EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.7.2011 
SEC(2011) 953 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kred ītiestāžu un ieguld ījumu sabiedr ību 
konsultat īvo uzraudz ību un par groz ījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudz ību kredītiestādēm, apdrošin āšanas 
uzņēmumiem un ieguld ījumu sabiedr ībām finanšu konglomer ātos 
{COM(2011) 453 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 952 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Savā 2010. gada 9. decembra pazi ņojumā1 Komisija ir paredz ējusi izstrādāt ES tiesību aktus, 
lai tuvinātu un nostiprin ātu sankciju rež īmus finanšu pakalpojumu nozar ē. 
Savā 2009. gada 4. marta pazi ņojumā2 Eiropas Komisija pazi ņoja, ka tā i) pārskatīs, ņemot 
vērā finanšu kr īzi, finanšu iest āžu noteikumus un praksi korporat īvās pārvaldības jomā un 
ii) vajadzības gadījumā izstrādās ieteikumus vai pat ierosin ās reglament ējošus pasākumus. 
Šis ietekmes nov ērtējums ietver iesp ējamo pas ākumu anal īzi, kurus var ētu īsteno Kapit āla 
prasību direkt īvas (KPD) piem ērošanas jom ā. Tas papildina ietekmes nov ērtējumu par 
„KPD IV” priekšlikumu. 
2. PROBLĒMU KONSTAT ĒŠANA  
Sankciju rež īmi 
Pašlaik sp ēkā esošie valstu sankciju rež īmi, ko piem ēro galvenajiem KPD p ārkāpumiem, ir 
atšķirīgi un ne vienm ēr ir piemēroti, lai nodrošin ātu efektīvu izpildi. Vis ām valsts iest ādēm 
nav pieejamas konkr ētas svarīgas sankciju piem ērošanas pilnvaras, un sankcijas netiek 
sistemātiski publiskotas. Daž ās dalībvalstīs administrat īvo finansi ālo sankciju (soda naudas) 
līmeņi ir pārāk zemi un t ādējādi nepietiekami prevent īvi; un sankcijas nevar piem ērot gan 
kredītiestādēm, gan priv ātpersonām, kas atbild īgas par p ārkāpumiem. Nosakot piem ērojamo 
sankciju l īmeni, dažas valsts iest ādes neņem vērā kritērijus, kas ir b ūtiski, lai nodrošin ātu 
sankciju proporcionalit āti un prevent īvo būtību. 
Turklāt atšķiras sankciju faktisk ā piemērošana dal ībvalstīs, pat tajās, kurām ir līdzīga lieluma 
banku pakalpojumu nozares. Daž ās dalībvalstīs pēdējo gadu laik ā ir piemērots neliels skaits 
sankciju, vai t ās nav piem ērotas visp ār, un tas var ētu liecināt par ES noteikumu v āju izpildi. 
Šī situācija var veicin āt neatbilst ību ES noteikumiem, izrais īt konkurences izkrop ļojumus 
iekšējā tirgū un negat īvi ietekm ēt finanšu uzraudz ību, apdraudot banku pakalpojumu tirgu 
pienācīgu darbību, un tas var kait ēt noguldītāju un ieguld ītāju aizsardz ībai, kā arī graut 
uzticību finanšu nozarei.  
Korporat īvā pārvaldība 
Komisija 2010. gada j ūnijā publicēja Zaļo grāmatu par finanšu iest āžu korporat īvo pārvaldību 
un atalgojuma politiku3 un tai pievienotu dienestu darba dokumentu4, kurā analizēti tie 
korporatīvās pārvaldības pasākumu trūkumi finanšu pakalpojumu nozar ē, kurus atkl āja 
finanšu kr īze un kuri veicin āja pārmērīgu risku uz ņemšanos.  
Nepietiekama riska uzraudz ība valdēs 
                                                 
1 COM(2010) 716 gal īgā redakcija. 
2 COM(2009) 114 gal īgā redakcija. 
3 COM(2010) 284 gal īgā redakcija. 
4 Komisijas dienestu da rba dokuments — Korporat īvā pārvaldība finanšu iest ādēs: mācība, kas gūstama 
no pašreiz ējās finanšu kr īzes, labākā prakse, SEC(2010) 0669 gal īgā redakcija. 
 
LV 3   LV Daudzos gad ījumos valdes vai nu nesp ēja, vai nev ēlējās apstrīdēt augstākās vadības 
stratēģiskos uzņēmējdarbības lēmumus. To nereti izrais īja kredītiestāžu valžu locek ļu 
neatbilstīgas tehnisk ās zināšanas un nepietiekama laika velt īšana. Dažos gad ījumos vad ības 
dominējošā ietekme un nepietiekama daudzveid ība valdes sast āvā kaitēja valžu spriešanas 
objektivit ātei.  
Turklāt iestāžu valdes nereti bija nepietiekami iesaist ītas vispārējā riska strat ēģijā, un tā 
rezultātā netika uzraudz īta augstākās vadības stratēģiskā pieeja riskam, tika noteikti stimuli, 
kas mudin āja uzņemties p ārmērīgu risku, un netika īstenotas pien ācīgas sistēmas, lai 
nodrošinātu efektīvu riska p ārvaldību. Tāpat valdes nevelt īja pietiekamu laiku, lai apsv ērtu 
riska jaut ājumus, jo riska p ārvaldību uzskat īja par zemas priorit ātes jautājumu salīdzinājumā 
ar citiem tematiem, piem ēram, izaugsmes strat ēģiju. Ziņojumu sniegšana par risku ne vienm ēr 
notikusi laikus un vispus īgi, it seviš ķi tādēļ, ka nebija tiešu riska p ārvaldības ziņojumu 
sniegšanas pl ūsmu uz valdi. 
Visbeidzot, daudzos gad ījumos riska p ārvaldības funkcijai nav pieš ķirta pienācīga nozīme 
lēmumu pie ņemšanas proces ā. 
Principu nesaistoš ā būtība — korporat īvās pārvaldības nepietiekama uzraudz ības 
pārskatīšana. 
Tas, ka liel ākā daļa korporat īvās pārvaldības principu ir nesaistoši, veicin āja kredītiestāžu 
efektīvas atbilst ības trūkumu šiem principiem, principu īstenošanai galvenok ārt piemērojot 
pašregulāciju un akcion āru uzraudz ību. Krīzes laikā konstatētās nepilnības parādīja, ka šie 
mehānismi praks ē nedarbojas. It seviš ķi, neesot skaidrai korporat īvās pārvaldības sistēmai un 
noteiktai uzraudz ības funkcijai, uzraudz ības iestādes nespēja pienācīgi uzraudz īt vai kontrol ēt 
korporatīvās pārvaldības standartu īstenošanu kred ītiestādēs.  
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Ir vajadzīga valstu sankciju rež īmu konver ģence, lai veicin ātu sankciju prevent īvo būtību un 
vienlīdzīgus konkurences apst ākļus ar mērķi nodrošin āt KPD vienotu piem ērošanu, k ā arī 
pilnīgu sadarb ību un savstarp ēju uzticēšanos starp banku uzraudz ītājiem ES. Valsts iest āžu 
pašreizējo sankciju piem ērošanas pilnvaru lab āka piemērošana neb ūtu pietiekams pas ākums, 
lai sasniegtu š ādu konver ģenci. 
Vienota un konsekventa pieeja ES l īmenī ir ļoti būtiska, lai efekt īvi risinātu korporat īvās 
pārvaldības nepiln ības kredītiestādēs. Integrēti kapitāla tirgi un Eiropas finanšu pakalpojumu 
nozares savstarp ējā saistība nozīmē, ka atšķirīgi noteikumi dal ībvalstīs varētu veicin āt 
regulatīvo patvaļu, kas var ētu kaitēt iekšējā tirgus pien ācīgai darbībai vai kav ēt to. 
4. MĒRĶI 
Priekšlikuma m ērķis ir nodrošin āt banku pakalpojumu tirgu pien ācīgu darbību un atjaunot 
uzticību banku pakalpojumu nozarei: 
• paredzot efekt īvas, proporcion ālas un prevent īvas sankcijas, kas lab āk nodrošina 
atbilstību KPD noteikumiem;  
 
LV 4   LV • nodrošinot vienl īdzīgus konkurences apst ākļus, kas iesp ējami samazina regulat īvās 
patvaļas iespējas; 
• efektīvi uzraugot banku pakalpojumu sniedz ējus; 
• nodrošinot efekt īvu korporat īvo pārvaldību kredītiestādēs, kam b ūtu jāsekmē 
izvairīšanās no pārmērīgu risku uz ņemšanās. 
Tam vajadz īgs:  
• nostiprināt un tuvin āt tiesisko regul ējumu, kas attiecas uz sankcij ām un 
mehānismiem, kuri sekm ē pārkāpumu konstat ēšanu; 
• nostiprināt korporat īvās pārvaldības regulējumu: 
– palielinot valžu veikt ās riska uzraudz ības efektivit āti, 
– uzlabojot riska p ārvaldības funkcijas statusu un 
– nodrošinot, ka riska p ārvaldības uzraudz ītāji īsteno efekt īvu uzraudz ību. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS, IETEKMES ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
5.1. Sankciju rež īmu iespējas 
5.1.1.  Piemērotu administrat īvo sankciju iesp ējas  
Iespējas 
1. Nekāda ES rīcība 
2. Vienoti noteikumi  par administrat īvo sankciju veidiem un l īmeni  
3. Kopēji obligātie noteikumi par administrat īvo sankciju veidiem  
4. Kopēji obligātie noteikumi par administrat īvās soda naudas l īmeņiem (oblig ātajiem un maksim ālajiem)   
5. Kopēji obligātie noteikumi par administrat īvās soda naudas maksim ālo līmeni  
6. Vienoti noteikumi par faktoriem, kas j āņem vērā, piemērojot sankcijas  
7. Kopēji obligātie noteikumi par faktoriem, kas j āņem vērā, piemērojot sankcijas  
Saskaņā ar 1. iesp ēju tiktu saglab ātas konstat ētās problēmas: lai gan Eiropas Banku iest āde 
varētu sekmēt valstu rež īmu turpm āku konver ģenci, šī rīcība, visticam āk, nebūtu efektīva, ja 
netiktu ieviests ES regul ējums.  
Izmantojot 2. un 6. iesp ēju, tiktu likvid ētas sankciju veidu un l īmeņa, kā arī to piemērošanas 
kritēriju atšķirības, tādēļ šīs iespējas būtu efektīvākās, lai nodrošin ātu vienlīdzīgus 
konkurences apst ākļus un sekm ētu pārrobežu uzraudz ību. Savuk ārt 3., 4., 5. un 7. iesp ēja 
nebūtu tik efekt īvas, taču ļautu pielāgot sankcijas daž ādu valstu ties ību sistēmu specifikai. Lai 
samazinātu soda naudas l īmeņu atšķirības un nodrošin ātu tās prevent īvo būtību, 4. iesp ēja 
būtu efektīvāka par 5. iesp ēju, bet 5. iesp ēja labāk nodrošin ātu proporcionalit āti. 
 
LV 5   LV Lai nodrošin ātu prevent īvu ietekmi, 2., 3. un 4. iesp ēja būtu vienlīdz efektīvas. Tom ēr 
3. iespēja ļautu paredz ēt sankciju papildu veidus, kas daž ās dalībvalstīs var palielin āt 
preventīvu ietekmi. Lai nodrošin ātu, ka tiek faktiski piem ērota pietiekami liela soda nauda, 
5. iespēja būtu mazāk efektīva, taču tā varētu labāk nodrošin āt šīs soda naudas 
proporcionalit āti. Par vienl īdz efektīvām var uzskat īt 6. un 7. iesp ēju, ciktāl tās ietver vienus 
un tos pašus faktorus, bet 7. iesp ēja varētu labāk nodrošin āt faktiski piem ēroto sankciju 
atbilstību, jo ar to neliegtu kompetentaj ām iestādēm ņemt vērā citus faktorus. 
Saistībā ar valsts ties ību aktos vajadz īgajām izmaiņām 2. un 7. iesp ēja nav tik lietder īgas, 
savukārt 5. iespēja ir lietder īgāka par 4. iesp ēju. 
5.1.2.  Iespējas attiecībā uz person ām, kas ietvertas administrat īvo sankciju piem ērošanas 
jomā  
Iespējas 
1. Nekāda ES rīcība 
2. Vispārējs pienākums nodrošin āt administrat īvo sankciju piem ērošanu gan priv ātpersonām, gan kred ītiestādēm  
3. Kopēji obligātie noteikumi par administrat īvo sankciju piem ērošanu priv ātpersonām un/vai kred ītiestādēm  
Lai nodrošin ātu vienlīdzīgus konkurences apst ākļus un lab āku pārrobežu uzraudz ību, 
3. iespēja būtu efektīvāka par 2. iesp ēju, taču uzskatāms, ka šo iesp ēju prevent īvās ietekmes 
atšķirības ir minim ālas. Savuk ārt 3. iespēja ir daudz nelietder īgāka par 2. iesp ēju, jo tai b ūtu 
vajadzīgs vairāk izmaiņu valsts ties ību aktos un rezult ātā dalībvalstīm, iespējams, būtu 
jāpielāgo katrai savs visp ārējās atbildības režīms. 
5.1.3.  Sankciju publiskošanas iesp ējas 
Iespējas 
1. Nekāda rīcība 
2. Sankciju publiskošanu padara par visp ārēju prasību 
3. Kompetent ās iestādes pieņem lēmumu par sankciju publiskošanu  
Lai palielin ātu sankciju prevent īvo ietekmi, 2. iesp ēja būtu daudz efekt īvāka par 3. iesp ēju. 
Savukārt 3. iespēja ir nedaudz lietder īgāka par 2. iesp ēju. 
5.1.4.  Sankciju faktisk ās piemērošanas iesp ējas 
Iespējas 
1. Nekāda ES rīcība 
2. Iekšējā ziņošanas proced ūra kredītiestādēs 
3. Dalībvalstis izveido sist ēmas ziņošanas veicin āšanai un zi ņotāju aizsardz ībai  
4. Detaliz ētas ES pras ības attiecībā uz ziņošanas programm ām 
Efektīva ir gan 2., gan 3., gan ar ī 4. iespēja, lai sasniegtu m ērķi par pārkāpumu lab āku 
konstatēšanu, tādējādi veicinot augst āku izpildes l īmeni visās dalībvalstīs. Šajā saistībā 
 
LV 6   LV 4. iespēju uzskata par nedaudz efekt īvāku. Visas tr īs iespējas ietekm ē pamatties ības (privātās 
un ģimenes dz īves neaizskaram ība, personas datu aizsardz ība, nevain ības prezumpcija un 
tiesības uz aizst āvību), taču šo ietekmi var mazin āt, un, ņemot vērā sasniedzamo m ērķu 
nozīmīgumu, tā ir vajadzīga un proporcion āla. 
Saistībā ar valsts ties ību aktos vajadz īgajām izmaiņām 2. un 3. iesp ēja ir vienl īdz lietder īgas. 
Savukārt 4. iesp ēju uzskata par nelietder īgu, jo tai b ūtu vajadz īgas radik ālas izmai ņas, 
iespējams, arī tajās dalībvalstīs, kurās jau ir zi ņošanas meh ānismi. Šīs iespējas atbilst ības 
izmaksas ar ī varētu būt augstākas par t ām, kas vajadz īgas 2. un 3. iesp ējai, jo dal ībvalstu 
rīcībā būs mazāka elastība.  
5.2. Korporat īvās pārvaldības iespējas 
Iespējas 
1. Nekāda ES rīcība 
2. Uzlabot sp ēkā esošās ES sistēmas īstenošanu  
3. Uzlabot un att īstīt Kapitāla prasību direktīvas regulējumu 
Lai sasniegtu noteikto m ērķi, 3. iespēja būs visefekt īvākā salīdzinājumā ar 1. un 2. iesp ēju. 
Saskaņā ar 1. iesp ēju tiesiskais regul ējums saglab ās savu beztermi ņa būtību un turpin ās 
sekmēt atbilstības trūkumu, kā arī tiesisko nenoteikt ību. Savuk ārt 2. iespējas pamat ā ir tirgus 
disciplīna un sp ēkā esošo principu īstenošanas lab āka uzraudz ība no uzraudz ītāju puses. 
Tomēr uzraudz ītāju rīcībā nebūs skaidrāka tiesisk ā regulējuma, ar kuru īstenot savu 
uzraudzību, un pašregul ācija ir apliecin ājusi, ka ar to nevar atrisin āt visas probl ēmas. 
Tomēr 3. iespēja ir plaš āka par sp ēkā esošo korporat īvās pārvaldības regul ējumu un b ūtu 
saistīta ar papildu un uzlabotu noteikumu izstr ādi. Tajā būs ietverti pas ākumi, lai palielin ātu 
valžu īstenotās risku uzraudz ības efektivit āti, uzlabotu risku p ārvaldības funkcijas statusu un 
neatkarību, kā arī nodrošin ātu riska p ārvaldības efektīvu uzraudz ību no uzraudz ītāju puses.  
Šīs jaunās prasības paredz ēs obligātu standartu kopumu, kas kred ītiestādēm un uzraudz ītājiem 
nodrošinās skaidrus krit ērijus, pēc kuriem izstr ādāt un nov ērtēt korporat īvās pārvaldības 
struktūras.  
5.3. Izraudzītās politikas iesp ējas un instrumenti  
Turpmāk uzskait īto savstarp ēji papildinošu iesp ēju apvienojums ir piem ērotākā izvēle, lai 
sasniegtu priekšlikuma m ērķus. 
Sankciju rež īmu iespējas  
• Kopēji obligātie noteikumi par administrat īvo sankciju veidiem, kam j ābūt 
pieejamiem kompetentaj ām iestādēm. 
• Kopēji obligātie noteikumi par administrat īvo finansi ālo sankciju maksim ālo līmeni. 
• Galveno faktoru saraksts, kuri j āņem vērā, nosakot administrat īvās sankcijas. 
• Pienākums nodrošin āt administrat īvo sankciju piem ērošanu gan priv ātpersonām, gan 
kredītiestādēm. 
 
LV 7   LV • Sankciju publiskošana tiek noteikta par visp ārēju prasību. 
• Iekšējā ziņošanas proced ūra kredītiestādēs. 
• Dalībvalstīm tiek piepras īts izveidot sist ēmas ziņotāju aizsardz ībai.  
Korporat īvās pārvaldības iespējas  
Pieprasīt kredītiestādēm darīt zināmu inform āciju par valžu locek ļu mandātu skaitu  
Pieprasīt valžu locek ļiem veltīt pietiekamu laiku savu pien ākumu izpildei  Valžu locek ļu veltītā laika 
efektivitātes uzlabošana  
Ierobežot valžu locek ļu vienlaic īgo mandātu maksim ālo skaitu  
Pieprasīt darīt zināmu inform āciju par valžu locek ļu darbā pieņemšanas politiku, k ā arī faktiskaj ām 
specializētajām zināšanām un prasm ēm 
Noteikt krit ērijus par to, k ādām prasmēm un specializ ētajām zināšanām ir jābūt katram valdes loceklim 
atsevišķi un valdei kop ā  
Pieprasīt, lai valžu locek ļi tiktu pien ācīgi iepazīstināti ar darba pien ākumiem un nep ārtraukti apm ācīti  Uzlabot valžu locek ļu 
specializētās zināšanas  
Obligāta iecelšanas komiteja  
Vadības domin ējošās 
ietekmes l īdzsvarošana  Aizliegt uz ņemties priekšs ēdētāja un izpilddirektora mand ātus vienā un tajā pašā kredītiestādē 
Pieprasīt darīt zināmu, kāda ir iekšējā darbinieku daudzveid ības politika  
Dažādu valsts un Eiropas l īmeņa prakšu sal īdzinošā novērtēšana 
Pieprasīt, lai daudzveid ība būtu viens no valžu sast āva kritērijiem 
Pieprasīt kredītiestādēm izstrādāt darbinieku daudzveid ības politiku  Uzlabot daudzveid ību 
valžu sast āvā 
  
Uzlabot valžu l īdzdalību 
riska strat ēģijā Pieprasīt deklarāciju par riska p ārvaldības sistēmu piemērotību 
Pieprasīt riska pazi ņojumu, kur ā izklāstīta kredītiestādes pieeja riskam  
Pieprasīt darīt zināmu politiku un praksi attiec ībā uz riska jaut ājumu apspriešanu un analiz ēšanu valžu 
sanāksmēs 
Pieprasīt, lai valdes velt ītu pietiekamu laiku riska jaut ājumiem  Uzlabot priorit āti, ko 
valdes pieš ķir 
jautājumiem par risku  
Obligāta riska komiteja valdes l īmenī 
Pieprasīt darīt zināmu politiku un praksi attiec ībā uz riska inform ācijas plūsmu uz valdi  Uzlabot riska 
informācijas plūsmu uz 
valdēm Pieprasīt valdēm noteikt saturu un form ātu riska inform ācijai, kas t ām būtu jāsaņem, un to, cik bieži t ā būtu 
jāsaņem 
Pieprasīt, lai, pildot riska p ārvaldības funkciju, var ētu sniegt tiešus zi ņojumus valdei  
Uzlabot riska p ārvaldības 
funkcijas statusu un 
pilnvaras  Pieprasīt darīt zināmu inform āciju par riska p ārvaldības funkcijas statusu un pilnvar ām 
Pieprasīt neatkarīgu riska p ārvaldības funkciju  
Pieprasīt neatkarīgu riska ekspertu  
Pieprasīt, lai riska ekspertam b ūtu atbilstīgs statuss un pilnvaras  
Pieprasīt, lai riska eksperta atst ādināšana būtu iepriekš j āapstiprina valdei  
Nodrošin āt, ka riska 
pārvaldības uzraudz ītāji 
īsteno efekt īvu uzraudz ībuPieprasīt, lai korporat īvā pārvaldība būtu iekļauta uzraudz ības pārskatīšanā 
Pieprasīt, lai valdes locek ļu piemērotību novērtētu, īstenojot uzraudz ības pārskatīšanu 
Pieprasīt uzraudzītājiem pārskatīt valžu san āksmju darba k ārtības un papilddokumentus  
 
LV 8   LV  
5.3.1.  Izraudzīto iespēju ietekme: sankciju rež īms 
Paredzams, ka sankciju rež īmu iespējas sekmēs pārkāpumu konstat ēšanu un kompetentaj ām 
iestādēm nodrošin ās pilnvaras piem ērot atbilst īgas sankcijas. Sagaid āms, ka tas nodrošin ās 
KPD pras ību labāku izpildi kred ītiestādēs, un tas savuk ārt nodrošin ās ieguvumus vis ām 
ieinteresētajām person ām.  
Šīs iespējas nerad īs administrat īvos slogus  finanšu iest ādēm vai nefinanšu uz ņēmumiem, 
tostarp MVU, iz ņemot ierobežotu administrat īvo slogu kred ītiestādēm saistībā ar prasību 
nodrošināt iekšējās ziņošanas sist ēmas. 
Ir paredzama pozit īva sociālā ietekme , jo tiks nostiprin āta noguld ītāju un ieguld ītāju 
aizsardzība un kred ītiestāžu darbinieki zi ņotāji saņems labāku aizsardz ību. 
Šīs iespējas ir saska ņā ar G20 valstu grupas lielo jurisdikciju kop ējiem mērķiem, proti, 
nostiprināt finanšu pakalpojumu regul ējumu un uzraudz ību, un sagaid āms, ka tās pozitīvi 
ietekmēs ES konkurētspēju pasaulē. 
5.3.2.  Izraudzīto iespēju ietekme: korporat īvā pārvaldība 
Izraudzītās politikas iesp ējas, kas uzlabo korporat īvo pārvaldību, palīdzēs izvairīties no 
pārmērīga riska uz ņemšanās kredītiestādēs un samazin ās nesekm īga rezult āta risku. Tas 
veicinātu banku pakalpojumu nozares elast īgumu un uzlabotu ieguld ītāju uzticību. Tāpēc 
ietekmei uz kred ītiestādēm un visām ieinteresētajām person ām (noguldītājiem, akcion āriem, 
kreditoriem) b ūtu jābūt pozitīvai.  
Makroekonomikas l īmenī pareiza kred ītiestāžu riska p ārvaldības sistēma veicin ātu 
izvairīšanos no turpm ākām krīzēm, kā arī palielinātu uzticību banku sist ēmai un kred ītiestāžu 
finansēšanas meh ānismu efektivit āti, kas savuk ārt paātrina ekonomikas izaugsmi.   
Valžu sast āva daudzveid ības pasākumu ieviešana, visticam āk, pozitīvi ietekm ēs ES politiku 
dzimumu jom ā, pārvarot „stikla griestus” un pal īdzot sieviet ēm nokļūt vadītāju amatos 
uzņēmumos, k ā arī varētu pozitīvi ietekmēt sieviešu nodarbin ātību. 
Izraudzītā iespēja varētu būt saistīta ar papildu administrat īvo slogu  kredītiestādēm un 
uzraudzītājiem. Tom ēr šīm izmaks ām būtu jābūt ierobežot ām un proporcion ālām attiecībā uz 
vispārējo mērķi. Lai samazin ātu iespējamo regulat īvo slogu, b ūtu jāpiemēro 
proporcionalit ātes princips, kur ā ņem vērā kredītiestāžu darbību lielumu un sarež ģītību. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija k ā Līguma iev ērošanas sarg ātāja uzraudz īs, kā dalībvalstis īsteno Kapit āla prasību 
direktīvas izmai ņas. Tiesību aktu pas ākumu piem ērošanas ietekmi sankciju rež īma jomā 
novērtēs, pamatojoties uz š ādiem galvenajiem r ādītājiem: 
• konstatēto pārkāpumu skaits un piem ēroto sankciju skaits; 
• valstu kompetento iest āžu prakse, piem ērojot sankcijas. 
 
LV 9   LV Korporatīvās pārvaldības jomā jauno noteikumu pl ānoto ieguvumu realiz ēšanās var pras īt 
laiku, un realiz ēšanās līmenis būs atkarīgs no tā, kā kredītiestādes īstenos jaun ās prasības. 
Komisija ar EBI starpniec ību, kā arī risinot plašu, nep ārtrauktu dialogu ar vis ām galvenaj ām 
ieinteresētajām person ām, tai skait ā tirgus dal ībniekiem (kred ītiestādēm, ieguld ītājiem), 
uzraudzīs Kapitāla prasību direktīvas attiec īgo noteikumu piem ērošanu. T ā var arī izmantot 
ieinteresēto personu veikto p ētījumu konstat ējumus.