Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā:

pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku

1.Ievads

Eiropas Savienība ir veikusi nepieredzētas darbības, lai apkarotu Covid-19 pandēmiju, mazinātu krīzes ietekmi un ievirzītu mūsu ekonomiku uz stabilas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes ceļa. Pagājušajā gadā ES un dalībvalstis ir izrādījušas izlēmīgumu un solidaritāti, pieņemot virkni politikas pasākumu, lai apkarotu pandēmiju, ierobežotu tās ekonomisko un sociālo ietekmi, saglabātu labvēlīgus finansēšanas nosacījumus, aizsargātu vienotā tirgus integritāti un sagatavotu ātru, ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara ekonomikas prognozi ekonomiskās aktivitātes samazinājums ir bijis mazāks, nekā iepriekš prognozēts, jo ir ieviesti ārkārtas atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt likviditāti uzņēmumiem un aizsargāt ES pilsoņu ienākumus un darbvietas.

Vakcīnu straujā izstrāde un masveida vakcinācijas īstenošana Eiropā ir uzlabojusi perspektīvu salīdzinājumā ar rudeni. Vakcinācija ES sekmīgi virzās uz priekšu, lai sasniegtu mērķi, proti, līdz šā gada jūlijam vakcinēt 70 % visu pieaugušo . Saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara ekonomikas prognozi ES ekonomika 2021. gadā sasniegs savu pirmskrīzes ceturkšņa izlaides līmeni un visās dalībvalstīs atjaunosies ekonomiskā aktivitāte. Pēc pēdējos gados vērojamās lejupslīdes tendences Covid-19 krīze var radīt lielākus riskus makroekonomikas stabilitātei. Lai novērstu šos riskus un turpmākas atšķirības, izšķiroša nozīme būs visu ES politikas instrumentu stingrai koordinēšanai un efektīvai īstenošanai.

NextGenerationEU ar budžetu 750 miljardu EUR vērtībā ir svarīgs ES instruments, ar ko veicināt investīcijas un atveseļošanu, lai ES no pašreizējās krīzes izkļūtu spēcīgāka un noturīgāka. Atveseļošanas un noturības mehānisma (“mehānisms”) izvēršana palīdzēs padarīt mūsu ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, iekļaujošāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Mehānisms, kas ir NextGenerationEU centrālais elements, sniegs plaša mēroga finansiālu atbalstu dalībvalstīm 672,5 miljardu EUR apmērā dotāciju un aizdevumu veidā reformu un investīciju finansēšanai.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā ir izklāstītas konkrētas darbības sociālās dimensijas stiprināšanai visās Savienības politikas jomās, un tas palīdzēs nodrošināt iekļaujošu atveseļošanu . Sociālajā samitā Portu 2021. gada 7. un 8. maijā ES vadītāji atzina, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir viens no atveseļošanas pamatelementiem, un Portu deklarācijā uzsvēra savu apņemšanos turpināt padziļināt tā īstenošanu ES un valstu līmenī. Tas stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociālo un ekonomisko konverģenci, risinot demogrāfiskās problēmas un nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem. Trīs jaunie ES pamatmērķi un papildinošie apakšmērķi, kas līdz 2030. gadam jāsasniedz nodarbinātības, prasmju un sociālās iekļaušanas jomā, veicinās virzību uz spēcīgu sociālo Eiropu . Turklāt pārskatītais sociālo rezultātu pārskats palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz sociālā pīlāra principu īstenošanu, kas ir daļa no politikas koordinēšanas satvara Eiropas pusgada kontekstā. Turklāt ES vadītāji atzinīgi novērtēja Eiropas sociālo partneru kopīgo priekšlikumu par rādītāju alternatīvu kopumu, kas paredzēti, lai, papildinot IKP, kā labklājības pasākumu iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei novērtētu progresu ekonomikas, sociālajā un vides jomā.

Vides ilgtspēja, ražīgums, taisnīgums un makroekonomikas stabilitāte joprojām ir ES ekonomikas programmas pamatprincipi. Konkurētspējīgas ilgtspējas koncepcija un tās četras asis, kas noteiktas šīs kolēģijas pilnvaru sākumā, joprojām ir galvenās prioritātes ES ilgtermiņa izaugsmes stratēģijā saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, tādējādi atbalstot dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus. Turklāt mūsu sabiedrības, uzņēmumu un ekonomikas digitālajai pārveidei ir izšķiroša nozīme, lai palielinātu Eiropas ražīgumu un konkurētspēju stabilai atveseļošanai saskaņā ar digitālo desmitgadi.

Lai veicinātu izaugsmi ES ekonomikā pēc krīzes, arī turpmāk izšķiroša nozīme ir politikas efektīvai koordinēšanas nodrošināšanai Eiropas pusgada ietvaros. Lai gan šā gada cikls tika uz laiku pielāgots, lai varētu sākt īstenot mehānismu, ar Eiropas pusgadu joprojām tiek atbalstītas politikas diskusijas starp dalībvalstīm, paraugprakses apmaiņa un vienošanās par kopīgu virzību uz priekšu. Atveseļošanas un noturības plānos dalībvalstīm ir pienākums efektīvi risināt visas tās problēmas vai būtisku šo problēmu apakškopu, kas tika noteiktas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, tostarp to fiskālos aspektus. Ārpus mehānisma darbības jomas – tie ieteikumi, kas nav ņemti vērā, joprojām paliek spēkā un tiks uzraudzīti Eiropas pusgada ietvaros.

2.Ekonomikas un nodarbinātības stāvoklis un perspektīvas

Paredzams, ka ES ekonomika strauji atgūsies. Stingro Covid-19 izplatības ierobežošanas pasākumu dēļ kopš pagājušā gada rudens ES ekonomika atkal ir nonākusi recesijā. Tā kā izplatības ierobežošanas pasākumi tiek pakāpeniski atviegloti un vakcinācija virzās uz priekšu, paredzams, ka visās ES dalībvalstīs aktivitāte atjaunosies un no 2021. gada otrās puses temps paātrināsies, atspoguļojot arī izaugsmes impulsu, kas izriet no nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas. Atveseļošanas ātrums dalībvalstīs un reģionos būs atšķirīgs. Tiek prognozēts, ka visas ES dalībvalstis līdz 2022. gada beigām sasniegs savu pirmskrīzes ceturkšņa izlaides līmeni.

Ļoti nozīmīgi fiskālie pasākumi un plašs monetāro pasākumu kopums ir ierobežojis ekonomisko kaitējumu un veicina atveseļošanu. Pateicoties Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas un valsts atbalsta pagaidu regulējuma straujajai aktivizēšanai, visās dalībvalstīs bija iespējams sniegt plašu fiskālo atbalstu. 2020. gadā dalībvalstis ir sniegušas kopējo fiskālo atbalstu, kas tiek lēsts vairāk nekā 6,5 % apmērā no IKP. Tā rezultātā eurozonas un ES kopējais valdības budžeta deficīts palielinājās no vēsturiski zema līmeņa aptuveni 0,5 % no IKP 2019. gadā līdz aptuveni 7 % 2020. gadā. Turklāt ECB veica plašu monetārās politikas pasākumu kopumu ar mērķi saglabāt labvēlīgus finansēšanas nosacījumus visām tautsaimniecības nozarēm, lai atbalstītu ekonomisko aktivitāti un nodrošinātu cenu stabilitāti vidējā termiņā. Lai mazinātu krīzes ietekmi, izšķiroša nozīme bija fiskālās un monetārās politikas savstarpēji pastiprinošajai ietekmei apvienojumā ar regulatīvajiem un prudenciālajiem pasākumiem finanšu sektorā.

Pateicoties ES un valstu līmenī veiktajiem pasākumiem, pandēmijas ietekme uz Eiropas darba tirgiem ir bijusi ierobežota. Laikā, kad sākās pandēmija, Eiropas darba tirgū bija noslēdzies sestais kāpuma gads – 2019. gada ceturtajā ceturksnī bija nodarbināti vairāk nekā 209 miljoni cilvēku un bezdarba līmenis bija 6,5 %. Pēc gada nodarbinātība bija samazinājusies par 3 miljoniem, un bezdarba līmenis bija palielinājies līdz 7,2 %. Ņemot vērā satricinājuma apmēru, zaudēto darbvietu skaits ir bijis ierobežots. Lai mazinātu ietekmi, dalībvalstis īstenoja plašu darbvietu saglabāšanas pasākumu klāstu, piemēram, saīsināta darba laika shēmas un pagaidu dīkstāves, atbalstot līdz pat 32 miljoniem darbvietu Eiropā. ES finansējums, tostarp izmantojot pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE instrumentu) un Investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII), bija būtiski svarīgs šā rezultāta sasniegšanai. Līdz šim 19 dalībvalstīm ir piešķirti SURE aizdevumi vairāk nekā 90 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu 25–30 miljonus cilvēku un 1,5–2,5 miljonus uzņēmumu.

Krīzes ietekme sociālajās grupās, nozarēs un reģionos ir bijusi nevienmērīga; visvairāk ir skarti visneaizsargātākie. Neproporcionāli lielā mērā ir skarti jaunieši, sievietes, mazkvalificēti darba ņēmēji, migranti, personas ar nespēju, personas ar pagaidu darba līgumiem vai personas, kas iesaistītas citos nestandarta nodarbinātības veidos, kā arī pašnodarbinātas personas. To vēl vairāk pastiprināja tas, ka smagi tika skarti uzņēmumi, kuri sniedz pakalpojumus, jo īpaši tādās rūpnieciskās ekosistēmās kā tūrisms, kultūras un radošās darbības. Lai gan ienākumu atbalsts un sociālās drošības tīkli ir novērsuši mājsaimniecību ienākumu ievērojamu samazināšanos, Covid-19 krīze ir atklājusi nepilnības piekļuvē sociālajai aizsardzībai, izgaismojot to, cik svarīgi ir veicināt lielāku noturību. Šajā sakarā lielākā daļa dalībvalstu ir pastiprinājušas esošās shēmas, uz laiku paplašinot piemērošanas jomu un mīkstinot to atbilstības nosacījumus, lai gan joprojām ir iespējams ilgtspējīgi nostiprināt sociālo aizsardzību visiem.

Izaugsmes prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti. Tomēr, kamēr ES un pasaules ekonomika atradīsies pandēmijas ēnā, saglabāsies palielināta nenoteiktība. Neraugoties uz vakcinācijas kampaņu progresu, no epidemioloģiskās un ekonomiskās perspektīvas joprojām saglabājas būtiski riski prognozei. Pandēmijas attīstība un vakcinācijas programmu efektivitāte un rezultativitāte varētu izrādīties labāka vai sliktāka, nekā paredzēts, un tam būtu nepieciešams atšķirīgs aktivitātes ierobežojumu līmenis. Ja politikas atbalsts tiktu pārtraukts pārāk agri, ekonomikas izaugsme varētu būt arī vājāka, nekā gaidīts. Vienlaikus atbalsta novēlota pārtraukšana varētu palielināt nepamatotus blakusefektus, novilcinot pāreju uz ilgtspējīgāku un nākotnes prasībām atbilstošāku ekonomiku. Pozitīvi ir tas, kas prognozēs varētu būt pārāk zemu novērtēta mājsaimniecību patēriņa tendence pēc dažiem ceturkšņiem, kad patēriņš bija ierobežots un pieauga mājsaimniecību uzkrājumu līmenis. Arī atveseļošanās ārpus ES varētu būt spēcīgāka, nekā patlaban tiek gaidīts.

Visu 2021. un 2022. gadu ekonomikas politikai joprojām ir jābūt atbalstošai. Raugoties nākotnē, tad, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, politika būtu jāpārorientē uz šīs krīzes seku iespējamu mazināšanu vidējā termiņā. Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana palīdzēs palielināt potenciālo izaugsmi un nodarbinātību un tādējādi samazināt nelīdzsvarotību. Krīzes agrīnos posmos un pārvietošanās ierobežojumu laikā politikas atbalsta pasākumi bija lielā mērā orientēti uz to, lai novērstu darbvietu zudumu un bankrotus. Tas ir palīdzējis novērst dziļas un ilgstošas rētas Eiropas ekonomikā. Virzoties uz priekšu, mērķorientētiem atbalsta pasākumiem vajadzētu būt tādiem, kas dzīvotspējīgiem, bet joprojām neaizsargātiem uzņēmumiem palīdz pielāgot savus darījumdarbības modeļus. Atbalsta uzsvars būtu pakāpeniski jāpārvirza uz spēju veidošanu, tostarp palielinot uzsvaru uz apmācību, prasmju attīstīšanu, pētniecību un inovāciju, un uz atbalstu kvalitatīvu darbvietu radīšanai un pārejai no viena darba uz citu. Tāpēc ar mehānismu tiks atbalstītas investīcijas un reformas, kas stiprina dalībvalstu potenciālo izaugsmei un nodarbinātību. Tā rezultātā 2021. un 2022. gadā Savienībā būs visaugstākā publisko investīciju attiecība pret IKP vairāk nekā desmit gadu laikā. Atjauninātajā Jaunajā Eiropas industriālajā stratēģijā ir izklāstīts satvars, kā paātrināt Eiropas atveseļošanu un pāreju uz tīrāku, digitālāku un noturīgāku ekonomikas un rūpniecības modeli, kā arī izveidot spēcīgāku un noturīgāku vienoto tirgu.

Lai veicinātu atveseļošanu, atbalstot kvalitatīvu darbvietu radīšanu un vienmērīgas statusa maiņas darba tirgū ar aktīvu sociālo partneru iesaisti, izšķiroša nozīme būs dalībvalstu pastāvīgām reformām un investīcijām nodarbinātības pamatnostādnēs norādītajā virzienā. Plašākā nozīmē nodarbinātības pamatnostādnēs sniegtas norādes par to, kā modernizēt darba tirgus iestādes, izglītību un apmācību, kā arī sociālās aizsardzības un veselības sistēmas, lai tās padarītu iekļaujošākas un taisnīgākas. Tajās integrēti konkrēti norādījumi, kuru mērķis ir mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu un panākt sociāli taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ņemot vērā to, cik būtiskas joprojām ir nodarbinātības pamatnostādnes, Komisija ierosina pašreizējās nodarbinātības pamatnostādnes turpināt izmantot 2021. gadā, vienlaikus uzsverot jauno ES pamatmērķu un politikas norādījumu, kas izriet no Portu sociālā samita, nozīmi.

Turklāt Komisijas ieteikumā par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai (EASE) pēc Covid-19 krīzes ir sniegti konkrēti norādījumi pakāpeniskai pārejai no ārkārtas pasākumiem darbvietu saglabāšanai uz aktīvu darba tirgus politiku, kas vajadzīga nodarbinātību veicinošai atveseļošanai.