Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs /* COM/2013/0812 final - 2013/0398 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Lauksaimniecības produktu un lauksaimniecības pārtikas produktu ražošana un tirdzniecība ir svarīga Eiropas Savienības priekšrocība. Veidojot aptuveni 18 % no pasaules eksporta un 20 % no pasaules importa, Savienība kopā ar Amerikas Savienotajām Valstīm var pretendēt uz pirmo vietu starp lauksaimniecības produktu importētājiem un eksportētājiem. Eiropas pārstrādes rūpniecībā lauksaimniecības pārtikas ražošana ir pirmajā vietā; tā veido 13,5 % no darbvietu skaita un 12,9 % no apgrozījuma. Šo rūpniecības nozari veido 310 000 uzņēmumi, no kuriem 99,1 % ir MVU[1]. Gadu gaitā nozare Eiropā ir vērsta uz to pārstrādāto produktu kvalitāti un pievienoto vērtību, kuri Eiropā un arī pasaulē tiek aizvien vairāk novērtēti. Šo produktu vērtība veido vairāk nekā divas trešdaļas no visa ES lauksaimniecības eksporta, un šai vērtībai ir vēl ļoti liels pieauguma potenciāls. Ir ļoti svarīgi, lai Eiropas lauksaimniecība un ar to cieši saistītā lauksaimniecības pārtikas rūpniecība saglabātu un palielinātu to konkurētspēju un to tirgus daļas gan iekšējā tirgū, gan eksportā, ievērojot ES saistības starptautisko tirdzniecības attiecību jomā. Tomēr Eiropas lauksaimniecība patlaban atrodas daudz sīvākas konkurences apstākļos, jo īpaši tirgu globalizācijas dēļ. Šai tendencei būtu jāsaglabājas nākamajos gados, arī ņemot vērā iespējamo Dohas raunda sarunu noslēgšanos un divpusējos un reģionālos nolīgumus, par kuriem pašlaik norit sarunas. Lai gan šie nolīgumi bieži vien ir bijuši bažu objekts, tie var arī radīt nozīmīgas iespējas šai nozarei. Tomēr iekšējā tirgū tikai neliela Eiropas patērētāju daļa apzinās tos pūliņus, ko pielikuši Eiropas lauksaimnieki, lai piegādātu augstas kvalitātes, veselīgus un drošus produktus. Tikai 14 % eiropiešu atpazīst to produktu logotipus, kuriem piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) vai aizsargāts ģeogrāfiskās izcelsmes nosaukums (AĢIN), kas ir Eiropas kvalitātes galvenās shēmas, ko ieviesusi Savienība. Tas pats saistībā ar eksportu; pūliņi attiecībā uz ieguldījumu tirdzniecībā attālākos tirgos ir uzdevums nozarei, kuru galvenokārt veido MVU, pat mikrouzņēmumi. Šī situācija, protams, ir izaicinājums Eiropas lauksaimniekiem, taču tā arī paver iespējas, kuras efektīvi jāatbalsta, jo īpaši izmantojot Kopīgās lauksaimniecības politikas instrumentus. Jo Eiropas lauksaimnieku panākumi būs atkarīgi no viņu spējas palielināt savu tirgus daļu un ļaut ārkārtīgi konkurētspējīgajai pārtikas rūpniecībai saglabāt nozīmīgo vietu ES ekonomikas un tirdzniecības sistēmā. Šajā kontekstā nepieciešama moderna un vērienīga veicināšanas politika, kura ir guvusi mācību no tām veicināšanas programmām, kuras īstenotas līdz šim un ir papildu posms kopējās lauksaimniecības politikas modernizācijā. Mērķis ir atbalstīt lauksaimniecības nozari, jo īpaši MVU un ražotāju organizācijas, kas ir šīs nozares pamats. lai tie varētu sniegt lielu un dinamisku ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē visā Savienībā un jo īpaši lauku apvidos. Tam nepieciešama pārstrukturēta veicināšanas politika tās labuma guvējiem (valsts vai Eiropas ražotāju, profesionālās un starpnozaru organizācijas), kurai ir papildu līdzekļi un kurā iekļautas dažādas pieejas gan attiecībā uz iekšējo tirgu, gan trešo valstu tirgiem. Šā priekšlikuma finansējums, kuram paredzēts pakāpenisks, taču ievērojams līdzekļu piešķīrums veicināšanas pasākumiem, tiks veikts to summu robežās, kas jau paredzētas ES kopējai lauksaimniecības politikai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Šie izdevumi ir aprēķināti, par pamatu ņemot iespējas, kas jāizmanto trešās valstīs, pieaugošā pieprasījuma rezultātā, piemēram Āzijā, kur līdz 2050. gadam tikai valstīs, kuras ir ASEAN[2]locekles, sagaidāms lauksaimniecības produktu imports par vairāk nekā 17 miljardiem dolāru[3]. Papildus pieaugošajam pieprasījumam jo īpaši no jaunietekmes tirgiem, kuri jau ir ļoti svarīgi ES lauksaimniecības un pārtikas produktu eksportam, mūsu piekļuve tirgum kopumā uzlabosies, kad daudzās pašreizējās pārrunas par tirdzniecību būs pabeigtas. Jau notiekošajās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem pārstāvēti tirgi, kuru pašreizējā vērtība lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozarē ir aptuveni EUR 35 miljardi gadā. Pieprasījuma pieaugums un tirdzniecības būtisko elementu liberalizācija, izmantojot šīs sarunas, acīmredzot ļaus šo skaitli ievērojami palielināt. Piemēram, līdz 2027. gadam vērienīgs brīvās tirdzniecības nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm varētu palielināt lauksaimniecības ražojumu eksportu no ES par aptuveni 15 % (par EUR 1,7 miljardiem gadā vairāk) un pārstrādāto lauksaimniecības produktu eksportu par 45 % (par EUR 13,4 miljardiem vairāk gadā)[4] Attiecībā uz Japānu vērienīga brīvās tirdzniecības nolīguma gadījumā lauksaimniecības pārtikas produktu eksports ilgtermiņā pieaugtu par 137 % (par EUR 5,9 miljardiem vairāk gadā)[5]. Tātad runa ir par stratēģisku un strukturējošu iespēju Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozarei, kura jāizmanto, pateicoties vērienīgai un jaunai politikai, ņemot vērā Eiropas MVU nozīmi šajā nozarē. Šiem uzņēmumiem nepieciešams atbalsts, zināšanas un stimuls, lai izmantotu šīs lielās iespējas. Tam nepieciešama vērienīga politika, kas atbilstu šai iespējai. Summas, kas iekļautas šajā priekšlikumā, ļaus ticami īstenot šo politiku nākamajos gados. Vispārīga informācija Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) padara iespējamu Eiropas lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozares potenciāla izmantošanu. Pašlaik norisinās reformu process, kas dos iespēju šai politikai pēc 2013. gada pilnvērtīgi veicināt stratēģiju "Eiropa 2020" gudrai, noturīgai un iekļaujošai izaugsmei, atbalstot lauksaimniecību kā avotu nodrošinātībai ar pārtiku, ilgtspējīgai dabas resursu izmantošanai un lauku apvidu dinamismam. Vienlaikus nepieciešams reformēt informācijas un veicināšanas politiku attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas ir viens no KLP instrumentiem. KLP instrumentam – Eiropas lauksaimniecības produktu veicināšanas politikai – jāturpina "Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2020. gada perspektīvā" mērķi un jo īpaši mērķis stiprināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju gan iekšējā tirgū, gan trešās valstīs, izvirzot šādus īpašos mērķus: – palielināt patērētāju zināšanas par Eiropas lauksaimniecības produktu sevišķajām īpašībām; – attīstīt un atvērt jaunus tirgus Eiropas lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs; – uzlabot politikas efektivitāti un lietderību. Saistībā ar KLP Savienības atbalsts informācijai par lauksaimniecības produktiem un to veicināšana ir pieaudzis. Līdz 2000. gadam informācijas un veicināšanas pasākumi bija paredzēti nozares līmenī. 2000. gadā ar nozari saistītie pasākumi tika iekļauti horizontālā shēmā. No 2000. gada līdz 2007. gadam šie pasākumi tika pārvaldīti atbilstoši divām atsevišķām regulām, viena – par iekšējo tirgu, bet otras mērķis bija trešās valstis.[6] No 2008. gada abas pieejas tika apvienotas vienotā horizontālā shēmā (Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008[7] un Komisijas Regula EK Nr. 501/2008[8]) bez nozīmīgiem grozījumiem saturā. Priekšlikuma mērķi Šā priekšlikuma mērķi ir ļaut īstenot informācijas un veicināšanas pasākumus iekšējā tirgū un trešās valstīs, kas nepieciešami lauksaimniecības nozarei, lai tā varētu atrisināt daudzās problēmas, ar kurām tā saskaras pieaugošas konkurences un tirgu atvērtības situācijā. Eiropas lauksaimniecības panākumi būs atkarīgi no tās spējas palielināt savu tirgus daļu un ļaut ārkārtīgi konkurētspējīgajai pārtikas rūpniecības nozarei (pārtikas ķēde veido 6 % no Savienības IKP) saglabāt nozīmīgu vietu Savienības ekonomikas un tirdzniecības sistēmā. Pasākumi notiks atbilstīgi Eiropas informācijas un veicināšanas stratēģijai, kas nosaka prioritātes attiecībā uz tirgiem, produktiem vai vēstījumiem, kuri jāizceļ (piemēram, produktiem ar augstu pievienoto vērtību), ņemot vērā sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu, ienesīgākos tirgus, un tādējādi izvairoties no līdzekļu sadrumstalotības un izkliedētības. No šā priekšlikuma tiek sagaidīta to pasākumu samēra pārskatīšana, kuru mērķis ir trešās valstis. Lai palielinātu to pasākumu skaitu un kvalitāti saskaņā ar 2020. gada KLP reformu, kas mudina lauksaimniekus strukturēties, shēmu padarīt pieejamu jauniem labuma guvējiem, piemēram, ražotāju organizācijām. Tāpat arī jāmeklē lielākā ieguldījumu atdeve no šiem pasākumiem un jāparedz stingra sistēma attiecībā uz iespējām norādīt produktu vai preču zīmju izcelsmi kā galvenā vispārējā vēstījuma ilustrāciju, izceļot Eiropas lauksaimniecības produktiem raksturīgās īpašības. Programmas, ko iesnieguši dažādu dalībvalstu ekonomikas dalībnieki, ievērojami palielina Eiropas pievienoto vērtību, tās izceļ Eiropas lauksaimniecības produktu daudzveidību, un reforma atbalstīs šīs programmas. Komisijas iniciatīvas, piemēram, augsta līmeņa tirdzniecības misijas vai dalība starptautiskas nozīmes gadatirgos, veicina jaunu tirgu atvēršanu Eiropas lauksaimniecības produktiem. Priekšlikumā paredzēts attīstīt jaunus tehniskā atbalsta dienestus, kas domāti ieinteresētajām personām, sekmējot informācijas apmaiņu par informācijas un veicināšanas pasākumiem vai labu praksi un padarot iespējamu viņu kompetences attīstību. Tā mērķis cita starpā ir vienkāršot informācijas un veicināšanas politikas pārvaldību. Tajā izteikts priekšlikums Komisijai būt aktīvākai daudzvalstu programmu pārvaldībā, lai atvieglotu to izveidi un īstenošanu. Dalībvalsts un Komisijas attiecīgie uzdevumi pasākumu uzraudzībā un kontrole jāpadara skaidrāki, lai izvairītos no dublēšanas un ilgstošām procedūrām. Tiek piedāvāta atlase tikai Komisijas līmenī. Visbeidzot, katram pasākumam sekos sistemātisks ietekmes novērtējums, lai apstiprinātu, ka izvirzītie mērķi tiešām ir sasniegti. Tiks ieviesta novērtēšanas sistēma, lai, izmantojot ar stratēģijas mērķiem saistītu kopēju rādītāju kopumu, saskaņā ar kopējo KLP uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, izmērītu veicināšanas politikas rezultātus. ES pievienotā vērtība Lauksaimniecības politika ir Eiropas politika. Dalībvalstis 28 lauksaimniecības politiku vietā apvieno resursus, lai veidotu kopēju Eiropas politiku ar kopīgu budžetu. Lauksaimniecība ir vienīgā nozare, kuru regulē kopēja politika un kurā kopīgi noteikumi, tostarp tie, kas attiecas uz veicināšanu, ir paredzēti Līgumā. Pašreizējai KLP reformai ir jāizpaužas visos šīs politikas instrumentos. Konkrēti, vienotā tirgū pasākumam ES līmenī būs liels sviras efekts, lai a) atvieglotu vispārīgas informācijas programmu ieviešanu, kuras, ņemot vērā to raksturu, dalībvalstis vai uzņēmumi pilda maz un vēl mazāk pašreiz, ekonomiskās krīzes situācijā un b) īstenotu daudzvalstu programmas, kas sniedz dalībvalstīm pieredzes apmaiņas iespēju un ir apjomradītu ietaupījumu avots. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Notika plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Zaļā grāmata, ko Komisija laida klajā 2011. gada 14. jūlijā, izraisīja debates, kuru rezultāti tika paziņoti konferences par veicināšanu dalībniekiem, ko 2011. gada novembrī bija noorganizējusi Eiropas Savienības Polijas prezidentūra. Padome 2011. gada decembrī pieņēma secinājumus par Zaļo grāmatu. Eiropas Parlaments 2012. gada 20. novembrī pieņēma rezolūciju, pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi paziņojumu par šo tematu. Apspriešanās notika arī Padomdevējā komitejā veicināšanas jautājumos un ekspertu grupā par KLP vienkāršošanu šo grupu sanāksmēs 2012. gada martā. Pašreizējās shēmas izvērtēšana Eiropas Komisijas pasūtītais novērtējums, ko veica ārējais konsultants, ir publicēts 2012. gada janvārī. Šajā novērtējumā sniegts pašreizējās shēmas vispārīgs un neatkarīgs novērtējums. Tajā pētīta ES informācijas un veicināšanas politikas attiecībā uz lauksaimniecības produktiem piemērotība un efektivitāte atbilstīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 3/2008 izvirzītajiem mērķiem un tās saskaņotību ar citiem veicināšanas pasākumiem, kas īstenoti saistībā ar KLP. Analīze attiecas uz laikposmu no 2002. gada līdz 2010. gadam. Ietekmes novērtējums Pamatojoties uz pašreizējā politiskā regulējuma novērtējumu un nākotnē paredzamo problēmu un vajadzību analīzi, ietekmes novērtējumā izvērtēta un salīdzināta trīs dažādu scenāriju ietekme. Šie reformas scenāriji tika izstrādāti atbilstīgi trijiem selektīviem scenārijiem, kas izrietēja no publiskās apspriešanas un dažādo ieinteresēto personu nostājas, proti, mērķtirgus(‑i), Eiropas veicināšanas stratēģijas esība vai tās neesība un, visbeidzot, noteikumi attiecībā uz privātām preču zīmēm un produktu izcelsmi. Tika formulēti trīs scenāriji, lai ietekmētu lēmuma pieņemšanu. • Uzlabotā status quo scenārijs attiecas uz ierobežotu veicināšanas politikas pieņemšanu. Šajā scenārijā tiek atzīta veicināšanas politikas pievienotā vērtība un ir centieni labot konstatētos trūkumus, lai politiku vienkāršotu un padarītu pieejamāku, lai labuma guvēji varētu gūt vislielāko labumu no piedāvātajiem instrumentiem un lai viņiem palīdzētu atbilstošs tehniskais atbalsts. • Mērķa scenārijs, kurā papildus kārtībai, kas sniegtas uzlabotā status quo scenārijā, piedāvā labāku pasākumu mērķu noteikšanu iekšējā un ārējā tirgū, izstrādājot un ieviešot stratēģiju. Tas arī veicina dažādu dalībvalstu ekonomikas dalībnieku sadarbību (nododot daudzvalstu programmas tiešai pārvaldībai). Turklāt šī stratēģija ļaus paplašināt to produktu un tēmu loku, uz kurām attiecas veicināšanas shēma. Visbeidzot, šajā scenārijā ir ieteikums labāk izmantot produktu izcelsmes un preču zīmju norādes (piemēram, preču zīmes uz reklāmkarogiem). • Tikai trešām valstīm paredzētais scenārijs ir tikpat vērienīgs attiecībā uz politikas rezultātu kā mērķa scenārijs, taču tieši Komisijas (ievērojot atlases stratēģiju) pārvaldītos veicināšanas pasākumus koncentrē tikai attiecībā uz trešām valstīm. Šajā scenārijā ir iekļauti uzlabotā status quo scenārijā piedāvātie uzlabošanas elementi. Turklāt papildus vispārējai veicināšanai shēma attiektos arī uz atsevišķu privātu preču zīmju tirdzniecības veicināšanas pasākumiem un to varētu attiecināt uz paplašinātu produktu un tēmu sarakstu. Uzlabotā status quo scenārijs šķiet pārāk maz vērsts uz pasākumiem ar lielu pievienoto vērtību Eiropas Savienībai, bet tikai trešām valstīm paredzētais scenārijs ir pārāk riskants situācijā, kad zināšanu līmenis par lauksaimniecības produktiem Eiropā ir zems, mērķa scenārijs turpretī saskaņā ar ietekmes analīzi ir vislīdzsvarotākais scenārijs, lai noteiktu tādas veicināšanas shēmas robežas, kas vairāk vērsta uz nozaru un lauksaimniecības tirgu ekonomiskās izaugsmes nepieciešamību, vienlaikus uzlabojot Eiropas patērētāju zināšanas, saskaroties ar aizvien plašāku produktu klāstu. 3. Shēmas pārvaldība Pašlaik shēma tiek pārvaldīta, īstenojot dalīto pārvaldību (galvenie izdevumi, kas saistīti ar programmu īstenošanu) un tiešo pārvaldību (Komisijas ierosinātie informācijas un veicināšanas pasākumi). Šīs regulas rezultātā vajadzētu sasniegt vispārēju un nozīmīgu īstenoto pasākumu skaita pieaugumu un tātad izdevumu pieaugumu, gan īstenojot dalīto pārvaldību, gan tiešo pārvaldību, īpaši pieaugot to pasākumu proporcijai, kas tiek pārvaldīti, īstenojot tiešo pārvaldību, ko izraisa daudzvalstu programmu pāreja uz šo pārvaldības veidu, lai sekmētu to īstenošanu. Par pamatu ņemot izmaksu lietderības analīzi, Komisija var lemt par visu pārvaldības uzdevumu vai to daļas nodošanu izpildaģentūrai, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[9] 62. pantu. Komisijas paziņojumā "Budžets stratēģijai „Eiropa 2020"[10], Komisija ierosināja vairāk izmantot pastāvošās izpildaģentūras. Šajā kontekstā un atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003[11] 3. panta 4. punkta noteikumiem un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. xxx/xxxx par KLP finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību[12] [KLP horizontālā regula] 6. panta g) punktam Komisijas nodoms ir dažus uzdevumus saistībā ar informācijas un veicināšanas programmu tiešo pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz daudzvalstu programmām un vienkāršu programmu priekšlikumu novērtēšanu nodot pastāvošai izpildaģentūrai, lai sniegtu labākas kvalitātes pakalpojumus un palielinātu ES pamanāmību saistībā ar tās informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. 4. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pants un 43. pants. Subsidiaritātes princips un proporcionalitātes princips · Subsidiaritātes princips ES veicināšanas un informācijas politika lietderīgi papildina un stiprina dalībvalstu īstenotos pasākumus, galvenokārt popularizējot produktu tēlu ES un trešo valstu patērētāju vidū, jo īpaši attiecībā uz pārtikas produktu kvalitāti, uzturvērtību un nekaitīgumu, kā arī ražošanas metodēm. Palīdzot atvērt jaunus tirgus trešās valstīs, šai darbībai ir arī sviras efekts uz valsts un privātajām iniciatīvām. Priekšlikums ir ES un dalībvalstu dalītā kompetencē un ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. · Proporcionalitātes princips Tā kā pieaug tirdzniecības liberalizācija, tostarp lauksaimniecības un pārtikas produktu tirdzniecības liberalizācija, ES dalībvalstu un trešo valstu savstarpējās tirdzniecības attiecības paplašinās aizvien vairāk. Šajā kontekstā un ņemot vērā KLP orientāciju uz tirgu, regula par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs ir būtisks instruments, kas ir saskaņā ar PTO Nolīguma par lauksaimniecību jauno satvaru. Tāpēc ES pienākums ir veicināt ES lauksaimniecības produktu augstas kvalitātes standartus un sekmēt kopīgas veicināšanas pasākumu programmas, kurās iesaistītas vairākas ES valstis vai vairākas lauksaimniecības nozares. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. 5. IETEKME UZ BUDŽETU Attiecībā uz pašreizējo situāciju, priekšlikumā paredzēta pakāpeniska, taču ievērojama budžeta piešķīrumu palielināšana informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (no EUR 61,5 milj. 2013. gada budžetā līdz EUR 200 milj. 2020.gadā). Sīkāki dati par priekšlikuma ietekmi uz budžetu sniegti finanšu pārskatā. Priekšlikumā attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS) no 2014. gada līdz 2020. gadam attiecībā uz pirmo KLP pīlāru iekļauti tiešie maksājumi un saistītie izdevumi par pasākumiem, kas saistīti ar tirgu. Piesardzības nolūkā Komisija ir ņēmusi vērā Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumus par DFS. Ar nosacījumu, ka tiek pieņemta regula par DFS, informācijas un veicināšanas pasākumi tiks finansēti no summas, par kuru vienojusies Eiropadome. 2013/0398 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu un 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[13], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[14], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008[15] Savienība drīkst veikt informācijas un veicināšanas pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un to ražošanas veidu, kā arī uz dažiem pārtikas produktiem uz lauksaimniecības produktu bāzes iekšējā tirgū un trešās valstīs. (2) Šo pasākumu mērķis ir stiprināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju gan iekšējā tirgū, gan trešās valstīs, paaugstinot patērētāju zināšanu līmeni par Savienības lauksaimniecības produktu un no lauksaimniecības produktiem ražotu produktu izcilību, kā arī attīstot un atverot jaunus tirgus. Šie pasākumi lietderīgi papildina un pastiprina dalībvalstu veiktos pasākumus. (3) Ņemot vērā gan gūto pieredzi, gan lauksaimniecības nozares un tirgu attīstības perspektīvas gan Savienībā, gan ārpus tās, būtu jāpārskata ar Regulu (EK) Nr. 3/2008 noteiktā shēma un tā jāpadara efektīvāka un saskanīgāka. Tādēļ būtu lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 3/2008 un aizstāt to ar jaunu. (4) Ievērojot konkurences noteikumus, pasākumi attiecībā uz iekšējo tirgu jāierobežo līdz informācijas pasākumiem par Savienības lauksaimniecības ražošanas veidu specifiku vai par tēmām, kas svarīgas Savienībai, piemēram, Eiropas kvalitātes shēmas, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012[16] (5) Ir jāparedz arī pasākumi attiecībā uz Savienības produktu autentiskuma vērtības izcelšanu, lai uzlabotu patērētāju zināšanas par autentisku produktu labajām īpašībām, salīdzinājumā ar produktu imitāciju vai viltojumiem; tas ievērojami veicinās zināšanas gan Savienībā, gan arī trešās valstīs par simboliem, norādēm un saīsinājumiem, kas pierāda atbilstību Eiropas kvalitātes shēmām, kas noteiktas ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012. (6) Savienība eksportē galvenokārt gatavus lauksaimniecības produktus, tostarp arī lauksaimniecības produktus, uz kuriem neattiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību ("Līgums") I pielikums. Tāpēc būtu jāizveido informācijas un veicināšanas shēma dažiem pārtikas produktiem, kuri ražoti no lauksaimniecības produktiem saskaņā ar citām kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) shēmām, piemēram, Eiropas kvalitātes shēmas, kurās jau paredzēti noteikumi attiecībā uz šiem produktiem. (7) Informācija par Eiropas vīniem un to reklamēšana ir viens no galvenajiem pasākumiem saistībā ar atbalstu vīnkopības nozarei, kas paredzēts KLP. Tāpēc būtu jāierobežo tāda vīna atbilstība, uz kuru attiecas informācijas un veicināšanas pasākumi saistībā ar pašreizējo shēmu, to attiecinot tikai uz gadījumu, kad vīns ir saistīts ar kādu citu lauksaimniecības vai pārtikas produktu. (8) Laikposmā no 2001. gada līdz 2011. gadam tikai 30 % no budžeta, kas paredzēts informācijas un veicināšanas pasākumiem atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 3/2008, bija paredzēti trešām valstīm, lai gan šiem tirgiem ir liels pieauguma potenciāls. Būtu jāparedz īpaša kārtība, lai sekmētu – ar mērķi sasniegt 75 % no lēstajām izmaksām – vairāk informācijas un veicināšanas pasākumu īstenošanu attiecībā uz Savienības lauksaimniecības produktiem trešās valstīs, jo īpaši, izmantojot pastiprinātu finansiālo atbalstu. (9) Lai nodrošinātu īstenoto informācijas un veicināšanas pasākumu ietekmi, tie būtu jāparedz saistībā ar informācijas un veicināšanas programmām. Līdz šim šīs programmas iesniedza profesionālās vai starpnozaru profesionālās organizācijas. Lai palielināto piedāvāto pasākumu skaitu un kvalitāti, būtu jāpaplašina labuma guvēju loks, iekļaujot ražotāju organizācijas. Turklāt Komisijai jābūt iespējai paplašināt šīs programmas, īstenojot pasākumus pēc pašas iniciatīvas, jo īpaši ar mērķi sekmēt jaunu tirgu atvēršanu. (10) Informācijas un veicināšanas pasākumiem, ko līdzfinansē Savienība, jāsniedz īpaša Eiropas dimensija. Šajā nolūkā un lai izvairītos no līdzekļu izkliedētības un palielinātu Eiropas pamanāmību, izmantojot šos informācijas un veicināšanas pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, būtu jāparedz darba programmas izveide, kurā noteiktas šo pasākumu stratēģiskās prioritātes attiecībā uz iedzīvotājiem, produktiem, mērķa tēmām vai tirgiem, kā arī informācijas un veicināšanas vēstījuma raksturs. Komisija jo īpaši ņems vērā mazo un vidējo uzņēmumu noteicošo vietu lauksaimniecības pārtikas nozarē, nozares, kuras izmanto īpašos pasākumus, kas paredzēti 154., 155. un 156. pantā [Eiropas Parlamenta un Padomes (datums, gads) Regulā (ES) XXX/20.. par lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju (Vienotā TKO regula) (COM(2011)626] un brīvās tirdzniecības nolīgumos, īstenojot Eiropas Savienības tirdzniecības politiku, kura attiecas uz trešām valstīm. (11) Lai nodrošinātu efektīvu informācijas un veicināšanas pasākumu īstenošanu, to izpilde jāuztic rūpīgi atlasītām izpildes struktūrām. (12) Papildus informācijas un veicināšanas pasākumiem Komisijai jāattīsta un jākoordinē tehniskā atbalsta dienesti Eiropas līmenī, lai palīdzētu ekonomikas dalībniekiem piedalīties līdzfinansētajās programmās, lai īstenotu efektīvas kampaņas vai attīstītu to darbību eksporta jomā. (13) Tie informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko līdzfinansē Savienība, nav orientēti uz preču zīmēm, ne uz to īpašo izcelsmi. Tomēr preču zīmju vai izcelsmes norādei var būt sviras efekts attiecībā uz veicināšanas pasākumiem jo īpaši trešās valstīs. Tāpēc, ievērojot īpašos ieviešamos noteikumus un jo īpaši industriālā īpašuma aizsardzības tiesības, lielāka pamanāmība būtu jāpiešķir preču zīmēm un izcelsmei vienlaikus saglabājot pareizo līdzsvaru starp tādu vispārēju vēstījumu izvirzīšanu priekšplānā, kas attiecas uz lauksaimniecības un tādu pārtikas produktu raksturīgajām īpašībām, kuri ražoti no Savienības lauksaimniecības produktiem. (14) Savienība cenšas vienkāršot KLP regulatīvo vidi. Šī pieeja jāpiemēro arī regulai par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Jo īpaši ir jāpārskata informācijas un veicināšanas programmu administratīvās pārvaldības principi, lai tos vienkāršotu un ļautu Komisijai izstrādāt noteikumus un procedūras, lai regulētu programmu pieteikumu iesniegšanu un atlasi. (15) Turklāt sadarbība starp dažādu dalībvalstu ekonomikas dalībniekiem ievērojami paaugstina Eiropas pievienoto vērtību un Eiropas lauksaimniecības ražojumu daudzveidības lielāku pamanāmību. Lai gan prioritāte ir piešķirta tām programmām, ko kopīgi izstrādājušas dažādu dalībvalstu programmu iesniedzējas organizācijas, tās laikposmā no 2001. gada līdz 2011. gadam veidoja tikai 16 % no informācijas un veicināšanas pasākumiem paredzētā budžeta atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 3/2008. Pamatojoties uz šo konstatējumu, lai pārvarētu pašreizējos īstenošanas šķēršļus, būtu jāparedz jauni noteikumi, jo īpaši attiecībā uz budžeta pārvaldību. (16) Būtu jānosaka pasākumu finansēšanas kritēriji. Vispārīgs noteikums, lai pasākumus ierosinājušās ieinteresētās organizācijas un dalībvalstis uzņemtos atbildību, ir tāds, ka Savienībai būtu jāsedz tikai daļa no pasākumu izmaksām. Dažas administratīvās un personāla izmaksas, kas nav saistītas ar KLP īstenošanu, ir informācijas un veicināšanas pasākumu sastāvdaļa un tām varēs būt tiesības saņemt Savienības finansējumu. (17) Būtu jāveic katra pasākuma uzraudzība un novērtējums, lai uzlabotu tā kvalitāti un parādītu tā efektivitāti. Šajā sakarībā būtu jānosaka rādītāju saraksts un jānovērtē veicināšanas politikas ietekme saistībā ar tās stratēģiskajiem mērķiem. Komisijai būtu jānosaka šīs politikas uzraudzības un novērtēšanas satvars saskaņā ar kopējo KLP uzraudzības un novērtēšanas satvaru. (18) Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu saskaņotību un efektivitāti, kā arī to labu pārvaldību un Savienības finansējuma efektīvu izmantošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus atbilstīgi Līguma 290. pantam attiecībā uz atbilstošajiem preču zīmju un produktu izcelsmes norādījumu pamanāmības nosacījumiem, priekšlikuma iesniedzēju struktūru atbilstības kritērijiem, izpildorganizāciju konkursa noteikumiem, kā arī nosacījumiem, atbilstīgi kuriem priekšlikuma iesniedzēja struktūrai var atļaut pašai izpildīt dažas programmas daļas, un, visbeidzot, attiecībā uz vienkāršu informācijas un veicināšanas programmu izmaksu atbilstības kritērijiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp arī vēršoties pie ārējiem ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina savlaicīga, pienācīga un vienlaicīga vajadzīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (19) Lai veicinātu netraucētu pāreju no sistēmas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 3/2008, uz sistēmu, kas izveidota ar šo regulu, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka pārejas noteikumus, pārejot no Regulā (EK) Nr. 3/2008 minētajiem noteikumiem uz šajā regulā minētajiem noteikumiem. (20) Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai pieņemtu īstenošanas aktus attiecībā uz darba programmu, ar ko nosaka stratēģiskās prioritātes, vienas valsts programmu atlasi, izpildes, uzraudzības un kontroles kārtību, attiecībā uz noteikumiem par nolīgumu noslēgšanu par to atlasīto vienas valsts programmu īstenošanu, kuras atlasītas saskaņā ar šo regulu, kā arī kopīgo satvaru programmu ietekmes novērtēšanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[17]. (21) Lielākas dažādo veicināšanas pasākumu saskaņotības nolūkā saistībā ar KLP pirmo pīlāru, pašreizējiem informācijas un veicināšanas pasākumiem atbilstīgi [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai[18] (ES) Nr.. /20..[COM (2011)626], par pamatu ņemot šo regulu, vajadzētu atbilst horizontālajā līmenī nosakāmajām stratēģiskajām prioritātēm. (22) Ņemot vērā saikni starp veicināšanas politiku un citiem KLP instrumentiem, šīs regulas mērķus Savienības līmenī var sasniegt efektīvāk, izmantojot Savienības finansējuma daudzgadu garantiju un koncentrējoties uz skaidri noteiktām prioritātēm. Tāpēc šī regula atbilst Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktā noteiktajam subsidiaritātes principam. Tā kā šīs regulas darbības joma aprobežojas ar tās mērķu sasniegšanai vajadzīgajiem pasākumiem, tā ir saskaņā arī ar minētā Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets Informācijas un veicināšanas pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un dažiem pārtikas produktiem, kas ražoti no lauksaimniecības produktiem (turpmāk "informācijas un veicināšanas pasākumi"), iekšējā tirgū vai trešās valstīs pilnībā vai daļēji var finansēt no Savienības budžeta, ievērojot šajā regulā paredzētos noteikumus. 2. pants Pasākumi iekšējā tirgū Atbalstāmie pasākumi iekšējā tirgū ir: a) informācijas pasākumi, kuru mērķis ir izcelt Savienības lauksaimniecības produktu ražošanas veidu specifiku, jo īpaši saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, autentiskumu, uzturvērtību un veselīgumu, dzīvnieku labturību vai vides aizsardzību; b) informācijas pasākumi par tēmām, kas minētas 5. panta 4. punktā. 3. pants Pasākumi trešās valstīs Atbalstāmie pasākumi trešās valstīs ir: a) informācijas pasākumi, kuru mērķis ir izcelt lauksaimniecības un pārtikas produktu īpašības, un par tematiem, kas minēti 5. panta 4. punktā. b) veicināšanas pasākumi, kuru mērķis ir palielināt to lauksaimniecības un pārtikas produktu pārdošanu, kuru izcelsme ir ES. 4. pants Pasākumu raksturojums 1. Informācijas un veicināšanas pasākumi netiek virzīti atkarībā no preču zīmēm. Tomēr produktu preču zīmes par būt pamanāmas produktu demonstrāciju vai degustāciju laikā vai uz informācijas un reklāmas materiāliem, ievērojot īpašus nosacījumus saskaņā ar 6. panta a) punktu. 2. Informācijas pasākumi nemudina patērēt produktu tā īpašās izcelsmes dēļ. Tomēr īpašos apstākļos, kas jāpieņem saskaņā ar 6. panta b) punktu, produkta izcelsme var būt redzama uz informācijas un reklāmas materiāliem. 3. Informācijas un veicināšanas pasākumus īsteno saistībā ar: a) informācijas un veicināšanas programmām (turpmāk "programmas"), kuru mērķis ir ar saskaņotu pasākumu kopumu vairot informāciju par noteiktām tēmām vai attiecīgiem produktiem, kā arī par to pārdošanu; b) Komisijas ierosmi. 5. pants Attiecīgie produkti un tēmas 1. Uz 3. pantā minētajiem informācijas un veicināšanas pasākumiem un 2. pantā un 3. panta a) punktā minēto ražošanas paņēmienu un tematu ilustrāciju attiecas šādi produkti: a) lauksaimniecības produkti, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk "Līgums") I pielikumā, izņemot zivsaimniecības un akvakultūras produktus, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. [COM (2011)416 I pielikumā[19] , un tabakas izstrādājumus. b) pārtikas produkti, kuri ražoti no lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I punktā; c) stiprie alkoholiskie dzērieni ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 110/2008[20]. 2. Uz vīnu var attiecināt informācijas un veicināšanas pasākumus, ar noteikumu, ka uz citiem 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem produktiem arī var attiecināt attiecīgo programmu. 3. Attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas minēti 1. punkta c) apakšpunktā un attiecībā uz vīnu, kas minēts 2. punktā, pasākumi, kas domāti iekšējam tirgum ir tikai patērētāju informēšanas pasākumi par Eiropas kvalitātes shēmām attiecībā uz ģeogrāfiskajām norādēm. 4. Temati, kas minēti 2. panta b) punktā un 3. panta a) punktā ir: a) kvalitātes shēmas, kas noteiktas ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012, ar Regulu (EK) Nr. 110/2008 un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/20..[gads, datums], ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (Vienotā TKO regula) (COM(2011)626)]; b) bioloģiskā produktu ražošana, kas noteikta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007[21]; c) īpašas kvalitātes tālāko reģionu lauksaimniecības produktu logotips, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013[22] 21. pantā; 6. pants Deleģētās pilnvaras Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu attiecībā uz: a) īpašiem preču zīmju pamanāmības nosacījumiem produktu demonstrēšanas un degustēšanas laikā un par informācijas un veicināšanas materiāliem, kas minēti 4. panta 1. punktā; b) nosacījumiem attiecībā uz produktu izcelsmes norādi, kas minēta 4. panta 2. punktā. II nodaļa INFORMĀCIJAS UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMU ieviešana 1. iedaļa Vispārīgie noteikumi 7. pants Priekšlikumu iesniedzējas struktūras Programmu drīkst iesniegt: a) valsts profesionālās vai starpnozaru profesionālās organizācijas; b) Eiropas profesionālās un starpnozaru profesionālās organizācijas; c) ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/20...[gads, datums, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju (Vienotas TKO regula) (COM(2011)626 106. un 107. pantā. 8. pants Darba programma 1. Informācijas un veicināšanas pasākumi sekmē Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju gan iekšējā tirgū gan trešās valstīs. Sasniedzamie mērķi tiks noteikti 2. punktā minētajā darba programmā. 2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem darba programmu, kurā noteikti sasniedzamie mērķi, prioritātes, plānotie rezultāti, īstenošanas kārtība un finansējuma plāna kopējā summa. Tajā iekļauti arī novērtēšanas kritēriji, finansējamo pasākumu apraksts, katram pasākuma veidam piešķirtā summa, provizorisks īstenošanas grafiks, bet attiecībā uz dotācijām — maksimālais līdzfinansējuma apjoms. Pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 3. Darba programma, kas minēta 1. punktā, tiek īstenota, Komisijai publicējot: a) attiecībā uz vienas dalībvalsts programmām — uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, jo īpaši iekļaujot piedalīšanās nosacījumus un galvenos novērtēšanas kritērijus, b) attiecībā uz daudzvalstu programmām, kuras iesaka vairākas organizācijas, — uzaicinājumu izteikt priekšlikumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[23] I daļas VI sadaļu. 9. pants Programmas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) "vienas dalībvalsts programma". ir programma, kuru var iesniegt viena vai vairākas iesniedzējas struktūras, kuras noteiktas 7. panta a) un c) punktā un kuras ir no vienas dalībvalsts; b) "daudzvalstu programma" ir programma, kuru var iesniegt vairākas priekšlikuma iesniedzējas struktūras, kuras noteiktas 7. panta a) un c) punktā un ir no vairākām dalībvalstīm vai viena vai vairākas 7. panta b) punktā minētās Eiropas organizācijas. 10. pants Komisijas ierosināti pasākumi 1. Komisija var īstenot informācijas un veicināšanas pasākumus, kas aprakstīti 2. un 3. pantā. Šie pasākumi var būt jo īpaši šādi: piedalīšanās tirdzniecības gadatirgos un starptautiskas nozīmes izstādēs, gan stendos, gan veicot pasākumus Savienības produktu atpazīstamības veicināšanai. 2. Komisija attīsta tehniskā atbalsta dienestu, jo īpaši, lai paplašinātu zināšanas par dažādiem tirgiem, lai uzturētu dinamisku profesionāļu tīklu, kas saistīts ar informācijas un veicināšanas politiku un uzlabotu zināšanas par normatīvajiem noteikumiem attiecībā uz programmu izstrādi un īstenošanu. 11. pants Dubultā finansējuma nepieļaušana Tie informācijas un veicināšanas pasākumi, kuri saņem citu Eiropas finansiālo atbalstu, jo īpaši atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) XXXX/20.. [gads un datums par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2011)627[24]] vai atbilstīgi [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) XXX/20.., ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju (Vienotā TKO regula) (COM(2011) 626] nevar saņemt Savienības finansiālu ieguldījumu atbilstīgi šai regulai. 2. iedaļa Vienkāršo programmu īstenošana un pārvaldība 12. pants Vienas dalībvalsts programmu atlase 1. Pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, kas norādīts 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā, Komisija veic vienas dalībvalsts programmu priekšlikumu novērtēšanu un atlasi. 2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, lemj par atlasītajām vienas dalībvalsts programmām, par tajās veicamajām iespējamajām izmaiņām un attiecīgajiem budžetiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 13. pants Iestādes, kas atbild par vienas dalībvalsts programmu un pasākumu īstenošanu Pēc konkursa, kas norit, izmantojot piemērotus līdzekļus, priekšlikuma iesniedzēja struktūra izvēlas iestādes, kas īsteno atlasītās vienas dalībvalsts programmas, jo īpaši, lai nodrošinātu pasākumu efektīvu izpildi 14. pants Vienas dalībvalsts programmu izpilde, uzraudzība un kontrole 1. Attiecīgās dalībvalstis ir atbildīgas par atbilstīgi 12. pantam izvēlēto vienas dalībvalsts programmu pienācīgu īstenošanu un ar tām saistīto maksājumu veikšanu. Dalībvalstis nodrošina to, lai jebkurš informatīvs vai reklāmas materiāls, kas sagatavots saistībā ar minētajām programmām, atbilstu Savienības regulējumam. 2. Vienas dalībvalsts programmu īstenošanu, uzraudzību un kontroli veic dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XXXX/20.. [gads, datums] par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM (2011)628] un atbilstīgi tai kārtībai, kas jāpieņem saistībā ar 22. panta pirmās daļas a) punktu. 15. pants Finanšu noteikumi attiecībā uz vienas dalībvalsts programmām 1. Savienības finansiālais ieguldījums vienas dalībvalsts programmās nepārsniedz 50 % no attiecināmajiem izdevumiem. Atlikušos izdevumus sedz vienīgi priekšlikuma iesniedzējas struktūras. 2. 1. punktā minēto procentuālo daudzumu paaugstina līdz 60 % attiecībā uz: a) vienas dalībvalsts programmām, kuru mērķis ir viena vai vairākas trešās valstis; b) informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz īpaši bērniem domātiem augļiem un dārzeņiem Eiropas izglītības iestādēs. 3. To informācijas un veicināšanas pasākumu novērtēšanas pētījumi, kas veikti atbilstīgi 26. pantam, ir tiesīgi saņemt Savienības finansējumu, ievērojot noteikumus, kas līdzīgi noteikumiem attiecībā uz vienas valsts programmu. 4. Savienība pilnībā finansē ar programmu atlasi saistītās ekspertu atzinumu izmaksas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/20.. [datums, gads] par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM (2011)628] 4. panta 2. punkta a) apakšpunktam. 5. Lai nodrošinātu vienas valsts programmu labu izpildi, iesniedzējas struktūras sniedz garantijas. 6. To informācijas un veicināšanas pasākumu, kurus īsteno saistībā ar vienas valsts programmām, finansējums tiek piešķirts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/20.. par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM (2011)628] 4. panta 1. punkta c) apakšpunktam. 3. iedaļa Daudzvalstu programmu un Komisijas ierosinātu pasākumu īstenošana un pārvaldība 16. pants Finansējuma veidi 1. Finansējums var būt viena veida vai vairāku veidu, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un jo īpaši var būt šādos viedos: a) dotācijas daudzvalstu programmām; b) iepirkumi Komisijas ierosinātiem pasākumiem. 2. Savienības finansējums informācijas un veicināšanas pasākumiem, kurus īsteno saistībā ar daudzvalstu programmām vai pēc Komisijas ierosmes, tiek piešķirts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/20.. [(gads, datums) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM (2011)628] 4. panta 2. punkta a) apakšpunktam. 17. pants Daudzvalstu programmu novērtēšana Daudzvalstu programmu piedāvājumus novērtē un atlasa, pamatojoties uz kritērijiem, kas paziņoti uzaicinājumā izteikt priekšlikumus, kas minēts 8. panta 3. punkta b) apakšpunktā. 18. pants Finanšu noteikumi attiecībā uz daudzvalstu programmām Līdzfinansējuma maksimālā summa noteikta 60 % apmērā no attiecināmajām izmaksām. Atlikušos izdevumus sedz tikai iesniedzējas struktūras. 19. pants Iepirkums Komisijas ierosinātiem pasākumiem Saistībā ar jebkuru iepirkumu, ko Komisija veic savā vārdā vai kopā ar dalībvalstīm, jāievēro iepirkuma noteikumi, kas sniegti Regulā (ES) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012. 20. pants Savienības finansiālo interešu aizstāvība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai, īstenojot finansiālos pasākumus atbilstīgi šai iedaļai, garantētu Savienības finansiālo interešu aizstāvību, piemērojot preventīvus pasākumus krāpšanas, korupcijas un jebkādas citas nelikumīgas darbības novēršanai, veicot efektīvu kontroli un ja pārkāpumi ir atklāti, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus administratīvos un finansiāla rakstura sodus. 2. Komisija vai tās pārstāvji Revīzijas palātā ir pilnvaroti dokumentāri un uz vietas revidēt visus dotāciju saņēmējus, uzņēmējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši ES līdzekļus. 3. Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (Euratom, ES) Nr. 883/3013[25] un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[26], lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu attiecībā uz ES līdzekļiem, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. 4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kuri izriet no šīs programmas īstenošanas, ir iekļauti noteikumi, kuros nepārprotami ir noteiktas Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo kompetenci. 4. iedaļa Deleģētās pilnvaras un īstenošanas pilnvaras 21. pants Deleģētās pilnvaras Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu attiecībā uz: (a) īpašiem nosacījumiem, atbilstīgi kuriem ikviena no 7. pantā minētajām priekšlikumu iesniedzējām struktūrām var iesniegt programmu, jo īpaši, lai nodrošinātu lielu programmas pārstāvniecību un nozīmi; (b) nosacījumiem, atbilstīgi kuriem, atkāpjoties no 13. panta, iesniedzēja struktūrai var atļaut pašai īstenot dažas programmas daļas; (c) to īstenotājorganizāciju konkursu, kuras minētas 13. pantā; (d) īpašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz vienas dalībvalsts programmām. informācijas un veicināšanas pasākumu izmaksām un, ja nepieciešams, administratīvajām un personāla izmaksām. 22. pants Īstenošanas pilnvaras Ar īstenošanas aktiem Komisija pieņem: a) īstenošanas, uzraudzības un kontroles kārtību, kas noteikta 14. panta 2. punktā; b) noteikumus, attiecībā uz nolīgumu noslēgšanu par atlasīto veinklāršo programmu īstenošanu atbilstīgi šai regulai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. III nodaļa PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 1. iedaļa Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi 23. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Šajā regulā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt pilnvaru deleģējumu, kas minēts šajā regulā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas šajā lēmumā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo regulu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 24. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja, kas izveidota ar 162. pantu [Eiropas Parlamenta vai Padomes Regulā (ES) Nr. .../... XXXX/20.., ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju ("Vienotā TKO regula")]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. 2. iedaļa Apspriešanās, novērtēšana un ziņošana 25. pants Apspriešanās Saistībā ar šīs regulas piemērošanu Komisija var apspriesties ar padomdevēju grupu "lauksaimniecības produktu veicināšana", kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/391/EK[27]. 26. pants Pasākumu ietekmes novērtēšana Saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas vienoto uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. …/20.. [COM(2011)628], Komisija atbilstīgi 21. panta 2. punktam nosaka vienoto sistēmu, lai novērtētu to informācijas un veicināšanas programmu ietekmi, kuras finansētas saskaņā ar šo regulu, kā arī rādītāju sistēmu. Visas ieinteresētās personas sniedz Komisijai visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai varētu veikt attiecīgo pasākumu ietekmes novērtēšanu. 27. pants Ziņojums Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, ja vajadzīgs, kopā ar atbilstīgiem priekšlikumiem. 3. iedaļa Grozījumu, pārejas un nobeiguma noteikumi 28. pants Regulas (ES) Nr. …/20… [COM(2011)626] grozīšana Regulu (ES) Nr. …/20… [COM(2011)626] groza šādi: a) Regulas 34. panta 2. punktā pievieno šādu daļu: "Valsts stratēģijai jābūt saderīgai ar stratēģiskajām prioritātēm, kas noteiktas darba programmā, kura minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXX* 6. pantā. Eiropas Parlamenta un Padomes .... Regula (ES) Nr. XXX par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs ( OV L……..)"; b) Regulas 43. pantam pievieno šādu punktu: "5. Panta 1. punktā minētie pasākumi ir saderīgi ar stratēģiskajām prioritātēm, kas noteiktas darba programmā, kura minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXX* 6. pantā. 29. pants Valsts atbalsts Atkāpjoties no 146. panta [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulā (ES) Nr. …/20… [(COM(2011) 626)], ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju ("Vienotā TKO regula")*, un 3. panta Padomes Regulā (EK) Nr. 1184/2006[28], kā arī atbilstīgi Līguma 42. panta 1. daļai 107., 108 un 109. pantu nepiemēro ne maksājumiem, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu un saskaņā ar tās noteikumiem, nedz arī no parafiskālajiem maksājumiem vai dalībvalstu obligātajām iemaksām finansētajiem ieguldījumiem, kas paredzēti programmām, kuras var saņemt Savienības atbalstu saskaņā ar Līguma 42. panta 2. daļu un kuras Komisija ir izvēlējusies atbilstīgi šai regulai. 30. pants Atcelšana Regula (EK) Nr. 3/2008 ar šo tiek atcelta. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas pielikumā esošo korelācijas tabulu. 31. pants Pārejas noteikumi Lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 3/2008, uz tiem, kas paredzēti šajā regulā, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu. 32. pants Stāšanās spēkā un piemērošanas diena Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. [To piemēro no ...] Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA, kas minēta 27. pantā Regula (EK) Nr. 3/2008 || Šī regula 1. panta 1. punkta pirmā daļa 1. panta 1. punkta otrā daļa 1. panta 2. punkts 2. pants 3. un 4. pants 5. pants 6. panta 1. punkts 6. panta 2. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. punkts 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkta pirmā daļa 13. panta 2. punkta otrā daļa 13. panta 2. punkta trešā daļa 13. panta 3., 4. un 5. punkts 13. panta 6. punkts 14. pants 15. un 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants || 1. pants 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts 4. panta 1. un 2. punkts 2. un 3. pants 5. pants 8. panta 2. punkts 7. pants --- --- 12. un 17. pants --- 10. pants 13. pants --- 14. pants 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts 15. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts --- --- 29. pants 15. panta 6. punkts, 16. panta 2. punkts 23. un 24. pants 25. pants 27. pants 30. pants 32. pants Regula (EK) Nr. 3/2008, kas saskaņota ar Lisabonas līguma noteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/20.. COM(2011)663 projektu || Šī regula 1. panta 1. punkta pirmā daļa 1. panta 1. punkta otrā un trešā daļa 1. panta 2. punkts 1. panta 3. punkts 1. panta 4. punkts 2. pants 3. un 4. pants 5. pants 6. panta 1. punkts 6. panta 2. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. un 3. punkts 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkta pirmā daļa 13. panta 2. punkta otrā daļa 13. panta 2. punkta trešā daļa 13. panta 3., 4. un 5. punkts 13. panta 6. punkts 13. panta 7. punkts 13. panta 8. punkts 13. panta 9. punkts 14. pants 15.a pants 16.a pants 16.b pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants || 1. pants 4. panta 3. punkts, 8. panta 2. punkts 4. panta 1. un 2. punkts 8. panta 2. punkts --- 2. un 3. pants 5. pants 8. panta 2. punkts 7. pants --- --- 12., 17. un 18. pants --- 10. pants 13. pants un 19. pants un 21. panta b) punkts --- 14. pants 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts 15. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts --- --- 29. pants 11. pants 15. panta 5. punkts 22. pants 15. panta 6. punkts un 16. panta 2. punkts --- 23. pants 24. pants 25. pants 27. pants 32. pants TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs. 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[29] 2. izdevumu kategorijas 05. sadaļa 1.3. Priekšlikuma būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[30] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu, ieviešot jaunus aspektus. 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskais(-ie) mērķis(-i), kuru(s) plānots sasniegt ar priekšlikumu Priekšlikuma mērķis ir veicināt resursu efektīvu izmantošanu ES lauksaimniecības pārdomātai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei saskaņā ar Europe 2020 stratēģiju. Kā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) instruments Eiropas Savienības lauksaimniecības produktu veicināšanas politika tiecas sasniegt KLP reformas mērķus līdz 2020. gadam un jo īpaši lauksaimniecības nozares konkurētspējas stiprināšanas mērķi gan iekšējā tirgū, gan arī trešo valstu tirgos. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Īpašais mērķis Uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju un palielināt tās pievienotās vērtības daļu pārtikas piegādes ķēdē. Attiecīgās ABM/ABB darbības 05 02 "Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos" 1.4.3. Paredzamais rezultāts un ietekme Saskaņā ar šo priekšlikumu veicināšanas politikas rīcībā būs visaptveroša un stratēģija, kas tai ļaus mērķtiecīgi un efektīvi izmantot ekonomiskās iespējas uz trešās valstīs, piemēram, saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un apmierināt vajadzību pēc informētības attiecībā uz Eiropas lauksaimniecības produktu labajām īpašībām. Veicināšanas stratēģija noteiks sniedzamās ziņas, lai izceltu KLP īpašos aspektus, tostarp ilgtspējīgas ražošanas metodes un kvalitātes sistēmas. Nodarbinātības ziņā ietekme būs saistīta ar sagaidāmo ekonomisko iespaidu, taču šim priekšlikumam vajadzētu veicināt darbavietu saglabāšanu lauksaimniecības un pārtikas nozarē, jo īpaši MVU vidū (tās prioritātes dēļ, ko šī stratēģija sniedz MVU), kuri pēc skaita veido 99 % nozares lauksaimniecības un pārtikas uzņēmumu, bet pēc nozares darbavietu skaita — 63 %. Atlases un pārvaldības vienkāršošanas rezultātā, ko turpmāk īstenos Komisijas līmenī bez dalībvalstu palīdzības vidusposmā, sagaidāma tādu programmu ar augstu Eiropas pievienoto vērtību skaita palielināšanās, kurās iesaistītas dažādu ES valstu organizācijas (tā sauktās daudzvalstu programmas). 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Atkarībā no mērķiem noteikti trīs rādītāju līmeņi Ietekmes rādītāji: - balanss Eiropas lauksaimnieciskās tirdzniecības jomā; - lauksaimniecības ienākumi: Rezultātu rādītāji: - Eiropas lauksaimniecības produktu eksports; - ar Eiropas kvalitātes nosaukumiem apzīmētas produkcijas vērtība un bioloģiskās lauksaimniecības nozīmīgums (rādītāji, ar kuriem stratēģijas panākumus nosaka netieši,– prioritāri temati u. c.); - produktu tēls patērētāju skatījumā (aptaujas, Eirobarometra ziņojumi u. c.): Īstenošanas rādītāji: - programmu skaits (iekšējais tirgus/ trešās valstis); - jaunie saņēmēji (jauno ierosinātāju organizāciju proporcija ierosinātāju organizāciju kopējā skaitā); - daudzvalstu programmu skaits. 1.5. Priekšlikuma pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Galvenā problēma ir pieaugušais spiediens uz lauksaimniecības nozares konkurētspēju, kas rodas trīs dažādu aspektu darbības rezultātā: - spēcīga trešo valstu produkcijas konkurēšana ar Eiropas lauksaimniecības produktiem; - lauksaimniekiem pildāmo prasību paaugstināšanās un lauksaimnieciskās ražošanas izmaksu palielināšanās ES. Piemēram, 2000.–2012. gada periodā pasaules lauksaimniecības produktu cenas pieauga par 82 %, kamēr enerģijas cenas pacēlās par 261 %, bet mēslošanas līdzekļu cenas — par 286 %; lauksaimniecības nozarē piedzīvota vislielākā cenu svārstības pēdējo trīs desmitgadu laikā; - zems ES lauksaimniecības produktu labo īpašību pazīstamības līmenis, it sevišķi iekšējā tirgū. Piemēram, vairums eiropiešu uzskata, ka galvenā Eiropas Savienības prioritāte lauksaimniecības politikas un lauku attīstības jomā ir nodrošināt, ka lauksaimniecības produkti ir labā kvalitātē, veselīgi un nekaitīgi. Tajā pašā laikā tikai 14 % eiropiešu atpazīst ACVN[31]/AĢIN[32] logotipus, kas ir viena no galvenajām Eiropas kvalitātes shēmām, ko ieviesusi Savienība. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Kopējā lauksaimniecības politika ir patiesa Eiropas politika. Tā vietā, lai būtu 28 lauksaimniecības politikas, dalībvalstis apvieno savus resursus, lai īstenotu Eiropas politiku ar kopīgu budžetu un kopējiem noteikumiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz veicināšanu. Konkrēti, vienotā tirgū ES līmeņa darbībai būs liels sviras efekts, lai a) atvieglotu tādu vispārīgas informācijas programmu ieviešanu, kuras to būtības dēļ dalībvalstis vai uzņēmumi pilda maz un patlaban ekonomiskās krīzes apstākļos to dara vēl mazāk, un b) īstenotu daudzvalstu programmas, kas ir pieredzes apmaiņas avots starp dalībvalstīm un apjomradītu ietaupījumu avots. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Informācijas un veicināšanas pasākumi KLP jomā bijuši vienmēr. Kopš 1999. gada KLP sevišķi atbalsta Eiropas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares informācijas un veicināšanas pasākumus iekšējā tirgū un trešajās valstīs, izmantojot horizontālu informācijas un veicināšanas shēmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Vairāki faktori liecina, ka Eiropas veicināšanas politikai ir pozitīva nozīme, un šī politika galarezultātā nodrošina to, ka tiek atalgotas Eiropas lauksaimnieku pūles KLP augstajām prasībām atbilstīgas produkcijas ražošanā.: - 2009. gadā Eiropas Revīzijas palāta veica shēmas auditu attiecībā uz informācijas un veicināšanas pasākumu efektivitāti, kā arī veikto izdevumu atbilstību. Eiropas Revīzijas palāta shēmu ir vērtējusi pozitīvi, kaut arī ietekmi ir grūti izteikt skaitļos[33]; - Shēmas novērtēšanas pētījuma secinājumi ļāva arī apkopot pašreizējās shēmas rezultātus[34]; - USDA pārvaldītu tirgu attīstības programmu izmaksu un ieguvumu pētījumā (lai gan tas attiecas uz citu publisko politiku) pausts uzskats, ka par katru USD, kas papildus iztērēts par šīm veicināšanas programmām, Amerikas Savienoto Valstu lauksaimniecības produkcijas eksporta apjoms palielinājies par USD 35, un ka veicināšanai atvēlētā valsts budžeta samazināšanai būtu tādas sekas, ka lauksaimniecības produktu eksporta apjoms saskaņā ar aplēsēm samazinātos par 9 miljardiem USD. Kaut arī šo aplēšu vērtība nav garantējama, interesanti atzīmēt, ka tās ir izteikti pozitīvas, un tas apstiprina pozitīvo nozīmi, kāda ir publiskai informācijas un veicināšanas politikai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem[35]. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Priekšlikums, izmantojot veicināšanas stratēģiju un attīstot kopēju identitāti, kurā iekļauti vizuāli un saturiski elementi attiecībā uz visu veicināšanas pasākumu kopumu, paredz stiprināt sinerģiju starp šo horizontālo veicināšanas shēmu un esošajām nozaru shēmām KLP ietvaros, vienlaikus ņemot vērā dažādo nozaru specifiku. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums – ¨ Proposition en vigueur à partir de … jusqu'en … – ¨ Finansiālā ietekme no… līdz… X Neierobežota ilguma priekšlikums – īstenošana tiek uzsākta no ... . gada līdz ... . gadam; Skatīt 3.2.1. punktu. – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētais(-ie) pārvaldības veids(-i)[36] X Tieša pārvaldība, ko īsteno Komisija – ¨ un tās dienesti, tostarp Savienības delegāciju personāls; – X ar izpildaģentūru palīdzību X Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: – ¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨EIB vai Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes Shēmu pašlaik pārvalda dalīti (galvenie izdevumi, kas saistīti ar programmu īstenošanu) un tiešā centralizētā pārvaldībā (informācijas un veicināšanas pasākumi pēc Komisijas iniciatīvas). Uz priekšlikumu attiecas dalīta pārvaldība un tieša pārvaldība. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. panta 4. punktu Komisija ir nodomājusi dažus uzdevumus attiecībā uz informācijas un veicināšanas programmu, jo īpaši daudzvalstu programmu, tiešo pārvaldību, uzticēt ārējai struktūrai — esošai izpildaģentūrai, lai varētu sniegt efektīvāku pakalpojumu un pastiprinātu ES pamanāmību tās informācijas un veicināšanas pasākumos attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Noteikumi paredz programmu vērtēšanu. Patlaban šie vērtēšanas pasākumi notiek katru gadu, un tos papildina kopējs vērtējums programmas nobeigumā. Tiks noteikta vienota pasākumu ietekmes vērtēšanas sistēma atbilstīgi KLP vienotajai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai. Informācijas un veicināšanas pasākumu vērtēšanu regulāri papildinās shēmas neatkarīgas vērtēšanas īstenošana. Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par shēmas piemērošanu paredzams ne vēlāk kā [2020]. gada 31. decembrī. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātais(-ie) risks(-i) Horizontālā informācijas un veicināšanas shēma attiecībā uz lauksaimniecības produktiem pastāv kopš 2000. gada. Tā tika regulāri kontrolēta un rezultātā attiecībā uz to tika veikti uzraudzības un kontroles procedūru pielāgojumi, kad tie tika uzskatīti par nepieciešamiem. Pamatojoties uz AGRI ĢD veiktās atbilstīguma revīzijas rezultātiem un Eiropas Revīzijas palātas auditu, noskaidrojās, ka informācijas un veicināšanas pasākumiem galvenie riski saistīti ar atsevišķu izdevumu nemateriālo raksturu un darbību veikšanu ārpus Eiropas Savienības robežām. 2.2.2. Informācija par izveidotās iekšējās kontroles sistēmas struktūru Lai ierobežotu riskus, tiks noteikta atlases, īstenošanas, uzraudzības, kontroles un vērtēšanas kārtība. Konkrēti, Komisija izstrādās labāko programmu atlases procedūras un iekļaus tās juridiskajos instrumentos. Tā noteiks arī īpašus darbību izmaksu atbilstības nosacījumus, un atkarībā no izdevumu rakstura varēs izmantot vienotas likmes finansējumu vai vienības izmaksu apjomi utt. Komisija ņems vērā to, ka programmas īstenos specializētas izpildaģentūras, kas reizumis atrodas ārpus Eiropas Savienības. Kontroles kārtība tiks noteikta katram izdevumu budžeta pārvaldības veidam. Dalītā pārvaldībā kontroles sistēma balstīsies kopējiem sīki izstrādātajiem noteikumiem attiecībā uz KLP, kuri pārskatīti saskaņā ar reformu (COM(2011) 628) un jo īpaši apdrošināšanas deklarāciju, kuru ik gadu iesniedz maksāšanas aģentūras atbildīgais. Tiešā pārvaldībā subsīdiju pārbaudes sistēma balstīsies uz sīki aprakstīto kārtību, kas noteikta Finanšu regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, jo īpaši uz Komisijas iekšējās kontroles standartu īstenošanu, ex ante pārbaudēm attiecībā uz deklarāciju kopumu un metožu sertifikāciju attiecībā uz izmaksām, ex post auditiem attiecībā uz deklarāciju paraugu. Saistībā ar veicināšanas programmu pārvaldības uzdevumu uzticēšanu ārējiem dalībniekiem Komisija piemēros arī kontroles pasākumus, kuri attiecībā uz izpildaģentūrām tiek prasīti saskaņā ar Finanšu regulas 65. pantu. Tā uzraudzīs izpildaģentūru un gādās, lai tā sasniedz atbilstīgus kontroles mērķus attiecībā uz tās pārvaldībai uzticētajām darbībām. Šādu uzraudzību paredzēs sadarbības kārtība starp atbildīgo ģenerāldirektorātu un aģentūru. Komisija veiks pārbaudes, izmantojot uz risku balstītu pieeju, lai nodrošinātu to, ka tās revīzijas ir vērstas uz visaugstākā riska jomām. 2.2.3. Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēse un kļūdas riska paredzamā līmeņa novērtējums Uz informācijas un veicināšanas pasākumiem vienmēr attieksies esošā pārvaldības un kontroles sistēma, ko piemēro ELGF izdevumiem. Attiecībā uz pārbaužu izmaksām dalībvalstīm analīze sniegta 8. pielikumā ietekmes analīzē, kas pievienota leģislatīvajiem priekšlikumiem KLP reformai (COM(2011)626). Attiecībā uz izmaksām Komisijai — tās palielināsies salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli izdevumu (tostarp pašreizējo dalītās pārvaldības izdevumu divkāršojums) palielināšanās dēļ un jo īpaši ar tiešās pārvaldības programmām saistīto izdevumu dēļ. Daudzvalstu programmu tiešā pārvaldība šai shēmai būs jaunums. Iespējama būs vienīgi aplēse, kura pamatosies uz programmas kontroles izmaksām. Piemēram var minēt uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas (COM(2011)834). Aplēsts, ka priekšlikums neizraisīs kļūdu līmeņa paaugstināšanos ELGF. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Tiesību aktu priekšlikumu kopumā KLP reformai, jo īpaši priekšlikumā regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, ir paredzēts saglabāt un nostiprināt pašreizējo sīki izstrādāto kontroles un sankciju sistēmu, kura jāpiemēro maksājumu aģentūrām un kurā ir kopīgi pamatelementi un īpaši noteikumi, kas pielāgoti katras atbalsta shēmas specifikai. Regulu par KLP finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību piemēros arī nākamajai regulai par veicināšanas politiku. Parasti kontroles sistēmās ir paredzētas plašas administratīvas kontroles, kas aptver 100 % atbalsta pieteikumu, kontrolpārbaudes ar citām datubāzēm, ja tādas tiek uzskatītas par piemērotām, kā arī neliela darījumu skaita pārbaudes uz vietas pirms maksājumu veikšanas atkarībā no tā, kāds risks saistīts ar attiecīgo shēmu. Ja šajās pārbaudēs uz vietas tiek atklāts liels skaits pārkāpumu, jāveic papildu pārbaudes. Tiesību aktu paketē KLP reformai paredzēts arī tas, ka dalībvalstīm jānovērš, jāatklāj un jālabo pārkāpumi un krāpšanas gadījumi, jāuzliek faktiski, atturoši un samērīgi sodi, kas paredzēti Savienības vai valsts tiesību aktos, un jāatgūst visi nelikumīgie maksājumi un procenti. Sistēma ietver pārkāpumu gadījumu automātisku noskaidrošanas mehānismu, kurš paredz, ka tad, ja līdzekļi netiek atgūti četros gados pēc atgūšanas pieprasījuma vai astoņos gados, ja uzsākts tiesas process, neatgūtās summas sedz attiecīgā dalībvalstis. Šis mehānisms būs spēcīgs stimuls dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk atgūt nelikumīgos maksājumus. Turklāt attiecībā uz uzdevumiem, kas uzticētu ārējiem dalībniekiem, nākamās veicināšanas politikas pārvaldībai izpildaģentūras pienākums būs paziņot Komisijai atsevišķi par katru iespējamo krāpšanu un neatbilstību, kā arī izklāstīt to ziņojumos, ko tā publicē regulāri. Stingrs kontroles režīms ir jo svarīgāks tāpēc, ka veicināšanas pasākumu īstenošana ir uzticēta izpildes struktūrām, ar kurām līgumiska saikne ir tikai saņēmējiem. Tā kā izpildstruktūras ir komerciālas struktūrvienības, kurām ir tiesības gūt peļņu, vajadzēs pilnīgi un pastāvīgi pārliecināties, ka darbību īstenošana ir likumīga. 3. PRIEKŠLIKUMA PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas: Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu raksturs || Līdzdalība Daudzums [Kategorija……………...……………………………………………………………….] || Dif./nedif. ([37]) || no EBTA[38] valstīm || no kandidātvalstīm[39] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta a) aapakšpunkta nozīmē 2 || 05 02 10 01 – Veicināšanas pasākumi — Dalībvalstu maksājumi 05 02 10 02 – Veicināšanas pasākumi — Savienības tiešie maksājumi || Nedif. Dif. || Nav Nav || Nav Nav || Nav Nav || Nav Nav · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu raksturs || Līdzdalība Daudzums [Kategorija……………...……………………………………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta a) aapakšpunkta nozīmē 2 || 05 01 04 xx – Izpildaģentūra || Nedif. || Nav || Nav || Nav || Nav Piezīmes Komisija plāno daļu īstenošanas pasākumu deleģēt izpildaģentūrai. Šādā gadījumā 05. sadaļā jārada jaunas budžeta pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos euro Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2 || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi: tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi ĢD AGRI (*) || || || 2014[40] || 2015[41] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || 05 02 10 01 || Saistības || (1) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0 Maksājumi || (2) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0 05 02 10 02 || Saistības || (1a) || 0,5 || 0,5 || 15,0 || 54,0 || 90,0 || 103,0 || 103,0 || 366,0 Maksājumi || (2a) || 0,2 || 0,2 || 0,5 || 12,7 || 31,1 || 58,6 || 84,2 || 187,5 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[42] || || || || || || || || 05 01 04 xx || || (3) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm KOPĀ — AGRI ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456, 0 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94.6 || 120,2 || 277,5 KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0 Maksājumi || (5) || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5 KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0 Maksājumi || =5+ 6 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5 (*) Piezīmes – Norādītās summas ir papildu finanšu ietekmes aplēses salīdzinājumā ar 2013. gada budžetu. Summu sadale pa budžeta pozīcijām var tikt pielāgota atkarībā no programmu īstenošanas. – Komisija plāno daļu īstenošanas pasākumu no 2016. gada deleģēt izpildaģentūrai. Paredzamo izmaksu summas un sadalījums, iespējams, būs jāpielāgo atbilstoši galarezultātā apstiprinātajam deleģēšanas līmenim. Informācijai: kopējo izdevumu aplēses || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Miljonos euro Budžeta gads || || || || || || 2013. gada budžets || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā 2014.–2020. g. || || || || || || || || || || || || || || || 05 02 10 01 - Veicināšanas pasākumi - Dalībvalstu maksājumi || || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 64,0 || 65,0 || 69,0 || 96,0 || 96,0 || 510,0 05 02 10 02 - Veicināšanas pasākumi - Savienības tiešie maksājumi || Saistības || 1,0 || 1,5 || 1,5 || 16,0 || 55,0 || 91,0 || 104,0 || 104,0 || 373,0 || || || || || || Maksājumi || 1,1 || 1,4 || 1,4 || 1,6 || 13,9 || 32,2 || 59,8 || 85,4 || 195,5 || || || || || || || || || || || || || || || 05 01 04 XX – Izpildaģentūra || || || || || || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || Saistības || 61,0 || 61,5 || 61,5 || 80,0 || 120,0 || 160,0 || 200,0 || 200,0 || 883,0 || || || || || || Maksājumi || 61,1 || 61,4 || 61,4 || 65,6 || 78,9 || 101,2 || 155,8 || 181,4 || 705,5 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija izdevumu kategorija || 5 || «Administratīvie izdevumi» (salīdzinājumā ar 2013.budžeta gadu) Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ĢD AGRI ||  Cilvēkresursi || 0,019 || 0,099 || -0.499 || -0.147 || 0.188 || 0.675 || 0,922 || 1,257  Citi administratīvie izdevumi || 0,000 || 0,000 || 0,002 || 0,006 || 0,003 || -0,001 || -0,001 || 0,009 KOPĀ — AGRI ĢD || Apropriācijas || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266 Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,519 || 0,559 || 18,501 || 58,583 || 99,188 || 139,675 || 139,922 || 457,266 Maksājumi || 0,219 || 0,299 || 4,003 || 17,559 || 40,291 || 95,274 || 121,122 || 278,766 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos euro Norādīt mērķus un rezultātus || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[43] || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Daudzums || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas ĪPAŠAIS MĒRĶIS[44] || Uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju un palielināt tās pievienotās vērtības daļu pārtikas piegādes ķēdē. Īstenošana[45] || Programmu skaits (iekšējais tirgus/ trešās valstis) || || || || || || || || || || || || || || || || Īstenošana45 || Jaunie saņēmēji (jauno ierosinātāju organizāciju proporcija ierosinātāju organizāciju kopējā skaitā); || || || || || || || || || || || || || || || || Īstenošana45 || Daudzvalstu programmu skaits || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 2,508 || 2,588 || 1,990 || 2,342 || 2,677 || 3,164 || 3,411 || 18,680 Citi administratīvie izdevumi || 0,110 || 0,110 || 0,111 || 0,116 || 0,113 || 0,109 || 0,109 || 0,778 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas[46] 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || KOPĀ (*) || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458 (*) Skaitļi var tikt koriģēti atkarībā no paredzētā deleģēšanas procesa rezultātiem. 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || XX 01 01 01 (galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) || 19 || 19,5 || 13,7 || 15,3 || 17,1 || 20,1 || 21,6 || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || || Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[47] || XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 || 0,2 || 2,6 || 4,6 || 6,0 || 7,3 || 8,0 || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || || XX 01 04 yy [48] || – galvenajā mītnē || || || || || || || || || – delegācijās || || || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība) || || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || || KOPĀ (*) || 19 || 19,7 || 16,3 || 19,9 || 23,1 || 27,4 || 29,6 || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. (*) Šis priekšlikums ir daļa no programmām, kuru paredzēts deleģēt izpildaģentūrai. Tātad šie skaitļi var tikt koriģēti atkarībā no apstiprinātās deleģēšanas rezultātiem. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Lauksaimniecības produktu veicināšanas politikas īstenošana Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst priekšlikumiem par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma Piezīmes Priekšlikumā attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam[49] ietilpst — KLP pirmajam pīlāram — tiešo maksājumu summas un ar tirgus pasākumiem saistītie izdevumi. Piesardzības labad Komisija ņēma vērā Eiropadomes 2013. gada 8. februāra sanāksmes secinājumus attiecībā uz KLP. Neskarot regulas pieņemšanu par KLP, veicināšanas pasākumu finansēšana notiks, nepārsniedzot ELGF pakārtotā maksimālā apjoma ietvarus, par kuriem Eiropadome vienojās 2013. gada 8. februārī. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums neparedz trešo personu līdzfinansējumu. – X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Savienības finanšu ieguldījums programmas pasākumiem ir norādīts regulas projekta 15. un 18. pantā. Šajā posmā nav iespējams aprēķināt trešo personu finanšu ieguldījuma kopējo summu, jo ieguldījuma likmes atšķiras atkarībā no 15. un 18. pantā noteiktajām likmēm. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus [1] Avots: ES Pārtikas un dzērienu rūpniecības konfederācijas 2010. gada pārskats. [2] Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija. [3] Ziņojums "What Asia wants Long-term food consumption trends in Asia", Australian Bureau of Agricultural and Resource Economics and Sciences, 2013. gada oktobris. [4] Avots: Centre for Economic Policy Research (2013): Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investement An Economic Assessment (sagatavots Tirdzniecības Ģenerāldirektorātam), Londona. [5] Avots: Copenhagen Economics (2010): Assessment of Barriers to Trade and Investment between the EU and Japan (galīgais ziņojums Tirdzniecības Ģenerāldirektorātam). [6] Padomes 2000. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū (OV L 328, 32.12.2000., 2. lpp.) un Padomes 1999. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2702/1999 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem trešās valstīs (OV L 327, 21.12.1999., 7. lpp.). [7] Padomes 2007. gada 7. decembra Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.). [8] Komisijas 2008. gada 5. jūnija Regula (EK) Nr. 501/2008, ar ko nosaka kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 147, 6.6.2008.,3. lpp.). [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [10] COM (2011) 500, 6.1.3. iedaļa. [11] Padomes 2002. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.). [12] Regula (ES) ...,OV.. [13] OV C [...], [...], [...]. lpp. [14] OV C [...], [...], [...]. lpp. [15] Padomes 2007. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.). [16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp). [17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.). [18] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/20.., ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju OV... . [19] Regulu (ES) Nr. [COM (2011)416 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju, OV... . [20] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.). [21] Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.) [22] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu 247/2006 (OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.). [23] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [24] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. ..., ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, OV... [25] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1.–22. lpp,). [26] Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11,1996., 2.–5, lpp.) [27] Komisijas 2004. gada 23. aprīļa Lēmums 2004/391/EK par padomdevējām grupām kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos (OV L 120, 24.4.2004., 50. lpp.). [28] Padomes 2006. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 1184/2006, ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.). [29] ABM: Budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB –– Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [30] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [31] Aizsargāts cilmes vietas nosaukums [32] Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde [33] Eiropas Revīzijas palātas kopsavilkuma ziņojuma Nr.°10/2009 "Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem" V daļa. [34] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm [35] http://www.wheatworld.org/wp-content/uploads/trade-global-insight-map-report-march2010-20100423.pdf [36] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [37] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [38] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [39] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [40] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka īstenošana sāksies 2016. gadā. [41] Summas 2015.–gadam saskaņā ar pirmsreformas – shēmu norādītas provizoriskā kārtā, un salīdzinājumā ar 2014. gadu tās ir tādas pašas un norādītas, neskarot sīki izstrādātās aplēses par 2015. gadu, kuras tiks noteiktas saskaņā ar 2015. gada budžeta projektu. [42] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [43] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [44] Kā aprakstīts 1.4.2. daļā — “Īpašs(-i) mērķis(-i)..”. [45] Saskaņā ar KLP vienoto uzraudzības un novērtēšanas shēmu, kas paredzēta 110. pantā Regulā (ES) Nr. [xxx/xxxx] par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību [KLP Horizontālā regula], tiks noteikta vienota uzraudzības un novērtēšanas shēma un rezultātā rādītāju tabulas attiecīgi tiks papildinātas vēlāk. [46] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [47] AC — līgumdarbinieki, AL — vietējie darbinieki, END — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, [48] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām "BA" pozīcijām). [49] COM(2011) 500, 29.6.2011.