/* COM/2011/0180 galīgā redakcija */ KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Savienības politiskā nostāja ITU 2012. gada Pasaules radiosakaru konferencē (PRK-12) (Dokuments attiecas uz EEZ)





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 6.4.2011 COM(2011) 180 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Savienības politiskā nostāja ITU 2012. gada Pasaules radiosakaru konferencē (PRK-12) (Dokuments attiecas uz EEZ) SATURS 1. Frekvenču spektra politikas Eiropas un pasaules dimensija 1 2. PRK-12 sagatavošanas darbi Eiropā 1 3. Ieteiktās politikas ievirzes PRK-12 vajadzībām 1 4. Dalībvalstu un ES rīcības vienotība 1 5. Secinājums 1 FREKVENčU SPEKTRA POLITIKAS EIROPAS UN PASAULES DIMENSIJA Šā paziņojuma mērķis ir informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par tiem gaidāmās Pasaules radiosakaru konferences (PRK-12) darba kārtības jautājumiem, kas ir svarīgi Eiropas Savienības politikas kontekstā. Tajā arī ierosināti īstenojamie kopējie politikas mērķi. Stratēģiska un konsekventa frekvenču spektra politika ir svarīgs līdzeklis mūsdienīgas informācijas sabiedrības atbalstam un dod iespēju īstenot plašu klāstu politikas mērķu. Tādējādi vienā no ES 2020 stratēģijas galvenajām iniciatīvām — Digitalizācijas programmā Eiropai[1] — saskaņota frekvenču spektra politika atzīta par nozīmīgu elementu ekonomikas izaugsmes un inovācijas jomā izvirzīto mērķu īstenošanā, lai visā Eiropā nodrošinātu piekļuvi ātrdarbīgiem platjoslas sakariem. Atzīstot radiofrekvenču spektra nozīmīgumu, Eiropas Parlaments un Padome 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem[2] (turpmāk "pamatdirektīva") iestrādāja noteikumus, kas ļauj Komisijai iesniegt priekšlikumus par radiofrekvenču spektra politikas programmu, veidojot frekvenču spektra politiku[3] Eiropas Savienībā. To pastiprina jauna prasība[4], kas liek ievērot Starptautiskās telesakaru savienības ( ITU ) Radiosakaru noteikumus, tādējādi radot nepārprotamu nepieciešamību ES interešu atbalstam nodrošināt ciešu koordināciju starptautiskos forumos, kuros tiek izskatīti frekvenču spektra jautājumi. Pasaules radiosakaru konference ir pasākums, kura gaitā pielāgo Radiosakaru noteikumus, ar ko kodificē radiofrekvenču spektra izmantošanas pārrobežu aspektus, nosakot, kuri izmantojumi jāpielāgo citiem izmantojumu veidiem starptautiskā mērogā. Visas ES dalībvalstis ir arī ITU dalībnieces un aktīvi piedalās Radiosakaru noteikumu pielāgošanā. Eiropas Savienība — līdzīgi nozares organizācijām — ITU darbā piedalās "nozares apvienības" statusā. Nākamā konference no 2012. gada 23. janvāra līdz 17. februārim norisināsies Ženēvā. Iepriekšējo PRK vajadzībām Komisija ir sniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu[5], kurā izklāstīta ES politiskā ieinteresētība konkrētos darba kārtības jautājumos. Pamatojoties uz vairākus gadus ilgušo sagatavošanās darbu, PRK-12 noslēgumā tiks pieņemti ITU Radiosakaru noteikumu grozījumi. Katras PRK gaitā nepieciešamības gadījumā iespējams izskatīt tikai nelielu daļu no Radiosakaru noteikumiem, nosakot apspriežamās frekvenču spektra joslas un iespējamo rezultātu vērienu. Šie darba kārtības jautājumi ir noteikti iepriekšējā PRK. Daži darba kārtības jautājumi ir svarīgi Digitalizācijas programmas Eiropai kontekstā, piemēram, 1.17. darba kārtības jautājums par digitālo dividendi, 1.2. un 1.19. darba kārtības jautājums par inovācijām atvērtāku regulatīvo sistēmu un 1.5. darba kārtības jautājums par elektronisko ziņu savākšanu, bet arī citi jautājumi ir nozīmīgi. Nobeiguma dokumentu parakstīs ES dalībvalstis, kuras arī iesniegs kopīgu deklarāciju iekļaušanai PRK nobeiguma aktos, paziņojot, ka tās piemēros konferencē pieņemtos pārskatītos ITU Radiosakaru noteikumus atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību. Šādā situācijā ir nepieciešams pārvarēt atšķirības starp ES frekvenču spektra politikas būtību, ko aizvien vairāk nosaka stratēģiski un politiski apsvērumi, un PRK gaitā notiekošajām sarunām par tehniskiem un regulatīviem jautājumiem, vienlaikus pilnībā apzinoties, ka ES sarunu partneru nostāja tehniskos jautājumos tiklab var būt politisku mērķu, nozares politikas vai citu interešu izpausme. Eiropas Savienība ir ļoti ieinteresēta, lai starptautiskā regulatīvā sistēma būtu inovācijām atvērta un pielāgoties spējīga. PRK-12 SAGATAVOšANAS DARBI EIROPā ES dalībvalstis piedalās ITU sarunās kā organizācijas patstāvīgas dalībnieces. Praksē tās izvēlas izstrādāt savu nostāju tehniskos jautājumos kopā ar CEPT ( Conférence Européenne des Postes et Télécommunications[6] ) un pēc tam risināt sarunas ar dalībniekiem no citām pasaules daļām, pamatojoties uz vienotu Eiropas nostāju ("Eiropas kopīgie priekšlikumi"). Lai gan CEPT efektīvi izstrādā detalizētu Eiropas nostāju, kas vajadzīga sarunām tādās tehniski regulatīvās konferencēs kā PRK, jāpatur prātā, ka dalībvalstis saista pienākumi saskaņā ar ES līgumiem un acquis . Tāpēc tehniskās nostājas izstrāde, ko veic CEPT, jāpapildina ar apsvērumiem, kas ļauj sarunās ņemt vērā vispārējās ES intereses. Šādam nolūkam un saskaņā ar pamatdirektīvas noteikumiem Komisija ir lūgusi Radiofrekvenču spektra politikas grupu (RSPG) — kas ir dalībvalstu pārstāvju augsta līmeņa padomdevēja struktūra — sniegt Komisijai atzinumu par Eiropas politiskajām interesēm, kuras tiks skartas šajā konferencē. RSPG pieņēma šādu atzinumu 2011. gada 10. februārī. Turklāt 2010. gada 10. jūnijā Briselē notika CEPT un Komisijas kopīgi organizēts seminārs[7], kurā bija plaši pārstāvētas ieinteresētās aprindas. Lai nodrošinātu, ka pieņemtie lēmumi saskan ar Savienības politiku un iniciatīvām, dalībvalstīm jāizstrādā kopīga rīcība un cieši jāsadarbojas visā sarunu procesā. Tālab Komisija atbalstīs politisko pieeju koordināciju, pamatojoties uz ES politikas mērķiem, kurus pirms PRK-12 apstiprinās Parlaments un Padome, kā arī uzraudzīs Eiropas iesaistīšanos procesā. IETEIKTāS POLITIKAS IEVIRZES PRK-12 VAJADZīBāM Darba kārtībā ietverti 25 atsevišķi dažāda svarīguma jautājumi — no prasībām digitālās dividendes pārrobežu koordinācijai (1.17.) un frekvenču spektra Galileo attīstībai (1.4. un 1.18.) līdz projektam par augstu lidojošiem sakaru baloniem (1.20.). Turpmāk tekstā mēģināts strukturēt darba kārtības jautājumus tematiskās grupās un sasaistīt tos ar attiecīgiem ES politikas mērķiem, ņemot vērā RSPG atzinumu. DARBA KāRTīBAS JAUTāJUMI UN TO SVARīGUMS ES POLITIKAS KONTEKSTā 1.17. darba kārtības jautājums. Digitālā dividende / Politikas joma — Iekšējais tirgus Šis darba kārtības jautājums attiecas uz pārrobežu koordināciju saistībā ar frekvenču spektra izmantošanu digitālās dividendes augšējā daļā (790–862 MHz). Tas it sevišķi ir svarīgi, ja frekvenču spektru neizmanto zemes apraidei abpus robežas, jo ciparu apraide jau tiek aizsargāta saskaņā ar ITU Ženēvas 2006. gada nolīgumu. Eiropas Savienībā šī josla ir tehniski harmonizēta, lai dotu iespēju sniegt bezvadu platjoslas pakalpojumus, un tam būs īpaša nozīme centienos šādu pakalpojumu izvēršanu veikt rentabli. Harmonizācija stājas spēkā, tiklīdz dalībvalsts nolemj pārtraukt lieljaudas apraidi šajā joslā. Radiofrekvenču spektra politikas programmas priekšlikumā ir ietverts atsevišķs priekšlikums par kopīgu datumu šā procesa noslēgšanai[8]. Digitālās dividendes efektīvu izmantošanu daļā gar ES austrumu robežu traucē novecojušas gaisa kuģniecības navigācijas sistēmas izmantošana tajā pašā joslā otrpus robežas. Tagad šī sistēma ir tuvu pie darbmūža beigām, un ES jāizvirza mērķis panākt taisnīgu līdzāspastāvēšanu starp turpmākajiem izmantojumiem abpus robežas, dodot iespēju visā ES 790–862 MHz joslu pilnībā izmantot bezvadu platjoslas sakariem. ES politikas mērķis ES jāatbalsta regulatīvi noteikumi par līdzsvarotu līdzāspastāvēšanu starp bezvadu platjoslas sakariem un gaisa kuģniecības radionavigācijas sistēmu aizvien mazāku izmantojumu pie tās austrumu robežas, lai īstenotu mērķi visā ES teritorijā nodrošināt faktisku bezvadu platjoslas pārklājumu. Visām saistībām aizsargāt ciparu apraidi saskaņā ar Ženēvas 2006. gada nolīgumu jāpaliek spēkā, un konferences gaitā nebūtu jāpievieno papildu saistības. 1.4./1.18. darba kārtības jautājums. Galileo / Politikas joma — Eiropas tīkli Galileo satelītnavigācijas sistēma ir Eiropas iniciatīva mūsdienīgai globālai satelītnavigācijas sistēmai, kas nodrošina ļoti precīzus un garantētus globālās pozicionēšanas, navigācijas un laika noteikšanas pakalpojumus. Tā būs atbalsts kritiskajām infrastruktūrām un svarīgiem publiskajiem pakalpojumiem, piemēram, meklēšanai un glābšanai, kā arī tiks izmantota komercvajadzībām un patērētāju satelītnavigācijas uztvērēju vajadzībām. Galileo izmantos frekvenču spektru dažādās joslās, un ar to ir tieši saistīti divi darba kārtības jautājumi. Saistībā ar 1.18. darba kārtības jautājumu mērķis ir no esošajiem daudzajiem un dažādajiem reģionālajiem primārajiem un sekundārajiem sadalījumiem izveidot harmonizētu, globālu primāro sadalījumu 2483,5–2500 MHz joslā satelītnavigācijas sistēmu izmantojumam. Pētījumi liecina, ka tādas sistēmas kā Galileo var koplietot joslu, vienlaikus aizsargājot esošās sistēmas, tostarp jutīgas radaru sistēmas, kam piemēro regulatīvo noteikumu "bez kaitīgiem traucējumiem un bez aizsardzības". Attiecībā uz 5000–5030 MHz joslu, kas jau sadalīta satelītnavigācijas sistēmām un ko izmanto Galileo misijas augšupsaitei, skatīt turpmāk 1.4. darba kārtības jautājumu. ES politikas mērķis Galileo ir nozīmīgs Eiropas projekts, un Eiropas Savienībai jāaizsargā tā darbībai vajadzīgās frekvences no citu radiosakaru dienestu traucējumiem. ES arī jāatbalsta papildu 2483,5–2500 MHz josla turpmākiem paplašinātiem pakalpojumiem. 1.4./1.7. darba kārtības jautājums. SESAR (Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izpēte) / Politikas joma — Transporta politika, Kosmosa politika Gaisa satiksme Eiropā ir viena no pasaulē intensīvākajām. ES Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības ( ATM ) sistēmas izpētes programmas ( SESAR ) mērķis ir izstrādāt nākamās paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu, kas turpmākajos 30 gados spēs nodrošināt visā pasaulē drošu un raitu gaisa satiksmi. ES mērķis attiecībā uz frekvenču spektru ir dot iespēju netraucēti ieviest programmā paredzētās sistēmas. Projekts šobrīd ir izstrādes posmā, un gaidāms, ka ieviešana sāksies laikā no 2014. gada līdz 2020. gadam. 1.4. darba kārtības jautājums attiecas uz modernāku lidojumu drošības sakaru sistēmu ieviešanu. Saistībā ar šo jautājumu tiks izskatīti regulatīvie noteikumi, kas nepieciešami 960–1164 MHz joslas izmantojumam aviācijas vajadzībām. Tie paredzēti, lai atbalstītu tādu lietojumu ieviešanu gaisa satiksmes pārvaldībā, kas spēj nodrošināt intensīvu datu plūsmu un atbalstīt drošībai būtiskas informācijas pārsūtīšanu. Saderība starp šādām sistēmām, ko ierosināts ekspluatēt 960–1164 MHz frekvenču joslā, un ICAO (Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija) standartizētām sistēmām būs jānodrošina ar ICAO standartu palīdzību. Šīm sistēmām, kā arī GSM un UMTS (un citām paredzamām platjoslas sistēmām) zem 960 MHz ir vajadzība pienācīga aizsardzība. Ar regulatīvajiem ierobežojumiem attiecībā uz izmantojumu aviācijas vajadzībām jānodrošina arī aizsardzība satelītnavigācijas uztvērējiem, kas darbojas 1164–1215 MHz joslā, kura GPS , Galileo un Krievijas GLONASS sistēmā paredzēta dzīvības aizsardzības lietojumiem. Aviācijas nozarē tiek izstrādāta bezvadu lokālā tīkla sistēma 5091–5150 MHz diapazonā virszemes lietojumiem lidostās, kas tiek standartizēta dažādos starptautiskos forumos un ko atbalsta saskaņā ar SESAR , un šīs sistēmas izstrāde jāpabeidz 2013. gadā. Ierosinātais jaunais sadalījums aviācijas vajadzībām 5000–5030 MHz joslā būtu ietverts šajā darbībā. Tomēr sadalījums izmantojumam aviācijas vajadzībām 5000–5010 MHz joslā būtu jāapsver tikai tad, ja prasības šādām sistēmām nav iespējams apmierināt 5091–5150 MHz joslā un ja nav kaitīgu traucējumu ar Galileo 5000–5030 MHz joslā (it sevišķi ņemot vērā Galileo kritisko augšupsaiti) un ar radioastronomijas dienestu 4990–5000 MHz joslā. Lai nākotnē aizsargātu Galileo uztvērējiem raidītus signālus, nedrīkst ierosināt jaunu sadalījumu aviācijas vajadzībām 5010–5030 MHz joslā, ja pētījumos secināts, ka saderība nav iespējama. 1.7. darba kārtības jautājums attiecas uz satelītdienestu pašreizējo un plānoto izmantojumu, it sevišķi nepieciešamību 1525–1559/1626,5–1660,5 MHz joslu koplietot pārskatāmi un taisnīgi, lai gaisa kuģniecības satelītdienestiem varētu nodrošināt pieejamību ilgtermiņā. ES politikas mērķis Eiropas Savienībai PRK-12 gaitā jāsaglabā Eiropas spēja efektīvi un pārskatāmi izstrādāt un ieviest vislabāko iespējamo sistēmu. Šāds pats mērķis jāizvirza ES politikas pieejai, izskatot 1.7. darba kārtības jautājumu attiecībā uz satelītu izmantojumu SESAR vajadzībām, un jānodrošina, ka SESAR satelītkomponents spēj pildīt savu uzdevumu. 1.7./1.13./1.25./7. darba kārtības jautājums. Sakaru satelīti / Politikas joma — Iekšējais tirgus, Kosmosa politika Eiropas uzņēmumi pasaules mērogā izvirzījušies vadībā satelītsakaru nodrošināšanā — apraidei, fiksēto satelītsakaru pakalpojumiem un mobilo satelītsakaru pakalpojumiem ir liela nozīme pakalpojumu sniegšanā daudzās ekonomikas un sabiedrības dzīves jomās. Aizvien būs jānodrošina šo pakalpojumu nepārtrauktība, vienlaikus panākot frekvenču spektra efektīvu izmantošanu. ES politikas mērķis ES jāiebilst pret jebkādu 21,4–22 GHz joslas un ar to saistīto orbitālo pozīciju sadalīšanu ITU dalībvalstu nacionālajos piešķīrumos, kas ierobežotu šīs joslas izmantojamību. Kā norādīts iepriekš, ES jāaizstāv nostāja, ka mobilo satelītsakaru dienestiem jābūt pieejamam frekvenču spektram, kas vajadzīgs gaisa satiksmes pārvaldības pakalpojumu sniegšanai Eiropā. 1.3. darba kārtības jautājums. Bezpilota aviācijas sistēmas ( UAS ) Lai gan lietojumi militārām vajadzībām varbūt ir labāk zināmi, ITU pauž bažas par UAS izmantošanu nenošķirtā gaisa telpā, t.i., tādā gaisa telpā, kurā vienlaicīgi var ekspluatēt bezpilota gaisa kuģus un pilota vadītus gaisa kuģus. UAS var nodrošināt svarīgu civilās/sabiedrības aizsardzības funkciju pildīšanu: tām var būt ļoti svarīga nozīme tādās jomās kā ugunsdzēsība, lauksaimnieciskā novērošana, robežsardzes un krasta apsardzes dienesti, un tās var arī nodrošināt atbalstu palīdzības sniegšanai pasaules mērogā (migrācijas plūsmu apzināšana sausuma vai plūdu gadījumā). Tā kā šo funkciju izpildei UAS jāizmanto gaisa telpa kopīgi ar parastajām lidmašīnām, ir svarīgi, lai tās varētu darboties droši un pilnīgā atbilstībā gaisa satiksmes pārvaldības noteikumiem. Tomēr pastāv bažas, ka gadījumā, ja frekvenču spektra daļa tiktu atvēlēta UAS zemes komponentam, tas nākotnē kavētu Galileo uztvērēju visaptverošu ieviešanu 5010–5030 MHz joslā un, kas ir vēl jo svarīgāk, radītu nopietnus traucējumus Galileo kritiskajai augšupsaitei 5000–5010 MHz joslā. ES politikas mērķis ES jāatbalsta frekvenču spektra identifikācija UAS drošai darbībai nenošķirtā gaisa telpā. Tādējādi, no ES viedokļa, izmantošanai UAS vajadzībām priekšroka būtu dodama frekvenču spektram ārpus 5000–5030 MHz joslas. 1.2. darba kārtības jautājums. Starptautiskās regulatīvās sistēmas elastīgums / Politikas joma — Iekšējais tirgus; 1.19. darba kārtības jautājums. Programmvadāmais un kognitīvais radio / Politikas joma — Iekšējais tirgus PRK pieņemto lēmumu ietekme var būt jūtama ļoti ilgu laikposmu. Ja starptautiskā regulatīvā sistēma kļūst pārāk neelastīga, tas var kaitēt Eiropas spējai ieviest jaunus un novatoriskus pakalpojumus un elastīgas atļauju piešķiršanas sistēmas, piemēram, koplietošanai. ES ir izvirzījusies priekšplānā frekvenču spektra pārvaldības modernizācijā, tāpēc ir svarīgi padarīt ITU noteikumus sekmīgi izmantojamus nākotnē, kad vien iespējams ietverot tajos elastīguma elementu, piemēram, atļaujot apvienot fiksētos un mobilos tīklus šūnu sakaru sistēmās. Programmvadāmajam radio — kas ir rezultāts radioraidītāja spējai ar programmatūras palīdzību mainīt signāla raksturlielumus — jāatbilst noteikumiem, kas piemērojami attiecīgajam pakalpojumam un joslai, kurā tas darbojas. Šķiet atzīts, ka šā aspekta pārvaldībai nebūtu vajadzīgi regulatīvi noteikumi pasaules mērogā. Kognitīvā radio sistēmas (kuras identificē neizmantotu frekvenču spektru, kas sadalīts citiem izmantojumiem, un pielieto programmvadāmā radio tehnoloģiju, lai oportūnistiski izmantotu šādu neaizņemtu frekvenču spektru) ir daudz sarežģītāks jautājums, un to iespējamā izmantošana ir raisījusi bažas par to, cik ticams ir, ka šīs sistēmas neradīs traucējumus. Lai gan ir svarīgi atļaut šādu tehnoloģiju izmantošanu, kognitīvā radio sistēmu ieviešana nedrīkst neattaisnoti traucēt jebkādu frekvenču spektra primāro izmantojumu. Radiosakaru noteikumi nešķiet piemērots līdzeklis šo bažu kliedēšanai. ES politikas mērķis, kas attiecas uz abiem jautājumiem ES jāsaglabā spēja modernizēt Eiropas frekvenču spektra pārvaldību un jāmudina ITU rast elastīgāku pieeju šo jautājumu risināšanai. Radiosakaru noteikumu izmaiņas attiecībā uz programmvadāmo un kognitīvo radio nešķiet vajadzīgas. 1.22. darba kārtības jautājums. Emisija no maza darbības attāluma ierīcēm / Politikas joma — Iekšējais tirgus Eiropas Savienībā ir harmonizētas daudzas joslas maza darbības attāluma ierīcēm ( SRD ) — radiosakaru ierīcēm, kas raida nevis kilometru, bet metru rādiusā. Ir plašs klāsts šādu ierīču, sākot no automobiļu tālvadības pultīm līdz sarežģītām medicīnas iekārtām. Visas kopā tās ir ļoti nozīmīgas ES ekonomikai un sabiedrībai. Ir pašsaprotams, ka šādu ierīču spēja radīt pārrobežu traucējumus ir visai neliela, un Radiosakaru noteikumi nebūtu piemērots līdzeklis, ar ko kliedēt bažas par jebkādiem traucējumiem, kuras varētu radīt nereglamentētu ierīču imports. ES politikas mērķis ES jāiebilst pret to, ka Radiosakaru noteikumos tiek ieviesti papildu ierobežojumi maza darbības attāluma ierīcēm, ņemot vērā nelielo pārrobežu ietekmi un to, ka ES tiesību aktos ir paredzēts pietiekams elastīgums SRD parametru noteikšanā. ES jāmudina citi ITU dalībnieki ārpus ES izmantot joslu līdzīgā veidā, lai palielinātu pašreizējos apjomradītos ietaupījumus. Darba kārtības jautājumi, kas attiecas uz zinātnisko pētniecību un klimata pārmaiņu apkarošanu Vairāki darba kārtības jautājumi skar ES intereses pētniecības un klimata pārmaiņu apkarošanas politikas jomā, tostarp: 1.6. darba kārtības jautājums par pasīvajiem dienestiem 275–3000 GHz joslā; 1.11. darba kārtības jautājums par kosmosa pētniecību 22,55–23,15 GHz joslā; 1.12. darba kārtības jautājums par kosmosa pētniecības dienestu 37 GHz joslā; 1.16. darba kārtības jautājums par zibens detektoriem; 1.24. darba kārtības jautājums par meteoroloģiskajiem satelītiem un 1.15. darba kārtības jautājums par okeanogrāfijas radariem 3–50 MHz joslā. Frekvenču spektrs, kas apskatīts 1.6. darba kārtības jautājumā, atrodas virs sakaru vajadzībām izmantotā frekvenču spektra un parasti tiek uzskatīts par zinātniskajai pētniecībai paredzētu frekvenču spektru. 1.6. un 1.24. darba kārtības jautājumā minētos pasīvos dienestus var izmantot tādiem nolūkiem kā Zemes novērošana, kam ir svarīga nozīme ES centienos apkarot klimata pārmaiņas un nodrošināt iedzīvotāju drošību, it sevišķi ES GMES projekta ietvaros. Tie parasti ir ļoti jutīgi pret citiem izmantojumiem, un tiem var būt vajadzīga īpaša aizsardzība pret traucējumiem, ko rada šādi citi izmantojumi. Citos darba kārtības jautājumos apskatītie dienesti gan ir mazāk jutīgi, tomēr tiem būs vajadzīga pienācīga aizsardzība pret traucējumiem, ko rada citi lietotāji. PRK-12 var izmantot arī, lai padziļinātu ES sarunu partneru izpratni par šīm vajadzībām un lai panāktu plašāku pārliecību par to, ka attiecīgie dienesti, kas ir svarīgi arī laika apstākļu prognozēšanai, katastrofu prognozēšanai un mazināšanai, var dot labumu arī reģioniem ārpus Eiropas. ES politikas mērķis ES jāatbalsta vajadzīgie jaunie sadalījumi un jāaizsargā zinātniskie dienesti attiecīgajās joslās. It sevišķi jāaizsargā dienesti, kas palīdz apkarot klimata pārmaiņas un nodrošināt iedzīvotāju drošību. 1.5. darba kārtības jautājums. Iestatīšanas diapazoni elektroniskajai ziņu savākšanai Frekvenču spektra pieejamība, lai ziņās atspoguļotu notikumus, kur un kad nepieciešams, pati par sevi ir ļoti svarīgs mērķis. Laika un vietas prasības šādā gadījumā ir ļoti dažādas, un Komisija piekrīt RSPG paustajam viedoklim, ka ITU-R ieteikums, kurā norādīti iespējamie iestatīšanas diapazoni, būs orientieris ražotājiem un vienlaikus nodrošinās frekvenču spektra pārvaldītājiem nepieciešamo elastīgumu, kas īsā laikā ļauj darīt frekvenču spektru pieejamu, un ka nav vajadzīgs sadalījums ar PRK palīdzību. ES politikas mērķis ES jāpaliek pie viedokļa, ka, izskatot šo darba kārtības jautājumu, nav jāmaina Radiosakaru noteikumi, bet ITU-R jāmudina ar ITU-R ieteikumu norādīt iestatīšanas diapazonus, tādējādi uzlabojot faktisku harmonizāciju. Turpmāk minēto jautājumu izskatīšanas rezultātiem būs neliela ietekme uz vispārējiem politikas mērķiem. 1.9. darba kārtības jautājums. Jūras mobilo sakaru pakalpojumu dienests; 1.10. darba kārtības jautājums. Kuģu un ostu drošības sistēmas Šie divi jautājumi attiecas uz esošo jūras sakaru pakalpojumu kanālu dalījuma mainīšanu, lai dotu iespēju ieviest jaunu ciparu tehnoloģiju. Tā ir pasaules mēroga regulatīvās sistēmas aktualizācija, lai atspoguļotu jau notiekošus procesus. 1.23. darba kārtības jautājums. Amatieru dienests; 1.20. darba kārtības jautājums. Liela augstuma platformas stacijas Šie jautājumi neskar ES intereses. 1.21. darba kārtības jautājums. Radari 15,4–15,7 GHz joslā Šī josla atrodas blakus svarīgiem radioastronomijas dienestiem, un jebkuras izmantojuma izmaiņas būs rūpīgi jāapsver. Gatavojoties konferencei, turpinās pētījumi. 8.2. darba kārtības jautājums. Nākamās PRK konferences darba kārtība Katrā Pasaules radiosakaru konferencē tiek izstrādāta nākamās konferences darba kārtība. Tas būs ļoti svarīgi ES politikai, it sevišķi platjoslas sakaru politikai. ES interesēs ir turpmākajās PRK konferencēs atbalstīt iniciatīvas, kas tieši saistītas ar konkrētām Eiropas Savienības politikas jomām. Gatavojoties PRK-15, Komisija sadarbosies ar visām attiecīgajām ieinteresētajām aprindām, lai apzinātu konkrētas frekvenču spektra vajadzības tajās politikas jomās, kas konferencē atbalstāmas. Komisija uzskata, ka darba kārtības jautājums par bezvadu platjoslas sakariem nebūtu skatāms tikai konkrētas joslas kontekstā. ES pieeja PRK-15 gaitā jābalsta uz rūpīgu novērtējumu par to, cik efektīvi platjoslas sakaru nozare ir izmantojusi ievērojamo frekvenču spektra apjomu, kas tai darīts pieejams ar ES tiesību aktiem, un uz sabiedrisko un/vai ekonomisko vērtību, ko dod pašreizējie pakalpojumi šajās joslās, ņemot vērā frekvenču spektru, kuru tie aizņem. Šādā kontekstā liela nozīme būs radiofrekvenču spektra politikas programmā paredzētajai "inventarizācijai", jo tā noskaidros izmantojumus, tostarp tos, kas nav elektronisko sakaru pakalpojumi. ES politikas mērķis Nākamās PRK-15 darba kārtībā, ko noteiks 2012. gadā, jāietver iespējamās frekvenču spektra vajadzības, kas izriet no svarīgām ES politikas jomām. It sevišķi tajā jāietver jautājums, kas attiecas uz iespējamiem ietilpības ierobežojumiem bezvadu platjoslas pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar Digitalizācijas programmā Eiropai izvirzītajiem mērķiem. DALīBVALSTU UN ES RīCīBAS VIENOTīBA Frekvenču spektra jautājumam ir spēcīga ES politiskā dimensija, jo tas ietekmē iekšējo tirgu kopumā, kā arī pētniecību, transportu, klimata pārmaiņas un Eiropas tīklus — jomas, kurās ir dalīta vai līdztekus kompetence. Tomēr visās šajās jomās var rasties situācijas, kad Savienībai ir ekskluzīva kompetence, it sevišķi tad, kad var tikt ietekmēti kopējie noteikumi, kā tas var būt šajā gadījumā, jo Radiosakaru noteikumi ir saistoši. PRK-12 gadījumā tas var attiekties vismaz uz diviem darba kārtības jautājumiem — 1.17. jautājumu par digitālo dividendi un 1.22. jautājumu par maza darbības attāluma ierīcēm — jo attiecībā uz konkrētajām frekvenču spektra joslām ir spēkā esoši ES tiesību akti un Radiosakaru noteikumu izmaiņas var tieši ietekmēt to darbības jomu. Papildus tam un vispārīgāk runājot, ir vajadzīga saskaņota pieeja, lai nodrošinātu Savienības un dalībvalstu rīcības vienotību, konsekvenci un efektivitāti, izskatot visas problēmas un darba kārtības jautājumus, kas var skart ES darbības sfēru. Raugoties no šīs perspektīvas, ir jānodrošina, ka PRK-12 laikā dalībvalstis popularizē un aizstāv politikas mērķus, par kuriem ir panākta vienošanās, un vajadzības gadījumā rīkojas ES vārdā. Šādā nolūkā un ņemot vērā ES pašreizējo statusu ITU , piemērots risinājums būtu tāds, ka dalībvalsts, kura ir Padomes prezidentvalsts, rūpīgi saskaņojot ar Komisiju, konferencē koordinē attiecīgos darba kārtības jautājumus un tās pārstāvis vajadzības gadījumā runā Savienības vārdā. Tas neskartu Komisijas iespēju vajadzības gadījumā, un ja tas ir lietderīgi, iesniegt priekšlikumu Padomei, lai saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu izstrādātu nostāju, kas jāpieņem ES vārdā. Vēlākā posmā varētu arī paredzēt pārskatīt Eiropas Savienības statusu un lomu ITU . Šo jautājumu varētu risināt nākamajā ITU Pilnvaroto pārstāvju konferencē, kas paredzēta 2014. gadā. SECINāJUMS Eiropas Parlaments un Padome tiek aicināti apstiprināt šajā paziņojumā noteiktos kopējos ES politikas mērķus, kas 2012. gadā īstenojami Pasaules radiosakaru konferencē. [1] COM(2010) 245 “Digitālā programma Eiropai”. [2] OV L 108, 24.4.2002., direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/140/EK, OV L 337, 18.12.2009. [3] Turpat, 8.a panta 3. punkts. [4] Turpat, 9. panta 1. punkts. [5] Sk. iepriekšējās PRK vajadzībām — COM(2007) 371, ITU pasaules radiosakaru konference 2007. gadā. [6] CEPT ir 48 pasta un telesakaru administrāciju apvienība, kas jo īpaši nodarbojas ar frekvenču spektra jautājumiem. [7] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/‌index_en.htm#ws_wrc12. [8] Notiek parastā likumdošanas procedūra.