[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.7.2007 COM(2007) 381 galīgā redakcija 2007/1036 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz dažiem pārejas perioda noteikumiem saistībā ar pievienotās vērtības nodokļa likmi {SEC(2007)910} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Lai noteiktu turpmākas rīcības iespējas, kas būtu pieņemamas visām dalībvalstīm un palīdzētu risināt jautājumu ES mērogā, Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam par PVN likmēm, kas nav PVN pamatlikmes[1], ir aizsākta plaša diskusija par samazinātu likmju izmantošanu. Šajā paziņojumā izklāstīti svarīgākie rezultāti, kas gūti pētījumā, kuru Komisijas uzdevumā veicis konsultāciju uzņēmums Copenhagen Economics[2]. Pētījumā galvenokārt pārbaudīta samazinātu PVN likmju un šajā jomā spēkā esošo ierobežojumu ietekme ne vien uz vietējas piegādes pakalpojumiem, bet arī plašākā mērogā, proti, — no ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības un iekšējā tirgus darbības viedokļa. Vērā ņēma arī ietekmi uz ienākumu sadali, ēnu ekonomiku un uz uzņēmumu atbilstības izmaksām. Lai noteiktu piemērotas turpmākas rīcības iespējas, būs nepieciešams ilgs laiks. Starplaikā, kamēr Padome nav vienojusies par skaidrām vadlīnijām attiecībā uz tādu likmju piemērošanu, kas nav pamatlikme, ir svarīgi izvairīties no tā, ka dažām dalībvalstīm savā teritorijā nāktos veikt izmaiņas pašlaik spēkā esošajās PVN likmēs. | 120 | Vispārīgais konteksts Copenhagen Economics veiktā pētījuma secinājums ir tāds, ka vienota PVN likme no ekonomikas viedokļa ir vislabākais politikas risinājums. Tādēļ turpmāka rīcība, kuras mērķis būtu vienotas likmes, sniegtu ievērojamas priekšrocības. Tomēr dažās rūpīgi noteiktās nozarēs īpašas priekšrocības varētu radīt samazinātu PVN likmju izmantošana. Komisija savā paziņojumā norāda, ka, neskatoties uz to, ka samazinātās likmes rada traucējumus no ekonomikas viedokļa, jo tās atšķiras no pamatlikmes un var ietekmēt fiskālo neitralitāti, praksē lielākā vai mazākā mērā tās izmanto visās dalībvalstīs, izņemot vienu. Tās izmanto, pamatojoties uz vispārīgiem noteikumiem, kas attiecas uz visām dalībvalstīm, un uz dažādiem pārejas perioda nodokļu atbrīvojumiem, kas ir piešķirti konkrētām dalībvalstīm. Šie izņēmumi vai nu paredz atkāpes no likmes, kas paredzēta noteikumos (nulles likme, lielā mērā samazināta likme, kas ir mazāka par 5 %), vai skar preces un pakalpojumus, kam jāpiemēro pamatlikme (piemēram, starplikmes, tā saucamās pagaidu likmes, kas ir vismaz 12 %), vai paredz gan vienu, gan otru. Atbrīvojumi, kas piešķirti ES pēdējās paplašināšanās laikā, ir spēkā līdz konkrētam datumam, bet pirms tam piešķirtie atbrīvojumi ir spēkā līdz galīga nodokļu režīma ieviešanai attiecībā uz Kopienas iekšējiem darījumiem[3]. Tā kā galīgs režīms nav ieviests un tuvākajā laikā netiks ieviests, šie pārejas perioda noteikumi ir spēkā līdz jauna vienprātīga lēmuma pieņemšanai Padomē. Tām dalībvalstīm, kas ES pievienojās pēc 1995. gada 1. janvāra, pārejas perioda noteikumi, par kuriem vienojās pievienošanās sarunās, ir spēkā uz ierobežotu laiku, proti, daudzos gadījumos — līdz 2007. gada beigām. KOMISIJAS VEIKTAIS NOVĒRTĒJUMS Daži atbrīvojumi jau ir ietverti vispārējos noteikumos par samazinātajām likmēm vai tiks tajos iekļauti, noslēdzoties politiskajām apspriedēm par samazināto likmju darbības jomu un apmēru. Tomēr Padomei būs nepieciešams laiks, lai panāktu vispārēju vienošanos. Nav gandrīz nekādu izredžu, ka vienošanos varētu panākt pirms 2007. gada beigām. Tas nozīmē, ka dažām dalībvalstīm atbrīvojumu piemērošana būs jāpārtrauc, bet citas joprojām varēs tos piemērot. Šī atšķirīgā attieksme bez jebkāda būtiska pamatojuma dalībvalstīm rada nevienādas iespējas un ir negodīga, un tāpēc noteikti radīsies nepieņemamas domstarpības. Ņemot vērā šos apsvērumus, daudzus atbrīvojumus, kuru termiņš drīz beigsies, ir pagaidām jāturpina piemērot līdz 2010. gada beigām, kas atbilst minimālās 15 % pamatlikmes piemērošanas beigu datumam un beigu datumam attiecībā uz izmēģinājumu par samazinātas PVN likmes piemērošanu darbietilpīgiem pakalpojumiem. Tomēr jāpārtrauc piemērot tādus nodokļu atbrīvojumus, kas traucē iekšējā tirgus nevainojamai darbībai un/vai ir pretrunā ar noteikumiem citās Kopienas politikas jomās (piemēram, atkāpes no noteikumiem par akmeņoglēm, koksu, degvielu utt) vai kas ir ietverti vispārējos noteikumos par likmēm (piemēram, centralizētā siltumapgāde). No otras puses, atbrīvojumus jāturpina piemērot jomās, par kurām Padomē notiek galvenās diskusijas, piemēram, restorāni un mājokļu nozare, vai nulles likmes piemērošana pārtikai un zālēm. Šīs izlases veida atbrīvojumu termiņa pagarināšanas mērķis ir izvairīties no situācijas, kad dalībvalstīm, uz kurām pašlaik attiecas atbrīvojumi, šogad būtu jāmaina piemērojamās likmes apmērs, bet pēc tam atkal jāpiemēro pašlaik spēkā esošā likme. Tas ļautu Eiropas iestādēm līdz 2010. gada beigām izstrādāt saskaņotu rīcības pieeju PVN likmju jomā. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Pasākums saistīts ar Direktīvas 2006/112/EK 123. līdz 130. panta īstenošanu. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šis priekšlikums ir pilnībā saskaņā ar ES noteikumiem PVN likmju jomā, kā arī ar citām ES politikām un mērķiem. Lai Padomei dotu laiku lēmuma pieņemšanai par samazināto likmju turpmāko darbības jomu un apmēru, ar šo priekšlikumu paredzēts praktisku iemeslu dēļ pagarināt dažu tādu nodokļu atbrīvojumu piemērošanas pārejas periodu, kuri pašlaik ir spēkā līdz 2007. gada 31. decembrim. Šis priekšlikums ietilpst visaptverošā pasākumā, kam jābūt saskaņā ar Eiropas Savienības galvenajām politikām un mērķiem, jo īpaši ar tiem, kas saistīti ar Lisabonas stratēģiju. Pamatojoties uz pētījumu, ko veica neatkarīga ekonomikas ideju laboratorija, kuras uzdevums bija izvērtēt samazināto likmju ietekmi uz vietējas piegādes pakalpojumiem, jo īpaši no darbavietu izveides, ekonomikas izaugsmes un iekšējā tirgus nevainojamas darbības viedokļa, ar šo pasākumu ir plānots saskaņot noteikumus samazināto PVN likmju jomā. Turklāt ar šo priekšlikumu pārtrauc piemērot tādus nodokļu atbrīvojumus, kas traucē iekšējā tirgus nevainojamai darbībai un/vai ir pretrunā ar noteikumiem citās Kopienas politikas jomās (piemēram, atkāpes no noteikumiem par lauksaimniecības izejvielām vai akmeņoglēm, degvielu utt, kas ir pretrunā enerģētikas un vides politikas mērķiem). | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Nepiemēro. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu papildu atzinums nebija vajadzīgs. Copenhagen Economics veiktais pētījums par samazinātajām likmēm bija pietiekams pamats. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis direktīvas priekšlikums saglabā pašreizējo situāciju tikai uz ierobežotu laiku. Copenhagen Economics veiktais pētījums par samazinātajām likmēm bija pietiekams pamats ietekmes novērtējumam. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Līdz 2010. gada 31. decembrim izlases veidā turpināt piemērot dažus nodokļu atbrīvojumus, kas PVN jomā piešķirti dalībvalstīm, kuras ES pievienojās pēc 1995. gada 1. janvāra. | 310 | Juridiskais pamats EK līguma 93. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro tad, ja priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus turpmāk minēto iemeslu dēļ. Kopiena jau ir pieņēmusi saskaņotus noteikumus PVN samazināto likmju piemērošanas jomā, proti, tie ir iekļauti Padomes Direktīvā 2006/112/EK. Grozījumus vai papildinājumus šajos noteikumos var veikt vienīgi ar Kopienas tiesību aktu, un dalībvalstu tiesību akti nedrīkst būt pretrunā saskaņotajiem noteikumiem. Iepriekšminēto iemeslu dēļ vienīgi Kopiena var sasniegt priekšlikuma mērķus un nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem vienādu attieksmi. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Direktīva ļauj dažām dalībvalstīm turpināt piemērot atkāpes no pamatnoteikumiem par PVN likmēm. Tāpēc tā neuzliek obligātas saistības. | 332 | Ņemot vērā ierobežoto darbības jomu un pagarinājuma termiņu, pasākums ir proporcionāls vēlamajam mērķim. Direktīva Kopienai nerada finansiālas izmaksas. Lai gan PVN likmju samazināšana var izraisīt valstu ieņēmumu samazinājumu, tā tirgus dalībniekiem nerada finanšu slogu, un pastāvīgs likmju samazinājums, ja tas ietekmē galīgās cenas, būtībā rada priekšrocības patērētājiem. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: direktīva. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Ar priekšlikumu pagarina direktīvā iekļauto ierobežojumu piemērošanas periodu. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | 533 | Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. | 570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Par 1. pantu Atbrīvojumus, kas ir iekļauti vispārējos noteikumos par likmēm, pārtrauc piemērot — tas attiecas uz atkāpēm no noteikumiem par dabasgāzi, elektroenerģiju un centralizēto siltumapgādi (102. pants) un malku (122. pants), kas piešķirti Čehijai un Igaunijai. Atbrīvojumus, kas ir pretrunā noteikumiem citās Kopienas politikas jomās, pārtrauc piemērot — tas attiecas uz atbrīvojumiem attiecībā uz akmeņoglēm, koksu, degvielu un naftu, kas ir piešķirti Igaunijai. Atbrīvojumus, kas traucē iekšējā tirgus nevainojamai darbībai, pārtrauc piemērot — tas attiecas uz Polijai piešķirtu atbrīvojumu, kas paredz lielā mērā samazinātu likmi lauksaimniecības izejvielām. Jāpiezīmē, ka 3. pielikumā minēto samazināto likmi minētajām piegādēm var piemērot. Atbrīvojumus, no kuriem dalībvalstis ir atteikušās, pārtrauc piemērot, jo tie ir lieki. Tas attiecas uz Ungāriju un Slovākiju. Turpina piemērot atbrīvojumus attiecībā uz: samazinātu likmi jomās, par kurām Padomē notiek galvenās diskusijas, piemēram, restorānu un mājokļu nozare. Tas attiecas uz Čehiju, Kipru, Poliju un Slovēniju, nulles likmi vai lielā mērā samazinātu likmi pārtikai, grāmatām un farmācijas līdzekļiem. Tas attiecas uz Kipru, Maltu un Poliju. 2., 3. un 4. pants — nobeiguma noteikumi. | E-6160 | 1. 2007/1036 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz dažiem pārejas perioda noteikumiem saistībā ar pievienotās vērtības nodokļa likmi EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 93. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], tā kā: 2. Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[7] paredz noteiktus atbrīvojumus PVN likmju jomā. Dažus no šiem nodokļu atbrīvojumiem piemēro līdz konkrētam datumam, savukārt citi ir spēkā līdz galīga nodokļu režīma ieviešanai. 3. Lai uzlabotu vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm, nodokļu atbrīvojumus, kas netraucē iekšējā tirgus nevainojamai darbībai un nav pretrunā noteikumiem citās Kopienas politikas jomās, ir jāturpina piemērot līdz 2010. gada beigām, kas atbilst minimālās 15 % pamatlikmes piemērošanas beigu datumam un beigu datumam attiecībā uz izmēģinājumu par samazinātas likmes piemērošanu darbietilpīgiem pakalpojumiem. Savukārt citus nodokļu atbrīvojumus jāturpina piemērot. 4. Jāpārtrauc piemērot nodokļu atbrīvojumus, kas Čehijai un Igaunijai piešķirti attiecībā uz dabasgāzes un elektroenerģijas piegādi un centralizēto siltumapgādi, jo tie ir iekļauti vispārējos noteikumos par samazinātajām likmēm. 5. Jāpārtrauc piemērot nodokļu atbrīvojumu, kas Igaunijai piešķirts attiecībā uz akmeņoglēm, kurināmo un naftu, jo tas ir pretrunā noteikumiem citās Kopienas politikas jomās. 6. Jāpārtrauc piemērot nodokļu atbrīvojumu, kas Polijai ļauj izmantot lielā mērā samazinātu likmi tādu preču un pakalpojumu piegādē, ko parasti izmanto lauksaimniecības produktu ražošanai, jo tas traucē nevainojamai iekšējā tirgus darbībai. 7. Jāpārtrauc piemērot nodokļu atbrīvojumus, kas piešķirti Ungārijai un Slovākijai, jo šīs dalībvalstis nav piemērojušas vai vairs nepiemēro samazinātu likmi. 8. Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/112/EK, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Ar šo Direktīvu 2006/112/EK groza šādi. (1) Direktīvas 123. pantu aizstāj šādi. „123. pants No 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim Čehijas Republika var turpināt piemērot samazinātu likmi, kas ir vismaz 5 %, mājokļu būvniecības pakalpojumiem, kuri nav saistīti ar sociālo politiku, šo noteikumu neattiecinot uz būvmateriāliem.” (2) Direktīvas 124. pantu svītro. (3) Vārdus „līdz 2007. gada 31. decembrim” 125. panta 1. un 2. punktā aizstāj ar vārdiem „no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim”. (4) Direktīvas 126. pantu svītro. (5) Vārdus „līdz 2010. gada 1. janvārim” 127. pantā aizstāj ar vārdiem „līdz 2010. gada 31. decembrim”. (6) Direktīvas 128. pantu aizstāj šādi. „128. pants 1. No 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim Polija var piemērot atbrīvojumu no nodokļa ar tiesībām uz iepriekšējā stadijā samaksātā PVN atskaitīšanu noteiktu kategoriju grāmatu un specializētu periodisko izdevumu piegādei. 2. No 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim vai līdz 402. pantā paredzētā galīgā režīma ieviešanai, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk, Polija var turpināt restorānu pakalpojumu sniegšanai piemērot samazinātu likmi, kas ir vismaz 7 %. 3. No 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim Polija var turpināt III pielikuma 1. punktā minēto pārtikas produktu piegādei piemērot samazinātu likmi, kas ir vismaz 3 %. 4. No 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim Polija var turpināt piemērot samazinātu likmi, kas ir vismaz 7 %, mājokļu būvniecības, atjaunošanas un apkopes pakalpojumiem, kurus nesniedz, īstenojot sociālo politiku, bet ne būvmateriāliem, un dzīvojamo ēku vai to daļu piegādei pirms pirmreizējās izmantošanas, kā minēts 12. panta 1. punkta a) apakšpunktā.” (7) Vārdus „līdz 2007. gada 31. decembrim” 129. panta 1. un 2. punktā aizstāj ar vārdiem „no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim”. (8) Direktīvas 130. pantu svītro. 2. pants Transponēšana 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz […]. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas. 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] COM(2007) 380 galīgā redakcija. [2] Copenhagen Economics ApS, Nyropsgade 13/1, DK-1602 Copenhague. [3] 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK, OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp. Skatīt VIII sadaļas 4. nodaļu (Īpaši noteikumi, kas jāpiemēro līdz galīgā režīma ieviešanai) un 5. nodaļa (Pārejas perioda noteikumi). [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] OV C […], […], […]. lpp. [7] OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/138/EK (OV L 384, 29.12.2006., 92. lpp. ).