LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 2.6.2010 
SEC(2010) 679 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments, kas pievienots 
  
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par grozījumiem Regul ā (EK) Nr. 1060/2009 par kred ītreitingu a ģentūrām 
  
{COM(2010) 289 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 678}  
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kredītreitingu a ģentūru regulas b ūtisks elements ir ārējas uzraudz ības režīma izveidošana, lai 
Eiropas regulatori uzraudz ītu kredītreitingu a ģentūru īstenoto kred ītreitingu izsniegšanu1. Ar 
Kredītreitingu a ģentūru regulu izveidoja uzraudz ības sistēmu, kuras pamat ā ir dalībvalstu 
kompetento iest āžu kolēģijas, kas dod iesp ēju visām attiecīgajām kompetentaj ām iestādēm 
piedalīties kred ītreitingu a ģentūras vai kred ītreitingu a ģentūru grupas re ģistrācijas un 
uzraudzības proces ā, lai gan gal īgo lēmumu vienm ēr pieņem mītnes dalībvalsts kompetent ā 
iestāde. Kredītreitingu a ģentūru uzraudz ības sistēma bija viens no sarež ģītākajiem tematiem 
Padomes un Parlamenta sarun ās, kas veiksm īgi noslēdzās 2009. gada 23. apr īlī. De Larosière  
grupas sagatavotais 2009. gada marta zi ņojums, kam sekoja Komisijas 2009. gada 27. maija 
paziņojums, politisk ā līmenī izvirzīja iespēju izveidot Kopienas a ģentūru, kura nodarbotos ar 
jautājumiem, kas saist īti ar kred ītreitingu a ģentūrām. Kompromisa risin ājums par 
Kredītreitingu a ģentūru regulu jau paredz ēja nepieciešam ību pārskatīt regulā ietvertos 
noteikumus par uzraudz ību, ņemot vērā turpmāko politikas att īstību. Komisijas priekšlikums 
par jaunu uzraudz ības sistēmu Eirop ā, izveidojot tr īs Eiropas uzraudz ības iestādes, ainu 
mainīja. Padome 2009. gada decembr ī principā piekrita pieš ķirt jaunajai EVTI tiešas 
uzraudzības pilnvaras p ār kredītreitingu a ģentūrām2. 
Taču tas nav vien īgi politiskais viedoklis, kas run ā par labu centraliz ētākas kredītreitingu 
aģentūru pārraudzības apsvēršanai ES. Nopietni, ar faktiem pamatoti r ādītāji liecina, ka š āda 
pieeja lab āk atbildīs šīs nozares uz ņēmējdarbības specifikai: 
i) reitingu noteikšanas  pakalpojumu mobilit āte, jo tos viegli var sniegt no daž ādām 
atrašanās vietām (piemēram, vācu analītiķis, kas darbojas Francijas kred ītreitingu 
aģentūras Londonas biroj ā un sagatavo It ālijas uzņēmuma reitingu); 
ii) reitingu p ārrobežu ietekme uz to izmantot ājiem, kas atrodas aiz k ādas jurisdikcijas 
ģeogrāfiskajām robežām (piemēram, Jap ānas kredītreitingu a ģentūras izsniegtus 
reitingus riska kapit āla aprēķināšanai var izmantot daž ādu dalībvalstu bankas). 
Kredītreitingu a ģentūru darbība ievērojami atš ķiras no banku vai apdrošin āšanas sabiedr ību 
darbības. Tai nav tik stingras teritori ālas piesaistes (fizisk ās klātbūtnes vai kapit āla piesaistes 
ziņā), un ar konkr ētu kredītreitingu a ģentūru saistīto rezult ātu ietekme uz konkr ētu 
jurisdikciju var b ūt daudz maz āk saskatāma. 
Tātad, lai ar ī uzraudzības sistēma, kas patlaban paredz ēta Kredītreitingu a ģentūru regulā, vēl 
nav ieviesta, taj ā jau var konstat ēt dažas nepiln ības. Šie tr ūkumi un to galven ās sekas 
kredītreitingu a ģentūrām un uzraudz ības iestādēm ir šādi. 
                                                 
1 Kred ītreitingu a ģentūru regula aizst āja iepriekš ējo politisko pieeju attiec ībā uz šo jaut ājumu, saska ņā ar 
kuru no kred ītreitingu a ģentūrām sagaidīja, lai tās savos rīcības kodeksos iek ļautu visus Starptautisk ās 
Vērtspapīru komisijas organiz ācijas ( IOSCO ) kodeksa noteikumus. Ta ču šī pašregul ējuma pieeja 
neattaisnoja cer ības, jo kred ītreitingu a ģentūras tai sekoja p ēc brīvprātības principa, bieži izmantojot 
“ievēro vai paskaidro” principu. Saska ņā ar šo pieeju nebija iesp ējama faktisk ās atbilstības padzi ļināta, 
neatkarīga pārbaude. Finanšu kr īzes sākums atkl āja būtiskus trūkumus kred ītreitingu a ģentūru iekšējā 
organizācijā, pārredzamībā un konfliktu risin āšanā un tādējādi paātrināja jaunas, pras īgākas ES politikas 
izstrādi šajā jomā. 
2 Skat īt 6. panta 3. punktu Prezidentvalsts kompromisa priekšlikum ā EVTI regulai (visp ārējā pieeja), ko 
ECOFIN  apstiprin āja 2009. gada 2. decembr ī: 
http://register.consilium.europa.eu/pdf /en/09/st16/st16751-re01.en09.pdf. 
LV 3   LV 1.1. Liels skaits iesaist īto uzraudz ības iestāžu — kompeten ču konfliktu risks 
Sarežģītā uzraudzības sistēma, kurā paredzēta i) oblig āta cieša sadarb ība starp kompetentaj ām 
iestādēm un ii) tas, ka tikai dažas no t ām reāli izmanto uzraudz ības un pras ību izpildes 
pilnvaras, bija izveidota t ā, lai nodrošin ātu, ka visu attiec īgo uzraudz ības iestāžu intereses ir 
pietiekam ā mērā pārstāvētas un ka t ās ņem vērā galīgā lēmuma pie ņēmēji. Tajā pašā laikā bija 
jāņem vērā reitingu noteikšanas darb ības specifiskais raksturs. T āpēc uzraudz ības iestāžu 
kompeten ču sadalījums ģeogrāfiskajā ziņā nebija noteikts p ārāk stingri, radot iesp ēju 
potenciāliem strīdiem ES iekšien ē. Svarīgi ir tas, ka š ī politikas izv ēle nozīmē, ka 
kredītreitingu a ģentūrām būtu pienākums sadarboties ar vair ākām vienas nozares 
kompetent ām iestādēm. Galven ā problēma, kas izriet no š īs situācijas, ir kompeten ču 
konfliktu risks, kas var rad īt iespējamas nepiln ības (neefekt īvu uzraudz ību), pārklāšanos 
(nelietder īgu uzraudz ību) vai arbitr āžu/nevienl īdzīgus konkurences nosac ījumus. 
1.2. Risks, ka dal ībvalstu kompetent ās iestādes atseviš ķos gadījumos Kred ītreitingu 
aģentūru regulu piem ēros atšķirīgi un nekonsekventi 
Neatkarīgi no vair ākiem elementiem, kas paredz ciešu sadarb ību starp atseviš ķām uzraudz ības 
iestādēm (piem ēram, darbu kol ēģijās), pašreiz ējais kred ītreitingu a ģentūru uzraudz ības 
modelis galu gal ā balstās uz to, ka atseviš ķi regulatori dal ībvalstīs īsteno uzraudz ības un 
prasību izpildes pilnvaras. M ītnes dalībvalsts kompetent ā iestāde var ignor ēt savu kol ēģijā 
esošo partneru viedok ļus. Uzņēmējas dalībvalsts kompetent ā iestāde var arī veikt individu ālu 
darbību, ko nav apstiprin ājusi attiec īgā kolēģija. Tas atseviš ķos gadījumos var novest pie t ā, 
ka dalībvalstu kompetent ās iestādes Kred ītreitingu a ģentūru regulu piem ēro atšķirīgi un 
nekonsekventi. 
1.3. Apgrūtinošs un laikietilp īgs administrat īvais process 
Sadarbība ar vair ākām uzraudz ības iestādēm visā ES rad ītu kredītreitingu a ģentūrām 
ievērojami augst ākas atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas. No uzraudz ības iestāžu puses 
raugoties, stingrie saska ņošanas un apspriešan ās noteikumi, no kuriem iz riet visu ieinteres ēto 
iestāžu iesaist īšanās uzraudz ības un pras ību izpildes proces ā, visticam āk, smagi noslogos ES 
uzraudzības sistēmas spēju dot savlaic īgus un efekt īvus rezult ātus3. 
1.4. Aplamu stimulu risks:  vai valstu uzraudz ības iestādes var aptvert kred ītreitingu 
aģentūru darbību visā Eiropā? 
Dalībvalstu kompetent ās iestādes var apl ūkot kredītreitingu a ģentūru uzraudz ību galvenok ārt 
no valsts perspekt īvas, neredzot visu kopainu, proti, kred ītreitingu a ģentūras darbības globālo 
specifiku un ietekmi. Jo īpaši gadījumos, kad kred ītreitingu a ģentūras galven ā ietekme ir 
ārpus dalībvalsts, kur ā tā ir reģistrēta, pastāv risks, ka m ītnes dalībvalsts kompetent ā iestāde 
nepiešķir pietiekami daudz l īdzekļu šīs kredītreitingu a ģentūras uzraudz ībai. Tas var ētu radīt 
konfliktus, jo kompetentajai m ītnes dalībvalsts uzraudz ības iestādei, kas parasti atbild par 
savu vietējo finanšu tirgu un atskait ās savas valsts politikas iest ādēm, ir jāuzņemas galven ā 
atbildība par kred ītreitingu a ģentūras darbībām visas Eiropas m ērogā, kuras galvenok ārt 
ietekmē finanšu tirgus, kuri atrodas ārpus tās mītnes jurisdikcijas. Š ī tipiskā konflikta 
                                                 
3 Piem ēram, lai veiktu uzraudz ības pasākumu (piem ēram, aptur ētu reitinga izmantošanu), m ītnes 
dalībvalsts kompetentajai iest ādei vispirms b ūtu par to j āpaziņo kolēģijai un kol ēģijas koordinatoram, 
pēc tam jāapspriežas ar kol ēģiju par pied āvāto pasākumu un, ja nav iesp ējams pan ākt vienošanos, 
jāapspriežas ar CESR  un tad atkal ar kol ēģiju. Tikai p ēc tam, kad tas b ūtu izdarīts, kompetent ā iestāde 
varētu pieņemt lēmumu. 
LV 4   LV risināšanai var b ūt nepieciešamas laikietilp īgas un dārgas saska ņošanas un pras ību izpildes 
darbības no EVTI un Komisijas puses. 
2. SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Pirmajā iedaļā konstatētās problēmas nevar efekt īvi atrisināt dalībvalstu līmenī, jo tās izriet no 
spēkā esošiem ES ties ību aktiem, un t ās var atrisin āt vienīgi, veicot izmai ņas ES ties ību aktos. 
Ņemot vērā kredītreitingu a ģentūru nozares specifiku, Eiropa s Komisija uzskata, ka 
piedāvātie risinājumi ir saska ņā ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principu. 
3. MĒRĶI 
Kredītreitingu a ģentūru regulas groz ījumu mērķis ir nodrošin āt kredītreitingu a ģentūru 
efektīvu uzraudz ību ES; optimiz ēt kredītreitingu a ģentūru nozares uzraudz ības strukt ūru un 
nodrošināt tiesisko noteikt ību kredītreitingu a ģentūrām un tirgus dal ībniekiem. Darb ības 
līmenī mērķi ir šādi: i) nodrošin āt vienu kontaktpunktu un skaidras kompetences, ii) 
nodrošināt konsekventu piem ērošanu, iii) nodrošin āt lielāku efektivit āti un iv) nodrošin āt uz 
uzraudzības iestādēm vērsto stimulu lab āku saskaņošanu, lai t ās varētu aptvert uzraudz īto 
fizisko personu darb ību visā Eiropā. 
4. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Lai sasniegtu iepriekš ējā sadaļā minētos mērķus, Komisijas dienesti izanaliz ēja dažādas 
politikas iesp ējas. 
4.1. Iespēja Nr. 1 — Status quo  (pašreizējā Kredītreitingu a ģentūru regula)4 
Šī iespēja nozīmētu saglab āt esošās uzraudz ības sistēmas pamatelementus, par kuriem ir 
panākta vienošan ās sarunās par Kred ītreitingu a ģentūru regulu. 
4.2. Iespēja Nr. 2 — Kol ēģijas sistēma un EVTI 
Šī iespēja nozīmētu, ka EVTI regula tiek pie ņemta tā, kā 2009. gada 23. septembr ī ieroināja 
Komisija, un ka tiek saglab āta tāda uzraudz ības sistēma, kas paredz ēta pašreiz ējā 
Kredītreitingu a ģentūru regulā. 
4.3. Iespēja Nr. 3 — EVTI uz ņemas tiešu p ārraudzību pār kredītreitingu a ģentūru 
grupām vai vis ām kredītreitingu a ģentūrām, kas darbojas ES 
Saskaņā ar šo iesp ēju Kredītreitingu a ģentūru regula b ūtu jāpārskata, lai ieviestu centraliz ētu 
pārraudzību pār kredītreitingu a ģentūrām, kas darbojas Eiropas Savien ībā. EVTI uz ņemtos 
vispārējo kompetenci par jaut ājumiem, kas saist īti ar reģistrāciju un re ģistrētu kredītreitingu 
                                                 
4 Ir zin āms, ka šī iespēja, kas atspogu ļo uzraudz ības sistēmu saska ņā ar esošo Kred ītreitingu a ģentūru 
regulu, neb ūtu reāla, ja EVTI s āk darbu, k ā paredzēts, proti, l īdz 2011. gada s ākumam. Šaj ā pēdējā 
gadījumā EVTI būs papildu pilnvaras, kas ietekm ētu arī tās lomu saist ībā ar kredītreitingu a ģentūru 
reģistrāciju un uzraudz ību. Tomēr, pēc mūsu domām, ir svar īgi atsaukties uz esošo Kred ītreitingu 
aģentūru regulu k ā pamatscen āriju, jo (vēl) nav piln ībā skaidrs EVTI regulas saturs un jo īpaši tas, k ā tai 
varētu pielāgot pašreiz ējo Kredītreitingu a ģentūru regulu. Iesp ējā Nr. 2.a ir aprakst īts iespējamais 
scenārijs, kā pašreizējā Kredītreitingu a ģentūru regula var ētu darboties (n ākotnes) EVTI sist ēmā. 
LV 5   LV aģentūru pastāvīgu uzraudz ību, kā arī par jaut ājumiem, kuri saist īti ar reitingiem, ko 
izsniegušas treš ās valstīs dibinātas reitingu a ģentūras, kuras darbojas ES saska ņā ar 
sertifikācijas vai apstiprin āšanas sist ēmu. Šāda atbild ība būtu saistīta ar administrat īvu 
līdzekļu izmantošanu un ieteikumu sniegšanu Komisijai par periodisku soda maks ājumu 
izmantošanu. 
Šīs plašās iespējas ietvaros var izš ķirt divus alternat īvus scenārijus. 
4.3.1.  Iespēja Nr. 3.a — kred ītreitingu a ģentūras (kred ītreitingu a ģentūru grupas) ar 
juridisku p ārstāvību vairāk nekā vienā dalībvalstī 
EVTI pilnvaras aprobežotos ar t ādu kredītreitingu a ģentūru (kredītreitingu a ģentūru grupu) 
uzraudzību, kam ir juridiska p ārstāvība vairāk nekā vienā dalībvalstī. 
4.3.2.  Iespēja Nr. 3.b — visas kred ītreitingu a ģentūras, kas atrodas ES 
Saskaņā ar šo iesp ēju EVTI b ūtu vienīgais uzraudz ītājs visām kredītreitingu a ģentūrām, kas 
atrodas ES. Turkl āt, ja EVTI p ārņemtu ekskluz īvas uzraudz ības pilnvaras p ār kredītreitingu 
aģentūrām, šajā sistēmā EVTI tiktu uztic ētas atbilst īgas pilnvaras izmekl ēt tiesību aktu 
pārkāpumus. Lai EVTI pild ītu savas jaun ās uzraudz ības pilnvaras attiec ībā uz kredītreitingu 
aģentūrām, tai jāpiešķir tiesības piemērot sankcijas. Ta ču ir jāizvērtē, vai sankcij ām ir jāpaliek 
dalībvalstu p ārziņā, vai arī Komisijai vai EVTI ir j āpiešķir sankciju piem ērošanas ties ības. 
Jaunās sistēmas mērķis būtu nodrošin āt godīgas konkurences nosac ījumus un sankciju 
konsekventu piem ērošanu ES. 
5. IESPĒJU ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Dažādās iespējas ir vērtētas pēc šādiem krit ērijiem: viens kontaktpunkts un skaidras 
kompetences, konsekventa piem ērošana, ieguvumi efektivit ātes ziņā un uzraudz ības iestādes 
kompetences piem ērotība. 
Ņemot vērā ietekmes nov ērtējumā gūtos secinājumus, Eiropas Komisija  uzskata par lietder īgu 
iesniegt priekšlikumu, ar ko groza Kred ītreitingu a ģentūru regulu. Priekšlikuma m ērķim jābūt 
atrisināt ietekmes nov ērtējumā konstatētās problēmas: 
– uzticot EVTI ekskluz īvas pārraudzības pilnvaras p ār kredītreitingu a ģentūrām. EVTI tiks 
piešķirtas tiesības piepras īt informāciju, sākt izmekl ēšanu un veikt p ārbaudes uz vietas. 
Vajadzības gadījumā uzraudzības darbību veikšanai EVTI var ētu lūgt valstu v ērtspapīru 
regulatoru pal īdzību. Regulatoriem var ar ī deleģēt konkrētus uzraudz ības uzdevumus 
(piemēram, uzklaus īt personu, veikt p ārbaudes uz vietas), EVTI saglab ājot vispārēju 
atbildību par šīm darbībām; 
– uzticot Komisijai, kura r īkojas pēc EVTI piepras ījuma, prec īzi noteiktas sankciju 
piemērošanas pilnvaras, kuru sist ēma jāizveido, pie ņemot dele ģētus aktus. Sankcijas, 
tostarp naudassodus un periodiskus soda maks ājumus, noteiks t ā, lai tās būtu samērīgas ar 
atsevišķiem pārkāpumiem un lai t ām būtu atturoša iedarb ība. Regul ā tiks ietverts saraksts 
ar Kredītreitingu a ģentūru regulas noteikumu p ārkāpumiem, par kuriem var tikt piem ērots 
naudassods, ja kred ītreitingu a ģentūra ir darbojusies t īši vai nolaid īgi. 
LV 6   LV 6. IETEKMES ANAL ĪZE 
Ietekmes nov ērtējums parāda, ka iesp ējas, kurām tiek dota priekšroka un ar kur ām vislabāk 
var sasniegt šai Komisijas iniciat īvai noteiktos m ērķus, ir EVTI veikta visu ES re ģistrēto 
kredītreitingu a ģentūru tieša p ārraudzība un sankciju piem ērošanas pilnvaru centraliz ēšana 
Komisijā, kas rīkojas saska ņā ar EVTI ieteikumu. 
Tā kā pašreizējās iniciatīvas mērķis ir pilnveidot kred ītreitingu a ģentūru uzraudz ību, par tās 
iespējamiem ieguvumiem var spriest p ēc finanšu kr īzes ietekmes uz izmaks ām, kurā 
kredītreitingu a ģentūrām bija būtiska loma. Pat attiecinot uz kred ītreitingu a ģentūrām tikai 
daļu no krīzes izrais ītajiem tiešajiem un netiešajiem zaud ējumiem, ieguvumi no efekt īvas un 
iedarbīgas uzraudz ības sistēmas ir milz īgi. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija ir L īguma izpildes uzraugs, un t āpēc tā uzraudzīs, kā EVTI īsteno Kred ītreitingu 
aģentūru regulu. Ties ību akta piem ērošanas sekas var ētu izvērtēt trīs gadus p ēc tiesību akta 
stāšanās spēkā, sagatavojot Komisijas zi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Priekšroc ības Tr ūkumi 
1. Racionaliz ēts lēmumu pie ņemšanas 
process — nav kompeten ču konfliktu 1. Nepieciešam ība no pašiem pamatiem 
veidot pārraudzības spēju 
2. Nepast āv risks, ka ES ties ību aktus 
dalībvalstīs piemēro nekonsekventi 2. No viet ējām kredītreitingu a ģentūrām 
sagaida sadarb ību ar ES l īmeņa 
uzraudzības iestādi (nav starpniec ības 
posma) 
3. Skaidri ieguvumi efektivit ātes ziņā — ir 
atceltas gausas saska ņošanas 
procedūras, resursi un lietprat ība ir 
apvienoti vien ā organizācijā 
4. Uzraudz ības iestādes perspekt īva, spējas 
un pilnvarojums atbilst galveno tirgus dalībnieku darb ības mērogam, proti, 
visai ES 
5. Vienl īdzīgi nosac ījumi sankciju 
atturošai iedarb ībai un piln ībā 
konsekventa sankciju piem ērošana vis ā 
ES