Novērtējums par to, kāda būtu ietekme uz migrāciju un drošību, ja tiktu liberalizēts vīzu režīms ar Kosovu, kā arī pasākumi, ko Kosova ir īstenojusi kopš 2015. gada decembra, lai novērstu neatbilstīgas migrācijas krīzi, ir izklāstīti pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā.

Trešajā ziņojumā Komisija sniedza astoņus ieteikumus, kas atbilst astoņām vīzu režīma ceļvedī noteiktajām prasībām, kuras nav izpildītas, tostarp četrām galvenajām prioritātēm. Komisija norādīja, ka pirms Kosovas iekļaušanas bezvīzu sarakstā noteikti būtu jāizpilda viena no prasībām, proti, Kosovai būtu jāratificē robežas/robežlīnijas noteikšanas nolīgums ar Melnkalni.

Kosova ir izpildījusi četrpadsmit no piecpadsmit prasībām robežas/robežlīnijas pārvaldības jomā.

Kopš izveidošanas jaunā pārbaudes komiteja ir sniegusi 180 rekomendācijas; 106 no tām bijušas pozitīvas, 74 — negatīvas. Salīdzinot 2015. un 2016. gada pirmo ceturksni, uzvārda maiņas pieteikumu skaits ir samazinājies par 72 %, priekšvārda maiņas pieteikumu skaits — par 69 %.

Civilstāvokļa aktu reģistrācijas aģentūra ir izveidojusi jaunu komiteju, kas sīki pārbauda katru pieteikumu un sniedz vietējam civilstāvokļa aktu reģistrācijas birojam rekomendācijas par to, vai attiecīgais pieteikums vārda maiņai būtu jāapstiprina. Minētās rekomendācijas nav saistošas, taču gadījumos, kad vietējie biroji tās neievēro, var tikt veikta papildu izmeklēšana. Līdz šim visas rekomendācijas ir ievērotas.

Pieteikuma iesniedzēji pieteikumu vārda maiņai drīkst iesniegt vienpadsmit iemeslu dēļ, un tiem ir jāiesniedz vairāki apliecinoši dokumenti, lai pierādītu pieteikuma pamatotību. Iesniedzot minētos apliecinošos dokumentus, cita starpā ir jāiesniedz izziņa par sodāmību, ko izdevusi pieteikuma iesniedzēja pašreizējās un iepriekšējās dzīvesvietas tiesa. Jāiesniedz arī policijas izziņa par to, ka pieteikuma iesniedzējs nav izdarījis noziedzīgus nodarījumus vai citus sodāmus pārkāpumus.

Savukārt 2015. gada vidū fonda plānotais budžets, proti, 2,1 milj. euro, tika samazināts līdz 1,2 milj. euro, jo gada pirmajā pusē izmaksāto fonda līdzekļu summa bija ļoti neliela. Līdz 2015. gada beigām bija izmantoti tikai 930 tūkst. euro (44 % no plānotā budžeta). 2014. gadā tika izmantoti 1,5 milj. euro (72 %) no fonda līdzekļiem, bet pārējie līdzekļi tika iemaksāti atpakaļ budžetā.

Kosova 2016. gadā ir uzlabojusi reintegrācijas fonda līdzekļu izmaksāšanas rādītājus. 2016. gada pirmajā ceturksnī Kosova izmantojusi 500 tūkst euro (25 %), lai apmaksātu ilgtspējīgas reintegrācijas pakalpojumus, un atvēlējusi 1,1 milj. euro (57 %) no šā 2 miljonu euro fonda darbavietu radīšanai personām, kas atgriežas Kosovā, tam izmantojot divas programmas: UNDP programmu, kurā paredzēta apmācība darbavietā un subsīdijas algu izmaksai, un iepriekš minēto konsultāciju projektu, kura ietvaros tiek sniegta palīdzība jaunuzņēmumu dibināšanā.

2016. gada 9. martā Kosova pieņēma noteikumus par reintegrāciju, saskaņā ar tiem visām personām, kas atgriežas Kosovā, neatkarīgi no tā, kad šīs personas atstājušas Kosovu, būs pieejams atbalsts pašnodarbinātības sākšanai un jaunuzņēmumu dibināšanai. Neaizsargātas personas, kas atgriežas Kosovā, var saņemt visus reintegrācijas pakalpojumus neatkarīgi no tā, kad šīs personas atstājušas Kosovu.

Kosova ir izpildījusi četrpadsmit no piecpadsmit prasībām organizētās noziedzības, korupcijas un terorisma apkarošanas jomā, kā arī pietiekami daudzus piecpadsmitās prioritātes elementus.

Lielākā daļa pieteikuma iesniedzēju Kosovā uzturas tikai nedēļu un pēc tam aizbēg. 2015. gadā atbildīgās iestādes varēja iztaujāt tikai sešus no 59 pieteikuma iesniedzējiem, jo pārējie 53 pieteikuma iesniedzēji bija aizbēguši. Divām no minētajām sešām personām tika piešķirta alternatīvā aizsardzība, kas nozīmē, ka to personu gadījumā, kuras ierodas uz pārrunām, patvēruma meklētāja statusa atzīšanas līmenis ir augstāks.

Patvēruma meklētāja statusa atzīšanas līmenis joprojām ir zems: 2015. gadā alternatīvo aizsardzību saņēma divi no 70 patvēruma meklētājiem; 2014. gadā — viens no 98; 2013. gadā — četri no 62. Tas nozīmē, ka patvēruma meklētāja statusa atzīšanas līmenis 2015., 2014. un 2013. gadā bija attiecīgi 3 %, 1 % un 6 %.

Kosovā joprojām ir ļoti maz patvēruma meklētāju, jo lielākā daļa trešo valstu valstspiederīgo Kosovu uzskata tikai par tranzīta vietu. 2015., 2014. un 2013. gadā Kosovā patvērumu meklējušas attiecīgi 70, 98 un 62 personas. Pagaidām nekas neliecina par to, ka daļa patvēruma meklētāju no Rietumbalkānu migrācijas maršruta dotos uz Kosovu.

Tiesnešu un palīgdarbinieku pārcelšana uz pirmā līmeņa tiesu smago noziegumu iztiesāšanas departamentiem

Kopš 2015. gada jūlija Kosovas Tieslietu padome (KTP) ir pārcēlusi uz Prištinas (Prishtinë/Priština) pirmā līmeņa tiesu sešus tiesnešus, palielinot kopējo tiesnešu skaitu līdz 18. KTP ir pārcēlusi tiesnešus arī uz citām pirmā līmeņa tiesām: vienu uz Ferizaji/Uroševacu (Ferizaj/Uroševac), divus uz Ģakovu/Džakovicu (Gjakova/Đakovica) un vienu uz Peju/Peču (Pejë/Peć), nodrošinot to, ka katrā pirmā līmeņa tiesā ir vismaz seši tiesneši. KTP ir palielinājusi tiesnešu atalgojumu, sākusi sešu profesionālu tiesneša palīgu pieņemšanu darbā un 2016. gada februārī publicējusi paziņojumu par vēl 25 brīvām amata vietām.

Asambleja 24. martā grozīja likumu par KTP, atceļot iepriekš noteikto sešu mēnešu maksimālo termiņu attiecībā uz tiesnešu un palīgdarbinieku pārcelšanu un ļaujot pārcelt attiecīgos tiesas darbiniekus “uz samērīgu laika posmu”. Lietas iztiesāšanai vidēji ir nepieciešami aptuveni astoņi mēneši, tāpēc šis grozījums ir ļoti būtisks, lai Kosovā nostiprinātu tiesiskos pēcpasākumus smagās organizētās noziedzības un korupcijas lietās.

Kopumā Kosova ir izpildījusi līdz šim neizpildīto prioritāro uzdevumu pārcelt pietiekamu skaitu tiesnešu un palīgdarbinieku uz pirmā līmeņa tiesu smago noziegumu iztiesāšanas departamentiem.

Stabilu rezultātu panākšana attiecībā uz izmeklēšanu, galīgajiem tiesu nolēmumiem un konfiskāciju smagās organizētās noziedzības un korupcijas lietās

Laikā no 2015. gada septembra līdz decembrim Kosovas Prokuratūras padome (KPP) ir izveidojusi integrētu lietu pārvaldības sistēmu, kas ļauj sekot atsevišķām plašu rezonansi guvušām organizētās noziedzības un korupcijas lietām, sākot no izmeklēšanas posma, turpinot ar kriminālvajāšanu un beidzot ar galīgo spriedumu. Minētās sistēmas pamatā ir sarežģīta datubāze, kuru izmanto par IT un pārvaldības instrumentu.

Attiecīgās lietas izraugās Īpašās prokuratūras galvenais koordinators, darbojoties daudzdisciplīnu struktūrā, kas ietver policiju, finanšu izlūkošanas vienību, nodokļu pārvaldi, Izņemto un konfiscēto līdzekļu pārvaldības aģentūru (AMSCA), labošanas dienestu un pirmā līmeņa tiesu smago noziegumu nodaļas. Katra iestāde ir norīkojusi pastāvīgos dalībniekus, kuri darbojas šajā daudzdisciplīnu struktūrā, papildina datubāzi un savstarpēji apmainās ar informāciju par lietām. Katru izraudzīto lietu uzskata par prioritāti. Tiesas priekšsēdētājiem minētās lietas nekavējoties jānodod tiesnešiem un katru mēnesi jāziņo KTP par veiktajām darbībām un tiesvedības gaitu.

Kosova šajā datubāzē ir norādījusi 31 organizētās noziedzības un korupcijas lietu. Līdz šim prokurori ir iesnieguši 15 apsūdzības rakstus pret 54 personām. Divās lietās izmeklēšana tika izbeigta; 14 lietās izmeklēšana joprojām turpinās. Vienā no šīm lietām 2016. gada 6. aprīlī pirmajā instancē tika pieņemts notiesājošs spriedums: tiesnešu kolēģija atzina trīs apsūdzētos par vainīgiem korupcijā. Galvenajam apsūdzētajam tiesa piesprieda trīs gadu cietumsodu un citus sodus; otrajam apsūdzētajam — 18 mēnešu cietumsodu, trešajam — naudas sodu. Galvenais apsūdzētais, kurš tika notiesāts par kukuļņemšanu, bija prokurors lietā, kas tika ierosināta saistībā ar aizdomām par slepkavību.

2016. gada 27. aprīlī Kosovas varas iestādes arestēja sešas personas, veicot izmeklēšanu saistībā ar iespējamu krāpniecisku shēmu, proti, valsts zemes pirkšanas un pārdošanas darījumiem 30 milj. euro vērtībā. Iespējams, šo krāpšanu, kurā varētu būt iesaistītas 40 personas, vadījis prominents likumdevējs. Minētā persona 2016. gada 29. aprīlī padevās valsts varas iestādēm. Izmeklēšana attiecās uz plašu organizētu noziedzīgu grupu, kura darbojās kopš 2006. gada un kuras darbības ietvēra organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, dokumentu viltošanu, kā arī kukuļdošanu un kukuļņemšanu.

Kosova ir panākusi progresu nelikumīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanā un izņemšanā, bet tikai neliela daļa no šiem līdzekļiem ir konfiscēta, jo nav pieņemti galīgie spriedumi. Iesaldēto, izņemto un konfiscēto līdzekļu aptuvenā vērtība ir 20,6 milj. euro. Salīdzinot 2014. un 2015. gada datus, konfiscēto līdzekļu vērtība ir palielinājusi no 130 tūkst. līdz 450 tūkst. euro. Tādu tiesas nolēmumu skaits, kas attiecas uz līdzekļu iesaldēšanu, izņemšanu vai konfiskāciju, ir palielinājies no 204 līdz 242.

Joprojām pastāv starpība starp izņemtajiem līdzekļiem un līdzekļiem, kas tiek nodoti AMSCA. 2015. gadā aģentūrai tika nodoti tikai 18 % tikko izņemto līdzekļu; 2014. gadā aģentūrai tika nodoti 37 % izņemto līdzekļu.

Kopumā Kosova ir izpildījusi pietiekami daudzus galvenās prioritātes elementus, kas saistīti ar stabilu rezultātu panākšana attiecībā uz izmeklēšanu, galīgajiem tiesu nolēmumiem un konfiskāciju plašu rezonansi guvušās organizētās noziedzības un korupcijas lietās. Kosova ir izveidojusi daudzdisciplīnu grupu, kurā darbojas speciālie prokurori, tiesneši un izmeklētāji, un, izmantojot datubāzi, tā seko atsevišķām plašu rezonansi guvušām lietām. Līdzekļu iesaldēšanas un izņemšanas gadījumu skaits ir palielinājies, taču līdzekļu konfiskācijas gadījumu joprojām ir maz, jo trūkst galīgo spriedumu. Šī sistēma jau ir bijusi sekmīga vienā lietā, taču tiesisko pēcpasākumu īstenošanai pārējās lietās, izņemto līdzekļu nodošanai un galīgai konfiskācijai nepieciešama pastāvīga atbildīgo iestāžu uzmanība. Kosova aktīvi strādā pie tā, lai nostiprinātu panāktos rezultātus organizētās noziedzības, korupcijas un terorisma apkarošanā.

Publisko iepirkumu uzraudzības iestādes darbības neatkarības nodrošināšana un stingru integritātes plānu ieviešana ar mērķi aizsargāt šīs iestādes un Publisko iepirkumu regulatīvās komisijas neatkarību

Kopš 2015. gada jūlija Kosova ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai nostiprinātu publisko iepirkumu integritāti. Publisko iepirkumu uzraudzības iestādes (PPRB) bijušais vadītājs, kuram ir izvirzīta apsūdzība korupcijā, ir atbrīvots no amata, un publisko iepirkumu likuma grozījumi, kurus Asambleja pieņēma 2016. gada 19. februārī, ir ļāvuši līdz galīgā sprieduma pasludināšanai uz laiku atcelt no amata vai atbrīvot no amata šīs iestādes darbiniekus, kuriem izvirzītas apsūdzības. Ņemot vērā ieteikumu, ko sniegusi atlases komisija, kurā darbojas Augstākās tiesas tiesneši, Asambleja 30. martā iecēla jaunu priekšsēdētāju un atlikušos divus PPRB locekļus, tādējādi nodrošinot iestādes pilnvērtīgu darbību.

Zināms progress ir vērojams pēdējā laikā saņemto iepirkumu pārsūdzību izskatīšanā. No 592 pārsūdzībām, kas tika iesniegtas 2015. gadā, 129 gadījumos PPRB lēma par labu uzņēmējiem. Kopumā PPRB 2015. gadā atkārtoti izvērtēja 196 gadījumus un 129 gadījumos izsludināja atkārtotu konkursu. Salīdzinot ar 2015. gada jūliju, kad PPRB panākumu rādītājs attiecībā uz to pārsūdzību izskatīšanu, kuras tika iesniegtas pret uzņēmējiem, bija 100 %, situācija ir ievērojami uzlabojusies. Gadījumos, kad uzņēmēji iesniedza pārsūdzību Prištinas pirmā līmeņa tiesā, tiesa lielākajā daļā gadījumu apstiprināja PPRB pieņemto lēmumu.

2016. gada maijā ir paredzēts pieņemt publiskā iepirkuma stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot integritāti, pārskatatbildību un atbildību publiskā iepirkuma jomā, izmantojot modernizētu publiskā iepirkuma sistēmu.

2016. gada 5. janvārī tika ieviesta elektronisko iepirkumu procedūra. Kopš 2016. gada 1. aprīļa visām centrālajām konkursa procedūrām var izmantot elektronisko iepirkumu platformu. Visām centrālā līmeņa budžeta organizācijām elektronisko sistēmu jāsāk izmantot līdz 1. septembrim; visām Kosovas budžeta organizācijām — līdz 2017. gada 1. janvārim. Kosovas elektroenerģijas operators bija pirmā iestāde, kura 2016. gada 25. martā sāka izmantot elektronisko iepirkumu platformu.

Kopumā Kosova ir izpildījusi līdz šim neizpildīto prioritāro uzdevumu nodrošināt Publisko iepirkumu uzraudzības iestādes darbības neatkarību un ieviest stingrus integritātes plānus, lai aizsargātu šīs iestādes un Publisko iepirkumu regulatīvās komisijas neatkarību.

5.2. Sadarbība tiesībaizsardzības jomā

Kosova ir izpildījusi visas vienpadsmit prasības attiecībā uz sadarbību tiesībaizsardzības jomā. Komisijas trešajā ziņojumā nav minētas neizpildītas prasības šajā jomā.