Iestādes veic pasākumus, lai novērstu pandēmijas izraisītos kavējumus. Pirmkārt, pretēji sākotnējam plānam, kavēto maksājumu uzkrājums laikposmā no 2020. gada decembra līdz 2021. gada februārim palielinājās par 96 miljoniem EUR, galvenokārt sakarā ar likviditātes trūkumu dažās struktūrās. Iestādes veica pasākumus, lai labotu situāciju, un iesniedza atjauninātu dzēšanas plānu, kas apstiprina iepriekš saskaņotos mērķus, vienlaikus ņemot vērā jaunu visaptverošu analīzi par faktoriem, kas nav valdības tiešā kontrolē. Paredzams, ka analīze, par kuru vienojās ar Eiropas iestādēm, veicinās mērķu ticamību un sasniedzamību. Vienlaikus iestādes turpina īstenot strukturālus pasākumus, lai īstenotu Grieķijas Revīzijas palātas ieteikumus, kas galvenokārt vērsti uz IT uzlabojumiem, efektīvu iekšējās kontroles sistēmu izveidi, personāla komplektēšanu un maksājumu procedūru uzlabošanu, un lielākā daļa no tiem ir jāievieš līdz 2021. gada vidum. Otrkārt, iestādes sekmīgi pabeidza ENFIA īpašuma nodokļa pārvērtēšanu un vienojās 2022. gada augusta nodokļu deklarācijas pārcelt uz 2022. gada pirmo ceturksni, jo reformas īstenošana vēl 2021. gadā vairs nav iespējama. Treškārt, tika atsākta likumā noteiktās minimālās algas atjaunināšanas procedūra, un paredzams, ka tā tiks pabeigta līdz jūlija beigām, un ilgi gaidītā Darba kodeksa reforma ir nodota sabiedriskai apspriešanai, un to plānots iesniegt parlamentam jūnija pirmajā nedēļā, būtiski modernizējot darba tiesību aktus un paverot ceļu to kodifikācijai, kas ir īpaša apņemšanās. Visbeidzot, tiesu sistēmas reformās tika gūts zināms atzinīgi vērtējams progress, pieņemot Tiesu iestāžu darbinieku kodeksu un sekundāros tiesību aktus attiecībā uz nodaļu “JustStat”, savukārt darbs pie citiem svarīgiem tiesību aktiem un īpašu palātu izveide turpināsies. Tiesu iestāžu digitalizācijai ir laba dinamika, taču ļoti novēlotā obligātās elektroniskās reģistrācijas ieviešana virzās uz priekšu tikai administratīvajās tiesās, jo tās īstenošana civiltiesās un krimināltiesās ir saistīta ar lietu pārvaldības sistēmas otrā posma izstrādi, par ko konkurss tiks atsākts – ar paplašinātu darbības jomu – 2021. gada jūlijā. Eiropas iestādes mudināja iestādes atbalstīt brīvprātīgu elektronisko reģistrāciju civiltiesās un krimināltiesās.

Reformas turpinājās arī citās svarīgās jomās. Iestādes gūst labu progresu publisko kontu funkcionālās klasifikācijas 1. līmeņa izveidē, kas paredzēta 2021. gada oktobrī, un sagatavoja ceļvedi tās 2. līmeņa īstenošanai līdz 2022. gada aprīlim. Funkcionālā klasifikācija ir būtisks elements budžeta un politikas formulēšanā. Tika pieņemti svarīgi pasākumi, tajā skaitā jauni primārie un sekundārie tiesību akti, lai vienkāršotu investīciju licencēšanas prasības un reformētu inspekciju sistēmu. Neraugoties uz reformu plašo tvērumu pa nozarēm, jomas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības licencēšanu izglītības darbībās, netika iekļautas šajā paketē, bet iestādes tām pievērsīsies līdz 2021. gada septembrim. Visbeidzot tika atbloķēts konkurss par IT sistēmas ieviešanu licencēšanai un inspekcijām, kura izpilde bija apgrūtināta, un nesen tika publicēts galīgais lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Kadastrālā reforma tiek īstenota saskaņā ar pārskatīto ceļvedi, un ir gūts labs progress kadastrālo apsekojumu pabeigšanas, kadastra biroju izveides un meža karšu sagatavošanas jomā. 95 % no visām kartēm tiks ratificētas 2022. gada pirmajā ceturksnī pēc iebildumu iesniegšanas termiņa pagarinājuma pandēmijas dēļ un administratīvo un likumdošanas problēmu novēršanai. Grieķijas Aktīvu un līdzdalības korporācija gatavo atjauninātu stratēģisko plānu pēc tam, kad tika izdoti iestāžu atjauninātie ministrijas norādījumi, kas ietver jaunu uzsvaru uz tirgus aktīvu pārvaldību, un tiek veikti atzinīgi vērtējami pasākumi, lai stiprinātu korporācijas kā aktīva akcionāra lomu. Labs progress tika gūts vairākos notiekošos privatizācijas darījumos, ieskaitot Hellinikon, vairākas reģionālās ostas, nekustamo īpašumu un pazemes dabasgāzes krātuvi Dienvidkavalā. Progress attiecībā uz atlikušajām nepabeigtajām darbībām saistībā ar Egnatia koncesiju ir bijis ierobežots, un darbi kavējas. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, iestādes pieņēma attiecīgus pasākumus, lai īstenotu atlikušos Pretkorupcijas starpvalstu grupas ieteikumus, un noteica grafiku īpašās apņemšanās izpildei, vienlaikus pabeidzot ilgi gaidītos uzlabojumus aktīvu deklarēšanas procedūras īstenošanā.

·Iestādes pabeidza vietējam sabiedriskajam transportam paredzēto subsīdiju sistēmas reformu, īpašu apņemšanos, un garantēto minimālo ienākumu (GMI) trešā un pēdējā pīlāra ieviešanu visā valstī, arī īpašu apņemšanos, kas ļauj no 1. jūnija sniegt sociālo atbalstu un īpaši pielāgotus nodarbinātības pakalpojumus GMI saņēmējiem. GMI reformai ir bijusi redzama ietekme uz nabadzības samazināšanu, lai gan nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars joprojām ir viens no augstākajiem ES (30 % 2019. gadā). Iestādes septembrī pieņems tiesību aktus, lai izmantotu uz funkcionalitāti balstītu invaliditātes novērtēšanas sistēmu nolūkā novērtēt tiesības uz pabalstu jaunajā izmēģinājuma programmā par personīgo palīdzību invalīdiem. Tas nozīmē, ka jaunā novērtēšanas shēma tiks tieši izmantota lēmumiem par pabalstiem natūrā no nākamā gada pirmā ceturkšņa bez nepieciešamības pēc papildu izmēģinājuma projekta par funkcionalitātes novērtēšanas sistēmu.

·Iestādes paplašināja Hercules shēmu, lai veicinātu ienākumus nenesošu aizdevumu turpmāku samazināšanu. Shēma bija galvenais virzītājspēks ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvara būtiskam samazinājumam līdz 30,2 % 2020. gada beigās no vairāk nekā 40 % 2019. gada beigās ( ). Paredzams, ka shēmas pagarināšana ļaus Grieķijas bankām vēl vairāk samazināt ienākumus nenesošos aizdevumus un atbalstīt to centienus 2022. gadā sasniegt ienākumus nenesošu aizdevumu viencipara īpatsvaru saskaņā ar nesen pārskatītajām ienākumus nenesošo aizdevumu samazināšanas stratēģijām, kas iesniegtas uzraudzības iestādei. Šo vērienīgo plānu panākumi ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, piemēram, no jaunu ienākumus nenesošu aizdevumu pieplūduma un ekonomikas un tirgus apstākļiem.

·Paredzams, ka maksātnespējas reforma stāsies spēkā saskaņā ar vienošanos 1. jūnijā pēc tam, kad 1. martā stājās spēkā uzņēmumu sanācijas un uzņēmumu bankrota regulējums. Šis kodekss ir būtiska maksātnespējas regulējuma reforma, un tas ir stājies spēkā ļoti ievērojama īstenošanas darba rezultātā saistībā ar tā detalizēto specifikāciju, kā arī ar IT platformas izveidi, kas ir savstarpēji savienota ar banku sistēmām. Paredzams, ka pārdošanas un atpakaļnomas struktūras izveidošanas process aizņems ievērojami ilgāku laiku, nekā sākotnēji paredzēts, bet tas neprasīs grozījumus attiecīgajos tiesību aktos un neietekmēs ne citu regulējuma aspektu īstenošanu, nedz arī nesen pieņemto izpildes pasākumu apturēšanas atcelšanu. Shēma var radīt ievērojamas fiskālās izmaksas, ja to klasificē vispārējā valdībā, un tāpēc iestādes tiek mudinātas to īstenot tā, lai izvairītos no šā riska.

Šis ziņojums varētu kalpot par pamatu Eurogrupas lēmumam par nākamā no politikas atkarīgo parāda pasākumu kopuma uzsākšanu 748 miljonu EUR apmērā. Par šiem pasākumiem 2018. gada 22. jūnijā tika panākta vienošanās ar Eurogrupu, un tie ietver tādu ienākumiem ekvivalentu summu pārskaitīšanu, kuras izriet no centrālo banku turētajām Grieķijas valsts obligācijām saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un atbrīvojumu no palielinātās procentu likmju starpības konkrētiem aizdevumiem, ko nodrošina Eiropas Finanšu stabilitātes instruments. No politikas atkarīgo parāda pasākumu ceturtā daļa tika uzsākta pēc Eurogrupas sanāksmes 2020. gada 30. novembrī, inter alia pamatojoties uz novērtējumu par Grieķijas 2020. gada vidus saistību īstenošanu, kas ietverts Komisijas 2020. gada 18. novembrī pieņemtajā pastiprinātas uzraudzības ziņojumā ( ), un ņemot vērā ārkārtas apstākļus, ko radīja koronavīrusa uzliesmojums.

MAKROEKONOMISKĀS NORISES

Koronavīrusa pandēmijas ietekme iezīmēja Grieķijas ekonomikas virzību 2020. gadā. Grieķijas iekšzemes kopprodukts 2020. gadā samazinājās par 8,2 % gadā, atspoguļojot ierobežošanas pasākumu ietekmi uz saimniecisko darbību un jo īpaši uz tūrisma nozari. Neraugoties uz to, ka gada pēdējā ceturksnī tika noteikti stingrāki ierobežojumi pandēmijas izplatības ierobežošanai, Grieķijas ekonomikai bija ievērojams 2,7 % pieaugums ceturksnī, atspoguļojot lielākus valdības izdevumus un spēcīgu neto eksporta pieaugumu. Patēriņa cenas samazinājās galvenokārt spēcīgā deflācijas spiediena dēļ, ko radīja enerģijas cenas, un ekonomikas lejupslīdes dēļ.

Neraugoties uz pandēmijas radītajiem lielajiem ekonomikas traucējumiem, nodarbinātības atbalsta pasākumiem izdevās aizsargāt darba tirgu, 2020. gadā saglabājot bezdarba līmeni 16,3 % līmenī. Tajā pašā laikā nodarbinātība salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu samazinājās, jo galvenokārt tūrisma nozarē tika pieņemts darbā mazāk jaunu darbinieku. Galvenā darba tirgus aizsardzības shēma tika ieviesta jau 2020. gada sākumā, un tā atbalsta darba ņēmējus, kuru darba līgumi ir uz laiku apturēti, vienlaikus aizsargājot viņu amatus. 2021. gada martā to darbinieku skaits, uz kuriem attiecās darba līgumu apturēšana, sasniedza 547 000 (128 400 uzņēmumos), kas ir vairāk nekā trīs reizes vairāk nekā 2020. gada oktobrī, kad Grieķijā sākās pandēmijas otrais vilnis. Līdzīgi arī nodarbinātības subsīdiju programma, kas tika sākta 2020. gada oktobrī, līdz šim ir nodrošinājusi nodarbinātību gandrīz 30 000 personu, no kurām 4600 iepriekš bija ilgstoši bezdarbnieki. Saīsināta darbalaika shēma (“Synergasia”), ko atbalsta finansēšanas instruments pagaidu atbalstam bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), 2021. gada februārī turpināja sniegt atbalstu aptuveni 17 000 darbinieku 1600 uzņēmumos.

Atveseļošanas temps īstermiņā, visticamāk, būs nedaudz lēnāks, nekā iepriekš prognozēts, jo tiks pagarināti ierobežošanas pasākumi, bet atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas gaidāmā sākšana veicinās turpmāko izaugsmi. Paredzams, ka stingrākie ierobežošanas pasākumi ietekmēs atveseļošanās tempu 2021. gada pirmajā ceturksnī. Tomēr stabilais progress vakcinācijas jomā un tūrisma nozares pakāpeniska darbības atsākšana, visticamāk, paātrinās saimniecisko darbību otrajā pusgadā. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara prognozi tiek prognozēts, ka reālais IKP Grieķijā 2021. gadā pieaugs par 4,1 % un 2022. gadā – par 6,0 %, ko galvenokārt veicinās investīcijas, sākot no 2021. gada otrās puses. Paredzams, ka arī neto eksports sniegs pozitīvu ieguldījumu, ko veicinās pakāpeniska tūrisma nozares darbības atsākšana. Privāto patēriņu, visticamāk, veicinās tas, ka tiks realizēta daļa pirkumu, kas aizkavējās no iepriekšējā gada. Gaidāmajam mājsaimniecību izdevumu pieaugumam un no tā izrietošajai atveseļošanai darbietilpīgāko pakalpojumu nozarē būtu arī jāveicina to darba ņēmēju atgriešanās pie pastāvīgas nodarbinātības, uz kuriem pašlaik attiecas nodarbinātības atbalsta shēmas, tādējādi ļaujot pakāpeniski atvieglot atbalsta pasākumus. Tiek prognozēts, ka 2021. gadā saglabāsies nedaudz negatīva inflācija pakalpojumu nozares negatīvā cenu spiediena un vājā rūpniecības preču pieprasījuma dēļ. Paredzams, ka 2022. gadā patēriņa cenas lēnām atgūsies, jo saimnieciskā darbība atgriezīsies pirmspandēmijas līmenī un tūrisma aktivitāte pakāpeniski atjaunosies.

Komisijas 2021. gada pavasara prognozē ņemtas vērā atveseļošanas un noturības plānā ietvertās reformas un investīcijas. Plānā ir iekļauti vairāki pārdomāti investīciju projekti, jo īpaši tādās jomās kā zaļā pārveide, digitālā pārkārtošanās, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, kā arī citi izaugsmi veicinoši izdevumi, kuru īstenošana, paredzams, strauji tiks sākta 2021. gada otrajā pusē. Veicinot Grieķijas zaļo pārveidi un digitālo pārkārtošanos, šīs investīcijas, visticamāk, nodrošinās spēcīgu stimulu ekonomikas atveseļošanai un 2021. un 2022. gadā paātrinās izaugsmi vidēji par aptuveni 1,3 procentpunktiem. Plāna mērķis ir ne tikai uzlabot konkurētspēju un ražīgumu, bet arī veicināt nodarbinātību un iekļaujošu atveseļošanu.

Nenoteiktība par nākotni joprojām ir liela. Neraugoties uz notiekošo vakcinācijas kampaņu, pandēmijas attīstība gan vietējā, gan starptautiskā līmenī joprojām ir pakļauta ievērojamai nenoteiktībai. Tas ietekmē tūrismu un ar tūrismu saistītās nozares, piemēram, viesmīlības nozari un pārtikas un pakalpojumu sniegšanu, kas veido salīdzinoši lielu Grieķijas ekonomikas daļu. Nenoteiktība attiecas arī uz korporatīvās un banku nozares atveseļošanas ātrumu pēc atbalsta pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kas varētu radīt spiedienu uz uzņēmumu likviditāti un, iespējams, maksātspēju. Paredzams, ka domino efektu mazinās nesenā subsīdiju shēma uzņēmumu aizdevumu atbalstam. Joprojām pastāv šķēršļi, kas jo īpaši kavē mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam, bet paredzams, ka tie tiks mazināti, izmantojot atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos pasākumus. Darba tirgus attīstība īstermiņā būs ļoti atkarīga no darba tirgus atbalsta pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kas būs rūpīgi jāpārvalda. Ārējie ģeopolitiskie faktori un iespējamā migrācijas krīzes atjaunošanās pēc pandēmijas atkāpšanās joprojām rada nenoteiktību. Pozitīvi ir tas, ka pandēmijas laikā uzkrātie ietaupījumi varētu palielināt izdevumus nākotnē. Attiecībā uz inflāciju ar ekonomikas perspektīvām saistītā nenoteiktība nozīmē negatīvus riskus, kas apdraud prognozēto virzību.

1. tabula. Kopsavilkums par galvenajiem makroekonomikas mainīgajiem lielumiem (%) Avots: Eiropas Komisija

FISKĀLĀS NORISES

Grieķijas primārais deficīts, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros, 2020. gadā sasniedza 7,5 % no IKP. Pasliktināšanās salīdzinājumā ar Komisijas 2020. gada rudens prognozi ir skaidrojama ar papildu pasākumiem, ko valdība veikusi, lai novērstu pandēmijas otro vilni 2020. gada pēdējos mēnešos. Turklāt Eurostat ir precizējis vairākus statistikas jautājumus, kas veicināja mazāku fiskālo bilanci. Visievērojamākā statistikas pārskatīšana ir lēmums uzkrāt visas paredzamās valsts garantiju uzkrājuma dzēšanas izmaksas līdz 2020. gadam. Ar šo pārskatīšanu 2020. gada deficītam pievienoja 1,2 % no IKP, vienlaikus neietekmējot vispārējās valdības parāda līmeni. Vēl viens svarīgs lēmums, ko pieņēma statistikas iestādes, attiecās uz atgūšanas mehānisma fiskālo uzskaiti. Tā kā pastāvīgi uzkrājas neatgūtās atgūstamās summas, statistikas iestādes nolēma atteikties no iepriekšējās uzskaites prakses, saskaņā ar kuru uzkrājumu izdevumus noteica ar atgūšanas maksimālajiem apjomiem, un uzskaitīt visas atgūstamās summas un atlaides, kad tās faktiski tiktu iekasētas vai kompensētas. Tiek lēsts, ka 2020. gadā šo izmaiņu rezultātā bilanci pasliktinoša ietekme bija 0,3 % apmērā no IKP, savukārt iepriekšējās fiskālās bilances laikposmā no 2012. līdz 2019. gadam ir pasliktinājušās vidēji par 0,2 % no IKP, neietekmējot vispārējās valdības parāda līmeni.

Fiskālā politika 2021. gadā joprojām būs atbalstoša, un paredzams, ka lielākā daļa fiskālo pasākumu, kas pieņemti krīzes sociālo un ekonomisko izmaksu mazināšanai, tiks pakāpeniski atcelti 2022. gadā. Iestādes saglabā atbalstu pandēmijas apkarošanai 2021. gadā, pagarinot agrākos pasākumus, lai reaģētu uz trešo inficēšanās vilni. Tas ietver finansējuma papildu palielinājumu “atmaksājamiem avansa maksājumiem” (pandēmijas skartajiem uzņēmumiem sniegtais publiskais atbalsts, kas sadalīts aizdevumu veidā ar nosacītu subsīdiju komponentu), palielinātu fiskālo atbalstu darbiniekiem, kuru darba līgums ir apturēts, palielinātus veselības aprūpes izdevumus un pagarinātu nodokļu atlikšanu. Saskaņā ar pašreizējo pieņēmumu, ka pārvietošanās ierobežojumi pakāpeniski tiks atviegloti, paredzams, ka lielākā daļa pasākumu, kas vērsti uz uzņēmumiem un mājsaimniecībām, ko pandēmija skārusi tieši, no 2022. gada tiks pārtraukti.

Ir paredzēti papildu pasākumi, lai turpinātu sniegt atbalstu ekonomikas atveseļošanai 2022. gadā, tajā skaitā tik ļoti nepieciešamais atvieglojums uzņēmumu nodokļu slogam. Sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinātā likme un sociālās solidaritātes nodokļa samazinājums privātajā sektorā paliks spēkā arī 2022. gadā. Iestādes arī nolēma 2021. gadā uzņēmumu ienākuma nodokļa avansa maksājuma likmi samazināt no 100 % līdz 70 % un, sākot no 2022. gada, saglabāt to 80 % apmērā. Šā pasākuma mērķis ir aizsargāt likviditāti un privātās investīcijas, jo pretējā gadījumā uzņēmumiem, kļūstot rentabliem, tiktu piemērota gandrīz 50 % faktiskā nodokļu likme ( ), kas radītu lielu risku privātām investīcijām. Turklāt, sākot no 2021. taksācijas gada, uzņēmumu ienākuma nodoklis tiks samazināts par diviem procentpunktiem līdz 22 %. Šim pasākumam ir neliela, negatīva, pastāvīga ietekme uz publiskajām finansēm aptuveni 0,1 % apmērā no IKP, taču tas ir solis pareizajā virzienā, lai novērstu lielo nodokļu slogu uzņēmumiem, kas jau ilgstoši ir bijis iemesls bažām ( ). Šā pasākuma ietekmi kompensēs pastāvīgs ieņēmumu pieaugums no atjaunojamo energoresursu konta, ko piemēro, sākot no 2021. gada, jo īpaši no siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotām un zaļās maksas ieviešanas par dīzeļdegvielas patēriņu.

Komisijas 2021. gada pavasara prognozē paredzēts, ka primārais deficīts, ko uzrauga pastiprinātas uzraudzības ietvaros, 2021. gadā sasniegs 7,3 % no IKP un 2022. gadā – 0,5 % no IKP, kas ir cieši saskaņots ar iestāžu prognozi ( ). Šajā prognozē ņemta vērā fiskālā atbalsta pasākumu pakāpeniska izbeigšana un paredzamā ekonomikas atveseļošanās. Tas ietver arī “atmaksājamo avansa maksājumu” izmaksas (pandēmijas skartajiem uzņēmumiem sniegtais publiskais atbalsts, kas sadalīts aizdevumu veidā ar nosacītu subsīdiju komponentu). Uzkrājumi garantijām, kas sniegtas saistībā ar pandēmiju, ir uzskaitīti 2020. gadā. Savukārt Hercules shēmas ietvaros sniegtās garantijas var ietekmēt fiskālo bilanci tikai nākotnē, ja un kad tās tiek izmantotas. Komisijas pavasara prognozē ir ņemts vērā Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā iekļautais liela mēroga finansiālais atbalsts no izaugsmi veicinošām reformām un investīcijām, kas, paredzams, sniegs būtisku atbalstu ekonomikai un veicinās potenciālo izaugsmi. Tas savukārt sekmēs piesardzīga fiskālā stāvokļa sasniegšanu. Iestāžu 2021. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka primārais deficīts 2021. gadā sasniegs 7,2 % no IKP un 2022. gadā – 0,3 % no IKP.

2. tabula. Fiskālās prognozes galvenie virzītājspēki Avots: Eiropas Komisija

Iestādes pieņēma sekundāros tiesību aktus, kuros noteikti kritēriji atkārtotai iekļaušanai nodokļu norēķinu shēmā attiecībā uz nodokļu saistībām, kas tika pārtrauktas pirms pandēmijas. Šie tiesību akti ir daļa no pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās saistībā ar 8. pastiprinātas uzraudzības ziņojumu, un ar to tiek īstenota “otrā iespēja” tiem, kuri pēc regulējuma pārskatīšanas 2019. gada novembrī bija izstājušies no iepriekšējām norēķinu shēmām. Ar to ievieš kapitāla, ienākumu zuduma un stingras atbilstības kritērijus, kas ir atzinīgi vērtējams jauninājums regulējumā.

Fiskālie riski joprojām ir būtiski. Lielā mērā to pamatā joprojām ir nenoteiktība, kas saistīta ar pandēmijas attīstību, un papildu fiskālais atbalsts, kas varētu būt nepieciešams, lai mazinātu veselības krīzes sociālās un ekonomiskās izmaksas. Papildu riski ir saistīti ar valsts garantiju faktiskajām izmaksām un atmaksājamiem avansiem, kas pagarināti pandēmijas laikā. Plānotā pārdošanas un atpakaļnomas shēma attiecībā uz neaizsargātiem debitoriem piederošiem īpašumiem var radīt ievērojamas fiskālās izmaksas, ja to klasificē vispārējās valdības sektorā ( ). Riski, kas izriet no tiesvedības lietām pret Valsts nekustamā īpašuma sabiedrību (ETAD) un iepriekšēju reformu pašreizējo apstrīdēšanu, kā aprakstīts iepriekšējos ziņojumos, joprojām ir ievērojami. Migrācijas plūsmu atjaunošanās pasliktinātu fiskālo bilanci nākotnē. Visbeidzot, prognozē tiek pieņemts, ka tiks pilnībā izpildīti budžeta maksimālie apjomi, kas, ja netiks sasniegti, uzlabos fiskālos rezultātus, samazinot publisko izdevumu ieguldījumu izaugsmē.

VALSTS PARĀDA FINANSĒŠANA

Valsts peļņas likmju starpības kopš 2021. gada februāra ir bijušas stabilas – aptuveni 60 bāzes punkti piecu gadu termiņā. Labvēlīgos finansēšanas nosacījumus joprojām sekmē arī Eiropas Centrālās bankas atbalstošā monetārās politikas nostāja, arī tās pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programma. Grieķija saglabāja savu klātbūtni obligāciju tirgos un turpināja īstenot savu finansēšanas plānu. Martā tika piesaistīti 2,5 miljardi EUR, emitējot 30 gadu valsts obligāciju ar ienesīgumu nedaudz zem 2 %. Izsole vairāk nekā 10 reizes pārsniedza pieejamo skaitu, un tā bija pirmā Grieķijas 30 gadu valsts obligācija, kas tika emitēta kopš 2007. gada. Martā Grieķija arī daļēji pirms termiņa atmaksāja aizdevumus no Starptautiskā Valūtas fonda, kas ir atzinīgi vērtējams solis, kurš palīdz samazināt ārvalstu valūtu risku un raida pareizo signālu tirgiem. Atlikušais neatmaksāto aizdevumu apjoms Starptautiskajam Valūtas fondam ir 1,8 miljardi EUR. Vispārējās valdības naudas rezerves 2021. gada marta beigās bija aptuveni 28 miljardi EUR, kas būtu pietiekami, lai segtu vispārējās valdības finansējuma vajadzības ilgāk nekā gadu saskaņā ar pašreizējām fiskālajām prognozēm. 2021. gada aprīlī Standard & Poor’s paaugstināja Grieķijas valsts kredītreitingu par vienu iezīmi no BB- uz BB, vienlaikus saglabājot pozitīvu perspektīvu. Ar šo atjaunināto informāciju Grieķijas valsts reitings divās reitingu aģentūrās ir tikai divas iezīmes zem investīciju kategorijas.

PARĀDA ATMAKSĀJAMĪBAS ANALĪZE

Parāda atmaksājamības analīze ir atjaunināta, ņemot vērā atjaunināto makroekonomikas un fiskālo perspektīvu Komisijas 2021. gada pavasara prognozē. Metodika tika publicēta 8. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā. Regulējumā cieši ievērots Komisijas parāda atmaksājamības uzraudzības regulējums un ņemti vērā papildu alternatīvi scenāriji. Procentu likmju pieņēmumos izmantotās nākotnes likmes ir no 2021. gada marta beigām.

Ieilgusī pandēmija palielināja fiskālās stabilitātes riskus, ko daļēji kompensē gaidāmā ekonomikas atveseļošanās. Analīzes rezultāti liecina, ka pamatscenārijā parāda attiecība pret IKP, sākot no 2021. gada, turpina samazināties. Pamatscenārijā prognozēts, ka līdz desmitgades beigām parāds sasniegs 169 % un līdz 2047. gadam samazināsies zem 100 % no IKP.