Corringendum: Annule et remplace le fichier LV du 14 septembre 2016.

1. Ievads

2015. gada maijā pieņemtajā Digitālā vienotā tirgus (DVT) stratēģijā digitālais saturs tika apzināts par vienu no galvenajiem digitālās ekonomikas izaugsmes virzītājspēkiem. Tā izgaismoja vajadzību rīkoties, lai lietotājiem panāktu plašāku tiešsaistes piekļuvi saturam, arī audiovizuālo materiālu, mūzikas, grāmatu un citās nozarēs, kā arī vajadzību pēc tādas regulatīvās vides, kas joprojām veicina radošumu, tā ilgtspējīgu finansēšanu un kultūrdaudzveidību.

Mērķtiecīga ES autortiesību noteikumu modernizēšana kā svarīgs elements virzībā uz šiem DVT mērķiem bija aprakstīta Komisijas 2015. gada decembra paziņojumā "Ceļā uz modernu un eiropeisku autortiesību regulējumu" . Paziņojums iezīmēja selektīvas darbības un ilglaicīgu redzējumu, atspoguļojot, ka šajā jomā jāattīsta vienotais tirgus, noteikumi jāatjaunina tā, lai tie atbilstu digitālās vides reālijām, jāgādā, ka Eiropas radošās nozares joprojām ir konkurētspējīgas, un jāuztur optimāls līdzsvars starp autortiesībām un citiem publiskās rīcībpolitikas mērķiem, piemēram, izglītību, pētniecību, inovāciju un invalīdu vajadzībām.

Papildus 2015. gada decembra priekšlikumam Regulai par tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamības nodrošināšanu iekšējā tirgū , kura nolūks ir ES iedzīvotājiem dot iespēju ceļot ar savā zemē iegādātu vai abonētu digitālo saturu, Komisija tagad ierosina tādu leģislatīvu pasākumu kopumu, kam ir trīs mērķi: i) Eiropas Savienībā nodrošināt plašāku tiešsaistes piekļuvi saturam un uzrunāt jaunas auditorijas, ii) digitālajai videi un pārrobežu videi pielāgot noteiktus izņēmumus un iii) sekmēt labi funkcionējošu un taisnīgu autortiesību tirgu. Komisija turklāt strādā arī pie pasākumiem, kas nodrošinātu iedarbīgu un līdzsvarotu ievērošanas nodrošināšanas sistēmu. Jo īpaši svarīgi tas ir cīņā pret komerciālā mērogā izdarītiem autortiesību pārkāpumiem.

Kā uzsvērts decembra paziņojumā, ES autortiesību noteikumus nevar aplūkot atsevišķi no plašāka tādu rīcībpolitiku kopuma (īpaši jāmin programma "Radošā Eiropa"), kas veicina Eiropas bagātīgo kultūras produkciju un inovāciju un kultūrdaudzveidības aspektā ietekmē kultūras un radošo nozaru vidi.

Eiropas Savienībā turklāt mājo dažas no pasaules lielākajām izdevniecībām, dinamiska mūzikas nozare un pasaulē atzīta kinonozare. Tātad gan radošajās nozarēs, gan kultūrā tā ir pasaules līderis. Tomēr dažām Eiropas kultūras un radošajām nozarēm jārisina atsevišķas problēmas attiecībā uz konkurētspēju, uzņēmējdarbības aspektiem un finansējumu. Piemēram, Eiropas filmu producentiem būtu izdevīgas jaunas auditorijas gan Eiropas Savienībā, gan aiz tās robežām. Atrisinot galvenās problēmas, kas saistās ar producēto projektu mērogu, pieejamību un pazīstamību, izveidotos labvēlīgs klimats, kurā rastos jauni uzņēmējdarbības modeļi un ieņēmumu avoti.

Programma "Radošā Eiropa" ne vien veicina kultūras un valodu daudzveidību, palīdz profesionalizēt kultūras un radošās nozares un paver plašāku piekļuvi kultūrai un radošam saturam, bet arī par mērķi izvirza dažu šo konkurētspējas jautājumu risināšanu, arī piekļuvi finansējumam, kas gūstama ar jaunu garantiju mehānismu, kurš jau ir pieņemts un kura budžets ir 121 miljons euro.

Kombinējot leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, Komisija ierosina vērienīgu programmu, kas sekmētu Eiropas autortiesību nozaru uzplaukumu vienotajā tirgū un Eiropas autoriem — jaunu auditoriju uzrunāšanu, vienlaikus Eiropas darbus darot plaši piekļūstamus Eiropas pilsoņiem, arī pāri robežām. Komisija iepazīstina ar jaunākajām norisēm un stāvokli pēc decembra paziņojuma.

2. Pasākumi, kas Eiropas Savienībā nodrošinātu plašāku piekļuvi saturam

Decembra paziņojumā Komisija pieteica pakāpenisku pieeju, kā likvidēt šķēršļus, kas kavē piekļuvi saturam pāri robežām un darbu plašāku apriti Eiropas Savienībā, jo īpaši ņemot vērā interneta un digitālo tehnoloģiju arvien plašāko izplatību. Mērķis ir pilsoņiem visā Eiropā darīt piekļūstamākus darbus, darbu radītājiem sagādāt jaunus izplatīšanas kanālus, atbalstīt dalībvalstu kultūru un kopējo ES kultūras mantojumu izvirzīt priekšplānā.

Decembra paziņojums aprakstīja selektīvas darbības, kā atvieglināt televīzijas un radio programmu izplatīšanu pāri robežām, Eiropas audiovizuālo darbu licencēšanu pieprasījumvideo platformās un vairs netirgotu [komerciāli nepieejamu] darbu digitalizāciju un plašāku izplatīšanu. Decembra paziņojums pieteica arī vairākus pasākumus, kas īstenoti kopsakarā ar programmas "Radošā Eiropa" mediju apakšprogrammu, kura 25 gadus ir atbalstījusi Eiropas darbu izstrādi, popularizēšanu un izplatīšanu, un arī ir orientēti uz tādu mērķi kā visā ES teritorijā pa komerckanāliem un nekomerciālā vidē darīt plašāk piekļūstamas Eiropas filmas. Turpmāk tiek izklāstīti šie pasākumi, kā arī tikko ierosinātie tiesību akti autortiesību jomā.

Pirmām kārtām regulas priekšlikuma mērķis ir radīt labvēlīgus nosacījumus jauniem veidiem, kā tiešsaistē pāri robežām izplatīt televīzijas un radio programmas, kas būtu salīdzināmi ar nosacījumiem, kuri attiecas uz tradicionālāko pārraidīšanu ar satelītsakaru palīdzību un retranslēšanu kabeļtīklos. Jaunie, Satelītu apraides un kabeļu retranslācijas direktīvas noteikumu rosinātie noteikumi vienkāršos un paātrinās tādu tiesību iegūšanu, kas vajadzīgas attiecībā uz noteiktiem raidorganizāciju sniegtiem tiešsaistes pakalpojumiem (programmām, ko raidorganizācijas tiešsaistē pārraida vienlaikus ar apraides pakalpojumu un arhīvtelevīzijas pakalpojumu sniegšanu) un attiecībā uz retranslācijas pakalpojumiem, ko sniedz, izmantojot tādus līdzekļus kā interneta protokola televīzija (TV vai radio pakalpojumi pa noslēgtiem interneta protokolā balstītiem tīkliem). Šo noteikumu mērķis ir atvieglot tirgus attīstību un plašāk izplatīt Eiropas radio un TV producētos darbus, kas eiropiešiem ir svarīgs informācijas un izklaides avots. Tas savukārt patērētājiem pavērs vairāk izvēles un kultūrdaudzveidības.

Paralēli priekšlikumā Direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū tiek ieviests jauns sarunu mehānisms, ar kura starpniecību būs vieglāk noslēgt licencēšanas nolīgumus par to, lai audiovizuālus darbus darītu piekļūstamus pieprasījumvideo platformās. Šis mehānisms pieder pie plašākiem politiskiem centieniem, kuru mērķis ir risināt daudzveidīgos faktorus, ar ko izskaidrojama Eiropas audiovizuālo darbu, jo īpaši filmu, ierobežotā pieejamība Eiropas Savienībā. Eiropas filmas parasti ražo mazi filmu producentu uzņēmumi, un Eiropas Savienībā tās tiek izplatītas krietni mazāk nekā ASV filmas. Teritorijās, kur nav parakstīti nolīgumi ar vietējiem izplatītājiem, Savienības pilsoņiem šādām filmām legāli piekļūt nav iespējams. Strukturētā dialogā ar ieinteresētajām personām tiks risināti arī licencēšanas jautājumi un ar tiem saistītas juridiskas un līgumiskas grūtības, ar kādām nākas saskarties Eiropas audiovizuālo darbu izmantošanā pieprasījumvideo pakalpojumos. Komisija to veicinās un regulāri pulcinās nozares pievienotās vērtības ķēdē iesaistītos (producentus, autorus, tirdzniecības aģentus, izplatītājus, raidorganizācijas, informācijas apkopotājuzņēmumus un pieprasījumvideo platformas). Dialoga mērķis būs racionalizēt licencēšanas praksi un atvieglināt tādu nolīgumu slēgšanu nozarē, kuru rezultātā Eiropas darbi tiktu ilgtspējīgāk izmantoti un plašāk pieejami. Komisija par dialoga rezultātiem ziņos līdz 2018. gada beigām.

Komisija arī rosina, lai tiktu izstrādāti praktiski instrumenti, ar kuru palīdzību kļūs vieglāk un efektīvāk licencēt audiovizuālo darbu izmantošanu vairākās teritorijās visā Eiropas Savienībā. Tas attiecas arī uz to, ka tiktu izveidoti licencēšanas centri jeb tiešsaistes rīki, ar kuru palīdzību būtu iespējams Eiropas darbus digitāli izplatīt arī valstīs, kur tie netiek izrādīti kinoteātros vai izplatīti, un tiktu sastādīti "kūrēti" dažādu producentu audiovizuālo darbu katalogi, kuri tiktu piedāvāti pieprasījumvideo pakalpojumu sniedzējiem. Papildu sarežģījumus rada tas, ka audiovizuālajā nozarē netiek izmantota universāla identifikācijas sistēma. Tā vietā tirgū sadzīvo divi standarta identifikatori, un nozare atturas tos izmantot, jo tie nav sadarbspējīgi. Tas nozīmē, ka licencēšanas darbības ir apgrūtinātas un nav viegli automatizējamas. Attiecībā uz šiem diviem atsevišķajiem identifikatoriem atbildīgās organizācijas patlaban ar Komisiju sadarbojas, lai panāktu, ka to datubāzes un identifikatori ir pilnīgi sadarbspējīgi. Visbeidzot, Komisija izpētīs, kāda veida stimulus piedāvāt tiesību īpašniekiem, lai tie darbus, kuri saņem izplatīšanas atbalstu no programmas "Radošā Eiropa" mediju apakšprogrammas, izplatītu teritorijās, ko neaptver parakstīti izplatīšanas līgumi.

Tiek ieviesti arī pasākumi, kas dotu pretsparu pamanāmības trūkumam un valodiskajiem šķēršļiem, kuri lietotājus kavē gūt piekļuvi Eiropas darbiem. Svarīga nozīme audiovizuālo darbu izplatīšanā pāri robežām ir subtitrēšanai un dublēšanai, ko finansē gan programmas "Radošā Eiropa" mediju apakšprogramma, gan citi publiski līdzekļu avoti. Komisija ir paredzējusi publisko finansēšanu un subtitrēšanas un dublēšanas izmantošanu efektivizēt, izmantojot programmas "Radošā Eiropa" mediju apakšprogrammu un tiešsaistes repozitorija rīku, kas pavērtu netraucētu piekļuvi līdzšinējai ES operatoru veiktajai subtitrēšanai un dublēšanai un ko paredzēts piedāvāt lietošanā pirms 2016. gada beigām. Efektīvu piekļuvi legālam filmu piedāvājumam internetā patērētājiem paver arī tiešsaistes meklēšanas rīki. Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūra izstrādā tādu meklēšanas rīku, kas var darboties Eiropas līmenī, un tādu rīku komplektu, ar kuru palīdzību izstrādāt nacionālus meklēšanas rīkus, kas pilnīgi sāks darboties līdz 2017. gadam un dalībvalstīm būs pieejami bez maksas. Komisija atbalstīs arī to, lai, rūpējoties par plašākām interesēm un gaumi un tiecoties audzināt un palielināt Eiropas darbu auditoriju, saturs tiktu ieteikts ar datu un automatizētu instrumentu starpniecību. Plašākā skatījumā svarīgs uzdevums ir sekmēt, lai Eiropas filmas būtu vieglāk iepazīstamas: šajā jautājumā Komisija turpina pārrunas ar Eiropas Filmu aģentūru direktoru asociāciju (EFAD) un filmu nozari. Ņemot vērā, ka kopražojuma filmām ir potenciāls tikt izplatītām Eiropā un aiz tās robežām, Komisija kopā ar EFAD pētīs, kā 2017. gadā attiecībā uz Eiropas kopražojumiem izstrādāt kopīgas veicināšanas stratēģijas. Visi šie pasākumi papildina nesen pieņemto priekšlikumu, ar kuru paredzēts grozīt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un ieviest stingrāku prasību pieprasījumvideo pakalpojumos popularizēt Eiropas darbus, nodrošinot to klātbūtni un redzamību.

Turklāt Komisija pēta dažādus alternatīvus finansēšanas, ražošanas un izplatīšanas modeļus, kuri jau no sākuma orientēti uz vienoto tirgu un globālajiem tirgiem. Šajā ziņā Komisija īpašu vērību pievērsīs Eiropas animācijas filmu sektoram. Šajā sektorā īpaši liela nozīme ir vēstījuma pasniegšanai, un tā darbi vieglāk aprit pāri robežām. Ir tendence, ka animācijas filmu producenti vienlaikus strādā pie dažādiem televīzijas un filmu projektiem un atsevišķos projektos var sadarboties arī ar citām studijām. Paralēli līdzšinējam atbalstam, kāds tiek saņemts no programmas "Radošā Eiropa" mediju apakšprogrammas, Komisija pirms šā gada beigām sāks dialogu ar lielākajām Eiropas animācijas filmu studijām, lai pārrunātu, kā šajā sektorā paplašināt mērogu. Ar tās palīdzību būtu jāapzina arī nozares konkrētās vajadzības vairākos jautājumos, no intelektuālā darbaspēka aizplūšanas līdz tam, kā animācijas filmām un televīzijas animācijas filmām palīdzēt vēl sekmīgāk apritēt pāri valstu robežām. Šā dialoga mērķis būtu līdz 2017. gada vidum vienoties par sektoram paredzētu kopīgu rīcībplānu.

Visbeidzot, ar priekšlikumu Direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū tiek ieviesti risinājumi, kā kultūras mantojuma institūcijām vieglāk licencēt tiesības, kas nepieciešamas tādu darbu digitalizēšanai un izplatīšanai, kuri vairs netiek tirgoti, bet kuriem ir liela kultūrvērtība. Kultūrdaudzveidības lološanā, izglītošanā un sabiedriskajā līdzdalībā ļoti liela nozīme ir arī darbu piekļūstamībai nekomerciālā vidē, piem., izglītības iestādēs, sabiedriskajās bibliotēkās un ārpus kinoteātriem. Šādiem kanāliem un labākai medijpratībai var būt liela nozīme Eiropas darbu popularizēšanā un ilgtspējīgas auditorijas radīšanā šiem darbiem. Turklāt Komisija kopā ar EFAD un audiovizuālo nozari pēta, kā izveidot un 2017. gadā finansēt izglītojošiem nolūkiem paredzētu katalogu ar Eiropas filmām. Tas būtu lietderīgs pilotprojekts, kā jauniešu auditoriju iepazīstināt ar Eiropas filmu daudzveidību un kvalitāti.





3. Pasākumi, kā digitālajai videi un pārrobežu videi pielāgot izņēmumus