PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums ir svarīga daļa no darba, kas tiek veikts, lai stiprinātu Eiropas ekonomisko un monetāro savienību (EMS). Integrētāka finanšu sistēma palielinās EMU noturību pret nelabvēlīgiem satricinājumiem, pārrobežu mērogā atvieglojot privātā sektora veiktu riska dalīšanu, vienlaikus mazinot vajadzību pēc publiskā sektora veiktas riska dalīšanas. Lai sasniegtu minētos mērķus, ES tagad ir jāpabeidz banku savienības izveide un jāievieš visi kapitāla tirgus savienības (KTS) pamatelementi. Komisijas 2017. gada 11. oktobra paziņojumā ir izklāstīts turpmāks plāns banku savienības izveides pabeigšanai, vienlaikus veicinot riska mazināšanu un riska dalīšanu, kas ir daļa no ceļveža, lai stiprinātu ekonomisko un monetāro savienību, ko Komisija sagatavoja 2017. gada 6. decembrī.

Lai pabeigtu banku savienības izveidi, ir būtiski mazināt ienākumus nenesošo aizdevumu (INA) lielo apjomu un novērst to turpmāku iespējamu uzkrāšanos. Tas turpmāk samazinās riskus un ļaus bankām koncentrēties uz aizdevumu izsniegšanu uzņēmumiem un iedzīvotājiem. INA ir aizdevumi, kur aizņēmējs nespēj veikt grafikā paredzētos maksājumus procentu samaksai vai kapitāla atmaksai. Ja maksājumi ir kavēti vairāk nekā 90 dienas vai ja aizdevuma atmaksa no aizņēmēja puses ir novērtēta kā mazticama, tas tiek klasificēts kā INA. Finanšu krīzes un pēc tās piedzīvotās ekonomikas lejupslīdes dēļ arvien vairāk aizņēmēju nespēja atmaksāt savus aizdevumus, jo lielāks skaits uzņēmumu un iedzīvotāju saskārās ar ilgstošiem sarežģījumiem saistībā ar maksājumu veikšanu vai pat piedzīvoja bankrotu. Tas bija novērojams jo īpaši dalībvalstīs, kuras saskārās ar ieilgušiem lejupslīdes periodiem. Tā rezultātā, kā arī citu faktoru ietekmē daudzu banku bilancēs uzkrājās INA.

Lieli INA apjomi var apgrūtināt banku darbību caur diviem galvenajiem kanāliem. Pirmkārt, INA rada mazāk ienākumu bankai nekā ienākumus nesošie aizdevumi un tādējādi samazina bankas ienesīgumu, un var arī radīt zaudējumus, kas samazina tās kapitālu. Tā rezultātā vissmagākajos gadījumos var tikt apšaubīta bankas dzīvotspēja, kas potenciāli var apdraudēt finanšu stabilitāti. Otrkārt, INA vajadzībām tiek nodarbināti ievērojami bankas resursi – gan cilvēkresursi, gan finansiālie līdzekļi. Tas samazina bankas spēju aizdot, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

Mazāks kredītu piedāvājums jo īpaši ietekmē MVU, jo tie uz banku aizdevumiem paļaujas daudz lielākā mērā nekā lielāki uzņēmumi, un tādējādi tiek ietekmēta ekonomikas izaugsme un jaunu darbvietu radīšana. Banku aizdevumi bieži vien ir pārāk dārgi, un banku MVU izsniegto aizdevumu apjomu smagi skāra 2008. gada finanšu krīze, kas kavē MVU attīstību un izaugsmi.

Labi attīstīti INA otrreizējie tirgi arī ir viens no pamatelementiem labi funkcionējošai KTS. Viens no Komisijas KTS izveides prioritātes galvenajiem mērķiem ir sniegt jaunus finansējuma avotus ES uzņēmumiem, MVU un jo īpaši inovatīviem uzņēmumiem, kam ir augsts izaugsmes potenciāls. Lai arī KTS projekta mērķis ir ES uzņēmumiem atvieglot pieeju nebanku finansējumam un to diversificēt, tajā arī atzīts, cik svarīga loma piemīt bankām ES ekonomikas finansēšanā. Tādēļ viena no KTS darba plūsmām ir vērsta uz to, lai uzlabotu banku spēju izsniegt aizdevumus uzņēmumiem, tostarp stiprinot to spēju atgūt vērtību no nodrošinājuma, kas sniegts, lai nodrošinātu aizdevumus.

Augsta INA īpatsvara mazināšanai ir jāpiemēro visaptveroša pieeja. Lai arī galvenā atbildība par augsta INA īpatsvara mazināšanu jāuzņemas bankām un dalībvalstīm, pašreizējā INA īpatsvara mazināšana un to apjoma turpmāka pārmērīga pieauguma novēršana ir arī neapšaubāmi svarīga ES mērogā, ņemot vērā ES banku sistēmas un jo īpaši eurozonas savstarpējo saistību. Konkrētāk, dalībvalstis ar augstu INA īpatsvaru, iespējams, var nelabvēlīgi ietekmēt ES ekonomiku kopumā – gan ekonomikas izaugsmes, gan finanšu stabilitātes ziņā.

Ņemot vērā šo ES dimensiju un balstoties uz kopīgo vienprātību jautājumā par nepieciešamību turpināt un paplašināt Komisijas uzsāktos pasākumus, Padome 2017. gada jūlijā pieņēma dokumentu “Rīcības plāns, kā risināt ienākumus nenesošo aizdevumu problēmu Eiropā”. Rīcības plānā ir izklāstīta vispusīga pieeja, kuras centrā ir papildinošu politikas pasākumu kombinācija četrās jomās: i) banku uzraudzība un noregulējums, ii) pārstrukturēšanas, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu reforma, iii) otrreizējo tirgu attīstīšana problemātiskiem aktīviem un iv) banku sistēmas pārstrukturēšanas veicināšana. Šajās jomās ir jāveic valsts mēroga darbības un attiecīgā gadījumā arī Savienības mēroga darbības. Dažiem pasākumiem būs spēcīgāka ietekme uz banku veiktu riska novērtējumu, kad tās izsniedz aizdevumu, savukārt citi veicinās INA ātru apzināšanu un labāku pārvaldību, un turpmāki pasākumi uzlabos šādu INA tirgus vērtību. Minētie pasākumi viens otru pastiprina un nebūtu pietiekami iedarbīgi, ja tos īstenotu atsevišķi.

Šis priekšlikums kopā ar pārējiem pasākumiem, ko Komisija ierosina kā visaptverošu paketi attiecībā uz INA, kā arī darbība, ko veicis vienotais uzraudzības mehānisms (VUM) un Eiropas Banku iestāde (EBI), ir šo centienu galvenās daļas. Apvienojot vairākus papildinošus pasākumus, Komisija palīdz izveidot piemērotu vidi bankām novērst INA savās bilancēs un samazināt turpmāku INA uzkrāšanās risku.

Bankām tiks pieprasīts atlikt pietiekamus resursus gadījumiem, ja jaunie aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, radot piemērotus stimulus novērst INA agrīnā posmā un to, ka INA uzkrājas pārāk lielā apjomā.

Ja aizdevumi kļūst ienākumus nenesoši, efektīvāki nodrošināto aizdevumu izpildes mehānismi ļaus bankām novērst INA veidošanos, ja tiks ievēroti piemēroti parādnieku aizsardzības pasākumi. Tomēr ja INA īpatsvars kļūs pārāk augsts, kā patlaban tas ir dažās bankās un dažās dalībvalstīs, bankas spēs tos pārdot citiem dalībniekiem efektīvos, konkurētspējīgos un pārredzamos otrreizējos tirgos. Tām palīdzēs uzraudzītāji, balstoties uz to esošajām ar bankām saistītajām, tā dēvētajām 2. pīlāra pilnvarām, kuras noteiktas kapitāla prasību regulā (KPR). Ja INA kļūst par būtisku un plaša mēroga problēmu, dalībvalstis var izveidot valsts aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības vai veikt citus pasākumus, ievērojot pašreizējos valsts atbalsta un banku noregulējuma noteikumus.

Šis priekšlikums divos veidos novērsīs pārmērīgu turpmāku INA uzkrāšanos banku bilancēs.

Pirmkārt, priekšlikums palīdzēs bankām labāk pārvaldīt INA, palielinot parādu atgūšanas procedūru efektivitāti un ieviešot īpašu un kopīgu pret nodrošinājumu vērstas paātrinātas ārpustiesas izpildes (AECE) procedūru. Vairumā gadījumu bankas novērš savus INA, atgūstot vērtību ar pārstrukturēšanas palīdzību. Liela daļa aizdevumu, kas kļūst par INA, ir nodrošināti aizdevumi. Lai arī bankas var panākt nodrošinājuma atgūšanu saskaņā ar valsts maksātnespējas un parādu piedziņas tiesisko regulējumu, šis process bieži vien var būt lēns un neparedzams. Tajā pašā laikā INA paliek banku bilancēs, pakļaujot banku ilgstošai neskaidrībai un iesaldējot tās līdzekļus. Tas bankai neļauj koncentrēties uz jaunu aizdevumu sniegšanu pastāvētspējīgiem klientiem. Tāpēc ar šo priekšlikumu bankām un citām pilnvarotām struktūrām tiek darītas pieejamas efektīvākas metodes izsniegt nodrošinātus aizdevumus, lai ārpustiesas ceļā atgūtu savu naudu no nodrošinātiem aizdevumiem, kuri izsniegti darījumdarbības aizdevuma ņēmējiem. Šī efektīvākā ārpustiesas procedūra būtu pieejama, ja aizdevējs un aizņēmējs par to iepriekš vienojas aizdevuma līgumā. Tā nebūs piemērojama patēriņa kredītiem un ir izveidota tā, lai neietekmētu preventīvu pārstrukturēšanu vai maksātnespējas procesu un nemainītu kreditoru hierarhiju maksātnespējas gadījumā. Pārstrukturēšanas un maksātnespējas procedūras prevalē pār šajā priekšlikumā izklāstīto pret nodrošinājumu vērstas paātrinātas ārpustiesas izpildes procedūru.

Otrkārt, šis priekšlikums iedrošinās attīstīt INA otrreizējos tirgus. Atsevišķos apstākļos bankas var nespēt efektīvi vai iedarbīgi pārvaldīt savus INA. Šādos gadījumos bankas atgūs mazāk vērtības no saviem aizdevumiem, nekā tas citādi būtu bijis iespējams. Šāda situācija var notikt, piemēram, ja bankas saskaras ar liela apjoma INA īpatsvaru un tām nav darbinieku vai zināšanu, lai pareizi apkalpotu savus INA. Bankām var arī būt grūtības pārvaldīt INA portfeli, ja aizdevumu būtība neatbilst bankas pamatzināšanām par atgūšanu. Šādos gadījumos vislabākais risinājums var būt ārpakalpojumu izmantošana attiecībā uz minēto aizdevumu apkalpošanu vai kredītlīguma pārdošana pircējam, kam ir nepieciešamā vēlme uzņemties risku un zināšanas to pārvaldīt. Šādu iemeslu dēļ ar šo priekšlikumu novērš nepamatotus šķēršļus kredītu apkalpošanai, ko veic trešās personas, un kredītu nodošanai, lai turpmāk attīstītu INA otrreizējos tirgus. Pašreizējais atšķirīgais INA tiesiskais regulējums dalībvalstīs ir kavējis efektīva INA otrreizējā tirgus veidošanos. Ar šo priekšlikumu ir izveidots kopīgs noteikumu kopums, kas kredītu apkalpotājiem, kuri ir trešās personas, ir jāievēro, lai darbotos Savienībā. Priekšlikumā ir noteikti kopīgi standarti, lai nodrošinātu to pareizu darbību un uzraudzību visā Savienībā, vienlaikus radot iespēju lielākai konkurencei starp apkalpotājiem, saskaņojot piekļuvi tirgum visās dalībvalstīs. Tas samazinās tirgū ienākšanas izmaksas iespējamajiem aizdevumu pircējiem, palielinot pieejamību un samazinot kredītu apkalpošanas izmaksas. Ja visi pārējie faktori ir nemainīgi, lielākam pircēju skaitam tirgū vajadzētu pavērt ceļu uz konkurētspējīgāku tirgu, kurā piedalās vairāk pircēju, tā rezultātā paaugstinoties pieprasījumam un palielinoties darījumu cenām.

Šis priekšlikums papildina vairākus citus šodien paziņotos pasākumus, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā “Otrais progresa ziņojums par ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšanu Eiropā”. Lai novērstu risku, ka attiecībā uz turpmākajiem INA izveidotie uzkrājumi ir nepietiekami, Komisija arī nāk klajā ar atsevišķu priekšlikumu attiecībā uz atskaitījumiem saistībā ar nepietiekamu uzkrājumu veidošanu nerezultatīviem riska darījumiem, ar ko groza kapitāla prasību regulu (KPR). Ar minēto grozījumu ievieš tā dēvētos likumā noteiktos prudenciālās uzraudzības atbalsta mehānismus, kas sasniedz uzkrājumu un atskaitījumu minimālo līmeni no pašu kapitāla, ko pieprasīs veikt bankām, lai segtu radušos un gaidāmos zaudējumus no jaunizsniegtiem aizdevumiem, kuri pēc tam kļūst ienākumus nenesoši. INA paketes ietvaros dalībvalstīm ir arī sniegti nesaistoši norādījumi par to, kā tās vajadzības gadījumā var izveidot valsts mēroga aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības (APS), pilnībā ievērojot ES noteikumus banku un valsts atbalsta jomā. APS plānā ir sniegti praktiski ieteikumi, kā strukturēt un izveidot APS valsts mērogā, izmantojot paraugpraksi, kas izriet no dalībvalstu līdzšinējās pieredzes.

Šīs iniciatīvas viena otru savstarpēji papildina. Likumā noteiktie prudenciālās uzraudzības atbalsta mehānismi nodrošina, ka kredītzaudējumi, ko rada turpmākie INA, tiek pietiekami segti, atvieglojot to noregulējumu vai pārdošanu. APS plāns palīdz dalībvalstīm, kuras to vēlas, pārstrukturēt savas bankas, izveidojot aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības, kuras strādā ar INA. Šo ietekmi papildina ierosinājums turpmāk attīstīt INA otrreizējos tirgus, jo tie pieprasījumu pēc INA padarītu konkurētspējīgāku un palielinātu to tirgus vērtību. Turklāt pret nodrošinājumu vērsta paātrināta izpilde kā ātrs nodrošinājuma vērtības atgūšanas mehānisms samazina INA noregulējuma izmaksas. Tajā pašā laikā priekšlikums neietekmē daudzos aizsardzības pasākumus, kas aizņēmējiem ir pieejami saskaņā ar ES un valstu tiesību aktiem. Ar to ievieš vairākus papildu aizsardzības pasākumus, lai ierobežotu potenciālos riskus, ko rada patēriņa aizdevumu un ienākumus nesošu kredītu pārdošana.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā