Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojums un mērķi Ar visām zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības zvejniecības ilgtspēju vides, ekonomiskajā un sociālajā aspektā. Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem reizi divos gados). Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu pārvaldības plāni. Tie jāievēro, nosakot gada KPN un maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli. Darbības joma Šis priekšlikums attiecas uz Atlantijas un Ziemeļjūras krājumiem, par kuru izmantošanas apjomu Savienība lemj autonomi. Zvejas iespējas, ko nosaka reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) vai apspriež sarunās ar Norvēģiju vai citām trešām valstīm (kopīgi krājumi), ir jāaplūko gada vēlākā posmā, kad ir pieejami attiecīgo starptautisko sarunu rezultāti. Krājumu stāvoklis Komisija katru gadu – nu jau septīto reizi pēc kārtas – publicē paziņojumu, kurā izvērtēts stāvoklis, kas jāņem vērā zvejas iespēju priekšlikumu izstrādē. Šogad Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam (COM(2012) 278 final, turpmāk “Komisijas apspriešanās par zvejas iespējām”) sniegts pārskats par krājumu stāvokli, pamatojoties uz 2011. gadā izdoto zinātnisko ieteikumu secinājumiem. Tā paziņojumā teikts, ka 65 % zivju krājumu ES ūdeņos nav pilnībā novērtēti. Tajā norādītas gan dažas raižpilnas tendences, proti, drošās bioloģiskās robežās esošo krājumu procentuālā daļa samazinās, gan arī dažas pozitīvas tendences: gadījumos, kad krājumu stāvoklis ir novērtēts, šķiet, ka tas lēnām uzlabojas. Atlantijas okeānā un tam piegulošajos apgabalos pārzvejoto krājumu procentuālā daļa ir samazinājusies gandrīz uz pusi – no 94 % 2004. gadā līdz aptuveni 47 %. Zinātniskie ieteikumi ir lielā mērā atkarīgi no datiem – pilnībā var novērtēt tikai to krājumu stāvokli, par kuriem ir pieejami pietiekami un ticami dati, lai pēc tam sagatavotu apmēra novērtējumus, kā arī prognozes par šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Šādos gadījumos ieteikumā iespējams norādīt zvejas iespēju aptuvenās korekcijas, kas nodrošinās krājuma izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY). Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”. 2012. gada jūlija sākumā, atsaucoties uz Komisijas lūgumu, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) sniedza ikgadējo ieteikumu par vairumu zivju krājumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) izskatīja šo ieteikumu vasaras plenārsēdē 9.−13. jūlijā. Šajā jaunākajā ieteikumā iezīmētās perspektīvas ir pieminēšanas vērtas, jo tās liecina, ka ir gūti lieli panākumi, proti, pieaugušas zināšanas par krājumiem un zinātnisko struktūru spēja tos novērtēt. Runājot kaut vai tikai par 83 krājumiem, kas ietilpst šā priekšlikuma darbības jomā, par pārvaldībai vajadzīgās zināšanu bāzes uzlabošanos liecina tas, ka no 55 krājumiem, par kuriem pagājušajā gadā datu trūkuma dēļ izdots vien kvalitatīvais ieteikums, par 8 krājumiem tagad izdots MSY ieteikums. Vēl par 24 no minētajiem krājumiem tagad ir izdots kvantitatīvais ieteikums, kurā izmantoti gan pieejamie dati, gan indikatori un tendences. Tas nozīmē, ka šogad ir ievērojami mazinājies to gadījumu skaits, kuros trūkst datu. Daļēji to var izskaidrot ar centieniem novērst datu trūkumu, kuros iesaistījušās arī ieinteresētās personas, un daļēji ar pašu zinātnieku pūliņiem izstrādāt metodes, ar kurām iespējams optimāli izmantot pieejamos datus. Ļoti svarīgi ir arī tas, ka palielinās to šā priekšlikuma aptverto krājumu skaits, par kuriem izdots MSY ieteikums. Tagad tādu ir 20, proti, ceturtā daļa no visiem krājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. Tas ir gandrīz divas reizes vairāk nekā pagājušajā gadā (12 krājumi). Zinātnisko ieteikumu pieejamības ziņā tas ir būtisks sasniegums, kas palīdz tuvoties mērķim šogad nodrošināt zvejas resursu optimālu izmantošanu ES ūdeņos, jo šajā grupā ietilpst krājumi ar lielāko ekonomisko vērtību, tādi kā heka, mencas, jūrasvelnu, jūrasmēles, megrimu, pikšas un Norvēģijas omāra krājumi. Ierosinātās zvejas iespējas atbilst Komisijas saņemtajam zinātniskajam ieteikumam attiecībā uz krājumu stāvokli, kurš ņemts vērā tā, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam (COM(2012) 278 final). Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām a) Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pamatojoties uz apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam, Komisija ir apspriedusies ar ieinteresētajām personām, jo īpaši reģionālajās konsultatīvajās padomēs (RKP), un dalībvalstīm par dažādos zvejas iespēju priekšlikumos ierosināto pieeju. Turklāt Komisija ir ievērojusi vadlīnijas, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanās (front-loading) procesa principi. Iepriekšējas sagatavošanās procesā Komisija ir izstrādājusi divus apspriešanās dokumentus par konkrētiem ar šo priekšlikumu saistītiem tematiem, proti: – jūrasasaris (labraks) – iespēja ieviest jaunu KPN jūrasasarim (labrakam) (Dicentrarchus labrax), ņemot vērā to, ka šīs sugas izmantošanas apjoms kopš 20. gs. 90. gadu sākuma ir pieaudzis un valda neskaidrība par tās sastopamību dažos apgabalos, – ziņošana par plekstveidīgajām zivīm – zinātniskais ieteikums liecina, ka varētu būt lietderīgi pieņemt atsevišķus pārvaldības pasākumus attiecībā uz 3 apvienotajām plekstveidīgo zivju KPN Ziemeļjūrā (limanda un plekste, mazmutes plekste un sarkanā plekste, akmeņplekste un gludais rombs). Šie iepriekšējas sagatavošanās dokumenti tika nosūtīti dalībvalstīm, lai dotu tām iespēju sniegt atsauksmes. Turklāt Komisija 2012. gada septembrī ieinteresētajām personām organizēja pasākumu, kurā tika izklāstīti un apspriesti zinātniskā ieteikuma rezultāti un tā galvenā ietekme. b) Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Iepriekšējas sagatavošanās procesā galvenā uzmanība ir pievērsta tehniskiem aspektiem, savukārt argumenti, kas izteikti Komisijas apspriešanās par zvejas iespējām gaitā, atspoguļo dalībvalstu un ieinteresēto personu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa novērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības lēmumus. Dalībvalstis Lai gan dalībvalstis atzinīgi novērtēja dažus pozitīvus Komisijas apspriešanās aspektus, tās uzsvēra, ka uz MSY mērķi būtu jāvirzās pakāpeniski (2015. gads kā mērķa gads gadījumos, kad tas ir iespējams, taču ne attiecībā uz visiem krājumiem) un ka daudzgadu pārvaldības plāni patiešām jāievēro, kad tie reglamentē konkrētu krājumu. Attiecībā uz krājumiem, par kuriem ieteikums ir nepilnīgs vai tā nav vispār, dalībvalstis atbalstīja individuālu pieeju un KPN apjomu pārņemšanu no gada uz gadu. Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (SWWRAC) SWWRAC ir atzinīgi novērtējusi zinātnisko darbu, kura rezultātā tiek sagatavots kvantitatīvais ieteikums par krājumiem, kuriem nav veikts populācijas novērtējums, jeb krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati. Tā arī šoreiz izteica atbalstu daudzgadu pārvaldības plānu izstrādei un prasīja ieinteresēto personu līdzdalību visos procesa posmos. SWWRAC pauda nožēlu par precizitātes trūkumu saistībā ar metodiku, kura jāizmanto, nosakot zvejas iespējas no krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati, vai krājumiem, par kuriem nav pieejams zinātniskais ieteikums. Visbeidzot, SWWRAC uzsvēra to, cik svarīgi 2013. gada zvejas iespēju noteikšanā ir ņemt vērā sociālekonomiskos apsvērumus, un norādīja, ka SWWRAC gan atbalsta MSY nodrošināšanu līdz 2015. gadam, taču šā mērķa sasniegšana, kad tas iespējams, būtu jāatliek, lai mazinātu negatīvo sociālekonomisko ietekmi. Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (NWWRAC) NWWRAC atzinīgi vērtē faktu, ka Komisijas apspriešanās dokumentā ir atzīta to krājumu stāvokļa vispārēja uzlabošanās, par kuriem ir izdots pamatots zinātniskais ieteikums. Tomēr tā nožēlo to, ka nav veikta pamatīgāka sociālekonomiskā analīze. Attiecībā uz zinātniskajiem ieteikumiem NWWRAC prasa skaidrojumus par to, kā krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati, vai krājumiem, par kuriem nav pieejams zinātniskais ieteikums, piemērojamas robežvērtības, ko ICES noteikusi pēc piesardzības principa; NWWRAC ir nobažījusies par to, kā šī metodika ietekmēs KPN apjomus, kurus Komisijas ierosinājusi 2013. gadam. NWWRAC ir izteikusi raizes par pāreju uz zvejas izraisītu zivju mirstību MSY atbilstošā apmērā un par to, kā šis princips tiks īstenots praksē. NWWRAC uzskata, ka pareizie instrumenti, kas jāizmanto šim nolūkam, ir tehniskie pasākumi un selektivitāte, nevis zvejas piepūles un kvotu samazinājumi. Saistībā ar daudzgadu pārvaldības plāniem NWWRAC atgādina, ka tā ir palīdzējusi ICES izstrādāt pikšas pārvaldības plānu, kas piemērojams ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, un tagad darbojas, lai izstrādātu jauktu dažādu sugu zvejas koncepciju attiecībā uz bentiskajām sugām gan ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, gan Ķeltu jūras un Īrijas jūras daļā. Pelaģisko krājumu reģionālā konsultatīvā padome (PELRAC) PELRAC tieši neatsaucās uz Komisijas apspriešanos, bet tā vietā 2012. gadā ir sagatavojusi īpašus norādījumus par to, kādu pieeju šī RKP vēlas piemērot tās pārziņā esošajiem krājumiem, piemēram, kaproīdām, siļķei, stavridas dienvidu krājumam, putasu. Galvenais aspekts ir PELRAC gatavība ciešā sadarbībā ar ICES un ZZTEK ierosināt šo krājumu pārvaldības plānus. Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome (NSRAC) NSRAC ir kopumā atzinusi Komisijas apspriešanās dokumentu par labāku nekā iepriekšējo gadu dokumenti un īpaši atzinīgi novērtējusi Komisijas centienus izstrādāt jaunu pieeju KPN noteikšanā gadījumos, kad pilnīgs kvantitatīvais ieteikums nav pieejams un dati ir ierobežoti. Neraugoties uz šīm pozitīvajām iezīmēm, NSRAC uzskata, ka dažu teksta daļu noskaņa un formulējums ir pārāk pesimistisks. Komisija ir izskatījusi visus iepriekš minētos izteikumus un centusies tos iestrādāt priekšlikumā, ciktāl tie ir saderīgi ar Padomes regulas par zvejas iespējām būtību. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecībā uz izmantoto metodiku Komisija apspriedās ar divām galvenajām ekspertu organizācijām: ICES, kas ir neatkarīga zinātniska organizācija, un ZZTEK. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājuši tās zinātnieki un kuru izmanto saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. a) Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Savienības galvenais mērķis ir panākt tādu krājumu apmēru, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Rodas jautājums, kā sasniegt šo mērķi vēlākais 2015. gadā, kā Savienība ir apņēmusies, parakstīdama 2002. gadā Johannesburgā notikušās Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību secinājumus un saistīto īstenošanas plānu. Pirmais apsveramais punkts – vai tas patlaban ir iespējams. Ja vajadzīgā informācija par krājumiem ir atrodama zinātniskajā ieteikumā, atbilde uz šo jautājumu ir apstiprinoša. Kā jau norādīts, to krājumu skaits, par kuriem šī informācija tiešām ir pieejama, salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir divkāršojies, un tādējādi ir radīts pamats, lai Johannesburgas apņemšanos īstenotu attiecībā uz ceturto daļu krājumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. Šajā daļā ietilpst nozvejas apjoma un komerciālās vērtības ziņā nozīmīgākie krājumi, tādi kā heka, mencas, jūrasvelnu, jūrasmēles, megrimu, pikšas un Norvēģijas omāra krājumi. Lai sasniegtu MSY mērķi, dažos gadījumos varētu būt jāsamazina zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāji un/vai nozveja. Tomēr vadītāju ziņā paliek lēmums par to, cik ātri vai cik pakāpeniski šādi samazinājumi jāveic. Šajā sakarībā ir apzinātas divas galvenās iespējas: a) panākt zvejas izraisītas mirstības rādītājus, kas ir zemāki par MSY, pēc iespējas drīzāk (t. i., 2013. gadā) vai b) panākt šādus rādītājus 2015. gadā (t. i., pakāpeniska samazināšana nākamo 3 gadu laikā). ICES šos divus scenārijus sauc attiecīgi par “MSY framework” (pamata) ieteikumu un “MSY transition” (pārejas) ieteikumu. Ieteikumā ir norādītas attiecīgās nozvejas iespējas katram scenārijam un arī starpposma risinājumiem. Tomēr ICES par katru krājumu ir norādījusi, kuram no abiem scenārijiem tā dotu priekšroku. Ņemot vērā iepriekšminēto, šajā priekšlikumā ir izmantots MSY ieteikums, ja tāds pieejams, un ierosināta KPN, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības samazinājumiem, ar kuriem MSY mērķis tiks sasniegts 2013. gadā. Šī pieeja ir saderīga ar Komisijas apspriešanos par zvejas iespējām. Attiecībā uz krājumiem, par kuriem izdots kvalitatīvais ieteikums, ir ieteikts nozvejas samazināt, stabilizēt vai ļaut tām palielināties. Daudzos gadījumos ICES ieteikumā ir sniegts kvantitatīvs norādījums par šādām izmaiņām, pamatojoties uz metodiku, saskaņā ar kuru nozvejas piesardzības apsvērumu dēļ netiek nedz samazinātas, nedz palielinātas par vairāk kā 20%. Šis norādījums ir izmantots ierosināto KPN noteikšanā. Ja zinātniskā ieteikuma nav vispār, ir ievērota piesardzīga pieeja, proti, KPN samazināta par 20 %. Par 12 krājumiem (galvenokārt plaši izplatītas sugas; haizivis un rajas) ieteikums tiek sniegts rudenī. Kad minētais ieteikums būs saņemts, šis priekšlikums būs attiecīgi jāatjaunina. Par 9 krājumiem sniegto ieteikumu izmanto, lai īstenotu piemērojamos pārvaldības plānus vai saskaņotos ieguves kontroles noteikumus. Runājot par aktuālajām tendencēm, kas vērojamas krājumu attīstībā, īpaši jāizceļ šādi gadījumi. · Norvēģijas omārs ūdeņos uz rietumiem no Skotijas: krājumam ir vairākas funkcionālās vienības, kas ir MSY atbilstošā apmērā, un vispārējo KPN var palielināt par 18 %. · Jūras zeltplekste Lamanšā: krājums Lamanša austrumu daļā ir MSY atbilstošā apmērā, un šā krājuma un Lamanša rietumu daļas krājuma apvienoto KPN var palielināt par 18 %. · Menca Ķeltu jūrā: krājums ir MSY atbilstošā apmērā, un zvejas iespējas var saglabāt pašreizējā augstajā līmenī, kas radies pēc ievērojama palielinājuma pagājušajā gadā. · Jūrasmēle Ķeltu jūrā: krājums ir MSY atbilstošā apmērā, un zvejas iespēju palielināšana par 4 % tam nekaitēs. · Jūrasmēle Lamanša rietumu daļā: krājums ir MSY atbilstošā apmērā, un tam nekaitēs zvejas iespēju palielināšana par 15 % saskaņā ar tā pārvaldības plānu. Par ne tik labvēlīgām attīstības tendencēm liecina šādi gadījumi. · Menca un merlangs ūdeņos uz rietumiem no Skotijas: šos krājumus ietekmē ārkārtīgi lielais to piezvejas izmetumu apjoms citās zvejniecībās, un tie nekādi nav spējuši atjaunoties. Šogad nozare un attiecīgās dalībvalstis ir centušās nodrošināt selektīvāku zvejas rīku izmantošanu šajās zvejniecībās, un ir svarīgi, lai šie centieni turpinātos un tiktu stiprināti, ja vēlamies, lai šie krājumi arī turpmāk būtu komerciāli izmantojami. · Menca Īrijas jūrā un Kategatā: vēl aizvien trūkst datu par šiem krājumiem, un uz tiem attiecas obligāti KPN samazinājumi 25 % apmērā, kas paredzēti to pārvaldības plānā. Neviens no zinātnisko struktūru analizētajiem indikatoriem neliecina, ka to stāvoklis būtu ievērojami uzlabojies, neraugoties uz nozvejas samazinājumiem pēdējos 4 gadus pēc kārtas. · Pikša Ķeltu jūrā: par šo krājumu nu ir izdots MSY ieteikums, un tā ir laba ziņa. Tomēr, lai šis krājums sasniegtu MSY atbilstošu apmēru, ir jāsamazina nozvejas limits, kas pagājušajā gadā bija noteikts pārāk augstā līmenī. Šim nolūkam vajadzīgs samazinājums par 55 %. Vienlaikus Komisija ar ieinteresēto personu atbalstu ievieš selektivitātes pasākumus. · Jūrasmēle Biskajas līcī: šis krājums ir līdzīgā stāvoklī kā pikšas krājums Ķeltu jūrā, proti, šogad vajadzīgs zvejas iespēju samazinājums, lai krājums varētu sasniegt MSY atbilstošu apmēru. Priekšlikumā ierosināts KPN samazinājums par 29 %. · Jūrasmēle Īrijas jūrā: tiek uzskatīts, ka šis krājums ir ārkārtīgi sliktā stāvoklī, un ieteikumā tagad norādīts, ka to nevajadzētu apgūt specializētajā zvejā un būtu pēc iespējas jāsamazina tā piezveja. MSY ieteikumā, kas izdots par šiem zivju resursiem, norādīts, ka nepieciešams KPN samazinājums (kam būtu jāattiecas vienīgi uz piezveju) par 80 %, un tas nozīmētu ieguvi tikai 60 tonnu apmērā. ZZTEK ir apstiprinājusi un dažos gadījumos papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus. b) Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES tīmekļa vietnē. Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regula nav instruments, kas ļauj Padomei pieņemt sarežģītu pasākumu kopumu, un tās darbības joma jāierobežo saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu. Tāpēc tā ir labi piemērota uz rezultātiem balstītai pārvaldībai. Ja politika kopumā darbosies labāk, labākas būs arī ikgadējās zvejas iespējas. Tas attiecas uz tehniskajiem pasākumiem, flotes pārvaldību, strukturālo atbalstu, kontroli un noteikumu izpildi, tirgu regulējumu un pārvaldības instrumentu integrēšanu visaptverošā jūrlietu politikā. Tomēr šis instruments vēl joprojām jāizmanto vajadzīgo korekciju veikšanai, lai saglabātu resursu bāzi zivju ieguves un apstrādes nozarei Eiropā un nepieļautu vai novērstu pārāk augstas zvejas izraisītās zivju mirstības negatīvo ietekmi uz jūras vidi. Savienība ir pieņēmusi vairākus daudzgadu pārvaldības plānus attiecībā uz ekonomiski ļoti nozīmīgiem krājumiem, tostarp heka, mencas, plekstveidīgo zivju un citiem krājumiem. Pirms šādu plānu pieņemšanas tiek veikts to ietekmes novērtējums. Kad tie stājušies spēkā, saskaņā ar tiem nosaka KPN apjomus attiecīgajam gadam, lai sasniegtu plānu ilgtermiņa mērķus. Komisijai KPN priekšlikums obligāti jāizstrādā saskaņā ar šiem plāniem. Tāpēc daudzu svarīgu krājumu KPN šajā priekšlikumā izriet no tā plāna ietekmes novērtējuma, uz kura pamata noteikta attiecīgā KPN. Attiecībā uz pārējo krājumu KPN un par spīti tam, ka attiecīgajiem krājumiem nav spēkā esošu daudzgadu plānu, priekšlikuma izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspējību. Daudzos gadījumos tas nozīmē pakāpeniskāku zvejas iespēju samazinājumu. KZP reformas gaitā ir sīki analizēta MSY sasniegšanas politika, uz kuras balstās Komisijas ilgtermiņa pārvaldības pieeja, un ir izstrādāts tās ietekmes novērtējums. Reformas procesa rezultātā 2011. gada 13. jūlijā tika iesniegta priekšlikumu pakete. Šajā sakarībā ir atsevišķi analizēts tas, cik vēlama ir MSY principam atbilstošas krājumu pārvaldības sasniegšana jau termiņa vidū. Ietekmes novērtējuma ziņojumā (SEC(2011) 891) šis mērķis ir identificēts kā priekšnoteikums, lai panāktu ilgtspējību vides, ekonomikas un sociālajā aspektā. Analīze liecina, ka MSY mērķa sasniegšana līdz noteiktajam laikam īstermiņā ir saistīta ar ekonomiskām un sociālām izmaksām. Taču vidējā termiņā šādas izmaksas nepārprotami izlīdzināsies. Tomēr analīze skaidri parāda arī svarīgo un steidzamo vajadzību uzlabot zināšanu bāzi, lai KZP īstenošana noritētu sekmīgi. Šī vajadzība attiecas gan uz datiem, kas vajadzīgi, lai sniegtu zinātnisko ieteikumu par krājumu stāvokli, gan uz datiem, kas vajadzīgi, lai novērtētu un ietekmētu darbības ekonomiskos un sociālos aspektus. Ņemot vērā šo analīzi, jau ar pašreizējo priekšlikumu mēģināts spert soli pareizajā virzienā, izmantojot savstarpēji papildinošas un saskanīgas pieejas. Pirmkārt, priekšlikums neatlaidīgi tiecas uz MSY mērķi, ja vien ir pieejama šim nolūkam vajadzīgā zināšanu bāze, tādējādi iespējami optimāli izmantojot zinātnisko ieteikumu. Otrkārt, attiecībā uz krājumiem, par kuriem trūkst pilnīga novērtējuma, un tāpēc nav iespējams īstenot MSY principam atbilstošu pārvaldību, šajā priekšlikumā ir izmantota pieeja, kas balstās uz piesardzības apsvērumiem un ieteikumā sniegtajiem norādījumiem. Mazināt vajadzību veikt piesardzības pasākumus būtībā nozīmē mazināt ieteikuma nenoteiktību. Pēdējos 12 mēnešos šajā ziņā ir panākts daudz, taču darāmā joprojām netrūkst. Attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm un ieinteresētajām personām jāatjauno centieni vākt un sniegt zinātniekiem vajadzīgos datus. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. Priekšlikuma kopsavilkums Lai sasniegtu KZP mērķi, proti, no vides, ekonomiskā un sociālā aspekta ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, kas piemērojami Savienības zvejniecībām. Piemērošana Noteikumi priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2013. gada 31. decembrim, izņemot konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus, kuri ir piemērojami līdz 2014. gada 31. janvārim. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais instruments: regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadēju regulu 2013. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Vairākiem krājumiem, piemēram, heka, jūrasmēles, jūras zeltplekstes un Norvēģijas omāra krājumiem, zvejas iespējas ir noteiktas, pamatojoties uz attiecīgajos daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem. Attiecībā uz krājumiem, kuriem ir ierosināti jauni daudzgadu plāni (stavridas rietumu krājums), kā arī krājumiem, kuriem nozare ir ierosinājusi ilgtermiņa pārvaldības stratēģiju, ko zinātniskās padomdevējas struktūras ir novērtējušas kā efektīvu un piesardzīgu (siļķe Ķeltu jūrā), šajā priekšlikumā ir ievēroti attiecīgajos dokumentos izklāstītie noteikumi. Attiecībā uz mencas krājumiem Kategatā ieteikumā norādīts, ka trūkst skaidrības par zvejas izraisītu zivju mirstību, bet krājuma apmērs ir ļoti mazs. Piemērojamajā mencas krājumu pārvaldības plānā[1] šādos gadījumos paredzēts KPN samazinājums par 25 %. Tie paši noteikumi ir piemērojami mencai Īrijas jūrā, tāpēc arī šajā gadījumā ierosināts samazinājums 25 % apmērā. Attiecībā uz mencu ūdeņos uz rietumiem no Skotijas zinātniskās struktūras ir centušās apstrādāt pieejamos datus, lai novērtētu pašreizējo zvejas izraisīto zivju mirstību šajā krājumā. Lai gan izmetumu apjoma noteikšana joprojām ir grūts uzdevums, ieteikumā norādīts, ka ūdeņos uz rietumiem no Skotijas mencas izmetumu apjoms ir ļoti liels. Ir noteikti jāsaglabā patlaban spēkā esošie pasākumi, proti, nulles apjoma KPN un atļauja izkraut ierobežotu daudzumu nenovēršamas piezvejas, un vienlaikus jāpastiprina attiecīgo datu verificēšanas pasākumi. Līdztekus Komisija turpina sadarboties ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai šajā zvejniecībā ieviestu selektīvākus zvejas rīkus. Zvejas iespējas, kas šajā regulā noteiktas zvejas piepūles izteiksmē, attiecas uz mencas krājumiem, jūrasmēli Lamanša rietumu daļā, heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāru, un tās reglamentē attiecīgais pārvaldības plāns, kas izstrādāts katram krājumam. Attiecībā uz heka dienvidu krājumu, Norvēģijas omāra krājumu un jūrasmēles krājumu Lamanša rietumu daļā 2013. gadā turpinās piemērot pārvaldības sistēmu, kas balstīta uz jūrā pavadāmām dienām, kuras iedala konkrēta tipa kuģiem, kas jau iepriekš darbojušies attiecīgajā zvejniecībā, taču ierosinātajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk būs atļauts izmantot uz kilovatdienām balstītu sistēmu, lai tās varētu efektīvāk izmantot zvejas iespējas un sadarbībā ar zvejniecības nozari veicinātu krājumu saglabāšanas pasākumus. Visbeidzot, trešo reizi ikgadējo zvejas iespēju noteikšanas vēsturē šajā regulā paredzēts, ka dažas KPN pieņem pašas dalībvalstis, gan uzņemoties pienākumu rīkoties saskaņā ar KZP mērķiem. 2012/0292 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2] paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zivju krājumu vai zivju krājumu grupu zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru zivju krājumu vai zivju krājumu grupu un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (4) KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs. (5) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam, Norvēģijas omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē[3]; Padomes 2007. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā[4]; Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto[5], un Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[6] (“mencas krājumu plāns”). Tomēr attiecībā uz heka ziemeļu krājumu (Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004[7]) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes 2006. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 388/2006[8]) atjaunošanas un pārvaldības plānu obligātie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu KPN. (6) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai ticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā. (7) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[9], būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (8) Ja krājuma kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem. (9) Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāuzskaita attiecībā pret kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma noturību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru (turpmāk “CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu tādas izmetumu samazināšanas shēmas kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[10]. (10) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, ieskaitot minimālo izkraušanas izmēru nesasniegušus īpatņus, ir jāuzskaita attiecībā pret kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir jānovērš iedalīto zvejas iespēju nodošana starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās. (11) Maksimālā zvejas piepūle 2013. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[11]. (12) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot šo sugu zvejas vispārēju aizliegumu. (13) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus. (14) Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[12], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (15) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļauju individuālai dalībvalstij izmantot sistēmu iedalītās zvejas piepūles pārvaldīšanai saskaņā ar kilovatdienu sistēmu; attiecībā uz jūrā pavadāmu papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu; attiecībā uz izklājlapas formātu, kādā vācama un nosūtāma informācija, kas saistīta ar dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[13]. (16) Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets 1. Ar šo regulu nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets. 2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: a) nozvejas limitus 2013. gadam; b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim. 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro ES kuģiem. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; b) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus; c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; e) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; f) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008[14]; g) “ES zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu; h) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā; i) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs novērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām. 4. pants Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[15] III pielikumā; b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; d) “ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: 53° 30' N 15° 00' W, 53° 30' N 11° 00' W, 51° 30' N 11° 00' W, 51° 30' N 13° 00' W, 51° 00' N 13° 00' W, 51° 00' N 15° 00' W, 53° 30' N 15° 00' W; e) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma; f) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009[16] II pielikumā. II SADAĻA ZVEJAS IESPĒJAS 5. pants KPN un tās sadalījums ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 6. pants KPN, kas jānosaka dalībvalstīm 1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. 2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij: a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. 3. Līdz 2013. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a) pieņemtā KPN; b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam. 7. pants Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos 1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. 2. Papildu zvejas iespējas, ko dalībvalsts var tās karoga kuģiem iedalīt attiecībā uz konkrētu krājumu, nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. 3. Papildu zvejas iespējas kuģim iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem: a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras (turpmāk “CCTV sistēma”), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa; b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: (1) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, (2) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos; c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, ieskaitot zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, uzskaita attiecībā pret konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kas iedalītas saskaņā ar šo pantu; d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, ir pilnībā izmantotas, attiecīgais kuģis pārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā; e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu nav atļauts nodot starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, un kuģiem, kas šādos izmēģinājumos nepiedalās. 4. Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta 1) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja: a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %; b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām; c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem. 5. Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu. 6. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 3. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2013. gada posmā. 7. Pirms 1.−6. punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos; b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas; c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi; d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2012. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos. 8. Lai uzraudzītu 3. punkta b) apakšpunkta 1) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo pantu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētā punkta ievērošanai, un par tiem informē Komisiju. 8. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta. 9. pants Zvejas piepūles limiti No 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti: a) IIA pielikumā, piemēro mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā; b) IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci; c) IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā. 10. pants Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008[17] 10. panta 4. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. 11. pants Slēgtā zvejas sezona 1. Porkupīnas sēklī laikā no 2013. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle un dzelkņu haizivs. 2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums 1 || 52° 27' N || 12° 19' W 2 || 52° 40' N || 12° 30' W 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W 4 || 52° 47' N || 12° 56' W 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W 6 || 51° 22' N || 14° 24' W 7 || 51° 22' N || 14° 03' W 8 || 52° 10' N || 13° 25' W 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W 10 || 52° 43' N || 12° 55' W 11 || 52° 43' N || 12° 43' W 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W 13 || 52° 27' N || 12° 23' W 14 || 52° 27' N || 12° 19' W 3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādīto sugu īpatņus. 12. pants Aizliegumi 1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos; b) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, ja vien I pielikuma B daļā nav noteikts citādi; c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos; d) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; e) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā; g) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos. 2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 13. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. III SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 14. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 15. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Tomēr 9. pantu piemēro no 2013. gada 1. februāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMU SARAKSTS I PIELIKUMS. KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem · A daļa. Vispārīgi noteikumi · B daļa. Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IIA PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar mencas krājumu pārvaldību Kategatā, ICES VIa un VIIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā IIB PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar heka dienvidu krājuma un dažu Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci IIC PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonā I PIELIKUMS KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM A DAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI Šā pielikuma B daļas tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata || RJR || Ērkšķu raja Ammodytes spp. || SAN || Tūbītes Argentina silus || ARU || Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. || ALF || Beriksas Brosme brosme || USK || Brosme Caproidae || BOR || Kaproīdas Centrophorus squamosus || GUQ || Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis || CYO || Baltacu haizivs Chaceon spp. || CGE || Sarkanais dziļūdens krabis Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. || PCR || Karaliskie krabji Clupea harengus || HER || Siļķe Coryphaenoides rupestris || RNG || Strupdeguna garaste Dalatias licha || SCK || Melnā haizivs Deania calcea || DCA || Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis || RJB || Parastā raja Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktikas ilkņzivs Engraulis encrasicolus || ANE || Eiropas anšovs Etmopterus princeps || ETR || Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus || ETP || Gludā laternhaizivs Euphausia superba || KRI || Krils Gadus morhua || COD || Menca Galeorhinus galeus || GAG || Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides || PLA || Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus || SQI || Īsspuru kalmārs Lamna nasus || POR || Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimi Raja circularis || RJI || Smilšu raja Raja fullonica || RJF || Šagrēnādas raja Leucoraja naevus || RJN || Dzegužraja Limanda ferruginea || YEL || Dzeltenastes plekste Limanda limanda || DAB || Limanda Lophiidae || ANF || Jūrasvelni Macrourus spp. || GRV || Makrūrzivis Makaira nigricans || BUM || Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus || CAP || Moiva Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja Martialia hyadesi || SQS || Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus || HAD || Pikša Merlangius merlangus || WHG || Merlangs Merluccius merluccius || HKE || Heks Micromesistius poutassou || WHB || Putasu Microstomus kitt || LEM || Mazmutes plekste Molva dypterygia || BLI || Zilā jūraslīdaka Molva molva || LIN || Jūraslīdaka Nephrops norvegicus || NEP || Norvēģijas omārs Pandalus borealis || PRA || Ziemeļu garnele Paralomis spp. || PAI || Krabji Penaeus spp. || PEN || Penaeus garneles Platichthys flesus || FLE || Plekste Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste Pleuronectiformes || FLX || Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius || POL || Pollaks Pollachius virens || POK || Saida Psetta maxima || TUR || Akmeņplekste Raja brachyura || RJH || Blondā raja Raja clavata || RJC || Dzeloņainā raja Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvēģijas raja Raja microocellata || RJE || Sīkacu raja Raja montagui || RJM || Plankumainā raja Raja undulata || RJU || Cirtainā raja Rajiformes || SRX || Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandes paltuss Raja alba || RJA || Baltā raja Scomber scombrus || MAC || Makrele Scophthalmus rhombus || BLL || Gludais rombs Sebastes spp. || RED || Sarkanasari Solea solea || SOL || Parastā jūrasmēle Solea spp. || SOO || Jūrasmēles Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa Squalus acanthias || DGS || Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus || WHM || Baltais marlīns Thunnus maccoyii || SBF || Dienvidu tunzivs Thunnus obesus || BET || Lielacu tunzivs Thunnus thynnus || BFT || Zilā tunzivs Trachurus murphyi || CJM || Stavrida Trachurus spp. || JAX || Stavridas Trisopterus esmarkii || NOP || Esmarka menca Urophycis tenuis || HKW || Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius || SWO || Zobenzivs Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos. Beriksas || ALF || Beryx spp. Rietumatlantijas plekste || PLA || Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs || ANE || Engraulis encrasicolus Jūrasvelni || ANF || Lophiidae Antarktikas leduszivs || ANI || Champsocephalus gunnari Antarktikas ilkņzivs || TOA || Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss || HAL || Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs || BET || Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea Blondā raja || RJH || Raja brachyura Zilā jūraslīdaka || BLI || Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns || BUM || Makaira nigricans Putasu || WHB || Micromesistius poutassou Zilā tunzivs || BFT || Thunnus thynnus Kaproīdas || BOR || Caproidae Gludais rombs || BLL || Scophthalmus rhombus Moiva || CAP || Mallotus villosus Menca || COD || Gadus morhua Limanda || DAB || Limanda limanda Parastā raja || RJB || Dipturus batis Parastā jūrasmēle || SOL || Solea solea Krabji || PAI || Paralomis spp. Dzegužraja || RJN || Leucoraja naevus Sarkanais dziļūdens krabis || CGE || Chaceon spp. Plekste || FLE || Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis || FLX || Pleuronectiformes Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna || ARU || Argentina silus Grenlandes paltuss || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis || GRV || Macrourus spp. Pelēkā nototēnija || NOS || Lepidonotothen squamifrons Pikša || HAD || Melanogrammus aeglefinus Heks || HKE || Merluccius merluccius Siļķe || HER || Clupea harengus Stavridas || JAX || Trachurus spp. Stavrida || CJM || Trachurus murphyi Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha Krils || KRI || Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs || GUQ || Centrophorus squamosus Mazmutes plekste || LEM || Microstomus kitt Jūraslīdaka || LIN || Molva molva Makrele || MAC || Scomber scombrus Megrimi || LEZ || Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele || PRA || Pandalus borealis Norvēģijas omārs || NEP || Nephrops norvegicus Esmarka menca || NOP || Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs || TOP || Dissostichus eleginoides Penaeus garneles || PEN || Penaeus spp. Jūras zeltplekste || PLE || Pleuronectes platessa Pollaks || POL || Pollachius pollachius Siļķu haizivs || POR || Lamna nasus Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis Sarkanasari || RED || Sebastes spp. Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris Saida || POK || Pollachius virens Tūbītes || SAN || Ammodytes spp. Smilšu raja || RJI || Raja circularis Šagrēnādas raja || RJF || Raja fullonica Īsspuru kalmārs || SQI || Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis || SRX || Rajiformes Sīkacu raja || RJE || Raja microocellata Gludā laternhaizivs || ETP || Etmopterus pusillus Karaliskie krabji || PCR || Chionoecetes spp. Jūrasmēles || SOO || Solea spp. Dienvidu tunzivs || SBF || Thunnus maccoyii Plankumainā raja || RJM || Raja montagui Brētliņa || SPR || Sprattus sprattus Dzelkņu haizivs || DGS || Squalus acanthias Dienvidatlantijas kalmārs || SQS || Martialia hyadesi Ērkšķu raja || RJR || Amblyraja radiata Zobenzivs || SWO || Xiphias gladius Dzeloņainā raja || RJC || Raja clavata Bara haizivs || GAG || Galeorhinus galeus Akmeņplekste || TUR || Psetta maxima Brosme || USK || Brosme brosme Cirtainā raja || RJU || Raja undulata Baltā Amerikas jūrasvēdzele || HKW || Urophycis tenuis Baltais marlīns || WHM || Tetrapturus albidus Baltā raja || RJA || Raja alba Merlangs || WHG || Merlangius merlangus Sarkanā plekste || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste || YEL || Limanda ferruginea B DAĻA KATEGATS, ICES, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, ES ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) || Vācija || 22 || || Piesardzības KPN || Francija || 7 || || Nīderlande || 18 || || Apvienotā Karaliste || 37 || || Savienība || 84 || || || || || KPN || 84 || || || Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus || Zona: || ES ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) || Dānija || 843 || || Piesardzības KPN || Vācija || 9 || || Francija || 6 || || Īrija || 6 || || Nīderlande || 40 || || Zviedrija || 33 || || Apvienotā Karaliste || 15 || || Savienība || 952 || || || || || KPN || 952 || || || Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) || Vācija || 289 || || Piesardzības KPN || Francija || 6 || || Īrija || 268 || || Nīderlande || 3 023 || || Apvienotā Karaliste || 212 || || Savienība || 3 798 || || || || || KPN || 3 798 || || || Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) || Dānija || 15 || || Piesardzības KPN || Zviedrija || 7 || || Vācija || 7 || || Savienība || 29 || || || || || KPN || 29 || || || Suga: || Kaproīdas Caproidae || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) || Dānija || pm || || Piesardzības KPN || Īrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIaS(1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) || Īrija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Nīderlande || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || (1) Attiecas uz siļķes krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W. || pm || pm Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VI zona (Klaida)(1) (HER/06ACL.) || Apvienotā Karaliste || Jānosaka || (2) || Piesardzības KPN || Savienība || Jānosaka || (3) || || || || KPN || Jānosaka || (3) || (1) Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. piezīmi. || || Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIIa(1) (HER/07A/MM) || Īrija || 1 300 || || Analītiskā KPN || Apvienotā Karaliste || 3 693 || || Savienība || 4 993 || || || || || KPN || 4 993 || || (1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: – ziemeļos 52° 30' N platuma paralēle, – dienvidos 52° 00' N platuma paralēle, – rietumos Īrijas krasts, – austrumos Apvienotās Karalistes krasts. || || Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIIe un VIIf (HER/7EF.) || Francija || 392 || || Piesardzības KPN || Apvienotā Karaliste || 392 || || Savienība || 784 || || || || || KPN || 784 || || || Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) un VIIk(1) (HER/7G-K.) || Vācija || 191 || || Analītiskā KPN || Francija || 1 062 || || Īrija || 14 864 || || Nīderlande || 1 062 || || Apvienotā Karaliste || 21 || || Savienība || 17 200 || || || || || KPN || 17 200 || || (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: – ziemeļos 52° 30' N platuma paralēle, – dienvidos 52° 00' N platuma paralēle, – rietumos Īrijas krasts, – austrumos Apvienotās Karalistes krasts. || || Suga: || Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) || Spānija || 3 998 || || Piesardzības KPN || Portugāle || 4 362 || || Savienība || 8 360 || || || || || KPN || 8 360 || || || Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Kategats (COD/03AS.) || Dānija || 62 || (1) || Analītiskā KPN || Vācija || 1 || (1) || Zviedrija || 37 || (1) || Savienība || 100 || (1) || || || || KPN || 100 || (1) || || || || || (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00' W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) || Beļģija || 0 || || Piesardzības KPN || Vācija || 2 || || Francija || 20 || || Īrija || 8 || || Apvienotā Karaliste || 32 || || Savienība || 62 || || || || || KPN || 62 || || || Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00' W (COD/5BE6A) || Beļģija || 0 || || Analītiskā KPN || Vācija || 0 || || Francija || 0 || || Īrija || 0 || || Apvienotā Karaliste || 0 || || Savienība || 0 || || || || || KPN || 0 || (1) || || || || || (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ja tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. || || Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIIa (COD/07A.) || Beļģija || 4 || || Analītiskā KPN || Francija || 10 || || Īrija || 188 || || Nīderlande || 1 || || Apvienotā Karaliste || 82 || || Savienība || 285 || || || || || KPN || 285 || || || || || || || Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) || Beļģija || 456 || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Francija || 7 459 || || Īrija || 1 479 || || Nīderlande || 2 || || Apvienotā Karaliste || 804 || || Savienība || 10 200 || || || || || KPN || 10 200 || || || Suga: || Siļķu haizivs Lamna nasus || Zona: || Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā (POR/3-1234) || Dānija || pm || (1) || Piesardzības KPN || Francija || pm || (1) || Vācija || pm || (1) || Īrija || pm || (1) || Spānija || pm || (1) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Savienība || pm || (1) || || || || KPN || pm || (1) || || (1) Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. || || Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) || Beļģija || 8 || || Analītiskā KPN || Dānija || 7 || || Vācija || 7 || || Francija || 46 || || Nīderlande || 36 || || Apvienotā Karaliste || 2 716 || || Savienība || 2 820 || || || || || KPN || 2 820 || || || Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) || Spānija || 232 || || Analītiskā KPN || Francija || 904 || || Īrija || 264 || || Apvienotā Karaliste || 640 || || Savienība || 2 040 || || || || || KPN || 2 040 || || || Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || VII (LEZ/07.) || Beļģija || 376 || (1) || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Spānija || 4 172 || (1) || Francija || 5 064 || (1) || Īrija || 2 302 || (1) || Apvienotā Karaliste || 1 994 || (1) || Savienība || 13 908 || || || || || KPN || 13 908 || || || || || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. || || Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) || Spānija || 760 || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Francija || 613 || || Savienība || 1 373 || || || || || KPN || 1 373 || || || Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) || Spānija || 822 || || Analītiskā KPN || Francija || 41 || || Portugāle || 27 || || Savienība || 890 || || || || || KPN || 890 || || || Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) || Beļģija || 149 || || Piesardzības KPN || Vācija || 170 || || Spānija || 159 || || Francija || 1 833 || || Īrija || 415 || || Nīderlande || 144 || || Apvienotā Karaliste || 1 276 || || Savienība || 4 146 || || || || || KPN || 4 146 || || || Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VII (ANF/07.) || Beļģija || 2 268 || (1) (2) || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Vācija || 253 || (1) (2) || Spānija || 901 || (1) (2) || Francija || 14 553 || (1) (2) || Īrija || 1 860 || (1) (2) || Nīderlande || 294 || (1) (2) || Apvienotā Karaliste || 4 413 || (1) (2) || Savienība || 24 542 || (1) || || || || KPN || 24 542 || (1) || (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). (2) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. || || Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) || Spānija || 1 002 || || Piesardzības KPN || Francija || 5 574 || || Savienība || 6 576 || || || || || KPN || 6 576 || || || Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) || Spānija || 1 708 || || Analītiskā KPN || Francija || 2 || || Portugāle || 340 || || Savienība || 2 050 || || || || || KPN || 2 050 || || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) || Beļģija || 7 || || Analītiskā KPN || Vācija || 8 || || Francija || 342 || || Īrija || 244 || || Apvienotā Karaliste || 2 499 || || Savienība || 3 100 || || || || || KPN || 3 100 || || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || VIIb–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) || Beļģija || 83 || (1) || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Francija || 5 000 || (1) || Īrija || 1 667 || (1) || Apvienotā Karaliste || 750 || (1) || Savienība || 7 500 || (1) || || || || KPN || 7 500 || || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. || || Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || VIIa (HAD/07A.) || Beļģija || 16 || || Piesardzības KPN || Francija || 72 || || Īrija || 433 || || Apvienotā Karaliste || 480 || || Savienība || 1 001 || || || || || KPN || 1 001 || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) || Vācija || 2 || || Piesardzības KPN || Francija || 30 || || Īrija || 73 || || Apvienotā Karaliste || 141 || || Savienība || 246 || || || || || KPN || 246 || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VIIa (WHG/07A.) || Beļģija || 0 || || Piesardzības KPN || Francija || 5 || || Īrija || 28 || || Nīderlande || 0 || || Apvienotā Karaliste || 38 || || Savienība || 71 || || || || || KPN || 71 || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) || Beļģija || 239 || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Francija || 14 700 || || Īrija || 6 812 || || Nīderlande || 120 || || Apvienotā Karaliste || 2 629 || || Savienība || 24 500 || || || || || KPN || 24 500 || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VIII (WHG/08.) || Spānija || 1 016 || || Piesardzības KPN || Francija || 1 524 || || Savienība || 2 540 || || || || || KPN || 2 540 || || || Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) || Portugāle || Jānosaka || (1) || Piesardzības KPN || Savienība || Jānosaka || (2) || || || || KPN || Jānosaka || (2) || (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. piezīmi. || || Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.−32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) || Dānija || 1 033 || || Analītiskā KPN || Zviedrija || 88 || || Savienība || 1 121 || || || || || KPN || 1 121 || (1) || (1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. || || Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) || Beļģija || 19 || || Analītiskā KPN || Dānija || 755 || || || Vācija || 87 || || Francija || 167 || || Nīderlande || 43 || || Apvienotā Karaliste || 235 || || Savienība || 1 306 || || || || || KPN || 1 306 || (1) || (1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. || || Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) || Beļģija || 192 || (1) (3) || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Spānija || 6 149 || (3) || Francija || 9 495 || (1) (3) || Īrija || 1 151 || (3) || Nīderlande || 124 || (1) (3) || Apvienotā Karaliste || 3 749 || (1) (3) || Savienība || 20 860 || || || || || KPN || 20 860 || (2) || (1) Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. (3) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) || || Beļģija || 25 || || || Spānija || 992 || || Francija || 992 || || Īrija || 124 || || Nīderlande || 12 || || Apvienotā Karaliste || 558 || || Savienība || 2703 || || || Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) || Beļģija || 6 || (1) || Analītiskā KPN || Spānija || 4 281 || || Francija || 9 614 || || Nīderlande || 12 || (1) || Savienība || 13 913 || || || || || KPN || 13 913 || (2) || (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un ES ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. || Īpašs nosacījums || Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: || || VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) || || Beļģija || 1 || || Spānija || 1 240 || || Francija || 2 232 || || Nīderlande || 4 || || Savienība || 3477 || || || Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) || Spānija || 9 051 || || Analītiskā KPN || Francija || 869 || || Portugāle || 4 224 || || Savienība || 14 144 || || || || || KPN || 14 144 || || || Suga: || Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia || Zona: || Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) || Igaunija || 2 || (1) || Piesardzības KPN || Spānija || 622 || (1) || Francija || 15 || (1) || Lietuva || 6 || (1) || Apvienotā Karaliste || 6 || (1) || Citi || 2 || (1) || Savienība || 652 || (1) || || || || KPN || 652 || (1) || (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || IIIa; ES ūdeņi IIIb, c, d zonā (LIN/3A/BCD) || Beļģija || pm || (1) || Piesardzības KPN || Dānija || pm || || Vācija || pm || (1) || Zviedrija || pm || || Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai ES ūdeņos IIIa zonā un ES ūdeņos IIIb, c, d zonā. || || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) || Beļģija || 908 || || Analītiskā KPN || Dānija || 908 || || Vācija || 13 || || Francija || 27 || || Nīderlande || 467 || || Apvienotā Karaliste || 15 027 || || Savienība || 17 350 || || || || || KPN || 17 350 || || || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) || Spānija || 34 || || Analītiskā KPN || Francija || 135 || || Īrija || 225 || || Apvienotā Karaliste || 16 256 || || Savienība || 16 650 || || || || || KPN || 16 650 || || || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VII (NEP/07.) || Spānija || 1 115 || (1) || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Francija || 4 517 || (1) || Īrija || 6 851 || (1) || Apvienotā Karaliste || 6 093 || (1) || Savienība || 18 576 || (1) || || || || KPN || 18 576 || (1) || (1) Īpašs nosacījums: no tām ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā (NEP/*07U16) drīkst zvejot, nepārsniedzot šādas kvotas: || Spānija || 418 || Francija || 262 || Īrija || 503 || Apvienotā Karaliste || 203 || Savienība || 1 386 || || || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) || || Spānija || 192 || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || || Francija || 3 008 || || || Savienība || 3 200 || || || || || || || KPN || 3 200 || || || || || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VIIIc (NEP/08C.) || || Spānija || 71 || || Analītiskā KPN || || Francija || 3 || || || Savienība || 74 || || || || || || || KPN || 74 || || || || || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) || || Spānija || 62 || || Analītiskā KPN || || Portugāle || 184 || || || Savienība || 246 || || || || || || || KPN || 246 || || || || || Suga: || Penaeus garneles Penaeus spp. || Zona: || Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) || || Francija || Jānosaka || (1) (2) || Piesardzības KPN || || Savienība || Jānosaka || (2) (3) || || || || || || KPN || Jānosaka || (2) (3) || || (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. piezīmi. || || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) || || Francija || 15 || || Piesardzības KPN || || Īrija || 202 || || || Apvienotā Karaliste || 337 || || || Savienība || 554 || || || || || || || KPN || 554 || || || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIa (PLE/07A.) || || Beļģija || 83 || || Piesardzības KPN || || Francija || 36 || || || Īrija || 651 || || || Nīderlande || 25 || || || Apvienotā Karaliste || 832 || || || Savienība || 1 627 || || || || || || || KPN || 1 627 || || || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIb un VIIc (PLE/7BC.) || || Francija || 12 || || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || || Īrija || 50 || || || Savienība || 62 || || || || || || || KPN || 62 || || || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIId un VIIe (PLE/7DE.) || || Beļģija || 874 || || Analītiskā KPN || || Francija || 2 914 || || || Apvienotā Karaliste || 1 554 || || || Savienība || 5 342 || || || || || || || KPN || 5 342 || || || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIf un VIIg (PLE/7FG.) || || Beļģija || 74 || || Piesardzības KPN || || Francija || 135 || || || Īrija || 21 || || || Apvienotā Karaliste || 70 || || || Savienība || 300 || || || || || || || KPN || 300 || || || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) || || Beļģija || 7 || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || || Francija || 14 || || || Īrija || 50 || || || Nīderlande || 28 || || || Apvienotā Karaliste || 14 || || || Savienība || 113 || || || || || || || KPN || 113 || || || || || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) || || Spānija || 53 || || Piesardzības KPN || || Francija || 210 || || || Portugāle || 53 || || || Savienība || 316 || || || || || || || KPN || 316 || || || || || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) || || Spānija || 6 || || Piesardzības KPN || || Francija || 190 || || || Īrija || 56 || || || Apvienotā Karaliste || 145 || || || Savienība || 397 || || || || || || || KPN || 397 || || || || || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VII (POL/07.) || || Beļģija || 420 || || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || || Spānija || 25 || || || Francija || 9 667 || || || Īrija || 1 030 || || || Apvienotā Karaliste || 2 353 || || || Savienība || 13 495 || || || || || || || KPN || 13 495 || || || || || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) || || Spānija || 202 || || Piesardzības KPN || || Francija || 984 || || || Savienība || 1 186 || || || || || || || KPN || 1 186 || || || || || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VIIIc (POL/08C.) || || Spānija || 166 || || Piesardzības KPN || || Francija || 19 || || || Savienība || 185 || || || || || || || KPN || 185 || || || || || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) || || Spānija || 218 || (1) || Piesardzības KPN || || Portugāle || 8 || (1) || || Savienība || 226 || (1) || || || || || || KPN || 226 || || || (1) Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIIIc zonā (POL/*08C.). || || || || Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) || || Beļģija || 7 || || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || || Francija || 1 505 || || || Īrija || 752 || || || Apvienotā Karaliste || 410 || || || Savienība || 2 674 || || || || || || || KPN || 2 674 || || || || || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) || || Beļģija || pm || (1) (2) (3) || Piesardzības KPN || || Dānija || pm || (1) (2) (3) || || Vācija || pm || (1) (2) (3) || || Francija || pm || (1) (2) (3) || || Nīderlande || pm || (1) (2) (3) || || Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) || || Savienība || pm || (1) (3) || || || || || || KPN || pm || (3) || || (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk nekā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. (3) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. || pm || || || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03A-C.) || || Dānija || pm || (1) (2) || Piesardzības KPN || || Zviedrija || pm || (1) (2) || || Savienība || pm || (1) (2) || || || || || || KPN || pm || (2) || || (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. || pm || || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe−k zonā (SRX/67AKXD) || Beļģija || pm || (1) (2) (3) || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Igaunija || pm || (1) (2) (3) || Francija || pm || (1) (2) (3) || Vācija || pm || (1) (2) (3) || Īrija || pm || (1) (2) (3) || Lietuva || pm || (1) (2) (3) || Nīderlande || pm || (1) (2) (3) || Portugāle || pm || (1) (2) (3) || Spānija || pm || (1) (2) (3) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) || Savienība || pm || (1) (2) (3) || || || || KPN || pm || (2) || (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Raja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.). || pm || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi VIId zonā (SRX/07D.) || Beļģija || pm || (1) (2) (3) || Piesardzības KPN || Francija || pm || (1) (2) (3) || Nīderlande || pm || (1) (2) (3) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) || Savienība || pm || (1) (2) (3) || || || || KPN || pm || (2) || (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). || || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi VIII un IX zonā (SRX/89-C.) || Beļģija || pm || (1) (2) || Piesardzības KPN || Francija || pm || (1) (2) || Portugāle || pm || (1) (2) || Spānija || pm || (1) (2) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) || Savienība || pm || (1) (2) || || pm || || KPN || pm || (2) || (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Raja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.−32. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) || Dānija || 470 || || Analītiskā KPN || Vācija || 27 || (1) || Nīderlande || 45 || (1) || Zviedrija || 18 || || Savienība || 560 || || || || || KPN || 560 || (2) || (1) Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā. (2) Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā 496 tonnas drīkst nozvejot IIIa zonā. || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/56-14) || Īrija || 38 || || Piesardzības KPN || Apvienotā Karaliste || 10 || || Savienība || 48 || || || || || KPN || 48 || || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIa (SOL/07A.) || Beļģija || 31 || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Francija || 0 || || Īrija || 7 || || Nīderlande || 9 || || Apvienotā Karaliste || 13 || || Savienība || 60 || || || || || KPN || 60 || || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIb un VIIc (SOL/7BC.) Francija || 6 || || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. Īrija || 29 || Savienība || 35 || || || KPN || 35 || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIId (SOL/07D.) Beļģija || 1 292 || || Analītiskā KPN Francija || 2 585 || Apvienotā Karaliste || 923 || Savienība || 4 800 || || || KPN || 4 800 || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIe (SOL/07E.) || Beļģija || 32 || (1) || Analītiskā KPN || Francija || 337 || (1) || Apvienotā Karaliste || 525 || (1) || Savienība || 894 || || || || || KPN || 894 || || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIf un VIIg (SOL/7FG.) || Beļģija || 688 || || Analītiskā KPN || Francija || 69 || || Īrija || 34 || || Apvienotā Karaliste || 309 || || Savienība || 1 100 || || || || || KPN || 1 100 || || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIh, VIIj un VIIk (SOL/7HJK.) || Beļģija || 28 || || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Francija || 56 || || Īrija || 153 || || Nīderlande || 45 || || Apvienotā Karaliste || 56 || || Savienība || 338 || || || || || KPN || 338 || || || Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIIa un VIIIb (SOL/8AB.) || Beļģija || 37 || || Analītiskā KPN || Spānija || 7 || || Francija || 2 750 || || Nīderlande || 206 || || Savienība || 3 000 || || || || || KPN || 3 000 || || || Suga: || Jūrasmēles Solea spp. || Zona: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOO/8CDE34) || Spānija || 323 || || Piesardzības KPN || Portugāle || 535 || || Savienība || 858 || || || || || KPN || 858 || || || Suga: || Brētliņa Sprattus sprattus || Zona: || VIId un VIIe (SPR/7DE.) || Beļģija || 21 || || Piesardzības KPN || Dānija || 1 339 || || Vācija || 21 || || Francija || 288 || || Nīderlande || 288 || || Apvienotā Karaliste || 2 163 || || Savienība || 4 120 || || || || || KPN || 4 120 || || || Suga: || Dzelkņu haizivs Squalus acanthias || Zona: || ES ūdeņi IIIa zonā (DGS/03A-C.) || Dānija || pm || || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Zviedrija || pm || || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || || Suga: || Dzelkņu haizivs Squalus acanthias || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (DGS/2AC4-C) || Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Dānija || pm || (1) || Vācija || pm || (1) || Francija || pm || (1) || Nīderlande || pm || (1) || Zviedrija || pm || (1) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Savienība || pm || (1) || || || || KPN || pm || (1) || (1) Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. || || Suga: || Dzelkņu haizivs Squalus acanthias || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/15X14) || Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Vācija || pm || (1) || Spānija || pm || (1) || Francija || pm || (1) || Īrija || pm || (1) || Nīderlande || pm || (1) || Portugāle || pm || (1) || Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Savienība || pm || (1) || || || || KPN || pm || (1) || (1) Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. || || Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || VIIIc (JAX/08C.) || Spānija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN || Francija || pm || (1) || Portugāle || pm || (1) (2) || Savienība || pm || || || || || KPN || pm || || (1) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98[18] 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt IX zonā (JAX/*09.). || || Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || IX (JAX/09.) || Spānija || 7 762 || (1) (2) || Piesardzības KPN || Portugāle || 22 238 || (1) (2) || Savienība || 30 000 || || || || || KPN || 30 000 || || (1) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIIIc zonā (JAX/*08C). || || Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || X; ES ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/X34PRT) || Portugāle || Jānosaka || (2) (3) || Piesardzības KPN || Savienība || Jānosaka || (4) || || || || KPN || Jānosaka || (4) || (1) Ūdeņi pie Azoru salām. (2) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. piezīmi. || || Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/341PRT) || Portugāle || Jānosaka || (2) (3) || Piesardzības KPN || Savienība || Jānosaka || (4) || || || || KPN || Jānosaka || (4) || (1) Ūdeņi pie Madeiras. (2) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. piezīmi. || || Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/341SPN) Spānija || Jānosaka || (2) || Piesardzības KPN Savienība || Jānosaka || (3) || || KPN || Jānosaka || (3) (1) Ūdeņi pie Kanāriju salām. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. piezīmi. IIA PIELIKUMS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR MENCAS KRĀJUMU PĀRVALDĪBU KATEGATĀ, ICES VIa UN VIIa RAJONĀ UN ES ŪDEŅOS ICES Vb RAJONĀ 1. DARBĪBAS JOMA 1.1. Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no šā pielikuma 2. punktā norādītajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem. 1.2. Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Šiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie kurām tie pieder. Komisija 2013. gadā lūdz sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā. 2. REGLAMENTĒTIE ZVEJAS RĪKI UN ĢEOGRĀFISKIE APGABALI Šajā pielikumā piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītās zvejas rīku grupas un minētā pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, 2. punkta c) apakšpunktā un 2. punkta d) apakšpunktā norādītās ģeogrāfisko apgabalu grupas. 3. ATĻAUJAS Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā neizdod atļauju zvejai ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums, nevienam tās karoga kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. 4. MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ZVEJAS PIEPŪLE 4.1. Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta 1. punktā minētā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gada pārvaldības periodam, t. i., no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim, katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā. 4.2. Gada zvejas piepūles maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003[19], neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli. 5. PĀRVALDĪBA 5.1. Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13.–17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā. 5.2. Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros kuģim vai kuģu grupai iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp kuģiem vai kuģu grupām. 5.3. Ja dalībvalsts laiku, ko tās karoga kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, nosaka stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 5.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. 6. ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu mencas pārvaldības vajadzībām uzskata katru no ģeogrāfisko apgabalu grupām, kas minētas šā pielikuma 2. punktā. 7. ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA Dalībvalstis datus par to zvejas kuģu īstenoto zvejas piepūli nosūta Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu. Šos datus nosūta, izmantojot Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu vai jebkuru jaunu datu vākšanas sistēmu, kuru ieviesusi Komisija. IIA pielikuma 1. papildinājums Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās Ģeogrāfiskais apgabals || Reglamentētie zvejas rīki || DK || DE || SE a) Kategats || TR1 || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm Ģeogrāfiskais apgabals || Reglamentētie zvejas rīki || BE || FR || IE || NL || UK c) ICES VIIa rajons || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm || pm || pm Ģeogrāfiskais apgabals || Reglamentētie zvejas rīki || BE || DE || ES || FR || IE || UK d) ICES VIa rajons un ES ūdeņi ICES Vb rajonā || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm IIB PIELIKUMS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR HEKA DIENVIDU KRĀJUMA UN DAŽU NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. DARBĪBAS JOMA Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti traļi, dāņu vadi vai līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas, un kuri atrodas ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci. 2. DEFINĪCIJAS Šajā pielikumā: a) “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām: i) traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un ii) žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas; b) “reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki; c) “apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci; d) “2013. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim; e) “īpaši nosacījumi” ir 6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi. 3. DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu peldoši ES kuģi pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. II NODAĻA ATĻAUJAS 4. ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI 4.1. Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam šajā apgabalā no 2002. līdz 2012. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. 4.2. Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 11. vai 12. punktu. III NODAĻA APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM 5. MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS 5.1. Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2013. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā. 5.2. Ja kuģis var pierādīt, ka tā heka nozvejas nepārsniedz 4 % no attiecīgajā zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā dzīvsvara, šā kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar minēto zvejas reisu saistītās jūrā pavadītās dienas neuzskaitīt attiecībā pret maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, kas noteikts I tabulā. 6. ĪPAŠI NOSACĪJUMI DIENU IEDALĪŠANAI 6.1. Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus: a) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjom