Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienas attiecībām ar Grenlandi un Dānijas Karalisti /* COM/2006/0142 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.4.2006 COM(2006) 142, galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Jauna, vispārēja partnerība ar Grenlandi kopīgas deklarācijas un uz EK Līguma 187. pantu balstīta Padomes lēmuma formā Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Kopienas attiecībām ar Grenlandi un Dānijas Karalisti (iesniegusi Komisija) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Jauna, vispārēja partnerība ar Grenlandi kopīgas deklarācijas un uz EK Līguma 187. pantu balstīta Padomes lēmuma formā 1. Kopsavilkums 1.1. Šajā paziņojumā apkopota Komisijas paziņojuma par 4. zivsaimniecības protokola ar Grenlandi termiņa vidusposma pārskatu (COM(2002)697) īstenošana un apmierināts Padomes 2003. gada 24. februāra lūgums iesniegt konkrētus priekšlikumus par ES un Grenlandes attiecību paplašināšanu un nostiprināšanu. 1.2. ES arvien ir ieinteresēta uzskatīt Grenlandi par privileģētu kaimiņu un sekmēt tās labklājību un saimniecisko attīstību. Attiecības ar Grenlandi ES ir svarīgas: - ņemot vērā AZT pastāvīgo attīstību savos attiecīgajos reģionos, - sadarbojoties zivju krājumu un jūras vides apsaimniekošanā un sagādājot zvejas iespējas Kopienas kuģiem, - sadarbojoties sakarā ar ES centieniem pretoties klimata pārmaiņām, - veicinot alternatīvu enerģijas avotu vai enerģijas nesēju (piem., ūdeņraža) attīstību, - ģeostratēģisku iemeslu dēļ, - kopīgiem pētījumiem un attīstībai saistībā ar ziemeļu jūrasceļiem un Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu. 1.3. Sadarbības perspektīvā līdztekus zivsaimniecībai Grenlande ir izteikusi prioritāru interesi par izglītību un apmācību, derīgajiem izrakteņiem, enerģētiku, tūrismu, kultūru un zinātni. Grenlande norāda uz Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumiem[1], kur Padome „ pauž apņemšanos pēc 2006. gada ES un Grenlandes turpmākās attiecības balstīt uz vispārēju partnerību noturīgas attīstības interesēs, kas aptvers īpašu zivsaimniecības nolīgumu, kurš apspriežams pēc vispārīgajām tādu nolīgumu slēgšanas normām un principiem”. 1.4. Komisija liek priekšā turpmāko vispārējo partnerību ar Grenlandi balstīt uz politisku vienošanos, kas izpaustos kā kopīga deklarācija, kura no jauna apstiprinātu abpusējās intereses un zivsaimniecības nolīguma turpināšanu un izvērstu sadarbību citās jomās. Līdz ar politisko vienošanos vajadzīgs arī otrējais tiesību akts – Padomes lēmums pēc EK līguma 187. panta, kas būs par juridisko pamatu šai izvērstajai sadarbībai un ES budžeta atbalstam Grenlandei ar nolūku veicināt noturīgu Grenlandes tautsaimniecības attīstību. 1.5. Komisija uzskata, ka finansiāls atbalsts maksimāli € 25 miljoni gadā sadarbībai nozarēs, kas neietilpst zivsaimniecībā, ir nākamajos finanšu plānos (2007.–2013. g.) paredzētajās robežās. Scenārijam, par kuru dalībvalstis vienojās 2005. gada decembrī, patlaban vajadzīgs galīgais konsenss Iestāžu nolīgumā par finanšu plāniem 2007.–2013. g. Komisija norāda uz Padomes secinājumiem, ka turpmākajās saistībās attiecībā uz finansiālo atbalstu Grenlandei jāorientējas uz pašreizējo līmeni € 42,8 miljoni gadā, domājot par notiekošajām sarunām par jauno zivsaimniecības partnerības nolīgumu, kas nosegtu starpību. 2. Priekšvēsture 2.1. Grenlande ir pasaulē lielākā sala; tās galējais ziemeļu punkts ir tikai 740 km no Ziemeļpola. Tikai apmēram 15 % Grenlandes cietzemes platības ir brīva no ledus; pārējo klāj otra lielākā ledus cepure pasaulē. Iedzīvotāju skaits ir 56 854 (2004. g.). 2.2. Grenlande kļuva par Kopienas sastāvdaļu 1973. gadā kopā ar Dāniju. Grenlandes iekšējais statuss mainījās ar Likumu par pašpārvaldi, kas stājās spēkā 1979. gada 1. maijā. Konsultatīvā tautas nobalsošanā Grenlandē 1982. gada februārī 52 % balsotāju bija par Grenlandes statusa maiņu attiecībā pret Kopienu. Līdz ar to Dānija lika priekšā grozīt Līgumus. 1985. gada 1. februārī stājās spēkā 1984. gada 13. marta Izstāšanās līgums jeb „Grenlandes Līgums”[2], kas deva Grenlandei tādu pašu statusu, kāds ir ar Kopienu asociētajām aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). 2.3. Grenlandes Līgumā uzsvērts arī sadarbības un attīstības aspekts. Preambulā runāts par „kārtību, kas ļautu uzturēt ciešus, ilgstošus sakarus starp Kopienu un Grenlandi un ievērot abpusējās intereses, it sevišķi Grenlandes attīstības vajadzības”. Bez tam preambulā noteikts, ka, lai gan AZT statuss ir pietiekams pamats attiecībām ar Grenlandi, „papildus ir vajadzīgi īpaši noteikumi par Grenlandes apgādi”. 2.4. EK līgumam pievienotais Protokols par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi nosaka, ka Grenlandes zivsaimniecības ražojumiem tiek atvēlēta neierobežota beznodokļu piekļūšana Kopienas tirgum ar nosacījumu, ka Kopienai tiek piešķirtas apmierinošas iespējas iekļūt Grenlandes ūdeņos saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumu. 2.5. Grenlande paliek īpašs gadījums – no Savienības attāla, mazapdzīvota teritorija uz milzīgas salas ar vissmagākajiem klimatiskajiem apstākļiem un īpatnēju socioloģisko, ekonomisko un kultūras sajaukumu, kas tai ir pūrā no vēstures un koloniālās pieredzes. 3. Tiesiskais regulējums. AZT statuss 3.1. AZT statuss, kas uz Grenlandi attiecināts ar Grenlandes Līgumu, ir noteikts EK līguma pašreizējā 182.–188. pantā, kas aptver arī citas teritorijas, kuras saistītas ar Franciju, Nīderlandi un Apvienoto Karalisti. Šos pantus īsteno ar kārtējiem Padomes lēmumiem, patlaban – ar 2001. gada 27. novembra „Lēmumu par aizjūras asociāciju”[3]. Lēmumā definētas vispārējās attiecības starp 20 AZT[4] un Eiropas Kopienu, ar ievērojamu izņēmumu Grenlandei – īpašiem noteikumiem par zivsaimniecību. 3.2. Lai gan Grenlande ir aptverta dažādos Padomes lēmumos par AZT asociāciju, EAF finansiālā palīdzība nav sniegta atbilstīgi teritorijai, jo palīdzība Grenlandes attīstības vajadzībām patlaban tiek sniegta ar kārtējiem zivsaimniecības protokoliem. 3.3. Grenlandei ir pieejami pārējie lēmumā par AZT paredzētie instrumenti, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanā, kā arī nesavstarpējais tirdzniecības režīms. 3.4. Ikgadējais AZT un ES forums 2006. gada septembrī tiks rīkots Grenlandē. 4. Tiesiskais regulējums. Zivsaimniecība 4.1. Kopienas un Grenlandes zivsaimniecības attiecības regulē „Nolīgums par zveju starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses”[5] (Zivsaimniecības nolīgums), kura apspriešana un noslēgšana bija saistīta ar Grenlandes izstāšanos no Kopienas un Grenlandes Līguma noslēgšanu. 4.2. Zivsaimniecības nolīgums tika noslēgts uz desmit gadu sākotnējo laikposmu, pēc kura to var klusuciešot pagarināt ik pēc sešiem gadiem, ja vien kāda no pusēm to neizbeidz ar paziņojumu par izbeigšanu, kas iesniedzams vismaz deviņus mēnešus pirms termiņa notecēšanas. To īsteno ar kārtējiem protokoliem. Puses pēc abpusējas piekrišanas ir sākušas sarunas par jaunu zivsaimniecības partnerības nolīgumu, lai izpildītu Padomes 2003. gada februāra secinājumus par to, ka esošais zivsaimniecības nolīgums līdz 2007. gada janvārim ir jānomaina. 4.3. Zivsaimniecības nolīgums turpina Grenlandes Līguma principus. Tā preambulā nepārprotami norādīts gan uz „sadarbības garu, kura izriet no Kopienas lēmuma piešķirt Grenlandei aizjūras teritorijas statusu”, gan uz iepriekš minēto Protokolu par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi. Bez tam preambulā atzīts, ka „zivsaimniecība Grenlandei ir vitāli svarīga, jo veido ekonomiskās darbības pamatu”, un uzsvērts: „lai pareizi īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku, ir svarīgi attiecībā uz Kopienu saglabāt ar dalībvalsts karogu braucošo kuģu zvejas darbības Grenlandes ūdeņos”. 4.4. Tādējādi zivsaimniecības nolīguma mērķis ir piešķirt Kopienai nozvejas kvotas Grenlandes ūdeņos un īpašu prioritāru pieeju papildu nozvejas iespējām Grenlandes ūdeņos, pretim dodot finansiālu atlīdzību Grenlandei. Zivsaimniecības nolīgums paredz arī to, ka Kopienas nozvejas kvotas drīkst izmantot ārpuskopienas kuģi, ciktāl tas ir nepieciešams Kopienas un trešo valstu zivsaimniecības nolīgumu pareizai darbībai. Šī iespēja ir ļāvusi pilnīgi vai daļēji sabalansēt nolīgumus par savstarpēju piekļūšanu ar Norvēģiju, Farēru salām un Islandi bez negatīva iespaida uz esošo kvotu piešķīrumu Kopienas zvejas ūdeņos. 4.5. Atbilstīgi Grenlandes Līguma un Protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi priekšmetam un mērķim Zivsaimniecības nolīgums neaptvēra tikai zvejniecību – tā nolūks bija arī kalpot sadarbības vajadzībām Grenlandes zivsaimniecības struktūrpolitikas izveidē. 4.6. Konkrēti, Grenlande turpināja saņemt tādu pašu naudas summu, kādu bija saņēmusi kā finansiālo palīdzību tajā laikā, kad ietilpa Kopienā, un šie līdzekļi, pašlaik 42,82 milj. € /gadā , ir nodoti Grenlandes rīcībā tikai ar Zivsaimniecības nolīgumu. 5. Zivsaimniecības nolīguma Ceturtā protokola termiņa vidusposma pārskats 5.1. 2003. gada 24. februārī Padome pieņēma secinājumus par Komisijas paziņojumu par Ceturtā protokola ar Grenlandi termiņa vidusposma pārskatu[6]. Kārtējo protokolu mērķis bija koriģēt finansiālo atlīdzību, atspoguļojot nozvejas kvotu nominālās izmaiņas un atļaujot palielināšanu. Pašreizējais Ceturtais protokols aptver laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim. 5.2. Līdz termiņa vidusposma pārskatīšanai, kas notika 2003. gadā, balstoties uz Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumiem, Ceturtajā protokolā ar Grenlandi trūka konkrētu noteikumu par atbalstu konkrētām darbībām zivsaimniecības nozarē – pretstatā zivsaimniecības protokoliem, kas bija noslēgti ar citām zemēm. Gan Revīzijas palāta, gan Eiropas Parlaments bija iebilduši, ka pārredzamības labad ir skaidri jānorāda maksājumi, kas atbilst faktiskajām zvejas iespējām. 5.3. Saskaņā ar pārlaboto Ceturto protokolu vispārējās finansiālās iemaksas sadalās šādi: - finansiāla atlīdzība par zvejas iespējām – 31,76 milj. € /gadā (74 %), - finansiāla atlīdzība budžeta atbalsta shēmai – 11,05 milj. €/gadā (26 %). 5.4. Kopienas finansiālā atlīdzība atbilst aptuveni 6 % no Grenlandes nacionālā kopienākuma (jeb 3,3 % no IKP). 6. Padomes secinājumi par ilgtermiņa attiecībām ar Grenlandi 6.1. Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumi ļāva sarunās par zivsaimniecības nolīguma termiņa vidusposma pārskatu ieraudzīt skaidrāku perspektīvu ES un Grenlandes attiecību ilgtermiņa attīstībai nākotnē. Padome: - Piekrita, ka ir vajadzība turpmāk paplašināt un nostiprināt ES un Grenlandes attiecības, ņemot vērā zivsaimniecības nozīmi un Grenlandes strukturālās attīstības problēmas. - Pauda apņemšanos pēc 2006. gada ES un Grenlandes turpmākās attiecības balstīt uz vispārēju partnerību noturīgas attīstības interesēs, kas aptvers īpašu nolīgumu par zveju, kurš apspriežams pēc vispārīgajām tādu nolīgumu slēgšanas normām un principiem. Padome uzskatīja, ka Eiropas Savienības nākamajā finanšu satvarā, paturot prātā visu AZT vajadzības, turpmākajās finanšu saistībās jāorientējas uz pašreizējo līmeni, ņemot vērā citus apstākļus un abpusējo interešu taisnīgu līdzsvaru – it sevišķi, Grenlandes attīstības vajadzības un EK vajadzības pēc nepārtrauktas piekļuves Grenlandes ūdeņos pieejamajiem zivju krājumiem pastāvīgi – un arī finanšu iemaksas no citām personām. Tas neierobežo nākamos ES finanšu plānus. - Lūdza Komisiju īstenot savu paziņojumu, izvirzot konkrētus priekšlikumus uz šo secinājumu pamata vismaz vienu gadu pirms Ceturtā zivsaimniecības protokola notecēšanas. 7. Ekonomisko apstākļu vispārējā aina Grenlandē 7.1. Grenlandes tautsaimniecībai raksturīgs ļoti plašs un dominējošs valsts sektors un mazattīstīts privātais sektors. Dānija atbalsta Grenlandes budžetu ar ikgadēju pārskaitījumu aptuveni 400 miljonu € apmērā, kas dod 56 % no valsts izdevumu budžeta (jeb 32 % no kopējā IKP). Izvedums veido 20 % no izmantojamā ienākuma, kuru galvenokārt dod zivsaimniecība – 93 % 2004. gadā – zemē, kas gandrīz pilnīgi ir atkarīga no ievedumiem. 7.2. Saskaņā ar pēdējo ESAO novērtējumu[7] 1999. gadā Grenlandes IKP reālā izteiksmē desmit gadus ir maz mainījies. Sakarā ar šo ziņojumu Grenlandes pašpārvalde 2000. gadā izstrādāja Struktūrpolitikas plānu, ko apstiprināja Parlaments, un tas aptvēra trīs galvenos balstus: pārbīde subsīdiju politikā uz sabiedrību, kas vairāk orientēta uz tirgu; tirdzniecības un rūpniecības veicināšana; izglītības un darba tirgus politikas uzlabošana. 7.3. Starp tautsaimniecības pārstrukturēšanas sasniegumiem laikā no 2002. līdz 2004. gadam jāmin mājokļa pabalstu reforma, valsts uzņēmumu privatizācija, tiesību aktu par uzņēmumu attīstību vienkāršošana, pamata un vidējās izglītības uzlabošana un subsīdiju samazināšana. 7.4. Īstermiņā saimnieciskās grūtības izraisa valsts finanšu trauslumu, padarot Grenlandes pašpārvaldi stipri atkarīgu no Dānijas valdības sniegtajām kopējām dotācijām un ES finansiālo atlīdzību, kas tiek maksāta saskaņā ar zivsaimniecības protokoliem. No kultūras un politiskā viedokļa Grenlandei ir spēcīga vēsturiska saikne ar Dānijas Karalisti un līdz ar to arī ar ES. 8. „Kajaku nolīguma” projekts – Grenlandes priekšlikums par jaunu vispārēju partnerību 8.1. Ar 2005. gada 18. februāra notu Grenlandes pašpārvalde iesniedza priekšlikumu par 4 konkrētām nozarēm sadarbībai starp Eiropas Kopienu un Grenlandi, neskaitot zivsaimniecības nozari. 2005. gada 22. aprīlī notai sekoja nolīguma projekts par sadarbību un partnerību – t. s. „Kajaku nolīgums”. 8.2. Grenlande uzskata, ka ES un Grenlandes sadarbības galvenais mērķis ir: - saglabāt kopsummā aptuveni 42,82 miljonu € plūsmu no ES uz Grenlandi, - saglabāt Grenlandes ražojumiem ievešanu ES bez muitas nodokļa – ar protokolu par īpašu kārtību attiecībā uz Grenlandi un AZT asociāciju, un panākt izvedumiem netraucētu iekļūšanu ES pārtikas nekaitīguma aspektā, ieviešot iekšējā tirgū spēkā esošās veterinārās normas un pakļaujoties tām, - tiekties iesaistīt noturīgas sadarbības programmā nozares, kas nav zivsaimniecība, - padarīt par prioritārām nozaru politikas rīcības jomām izglītību un apmācību, derīgos izrakteņus, enerģētiku, tūrismu, kultūru un zinātni. 8.3. Grenlande ierosina piemērot tādu stratēģiju, kas nodrošinātu gan Grenlandei, gan ES labumu no sadarbības, un šajā sakarā īpaši tiecas: - strādāt kopā, prioritārajās nozarēs meklējot risinājumus kopīgam potenciālam un problēmām, kas pārtaps noturīgos paraugrisinājumos, - nodrošināt un pilnveidot sadarbības efektivitāti tautsaimniecības noturīgas attīstības apstākļos. 9. ES un Grenlandes vispārējās partnerības mērķi 9.1. Paredzēts, ka pēc jaunā ES un Grenlandes zivsaimniecības partnerības nolīguma noslēgšanas būs skaidri noteikti maksājumi, kas atbilst faktiskajām zvejas iespējām – tā, kā pieprasa Revīzijas palāta un Eiropas Parlaments – kā arī ievēroti piemērojamie budžeta noteikumi. Tas efektīvi samazinās zivsaimniecības nolīguma izmaksas salīdzinājumā ar pašreizējo apjomu. 9.2. Nākotnē vispārējai partnerībai ar Grenlandi būs divi balsti; viens būs jaunais zivsaimniecības partnerības nolīgums, bet otrs – īpašs lēmums par AZT, kas regulēs ES sadarbību ar Grenlandi ārpus zivsaimniecības jomas. 9.3. Politisks paziņojums kopīgas deklarācijas formā no jauna apstiprinās abpusējo interesi gan par zivsaimniecību, gan izvērstu sadarbību citās sfērās. 9.4. Kopienas un Grenlandes vispārējās partnerības mērķi ir šādi: - izveidot satvaru dialogam, - sasniegt kopīgus mērķus, apspriežoties par jautājumiem, kas nodrošina centienu maksimālu lietderību saskaņā ar abu partneru prioritātēm, - nodrošināt pamatu ekonomiskai, finansiālai, zinātnes, izglītības un kultūras sadarbībai, balstoties uz savstarpējas atbildības un savstarpēja atbalsta principiem, - sekmēt Grenlandes attīstību. 9.5. ES arvien ir ieinteresēta uzskatīt Grenlandi par privileģētu kaimiņu un sekmēt tās labklājību un saimniecisko attīstību, jo tai ir ciešas saites ar vienu no dalībvalstīm un arī turpmāk tai būs sava loma – gan pienākumu, gan iespēju aspektā – ES kopējā zivsaimniecības politikā, kas sniedzas tālāk par rūpniecisko zveju – veicina zivju krājumu noturīgu apsaimniekošanu un vides aizsardzību. 9.6. Grenlande ES ir svarīga arī no ģeostratēģiskā viedokļa. ES un Grenlande ir ieinteresētas sadarboties un izstrādāt zinātniskus pētījumus par klimata pārmaiņām, ņemot vērā nesen apstiprinājušās dramatiskās liecības par Arktikas ledus segas kušanu. ES un Grenlande ir kopīgi ieinteresētas prioritārā kārtā attīstīt alternatīvus enerģijas avotus vai enerģijas nesējus, par piemēru – ūdeņradis. 10. Jaunas vispārējas partnerības juridiskais pamats – pārrunās ar Grenlandes pašpārvaldi tā uzsvēra dialoga un partnerības nozīmi. Vispiemērotākais tiesību akts būs jauns lēmums par Grenlandi kā AZT, pamatojoties uz EK līguma 187. pantu. Tādējādi tiks nodrošināts, ka pirmām kārtām AZT pienākums ir formulēt attīstības stratēģiju – kopā ar Komisiju un dalībvalsti, ar ko tā saistīta, izstrādājot AZT programmas dokumentu. 11. Ietekme uz budžetu 11.1. Stāvoklis, kad tiks apmierināts Padomes 2003. gada 24. februāra lūgums iesniegt konkrētus priekšlikumus par ES un Grenlandes turpmāko attiecību paplašināšanu un nostiprināšanu, ir paredzēts. Komisija ņēma vērā šo nostāju, nākamajos finanšu plānos izstrādājot priekšlikumus par 4. pozīciju. Komisija uzskata, ka finansiāls atbalsts maksimāli € 25 miljoni gadā sadarbībai nozarēs, kas neietilpst zivsaimniecībā, ir nākamajos finanšu plānos (2007–2013) paredzētajās robežās. Scenārijam, par kuru dalībvalstis vienojās 2005. gada decembrī, patlaban vajadzīgs galīgais konsenss Iestāžu nolīgumā par finanšu plāniem 2007.–2013. g. 11.2. Starptautiskie nolīgumi par zivsaimniecību nākamo finanšu plānu periodā ir ietverami konsolidētā tiesību aktā par zivsaimniecības pārvaldīšanu. Ar šo aktu tiks atvēlēti resursi Eiropas Savienības saistību izpildei. 12. Secinājumi 12.1. Komisija secina, ka turpmāko vispārējo partnerību ar Grenlandi vislabāk ir noformēt kā politisku paziņojumu kopīgā deklarācijā (ir šā paziņojuma pielikumā), no jauna apstiprinot abpusējās intereses un turpinot zivsaimniecības nolīgumu jauna zivsaimniecības partnerības nolīguma veidā, un izvēršot sadarbību citās jomās, kam sekotu otrējais tiesību akts – Padomes lēmums uz EK līguma 187. panta pamata (ir šā paziņojuma pielikumā). Lēmums pavērtu ceļu Grenlandes noturīgas attīstības programmdokumenta pieņemšanai, sniedzot ES budžeta atbalstu Grenlandei laikā no 2007. līdz 2013. gadam. PIELIKUMS EIROPAS KOPIENAS, NO VIENAS PUSES, UN GRENLANDES PAŠPĀRVALDES UN DĀNIJAS VALDĪBAS, NO OTRAS PUSES, KOPĪGA DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS KOPIENAS UN GRENLANDES PARTNERĪBU 1. PREAMBULA Eiropas Kopiena, no vienas puses, un Grenlandes pašpārvalde un Dānijas valdība, no otras puses, - vadoties no Eiropas un Grenlandes ciešajām vēstures, politikas, ekonomikas un kultūras saitēm, - atsaucoties uz ciešajām, noturīgajām Eiropas Kopienas un Grenlandes saitēm, kas tika izveidotas 1985. gadā ar Grenlandes Līgumu, un piekrītot tam, ka šīs saites saglabājamas, un apstiprinot, ka Eiropas Kopiena savā politikā vispār un attiecībās ar Grenlandi īpaši ievēros abpusējās intereses, sevišķi Grenlandes attīstības intereses, - piezīmējot, ka Eiropas Savienības Padome 2003. gada 24. februārī piekrita, ka ir vajadzīgs ņemt vērā zivsaimniecības un struktūrattīstības programmu svarīgumu Grenlandei un paplašināt un nostiprināt turpmākās attiecības ES un Grenlandes starpā, - ņemot vērā, ka ģeostratēģiski ES arvien ir ieinteresēta uzskatīt Grenlandi – vienas dalībvalsts daļu – par privileģētu kaimiņu un sekmēt Grenlandes labklājību un saimniecisko attīstību, - ievērojot, ka Grenlande ir viena no aizjūras zemēm un teritorijām, kas asociētas ar Eiropas Kopienu, - uzskatot, ka Eiropas Kopiena ņems vērā Grenlandes intereses sakarā ar savas ziemeļu dimensijas politikas arktisko logu, rūpējoties par īpatnējo saistību ar Grenlandes vārīgo dabisko vidi un grūtībām, ar ko sastopas tās iedzīvotāji, - piezīmējot, ka Eiropas Kopienai ir svarīgi saglabāt ar dalībvalstu karogiem braucošo kuģu zvejas darbības Grenlandes ūdeņos, lai pareizi darbotos kopējā zivsaimniecības politika Ziemeļatlantijā, ir nolēmušas ciešāk nostiprināt ES un Grenlandes attiecības un sadarbību, balstoties uz lielā mērā kopīgām interesēm, vairojot savu tautu abpusējo labumu un paverot savām abpusējām attiecībām ilgtermiņa perspektīvas. 2. KOPĪGIE MĒRĶI Eiropas Kopiena un Grenlande pauž nodomu nostiprināt partnerību un sadarbību šādās jomās: - Sadarbība, noturīgi apsaimniekojot zivju krājumus un jūras vidi, kā arī dodot zvejas iespējas ES dalībvalstu zvejas kuģiem. Tā ir un paliks būtisks EK un Grenlandes partnerības balsts un arī turpmāk pamatosies uz EK un Grenlandes zivsaimniecības partnerības nolīgumu un tam sekojošajiem protokoliem. - Sadarbība izglītības un apmācības jomā. - Sadarbība sakarā ar Grenlandes centieniem noturīgi attīstīt savu tautsaimniecību, it sevišķi izrakteņu, tūrisma un kultūras jomā. - Sadarbība sakarā ar EK centieniem pretoties klimata pārmaiņām un veicināt noturīgu attīstību Arktikā. - Sadarbība un kopīga zinātniskā pētniecība, kā arī alternatīvu enerģijas avotu praktiska attīstība. - Kopīga pētniecība un attīstība saistībā ar ziemeļu jūrasceļiem un Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu. Eiropas Kopiena no savas puses paziņo: - ņemot vērā tās mērķus, kas ietverti Grenlandes Līgumā, kas stājās spēkā 1985. gada 1. februārī, un ciešās un abpusēji lietderīgās attiecības starp Grenlandi un Eiropas Savienību pēdējos 20 gados, - ievērojot Grenlandes ģeostratēģisko nozīmi, it sevišķi sakarā ar ziemeļu dimensijas politikas arktisko logu, - ņemot vērā to, cik Grenlande ir svarīga kā atbildīga partnere vides un dabas resursu, tostarp zivju krājumu, apsaimniekošanā un saglabāšanā, tā vēlas nākamajos desmit gados attīstīt sadarbību ar Grenlandi, balstoties uz divkāršu partnerību, kas sastāv no zivsaimniecības partnerības nolīguma, kurā tiek ņemtas vērā Eiropas Kopienai pieejamās faktiskās iespējas zvejot Grenlandes ūdeņos, un vispārējas sadarbības citās nozarēs, kas nav zivsaimniecība, ņemot vērā Grenlandes AZT statusu, kā arī vēlas uz šās divkāršās partnerības pamata nodrošināt arī turpmākus ES budžeta līdzekļu asignējumus sadarbībai ar Grenlandi, orientējoties pēc iepriekšējo gadu apjoma. 3. PARTNERĪBAS ĪSTENOŠANA Lai sasniegtu kopīgos mērķus un attīstītu partnerību, Eiropas Kopiena un Grenlande informēs viena otru un apspriedīsies viena ar otru jomās, uz kurām attiecas šī partnerība, un citās abpusēji saskaņotās jomās, ko tās izraudzīsies šās deklarācijas garā. Tās uzskata: - attiecībā uz vispārējās partnerības tās daļas īstenošanu, kas nav zivsaimniecības partnerības nolīgums, Eiropas Kopienas un Grenlandes iedibinātā kārtība, kas balstās uz Grenlandes kā aizjūras zemes vai teritorijas asociāciju ar Kopienu, ir piemērots satvars Grenlandes vajadzību apmierināšanai un tajā rēķinās ar tās īpašajām vajadzībām, ņemot vērā tās atrašanos galējā nomalē, bargo klimatu un vēstures mantojumu, - Eiropas Kopienas un Grenlandes sadarbībai jāattīstās arī izglītības un pārtikas nekaitīguma jomā un tādu resursu attīstībā, kas var potenciāli sekmēt Grenlandes tautsaimniecības noturīgu attīstību un atrisināt tās struktūras problēmas, - Eiropas Kopiena un Grenlande arī raudzīs attīstīt zinātnes sadarbību tādās nozarēs kā jauni enerģijas avoti un klimata pārmaiņas. Sadarbībā iekļausies arī zinātniski pētījumi par Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu, domājot par jūras satiksmes attīstību nākotnē. Eiropas Kopienai ir nodoms nākotnē turpināt sadarbību ar Grenlandi nozarēs, kas nav zivsaimniecība, pieņemot Padomes lēmumu uz EK līguma 187. panta pamata, kas 2007.–2013. g. finanšu plānos ietvertu līdzekļu piešķiršanu no budžeta finansiāla atbalsta veidā maksimāli [25] miljonu euro gadā. Abas puses ir pārliecinātas, ka viņu partnerībai būs liels labums no zināšanām vienai par otru un saprašanās, kas tiks panākta, pilnā mērā izmantojot visus pastāvošos konsultatīvos forumus, it sevišķi regulāru dialogu un attiecīgas konsultācijas abu pušu ierēdņu starpā. Šajā sakarā Grenlandei ir nodoms katra gada beigās ziņot par veikumu iepriekš minēto mērķu sasniegšanā. Līdz 2010. gada jūnija beigām Eiropas Kopiena un Grenlande veiks vispārēju savas partnerības termiņa vidusposma pārskatīšanu. Grenlandes pašpārvaldes vārdā – Eiropas Kopienas vārdā – …………………………………………….……………………………. Dānijas valdības vārdā – …………………………. PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padome 2003. gada 24. februārī pieņēma secinājumus par Komisijas paziņojumu par ES un Grenlandes Ceturtā zivsaimniecības protokola termiņa vidusposma pārskatu[8]. Šie secinājumi arī ļāva sarunas par zivsaimniecības nolīguma termiņa vidusposma pārskatu risināt ar skaidrāku perspektīvu par turpmākajām ilgtermiņa attiecībām starp ES un Grenlandi. Sakarā ar ilgtermiņa attiecībām starp ES un Grenlandi Padome jo īpaši: - Piekrita, ka ir nepieciešams paplašināt un stiprināt ES un Grenlandes attiecības, ņemot vērā zivsaimniecības nozīmi un Grenlandes strukturālās attīstības problēmas. - Pauda apņēmību ES un Grenlandes turpmākās attiecības pēc 2006. gada balstīt uz vispusīgu partnerību noturīgai attīstībai, kurā būs iekļauts īpašs zivsaimniecības nolīgums, par kuru vienosies saskaņā ar šādu nolīgumu vispārīgajiem noteikumiem un principiem. Padome uzskatīja, ka nākamajā Eiropas Savienības finanšu plānā, ņemot vērā visu AZT vajadzības, turpmākās finansiālās saistības jāparedz pašreizējā līmenī, ņemot vērā citus apstākļus un godīgu abpusējo interešu līdzsvaru, jo īpaši Grenlandes attīstības vajadzības un EK vajadzību pēc nepārtrauktas, pastāvīgas piekļuves Grenlandes ūdeņu zivju krājumiem, kā arī citu personu finansiālo ieguldījumu. Tas neierobežo ES turpmākos finanšu plānus. Priekšlikums un Eiropas Kopienas, Dānijas valdības un Grenlandes pašpārvaldes kopīgā deklarācija veido pamatu turpmākām ES un Grenlandes attiecībām laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Vispārējais konteksts Grenlande kļuva par Kopienas sastāvdaļu kopā ar Dāniju 1973. gadā. Grenlandes iekšējais statuss tika mainīts ar Likumu par pašpārvaldi, kas stājās spēkā 1979. gada 1. maijā. Grenlandes 1982. gada konsultatīvā referendumā 52 % balsotāju bija par izstāšanos no Kopienas. Līdz ar to Dānija lika priekšā grozīt Līgumus. 1985. gada 1. februārī stājās spēkā 1984. gada 13. marta Izstāšanās līgums jeb „Grenlandes Līgums”[9], kas deva Grenlandei tādu pašu statusu, kāds ir ar Kopienu asociētajām aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Grenlandes Līgumā uzsvērti arī sadarbības un attīstības aspekti. Preambulā runāts par „kārtību, kas ļautu uzturēt ciešus, ilgstošus sakarus starp Kopienu un Grenlandi un ievērot abpusējās intereses, it sevišķi Grenlandes attīstības vajadzības”. Bez tam preambulā noteikts, ka, lai gan AZT statuss ir pietiekams pamats attiecībām ar Grenlandi, „papildus ir vajadzīgi īpaši noteikumi par Grenlandes apgādi”. Grenlandes Līgumam pievienotais Protokols par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi nosaka, ka Grenlandes zivsaimniecības ražojumiem tiek atvēlēta neierobežota beznodokļu piekļūšana Kopienas tirgum ar nosacījumu, ka Kopienai tiek piešķirtas apmierinošas iespējas iekļūt Grenlandes ūdeņos saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumu. Zivsaimniecības nolīgums tika noslēgts uz desmit gadu sākotnējo laikposmu, pēc kura to var klusuciešot pagarināt ik pēc sešiem gadiem, ja vien kāda no pusēm to neizbeidz ar paziņojumu par izbeigšanu, kas iesniedzams vismaz deviņus mēnešus pirms termiņa notecēšanas. To īsteno ar kārtējiem protokoliem. Puses pēc abpusējas piekrišanas ir sākušas sarunas par jaunu zivsaimniecības partnerības nolīgumu, kas atbilstu Padomes 2003. gada februāra secinājumiem par to, ka esošais zivsaimniecības nolīgums līdz 2007. gada janvārim ir jānomaina. Grenlande paliek īpašs gadījums – no Savienības attāla, mazapdzīvota teritorija uz milzīgas salas ar vissmagākajiem klimatiskajiem apstākļiem un īpatnēju socioloģisko, ekonomisko un kultūras sajaukumu, kas tai ir pūrā no vēstures un koloniālās pieredzes. Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma darbības jomā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu („Lēmums par aizjūras asociāciju”)[10], Lēmumā definētas vispārējās attiecības starp 20 AZT[11] un Eiropas Kopienu, ar ievērojamu izņēmumu Grenlandei – īpašiem noteikumiem par zvejniecību. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒŠANA Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ģenerālsekretariātā laika posmam no 2005. gada 1. maija līdz 2006. gada 31. martam tika izveidota darba grupa, lai sagatavotu ES un Grenlandes attiecību turpmāko pamatu. Šīs darba grupas pienākums bija atjaunot starpdienestu darba grupu, kura tika izveidota 2001. gadā ar nolūku sagatavot priekšlikumus jaunam Pamatnolīgumam ar Grenlandi, kā arī sagatavot priekšlikumu par turpmāku attiecību veidošanu ar Grenlandi. Darba grupai bijušas četras starpdienestu sanāksmes: 2005. gada 10. jūnijā, 2005. gada 13. septembrī, 2005. gada 24. novembrī un 2006. gada 30. janvārī, ar nolūku apmainīties viedokļiem par Kajaku nolīguma projektu un par to, kādiem jābūt Komisijas mērķiem turpmākajā sadarbībā ar Grenlandi. Darba grupai turklāt bija vairākas neformālas tehniskas sanāksmes ar Grenlandes iestādēm, kā arī formālas sarunas ar Grenlandes valdības pārstāvjiem 2005. gada 7. decembrī Briselē un 2006. gada 18. janvārī Nuukā, Grenlandē. Ekspertu atzinumi un to izmantošana Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. Ietekmes novērtēšana Ir paredzēts, ka jaunajā ES un Grenlandes zivsaimniecības partnerības nolīgumā būs iekļauti skaidri noteikti maksājumi, kas atbilst faktiskām nozvejas iespējām saskaņā ar Revīzijas palātas un Eiropas Parlamenta vienošanos, kā arī saskaņā ar parastajiem budžeta noteikumiem par sadarbību attīstības jomā. Tas faktiski samazinās zivsaimniecības nolīguma izmaksas salīdzinājumā ar pašreizējo apjomu. Kopienas un Grenlandes partnerības mērķi ir: - izveidot satvaru dialogam, - sasniegt kopīgus mērķus, apspriežoties par jautājumiem, kas nodrošina, ka centieniem ir maksimāla iedarbība saskaņā ar abu pušu prioritātēm, - nodrošināt pamatu ekonomiskai, finansiālai, zinātnes, izglītības un kultūras sadarbībai, balstoties uz savstarpējas atbildības un savstarpēja atbalsta principiem, - sekmēt Grenlandes attīstību. ES arvien ir ieinteresēta uzskatīt Grenlandi par privileģētu kaimiņu un sekmēt tās labklājību un saimniecisko attīstību, jo tai ir ciešas saites ar vienu no dalībvalstīm un arī turpmāk tai būs sava loma – gan pienākumu, gan iespēju aspektā – ES zivsaimniecības politikā, kas sniedzas tālāk par rūpniecisko zveju – veicina zivju krājumu noturīgu apsaimniekošanu un vides aizsardzību. Grenlande ES ir svarīga arī no ģeostratēģiskā viedokļa. ES un Grenlande ir ieinteresētas sadarboties un izstrādāt zinātniskus pētījumus par klimata pārmaiņām, ņemot vērā nesen apstiprinājušās dramatiskās liecības par Arktikas ledus segas kušanu. Alternatīvās enerģijas avotu – piemēram, ūdeņraža – attīstība ir ES un Grenlandei kopīgas prioritāras intereses. PRIEKŠLIKUMA TIESISKIE ELEMENTI Ierosinātās rīcības kopsavilkums Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot juridisko pamatu, lai nodrošinātu un izklāstītu nosacījumus, ar kādiem Kopiena var izveidot vispārēju partnerību ar Grenlandi. Juridiskais pamats EK Līguma 187. pants. IETEKME UZ BUDŽETU Stāvoklis, kad tiks apmierināts Padomes 2003. gada 24. februāra lūgums iesniegt konkrētus priekšlikumus par ES un Grenlandes turpmāko attiecību paplašināšanu un nostiprināšanu, ir paredzēts. Komisija ņēma vērā šo nostāju, nākamajos finanšu plānos izstrādājot priekšlikumus par 4. pozīciju. Komisija uzskata, ka finansiāls atbalsts maksimāli € 25 miljoni gadā sadarbībai nozarēs, kas neietilpst zivsaimniecībā, ir nākamajos finanšu plānos (2007.–2013. g.) paredzētajās robežās. Scenārijam, par kuru dalībvalstis vienojās 2005. gada decembrī, patlaban vajadzīgs galīgais konsenss Iestāžu nolīgumā par finanšu plāniem 2007.–2013. g. Starptautiskie nolīgumi par zvejniecību nākamo finanšu plānu periodā ir ietverami konsolidētā tiesību aktā par zivsaimniecības pārvaldīšanu. Šajā aktā tiks paredzēti resursi Savienības saistību izpildei pēc jaunā zivsaimniecības partnerības nolīguma stāšanās spēkā. PAPILDU INFORMĀCIJA Priekšlikumā ietverta klauzula par pārskatīšanu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Kopienas attiecībām ar Grenlandi un Dānijas Karalisti (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 187. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[12], tā kā: (1) Līgumā, ar kuru attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu[13] („Grenlandes Līgums”) un kas stājās spēkā 1985. gada 1. februārī, noteikts, ka Eiropas Kopienas dibināšanas līgums vairs neattieksies uz Grenlandi, kas ir vienas dalībvalsts daļa un tātad viena no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), tiks asociēta ar Eiropas Kopienu. (2) Grenlandes Līguma preambulā teikts, ka tiek ieviesti noteikumi, kas ļauj uzturēt ciešas un ilgstošas attiecības starp Kopienu un Grenlandi un ņemt vērā abpusējas intereses, proti, Grenlandes attīstības vajadzības un to, lai AZT piemērojamie noteikumi, kas izklāstīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma ceturtajā daļā, būtu atbilstošs pamats šīm attiecībām. (3) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 182. pantu asociācijas mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un veidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Kopienu. Saskaņā ar 188. pantu 182.–187. pants attiecas uz Grenlandi saskaņā ar īpašo kārtību, kas izklāstīta Līgumam pievienotajā protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi. (4) Noteikumi par Līguma 182.–186. pantā izklāstīto principu piemērošanu ir izklāstīti Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumā 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu („Lēmums par aizjūras asociāciju”)[14], kas turpina attiekties uz Grenlandi ar nosacījumiem, kas noteikti šajā lēmumā. (5) Eiropas Savienības Padome 2003. gada 24. februāra secinājumos par Eiropas Kopienas, Dānijas valdības un Grenlandes pašpārvaldes Ceturtā zivsaimniecības protokola termiņa vidusposma pārskatu vienojās, ka, ņemot vērā zivsaimniecības nozīmi un strukturālās attīstības problēmas Grenlandē, nepieciešams turpmāk izvērst un stiprināt attiecības starp ES un Grenlandi. Bez tam Padome pauda apņēmību ES un Grenlandes turpmākās attiecības pēc 2006. gada balstīt uz vispusīgu partnerību noturīgai attīstībai, kurā būs iekļauts īpašs zivsaimniecības nolīgums, par kuru vienosies saskaņā ar šādu nolīgumu vispārīgajiem noteikumiem un principiem. (6) Eiropas Savienības Padome 2003. gada 24. februāra secinājumos uzskatīja, ka nākamajā Eiropas Savienības finanšu plānā, ņemot vērā visu AZT vajadzības, Grenlandes turpmākās finansiālās saistības jāparedz pašreizējā līmenī, ņemot vērā citus apstākļus un godīgu abpusējo interešu līdzsvaru, jo īpaši Grenlandes attīstības vajadzības un EK nepieciešamību pēc nepārtrauktas, pastāvīgas piekļuves Grenlandes ūdeņu zivju krājumiem, kā arī citu personu finansiālos ieguldījumus. (7) Eiropas Ekonomikas Kopienas, no vienas puses un Dānijas valdības un Grenlandes pašvaldības, no otras puses, zivsaimniecības nolīgums, kas parakstīts 1984. gada 13. martā Briselē, atsaucas uz sadarbības garu, kas izriet no Kopienas lēmuma piešķirt Grenlandei aizjūras teritorijas statusu, 2007. gada 1. janvārī tiks aizstāts ar jaunu zivsaimniecības partnerības nolīgumu. (8) Eiropas Ekonomikas Kopienas, no vienas puses un Dānijas valdības un Grenlandes pašpārvaldes, no otras puses, kopīgajā deklarācijā par partnerību starp Eiropas Kopienu un Grenlandi, kas parakstīta [2006. gada DDMM] Briselē, ir norādīts uz ciešajām vēstures, ekonomikas un kultūras saitēm starp Kopienu un Grenlandi un uzsvērta nepieciešamība tālāk stiprināt partnerību un sadarbību jomās, uz ko attiecas šis lēmums. (9) Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[15]. IR NOLĒMUSI ŠĀDI. PIRMĀ DAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR ATTIECĪBĀM STARP KOPIENU UN GRENLANDI 1. pants Partnerība 1. Neskarot Padomes Lēmumu 2001/822/EK, Kopienas un Grenlandes partnerības mērķis ir jo īpaši izvērst un stiprināt sakarus starp Kopienu un Grenlandi un sniegt ieguldījumu Grenlandes noturīgā attīstībā. 2. Partnerības mērķi ir: 1. izveidot satvaru dialogam, 2. sasniegt kopīgus mērķus, apspriežoties par jautājumiem, kas interesē abas puses, lai nodrošinātu sadarbības centienu maksimālu lietderību saskaņā ar abu partneru prioritātēm, 3. nodrošināt pamatu ekonomiskai, finansiālai, zinātnes, izglītības un kultūras sadarbībai, balstoties uz savstarpējas atbildības un savstarpēja atbalsta principiem, 4. sekmēt Grenlandes attīstību. 2. pants Dialogs Kopiena, Grenlande un Dānija savstarpēji apspriežas par partnerības, kas izveidota ar šo lēmumu, principiem, detalizētām procedūrām un rezultātiem. 3. pants Pārvaldība Šā lēmuma īstenošanu veic Komisija un Grenlandes pašpārvalde saskaņā ar katra partnera pienākumiem un atbildību, kas tiks noteikta finanšu nolīgumos. OTRĀ DAĻA SADARBĪBA GRENLANDES NOTURĪGAI ATTĪSTĪBAI 4. pants Sadarbības jomas Sadarbība atbalsta nozaru politiku un stratēģijas jomas, kas sekmē piekļuvi ražošanas darbībām un resursiem, īpaši šādās jomās: a) izglītība un apmācība, b) derīgie izrakteņi, c) enerģētika, d) tūrisms un kultūra, e) pētniecība, f) pārtikas nekaitīgums. 5. pants Principi 1. Sadarbība balstās uz partnerību, un to īsteno saskaņā ar sadarbības stratēģiju, ko pieņem saskaņā ar 6. pantu. Tā nodrošina regulāru resursu sadali paredzamā veidā, ir elastīga un atbilst Grenlandes situācijai. 2. Saskaņā ar partnerības pieeju par sadarbības darbībām lemj apspriedēs starp Komisiju, Grenlandes pašpārvaldi un Dānijas valdību. Partnerību īsteno atbilstoši katra partnera attiecīgajām institucionālajām, tiesiskajām un finansiālajām iespējām. 6. pants Plānošana 1. Partnerības jomā Grenlandes pašpārvalde uzņemas atbildību par nozaru politiku formulēšanu, tostarp par stratēģijas jomām un to īstenošanu. Lai nodrošinātu nozaru politikas un stratēģijas noturību, pēc vajadzības veic vides stratēģiskos novērtējumus. 2. Šā lēmuma kontekstā Grenlandes pašpārvalde un Komisija sagatavo un pieņem provizorisku Grenlandes noturīgas attīstības plānošanas dokumentu („turpmāk PDSD ”) saskaņā ar 1. pantā minēto nozaru politiku. 3. Grenlandes pašpārvalde atbild par: a) nozaru politikas pieņemšanu, b) nozaru politikas seku un rezultātu uzraudzību un novērtēšanu, c) pareizu, ātru un efektīvu nozaru politikas stratēģijas nodrošināšanu; d) gada pārskatiem Komisijai par nozaru politikas sasniegumiem. 4. Komisija atbild par ikgadējā finansiālā lēmuma pieņemšanu par kopējiem piešķīrumiem PDSD saskaņā ar 10. pantā paredzēto procedūru. 7. pants Finansējuma darbības joma Grenlandes pašpārvaldes formulētajā nozaru politikā finansiālo palīdzību var sniegt šādām darbībām, uz ko attiecas finansējums: a) reformas un projekti, kas ir saskaņā ar nozaru politiku; b) iestāžu attīstība, jaudas palielināšana un vides aspektu integrēšana, c) tehniskās sadarbības programmas. 8. pants Tiesības uz finansējumu Grenlandes pašpārvaldei ir tiesības saņemt finansiālu palīdzību, kas paredzēta ar šo lēmumu. 9. pants Īstenošanas pasākumi Šīs lēmuma daļas īstenošanai paredzētos pasākumus trīs mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā paredzēto pārvaldības procedūru. 10. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz […] komiteja [, turpmāk – „Komiteja”]. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 3. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir [trīs] mēneši. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. 11. pants Finansiālais atbalsts 1. Kopienas finansiālā palīdzība šīs lēmuma daļas vajadzībām attieksies uz laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. Kopienas finansiālo palīdzību sniegs budžeta atbalsta veidā. 3. Kopienas finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar centralizēto tiešo pārvaldību, kas noteikta Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, EURATOM ) Nr. 1605/2002 53. pantā[16]. 12. pants Kontroles pasākumi 1. Šo lēmumu īsteno saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EURATOM ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[17]. Jo īpaši tiek gaidīts, ka Grenlande ieviesīs pienācīgu kontroles sistēmu. Grenlande regulāri veic pārbaudes, lai nodrošinātu to, ka no Kopienas budžeta finansētās darbības tiek pareizi īstenotas. Papildus ikgada pārskatiem par nozaru politikas sasniegumiem Grenlande katru gadu sniedz paziņojumu, lai nodrošinātu tiesiskumu un regularitāti. Tā veic pienācīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, vajadzības gadījumā saucot pie atbildības, lai atgūtu nepareizi izmaksātus līdzekļus. 2. Grenlandes pašpārvaldes pienākumus attiecībā uz Kopienas finansējuma pārvaldīšanu sīki izklāsta finanšu nolīgumos, ko ar Komisiju noslēdz šā lēmuma īstenošanas nolūkā. Finanšu nolīgumos jo īpaši nosaka nozaru rādītājus, kas attiecas uz apmaksas nosacījumiem, pārbaudes metodēm par nozaru rādītāju sasniegšanas gaitu un par atbilstības nodrošināšanu šiem nosacījumiem. TREŠĀ DAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 13. pants Pārskatīšana Kopiena, Grenlandes pašpārvalde un Dānijas valdība līdz 2010. gada beigām veic partnerības termiņa vidusposma pārskatu. Pēc šā pārskata Komisija vajadzības gadījumā iesaka šā lēmuma grozījumus. 14. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī. To piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim. 15. pants Publicēšana Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma(-s): 21 – „Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm” Pasākums(-i): 21 07 – „Citas darbības sadarbībai un ad-hoc programmas” | DARBīBAS NOSAUKUMS: PADOMES LēMUMS PAR ATTIECīBāM STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN GRENLANDI UN DāNIJAS KARALISTI, NO OTRAS PUSES | BUDŽETA POZĪCIJA(-AS) 4. pozīcija: „ES pasaulē” Politikas joma: 21 – „Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm” Budžeta nodaļa: 21 07 – „Citas darbības sadarbībai un ad-hoc programmas” Budžeta pants: 21 07 01 – „Sadarbība ar Grenlandi” KOPĒJIE RĀDĪTĀJI Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): EUR 25 miljoni saistībām Piemērošanas periods: 2007.–2013. gads Kopējie paredzamie daudzgadu izdevumi. a) Saistību apropriācijas/maksājumu apropriācijas (finanšu intervences) plāns (skatīt 6.1.1. punktu) Miljoni EUR (līdz trīs zīmēm aiz komata) Gads [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 unturpmākie gadi] | Kopā | Saistības | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Maksājumi | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | b) Tehniskās un administratīvās palīdzības un atbalsta izdevumi ( sk. 6.1.2. punktu ) Saistības | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Maksājumi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Starpsumma a+b | Saistības | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Maksājumi | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | c) Kopējā cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu finansiālā ietekme (sk. 7.2. un 7.3. punktu) Saistības/maksājumi | pastāvīgi | KOPĀ a+b+c | Saistības | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Maksājumi | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Atbilstība finanšu programmas izstrādei un finanšu plānam Priekšlikums atbilst ierosinātajam finanšu plānam 2007.–2013. gadam. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. (Miljoni EUR līdz vienam ciparam aiz komata) Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | Neobl. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | JURIDISKAIS PAMATS EK Līguma 187. pants APRAKSTS UN PAMATOJUMS Kopienas intervences nepieciešamība Sasniedzamie mērķi Grenlande ir AZT, un uz to attiecas virkne Padomes Aizjūras asociācijas lēmumu. Tomēr tā nekad nav saņēmusi EAF paredzēto teritoriālo piešķīrumu to Grenlandei paredzēto finanšu pārvedumu dēļ, ko veic, pamatojoties uz zivsaimniecības nolīgumu starp Kopienu, Grenlandi un Dāniju. Saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumu Grenlande līdz 2006. gada beigām saņem EUR 42,8 miljonus gadā, no kuriem EUR 31,8 miljoni ir to zvejas iespēju vērtība, kas piešķirtas Kopienai, un EUR 11 miljoni ir strukturālais atbalsts zivsaimniecībai. Tomēr faktiskās Kopienas zvejas iespējas vairs neattaisno šāda apmēra finansiālu kompensāciju. Tāpēc precīzi jānosaka atšķirība starp finansiālām kompensācijām Grenlandei, kas atbilst faktiskajām Kopienas zvejas iespējām Grenlandes ūdeņos, no vienas puses, un atbalstu Grenlandei, no otras puses. Padome 2003. gada 24. februārī izteica apņemšanos turpmākās ES un Grenlandes attiecības pēc 2006. gada balstīt uz visaptverošu partnerību noturīgai attīstībai, ietverot īpašu zivsaimniecības nolīgumu, ko apspriedīs atbilstoši vispārējiem šādu nolīgumu noteikumiem un principiem, kā arī sadarbībai citās jomās. Padome uzskatīja, ka nākamajā Eiropas Savienības finanšu shēmā, ņemot vērā visu AZT vajadzības, turpmākās finanšu saistības jāattiecina uz to pašreizējo līmeni neatkarīgi no nākamā finanšu plāna. Paredzēts, ka pēc jaunā ES un Grenlandes zivsaimniecības partnerības nolīguma noslēgšanas būs skaidri noteikti maksājumi, kas atbilst faktiskajām zvejas iespējām – tā, kā pieprasa Revīzijas palāta un Eiropas Parlaments – kā arī ievēroti piemērojamie budžeta noteikumi par sadarbību attīstības jomā. Tādējādi tiks efektīvi samazināta zivsaimniecības nolīguma vērtība salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni. Kopienas un Grenlandes partnerības mērķi ir: - nodrošināt pamatu dialogam; - sasniegt kopējus mērķus, apspriežoties par jautājumiem, kas skar kopējas intereses, lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku sadarbību saskaņā ar abu pušu prioritātēm; - nodrošināt pamatu sadarbībai ekonomikas, finanšu, zinātnes, izglītības un kultūras jomā, kas pamatojas uz savstarpējas atbildības un atbalsta principiem; - dot ieguldījumu Grenlandes attīstībā. Šobrīd ES aizvien ir ieinteresēta uzskatīt Grenlandi par priviliģētu kaimiņvalsti un sekmēt tās labklājību un ekonomikas attīstību, jo tai ir ciešas attiecības ar vienu no dalībvalstīm un aizvien būs nozīme gan atbildības, gan iespēju ziņā saistībā ar ES zivsaimniecības politiku, kas neattiecas tikai uz rūpniecisko zveju, veicinot zivju krājumu noturīgu apsaimniekošanu un vides aizsardzību. Grenlande Eiropas Savienībai ir nozīmīga arī no ģeostratēģiskā viedokļa. ES un Grenlande ir ieinteresētas sadarboties un izstrādāt zinātniskus pētījumus par klimata pārmaiņām, ņemot vērā nesen iegūtos dramatiskos pierādījumus par Arktikas ledus slāņa kušanu. Alternatīvu enerģijas avotu vai enerģijas nesēju, piemēram, ūdeņraža attīstība ir ES un Grenlandes kopēja prioritāra interese. Pasākumi, kas veikti saistībā ar iepriekšēju novērtēšanu a) Paskaidrojums par to, kā un kad tika veikta iepriekšēja novērtēšana (autors, termiņš un kur pieejams(-i) ziņojums(-i)), vai par to, kā tika savākta attiecīgā informācija Iepriekšēju novērtēšanu veica Komisijas dienesti (Ģenerālsekretariātā no 2005. gada 1. maija līdz 2006. gada 15. martam tika izveidota darba grupa), izmantojot Ceturtā zivsaimniecības protokola novērtēšanā gūtos rezultātus, ko veica pieaicināts konsultants (MegaPesca2005) jo īpaši attiecībā uz datiem par ekonomikas situāciju kopumā. b) Iepriekšējas novērtēšanas rezultātā gūto konstatējumu un pieredzes īss apraksts . Grenlandes ekonomiku raksturo ļoti liels un galvenokārt valsts sektors un maz attīstīts privātais sektors. Grenlande joprojām ir īpaša, no Eiropas Savienības attāla teritorija ar nelielu iedzīvotāju skaitu, kuri dzīvo uz milzīgas salas ar ļoti smagiem klimatiskajiem apstākļiem un īpašu socioloģisko, ekonomikas un kultūras dažādību, kas iegūta tās vēstures un koloniālās pieredzes rezultāta. Turpmāko visaptverošo partnerību ar Grenlandi veidos divi pīlāri: pirmais – jaunais zivsaimniecības partnerības nolīgums, un otrs – īpašs AZT lēmums, ar kuru tiek regulēta ES un Grenlandes sadarbība, kas nav saistīta ar zivsaimniecību. Paredzēts, ka pēc jaunā ES un Grenlandes zivsaimniecības partnerības nolīguma noslēgšanas būs skaidri noteikti maksājumi, kas atbilst faktiskajām zvejas iespējām – tā, kā pieprasa Revīzijas palāta un Eiropas Parlaments – kā arī ievēroti piemērojamie budžeta noteikumi. Tādējādi tiks efektīvi samazināta zivsaimniecības nolīguma vērtība salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni. Pasākumi, kas veikti pēc paveiktā novērtējuma Jauna intervence: paveiktā novērtējums nav veikts. Paredzētā rīcība un budžeta intervences pasākumi Priekšlikumā ir paredzēta visaptverošu partnerattiecību sadarbība attīstības jomā Grenlandes noturīgai attīstībai saskaņā ar iepriekšminētajiem Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumiem. Grenlande atbilstoši šai partnerībai iesniedza ieteikumus Komisijai par sadarbību jomās, kas nav saistītas ar zivsaimniecību („Kajaku nolīguma” projekts). Pamatojoties uz šiem ieteikumiem, Komisija atzīst, ka jāsadarbojas tādās jomās kā izglītība un apmācība, derīgie izrakteņi, energoapgāde, tūrisms un kultūra, un izpēte. Tāpēc atbilstoši 2007.–2013. gada finanšu plāna 4. pozīcijai tam ir atvēlēti EUR 25 miljoni gadā. Šie līdzekļi jāpiešķir Grenlandei kā nozaru budžeta atbalsts, un tas nozīmē, ka tie būs daļa no Grenlandes vispārējā budžeta (visai teritorijai un iedzīvotājiem). Tādā gadījumā Komisija nepārbauda konkrētu līdzekļu izmantojumu (jo tādēļ nav jāsagatavo EK finansēti projekti). Tā vietā Komisija pārbauda vairākus rādītājus, kas ir saistīti ar nozaru politiku un stratēģijām, ko Grenlande norādīs Grenlandes Noturīgas attīstības plānošanas dokumentā. NAPD ir (daudzgadu plānošanas dokuments, ko Komisija pieņems pēc tam, kad ierosinātais lēmums stāsies spēkā). Nozaru rādītāji jānovērtē, lai pārbaudītu, vai Grenlande ir guvusi vērā ņemamus sasniegumus noturīgas attīstības jomā, veicot pasākumus attiecīgajās nozīmīgākajās nozarēs. Pēc Komisijas veiktā makroekonomikas situācijas un valsts finanšu pārvaldes novērtējuma Grenlandē vispirms tiks izmaksāta noteikta daļa (pirmoreiz 2007. gadā). Turpmāk (nākamajiem gadiem) pēc Komisijas un Grenlandes veiktās nozaru rādītāju pārbaudes tiks izmaksātas mainīga lieluma daļas. Tās būs atbilstošas līmenim, kādā ir sasniegti ar šiem rādītājiem noteiktie mērķi. Īstenošanas metodes Centralizēta tieša Komisijas pārvalde atbilstoši 53. pantam Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. Kredītrīkotājs ir AIDCO ĢD ģenerāldirektors. FINANSIĀLĀ IETEKME Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu - (visā plānošanas periodā) p.m. (Tabulā norādīto kopējo summu aprēķināšanas metode jāpaskaidro ar 6.2. tabulā doto iedalījumu.) 6.1.1. Finansiālā intervence Saistības (miljonos EUR līdz trīs zīmēm aiz komata) Iedalījums | [Gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 un turpmākie gadi] | Kopā | 1. darbība | 2. darbība | utt. | KOPĀ | 6.1.2. Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saistību apropriējumi) [Gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 un turpmākie gadi] | Kopā | 1) Tehniskā un administratīvā palīdzība | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a) Tehniskās palīdzības biroji | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. p.m. | p.m. | p.m. | b) Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība: - iekšēja (intra muros): - ārēja (extra muros): tostarp datorizētu vadības sistēmu izveidei un uzturēšanai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Starpsumma 1 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 2) Atbalsta izdevumi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a) Pētījumi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | b) Ekspertu tikšanās | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | c) Informācija un publikācijas | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Starpsumma 2 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | KOPĀ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Izmaksu aprēķins atbilstoši B daļā paredzētajiem pasākumiem (visā plānošanas periodā) Saistības (miljonos EUR līdz trīs zīmēm aiz komata) Iedalījums | Rezultātu veids(projekti, datnes) | Rezultātu skaits (kopā gadiem 1…n) | Vidējās izmaksas par vienību | Kopējās izmaksas (kopā gadiem 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | 1. darbība - 1. pasākums - 2. pasākums 2. darbība - 1. pasākums - 2. pasākums - 3. pasākums utt. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | IZMAKSAS KOPĀ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Vajadzības gadījumā jāizskaidro aprēķina metode. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVAJIEM IZDEVUMIEM Ietekme uz cilvēkresursiem Pastāvīgi Amata veidi | Personāls, kas jānorīko darbības vadībā, izmantojot pašreizējos un/vai papildu resursus | Kopā | No darbības izrietošo uzdevumu apraksts | Pastāvīgo amatu skaits | Pagaidu amatu skaits | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | 0,25 pilna laika ekvivalents | Sedz no esošajiem AIDCO resursiem | Citi cilvēkresursi | Kopā | 0,25 pilna laika ekvivalents | Cilvēkresursu kopējā finansiālā ietekme Cilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode * | Ierēdņi Pagaidu personāls | Citi cilvēkresursi (norāda budžeta pozīciju) | Kopā | Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešos. Citi administratīvie izdevumi, kas saistīti ar pasākumu Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Summa (EUR) | Aprēķinu metode | Kopējais piešķīrums (sadaļa A7) A0701 – Komandējumi A07030 – Sanāksmes A07031 – Obligātās komitejas 1 A07032 – Neobligātās komitejas 1 A07040 – Konferences A0705 – Pētījumi un konsultācijas Citi izdevumi (precizēt) | 1% gadā AIDCO administratīvajiem izdevumiem | Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300) | Citi izdevumi - A daļa (precizēt) | Kopā | 250 000 € | Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešos. 1 Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder. I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I x II) | € gadi € | TURPMĀKIE PASĀKUMI UN NOVĒRTĒŠANA Turpmākie pasākumi Lai uzraudzītu Grenlandes turpmākās noturīgās attīstības plānošanas dokumenta īstenošanu (skatīt 8.2. punktu), Grenlandei ik gadu būs jāziņo par plānošanas īstenošanu. Saistībā ar šo īstenošanas pasākumos, ko pieņems Komisija, noteiks sīki izstrādātus noteikumus. Šie noteikumi būs līdzīgi tiem, kas attiecas uz AZT, kuras saņem teritoriālo piešķīrumu no EAF, un nozīmē to, ka Grenlandei katru gadu būs jāsagatavo ziņojums par īstenošanu, ko pēc Komisijas un Grenlandes dialoga sadarbībā ar Dāniju precizēs. Turklāt šis ziņojums būs priekšnosacījums līdzekļu izmaksai, jo tajā būs jāsniedz pamatdati, kurus novērtēs, lai pārbaudītu, vai ir sasniegti noteiktie rādītāji, kas ir saistīti ar nozaru budžeta atbalstu (skatīt pašreizējo sadarbību ar Jaunkaledoniju). Plānotā novērtējuma pasākumi un norise Lēmuma priekšlikumā ir ietverta pārskatīšanas klauzula, kas paredz ne vēlāk kā 2010. gada 30. jūnijā novērtēt Grenlandes un EK partnerattiecību efektivitāti. Turklāt īstenošanas pasākumos, ko pieņems Komisija, jāietver sīki izstrādāti noteikumi par uzraudzību, pārskatīšanu, novērtēšanu un revīziju, līdzīgi kā noteikumos, kas patlaban attiecas uz tām AZT, kuras saņem teritoriālos piešķīrumus no EAF. Šajos noteikumos cita starpā jāparedz Grenlandes Noturīgas attīstības plānošanas dokumenta termiņa vidusposma pārskats un termiņa beigu pārskats, lai daudzgadu plānošanu pielāgotu vajadzību attīstībai un Grenlandes darbībai. PASĀKUMI KRĀPŠANAS APKAROŠANAI Saskaņā ar priekšlikuma 12. pantu Grenlandei jāievieš atbilstoša kontroles sistēma, lai nodrošinātu, ka no Kopienas budžeta finansētās darbības tiek pareizi īstenotas. Turklāt Grenlande veiks attiecīgus pasākumus, lai izvairītos no pārkāpumiem un krāpšanas, un ierosinās lietas, lai atgūtu nepareizi izmaksātos līdzekļus. Finansēšanas līgumos starp Komisiju un Grenlandes Autonomijas valdību tiks paredzēti sīki izstrādāti noteikumi jo īpaši par: - Kopienas līdzekļu pārvaldi; - krāpšanas apkarošanu un citiem pārkāpumiem, kas saistīti ar Kopienas palīdzību, ko saņems Grenlande; - kontroles pasākumiem, ko vajadzības gadījumā veic Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta. Tie ietvers tiesības veikt pārbaudes un kontroles pasākumus klātienē. [1] Sk. 2003. gada 24. februārī Briselē noturētās Eiropas Savienības Padomes (vispārējās lietas un ārējie sakari) 2487. sēdes protokolu – 2003. g. 2. jūlija dok. 6695/03 un Bull. 1/ 2-2003, 1.3.175. pk. [2] Līgums, ar kuru attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus, OV Nr. L29, 1.2.1985., 1. lpp. [3] Komisijas 27.11.2001. Lēmums 2001/822/EK, OV L314, 30.11.2001., 1. lpp. [4] EK līguma II pielikumā uzskaitīta 21 AZT, taču Lēmums par aizjūras asociāciju neattiecas uz Bermudu salām [5] OV 29, 1.2.1985., 9. lpp. [6] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. ES un Grenlandes Ceturtā zvejniecības protokola termiņa vidusposma pārskats, COM(2002) 697, galīgā redakcija [7] OECD – Greenland’s economy: building a strategy for the future [ESAO: Grenlandes tautsaimniecība. Nākotnes stratēģijas izveide]; DOC.DT/TDPC (99)10 [8] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. ES un Grenlandes Ceturtā zivsaimniecības protokola termiņa vidusposma pārskats. COM (2002) 697, galīgā redakcija [9] Līgums, ar kuru attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus, OV Nr. L 29/19, 1.2.1985., 1. lpp.) [10] 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/ES, OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. [11] EK Līguma II pielikumā uzskaitīta 21 AZT, taču Lēmums par aizjūras asociāciju neattiecas uz Bermudu salām [12] OV C , , lpp. [13] OV L 29, 1.2.1985., 1. lpp. [14] OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. [15] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [16] OV L 248, 16.09.2002, 1. lpp. [17] OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp.