Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Ceturtais ziņojums par to, kā tiek īstenota Regula (EK) nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā /* COM/2009/0518 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.10.2009 COM(2009) 518 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI CETURTAIS ZIŅOJUMS PAR TO, KĀ TIEK ĪSTENOTA REGULA (EK) Nr. 2320/2002 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ[1] KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI CETURTAIS ZIŅOJUMS PAR TO, KĀ TIEK ĪSTENOTA REGULA (EK) Nr. 2320/2002 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ [2] Šajā ziņojumā aplūkots laika periods no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim 1. IEVADS 2008. gads iezīmēja svarīgu posmu efektīva aviācijas drošības režīma izveidē Eiropas Kopienā. Šis bija gads, kad tika gūta mācība un veikta fundamentāla pārskatīšana, pamatojoties uz 5 gadu pieredzi tā režīma īstenošanā un pārbaudē, kas tika pieņemts 2002. gadā pēc 11. septembra teroristu uzbrukumiem. Šis bija arī gads, kad uzlabojās starptautiskā sadarbība un turpinājās tehnoloģiju attīstība. Pārskatīšanas procesā atklājās daudzas pozitīvas lietas. Galvenās tiesību aktos noteiktās prasības ir skaidri izprastas un kopumā pienācīgi ieviestas Eiropas lidostās. Atbilstības līmenis, lai gan lēni, taču turpina paaugstināties, un vairākas dalībvalstis ir palielinājušas savus resursus atbilstības uzraudzībai. Tomēr ir acīmredzams, ka daži nosacījumi ir jākoriģē, lai panāktu vienotu izpratni, novērstu atkārtotus trūkumus vai ņemtu vērā citus notikumus. Ir jāpilnveido arī paši pārbaudes režīmi. Pēc ievērojamajiem režīma traucējumiem, ko izraisīja 2006. gada trauksme par šķidro sprāgstvielu draudiem, tika apšaubīti arī Kopienas pasākumi jaunu un potenciālu draudu novēršanai. Tādēļ tika pastiprināti centieni sadarboties ar ražotājiem un starptautiskajiem partneriem drošības pārbaužu procedūru izstrādē. Tas bija papildu stimuls censties panākt vienošanos ar trešām valstīm par drošības procesu atzīšanu. ES demonstrēja pilnīgu gatavību un spēju rīkoties, lai efektīvi atvieglotu pasažieru pārvadājumus un rastu globālus risinājumus. Visbeidzot tika atzīts, ka nepieciešama lielāka pārredzamība, kas ir būtiska visā procesā. Ierobežotā piekļuve lielai daļai īstenošanas tiesību aktu tika novērtēta kā pārspīlēta, jo daudzi sabiedrības locekļi nevarēja uzzināt faktus, kas nepieciešami informētai lēmumu pieņemšanai. Reaģējot uz to, nekavējoties sekoja sākotnējo noteikumu pārstrukturēšana un apņemšanās turpmāk nodrošināt atbilstošu piekļuves līmeni. Kopumā 2008. gadā tika gūti vērā ņemami sasniegumi ceļā uz rūpīgi pārdomātu aviācijas drošības vidi. Dalībvalstis, aviācijas nozares uzņēmumi un ražotāji demonstrēja lielu apņemšanos sadarboties, lai rastu drošības risinājumus un līdz minimumam samazinātu pasažieriem radītās neērtības. Tomēr pēc divpadsmit mēnešiem nevienam nebija šaubu, ka vēl būs jādara ļoti daudz. PIRMĀ DAĻA PāRBAUDES 1. Vispārīg ā informācija Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2320/2002 Komisijai ir pienākums veikt pārbaudes, lai noteiktu dalībvalstu atbilstību tiesību aktiem aviācijas drošības jomā. Programmā ir iekļauta arī Šveice, turpretī Norvēģija un Īslande tiek pārbaudītas saskaņā ar identiskiem EBTA uzraudzības iestādes nosacījumiem. Ir trīs veidu pārbaudes: - attiecīgo valsts iestāžu pārbaudes, - lidostu pārbaudes un - turpmākas papildu pārbaudes, lai konstatētu trūkumu labošanas pasākumus. Šīs pārbaudes veic Komisijas izveidota grupa, kurā ir 11 aviācijas drošības inspektori, kas sadarbojas ar dalībvalstu ieceltajiem inspektoriem. Šā ziņojuma 1. pielikumā ir pievienota tabula, kurā apkopotas visas līdz šim veiktās Komisijas pārbaudes, atsevišķi norādot 2008. gadā veiktās pārbaudes. 2. Attiecīgo valsts iestāžu pārbaudes Katrai dalībvalstij ir jānorāda, kura iestāde būs atbildīga par šīs dalībvalsts civilās aviācijas drošības programmas koordinēšanu un uzraudzību. Komisija 2008. gadā veica pārbaudes 9 attiecīgajās iestādēs. Šo pārbaužu laikā izvērtēja valstu civilās aviācijas drošības programmas, valstu civilās aviācijas drošības kvalitātes kontroles programmas un to īstenošanu, valstu apmācību programmas un lidostu un lidsabiedrību drošības programmas. Septiņas no deviņām iestādēm Komisija bija pārbaudījusi jau iepriekš. 2008. gadā 5 valstīs konstatēja augstu atbilstību, 2 valstīs – pieņemamu atbilstību, bet pārējo 2 valstu ziņojumi bija neapmierinoši. Valstu civilās aviācijas drošības programmas kopumā pienācīgi atbilda tiesību aktos noteiktajām prasībām, neskatoties uz dažām nepilnībām un novecojušām atsaucēm. Valstu civilās aviācijas drošības programmās diezgan bieži nebija ievēroti nosacījumi mazajām lidostām, kurām bija pieprasīts atbrīvojums saskaņā ar regulas noteikumiem, kā arī dažas prasības kravu gaisa pārvadājumiem. Valstu civilās aviācijas drošības programmās bieži nebija norādīts, cik bieži jāveic uzraudzības pasākumi, un nebija paredzēti drošības auditi atbilstoši šā termina ES definīcijai. Vairāku valstu drošības apmācību programmās nebija iekļauti atbilstoši nosacījumi attiecībā uz vispārējo informētību un atkārtotām mācībām. Tomēr visvairāk trūkumu konstatēti attiecībā uz spēju ātri atklāt un izlabot kļūdas. Bieži trūkumi – pat dalībvalstīs ar visaugstāko drošības līmeni – bija drošības auditu neveikšana, maz testu un nepietiekami turpmākie pasākumi. Daudz nopietnāki trūkumi, ko gan konstatēja daudz retāk, bija tas, ka dažas lidostas ilgus laika periodus vispār nebija apmeklējuši inspektori, pārbaudes bija īsas un retas un labojumi – būtiski novēloti. Gandrīz visas lidostu drošības programmas atbilda jaunākajiem noteikumiem un bija pakļautas dalībvalstu uzraudzībai. Izrādījās, ka lidsabiedrību drošības programmu uzraudzība nav pietiekami stingra, īpaši jau attiecībā uz tām lidsabiedrībām, kas reģistrētas ārpus ES. Pārbaudes atklāja, ka pat tad, ja attiecīgā iestāde ir šīs programmas apstiprinājusi, tajās bieži nav iekļautas visas prasības. 3. Pirmreizējās pārbaudes lidostās 2008. gadā tika veiktas 10 pirmreizējās pārbaudes lidostās, un rezultāti kopumā atbilda iepriekšējo pārbaužu rezultātiem. Tomēr četrās jomās, ko parasti uzskata par pašām izšķirošākajām civilās aviācijas drošības uzturēšanā (lidostas drošība, gaisa kuģa drošība, pasažieru un rokas bagāžas drošība un reģistrētās bagāžas drošība), rezultāti bija uzlabojušies, lai gan tie nav pilnībā pamatoti uz empīriskām pārbaudēm. (Katru gadu tiks izvēlētas citas lidostas, tādēļ nav iespējams tiešs salīdzinājums.) Ilgākā laika posmā rezultāti šajās jomās katru gadu uzlabojas, un atbilstības pakāpe ir paaugstinājusies no 50 % 2004. gadā līdz 78 % 2008. gadā. Vissliktākos rezultātus 2008. gadā pārbaudītajās 10 lidostās konstatēja piekļuves kontroles un personāla kontroles jomās. Kopumā gaisa pārvadātāju atbilstība nebija tik laba kā lidostu atbilstība, lai gan situācija 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu bija krietni uzlabojusies. Visvairāk papildu pasākumu bija jāveic gaisa kuģa pārmeklēšanas un pārbaudes un gaisa kuģa aizsardzības jomā. Atbilstība iepriekšējiem nosacījumiem attiecībā uz pasažieriem un rokas bagāžu lielākoties bija augsta, lai gan dažās pārbaudītajās lidostās tika ziņots par nopietniem trūkumiem, kuru iemesls ir cilvēka faktors. Īpaši augsta atbilstība bija reģistrētās bagāžas kontroles jomā, un daudzu nosacījumu izpildē netika konstatētas nekādi trūkumi. 4. Turpmākās papildu pārbaudes Saistībā ar Komisijas veikto īstenošanas standartu un trūkumu novēršanas uzraudzību – un faktiski vienmēr tajās lidostās, kurās konstatēti daudzi nopietni trūkumi – Komisija veiks turpmākas papildu pārbaudes. 2008. gadā ES lidostās tika veiktas 8 šādas pārbaudes. Rezultāti parādīja, ka līdz papildu pārbaudei bija novērsts vairāk trūkumu nekā iepriekšējos gados. Tomēr vairāki nopietni trūkumi (apmēram 13 % no visiem konstatētajiem) nebija pienācīgi novērsti līdz laikam, kad Komisijas inspektori atgriezās. Kopumā ļoti efektīvi bija novērsti tie trūkumi, kurus bija iespējams izlabot, veicot strukturālas izmaiņas. Turpretī tie, kas bija saistīti ar cilvēka faktoru, izrādījās īpaši grūti novēršami. 5. Nepabeigtās lietas, lietas saistībā ar 15. pantu un tiesvedība Veicot ikvienu pārbaudi, tiek izveidota lieta, kas netiek pabeigta, līdz Komisija nav pārliecinājusies, ka ir veikti atbilstoši labošanas pasākumi. Lietu parasti beidz, pamatojoties uz progresa ziņojumiem un attiecīgās iestādes apliecinājumiem, ja vien netiek uzskatīts, ka nepieciešama turpmāka papildu pārbaude. 2008. gads bija īpaši veiksmīgs lietu pabeigšanā – tika veiksmīgi pabeigtas 36 lietas. Kopumā gada beigās nebija pabeigtas 15 attiecīgās iestādes pārbaužu lietas un 16 lidostu pārbaužu lietas. Regulas (EK) Nr. 1486/2003[3] 15. pantu piemēro, ja uzskata, ka neatbilstība ir pietiekami nopietna, lai apdraudētu vispārējo civilās aviācijas drošību Kopienā. Šajos gadījumos brīdina visas attiecīgās iestādes. Līdz 2008. gada jūlijam saistībā ar 15. pantu nebija pabeigts viens process, kuru uzsāka 2007. gada oktobrī, bet jaunas lietas netika ierosinātas. 2008. gadā Komisija pabeidza divas 2007. gadā uzsāktas pienākumu neizpildes procedūras un uzsāka 4 jaunas procedūras saistībā ar nepietiekamiem uzraudzības pasākumiem un valsts auditoru trūkumu. Vienu no šīm pienākumu neizpildes procedūrām pabeidza pēc dažiem mēnešiem, bet pārējās trīs gada beigās joprojām nebija pabeigtas. 6. Dalībvalstu pašnovērtējumi Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1217/2003[4] 6. pantu dalībvalstu pienākums ir līdz katra gada februāra beigām iesniegt Komisijai gada ziņojumu, kurā ietverti uzraudzības rezultāti par attiecīgās valsts atbilstību laika posmā no iepriekšējā gada janvāra līdz decembrim. Daži no 2008. gada ziņojumiem liecināja par mazu skaitu cilvēkdienu attiecīgajā jomā, visu prasību neietveršanu, drošības auditu neveikšanu vai nepietiekamām turpmākajām papildu darbībām. Tāpat kā iepriekšējos gados ziņojumi parādīja augstāku atbilstības līmeni, nekā Komisija konstatēja pārbaužu laikā, bet kopumā tie liecināja par līdzīgiem trūkumiem. Pirmo reizi visi iesniegtie ziņojumi bija sagatavoti atbilstoši Komisijas paraugam. OTRĀ DAĻA TIESĪBU AKTI 1. Vispārīgā informācija Kopš Regulas (EK) Nr. 2320/2002 pieņemšanas Komisija ir nepārtraukti sadarbojusies ar dalībvalstīm un nozares uzņēmumiem, lai izstrādātu un vajadzības gadījumā pārskatītu tos tiesību aktu nosacījumus, kas regulē aviācijas drošību. 2008. gadā notika īpaši aktīva darbība un tika papildināti vai grozīti esošie nosacījumi, to tekstus pārveidojot atbilstošā juridiskā formā, ņemot vērā attiecīgās jomas tiesību aktu kopuma fundamentālu pārskatīšanu, pamatojoties uz pēdējos piecos gados gūto pieredzi. 2. Pieņemtie un ierosinātie tiesību akti 2008. gadā tiesiskajā regulējumā ir izdarītas šādas izmaiņas: - pieņemta Regula (EK) Nr. 23/2008[5] par bīstamu priekšmetu attēlu projicēšanu, - pieņemta Regula (EK) Nr. 358/2008[6], ar ko atcēla rokas bagāžas izmēru ierobežojumus, - pieņemta Regula (EK) Nr. 820/2008[7] un Lēmums (EK) Nr. 4333/2008[8], kas aizstāja un atcēla Regulu (EK) Nr. 622/2003[9], - pieņemta Regula (EK) Nr. 300/2008[10], jaunā pamatregula, kas aizstās Regulu (EK) Nr. 2320/2002, kad tā tiks atcelta 2010. gada aprīlī, - grozīta Regula (EK) Nr. 820/2008, lai pieļautu ar muitas nodokli neapliekamu šķidrumu, kas iegādāti 6 Horvātijas lidostās, atbrīvošanu no papildu kontroles, - pabeigta to jauno tekstu izstrāde, ar kuriem aizstāj Regulu (EK) Nr. 1217/2003 (valstu kvalitātes kontrole) un Regulu (EK) Nr. 1486/2003 (Komisijas inspekcijas dalībvalstīs), - pabeigta to jauno „otrā līmeņa” tiesību aktu izstrāde, kas hierarhijā atradīsies starp Regulu (EK) Nr. 300/2008 un paredzētajiem jaunajiem īstenošanas tiesību aktiem[11], un - pats būtiskākais – norisinājās intensīvs darbs, sagatavojot jauno, detalizēto īstenošanas regulu un lēmumu, kas no 2010. gada aprīļa aizstās Komisijas Regulu (EK) Nr. 820/2008 un Lēmumu (EK) Nr. 4333/2008. Šie teksti tika izstrādāti astoņās Aviācijas drošības regulatīvās komitejas sanāksmēs, kurās bija pārstāvētas visas dalībvalstis, Norvēģija, Īslande un Šveice, astoņās ieinteresēto pušu aviācijas drošības konsultantu grupas sanāksmēs, kurās sapulcējās organizācijas, kas pārstāv lidostas, aviosabiedrības, kravas pārvadājumu aviosabiedrības un pilotus, un vairākās darba grupu sanāksmēs, kurās piedalījās gan dalībvalstis, gan nozares uzņēmumi. Notika arī atsevišķas, speciālas sanāksmes par jautājumiem saistībā ar šķidrajām sprāgstvielām. 3. Precizēšana un grozīšana Īpašu sasniegumu ziņā salīdzinoši nelielu likumdošanas programmas daļu 2008. gadā veidoja spēkā esošo noteikumu precizēšana. Gada sākumā publicēja tikai vienu jaunu Regulu (EK) Nr. 23/2008 par bīstamu priekšmetu attēlu projicēšanu ( TIP ), un ar to saistītais darbs patiesībā bija paveikts 2007. gadā. ( TIP ir sistēma, kas ģenerē elektroniskus bagāžā esošo bīstamo priekšmetu attēlus, lai atvieglotu personāla apmācības un koncentrēšanās saglabāšanu.) Šajā ziņojumā aplūkotajā periodā tiesību aktus aviācijas drošības jomā koriģēja ar diviem grozījumiem, no kuriem viens atcēla plānotu noteikumu, bet otrs – noteica jaunu atbrīvojumu. Regulā (EK) Nr. 358/2008 svītroja noteikumu par plānoto rokas bagāžas izmēra ierobežojumu, par kuru vienojās pēc 2006. gada trauksmes saistībā ar šķidrajām sprāgstvielām, bet kuru vēlāk atzina par pārmērīgi ierobežojošu, turpretī jaunais atbrīvojums atļāva ES pārsēšanās punktos pieņemt ar nodokli neapliekamas preces, kas iegādātas 6 Horvātijas lidostās, šīs lidostas norādot Regulas (EK) Nr. 820/2008 pielikumā. 4. Juridiska instrumenta grozīšana Pēc tam, kad bija apstrīdēta[12] tiesiskā norma attiecībā uz piekļuvi informācijai, Komisija atkārtoti izvērtēja tos aviācijas drošības tiesību aktu elementus, kas līdz tam nebija publiski pieejami. Komisija nolēma publicēt jaunu regulu, kuras teksts ir pieejams Oficiālajā Vēstnesī , lai atvieglotu publisku piekļuvi tai, sevišķi jau aizliegtajiem pantiem. 5. Jauns pamatdokumentu un īstenošanas dokumentu kopums Šā tiesību aktu kopuma izstrādei dalībvalstis, Komisija un nozares uzņēmumi ir veltījuši ārkārtīgi daudz laika un pūļu. Jaunā pamatregula (EK) Nr. 300/2008, ar ko 2010. gada aprīlī atcels un aizstās Regulu (EK) Nr. 2320/2002, tika publicēta 2008. gada martā. Gada nogalē darbs pie otrā un trešā līmeņa īstenošanas noteikumiem un jauniem tekstiem par pārbaudēm bija beigu posmā . Otrā līmeņa tiesību aktos[13] ir sīki izstrādāta pamatsistēma, inter alia uzskaitot tās drošības pārbaužu metodes, kuras atļauts izmantot pasažieru, bagāžas vai kravas pārbaudēm, aizliegto priekšmetu sarakstu un kritērijus nolīgumu slēgšanai ar trešām valstīm. Pamatojoties uz izmēģinājumu pozitīvajiem rezultātiem (sk. 3. daļu), Komisija sākotnēji ierosināja iekļaut noteikumus, kas atļautu izmantot cilvēku skenēšanas iekārtas, kuru parametri vēl bija jādefinē. Tomēr Eiropas Parlaments uzskatīja, ka būtu jāatbild uz vairākiem jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, veselības un datu aizsardzību, pirms tas tiek atļauts. Komisija atbilstoši grozīja regulas projektu, svītrojot šādu iespējamību līdz turpmākai izpētei. Trešā līmeņa tiesību akti paredzēs sīkas īstenošanas prasības, un tajos būs aplūkoti jautājumi saistībā ar pārlieku apgrūtinošiem nosacījumiem dažās jomās pašreizējos tiesību aktos un nepilnīgiem drošības noteikumiem citās jomās. Aplūkoto jautājumu vidū bija arī iespējamie grozījumi noteikumos par gaisa kuģa pārmeklēšanu un pārbaudi, prasība visām lidsabiedrībām iesniegt dalībvalstīm apstiprināšanai savas drošības programmas, atjaunināts un starptautiski saskaņots aizliegto priekšmetu saraksts, sīkāka to noteikumu izstrāde, kas attiecas uz ēdināšanas un tīrīšanas līdzekļu piegādēm, un darbinieku darbā pieņemšanas un apmācīšanas politikas izstrāde. TREŠĀ DAĻA IZMĒĢINĀJUMI, PĒTĪJUMI UN EKSPERIMENTI 1. Izmēģinājumi Dalībvalstis jebkurā laikā var veikt jaunu iekārtu un metožu izmēģinājumus, ja tas tiek darīts saskaņā ar esošo tiesību aktu prasībām. Ja izmēģinājumi paredz šīs prasības aizstāt ar jaunām tehniskām metodēm vai procesiem, tad vispirms jālūdz Komisijas atļauja, un izmēģinājums nedrīkst ilgt vairāk kā 30 mēnešus. 2008. gadā netika veikti daudzi izmēģinājumi. Divi no tiem bija milimetru viļņu un atgriezeniskā starojuma signālu lietošana personāla un pasažieru drošības pārbaudei un suņu izmantošana reģistrētās bagāžas un kravu pārbaudei. Tika veikti arī pētījumi par to, cik efektīva ir klēpja datoru pārbaude rokas bagāžā salīdzinājumā ar pašreizējo prasību, saskaņā ar kuru tie ir jāizņem no somas. Redzot, kādi rezultāti ir izmēģinājumiem ar suņiem, Komisija un dalībvalstis piekrita, ka tiesību aktos ir jāparedz suņu izmantošanas nosacījumi. Izmēģinājumus ar klēpja datoriem pagaidām apturēja, jo rezultāti izrādījās nepārliecinoši. 2. Pētījumi Šajā laikā Komisijas vārdā tika veikti divi pētījumi – par suņu izmantošanu pasažieru un kravas pārbaudē un par cilvēka faktoriem, kas iespaido drošības pārbaužu rezultātus. Ņemot vērā šajos pētījumos sniegtos ieteikumus, nodaļai par apmācību jaunajā tiesību akta projektā pievienoja vairākus nosacījumus, un darba grupas apsprieda turpmākos noteikumus, kas regulētu suņu izmantošanu. 3. Eksperimenti Turklāt Komisija pabeidza darbu pie kravu datu bāzes izmēģinājuma projekta pētījuma, kura nolūks ir atbalstīt drošus kravu gaisa pārvadājumus. To atzina par veiksmīgu, un tika uzsākts projekts obligātas datu bāzes izveidei, kuru uzturēs un pārvaldīs Komisija. CETURTĀ DAĻA DIALOGS AR STARPTAUTISKAJĀM ORGANIZĀCIJĀM UN TREŠĀM VALSTĪM 1. Vispārīgā informācija Komisija regulāri apspriež aviācijas drošības jautājumus ar starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm divpusējās un daudzpusējās pārrunās. Tā ir iespēja apmainīties ar labāko praksi, apvienot pieredzi un rast globālus risinājumus drošības problēmām. 2. Starptautiskās organizācijas Komisija regulāri piedalās Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas ( ICAO ) AVSEC apakškomisijas sanāksmēs, iepazīstinot ar saviem dokumentiem un cieši sadarbojoties ar citiem apakškomisijas locekļiem, lai izstrādātu stratēģijas, šobrīd vislielāko uzmanību pievēršot tieši ar šķidrumiem saistītajai problēmai. Komisija ir sadarbojusies arī ar dažām trešām valstīm, galvenokārt ar ASV, Kanādu un Austrāliju, lai vienotos par kopīgu nostāju vai iesniegtu kopīgus dokumentus ICAO . Komisija ir divpusēji vienojusies ar ICAO par Sadarbības memorandu attiecībā uz pārbaudēm, lai samazinātu ICAO pārbaudes Eiropā, jo tur jau tiek īstenotas valstu un pašas Komisijas pārbaužu programmas. Komisijai ir laba sadarbība arī ar Eiropas Civilās aviācijas konferenci ( ECAC ), un Komisija piedalās ECAC Tehnisko uzdevumu vienības ( Technical Task Force ) un apmācības vienības ( Training Task Force ) sanāksmēs. Šajās darba grupās izdarītie secinājumi pēc papildu apspriešanas ar regulatīvo komiteju ir iekļauti īstenošanas tiesību aktu projektā un „ceļa kartē” attiecībā uz šķidrumiem. 3. Trešās valstis Pārējie divpusējie pasākumi ar trešām valstīm būtībā iedalās divās kategorijās: darbs pie „vienas pieturas” nolīgumiem un atbrīvojumu sagatavošana attiecībā uz šķidrumiem. Vistālāk ir pavirzījusies „vienas pieturas” nolīguma sagatavošana attiecībā uz ASV, kam ir līdzīgi augsti drošības standarti kā ES. 2008. gadā tika izveidota ES un ASV transporta sadarbības grupa attiecīgo jautājumu apspriešanai un abpus Atlantijas okeānam veikto pasākumu rūpīgai salīdzināšanai. Nav daudz būtisku atšķirību, un dalībvalstis ir paudušas vērā ņemamu ieinteresētību slēgt nolīgumu. Jau ir spēkā protokols, kas paredz abpusējas lidostu pārbaudes – Transporta drošības administrācija ( Transport Security Administration, TSA ) ir apmācījusi 12 valsts auditorus no ES dalībvalstīm, kas administrācijas veiktajās pārbaudēs ir darbojušies kā novērotāji, un TSA inspektori tādā pašā statusā ir piedalījušies Komisijas pārbaudēs. Komisija arī turpināja darbu pie nolīgumiem par šķidrumiem, ko neapliek ar nodokli, un ieteica piešķirt iepriekšminēto atbrīvojumu produktiem, kas iegādāti Horvātijas lidostās. Darbā ar citām trešām valstīm ir panākts zināms progress, tomēr neviena cita valsts laicīgi neizpildīja visas prasības, lai pārbaudi varētu ieplānot pirms 2008. gada beigām. PIEKTĀ DAĻA AVIĀCIJAS DROŠĪBAS PASĀKUMU FINANSĒŠANA Jautājums par aviācijas drošības finansēšanu regulāri ir izvirzīts diskusijās par aviācijas drošības pasākumiem. Dalībvalstis parasti uzskata, ka izmaksas jāsedz nozarei, un tā ir tiesīga šīs izmaksas tālāk likt segt pasažieriem, turpretī nozares uzņēmumi un daži Eiropas Parlamenta locekļi pieprasa lielāku valsts ieguldījumu. Saistībā ar jaunās Pamatregulas (EK) Nr. 300/2008 pieņemšanu Komisija apņēmās sagatavot ziņojumu[14] par šo jautājumu. Tā nolūks ir norādīt principus, uz kuriem varētu pamatot turpmākās likumdošanas iniciatīvas. SESTĀ DAĻA TURPMĀKAIS DARBS Komisijas darba programma 2009. gadam paredz, ka Komisija: - pabeigs jauno īstenošanas tiesību aktu izstrādi, - meklēs labākus risinājumus šķidro sprāgstvielu draudu novēršanai, - turpinās virzību uz „vienas pieturas” nolīgumiem ar trešajām valstīm, - turpinās īstenot pārbaužu programmu (tostarp piedalīsies novērotāju statusā dažās pārbaudēs ASV), - palīdzēs dalībvalstīm uzlabot un saskaņot savas valstu kvalitātes kontroles programmas, - analizēs pētījumu rezultātus un - izskatīs, kura ir vispiemērotākā pieeja aviācijas drošības finansēšanai. SECINĀJUMS Lai gan 2008. gadā noritēja aktīva likumdošanas darbība, tiesību aktos tika izdarītas tikai dažas izmaiņas. Tādējādi dalībvalstīm ir iespēja nostiprināt iepriekšējos gados panākto progresu, jo īpaši attiecībā uz jaunākajiem noteikumiem, piemēram, saistībā ar kravu pārvadājumiem. Tajā pašā laikā, pateicoties konsekventiem pārbaužu rezultātiem, Komisija varēja noteikt trūkumus un izanalizēt to cēloņus. Tad tā varēja ierosināt nepieciešamos jaunos tiesību aktus vai norādīt jomas, kurās jāveic papildu analīze vai izpēte. Vienlaikus juridiskās problēmas pievērsa lielāku uzmanību pārredzamībai, saziņai ar sabiedrību un diskusiju iespēju nodrošināšanai. Darba kārtību, par laimi, nepārtrauca jauni, būtiski teroristu mēģinājumi apdraudēt Eiropas lidostas vai tādu jaunu teroristu metožu atklāšana, kas varētu radīt draudus civilajai aviācijai. Tajā pašā laikā centieni novērst šķidro sprāgstvielu radītos potenciālos draudus stiprināja starptautisko sadarbību un saiknes ar ražotājiem. Tam vajadzētu būt priekšnoteikumam, lai ceļotājiem, kas ceļo starp kontinentiem, radītu harmoniskāku aviācijas drošības vidi, turpretī likumdevējiem vairotu izpratni par nākotnes tehnoloģiskajām iespējām. Kopumā 2008. gadā tika daudz un smagi strādāts un gūti daudzi panākumi. Šajā gadā tika likti pamati nākamās desmitgades aviācijas drošības režīmam. PIELIKUMS Komisijas pārbaudes dalībvalstīs līdz 31.12.2008. Dalībvalsts | Pārbaužu skaits 01.2008.–12.2008. (ieskaitot turpmākos papildu pasākumus) | Kopējais pārbaužu skaits 2004.–2008. gadā (ieskaitot turpmākos papildu pasākumus) | Austrija | 0 | 6 | Beļģija | 2 | 6 | Bulgārija | 1 | 2 | Kipra | 0 | 4 | Čehijas Republika | 1 | 4 | Dānija | 1 | 6 | Igaunija | 0 | 3 | Somija | 2 | 6 | Francija | 1 | 8 | Vācija | 2 | 10 | Grieķija | 1 | 9 | Ungārija | 1 | 3 | Īrija | 0 | 5 | Itālija | 2 | 9 | Latvija | 0 | 3 | Lietuva | 0 | 3 | Luksemburga | 0 | 4 | Malta | 0 | 2 | Nīderlande | 2 | 6 | Polija | 1 | 6 | Portugāle | 2 | 5 | Rumānija | 1 | 2 | Slovākija | 0 | 3 | Slovēnija | 1 | 7 | Spānija | 1 | 4 | Zviedrija | 1 | 6 | Apvienotā Karaliste | 3 | 10 | Šveice[15] | 1 | 2 | KOPĀ | 27 | 144 | EBTA uzraudzības iestādes pārbaudes līdz 31.12.2008. EEZ EBTA valsts | Pārbaužu skaits 01.2008.–12.2008. (ieskaitot turpmākos papildu pasākumus) | Kopējais pārbaužu skaits 2004.–2008. gadā (ieskaitot turpmākos papildu pasākumus) | Īslande | 1 | 5 | Norvēģija | 4 | 23 | KOPĀ | 5 | 28 | [1] OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp. [2] Komisijas Regula (EK) Nr. 1486/2003, ar ko nosaka procedūras Komisijas inspekciju veikšanai civilās aviācijas drošības jomā. OV L 213, 23.8.2003., 3. lpp. [3] Komisijas Regula (EK) Nr. 1217/2003, ar ko nosaka kopējas specifikācijas valstu civilās aviācijas drošības kvalitātes kontroles programmām. OV L 169, 8.7.2003., 44. lpp. [4] Komisijas 2008. gada 11. janvāra Regula (EK) Nr. 23/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, OV L 9, 12.1.2008., 12. lpp. [5] Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 358/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā. OV L 111, 23.4.2008., 5. lpp. [6] Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 820/2008, ar ko nosaka pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā. OV L 221, 19.8.2008, 8. lpp. [7] Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts. [8] Komisijas Regula (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā. OV L 89, 5.4.2003., 9. lpp. [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 300/2008. OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp. [10] Tagad: Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regula (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā. OV L 91, 3.4.2009., 7. lpp. [11] EKT lieta C-345/06, tā sauktā Heinrich lieta. [12] Sk. 10. zemsvītras piezīmi. [13] COM(2009) 30 galīgā redakcija, 2.2.2009. [14] Komisija ir pilnvarota veikt pārbaudes Šveicē atbilstīgi ES un Šveices divpusējam nolīgumam.