LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē 2.4.2009 
SEC(2009) 424 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots   
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
“Jauna partner ība universit āšu moderniz ācijai — ES forums par dialogu starp 
universit ātēm un uzņēmējdarbības jomu” 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
  
 
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS PAR PAZI ŅOJUMU “JAUNA 
PARTNER ĪBA UNIVERSIT ĀŠU MODERNIZ ĀCIJAI — ES FORUMS PAR 
DIALOGU STARP UNIVERSIT ĀTĒM UN UZ ŅĒMĒJDARBĪBAS JOMU” 
Šo ietekmes nov ērtējumu pievienos Komisijas pazi ņojumam “Jauna partner ība universit āšu 
moderniz ācijai — ES forums par dialogu starp universit ātēm un uzņēmējdarbības jomu”. 
Izglītības padome rezol ūcijā par universit āšu moderniz āciju, lai veicin ātu Eiropas 
konkurētspēju pasaules zin āšanu ekonomik ā, aicina Komisiju atbalst īt dalībvalstis saist ībā ar 
moderniz ācijas programmu, ar ī sekmējot partner ības starp universit ātēm un uzņēmējdarbības 
jomu/priv āto sektoru. 
Jau sākumā noteica, ka izgl ītība un apm ācība ir izšķirošs faktors, lai sasniegtu Lisabonas 
stratēģijas vispārējos mērķus. Īpaši svar īgs šajā ziņā ir zināšanu trīsstūris kā būtisks 
virzītājspēks, lai kļūtu par ekonomiku, kas balst īta uz zin āšanām, nodrošinot ilgtsp ējīgu 
izaugsmi. Eiropai akt īvāk jāmēģina panākt, lai šis tr īsstūris pilnvērtīgi darbotos1. Šajā ziņā 
svarīga nozīme ir universit ātēm, un ir j āizstrādā un jāīsteno jauni sadarb ības veidi starp 
universitātēm un pētniecības organiz ācijām un uzņēmējdarbības jomu, lai risin ātu jautājumus 
saistībā ar izglītības, pētniecības un inov ācijas “ekosist ēmu”. 
Komisijas pazi ņojumā “Īstenojot universit āšu moderniz ācijas programmu — izgl ītība, 
pētniecība un jaunin ājumi”2 uzsvēra universit āšu svarīgo nozīmi Eiropas n ākotnes 
veidošanā un veiksm īgas pārejas nodrošin āšanā uz tādu ekonomiku un sabiedr ību, kas 
balstās uz zināšanām. Tajā uzsvērts, ka, ja Eiropa nev ēlas zaudēt globālajā konkurenc ē 
izglītības, pētniecības un inov ācijas jom ā, nozarei  ir vajadz īga padziļināta 
pārstruktur ēšana un moderniz ācija. Paziņojumā ierosināts, ka uz ņēmējdarbības nozarei 
būtu jāiegulda darbs tr īs jomās: 
– pārvalde — uz ņēmējdarbības vadības mode ļus varētu pārnest uz universit āšu darbību, 
– finansējums — uz ņēmumi var ētu piedal īties universit āšu darbības finans ēšanā gan 
izglītības, gan p ētniecības jomā un 
– mācību programmas — studentiem j āsaņem tāda izglītība, kas vi ņus sagatavotu n ākotnes 
darba dzīvei; uzņēmumi var gan pal īdzēt izstrādāt studiju programmas, gan ar ī piedāvāt 
tādas prakses iesp ējas, kas pal īdzētu studentiem p āriet no studij ām darba dz īvē. Jāveicina 
arī tas, lai uz ņēmumi ļautu darbiniekiem turpin āt izglītoties un atjaunot zin āšanas vis ā 
darba dzīves laikā. 
Pārskatītajā Lisabonas strat ēģijā ir uzsvērts, cik svar īga ir uz partner ību balstīta pieeja. Vis ām 
ieinteresētajām person ām ES, valsts, re ģionālā un vietējā līmenī jāatzīst Lisabonas strat ēģija. 
Visiem jāpiedalās Eiropas n ākotnes veidošan ā. Partnerības galvenie elementi ir mobiliz ācija 
                                                 
1 COM(2008) 865, gal īgā redakcija, “Atjaunin āta stratēģiskā sistēma Eiropas sadarb ībai izglītības un 
apmācību jomā”. 
2 COM(2006) 208, gal īgā redakcija, “ Īstenojot universit āšu moderniz ācijas programmu – izgl ītība, 
pētniecība un jaunin ājumi”. 
LV 3   LV un kopīga rīcība. Universit ātes, pētniecības organiz ācijas un uz ņēmumi ir izš ķiroši 
svarīgi šādu partner ību dalībnieki.  
Komisija 2008. gada febru ārī rīkoja pirmo universit āšu un uzņēmējdarbības jomas forumu un 
vēlāk tajā pašā gadā trīs tematiskus semin ārus kā minētā foruma turpin ājumu. Min ētie 
pasākumi apliecin āja, ka ieinteres ētās personas uzskata š ādu dialogu par svar īgu. Diskusij ās 
neapsprieda to, k ā būtu, JA notiktu sadarb ība, bet gan to, K Ā organizēt sadarbību, lai tā būtu 
izdevīga visām ieinteres ētajām person ām. Dalībnieki gan no uz ņēmējdarbības, gan izgl ītības 
jomas atzin īgi uztvēra iespēju risināt dialogu par šiem jaut ājumiem un izmantot l īdz šim gūto 
pieredzi. Universit āšu un uzņēmējdarbības jomas forums sa ņēma spēcīgu atbalstu Eiropas 
līmenī, lai tas būtu kā forums dialogam un partner ību mobiliz ācijai, kā arī lai uzkrātu, izplatītu 
un apmain ītos ar labu praksi par uz ņēmējdarbības jomas un universit āšu sadarb ību, kas 
balstīta uz abpus ēja izdevīguma principiem. Šaj ā paziņojumā ir ierosin āts piešķirt universit āšu 
un uzņēmējdarbības jomas forumam ofici ālu statusu un izteikti priekšlikumi par to, k ā 
strukturēt foruma darb ību turpm ākajiem gadiem. Pazi ņojumā ir izdarīti politiski secin ājumi 
par līdzšinējo dialogu un min ēti jautājumi, kuri risin āmi foruma darb ības nākamajā posmā. 
Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas forum ā jārisina plaša spektra jaut ājumi, kuri iek ļauti 
2006. gada pazi ņojumā, īpaši šādi jautājumi:  
– atbalsts tādu mācību programmu izstr ādei, kas nodrošin ātu augstskolu beidz ējiem labākas 
nodarbinātības iespējas; 
– atbalsts t ādu prasmju noteikšanai, kuras var ētu būt pieprasītas laikā, kad augstskolu 
beidzēji ienāks darba tirg ū; 
– atbalsts uz uz ņēmējdarbību vērstas dom āšanas attīstīšanai augstskolu beidz ēju, augstskolu 
mācībspēku un pētnieku vid ū; 
– atbalsts atbilstošu p ārvaldes strukt ūru izveidei universit ātēs; 
– atbalsts augst ākās izglītības programmu izstr ādei mūžizglītības jomā, precīzāk, sadarbībai 
starp universit ātēm un uz ņēmumiem, identific ējot un nodrošinot 
apmācības/pārkvalifikācijas programmas; 
– pētniecības un apm ācības programmu starpdisciplinarit ātes un transdisciplinarit ātes 
atbalstīšana; 
– atbalsts zin āšanu apmai ņai, izplat īšanai un ģenerēšanai, palielinot mobilit āti starp 
universitātēm, Pētniecības organiz ācijām un uz ņēmējdarbības jomu (studenti, p ētnieki, 
augstskolu m ācībspēki, citi augst ākās izglītības jomā strādājoši darbinieki, uz ņēmumu 
darbinieki). 
Šajā ietekmes nov ērtējumā ir vērtēta potenci ālā ietekme attiec ībā uz diviem š īs vispārējās 
programmas galvenajiem m ērķiem: pirmkārt, pārāk daudziem augstskolu beidz ējiem nav 
darba tirg ū vajadzīgās zināšanu, prasmju un kompetences kombin ācijas un otrk ārt, Eiropā 
trūkst inovācijas spējas.  
ES līmenī ir četri galvenie iesp ējamie risin ājumi: neveikt papildu pas ākumus (pamata 
scenārijs), konkr ēti pasākumi, izmantojot sp ēkā esošos instrumentus, m ērķtiecīgi ES līmeņa 
politikas pas ākumi, ieskaitot politikas dokumenta izstr ādi ES līmenī un Eiropas l īmeņa 
LV 4   LV platformas izveidi ieinteres ēto personu struktur ētam dialogam, m ērķtiecīgi ES līmeņa 
politikas pas ākumi, kas adres ēti dalībvalstīm. 
Saskaņā ar novērtējumu neviens no risin ājumiem neietekm ēs vidi. Daž ādie risinājumi 
neietekmē budžetu. Visus ierosin ātos pasākumus īstenos, izmantojot esošos finanšu resursus. 
Saskaņā ar novēroto sekm īga universit āšu un uz ņēmējdarbības jomas sadarb ība labvēlīgi 
ietekmē ekonomisko un soci ālo attīstību. Tomēr ir grūti novērtēt to, cik liel ā mērā ierosinātie 
risinājumi tieši ietekm ēs dalībvalstu ekonomisko un soci ālo attīstību. Eiropas l īmenī nevar 
noteikt to, ka dal ībvalstīm būtu jāīsteno kāds risinājums, un to, kurš no risin ājumiem tas b ūtu. 
ES var tikai nodrošin āt atbalsta pas ākumus dal ībvalstīm. ES var piev ērst dalībvalstu 
uzmanību, ka nepieciešama steidzama r īcība, ES var identific ēt galvenos jaut ājumus un to 
iespējamos risin ājumus un inform ēt par tiem, ES var nodrošin āt platformu diskusij ām un 
apmaiņai starp ieinteres ētajām personām un tā var nodrošin āt, lai būtu pieejami labas prakses 
piemēri no dažādiem avotiem. Eiropas l īmenī mēs varam uzlabot pašlaik īstenojamo iniciat īvu 
un programmu siner ģiju. 
Par visizdev īgāko uzskata trešo risin ājumu, proti, m ērķtiecīgus ES l īmeņa politikas 
pasākumus, ieskaitot politikas dokumenta izstr ādi ES līmenī un Eiropas l īmeņa platformas 
izveidi ieinteres ēto personu struktur ētam dialogam. 
Uzraudzību un v ērtēšanu īstenos, izmantojot atjaunin āto stratēģisko sist ēmu Eiropas 
sadarbībai izglītības un apm ācības jomā, vienlaikus var ētu veikt konkr ētus apsekojumus, lai 
novērtētu attīstību attiecīgajā jomā.