Īpašais ziņojums Vai ĀKK ieguldījumu 
mehānisms rada 
pievienoto vērtībuLV 2015  Nr. 14
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-3118-5 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/15875 QJ-AB-15-015-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3123-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/964425 QJ-AB-15-015-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3102-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/153978 QJ-AB-15-015-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Vai ĀKK ieguldījumu 
mehānisms rada 
pievienoto vērtību
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 14
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību izdevumu jomas. Re ‑
vīziju vadīja ERP loceklis Klaus‑Heiner Lehne , un viņam palīdzēja viņa biroja vadītājs Michael Weiss , nodaļas vadītāja Sabine 
Hiernaux‑Fritsch , grupas vadītājs Lars Markström  un revidenti – Polina Cherneva  un Athanasios Tsamis .
No kreisās uz labo:  S. Hiernaux‑Fritsch, M. Weiss, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markström.

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un saīsinājumi
I–VII  Kopsavilkums
1–10  Ievads
1–9 Ieguldījumu mehānisma izveide
10 Ieguldījumu mehānisma pievienotā vērtība
11–13  Revīzijas tvērums un pieeja
14–37  Apsvērumi
14–27  Kopumā ieguldījumu mehānisma darbības ir saskanīgas ar citiem ES attīstības sadarbības 
pasākumiem
16–18  Projektu meklēšana un atlase
19–27  Finansēšanas kārtība
28–37  Ieguldījumu mehānisms sniedz piekļuvi ilgtermiņa finansējumam, aizdevumiem vietējā valūtā un 
rada katalītisku ietekmi
29–30  Ilgtermiņa finansējums
31–33  Finansējums vietējā valūtā
34–37  Katalītiskā ietekme  
38–42  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Ieguldījumu mehānisma ĀKK valstīs ikgadējās un kopumā apstiprinātās darbības, 
parakstītie līgumi un izmaksātās summas
 II pielikums.  Sadalījums pēc finanšu instrumentiem
 III pielikums.  Palātas pārbaudīto projektu saraksts
 EIB atbilde
04
 Glosārijs un saīsinājumi
AZT : Aizjūras zemes un teritorijas
ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis
EAF : Eiropas attīstības fondi  
Tas ir galvenais instruments, ar kura starpniecību sniedz Eiropas Savienības atbalstu sadarbībai attīstības jomā 
Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs un Aizjūras zemēs un teritorijās. Partnerattiecību nolīgums, kas 
2000. gada 23. jūnijā uz 20 gadiem parakstīts Kotonū (“Kotonū nolīgums”), ir pašreizējais pamats Eiropas Savienības 
attiecībām ar šīm zemēm un teritorijām. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību.
EIB: Eiropas Investīciju banka  
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 309. pantu EIB uzdevums ir dot ieguldījumu iekšējā tirgus 
attīstībā. Turklāt saskaņā ar Kotonū nolīgumu šī banka pārvalda ĀKK ieguldījumu mehānismu.
ES delegācija : Eiropas Savienību pārstāv 139 delegācijas un biroji visā pasaulē. ES delegācijas ir Eiropas Komisijas 
struktūras daļas, bet strādā ES interesēs kopumā.
MVU : Mazi un vidēji uzņēmumi
05
 Kopsavilkums
I
ĀKK ieguldījumu mehānismu izveidoja saskaņā ar 
Kotonū nolīgumu uz 20 gadiem, un tas sāka darboties 
2003. gadā. Mehānisms ir paredzēts privātu un komer ‑
ciāli virzītu publisko struktūru ieguldījumu atbalstam 
visās tautsaimniecības nozarēs. Tas sniedz vidēja 
termiņa un ilgtermiņa finansējumu ar dažādu finanšu 
instrumentu starpniecību, un tādējādi tā nolūks ir radīt 
ilgtspējīgus ekonomiskus, sociālus un ar vidi saistītus 
ieguvumus.
II
Ieguldījumu mehānisms, kurš saņem līdzekļus no 9., 
10. un 11. Eiropas Attīstības fonda, ir paaugstināta riska 
apgrozības fonds, un paredzēts, ka tas būs finansiāli 
ilgtspējīgs. Tā kopējais piešķīrums ir 3 685 miljoni EUR. 
Kapitāla iemaksas dalībvalstis maksā tieši Eiropas 
Investīciju bankai (EIB), kura pārvalda mehānismu.
III
Par pamatu novērtējumam, vai ieguldījumu mehā ‑
nisms rada pievienoto vērtību ES attīstības sadarbībai 
ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) 
valstīm, Palāta revīzijai izvēlējās 2011.–2014. gadā 
parakstītās darbības. Palātas revidenti vērtēja, vai 
ieguldījumu mehānisma darbības bija saskaņotas ar 
pārējo ES attīstības palīdzību, ko saņēma ĀKK valstis, 
un to, cik sekmīgi mehānisms bija nodrošinājis piekļuvi 
ilgtermiņa finansējumam, kā arī aizdevumiem vietējā 
valūtā. Visbeidzot, Palāta vērtēja, vai mehānisma dar ‑
bībām ir bijusi katalītiska ietekme.IV
Palāta secināja, ka ieguldījumu mehānisms patiešām 
rada pievienoto vērtību ES attīstības sadarbībai ar 
ĀKK valstīm.
V
Kopumā ieguldījumu mehānisma darbības ir saskanī ‑
gas ar ES attīstības sadarbību ar ĀKK valstīm. Projekti 
ir sākti saskaņā ar Ietekmes palielināšanas finansējuma 
programmu. Ne vienmēr ir ievērots līgumā paredzētais 
pienākums informēt galasaņēmējus par to, ka finansē ‑
jumu sniedz EIB / ieguldījumu mehānisms, un tehniskā 
palīdzība ne vienmēr ir adresēta maziem un vidējiem 
uzņēmumiem (MVU).
VI
Ieguldījumu mehānisms sniedz ilgtermiņa aizdevumus 
un finansējumu vietējā valūtā. Turklāt tam ir pozitīva 
katalītiska ietekme.
VII
Šā ziņojuma beigās Palāta sniedz divus ieteikumus, kas 
sagatavoti, lai palielinātu pievienoto vērtību, ko dod 
ieguldījumu mehānisms.
06
 Ievads
Ieguldījumu mehānisma 
izveide
01 
Ieguldījumu mehānismu, ko izveidoja 
saskaņā ar Kotonū nolīgumu1 un Lēmu ‑
mu par aizjūras asociāciju2, uz 20 gadu 
periodu sāka īstenot 2003. gadā. To ir 
paredzēts izmantot privātu un komer ‑
ciāli virzītu publisko struktūru ieguldī ‑
jumu atbalstam visās tautsaimniecības 
nozarēs (pakalpojumi, enerģētika, 
telekomunikācijas, transports u. c.). Tas 
sniedz vidēja termiņa un ilgtermiņa 
finansējumu ar dažādu finanšu instru ‑
mentu starpniecību, un tādējādi tā no ‑
lūks ir radīt ilgtspējīgus ekonomiskus, 
sociālus un ar vidi saistītus ieguvumus.02 
Eiropas Investīciju banka (EIB) papildi ‑
na mehānisma finansējumu ar pašas 
resursiem. Pārskats par galvenajiem 
komponentiem, kuri veido finansēju ‑
mu, ko Āfrikas, Karību jūras reģiona 
un Klusā okeāna valstu grupai (ĀKK) 
un aizjūras zemēm un teritorijām 
sniedz no ieguldījumu mehānisma 
un no EIB pašas resursiem, ir parādīts 
1. attēlā  turpmāk tekstā.
10048,53 7503 637
EIB EIB pašas resursiAZT ieguldījumu
mehānisms9., 10. un 11. EAF
Lēmums par aizjūras 
asociācijuEIB EIB pašas resursiĀKK ieguldījumu mehānisms
Kotonū nolīgums
AZTBudžets 
(miljoni EUR)Finansējuma 
avotiEIB pārvaldītie
līdzekļiES sadarbības
nolīgumi
ĀKK9., 10. un 11. EAF1 ĀKK un EK partnerattiecību 
(Kotonū) nolīgums (OV L 317, 
15.12.2000., 3. lpp.).
2 Padomes 2001. gada 
27. novembra Lēmums 
2001/822/EK par aizjūras 
zemju un teritoriju asociāciju 
ar Eiropas Kopienu (OV L 314, 
30.11.2001., 1. lpp.).1. attēlsPārskats par finansējumu no ieguldījumu mehānisma un EIB pašas resursiem ĀKK 
valstīm un AZT
Avots:  ERP, izmantojot EIB datus.
07 Ievads
03 
Iemaksas ieguldījumu mehānismā 
dalībvalstis maksā tieši EIB. Šos līdzek ‑
ļus piešķir no 9., 10. un 11. Eiropas 
Attīstības fonda (EAF). Ieguldījumu 
mehānismu pārvalda EIB, kas darbo ‑
jas ES interesēs un uzņemas risku tās 
vārdā3, un – tāpat kā Eiropas attīstības 
fondus – to pārvalda ārpus ES vispārējā 
budžeta. Uz ieguldījumu mehānismu 
neattiecas Palātas ikgadējā revīzija 
ticamības deklarācijas vajadzībām, un 
Eiropas Parlaments tā budžeta izpildi 
neapstiprina4.
04 
Ieguldījumu mehānisms ir apgrozības 
fonds, t. i., tā ieņēmumus un atmak ‑
sājumus izmanto, lai finansētu tā 
darbību nepārtrauktību un lai panāk ‑
tu tā finanšu ilgtspēju. No 9., 10. un 
11. EAF mehānismam sniegtais budžets 
kopumā bija 3 685,5 miljoni EUR. Līdz 
2014. gada beigām dalībvalstis bija ie ‑
maksājušas 2 057 miljonus EUR. Plašā ‑
kas ziņas par ieguldījumu mehānisma 
finanšu portfeli ĀKK valstīm ir sniegtas 
I pielikumā .05 
No 11. EAF ieguldījumu mehānismam 
tika piešķirts 500 miljonu EUR papildi ‑
nājums, kas jāizlieto kā mērķfinansē ‑
jums Ietekmes palielināšanas finansē ‑
juma programmā ( IFE), lai finansētu 
darbības ar lielāku attīstības ietekmi.
06 
EIB pārskatos ieguldījumu mehānisms 
ir ārpusbilances postenis. Ieguldīju ‑
mu mehānisma finanšu portfelis ir 
palielinājies no 2,8  miljardiem  EUR 
2010. gada beigās līdz 4,5 miljar ‑
diem EUR 2014. gada beigās. Šā perio ‑
da ieņēmumi ir parādīti 1. izcēlumā .
07 
Kotonū nolīgumā ir paredzēts, ka 
ieguldījumu mehānismam jādarbojas 
saskaņā ar tirgus noteikumiem un 
jāizvairās no traucējumu radīšanas 
vietējos tirgos un privāto finanšu avotu 
pārvirzīšanas. Mehānismam jādarbojas 
kā katalizatoram, veicinot ilgtermiņa 
vietējo resursu mobilizāciju un piesais ‑
tot privātos ieguldītājus un aizdevējus5.3 Padomes 2015. gada 2. marta 
Regula (ES) Nr. 2015/323 par 
finanšu regulu, ko piemēro 
11. Eiropas Attīstības fondam 
(Finanšu regula) (OV L 58, 
3.3.2015., 17. lpp.), 51. pants.
4 Tomēr saistībā ar ieguldījumu 
mehānismu Parlaments ir 
sniedzis vairākus ieteikumus 
2015. gada 29. aprīļa rezolūcijā 
par 2013. gada budžeta 
izpildes apstiprināšanu 
(ESvispārējais budžets – 8., 9. 
un 10. EAF), P8_
TA‑PROV(2015)0120, 
53.–63. punkts.
5 Plašāk skatīt Kotonū nolīguma 
II pielikuma 3. panta 1. punkta 
a) un b) apakšpunktu.1. izcēlumsIeguldījumu mehānisma finanšu portfelis un ieņēmumi 2011.–2014. gadā 
(miljoni EUR)
2011. g. 2012. g. 2013. g. 2014. g.
Parakstītie līgumi (kopā) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Gada ieņēmumi kopā 78,4 45,7 10,3 31,2
Avots:  EIB.
08 Ievads
08 
Attiecībā uz finansēšanas noteikumiem 
un nosacījumiem būtiskākā atšķirība 
starp finansējumu no ieguldījumu me ‑
hānisma un aizdevumiem no EIB pašas 
resursiem ir kredītriska līmenis. No 
pašas resursiem EIB izsniedz tikai tādus 
aizdevumus, kuriem ir stabilas ga ‑
rantijas un citi nodrošinājumi, bet no 
ieguldījumu mehānisma finansējumu 
var izsniegt ar augstāku riska līmeni. 
Aizdevumus no EIB pašas resursiem 
lielākoties izmanto publiskā sektora 
projektiem.
09 
Ieguldījumu mehānisms galvenokārt 
sniedz kredītlīnijas finanšu starpnie ‑
kiem, riska kapitālu, izmantojot līdzda ‑
lību kapitālā, un finansē infrastruktūras 
projektus (sk.  II pielikumu ).Ieguldījumu mehānisma 
pievienotā vērtība
10 
EIB norāda uz trim konkrētiem vei ‑
diem, kā ieguldījumu mehānisms var 
radīt pievienoto vērtību6:
a) nodrošinot labuma guvējiem 
ĀKK valstīs piekļuvi ilgtermiņa 
finansējumam;
b) sniedzot finansējumu vietējā 
valūtā;
c) palielinot labuma guvēju uztica ‑
mību un mobilizējot citus finanšu 
resursus, lai panāktu katalītisku 
ietekmi.6 2014. gada pārskats par 
EIB darbību Āfrikas, Karību 
jūras reģiona un Klusā okeāna 
valstīs un aizjūras teritorijās, 
17. lpp. ( http://www.eib.org/
infocentre/publications/all/
investment ‑facility ‑annual ‑
report ‑2014.htm?lang=en ).
09
 Revīzijas tvērums un pieeja
11 
Palāta vērtēja, vai ieguldījumu me ‑
hānisms radīja pievienoto vērtību 
ES attīstības sadarbībai ar ĀKK valstīm. 
Lai to noskaidrotu, tika meklētas at ‑
bildes uz diviem turpmāk minētajiem 
jautājumiem.
a) Vai ieguldījumu mehānisma 
darbības ir saskanīgas ar pārējiem 
ES attīstības sadarbības pasāku ‑
miem, no kuriem labumu gūst 
ĀKK valstis?
b) Vai ieguldījumu mehānisms sniedz 
piekļuvi ilgtermiņa finansējumam 
un aizdevumiem vietējā valūtā un 
vai tas rada katalītisku ietekmi?
12 
Tā bija īsa un koncentrēta revīzija – 
Palātai šajā jomā pirmā, – ko veica 
no 2015. gada janvāra līdz maijam. Tā 
aptvēra ieguldījumu mehānisma dar ‑
bības, kas ĀKK valstīs bija parakstītas 
2011.–2014. gadā. Darbības, ko finansē 
no EIB pašas resursiem, nebija iekļau ‑
tas, jo to revīzija neietilpst Palātas 
pilnvarās. Arī aizjūras zemēm un teri ‑
torijām sniegtais finansējums nebija 
iekļauts, jo summas bija ļoti nelielas. 
Revīzijā nebija iekļauts rezultātu un 
iznākuma novērtējums, un tādējādi 
netiek izdarīts secinājums par ĀKK ie ‑
guldījumu mehānisma efektivitāti.13 
Palātas revīzijas darbā ietilpa ana ‑
lītisks apskats, EIB un Komisijas 
darbinieku iztaujāšana un darbību 
izlases padziļināta pārbaude. Palātas 
revīzijas apmeklējums notika Kenijā 
un Ugandā. Izlasi, kura aptvēra finan ‑
šu instrumentu un nozaru spektru, 
veidoja 20 darbības, kas bija saņē ‑
mušas finansējumu no ieguldījumu 
mehānisma (sk.  III pielikumu ). Izlasē 
bija iekļauti 35 % no kopējiem ieguldī ‑
jumu mehānisma līgumiem, ko labuma 
guvēji ĀKK valstīs bija parakstījuši 
2011.–2014. gadā.
10
 Apsvērumi
Kopumā ieguldījumu 
mehānisma darbības ir 
saskanīgas ar citiem 
ES attīstības sadarbības 
pasākumiem
14 
Palāta pārbaudīja, vai ieguldījumu 
mehānisma darbības bija saskanīgas 
ar pārējiem ES attīstības sadarbības 
pasākumiem, no kuriem labumu gūst 
ĀKK valstis. Tas nozīmēja pārbaudīt 
atlases procedūras un finansēšanas 
kārtību. Palāta uzskata, ka 20 pārbau ‑
dītās darbības saskanēja ar ES attīstī ‑
bas politiku, kas vispārīgi aprakstīta 
Kotonū nolīgumā.
15 
Ietekmes palielināšanas finansējuma 
programma ( IFE) ļauj ieguldījumu 
mehānismam atbalstīt lielāka riska 
projektus, vienlaikus solot arī lielāku 
attīstības ietekmi. IFE ir milzīgs poten ‑
ciāls vēl vairāk palielināt saskaņotību ar 
citiem ES attīstības sadarbības pasāku ‑
miem, koncentrējoties uz projektiem, 
kuri rada spēcīgu attīstības ietekmi ar 
tālejošu mērķi mazināt nabadzību. Pēc 
2014. gada aprīļa lēmuma par izman ‑
tojamajiem finanšu instrumentiem līdz 
2014. gada beigām bija apstiprināti 
divi projekti.Projektu meklēšana un atlase
16 
EIB centrālie dienesti, kas atrodas 
Luksemburgā, koordinē projektu 
meklēšanu un atlasi. Tā izmanto savus 
pārstāvjus ĀKK valstīs un apspriežas 
ar ES delegācijām, kas atrodas šajās 
valstīs. Nesenajam politikas lēmumam 
palielināt EIB klātbūtni ĀKK valstīs un 
uzņemt EIB filiāles ES delegāciju telpās 
būtu vēl vairāk jāuzlabo koordinācija 
starp EIB un Komisiju.
17 
EIB sagatavo finansēšanas priekšliku ‑
mus un iekļauj projekta aprakstu un to, 
kā projekts saskan ar attiecīgo ES valsts 
vai reģionālo atbalsta stratēģiju. Kad 
Ieguldījumu mehānisma komiteju7 ie‑
pazīstina ar finansēšanas priekšlikumu, 
Komisijai lūdz atzinumu par priekšliku ‑
ma saskanību ar ES attīstības politiku. 
Kad Ieguldījumu mehānisma komiteja 
priekšlikumu ir pieņēmusi, to iesniedz 
EIB Direktoru padomei, kura pieņem 
galīgo finansēšanas lēmumu.
18 
Komisija bija sniegusi labvēlīgu atzi ‑
numu par visām 20 darbībām, kuras 
Palāta pārbaudīja. Gadījumos, kad 
Komisijai bija komentāri, tos izskatīja 
attiecīgā Ieguldījumu mehānisma 
komitejas sanāksmē.7 Ieguldījumu mehānisma 
komiteju izveidoja ar 13. pantu 
Padomes 2007. gada 14. maija 
Regulā (EK) Nr. 617/2007 par 
10. Eiropas Attīstības fonda 
īstenošanu saskaņā ar ĀKK un 
EK Partnerattiecību nolīgumu 
(OV L 152, 13.6.2007., 1. lpp.). 
Komitejā ir dalībvalstu 
pārstāvji un Komisijas 
pārstāvis bez balsstiesībām.
11 Apsvērumi
Finansēšanas kārtība
Kredītlīnijas
19 
Kredītlīnijas finanšu starpniekiem ir 
galvenais instruments, ko izmanto 
ieguldījumu mehānismā, lai atbalstī ‑
tu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) 
finanšu vajadzības ĀKK valstīs. Finanšu 
starpnieku izmantošana, lai tie piešķir ‑
tu tālākaizdevumus MVU, potenciāli 
ļauj sasniegt daudz vairāk mazu un 
vidēju uzņēmumu rentablā veidā, nekā 
būtu iespējams ar tiešiem EIB aizdevu ‑
miem. Sadarbība ar finanšu starpnie ‑
kiem dod ieguldījumu mehānismam 
piekļuvi informācijai par būtiskām 
ekonomikas norisēm privātajā sektorā.
20 
EIB strādā ar finanšu starpniekiem, ku ‑
rus atlasa, rūpīgi pārbaudot to uztica ‑
mību saistībā ar iepriekšējās darbības 
rezultātiem, stratēģiju nākotnei un 
orientēšanos uz aizdevumiem plašam 
MVU lokam. Finanšu starpnieku iz ‑
mantošana ieguldījumu mehānismam 
rada divējus ieguvumus: a) mehānisms 
sniedz finanšu starpniekiem drošu ilg ‑
termiņa finansējumu, tādējādi attīstot 
vietējo finanšu sektoru, un b) mehā ‑
nisms stimulē finanšu starpniekus tālāk 
aizdot līdzekļus MVU.21 
Daļa no attiecināmības pārbaudēm 
par kredītlīniju pareizu izmantojumu ir 
EIB izveidotā “piešķiršanas procedūra”, 
ar kuru EIB apstiprina galasaņēmējus 
pirms kredītlīnijas izmaksāšanas finan ‑
šu starpniekam8. Saskaņā ar šo proce ‑
dūru finanšu starpnieks norāda EIB / 
ieguldījumu mehānismu tālākaizde ‑
vuma nolīgumā ar katru no galasaņē ‑
mējiem un ziņo EIB par kredītlīnijas 
izmantošanu.
22 
Piešķiršanas procedūra noder, lai 
pārbaudītu galasaņēmēju attiecinā ‑
mību, un to neizmanto daudzas citas 
attīstības finansējuma iestādes. Palāta 
konstatēja, ka piešķiršanas procedūra 
pienācīgi darbojās Ugandā atlasītajos 
projektos, bet nedarbojās Kenijā attie ‑
cībā uz pienākumu norādīt EIB / iegul ‑
dījumu mehānismu (sk.  2. izcēlumu ).8 “Piešķiršanas procedūra” 
neattiecas uz mikrofinan ‑
sējumu, par kuru finanšu 
starpnieki iesniedz EIB kopēju 
piešķīrumu sarakstu.
Piemēri tam, kā finanšu starpnieki izmanto ieguldījumu mehānismu finansēšanai
Neviena no trim Kenijā apmeklētajām bankām savos tālākaizdevuma nolīgumos ar MVU nebija minējusi iegul ‑
dījumu mehānismu. Šajā aspektā finanšu starpnieki nebija ievērojuši prasības, kas tiem noteiktas līgumos, un 
galasaņēmēji nebija informēti par to, ka finansējuma avots bija ieguldījumu mehānisms.2. izcēlums
12 Apsvērumi
23 
Daudzas finanšu starpniekiem pie ‑
šķirtās kredītlīnijas ir papildinātas ar 
dažādiem tehniskās palīdzības vei ‑
diem9. Kaut gan bija paredzēts, ka arī 
galasaņēmēji varēs izmantot tehnisko 
palīdzību vadības mācību un projektu 
izstrādes veidā, Palāta konstatēja, ka 
revidētajās kredītlīnijās finanšu starp ‑
nieki mazos un vidējos uzņēmumus 
par šādas tehniskās palīdzības saņem ‑
šanas iespēju nebija informējuši.
Līdzdalība pašu kapitālā
24 
Kotonū nolīgums atļauj sniegt riska 
kapitālu ar līdzdalības veidā, un parasti 
tas attiecas uz nekontrolējošām mazā ‑
kuma līdzdalībām10. Līdzdalība sniedz 
izaugsmes kapitālu MVU, lai paātrinā ‑
tu finansiālo iekļaušanu, darbavietu 
izveidi un uzņēmējdarbību. Līdzdalībai 
pašu kapitālā EIB ir noteikusi riska da ‑
rījumu ierobežojumu 20 % apmērā no 
kapitāla piešķīruma. 2014. gada beigās 
ieguldījumu mehānisma pašu kapitāla 
daļa bija 13 % no kapitāla piešķīruma.25 
Ieguldījumu mehānisms īsteno līdzda ‑
lību pašu kapitālā gan tieši – iegādājo ‑
ties uzņēmuma akcijas –, gan netie ‑
ši – caur kapitāla ieguldījumu fondu 
(sk. piemēru 3. izcēlumā ). Salīdzinot ar 
aizdevumiem, līdzdalībai pašu kapi ‑
tālā ir vajadzīga aktīvāka EIB īstenota 
pārvaldība. Parasti EIB ir pārstāvēta 
fonda padomdevējās komitejās, kur tā 
nodrošina saskaņotību ar izraudzītajām 
stratēģijām un pieskaņošanos ES attīs ‑
tības politikai. Arī kapitāla ieguldījumu 
fondi tiecas īstenot sociālas ietekmes 
mērķus (sk. piemērus 8. izcēlumā  – 
Mikrofinansējuma fonds ).
Piemērs ieguldījumam, kas veikts ar privāta kapitāla fonda starpniecību
Ieguldījumu mehānisms ir piekritis ieguldīt 10 miljonus EUR privātā kapitāla fondā, kas izveidots, lai veiktu 
ieguldījumus vidējos uzņēmumos, kuri atrodas Austrumāfrikas valstīs. EIB ir pārstāvēta šā fonda padomdevējā 
komitejā. Ieguldījumu stratēģija ir iegādāties stratēģiskā mazākuma akcijas vidējos uzņēmumos ar ievēroja ‑
mām izaugsmes perspektīvām. Ir paredzēts veikt ieguldījumus ar 4–6 gadu turēšanas periodu līdz pat 14 da ‑
žādos uzņēmumos. Uzmanības centrā ir patēriņa preces, mazumtirdzniecība, finanšu pakalpojumi, telekomu ‑
nikācijas un ražošana.
Fonda pirmais ieguldījums bija dalība Tanzānijas vadošā personiskās higiēnas līdzekļu ražotāja pārpirkšanā. 
Pārpirkšanu veica konsorcijā ar lielu starptautisku banku un vēl vienu pašu kapitāla finanšu sabiedrību.3. izcēlums9 Piemēram, riska novērtējumi, 
uzticamības pārbaude, 
vadības mācības, projektu 
izstrāde.
10 Kotonū nolīgums, II pielikuma 
2. pants.
13 Apsvērumi
Tiešie ieguldījumi 
infrastruktūras projektos
26 
Daudzās ĀKK valstīs patiešām trūkst 
pamata infrastruktūras. Ieguldījumu 
mehānisms atbalsta infrastruktūras 
projektus tādās jomās kā elektroapgā ‑
de un elektrības ražošana, telekomuni ‑
kācijas, ūdensapgāde un kanalizācija, 
kā arī transports, veselība un izglītība. 
Īpaša uzmanība bijusi vērsta uz atjau ‑
nojamās enerģijas un klimata pārmai ‑
ņu projektiem. Infrastruktūras projekti 
var sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi, radīt 
darbavietas un uzlabot reģionālo 
integrāciju.
27 
Attiecībā uz visiem revidētajiem pro ‑
jektiem tika secināts, ka tie ir saskanīgi 
ar citiem ES attīstības sadarbības pasā ‑
kumiem (sk. piemēru 4. izcēlumā ).Ieguldījumu mehānisms 
sniedz piekļuvi ilgtermiņa 
finansējumam, 
aizdevumiem vietējā 
valūtā un rada katalītisku 
ietekmi
28 
Palāta pārbaudīja, vai ieguldījumu 
mehānisma darbības sniedz plānoto 
pievienoto vērtību. Kaut arī pašlaik stā ‑
voklis tirgū atšķiras, pirmajos ieguldīju ‑
mu mehānisma gados EIB bija viena no 
nedaudzajām tirgus dalībniecēm, kas 
privātajam sektoram piedāvāja ilg ‑
termiņa finansējumu vietējās valūtās. 
Mehānismam ir bijusi arī katalītiska 
ietekme tādā nozīmē, ka tas ir piesais ‑
tījis papildu finansējumu.
Infrastruktūras projekta piemērs
Ieguldījumu mehānisms investēja 30 miljonus EUR Kribi pilsētas gāzes spēkstacijā – 216 MW dabasgāzes dar ‑
binātā termoelektrostacijā Kamerūnā. Spēkstacija – projekta kopējās izmaksas bija 253 miljoni EUR – ir pirmā 
tāda veida spēkstacija šajā valstī, un tā nodrošinās elektrību vairāk nekā 160 000 mājsaimniecībām, vietējai 
ražošanai un mazajiem uzņēmumiem. Projekta mērķis ir apmierināt pieaugošās vietējās vajadzības pēc elektrī ‑
bas, sekmēt tirdzniecību, darbavietu radīšanu un ekonomisko izaugsmi.4. izcēlums
14 Apsvērumi
Ilgtermiņa finansējums
29 
Ieguldījumi jebkurā nozarē parasti ir 
daudz ilgtspējīgāki, ja tajos iesaistīts 
ilgtermiņa finansējums. Ja ilgtermiņa 
finansējumu kredītlīniju veidā sniedz 
finanšu starpniekiem, tas dod bankām 
papildus droša finansējuma iespēju. 
Tas noder bankām, kuras izsniedz 
tālākaizdevumus MVU, kam vajadzīgs 
finansējums. Revidētajā izlasē vidējais 
aizdevumu ilgums finanšu starpnie ‑
kiem bija deviņi gadi.30 
Šajā aspektā EIB nav vienīgā, jo lielākā 
daļa citu attīstības finansēšanas iestā ‑
žu arī sniedz ilgtermiņa finansējumu. 
Tomēr pēdējos gados ieguldījumu 
mehānisms ir ievērojami palielinājis 
aizdevumus kredītlīnijām. 2014. gada 
beigās kredītlīnijas veidoja 28 % no ie ‑
guldījumu mehānisma finanšu portfe ‑
ļa, salīdzinot ar 14 % 2010. gada beigās. 
Šīs palielinājums atspoguļo ieguldīju ‑
mu mehānisma piedāvāto ilgtermiņa 
finansējuma pastāvīgi pieaugošo 
nozīmi (sk.  5. izcēlumu ).5. izcēlumsIeguldījumu mehānisma kredītlīnijas 2011.–2014. gadā 
(miljoni EUR)
Avots:  EIB.Valsts/reģions 2011. g. 2012. g. 2013. g. 2014. g. Kopā
Botsvāna 20,00 20,00
Dominikānas Republika 15,50 1,00 16,50
Gana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenija 13,50 76,50 50,00 140,00
Malāvija 15,00 15,00
Mozambika 5,00 5,00
Nigērija 100,17 120,00 50,00 270,17
Reģionāls projekts Āfrikā 80,11 80,11
Reģionāls projekts Karību jūras 
reģionā50,00 50,00
Reģionāls projekts 
Austrumāfrikā4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Reģionāls projekts Dienvidāfrikā 25,50 25,50
Reģionāls projekts Rietumāfrikā 10,00 10,00
Ruanda 8,00 8,00
Seišelas 5,00 5,00
Zambija 25,00 25,00
Kopā 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Apsvērumi
Finansējums vietējā valūtā
31 
Gadījumos, kad tas ir iespējams un 
pieņemams, EIB atbalsta aizdevumus 
vietējā valūtā, lai izvairītos no tā, ka 
galasaņēmējam rodas risks saistībā 
ar maiņas kursu11. EIB iekšējā kredīt ‑
riska politika pieļauj aizdevumus 
vietējā valūtā līdz 20 % no kopējā 
ieguldījumu mehānisma piešķīruma. 
2011.–2014. gadā finansējuma līmenis 
vietējā valūtā bija augstāks nekā jeb ‑
kad iepriekš gan ikgadējā apmēra, gan 
ieguldījumu mehānisma kopējā finan ‑
šu portfeļa daļas aspektā. 2014. gada 
beigās vietējā valūtā aizdotā summa 
bija 18,1 % no ieguldījumu mehānisma 
kopējā piešķīruma.32 
Aizdevumu sniegšana vietējā valūtā 
ir vērtīga, jo tā palielina ieguldījumu 
mehānisma ietekmi attīstības jomā. Šo 
iniciatīvu atzinīgi vērtē daudzi finan ‑
šu starpnieki ĀKK valstīs (sk. piemēru 
6. izcēlumā ).
33 
Finansējumu vietējā valūtā sniedz arī 
citas attīstības finansēšanas iestādes, 
un daži finanšu starpnieki spēj paši uz ‑
ņemties maiņas kursa risku. Tomēr pēc 
aizdevumiem vietējā valūtā joprojām 
ir liels pieprasījums, un EIB ir nozīmīga 
loma šā pieprasījuma apmierināšanā.
Mikrofinansējums Haiti
Kādai mikrofinansēšanas iestādei Haiti tika atvērta kredītlīnija, lai ļautu palielināt tās finanšu portfeli saistībā 
ar atjaunošanu pēc zemestrīces. Mērķa saņēmēji ir atsevišķi uzņēmēji un ļoti mazi uzņēmumi pilsētu rajo ‑
nos, kuri galvenokārt nodarbojas ar tirdzniecību, amatniecību un pakalpojumiem. Summa, kuru no iegul ‑
dījumu mehānisma izsniedza vietējā valūtā (Haiti gurdos), atbilst 3 miljoniem EUR. Ar maiņas kursu saistīto 
risku pilnībā sedz ieguldījumu mehānisms. Šī iniciatīva piedāvā mazajiem vietējiem uzņēmumiem piekļuvi 
finansējumam.6. izcēlums
Katalītiskā ietekme
34 
Kotonū nolīgumā teikts, ka ieguldī ‑
jumu mehānisma darbībām jābūt ar 
katalītisku ietekmi, veicinot ilgtermiņa 
vietējo resursu mobilizāciju un piesais ‑
tot ārvalstu privātos ieguldītājus un 
aizdevējus projektiem ĀKK valstīs12.35 
Vienkārša metode katalītiskās ietekmes 
novērtēšanai ir aprēķināt sviras rādītā ‑
jus, izdalot projektos ieguldīto kopējo 
summu ar kopsummu, ko izsniedzis ie ‑
guldījumu mehānisms. Informācija, kas 
iegūta, iztaujājot finanšu starpniekus 
un galasaņēmējus, liecina, ka revidē ‑
tajai izlasei, kuru veido 20 ieguldījumu 
mehānisma projekti, ir turpmāk parādī ‑
tie sviras rādītāji ( sk.  7. izcēlumu ).11 Kotonū nolīgums, II pielikuma 
5. panta c) apakšpunkts.
12 Kotonū nolīgums, II pielikuma 
3. panta 1. punkta 
b) apakšpunkts.
16 Apsvērumi
36 
Reizēm ir grūti novērtēt, kāda ir iegul ‑
dījumu mehānisms ietekme uz papildu 
līdzekļu piesaistīšanu. Mērījums ir 
atkarīgs no tā, vai uzskata, ka iegul ‑
dījumu mehānisms “ir pievienojies” 
(cita attīstības finansēšanas iestāde ir 
aicinājusi EIB piedalīties projektā) vai 
“ir bijis iniciators” (EIB ir ierosinājusi 
projektu).37 
Tomēr katalītisko ietekmi uzskata par 
plašāku jēdzienu nekā tikai līdzekļu 
piesaistīšana. Ieguldījumu mehānisma 
pievienoto vērtību veido arī pieaugusī 
uzticamība, ko rada EIB iesaistīšanās. 
Lielāka uzticamība dod pārliecību ci ‑
tiem aizdevējiem un donoriem un rada 
tiem vēlēšanos piedalīties konkrētos 
projektos (sk. piemērus 8. izcēlumā ).7. izcēlumsSviras rādītājs
Avots:  ER P.Finanšu instruments Līdzekļu piesaiste Komentāri
Infrastruktūras projekti un tiešie aizdevumi 4,6Projekta kopējās izmaksas dalītas ar summu, par 
kuru saistības uzņēmies ieguldījumu mehānisms
Kredītlīnijas 3,2Ieguldījumu mehānisms finansē līdz 50 % projekta 
kopējo izmaksu
Pašu kapitāls 7,1Pašu kapitāla līdzekļi kopā, dalīti ar summu, par 
kuru saistības uzņēmies ieguldījumu mehānisms
Projekti ar spēcīgu katalītisku ietekmi
Turkanas ezera vēja ģeneratoru parks
Ieguldījumu mehānisms piedalās 623 miljonus EUR vērtajā Turkanas ezera vēja ģeneratoru spēkstacijas pro ‑
jektā, kas ir viens no lielākajiem Kenijā jebkad veiktajiem vienotajiem privātajiem ieguldījumiem un ir lielākais 
vēja ģeneratoru parks Subsahāras Āfrikā. Ieguldījumu mehānisma sniegtais finansējums ir 150 miljoni EUR. 
Šajā projektā ieguldījumu mehānisms ir apliecinājis spēcīgu katalītisku ietekmi – EIB iesaistīšanās bija nozīmīgs 
stimuls, kas iedrošināja piedalīties pārējos ieguldītājus.
Mikrofinansēšanas fonds
Ieguldījumu mehānisms investēja 5  miljonus  EUR mikrofinansēšanas fondā, kura mērķgrupa ir mikrofinansēša ‑
nas iestādes un mazie ražotāji, kas darbojas taisnīgas tirdzniecības jomā visā Āfrikā. Piesaistītais kapitāls kopā 
bija 22 miljoni EUR. Fonda izveidi sākotnēji ierosināja trīs nevalstiskas organizācijas. Bez ieguldījumu mehānis ‑
ma atbalsta šis projekts, visticamāk, nebūtu īstenots.8. izcēlums
17
 Secinājumi un ieteikumi
38 
Pamatojoties uz veikto revīzijas 
darbu, Palāta secina, ka ieguldījumu 
mehānisms radīja pievienoto vērtību 
ES attīstības sadarbībai ar ĀKK valstīm. 
Mehānisma darbības ir saskanīgas ar 
ES attīstības sadarbību ar ĀKK valstīm, 
sniedz piekļuvi ilgtermiņa finansēju ‑
mam un aizdevumiem vietējā valūtā 
un rada katalītisku ietekmi.
39 
Ieguldījumu mehānisma saskanī ‑
ba ar citām ES attīstības sadarbības 
jomām ar ĀKK valstīm ir kļuvusi vēl 
labāka, jo EIB uzņemas lielāka riska 
projektus, izmantojot Ietekmes pa ‑
lielināšanas finansējuma programmu 
(sk. 15. punktu).
40 
Kenijā Palāta konstatēja, ka finanšu 
starpnieki nebija pilnībā izpildījuši 
redzamības prasību, kas tālākaizdoša ‑
nas nolīgumos ar MVU paredz norādīt 
ieguldījumu mehānisma līdzdalību 
(sk. 21. un 22. punktu).1. ieteikums  
Tālākaizdošanas nolīgumos 
regulāri sniegt informāciju 
par ieguldījumu 
mehānismu
EIB jāgādā, lai finanšu starpnieki savos 
tālākaizdošanas līgumos iekļautu 
atsauci uz ieguldījumu mehānismu, 
tādējādi nodrošinot galasaņēmēju 
informētību par finansējuma avotu.
41 
Tehniskā palīdzība, ko sniedza papil ‑
dus kredītlīnijām, nebija pietiekami 
mērķtiecīga, lai sasniegtu galasaņēmē ‑
jus (sk. 23. punktu).
2. ieteikums  
Piedāvāt tehnisko 
palīdzību papildus 
kredītlīnijām
Attīstības ietekmes stiprināšanai 
MVU līmenī EIB kopā ar finanšu starp ‑
niekiem jānodrošina, lai galasaņēmēji 
spētu pilnībā gūt labumu, ko sniedz 
tehniskā palīdzība.
18 Secinājumi un ieteikumi
42 
Ieguldījumu mehānismam ir liela 
nozīme attiecībā uz piekļuvi ilgter ‑
miņa finansējumam un aizdevumiem 
vietējā valūtā. Turklāt tas ir aplie ‑
cinājis pozitīvu katalītisku ietekmi 
(sk. 28.–37. punktu).
Šo ziņojumu 2015. gada 22. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

19
 Pielikumi
Ieguldījumu mehānisma ĀKK valstīs ikgadējās un kopumā apstiprinātās darbības, 
parakstītie līgumi un izmaksātās summas
(miljoni EUR )
2003.–2010.  g. 2011.  g. 2012.  g. 2013.  g. 2014.  g. Kopā
Apstiprinātās darbības 3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Parakstītie līgumi 2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Izmaksātās summas 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Avots:  EIB.I pielikums
20 Pielikumi II pielikumsSadalījums pēc finanšu instrumentiem  
No 2011. līdz 2014. gadam parakstītās summas 
Cits
100 miljoni/uni00A0EUR
Pašu kapitāls
136 miljoni/uni00A0EURInfrastruktūras projekti
378 miljoni/uni00A0EURKredītlīnijas
1 056 miljoni/uni00A0EUR
Avots:  EIB.
21 Pielikumi III pielikumsPalātas pārbaudīto projektu saraksts (miljoni EUR)
Nr. Valsts Līguma nosaukumsIeguldījumu 
mehānisma 
parakstītā 
summa Projekta 
summa kopā1Paraks -
tīšanas 
gadsNozare/
instruments
1 Kamerūna Kribi ar gāzi darbināma spēkstacija 29,5 260 2012 INFRA  (Enerģija)
2 Haiti ACME Haiti  – aizdevums vietējā valūtā 3,0 6 2011 Kredītlīnija
3 Kenija Turkanas ezera vēja ģeneratoru parks 150,0 623 2014 INFRA  (Enerģija)
4 Kenija Ģimenes banka PEFF 10,0 20 2013 Kredītlīnija
5 Kenija Finansējums mājokļiem 20,0 50 2012 Kredītlīnija
6 KenijaĢimenes bankas mikrofinansēšanas 
instruments10,0 20 2013 Kredītlīnija
7 Kenija Shelter Afrique 15,0 38 2013 Pilsētvides attīstība
8 Malāvija Malāvijas kredītlīnija 15,0 30 2013 Kredītlīnija
9 Maurīcija Maurīcijas lidostas viesnīca 8,0 21 2012 Tūrisms
10 Nigērija Access  banka 50,0 125 2012 Kredītlīnija
11Reģionāls projekts 
ĀfrikāADENA  fonds 12,0 100 2011 Pašu kapitāls
12 a)Reģionāls projekts 
ĀfrikāEDFI/EFP‑Proparco Daļa no 
100 miljonu EUR 
saistībām EDFI‑EFP752013Aizdevums
12 b) Kenija EDFI/EFP‑FMO 45 Kredītlīnija
13Reģionāls projekts 
ĀfrikāKatalītiskais fonds 8,93 125 2011 Pašu kapitāls
14Reģionāls projekts 
ĀfrikāKonverģences ICT fonds 19,25 145 2012 Pašu kapitāls
15Reģionāls projekts 
ĀKK  valstīsFEFISOL 5,0 22 2011 Pašu kapitāls
16Reģionāls projekts 
ĀfrikāPTA banka 80,0 160 2014 Kredītlīnija
17 Tanzānija NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Kredītlīnija
18 Tanzānija NMB  – mikrofinansējums 20,0 88 2013 Kredītlīnija
19 Uganda Crane  banka 28,0 56 2014 Kredītlīnija
20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Kredītlīnija
1 Summas, par kurām revīzijas laikā pastāvēja saistības.
22 EIB 
atbilde
Kopsavilkums
Eiropas Investīciju banka atzinīgi novērtē Eiropas 
Revīzijas palātas nobeiguma ziņojumu “Vai ĀKK 
ieguldījumu mehānisms rada pievienoto vērtību”. 
Revīzija deva iespēju novērtēt, cik konsekvents 
un atbilstošs ir ieguldījumu mehānisma ietvaros 
finansēto projektu raksturīgais piemērs saskaņā ar 
Kotonū nolīgumā noteiktajiem ES attīstības mēr ‑
ķiem. Mēs uzskatām, ka visi III apakšpalātas pieņem ‑
tie secinājumi un ieteikumi ir atbilstoši.
Apsvērumi
Finansēšanas kārtība
26
Ieguldījumu mehānisms finansē pamata infrastruk ‑
tūras projektus vārda īstajā nozīmē (jo īpaši privā ‑
tajā jomā) enerģētikas, transporta, telekomunikāciju 
un ūdenssaimniecības nozarē. Darbības veselības 
un izglītības nozarē šobrīd tiek veiktas, izmantojot 
starpniecības finansējuma mehānismus (kredītlīni ‑
jas vai līdzdalību ieguldījumu fondu akciju kapitālā), 
jo īpaši ar 2014. gadā ieviestās ietekmes palielināša ‑
nas finansējuma programmas starpniecību. Mērķis ir 
uzlabot veselības aprūpes un izglītības pieejamību, 
jo īpaši visvairāk neaizsargātajām iedzīvotāju gru ‑
pām, galvenokārt palīdzot privātiem uzņēmumiem 
paplašināt to piedāvājumu. Tomēr mēs nākotnē 
paredzam tiešāku iesaistīšanos pamata infrastruk ‑
tūras finansēšanā šajās divās nozarēs, jo īpaši veicot 
līdzekļu apvienošanu.Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums
Jau tagad visos mūsu finanšu starpniecības līgumos 
ir iekļauts atsevišķs punkts, kas paredz regulāras 
norādes uz finansējuma avotu aizdevuma līgumos 
starp finanšu starpniekiem un gala saņēmējiem. 
Mēs veicam arvien mērķtiecīgākus pasākumus, lai 
nodrošinātu, ka šis punkts tiek atbilstoši īstenots. 
Revīzijas rezultātā jau esam lūguši mūsu Kenijas 
partneriem1 aktīvi īstenot šo līguma nosacījumu, un 
turpmāk pievērsīsim īpašu uzmanību šim būtiskajam 
aspektam, kas nodrošina Kotonū nolīguma ietvaros 
veikto Eiropas Savienības darbību pārskatāmību.
2. ieteikums
Kaut arī tiesa, ka ievērojama daļa tehniskās palī ‑
dzības ir paredzēta, lai uzlabotu vietējo finanšu 
iestāžu (jo īpaši komercbanku un mikrofinansēšanas 
iestāžu) iespējas, tādējādi veicot plašu ĀKK valstu 
finanšu sektora modernizāciju, tomēr tehniskās 
palīdzības programmas mazākā mērā ir vērstas arī 
uz gala saņēmējiem, t. i., uzņēmējiem, lai palīdzētu 
radīt vairāk rentablu MVU ieguldījumu projektu. Ar 
mūsu jaunākajām tehniskās palīdzības darbībām 
jau esam uzsākuši sniegt tiešu atbalstu arī uzņē ‑
mumiem. Turklāt jāatzīmē, ka 11. Eiropas Attīstības 
fonda (11. EAF) ietvaros EIB paredz pastiprināt 
sadarbību ar Eiropas Komisiju, jo īpaši attiecībā uz 
privātā sektora attīstības darījumiem, kas tiek finan ‑
sēti, izmantojot līdzekļu apvienošanu. Tādējādi būs 
iespējams paplašināt ar ieguldījumu mehānisma 
fondu starpniecību piedāvātās tehniskās palīdzī ‑
bas apjomu un klāstu gala saņēmējiem. Šobrīd 
tiek veiktas pārrunas par vairākiem konkrētiem 
risinājumiem.
1 Projekts SHELTER‑AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT .
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
ĀKK ieguldījumu mehānisms, kuru pārvalda EIB, ir 
paaugstināta riska apgrozības fonds, ko izmanto privātu un 
komerciāli virzītu publisko struktūru ieguldījumu atbalstam 
Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupā. 
Tas sniedz vidēja termiņa un ilgtermiņa finansējumu ar 
dažādu finanšu instrumentu starpniecību, un tādējādi tā 
nolūks ir radīt ilgtspējīgus ekonomiskus, sociālus un ar vidi 
saistītus ieguvumus.
Palāta secina, ka ieguldījumu mehānisms sniedz pievienoto 
vērtību un tā darbības kopumā ir saskanīgas ar ES attīstības 
sadarbību ar ĀKK valstīm. Ne vienmēr bija ievērots līgumā 
paredzētais pienākums informēt galasaņēmējus par to, ka 
finansējumu sniedz EIB  / ieguldījumu mehānisms, un 
tehniskā palīdzība ne vienmēr bija adresēta maziem un 
vidējiem uzņēmumiem.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA