot par turpmāka finansējuma piešķīrumiem, ņemt vērā ne tikai jaunos projektus, bet arī vajadzību nodrošināt esošo projektu ilgtspēju; g) īpašu prioritāti piešķirt rūpīgai jauna projekta sagatavošanai, lai risinātu svarīgo jautājumu par ierobežoto ūdensapgādi; h) prasīt, lai Kipras turku kopienas saņēmēji ieviestu vajadzīgos tiesību aktus un nodrošinātu cilvēkresursus un finanšu resursus, kā arī īstenotu valsts pārvaldes un finanšu pārvaldības reformas ar mērķi atbalstīt efektīvu un ilgtspējīgu palīdzību. 65. Ja tiek nolemts turpmāk neatbalstīt plaša mēroga ES palīdzības programmu, jāsagatavo rīcības plāns darba grupas darbību samazināšanai vai pakāpeniskai izbeigšanai. 66. Lai sagatavotos scenārijam, kurā politiskais risinājums noved pie salas de facto sadalījuma beigām, Komisijai jāizstrādā programmas priekšlikums, kas ļautu visai valstij pēc atkalapvienošanās saņemt ES finansējumu. Šo ziņojumu 2012. gada 6. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisKarel PINXTEN. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] "Kipras ziemeļu daļa" ir ģeogrāfisks termins, kuru izmanto, lai apzīmētu tās Kipras Republikas teritorijas, kuras Republikas valdība faktiski nekontrolē. [2] Padomes secinājumi par Kipru, DG E I 8907/04. Brisele, Eiropas Savienības Padome, 27.4.2004. [3] Nav panākta virzība regulas par "tiešo tirdzniecību" pieņemšanā. Personu, preču un pakalpojumu kustību no Kipras ziemeļu daļas uz tās dienvidu daļu reglamentē "Zaļās līnijas regula", kura stājās spēkā 1.5.2004. (Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta 10. protokola 2. pantu (OV L 161, 30.4.2004., 128. lpp.). [4] Padomes 2006. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, un ar ko groza 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp.). [9999] 5. mērķī iekļauta nepiešķirta tehniskā palīdzība un programmas rezerves līdzekļi, kam atvēlēti 1,74 miljoni EUR. [5] Mērķsadarbības līgumi paredz, ka speciālisti no dalībvalstu pārvaldes iestādēm strādā kopā ar saņēmējvalstu civildienesta ierēdņiem un nodod zinātību. [6] Sk. 1. zemsvītras piezīmi. [7] Padomes 2006. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 1756/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (OV L 332, 30.11.2006., 18. lpp.). 2005. gada decembra ziņojumā Padomei un Parlamentam Komisija ierosināja pārtraukt Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras darbību, tomēr pagarināt tās pilnvaru termiņu līdz 31.12.2008. [8] Darba grupu vada nodaļas vadītājs no Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorāta. EUPSO ir pakļauts atbildīgajam par programmu, kas ziņo šim nodaļas vadītājam. Darba grupā ietilpst 8 ierēdņi un 26 līgumdarbinieki, no kuriem attiecīgi 2 un 20 ir ilgtermiņa norīkojumā EUPSO. Tiem palīdz 12 atbalsta darbinieki no GTZ (sk. 24. punktu). [9] GTZ (Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit) 2011. gada 1. janvārī pārdēvēja par GIZ (Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit). Tas ir privāts līgumslēdzējs, kurš apvieno zināšanas no Vācijas valsts aģentūrām. [10] Šis nolīgums bija saistīts ar ES Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instrumentu (TAIEX). TAIEX sniedz publisku īstermiņa tehnisko palīdzību un zināšanas, lai palīdzētu lietotājiem saprast un izstrādāt ES prasībām atbilstīgus tiesību aktus. Organizatoriski TAIEX ietilpst Paplašināšanās ģenerāldirektorātā, un tā telpas atrodas Komisijas centrālajos dienestos. TAIEX palīdz Kipras turku kopienai ieviest un īstenot acquis communautaire, izmantojot instrumenta finansētu tehniskā atbalsta pasākumu 13,7 miljonu EUR apmērā (sk. I pielikumu). [11] Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. [12] Paplašināšanās ĢD iekšējās revīzijas struktūrvienības formulēts apsvērums. [13] COM(2007) 536 galīgā redakcija, 18.9.2007., 2006.–2007. gada ziņojums par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību. [14] COM(2011) 284 galīgā redakcija, 30.5.2011. Septītais ziņojums par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un situāciju, kas izveidojusies tās piemērošanas rezultātā laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 2010. gada decembrim. [15] Jeb aptuveni vienam no 450 iedzīvotājiem Kipras ziemeļu daļā. [16] Sk. Eiropas Savienības informācijas punktu (Infopoint) Nikosijā, http://www.abbilgi.eu. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS VISU KONKRĒTO PROJEKTU / NOZARU PROGRAMMU SADALĪJUMS 2011. GADA 30. SEPTEMBRĪ Mērķi un projekti | Plānots (EUR) [9999] | Noslēgti līgumi (EUR) | Izmaksāts (EUR) | Izmaksāts/ līgumsumma (%) | 1. mērķis. Infrastruktūras attīstīšana un pārstrukturēšana 1. pakārtotais mērķis. Vides aizsardzība 1.1. projekts. Nozares programma ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumu kvalitātes un pārvaldības uzlabošanai | 71400000 | 83852225 | 40619611 | 48 % | 1.2. projekts. Atbalsts Kipras turku kopienai saistībā ar iespējamo Natura 2000 objektu pārvaldību un aizsardzību Kipras ziemeļu daļā | 5000000 | 5176480 | 3855268 | 74 % | 1.3. projekts. Cieto atkritumu nozares programma Kipras turku kopienai | 21200000 | 19367570 | 10750517 | 56 % | 1.4. projekts. Priekšizpēte Lefke raktuvju rajona rehabilitācijai | 900000 | 906500 | 906500 | 100 % | 2. pakārtotais mērķis. Enerģētikas nozares pārvaldības uzlabošana 1.5. projekts. Enerģētikas nozares pārvaldības modernizācija | 5000000 | 6035972 | 5841195 | 97 % | 1.6. projekts. Enerģētikas infrastruktūras attīstība un pārstrukturēšana — II daļa | 8750000 | 5341486 | 5135356 | 96 % | 3. pakārtotais mērķis. Satiksmes drošības uzlabošana 1.7. projekts. Satiksmes drošības uzlabošana | 3000000 | 2724511 | 2266958 | 83 % | 4. pakārtotais mērķis. Telekomunikācijas 1.8. projekts. Telekomunikāciju infrastruktūras attīstība un pārstrukturēšana | 14000000 | 11617413 | 7113606 | 61 % | Starpsumma | 129250000 | 135022157 | 76489010 | 57 % | | 2. mērķis. Sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšana 2.1. projekts. Lauku attīstības nozares programma (I un II) | 37350000 | 29837192 | 19941407 | 67 % | 2.2. projekts. Vietējās un pilsētu infrastruktūras modernizācija | 7000000 | 7000000 | 7000000 | 100 % | 2.3. projekts. Vietējās un pilsētu infrastruktūras modernizācija — II daļa | 8000000 | 9784225 | 8850803 | 90 % | 2.4. projekts. Cilvēkresursu attīstības nozares programma | 9200000 | 8080948 | 6542745 | 81 % | 2.5. projekts. Mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu aizdevumu programma, atcelta 2009. gadā (Līdzekļus no šā projekta novirzīja TAIEX projektam, ICT/SME un Ūdens/notekūdeņu projektiem) [7777] | 9000000 | 0 | 0 | 0 | 2.6. projekts. Ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības nozares programma | 6000000 | 6971860 | 3913291 | 56 % | 2.7. projekts. Atbalsts privātā sektora attīstībai Kipras turku kopienā | 8100000 | 3198200 | 3160000 | 99 % | Starpsumma | 84650000 | 64872425 | 49408246 | 76 % | 3. mērķis. Izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskai sabiedrībai 3.1. projekts. Izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskai sabiedrībai | 14000000 | 13404835 | 11115091 | 83 % | 3.2. projekts. Atmīnēšanas palīdzības programma | 6500000 | 6495894 | 6495894 | 100 % | 3.3. projekts. Atbalsts jaunu tendenču attīstībai vēstures mācīšanā, lai panāktu izlīgumu un stabilitāti Kiprā, atcelts 2008. gadā (Līdzekļus no šā projekta novirzīja pilsoniskās sabiedrības projektiem) | 1000000 | 0 | 0 | 0 | Atbalsts Kipras kopienām nozīmīgiem kultūras mantojuma pieminekļiem | 2000000 | 0 | 0 | 0 | Starpsumma | 23500000 | 19900729 | 17610985 | 88 % | | 4. mērķis. Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai 4.1. projekts. Kopienas stipendiju programma | 8000000 | 6256875 | 5536216 | 88 % | 4.2. projekts. Jauniešu apmaiņas un iedzīvotāju citu savstarpējo kontaktu veicināšana | 3000000 | 1047892 | 904893 | 86 % | 4.3. projekts. Informācija par Eiropas Savienības politisko un tiesisko sistēmu | 1500000 | 1313100 | 1053100 | 80 % | Starpsumma | 12500000 | 8617867 | 7494209 | 87 % | | 5. mērķis. Kipras turku kopienas sagatavošana acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai 5.1. projekts. Tehniskā palīdzība, lai atbalstītu tiesību aktu transponēšanu, kā arī acquis īstenošanu ar TAIEX instrumenta palīdzību — II daļa (A Komponents — palīdzība, izmantojot TAIEX); (B Komponents — neliela apjoma iekārtas) + I daļa | 17150000 | 13699997 | 12911242 | 94 % | 5.2. projekts. Resursu palielināšana vides nozarē | 2460000 | 1140690 | 1117554 | 98 % | Nepiešķirta tehniskā palīdzība un programmas rezerves līdzekļi (un nepareizi iekodēti saskaņā ar Lēmumu 2006/018-150) [8888] | 1740000 | 850203 | 621579 | 73 % | Starpsumma | 21350000 | 15690890 | 14650375 | 93 % | | Kopā 1 | 271250000 | 244104068 | 165152825 | 68 % | | Kopējā tehniskā palīdzība programmas īstenošanai a starpsumma (Mācības, zināšanas, biroja vadības loģistika) | 11400000 | 8436605 | 6776955 | 80 % | b starpsumma (Personāla un komandējumu izmaksas Lēmums 2006/018-621, Lēmums 2006/018-316, Lēmums 2006/018-317 | 9650000 | 6865323 | 6858993 | 100 % | | Kopā 2 | 21050000 | 15301928 | 13635948 | 89 % | | Pavisam kopā | 292300000 | 259405996 | 178788773 | 69 % | [9999] Plānotās summas ir vienādas ar summām, kas norādītas Komisijas lēmumiem pievienotajos finansēšanas priekšlikumos. [7777] Projektu nebija iespējams turpināt, jo, ņemot vērā īpašos apstākļus Kipras ziemeļu daļā, bija grūtības panākt vienošanos ar Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). [8888] Darba grupas finanšu ziņojumos uz šo mērķi ir atsauce kā uz 6. mērķi. Pamatojoties uz Komisijas 2009. gada Lēmumu 2928, finansējumu no programmas rezerves līdzekļiem pārskaitīja šādiem projektiem: CMP (Apvienotajai komitejai ar pazudušām personām saistītos jautājumos (2 miljoni EUR)) un atmīnēšanai (1,5 miljoni EUR). 1,2 miljonus EUR pārdalīja no nepiešķirtās tehniskās palīdzības TAIEX projektam. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS PĀRSKATS PAR REVIDĒTAJIEM LĪGUMIEM WKS = būvdarbu līgums | PMU = Projekta vadības nodaļa | SUP = piegāžu līgums | UNDP = Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma | SER = pakalpojumu līgums | CoE = Eiropas Padome | C.A. = iemaksas nolīgums | GRS = Dotāciju shēma | Līguma veids | Līguma termiņš | Līguma nosaukums | Līgumsumma [9999] (EUR) | Izmaksātā summa [9999] (EUR) | 1.1. projekts. Nozares programma ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumu kvalitātes un pārvaldības uzlabošanai PMU/SUP | 2009. gada novembris– 2010. gada maijs | Ūdens paraugu ņemšanas, analīzes un laboratorijas informācijas pārvaldības iekārtu piegāde | 580500 | 580500 | PMU/WKS | 2009. gada februāris– 2010. gada novembris | Ūdenssadales tīkla atjaunošana Nikosijas ziemeļu daļā | 2640000 | 2375624 | PMU/WKS | 2009. gada decembris– 2012. gada februāris | Jūras ūdens atsāļošanas iekārtu būvniecība | 27517814 | 0 | UNDP/C.A. | 2010. gada janvāris–2013. gada jūlijs | Jaunu Mila Milia/Haspolat notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecība | 8192242 | 4657046 | | 1.8. projekts. Telekomunikāciju infrastruktūras attīstība un pārstrukturēšana -/SUP | 2009. gada oktobris– 2012. gada oktobris | Telekomunikāciju infrastruktūras tīkla modernizācija | 9828453 | 5897072 | -/SER | 2008. gada decembris– 2011. gada decembris | Telekomunikāciju infrastruktūras attīstība un pārstrukturēšana | 1598750 | 1098750 | | 2.1. projekts. Lauku attīstības nozares programma PMU/SER | 2008. gada maijs–2011. gada jūlijs | Tehniskā palīdzība lauku attīstības politikas atbalstam | 2868200 | 2265878 | -/SER | 2008. gada septembris– 2012. gada septembris | Tehniskā palīdzība lauku attīstības nozares programmas īstenošanas atbalstam | 1994080 | 1595264 | PMU/SUP | 2009. gada decembris– 2011. gada jūnijs | Iekārtu piegāde veterinārajām laboratorijām | 422154 | 422154 | PMU/GRS | 2009. gada novembris– 2011. gada janvāris | Adataş (Lauku attīstības dotāciju shēma, 1. uzaicinājums, nr. 127937) | 15192 | 15192 | | 2009. gada oktobris– 2010. gada oktobris | Andaç (Lauku attīstības dotāciju shēma, 1. uzaicinājums, nr. 127937) | 52435 | 52435 | PMU/GRS | 2009. gada decembris– 2011. gada augusts | Çatalköyy — kukaiņu apkarošana | 144098 | 72049 | | 2009. gada decembris– 2011. gada decembris | Bü yükkonuk kultūras nams | 158400 | 126720 | | 2009. gada decembris– 2011. gada decembris | Serdarlι kultūras un mākslas nams | 85998 | 68798 | | 2.2. un 2.3. projekts. Vietējās un pilsētu infrastruktūras modernizācija UNDP/C.A. | 2006. gada novembris– 2010. gada septembris | Vietējās un pilsētu infrastruktūras modernizācija | 8249869 | 7424869 | | 2007. gada decembris– 2011. gada oktobris | Vietējās un pilsētu infrastruktūras modernizācija, II daļa | 9784225 | 8850803 | | 3.1. projekts. Izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskai sabiedrībai UNDP/C.A. | 2007. gada marts– 2009. gada maijs | Atbalsts CMP (Apvienotajai komitejai ar pazudušām personām saistītos jautājumos) | 1469566 | 1469566 | CoE/C.A. | 2007. gada augusts–2011. gada maijs | Eiropas Padomes Politisko zinātņu akadēmija | 600000 | 351000 | -/SER | 2008. gada februāris– 2011. gada februāris | Tehniskā palīdzība izlīguma pasākumu izstrādes atbalstam un pilsoniskās sabiedrības atbalstam Kipras turku kopienā: Pilsoniskās sabiedrības atbalsta grupa | 1499000 | 1349631 | -/GRS | 2009. gada augusts– 2010. gada decembris | POST Pētniecības institūts: izglītība mieram III (Pilsoniskā sabiedrība darbībā, uzaicinājums nr. 126199) | 89310 | 82437 | 2009. gada maijs– 2011. gada maijs | KYTD: Dažādības un brīvprātības veicināšana Kiprā (Pilsoniskā sabiedrība darbībā, uzaicinājums nr. 126199) | 166909 | 133528 | 2009. gada maijs– 2011. gada maijs | MRG-KISA: Minoritāšu tiesības: ieguldījums Kipras problēmas risināšanā (Pilsoniskā sabiedrība darbībā, uzaicinājums nr. 126199) | 197313 | 157851 | 3.2. projekts. Atmīnēšana UNDP/C.A. | 2007. gada janvāris– 2009. gada februāris | Sauszemes mīnu un munīcijas iznīcināšana Kiprā IV | 3995894 | 3995894 | 2010. gada janvāris– 2011. gada decembris | Sauszemes mīnu un munīcijas iznīcināšana Kiprā V | 2500000 | 2500000 | | 4.1. projekts. Kopienas stipendiju programma -/GRS | 2007. gada janvāris– 2007. gada aprīlis | Uzaicinājums izrādīt ieinteresētību, Kopienas stipendiju programma 2007./2008. g. (1. uzaicinājums) | 396160 | 396160 | 2007. gada oktobris– 2008. gada aprīlis | Uzaicinājums izrādīt ieinteresētību, Eiropas Kopienas stipendiju programma 2008./2009. g. (2. uzaicinājums) | 1564919 | 1537988 | 2008. gada. novembris– 2009. gada februāris | Eiropas Savienības stipendiju III programma 2009./2010. mācību gadam, vietējo dotāciju shēma (3. uzaicinājums) | 2346580 | 2271597 | 2009. gada decembris– 2010. gada februāris | Stipendijas Kipras turku kopienai, programma 2010./2011. mācību gadam (4. uzaicinājums) | 1313440 | 1051796 | 2011. gada februāris– 2011. gada aprīlis | Stipendijas Kipras turku kopienai, programma 2011./2012. mācību gadam (5. uzaicinājums) | - | - | | 4.3. projekts. Informācija par Eiropas Savienības politisko un tiesisko sistēmu -/SER | 2009. gada februāris– 2012. gada februāris | Atklātas piekļuves Eiropas Savienības informācijas biroja izveide | 1300000 | 1040000 | | 5.2. projekts. Resursu palielināšana vides nozarē -/SUP | 2009. gada jūnijs– 2011. gada februāris | Gaisa kvalitātes uzraudzības iekārtu piegāde | 645450 | 645450 | -/SER | 2009. gada jūnijs– 2010. gada septembris | Tehniskā palīdzība gaisa kvalitātes uzraudzības pasākumiem Kipras ziemeļu daļā | 197983 | 183121 | | GTZ līgumi EUPSO atbalstam -/SER | 2006. gada jūlijs– 2008. gada jūnijs | Tehniskā palīdzība Programmas atbalsta biroja darbībai Kipras ziemeļu daļā (GTZ.A) | 3476000 | 2836524 | -/SER | 2008. gada jūnijs– 2012. gada jūnijs | Programmas atbalsta biroja izveide Kipras ziemeļu daļā (GTZ.B) | 1496795 | 1496795 | | Kopā | | | 97387729 | 57474492 | [9999] 2011. gada 30. septembrī, izņemot dotāciju līgumiem — 2011. gada 31. martā. --------------------------------------------------