Dalībvalstis, ar kurām konsultējās par 2010.–2015. gada rīcības plāna īstenošanu, ziņoja par daudziem valsts līmenī notiekošiem pasākumiem, tostarp mācībām un praktiskajām nodarbībām. Tās ziņoja arī par dažiem sarežģījumiem dažādu dalībnieku koordinācijas nodrošināšanā. Ieinteresētās personas uzsvēra, piemēram, vajadzību vēl vairāk padziļināt zināšanas par CBRN riskiem, veicināt sadarbību starp sektoriem un vairāk ieguldīt mācībās un praktiskajās nodarbībās. Pārrobežu / visu sektoru mācību un praktisko nodarbību veikšana, kas ideālā gadījumā ir plānota strukturēti un saskaņā ar iepriekš apstiprinātu programmu, tika atzīta par vienu no jomām, kurā ES varētu sniegt pievienoto vērtību. Dalībvalstis arī norādīja uz nepietiekamu informācijas apmaiņu par CBRN incidentiem, draudiem, aprīkojumu un šādu draudu novēršanai izstrādātajām tehnoloģijām. Tās arī uzsvēra vajadzību attīstīt sadarbību ar citiem partneriem, kas nav iekļauti iepriekšējā CBRN rīcības plānā, piemēram, ar militāro jomu un nozīmīgākajām trešām valstīm.

Šā rīcības plāna mērķis ir uzlabot Eiropas sadarbību, lai stiprinātu CBRN drošību, galveno uzmanību vēršot uz profilaksi, sagatavošanos un reaģēšanu uz CBRN draudiem un teroristu uzbrukumiem. Šajā paziņojumā minētie pasākumi palīdzēs dalībvalstīm aizsargāt iedzīvotājus un infrastruktūru. Daudzos no ierosinātajiem pasākumiem izmantota visus apdraudējumus aptveroša pieeja, un tie arī palīdzēs uzlabot sagatavotību jebkādiem plaša mēroga CBRN incidentiem, kas nav saistīti ar terorismu.

Teroristu organizācijas nav izmantojušas ķīmiskos, bioloģiskos, radioloģiskos un kodola (“CBRN”) līdzekļus Eiropā. Tomēr pastāv ticamas norādes par to, ka teroristu grupējumi varētu plānot iegūt CBRN materiālus vai ieročus un pilnveido zināšanas un spējas to izmantošanai. Organizācija Da'esh ir izmantojusi ķīmiskos ieročus Sīrijā un Irākā un tiek vērtēta kā spējīga radīt un izmantot šādus ieročus. Nelielāki incidenti ir apliecinājuši Da'esh ieinteresētību veikt bioloģisko un radioloģisko ieroču inovācijas un izstrādi . Būtu jāņem vērā, ka, lai arī visā dokumentā ir izmantots apzīmējums “CBRN”, jebkura nevalstiska dalībnieka veikta kodoluzbrukuma iespējamība tiek uzskatīta par zemāku nekā ķīmisku, bioloģisku vai radioloģisku uzbrukumu iespējamība.

Šā rīcības plāna pamatā ir stingra pārliecība, ka CBRN risku novēršanai ir nepieciešama horizontāla pieeja, kas aptver dažādas jomas un dalībniekus, piemēram, tiesībaizsardzību, ārkārtas situāciju pārvarēšanu, kritiskās infrastruktūras un sabiedrisko vietu aizsardzību, sabiedrības veselību un privāto sektoru. Daži no ierosinātajiem pasākumiem arī palīdzēs palielināt kritisko infrastruktūru noturību ES, jo īpaši attiecībā uz kodolelektrostacijām un ķīmiskajām iekārtām.

Ir arī nepārprotama vajadzība uzlabot iekšējos–ārējos drošības pasākumus, jo īpaši koncentrējot centienus ar ES CBRN izcilības centru iniciatīvu. Viena no galvenajām prioritātēm būs robežu drošības un atklāšanas spēju nodrošināšana pret CBRN materiālu nelikumīgu ievešanu. Muitas amatpersonām ir būtiska loma ārējo robežu un piegādes ķēdes drošības nodrošināšanā. Kravas informācijas sistēmu pielāgošana ir būtiski svarīga, lai stiprinātu starptautisko piegādes ķēžu pārraudzību un uz risku balstīto kontroli ar mērķi nodrošināt, ka ES netiek nelikumīgi ievesti CBRN materiāli. Ir vajadzīgi arī pasākumi divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles stiprināšanai eksportā. Sadarbība un koordinācija ar ES stratēģiskajiem reģionālajiem partneriem ir būtiski svarīga, un sinerģijas ir jāveido ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar militārajiem dalībniekiem, Eiropas Aizsardzības aģentūru un NATO, kā arī ar privāto sektoru.

Tāpēc rīcības plāns ir vērsts uz šādiem četriem mērķiem:

1) CBRN materiālu pieejamības mazināšana;

2) stingrākas sagatavotības nodrošināšana CBRN drošības incidentiem un reaģēšanai uz tiem;

3) spēcīgāku iekšējo–ārējo saikņu veidošana CBRN drošībā ar galvenajiem reģionālajiem un ES starptautiskajiem partneriem; un

4) zināšanu uzlabošana par CBRN riskiem.

Veicot darbu saistībā ar minētajiem pīlāriem, ES var sniegt stingrāku satvaru CBRN uzbrukumu draudu mazināšanai, drošības pasākumu stiprināšanai, noturības paaugstināšanai un sagatavotībai efektīvi reaģēt uzbrukuma gadījumā.

Ierosinātie pasākumi tiks atbalstīti ar finansējuma mobilizēšanu, izmantojot dažādus esošos Komisijas instrumentus, tostarp “Apvārsnis 2020”, finansiāla atbalsta instrumentu policijai un ES civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) vai ārējās finansēšanas instrumentu plašo klāstu (piem., attīstības sadarbības instrumentu, Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu).

1. MĒRĶIS — CBRN MATERIĀLU PIEEJAMĪBAS MAZINĀŠANA

Teroristu spēja veikt CBRN uzbrukumus ir atkarīga no CBRN ieročiem nepieciešamo līdzekļu, vielu un materiālu pieejamības. Līdzīgi jau paveiktajam darbam attiecībā uz sprāgstvielām un šaujamieročiem ES ir labāk jākontrolē piekļuve augsta riska CBRN materiāliem un jāoptimizē spēja šādus materiālus atklāt pēc iespējas agrīnākā posmā, ierobežojot vai kontrolējot piekļuvi. Ir jārisina arī nozīmīgais jautājums par iekšnieku draudiem kritiskajai infrastruktūrai un iekārtām, kurās ir CBRN materiāli. Turklāt ir nepārprotama un arī ES dalībvalstu atzīta vajadzība vēl vairāk uzlabot informācijas apmaiņu par CBRN materiāliem, tostarp draudiem un drošības incidentiem, piemēram, to zādzību un nelikumīgu tirdzniecību. To var nodrošināt, pēc iespējas vairāk izmantojot esošos rīkus un informācijas izplatīšanas sistēmas.

Tāpēc Komisija izklāsta turpmāk minētos prioritāros pasākumus, kas jāveic ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām.

Saistības Darbība Sasniedzamais rezultāts un termiņš 1.1. Optimizēt informācijas apmaiņu par CBRN Dalībvalstīm ir sistemātiskāk jāiekļauj tehniska informācija par CBRN ieročiem un incidentiem Eiropola pārvaldītajā Eiropas Bumbu datu sistēmā (EBDS). Būtu jāapsver, kādā mērā ir iespējams izveidot ziņošanas sistēmu, kas atspoguļo sprāgstvielu prekursoru jomā ieviesto. Labāka citu informācijas izplatīšanas rīku, piemēram, SAEA incidentu un nelikumīgas tirdzniecības datubāzes, izmantošana. Izskatīt saites ar citām informācijas sistēmām, piem., ar divējāda lietojuma preču elektronisko sistēmu, kurās ir informācija par vienībām un personām, kas turētas aizdomās par kaitniecisku tirdzniecību. Eiropolam ir regulāri jāziņo ES CBRN Drošības konsultantu grupai par Eiropas Bumbu datu sistēmas izmantošanu (no 2018. gada). Komisijai jāstrādā ar ES dalībvalstīm, lai uzlabotu informācijas apmaiņu Eiropas Bumbu datu sistēmā. Eiropolam jāveic informācijas sistēmu, vajadzību un iespējamo nepilnību kartēšana attiecībā uz informācijas apmaiņu (līdz 2018. gada vidum). 1.2. Stiprināt uz risku balstītas muitas kontroles, lai pārtvertu bīstamus CBRN materiālus uz robežas Uzlabot informāciju par tirdzniecības kravām un pastiprināt muitas atklāšanas spējas sadarbībā ar citām aģentūrām, lai pārraudzītu starptautiskās piegādes ķēdes nolūkā atklāt un kontrolēt CBRN materiālu nelikumīgu ievešanu. Vairot muitas un tiesībaizsardzības iestāžu informētību par CBRN draudiem, uzlabot sadarbību starp aģentūrām un informācijas apmaiņu starp muitas un citām iestādēm saskaņā ar ES stratēģiju un rīcības plānu muitas riska pārvaldībai (COM (2014) 527). Nolīgums ar dalībvalstīm (2018. gada vidus), lai izveidotu kopēju repozitoriju informācijai par kravām. Muitas Atklāšanas tehnoloģiju projekta grupai jāizskata bioloģisko un ķīmisko materiālu atklāšanas spējas starptautiskās piegādes ķēdēs.

Ziņojums jāiesniedz līdz 2018. gada vidum. Paplašināt radioloģiskās/kodolapmācības tiesībaizsardzības un muitas amatpersonām un citiem priekšposteņa dalībniekiem Eiropas kodoldrošības mācību centrā. 1.3. Pastiprināt ES eksporta kontroli Ārēju dalībnieku (valstisku un nevalstisku) piekļuves novēršana divējāda lietojuma / CBRN precēm tirdzniecībā. Atjaunināt ES sarakstus ar augsta riska CBRN materiāliem 2018. gadā un izvērtēt tehniskās mijiedarbības starp CBRN un divējāda lietojuma precēm mērogu un raksturu. 1.4. Izskatīt iekšnieku draudus Veikt labākās prakses piemēru apmaiņu par drošības un iepriekšējās darbības pārbaudēm objektos, kuros atrodas CBRN materiāli, piemēram, bioloģiskajās laboratorijās vai kodoliekārtās. Esošo drošības pārbaužu kartēšana jāpabeidz līdz 2017. gada beigām.

2. MĒRĶIS — STINGRĀKAS SAGATAVOTĪBAS NODROŠINĀŠANA CBRN DROŠĪBAS INCIDENTIEM UN REAĢĒŠANAI UZ TIEM

Operatīvā sagatavotība ir būtiski svarīga, lai efektīvi mazinātu CBRN uzbrukuma vai incidenta ietekmi. Ņemot vērā CBRN draudu pārrobežu un transnacionālo raksturu, ES sadarbība var sniegt pievienoto vērtību, sekmējot spēju veidošanas pasākumus ES, piemēram, pārrobežu sadarbību apmācībā, praktiskajās nodarbībās un reaģēšanā, atvieglojot savstarpējo palīdzību, sniedzot norādījumus, atbalstot minimālos standartus visā ES un vajadzības gadījumā finansējot transnacionālos projektus šajā jomā.

Komisija jau ir rīkojusi vairākas mācību sesijas un praktiskās nodarbības ES līmenī, vēršot uzmanību uz dažādu sektoru sadarbību CBRN uzbrukumu gadījumā. Piem., 2014. gada ARETE praktiskās nodarbības bija vērstas uz sadarbību starp tiesībaizsardzības un civilās aizsardzības struktūrām sarežģītā ķīmiska un teroristu uzbrukuma situācijā ar ķīlnieku sagrābšanu. Turklāt Komisija finansēja vairākus mācību kursus, kas sadarbībā ar dalībvalstu iestādēm rīkoti par dažādus sektorus aptverošu reakciju uz radioloģiskas “netīrās” bumbas uzbrukumu. Šīs iniciatīvas papildināja civilās aizsardzības jomā rīkotās praktiskās nodarbības, kā arī Eiropola un CEPOL rīkotas mācības.

Turpmāku darbību pamatā būs gūtā pieredze, un tās apvienos dažādās sagatavotības un reaģēšanas iniciatīvas saskaņotā programmā, pēc iespējas vairāk izmantojot mācību un praktisko nodarbību iespējas dalībvalstīm un veicinot konsekvenci dalībvalstu pieejās.