“ ERASMUS VISIEM”, ES PROGRAMMA IZGLīTīBAS, APMāCīBAS, JAUNATNES UN SPORTA JOMā JAUNA PROGRAMMA, LAI RISINāTU JAUNUS PROBLēMJAUTāJUMUS Šis paziņojums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido “ Erasmus visiem” — vienotu programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Šī programma atspoguļo stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes un pamatiniciatīvas. Tās pamatā ir būtisks ieguldījums cilvēkos, kas dos labumu gan atsevišķām personām, gan sabiedrībai kopumā, veicinot izaugsmi un nodrošinot labklājību. Pašlaik izglītībai un apmācībai ir lielāka nozīme nekā jebkad agrāk, sekmējot inovāciju, darba ražīgumu un izaugsmi, jo īpaši pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes iespaidā un situācijā, kad Eiropas cilvēkresursu potenciāls vēl netiek pietiekami izmantots. Ir jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka izglītības un apmācības sistēmas sniedz tādas zināšanas un prasmes, kas vajadzīgas darba tirgū, kurā pieaug globalizācijas ietekme, palīdzot jauniešiem un vienlaikus padarot mūžizglītību pieejamu visiem. Izglītībai un apmācībai, arī izmantojot stažēšanās iespējas, ir ārkārtīgi būtiska nozīme jauniešu nodarbinātībā, jo viņus krīze ir ietekmējusi vissmagāk. Turklāt izglītībā vēl joprojām pastāv liela dzimumu nevienlīdzība — lai gan augstākās izglītības iestādēs studējošo un diplomēto sieviešu īpatsvars ir lielāks nekā vīriešu, studiju jomās vēl joprojām pastāv segregācija, jo daudz mazāk sieviešu mācās zinātnes un inženierzinātņu programmās; zēniem ir sliktāki rezultāti lasītprasmes apguvē un tie biežāk nekā meitenes agrāk pārtrauc mācības. Saskaņoti centieni, lai panāktu ES noteikto kritēriju — līdz 2020. gadam zem 15 % samazināt to personu īpatsvaru, kurām ir slikti panākumi pamatprasmju apguvē —, ilgtermiņā Eiropas Savienībai palīdzētu radīt ekonomiskus ieguvumus[1]. Ja to iedzīvotāju īpatsvars, kuriem ir augstākā izglītība, pieaugtu līdz 40 %, tas sekmētu IKP pieaugumu par 4 % uz vienu iedzīvotāju Eiropas Savienībā[2]. Ja varētu nodrošinātu, ka izglītības un apmācības sistēmas sniedz darba tirgum nepieciešamās prasmes, tas palīdzētu sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības mērķi (75 %). Programmas Eiropas pievienotā vērtība būs šāda: palīdzēt pilsoņiem iegūt vairāk un labākas prasmes, uzlabot mācīšanas kvalitāti izglītības iestādēs gan ES, gan ārpus tās robežām, atbalstīt dalībvalstis un partnervalstis, kas neietilpst ES, izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanā, padarot tās inovatīvākas, veicināt jauniešu līdzdalību sabiedrībā, kā arī veidot visiem pieejama sporta Eiropas dimensiju. Vienlaikus, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu budžeta ierobežojumus, būs jāpievērš uzmanība rezultātiem un izmaksu lietderībai, centienu saskaņošanai, lai pastiprinātu sistēmisku ietekmi, kā arī administratīvo un darbības izmaksu samazināšanai. Lai nodrošinātu šo pievienoto vērtību, svarīgi ir stiprināt saites un sinerģiju starp šo programmu un galvenajām ES politikas prioritātēm un procesiem, jo īpaši īstenojot stratēģiju “Eiropa 2020”, stratēģiju “Izglītība un apmācība 2020” un stratēģiju jaunatnes jomā, kā arī ES prioritātes ārējās darbības jomā. Prioritātes izdevumu jomā jānosaka atkarībā no kopējām prioritātēm un politikas attīstības tendencēm. Šajā saistībā nesenajā paziņojumā par augstākās izglītības modernizāciju[3] tika vērsta uzmanība uz galvenajiem politikas jautājumiem, kas jāatbalsta, lai uzlabotu augstākās izglītības sistēmu līmeni, kvalitāti, pievilcīgumu un internacionalizāciju, kā arī tika izcelta to nozīmība attiecībā uz inovāciju. PROGRAMMAS VEIDOšANA, BALSTOTIES UZ PAGāTNES SASNIEGUMIEM UN GūTO PIEREDZI Novērtējumi liecina, ka 2007.-2013. gada ES programmas jau ir radījušas nozīmīgu sistēmisku ietekmi, kas pārsniedz atsevišķu dalībnieku guvumus. Starptautiskā sadarbība augstākās izglītības jomā liecina, ka ES ir kļuvusi par pasaules mēroga atsauci un iedvesmas avotu augstākas izglītības reformu ziņā. Turklāt šīs programmas ir palīdzējušas veicināt inovatīvu pieeju izmantošanu, lai cita starpā uzlabotu mācību programmu izstrādi un pārredzamību. Neformālās mācīšanās jomā ES atbalstam ir bijusi liela ietekme uz atsevišķu personu izglītību un profesionālo attīstību, un tas ir iedvesmojis un veidojis tādas politikas iniciatīvas kā Eiropas Brīvprātīgo dienests. Tomēr sarežģītā dažādu programmu un darbību sistēma ir jāpārveido vienkāršākā un racionālākā struktūrā, lai panāktu lielāku līdzsvaru starp saskaņošanu un elastību. Piemēram, Mūžizglītības programmai ir sešas apakšprogrammas[4], kas ietver vairāk nekā 50 mērķu un 60 darbību. Programma “Jaunatne darbībā” ir vērsta uz jauniešu mobilitāti un (neformālo) mācīšanos, vienlaikus aptuveni 80 % no Mūžizglītības programmas finansējuma arī ir paredzēti jaunatnei. Dažiem pasākumiem trūkst kritiskās masas, lai nodrošinātu ilglaicīgu ietekmi, vai arī tiem ir lielas administratīvās izmaksas. Starptautisko sadarbību augstākās izglītības jomā raksturo arī sadrumstalotība starp dažādiem ES instrumentiem, kas īsteno līdzīgus mērķus un pasākumus. Komisija patlaban finansē šādas piecas augstākās izglītības sadarbības programmas ar dažādām pasaules daļām: - “ Erasmus Mundus ” galvenokārt attiecas uz mobilitāti, piedāvājot stipendijas mācībām kvalitatīvās kopīgā maģistra un doktora studiju programmās, šī programma arī atbalsta augstskolu konsorcijus, kas strādā ar dažādām pasaules daļām; - “Tempus” ir spēju palielināšanas programma augstākās izglītības modernizācijai, izmantojot sadarbības projektus starp ES augstskolām un augstskolām no Rietumbalkāniem un kaimiņattiecību politikas valstīm; - “Alfa” un “ Edulink” ir līdzīgi mērķi, aptverot Latīņamerikas un ĀKK valstis; - Komisija ir arī izstrādājusi programmu sadarbībai ar industrializētajām valstīm , kas finansē kopīgo un divkāršo grādu projektus, kopīgus mobilitātes projektus un politiskas darbības. Visām šīm augstākās izglītības programmām ir līdzīgi mērķi; tās finansē salīdzināmas, lai gan nedaudz atšķirīga veida darbības, kurām ir dažādi laika grafiki un īstenošanas kārtība un procedūras. Pārmērīga sadrumstalotība rada pārklāšanās risku, sarežģī potenciālo saņēmēju piekļuvi programmām un ierobežo efektivitātes palielināšanos, kritisko daudzumu un rentabilitāti. No jauna pievēršoties prioritātēm, kas palielinās ES pievienoto vērtību un sistēmisko ietekmi, programmas atbalstītās darbības sekmēs centienus radīt vairāk darbavietu un uzlabot izaugsmi atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Apjomradīti ietaupījumi var būt ievērojami, ja līdzīga rakstura darbībām izmanto līdzīgus noteikumus un procedūras, vienkāršojot darbu gan atbalsta saņēmējiem, gan pārvaldes iestādēm. Balstoties uz 2007.-2013. gada programmās[5] gūtajiem ievērojamajiem panākumiem, “ Erasmus visiem” risinās šo programmu trūkumus, kas konstatēti novērtējumos, un uzlabos sinerģiju ar citiem ES finansējuma avotiem. Konkrēti, kamēr jaunā programma pievērsīsies dažādām transnacionāla rakstura darbībām, struktūrfondi atbalstīs valsts un reģionāla mēroga centienus, kuri cita starpā tiks vērsti uz izglītības iestāžu infrastruktūras modernizāciju, atbalstot prasmju un apmācības atjaunināšanu, veicinot iedzīvotāju mobilitāti darba tirgū un palielinot mazāk pārstāvēto grupu piekļuvi izglītībai un apmācībai. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības[6] pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” atbalstīs pētnieku mobilitāti. Lai pilnībā izmantotu sinerģijas ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kopīgie grādi doktora studiju līmenī tiks īstenoti tikai Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ietvaros. “Erasmus visiem”: - palielinās saskaņotību un stiprinās mūžizglītības pieeju, visā izglītības un apmācības sistēmā veidojot saikni starp atbalstu, kas piešķirts formālajai izglītībai un neformālajām mācībām; - palielinās strukturētu partnerību iespējas gan starp dažādām izglītības nozarēm, gan ar uzņēmumiem un citiem attiecīgajiem dalībniekiem; - sniegs nepieciešamo elastīgumu un stimulus, lai darbībām, saņēmējiem un valstīm piešķirtie budžeta līdzekļi tiktu labāk sadalīti atkarībā no gūtajiem rezultātiem un ietekmes. “ Erasmus ” nosaukums plašai sabiedrībai gan ES, gan valstīs, kas neietilpst ES un piedalās programmās, ir labi atpazīstams sinonīms ne tikai ES mācību mobilitātei, bet arī tādām Eiropas vērtībām kā multikulturālisms un daudzvalodība. Tā vietā, lai saglabātu nosaukumu pieaugošo daudzveidību, programmas nosaukums būs “ Erasmus visiem ”. Publiskās un privātās iestādes galvenajās izglītības nozarēs, uz kurām attiecas šī programma, varēs izmantot šo nosaukumu. Turklāt komunikācijas un izplatīšanas nolūkā zīmola nosaukums tiks saistīts ar galvenajām izglītības nozarēm šādā veidā: “ Erasmus augstākā izglītība ”, kas saistīts ar visiem augstākās izglītības veidiem Eiropas un starptautiskā mērogā; “ Erasmus apmācība ”, kas saistīts ar profesionālo izglītību un apmācību un pieaugušo izglītību; “ Erasmus skolas ”, kas saistīts ar vispārējo izglītību skolās, un “ Erasmus jauniešu līdzdalība ”, kas saistīts ar jauniešu neformālo izglītību. PROGRAMMAS STRUKTūRA UN GALVENāS DARBīBAS Racionalizēta struktūra Mūžizglītības programmai, starptautiskajai augstākās izglītības programmai un programmai “Jaunatne darbībā” ir vienādi vispārējie mērķi, un tās atbalsta darbības, kuras var apkopot trijās plašās kategorijās: mācību mobilitāte; sadarbība starp izglītības iestādēm vai jaunatnes organizācijām un ES vai starptautiskā sadarbība politikas jomā. Tām ir līdzīgas pārvaldes struktūras (piemēram, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus par transnacionālu sadarbību) un atbalsta sniegšanas metodes (Komisijas īstenota tiešā pārvaldība vai izpildaģentūru un valstu aģentūru īstenota netiešā pārvaldība). Tādēļ, lai nodrošinātu lielāku saskanīgumu, sinerģiju un vienkāršošanu, ka arī dotu iespēju ieviest novatoriskus finansēšanas mehānismus, ierosinātās programmas struktūrā atbalstam tiks iekļautas trīs veidu galvenās darbības , kas ir papildinošas un savstarpēji pastiprinošas: - personu mācību mobilitāte . Mobilitāte veidos būtisku daļu no palielinātā kopējā budžeta. Pateicoties šim palielinājumam un vienlaikus pievēršot pastiprinātu uzmanību mobilitātes kvalitātei, akcentējot prioritātes un pieliekot pūliņus, kritiskajai masai un ietekmei, kas pārsniedz atsevišķu iesaistīto personu un iestāžu ietekmi, vajadzētu palielināties; - sadarbība inovācijai un labai praksei. Tiks pievērsta lielāka uzmanība inovatīvu partnerību stiprināšanai starp izglītības iestādēm un uzņēmumiem. Attiecībā uz augstāko izglītību pastiprināta uzmanība tiks pievērsta spēju veidošanai, jo īpaši attiecībā uz kaimiņattiecību politikas valstīm, kā arī uz stratēģiskām partnerībām ar attīstītajām un jaunattīstības valstīm; - atbalsts politikas reformai. Politikas reforma paredzēta, lai: stiprinātu atvērtās koordinācijas metožu instrumentus un ietekmi izglītības, apmācības un jaunatnes jomā; īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020” un veicinātu politisko dialogu ar trešām valstīm un starptautiskajam organizācijām. [pic] Starptautiskā dimensija Pašlaik ir piecas programmas sadarbībai ar trešām valstīm augstākās izglītības jomā . Tās tiks racionalizētas un iekļautas trijās programmas galvenajās darbībās, atkārtoti pievēršot pastiprinātu uzmanību mobilitātei. - Atbalsts kvalitatīviem kopīgajiem grādiem un stipendijām studentiem un darbiniekiem visā pasaulē tiks paplašināts, lai pārsniegtu salīdzinoši nelielo augstskolu skaitu, kuras var piedalīties programmās pašlaik. - Starptautiskās mobilitātes pārvaldība tiks balstīta uz pašreizējo Erasmus sistēmu, kurā stipendijas tiek piešķirtas, pamatojoties uz iestāžu nolīgumiem. - Finansējums tiks piešķirts saskaņā ar ES ārējās darbības jomas tematiskajām un ģeogrāfiskajām prioritātēm. - Spēju veidošanas pasākumi augstākās izglītības sistēmu modernizācijai arī tiks racionalizēti; sadarbība ar kaimiņattiecību politikas valstīm tiks pastiprināta, apvienojot spēju veidošanas un mobilitātes darbības, lai nodrošinātu sistēmisku ietekmi. Darbības, kuras patlaban finansē Alfa , Edulink un agrākajā Asialink programmā, tiks īstenotas kā atbalsts pasākumiem, kas paredzēti spēju veidošanai, attīstībai un modernizācijai, izmantojot kopīgus projektus ar ES un Latīņamerikas, Āzijas un Āfrikas augstskolām. Īpašas darbības Ņemot vērā iniciatīvas Jean Monnet īpašos centienus, veicinot izcilību izglītībā un pētniecību ES integrācijas jomā, tā tiks turpināta kā atsevišķa darbība programmas ietvaros un varēs izmantot programmas īstenošanas mehānismus. Tāpat, lai izmantotu daudzgadu finanšu shēmas struktūras vienkāršošanas un racionalizēšanas potenciālu, ES līmeņa sadarbība sporta jomā tiks uzskatīta par atsevišķu darbību programmā. 1. galvenā darbība: personu mācību mobilitāte Transnacionālajai mācību mobilitātei — mācīšanās partneriestādē, mācīšana, darba pieredzes iegūšana, piedalīšanās apmācībā vai brīvprātīgo darbā, vai apmaiņas projektā ārvalstīs — ir skaidra pievienotā vērtība, un to var efektīvi veicināt tikai Eiropas līmenī. Mācību mobilitāte var paaugstināt tādu pamatprasmju un iemaņu līmeni, kuras ir ļoti būtiskas darba tirgū un sabiedrībā, veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā sabiedrības dzīvē un sekmēt izglītības sistēmu modernizāciju un internacionalizāciju, lai ieguvējas būtu gan ES valstis, gan trešās valstis. Tāpēc mobilitāte tiks stiprināta un saglabāta kā programmas galvenais elements, liekot īpašu uzsvaru uz studentu mobilitāti augstākās izglītības jomā. Ar Komisijas ierosināto budžetu programma varētu sniegt mobilitātes iespējas aptuveni 5 miljoniem izglītojamo personu septiņu gadu periodā. Pašlaik ik gadu tiek atbalstīti aptuveni 400 000 ES mobilitātes pasākumu. Šis skaitlis varētu pieaugt vidēji līdz 700 000, sasniedzot 900 000 pagājušajā gadā, ietverot izglītojamās personas un darbiniekus. Paredzēts, ka septiņu gadu periodā starptautiskās mobilitātes iespējas no un uz trešām valstīm izmantos aptuveni 135 000 personu. Tomēr mobilitāte nav pašmērķis. Programmas ietvaros tiks nodrošināta lielāka ES pievienotā vērtība, kas stiprinās ar mobilitāti saistītos rezultātus un nosacījumus, kā arī izvirzīs prasību iekļaut mobilitāti saskaņotā institucionālās attīstības stratēģijā. Galvenie kritēriji finansējuma piešķiršanai būs kvalitāte, ko apliecina izglītības saturs un mācīšanas un mācīšanās metodes, mācību rezultātu atzīšana, sagatavotība valodu un kultūru apguves jomā, kā arī uzlabotas procedūras uzņēmējorganizācijās. Programmas “ Erasmus visiem” atbalsts mobilitātei tiks vērsts uz četrām galvenajām darbībām: - darbinieku mobilitāte, it īpaši attiecībā uz skolotājiem, profesionālās izglītības pedagogiem, skolu vadītājiem un jaunatnes darbiniekiem; - augstākās izglītības studentu mobilitāte (tostarp kopīgie/divkāršie grādi) un profesionālās izglītības un apmācības studentu mobilitāte; - “Erasmus maģistrs” , kas paredzēts, lai augstākās izglītības studenti, piedaloties mobilitātes pasākumos, varētu iegūt maģistra grādu, izmantojot jaunu aizdevumu garantijas mehānismu; - jauniešu mobilitāte, tostarp brīvprātīgo un jauniešu apmaiņas. [pic] Darbinieku mobilitāte . Šajā jomā veikto pētījumu rezultātā gūts vienprātīgs atzinums, ka skolotājiem un skolu vadītājiem ir vislielākā nozīme audzēkņu un izglītības sistēmu darba rezultātu uzlabošanā. Lai veicinātu izcilību mācīšanas jomā, izstrādātu inovatīvas un veiksmīgas mācīšanas/mācīšanās metodes un uzlabotu kvalitāti iestādēs, būs ievērojami jāpastiprina darbinieku mobilitāte visās izglītības nozarēs, tostarp skolu darbinieku ilglaicīga mobilitāte. Vairāk iespēju mācību mobilitātes jomā ir paredzēts arī jaunatnes darbiniekiem, ņemot vērā viņu nozīmīgo lomu informācijas popularizēšanā, un lai uzlabotu labas prakses apmaiņu starp jaunatnes organizācijām. Paredzētā darbinieku mobilitāte attiecīgajā periodā | 1 000 000 saņēmēju | Studenti augstākās izglītības jomā . Lai atspoguļotu pieaugošo internacionalizāciju augstākās izglītības jomā, Erasmus mācību mobilitātes darbības tiks ievērojami stiprinātas un paplašinātas starptautiskā mērogā, ietverot kaimiņattiecību politikas valstis, lai palīdzētu sasniegt kritēriju, saskaņā ar ko 20 % augstskolu absolventu studiju laikā izmantojuši mobilitātes iespējas. Tas ļaus Eiropas studentiem būt mobiliem starptautiskā vidē un studentiem no valstīm, kas atrodas ārpus Eiropas, pavadīt mācību laiku ES, tādējādi veicinot talantu apriti un palielinot Eiropas augstākās izglītības pievilcību, lai nodrošinātu, ka savstarpēju labumu gūst gan ES, gan trešu valstu augstākās izglītības iestādes un sistēmas. Kopīgie grādi. Balstoties uz programmas Erasmus Mundus panākumiem, kas tika īstenota sadarbībā ar industrializētām valstīm, programma stiprinās atbalstu zinātnisko grādu mobilitātei kopīgu kvalitatīvu studiju programmu ietveros, ko īsteno augstskolas ES dalībvalstīs un valstīs, kas nav ES dalībvalstis. Šī darbība būs pieejama papildu finansējumam no ieinteresētajām partnervalstīm. Kopīgo grādu mobilitāte | 34 000 saņēmēju | “Erasmus maģistrs ”. Maģistra grādam ir būtiska nozīme, lai palielinātu kvalifikācijas līmeni augstākajā izglītībā un lai palīdzētu studentiem iegūt augstāka līmeņa prasmes darbam profesijās, kurās vajadzīgas plašas zināšanas. Lai gan Boloņas reformas ir devušas vairāk iespēju, tomēr mobilitātes līmenis ES ir pārāk zems. Daļēji tā ir tāpēc, ka valstu studentu atbalsta shēmas, ja tādas pastāv, parasti ir ierobežotas darbības jomas ziņā un to sniegto atbalstu nevar pārnest uz citu dalībvalsti. Turklāt studentiem parasti nav pietiekama nodrošinājuma, lai sniegtu garantiju aizdevumam, kas rada riska prēmijas aizliegumu, jo īpaši tad, ja aizņēmējs vēlas studēt ārzemēs. Šī problēma ir īpaši aktuāla tiem studentiem, kuri vēlas pabeigt pilnu maģistra studiju programmu citā dalībvalstī, kur studiju maksa varētu būt augsta. Lai risinātu šo jautājumu, programmā “ Erasmus visiem” tiks izveidota studējošo kredītu garantiju shēma , piedāvājot iespēju tiem maģistrantūras studentiem, kuri vēlas apgūt pilnu maģistra studiju programmā citā ES vai EEZ valstī, piekļūt kredītiem uz izdevīgiem nosacījumiem. “Erasmus maģistra” studenti, kuri izmantos studējošo kredītu garantiju shēmu | 330 000 saņēmēju | Studenti profesionālās izglītības un apmācības jomā. Jaunajiem profesionālās izglītības un apmācības jomas studentiem jānodrošina piekļuve citās valstīs izmantotām metodēm, praksei un tehnoloģijām, lai palīdzētu tiem uzlabot nodarbinātības iespējas globālajā ekonomikā — uz darbu balstīta apmācība ir būtisks nodarbinātības veicināšanas līdzeklis visos izglītības līmeņos, īpaši pašreizējā situācijā, kad ir ļoti augsts jauniešu bezdarba līmenis un pastāv nepieciešamība uzlabot šīs jomas kvalitāti un pievilcību daudzās Eiropas valstīs. Minēto iemeslu dēļ finansējums šo studentu mobilitātei tiks ievērojami palielināts. Transnacionālās stažēšanās iespējām uzņēmumos ir ievērojams potenciāls nodarbināmības uzlabošanā, un tās tiks būtiski atbalstītas gan attiecībā uz studentiem profesionālās izglītības un apmācības jomā, gan attiecībā uz studentiem augstākās izglītības jomā. Mērķis ir stiprināt saikni starp izglītību un uzņēmējdarbību, attīstīt uzņēmējdarbību un atvieglot pāreju no mācībām uz darba vidi. Kad vien iespējams, stažēšanās iespējas tiks veicinātas jomās, kurās trūkst konkrētu prasmju valsts vai nozaru līmenī. Studentu mobilitāte augstākās izglītības jomā ES un ārpus tās robežām | 2 165 000 saņēmēju | Studentu mobilitāte profesionālās izglītības un apmācības jomā | 735 000 saņēmēju | KOPĀ | 2 900 000 saņēmēju | - no kuriem mobilitāte stažēšanās nolūkā | 700 000 saņēmēju | Neformālā mācīšanās. Neformālā mācīšanās papildina formālās izglītības pieredzi. Mobilitāte šādā kontekstā ievērojami ietekmē jauniešu personības attīstību, sociālo iekļaušanu, aktīvu pilsonisko apziņu un nodarbinātības iespējas. Tās ietekme ir īpaši svarīga nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem. Tādēļ tiks palielināta jauniešu mobilitāte, izmantojot jauniešu apmaiņu un brīvprātīgo darbu. Jauniešu mobilitāte | 540 000 saņēmēju | 2. galvenā darbība: sadarbība inovācijai un labai praksei Transnacionālie sadarbības projekti ir būtiski, lai veicinātu pārredzamību, atvērtību un izcilību un lai atvieglotu labas prakses apmaiņu starp iestādēm. Veicinot stratēģijas “Eiropa 2020” un atvērtās koordinācijas metodes pasākumu pārvaldību un īstenošanu, programmā tiks sniegts pastiprināts atbalsts sadarbības projektiem , kas paredzēti, lai izstrādātu, pārnestu un īstenotu inovatīvu praksi izglītības, apmācības un jaunatnes jomā. Visbeidzot, jaunā programma veicinās starptautisko sadarbību un spēju veidošanu trešās valstīs. Programmas “Erasmus visiem” atbalsts sadarbībai tiks vērsts uz četrām galvenajām darbībām: - stratēģiskās partnerības starp izglītības iestādēm/jaunatnes organizācijām un/vai citiem attiecīgajiem dalībniekiem; - plaša mēroga sadarbība starp izglītības un apmācības iestādēm un uzņēmumiem, izmantojot zināšanu apvienības augstākās izglītības jomā un nozaru prasmju apvienības; - IT atbalsta platformas, tostarp elektroniskā sadraudzība (e-Twinning); - spēju veidošana trešās valstīs, īpaši pievēršoties kaimiņattiecību politikas valstīm . [pic] Stratēģiskās partnerības. Atsaucoties uz pieaugošo vajadzību pēc novatoriskākas pieejas izglītībā, stratēģiskās partnerības ietvers dažādus sadarbības nolīgumus, kas atšķirsies finansējuma ziņā un kuru mērķis būs stiprināt transnacionālo sadarbību starp izglītības iestādēm/jaunatnes organizācijām un/vai citiem dalībniekiem. Programma veidos saikni starp mobilitātes un sadarbības darbībām un veicinās sistēmisku ietekmi (piemēram, sadarbības projekti starp skolām varētu ietvert gan mācību programmu izstrādi, gan darbinieku apmaiņu). Tāpat, lai veicinātu Eiropas dimensiju brīvprātīgā darba valsts shēmās, atbalstu varētu piešķirt, lai šādās shēmās vairāk integrētu transnacionālo mobilitāti. Balstoties uz pieredzi, kas gūta 2007.-2013. gada programmās ( Comenius Regio , “Jaunatne darbībā”), partnerības, kurās iesaistītas reģionālās un vietējās iestādes un kuras veido saikni starp dažādu nozaru dalībniekiem, tiks aicinātas sekmēt novatoriskas un integrētākas mūžizglītības pieejas, efektīvāku resursu izmantošanu un kvalitatīvākas mobilitātes shēmas. Stratēģiskās partnerības/iesaistītās iestādes | 23 000 partnerības un 115 000 iestādes | Lai veicinātu inovāciju un studentu nodarbinātības iespējas, programma sekmēs sadarbību ar uzņēmumiem, izmantojot plaša mēroga transnacionālus projektus. Zināšanu apvienības. Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvā “Inovācijas savienība” uzsvērts, cik būtiski ir palīdzēt augstskolām modernizācijā, uzlabot kvalitāti un veicināt inovāciju, izmantojot “zināšanu apvienības”. Tās ir strukturētas partnerības starp augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem, kurās izstrādā inovatīvas metodes zināšanu radīšanai un izplatīšanai, veicina radošumu un uzņēmējdarbību, ka arī izstrādā un ievieš jaunas mācību programmas un kvalifikācijas. Programma atsauksies uz uzņēmumu un izglītības nozaru izrādīto lielo interesi par šāda veida sadarbību, lai radītu inovāciju un izaugsmi Eiropā[7]. Nozaru prasmju apvienības. Tās ietvers nozaru projektus starp uzņēmumiem un izglītības un apmācības sniedzējiem, kas paredzēti, lai veidotu jaunas, konkrētām nozarēm paredzētas mācību programmas, izstrādātu inovatīvas apmācības metodes profesionālās izglītības un apmācības jomā un praktiski pielietotu ES mēroga atpazīstamības rīkus. Zināšanu apvienības un nozaru prasmju apvienības/iesaistītās iestādes un uzņēmumi | 400 apvienības un 4000 iestādes | IT atbalsta platformas un virtuālā mobilitāte . Atsaucoties uz vajadzību pēc alternatīvām mobilitātes formām, programma piešķirs lielāku nozīmi IT atbalsta platformām. Šādas platformas ar ļoti zemām papildu izmaksām daudz lielākai potenciālo saņēmēju grupai sniegs iespējas mācīties no līdzbiedriem un apmainīties ar labu praksi. Atvērtie mācību resursi, piemēram, e-kursi un virtuālā mobilitāte, aizvien vairāk palielina izglītības iestāžu starptautisko pievilcību. Skolu sadarbībā ievērojami tiks stiprināta elektroniskās sadraudzības ( e-Twinning ) iniciatīva, un tā dos ierosmi līdzīgām iniciatīvām profesionālās izglītības un apmācības, pieaugušo izglītības un jaunatnes jomā. Tā tiks darīta pieejama kaimiņattiecību politikas valstīm. Informācijas tehnoloģiju platformas | 3 platformas | Starptautiskā sadarbība un spēju veidošana . Sadarbība ar trešām valstīm tiks pilnībā iekļauta programmas galvenajās darbībās atbilstīgi ES ārpolitikas prioritātēm, balstoties uz 2007.-2013. gada programmās gūto pieredzi, jo īpaši Tempus un Erasmus Mundus. Tās mērķis ir uzlabot augstākās izglītības kvalitāti, nozīmību un pārvaldību, izmantojot augšupējus projektus, ko īsteno starptautiskie konsorciji. Reaģējot uz stingru politisku aicinājumu pastiprināt atbalstu ES kaimiņattiecību politikas valstīm, programma atbalstīs iestāžu spēju veidošanu un augstākās izglītības sistēmu modernizāciju, izmantojot sadarbību un strukturālos pasākumos. Tā veidos ciešu saikni starp šiem pasākumiem un studentu un darbinieku mobilitāti. Programma arī dos ieguldījumu Āzijas, Latīņamerikas un ĀKK valstu sistēmu modernizācijā un vietējo spēju veidošanā, kā arī atbalstīs sadarbības projektus neformālās mācīšanās jomā. Augstākās izglītības sadarbības projekti spēju veidošanas jomā | 1000 projekti | 3. galvenā darbība: atbalsts politikas reformai Uz faktiem pamatotas politikas veidošana, spēcīga valsts analīze un daudzpusēja uzraudzība ir būtiski elementi, lai sasniegtu Eiropas stratēģiskās prioritātes. Savstarpēja mācīšanās ES un starptautiskā mērogā ir devusi labus rezultātus saistībā ar efektīvām investīcijām izglītībā un palīdzot dalībvalstīm īstenot jaunu politiku un reformas. Liela ietekme bijusi dažādiem ES pārredzamības instrumentiem, kas tikuši izveidoti saskaņā ar Mūžizglītības programmu. Jau tagad vairāk nekā 10 miljoni cilvēku, meklējot darbu, izmanto “ Europass ” CV tiešsaistē. “Erasmus visiem” atbalsts politikas reformai tiks vērsts uz trim galvenajām darbībām: - atbalsts atvērtajām koordinācijas metodēm (“ET 2020”, ES jaunatnes stratēģija) un “Eiropas pusgadam” (“Eiropa 2020”); - ES instrumenti — popularizēšana un īstenošana; - politikas dialogs (ieinteresētās personas, trešās valstis, starptautiskas organizācijas). [pic] Programma stiprinās atbalstu pasākumiem, kas palīdzēs veidot ES darba kārtību izglītības, apmācības un jaunatnes jomā , jo īpaši, izmantojot atklātās koordinācijas metodes, kas ir šādas: indikatoru izstrāde, statistika un kritēriji un tendenču un politikas attīstības pārraudzība; mācīšanās no līdzbiedriem un pārskati; politikas analīze un salīdzinošie pētījumi. Programma palielinās atbalstu ES pārskatāmības instrumentu (piemēram, EQF , ECTS , ECVET [8]) un ES mēroga tīklu īstenošanai valstīs. Tā atbalstīs “ U-Multirank ” īstenošanu, kas ir augstāko iestāžu profilēšanai paredzēts uz rezultātiem balstīts klasifikācijas un informācijas instruments ar mērķi radikāli uzlabot augstākās izglītības nozares pārredzamību; tā pirmie rezultāti gaidāmi 2013. gadā. Programma arī sniegs atbalstu īpašām politikas darba kārtībām attiecībā uz tematiskajām prioritātēm, tostarp augstākās izglītības modernizācijas programmai, Boloņas procesam (augstākā izglītība) un Kopenhāgenas procesam (profesionālā izglītība un apmācība), programmai “Skolas 21. gadsimtam”, Eiropas izglītības programmai pieaugušajiem un strukturētam dialogam ar jauniešiem, tostarp tā nodrošinās darbības atbalstu Eiropas Jaunatnes forumam un partnerībai ar reprezentatīvām NVO jaunatnes lietās. Tā arī atbalstīs astoņas pamatprasmes mūžizglītībā, kuras norādītas 2008. gada Eiropas shēmā[9], un veicinās to aktīvu īstenošanu. Atbalsts politikas reformai ir paredzēts, lai sasniegtu izglītības un apmācības jomas stratēģijas (“ ET 2020 ”) konkrētos mērķus un stratēģijas “ Eiropa 2020” mērķus izglītības un cilvēkkapitāla jomā. Izmantojot atklāto koordinācijas metodi, programma koncentrēsies uz galvenajiem politikas tematiem, kas sekmēs šo ES pamatmērķu sasniegšanu, proti: veicināt IKT izmantošanu skolās[10], kā arī visos formālās izglītības līmeņos; uzlabot jauniešu un pieaugušo Eiropas iedzīvotāju lasītprasmes līmeni, mazinot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu; veicināt izcilību un spēcīgāku saikni starp izglītības, pētniecības un inovācijas jomu; pastiprināt valodu apguvi paralēli tādām transversālām prasmēm kā mācīšanās mācīties un uzņēmējdarbības veidošana. Saskaņā ar ES ārpolitikas prioritātēm tiks pastiprināts politikas dialogs ne tikai ar trešām valstīm un kaimiņattiecību politikas valstīm, bet arī ar stratēģiskiem partneriem jaunattīstības un attīstītajās valstīs. Jean Monnet iniciatīva Programma, kas tika izveidota 1989. gadā, pašlaik darbojas 62 valstīs visā pasaulē, un apmēram 740 augstskolas kā daļu no savas mācību programmas piedāvā Jean Monnet kursus. Laikā no 1990. līdz 2009. gadam Jean Monnet iniciatīva ir palīdzējusi īstenot aptuveni 3500 projektus Eiropas integrācijas studiju jomā, tostarp 141 Jean Monnet vārdā nosaukto Eiropas izcilības centru, 775 katedras un 2007 pastāvīgos kursus un Eiropas moduļus. Balstoties uz šajā iniciatīvā gūto pieredzi un labas prakses piemēriem, programma veicinās Eiropas integrācijas priekšmeta pasniegšanu un pētījumus par to ES dalībvalstīs un visā pasaulē (jo īpaši kandidātvalstīs un kaimiņattiecību politikas valstīs). Tiks veicināta studiju dažādošana, kā arī vienmērīgāka ģeogrāfiskās darbības joma un jaunās paaudzes skolotāju līdzdalība. Ņemot vērā tās starptautiski atzīto akadēmisko izcilību daudzās disciplīnās, kas attiecas uz Eiropas integrāciju, programma turpinās sniegt konkrētu atbalstu Eiropas Koledžai (Brigē un Natolinā) ar mērķi paplašināt tās darbības, tajās iekļaujot kaimiņattiecību politikas valstis un Eiropas Universitātes institūtu, lai uzlabotu spēju veicināt labu ES politikas jomu pārvaldību. Abas iestādes tiks aicinātas uzlabot savstarpējo sadarbību. Citām akadēmiskajām iestādēm, kas specializējas Eiropas integrācijas jomā, programma būs pieejama atbilstīgi to veikto pasākumu pievienotajai vērtībai. Izglītības iestādēm, kas vēlēsies nodrošināt savu piedāvāto Eiropas integrācijas studiju programmu kvalitātes atzīšanu, Komisija izveidos “ Jean Monnet izcilības zīmi ” . Jean Monnet mācībspēku tīkls ir arī pārdomu grupa, kas varētu palīdzēt rast idejas, lai atbalstītu ES pārvaldību un politikas veidošanu. Attiecīgi jāstiprina dialogs starp akadēmiskajām aprindām un politikas veidotājiem. Rīcība sporta jomā Lai attīstītu Eiropas dimensiju sporta jomā, programma sniegs atbalstu šādām darbībām: - transnacionāli sadarbības projekti; - nekomerciāli nozīmīgi Eiropas sporta notikumi; - faktu bāzes stiprināšana politikas veidošanai sporta jomā; - spēju veidošana sporta jomā; - dialogs ar attiecīgajām Eiropas ieinteresētajam personām. Programmas mērķi būs šādi: stiprināt labu pārvaldību un zināšanu bāzi attiecībā uz sportu ES; popularizēt veselību veicinošas fiziskās aktivitātes; izmantot sporta potenciālu, lai veicinātu sociālo integrāciju; popularizēt divējādās karjeras, izmantojot sportistu izglītību un apmācību, apkarot tādus transnacionālus apdraudējumus kā dopinga lietošana, iepriekšējas vienošanās par spēļu iznākumu, vardarbība, rasisms un neiecietība. Programmas atbalsta saņēmēji būs valsts iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas visiem pieejama sporta jomā. Atbalstītie projekti un tīkli galvenokārt būs paredzēti, lai īstenotu un pārraudzītu vadlīnijas un ieteikumus, ko pieņēmušas dalībvalstis un/vai sporta organizācijas tādās jomās kā laba pārvaldība, divējādas karjeras un līdzdalības līmenis sporta un fiziskajās aktivitātēs. BUDžETS UN īSTENOšANA Pašreizējo programmu novērtējumos ir uzsvērts, ka efektīvākais un rentablākais veids rezultātu sasniegšanai ir ES un valstu aģentūru sistēmas izmantošana. Aģentūru finanšu revīzija un Revīzijas palātas veiktais novērtējums liecina, ka pārvaldības praksei ir ļoti zems kļūdu līmenis (zem 2 %). Programma tādējādi tiks veidota, balstoties uz esošo pamatsistēmu, vienlaikus nostiprinot īstenošanas mehānismus, lai samazinātu administratīvās un pārvaldības izmaksas. Budžets 1. tabulā un 1. grafikā ilustratīvā veidā atspoguļota paredzētā finansējuma daļa katrai galvenajai darbībai. Pamatojoties uz pieredzi un pievēršot pastiprinātu uzmanību mobilitātei, aptuveni divas trešdaļas no budžeta tiks piešķirtas mācību mobilitātei. Kaut arī sadarbība un politikas reforma ir ļoti nozīmīgas jomas politikas ietekmes ziņā, tomēr darbību specifikas dēļ to ietekme uz budžetu ir ierobežota. Attiecībā uz starptautisko aspektu programma ir saskaņā ar ES ārējās politikas prioritātēm. Ikgadējais budžeta līdzekļu sadalījums tiks veidots elastīgi, lai varētu reaģēt uz notikumiem starptautiskajā kontekstā. 1. TABULA. PROVIZORISKS BUDŽETA SADALĪJUMS PĒC DARBĪBU VEIDA IZGLĪTĪBAS, APMĀCĪBAS UN JAUNATNES JOMĀ (izņemot Jean Monnet , sporta jomas un administratīvos izdevumus) Galvenās darbības un pasākumi | Aptuvenā % daļa no kopējā apjoma | Mērķa grupas un darbības | 1. galvenā darbība: personu mācību mobilitāte | 66 % | Darbinieki, augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības jomas studenti, kopīgie maģistra grādi, “Erasmus maģistrs” (studējošo kredītu garantijas instruments) un jaunatne | 2. galvenā darbība: sadarbība inovācijai un labai praksei | 26 % | Stratēģiskās partnerības, zināšanu apvienības, nozaru prasmju apvienības un IT platformas | 3. galvenā darbība: atbalsts politikas reformai | 5 % | Atbalsts stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldībai un atvērtajai koordinācijas metodei | Darbības piešķīrumi valstu aģentūrām | 3 % | 1. GRAFIKS. BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALĪJUMS PĒC DARBĪBU VEIDA [pic] Kaut arī programmas struktūra tiks veidota saskaņā ar trim galvenajām darbībām, programma būs pieejama tām galvenajām nozarēm, kuras pašlaik saņem atbalstu Mūžizglītības programmā un programmā “Jaunatne darbībā”. 2. tabulā un 2. grafikā sniegts ieskats par iespējamo finansējuma sadalījumu pa nozarēm , pamatojoties uz prioritātēm un īpašām darbībām, kas izklāstītas iepriekš, salīdzinot ar 2007.-2013. gada situāciju. Tomēr jāatzīmē, ka šie skaitļi ir jāuztver kā provizoriskas aplēses. Programmas īstenošanas laikā būs iespējams noteikt budžeta līdzekļu izlietojumu galvenajās izglītības, apmācības un jaunatnes jomas nozarēs un par to ziņot[11]. Ieskatā ilustratīvi parādīts, ka programmai paredzētais budžets dotu iespēju palielināt finansēšanas līmeni visām dažādajām izglītības jomām un jauniešu neformālās izglītības jomai. 2. TABULA. IESPĒJAMAIS FINASĒŠANAS LĪMENIS PA NOZARĒM 2014.-2020. gadā, SALĪDZINOT AR 2007.-2013. gada PROGRAMMĀM (miljonos euro, ES-27) Erasmus visiem | 2007.-2013. gada programmas* | Vidēji gadā (2014.-2020. g.) | Palielinājums % | Mērķgrupas | Erasmus augstākā izglītība (ieskaitot augstāko PIA) | 585 | 1100 – 1150 | 85 %-95 % | Studenti, darbinieki, kopīgās programmas, maģistri, stratēģiskās partnerības, zināšanu apvienības | Erasmus augstākā izglītība – starptautiskā dimensija (4. pozīcijas finansējums) | 220** | 259 | 17 % | Studenti, darbinieki, spēju veidošana, jo īpaši kaimiņattiecību politikas valstīs | Erasmus apmācība (PIA un pieaugušo mācības) | 330, ko kuriem 60 pieaugušo mācībām | 500-540, ko kuriem aptuveni 110 pieaugušo mācībām | 50 % - 60 % kopumā, aptuveni 80 % pieaugušo mācībām | Studenti, darbinieki, stratēģiskās partnerības, nozaru prasmju apvienības, IT platformas | Erasmus skolas | 180 | 250 – 275 | 40 % -55 % | Darbinieki, stratēģiskās partnerības un IT platformas | Erasmus jauniešu līdzdalība | 150 | 190 – 210 | 25 % — 40 % | Jaunieši, darbinieki, stratēģiskās partnerības un IT platformas | Darbības piešķīrums (valstu aģentūras) | 55 | 63 | 15 % | Atbalsts politikai | 75 | 92 | 20 % | Jean Monnet | 30 | 45 | 50 % | Sports | Nepiemēro | 34 | Nepiemēro | * Apvieno darbības, kas attiecībā uz ES 27 finansētas 2010. gadā un indeksētas 2017. gadā.** Tā ir provizoriska aplēse attiecībā finansējuma apjomu, kas, iespējams, tiks piešķirts starptautiskajai sadarbībai augstākās izglītības jomā. | 2. GRAFIKS. IESPĒJAMĀS IKGADĒJĀS PIEŠĶIRTĀ FINANSĒJUMA IZMAIŅAS LAIKPOSMĀ 2014.-2020. g., SALĪDZINOT AR LAIKPOSMU 2007.-2013. g. [pic] Dažas atsevišķas politikas prioritātes un darbības tiks integrētas triju veidu galvenajās darbībās. Daudzvalodība tiks atbalstīta, izmantojot valodu apguvēju un skolotāju mobilitāti, sadarbību inovatīvu valodu apmācības instrumentu un metožu izstrādē un politikas atbalstu valodu mācīšanas reformai un valodu daudzveidībai izglītības sistēmās. Vairākas darbības kļūs racionālākas, un tām tiks noteiktas mērķtiecīgākas prioritātes un jauni pasākumi, kas atspoguļos jaunos uzdevumus (piemēram, būtiska personāla mobilitātes palielināšana, lai uzlabotu profesionālās izglītības un apmācības iestāžu kvalitāti). Skolas tiks aicinātas iesaistīties transnacionālajās partnerībās un sadarbības nolīgumos ar atbilstošām izglītības iestādēm citās ES valstīs, lai veicinātu ES ietekmi atbalstot un veicinot sinerģijas starp dažādiem sadarbības veidiem, piemēram, virtuālo mobilitāti, skolēnu un darbinieku mobilitāti un pedagoģiskos projektus. Turpretī atsevišķas darbības tiks samazinātas vai pārtrauktas, ņemot vērā to ierobežoto sistēmisko ietekmi, pārlieku lielās izmaksas vai citu ES finansējuma avotu pastāvēšanu, kas atbalsta līdzīgas darbības. Tas var attiekties uz mācību vizītēm, sagatavošanas vizītēm un pieaugušo darbnīcām; Erasmus intensīvām programmām (kuras jāiekļauj plašāka mēroga darbībās, kuru mērķis ir ciešāka sadarbība starp augstākās izglītības iestādēm); pieaugušo tālākizglītību darba tirgū (jāfinansē, izmantojot citu ES finansējumu, īpaši Eiropas Sociālo fondu). Minimālais līdzekļu sadalījums pa nozarēm. Programma tiks īstenota, piešķirot piemērotus līdzekļus katrai no piecām galvenajām plašajām nozarēm, lai novērstu iespēju, ka galvenajām ieinteresēto personu un saņēmēju kategorijām piešķirtā finansējuma apjoms būtu mazāks par to summu, kas nodrošināta 2007.-2013. gada programmās. Atbilstošie indikatīvie piešķīrumi, kas izteikti kā procentuālā daļa no kopējā budžeta (1. pozīcija), ir šādi: 25 % augstākajai izglītībai; 17 % profesionālajai izglītībai un apmācībai un pieaugušo izglītībai (no kuriem 2 % pieaugušo izglītībai); 7 % skolām un 7 % jauniešiem . Šie piešķīrumi ir aprēķināti, vadoties no pašreizējās situācijas, lai nodrošinātu nepārtrauktību attiecībā uz minimuma garantijām, kas dotas galvenajām izglītības nozarēm. Šie minimuma piešķīrumi atstāj ievērojamu rezervi, no kuras visas nozares varētu gūt labumu. Kā piemēru var minēt to, ka Mūžizglītības programmā visās izglītības nozares izlieto tādu līdzekļu apjomu, kas pārsniedz minimālās garantētās summas. Īstenošana Programmā un īpaši tās pārvaldības noteikumos uzsvars tiks likts uz racionalizāciju, vienkāršošanu un līdzekļu sadalījumu, balstoties uz rezultātiem. Tajā pašā laikā, īstenojot programmu, tiks ņemta vērā elastības un diferenciācijas vajadzība, lai kompensētu racionalizēšanas centienus. Vienkāršošanas un racionalizēšanas rezultātā jaunā programma samazinās 2007.-2013. gada programmās atbalstīto darbību skaitu no 75 līdz 11[12] (4 mobilitātes darbības, 4 sadarbības darbības, 3 politikas atbalsta darbības). Lai palielinātu efektivitāti, tajā vairāk tiks izmantoti vienotas likmes piešķīrumi. Tādi veiksmīgi piemēri kā vienotas likmes piešķīrumi Erasmus studentu mobilitātei tiks plaši izmantoti arī mobilitātes darbībās. Tā kā valstu aģentūras vairs nenodarbosies ar individuāliem mobilitātes pieteikumiem, administratīvais noslogojums samazināsies. Darbību skaita samazināšana par 85 %, salīdzinot ar pašreizējo situāciju, palielinās sistēmas efektivitātes guvumu, kas paredzēts 30 % apjomā, racionalizējot programmas struktūru un pievēršoties sistēmiskai ietekmei. Šis ieguvums rodas, samazinot programmas iekšējo sarežģītību un tās mērķu skaitu, koncentrējoties uz galvenajām darbībām, racionalizējot horizontālās darbības un novēršot pārklāšanos, kā arī neturpinot mazāk efektīvu vai pārāk nelielu pasākumu atbalstu. Papildu produktivitātes pieaugumu par 10 % varētu sagaidīt, ja pēc programmu apvienošanas un vienas valsts aģentūras izveidošanas katrā valstī pieņemtu arī kopīgus instrumentus. Šāds guvums varētu rasties, pateicoties kopīgiem vispārējiem izdevumiem un apjomradītiem ietaupījumiem, kas ar tiem saistīti: vienota IT sistēma, lai pārvaldītu valsts aģentūrām uzticētos līdzekļus, viens noteikumu kopums, mazāks finanšu transakciju skaits utt. Jau pašlaik aģentūru administratīvās izmaksas Mūžizglītības programmai ir daudz zemākas nekā izmaksas, kas rodas mazākai programmai “Jaunatne darbībā”. Tādējādi mērķis būs panākt, izmantojot vienkāršošanas kumulatīvo ietekmi, produktivitātes pieaugumu līdz 40 %. Kopumā kombinētā efekta rezultātā no 6 līdz 10 miljoniem euro tiks palielināta katras personas pārvaldītā summa (pilna laika ekvivalents). Kontroles tiks veiktas, izmantojot vienotās revīzijas principu: katra dalībvalsts ar izraudzītas valsts iestādes starpniecību valsts līmenī pārraudzīs un uzraudzīs darbības, kas saistītas ar programmu; valsts aģentūra būs atbildīga par programmas atbalsta saņēmēju kontroli un Komisija, izvairoties no darbību pārklāšanās, pārraudzīs un koordinēs kontroles sistēmu un noteiks minimuma prasības. Kontroles pārsvarā tiks balstītas uz riskiem. Šos pasākumus jau sākts īstenot pašreizējās programmās. Attiecīgo vienkāršoto un racionalizēto struktūru varēs viegli paplašināt ar zemām papildu izmaksām, un Komisijas paziņojumā par daudzgadu finanšu shēmu ierosināto budžeta palielinājumu par 70 % varēs īstenot ar pašreizējo resursu apjomu . “ Erasmus maģistrs” (maģistrantūras studiju kredīta garantijas shēma) tiks nodrošināta ar administratora starpniecību, kas būs pilnvarots to īstenot, pamatojoties uz uzticības (fiduciāriem) nolīgumiem, kuros paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un prasības, kas reglamentē finanšu instrumenta īstenošanu, kā arī attiecīgās pušu saistības. Īstenošanas noteikumi stimulēs finansējuma piešķiršanu, pamatojoties uz rezultātiem un ES pievienoto vērtību, balstoties uz kvalitatīviem un, ja iespējams, kvantitatīviem kritērijiem. Attiecībā uz 1. galveno darbību (mobilitāte) līdzekļi, kas piešķirti valstu aģentūrām, tiks sadalīti, pamatojoties uz skaitliskā izteiksmē izsakāmiem principiem, piemēram, budžeta izpildi, mobilo personu skaitu un valstu aģentūru darba programmu īstenošanu. Tā ir tā pati līdzekļu sadalījuma sistēma, pamatojoties uz rezultātiem, kas jau tiek izmantota Erasmus programmā. Priekšlikums ir izstrādāts, balstoties uz šo pieredzi. Atlikušais budžets tiks piešķirts valstu aģentūrām galvenokārt atkarībā no iedzīvotāju skaita. Kvalitatīvie kritēriji, kas paredzēti, lai paaugstinātu pievienoto vērtību saistībā ar ES, tiks piemēroti īpaši 2. galvenajai darbībai (sadarbība) un 3. galvenajai darbībai (politikas reforma), piemēram, partnerībā iesaistīto ieinteresēto personu institucionālo saistību un resursu līmenis vai saikne starp atvērtās koordinācijas metodes pasākumiem un problēmām, kas konstatētas stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldībā. Vienlaikus nodrošinot finansējuma apjoma stabilitāti un tādējādi izvairoties no “lēcienveida” pieejas, budžets programmas starptautiskajai dimensijai tiks piešķirts, vadoties no ģeogrāfiskām, attīstības un politikas prioritātēm, kas noteiktas attiecībā uz ES ārējo darbību. Tiks ieviestas plānošanas un ziņošanas sistēmas, lai nodrošinātu mobilitātes plūsmu pārraudzību, kuras ir vērstas uz dažādiem reģioniem, kas atrodas ārpus ES, vai nāk no šiem reģioniem. Šā paziņojuma un jaunās programmas priekšlikuma izstrādes laikā Komisija veica plašas konsultācijas ar izglītības iestāžu vadītajiem, mācībspēkiem, pētniekiem un studentiem, uzņēmējiem un sociālajiem partneriem, valdībām un starptautiskām iestādēm, kā arī ar ieinteresētajām personām jaunatnes jomā. “ERASMUS VISIEM” — IEGULDīJUMS MūSU NāKOTNē ES saskaras ar vienu no grūtākajiem periodiem kopš tās izveidošanas. Nebūs iespējams rast ilgtspējīgu risinājumu šai krīzei bez skaidras apņemšanās panākt izcilību un vienlīdzību izglītībā, veicināt mobilitāti un veidot Eiropas identitāti, kas balstās uz multikulturālismu un dažādību, kas raksturo Eiropas modeli. Vienīgais risinājums, kā to panākt, ir ieguldīt Eiropas iedzīvotājos. Jaunās programmas “ Erasmus visiem” mērķis ir miljoniem cilvēku ne tikai visā Eiropā, bet arī pasaulē sniegt iespēju izmantot unikālas starptautiskas pieredzes priekšrocības. Izmantojot izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta integrāciju, programma izveidos racionālu struktūru, kas dos iespēju gūt labumu plašākam personu lokam un palielinās tās pieejamību un ietekmi. Apkopojot panākumus, kas gūti vienā no Eiropas veiksmīgākajiem projektiem programmā Erasmus , jaunā programma “ Erasmus visiem” sekmēs starptautisko mobilitāti, ieviešot Erasmus iespējas skolās, profesionālās izglītības un apmācības jomā, maģistra grāda ieguvē un konkrētās jaunatnes lietu jomās, piemēram, brīvprātīgo darbā. Nozīmīgo katalizatora lomu, ko ES ir uzņēmusies, lai sekmētu dinamisku ekonomikas attīstību un politikas stabilitāti, var nodrošināt vienīgi tad, ja privātā un publiskā sektora, valsts un starptautiskā mēroga dalībnieki skaidri apņemsies veidot nākotni, balstoties uz izglītību un apmācību. [1] Eiropas izglītības ekonomikas ekspertu tīkls ( EENEE ), politisks pārskats, 2011. g. sept. [2] Polijas prezidentvalsts ziņojums par izaugsmi Eiropā ar nosaukumu “Ceļā uz Eiropas konsensu par izaugsmi” (" Towards a European consensus on growth "), 2011. g. oktobris. [3] COM (2011) 567, 20.9.2011. [4] Erasmus , Comenius , Leonardo , Grundtvig , transversālā programma, Jean Monnet . [5] Mūžizglītības programma (tostarp Erasmus , Comenius , Leonardo , Grundtvig ), Erasmus Mundus , Tempus , divpusējās sadarbības programmas ar industriālajām valstīm, Edulink , Alfa un “Jaunatne darbībā”, kā arī sporta sagatavošanās pasākumi 2009.-2011. g. [6] Programma, kuras nosaukums asociējas ar nozīmīgiem atklājumiem, ko veikusi Nobela prēmijas laureāte Marija Sklodovska-Kirī. [7] Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmām un shēmām, tostarp Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT), un “zināšanu apvienībām” saskaņā ar programmu “ Erasmus visiem” ir kopīgs vispārējais mērķis, proti, palielināt Eiropas kapacitāti inovācijas jomā. Tomēr tās palīdz novērst trūkumus Eiropas inovācijas jomā savstarpēji papildinošā veidā: “Apvārsnis 2020” - palīdzot veidot ciešāku saikni starp pētniecības un inovācijas jomu (neietverot darbības izglītības jomā); EIT - veicinot tā dēvētā “zināšanu trijstūra” (pētniecība, inovācija un izglītība) pilnīgu iekļaušanu un “zināšanu apvienības” – veicinot sadarbību starp izglītību un inovāciju. [8] EQF : Eiropas kvalifikāciju sistēma; ECTS : Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma; ECVET : Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā. [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikums par pamatprasmēm mūžizglītībā. [10] Atbalsts tiks sniegts, pilnībā ievērojot Digitalizācijas programmas 68. pasākumu, kurā dalībvalstis mudinātas integrēt e-mācības tajās valsts politikas jomās, kas paredzētas izglītības un apmācības modernizācijai. [11] Pašreizējā un turpmākā budžeta situācija nav pilnībā un tiešā veidā salīdzināma. Aplēses ir balstītas uz galvenajiem darbību veidiem, kuras atbalstītas saskaņā ar 2007.-2013. gada un 2014.-2020. gada programmām. Nav iekļauti daži izdevumi, kas pašreiz ieskaitīti kā daļa no nozares budžeta, jo tie būs kopēji (piem., darbības piešķīrumi valstu aģentūrām un darbībām politikas atbalstam). Uz rezultātiem balstītu budžeta līdzekļu sadalījumu nevar precīzi paredzēt iepriekš. [12] Izņemot Jean Monnet iniciatīvu un sporta darbības.