Komisijas darba dokuments - Ziņojums par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu /* COM/2009/0680 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 15.12.2009 COM(2009)680 galīgā redakcija KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS Ziņojums par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu IEVADS Veselīgiem MVU ir izšķiroša nozīme nākotnes nodarbinātības un labklājības nodrošināšanai Eiropas Savienībā. Tādējādi Komisija 2008. gada jūnijā sāka jaunu tālejošu politikas iniciatīvu — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu ( SBA ) —, lai koncentrētu lēmumu pieņemšanu uz MVU, stiprinātu to potenciālu darba vietu radīšanai Eiropas Savienībā un sekmētu konkurētspēju gan iekšējā, gan globālajā tirgu. Galvenokārt mazās uzņēmējdarbības akta mērķis ir „Vispirms domāt par mazākajiem” principa īstenošana politikas un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos Eiropas Savienībā. Finanšu un ekonomikas krīze vēl vairāk ir akcentējusi vajadzību izstrādāt tālejošus un visaptverošus politikas pasākumus MVU labā. Turklāt, pieņemot SBA , Konkurētspējas padome 2008. gada decembrī vienojās par rīcības plānu attiecībā uz prioritāriem pasākumiem, kas jāīsteno, lai labāk risinātu MVU vajadzības globālās krīzes laikā, koncentrējoties uz piekļuves uzlabošanu finanšu līdzekļiem un tirgiem un regulējuma vides uzlabošanu. Pēc tam 2008. gada decembra Eiropadome apstiprināja minētās ieceres. Eiropas Parlaments atbalstīja SBA un aicināja dalībvalstis to īstenot pilnībā. Visbeidzot, tomēr ne mazāk svarīgi — Reģionu komiteja sniedza vērienīgu atbalstu vajadzībai pilnībā atraisīt MVU potenciālu ar SBA palīdzību. Šajā ziņojumā ir apkopoti 2009. gadā — pirmais SBA īstenošanas pilnais gads — gūtie panākumi, kas galvenokārt koncentrējas uz pasākumiem, kuri ietverti SBA rīcības plānā un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā . Gan Komisija, gan dalībvalstis ir veikušas ievērojamus pasākumus, lai uzlabotu MVU piekļuvi finanšu līdzekļiem un atvieglotu piekļuvi ES un trešo valstu tirgiem, kā arī uzlabotu pamatnosacījumus MVU, konkrēti, novēršot nevajadzīgu administratīvo slogu. SBA īSTENOšANA 2009. GADā Komisija ir īstenojusi svarīgākos pasākumus, par kuriem paziņoja SBA . Tā ir pieņēmusi visus piecus tiesību aktu priekšlikumus , kas ir saistīti ar SBA . Pateicoties V ispārējai grupu atbrīvojuma regulai , ko pieņēma 2008. gadā, valdībām ir vieglāk palīdzēt MVU ar atbalsta pasākumiem, uz kuriem neattiecas ziņošanas pienākums. Priekšlikums par pazeminātām PVN likmēm stājās spēkā 2009. gada 1. jūnijā un sniedz dalībvalstīm plašas iespējas veicināt ekonomisko darbību, īpaši darbietilpīgu pakalpojumu nozarē. Trīs pārējie tiesību aktu priekšlikumi joprojām nav pieņemti, un Padomei un Eiropas Parlamentam ir noteicoša loma, lai nodrošinātu ātru minēto priekšlikumu pieņemšanu un sniegtu MVU papildu atvieglojumus un atbalstu. Gan priekšlikums maksājumu kavējumu direktīvas pārstrādātajai redakcijai , gan priekšlikums Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem ir vitāli svarīgi MVU konkurētspējai. Priekšlikums par PVN iekasēšanu , ko 2009. gada janvāri pieņēma Komisija, ir izstrādāts, lai nodrošinātu drukāto un elektronisko rēķinu līdzvērtīgumu; tika aplēsts, ka vidējā termiņā varētu ietaupīt līdz pat 18,4 miljardiem euro, ja visi uzņēmumi nosūtītu visus rēķinus elektroniski. Dalībvalstis arī apliecinājušas ciešu politisko apņēmību īstenot SBA , tomēr izvēloties atšķirīgas pieejas un panākot nevienādus rezultātus. Vairākas dalībvalstis ir kopumā „transponējušas” SBA valsts politikas programmās. Beļģija 2008. gada oktobrī sāka „ Plan PME ”, kurā iekļauti 40 pasākumi, kas aptver svarīgākos SBA mērķus. Itālijā valdība izveidoja darba grupu, lai uzraudzītu SBA īstenošanu, ierosinot pasākumus desmit jomās. Īrijas valdība ir izvēlējusies līdzīgu pieeju. Somija, Francija, Nīderlande, Rumānija un Apvienotā Karaliste ir sniegušas sīki izstrādātus pārskatus par SBA īstenošanu 2009. gada valsts progresa ziņojumos, kas saistīti ar Lisabonas partnerību izaugsmei un nodarbinātībai. Francija ir veikusi pasākumus saistībā ar SBA rīcības plāna trijām prioritātēm. Apvienotā Karaliste ir sniegusi ļoti detalizētu pārskatu pielikumā par īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz katru no desmit SBA principiem. Turklāt daži reģioni, piemēram, Katalonija (Spānija) un Ziemeļreina-Vestfālene (Vācija), arī ir pieņēmušas SBA . Tomēr visbiežāk dalībvalstis ir pieņēmušas konkrētus pasākumus, kas ir izvirzīti par prioritātēm SBA rīcības plānā. „Vispirms domāt par mazākajiem” principa īstenošana Kopš 2009. gada janvāra Komisija sistemātiski veica „MVU testu” , lai novērtētu visu svarīgāko normatīvo un politikas priekšlikumu ietekmi uz MVU. Minētais tests ir kļuvis par Komisijas pārskatīto ietekmes novērtējuma vadlīniju daļu, un tā piemērošana tiek cieši uzraudzīta. Balstoties uz MVU testu, Komisija 2009. gada februārī ierosināja sniegt dalībvalstīm iespēju atbrīvot mikrouzņēmumus no grāmatvedības noteikumiem . Dalībvalstis varētu izstrādāt grāmatvedības režīmus, izvēloties vispiemērotāko režīmu attiecīgo valstu mikrouzņēmumiem. Rezultātā līdz pat 5,4 miljoniem mikrouzņēmumu varētu gūt priekšrocības no režīmiem, kuri ir vispiemērotākie to vajadzībām, kas savukārt varētu radīt ietaupījumus ES ekonomikai līdz pat 6,3 miljardiem euro. Turklāt vairākas dalībvalstis, piemēram, Beļģija, Dānija, Somija un Vācija, ir integrējušas „MVU testu” lēmumu pieņemšanas procesā valsts līmenī. Komisija ir veikusi svarīgus pasākumus, lai sasniegtu ES mērķi, proti, samazināt administratīvo slogu par 25 % , ko izvirzīja 2007. gadā; minētais process jo īpaši sniedz priekšrocības MVU. Paredzams, ka administratīvā sloga mazināšanas pasākumi, kurus likumdevējs jau ir pieņēmis, mazinās izmaksas par aptuveni 7,6 miljardiem euro. Ar pasākumiem, kurus Padome un Parlaments vēl nav pieņēmuši, varētu ietaupīt vēl 30,7 miljardus euro papildus minētajai summai. Kopā administratīvā sloga mazināšanas pasākumi, kurus Komisija ir ierosinājusi vai patlaban gatavo, varētu pārsniegt sākotnējo mērķi, sasniedzot 33 % no 123,9 miljardiem euro, kas ir ar ES normām saistītā administratīvā sloga kopējās izmaksas. Turklāt, kā uzsvērts paziņojumā „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā: samazinājuma plāni pa nozarēm un pasākumi 2009. gadā” (COM(2009) 544), Komisija ir apņēmusies arī turpmāk mazināt nevajadzīgo administratīvo slogu. Piemēri iespējamajiem turpmākajiem MVU labvēlīgiem pasākumiem ir saistīti ar izziņoto atbrīvojumu autovadītājiem, kas nestrādā šajā profesijā, no noteikumiem par darba un atpūtas laiku un tādējādi no pienākuma izmantot tahogrāfus attālumiem līdz 100 km; papildus var minēt vadlīnijas par riska novērtējumu veselības un drošības jomā, kas galvenokārt sniedz priekšrocības maziem uzņēmumiem. Komisija atzinīgi vērtē apstākli, ka visas dalībvalstis jau ir pieņēmušas valsts mērķus administratīva sloga mazināšanai un ka tās turpina vienkāršot administratīvo vidi MVU. Piemēram, vidējais laiks un izmaksas, lai nodibinātu sabiedrību ar ierobežotu atbildību, tagad ir 8 dienas (salīdzinājuma ar 9 dienām 2008. gadā) un saistītās izmaksas ir 417 euro (salīdzinājuma ar 463 euro 2008. gadā). Astoņpadsmit valstīs darbojas vienas pieturas aģentūra , kas palīdz nodibināt sabiedrības ar ierobežotu atbildību un ir izstrādātas vismaz dažas standarta procedūras (uzņēmuma reģistrācija, nodokļu reģistrācija utt.). Bulgārijā turpināja 2008. gadā sākto uzņēmumu dibināšanas procedūru vienkāršošanu, saskaņā ar kuru deviņas uzņēmuma dibināšanas procedūras tika apvienotas vienā vienkāršotā procedūrā. Vācija ir veiksmīgi grozījusi tiesību aktus par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, kas ne tikai vienkāršo procedūru, bet arī sekmē jaunu uzņēmumu dibināšanu. Vienkāršojot procedūras Ungārijā, Maltā un Slovākijā , šajās valstīs ir panākts laika samazinājums. Slovēnijā ar vienas pieturas sistēmas palīdzību, kas ir elektroniska, var reģistrēt visus uzņēmumu veidus trijās vai mazāk dienās, tādējādi Slovēnijas MVU tiek nodrošināti ietaupījumi 10,2 miljonu euro apmērā. Mazās uzņēmējdarbības aktā dalībvalstis tika aicinātas rūpēties par to, lai nekrāpnieciskas maksātnespējas gadījumā visas normatīvās procedūras uzņēmuma likvidācijai varētu pabeigt gada laikā (vai drīzāk). Līdz šim piecas valstis, proti, Beļģija, Somija, Īrija, Spānija un Apvienotā Karaliste , ir ņēmušas vērā šo aicinājumu. Visbeidzot Komisija ir arī nolēmusi pagarināt izmēģinājuma pasākumu attiecībā uz vienotiem tiesību aktu spēkā stāšanās datumiem uz diviem gadiem (2010.–2011. gads), ko sākotnēji plānoja vienam gadam. Pirmais ikgadējais paziņojums, kurā indikatīvi norāda tiesību aktus, kurus noteiktā termiņā pieņems nākotne, kopā ar Labāka regulējuma stratēģisko pārskatu būtu jāpublicē 2010. gadā. Autobūves, sprāgstvielu, mazgāšanas līdzekļu un narkotisko vielu prekursoru ražošanas nozares piedalās šajā iniciatīvā. Piekļuve finansējumam Komisija ir vienkāršojusi valsts atbalsta noteikumus un ir skaidri uzsvērusi nepieciešamību vairāk ņemt vērā MVU vajadzības dalībvalstu līmenī. Jaunā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula (VGAR), ko pieņēma kā SBA daļu, apkopo vienā tekstā un saskaņo jau esošos noteikumus, kas ietverti piecās atsevišķās regulās, un paplašina valsts atbalsta kategorijas, uz kurām attiecas atbrīvojums. Ar VGAR ieviesa jaunus noteikumus par atbalsta intensitāti MVU (proti, par 20 % lielāka atļautā atbalsta proporcija maziem uzņēmumiem un par 10 % lielāka atļautā atbalsta proporcija vidējiem uzņēmumiem) un noteikumus par stimuliem uzņēmumu dibināšanai un uzņēmēju sieviešu atbalstam. Grupu atbrīvojuma atbalsts MVU 2008. gadā bija 2,8 miljardi euro, un salīdzinājumā ar 2007. gada tas palielinājās par 0,3 miljardiem euro. Komisija ir apstiprinājusi rokasgrāmatu par valsts atbalsta noteikumiem , kas sniedz kodolīgu pārskatu par tām atbalsta iespējām MVU, kas ir atļautas saskaņā ar Kopienas valsts atbalsta noteikumiem. Turklāt komisija ir apstiprinājusi pagaidu satvaru valsts atbalstam 2009./2010. g., sniedzot dalībvalstīm plašākas iespējas risināt jautājumus, kas saistīti ar kredītresursu ierobežotu pieejamību reālajā ekonomikā. Konkrētāk, dalībvalstīm ir iespēja sniegt subsidētus aizdevumus, aizdevumu garantijas ar pazeminātām likmēm, MVU riska kapitāla atbalstu un tiešo valsts atbalstu līdz pat 500 000 euro, nepaziņojot par atsevišķiem gadījumiem. Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupai bija izšķiroša nozīme, lai 2009. gadā atvieglotu MVU piekļuvi finansējumam. Tā būtiski palielināja kreditēšanu , kas bija vērsta uz MVU, proti, no 8,1 miljarda euro 2008. gadā līdz aptuveni 11,5 miljardiem euro 2009. gadā. Turklāt Komisija ir cieši sadarbojusies ar Eiropas Investīciju fondu (EIF). Papildus to MVU instrumentu nepārtrauktai īstenošanai, kas ir paredzēti saskaņā ar Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu (2007.–2013. gadam atvēlēti 1,13 miljardi euro), EIF ir piešķīris 200 miljonus euro „mezonīna” finansējumam 2009. gadā. JASMINE iniciatīvas satvarā, ko 2008. gadā sāka Komisija, lai veicinātu mikrofinanšu iestāžu attīstību Eiropā, 2009. gada septembrī tika veikts pirmais ieguldījums (1,85 miljoni euro). EIF paredz, ka divi papildu ieguldījumi tiks veikti 2009. gadā (2 līdz 3 miljoni euro katrs). Turklāt Komisija ir pastiprinājusi pūliņus, lai dalībvalstīm un pārējām ieinteresētajām personām sniegtu informāciju par MVU piekļuvi finansējumam, veicot regulārus pētījumus . JEREMIE iniciatīva arī virzās sekmīgi. Kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmēšanas rezultātā tika izstrādātas tādas 85 darba programmas valsts vai reģionu līmenī, kuras paredzēta iespēja Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF) līdzfinansēt JEREMIE tipa instrumentus MVU un jaundibināto uzņēmumu atbalstam. Valsts vai reģionu līmenī līdz 2009. gada oktobrim iniciatīva JEREMIE ir īstenota 13 dalībvalstīs. Kopā ERAF darba programmās ir atvēlēti 3,069 miljardi euro JEREMIE līdzdalības fondiem. Reaģējot uz finanšu un ekonomikas krīzi un bieži izmantojot pagaidu satvaru valsts atbalstam, lielākā daļa dalībvalstu ir pieņēmušas politiskos pasākumus, lai atvieglotu MVU piekļuvi likviditātei, īpaši banku kredītiem, izveidojot un paplašinot aizdevumu un garantiju shēmas MVU ( Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Spānija un Apvienotā Karaliste ). EIB pakete 30 miljardu euro apmērā, kas paredzēta aizdevumiem MVU, arī ļauj dažām dalībvalstīm izmantot otrā līmeņa garantijas shēmas. Turklāt Beļģija un Francija ir izveidojušas „kredītu vidutāja” satvaru, kas darbojas kā kontaktpunkts MVU un uzņēmējiem, kuriem ir grūtības ar bankām. Vairākas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai vērstos pret maksājumu kavējumiem , tādējādi priekšlaikus īstenojot maksājumu kavējumu direktīvas pārstrādāto redakciju un dažos gadījumos rīkojoties ārpus direktīvas darbības jomas. Bulgārijā finanšu ministrs paziņoja, ka viņš preventīvi palielinātu likumiskos procentus par maksājumu kavējumiem par 10 vai 20 punktiem. Francijā 2008. gada augustā tika pieņemts likums par ekonomikas modernizāciju, un tajā paredzēts, ka publisko maksājumu termiņš — vēlākais līdz 2010. gada 1. jūlijam — ir jāsamazina līdz 30 dienām. Vācijā kopš 2009. gada 1. janvāra ir spēkā likums, ar ko stiprina kreditoru tiesības līgumos „starp uzņēmējiem un patērētājiem” (piemēram, avansa maksājumi, atteikums nodrošināt pakalpojumus, ja nav sniegtas garantijas vai galvojumi). Portugālē valdība ir apstiprinājusi programmu „ Pagar a Tempo e Horas ”, lai vērstos pret maksājumu kavējumiem, par ilgtermiņa mērķi izvirzot 30 līdz 40 dienas. Apvienotajā Karalistē centrālā valdība ir apņēmusies apmaksāt visus rēķinus 10 dienās . Grieķijā, Itālijā, Portugālē un Spānijā maksājumu termiņu un kavējumu novēršana joprojām ir īpaši nozīmīga. Minētajās dalībvalstīs ir lielākais potenciāls uzlabojumiem saistībā to maksājumu termiņiem, kurus veic publiskās iestādes (vidēji apmēram 150 dienas). Komisija ir arī vienkāršojusi kohēzijas politikas vadības noteikumus, lai atvieglotu 455 kohēzijas politikas programmu īstenošanu, kas paredzētas 2007.–2013. gadam (kopējie ieguldījumi — 347 miljardi euro), tādējādi paātrinot ieguldījumu plūsmu projektu izstrādātiem, piemēram, MVU. Nozarēs, kas saistītas ar enerģijas efektivitāti un atjaunojamās enerģijas izmantošanu mājokļos, tiek atbalstīti ieguldījumi, ņemot vērā minēto nozaru ievērojamo potenciālu izaugsmes un nodarbinātības sekmēšanai. Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7) vienkāršošana arī rit labi, un pirms 2009. gada beigām Komisija pieņems priekšlikumu, ieviešot iespēju augošiem MVU piedalīties FP7 projektā un tādējādi nodrošinot tiem MVU priekšrocības, pat ja MVU projekta gaitā vairs neatbilst MVU definīcijai. Visbeidzot Komisija ir pieņēmusi attiecīgos lēmumus par iekšējiem pasākumiem, lai uzlabotu budžeta īstenošanu , kas varētu sekmēt ekonomikas atveseļošanu. Konkrētāk, mērķa termiņi ziņojumu apstiprināšanai un maksājumu veikšanai ir samazināti, proti, maksājumi jāveic 30 dienu termiņā (20 dienas iepriekšējam finansējumam). Pieeja tirgiem Lai veicinātu pārrobežu darbības vienotajā tirgū, Komisija un dalībvalstis kopīgi nolēma vēl par 40 % samazināt maksu par tiesībām uz preču zīmēm visā ES un no 2009. gada 1. maija vienkāršot reģistrācijas procedūru. Uzsverot to, cik svarīgi ir nodrošināt līdzvērtīgus noteikumus atklātu konkursu pieejamībai visiem ekonomiskās jomas dalībniekiem, Komisija aicināja dalībvalstis maksimāli izmantot Eiropas Paraugprakses kodeksu, lai atvieglotu MVU pieeju publiskā iepirkuma līgumiem (“ MVU kodekss ”), ko pieņēma 2008. gada jūnijā saistībā ar SBA . Pēc kodeksa publicēšanas vairākas dalībvalstis ir veikušas pasākumus. Francijā likumdevējs likumā par publisko iepirkumu ( Code des Marchés Publics ) skaidri noteicis, ka prasību par minimālo spēju līmeni konkursu izsludinātāji nosaka brīvprātīgi. Ungārijā likumu par publisko iepirkumu grozīja 2009. gada aprīlī, iekļaujot tajā dažus jaunus elementus, piemēram, to, ka vajadzības gadījumā līgumus sadala. Īrijā valsts iestādes gatavo plašas vadlīnijas, lai palīdzētu publiskā sektora iestādēm noteikt pretendentu finanšu stāvokļa līmeni, ievērojot konkrētas vajadzības. Polijā iestādes ir popularizējušas MVU kodeksu ar mājaslapas palīdzību un izplatot to līgumslēdzēju iestāžu pārstāvjiem, kas piedalās mācībās. Zviedrijā , sākot ar 2009. gada janvāri, Juridisko, finanšu un administratīvo pakalpojumu aģentūra valsts līmenī ir atbildīga par praktiskās palīdzības sniegšanu gan pasūtītājiem, gan pretendentiem. Visbeidzot 2010. gadā Komisija sāks kampaņu , lai veicinātu MVU kodeksa izmantošanu un pētījumu, lai atjauninātu datus par MVU piekļuvi publiskiem iepirkumiem. Lai MVU vairāk izmantotu standartus un pēc Komisijas lūguma Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja ( CENELEC ) savā mājaslapā bez maksas sākusi publicēt Eiropas standartus, lai palīdzētu uzņēmējiem noteikt tos standartus, kas ietekmē viņu uzņēmumus. Arvien lielāks skaits Eiropas Standartizācijas komitejas ( CEN ) locekļu publicē valstu katalogu darbības jomas saskaņā ar CEN stratēģiju 2010. gadam. Komisija ir arī palielinājusi ES finanšu atbalstu līdz 2,1 miljoniem euro 2009. gadā, lai atbalstītu MVU dalību standartizācijas procesā un nodrošinātu MVU interešu aizstāvību, kā arī lai labāk informētu MVU par Eiropas standartu izmantošanu. Komisija ir arī uzsvērusi Pakalpojumu direktīvas pilnīgu un savlaicīgu transponēšanu , kas ievērojami atvieglos uzņēmumu dibināšanu un pārrobežu pakalpojumu sniegšanu. Konkrēti, pieņemot direktīvu, tiek vienkāršotas administratīvās procedūras dalībvalstīs un tiek sniegta iespēja uzņēmumiem un privātpersonām veikt visas nepieciešamās formalitātes elektroniski, lietojot vienas pieturas vietni, piemēram, saņemt atļaujas, paziņojums, dokumentus saistībā ar ietekmi uz vidi. Komisija ir atvēlējusi lielus resursus, lai kopā ar dalībvalstīm pārraudzītu un koordinētu direktīvas īstenošanu, kas tiks pabeigta 2009. gada 28. decembrī. Svarīgākie darbi ir saistīti ar vienas pieturas punktu izveidi un praktisko risinājumu izstrādi, lai atvieglotu elektronisko parakstu pārrobežu lietošanu. Šīs iniciatīvas tiks turpinātas nākotnē, cita starpā, lielā eksperimentālā projektā ( SPOC ), kas paredzēts, lai vienas pieturas punktu izveide noritētu arī pēc 2010. gada. Saistībā ar ārējo dimensiju 30 svarīgākajos eksporta tirgos tika izveidotas darba grupas tirgus pieejamības jomā . Tādēļ ES delegācijas, dalībvalstis un ES uzņēmējdarbības organizācijas cieši koordinē centienus, lai cita citu informētu par tirdzniecības šķēršļiem un tos likvidētu. Turklāt Komisija, lai palīdzētu MVU iekļūt strauji augošos ārpussavienības tirgos, dažos no minētajiem tirgiem veido uzņēmējdarbības centrus . Tie palīdzēs Eiropas Savienības MVU, kuri grib reģistrēties un sākt tirdzniecību minētajās valstīs, sniedzot uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus, tostarp palīdzot iekļūt tirgū, atrast uzņēmējdarbības partnerus, sniedzot loģistikas atbalstu un konsultējot tādos jautājumos kā intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) un standartu izstrādāšana. Eiropas uzņēmējdarbības centrs Indijā darbojas kopš 2008. gada novembra. Ķīnā to atklās 2010. gadā. Tiek apsvērta centru izveide citās valstīs. Turklāt ievērojams valstu skaits ( Austrija , Čehija , Dānija , Vācija , Itālija , Luksemburga , Nīderlande , Slovēnija un Spānija ) sniedz vēl lielāku sabiedrisko atbalstu eksporta veicināšanai un finansēšanai. Visbeidzot Eiropas uzņēmumu tīkls darbojas kā uzņēmumu atbalsta sistēma, kurā piedalās 567 partnerorganizācijas, kuras darbojas 44 valstīs. Aptuveni trīs tūkstošu liels personāls sniedz pakalpojumus aptuveni trīs miljoniem MVU. Tīkla darbības pirmajos 18 mēnešos tika organizēti vairāk nekā 10 000 pasākumu, kuros piedalījās apmēram 400 000 MVU, un tika noslēgti vairāk nekā 1400 uzņēmējdarbības un tehnoloģijas partnerības līgumu. Uzņēmējdarbības veicināšana Divi lieli pasākumi 2009. gadā, proti, pirmā Eiropas MVU nedēļa , kas notika 36 Eiropas valstīs, un Eiropas Mazo uzņēmumu hartai veltītā konference , ir palīdzējuši popularizēt uzņēmējdarbību sabiedrībā, ļaujot uzņēmējiem stāstīt par savas karjeras veidošanu un paverot iespējas sadarbības veidošanai. Jāpiebilst, ka gan kandidātvalstis, gan Eiropas Savienības kaimiņvalstis izrāda arvien lielāku interesi par to, kā veidot MVU labvēlīgu politiku un iesaistīties kopīgajā mācību procesā. Apmaiņa ar labu praksi un savstarpēja mācīšanās aiz ES robežām darbojas labi. Piemēram, Norvēģija izstrādājusi rīcības plānu sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanai, nosakot mērķi, lai līdz 2013. gadam 40 % uzņēmēju būtu sievietes. Kopumā pēdējo desmit gadu laikā iesaistītās valstis ir ierosinājušas vairāk nekā 600 labas prakses priekšlikumu . Eiropas uzņēmumu balva ir stimulējusi dalībvalstu iestādes izstrādāt politiku, kas labvēlīga MVU. Eiropas Reģionu komiteja 2009. gada rudenī sāka jaunu iniciatīvu “Eiropas Reģions, kas veicina uzņēmējdarbību”. Sieviešu uzņēmējdarbības vēstnieču Eiropas tīklu izveidoja sadarbībā ar Zviedrijas prezidentūru Stokholmā 2009. gada oktobrī ar mērķi “novērst atšķirības dzimumu vidū” un palielināt to sieviešu skaitu Eiropā, kuras sāk uzņēmējdarbību. Tīklā pašlaik ir 100 vēstnieces no desmit valstīm. Kā viens no pasākumiem, ar kuru palīdzību veicina to, lai mazie uzņēmumi izmantotu iekšējo tirgu, Komisijas iniciatīva ERASMUS jaunajiem uzņēmējiem sekmē to, lai jauni uzņēmēji pavadītu laiku kā pieredzējušu uzņēmēju “ēnas” kādā citā ES dalībvalstī. Ir apstiprināti pirmie 100 kontakti starp jaunajiem uzņēmējiem un viņus uzņemošajiem uzņēmējiem, un ir reģistrēti 1200 jaunie uzņēmēji un viņus uzņemošie uzņēmēji, kuri vēlas piedalīties šajā programmā. Visbeidzot vairākās valstīs (Spānijā, Somijā, Īrijā, Kiprā, Polijā un Apvienotajā Karalistē) uzņēmējdarbības izglītība ir ietverta valsts mācību programmā, vai arī ir pieņemts lēmums to izdarīt nākotnē. Austrijā, Dānijā un Zviedrijā uzņēmējdarbības izglītība pašlaik ir ietverta jaunā valsts stratēģijā vai rīcības plānā, bet Čehijā, Igaunijā, Vācijā un Maltā tā ir ietverta pašlaik notiekošā vai plānotā mācību programmas reformā. Ir svarīgi uzsvērt, ka valstu mācību plānos vispārējā tendence ir uzsvara novirzīšana no satura uz kompetencēm. Tādējādi tiek panākts, ka uzņēmējdarbība kļūst par svarīgu kompetenci. Taču ir grūti paplašināt zināšanu komponentu un apvienot izmaiņas mācību plānā ar inovatīvām mācību metodēm. Visbeidzot lielākajā daļā dalībvalstu ir jāuzlabo dažādu departamentu sadarbība ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, ieskaitot MVU kopienu. TURPMāKIE PASāKUMI 2009. gadā ir gūti vērā ņemami panākumi. Tomēr vēl joprojām ir ārkārtīgi svarīgi visos līmeņos turpināt aktīvi īstenot SBA rīcības plānu un neizlaist no redzesloka ilgtermiņa perspektīvu , lai izveidotu pasaules līmeņa vidi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kā būtisku nākamās ES 2020 stratēģijas izstrādes daļu.