KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums Virsraksts

Priekšlikums Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā Priekšlikums Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību kaušanas un nonāvēšanas laikā

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums 6. apsvērums

(6) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir pieņēmusi divus atzinumus par labturības aspektiem saistībā ar zināmu sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galvenajām sistēmām, proti, 2004. gadā — par galveno komerciālo sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem — un 2006. gadā — par komerciāli audzēto briežu, kazu, trušu, strausu, pīļu, zosu un paipalu apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem. Kopienas likumdošana šajā jomā ir jāpapildina, lai ņemtu vērā šos zinātniskos atzinumus. Ieteikumi pakāpeniski izbeigt ogļskābās gāzes lietošanu cūkām un mājputniem, kā arī mājputnu apdullināšanu ūdens peldē, priekšlikumā netika iekļauti, jo to ietekmes novērtējums atklāja, ka šobrīd tie ES nav ekonomiski dzīvotspējīgi. Turklāt citus ieteikumus nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tie attiecas uz tehniskajiem parametriem, kuri tiks iekļauti īstenošanas pasākumos vai labas prakses rokasgrāmatās. Ieteikumi par saimniecībās audzētām zivīm netika iekļauti priekšlikumā, jo šajā jomā bija nepieciešami papildu zinātniskie atzinumi un saimnieciskais novērtējums. (6) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir pieņēmusi divus atzinumus par labturības aspektiem saistībā ar zināmu sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galvenajām sistēmām, proti, 2004. gadā — par galveno komerciālo sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem — un 2006. gadā — par komerciāli audzēto briežu, kazu, trušu, strausu, pīļu, zosu un paipalu apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem. Dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības zinātniskā komiteja (SCAHW) 2001. gadā pieņēma ziņojumu par kažokādu iegūšanai audzējamo dzīvnieku aizsardzību, kurā ir iekļauta to kaušanas metožu analīze, kuras izmanto kažokzvēru fermās. Kopienas likumdošana šajā jomā būtu jāpapildina, lai ņemtu vērā šos zinātniskos atzinumus. Ieteikumi pakāpeniski izbeigt ogļskābās gāzes lietošanu cūkām un mājputniem priekšlikumā netika iekļauti, jo to ietekmes novērtējums atklāja, ka šobrīd tie ES nav ekonomiski dzīvotspējīgi. Turklāt citus ieteikumus nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tie attiecas uz tehniskajiem parametriem, kuri tiks iekļauti īstenošanas pasākumos vai labas prakses rokasgrāmatās. Ieteikumi par saimniecībās audzētām zivīm netika iekļauti priekšlikumā, jo šajā jomā bija nepieciešami papildu zinātniskie atzinumi un saimnieciskais novērtējums.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums 15. apsvērums

(15) Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību arī uzsvērta nepieciešamību ievērot dalībvalstu likumdošanas vai administratīvos noteikumus un paražas, jo īpaši tās, kas saistītas ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālo mantojumu, formulējot un īstenojot Kopienas politiku inter alia lauksaimniecības un iekšējā tirgus jomās. Tādēļ ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt kultūras pasākumus, kur dzīvnieku labturības prasību ievērošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā pasākuma būtību. (15) Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību arī uzsvērta nepieciešamīb a ievērot dalībvalstu likumdošanas vai administratīvos noteikumus un paražas, jo īpaši tās, kas saistītas ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām vai reliģiskas izcelsmes tradīcijām un reģionālo mantojumu, formulējot un īstenojot Kopienas politiku inter alia lauksaimniecības un iekšējā tirgus jomās. Tādēļ ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt kultūras, reliģiskos un tradicionalos pasākumus, kur dzīvnieku labturības prasību ievērošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā pasākuma būtību.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums 16. apsvērums

(16) Bez tam, kultūras tradīcijas liecina par mantotu, izveidotu vai ierastu domāšanas veidu, darbību vai uzvedību, kas faktiski ietver sevī kaut ko nodotu vai iegūtu no senčiem. Tās veicina senu sociālo saikņu kopšanu starp paaudzēm. Ar nosacījumu, ka šīs darbības neiespaido dzīvnieku izcelsmes produktu tirgu un to pamatā nav nolūka veikt ražošanu , ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt dzīvnieku nonāvēšanu , kas notiek šajos pasākumos. (16) Bez tam, kultūras tradīcijas vai reliģiskas izcelsmes tradīcijas liecina par mantotu, izveidotu vai ierastu domāšanas veidu, darbību vai uzvedību, kas faktiski ietver sevī kaut ko nodotu vai iegūtu no senčiem. Tās veicina senu sociālo saikņu kopšanu starp paaudzēm. Ar nosacījumu, ka šīs darbības neiespaido dzīvnieku izcelsmes produktu tirgu, ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt dzīvnieku kaušanu , kas notiek šajos pasākumos.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums 22.a apsvērums (jauns)

22.a Iepriekšminētie jaunie uzdevumi acīmredzami būtiski finansiāli ietekmēs ES uzņēmējus. Lai ievērotu šajā regulā paredzētos noteikumus, būtu jāspēj sagadāt atbilstošus ES finanšu līdzekļus, lai finansiāli atbalstītu ES nepieciešamo vadošo lomu dzīvnieku labturības jomā starptautiskajā vidē.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums 24. apsvērums

(24) Atkarībā no tā, kā kaušanas vai nonāvēšanas laikā tiek izmantotas apdullināšanas metodes, dažas no tām var izraisīt dzīvnieku nāvi bez sāpēm, mazinot stresu un ciešanas. Tādējādi nav nepieciešams uzsvērt atšķirību starp atgriezeniskām un neatgriezeniskām apdullināšanas metodēm. (24) Atkarībā no tā, kā kaušanas vai nonāvēšanas laikā tiek izmantotas apdullināšanas metodes, dažas no tām var izraisīt dzīvnieku nāvi bez sāpēm, mazinot stresu un ciešanas.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums 32. apsvērums

(32) Regulā (EK) Nr. 854/2004 iekļauts to uzņēmumu saraksts, no kuriem atļauts Kopienā importēt īpašus dzīvnieku izcelsmes produktus. Kautuvēm izvirzītās vispārīgās un papildu prasības, kas ietvertas šajā regulā, jāņem vērā arī attiecībā uz minēto sarakstu. (32) Regulā (EK) Nr. 854/2004 iekļauts to uzņēmumu saraksts, no kuriem atļauts Kopienā importēt īpašus dzīvnieku izcelsmes produktus. Kautuvēm izvirzītās vispārīgās un papildu prasības, kas ietvertas šajā regulā, būtu jāņem vērā arī attiecībā uz minēto sarakstu. Komisijai būtu jāuzrauga, lai gaļas un gaļas produktu imports no trešām valstīm, kas paredzēts iekšējam tirgum, atbilst šajā regulā paredzētajiem vispārējiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums 33. apsvērums

(33) Kautuves un tajās izmantotās iekārtas paredzētas noteiktai dzīvnieku kategorijai un daudzumam. Iekārtas ietilpības pārsniegšana vai tās izmantošana neparedzētiem mērķiem nelabvēlīgi iespaido dzīvnieku labturību. Tāpēc informāciju par šiem aspektiem būtu jāpaziņo kompetentajām iestādēm, un tām būtu jākļūst par daļu no kautuves novērtēšanas procedūras. (33) Kautuves un tajās izmantotās iekārtas paredzētas noteiktai dzīvnieku kategorijai un daudzumam. Iekārtas ietilpības pārsniegšana vai tās izmantošana neparedzētiem mērķiem nelabvēlīgi iespaido dzīvnieku labturību. Tāpēc informāciju par šiem aspektiem būtu jāpaziņo kompetentajām iestādēm, un tām būtu jākļūst par daļu no kautuves novērtēšanas procedūras. Nelielām, regulāri kontrolētām kautuvēm, kurās nokauj līdz 50 mājlopu vienībām nedēļā vai līdz 150 000 mājputniem gadā un kuras galvenokārt nodarbojas ar pārtikas produktu pārdodošanu tieši gala patērētājiem, nav vajadzīgas sarežģītas atļauju saņemšanas procedūras, lai īstenotu šīs regulas pamatprincipus.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums 34.a apsvērums (jauns)

(34a) Ir jānovērš ciešanas, kuras dzīvniekiem varētu rasties pirms kaušanas baiļu un stresa dēļ. Tāpēc ir atbilstoši jāiekārto kautuves, jāorganizē kautuvē veicamie pasākumi un jāsagatavo darbinieki, lai dzīvniekiem laika posmā no izkraušanas līdz kaušanai novērstu stresu, bailes un sāpes.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums 35. apsvērums

(35) Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi kautuvju konstrukcijā, izvietojumā un izmantojamās iekārtās. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz kautuvju celtniecību, projektēšanu un tehnisko aprīkojumu, uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni. (35) Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi kautuvju konstrukcijā, izvietojumā un izmantojamās iekārtās. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz kautuvju celtniecību, projektēšanu un tehnisko aprīkojumu, uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni. Nepārtraukti būtu jāveicina labāku apdullināšanas metožu izstrāde. Būtu jāattīsta arī alternatīvu metožu pētījumi virsnormas cāļu kaušanai.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums 37. apsvērums

(37) Nonāvēšana bez apdullināšanas prasa precīzu kakla pārgriešanu ciešanu mazināšanai. Turklāt dzīvniekiem, kas nav mehāniski sapīti, pēc kakla pārgriešanas asiņošanas process palēninās, tādejādi nevajadzīgi paildzinot dzīvnieka ciešanas. Tāpēc dzīvniekus, kurus nonāvē bez apdullināšanas, jāsapin atsevišķi. (37) Kaušana bez apdullināšanas prasa precīzu kakla pārgriešanu ciešanu mazināšanai. Turklāt dzīvniekiem, kas nav mehāniski sapīti, pēc kakla pārgriešanas asiņošanas process palēninās, tādējādi nevajadzīgi paildzinot dzīvnieka ciešanas. Tāpēc dzīvniekus, kurus nonāvē bez apdullināšanas, būtu jāsapin atsevišķi un efektīvi jāapdullina tūlīt pēc grieziena izdarīšanas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums 38. apsvērums

(38) Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu kautuvēs. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu pirms kaušanas , uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni. (38) Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu kautuvēs un rūpnieciskās kažokzvēru audzētavās . Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu pirms nonāvēšanas , uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums 1. pants – 2. punkts – a punkts – i apakšpunkts

(i) tehnisku vai zinātnisku eksperimentu laikā, ko veic kompetentās iestādes uzraudzībā , i) veicot pasākumus, kurus regulē ar Padomes Direktīvu 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (1);

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums 1. pants – 2. punkts – a punkts – ii apakšpunkts

(ii) medību laikā, (ii) medību vai sporta zvejas laikā,

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums 1. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iva apakšpunkts (jauns)

iva) galvenajos reliģiskajos svētkos, kuri saistīti ar tradicionālo upurēšanu personiskam patēriņam, piemēram, Lieldienās vai Ziemassvētkos un tikai desmit dienu laikā pirms attiecīgo svētku dienām.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums 1. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

ba) daļēji pieradinātiem briežiem, kas nošauti uz lauka un apstrādāti, izmantojot medību dzīvnieku audzētavas iekārtas,

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums 2. pants – b apakšpunkts

b) “radniecīgas darbības” nozīmē, piemēram, apiešanos ar dzīvniekiem, izvietošanu, sapīšanu, apdullināšanu un atasiņošanu, ko veic apstākļos un vietā, kuros dzīvniekus nonāvē ; b) “radniecīgas darbības” nozīmē, piemēram, apiešanos ar dzīvniekiem, izkraušanu, izvietošanu, sapīšanu, apdullināšanu un atasiņošanu, ko veic apstākļos un vietā, kuros dzīvniekus nokauj ;

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums 2. pants – ba apakšpunkts (jauns)

ba) “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts centrālā iestāde, kuras pienākums ir nodrošināt šīs regulas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde, kurai centrālā iestāde ir uzdevusi šā pienākuma pildīšanu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums 2. pants – da apakšpunkts (jauns)

da) “bezsamaņa” ir bezsamaņas stāvoklis, kura laikā ir daļējs vai pilnīgs smadzeņu darbības pārtraukums, un pēc kura dzīvnieks nav spējīgs reaģēt uz normāliem kairinājumiem, tostarp sāpēm.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums 2. pants – f apakšpunkts

(f) “apdullināšana” nozīmē jebkuru tīši radītu procesu, kas izraisa samaņas un jušanas zudumu bez sāpēm , ieskaitot jebkuru procesu, kas var novest līdz tūlītējai nāvei; (f) ) “apdullināšana” nozīmē jebkuru tīši radītu procesu, kas izraisa samaņas un jušanas zudumu, ieskaitot jebkuru procesu, kas var novest līdz tūlītējai nāvei;

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums 2. pants – g apakšpunkts

g) “reliģisks rituāls” nozīmē darbību virkni, kas saistīta ar dzīvnieku nokaušanu, ko paredz reliģija, piemēram, islāms vai jūdaisms ; g) “reliģisks rituāls” nozīmē darbību virkni, kas saistīta ar dzīvnieku nokaušanu, ko paredz reliģija vai kuru iemesls ir noteikti reliģiskie svētki ;

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums 2. pants – k apakšpunkts

k) “kautuve” nozīmē jebkuru uzņēmumu, ko izmanto sauszemes dzīvnieku kaušanai ; k) “kautuve” ir uzņēmums, kurā kauj un dīrā dzīvniekus, kuru gaļa paredzēta lietošanai pārtikā ;

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums 2. pants – m apakšpunkts

(m) “kažokzvēri” nozīmē zīdītāju sugas dzīvniekus, kurus galvenokārt audzē kažokādas ieguvei, piemēram, ūdeles, seski, lapsas, jenoti, nutrijas un šinšillas; (m) “kažokzvēri” nozīmē zīdītāju sugas dzīvniekus, kurus galvenokārt audzē kažokādas ieguvei, piemēram, ūdeles, seski, lapsas, jenoti, jenotsuņi, nutrijas, truši un šinšillas;

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums 3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

(a) dzīvniekiem tiek nodrošināts fizisks komforts un drošība, turot tos tīrus un optimālā temperatūrā, un pasargājot no kritieniem vai paslīdēšanas; (a) dzīvniekiem tiek nodrošināts fizisks komforts un drošība, turot tos optimālā temperatūrā, un pasargājot no kritieniem vai paslīdēšanas;

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums 3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

(d) dzīvniekiem nav vērojamas sāpju, baiļu, agresijas vai citas anormālas uzvedības pazīmes; (d) dzīvniekiem nav vērojamas sāpju, agresijas vai citas anormālas uzvedības pazīmes;

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums 3. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

(f) dzīvnieki tiek atturēti no savstarpēji naidīgas izturēšanās. svītrots

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums 3. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a Dienu vecu virsnormas cāļu nonāvēšana ar jebkādiem paņēmieniem nav ilgāk pieļaujama, ja ir pieejamas atbilstošas alternatīvas metodes to nogalināšanai.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums 4. pants – 2. punkts – 1. daļa

2. Pieļaujama atkāpe no 1. punkta, ja attiecīgo metodi nosaka reliģiski rituāli — dzīvniekus var nonāvēt bez iepriekšējas apdullināšanas ar nosacījumu, ka nonāvēšana notiek kautuvē. 2. Saskaņā ar reliģiskiem rituāliem — dzīvniekus var kaut bez iepriekšējas apdullināšanas ar nosacījumu, ka kaušana notiek kautuvē.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums 4. pants – 2. punkts – 2. daļa

Neskatoties uz to, dalībvalstis var nolemt šo atkāpi nepiemērot. svītrots

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums 5. pants – 1. punkts

1. Apdullināšanu veic saskaņā ar metodēm, kas noteiktas I pielikumā. 1. Apdullināšanu veic saskaņā ar metodēm, kas noteiktas I pielikumā. Lai ņemtu vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstību, Komisija var apstiprināt jaunas apdullināšanas metodes, pamatojoties uz Eiropas Pārtikas drošības iestādes novērtējumu, un saskaņā ar 22. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums 5. pants – 2. punkts – 1. daļa

2. Personāls, kas atbildīgs par apdullināšanu, veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka dzīvniekiem nav vērojamas nekādas samaņas vai jutīguma pazīmes laika posmā starp apdullināšanas procesu un nāves apstiprināšanu . 2. Personāls, kas atbildīgs par apdullināšanu, veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka dzīvniekiem nav vērojamas nekādas samaņas vai jutīguma pazīmes laika posmā starp apdullināšanas procesu un nāvi .

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums 5. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Dzīvnieku atasiņošanu sāk iespējami drīz pēc apdullināšanas.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums 5. pants – 3. punkts – 2. daļa

Tomēr visiem šādiem grozījumiem jānodrošina tāds dzīvnieku labturības līmenis, kas ir vismaz līdzvērtīgs līmenim, ko piedāvā līdzšinējās metodes, un to apliecina zinātniski pierādījumi, kas publicēti atbilstošos starptautiski atzītos un zinātnieku novērtētos žurnālos . Tomēr visiem šādiem grozījumiem jānodrošina tāds dzīvnieku labturības līmenis, kas ir vismaz līdzvērtīgs līmenim, ko piedāvā līdzšinējās metodes, un kas ir pierādīts ar atbilstīgiem zinātniskiem pierādījumiem .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums 5. pants – 4. punkts

4. Var pieņemt Kopienas labas prakses rokasgrāmatas attiecībā uz metodēm, kas minētas I pielikumā saskaņā ar procedūru, kas minēta 22. panta 2. punktā. 4. Kopienas pamatnostādnes procedūru izstrādei un noteikumu īstenošanai attiecībā uz metodēm, kas minētas I pielikumā var pieņemt saskaņā ar procedūru, kas minēta 22. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums 6. pants – 2. punkts – 1. daļa

2. Uzņēmējiem jāsastāda un jāizpilda tādas standarta darba procedūras, lai nodrošinātu, ka nonāvēšana un radniecīgās darbības tiek veiktas saskaņā ar 3. panta 1. punktu. 2. Uzņēmējiem jāsastāda un jāizpilda tādas standarta darba procedūras, lai nodrošinātu, ka kaušana un radniecīgās darbības tiek veiktas saskaņā ar 3. panta 1. punktu. Šajā nolūkā kautuves var izmantot Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantā noteiktās procedūras.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums 6. pants – 3. punkts

3. Standarta darba procedūrām jābūt pieejamām kompetentajai iestādei pēc tās pieprasījuma. 3. Standarta darba procedūras dara pieejamas kompetentajai iestādei pēc tās pieprasījuma. Oficiālajam veterinārārstam sniedz rakstisku paziņojumu par jebkurām izmaiņām standarta darba procedūrās.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums 6. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a Kompetentā iestāde var grozīt standarta darba procedūras, ja tās noteikti neatbilst šajā regulā izklāstītajiem vispārējiem noteikumiem un prasībām.

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums 6. pants – 3.b punkts (jauns)

3.b Šā panta 1.–3. punkts neattiecas uz dzīvnieku nonāvēšanu kautuvēs, kurās nokauj ne vairāk kā 50 mājdzīvnieku vienību nedēļā.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums 7. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

(a) apiešanās ar dzīvniekiem un to aprūpe pirms viņu sapīšanas; (a) apiešanās ar dzīvniekiem sapīšanas, apdullināšanas vai kaušanas nolūkā ;

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums 7. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

(f) dzīvu dzīvnieku atasiņošana. (f) dzīvu dzīvnieku atasiņošana un/vai 4. panta 2. punktā norādītā kaušanas metode .

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums 7. pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

(fa) kažokzvēru kaušana.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums 7. pants – 3. punkts

3. Kažokzvēru nonāvēšanu uzrauga persona, kurai izsniegts 18. pantā minētais kvalifikāciju apliecinošs sertifikāts, kas aptver visas viņa vadībā veiktās darbības. svītrots

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums 8. pants – a apakšpunkts

(a) dzīvnieku vai svara kategorijas , kurām paredzēta iekārtas lietošana; (a) dzīvnieku sugu vai svara kategorijas, kurām paredzēta iekārtas lietošana;

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums 8. pants – ca apakšpunkts (jauns)

(ca) apkopes un kalibrēšanas metodes šādai iekārtai.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums 9. pants – 2. punkts

2. Kaušanas procesa laikā ir pieejama atbilstoša rezerves apdullināšanas iekārta , kuru uz vietas un nekavējoties izmanto gadījumā, ja sākotnēji izmantotā apdullināšanas iekārta sabojājusies. 2. Kaušanas procesa laikā ir pieejama atbilstoša rezerves apdullināšanas metode , kuru uz vietas un nekavējoties izmanto gadījumā, ja sākotnēji izmantotā apdullināšanas iekārta sabojājusies. Ja rezerves apdullināšanas metode attiecas uz nepārvietojamām iekārtām, piemērota būs pārvietojamā iekārta.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums 9. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Dzīvniekus nedrīkst sapīt, ja darbinieks, kas atbildīgs par apdullināšanu vai kaušanu, nav gatavs to veikt.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums 10. pants

Prasības, kas minētas šīs regulas II un III nodaļā, ir attiecināmas uz Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta mērķu īstenošanu. Tādu kautuvju vai uzņēmumu pārbaužu gaitā, kas ir tikušas vai tiks apstiprinātas trešās valstīs, lai varētu eksportēt uz Eiropas Savienību saskaņā ar tās tiesību aktiem, Komisijas eksperti nodrošina, lai 5. pantā minētie dzīvnieki būtu kauti ievērojot humānu apiešanos kaušanas laikā, kas ir vismaz ekvivalenta šajā direktīvā noteiktajām prasībām. No trešās valsts importētajai gaļai pievienoto veterināro sertifikātu papildina ar apliecinājumu par minētās prasības ievērošanu.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums 10.a pants (jauns)

10.a pants Pasākumi importēšanai no trešām valstīm Komisija uzrauga, lai gaļas un gaļas produktu imports no trešām valstīm, kas paredzēts patēriņam starptautiskajā tirgū, atbilstu šīs regulas noteikumiem.

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums 11. pants – 2. punkts – ievaddaļa

2. Šīs regulas izpildes nolūkos kompetentā iestāde, kas minēta Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantā, katrai kautuvei apstiprina: 2. Šīs regulas izpildes nolūkos kompetentā iestāde, kas minēta Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantā, attiecībā uz katru kautuvi, kuras kaušanas jauda ir vairāk nekā 50 mājlopu vienību nedēļā vai vairāk nekā 150 000 mājputnu vienību gadā, apstiprina:

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums 11. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

(a) maksimālo katras kaušanas līnijas caurlaidspēju; svītrots

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums 11. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

(c) katras izvietošanas platības maksimālo ietilpību, kas paredzēta zirgiem un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas dzīvniekiem, kā arī mājputniem un zaķveidīgajiem. (c) katras izvietošanas platības maksimālo ietilpību, kas paredzēta zirgiem un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas dzīvniekiem, kā arī mājputniem, skrējējputniem un zaķveidīgajiem.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums 12. pants – 2. punkts

2. Uzņēmēji nodrošina, ka dzīvnieki , kurus nonāvē bez apdullināšanas, ir mehāniski sapīti. 2. Uzņēmēji nodrošina, ka attiecīgos gadījumos un reliģisku rituālu laikā, kad dzīvniekus nokauj bez apdullināšanas , tie ir mehāniski sapīti .

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums 12. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

e) izmantojot elektrisko strāvu, kas neapdullina un nenonāvē dzīvniekus kontrolētos apstākļos, sevišķi izmantojot tādu elektriskās strāvas triecienu, kas neiedarbojas uz smadzenēm. svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums 12. pants – 3. punkts – 2. punkts

Neraugoties uz iepriekšminēto, apakšpunkti a) un b) neattiecas uz važām, kuras izmanto mājputniem. Neraugoties uz iepriekšminēto, apakšpunkti a) un b) neattiecas uz važām, kuras izmanto mājputniem un zaķveidīgajiem.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums 13. pants – 1. punkts

1. Uzņēmēji pieņem un īsteno atbilstošas uzraudzības procedūras, lai pārliecinātos un apstiprinātu, ka kaušanai paredzētie dzīvnieki patiešām tikuši sekmīgi apdullināti no apdullināšanas procesa pabeigšanas brīža līdz nāves iestāšanās apstiprināšanai. 1. Uzņēmēji pieņem un īsteno atbilstošas uzraudzības procedūras, lai pārliecinātos un apstiprinātu, ka kaušanai paredzētie dzīvnieki patiešām tikuši sekmīgi apdullināti no apdullināšanas procesa pabeigšanas brīža līdz nāves iestāšanās apstiprināšanai. Dzīvniekiem jābūt mirušiem pirms tiek veikta jebkura potenciāli sāpīga kautķermeņa sadalīšanas procedūra vai apstrāde.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums 13. pants – 4.a punkts (jauns)

4.a Kažokzvēru audzēšanas uzņēmumi kompetentajai iestādei iepriekš paziņo, kad dzīvnieki tiks kauti, lai oficiālais veterinārārsts varētu pārbaudīt, vai tiek ievērotas šajā regulā noteiktās prasības un standarta darba procedūras.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums 13. pants – 5. punkts

5. Kopienas labas prakses rokasgrāmatas attiecībā uz uzraudzības procedūrām kautuvēs var pieņemt saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 22. panta 2. punktā. 5. Kopienas pamatnostādnes procedūru izstrādei un noteikumu īstenošanai attiecībā uz uzraudzības procedūrām kautuvēs var pieņemt saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 22. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums 13. pants – 5.a punkts (jauns)

5.a Oficiālais veterinārārsts regulāri pārbauda iepriekš minētās uzraudzības procedūras un standarta darba procedūru ievērošanu.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums 14. pants – -1. punkts (jauns)

–1. Uzņēmēji atbild par šajā regulā paredzēto noteikumu ievērošanu.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums 14. pants – 1. punkts

1. Uzņēmēji katrai kautuvei nozīmē dzīvnieku labturības inspektoru, kas atbild par to, lai attiecīgajā kautuvē nodrošinātu atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem. Viņam vai viņai tieši jāziņo uzņēmējam par jautājumiem, kas attiecas uz dzīvnieku labturību. 1. Uzņēmēji katrai kautuvei nozīmē dzīvnieku labturības inspektoru, kas atbild par to, lai attiecīgajā kautuvē pārraudzītu atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem. Viņam vai viņai tieši jāziņo uzņēmējam par jautājumiem, kas attiecas uz dzīvnieku labturību.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums 14. pants – 5. punkts

5. Šā panta 1. un 4. punkts neattiecas uz kautuvēm , kurās nokauj mazāk par 1000 mājlopu vai 150 000 mājputnu vienībām gadā. 5. Dzīvnieku labturības inspektors var vadīt kautuves , kurās nokauj mazāk par 1000 mājlopu vai 150 000 mājputnu vienībām gadā, un procedūras, lai iegūtu kvalifikācijas sertifikātu, tiks vienkāršotas saskaņā ar kompetentās iestādes noteiktām specifikācijām .

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums 15. pants – 1. punkts

1. Kompetentā iestāde un uzņēmēji, kas iesaistīti piespiedu nokaušanas darbībās, pirms darbības uzsākšanas izstrādā rīcības plānu, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem. Plānotās nonāvēšanas metodes un attiecīgās standarta darba procedūras, ar ko nodrošina atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem, iekļauj ārkārtas situāciju vadības plānā, ko pieprasa Kopienas tiesību akti dzīvnieku veselības jomā, balstoties uz varbūtējiem notikumiem un plānā paredzētajām situācijām par slimības uzliesmojuma apmēriem un vietu. svītrots

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums 15. pants – 3. punkts

3. Šā panta īstenošanas nolūkā un ārkārtas apstākļos kompetentā iestāde var pieļaut atkāpi no viena vai vairākiem šīs regulas noteikumiem, ja tā uzskata, ka izpilde varētu iespaidot cilvēku veselību vai būtiski paildzināt slimības apkarošanas procesu. 3. Šā panta īstenošanas nolūkā un nepārvaramu iemeslu gadījumos kompetentā iestāde var pieļaut atkāpi no viena vai vairākiem šīs regulas noteikumiem, ja tā uzskata, ka izpilde varētu iespaidot cilvēku veselību , būtiski paildzināt slimības apkarošanas procesu vai vēlāk būt pretēja dzīvnieku labturībai .

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums 15. pants – 4. punkts

4. Viena gada laikā pēc piespiedu nokaušanas beigu datuma kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, iesniedz Komisijai novērtējuma ziņojums par rezultātiem un nodrošina tā publisku pieejamību, sevišķi ar globālā tīmekļa starpniecību. Šis ziņojums obligāti ietver: (a) piespiedu nokaušanas iemeslus; (b) nonāvēto dzīvnieku skaitu un sugu; (c) izmantotās apdullināšanas un nonāvēšanas metodes; (d) konstatēto problēmu apraksts un, ja iespējams, rastie risinājumi, lai novērstu vai samazinātu attiecīgo dzīvnieku ciešanas; (e) visas atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar 3. punktu. svītrots

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums 16. pants

Ārkārtas nonāvēšanas gadījumā persona, kas atbildīga par attiecīgajiem dzīvniekiem, veic visu iespējamo, lai nonāvētu dzīvnieku tik ātri, cik vien iespējams. Ārkārtas kaušanas gadījumā persona, kas atbildīga par attiecīgajiem dzīvniekiem, veic visu iespējamo, lai nokautu dzīvnieku tik ātri, cik vien iespējams, neskarot Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VI nodaļas I daļā izklāstītos noteikumus, attiecībā uz ārkārtas nonāvēšanu ārpus kautuvēm .

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums 17. pants

17. pants References centri 1. Katra dalībvalsts izveido nacionālo references centru (turpmāk tekstā “references centrs”) šādu uzdevumu izpildei: (a) nodrošināt zinātniskās un tehniskās zināšanas saistībā ar kautuvju apstiprināšanu; (b) izvērtēt jaunās apdullināšanas metodes; (c) aktīvi aicināt uzņēmējus un citas ieinteresētās personas izstrādāt labas prakses rokasgrāmatas šīs regulas īstenošanai, kā arī publicēt un izplatīt šādas rokasgrāmatas un kontrolēt to izmantošanu; (d) izstrādāt vadlīnijas kompetentai iestādei šīs regulas īstenošanas nolūkā; (e) akreditēt struktūras un organizācijas kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanai, kā minēts 18. pantā; (f) sazināties un sadarboties ar Komisiju un citiem references centriem, lai apmainītos ar tehniskajiem un zinātniskajiem datiem un izplatītu informāciju par labāko praksi, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu. 2. Viena gada laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz detalizētu informāciju par saviem references centriem, un šo informāciju publisko internetā. 3. References centrus var izveidot kā tīklu, ko veido atsevišķas organizācijas ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta visu 1. punktā uzskaitīto uzdevumu izpilde katrā attiecīgajā dalībvalstī. Dalībvalstis var norīkot organizāciju, kas atrodas ārpus tās teritorijas, veikt vienu vai vairākus no šiem uzdevumiem. svītrots

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums 18. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

b) kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanu, kas apstiprina neatkarīga gala eksāmena nokārtošanu; šā eksāmena priekšmetiem jābūt saistītiem ar attiecīgo dzīvnieku kategoriju un jāatbilst darbībām, kas uzskaitītas 7. panta 2. punktā, un priekšmetiem, kas minēti IV pielikumā; b) nodrošināt to, lai ikviena persona, kas atbild par 6. pantā noteikto standarta darba procedūru izstrādi un ievērošanu, tiktu atbilstīgi sagatavota;

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums 18. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

(c) šā panta a) apakšpunktā minētajiem mācību programmas kursiem un b) apakšpunktā minētā eksāmena satura un variantu apstiprināšanu. svītrots

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums 18. pants – 2. punkts

2. Kompetentā iestāde var deleģēt kursu un gala eksāmena organizēšanu, kā arī kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanu atsevišķai struktūrai vai organizācijai, a) kurai ir zināšanas, personāls un aprīkojums, lai to īstenotu; b) kas ir neatkarīga un brīva no jebkādiem interešu konfliktiem, kas attiecas uz kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izdošanu; c) kuru ir akreditējis references centrs. Detalizēta informācija par šādām struktūrām un organizācijām ir publiski pieejama, it īpaši internetā. 2. Ir jāizstrādā mācību programmas, un nepieciešamības gadījumā tās jāīsteno uzņēmumam pašam vai kompetentās iestādes apstiprinātai organizācijai. Šis uzņēmums vai organizācija izdod kvalifikāciju apliecinošus sertifikātus šajā jomā. Kompetentā iestāde nepieciešamības gadījumā var izstrādāt un īstenot mācību programmas un izdod kvalifikāciju apliecinošus sertifikātus.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums 18. pants – 3. punkts – 1. daļa

3. Kvalifikāciju apliecinošos sertifikātos norāda, kādām dzīvnieku kategorijām un kādām darbībām, kas uzskaitītas 7. panta 2. vai 3. punktā, tie derīgi. 3. Dalībvalstis ieceļ atbildīgo kompetento iestādi, lai apstiprinātu 2. punktā norādīto mācību programmu saturu.

Grozījums Nr. 69 un Nr. 70

Regulas priekšlikums 18. pants – 3. punkts – 2. daļa

Kvalifikāciju apliecinošie sertifikāti nav derīgi ilgāk par pieciem gadiem . Kvalifikāciju apliecinošie sertifikāti ir derīgi neierobežotu laiku. Kvalifikācijas sertifikātu īpašniekiem ir regulāri jāpiedalās mācībās .

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums 24. pants – 2. punkts

2. Līdz 2014. gada 31. decembrim dalībvalstis var nodrošināt kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izsniegšanu atbilstīgi 18. pantam bez eksāmenu kārtošanas personām, kuras uzkrājušas atbilstošu, nepārtrauktu profesionālo pieredzi vismaz [desmit] gadu garumā . 2. Līdz 2014. gada 31. decembrim dalībvalstis var nodrošināt kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izsniegšanu atbilstīgi 18. pantam bez eksāmenu kārtošanas personām, kuras ir atbilstīgi sagatavotas un uzkrājušas atbilstošu profesionālo pieredzi vismaz divpadsmit mēnešus pirms šīs regulas stāšanās spēkā .

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums 24. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a Komisija ne vēlāk par 2013. gada 1. janvāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumu par pārvietojamo kautuvju izmantošanas noteikumu un nosacījumu izveidi Eiropas Savienībā, nodrošinot visu piesardzības pasākumu ievērošanu šajās pārvietojamās vienībās, lai neapdraudētu dzīvnieku labturību.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums I pielikums – I nodaļa – I tabula – 2. sleja – dzīvnieku kategorija

Atgremotāji līdz 10 kg , mājputni un zaķveidīgie. Atgremotāji, mājputni un zaķveidīgie.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums I pielikums – I nodaļa – 1. tabula – 2. sleja – galvenie parametri - 2. daļa

Dzīvnieka lielumam un sugai atbilstošs lādiņa stiprums un diametrs. Dzīvnieka lielumam un sugai atbilstošs lādiņa stiprums un diametrs (kontaktplāksnes metode) .

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums I pielikums – I nodaļa – 2. tabula – 2. sleja – nosaukums

Galvas un muguras elektriskā nonāvēšana Galvas un sirds vai galvas un muguras elektriskā apdullināšana vai kaušana

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums I pielikums – I nodaļa – 2. tabula – 2. sleja – dzīvnieku kategorija

Visas sugas , izņemot jērus vai sivēnus, kas mazāki par 5 kg dzīvsvarā, un liellopus . Visas sugas.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums I pielikums – I nodaļa – 3. tabula – 2. sleja – dzīvnieku kategorija

Cūkas un mājputni. Cūkas, mājputni un kažokzvēri .

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums I pielikums – II. nodaļa – 7. punkts – 1.a daļa (jauna)

7.1a Lai apdullinātu vai kautu mājlopus kautuvē nedrīkst izmantot oglekļa dioksīda koncentrāciju, kas pārsniedz 30 %. Šādu koncentrāciju var izmantot tikai, lai nonāvētu pārpalikušos cāļus slimību kontroles nolūkā.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums II pielikums – 2.3. punkts

2.3. Starp ierobežojošo aploku un eju, kas ved uz apdullināšanas vietu, jābūt uzgaidāmajam aplokam ar līdzenu grīdu un stingrām malām , lai nepārtrauktu apdullināšanai un nonāvēšanai paredzēto dzīvnieku plūsmu un izvairītos no nepieciešamības kopējiem dzīt dzīvniekus no turienes. Uzgaidāmajam aplokam jābūt projektētam tā, lai dzīvnieki neiesprūstu un nemīdītos. 2.3. Starp ierobežojošo aploku un eju, kas ved uz apdullināšanas vietu, jābūt uzgaidāmajam aplokam, lai nepārtrauktu apdullināšanai un kaušanai paredzēto dzīvnieku plūsmu un izvairītos no nepieciešamības kopējiem dzīt dzīvniekus no turienes. Uzgaidāmajam aplokam jābūt projektētam tā, lai dzīvnieki neiesprūstu un nemīdītos.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums II pielikums – 3.2. punkts

3.2. Sapīšanas kastēm un triecienpistolēm jābūt aprīkotām ar ierīci, kas dzīvnieka galvai neļautu kustēties ne horizontālā, ne vertikālā virzienā. svītrots

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums II pielikums – 3.3. punkts

3.3. Liellopu sapīšanai nedrīkst izmantot iekārtas, kurās dzīvnieki tiek apgriezti kājām gaisā vai nostādīti citā nedabiskā pozīcijā. svītrots

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums II pielikums – 4.1.a punkts (jauns)

4.1.a Elektriskās apdullināšanas iekārtas: a) ietver skaņas vai vizuāla signāla devēju, kas rāda, cik ilgu strāvas impulsu dzīvnieks ir saņēmis; b) ir pievienotas ierīcei, kas nolasa spriegumu un strāvas stiprumu un ir novietota tā, lai šīs vērtības būtu skaidri nolasāmas aparāta lietotājam.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums II pielikums – 4.2. punkts

4.2. Elektriskajiem aparātiem jānodrošina pastāvīga strāvas plūsma. svītrots

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums II pielikums – 7.2. punkts

7.2. Mājputniem paredzētajām iekārtām jābūt projektētām un uzbūvētām tā, lai dzīvnieki tiktu novirzīti līdz gāzes kamerām transportēšanas grozos, tos neizkraujot. 7.2. Dzīvi cāļi būtu jānogādā gāzes kamerā vai nu transportēšanas grozos vai uz konveijera lentām.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums III pielikums – 1.2. punkts

1.2. Dzīvniekus pēc to atvešanas izkrauj, cik ātri vien iespējams, un pēc tam nokauj bez liekas kavēšanās. Mājputnu un zaķveidīgo gadījumā kopējais transportēšanas laiks un laiks starp izkraušanu un nokaušanu nedrīkst pārsniegt 12 stundas. Zīdītāju gadījumā, izņemot zaķveidīgos, kopējais transporta laiks un laiks starp izkraušanu un nokaušanu nedrīkst pārsniegt: (a) 19 stundas attiecībā uz dzīvnieku mazuļiem; (b) 24 stundas attiecībā uz zirgiem un cūkām; (c) 29 stundas attiecībā uz atgremotājiem. Pēc šā termiņa beigām dzīvniekus jāizvieto, jāpabaro un pēc tam attiecīgi jādod pietiekošs daudzums barības ar noteiktiem intervāliem. Šādos gadījumos dzīvniekus nodrošina ar guļvietas segumu vai ekvivalentu materiālu, kas garantē komforta līmeni, kas piemērots katrai sugai un attiecīgajam dzīvnieku skaitam. Šim materiālam jāgarantē adekvātu urīna un izkārnījumu absorbēšanu. svītrots

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums III pielikums – 1.5. punkts

1.5 Kaušanai paredzētajiem dzīvnieku mazuļiem, laktācijas piena lopiem, mātītēm, kas dzemdējušas transportēšanas laikā vai dzīvniekiem, kuri transportēti konteineros, ir priekšroka salīdzinājumā ar pārējiem dzīvniekiem. Ja to nodrošināt nav iespējams, jārada apstākļi, kas atbrīvotu viņus no ciešanām, jo īpaši: (a) slaucot piena lopus intervālos, kas nav garāki par 12 stundām; (b) nodrošinot atbilstošus apstākļus zīdīšanai un jaundzimušo dzīvnieku labturībai gadījumā, ja kāda mātīte ir dzemdējusi; (c) nodrošinot ūdeni gadījumos, ja dzīvnieki piedzimuši konteineros. svītrots

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums III pielikums – 1.7. punkts – c apakšpunkts

c) pacelt vai vilkt dzīvniekus aiz galvas, ausīm, ragiem, kājām, astes vai vilnas, vai apieties ar viņiem veidos, kas radītu neizbēgamas sāpes vai ciešanas; c) pacelt vai vilkt dzīvniekus aiz galvas, ausīm, ragiem, kājām (izņemot mājputnus un zaķveidīgos), astes vai vilnas, vai apieties ar viņiem veidos, kas radītu neizbēgamas sāpes vai ciešanas;

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums II pielikums – 1.8.a punkts (jauns)

1.8.a Elektriskās apdullināšanas iekārtas nedrīkst izmantot dzīvnieku imobilizācijai vai, lai piespiestu dzīvniekus kustēties.

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums III pielikums – 1.8.b punkts (jauns)

1.8b Dzīvniekus, kuri nav spējīgi pārvietoties, nedrīkst vilkt uz kaušanas vietu, bet tie ir jānokauj tur, kur tie atrodas.

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums III pielikums – 2.1. punkts

2.1. Katram dzīvniekam jābūt pietiekami daudz vietas, lai stāvētu, apgultos un apgrieztos. 2.1. Izņemot lielus mājdzīvniekus, kurus saprātīgu laika posmu tur atsevišķā iežogojumā, katram dzīvniekam ir jābūt pietiekami daudz vietas, lai stāvētu, apgultos un apgrieztos.

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums III pielikums – 2.a punkts (jauns)

2.a Apdullināšana ar triecienpistoli Triecienpistole jānovieto tā, lai nodrošinātu, ka šāviņš iekļūst smadzeņu garozā. Īpaši, ir aizliegta liellopu šaušana pakausī. Aitas un kazas drīkst šaut pakausī, ja ragu dēļ to nevar izdarīt pieras daļā. Šādos gadījumos šāviens jāveic tūliņ aiz ragu pamatnes un jātēmē mutes virzienā, asiņošanai jāsākas 15 sekunžu laikā pēc šāviena izdarīšanas. 2.a2 Ja izmanto triecienpistoli, tās lietotājam pistole jāpārbauda, lai pārliecinātos, ka triecienu nesošais elements pēc katra šāviena pilnībā ievelkas un ieņem agrāko stāvokli. Ja tā nenotiek, instrumentu nedrīkst izmantot, iekams tas nav salabots.

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums III pielikums – 2.b punkts (jauns)

2.b Dzīvnieku sapīšana Dzīvnieku nedrīkst ievietot apdullināšanas iekārtā un tā galvu nedrīkst ievietot iekārtā, kas ierobežo dzīvnieka kustības, ja vien darbinieks, kas apdullinās dzīvnieku, ir gatavs to veikt, tiklīdz dzīvnieks ir ievietots apdullināšanas iekārtā vai tiklīdz tā galva ir piesieta.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums III pielikums – 3.1. punkts

3.1. Ja viena un tā pati persona ir atbildīga par dzīvnieku apdullināšanu, važošanu, pacelšanu un atasiņošanu, tad šī persona visas minētās darbības veic secīgi ar vienu dzīvnieku pirms procedūras atkārtošanas ar nākamo dzīvnieku. 3.1. Ja viena un tā pati persona ir atbildīga par dzīvnieku apdullināšanu, važošanu, pacelšanu un atasiņošanu, tad šī persona visas minētās darbības veic secīgi ar vienu dzīvnieku pirms procedūras atkārtošanas ar nākamo dzīvnieku. Šo prasību nepiemēro, ja tiek izmantota dzīvnieku apdullināšana grupā.

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums III pielikums – 3.1.a punkts (jauns)

3.1a. Dzīvnieku atasiņošana ir jāsāk tūlīt pēc apdullināšanas un jāveic tādā veidā, lai veiktu ātru un pilnīgu atasiņošanu.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums III pielikums – 3.2.a punkts (jauns)

3.2a Laikā starp asinsvadu pārgriešanu un atasiņošanas beigām dzīvniekus nedrīkst tālāk apstrādāt vai veikt elektrisku stimulāciju, un nekādā gadījumā: a) ne ātrāk par 120 sekundēm attiecībā uz tītariem vai zosīm; b) ne ātrāk par 90 sekundēm attiecībā uz citiem mājputniem; c) ne ātrāk par 30 sekundēm attiecībā uz apdullinātiem liellopiem; d) ne ātrāk par 120 sekundēm attiecībā uz liellopiem, kas nav apdullināti; e) ne ātrāk par 20 sekundēm attiecībā uz aitām, kazām, cūkām un briežiem.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums III pielikums – 3.2.b punkts (jauns)

3.2.b Ja tiek kauts grūsns dzīvnieks: a) ja dzemde ir neskarta, embrijs paliek dzemdē, līdz tas nobeidzas; b) ja nav pārliecības par grūsnību vai ja dzīvnieka dzemdē pēc kaušanas tiek atrasts dzīvs embrijs, tas nekavējoties ir jāizņem, jāapdullina ar caururbjošu triecienpistoli un jānogalina atasiņojot. Kautuvēs ir jābūt piemērotām iekārtām, lai ātri veiktu procedūru, ja tāda ir nepieciešama.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums III pielikums – 3.3. punkts

3.3. Putnus nedrīkst nokaut ar automātiskajiem kakla nocirtējiem, ja nav iespējams pārliecināties, vai kakla nocirtēji ir sekmīgi pārgriezuši asinsvadus. Ja tas nav izdevies, putns nekavējoties jānonāvē . 3.3. Putnus nedrīkst nokaut ar automātiskajiem kakla nocirtējiem, ja nav iespējams pārliecināties, vai kakla nocirtēji ir sekmīgi pārgriezuši asinsvadus. Ja tas nav izdevies, putns nekavējoties jānokauj .

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums IV pielikums – fa punkts (jauns)