MĒRĶORIENTĒTĀS APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN SAŅEMTĀS ATBILDES UZ BRĪVĀ FORMĀ ATBILDAMAJIEM JAUTĀJUMIEM

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir būtisks posms apspriešanās stratēģijā, kuras mērķis ir izstrādāt ārkārtas rīcības plānu pārtikas apgādes nodrošināšanai un pārtikas nodrošinājuma panākšanai ES. Mērķorientēta aptaujas anketa visās oficiālajās ES valodās bija pieejama laikā no 2021. gada 1. marta līdz 3. maijam. Šajā ziņojumā ir apkopotas saņemtās atbildes.

1.Pārskats par respondentiem

Mērķorientētās apspriešanas laikā tika saņemtas 253 atbildes. Lielākā daļa respondentu bija fiziskas personas (45 % no visiem respondentiem), nākamā lielākā respondentu grupa bija uzņēmumi un nozaru/uzņēmējdarbības asociācijas (38 % respondentu), kam sekoja citi lietotāji (17 % respondentu). Puse no uzņēmumu un nozaru/uzņēmējdarbības asociāciju respondentu grupas bija primārie ražotāji (lauksaimniecība un zvejniecība/akvakultūra) un izejresursu ražotāji (skatot kopā), savukārt atlikusī daļa bija respondenti no citiem pārtikas piegādes ķēdes posmiem.

2.Jautājumi par ES pārtikas sistēmu izturētspēju, riskiem, apdraudējumiem un neaizsargātiem posmiem

Lūgti novērtēt ES pārtikas sistēmas vispārējo izturētspēju skalā no 1 līdz 5 (5 ir “ļoti izturētspējīga” ), daudzi respondenti (34 %) novērtēja to starp četri un pieci. Šāda vērtējuma īpatsvars bija vēl lielāks (59 %) uzņēmumu un nozaru asociāciju respondentu grupā, kas tādējādi apliecināja relatīvi augstu uzticēšanās līmeni ES pārtikas sistēmu spējai pārvarēt krīzes. Tikai 28 % respondentu ES pārtikas sistēmu uzskata par izturētnespējīgu, un vēl mazāka daļa uzskata, ka tā nepavisam nav izturētspējīga (5 % uzņēmumu un nozaru asociāciju).

Gandrīz 60 % respondentu norādīja, ka klimata pārmaiņas un to sekas (ekstrēmi laikapstākļu notikumi) ir viens no pieciem galvenajiem ES pārtikas sistēmas apdraudējumiem. Neskaitot vides un klimata riskus, par lieliem riskiem atzīti arī ar (cilvēka, augu un dzīvnieku) veselību saistītie riski un atkarība no izejresursu un lauksaimniecības preču importa. Kā nākamie tiek ierindoti riski, kas saistīti ar piekļuvi pārtikai un tehnoloģisko neaizsargātību. Par mazākiem apdraudējumiem uzskata brīvas preču aprites un brīvas cilvēku pārvietošanās traucējumus, politiskos un ģeopolitiskos aspektus, kā arī ģeofizikālās katastrofas. Savukārt sadaļā “Citi” tika nosaukti šādi anketā neminēti apdraudējumi: lauksaimniecībai paredzēto platību samazināšanās, vides standartu paaugstināšana, kas mazina ražošanas jaudas, sabiedrības novecošana, kas nozīmē lauksaimnieku skaita samazināšanos, īpaši ģimenes lauksaimnieku skaita sarukumu.

1. attēls. Galvenie ES pārtikas sistēmas apdraudējumi, ko nosaukuši respondenti (respondenti varēja atzīmēt vairākas atbildes)

Jautājumā par pārtikas piegādes ķēdes posmu neaizsargātību vairāk nekā 60 % respondentu norādīja, ka neaizsargāts posms ir primārā ražošana. Puse respondentu uzskata, ka arī izejresursu ražošanas joma ir neaizsargāta, kamēr tirdzniecība, transports, loģistika un pārstrāde šķiet mazāk neaizsargātas jomas (par neaizsargātām tās nosauca 25–40 % respondentu). Pārtikas piegādes ķēžu beigu punkti (mazumtirdzniecība, ēdināšanas pakalpojumi) netiek uzskatīti par neaizsargātiem (par neaizsargātiem tos nosauca mazāk nekā 10 % respondentu).

Nozares, kuras tiek uzskatītas par visvairāk apdraudētajām, ir augļu, dārzeņu un graudaugu ražošana, kuras vismazāk aizsargāto nozaru vidū minēja vairāk nekā 40 % respondentu. Gaļas ražošanu, zivsaimniecību un izejresursu (dzīvnieku barības un sēklu) ražošanu kā neaizsargātākās nozares ir novērtējuši 25–30 % respondentu, savukārt cukura, olīveļļas un vīna ražošanas nozares netiek uztvertas kā neaizsargātas (starp vismazāk aizsargātajām nozarēm tās minēja mazāk nekā 10 % respondentu).

2. attēls. Nozares, kuras tiek uzskatītas par visvairāk apdraudētajām





3.Jautājumi par Covid-19 krīzes laikā gūto pieredzi

ES pārtikas sistēmu izturētspēja Covid-19 pandēmijas agrīnajos posmos respondentu skatījumā būtiski neatšķiras no vispārīgā nozaru apdraudējuma novērtējuma, kas aprakstīts iepriekš; skalā no 1 līdz 5 (5 ir “ļoti izturētspējīga”) 35 % respondentu tās izturētspēju vērtē robežās no 4 (“izturētspējīga”) līdz 5 (“ļoti izturētspējīga”), savukārt 25 % respondentu to vērtē kā izturētnespējīgu vai uzskata, ka tā ir pavisam izturētnespējīga.

Tuvāk aplūkojot dažādus ES pārtikas sistēmu aspektus, par vismazāk izturētspējīgajām (atbildes “izturētnespējīga” un “pavisam izturētnespējīga”) pārtikas nozares jomām tika uzskatītas šādas: piekļuve individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (85 % respondentu), lieko krājumu pārvaldība (75 % respondentu) un darbinieku pieejamība no valstīm ārpus ES (69 % respondentu).