EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.6.2018 COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826 (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS • Pamatojums un mērķi Eiropas Komisija 2018. gada 2. maijā nāca klajā ar priekšlikumu Savienības daudzgadu finanšu shēmai (DFS) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Citstarp Komisija tajā ierosināja jaunu Vienotā tirgus programmu. Šī Programma palīdzēs sasniegt mērķus, kas izklāstīti DFS priekšlikumam pievienotajā politiskajā paziņojumā. Tas tiks panākts, nostiprinot iekšējā tirgus pārvaldību, veicinot rūpniecības un it īpaši mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju, atbalstot cilvēku, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību, kā arī izveidojot Eiropas statistikas finansēšanas satvaru. Priekšlikumā ir paredzēts piešķirt budžeta līdzekļus 4089 miljonu EUR apmērā. Šīs regulas mērķu īstenošanu ievērojami sekmēs vēl 2000 miljoni EUR, kas piešķirti no fonda InvestEU, jo īpaši no ieguldījumu sadaļas, kas paredzēta MVU. Iekšējais tirgus ir viens no Savienības stūrakmeņiem. Jau kopš izveides tas ir bijis būtisks izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības dzinējspēks. Iekšējais tirgus ir palīdzējis radīt darbvietas un nodrošinājis patērētājiem plašākas izvēles iespējas par zemākām cenām. Tas vēl aizvien darbojas kā virzītājspēks spēcīgākas, līdzsvarotākas un taisnīgākas ekonomikas veidošanai. Tas ir viens no Savienības lielākajiem sasniegumiem un tās spēcīgākais aktīvs pasaulē, kas kļūst arvien globalizētāka. Taču iekšējam tirgum ir pastāvīgi jāpielāgojas strauji mainīgajai videi, ko raksturo digitālā revolūcija un globalizācija. Tas rada būtisku izaicinājumu regulējuma un tā izpildes jomā. Liela daļa Savienības tiesību aktu ir saistīta ar iekšējā tirgus darbību. Tas it īpaši attiecas uz konkurences, standartizācijas, patērētāju tiesību aizsardzības, tirgus uzraudzības un pārtikas piegādes ķēdes regulējumu. Tas skar arī noteikumus par uzņēmējdarbību, tirdzniecību, finanšu pakalpojumiem un iestādēm, kā arī godīgas konkurences veicināšanu, kas palīdz radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuri savukārt ir svarīgs iekšējā tirgus darbības priekšnosacījums. Tomēr joprojām pastāv šķēršļi pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, turklāt rodas arvien jauni. Noteikumu pieņemšana ir tikai pirmais solis; tikpat svarīgi ir panākt, lai tie darbotos. Tāpēc ir jāsniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem pietiekama informācija par to tiesībām, jānodrošina publiskajām iestādēm zināšanas par to, kā šos noteikumus piemērot, bet tiesām — nepieciešamās speciālās zināšanas par to izpildi. Tas nozīmē, ka ir jāizstrādā informācijas rīki, apmācību programmas un ārkārtas mehānismi. Tas arīdzan nozīmē, ka ir jāpastiprina dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbība, kā arī šo iestāžu sadarbība ar Komisiju un tās decentralizētajām Savienības aģentūrām. Turklāt, lai Savienības tiesisko satvaru varētu rezultatīvi īstenot un modernizēt, un ātri pielāgot pastāvīgi mainīgajai videi, ir nepieciešamas jaunākās analīzes, pētījumi un izvērtējumi, kuru pamatā ir kvalitatīvi, salīdzināmi un drošticami dati. Ierosinātajā Programmā ir apkopotas darbības, ko agrāk finansēja no piecām līdzšinējām programmām tādās jomās kā uzņēmumu konkurētspēja, patērētāju tiesību aizsardzība, finanšu pakalpojumu klienti un tiešie lietotāji, finanšu pakalpojumu rīcībpolitikas veidošana, kā arī pārtikas piegādes ķēde, vai ko līdz šim finansēja no vairākām ar iekšējo tirgu un MVU konkurētspēju saistītām Komisijas budžeta pozīcijām. Ierosinātajā Programmā ietvertas arī jaunas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību. Visas šīs darbības vieno kopīgais mērķis, proti, reglamentēt, īstenot, veicināt, izpildīt un aizsargāt dažādās darbības un dalībniekus iekšējā tirgū, kā arī nodrošināt iekšējā tirgus darbības nepārtrauktību. Tādējādi visas attiecīgās darbības katra savā veidā ir nepieciešamas, lai iekšējais tirgus labi darbotos, un ir jānodrošina to turpmāks finansiālais atbalsts. Ierosinātajā Programmā ir paredzēts turpināt daudzās līdzšinējās darbības, vienlaikus pilnveidojot un plašāk izmantojot to un jauno darbību sinerģiju. Turpmāka pilnveidošana tiks panākta, apkopojot fondā InvestEU visus Savienības līmenī centralizēti pārvaldītos finanšu instrumentus, tostarp parāda un kapitāla finanšu instrumentus MVU vajadzībām. Tāpēc MVU paredzētās aizdevumu garantijas, ko līdz šim sniedza no programmas COSME, turpmāk tiks nodrošinātas no fonda InvestEU MVU ieguldījumu sadaļas. Attiecībā uz programmas COSME parāda un kapitāla finanšu instrumentu līdzekļu saņēmējiem jānorāda, ka arī turpmāk tiks nodrošināta finansiālās palīdzības nepārtrauktība un pāreja uz InvestEU notiks nemanāmi. Attiecīgi Programmas nolūks ir uzlabot iekšējā tirgus darbību. Tā nodrošina elastīgāku un dinamiskāku finansēšanas satvaru, kura mērķis ir izmaksu ziņā vislietderīgākajā veidā aizsargāt iekšējā tirgus sekmīgu darbību. Ierobežota budžeta apstākļos Savienībai ir jācenšas veidot sinerģiju un jānovērš iekšējam tirgum sniegtā atbalsta pārklāšanās un sadrumstalotība. Savienībai ir arīdzan jāpalielina attiecībā uz iedzīvotājiem, patērētājiem, uzņēmumiem un kompetentajām iestādēm īstenotās darbības redzamība un saskaņotība, jo plašais dažādo rīku un atbalsta programmu klāsts var tās mulsināt. Tāpēc Programma nodrošinās budžeta līdzekļus, lai atbalstītu dziļāka un taisnīgāka iekšējā tirgus izveidi, īstenojot pilnveidotu un elastīgu finansēšanas satvaru. Tā kā Programmā ir paredzētas vairākas jaunas iniciatīvas un apstākļus konkurences jomā sevišķi ietekmē dinamiskās norises iekšējā tirgū, kuru tempu un apmēru ir grūti prognozēt, paredzams, ka, lai izpildītu jaunās ar šo Programmas sadaļu saistītās vajadzības, būs nepieciešama elastība. Turklāt ar Programmu tiek izveidots tāds finanšu satvars, kas nodrošinātu augsti kvalitatīvu, salīdzināmu un drošticamu Eiropas statistiku, kas ir nepieciešama visu Savienības rīcībpolitikas izstrādē, pārraudzībā un izvērtēšanā. Ar to tiek aizstāta līdzšinējā Eiropas Statistikas programma. Jāuzsver, ka, lai arī Eiropas statistika neapšaubāmi sekmē iekšējā tirgus politikas īstenošanu, tās darbības joma ir daudz plašāka nekā iekšējais tirgus, jo aptver visas Savienības rīcībpolitikas. • Atbilstība spēkā esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem Programma veicina dziļāka un taisnīgāka iekšējā tirgus izveidi, atbalstot Vienotā tirgus stratēģijas, Digitālā tirgus stratēģijas, Kapitāla tirgu savienības rīcības plāna un uz patērētājiem orientēta jaunā kursa paketes īstenošanu. Vienlaikus, kā Komisijas priekšsēdētājs norādīja savā 2017. gada runā par stāvokli Savienībā, stiprākas Savienības priekšnosacījums ir arī spēcīgs vienotais tirgus. Iekšējā tirgus pārvaldības stiprināšana arīdzan atbilst vairākiem Padomes secinājumiem un Eiropas Parlamenta rezolūcijām par vienoto tirgu. Ievērojamākie no tiem ir Konkurētspējas Padomes 2016. gada 29. februāra secinājumi par Vienotā tirgus stratēģiju (atsauces dok. Nr. 6622/16) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija Rezolūcija par Vienotā tirgus stratēģiju (atsauces dok. Nr. 2015/2534 (INI)). • Atbilstība pārējām Savienības rīcībpolitikām Ierosinātā Programma ir saskanīga ar citām ierosinātām Savienības darbības programmām un fondiem, kam ir līdzīgi mērķi saistītās kompetences jomās. Konkrētāk, šajā Programmā paredzētās darbības papildinās Muitas programmas un programmas Fiscalis darbības, kuras arī tiecas atbalstīt un uzlabot iekšējā tirgus darbību.

Ierosinātā Programma veicina ar fondu InvestEU sniegtā atbalsta MVU un uzņēmējdarbībai sinerģiju un papildināmību. Šajā nolūkā papildus 1000 miljoniem EUR, kas no šīs Programmas ir atvēlēti MVU konkurētspējas atbalstam nefinanšu instrumentu veidā, no fonda InvestEU MVU ieguldījumu sadaļas tiks īstenots MVU garantiju mehānisms ar budžetu 2000 miljonu EUR apmērā. Programma papildina MVU un uzņēmējdarbībai sniegto atbalstu, ko nodrošina Eiropas Reģionālās attīstības fonds. Programma tieksies panākt sinerģiju ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un Kosmosa programmu, lai mudinātu MVU izmantot nozīmīgas inovācijas un citus šo programmu satvarā izstrādātus risinājumus. Programma arī papildina Eiropas digitālo programmu, kuras mērķis ir veicināt Savienības ekonomikas un publiskā sektora digitalizāciju. Turklāt ierosinātā Programma centīsies rast sinerģiju ar Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kura mērķis ir atbalstīt turpmāku Eiropas tiesiskuma telpas attīstību, lai paaugstinātu valstu tiesu iekārtu iedarbīgumu, kas ir nozīmīgs taisnīgas un izmaksu ziņā lietderīgas Eiropas ekonomikas veicinātājs. Ierosinātā Programma ir saskanīga ar Erasmus un Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kā arī Eiropas Sociālo fondu Plus. Tā veicinās mobilitāti darba tirgū un jauniešu mobilitāti, kas ir būtisks iekšējā tirgus sekmīgas darbības priekšnosacījums. Visbeidzot, ierosinātās Programmas atbalstītās darbības attiecībā uz pārtikas piegādes ķēdi, piemēram, veterināros un fitosanitāros pasākumus dzīvnieku un augu veselības krīžu novēršanai, varētu papildināt ar Savienības kopējās lauksaimniecības politikas budžetā paredzētajiem tirgus intervences pasākumiem. Attiecīgā gadījumā Programmas darbības būtu jāizmanto samērīgi, lai risinātu tirgus neveiksmes vai suboptimālas situācijas ieguldījumu jomā, darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu, un tām jābūt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību. Tas nodrošinās konsekvenci starp programmas darbībām un ES noteikumiem par valsts atbalstu, tādējādi izvairoties no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem Priekšlikumā ir paredzēts, ka regulu sāks piemērot no 2021. gada 1. janvāra. Tas ir adresēts 27 dalībvalstu Savienībai, ņemot vērā Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50 pantu. Šo paziņojumu Eiropadome saņēma 2017. gada 29. martā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Savienības tiesību akta juridiskā pamata izvēle ir jāpamato ar objektīvu informāciju, ko tiesa var pārbaudīt. Ja Līgumā pastāv specifiskāka tiesību norma, ko var izmantot par attiecīgā tiesību akta juridisko pamatu, tad šis tiesību akts ir jāpamato ar minēto tiesību normu. Ja kāda pasākuma analīze atklāj, ka tam ir divi mērķi vai divas sastāvdaļas, un ja vienu no šiem mērķiem vai sastāvdaļām var atzīt par galveno, bet otrai ir tikai palīgraksturs, tad tiesību akts ir jāpamato tikai ar vienu juridisko pamatu, proti, ar to, ar ko ir saistīts galvenais vai izšķirošais mērķis vai sastāvdaļa. Attiecībā uz pasākumu, kuram vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairākas sastāvdaļas, kas ir nesaraujami saistītas un kam attiecībā pret citām nav palīgrakstura, Tiesa ir nospriedusi, ka, ja ir piemērojamas dažādas Līguma tiesību normas, šādam pasākumam izņēmuma kārtā ir jānorāda dažādi atbilstošie juridiskie pamati. Divu juridisku pamatu norādīšana nav pieļaujama, ja procedūras, kas ir paredzētas vienam vai otram pamatam, nav saderīgas. Pamataktiem, ar ko izveido patlaban spēkā esošās programmas, kas tiks iekļautas Programmā, ir atšķirīgs juridiskais pamats. Tie attiecas uz šādiem Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) pantiem: ·114. pants attiecībā uz atbalsta darbībām finanšu pārskatu un revīzijas jomā (un lielu skaitu iekšējā tirgus pasākumu, kuros ir iekļauti finanšu palīgnoteikumi); ·169. panta 2. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību; ·43. pants un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz veterinārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem; ·197. pants attiecībā uz administratīvo sadarbību; ·173. pants, kas veicina tādas vides veidošanu, kas ir labvēlīga uzņēmumu, jo īpaši MVU, attīstībai; ·195. pants attiecībā uz tūrismu, kā arī ·338. pants attiecībā uz statistiku. Ņemot vērā paredzamo sinerģiju, līdzšinējo programmu apvienošanas rezultātā priekšlikumam vienlaikus ir četri nesaraujami saistīti mērķi, kam attiecībā pret citiem nav palīgrakstura. Nolīguma mērķi ir šādi: ·iekšējais tirgus (LESD 114. pants); ·veterinārie un fitosanitārie pasākumi (LESD 43. pants un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts);

·uzņēmumu un it īpaši MVU attīstībai labvēlīgas vides veicināšana (LESD 173. pants), kā arī ·statistika Savienības rīcībpolitikām (LESD 338. pants). Attiecīgi Programmas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, 43. panta 2. punkts un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts, kā arī 173. un 338. pants. • Subsidiaritāte Lai izveidotu dziļāku un taisnīgāku iekšējo tirgu, ir nepieciešams labi funkcionējošs tiesiskais satvars, informēti un iespējām nodrošināti iedzīvotāji, patērētāji un uzņēmumi, kā arī konkurētspējīga rūpniecības ekosistēma. Savienība un dalībvalstis to nevar panākt, rīkojoties atsevišķi. Arī tad, ja par iekšējā tirgus nodrošināšanu praksē galvenokārt atbild dalībvalstis, Komisija kā Līgumu sargātāja un Savienība kopumā ir ieinteresētas, lai šie mērķi tiktu sasniegti saskaņoti un lai iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem būtu vienādas tiesības un iespējas visā Eiropā. Ir jārīkojas Savienības līmenī, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pastāvīgu attīstību, diskriminācijas izskaušanu, patērētāju tiesību aizsardzību, pilnvērtīgu konkurenci, dalībvalstu spēju un to sadarbības attīstību un pārrobežu problēmu novēršanu. Lai Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes varētu saskaņoti strādāt darbības līmenī, ir vajadzīgi kopīgi noteikumi un Eiropas mēroga sadarbība. Šādu augstas pakāpes sadarbību un darbību saskaņotību var panākt, vienīgi izmantojot centralizētu pieeju, ideālā gadījumā — Savienības līmenī. Ierosinātajā Programmā paredzēto darbību īstenošana būs izmaksu ziņā lietderīgāka nekā katras iesaistītās dalībvalsts divpusējas vai daudzpusējas sadarbības satvara izveide. Apkopojot resursus, Programma nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Tas vienlaikus dod iespēju vairot iedzīvotāju, patērētāju, uzņēmumu un dalībvalstu kompetento iestāžu uzticību iekšējam tirgum. Papildus jāpiebilst, ka nepieciešamība pēc Savienības iejaukšanās tika atzīta arī līdzšinējās programmās. Ierosinātā Programma šo izvēli negrozīs. Līdz ar to šo Programmu var izveidot vienīgi Savienības līmenī, jo, lai īstenotu tajā paredzētās darbības, ir nepieciešama aktīva dalībvalstu sadarbība un rīcības saskaņošana. • Proporcionalitāte Ierosinātā Programma palīdzēs rezultatīvi īstenot un modernizēt Savienības tiesisko satvaru un to ātri pielāgot pastāvīgi mainīgajiem apstākļiem. Citstarp tas tiks panākts, vācot datus un veicot analīzes, pētījumus, izvērtēšanas un sagatavojot rīcībpolitiskus ieteikumus. Vairāk nekā puse no ierosinātā budžeta tiks atvēlēta spēju veidošanas pasākumiem, kā arī kopīgu darbību veicināšanai starp dalībvalstīm un starp to kompetentajām iestādēm, Komisiju un Savienības decentralizētajām aģentūrām. Turklāt no Programmas līdzekļiem tiks finansēti mehānismi, kas sniedz iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumu pārstāvjiem iespēju piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos. Tā arī stiprinās speciālo un vispārīgo zināšanu apmaiņu un izplatīšanu. Programma atbalstīs ļoti konkrēta veida darbības šādās jomās: konkurētspējas, it īpaši MVU konkurētspējas, paaugstināšana, kā arī standartizācija un ārkārtas pasākumi attiecībā uz pārtikas piegādes ķēdi. Turklāt Programma nodrošinās finansēšanas satvaru Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. panta nozīmē. Neviena no paredzētajām darbībām nepārsniedz Programmas mērķu sasniegšanai absolūti nepieciešamo attiecībā uz labi funkcionējoša iekšējā tirgus izveidi, MVU konkurētspējas veicināšanu un Eiropas statistikas sagatavošanu. Darbību pamatā ir analīzes dati par faktiskajām vajadzībām praksē, turklāt ir ņemtas vērā arī juridiskās prasības (piemēram, ārkārtas veterinārie un fitosanitārie pasākumi, Eiropas statistika). Komisija veiks Līgumos paredzētās saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas. Tādējādi Programmas mērķi Savienības līmenī tiks sasniegti daudz samērīgākā veidā nekā dalībvalstu līmenī. Ietekmes novērtējuma 3.3. punktā ir minēta Savienības nodrošinātā pievienotā vērtība. • Juridiskā instrumenta izvēle

Saskaņā ar ietekmes novērtējuma secinājumiem Savienības iejaukšanās, izmantojot finansējuma programmu, ir atbilstīga. Apvienojot vienotā Programmā visas līdzšinējās programmas un darbības, ko agrāk finansēja no budžeta pozīcijām, kas ir saistītas ar iekšējo tirgu, MVU konkurētspēju un Eiropas statistiku, tiks uzlabota darbību saskaņotība un integrācija. Vienlaikus tiks samazināts atšķirīgo un sadrumstaloto finansēšanas noteikumu skaits. Saskaņā ar likumdošanas politiku, ko Komisija ir pieņēmusi daudzgadu finanšu shēmas paspārnē, finansējuma programma ir izstrādāta kā regulas priekšlikums. 3.RETROSPEKTĪVO IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI • Retrospektīvie izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Ierosinātajā Programmā tiek ņemti vērā iepriekšējo programmu izvērtējumu secinājumi, kā arī no iekšējā tirgus budžeta pozīcijām agrāk finansēto darbību izvērtējumu un sabiedrisko apspriešanu rezultāti un novērtējums par to, vai ir nepieciešams īstenot jaunas darbības. Īpaši jānorāda, ka tikai 6 % no ES pilsoņiem uzskata, ka ir labi informēti par savām kā Savienības pilsoņu tiesībām, un tikai 36 % atzīst sevi par diezgan labi informētiem. Vienotās digitālās vārtejas sabiedriskajā apspriešanā 80 % uzņēmumu atzina, ka citu valstu prasību ievērošana ir sarežģīta. Savukārt 60 % iedzīvotāju norādīja, ka, pārceļoties uz dzīvi citā dalībvalstī, tiem ir grūti vai diezgan grūti uzzināt, kuras attiecīgās valsts prasības tiem jāievēro. Arī REFIT izvērtēšanā par tirgus uzraudzības darbību attiecībā uz precēm tika konstatēts, ka uzņēmumiem ir nepietiekamas zināšanas par noteikumiem un ka preču atbilstības caurredzamība ir vāja. Izvērtējumā tika noskaidrots, ka neatbilstību papildus citiem faktoriem veicina tirgus uzraudzības organizēšanas sadrumstalotība Savienībā. Lai iekšējā tirgū samazinātu neatbilstīgo preču daudzumu, ir nepieciešama saskaņotāks tirgus uzraudzības iestāžu kopīgo darbību finansēšanas koordinācijas satvars. Attiecībā uz konkurences politiku Eirobarometra aptaujās, kas veiktas 2010. un 2014. gadā, atklājās, ka iedzīvotāji nav pietiekami informēti par to, kur vērsties paaugstinātu cenu, šaurāka preču klāsta, mazāka piegādātāju loka vai sliktas kvalitātes gadījumos. Turklāt Eirobarometra 2016. gada aptaujā tika konstatēta vien ierobežota informētība par valsts atbalsta noteikumiem un to pārzināšana. Patērētāju programmas izvērtēšanā tika atklāta tās nespēja ātri reaģēt uz jaunām tirgus problēmām, ko rada straujas un nereti neparedzamas tehnoloģiju un sabiedrības pārmaiņas. Izvērtēšana arī izgaismoja konkrētus sarežģījumus atsevišķās dalībvalstīs, kuri liedz pilnvērtīgi izmantot pieejamos līdzekļus, galvenokārt ierobežotu resursu dēļ. Pārtikas piegādes ķēdes programmas vidusposma izvērtēšanā tika konstatēts, ka visas darbības, kuras saņem Savienības finansiālo atbalstu šajā jomā, joprojām ir būtiski nepieciešamas cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai visā pārtikas piegādes ķēdē. Šī Programma arī ir pierādījusi, ka ar to var elastīgi risināt jaunas vajadzības pēc līdzfinansējuma, it īpaši dzīvnieku slimību un augu kaitēkļu izplatības gadījumos. Visbeidzot, patlaban notiekošajā Eiropas Statistikas programmas izvērtēšanā ir konstatēts, ka jāizveido pastāvīga darbībspēja, lai būtu iespējams ātrāk reaģēt uz jaunām vajadzībām pēc jauniem datiem. Globalizācija, digitalizācija un tehnoloģiju ātrā attīstība met izaicinājumu ekonomikas snieguma novērtēšanas pamatrādītājiem, t. i., iekšzemes kopproduktam un galvenajiem ekonomikas rezultātu rādītājiem. Tāpēc ir jāiegulda liels darbs arī jaunas metodikas izstrādē. Ir jāpielāgo datu vākšana, lai aptvertu visus pieejamos datu avotus. • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Daudzgadu finanšu shēmas priekšlikuma sabiedriskā apspriešana norisinājās no 2018. gada 10. janvāra līdz 9. martam. Aptaujas anketā bija iekļauti šādi temati: ieguldījumi, pētniecība un inovācija, MVU un iekšējais tirgus. Aptuveni 80 % ieinteresēto personu uzskatīja, ka Savienības programmas un fondi nodrošina lielāku pievienoto vērtību nekā būtu iespējams panākt valsts līmenī. Iekšējais tirgus tika atzīts par Savienības radītās pievienotās vērtības labāko piemēru, jo to uzskatīja par sabiedrisko labumu, kas nodrošina reālu un taustāmu vērtību. Lielākais vairākums respondentu par Programmas kontekstā svarīgākajām atzina problēmas šādās jomās: atbalsts MVU un rūpnieciskajai attīstībai, godīgai konkurencei un pārtikas nekaitīgumam. Kopumā 20–50 % respondentu uzskatīja, ka ar Programmu saistītās rīcībpolitikas pilnīgi vai diezgan labi veicina šo problēmu risināšanu. Augstāko novērtējumu saņēma raita preču aprite Savienībā (50 % no visām atbildēm). Nākamo augstāko novērtējumu saņēma atbalsts rūpnieciskajai attīstībai (42 %), Savienības statistikas nodrošināšana (40 %) un atbalsts kapitāla plūsmām un ieguldījumiem (39 %). Tikai 12 % respondentu uzskatīja, ka šīs rīcībpolitikas ir pilnīgi nesekmīgas. • Ietekmes novērtējums Ierosinātās Programmas koncepcija bija ietekmes novērtējuma priekšmets. Tika analizēti šādi trīs vispārēji scenāriji. –1. variants: līdzšinējās kārtības saglabāšana — tiek turpināta pašreizējo daudzgadu programmu un budžeta pozīciju īstenošana, pievienojot jaunus izmaksu priekšlikumus, kas pieņemti ar atsevišķiem pamataktiem; –2. variants: integrēšana — tiek pieņemta jauna programma, lai izpildītu pašreizējās un jaunās programmas un budžeta pozīcijas, kas ietilpst programmas darbības jomā. To dara, pieņemot vienu pamataktu, kas ir pietiekami elastīgs, lai saglabātu konkrētas juridiskās un institucionālās prasības; –3. variants: pilnīga apvienošana — visas programmas, kas ietilpst programmas darbības jomā, tiek apvienotas vienā kopīgā pamataktā ar identiskām juridiskajām un institucionālajām prasībām attiecībā uz visām darbībām, kas ir tā darbības jomā.

Par vēlamāko tika uzskatīts 2. variants — jauna integrēta Programma. Tika atzīts, ka šis variants ir mazāk vērienīgs nekā 3. variants, taču tas ir īstenojams un pragmatisks risinājums, ar ko panākt programmas darbības jomā ietilpstošo programmu un budžeta pozīciju papildu vienkāršošanu, elastību un sinerģiju. Vienlaikus šis variants dotu iespēju saglabāt konkrētās juridiskās un institucionālās prasības par šo atsevišķo programmu pārvaldību. Kā piemēri jāmin ārkārtas veterinārie un fitosanitārie pasākumi un Eiropas Statistikas programma, kam piemēro īpašu institucionālo un pārvaldības kārtību, kas neattiecas uz citām Programmas daļām. Regulējuma kontroles padome sniedza pozitīvu atzinumu par ietekmes novērtējumu. Tomēr padome nāca klajā ar vairākiem apsvērumiem un uzlabojumu ieteikumiem, kas tika ņemti vērā, kā izklāstīts tālāk. Regulējuma kontroles padomes ieteikumi Ieviestās izmaiņas Ziņojums būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu un paskaidrotu jaunākos lēmumus par programmas darbības jomu. Ir paplašināts 1.1. punkts “Darbības joma un konteksts”, atspoguļojot tajā Vienotā tirgus programmas darbības jomu. Ziņojuma ievaddaļā būtu labāk jāizskaidro programmu īpašo pielikumu būtība. Tam vajadzētu novērst pielikumu un ziņojuma savstarpējo neatbilstību. Tajā būtu jāizklāsta konstatējumi, kuri būtiski skar Vienotā tirgus programmas budžetu, pārceļot šo informāciju no pielikumiem uz ziņojuma galveno daļu. Tajā būtu jāuzskaita katras programmas izmaiņas, kas tiks īstenotas nākamajā īstenošanas periodā. Rīcībpolitikas konteksta un jauno prioritāšu sadaļā būtu arī precīzāk jāatspoguļo ieinteresēto personu viedokļi. Ziņojumā vajadzētu paskaidrot, kā tika pienācīgi ņemtas vērā paustās bažas, it īpaši saistībā ar prioritāšu noteikšanu, piemēram, attiecībā uz veselību un drošu un ilgtspējīgu pārtikas piegādes ķēdi. Programmu īpašo pielikumu būtība ir precizēta 1.1. punktā “Darbības joma un konteksts”. Galvenie Vienotā tirgus programmas (apakš)programmu konstatējumi ir precizēti ietekmes novērtējuma ziņojuma pamatdaļas tabulā Nr. 1.3. (No Vienotā tirgus programmā iekļautajām programmām un budžeta pozīcijām gūtā pieredze), savukārt galvenās (apakš)programmu izmaiņas ir pievienotas tabulā Nr. 2.1. (Galvenās izmaiņas pašreizējās programmās / budžeta pozīcijās). Turklāt tika precizēti ieinteresēto personu viedokļi. Ziņojumā ir uzskaitītas Vienotā tirgus programmas kopējās prioritātes, taču labāk būtu sīkāk aprakstīt to un apakšprogrammu prioritāro secību. Analīzē varētu atspoguļot darbību skaita samazināšanas scenārijus un/vai ieguvumus no jaunas sinerģijas, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību iespējamu budžeta ierobežojumu gadījumā. Ziņojumam ir pievienots 3.3. punkts “Iespējamais prioritārais iedalījums, ņemot vērā ES27 pamatscenāriju”. Ziņojumā varētu labāk paskaidrot Vienotā tirgus programmas instrumentu un citu DFS programmu saskaņotību un iespējamo sinerģiju. Priekšlikuma 1.1. punktā tika paplašināta sadaļa “Atkāpes no darbības jomas un saskaņotība ar citām daudzgadu finanšu shēmas programmām”, iekļaujot papildu informāciju par saskaņotību un iespējamo sinerģiju ar citām programmām. • Vienkāršošana Kā minēts iepriekš, ierosinātajā Programmā ir apkopotas ne tikai darbības, kuras līdz šim finansēja no sešu iepriekšējo programmu, tostarp Eiropas Statistikas programmas, līdzekļiem, bet arī darbības, kuras agrāk finansēja no vairākām ar iekšējo tirgu saistītām Komisijas budžeta pozīcijām. Programmā ietvertas arī jaunas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību. Tādējādi ierosinātā Programma pilnveido un izmanto dažādo darbību radīto sinerģiju. Tā arī nodrošina elastīgāku un dinamiskāku finansēšanas satvaru ar mērķi izmaksu ziņā vislietderīgākajā veidā aizsargāt un padziļināt iekšējā tirgus sekmīgu darbību. • Pamattiesības Šajā Programmā tiek pilnīgi ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi, un tā sekmē vairāku šo tiesību īstenošanu. Konkrētāk, Programmas mērķi ir nodrošināt pilsoņu veselības aizsardzību atbilstīgi Hartas 35. pantam un patērētāju tiesību aizsardzību atbilstīgi Hartas 38. pantam. Programma arīdzan veicina tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kas noteiktas Hartas 47. pantā. Programma arī tiecas vairot uzņēmējdarbības brīvību atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, valstu tiesību aktiem un praksei (Hartas 16. pants). 4.IETEKME UZ BUDŽETU Komisija 2018. gada 2. maijā pieņēma priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2021. gada. Saskaņā ar priekšlikumu šī regula laikposmam no 2021. gada paredz budžetu 4 088 580 000 EUR apmērā (pašreizējās cenās). 5.CITI ELEMENTI • Īstenošanas plāni un pārraudzības, izvērtēšanas un pārskatu sniegšanas kārtība Ierosināto Programmu galvenokārt īstenos, ievērojot tiešas pārvaldības principu un izmantojot dotācijas, godalgas un iepirkumus. Paredzams, ka dažu Programmas daļu īstenošanu veiks izpildaģentūras. Tas jo īpaši attiecas uz darbībām, kas ir saistītas ar uzņēmumu un MVU konkurētspēju, mācībām par cilvēku, dzīvnieku un augu veselību pārtikas piegādes ķēdē, kā arī atbalstu dzīvnieku labturībai. Programmas ietekmi izvērtēs vidusposma un noslēguma izvērtēšanā, kā arī pastāvīgi pārraugot galveno augsta līmeņa snieguma rādītāju kopumu. Šīs izvērtēšanas veiks atbilstīgi 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma 22. un 23. punktam, kurā visas trīs iestādes apliecināja, ka turpmāko rīcības variantu ietekmes novērtējumos būtu jāpamatojas uz spēkā esošo tiesību aktu un rīcībpolitikas novērtējumiem. Izvērtēšanās tiks novērtēta Programmas panāktā ietekme praksē, ņemot vērā rādītājus un mērķrādītājus, kā arī detalizētu analīzi par to, cik lielā mērā attiecīgais instruments uzskatāms par atbilstošu, iedarbīgu un efektīvu, rada pietiekamu Savienības pievienoto vērtību un atbilst citām Savienības rīcībpolitikām. Tajos ņems vērā gūto mācību, lai noteiktu iespējamās nepilnības vai problēmas, apzinātu darbību vai to rezultātu turpmākas uzlabošanas iespējas un palīdzētu vairot to ietekmi. Lai nodrošinātu izmaksu lietderību, Programmas rezultātus un paveikto regulāri novērtēs, izmantojot visaptverošu pārraudzības sistēmu un pamatojoties uz iepriekš noteiktiem rādītājiem. Tā kā Programmai galvenokārt ir atbalsta funkcija, palīdzot dalībvalstu pārvaldes iestādēm nodrošināt informācijas apmaiņu un spēju vairošanu, pārraudzības sistēmā uzsvars citstarp tiks likts uz Programmas darbību norises pārraudzību, izvērtējot snieguma rādītājus. • Sīkāks konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums I nodaļa. Vispārīgie noteikumi Programmas darbības jomā visaptveroši ietilpst iekšējais tirgus, MVU konkurētspēja un Eiropas statistika. Programmas konkrētie mērķi ir:

·gādāt par iekšējā tirgus darbības uzlabošanu; ·uzlabot uzņēmumu un it īpaši MVU konkurētspēju; ·vairot standartizāciju; ·aizstāvēt patērētāju intereses; ·veicināt cilvēku, dzīvnieku un augu augstu veselības līmeni visā pārtikas piegādes ķēdē, kā arī ·sagatavot un izplatīt kvalitatīvu statistiku par Eiropu. Programmā var piedalīties Savienības dalībvalstis, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, kā arī valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis. Saskaņā ar Savienības vispārējo rīcībpolitiku Programmā, izpildot dažus nosacījumus, varēs piedalīties arī valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika. Turklāt Programmā varēs piedalīties arīdzan Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā. Programmu īstenos, izmantojot visizplatītākos Savienības budžeta finansēšanas mehānismus, proti, publiskos iepirkumus un dotācijas. II nodaļa. Dotācijas Šajā nodaļā ir norādīti vispārīgie darbību veidi, ko piemēros visiem konkrētajiem mērķiem. Tostarp: ·atbalsts Savienības tiesiskā satvara rezultatīvai īstenošanai un modernizēšanai, vācot un analizējot datus; ·pētījumi un izvērtējumi; ·spēju veidošanas pasākumi un kopīgu darbību veicināšana starp dalībvalstīm, kā arī starp to kompetentajām iestādēm, Komisiju un Savienības decentralizētajām aģentūrām; ·finansējuma piešķiršana mehānismiem, kas sniedz iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumu pārstāvjiem iespēju piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, kā arī ·speciālo un vispārējo zināšanu apmaiņas un izplatīšanas stiprināšana. Turklāt šajā nodaļā ir uzskaitīti ļoti specifiski, mērķvirzīti un stingri ierobežoti darbību veidi šādās jomās: konkurētspējas, it īpaši MVU konkurētspējas, paaugstināšana; standartizācija un ārkārtas pasākumi visā pārtikas piegādes ķēdē. Nodaļā ir noteiktas arī konkrētas darbības, ar ko tiks īstenots finanšu satvars Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. panta nozīmē. Lai panāktu maksimālu vienkāršošanu, šajā nodaļā ir paredzēti vai nu papildu nosacījumi, vai arī atkāpes no Finanšu regulas attiecībā uz attiecināmības prasību piemērošanu juridiskām personām, atbrīvojumi no prasības rīkot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, līdzfinansēšanas noteikumi, attiecināmās izmaksas u. c. III nodaļa. Plānošana, pārraudzība un izvērtēšana Programma būtu jāīsteno, pamatojoties uz gada vai daudzgadu darba programmu vai programmām. Ņemot vērā noteikto mērķu vidēja termiņa un ilgtermiņa būtību, kā arī laika gaitā gūto pieredzi, darba programmu termiņš var būt vairāki gadi. Daudzgadu darba programmas samazinās administratīvo slogu, taču neietekmēs Programmas īstenošanas gaitu.

Priekšlikuma IV pielikumā ir pievienots to pamatrādītāju uzskaitījums, kuri palīdzēs uzlabot Programmas pārraudzību un tās sniegumu jau no darbības sākuma. Komisija būs pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai vajadzības gadījumā grozītu pārraudzības un izvērtēšanas satvaru un rādītāju sarakstu. Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai ir izvirzīts vērienīgāks mērķis attiecībā uz klimata aspekta iekļaušanu visās Savienības programmās, proti, vispārējs mērķis atvēlēt ar klimatu saistītu mērķu īstenošanai 25 % no Savienības izdevumiem. Programmas ieguldījumu šā vispārējā mērķa sasniegšanā pārraudzīs, izmantojot Savienības klimata rādītāju marķēšanas sistēmu atbilstīgā sadalījuma pakāpē, tostarp izmantojot precīzāku metodiku, ja tāda būs pieejama. Komisija turpinās katru gadu sniegt informāciju saistību apropriāciju izteiksmē, izstrādājot gada budžeta projektu. Lai sekmētu Programmas potenciāla pilnīgu izmantošanu ar klimatu saistīto mērķu sasniegšanai, Komisija centīsies noteikt atbilstošas darbības Programmas sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un izvērtēšanas procesā. Tiks veikta starpposma un noslēguma izvērtēšana. IV nodaļa. Pārejas un nobeiguma noteikumi Dažādiem adresātiem, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, tiks sniegta saskaņota, lietderīga un samērīga mērķvirzīta informācija. 2018/0231 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826 (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 114. pantu, 173. pantu un 338. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā:

(1)Iekšējais tirgus ir Savienības stūrakmens. Jau kopš pirmsākumiem tas devis nozīmīgu ieguldījumu izaugsmē, konkurētspējā un nodarbinātībā. Tas radījis jaunas iespējas un apjomradītus ietaupījumus Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un stiprinājis to rūpniecisko konkurētspēju. Iekšējais tirgus ir veicinājis darbvietu radīšanu un patērētājiem piedāvājis plašākas izvēles iespējas par zemākām cenām. Tas vēl aizvien darbojas kā virzītājspēks spēcīgākas, līdzsvarotākas un taisnīgākas ekonomikas veidošanā. Iekšējais tirgus ir viens no Savienības lielākajiem sasniegumiem un ir tās vērtīgākais aktīvs laikā, kad pasaulē palielinās globalizācija. (2)Iekšējam tirgum ir pastāvīgi jāspēj pielāgoties strauji mainīgai digitālās revolūcijas un globalizācijas videi. Jauna digitālo inovāciju ēra joprojām sniedz iespējas uzņēmumiem un privātpersonām, rada jaunus produktus un uzņēmējdarbības modeļus, taču vienlaikus ir izaicinājums attiecībā uz regulējumu un izpildi. (3)Iekšējā tirgus darbības pamatu veido pamatīgs Savienības tiesību aktu kopums. Konkrētāk, tie reglamentē konkurētspēju, standartizāciju, patērētāju tiesību aizsardzību, tirgus uzraudzību un pārtikas piegādes ķēdes regulējumu, taču arī nosaka noteikumus uzņēmējdarbībai, tirdzniecībai un finanšu darījumiem, kā arī tādas godīgas konkurences veicināšanai, kura nodrošina iekšējā tirgus darbībai nepieciešamos vienlīdzīgos konkurences apstākļus. (4)Tomēr šķēršļi iekšējā tirgus netraucētai darbībai joprojām pastāv, turklāt rodas jauni. Noteikumu pieņemšana ir tikai pirmais solis — ne mazāk svarīgi ir arī nodrošināt to iedarbīgumu. Galu galā šis ir jautājums par iedzīvotāju uzticēšanos Savienībai un tās spējai panākt rezultātus, kā arī spējai radīt izaugsmi un darbvietas, turklāt aizsargājot sabiedrības intereses. (5)Pašlaik ir vairākas programmas Savienības darbībai tādās jomās kā uzņēmumu (tostarp mazo un vidējo uzņēmumu) konkurētspēja, patērētāju tiesību aizsardzība, patērētāji un tiešie lietotāji un finanšu pakalpojumu politikas veidošana, kā arī pārtikas piegādes ķēde. Dažas papildu aktivitātes ir finansētas tieši no iekšējā tirgus budžeta pozīcijām. Ir jāracionalizē un jāizmanto sinerģija starp dažādām darbībām un jāparedz elastīgāks un dinamiskāks satvars tādu aktivitāšu finansēšanai, kuru mērķis ir iespējami izmaksefektīvi panākt labi funkcionējošu iekšējo tirgu. Tāpēc jāizveido jauna programma, kas apvieno aktivitātes, kuras iepriekš finansētas saskaņā ar šīm citām programmām un citām attiecīgām budžeta pozīcijām. Programmā būtu jāietver arī jaunas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus funkcionēšanu. (6)Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu reglamentē atsevišķa Eiropas Statistikas programma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013. Lai Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā nodrošinātu nepārtrauktību, jaunajā programmā būtu jāiekļauj arī aktivitātes, kuras aptver Eiropas Statistikas programma, nodrošinot satvaru Eiropas statistikas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai. Ar jauno Programmu Eiropas statistikai būtu jāiedibina tāds finansēšanas satvars, lai būtu iegūstama augsti kvalitatīva, salīdzināma un drošticama Eiropai veltīta statistika, uz kuru varētu balstīties Savienības rīcībpolitiku izstrāde, īstenošana, pārraudzība un izvērtēšana. (7)Tāpēc ir lietderīgi izveidot Iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu (“Programma”). Programma būtu jāsagatavo uz darbības laiku septiņi gadi, proti, no 2021. līdz 2027. gadam. (8)Programmai būtu jāatbalsta iekšējā tirgus pareizas darbības pamatā esošo Savienības tiesību aktu izstrāde, īstenošana un izpilde. Programmai būtu jāatbalsta tādu piemērotu apstākļu radīšana, kas nodrošinātu rīcības iespējas visiem iekšējā tirgus dalībniekiem: uzņēmumiem, iedzīvotājiem (tostarp patērētājiem), pilsoniskajai sabiedrībai un publiskajām varas iestādēm. Šajā nolūkā Programmai būtu jānodrošina uzņēmumu, sevišķi MVU, konkurētspēja, kā arī jāatbalsta patērētāju tiesību aizsardzības un drošuma noteikumu izpilde un jāveido uzņēmumu un privātpersonu izpratne, nodrošinot tiem pareizos instrumentus, zināšanas un kompetenci, ar kuru palīdzību pieņemt rūpīgi pārdomātus lēmumus un vairāk piedalīties Savienības rīcībpolitikas veidošanā. Turklāt Programmai būtu jācenšas uzlabot regulatīvo un administratīvo sadarbību, jo īpaši izmantojot paraugprakses apmaiņu, veidojot zināšanu un kompetenču bāzes, tostarp izmantojot stratēģisku publisko iepirkumu. Programmai būtu arī jāatbalsta tādu augsti kvalitatīvu starptautisko standartu izstrāde, kuri ir Savienības tiesību aktu īstenošanas pamatā. Šis darbs ietver arī standartu noteikšanu finanšu pārskatu un revīzijas jomā, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības kapitāla tirgu caurredzamībā un labā funkcionēšanā un ieguldītāju aizsardzības uzlabošanā. Programmai būtu jāatbalsta noteikumu izstrāde un standartu noteikšana, arī nodrošinot pēc iespējas plašāku visu ieinteresēto personu iesaistīšanos. Vienam no Programmas mērķiem vajadzētu būt arī atbalstīt Savienības tiesību aktu īstenošanu un izpildi, augstā līmenī nodrošinot cilvēka, dzīvnieku un augu veselību pārtikas piegādes ķēdē un dzīvnieku labturības uzlabošanu. (9)Mūsdienīgs iekšējais tirgus veicina konkurenci un sniedz labumu patērētājiem, uzņēmumiem un darbiniekiem. Labāk izmantojot pastāvīgā attīstībā esošā iekšējā pakalpojumu tirgus potenciālu, Eiropas uzņēmumiem vajadzētu būt vieglāk radīt jaunas darbvietas un paplašināties ārpus robežām, kā arī lielākā klāstā piedāvāt pakalpojumus par labākām cenām, turklāt patērētājiem un darbiniekiem saglabājot augstus standartus. Lai to sasniegtu, Programmai būtu jāpalīdz novērst atlikušos šķēršļus un nodrošināt tādu tiesisko satvaru, kurā ir vieta jauniem inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem. (10)Izmantojot preventīvus mehānismus, pieņemot kopīgus noteikumus un — kur Savienības noteikumu nav — piemērojot savstarpējas atzīšanas principu, normatīvie šķēršļi iekšējā tirgū ir novērsti daudziem rūpnieciskiem ražojumiem. Jomās, kurās Savienības tiesību aktu nav, ir savstarpējās atzīšanas princips, kas nozīmē, ka precēm, kuras tiek likumīgi tirgotas vienā dalībvalstī, ir brīva aprite un tās var pārdot citā dalībvalstī. Tomēr uzņēmumu piekļuvi citu dalībvalstu tirgiem apgrūtina savstarpējās atzīšanas neadekvāta piemērošana. Par spīti preču tirgus augstajai integrētībai šādi tiek zaudētas iespējas ekonomikai kopumā. Tāpēc Programmai būtu jācenšas uzlabot savstarpējās atzīšanas piemērošanu preču jomā un samazināt tirgū ieviestu nelikumīgu un neatbilstīgu preču skaitu. (11)Jaunas tiesiskās un izpildes problēmas attiecas uz strauji mainīgu digitālās revolūcijas vidi un ir saistītas ar tādiem jautājumiem kā kiberdrošība, lietu internets vai mākslīgais intelekts. Nodarīta kaitējuma gadījumā būtiski nepieciešami ir stingri noteikumi par preču drošumu un atbildību, lai nodrošinātu rīcībpolitiskus risinājumus, kas Eiropas iedzīvotājiem, tostarp patērētājiem un uzņēmumiem, dod iespēju šādus noteikumus izmantot. Tāpēc Programmai vajadzētu veicināt inovāciju stimulējoša Savienības ražojumatbildības režīma ātru pielāgošanu un izpildi. (12)Savienības tiesību aktiem neatbilstīgu preču laišana tirgū atbilstīgu preču ražotājus atbīda sliktākās pozīcijās un var apdraudēt patērētājus. Daudzi uzņēmēji vai nu nepietiekamu zināšanu dēļ, vai apzināti, lai iegūtu konkurences priekšrocības, neievēro noteikumus. Tirgus uzraudzības iestādēm bieži vien nepietiek finansiālo līdzekļu un to darbība apstājas pie valsts robežas, turpretim uzņēmēji tirgojas Savienības vai pat pasaules mērogā. Konkrētāk, e-komercijas gadījumā tirgus uzraudzības iestādēm ir ļoti grūti atklāt no trešām valstīm importētus neatbilstīgus ražojumus un noteikt atbildīgo juridisko personu šo valstu jurisdikcijā. Tādēļ Programmai būtu jātiecas nostiprināt ražojumu atbilstību, nodrošinot pareizus stimulus uzņēmējiem, pastiprinot atbilstības pārbaudes un veicinot ciešāku pārrobežu sadarbību starp izpildiestādēm. Programmai būtu arī jāpalīdz konsolidēt līdzšinējo tirgus uzraudzības aktivitāšu satvaru, rosināt dažādu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes uz kopīgām darbībām, uzlabot informācijas apmaiņu un veicināt tirgus uzraudzības aktivitāšu konverģenci un ciešāku integrāciju. (13)Ražojumu drošums ir kopīgas rūpes. Atbilstības izvērtēšanas struktūras verificē, vai pirms laišanas tirgū ražojumi atbilst drošuma prasībām. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas struktūras būtu uzticamas un kompetentas. Savienība ir ieviesusi atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas sistēmu, kas verificē to kompetenci, objektivitāti un neatkarību. Pašlaik galvenais izaicinājums ir saglabāt akreditācijas sistēmas atbilstību jaunākajiem sasniegumiem un nodrošināt, ka visā Savienībā tā tiek piemērota vienādi stingri. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas nodrošinātu, lai atbilstības novērtēšanas struktūras joprojām atbilst normatīvo aktu prasībām, un pilnveidotu Eiropas akreditācijas sistēmu, jo īpaši jaunās rīcībpolitiskās jomās, atbalstot Eiropas sadarbību akreditācijai (EA), kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2008 14. pantā. (14)Kopš attīstījušies tiešsaistes tirdzniecības un tūrisma pakalpojumi, patērētāju tirgiem nav robežu, tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai patērētāji, kas Savienībā dzīvo pastāvīgi, varētu izmantot pienācīgu aizsardzību, importējot preces un pakalpojumus, ko piedāvā trešās valstīs bāzēti uzņēmēji. Tāpēc Programmai vajadzētu dot iespēju atbalstīt sadarbību ar attiecīgajām struktūrām trešās valstīs, kuras ir Savienības galvenie tirdzniecības partneri. (15)Publisko iepirkumu publiskās iestādes izmanto, lai nodrošinātu publiskā sektora līdzekļu lietderīgāku izmantošanu un palīdzētu veidot inovatīvāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un konkurētspējīgāku iekšējo tirgu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES publisko iestāžu, uzņēmumu, kā arī iedzīvotāju, tostarp patērētāju interesēs nosaka tiesisko satvaru attiecībā uz integrāciju un rezultatīvu publiskā iepirkuma tirgu darbību, kuri pārstāv 14 % no Savienības iekšzemes kopprodukta. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas nodrošina: stratēģiskā publiskā iepirkuma plašāku izmantošanu, publiskā iepirkuma profesionalizāciju, labāku MVU piekļuvi iepirkuma tirgiem, caurredzamības, godprātības un labāku datu vairošanu, iepirkuma digitālās pārveides izvēršanu un kopīgu iepirkumu veicināšanu, kopā ar dalībvalstīm nostiprinot partnerības pieeju, tostarp ar īpašu IT rīku izstrādi uzlabojot datu vākšanu un datu analīzi, atbalstot apmaiņu ar pieredzi un labu praksi, sniedzot konsultācijas, cenšoties noslēgt izdevīgus tirdzniecības nolīgumus, stiprinot sadarbību starp valstu iestādēm un sākot pilotprojektus. (16)Lai sasniegtu Programmas mērķus un atvieglotu iedzīvotāju dzīvi un uzņēmumu darbību, nepieciešams ieviest uz lietotāja vajadzībām orientētus augsti kvalitatīvus publiskos pakalpojumus. Tas nozīmē, ka valsts pārvaldes iestādēm būs jāsāk izmantot jaunas metodes, jālikvidē barjeras starp dažādām to administrāciju daļām, un jāiesaistās šo publisko pakalpojumu līdzradīšanā kopā ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Bez tam nepārtrauktais un pastāvīgais pārrobežu aktivitāšu pieaugums iekšējā tirgū nozīmē, ka nepieciešams sagādāt atjauninātu informāciju par uzņēmumu un iedzīvotāju tiesībām, kā arī skaidrojumus par administratīvajām formalitātēm. Aizvien vajadzīgāk kļūst arī sniegt juridiskas konsultācijas un palīdzēt risināt pārrobežu problēmas. Turklāt ir nepieciešams veidot vienkāršas un efektīvas saiknes starp valstu administrācijām, kā arī izvērtēt, kā iekšējais tirgus faktiski darbojas. Tāpēc Programmai, lai uzlabotu iedzīvotāju ikdienas dzīvi un uzņēmumu spēju veikt pārrobežu tirdzniecību, būtu jāatbalsta šādi spēkā esoši iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti: portāls “Tava Eiropa”, kam būtu jākļūst par topošās “Vienotās digitālās vārtejas” mugurkaulu, “Tavs Eiropas padomdevējs”, SOLVIT, Iekšējā tirgus informācijas pakalpojumu dienests un vienotā tirgus rezultātu tablo. (17)Programmai būtu jāatbalsta Savienības tiesiskā satvara izstrāde uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā, kā arī līgumtiesību jomā, lai — turklāt nodrošinot aizsardzību uzņēmuma darbības skartajām ieinteresētajām personām — uzņēmējdarbību padarītu efektīvāku un konkurētspējīgāku un lai būtu iespējams reaģēt uz jauniem rīcībpolitiskiem izaicinājumiem. Tai būtu arī jānodrošina attiecīgā acquis pienācīga izvērtēšana, īstenošana un izpilde, jāinformē ieinteresētās struktūras, jāpalīdz tām un jāveicina informācijas apmaiņa šajā jomā. Programmai turklāt būtu jāatbalsta Komisijas iniciatīvas, kas atbalsta skaidra un pielāgota datu ekonomikas un inovācijas tiesiskā satvara izstrādi. Minētās iniciatīvas ir nepieciešamas, lai uzlabotu juridisko noteiktību attiecībā uz līgumtiesībām un ārpuslīgumiskajām tiesībām, jo īpaši attiecībā uz atbildību un ētiku tādu jauno tehnoloģiju kontekstā, kā lietu internets, mākslīgais intelekts, robotika, 3D druka. Programmai vajadzētu būt vērstai uz datos balstītas uzņēmējdarbības attīstības veicināšanu, jo no šīs ekonomikas lielā mērā būs atkarīgs Savienības ekonomikas stāvoklis pasaules mēroga konkurencē. (18)Programmai būtu jāveicina arī, ka dalībvalstis pareizi un pilnīgi īsteno un piemēro Savienības tiesisko satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā un terorisma finansēšanas novēršanā, kā arī turpmāko rīcībpolitiku izstrāde jaunu problēmjautājumu risināšanai šajās jomās. Tai būtu jāatbalsta arī attiecīgas tādu Eiropas nozīmes starptautisko organizāciju darbības, kā, piemēram, Eiropas Padomes Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas pasākumu un terorisma finansēšanas apkarošanas izvērtēšanas ekspertu komiteja. (19)Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība finanšu pakalpojumu, finanšu stabilitātes un kapitāla tirgu savienības jomā, ieskaitot ilgtspējīgas finanses, lielā mērā ir atkarīga no Savienības veiktajiem uz pierādījumiem balstītas rīcībpolitikas pasākumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisijai būtu aktīvi jāiesaistās pastāvīgā finanšu tirgu un finansiālās stabilitātes pārraudzībā, novērtējot Savienības tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, izvērtējot spēkā esošo tiesību aktu piemērotību noteiktajiem mērķiem, nosakot iespējamās darbības jomas, kurās rodas jauni riski, un pastāvīgi iesaistot ieinteresētās personas visā rīcībpolitikas ciklā. Šādas aktivitātes balstās uz analīžu sagatavošanu, pētījumiem, mācību materiāliem, aptaujām, atbilstības novērtēšanām, izvērtēšanām un statistiku, kā arī IT sistēmām un komunikāciju rīkiem. (20)Ņemot vērā, ka iekšējais tirgus, kā noteikts 3. pantā Līgumā par Eiropas Savienību, ietver sistēmu, kas nodrošina neizkropļotu konkurenci, Programmai būtu jāatbalsta Savienības konkurences politika, tīkli un sadarbība ar valstu iestādēm un tiesām, kā arī saikne ar plašāku ieinteresēto personu grupu saziņā un skaidrojumos par tiesībām, ieguvumiem un pienākumiem Savienības konkurences politikas sakarā.

(21)Programmai jo īpaši jārisina būtiskās sekas, ko konkurencei un iekšējā tirgus darbībai izraisa pastāvīgās pārmaiņas ekonomikas un uzņēmējdarbības vidē, konkrētāk, datu apjoma eksponenciālais pieaugums un lietošana, ņemot vērā, ka uzņēmumi un to konsultanti aizvien biežāko izmanto mākslīgo intelektu un citus IT rīkus. Svarīgi arī, lai Programma atbalstītu tīklus un sadarbību ar dalībvalstu iestādēm un tiesām, ņemot vērā, ka neizkropļota konkurence un iekšējā tirgus darbība ir izšķirīgi atkarīga no šo subjektu rīcības. Konkurences politikai ir īpaša nozīme tāda iespējama iekšējam tirgum nodarīta kaitējuma nepieļaušanā, kas izriet no pretkonkurences rīcības aiz Savienības robežām, tāpēc Programmai attiecīgā gadījumā būtu jāatbalsta arī sadarbība ar trešo valstu iestādēm. Visbeidzot, jāpaplašina informēšanas pasākumi, lai vēl vairāk iedzīvotāju un uzņēmumu varētu pilnībā izmantot godīgas konkurences apstākļus iekšējā tirgū. Ņemot vērā, ka vairākas Programmas iniciatīvas ir jaunas un ka konkurencei veltīto Programmas daļu sevišķi ietekmē tādas dinamiskas iekšējā tirgus konkurences apstākļu pārmaiņas, jo īpaši attiecībā uz mākslīgo intelektu, algoritmiem, lielajiem datiem, kiberdrošību un tiesu ekspertīzes tehnoloģijām, kuru attīstības temps un apmēri ir grūti aplēšami, ir sagaidāms, ka šajā Programmas daļā būs vajadzīga elastīga pieeja, lai būtu iespējams strādāt ar augošajām vajadzībām. (22)Ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, vienlaikus nodrošinot patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvērtu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu. MVU ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks, kas veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem, dod divas trešdaļas darbvietu un vērā ņemami sekmē tādu jaunu darbvietu rašanos, kurām ir reģionāla un vietēja dimensija. (23)Lai saņemtu finansējumu, atrastu prasmīgu darbaspēku, atvieglotu administratīvo slogu, izmantotu radošumu un ieviestu inovācijas, piekļūtu tirgiem un veicinātu darbību internacionalizāciju, MVU sastopas ar kopīgiem izaicinājumiem, kas lielākus uzņēmumus neietekmē tādā pašā mērā. Programmai šādas tirgus nepilnības būtu jārisina proporcionāli, vienlaikus neradot nepamatotus konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. (24)Daudzas Savienības konkurētspējas problēmas ir saistītas ar MVU grūtībām piekļūt finansējumam, jo tie ne vienmēr var pierādīt savu kredītspēju un tiem ir nepietiekams nodrošinājums. Papildu sarežģījumus attiecībā uz finansējumu rada MVU vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties, piem., digitalizācijas, internacionalizācijas un inovācijas darbībās un attīstot sava darbaspēka prasmes. Ierobežota piekļuve finansējumam negatīvi ietekmē uzņēmumu izveidi un izveidoto uzņēmumu izaugsmes un dzīvotspējas rādītājus, kā arī jaunpienācēju uzņēmēju gatavību pārņemt ekonomiski dzīvotspējīgus uzņēmumus mantošanas gadījumā. (25)Lai pārvarētu šīs tirgus nepilnības un nodrošinātu, ka MVU turpina pildīt savas funkcijas kā Savienības ekonomikas konkurētspējas pamats, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzīgs papildu atbalsts ar parāda un pašu kapitāla instrumentiem; šis atbalsts jāparedz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu […] izveidotā fonda InvestEU MVU sadaļā. Aizdevumu garantiju mehānisms, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013, ir pierādījis, ka tam ir pievienotā vērtība, un gaidāms, ka tam būs pozitīva ietekme uz vismaz 500 000 MVU; tā pēctecību nodrošinās mehānisms, kas tiks izveidots fonda InvestEU MVU sadaļā. (26)Programmas rīcībpolitikas mērķi tiks īstenoti arī, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU MVU sadaļā. Tirgus neveiksmju vai suboptimālu ieguldījumu jomas situāciju risināšanai finansiālais atbalsts būtu jāizmanto samērīgi, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību. (27)Programmai būtu jānodrošina iedarbīgs atbalsts MVU visā to dzīvesciklā. Tās pamatā vajadzētu būt unikālajām zināšanām un iegūtajām speciālajām zināšanām attiecībā uz MVU un rūpniecības nozarēm, kā arī lielajai pieredzei darbā ar Eiropas, nacionāla un reģionāla līmeņa ieinteresētajām personām. Šim atbalstam būtu jābalstās uz sekmīgo pieredzi, kas gūta Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, kurš kā vienas pieturas aģentūra palīdz MVU vienotajā tirgū un ārpus tā uzlabot konkurētspēju un attīstīt uzņēmējdarbību. Šis tīkls plāno turpināt sniegt pakalpojumus citu Savienības programmu, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020”, vārdā, izmantojot šo programmu finansiālos resursus. Par rīku, ar kura palīdzību jaunpienācēji uzņēmēji vai mērķtiecīgi topošie uzņēmēji varētu iegūt uzņēmējdarbības pieredzi no viņiem piemeklēta pieredzējuša uzņēmēja no citas valsts, tādējādi gūstot iespēju nostiprināt savas uzņēmējdarbības spējas, joprojām vajadzētu saglabāt arī jauno uzņēmēju mentorēšanas shēmu. Programmai būtu jācenšas vēl vairāk attīstīt un paplašināt savu ģeogrāfisko pārklājumu un tādējādi, attiecīgā gadījumā papildinot citas Savienības iniciatīvas, uzņēmējiem plašākā klāstā piedāvāt piemērotu kontaktu iespējas. (28)Stratēģisks MVU konkurētspējas atbalsta un paplašināšanas instruments ir klasteri, jo tie piedāvā uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi. Lai paātrinātu MVU izaugsmi, kopīgajām klasteru iniciatīvām būtu jāsasniedz kritiskā masa. Savienojot specializētās ekosistēmas, klasteri mazajiem un vidējiem uzņēmumiem rada jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un tos labāk iekļauj Eiropas un pasaules mēroga stratēģiskajās vērtībķēdēs. Atbalsts būtu jāpiešķir starpvalstu partnerību stratēģiju izstrādei un tādu kopīgu darbību īstenošanai, ko atbalsta Eiropas Klasteru kopdarbības programma (ECCP). Ilgtspējīga partnerību veidošana būtu jāveicina, turpinot finansēšanu, ja ir sasniegti starpposma mērķrādītāji attiecībā uz sniegumu un līdzdalību. Tiešais atbalsts MVU ar klasteru organizāciju starpniecību būtu jānovirza šādām vajadzībām: progresīvo tehnoloģiju, jaunu uzņēmējdarbības modeļu, mazoglekļa un resursu ziņā lietderīgāku risinājumu ieviešana, radošums un dizains, prasmju uzlabošana, talantu piesaiste, uzņēmējdarbības akcelerācija un internacionalizācija. Būtu jāpiesaista arī citi specializētie MVU atbalsta aktori, lai veicinātu rūpniecības pārveidi un pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu. Programmai tādējādi vajadzētu veicināt izaugsmi un veidot saiknes ar Savienības (digitālās) inovācijas centriem, kā arī ar kohēzijas politikas un “Apvārsnis Eiropa” ieguldījumiem. Būs iespējams izpētīt arī sinerģiju ar programmu Erasmus. (29)Radošums un inovācijas ir būtiski svarīgi Savienības rūpniecības vērtībķēžu konkurētspējai. Kā rūpniecības modernizācijas katalizatori tie veicina gudru, integrējošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Tomēr to plašāka izmantošana MVU joprojām nav pietiekami liela. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta mērķorientēti pasākumi, tīkli un partnerības, lai radošuma rosinātas inovācijas notiktu visos rūpniecības vērtībķēdes posmos. (30)Iekšējā tirgū svarīga nozīme ir Eiropas standartiem. Standarti ir ļoti svarīgi uzņēmumu (jo īpaši MVU) konkurētspējas nodrošināšanai. Tie ir arī būtisks instruments Savienības tiesību aktu un rīcībpolitikas atbalstam vairākās tādās nozīmīgās jomās kā enerģētika, klimata pārmaiņas, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, resursu ilgtspējīga izmantošana, inovācija, ražojumu drošums, patērētāju tiesību aizsardzība, darba ņēmēju drošība un darba apstākļi, iedzīvotāju novecošana, tādējādi pozitīvi ietekmējot sabiedrību kopumā. (31)Eiropas standartizācijas darbības reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012, un tās tiek īstenotas ar ilglaicīgu publiskā un privātā sektora partnerību, kas ir ļoti svarīgi, lai sasniegtu minētajā regulā izvirzītos, kā arī Savienības standartizācijas politiku vispārīgo un nozaru mērķus. (32)Iekšējā tirgus darbībai, rezultatīvai kapitāla tirgu darbībai, kā arī finanšu pakalpojumu integrēto tirgu īstenošanai kapitāla tirgus savienības kontekstā būtiski nepieciešams ir labi funkcionējošs kopīgs finanšu pārskatu satvars. (33)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS), ko pieņēmusi Starptautisko Grāmatvedības standartu Padome, un saistītās interpretācijas, ko izdevusi SFPS interpretācijas komiteja, ir jāiestrādā Savienības tiesībās, lai tos piemērotu uzņēmumiem, kuru vērtspapīri Savienībā tiek kotēti regulētā tirgū, ja vien SFPS atbilst minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem, arī prasībai, ka pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES 4. panta 3. punktā, un tiem jāsniedz labums Eiropas sabiedrības interesēm. Šādi starptautiski grāmatvedības standarti ir jāizstrādā, izmantojot caurredzamu un demokrātiski atbildīgu procesu. Tādēļ SFPS ir viens no nozīmīgākajiem elementiem iekšējā tirgus darbībā, un tātad Savienība ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai SFPS izstrādes un apstiprināšanas procesā tiktu iegūti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskā satvara prasībām. Tādēļ ir svarīgi iedibināt attiecīgus SFPS fonda finansēšanas pasākumus. (34)Ņemot vērā Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG) nozīmi novērtēšanā par to, vai SFPS atbilst Savienības tiesību aktu prasībām un rīcībpolitikai, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, Savienībai ir arī jānodrošina stabila EFRAG finansēšana un tādējādi jāpiešķir tai līdzekļi. EFRAG tehniskais darbs būtu jāorientē uz Komisijas tehnisku konsultēšanu par SFPS apstiprināšanu, kā arī uz pienācīgu līdzdalību šādu SFPS izstrādes procesā, un būtu jānodrošina, ka starptautisko standartu noteikšanas procesā tiek pienācīgi ņemtas vērā Savienības intereses. Šajās interesēs būtu jāietver jēdziens “prudenciāla pieeja”, jāsaglabā prasība sniegt patiesu un skaidru priekšstatu, kā noteikts Direktīvā 2013/34/ES, un jāaizsargā Eiropas sabiedrības intereses, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, ņemot vērā SFPS ietekmi uz finanšu stabilitāti un ekonomiku. Lai korporatīvo pārskatu izstrādē veicinātu inovācijas un paraugprakses attīstību, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupā (EFRAG) būtu jāizveido arī Eiropas Korporatīvo pārskatu laboratorija. Šajā forumā uzņēmumi un ieguldītāji var dalīties ar paraugpraksi, it īpaši nefinanšu pārskatu un ilgtspējības pārskatu jomā. (35)Obligātās revīzijas jomā Pārraudzības grupa — starptautiska struktūra, kas atbildīga par Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) pārvaldības reformas pārraudzību, — 2005. gadā izveidoja Sabiedrības interešu Uzraudzības padomi (PIOB). PIOB uzdevums ir pārraudzīt procesu, kura rezultātā tiek pieņemti starptautiskie revīzijas standarti (SRS), kā arī citas sabiedrisko interešu darbības, ko veic IFAC. Starptautiskos revīzijas standartus var pieņemt piemērošanai Savienībā jo īpaši ar nosacījumu, ka tie ir izstrādāti atbilstīgā procesā, ar publisku pārraudzību un pārredzamā veidā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK 26. pantā. Ņemot vērā SRS ieviešanu Savienībā un PIOB svarīgo uzdevumu nodrošināt šo standartu atbilstību Direktīvas 2006/43/EK prasībām, ir svarīgi nodrošināt attiecīgus PIOB finansēšanas pasākumus. (36)Savienība, atbalstot un papildinot dalībvalstu rīcībpolitikas tā, lai mēģinātu nodrošināt to, ka iedzīvotāji, darbodamies kā patērētāji, var visā pilnībā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, un, to darot, bauda pienācīgu ar konkrētu darbību palīdzību nodrošinātu drošību un juridisko un ekonomisko interešu aizsardzību, palīdz nodrošināt augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un to, lai galvenā uzmanība iekšējā tirgū būtu pievērsta patērētājiem un viņu iespējām rīkoties kā pilntiesīgiem tirgus dalībniekiem. Savienībai ir arī jānodrošina, lai patērētāju un ražojumu drošuma tiesību akti visur tiktu pareizi un vienādi īstenoti un lai uzņēmumiem iekšējā tirgū būtu vienlīdzīgi apstākļi ar godīgu konkurenci. Turklāt ir nepieciešams sniegt patērētājiem vairāk rīcības iespēju, mudināt viņus veikt ilgtspējīgas izvēles un palīdzēt viņiem šo izvēļu veikšanā, tādējādi līdzdarbojoties tādas ilgtspējīgas, energoefektīvas, resursefektīvas ekonomikas veidošanā, kas būtu arī aprites ekonomika. (37)Programmai būtu jātiecas palielināt patērētāju, uzņēmumu, pilsoniskās sabiedrības un varas iestāžu izpratni par Savienības tiesību aktiem patērētāju un drošuma jomā un dot patērētājiem un tos pārstāvošajām organizācijām iespējas rīkoties valstu un Savienības līmenī, proti, atbalstot Eiropas Patērētāju organizāciju (BEUC), kas ir sen izveidota un atzīta NVO, kura pārstāv patērētāju intereses saistībā ar visām attiecīgajām Savienības rīcībpolitikām, un Eiropas Apvienību patērētāju pārstāvības koordinēšanai standartizācijā (ANEC), kas pārstāv patērētāju intereses saistībā ar standartizācijas jautājumiem. Līdztekus īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajām tirgus vajadzībām attiecībā uz ilgtspējīga patēriņa veicināšanu un mazaizsargātības novēršanu, kā arī ekonomikas digitalizācijas vai jaunu patēriņa modeļu un uzņēmējdarbības modeļu izraisītām problēmām. Programmai būtu jāatbalsta, ka tiek izstrādāta attiecīga informācija par tirgiem, rīcībpolitikas problēmjautājumiem, aktuālajiem jautājumiem un uzvedību, kā arī Savienības patēriņa tirgu rezultātu pārskatu publicēšana. (38)Programmai būtu jāatbalsta valstu kompetentās iestādes, tostarp tās, kas atbildīgas par ražojumu drošuma pārraudzību un sadarbojas jo īpaši bīstamām precēm paredzētajā Savienības ātrās brīdināšanas sistēmā. Tai arī būtu jāatbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK un Regulas (EK) Nr. 765/2008 izpilde attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību un ražojumu drošumu, kā arī jāatbalsta Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkls un starptautiskā sadarbība starp attiecīgajām iestādēm trešās valstīs un Savienībā. Programmai būtu jātiecas visiem patērētājiem un tirgotājiem nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā un strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kā arī informācijai par tiesiskās aizsardzības iespējām. (39)Eiropas Patērētāju centru tīkls palīdz patērētājiem gūt labumu no Savienības patērētāju tiesībām, tiešsaistē vai ceļojuma laikā pērkot preces un pakalpojumus, kas tiek piedāvāti pāri robežām iekšējā tirgū un Eiropas Ekonomikas zonā. 30 centrus apvienojošais tīkls, kuru jau vairāk nekā desmit gadus kopīgi finansē Savienības patērētāju tiesību aizsardzības programmas, ir apliecinājis savu pievienoto vērtību, nostiprinot patērētāju un tirgotāju uzticēšanos iekšējam tirgum. Šis tīkls saņem vairāk nekā 100 000 patērētāju pieprasījumu gadā un ar preses un tiešsaistes informatīvo pasākumu starpniecību uzrunā miljoniem iedzīvotāju. Tas ir viens no vērtīgākajiem iedzīvotāju atbalsta tīkliem Savienībā; lielākā daļa tā centru ir arī kontaktpunkti tādu iekšējā tirgus tiesību aktu jautājumos kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK, un šā tīkla izvērtējumā ir uzsvērts, ka svarīgi ir turpināt tā darbību. Ir arī nodoms, ka tīkls izstrādās vienošanās par savstarpīgumu ar līdzīgām struktūrām trešās valstīs. (40)Savienības patērētāju un tirgvedības tiesību atbilstības pārbaude, ko Komisija veica 2017. gada maijā, atklāja nepieciešamību uzlabot noteikumu izpildes nodrošināšanu un atvieglot tiesisko aizsardzību gadījumos, kur patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu pārkāpumi kaitējuši patērētājiem. Tā rezultātā Komisija 2018. gada aprīlī pieņēma “Uz patērētājiem orientētu jauno kursu”, lai cita starpā nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret patērētājiem iekšējā tirgū attiecībā uz divējādas kvalitātes standartiem, panāktu stingrāku izpildes spēju dalībvalstīs, uzlabotu ražojumu drošumu, pastiprinātu starptautisko sadarbību un pavērtu jaunas iespējas tiesību aizsardzības jomā, jo īpaši izmantojot tiesīgo iestāžu pārstāvības prasības. Programmai vajadzētu būt vērstai uz to, lai atbalstītu patērētāju rīcībpolitiku ar šādiem pasākumiem: izpratnes uzlabošana, zināšanu palielināšana, darbībspējas veidošana, patērētāju organizāciju un patērētāju aizsardzības iestāžu apmaiņa ar paraugpraksi, kontaktu veidošana un tirgus izpētes attīstība, iekšējā tirgus darbībai attiecībā uz patērētājiem veltīto pierādījumu bāzes stiprināšana, IT sistēmas un saziņas līdzekļi, u. c.

(41)Iedzīvotājus jo īpaši ietekmē finanšu pakalpojumu tirgu darbība. Tirgi ir būtisks iekšējā tirgus elements, un tiem vajadzīga stabils regulējuma un uzraudzības satvars, kurš ne tikai nodrošina finansiālu stabilitāti un ilgtspējīgu ekonomiku, bet arī augstā līmenī aizsargā patērētājus un citus finanšu pakalpojumu galalietotājus, tostarp privātos ieguldītājus, noguldītājus, apdrošināšanas polises turētājus, pensiju fondu dalībniekus un labumguvējus, individuālos akcionārus, aizņēmējus un MVU. Ir svarīgi palielināt to spēju līdzdarboties finanšu nozares politikas veidošanā. (42)Tāpēc Programmai būtu jāturpina atbalstīt īpašās darbības, uz kurām attiecas Spēju veidošanas programma 2017.–2020. gadam, ar ko pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju iesaistīšanos Savienības rīcībpolitikas veidošanā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/826, kura turpināja 2012.–2017. gada izmēģinājuma programmu un sagatavošanas darbību. Tas nepieciešams, lai rīcībpolitikas veidotājiem sagādātu tādu ieinteresēto personu viedokli, kas nav finanšu nozares profesionāļi, un nodrošinātu patērētāju un citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju interešu labāku pārstāvību. Tam vajadzētu uzlabot finanšu pakalpojumu politiku, jo īpaši, pateicoties labākai sabiedrības izpratnei par to, kādas problēmas ir saistītas ar finanšu regulējumu, un uzlabotai finanšpratībai. (43)Pilotprojektā no 2012. līdz 2013. gadam un sagatavošanas darbībā no 2014. līdz 2016. gadam Komisija pēc ikgadēja atklāta uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus piešķīra dotācijas divām organizācijām. Šīs divas organizācijas ir Finance Watch, kas ar Savienības dotācijām tika izveidota 2011. gadā saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem kā starptautiska bezpeļņas apvienība, un Better Finance, kas izveidojusies 2009. gadā aizsāktu procesu rezultātā, esošām Eiropas akcionāru apvienībām vairākkārt reorganizējoties un mainot zīmolvārdus. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/826 izveidotā spēju veidošanas programma šīs divas organizācijas norāda par vienīgajām labumguvējām. Tāpēc šīs organizācijas jāturpina līdzfinansēt no Programmas. Tomēr šī finansēšana būtu jāpārskata. (44)Lai iekšējais tirgus varētu efektīvi darboties, ar pārtikas piegādes ķēdes starpniecību nepieciešams nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni. Droša un ilgtspējīga pārtikas piegādes ķēde ir sabiedrības un iekšējā tirgus priekšnoteikums. Pārrobežu veselības krīzes un ar pārtiku saistīta sabiedrības izbīļa gadījumi traucē iekšējā tirgus darbību, ierobežojot personu un preču apriti un traucējot ražošanu. (45)Savienības tiesību aktu vispārīgais mērķis attiecībā uz pārtikas piegādes ķēdi ir palīdzēt šajā ķēdē augstā līmenī nodrošināt cilvēka, dzīvnieku un augu veselību, atbalstīt dzīvnieku labturības standartu uzlabošanu, augstā līmenī aizsargāt patērētāju tiesības un nodrošināt to informētību un augstā līmenī aizsargāt vidi, tostarp saglabāt bioloģisko daudzveidību, turklāt gādājot par ilgtspējīgāku Eiropas pārtikas un barības ražošanu, visā Savienībā paaugstinot kvalitātes standartus, uzlabojot Savienības pārtikas un barības nozares konkurētspēju un veicinot darbvietu izveidi. (46)Ņemot vērā, ka ar augstu cilvēka, dzīvnieku un augu veselības līmeni pārtikas piegādes ķēdē saistītajām darbībām ir īpašs raksturs, šajā regulā jāparedz īpaši atbalsttiesīguma kritēriji dotāciju piešķiršanā un publiskā iepirkuma izmantošanā. Jo īpaši, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) (“Finanšu regula”), un taisot izņēmumu tās principam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ārkārtas pasākumu steidzamības un neparedzamības dēļ šo pasākumu izmaksas būtu jāuzskata par attiecināmām izmaksām, un tajās būtu jāiekļauj arī izmaksas, kas radušās sakarā ar aizdomām par slimības sastopamību vai kaitīga organisma klātbūtni, ja vien minētā sastopamība vēlāk ir apstiprināta un paziņota Komisijai. Komisijai attiecīgas budžeta saistības būtu jāuzņemas un attiecināmo izdevumu maksājums jāveic pēc juridisko saistību parakstīšanas un pēc dalībvalstu iesniegto maksājuma pieteikumu novērtēšanas. Izmaksas arī būtu attiecināmas uz aizsardzības pasākumiem, kas veikti, ja, trešā valstī, dalībvalstī vai aizjūras zemēs un teritorijās esot sastopamām vai izvēršoties noteiktām dzīvnieku slimībām un zoonozēm, ir radies tiešs apdraudējums Savienības veselības statusam, kā arī attiecināmas uz aizsardzības pasākumiem vai citām attiecīgām darbībām, kas veiktas, lai Savienībā atbalstītu augu veselības statusu; (47)Dalībvalstu veiktas oficiālas kontroles ir instruments, kas nepieciešams, lai verificētu un pārraudzītu attiecīgo Savienības prasību īstenošanu, ievērošanu un izpildīšanu. Lai pārtikas piegādes ķēdē cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem varētu uzturēt augstu drošības līmeni, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību videi un dzīvnieku labturību, ir ļoti svarīgi, lai oficiālās kontroles sistēmas būtu rezultatīvas un efektīvas. Šādu kontroles pasākumu vajadzībām būtu jāatvēl Savienības finansiālais atbalsts. Konkrētāk, Savienības references laboratorijām vajadzētu būt tiesīgām uz finansiālu iemaksu, kas tām palīdzētu segt Komisijas apstiprinātu darba programmu īstenošanā radušās izmaksas. Turklāt oficiālo kontroļu rezultativitāte ir atkarīga arī no tā, vai kontroles iestāžu rīcībā ir labi apmācīts personāls, kam ir pienācīgas zināšanas par Savienības tiesību aktiem, tāpēc Savienībai būtu jāsniedz ieguldījums kompetento iestāžu organizētās mācībās un attiecīgās apmaiņas programmās. (48)Eiropai veltītai augsti kvalitatīvai statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar Eiropas Statistikas programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā; Eiropas statistikai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības rīcībpolitikas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību, proti, pastiprināta un integrēta ekonomikas pārvaldība, sociālā, ekonomikas un teritoriālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība, lauksaimniecības politika, Eiropas sociālā dimensija un globalizācija. (49)Eiropas statistikai ir būtiska nozīme Savienības lēmumu pieņemšanā, kā arī Savienības iniciatīvu snieguma un ietekmes novērtēšanā. Tādēļ būtu jānodrošina pastāvīga Eiropai veltītas statistikas sniegšana un attīstība, izmantojot Savienības mēroga pieeju un skatījumā raugoties tālāk par iekšējo tirgu, lai aptvertu visas Savienības darbības un rīcībpolitikas jomas, turklāt dodot iespēju uzņēmumiem un iedzīvotājiem pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. (50)Ņemot vērā Eiropas Statistikas programmas horizontālo raksturu, uz to attiecas īpašas prasības, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 prasības, jo īpaši attiecībā uz statistikas principu ievērošanu, Eiropas statistikas sistēmas darbību un tās pārvaldību, tostarp lomu un uzdevumiem, kas uzticēti Eiropas statistikas sistēmas komitejai un Komisijai, statistikas darbību plānošanas izveidi un īstenošanu. (51)Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Programma tikusi iesniegta iepriekšējai izskatīšanai Eiropas Statistikas sistēmas komitejā. (52)Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. Sekmējot 2030. gada programmas sasniegšanu, Savienība un dalībvalstis veicinās spēcīgāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku, drošāku un pārtikušāku Eiropu. Programmai būtu jāpalīdz īstenot 2030. gada programmu, tostarp līdzsvarojot ilgtspējīgas attīstības ekonomiskos, sociālos un vidiskos aspektus. (53)Ņemot vērā to, cik svarīgi pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programmai būtu jāpalīdz klimata darbus maģistralizēt un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Attiecīgās darbības tiks formulētas Programmas sagatavošanas un īstenošanas posmā un atkārtoti novērtētas attiecīgo izvērtēšanas un pārskatīšanas procesu gaitā. (54)Šajā regulā ir noteikts Programmas finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa tādā izpratnē, kā [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management]. (55)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu paredz, ka Programmas aptvertajās jomās norit sadarbība starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībnieces, no otras puses. Būtu arī jāparedz, ka Programmā var piedalīties citas valstis, tostarp Savienības kaimiņvalstis un tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, kas ir kandidātvalstis vai kas pievienojas Savienībai. Turklāt saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā Eiropas statistikas jomā Programmai vajadzētu būt atvērtai Šveicei. (56)Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmas īstenot, saskaņā ar minēto līgumu pieņemot attiecīgu lēmumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu tiesības un piekļuvi, kas tiem vajadzīgi pilnīgai savas attiecīgās kompetences īstenošanai. (57)Šai Programmai piemēro Finanšu regulu. Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumiem. (58)Saskaņā ar iepriekšējām programmām un budžeta pozīcijām īstenotās darbības ir apliecinājušas, ka ir piemērotas un būtu jāsaglabā. Saskaņā ar Programmu ieviesto jauno pasākumu mērķis ir jo īpaši nostiprināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu. Lai Programmas izpildē nodrošinātu lielāku vienkāršību un elastību un tādējādi labāk sasniegtu tās mērķus, darbības būtu jādefinē tikai kopējo, vispārīgo kategoriju jomā. Programmā būtu jāiekļauj arī to indikatīvo aktivitāšu saraksts, kas attiecas uz konkrētiem mērķiem konkurētspējas jomā, vai īpašas darbības, kas izriet no regulatīvām prasībām, piemēram, standartizācijas, pārtikas piegādes ķēdes regulējuma un Eiropai veltītas statistikas jomā. (59)Ir nepieciešams konkretizēt noteiktas to subjektu kategorijas, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, kā arī subjektus, kuri būtu tiesīgi saņemt finansējumu bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. (60)Ņemot vērā aizvien augošo pasaules ekonomikas savstarpējo atkarību, Programmai būtu jāturpina nodrošināt iespēju konkrētās darbībās iesaistīt ārējus ekspertus, piemēram, trešo valstu amatpersonas, starptautisku organizāciju pārstāvjus vai ekonomikas dalībniekus.

(61)Ir nepieciešams norādīt īpašus kritērijus attiecībā uz līdzfinansēšanas noteikumiem un attiecināmajām izmaksām. (62)Lai ņemtu vērā Komisijas apņēmību, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “Par ES budžeta pārskatīšanu”, un lai saskaņotu un vienkāršotu finansēšanas programmas, ja ar paredzētajām darbībām saskaņā ar Programmu iecerēts sasniegt mērķus, kas dažādiem finansēšanas instrumentiem ir kopīgi, resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, tomēr novēršot divkāršu finansēšanu. (63)Šai Programmai būtu jāveicina tas vispārējais atbalsts attālāko reģionu īpašajām vajadzībām un to integrācijai iekšējā tirgū, kuru nesen atkārtoti apstiprināja Komisijas paziņojums “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”. (64)Programmai būtu jāveicina sinerģija, vienlaikus novēršot pārklāšanos ar saistītajām Savienības programmām un pasākumiem. Darbībām saskaņā ar Programmu būtu jāpapildina iekšējā tirgus atbalstam un uzlabošanai paredzētās muitas un Fiscalis programmas darbības, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...]. (65)Programmai būtu jāveicina sinerģija un papildināmības attiecībā uz MVU un uzņēmējdarbības atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...]. Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] izveidotā fonda InvestEU MVU sadaļa garantēs parāda un pašu kapitāla atbalstu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam un finansējuma pieejamību MVU. Programmai būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar Kosmosa programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...], lai MVU rosinātu gūt labumu no revolucionārām inovācijām un citiem risinājumiem, kas izstrādāti minētajās programmās. (66)Šai Programmai būtu jāveicina sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] un kuras mērķis ir veicināt pētniecību un inovāciju. Tas jo īpaši attiecas uz papildināmību ar topošajām Eiropas Inovācijas padomes darbībām inovatīviem uzņēmumiem, kā arī uz atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētiem pakalpojumiem. (67)Programmai būtu jāveicina sinerģija un papildināmība attiecībā uz programmu “Digitālā Eiropa”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] un kuras mērķis ir veicināt Savienības ekonomikas un publiskā sektora digitalizāciju. (68)Turklāt Programmai būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] un kura mērķis ir atbalstīt Eiropas tiesiskuma telpas turpmāko attīstību attiecībā uz valstu tiesu sistēmu labu darbību, kas ir priekšnosacījums taisnīgai un izmaksu ziņā lietderīgai Eiropas ekonomikai. (69)Attiecībā uz darbaspēka un jaunatnes mobilitāti, kas ir būtiski svarīga labi funkcionējošam iekšējam tirgum, Programmai būtu jāveicina sinerģija ar Erasmus programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...], Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...], un Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...]. (70)Visbeidzot, tādus pārtikas piegādes ķēdes pasākumus, pkā veterināros un fitosanitāros pasākumus dzīvnieku un augu veselības krīžu gadījumā varētu papildināt ar tirgus intervenci no Savienības kopējās lauksaimniecības politikas programmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...]. (71)Attiecīgā gadījumā Programmas darbības būtu jāizmanto samērīgi, lai risinātu tirgus neveiksmes vai suboptimālas situācijas ieguldījumu jomā, darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu, un tām jābūt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību. (72)Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu darba programmu pieņemšanu, ar kurām īsteno darbības, kas veicina cilvēku, dzīvnieku un augu augstu veselības līmeni pārtikas piegādes ķēdē. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (73)Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizraugās, pēc to spējas sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver, vai neizmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. (74)Lai nodrošinātu regulāru pārraudzību un pārskatu sniegšanu, jau pašā sākumā būtu jāizveido pienācīgs Programmas darbību un rezultātu pārraudzības satvars. Šādai pārraudzībai un pārskatu sniegšanai būtu jābalstās uz rādītājiem, novērtējot Programmā veikto darbību ietekmi salīdzinājumā ar iepriekš noteiktiem atskaites punktiem. (75)Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu, proti, tā 22. un 23. punktu, Programmu nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmantot, izvērtējot Programmas ietekmi praksē. (76)To dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts, kuras var pretendēt uz finansējumu uz ārkārtas pasākumu pamata un uz izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu pamata, būtu jāizveido, pamatojoties uz dzīvnieku slimībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 I daļas 2. nodaļā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001. (77)Lai ņemtu vērā situācijas, ko izraisījušas dzīvnieku slimības, kuras būtiski ietekmē lopkopību vai lopkopības produktu tirdzniecību, cilvēkus apdraudošu zoonožu izplatīšanās vai jaunas zinātniskas norises vai epidemioloģisku notikumu gaitu, kā arī dzīvnieku slimības, kas var radīt jaunu apdraudējumu Savienībai, būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, proti, tā 290. pantu, pieņemt tiesību aktus attiecībā uz dzīvnieku slimību un zoonožu saraksta grozīšanu. Lai nodrošinātu, ka Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu tiek rezultatīvi novērtēta, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, proti, tā 290. pantu, pieņemt aktus, ar kuriem vajadzības gadījumā pārskata vai papildina rādītājus, pēc kuriem novērtē konkrēto mērķu sasniegšanu, un šo regulu papildina ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (78)Saskaņā ar [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja vien tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi un iespējamie režīmi, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. (79)Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finansiālās intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. (80)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru tādai budžeta izveidei un izpildei, kurā izmantotas dotācijas, iepirkumus, godalgas, netiešu izpildi, kā arī paredz finansiālo aktoru atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kur dalībvalstīs pastāv vispārīgas nepilnības tiesiskuma jomā, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finansiālai pārvaldībai un rezultatīvam Savienības finansējumam.

(81)Personas datu apstrādi, kas saistībā ar šo regulu un dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā tiek veikta dalībvalstīs, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 reglamentē personas datu apstrādi, ko šīs regulas ietvaros un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā veic Komisija. Jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, jāatbilst Regulas (ES) 2016/679 noteikumiem par personas datu nodošanu un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic Komisija, jāatbilst Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumiem par personas datu nodošanu. (82)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tie ir saistīti ar pārrobežu jautājumiem, bet Savienības rīcības lielākā potenciāla dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (83)Programmai arī būtu jānodrošina labāka redzamība un saskaņotība Savienības iekšējā tirgū, lielāka uzņēmumu (tostarp MVU) konkurētspēja, kā arī jāveicina Eiropas statistikas darbības, kas vērstas uz Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm. (84)No 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 99/2013, Regula (ES) Nr. 1287/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 254/2014, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 652/2014 un Regula (ES) 2017/826. (85)Ir lietderīgi nodrošināt netraucētu pāreju no programmām tādās jomās kā uzņēmumu un MVU konkurētspēja, patērētāju tiesību aizsardzība, finanšu pakalpojumu klienti un tiešie lietotāji, finanšu pakalpojumu politikas veidošana, pārtikas piegādes ķēde un Eiropas statistika, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) 2017/826, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014, Regulu (ES) Nr. 99/2013 uz šo Programmu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pasākumu turpināšanu un iepriekšējo programmu panākumu izvērtēšanu,



IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants



Priekšmets Šī regula izveido programmu, kas paredz uzlabot iekšējā tirgus darbību un uzņēmumu, tostarp mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju un kas iedibina finansēšanas satvaru Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. panta nozīmē (“Programma”). Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. 2. pants



Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kura no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus apvieno ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības finansēšanas iestādēm vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; (2)“Eiropas statistika” ir statistika, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009; (3)“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un minētajos aktos par tādu ir atzīta, kam ir juridiskās personas statuss un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) (“Finanšu regula”) 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; (4)“mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi saskaņā ar definīciju Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK, proti, tā 2003. gada 6. maija redakcijā; (5)“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības locekle. 3. pants



Programmas mērķi

1.Programmas vispārīgie mērķi ir šādi: (a)uzlabot iekšējā tirgus darbību un jo īpaši aizsargāt iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmumus, jo īpaši mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), un sniegt tiem rīcības iespējas, nodrošinot Savienības tiesību aktu izpildi, atvieglojot piekļuvi tirgum, nosakot standartus un veicinot cilvēku, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību; kā arī uzlabot sadarbību dalībvalstu kompetento iestāžu vidū un sadarbību starp šīm iestādēm, Komisiju un decentralizētajām Savienības aģentūrām; (b)sniegt kvalitatīvu, salīdzināmu un drošticamu Eiropai veltītu statistiku, uz kuru balstītos visu Savienības rīcībpolitiku izstrāde, pārraudzība un izvērtēšana, un palīdzēt rīcībpolitikas veidotājiem, uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām, iedzīvotājiem un plašsaziņas līdzekļiem pieņemt uz informētību balstītus lēmumus un aktīvi līdzdarboties demokrātiskajā procesā. 2.Programmas konkrētie mērķi ir šādi: (a)panākt iekšējā tirgus labāku darbību, atvieglināt šķēršļu novēršanu un likvidēšanu tādās jomās kā preču un pakalpojumu iekšējais tirgus, publiskais iepirkums, tirgus uzraudzība, kā arī uzņēmējdarbības tiesības, līgumtiesības un ārpuslīgumiskās tiesības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, brīva kapitāla aprite, finanšu pakalpojumi, konkurences tiesības un arī pārvaldības instrumenti, un atbalstīt, ka minētajās jomās tiek izstrādāti, īstenoti un izpildīti Savienības tiesību akti; (b)uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, īpašu uzmanību pievēršot MVU, un panākt papildināmību, paredzot pasākumus, kas nodrošina dažāda veida atbalstu MVU, piekļuvi tirgiem, tostarp MVU internacionalizāciju, MVU labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, nozaru konkurētspēju, rūpniecības modernizāciju un uzņēmējdarbības veicināšanu; (c)nodrošināt sekmīgu iekšējā tirgus darbību, izmantojot standartizācijas procesus, kas: i)dod iespēju finansēt Eiropas standartizāciju un iesaistītajām personām piedalīties Eiropas standartu izstrādē, ii)atbalsta augsti kvalitatīvu starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu izstrādi, sekmē to integrāciju Savienības tiesību aktos, veicina inovāciju un paraugprakses izstrādi uzņēmumu pārskatos; (d)atbalstīt patērētāju intereses un nodrošināt augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību un ražojumu drošumu, i)sniedzot patērētājiem, uzņēmumiem un pilsoniskajai sabiedrībai rīcības un izglītības iespējas un palīdzību; nodrošinot augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, ilgtspējīgu patēriņu un ražojumu drošumu, jo īpaši atbalstot kompetentās izpildiestādes, patērētāju pārstāvju organizācijas un sadarbības darbības; gādājot, ka visiem patērētājiem ir piekļuve tiesiskajai aizsardzībai, un sniedzot pietiekamu informāciju par tirgiem un patērētājiem, ii)stimulējot patērētāju, citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību finanšu pakalpojumu politikas veidošanā; uzlabojot izpratni par finanšu nozari; (e)palīdzēt augstā līmenī nodrošināt cilvēka, dzīvnieku un augu veselību pārtikas piegādes ķēdē un ar to saistītās jomās, tostarp novēršot un izskaužot slimības un kaitīgos organismus un atbalstot dzīvnieku labturības uzlabošanu, kā arī ilgtspējīgu pārtikas ražošanu un patēriņu; (f)savlaicīgi, objektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi sagatavot un izplatīt Eiropai veltītu augsti kvalitatīvu statistiku, šajā nolūkā izmantojot pilnveidotas partnerības Eiropas Statistikas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 223/2009 4. pantā, un partnerības ar visām attiecīgajām ārējām personām, kā arī lietojot vairākus datu avotus, progresīvas datu analīzes metodes, viedās sistēmas un digitālās tehnoloģijas. 4. pants



Budžets 1.Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir 4 088 580 000 EUR. 2.No 1. punktā minētās summas šādiem mērķiem iedala šādas indikatīvas summas: (a)1 000 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā; (b)188 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā; (c)1 680 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā;

(d)552 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā. 3.Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga Programmas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, attiecībā uz tādu informācijas tehnoloģiju tīklu lietošanu, kuri orientēti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, kā arī korporatīvo informācijas tehnoloģiju rīku lietošanu un izstrādi. 4.Attiecībā uz mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā, budžeta saistības, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem. 5.Atkāpjoties no Finanšu regulas 111. panta 2. punkta, budžeta saistības attiecībā uz dotāciju, ko piešķir veterinārajiem un fitosanitārajiem ārkārtas pasākumiem saskaņā ar konkrēto mērķi, kas minēts šīs regulas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā, Komisija uzņemas pēc dalībvalstu iesniegto maksājumu pieteikumu novērtēšanas. 6.Pēc dalībvalstu pieprasījuma uz Programmu var pārnest resursus, kas tām iedalīti uz dalītas pārvaldības pamata. Komisija minētos resursus apgūst tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. 5. pants



Programmas asociētās trešās valstis Programmā var piedalīties šādas trešās valstis: (a)Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; (b)valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; (c)valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; (d)trešās valstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti īpašā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums: i)nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz Savienības programmās līdzdalīgās trešās valsts iemaksām un ieguvumiem; ii)nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas; iii)trešajai valstij nepiešķir pilnvaras par šo programmu pieņemt lēmumus; iv)garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finansiālās intereses. Šā panta ii) punktā minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]. 6. pants



ES finansējuma apgūšana un forma 1.Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā. 2.Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši kā dotācijas, godalgas un iepirkumi. Tajā var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbībās. 3.Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.

II NODAĻA DOTĀCIJAS 7. pants



Dotācijas Dotācijas saskaņā ar Programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu. 8. pants



Attiecināmās darbības 1.Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kas īsteno 3. pantā minētos mērķus. 2.Jo īpaši var pretendēt šādas darbības, kas īsteno 3. pantā minētos mērķus: (a)tādu piemērotu apstākļu radīšana, lai nodrošinātu rīcības iespējas visiem iekšējā tirgus aktoriem, tostarp uzņēmumiem, iedzīvotājiem un patērētājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un publiskajām iestādēm, izmantojot caurredzamu informāciju un izpratnes veidošanas kampaņas, paraugprakses apmaiņu, labas prakses veicināšanu, apmaiņu ar pieredzi un speciālajām zināšanām, to izplatīšanu, kā arī apmācības organizēšanu; (b)tādu mehānismu nodrošināšana iedzīvotājiem, patērētājiem, tiešajiem lietotājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un Savienības uzņēmumu pārstāvjiem, kas sekmētu politiskās diskusijas, rīcībpolitikas un lēmumu pieņemšanas procesu, jo īpaši atbalstot pārstāvības organizāciju darbību valsts un Savienības līmenī; (c)spēju veidošana, kopīgu darbību atvieglināšana un koordinācija dalībvalstu vidū, dalībvalstu kompetento iestāžu vidū, kā arī dalībvalstu kompetento iestāžu un Komisijas, decentralizēto Savienības aģentūru un trešo valstu iestāžu vidū; (d)atbalsts Savienības tiesiskā satvara rezultatīvai izpildei un modernizēšanai, kā arī tā ātrai pielāgošanai pastāvīgi mainīgajai vi