Eiropas Parlamenta rezolūcija par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.-2009. gadam (2006/2004(INI))



Oficiālais Vēstnesis 306 E , 15/12/2006 Lpp. 0426 - 0429



P6_TA(2006)0392 Nanozinātnes un nanotehnoloģijas Eiropas Parlamenta rezolūcija par nanozinātnēm un nanotehnoloģijām: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam (2006/2004(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu "Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: rīcības plāns Eiropai 2005.—2009. gadam" (COM(2005)0243) Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, - ņemot vērā Karaliskās biedrības un Karaliskās inženierzinātnes akadēmijas 2004. gada 29. jūlija kopīgo ziņojumu "Nanozinātne un nanotehnoloģijas: iespējas un neskaidrības", - ņemot vērā Briseles Konkurences padomes 2004. gada 24. septembra prezidentūras secinājumus, - ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu "Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijai" [1] un tās atzinumu par augstākminēto Komisijas paziņojumu [2], - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0216/2006), A. tā kā Komisija pieņēma rīcības plānu, lai nekavējoties īstenotu drošu, vienotu un atbildīgu stratēģiju nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; B. tā kā nanozinātnes un nanotehnoloģijas — kā daudzfunkcionāla nozare — var sniegt ievērojamu labumu sabiedrībai, radot jaunus produktus, materiālus, izmantošanas veidus un pakalpojumus, tādējādi paaugstinot ražīgumu un dzīves kvalitāti visā ES; C. tā kā Padome atzīst nanotehnoloģiju nozīmīgo lomu daudzās jomās un uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk vairot zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas šajā nozare un veicināt to izmantošanu rūpniecībā; D. tā kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izskata, ka nanotehnoloģijas var ievērojami palīdzēt Eiropas Savienībai sasniegt Lisabonas Stratēģijas noteiktos mērķus, 1. atzinīgi vērtē augstāk minēto Komisijas rīcības plānu, kurā ir noteikta virkne konkrētu un savstarpēji saistītu darbību, lai nekavējoties ieviestu nanozinātnes un nanotehnoloģijas, pamatojoties uz prioritārajām jomām, kuras nosaka saskaņā ar nākotnes vajadzībām; 2. atzīst nozīmīgo lomu, ko nanozinātnes un nanotehnoloģijas var spēlēt kā stimulējošas tehnoloģijas, veicinot ES mērķu sasniegšanu ekonomikas, sociālajā un vides aizsardzības jomā; atzinīgi vērtē faktu, ka nanotehnoloģijas apmierina pilsoņu vajadzības (sabiedrības veselība, enerģija, transports, ilgtspējīga attīstība u. tml.), kā arī sniedz ieguldījumu ES konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā; 3. atzīmē, ka tehnoloģiskās platformas, ekspertu padomdevējgrupas un rīcības plāni ir noderīgi līdzekļi, kas palīdz īstenot kopīgi pieņemtās pētniecības programmas un attīstības stratēģijas nanotehnoloģiju un nanozinātņu jomā, tādējādi radot jaunas darba vietas un veicinot ekonomisko izaugsmi; 4. atbalsta iepriekš minētajā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumā izklāstītos mērķus un iniciatīvas; atzinīgi vērtē paziņojuma un augstākminētā rīcības plāna konkrēto ievirzi; 5. tajā pašā laikā uzsver nepieciešamību palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā no valsts līdzekļiem; konstatē, ka Eiropas pētniecības telpas sadrumstalotība liecina par pētniecības vieglo pieejamību un salīdzinoši zemajām izmaksām nanozinātņu jomā, taču arī apzinās, ka ir jāpiešķir līdzekļi, lai izveidotu un uzturētu nepieciešamo liela mēroga infrastruktūru, jo īpaši tīras telpas, litogrāfijas procesus un ļoti dārgos analītiskos procesus; šajā sakarā pauž bažas par pašreizējo valsts ieguldījumu līmeni nanozinātnēs un nanotehnoloģijās Eiropā un iesaka mērķus, kas izklāstīti augstākminētajā rīcības plānā, saistīt ar atbilstošiem finanšu līdzekļiem, un atbalsta Komisijas vēlmi ievērojami palielināt līdzekļus, kas paredzēti pētniecībai šajā jomā, jo tas ir ļoti būtiski Eiropas attīstības nākotnei; 6. uzskata, ka Eiropai nepieciešama saskaņota pasaules līmeņa pētniecības un attīstības sistēma, kas ļautu ES saglabāt konkurētspēju nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; vērš uzmanību uz to, ka, lai gūtu labumu no iespējamiem apjomradītiem ietaupījumiem, nanotehnoloģiju pētniecības un attīstības infrastruktūrai, ņemot vērā tās daudzfunkcionālo un sarežģīto būtību, ir nepieciešama resursu kritiskā masa, kas ir lielāka par to, ko var nodrošināt vietējās valdības un rūpniecības nozares; no otras puses, neliela mēroga valsts politika pētniecības un attīstības jomā bieži ir piemērotāka, lai atbilstoši reaģētu mainīgo iespēju un tirgus attīstības apstākļos; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un saskaņot pasākumus pētniecības un attīstības jomā; šim nolūkam iesaka katrā dalībvalstī radīt infrastruktūras un zinātnieku ar speciālām zināšanām nanozinātnēs un nanotehnoloģijās minimālo kritisko masu, pamatojoties uz katras valsts specifiskajām īpašībām, kā rezultātā dažās valstīs tiks izveidoti specializēti izcilības centri, kuru darbība tiks koordinēta ES līmenī; 7. īpašu uzmanību vērš uz nanomedicīnu, kas ir daudzsološa starpnozaru joma, kuru raksturo jaunākās tehnoloģijas, piemēram, molekulārais atspoguļojums un diagnostika, kas spēj ievērojami veicināt slimību, piemēram, vēža, sirds un asinsvadu problēmu, diabēta, Alcheimera un Parkinsona slimības agrīnu diagnosticēšanu un ārstēšanu; aicina Komisiju, kā arī dalībvalstu un reģionālās iestādes palielināt to ieguldījumus šīs jomas pētniecībā un attīstībā un saskaņot to darbības, īstenojot Eiropas tehnoloģiju platformu nanomedicīnas nozarē, kas tika ierosināta Septītajā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammā (Septītā pamatprogramma), kā arī izmantojot citus instrumentus, tostarp zināšanu reģionus, ko piedāvā Septītā pamatprogramma, ar mērķi sasniegt kritisko masu šajā jomā; 8. uzsver, cik nozīmīgai jābūt nanozinātņu un nanotehnoloģiju lomai molekulārās bioloģijas attīstībā; 9. ir pārliecināts, ka nanozinātnes un nanotehnoloģijas jāpielāgo ūdeņraža enerģijas attīstībai, tostarp jaunu un efektīvu ūdeņraža uzglabāšanas veidu un iedarbīgu kurināmā elementu radīšanai, kā arī tādu informācijas nesēju attīstībai, kas ir daudz ietilpīgāki par tagadējiem; 10. atzīmē nozīmīgos panākumus, kas sasniegti Eiropā nanotehnoloģiju nozarē, kura ir balstīta uz "lejupejošo" pieeju, it īpaši tādās jomās kā abrāzija (un korozija), aizsargpārklājumi un slāņi, katalizatoru un fotodiodu, tostarp tā saucamo zilo lāzeru, ražošanā, kā arī nanomedicīnas, nanokosmētikas un slimību nanodiagnostikas jomā; 11. uzskata, ka Eiropas pamatpētniecības līmenī ir iespējams izstrādāt tehnoloģiskus instrumentus, kas ļaus īstenot "augšupejošo" pieeju, it īpaši nanoelektronikas jomā; 12. uzskata, ka, lai nodrošinātu pašreizējo tehnoloģiju izplatību tirgū, darbības, kuru mērķis ir attīstības veicināšana, jāpapildina ar politikas pasākumiem; uzskata, ka standarti var nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirgos un starptautiskajā tirdzniecībā un ka tie ir priekšnoteikums godīgai konkurencei, salīdzināmo risku novērtējumiem un reglamentējošiem pasākumiem; tāpēc aicina Komisiju un Padomi novērst visus tos šķēršļus standartu trūkuma un neskaidras likumdošanas veidā, kas nevajadzīgi kavē nanotehnoloģiju un nanozinātņu ieviešanu Eiropā, un šo uzdevumu veikt, neradot jaunus birokrātiskus šķēršļus; 13. uzsver, cik svarīgi ir izveidot "zināšanu trijstūri" (t. i., izglītība, pētniecība un jauninājumi), kas nepieciešams Eiropas Pētniecības telpai; uzskata, ka, lai sasniegtu vajadzīgo sinerģiju starp pētniecību, izglītību un jauninājumiem, ir nepieciešama visaptveroša zināšanu nodošanas pieeja, kā arī starpnozaru cilvēkresursu attīstība; tāpēc aicina dalībvalstis īstenot stratēģijas, kuru mērķis būtu zināšanu nodošanas uzlabošanu un kvalifikācijas trūkuma novēršana, lielāku uzmanību pievēršot izglītībai dabaszinātņu jomā un iesaistot lielāku studentu ar nanozinātnēm un zinātni saistītu, daudzdisciplināru priekšmetu apgūšanā; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt pētnieku sagatavošanas tīklus nanotehnoloģiju nozarē un aicina dalībvalstis gan individuāli, gan ciešā sadarbībā vienai ar otru izveidot daudzdisciplinārus tīklus, apvienojot nanotehnoloģijas ar daudzām pētniecības jomām, lai attīstītu jaunas hibrīdtehnoloģijas; 14. uzskata, ka rūpniecības nozarei, zinātniskās pētniecības institūtiem un finanšu iestādēm jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka augstā līmeņa pētniecība un attīstība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā īstenojas jaunos ražojumos un procesos; tic, ka dalībvalstīm jāpaātrina un jāveicina attīstība, koncentrējoties uz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu uzņēmumiem, kas darbojas nanotehnoloģiju nozarē savās valstīs, it īpaši jaunajiem, mazajiem un vidējiem, kā arī jauninājumu uzņēmumiem; šajā sakarā uzskata, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir ļoti nozīmīga jauninājumiem gan attiecībā uz sākotnējo ieguldījumu piesaistīšanu, gan ienākumu nodrošināšanu nākotnē; aicina Komisiju ieviest intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības standartus un licenču līgumu paraugus; 15. 15 pauž nožēlu, ka izgudrojumu patentēšana nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā Eiropā attīstās lēni; aicina ES izveidot nanozinātņu un nanotehnoloģiju patentu uzraudzības sistēmu, kuru pārvaldītu Eiropas Patentu birojs; 16. atzinīgi vērtē vispārējās reformas Eiropas patentu sistēmas jomā, kuru mērķis ir samazināt ar patentēšanu saistītos izdevumus un uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuves iespējas patentiem; uzsver nepieciešamību palielināt pārredzamību un skaidri noteikt patentu tiesību aizsardzības darbības jomu; 17. ir pārliecināts, ka Eiropas iespējas kļūt par vadošo reģionu šajā jomā ir atkarīgas no tās sadarbošanās spējām; vēlreiz atgādina par nepieciešamību noteikt Kopienas vienoto sadarbības punktu, kā arī par ES vienotās nostājas nozīmi starptautiskajā arēnā, it īpaši ņemot vērā problēmas, ko izraisa patentu aizsardzība Ķīnā; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai efektīvi saskaņotu darbības šajā jomā; aicina Komisiju tās politikas izstrādē ņemt vērā visus ESAO (piemēram, definīcijas, nomenklatūru, risku pārvaldību) un UNESCO (ētiskos principus) darbības virzienus; 18. atzīst, ka, tehnoloģiski attīstot nanozinātnes un nanotehnoloģijas, sociālie, veselības aizsardzības un drošības aspekti ir atbildīgas stratēģijas būtiska sastāvdaļa; šajā sakarā aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas rūpniecības nozares pārstāvjus iesaistīties efektīvā dialogā ar ieinteresētajām pusēm, lai virzītu attīstību ilgtspējīgā gultē; 19. uzstāj, ka tehnoloģiju risks (no projektēšanas līdz likvidēšanai vai pārstrādei) saistībā ar cilvēku veselību, patērētājiem, nodarbinātajiem un vidi ir jāvērtē nanozinātņu un nanotehnoloģiju produktu visa dzīves cikla laikā; 20. iesaka patēriņa preču sastāva sarakstos iekļaut norādes par saražoto nanodaļinu saturošo materiālu piejaukumiem; 21. uzsver nepieciešamību ievērot ētikas principus un atzinīgi vērtē ieplānotos pārskatus par tādiem jautājumiem kā ar ārstēšanu nesaistīta iejaukšanās cilvēka organismā un saistība starp nanozinātnēm un nanotehnoloģijām un personu privāto dzīvi; izsaka cerību, ka šie pārskati būs publiski pieejami un iekļaus nanomedicīnas pilnīgu analīzi; 22. atbalsta ētikas grupu izveidi, kuras, sniedzot neatkarīgu zinātnisku atzinumu, palīdzēs nodrošināt sabiedrības informētību un veidot uzticēšanās gaisotni, kas būs balstīta uz zināšanām par iespējamiem riskiem un priekšrocībām saistībā ar nanotehnoloģisko atklājumu izmantošanu; 23. atzinīgi vērtē apspriedes, kas notiek saistībā ar šo priekšlikumu, un aicina Komisiju arī turpmāk uzlabot tās darbību, lai apmierinātu aizvien pieaugošo prasību pēc labāka regulējuma; 24. atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos ieviest atbilstošus daudzvalodu informatīvos materiālus dažādām vecuma grupām, lai paaugstinātu izpratni par sasniegto un gaidāmajiem labumiem, ko var sniegt nanozinātnes un nanotehnoloģijas; mudina Komisiju īstenot šos mērķus, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm; mudina Komisiju izstrādāt komunikācijas stratēģiju, lai vairotu sabiedrības informētību par kolosālajām iespējām, ko sniedz nanotehnoloģijas, kā arī lai mazinātu tās bažas; uzskata, ka šīs komunikāciju stratēģijas ietvaros Komisijai jāizmanto tādas idejas kā viesizrādes (tā saucamā nanozinātņu kravas mašīna kā programmas galvenais elements) vai apbalvojums nanozinātņu jomā; 25. aicina rūpniecības nozares pārstāvjus strādāt kopīgiem spēkiem un mudina tos piedalīties nanozinātņu attīstībā, ņemot vērā to plašāku ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību, veselības aizsardzību, drošības un vides aizsardzību, kā arī darbojoties saskaņā ar korporatīvās sociālās atbildības principiem; šajā sakarā uzsver, ka uzņēmumiem būtu jāizplata objektīva informācija par zinātniskiem atklājumiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā, par šo atklājumu iespējamo izmantojumu, par to izraisītiem riskiem un ieguvumu sabiedrībai; 26. atgādina, ka visiem nanozinātņu un nanotehnoloģiju lietojumiem un izmantojumiem ir jābūt saskaņā ar Eiropas Savienībā paredzēto augsto cilvēku veselības, patērētāju, strādājošo un vides aizsardzības līmeni, un uzstāj, ka ir nepieciešams kodificēt nanomateriālus, jo līdz ar to būs jānosaka standarti, kas veicinātu iespējamo risku apzināšanu; tādēļ aicina Komisiju veikt šī mērķa sasniegšanai nepieciešamos pasākumus; 27. uzsver izstrādājumu izmēru samazināšanas nozīmi, lai veicinātu atkritumu apjoma samazināšanos un nodrošinātu efektīvāku enerģijas izmantošanu; 28. uzsver, ka joprojām nav pilnīgas skaidrības par iespējamo kaitējumu, ko veselībai un videi var nodarīt sintētiskas nanodaļiņas, un tāpēc to nanodaļiņu ietekme, kurām ir zema šķīdība un neliela bionoārdīšanās spēja, ir jāpēta saskaņā ar piesardzības principu pirms ražošanas uzsākšanas un pirms laišanas tirgū; 29. aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst nanozinātņu un nanotehnologiju attīstībai jaunajās dalībvalstīs, nodrošinot instrumentus, kas palīdzētu tām pašām izstrādāt savas pētniecības programmas, tajā pašā laikā arī turpmāk veicinot galveno Eiropas izvietojumu izdevīgās pozīcijas, lai Eiropa iegūtu vadošo lomu pasaulē; 30. uzsver, ka ir nepieciešama starptautiska līmeņa sadarbība nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā; aicina Komisiju turpmāk jo īpaši stiprināt jau tā lieliskās attiecības ar Krievijas zinātniekiem un izpētīt sadarbības iespējas un ierobežojumus šajā jomā ar ASV, Japānu, Ķīnu un Indiju; aicina Komisiju palielināt sadarbību starptautiskajā līmenī, lai saskaņotu patentu pieteikumu procedūru nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā starp ES, ASV un Japānu; uzsver, ka dialogs jāveicina saskaņā ar PTO noteiktajām saistībām; 31. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. [1] OV C 157, 28.6.2005., 22. lpp. [2] INT/277 — CESE 1237/2005. --------------------------------------------------