LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 17.3.2015. 
COM(2015) 127 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPADOMEI 
2015. gada zi ņojums par š ķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem 
 
 
2 
 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPADOMEI 
2015. gada zi ņojums par š ķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem 
1) Ievads  
2015. gada zi ņojumā par šķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem apskat īti vairāki galvenie 
šķēršļi, ar ko sastopas Eiropas Savien ības (ES) uz ņēmumi sešu ES strat ēģisko ekonomisko 
partneru1, t. i., Ķīnas, Indijas , Japānas, Mercosur  (Brazīlijas un Argent īnas), Krievijas  
un Amerikas Savienoto Valstu (ASV) , tirgos. Zi ņojuma galvenais m ērķis ir veicin āt izpratni 
par būtiskākajiem tirdzniec ību ierobežojošajiem š ķēršļiem un v ēlreiz apstiprin āt šo šķēršļu 
mērķtiecīgas un saska ņotas novēršanas noz īmi. 
Ziņojumā par šķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem uzman ība pievērsta būtiskākajām 
prioritātēm, taču Komisija regul āri publicē arī Ziņojumu par iesp ējamiem tirdzniec ību 
ierobežojošiem pas ākumiem jeb ziņojumu par protekcionisma uzraudz ību — tajā sniegts 
plašāks pārskats par š ķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem liel ākā trešo valstu lok ā2. 
Tādējādi Ziņojums par š ķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem un Zi ņojums par 
protekcionisma uzraudz ību papildina viens otru. 
Šajā piektajā ziņojumā par šķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem vispirms sniegts p ārskats 
par patlaban ējām ES sarun ām par tirdzniec ību un ieguld ījumiem (2. da ļa), kā arī apskatīti tie 
galvenie š ķēršļi tirdzniec ībai un ieguld ījumiem, kurus ES strat ēģiskie ekonomiskie partneri 
saglabājuši 2014. gad ā (3. daļa), un nobeigum ā iekļauta sada ļa (4. daļā), kurā izklāstītas 
dažādās stratēģijas, ko ES izmanto šo jaut ājumu risin āšanā. 
2) Patlaban ējās ES sarunas: tirdzniec ības un ieguld ījumu iesp ēju radīšana  
Lai radītu jaunas tirdzniec ības un ieguld ījumu iesp ējas, ES īsteno visaptverošu sarunu 
programmu daudzpus ējā, plurilater ālā un divpus ējā līmenī. Sarunu programmas nodrošin ātā 
dinamika var veicin āt arī ilgstoši past āvējušu tirdzniec ības šķēršļu likvidāciju.  
Par ES daudzpus ējo sarunu programmu j ānorāda, ka nesen tika atrisin āti ar PTO Bali ties ību 
aktu kopumu  saistītie aktuālie jautājumi, tostarp jo īpaši jaut ājumi, kas attiecas uz 
tirdzniecības atvieglošanas nol īgumu. Tas paver iesp ēju pilnībā īstenot šo pirmo glob ālo 
tirdzniecības darījumu PTO aizbildn ībā. Plurilater ālā līmenī neatlaid īgi tiek turpin ātas 
sarunas par pakalpojumu tirdzniec ības nolīgumu ( TISA ). Drīzumā būtu jāpanāk vienošan ās 
                                                 
1 Noteikti Komisijas pazi ņojumā „ Tirdzniec ība, izaugsme un pasaules norises ”, 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/november/tradoc_146955.pdf .  
2 Vienpadsmitais š āds ziņojums ir pieejams šaj ā vietnē 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/doc s/2014/november/tradoc_152872.pdf .  
 
 
3 
 par Informācijas tehnolo ģiju nolīguma ( ITA) iekļautā produktu saraksta paplašin āšanu. 
Vienlaikus 2014. gada j ūlijā ES un 13 citi PTO dal ībnieki sāka sarunas par ekolo ģisko 
produktu glob ālās tirdzniec ības liberaliz āciju. Šīs plurilater ālās ekoloģisko produktu 
iniciatīvas mērķis ir likvid ēt šķēršļus produktu, pakalpojumu un tehnolo ģiju tirdzniec ībai un 
ieguldījumiem šādos produktos, pakalpojumos un tehnolo ģijās, kas veicina vides uzlabošanu. 
Paralēli ES īsteno vērienīgu divpusējo sarunu programmu, kuras m ērķis ir stiprin āt pozīciju 
tirdzniecības un ieguld ījumu jom ā vairāku trešo valstu tirgos. Īpaši svarīgas ir sarunas ar ASV  
par transatlantisko tirdzniec ības un ieguld ījumu partner ību (TTIP) . Tālejošs un v ērienīgs 
TTIP nol īgums, kas ietver stingrus noteikumus par sadarb ību un saska ņotību regulējuma 
jomā, ļaus ne tikai atcelt tarifus, bet ar ī palīdzēs samazin āt ar tarifiem nesaist ītu tirdzniec ības 
šķēršļu novēršanas izmaksas ( NTB).  
ES un Japāna 2014. gada decembr ī pabeidza tehnisko sarunu astoto k ārtu virzībā uz ES un 
Japānas brīvās tirdzniec ības nolīgumu (BTN). Šaj ās sarunās ES risin āja vairākas probl ēmas, 
kas ietekm ē ES uzņēmumus, — galvenok ārt jautājumus par tarifiem un š ķēršļiem, kas nav 
saistīti ar tarifiem, k ā arī par nepietiekamu piek ļuvi Japānas publisk ā iepirkuma tirgum.  
ES un Ķīnas 16. augst ākā līmeņa sanāksmē, kas notika Pekin ā 2013. gada novembr ī, ES un 
Ķīna sāka sarunas par visaptverošu ieguldījumu nol īgumu , kas sniegs pozit īvu devumu 
abām pusēm, nodrošinot tirgu atv ērtību ieguldījumu plūsmām abos virzienos.  
ES un Mjanma/Birma  2014. gada mart ā sāka sarunas par ieguld ījumu nolīgumu. 
ES un Singapūras BTN noteikumu liel āko daļu parafēja 2013. gada septembr ī, lai gan 
sarunas par ieguld ījumu aizsardz ību tika pabeigtas tikai 2014. gada oktobr ī. Tirdzniec ības 
nolīgumu ar Peru  un Kolumbiju  kopš 2013. gada 1. marta pagaidu rež īmā piemēro Peru un 
kopš 2013. gada 1. augusta — Kolumbij ā. 2014. gada j ūlijā tika pabeigtas sarunas ar ī par 
Ekvadoras  pievienošanos nol īgumam, kas nosl ēgts ar Kolumbiju un Peru, turkl āt joprojām 
tiek uztur ēti kontakti, lai izv ērtētu iespēju šajā tirdzniecības nolīgumā integrēt arī Bolīviju.  
Kanādas un ES augst ākā līmeņa sanāksmē Otavā 2014. gada 26. septembr ī noslēdzās sarunas 
par ES un Kan ādas tirdzniec ības nolīgumu ( CETA ). Gaidāms, ka ar nol īgumu tiks atcelti 
vairāk nekā 99 % tarifu abu pušu starp ā un radītas ievērojamas iesp ējas piekļūt jaunam 
pakalpojumu un ieguld ījumu tirgum. 
Moldova  un Gruzija  2014. gada 27. j ūnijā noslēdza asociācijas nolīgumus ar ES, tostarp par 
padziļinātu un visaptverošu br īvās tirdzniec ības zonu izveidi. Nol īgumus pagaidu rež īmā 
piemēro kopš 2014. gada 1. septembra. Ar ī Ukraina  2014. gada 27. j ūnijā noslēdza 
padziļinātu un visaptverošu br īvās tirdzniec ības nolīgumu, kā arī parakstīja tās asociācijas 
nolīguma daļas, kuras netika parakst ītas 2014. gada 21. mart ā. Pēc asociācijas nolīguma 
politisko noteikumu parakst īšanas ES 2014. gada 23. apr īlī vienpusēji paredzēja autonomos 
tirdzniecības pasākumus (ATP), pan ākot padzi ļinātā un visaptveroš ā brīvās tirdzniec ības 
nolīguma tarifu samazin āšanas daļas tālāki virzību par labu Ukrainai. ATP īstenošanas 
 
4 
 termiņš ir pagarin āts līdz 2015. gada beig ām, un padzi ļināta un visaptveroša br īvās 
tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā atlikta līdz 2016. gada 1. janv ārim. 
Turklāt ES ir s ākusi sarunas par br īvās tirdzniec ības nolīgumu ar vair ākām citām trešām 
valstīm un reģioniem, proti, Mercosur , Indiju , Malaiziju , Vjetnamu  un Maroku . 
3) Situācija ar galvenajiem š ķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem, kurus 
ES stratēģiskie partneri saglab ājuši 2014. gad ā  
a) Brazīlija un Argent īna 
1) Attiecībā uz ieguldījumiem  jānorāda, ka, lai gan kopum ā Brazīlijā ārvalstu un valsts 
kapitāls netiek nodal īts, atseviš ķās nozarēs, jo īpaši plašsazi ņas līdzekļu un sakaru 
nozarē, kā arī aviācijas, transporta un ieguves nozar ē, darbojas ārvalstu īpašumties ību 
ierobežojumi . 
2) Brazīlijā daudzās nozarēs būtiska probl ēma ir diskrimin ējoši nodok ļi un  vietējo 
ražotāju subsidēšana . Satraukumu rada tas, ka (atk ārtoti) tiek īstenota eksporta 
subsidēšanas programma Reintegra . Turklāt joprojām pastāv problēmas, kas saist ītas ar 
to, ka Braz īlijā tiek piešķirti subsidēti aizdevumi vai dot ācijas ar nosac ījumu, ka tiek 
ievērotas viet ējā satura pras ības. Saistībā ar nodok ļu pasākumiem ES 2013. gada 
19. decembr ī piepras īja PTO apspriešanos par diskrimin ējošiem nodok ļu 
atvieglojumiem, ko Braz īlija piešķir savas valsts transportl īdzekļu, elektronikas, 
rūpnieciskām vai profesion ālām vajadz ībām izmantotu autom ātisko iek ārtu un 
citu saist īto preču ražotājiem, kas iev ēro konkr ētas vietējā satura pras ības. Turklāt 
Brazīlija vietējiem uzņēmumiem, kuri eksport ē 50 % vai vair āk savas produkcijas, 
sniedz nodok ļu atvieglojumus t ādā veidā, ka netiek piem ēroti nodok ļi ražošanas 
līdzekļu un kapit āla ieguldījumu iegādei. Pēc neveiksm īgas apspriešan ās ar Braz īliju 
2014. gad ā ES 2014. gada 18. novembr ī iesniedza piepras ījumu izveidot PTO Str īdu 
izšķiršanas komisiju. PT O 2014. gada 17. decembr ī izveidoja komisiju, kas var ētu 
pieņemt lēmumu šaj ā lietā. 
3) Brazīlija ir pieņēmusi pasākumus, kas v ēl vairāk kropļo nosacījumus dal ībai 
publiskā iepirkuma konkursos , konkursu proced ūrās nosakot priekšroc ības robežu 
konkrētiem valst ī ražotiem produktiem. Pas ākumi paredz noteikt robežas 8–25 % 
apmērā un aptver daž ādas nozares.  
4) Sanitāro un fitosanit āro pasākumu (SFS)  jomā panākts progress — kaut ar ī 
nepietiekams — attiec ībā uz piena produktu, c ūkgaļas un liellopu ga ļas importu no 
ES Braz īlijā. Kompetent ā Brazīlijas iestāde veic 3–5 p ārbaudes gad ā un ir sākusi 
pārbaudes vair ākās ES dalībvalstīs, taču joprojām būtiskākā problēma ir kav ēšanās ar 
50 pieteikumiem, ko iesniegušas dal ībvalstis. Kopum ā jānorāda, ka Braz īlijā joprojām ir 
ilgstoša, apgr ūtinoša un neparedzama sanit ārā un fitosanit ārā procedūra, kas 
nepieciešama, lai sa ņemtu atļauju importam no ES dal ībvalstīm. Brazīlija 2014. gad ā 
 
5 
 izsludināja jaunus ties ību aktus, un ES sniedza konkr ētus ieteikumus importa proced ūru 
uzlabošanai. Ņemot vērā Krievijas noteikto aizliegumu lauksaimniec ības produktu un 
pārtikas eksportam no ES, Braz īlija ir noz īmīgs alternat īvs tirgus. 
 Attiec ībā uz konkr ētiem ES izcelsmes liellopu ga ļas importa ierobežojumiem, kas 
saistīti ar govju sūkļveida encefalop ātiju, jānorāda, ka Brazīlija ir izdarījusi izmai ņas 
savās importa pras ībās, taču joprojām pilnībā nav tās pielāgojusi Pasaules Dz īvnieku 
veselības organiz ācijas ( OIE) starptautiskajiem standartiem. 
5) Argentīnā būtiska probl ēma joproj ām ir pras ība aizpild īt „notariāli apstiprin ātu 
iepriekšēju import ētāja deklar āciju ( DJAI )” attiecībā uz visu importu. PTO Str īdu 
izšķiršanas apel ācijas instit ūcija 2015. gada 15. janv ārī izskatīja strīdus par DJAI  un 
citiem tādiem neofici āliem importu ierobežojošiem pas ākumiem k ā importa 
līdzsvarošanas pras ības. Apel ācijas instit ūcija apstiprin āja iepriekš ējo komisijas 
lēmumu, kur ā bija noteikts, ka DJAI  administr ēšana Argent īnā ir pretrun ā PTO ties ību 
aktiem.  
6) Arī attiecībā uz ārvalstu val ūtas, dividenžu un honor āru pārvedumiem  Argentīna 
turpina piem ērot stingrus ierobežojumus . Situācija ir vēl vairāk pasliktin ājusies tādēļ, 
ka aizvien vair āk sarūk ārvalstu val ūtas rezerves. Ir izveidota jauna instit ūcija, kurā ir 
vairāku citu iest āžu, tostarp Centr ālās bankas, p ārstāvji, un tā veic maks ājumus un seko 
tiem.  
7) Visbeidzot, Argentīna izmanto iekš ējos nodok ļus, lai regul ētu luksus klases 
automobi ļu, laivu, lidmaš īnu un motociklu importu, piem ērojot „greznības nodokli” , 
kas ir līdz 50 % augst āks par konkr ētām robežv ērtībām. Nodoklis ietekm ē augstākās 
klases automobi ļus un tādējādi daudz liel ākā mērā importētos modeļus nekā Argentīnā 
ražotos mode ļus. 
b) Ķīna 
8) Ķīna piemēro ievērojamus ierobežojumus ārvalstu ieguld ījumiem . Jo īpaši Ķīnai 
būtu jāatver nozares, kuras ir sl ēgtas ārvalstu tiešajiem ieguld ījumiem (ĀTI) vai kur ām 
piemēro kopuzņēmumu pras ības, tostarp pras ību par īpašumties ību vairākuma pieder ību 
Ķīnai. Ķīnai būtu jāatceļ arī citi ierobežojumi, piem ēram, tehnoloģiju nodošanas  
ierobežojumi un vietējā satura pras ības, kā arī prasības par iepriekš ēju administrat īvu 
apstiprinājumu. Būtisks kavēklis ieguld ījumiem Ķīnā ir arī vietējo ražotāju un jo īpaši 
valsts uzņēmumu subsidēšana .  
 Ķīna vienpus ēji ir veikusi vair ākus ar ieguld ījumiem saist ītus pasākumus. 2014. gada 
novembrī tā ierosināja pārskatīt savu ārvalstu ieguld ījumu katalogu  un atcelt 
vairākus ierobežojumus. Lai gan š āda pārskatīšana vērtējama atzin īgi, vilšanos rada šaj ā 
pārskatīšanas projekt ā paredzētā dažu jaunu nozaru ierobežot ā atvēršana un citu 
aizvēršana. Pazi ņotās reformas, kas saist ītas ar Šanhajas br īvās tirdzniec ības 
izmēģinājuma zonu  (ŠBTZ), nav pietiekami ātri īstenotas. T ā sauktais ŠBTZ 
negatīvais saraksts (taj ā minētas visas nozares, kur ās ārvalstu ieguld ījumi ir ierobežoti; 
 
6 
 pārējās nozarēs ieguldījumi ir atļauti) pārskatīts 2014. gada j ūlijā. Lai gan daž ās nozarēs 
atviegloti vair āki ierobežojumi attiec ībā uz ārvalstu ieguld ījumiem, uz ņēmumi joproj ām 
saskaras ar daudziem b ūtiskiem šķēršļiem ārvalstu ieguld ījumiem šaj ā zonā. Šī situācija 
tiks uzraudz īta, ņemot vērā arī Ķīnas iestāžu nesen sniegto pazi ņojumu par jaunu br īvās 
tirdzniecības zonu atv ēršanu. 
9) Publiskā iepirkuma  jomā ES turpina aicin āt Ķīnu pēc iespējas drīz pievienoties 
Nolīgumam par valsts iepirkumu (NVI), k ā arī pielāgot tās tiesību aktus NVI. Ķīna 
2015. gada janv ārī iesniedza p ārskatītā NVI priekšlikumu; ES atzin īgi vērtē progresu 
attiecībā uz tā tvērumu centr ālajam līmenim pak ārtotajos līmeņos, taču joprojām jāveic 
būtiski uzlabojumi, jo īpaši saistībā ar noteikumiem par valsts uz ņēmumiem.  
10) Joprojām ir aktu āli daudzi ar intelektu ālā īpašuma ties ību (IĪT) ievērošanu Ķīnā 
saistīti jautājumi. Cita starp ā tie ir jaut ājumi par patentu re ģistrāciju, funkcion ālo 
modeļu zemo kvalit āti un preču zīmju negodpr ātīgu izmantošanu, k ā arī par ilgstošaj ām 
reģistrācijas proced ūrām un apgr ūtinošo ārvalstu dokumentu legaliz ācijas proced ūru. 
Turklāt administrat īvās, tiesu un muitas iest ādes joproj ām nenodrošina pietiekamu 
aizsardzību pret I ĪT pārkāpumiem. Joproj ām pastāv arī daudz ar komercnosl ēpumu 
aizsardzību saistītu neskaidr ību; kā tiek ziņots, tie nereti j āatklāj Ķīnas iestādēm un 
uzņēmumiem.  
11) Ķīna joprojām uzskata, ka tikai Ķīnā izstrādātās inform ācijas aizsardz ības 
tehnoloģijas uzskat āmas par „droš ām”, turklāt Ķīnā jēdzienu „valsts droš ība” 
izmanto t ādā mērā, kas krietni p ārsniedz parastu starptauti sko praksi. Tas ir milz īgs 
šķērslis ārvalstu uz ņēmumiem, kuri v ēlas konkur ēt tirdzniec ības lietojumprogrammu 
jomā IT nozar ē. Turklāt ārvalstu uz ņēmumiem joproj ām tiek liegts piedal īties ar 
drošību saistītu standartiz ācijas strukt ūru darbā. 
12) ES uzņēmumi Ķīnā saskaras ar daudziem importa pas ākumiem, kas saist īti ar 
sanitārām un fitosanit ārām prasībām. Būtu jāatceļ patlaban sp ēkā esošais ES liellopu 
un aitu ga ļas importa aizliegums. Turkl āt būtu jāpieņem starptautiskie standarti, kas 
attiecas, piem ēram, uz p ārtikas nekait īgumu un dz īvnieku vesel ību. 
13) ES satrauc ar ī ar piekļuvei Ķīnas tirgum saist īti šķēršļi veselības un kosm ētikas 
nozarē. Medicīnisko ier īču un farmaceitisko produktu  jomā jaunā tiesiskā 
regulējuma sist ēma būtu jāpielāgo starptautiskajiem standartiem un praksei t ādos 
jautājumos kā klīniskā izpēte un reģistrācijas pras ības. Kosmētikas  jomā būtu jāuzlabo 
jaunu kosm ētikas sastāvdaļu reģistrācijas process, k ā arī tas jāattiecina tikai uz augst āka 
riska sast āvdaļām. Būtu jāatļauj marķēt kosmētikas produktus, izmantojot uzl īmes, un 
pārbaudes noteikumi b ūtu jāpielāgo starptautiskajiem standartiem. 
c) Indija  
14) Indijā ES uzņēmumiem joproj ām jāpārvar būtiski ar piek ļuvi tirgum saist īti šķēršļi 
IT un elektronikas pre ču nozarē. Nav vērojams turpm āks būtisks progress t ādas 
 
7 
 politikas īstenošanā, kas droš ības apsv ērumu dēļ paredz iekšzemē ražotām 
elektronikas prec ēm preferenci ālu piekļuvi tirgum publiskaj ā iepirkum ā, — Indija 
2013. gad ā pārtrauca īstenot šo politiku un nep ārprotami noteica, ka to nepiem ēro ar 
publisko iepirkumu nesaist ītās jomās. Indija turpina a pgalvot, ka tai nav j āpilda PTO 
saistības (jo īpaši Nolīgums par valsts iepirkumu, jo Indija nav t ā puse). Gaid āms, ka 
Indija drīzumā paziņos par vērtības pievienošanas krit ērijiem sav ā valsts iepirkuma 
shēmā.  
2014. gada 3. janv ārī Indijā stājās spēkā obligāta prasība reģistrēt 15 kategoriju IT 
un elektronisk ās patēriņa preces . Ar 2014. gada 8. novembr ī publicēto rīkojumu šo 
prasību attiecin āja vēl uz 15 izstr ādājumiem. Pras ības par oblig ātu valstī veicamu 
telesakaru t īkla elementu p ārbaudi un sertifik āciju īstenošana tika atlikta l īdz 2015. gada 
1. aprīlim. Tā kā ievērojamu šo izstr ādājumu daļu Indijas tirg ū importē, šie pasākumi 
var īpaši ietekm ēt tirdzniec ību. 
15) Turklāt joprojām pastāv problēmas, kas saist ītas ar Indijas Standartu biroja 
sertifikācijas sist ēmas īstenošanu attiec ībā uz riepu importu un eksportu . 
Būtiskākās problēmas ir maksa, ko piem ēro par katru mar ķēto riepu, ilgstoš ās 
procedūras, rūpnīcu pārbaudes, k ā arī nepieciešam ās banku garantijas.  
16) Indija  kopš 2013. gada augusta ir izdar ījusi izmai ņas 2011. gada Noteikumu par 
pārtikas nekait īguma standartiem attiec ībā uz mar ķējumu un iepakojumu  
interpretācijā un izpild ē, pieņemot ierobežojoš āku pieeju uzl īmju izmantošanai uz 
iepakojuma un t ādējādi radot nopietnu trauc ējumu pārtikas tirdzniec ībā. Vispārīgāk 
runājot — Indija nesen ir paplašin ājusi savas mar ķēšanas shēmas, nosakot vair āk 
ierobežojumu daudz ās nozarēs (piemēram, kosm ētikas, medic īnisko ier īču un IST 
nozarē). 
17) Indija 2014. gad ā kosmētikas  nozarē ieviesa vair ākus pasākumus, kas saist īti ar tādiem 
jautājumiem k ā marķējums, testi ar dz īvniekiem un re ģistrācijas pras ības import ētiem 
produktiem. Attiec ībā uz marķējumu  jānorāda, ka Indija 2014. gada j ūlijā publicēja 
marķējuma pras ības augu un citas izcelsmes produktiem. Turkl āt Indija ieviesa testu ar 
dzīvniekiem aizliegumu  kosmētikas nozar ē, kas praktiski var noz īmēt aizliegumu lietot 
plaši izmantotas un neaizst ājamas sast āvdaļas, kuras joproj ām ir atkar īgas no testos ar 
dzīvniekiem ieg ūtiem datiem, ja nav pieejama alternat īva aizstājējmetode.  
d) Japāna 
18) Kopš sākušās sarunas par visaptverošu BTN , joprojām turpin ās diskusijas par 
šķēršļiem, kas nav saist īti ar tarifiem . Attiecībā uz dažiem no šiem š ķēršļiem 
(piemēram, biolo ģiskās pārtikas, alkoholisko dz ērienu vairumtirdzniec ības licenc ēšanu) 
Japāna jau ir izpild ījusi saistības, ko t ā uzņēmās sagatavošan ās posmā, pirms s ākās 
sarunas par BTN. Attiec ībā uz dažiem citiem š ķēršļiem, kurus Jap āna apņēmās mazināt 
pirmajā sarunu gad ā, ir panākts ievērojams progress (piem ēram, farmaceitisko produktu, 
pārtikas piedevu, liellopu ga ļas un medic īnisko ierīču apstiprin āšanas proced ūru jomā). 
 
8 
 Tomēr vairāki jautājumi joproj ām nav atrisin āti, un tas b ūs jāizdara līdz sarunu 
pabeigšanai. Papildus saska ņotajam sarakstam darb ības jomu izp ētes kontekst ā ES 
2014. gada decembr ī iesniedza Jap ānai ar tarifiem nesaist īto pasākumu otro 
sarakstu , kurā galvenok ārt iekļauti daudzi ar sanit ārajiem un fitosanit ārajiem 
pasākumiem saist īti neatrisin āti jautājumi. Joproj ām notiek diskusijas ar Jap ānu par šo 
otro sarakstu, un ES m ērķis ir panākt savlaic īgu un jēgpilnu progresu. Puses sarun ās 
pievēršas arī citām jomām, kurās ES uz ņēmēji sastopas ar probl ēmām, veicot 
darījumdarbību Japānā, piemēram, publisk ā iepirkuma jomai (tostarp dzelzce ļa nozarē). 
e) Amerikas Savienot ās Valstis  
19) ES joproj ām satrauc ierobežojumi ar saukli „pērciet amerik āņu preci” , ko piem ēro 
ASV publiskaj ā iepirkum ā. Šie ierobežojumi joproj ām attiecas uz lielu da ļu ASV 
publisko iepirkumu, rezerv ējot ievērojamu da ļu publisk ā iepirkuma l īgumu viet ējām 
precēm un pakalpojumiem un izsl ēdzot ārvalstu uz ņēmumus no dal ības publiskaj ā 
iepirkumā. Ir skaidrs, ka iev ērojams progress š ā jautājuma risin āšanā ir būtisks 
priekšnosac ījums TTIP sarunu veiksm īgai pabeigšanai. Īpaši svar īgi būs nodrošin āt 
labāku ES piek ļuvi publiskajam iepirkumam par štatu l īmenī ASV. 
20) Ar intelektu ālā īpašuma ties ību aizsardzību ASV  saistītās grūtības, jo īpaši ar ES 
pārtikas un dz ērienu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu (galvenok ārt vīna, siera un 
gaļas) aizsardz ību saistītās, rada iev ērojamu neapmierin ātību ES ražot āju vidū. 
Patlabanējās TTIP sarunas  nodrošina v ērā ņemamu iesp ēju panākt ES ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor āžu labāku aizsardz ību ASV.  
21) ASV pastāv dažādi ar sanitārajiem un fitosanit ārajiem pas ākumiem saist īti šķēršļi. 
ES joproj ām ir lielas bažas par ASV not eiktajiem aitu un kazu ga ļas, kā arī olu 
izstrādājumu importa ierobežojumiem. Turkl āt ilgi kav ējas ES pieteikumu izskat īšana 
attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktu, piem ēram, liellopu ga ļas, atseviš ķu piena 
produktu un dz īvu glieme ņu, kā arī augu izcelsmes produktu, piem ēram, ābolu un 
bumbieru, importu. Ar ī šai sakar ā TTIP sarunas var sniegt iesp ēju panākt progresu šo 
jautājumu risin āšanā. 
f) Krievija  
22) Krievija ir nepareizi piem ērojusi savus PTO saistošos tarifus  attiecībā uz daudziem 
produktiem, tostarp pap īru, mājsaimniec ības ierīcēm un lauksaimniec ības produktiem, 
piemēram, palmu e ļļu. ES 2014. gada 31. oktobr ī pieprasīja PTO str īdu izšķiršanas 
apspriešanos.  
23) Jaunais Krievijas likums par personas datu lokaliz āciju (Federālais likums Nr. 242), 
kuru prezidents Putins parakst īja 2014. gada 21. j ūlijā, prasa, lai visi Krievijas 
iedzīvotāju personas dati tiktu glab āti un apstr ādāti Krievij ā, neparedzot iz ņēmumus 
attiecībā uz komerci āliem datiem. Š ādas visaptverošas pras ības izmantot viet ējos 
serverus bez iz ņēmuma attiec ībā uz komerci āliem datiem ir nesam ērīgas un var kait ēt 
 
9 
 digitālajai ekonomikai kopum ā. Jo īpaši šīs prasības rada iev ērojamu šķērsli Eiropas 
mākoņpakalpojumu sniedz ējiem, kā arī pārrobežu m ākoņdatošanas tirgus att īstībai. ES 
uzskata, ka š ādas lokaliz ācijas pras ības būtu jāpiemēro tikai īpašos izņēmuma 
gadījumos (piem ēram, tikai gad ījumos, kad nav iesp ējams citādi nodrošin āt datu 
drošību/ privātuma pras ības), turkl āt tām jābūt pilnībā saderīgām ar attiec īgajiem PTO 
tiesību aktu noteikumiem. 
24) Krievijā joprojām ir aktu āli vairāki sanitārie un fitosanit ārie jautājumi . ES 
2014. gada 8. apr īlī pieprasīja PTO str īdu izšķiršanas apspriešanos ar Krieviju par 
importa ierobežojumiem attiec ībā uz ES izcelsmes c ūkām, cūkgaļu un atseviš ķiem 
cūkgaļas izstrādājumiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumu d ēļ ierobežot ās teritorij ās 
Lietuvā un Polij ā Baltkrievijas robežas tuvum ā. Apspriežoties neizdev ās panākt 
rezultātu, un 2014. gada 22. j ūlijā tika izveidota PTO Str īdu izšķiršanas komisija. 
Joprojām tiek piem ērots kartupe ļu un citu augu izcelsmes produktu importa aizliegums, 
kas stājās spēkā 2013. gada 1. j ūlijā, turklāt jaunas probl ēmas cita starp ā rada liellopu 
gaļas atgriezumu importa no ES aizliegums kopš 2014. gada 27. j ūnija, aug ļu un 
dārzeņu importa no Polijas aizliegums ( īpaši skar ābolus), ko ieviesa 2014. gada 
1. augustā, kā arī gaļas miltu, subproduktu un tauku importa no ES aizliegums kopš 
2014. gada 22. oktobra. 
25) Krievija 2014. gada 7. august ā izdeva dekr ētu par lauksaimniec ības produktu un 
pārtikas importa aizliegumu  no konkr ētām valstīm, tostarp ES dal ībvalstīm, kuras 
pieņēmušas sankcijas  pret Krieviju Ukrainas situ ācijas kontekst ā. Šie produkti ietver 
gandrīz visus ga ļas produktus (liellopu ga ļu, cūkgaļu, mājputnu ga ļu un vairākus gaļas 
izstrādājumu veidus), piena produktus, aug ļus un dārzeņus, kā arī zivis un v ēžveidīgos. 
Ir aizliegts ievest ar ī dažus pārstrādātus lauksaimniec ības produktus.  
26) Tirdzniec ības tehnisko š ķēršļu (TBT ) jomā ES uzņēmēji joprojām sastopas ar 
neskaitāmiem horizont ālajiem un nozar ēm rakstur īgiem šķēršļiem apgrūtinošu 
tehnisko noteikumu  dēļ, kuri nereti paredz pārmērīgas sertifik ācijas un atbilst ības 
novērtēšanas pras ības. Daudzos gad ījumos tehniskie noteikumi, kurus tagad pie ņem 
Eirāzijas Ekonomikas savien ība, neatbilst starptautis kajiem standartiem. P ārmērīgi 
apgrūtinošu Eir āzijas Ekonomikas savien ības tehnisko noteikumu b ūtiski piem ēri ir 
tehniskie noteikumi par pat ēriņa preču, kā arī bērniem un pusaudžiem paredz ēto preču 
drošumu (noteikumi, kas cita starp ā attiecas uz tekstilizstr ādājumiem, ap ģērbu un 
apaviem) un tehnisko noteikumu projekts par alkoholisko dz ērienu drošumu.  
27) Krievija ir pie ņēmusi subsid ēšanas programmu, kas cita starp ā paredz subsīdijas lauku 
saimniecību iekārtu un lauksaimniec ības tehnikas ražot ājiem . Šajā programm ā 
paredzēts piešķirt subsīdijas lauksaimniec ības tehnikas ražot ājiem un pirc ējiem, 
ievērojot konkrētus viet ējā satura nosac ījumus . Šāda situācija kait ē ES 
lauksaimniec ības tehnikas (jo īpaši ražas nov ākšanas kombainu) ražot ājiem, kuriem ir 
liela interese pa r Krievijas tirgu. 
 
10 
 28) Eirāzijas Ekonomisk ā komisija 2013. gada 14. maij ā noteica antidempinga 
maksājumus vieglo komerci ālo automobi ļu importam  no Vācijas un It ālijas. Šā 
pasākuma īstenošanas rezult ātā pārmērīgi lielo maks ājumu dēļ faktiski tika p ārtraukts 
vieglo komerci ālo automobi ļu eksports no ES uz Krieviju. Antidempinga pas ākumi tiks 
piemēroti 5 gadus un attieksies uz ES ekspor ta apjomu aptuveni EUR 180 miljonu 
vērtībā. Vairāki ES uz ņēmumi ir pieredz ējuši savas tirgus da ļas dramatisku 
samazinājumu šajā Krievijas tirgus segment ā. Komisija s āka PTO str īdu izšķiršanas 
procedūru, un 2014. gada 20. oktobr ī tika izveidota komisija. 
4) Dažādi līdzekļi tirdzniec ības un ieguld ījumu šķēršļu mazināšanai  
a) Patlaban ējās BTN sarunas 
ES ir iesaist ījusies BTN sarun ās ar četriem no t ās sešiem strat ēģiskajiem ekonomiskajiem 
partneriem, k ā arī sarunās par ieguld ījumiem ar Ķīnu. Lai gan sarun ās ar Indiju un Mercosur  
progress ir bijis nepietiekams, ES m ērķis joprojām ir parakst īt vērienīgus nolīgumus. TTIP un 
ES un Jap ānas BTN sarunas virz ās uz priekšu vienm ērīgi. Kā pārskata veid ā jau izklāstīts 
2. daļā, patlaban notiek divpus ējās sarunas ar ī ar vairākām citām valstīm un reģioniem. 
Kaut arī ir uzlabojuš ās izredzes jau tuv ākajā nākotnē pilnībā īstenot PTO Bali ties ību aktu 
kopumu, turkl āt notiek daudzsološas plurilater ālās sarunas, tom ēr divpusējās BTN sarunas 
kļūst arvien noz īmīgāks instruments, ar ko risin āt jautājumus, kas saist īti ar īpašiem 
tirdzniecībai traucējošiem pas ākumiem noz īmīgos trešo valstu tirgos. TTIP sarun ām ar ASV 
ir īpaši būtiska strat ēģiskā nozīme, jo visaptverošais nol īgums, kas ietver stingras 
reglament ējošās prasības, varētu ne tikai veicin āt tirdzniec ību pušu starp ā, bet arī ieviest 
inovatīvu regulējuma konver ģences modeli un sniegt paraugu pasaules m ērogā. Tādējādi 
vērienīgais darījums ar ASV ļautu ES ar ī turpmāk ieņemt un nostiprin āt vadošo poz īciju 
regulējuma jom ā pasaulē.  
Papildus TTIP modelim ES pa ļaujas arī uz BTN sarun ām, kuru m ērķis ir novērst ilgstošos 
šķēršļus būtiskākajos tirgos, piem ēram, Japānā, kur sarunu pamat ā ir visaptveroša pieeja, kas 
vērsta uz daž ādu ar tarifiem nesaist ītu šķēršļu likvidēšanu. Šī stratēģija jau ir devusi konkr ētus 
rezultātus patlaban ējās sarunās un var ētu būt daudzsološs modelis turpm ākajām BTN 
sarunām. 
BTN sarunu priekšroc ība ir arī tā, ka vienlaikus iesp ējams risin āt jautājumus, kas skar 
daudzus b ūtiskus šķēršļus, kā arī attiecīgos gadījumos izskat īt risinājumus, kas ir plaš āki par 
spēkā esošajiem starptautisk ās tirdzniec ības noteikumiem. Š ādi nolīgumi var pal īdzēt novērst 
jaunu šķēršļu rašanos. 
Taču arī preferenci ālās tirdzniec ības nolīgumiem ir ierobežojumi. Sarun ām par šiem 
nolīgumiem un to īstenošanai nepieciešams laiks, turkl āt nepieciešamais koncesiju l īdzsvars 
nosaka to, ka nav iesp ējams novērst visus š ķēršļus vienlaic īgi.  
 
11 
 b) Spēkā esošo BTN īstenošana un izpilde 
Attiecībā uz īstenošanu un izpildi j ānorāda, ka ES turpina darbu virz ībā uz visu nosl ēgto 
nolīgumu piln īgu īstenošanu. Lai nodrošin ātu, ka sarunu laik ā panāktās tirdzniec ības iespējas 
realizētos faktisk ās tirdzniec ības plūsmās, ES cita starp ā izmanto savu tirgus piek ļuves 
stratēģiju, lai sekotu l īdzi trešo pušu saist ību izpildei. T ādēļ ES sarunu un izpildes 
programmas papildina viena otru. 
ES BTN ar Dienvidkoreju, kas st ājās spēkā 2011. gada 1. j ūlijā, ir labs piem ērs preferenci ālās 
tirdzniecības nolīguma īstenošanas efekt īvai uzraudz ībai. Piem ēram, saska ņā ar sadarb ības 
noteikumiem, kas paredz ēti BTN pielikum ā par ķīmiskajām vielām, Koreja un ES daž ādus ar 
Korejas jauno ties ību aktu K-REACH  saistītus aspektus var ētu precizēt BTN paredz ētās 
ķīmisko vielu darba grupas san āksmēs. Līdzīgi arī BTN paredz ētās farmaceitisko 
produktu / medic īnisko ierīču darba grupas san āksmes ir ļāvušas pien ācīgi īstenot konkr ētas 
saistības, par kur ām vienojuš ās abas puses šaj ās nozarēs. Šāda pieeja, kas izmantota ar ī 
saistībā ar tirdzniec ības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru, k ā arī Centrālameriku, ir noder īgs 
precedents m ūsu īstenošanas pieejas izstr ādei saskaņā ar turpmākajiem BTN. 
c) PTO strīdu izšķiršanas proced ūras 
PTO izpildes darb ība joproj ām ir būtisks īstenošanas instruments, kad vien t āds ir 
nepieciešams un piem ērots. ES joproj ām bieži izmanto PTO str īdu izšķiršanas proced ūras. ES 
2014. gad ā ierosināja trīs jaunas PTO str īdu izšķiršanas lietas pret Krieviju, k ā arī vienu lietu 
pret ASV, kura saist īta ar uzņēmumam Boeing  piešķirtajām subsīdijām. 
Joprojām tiek īstenotas vair ākas citas PTO str īdu izšķiršanas proced ūras, ko ES s āka pirms 
2014. gada. Piem ēram, 2014. gada 17. decembr ī tika izveidota PTO komisija liet ā pret 
Brazīliju, kura izskat īja nodok ļu atvieglojumus automobi ļu, elektronikas un autom ātisko 
iekārtu vietējiem ražot ājiem.  
PTO strīdu izšķiršanas proced ūra joprojām ir labākais risinājums, ja citi izpildes instrumenti 
izrādās nepietiekami. Lai gan š ādu proced ūru īstenošanai nepieciešams ilgs laiks, t ās sniedz 
iespēju sistemātiskāk likvidēt būtiskus šķēršļus un pan ākt tiesisko noteikt ību ilgtermi ņā. ES 
ierosinātas un veiksm īgi atrisin ātas lietas b ūtisks piem ērs saistīts ar Ķīnas noteiktiem 
ierobežojumiem attiec ībā uz retzemju met ālu eksportu, kad Ķīna 2015. gada janv ārī atcēla 
savas eksporta kvotas.  
d) PTO komitejas 
ES ir viena no akt īvākajām PTO dal ībniecēm komitej ās, kuras risina jaut ājumus, kas saist īti ar 
tirdzniecības tehniskajiem š ķēršļiem un sanit ārajiem un fitosanit ārajiem pas ākumiem. TBT un 
SFS komiteju san āksmes Žen ēvā ir reāla iespēja uzsvērt ES satraukumu par tehniskajiem 
noteikumiem un nepamatotiem SFS pas ākumiem, ko ieviesuši citi PTO dal ībnieki, kā arī 
iespēja uzlabot inform ētību un izpratni un veidot sadarb ību ar citiem iesaist ītajiem PTO 
dalībniekiem. 
 
12 
 ES aktīvā pieeja ietver ne tikai sadarb ību ar TBT un SFS komitej ām — ES ir ieinteres ēta arī 
visu pārējo PTO komiteju darb ā, jo īpaši to, kuras risina ar importa licenc ēšanas proced ūrām, 
ar tirdzniec ību saistītajiem ieguld ījumu pasākumiem, k ā arī ar subsīdijām un kompens ācijas 
pasākumiem saist ītus jautājumus. 
e) Starptautisk ās augstākā līmeņa sanāksmes 
Starptautisk ās augstākā līmeņa sanāksmes — gan divpus ējās, gan arī daudzpus ējās —, kurās 
piedalās ES un/vai dal ībvalstis, p ēdējos gados ir k ļuvušas arvien noz īmīgākas un b ūtu 
uzskatāmas par b ūtisku iesp ēju īpašu tirdzniec ības un ieguld ījumu šķēršļu likvidācijai. Valstu 
un valdību vadītāji tiekas biež āk, lai diskut ētu par izš ķirīgiem starptautiskiem ekonomikas 
jautājumiem, kurus bieži vien nevar skat īt izolēti no vairākām tirdzniec ības problēmām, kas ir 
to pamat ā. Šajā ziņā G20 form āta sanāksmes sniedz lieliskas iesp ējas. Saist ībā ar ES 
gatavošanos augst ākā līmeņa sanāksmēm, kurās piedalās AP/PV3, Komisijai un dal ībvalstīm 
īpaša uzman ība būtu jāpievērš šķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem, kas šaj ā ziņojumā 
noteikti par priorit āriem. 
5) Secinājumi  
Šis piektais zi ņojums par š ķēršļiem tirdzniec ībai un ieguld ījumiem v ēlreiz parāda, ka mūsu 
stratēģiskie partneri joproj ām saglab ā dažādus būtiskus šķēršļus tirdzniec ībai un 
ieguldījumiem, kurus bieži vien ir sarež ģīti likvidēt. Ņemot vērā pašreizējo — kopum ā 
sarežģīto — situ āciju, kuru raksturo ekonomisk ā nenoteikt ība un iev ērojama politisk ā 
spriedze, past āv būtisks risks, ka daudzi no šiem š ķēršļiem saglab āsies arī turpmāk, kā arī 
radīsies jauni š ķēršļi, kuri kait ēs visiem.  
Tādēļ, lai īstenotu ES centienus likvid ēt šķēršļus, joproj ām izšķirīga nozīme ir liel ākai 
noteiktībai politiskaj ā līmenī, kā arī ES tirgus piek ļuves strat ēģijas intens īvākai un akt īvākai 
īstenošanai. Vienlaic īgi izmantojot daž ādus instrumentus, apsverot katra š ķēršļa konkrēto 
kontekstu, k ā arī izredzes to likvid ēt, iespējams gūt labus rezult ātus. 
 
                                                 
3 Savienības Augst ā pārstāve ārlietās un drošības politikas jaut ājumos un Komisijas priekšs ēdētāja vietniece.