Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Civiltiesības” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” {SEC(2005) 434} /* COM/2005/0122 galīgā redakcija - COD 2005/0040 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.4.2005 COM(2005) 122 galīgā redakcija 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0039 (CNS) 2005/0040 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Pamattiesības un pilsonība” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Krimināltiesības” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Civiltiesības” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” (iesniegusi Komisija) {SEC(2005) 434} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam Paziņojums par pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” izveidi ir daļa no saskanīga priekšlikumu kopuma, kuru mērķis ir 2007. gada finanšu perspektīvas ietvaros sniegt pienācīgu atbalstu brīvības, drošības un tiesiskuma telpai. Ir skaidrs, ka trīs galvenie brīvības, drošības un tiesiskuma mērķi jāattīsta paralēli un vienlīdz intensīvi, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu pieeju, kas balstās uz demokrātijas principiem, pamattiesību un brīvību ievērošanu un tiesiskumu. Uz katru no šiem mērķiem attiecas kāda pamatprogramma, nodrošinot nepieciešamo saskanību starp atbalstu katrā politikas jomā un skaidri sasaistot politiskos mērķus un to atbalstam pieejamos resursus. Turklāt ar šo struktūru tiek būtiski vienkāršots un racionalizēts esošais finansiālais atbalsts brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, tādējādi nodrošinot lielāku elastīgumu prioritāšu piešķiršanā un vairojot vispārējo pārskatāmību. 1. IEVADS Eiropas integrācija ir pavirzījusies uz priekšu galvenokārt ekonomikas jomā, pateicoties Vienotā tirgus izveidei un vienotas valūtas ieviešanai.Kā paredzēts Amsterdamas līgumā, integrētas, bezrobežu ekonomiskās telpas izveidi papildināja brīvības, drošības un tiesiskuma telpas radīšana. Tagad šī telpa jāattīsta tālāk un jānostiprina. Paziņojumā “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. – 2013. gadā”[1] Komisija pauda, ka “brīvība, drošība un tiesiskums ir pamatvērtības, kuras ir Eiropas parauga sabiedrības pamatā. (…) Šajā sakarā šā Eiropas Savienības aspekta attīstīšana ir jauns integrācijas procesam izvirzāms mērķis: īsta brīvības, drošības un tiesiskuma telpa ir neaizstājams Eiropas Savienības pamatelements, kam ir noteicošā loma paplašinātās Savienības politiskā projektā" [2] . Dažādie brīvības, drošības un tiesiskuma telpas aspekti veido līdzsvaru starp personas pamattiesību garantēšanu un pamatpienākumu pildīšanu, kāda tiek sagaidīta no Eiropas Savienības[3]. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstība ir atbilde uz galvenajām bažām, kādas māc to valstu iedzīvotājus, kas apvienojušās Eiropas Savienībā. Šī iemesla dēļ Eiropadome 2004. gada novembrī pieņēma Hāgas programmu, kas turpina Tamperes Eiropadomes 1999. gada programmas aizsākto. Attīstot tālāk Tamperes programmas sasniegto, Hāgas programma nozīmē jaunu programmu, kas ļautu Eiropai attīstīt tālāk jau sasniegto un stāties pretī jauniem izaicinājumiem. Tajā arī uzsvērts, ka, lai veidotu Eiropu pilsoņiem, ar pilnīgu pamattiesību ievērošanu vien nepietiek, šīs tiesības turklāt arī aktīvi jāveicina. Ietverot Pamattiesību hartu Konstitucionālajā līgumā, tiek apliecinātas Eiropas Savienības vērtības un mērķi. Turklāt pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECK) stiprinās Eiropas ieguldījumu cilvēktiesību aizsardzībā, ieviešot ārējo tiesisko novērtējumu par to, kā Eiropas Savienībā ievēro pamattiesības[4]. Pamattiesību lielāka aizsardzība un veicināšana nozīmē arī to, ka nepieciešama saskanīgāka rīcība cīņā pret rasisma, ksenofobijas un antisemītisma izpausmēm, sniedzot lielāku atbalstu starpkonfesiju un daudzkultūru dialogam ar nolūku veicināt sapratni un zināšanas vienam par otru. Šādas tendences ietver nozīmīgu Eiropas projektu balstošo pamatvērtību nostiprināšanu. Savienībai būs juridiskas saistības ne tikai ievērot šīs tiesības un vērtības, bet arī nodrošināt, ka tās tiek efektīvi veicinātas visās politikas jomās (gan iekšējās, gan ārējās), kuras ietilpst Eiropas Savienības kompetencē. Turklāt strauji jāpieaug pasākumu uzraudzībai, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ieņem vienādu nostāju savās kompetences jomās, jo īpaši attiecībā uz augošo un arvien daudzveidīgāko Eiropu un izaicinājumiem, ko tā ietver. Eiropas Savienības pilsonības veicināšanai jāattīsta piederības sajūta savienībai, kurā ir vienotas pamattiesības un vērtības, bet tiek saglabāta un respektēta kultūru un Eiropas tautu tradīciju dažādība. Cīņa pret vardarbību nepārprotami veido daļu no pamattiesību aizsardzības, kā noteikts Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesību uz fizisko integritāti aizsardzību. Saiknes starp vardarbību un vairākām citām pamattiesībām (brīvību, drošību, veselību, nodarbinātību, utt.) ir tik spēcīgas, ka jāsniedz atbalsts šo tiesību vispārējai īstenošanai attiecībā uz to saistību ar personas fizisko neskartību. Tas pats attiecas uz cīņu pret narkotiku lietošanu un tirdzniecību – jomu, kurā kopš 1990. gada Eiropas līmenī pastāvējusi visaptveroša, daudzdisciplīnu integrēta stratēģija, kam tomēr nav bijis skaidri noteikta finansiālā atbalsta. Šī stratēģija ir balstīta uz pieciem galvenajiem elementiem: pieprasījuma samazināšanu, piedāvājuma samazināšanu un kontrabandas apkarošanu, starptautisko sadarbību un koordināciju valsts un Eiropas līmenī, un informāciju, izpēti un vērtēšanu. Eiropas veidošana pilsoņiem ietver arī Eiropas tiesiskuma telpas izveidi, kas balstīta uz savstarpējās atzīšanas un uzticības vairošanas principiem - robežas starp valstīm vairs nedrīkstētu būt par šķērsli civiltiesību un komerctiesību jautājumu risināšanai vai tiesvedības ierosināšanai un lēmumu izpildei. Brīvas pārvietošanās princips ļauj personām un uzņēmumiem īstenot savas civilās un komerciālās intereses citās dalībvalstīs, taču līdz ar to arī nepieciešami pasākumi krimināltiesību jomā, lai nodrošinātu, ka nerodas noziedzībai un noziedzniekiem drošas zonas. Tik tiešām, personām un uzņēmumiem nedrīkst liegt vai kavēt īstenot savas tiesības dalībvalstu tiesisko un administratīvo sistēmu nesaderības vai sarežģītības dēļ. Lai sasniegtu šos kopīgos mērķus, būs nepieciešama stabila finansēšanas sistēma. Nākamas finanšu perspektīvas sagatavošana laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam rada svarīgu iespēju ņemt vērā iepriekš aprakstītās tendences un tādējādi veidot paplašinātās Eiropas Savienības politiskos projektus. 2. IEROSINāTAIS ATBALSTA PASāKUMS– PAMATPROGRAMMA “PAMATTIESīBAS UN TIESISKUMS” 2.1. Programmas mērķi un struktūra Lai rastu risinājumu iepriekš uzskaitītajiem izaicinājumiem, tiek ieteikts izveidot pamatprogrammu "Pamattiesības un tiesiskums" ar četriem konkrētiem mērķiem: 1. veicināt Eiropas sabiedrības attīstību, kas balstīta uz Eiropas Savienības pilsonību un ievēro pamattiesības, kas noteiktas Pamattiesību hartā; cīnīties pret antisemītismu, rasismu un ksenofobiju un stiprināt pilsonisko sabiedrību pamattiesību jomā; 2. dot ieguldījumu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē, apkarojot vardarbību un nodrošinot informētību par narkotiku lietošanu un novēršot narkotiku lietošanu; 3. veicināt tiesu iestāžu sadarbību ar mērķi radīt patiesu Eiropas tiesiskuma telpu civilās un komerciālās lietās; 4. veicināt tiesu iestāžu sadarbību ar mērķi radīt īstu Eiropas tiesiskuma telpu krimināllietās. Šiem mērķiem ir dažādi juridiskie pamati Līgumos. Tādēļ pamatprogramma sastāvēs no četriem atsevišķiem tiesiskajiem instrumentiem. Tomēr politiskā saskanība tiks nodrošināta, jo katra īpašā programma atspoguļos vienas politikas mērķus, kas kopā ar pārējām trim nodrošinās Eiropas pilsonības un īstas tiesiskuma telpas attīstību.Turklāt šo savstarpēji papildinošo politikas jomu sagrupēšana kopā vienā pamatprogrammā ne tikai veicinās to vispārējo saskanību, bet arī nodrošinās labākus risinājumus pilsoņu vajadzībām. Tas ļaus elastīgāk rast risinājumus jaunām, negaidītām problēmām. Pamattiesību un pilsonības jomā galīgais mērķis ir radīt īstu pamattiesību kultūru visu Eiropas tautu starpā.Tādēļ ārkārtīgi svarīgi ir nozīmīgie pasākumi ar mērķi izplatīt informāciju par pamattiesībām gan vispārēju informācijas kampaņu veidā, gan atbildot uz individuāliem lūgumiem. To nevar šķirt no nepieciešamības vairot pasākumus, ieskaitot likumdošanas darbības, kas veicinātu atsevišķu tiesību, piemēram, tiesību uz personas fizisko integritāti un ar Savienības pilsonību saistīto tiesību izmantošanu, un nodrošināt atbalstu un veicinošus pasākumus, lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt saistības savās kompetences jomās. Cīņa pret publisku vai privātu vardarbību visās tās izpausmēs (seksuālo, psiholoģisko un fizisko) ietvers: atbalstu upuriem un riska grupām (bērniem, jauniešiem un sievietēm); palīdzību un pamudinājumu NVO un citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā; divu Daphne programmu ietvaros sasniegto rezultātu izplatīšanu, ieskaitot to pielāgošanu, nodošanu izmantošanai citiem atbalsta saņēmējiem vai uz citiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem; un to darbību noteikšanu, kas veicina vardarbības riskam pakļauto cilvēku pozitīvu aprūpi. Attiecībā uz cīņu pret narkotiku lietošanu galvenie uzdevumi būs informācijas izplatīšana, kā arī turpmāki pētījumi, kā rezultātā tiktu izstrādātas izglītības, profilakses un kaitējuma mazināšanas programmas. Svarīgi jautājumi būs ne tikai narkotiku pieprasījuma, bet arī narkotiku piedāvājuma samazināšana. Šī ir joma, kurā nepieciešami pasākumi, lai apturētu narkotiku tirdzniecību un ar narkotikām saistīto noziedzību, jo īpaši, ja iesaistītas jaunas sintētiskās narkotikas vai to ķīmiskie prekursori, un lai cīnītos pret naudas atmazgāšanu. Tiesu iestāžu sadarbība attiecas uz pastiprinātiem centieniem uzraudzīt, kā dalībvalstis piemēro esošos acquis gan civillietās, gan krimināllietās, un tuvināt valstu tiesību aktus. Programma atbalstīs dažādas darbības, proti, lai uzlabotu tiesas pieejamību un efektivitāti, lai pievērstos savstarpējai atzīšanai plašākā nozīmē, ieskaitot ne tikai tiesas iestāžu, bet arī citu iestāžu izdoto lēmumu un dokumentu atzīšanu, stiprinātu sabiedrības informēšanas mehānismus un veicinātu tiesu sistēmas darbinieku apmācību un apmaiņu saistībā ar sadarbības instrumentiem šajā jomā. Tas veicinās likumdošanas pasākumu īstenošanu, lai iedibinātu un attīstītu kopīgus sadarbības instrumentus un vienādus standartus noteiktām procedūrām, piemēram, pierādījumu vākšanas noteikumus. Turklāt tiks veicināta arī noteikumu izstrāde par kriminālprocesā iesaistīto personu – gan apsūdzēto, gan liecinieku, gan upuru – aizsardzību. Vispārēja saskanība šo četru mērķu ietvaros tiek nodrošināta ar kopīgiem īstenošanas un pārvaldības noteikumiem saskaņā ar vienotu stratēģisko kalendāru un saskaņotiem vērtēšanas un pārskata procesiem (sk. 3.2. punktu). Tādējādi programma nodrošinās racionalizēšanu un vienkāršošanu, palielinot Kopienas fondu pārskatāmību un efektivitāti.Visām četrām politikas jomām kopīga horizontāla prioritāte būs arī attiecīgo ieinteresēto pušu aktīvas dalības un lielākas reaģēšanas spējas uz pilsoniskās sabiedrības prasībām nodrošināšana. 2.2. Eiropas pievienotā vērtība Šī programma dos pievienoto vērtību jau esošajiem valstu atbalsta pasākumiem šajā jomā, kalpojot par katalizatoru - ES finansētā sadarbība veicina kopīgo problēmu un vērtību apzināšanos dalībvalstu vidū, tādējādi veicinot jaunu pieeju rašanos, ieskaitot likumdošanu šajā jomā. Tas tiks panākts, īstenojot ES politikas mērķus un veicinot to pielietošanu valstu politikās, atbalstot Eiropas Savienības tiesību aktu transponēšanu un to vienotu piemērošanu visā Eiropā, veicinot dalībvalstu sadarbības un koordinācijas mehānismus un sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī. Visām īpašajām programmām tiks pielietots kopīgs vērtēšanas kritēriju kopums, lai novērtētu Eiropas pievienoto vērtību attiecībā uz iepriekš aprakstīto ietekmes veidu. Šo kritēriju piemēri ir šādi: - atbalstīt tikai tos pasākumus, kas nepieciešami Eiropas līmenī, lai īstenotu Eiropas Savienības mērķus, Eiropas Savienības tiesību aktus un Eiropas Savienības īstenošanas mehānismus; - atbalstīt pasākumus, kas papildinās pasākumus, ko finansē valsts līmenī; - veicināt apmaiņu starp valstīm Eiropas līmenī, radot sinerģijas efektus un apjomradītus ietaupījumus; - programmas īstenošanā aktīvi iesaistīt dalībvalstu un citu attiecīgo ieinteresēto pušu pārstāvjus, lai maksimāli nodrošinātu papildināmību pašreizējiem pasākumiem. 2.3. Papildināmība ar citiem instrumentiem un politikas pasākumiem Šī programma centīsies rast sinerģijas ar Pamattiesību iestādes darbu, kas izveidota uz esošā Vīnē izvietotā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra bāzes, kurš izveidots ar Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 1035/97[5]. Nākot klajā ar Paziņojumu[6], Komisija uzsāka plašu sabiedrisko apspriešanu par veidojamās iestādes darbības jomu un uzdevumiem. Apspriešana bija mērķēta uz pilsonisko sabiedrību, piemēram NVO, kas iesaistītas cilvēktiesību aizsardzībā, valstu iestādēm cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, dalībvalstīm, ES iestādēm, Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru un Eiropas Padomi. Šīs apspriešanas rezultātus ņems vērā, precīzi nosakot iestādes uzdevumus. Tomēr tās galvenais mērķis būs datu vākšana un analīze ar nolūku noteikt Eiropas Savienības politiku pamattiesību jomā. Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās programmas pasākumus koordinēs ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots ar Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK[7], lai uzlabotu, vienkāršotu un paātrinātu efektīvu dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās. Īpašajā Krimināltiesību programmā īpaša uzmanība tiks veltīta Eurojust, kas tika izveidota ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/JHA[8]. Eurojust ir Eiropas Savienības iestāde, kas izveidota, lai veicinātu darbības efektivitāti dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kas veic nopietnu pārrobežu un organizēto noziegumu, tai skaitā terorisma, izmeklēšanu un noziedznieku saukšanu pie atbildības, stimulējot un uzlabojot sadarbību starp šīm iestādēm. Eurojust liek uzsvaru uz valstu kompetento iestāžu pilnīgas sadarbības nostiprināšanu un tādēļ būtiski papildina Pamattiesību un tiesiskuma pamatprogrammu. Attiecībā uz šajā programmā iekļauto mērķi nodrošināt informāciju par narkomāniju un novērst narkotiku lietošanu, nepieciešama pastiprināta sadarbība ar trešām valstīm, kā arī cieša koordinācija ar Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA) . Šī Lisabonā izvietotā iestāde tika izveidota ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93[9], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3294/94[10]. Tās uzdevums ir vākt un izplatīt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par narkotikām un narkotiku lietošanu Eiropā. Lai to paveiktu, tā darbojas partnerībā ar valstīm, kas neietilpst ES, kā arī ar starptautiskajām organizācijām, kas nodarbojas ar šo jautājumu, īpaši ar ANO Starptautisko narkotiku kontroles programmu (UNDCP) , Pasaules Veselības organizāciju (WHO) , Eiropas Padomes Pompidū grupu, Pasaules Muitas organizāciju (WCO) , Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (Interpolu) un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu). 3. RACIONALIZāCIJA UN VIENKāRšOšANA 3.1. Pāreja no esošajiem instrumentiem Novērtējot darbības, ko ES šajās jomās atbalstījusi gadu gaitā, ir pilnībā atzīta nepieciešamība tās turpināt, jo tās pievēršas specifiskām un reālām problēmām un, papildus valstu darbībām, kas tiek attīstītas šajās jomās, dod ieguldījumu to pozitīvā risināšanā. Tomēr tajā ir konstatēti arī vairāki trūkumi, kam jāpievēršas, lai Eiropas darbības spētu sasniegt vēl labākus rezultātus. Tik tiešām, pašreizējā situācija, kad pastāv virkne mazu budžeta pozīciju vai īpašu finansējumu, kam ir ierobežots darbības laiks un nav vispārējas saskanības, traucē Eiropas Savienības pasākumiem būt pietiekami iedarbīgiem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un maksimāli izmantotu esošos finanšu un cilvēkresursus. Šo programmu atsevišķa īstenošana nozīmē to, ka netiek maksimāli panākta īsta sinerģija un var pat rasties nevajadzīga pārklāšanās. Visbeidzot, lai sasniegtu iespējami labākus rezultātus, ir patiešām nepieciešams pārvērtēt katras programmas mērķi, atbalsta veidu un apjomu. Ierosinātā programma pamatojas uz pieredzi, kas gūta šajās jomās jau notiekošajās darbībās. Patiešām, tā lielā mērā attīstīs abas notiekošās sagatavošanās darbības pamattiesību aizsardzībai un veicināšanai un atbalstam pilsoniskajai sabiedrībai desmit jaunajās dalībvalstīs, kas turpmāk tiks attiecinātas uz visām dalībvalstīm. Visbeidzot, īpaša uzmanība tiks veltīta pamattiesībām, kas izriet no Savienības pilsonības, lai veicinātu demokrātisku piedalīšanos. Attiecībā uz mērķi veicināt tiesu iestāžu sadarbību, programma sagrupēs vienkopus pasākumus, kas atbalsta sadarbību civiltiesību un krimināltiesību jomā, lai nodrošinātu labāku koordināciju starp šīm divām tiesību jomām, ņemot vērā Konstitucionālā līguma stāšanos spēkā, kas atcels pīlāru struktūru. Tiesu iestāžu sadarbību civiltiesību jomā iepriekš atbalstīja ar atsevišķu programmu, bet tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ietilpa AGIS programmā. Šā priekšlikuma mērķis ir panākt labāku atbilstību politiskajiem nodomiem stiprināt tiesiskumu, kā to prasa Hāgas programma, kā arī tiesu iestāžu, praktizējošo juristu un pilsoniskās sabiedrības prasībām. Tiks stiprināta tiesu sistēmas locekļu apmācība un programma būs arī pietiekami elastīga, lai varētu īstenot jaunus pasākumus, piemēram datorizētu informācijas apmaiņas sistēmu par sodāmības reģistriem. Attiecībā uz vardarbības apkarošanu, programma attīstīs tālāk esošo Daphne II programmu, ieviešot tajā korekcijas, lai uzlabotu atbilstību pilsoniskās sabiedrības vajadzībām, tai skaitā, iespēju īstenot jaunas darbības formas. Darbības mērķis narkomānijas novēršanas un informācijas par narkomāniju jomā ir konsolidēt notiekošās darbības, tādējādi veicinot to pārredzamību pilsoņiem un visām iesaistītajām pusēm. Tā atbalstīs tādu pasākumu uzraudzību un vērtēšanu, kas attiecas uz īpašu darbību īstenošanu ES rīcības plānu ietvaros, un centīsies vairāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību. 3.2. Kopīgie pārvaldības mehānismi Galvenais pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” mērķis ir vienkāršot un racionalizēt instrumentus gan tiesiskajā, gan pārvaldības ziņā, vienkāršot budžeta struktūru, veicināt instrumentu saskanību un atbilstību un novērst to dublēšanos. Šī programma ir svarīgs solis attiecībā gan uz vienkāršošanu, gan elastīgumu. Tik tiešām, budžeta pozīciju un tiesisko instrumentu skaits ir samazināts. Šāda Savienības resursu koncentrēšana veicina finanšu pārskatāmību un iespējas labāk novērtēt Savienības darbību pievienoto vērtību. Tā veicina darbības efektivitāti, palielinot konsekvenci starp dažādo īpašo programmu mērķiem un stiprinot sadarbību un partnerību ar visām iesaistītajām pusēm. No ierosinātās vienkāršošanas un racionalizācijas ieguvēji būs arī gala izmantotāji, jo pieaugs šo instrumentu redzamība, skaidrība un saskanība. Potenciālajiem atbalsta saņēmējiem būs vieglāk pieteikties uz finansējumu dažādās jomās, pateicoties standartizētākai pieejai un īstenošanas noteikumiem. Programmu tieši pārvaldīs Komisija. Ir sīki izpētīti alternatīvi mehānismi (ārpakalpojumu izmantošana vai dalīta pārvaldība), taču tie netika atzīti par ekonomiski izdevīgiem šajā posmā, ņemot vērā salīdzinoši nelielos iesaistītos apjomus. Ja tas būs vajadzīgs šīs pamatprogrammas izvirzīto mērķu sasniegšanai, varētu paredzēt dažādu pārvaldības veidu un/vai dažādu struktūru izveidi. Šīs programmas pārvaldībai nepieciešamais cilvēkresursu apjoms ir salīdzinoši liels. Tomēr procedūru saskaņošana, kas tika panākta, apvienojot īpašās programmas vienotā struktūrā, nodrošinās racionalizāciju no šāda viedokļa, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem. Piemēram, uzraudzības un vērtēšanas procedūru racionalizācija veicinās labākus iznākumus un paraugprakses nodošanu. Arī četru īpašo programmu atrašanās vienas Komitejas pārziņā lielā mērā atvieglos pamatprogrammas ikdienas pārvaldību. Tālāka racionalizācija būs iespējama pēc Konstitucionālā līguma stāšanās spēkā. Pamatprogrammas projekts tika izstrādāts saskaņā ar esošo Līgumu noteikumiem, tomēr programmas struktūrā ir ietverta raita pāreja uz Konstitūcijā paredzēto jauno struktūru, kuras ietvaros ir iespējama turpmāka programmu “Civiltiesības” un “Krimināltiesības” saskaņošana. 4. FINANšU LīDZEKļI Kopējā pamatprogrammai “Pamattiesības un tiesiskums” paredzētā summa ir 543 miljoni EUR laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (pašreizējās cenās). Šā budžeta ietvaros 93,8 miljoni EUR ir paredzēti programmai “Pamattiesības un pilsonība”, 106,5 miljoni EUR – programmai “Civiltiesības”, 196,2 miljoni EUR – programmai “Krimināltiesības”, un 135,4 miljoni EUR – programmai “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”. 11,1 miljoni EUR tiek pieskaitīti atsauces lielumam par administratīvām izmaksām. Turklāt tam pašam laika posmam 164,9 miljoni EUR ir paredzēti Pamattiesību aģentūrai, 110,6 miljoni EUR – Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram, bet Eurojust paredzēti 133,4 miljoni EUR. Šīs summas aprēķinātas, pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām konstatētajām vajadzībām. Ir ņemta vērā attiecīgā pieredze, kas iegūta no esošajām darbībām un programmām, kas attiecas uz pamattiesību un tiesiskuma jautājumiem. 5. SECINāJUMI Jaunā finanšu perspektīva ne tikai dos iespēju panākt labāku atbilstību starp mērķiem un resursiem, bet arī vienkāršot un racionalizēt instrumentus, lai nodrošinātu optimālu Eiropas Savienības līdzekļu izlietojumu. Pamatprogrammā “Pamattiesības un tiesiskums” vienkopus apvienotas īpašās programmas, kas ir cieši saistītas savā starpā. Saskaņotas darbības šo īpašo programmu ietvaros ļaus rast efektīvākus risinājumus, lai sasniegtu galīgo mērķi – brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidošanu. PIELIKUMS Pamatprogrammas “ Pamattiesības un tiesiskums” izveidošana laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam Papildināmība ar iestādēm un citiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas instrumentiem Finanšu perspektīvas ietvaros tiek paredzēti vairāki viens otru papildinoši instrumenti, kas veicinātu politisko mērķu sasniegšanu tiesiskuma, brīvības un drošības jomā: - pamatprogrammas, kas aizstās daudzās budžeta pozīcijas, ko Komisija šobrīd pārvalda šajā jomā; - Kopienas finansējums iestādēm un Kopienas vai Eiropas Savienības struktūrām; - saistītu lielapjoma informācijas sistēmu izstrāde un vadība. Jaunajā finanšu perspektīvā ietvertas šādas ar iepriekšminētās pamatprogrammas jomu saistītas iestādes vai struktūras: - Eiropas narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) , kas izveidots ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra izveidi (OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.), un par kuru iesniegts grozījumu priekšlikuma projekts (Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, ko Komisija iesniegusi 2003. gada 19. decembrī (COM(2003) 808). - Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs, kam paredzēts kļūt par pilntiesīgu Pamattiesību aģentūru (Komisijas priekšlikumu plānots izstrādāt līdz 2005. gada maijam) un kas šobrīd ir izveidota ar Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos (OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp.). - Eurojust , kas izveidota ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/JHA ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (OV L 63, 06.03.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/659/JHA (OV L 29.09.2003., 44. lpp.) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem elementiem, minētajām Kopienas iestādēm paredzētie budžeta līdzekļi nav iekļauti pamatprogrammās. Tomēr tie jāiekļauj nākamā Kopienas finanšu plāna 3. pozīcijā kā izdevumu daļa, kas atvēlēta tiesiskuma, brīvības un drošības politikai. PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Konteksts Finanšu perspektīvas sagatavošanas vadmotīvs laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam jau no paša sākuma ir bijusi uz politiku balstīta pieeja, lai nodrošinātu atbilstību starp politiskajiem mērķiem un līdzekļiem, kas piešķirti to īstenošanai. Šajā kontekstā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide tiek uzskatīta par vienu no galvenajām Eiropas Savienības turpmāko gadu prioritātēm, kas jāatbalsta ar ievērojami palielinātiem finanšu līdzekļiem. Savos paziņojumos “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana – Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. – 2013. gadā”[11] un “Finanšu perspektīva laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam”[12] Komisija arī uzsvēra, cik svarīgi ir pielietot tiesisko instrumentu pārskatīšanu nākamajai finanšu perspektīvai, lai panāktu ievērojamu virzību uz lielāku vienkāršību. Strukturējot priekšlikumus pa trim vispārīgām un uz politiku balstītām programmām (“Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, “Pamattiesības un tiesiskums”, “Drošība un brīvību garantēšana”), Komisija izveido skaidru Kopienas finansiālā atbalsta attīstības sistēmu, lai atbalstītu trīs tiesiskuma, brīvības un drošības mērķus. 2. RīCīBAS PAMATOJUMS 2.1. Problēmas analīze Cīņa pret vardarbību nepārprotami veido daļu no Hartā noteikto pamattiesību aizsardzības, jo īpaši attiecībā uz fiziskās integritātes tiesībām. Saiknes starp vardarbību un vairākām citām pamattiesībām (brīvību, drošību, veselību, nodarbinātību, utt.) ir tik spēcīgas, ka jāsniedz atbalsts šo tiesību vispārējai īstenošanai attiecībā uz to saistību ar personas fizisko integritāti. Konkrētām vardarbības formām, piemēram, rasistiski motivētai vardarbībai un vardarbībai, kas saistīta ar dzimumu vai seksuālo orientāciju, nepieciešami īpaši risinājumi, ko veicinātu informācijas apmaiņa un paraugprakses izstrāde Eiropas līmenī. Nepieciešamība pēc globālāka un piemērotāka vardarbības problēmas risinājuma jāņem vērā, izstrādājot pasākumus jaunās finanšu perspektīvas ietvaros, sākot ar jau esošajiem atbalsta pasākumiem. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides ietvaros jārisina arī narkotiku lietošanas un tirdzniecības problēma, kas ir viena no lielākajām problēmām, ar kurām jāsaskaras Eiropas valstu sabiedrībām. Kopš 1990. gada Eiropas līmenī pastāv visaptveroša, daudzdisciplīnu, integrēta stratēģija, taču tai nav skaidri noteikti finansiālā atbalsta līdzekļi. Šī stratēģija ir balstīta uz pieciem galvenajiem elementiem: (i) pieprasījuma samazināšanu, (ii) piedāvājuma samazināšanu un kontrabandas apkarošanu, (iii) starptautisko sadarbību, (iv) koordināciju valsts un Eiropas līmenī, un (v) informāciju, izpēti un novērtēšanu. 2.2. Turpmākā rīcība Galvenie uzdevumi, kas Eiropas Savienībai jārisina narkotiku apkarošanas jomā nākamās finanšu perspektīvas periodā, var definēt šādi: - informācija un izpēte, ieskaitot Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbības turpināšanu; - narkotiku pieprasījuma samazināšana, jo pieprasījums rada narkotiku problēmas palielināšanos; izglītības, profilakses un kaitējuma mazināšanas programmas; - narkotiku piedāvājuma samazināšana, lai apturētu to tirdzniecību un ar narkotikām saistīto noziedzību, jo īpaši, attiecībā uz jaunām sintētiskajām narkotikām vai to ķīmiskajiem prekursoriem, un lai cīnītos pret naudas atmazgāšanu; - pastiprināta sadarbība ar trešām valstīm attiecībā uz narkotiku piedāvājuma un narkotiku pieprasījuma samazināšanu; - līdz ar jaunu narkotiku veidu rašanos un izstrādi būs nepieciešamas turpmākas likumdošanas darbības, piemēram, lai jaunajiem narkotiku veidiem piemērotu esošos kontroles mehānismus. 2.3. Programmas mērķi un saistītie rādītāji - Vispārīgo, konkrēto un izpildes mērķu noteikšana Dot ieguldījumu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē, apkarojot vardarbību un nodrošinot informētību par narkomāniju un novēršot narkotiku lietošanu. | Aizsargāt pilsoņus pret vardarbību un sasniegt augstu veselības aizsardzības, labklājības un sociālās kohēzijas līmeni. | Novērst un apkarot visas publiskās un privātās vardarbības formas pret bērniem, jauniešiem un sievietēm. Nodrošināt atbalstu upuriem un riska grupām. Sniegt palīdzību un pamudinājumu NVO un citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā; Izplatīt divu Daphne programmu ietvaros sasniegtos rezultātus, ieskaitot to pielāgošanu, nodošanu izmantošanai citiem atbalsta saņēmējiem vai uz citiem ģeogrāfiskajiem apvidiem. Noteikt un veicināt darbības, kas dod ieguldījumu vardarbības riskam pakļauto cilvēku pozitīvā aprūpē. | Novērst un samazināt narkotiku lietošanu, atkarību no narkotikām un ar narkotikām saistītos kaitējumus. | Iesaistīt pilsonisko sabiedrību Eiropas Savienības narkomānijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plānu īstenošanā un attīstībā. Uzraudzīt, īstenot un novērtēt konkrētu pasākumu īstenošanu Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu ietvaros laika posmiem no 2005. līdz 2008. gadam un no 2009. līdz 2012. gadam. | Veicināt starptautiskas un izpratni veicinošas darbības iepriekš noteiktajās jomās. | Izveidot daudzdisciplīnu tīklus; lai nodrošinātu zināšanu bāzes izplatību, informācijas apmaiņu un paraugprakses noteikšanu un izplatīšanu, tai skaitā izmantojot apmācības, mācību braucienus un darbinieku apmaiņu. Izstrādāt un īstenot izpratni veicinošus pasākumus, kas vērsti uz konkrētām auditorijām, lai veicinātu konsekventi īstenotu neiecietību pret vardarbību un veicinātu atbalstu upuriem un ziņošanu par vardarbību. Veicināt izpratni par veselības un sociālajām problēmām, ko izraisījusi narkotiku lietošana, un mudināt uz atklātu dialogu nolūkā veicināt labāku izpratni par narkotiku problēmu. | Visi šie mērķi ir saskaņā ar vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums” vispārīgo mērķi atbalstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību. - Papildināmība / saskanība ar citiem instrumentiem Sagatavojot programmu, īpaša uzmanība tika veltīta tam, lai nodrošinātu saskanību ar citiem programmu finansēšanas pasākumiem tajās pašās politikas jomās un rastu papildināmību un sinerģiju ar tiem. Šo programmu papildina citas īpašās programmas vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” ietvaros, jo sevišķi īpašā programma “Pamattiesības un pilsonība”, kuras mērķis ir veicināt Eiropas Savienības pamattiesības un vērtības, vienlaikus saglabājot un respektējot Eiropas tautu kultūru un tradīciju dažādību. Tāpat tiks īstenoti centieni panākt papildināmību ar Eiropas narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, kura galvenais uzdevums ir vākt un izplatīt objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju par narkotiku un narkomānijas problēmu Eiropā. Lai to paveiktu, Centrs darbojas partnerībā ar valstīm, kas nav ES sastāvā, kā arī ar starptautiskajām organizācijām, kas nodarbojas ar šo jautājumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta vispārīgajām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, jo tās papildina šo programmu, un nepārprotami tiks panākta sinerģija ar šīm abām programmām, jo īpaši cīņas pret noziedzību jomā – gan pret vardarbību, piemēram, rasistiski motivētu vardarbību un vardarbību, kas saistīta ar dzimumu vai seksuālo orientāciju, gan noziegumiem, kas saistīti ar narkotikām. Šo programmu var papildināt arī citas programmas, piemēram, “Drošāks internets plus”, “Veselības programma”, “Programma aizsardzībai pret traumām”, 7. Pētniecības un tehnoloģijas attīstības pamatprogramma un programma “Jaunatne”. 3. VēRTēšANA 3.1. Secinājumi, kas izdarīti pēc starpposma / galīgā novērtējuma Komisija ir divreiz vērtējusi Daphne programmu. Termiņa vidusposma ziņojums tika iesniegts 2002. gadā[13], bet galīgais ziņojums – 2004. gadā[14]. Gan termiņa vidusposma, gan galīgais ziņojums par Daphne programmu (2000. – 2003. gadam) liecina, ka organizācijas ir ieguvējas, pateicoties dalībai Eiropas partnerībā, un iespēja apvienībām darboties kopā ir veicinājusi efektīvāku plānošanu un labāku resursu izlietojumu. Galīgajā ziņojumā norādīts, ka iespējami uzlabojumi, piemēram, palīdzības dienesta izveide un lielāks uzsvars uz izplatīšanu, tāpēc Daphne II programmu pielāgoja šajā ziņojumā konstatētajam. Tā kā šīs izmaiņas programmas struktūrā ieviestas nesen, nav nepieciešams izdarīt nekādas ievērojamas izmaiņas. Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu (2000. – 2004. gadam) Komisija vērtēja divreiz: termiņa vidusposmā[15] un programmas noslēgumā[16]. Jaunais rīcības plāns (2005. – 2008. gadam) ir īpaši vērsts uz tām jomām, kurās saskaņā ar novērtējumu nepieciešama turpmāka attīstība. Saskaņā ar šiem novērtējumiem, lai labāk sasniegtu mērķus, ir nepieciešami daži uzlabojumi. Jo īpaši tika uzsvērts, ka pilsoniskā sabiedrība vairāk jāiesaista uz šo jomu attiecīgo ES politiku sagatavošanā un attīstībā. Tāpat nepieciešams labāk koordinēt valstu darbības, tai skaitā darbības starptautiskajā arēnā. Jāveicina un tālāk jāattīsta vienota informācijas tīkla izveide un paraugprakses apmaiņa. 3.2. Iepriekšēja novērtēšana Komisijas darba dokuments, kurā sniegts iepriekšējs novērtējums vispārīgajai programmai “Pamattiesības un tiesiskums”, apliecina, ka izvēlētā politika ir atbilstoša, lai sasniegtu paredzētos mērķus. 4. POLITIKAS INSTRUMENTA JURIDISKAIS PAMATS UN MOTIVāCIJA 4.1. Juridiskais pamats Šī vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” īpašā programma pamatojas uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 152. pantu. Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 152. pantā, kas attiecas uz sabiedrības veselību, skaidri noteikts, ka, nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Tajā turklāt norādīts, ka Kopiena papildina dalībvalstu rīcību, samazināt narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus. Augsta sabiedrības veselības līmeņa nodrošināšana, aizsargājot cilvēkus pret vardarbību un attīstot informatīvu un profilakses darbību narkotiku jomā ir šīs programmas galvenais mērķis. Tādējādi piedāvātais juridiskais pamats ir atbilstošs. 4.2. Programmā noteiktie pasākumi Ir paredzēti dažādi darbību veidi, piemēram: - īpašas Komisijas darbības, piemēram, analīze un izpēte, aptaujas un apsekojumi, rādītāju un kopējo metodoloģiju formulējums, datu un statistikas apkopošana, attīstīšana un izplatīšana, semināri, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedrisko kampaņu un pasākumu organizēšana, tīmekļa vietņu izstrāde un uzturēšana, informatīvo materiālu sagatavošana un izplatīšana, valstu ekspertu tīklu atbalstīšana un pārvaldība, analītiskie, uzraudzības un vērtēšanas pasākumi; - darbības, ar kurām nodrošina finansiālu atbalstu īpašiem projektiem Kopienas interesēs saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; - darbības, ar kurām nodrošina finansiālu atbalstu nevalstisko organizāciju vai citu struktūru pasākumiem saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; - darbības subsīdija Eiropas Federācijai bezvēsts pazudušo un seksuāli izmantoto bērnu jautājumos, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs bērnu tiesību un aizsardzības jomā. 4.3. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Šis priekšlikums izstrādāts, ievērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā un šim līgumam pievienotajos protokolos noteiktos subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Attiecībā uz subsidiaritāti, piedāvātās programmas nolūks nav iejaukties jomās, kurās darbojas valstu programmas, ko izstrādājušas katras dalībvalsts iestādes, bet gan galveno uzmanību pievērst jomām, kurās varētu gūt pievienoto vērtību Eiropas līmenī. Tādējādi lielāko daļu šīs programmas atbalstīto pasākumu var uzskatīt par valstu darbības papildinošiem pasākumiem, kuru mērķis ir, cik vien iespējams, izmantot starptautiskā un reģionālā līmenī īstenoto darbību sinerģiju. Attiecībā uz proporcionalitāti, jaunās programmas priekšlikums ir izstrādāts tā, lai panāktu maksimālu vienkāršību ne tikai attiecībā uz darbības formu – pasākumu definīcijas tiesību aktos ir, cik iespējams, vispārīgas – bet arī attiecībā uz administratīvajām un finansiālajām prasībām, kas attiecas uz to īstenošanu. Komisija ir centusies rast pareizo līdzsvaru starp elastīgumu un ērtu izmantošanu no vienas puses un nolūka skaidrību un pienācīgām finansiālajām un procedurālajām garantijām no otras. Saskaņā ar protokolā par abu principu piemērošanu noteiktajām nostādnēm, ir skaidrs, ka jautājumiem, kuriem pievērsties paredzēts šajās programmās, piemīt starptautiski aspekti, tādēļ jebkāda darbība Eiropas līmenī būs izdevīgāka, salīdzinot ar darbībām dalībvalstu līmenī. 4.4. Vienkāršošana un racionalizēšana Piedāvātā pieeja veicinās galvenā mērķa sasniegšanu – instrumentu vienkāršošanu gan tiesiskajā, gan pārvaldības ziņā un budžeta struktūras pilnveidošanu. Turklāt tā veicinās instrumentu saskanību un konsekvenci un novērsīs to dublēšanos. Kaut arī turpmāko paplašināšanos dēļ būs vajadzīgi papildu cilvēkresursi, labāka cilvēkresursu sadale tiks panākta, atceļot mazākās budžeta pozīcijas (kas prasa lielus resursus) un apvienojot esošās programmas vienā saskaņotā un racionalizētā programmā. Tādējādi tiks panākta lielāka proporcionalitāte starp izdevumu apjomu un to pārvaldības administratīvajām izmaksām. No ierosinātās racionalizācijas ieguvējs būs arī gala lietotājs, jo pieaugs šo instrumentu redzamība, skaidrība un saskanība. Potenciālajiem atbalsta saņēmējiem būs vieglāk pieteikties finansējumam, pateicoties standartizētai pieejai un saskaņotiem īstenošanas noteikumiem. Komisija var lemt uzticēt daļu no programmas budžeta īstenošanas Kopienas tiesību aktu reglamentētām izpildiestādēm saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Šīs izpildiestādes ieceļ Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 55. un 56. panta un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 37. panta noteikumiem. Komisija analizē atbilstību saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Pirms deleģēšanas īstenošanas Komisija, veicot iepriekšēju novērtēšanu, nodrošina, ka izpildiestāžu izveidošana notiek saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību. Ierosinātais jaunais instruments atbildīs Komisijas noteiktajai virzībai attiecībā uz politiskajiem un finanšu uzdevumiem laika posmam, sākot no 2007. gada. Tā nolūks ir papildināt, vienkāršot un racionalizēt esošos instrumentus un nodrošināt nepieciešamo elastību, lai spētu pievērsties jauniem mērķiem un raiti panāktu atbilstību ar jauno tiesisko sistēmu, kas tiks iedibināta līdz ar Konstitucionālā līguma stāšanos spēkā. 5. IETEKME UZ BUDžETU Vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izmaksas laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam ir 543 miljoni EUR; šai īpašajai programmai piešķirs šādu summu: 138,2 miljoni EUR. 2005/0037 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[17], ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[18], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[19], saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[20], tā kā (1) Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteikts, ka, nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis; Līguma 3. panta 1. punkta p) apakšpunktā ir paredzēts, ka Kopienas pasākumiem jādod ieguldījums augsta veselības aizsardzības līmeņa sasniegšanā; (2) Kopienas darbībām jāpapildina valstu politikas, kas vērstas uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, novērstu briesmu avotus cilvēku veselībai un samazinātu ar veselību saistītos riskus, ko rada atkarība no narkotikām. (3) Publiska vai privāta fiziska, seksuāla un psiholoģiska vardarbība pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, ieskaitot draudus pielietot vardarbību, ietekmēšana un patvaļīga brīvības atņemšana, ir viņu tiesību uz dzīvību, drošību, brīvību, cieņu un fizisko un emocionālo integritāti pārkāpums un nopietns šādas vardarbības upuru fiziskās un garīgās veselības apdraudējums. Šāda Kopienā tik izplatīta vardarbība nodara patiesu kaitējumu veselībai un ir šķērslis drošai, brīvai un taisnīgai pilsonības izmantošanai. (4) Pasaules Veselības organizācija definē veselību ne tikai kā slimības vai fiziskā vājuma neesamību, bet gan kā pilnīgas fiziskās, garīgās un sociālās labklājības stāvokli. Saskaņā ar 1996. gada Pasaules Veselības asamblejas rezolūciju vardarbība ir lielākā sabiedrības veselības problēma visā pasaulē. Savā 2002. gada 3. oktobra ziņojumā par vardarbību un veselību šī organizācija iesaka veicināt primārās profilakses pasākumus, stiprināt palīdzību vardarbības upuriem un veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu par vardarbības novēršanu. (5) Šos principus atzīst daudzās tādu galveno starptautisko organizāciju kā Apvienoto Nāciju organizācijas, Starptautiskās Darba organizācijas, Pasaules Sieviešu konferences un Pasaules kongresa pret bērnu seksuālu izmantošanu komerciālā nolūkā konvencijās, deklarācijās un protokolos. (6) Eiropas Savienības Pamattiesību hartā[21] citastarp ir vēlreiz apliecinātas tiesības uz cieņu, vienlīdzību un solidaritāti. Tajā ietverta virkne konkrētu noteikumu, lai aizsargātu un veicinātu fizisko un garīgo integritāti, vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, bērnu tiesības un nediskrimināciju, kā arī lai aizliegtu necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos, verdzību un piespiedu darbu, kā arī bērnu darbu. Tajā tiek vēlreiz apliecināts, ka, nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas un darbības, tiek nodrošināts augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. (7) Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju izstrādāt un īstenot rīcības programmas, lai apkarotu šādu vardarbību, citastarp savā 2000. gada 19. maija rezolūcijā par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Par turpmākajiem pasākumiem cīņā pret sieviešu tirdzniecību”[22] un 2001. gada 20. septembra rezolūcijā par sieviešu ģenitāliju kropļošanu[23]. (8) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 24. janvāra Lēmumu Nr. 293/2000/EK, ar kuru pieņēma Kopienas rīcības programmu ( Daphne programmu) (2000. – 2003. gadam) attiecībā uz profilakses pasākumiem cīņā pret vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm[24] izveidotā darbība ir palīdzējusi veicināt Eiropas Savienībā izprati par šiem jautājumiem un paplašināt un nostiprināt sadarbību starp dalībvalstu organizācijām, kas nodarbojas ar vardarbības apkarošanu. (9) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu Nr. 803/2004/EK, ar kuru pieņem Kopienas rīcības programmu (2004. – 2008. gadam), lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu upurus un riska grupas ( Daphne II programmu)[25] izveidotā programma tālāk attīstīja Daphne programmas sasniegumus; saskaņā ar šā lēmuma 8. panta 2. punktu Komisijai jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu gada apropriāciju atbilstību jaunajai finanšu perspektīvai. (10) Vēlams nodrošināt Daphne un Daphne II programmu atbalstīto projektu nepārtrauktību. (11) Ņemot vērā to, ka saskaņā ar pētījumu rezultātiem, ar atkarību no narkotikām saistītā saslimstība un mirstība ietekmē prāvu Eiropas pilsoņu daļu, ar atkarību no narkotikām saistītais kaitējums veselībai ir liela sabiedrības veselības problēma. (12) Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas un Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna (2000. – 2004. gadam)[26] galīgā novērtējuma rezultātiem uzsvērta nepieciešamība ES narkomānijas apkarošanas politikas veidošanā pastāvīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību. (13) Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā, ar kuru pieņem rīcības programmu sabiedrības veselības jomā (2003. – 2008. gadam), stratēģiju un pasākumu izstrāde attiecībā uz atkarību no narkotikām iekļauta kā viens no svarīgajiem ar dzīvesveidu saistītajiem noteicošajiem faktoriem veselības jomā. (14) Savā 2003. gada 18. jūnija ieteikumā par veselības kaitējuma, kas saistīts ar atkarību no narkotikām, novēršanu un samazināšanu[27], Padome ieteica dalībvalstīm noteikt atkarības no narkotikām novēršanu un ar to saistīto risku samazināšanu par sabiedrības veselības mērķi un attiecīgi izstrādāt un īstenot visaptverošas stratēģijas. (15) Eiropadome 2004. gada decembrī vizēja Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2005. – 2012. gadam, kas aptver visus Eiropas Savienības pasākumus narkotiku jomā un nosaka galvenos mērķus. Šie mērķi ietver augsta veselības aizsardzības, labklājības un sociālas kohēzijas līmeņa sasniegšanu, novēršot un samazinot narkotiku lietošanu, atkarību no narkotikām un ar narkotikām saistītos kaitējumus veselībai un sabiedrībai. (16) Komisija pieņēma Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu 2005. – 2008. gadam[28] kā galveno instrumentu Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas stratēģijas 2005. – 2012. gadam transponēšanai konkrētos pasākumos. Rīcības plāna galīgais mērķis ir ievērojami samazināt narkotiku izplatību iedzīvotāju vidū un mazināt sociālo postu un kaitējumu veselībai, ko izraisa nelegālo narkotiku lietošana un tirdzniecība. (17) Ir svarīgi un nepieciešami apzināties vardarbības un narkomānijas nopietnās tūlītējās un ilgtermiņa sekas uz veselību, psiholoģisko un sociālo attīstību, kā arī uz to skarto personu vienlīdzīgajām iespējām, to ietekmi uz personām, ģimenēm un kopienām, kā arī to augstajām sociālajām un ekonomiskajām izmaksām sabiedrībai kopumā. (18) Eiropas Savienība var dot pievienoto vērtību darbībām, kas dalībvalstīm jāveic informēšanā par narkomāniju un narkomānijas novēršanas jomā, papildinot šīs darbības un veicinot sinerģijas. (19) Attiecībā uz vardarbības novēršanu, ieskaitot vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un viņu seksuālo izmantošanu, un uz upuru un riska grupu aizsardzību, Eiropas Savienība var dot pievienoto vērtību darbībām, kas galvenokārt jāveic dalībvalstīm, izmantojot šādus līdzekļus: informācijas, pieredzes un paraugprakses izplatīšana un apmaiņa, novatoriskas pieejas veicināšana, kopīga prioritāšu noteikšana, ja vajadzīgs, vienota informācijas tīkla izveide, visas Kopienas projektu atlase, kā arī visu iesaistīto pušu motivācija un mobilizēšana. Šīm darbībām jāaptver arī bērni un sievietes, kas atvesti uz dalībvalstīm cilvēku tirdzniecības rezultātā. (20) Eiropas Federācija bezvēsts pazudušo un seksuāli izmantoto bērnu jautājumos Eiropas līmenī apvieno dažādas NVO, kas nodarbojas ar bērnu bezvēsts pazušanas un seksuālās izmantošanas problēmām. Federācija veicina izpratni un cīnās pret bērnu bezvēsts pazušanas un seksuālās izmantošanas problēmām, veicinot saziņu starp Eiropas organizācijām nolūkā panākt efektīvāku pieeju, stimulējot Eiropas pētījumu centra izveidi, lai centralizētu un analizētu datus par šīm problēmām, un veicinot un vadot darbības, kuru mērķis ir uzlabot nepilngadīgo, bezvēsts pazušanas un/vai seksuālās vardarbības upuru situāciju un mainīt Eiropas tiesiskās normas, mentalitāti un uzvedību. (21) Dalībvalstis nevar pienācīgā mērā sasniegt ierosinātās darbības mērķus, proti, novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, kā arī novērst narkomāniju un informēt par to, jo nepieciešama informācijas apmaiņa ES līmenī un paraugprakses izplatīšana visas Kopienas ietvaros. To var labāk paveikt Kopienas līmenī. Lai panāktu koordinētu un daudzdisciplīnu pieeju un ņemot vērā šīs iniciatīvas apjomu un ietekmi, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. (22) Turklāt jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un jāsper vajadzīgie soļi, lai atgūtu nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus. (23) Šis lēmums visam programmas laikam nosaka finansiālo struktūru, kas ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar 1999. gada 6. maijā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas noslēgtā iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu 33. punkta nozīmē[29]. (24) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[30] un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[31], kas aizsargā Kopienas finansiālās intereses, jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, ierobežojumu to gadījumu skaitam, kad Komisija saglabā tiešo atbildību par to īstenošanu un pārvaldību un nepieciešamo proporcionalitāti starp resursu daudzumu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu. (25) Saskaņā ar Finanšu regulu jābūt pamataktam, kas attiektos uz darbības subsīdijām. (26) Saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanai[32], šā Lēmuma īstenošanas pasākumi jānosaka ar konsultatīvo procedūru, kā paredzēts minētā lēmuma 3. pantā. Tā ir piemērota procedūra, jo programmai nav nozīmīgas ietekmes uz Kopienas budžetu, IR NOLĒMUŠI ŠĀDI. 1. pants [Programmas izveidošana 1. Ar šo lēmumu tiek izveidota programma “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”, tālāk tekstā – “programma”, kā daļa no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums”, lai veicinātu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nostiprināšanu. 2. Programma aptver laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. pants. Vispārīgie mērķi 1. Šai programmai ir šādi vispārīgie mērķi: (a) dot ieguldījumu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē, apkarojot vardarbību un nodrošinot informētību par narkomāniju un novēršot narkotiku lietošanu. (b) aizsargāt pilsoņus pret vardarbību un sasniegt augstu veselības aizsardzības, labklājības un sociālās kohēzijas līmeni. (c) novērst un samazināt narkotiku lietošanu, atkarību no narkotikām un ar narkotikām saistītos kaitējumus. 2. Neskarot Eiropas Kopienas mērķus un pilnvaras, programmas vispārīgajiem mērķiem jāveicina Kopienas politiku attīstība, jo īpaši, to politiku attīstība, kas saistītas ar sabiedrības veselības aizsardzību, dzimumu vienlīdzību, bērnu tiesību aizsardzību un cīņu pret cilvēku tirdzniecību un seksuālo izmantošanu. 3. pants. Konkrētie mērķi Šai programmai ir šādi konkrētie mērķi: 5. novērst un apkarot visas publiskās un privātās vardarbības izpausmes pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, veicot profilakses pasākumus un sniedzot atbalstu upuriem un riska grupām, izmantojot šādus līdzekļus: 6. palīdzēt un mudināt NVO un citas organizācijas, kas aktīvi darbojas aizsardzības pret vardarbību un vardarbības novēršanas un palīdzības upuriem jomā; 7. sagatavot un īstenot izpratni veicinošas darbības, kas mērķētas uz konkrētām auditorijām, lai izstrādātu materiālus, kas papildinātu jau esošos vai pielāgotu un izmantotu jau esošos materiālus citos ģeogrāfiskos apgabalos vai citām mērķa grupām; 8. izplatīt divu Daphne programmu ietvaros sasniegtos rezultātus, ieskaitot to pielāgošanu, nodošanu izmantošanai citiem atbalsta saņēmējiem vai uz citiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem; 9. noteikt un atbalstīt darbības, kas veicina vardarbības riskam pakļauto personu pozitīvu aprūpi, proti, īstenot pieeju, kas rosina cieņu pret šīm personām, kā arī veicina viņu labklājību un pašapliecināšanos. 10. Veicināt starptautiskas darbības, lai: 11. izveidotu daudzdisciplīnu tīklus; 12. nodrošinātu zināšanu bāzes izplatību, informācijas apmaiņu un paraugprakses noteikšanu un izplatīšanu, tai skaitā izmantojot mācības, mācību braucienus un darbinieku apmaiņu; 13. veicināt vardarbības apzināšanos mērķauditorijās, piemēram, noteiktās profesijās, lai uzlabotu izpratni par to, mudinātu konsekventi īstenot neiecietību pret vardarbību un sniegt atbalstu upuriem un ziņot par vardarbību kompetentām iestādēm; 14. pētīt ar vardarbību saistītās parādības, pētīt un meklēt veidus, kā novērst vardarbības pamatcēloņus visos sabiedrības līmeņos; 15. veicināt izpratni par veselības un sociālajām problēmām, ko izraisījusi narkotiku lietošana, un mudināt uz atklātu dialogu nolūkā veicināt labāku izpratni par narkotiku problēmu. 16. Iesaistīt pilsonisko sabiedrību Eiropas Savienības narkomānijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plānu īstenošanā un attīstībā. 17. Uzraudzīt, īstenot un novērtēt īpašu pasākumu īstenošanu saskaņā ar Narkomānijas apkarošanas rīcības plāniem laika posmiem no 2005. līdz 2008. gadam un no 2009. līdz 2012. gadam. 4. pants Darbības Lai īstenotu 2. un 3. pantā noteiktos vispārīgos un īpašos mērķus, šī programma atbalstīs šādus darbību veidus: 18. Īpašas Komisijas darbības, piemēram, analīze un izpēte, aptaujas un apsekojumi, rādītāju un kopējo metodoloģiju formulējums, datu un statistikas apkopošana, attīstīšana un izplatīšana, semināri, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedrisko kampaņu un pasākumu organizēšana, tīmekļa vietņu izstrāde un uzturēšana, informatīvo materiālu sagatavošana un izplatīšana, valstu ekspertu tīklu atbalstīšana un pārvaldība, analītiskie, uzraudzības un vērtēšanas pasākumi; vai 19. Īpaši starptautiski Kopienas nozīmes projekti, ko iesniegušas vismaz trīs dalībvalstis saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; vai 20. Atbalsts nevalstisko organizāciju vai citu struktūru pasākumiem, ar kuriem tiek īstenots kāds mērķis vispārējās Eiropas interesēs attiecībā uz programmas vispārējiem mērķiem saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem. 21. Darbības subsīdija, lai līdzfinansētu izdevumus, kas saistīti ar pastāvīgo darba programmu Eiropas Federācijai bezvēsts pazudušo un seksuāli izmantoto bērnu jautājumos, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs bērnu tiesību un aizsardzības jomā. 5. pants Piedalīšanās Programmas darbībās var piedalīties šādas valstis, tālāk tekstā – “iesaistītās valstis”: 22. EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem. 23. Ar ES asociētās kandidātvalstis, kā arī Rietumbalkānu valstis, kuras iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar noteikumiem, kādi iekļauti asociācijas nolīgumos vai to papildprotokolos, kas attiecas uz Kopienas programmām, kas noslēgti vai tiks noslēgti ar šīm valstīm. 24. Projektos var iesaistīt kandidātvalstis, kas nepiedalās šajā programmā, ja tas veicinātu to sagatavošanos iestājai, vai citas trešas valstis, kas nepiedalās šajā programmā, ja tas kalpo projektu mērķiem. 6. pants Mērķa grupas 1. Programma paredzēta visām grupām, kas tieši vai netieši ir saistītas ar vardarbības un narkotiku problēmām. 2. Attiecībā uz cīņu pret vardarbību, galvenā mērķa grupa ir vardarbības upuri un vardarbības riska grupas. Citas mērķa grupas ir, citastarp, skolotāji un izglītības darbinieki, policijas un sociālie darbinieki, vietējās un valsts iestādes, vecākais un vidējais medicīnas personāls, tiesu iestāžu darbinieki, NVO, arodbiedrības un reliģiskās kopienas. Turklāt jādomā par aprūpes programmām upuriem no vienas puses un vainīgajiem no otras, kuru mērķis ir novērst vardarbību. 3. Attiecībā uz narkotikām, jaunieši, neaizsargātās grupas un problemātiskās apkaimes ir riska grupas, kas jānosaka par mērķa grupām. Citas mērķa grupas ir, citastarp, skolotāji un izglītības darbinieki, sociālie darbinieki, vietējās un valsts iestādes, vecākais un vidējais medicīnas personāls, tiesu iestāžu darbinieki, NVO, arodbiedrības un reliģiskās kopienas. 7. pants Piekļuve programmai Piekļuvi šai programmai nodrošina sabiedriskām un privātām organizācijām un iestādēm (kompetentā līmeņa vietējām iestādēm, universitāšu fakultātēm un pētniecības centriem), kas darbojas, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm vai lai aizsargātu pret šādu vardarbību vai sniegtu atbalstu upuriem vai īstenotu mērķtiecīgas darbības, lai rosinātu šādas vardarbības noraidīšanu vai veicinātu attieksmes un uzvedības maiņu attiecībā pret neaizsargātām grupām un vardarbības upuriem. Piekļuvi programmai nodrošina arī sabiedriskām un privātām organizācijām un iestādēm (kompetentā līmeņa vietējām iestādēm, universitāšu fakultātēm un pētniecības centriem), kas darbojas, lai informētu par narkotiku lietošanu un novērstu to. 8. pants Atbalsta veidi 1. Kopienas finansiālajam atbalstam var būt šāda tiesiskā forma: - subsīdijas, - publiskā iepirkuma līgumi. 2. Kopienas subsīdijas piešķir, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtējas steidzamības gadījumus vai gadījumus, kad pasākuma atbalsta saņēmējs savu īpatnību dēļ ir vienīgais pretendents, un izmaksā kā darbības subsīdijas vai subsīdijas pasākumiem. Maksimālā līdzfinansējuma attiecība tiks norādīta gada darba programmās. 3. Turklāt ir paredzēti izdevumi papildu pasākumiem publiskā iepirkuma līgumu veidā, šajā gadījumā par pakalpojumiem un precēm tiks maksāts no Kopienas līdzekļiem. Tas citastarp ietvers izdevumus, kas saistīti ar projektu, politiku, programmu un likumdošanas informāciju un sakariem, sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, kontroli un novērtēšanu. 9. pants Īstenošanas pasākumi 1. Komisija Kopienas palīdzību īsteno saskaņā ar Padomes Finanšu regulu (Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK/Euratom) Nr. 1605/2002), ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam. 2. Lai īstenotu programmu, Komisija 2. pantā noteikto vispārīgo mērķu ietvaros pieņem gada darba programmu, norādot konkrētos mērķus, tematiskās prioritātes, sniedzot 8. pantā paredzēto papildu pasākumu aprakstu un, ja vajadzīgs, citu darbību sarakstu. 3. Gada darba programmu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru. 4. Uz subsīdijām par pasākumiem attiecīgajās novērtējuma un piešķīruma procedūrās citastarp ņem vērā šādus kritērijus: 25. atbilstība gada darba programmai, 2. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem un dažādās jomās veiktajiem pasākumiem, kas noteikti 3. un 4. pantā. 26. ierosinātās darbības kvalitāte attiecībā uz tās koncepciju, organizāciju, izklāstu un paredzētajiem rezultātiem; 27. prasītā Kopienas finansējuma apjoms un tā atbilstība paredzētajiem rezultātiem; 28. paredzēto rezultātu iespaids uz vispārīgajiem mērķiem, kas noteikti 2. pantā un uz dažādās jomās veiktajiem pasākumiem, kas noteikti 3. un 4. pantā. 5. Pieteikumus 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajām darbības subsīdijām vērtē, ņemot vērā: - atbilstību programmas mērķiem; - plānoto pasākumu kvalitāti; - šo pasākumu iespējamo daudzkāršošanas ietekmi uz sabiedrību; - īstenoto pasākumu ģeogrāfisko ietekmi; - pilsoņu iesaisti attiecīgo struktūru organizācijā; - ierosinātās darbības izmaksu un ieguvuma attiecību. 6. Saskaņā ar Finanšu regulas 113. panta 2. punktu pakāpeniskas samazināšanas princips neattiecas uz darbības subsīdiju, kas piešķirta Eiropas Federācijai bezvēsts pazudušo un seksuāli izmantoto bērnu jautājumos, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs bērnu tiesību un aizsardzības jomā. 10. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis, tālāk tekstā –“komiteja”. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 11. pants Papildināmība 1. Tiks mēģināts panākt sinerģiju un papildināmību ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši ar vispārīgajām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, 7. Pētniecības un attīstības pamatprogrammu, kā arī ar veselības aizsardzības un “Drošāks internets plus” programmām. Aktīvi tiks mēģināts panākt papildināmību ar Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru. Sadarbībā ar dalībvalstīm tiks attīstīts statistikas aspekts informācijai par vardarbību un narkotikām, ja vajadzīgs, izmantojot Kopienas statistikas programmu. 2. Programmai var būt kopīgi līdzekļi ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši vispārīgajām programmām “Drošība un brīvību garantēšana”, “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” un 7. Pētniecības un attīstības pamatprogrammu, lai īstenotu darbības visu programmu mērķu sasniegšanai. 3. Saskaņā ar šo lēmumu finansētās operācijas nedrīkst saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu tam pašam mērķim. Programmas atbalsta saņēmēji sniedz Komisijai informāciju par saņemto finansējumu no Kopienas budžeta un citiem avotiem, kā arī par iesniegtajiem finansējuma pieteikumiem. 12. pants Budžeta līdzekļi 1. Šā instrumenta īstenošanai noteiktais budžets ir 138,2 miljoni EUR 1. pantā norādītajam laika posmam. 2. Budžeta līdzekļus, kas piešķirti šajā programmā paredzēto pasākumu īstenošanai, iekļauj Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. Lēmumus par pieejamām gada apropriācijām pieņem budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot paredzamo finanšu perspektīvu. 13. pants Uzraudzība 1. Par jebkuru programmas finansēto darbību atbalsta saņēmējs sniedz tehniskos un finanšu ziņojumus par darba gaitu. Turklāt trīs mēnešu laikā kopš darbības pabeigšanas jāsniedz galīgais ziņojums. Ziņojumu formu un saturu nosaka Komisija. 2. Neskarot revīzijas, ko saskaņā ar Līguma 248. pantu veic Revīzijas palāta kopā ar kompetentajām valstu revīzijas iestādēm, vai jebkādu pārbaudi, kas veikta saskaņā ar Līguma 279. panta c) punktu, Komisijas amatpersonas vai citi darbinieki var veikt pārbaudes uz vietas, ieskaitot izlases kārtā veiktas pārbaudes darbībām, ko finansē no šīs programmas. 3. Līgumi un nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar šo lēmumu, jo īpaši paredz Komisijas (vai tās pilnvarotu pārstāvju) pārraudzību un finanšu kontroli, nepieciešamības gadījumā – uz vietas, un Revīzijas palātas revīzijas. 4. Attiecībā uz jebkuru darbību finansiālā atbalsta saņēmējs piecus gadus kopš pēdējā maksājuma glabā pieejamus Komisijai visus darbības izdevumus apliecinošos dokumentus. 5. Pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto ziņojumu un izlases kārtā veiktu pārbaužu rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā veic korekcijas sākotnēji apstiprinātajā finansiālā atbalsta apjomā vai tā piešķiršanas nosacījumos, kā arī maksājumu grafikā. 6. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētās darbības veic pareizi un atbilstīgi šā lēmuma un Finanšu regulas noteikumiem. 14. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, kas tiek finansētas šīs programmas ietvaros, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 piemēro jebkādam Kopienas tiesību normu pārkāpumam, ieskaitot uz programmu balstītu līgumsaistību pārkāpumus, kas radies, saimnieciskās darbības subjektam veicot vai neveicot kādu darbību, kura atstājusi vai būtu atstājusi kaitējošu ietekmi uz Eiropas Kopienu kopbudžetu vai to pārvaldītajiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus. 3. Ja Komisija atklāj pārkāpumus, tai skaitā šā lēmuma vai atsevišķa lēmuma vai līguma, pamatojoties uz kuru tiek piešķirts attiecīgais finansiālais atbalsts, noteikumu neievērošanu, vai, ja atklājas, ka, nelūdzot Komisijas piekrišanu, darbībā ir ieviestas izmaiņas, kas ir pretrunā ar projekta būtību vai īstenošanas nosacījumiem, Komisija samazina, pārtrauc izmaksāt vai atgūst darbībai piešķirto finansiālā atbalsta apjomu. 4. Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtā finansiālā atbalsta, Komisija pieprasa atbalsta saņēmējam noteiktā laika periodā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un pieprasīt atmaksāt jau izmaksātās summas. 5. Jebkādas nepareizi izmaksātas summas atmaksā Komisijai. Jebkādām summām, kas netiek atmaksātas laikus, pieskaita procentus saskaņā ar Finanšu regulā ietvertajiem nosacījumiem. 15. pants Vērtēšana 1. Programmu regulāri uzrauga, lai sekotu pasākumu īstenošanai tās ietvaros. 2. Komisija nodrošina programmas regulāru, neatkarīgu, ārēju vērtēšanu. 3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei: 29. sasniegto rezultātu un šīs programmas īstenošanas kvalitatīvo un kvantitatīvo aspektu starpposma novērtējuma ziņojumu – ne vēlāk kā līdz 2011. gada 31. martam; 30. paziņojumu par šīs programmas turpināšanu – ne vēlāk kā līdz 2012. gada 30. augustam; 31. paveiktā novērtējuma ziņojumu – ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim. 16. pants Pārejas pasākumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums Nr. 803/2004/EK, ar kuru pieņem Kopienas rīcības programmu (2004. līdz 2008. gadam), lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu upurus un riska grupas ( Daphne II programmu) ir atcelts. Darbības, kas saskaņā ar minēto lēmumu uzsāktas līdz 2006. gada 31. decembrim, arī turpmāk līdz to pabeigšanai regulē ar minēto lēmumu. Tā 7. pantā noteikto komiteju aizstāj ar komiteju, ko paredz šā lēmuma 10. pants. 17. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2007. gada 1. janvāra. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Konteksts Finanšu perspektīvas sagatavošanas vadmotīvs laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam jau no paša sākuma ir bijusi uz politiku balstīta pieeja, lai nodrošinātu atbilstību starp politiskajiem mērķiem un līdzekļiem, kas piešķirti to īstenošanai. Šajā kontekstā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide tiek uzskatīta par vienu no galvenajām Eiropas Savienības turpmāko gadu prioritātēm, kas jāatbalsta ar ievērojami palielinātiem finanšu līdzekļiem. Savos paziņojumos “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana – paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. – 2013. gadā”[33] un “Finanšu perspektīva laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam”[34], Komisija arī uzsvēra, cik svarīgi ir pielietot tiesisko instrumentu pārskatīšanu nākamajai finanšu perspektīvai, lai panāktu ievērojamu virzību uz lielāku vienkāršību. Strukturējot priekšlikumus pa trim vispārīgām un uz politiku balstītām programmām (“Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, “Pamattiesības un tiesiskums”, “Drošība un brīvību garantēšana”), Komisija izveido skaidru Kopienas finansiālā atbalsta attīstības sistēmu, lai atbalstītu trīs tiesiskuma, brīvības un drošības mērķus. 2. RīCīBAS PAMATOJUMS 2.1. Problēmas analīze Eiropas Savienības pilsonības veicināšanai jāattīsta piederības sajūta savienībai, kurā ir vienotas pamattiesības un vērtības, bet tiek saglabāta un respektēta Eiropas tautu kultūru un tradīciju dažādība. Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu iedibina Eiropas pilsonību un ES pilsoņu tiesības un pienākumus; bet Līgums par Eiropas Savienību kopā ar Pamattiesību hartu veido pamatu ES politikai pamattiesību jomā. Galvenos uzdevumus, kas Eiropas Savienībai jārisina šajā politikas jomā nākamās finanšu perspektīvas periodā, var definēt šādi: 1. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas inkorporācija Konstitucionālajā līgumā, pavērtais ceļš uz Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un Līguma par Eiropas Savienību 7. pantā noteiktie uzraudzības mehānismi, ko ieviesa jau ar Nicas līgumu, kopā nozīmē ievērojamu Eiropas projekta pamatvērtību nostiprināšanu un īstenošanu. 2. Līdz ar Hartas inkorporēšanu Konstitucionālajā līgumā Eiropas Savienībai būs juridiskas saistības ne tikai ievērot šīs tiesības, bet arī saskaņā ar tai saistošo subsidiaritātes principu nodrošināt, ka tās tiek efektīvi veicinātas visās politikas jomās (gan iekšējās, gan ārējās), kas ietilpst Savienības kompetencē. 3. Turklāt strauji jāpieaug pasākumu uzraudzībai, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pieņem vienādu nostāju savās kompetences jomās, jo īpaši attiecībā uz augošo un arvien daudzveidīgāko Eiropu un jaunajiem izaicinājumiem, ko tā ietver. 4. NVO un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir svarīga loma pamattiesību veicināšanā un aizsardzībā visā Eiropas Savienībā un, palīdzot cilvēkiem izzināt savas tiesības un tās pilnīgi izmantot. Tādēļ ir būtiski nodrošināt, ka šo struktūru darbības līmenis un ieguldījums ir līdzvērtīgs visās dalībvalstīs. Šā iemesla dēļ ir būtiski atbalstīt pilsonisko sabiedrību un veicināt vienota informācijas tīkla izveidi. 5. Starpkonfesiju un daudzkultūru dialoga veicināšana, ko var uzlūkot kā svarīgus veidus, kā cīnīties pret diskrimināciju un veicināt pamattiesības, savstarpējo sapratni un mieru. 2.2. Turpmākā rīcība Šīs vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” īpašās programmas mērķis ir ievērojami attīstīt divas esošās sagatavošanās darbības (pamattiesību veicināšanu un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai), ieviešot tādus jaunus mērķus kā cīņu pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu, veicinot starpkonfesiju un daudzkultūru dialogu ES līmenī. Tiks paplašināts atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai attiecībā uz pamattiesībām, lai aptvertu visas dalībvalstis, jo pašreizējā sagatavošanās darbība aptver tikai desmit jaunās dalībvalstis. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tiesībām, kas izriet no Eiropas Savienības pilsonības un ko Hartā atzīst par pamattiesībām, proti, veicināt demokrātisku līdzdalību. Paredzēts, ka ievērojamais finanšu apjoma pieaugums liecinās par šo jautājumu svarīguma palielināšanos un tam būs pozitīva ietekme uz pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem. 2.3. Programmas mērķi un saistītie rādītāji - Vispārīgo, konkrēto un izpildes mērķu noteikšana Veicināt Eiropas sabiedrības attīstību, kas balstīta uz Eiropas Savienības pilsonību un ievēro pamattiesības, kas noteiktas Pamattiesību hartā. | Popularizēt Pamattiesību hartu un informēt pilsoņus par viņu Eiropas pilsoņu tiesībām un mudināt viņus aktīvi piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē. | Atbalstīt izpratnes veicināšanas pasākumus. | Regulāri veikt situācijas novērtējumu pamattiesību jomā Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, Kopienas tiesību ietvaros, par pamatdokumentu izmantojot Pamattiesību hartu, un vajadzības gadījumā uzklausīt viedokļus par atsevišķiem ar pamattiesībām saistītiem jautājumiem. | Regulāri sagatavot ziņojumus vai viedokļus par situāciju pamattiesību jomā ES. | Skaidrot Pamattiesību hartas iekļaušanas Konstitūcijā un Eiropas Savienības pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai sekas. | Atbalstīt informācijas kampaņas šajās jomās. | Cīnīties pret antisemītismu, rasismu un ksenofobiju un stiprināt pilsonisko sabiedrību pamattiesību jomā. | Sniegt atbalstu NVO un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai veicinātu to spēju aktīvi piedalīties pamattiesību veicināšanā. Cīnīties pret antisemītismu, rasismu un ksenofobiju, veicinot labāku izpratni un lielāku iecietību visā Eiropas Savienībā. Veicināt mieru un pamattiesības, proti, ar starpkonfesiju un daudzkultūru dialogu ES līmenī. | Risināt atklātu, pārskatāmu un pastāvīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību attiecībā uz pamattiesībām. Atbalstīt izpratnes veicināšanas pasākumus. Sniegt finansiālo atbalstu nevalstisko organizāciju vai citu struktūru, kas darbojas vispārējās Eiropas interesēs, pasākumiem. Veikt pētījumus un analīzes šajās jomās. | Visi šie mērķi ir saskaņā ar vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” vispārīgo mērķi atbalstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību. - Papildināmība/saskanība ar citiem instrumentiem Šī programma aktīvi tieksies nodrošināt papildināmību ar Pamattiesību aģentūru, ko izveidos uz esošā Eiropas Rasisma un ksenofobijas novērošanas centra bāzes, lai novērstu pārklāšanos un nodrošinātu sinerģiju. Šo programmu papildina citas īpašās programmas vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” ietvaros, jo sevišķi īpašā programma “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”, kuras mērķis ir cīņa pret vardarbību, kas nepārprotami ir daļa no Hartā izklāstīto pamattiesību aizsardzības, jo īpaši tiesību uz fizisko integritāti, un narkotiku lietošanas un tirdzniecības apkarošana. Īpaša uzmanība tiks veltīta vispārīgajām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, jo tās papildina šo programmu un nepārprotami tiks panākta sinerģija. Īpaša uzmanība tiks veltīta dialogam ar migrantiem, lai veicinātu iecietību un savstarpēju sapratni, tādējādi palīdzot integrēt trešu valstu piederīgos. Uzmanība tiks veltīta arī citām programmām, jo īpaši Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmai (PROGRESS) un aktīvas pilsonības programmai, lai novērstu pārklāšanos un nodrošinātu saskanību un papildināmību jo īpaši attiecībā uz šīs programmas atbalstītām darbībām, kam varētu būt pozitīva ietekme uz cīņu pret diskrimināciju un starpkultūru dialoga veicināšanu. Programmu īstenošanas laikā tiks mēģināts panākt papildināmību, lai vajadzības gadījumā koordinētu katras programmas ietvaros veiktās darbības. 3. VēRTēšANA 3.1. Secinājumi, kas izdarīti pēc starpposma / galīgā novērtējuma Pamattiesību veicināšana un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai ir divu esošo sagatavošanās darbību mērķis. Pirmās sagatavošanās darbības ietvaros pamattiesību jomā šobrīd tiek finansēti divi dažādi projekti: gada ziņojums par situāciju pamattiesību jomā Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, ko sagatavo neatkarīgu ekspertu tīkls, un finansējums projektiem, kuru mērķis ir visu Eiropas Savienības iedzīvotāju informēšana par Pamattiesību hartu un izpratnes veicināšana par pamattiesībām Savienības tiesību kontekstā. Otras sagatavošanās darbības mērķis ir atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai dalībvalstīs, kas iestājās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā. Pat ja sagatavošanās darbības vēl norisinājušās pārāk īsu laiku, lai varētu tās pilnīgi novērtēt, pilsoniskās sabiedrības ieinteresētība apliecina nepieciešamību izveidot strukturētu programmu, lai nodrošinātu šo pasākumu turpināšanu plašākā mērogā. Turklāt regulāri uzturētā saikne ar pilsonisko sabiedrību apliecina nepieciešamību tālāk attīstīt dialogu ar NVO pamattiesību jomā un uzsver vajadzību rīkot vairāk kampaņu, kas veicinātu izpratni par pamattiesībām, kā arī nepieciešamību veicināt tīkla veidošanos starp dažādu dalībvalstu NVO. 3.2. Iepriekšēja novērtēšana Komisijas darba dokuments, kurā sniegts iepriekšējs novērtējums vispārējai programmai “Pamattiesības un tiesiskums”, apliecina, ka izvēlētā politika ir atbilstoša, lai sasniegtu paredzētos mērķus. 4. POLITIKAS INSTRUMENTA JURIDISKAIS PAMATS UN MOTIVāCIJA 4.1. Juridiskais pamats Šī vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” īpašā programma pamatojas uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu. Šajā pantā noteikts, ka Kopiena var veikt arī tādus pasākumus, kuru veikšanai šis Līgums nepiešķir vajadzīgās pilnvaras, ja attiecīgais pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu kādu no Kopienas mērķiem. Šīs programmas mērķiem nav konkrēta juridiska pamata Līgumā, jo tie attiecas uz Hartas pamattiesību veicināšanu vispār, nevis tikai uz atsevišķu pamattiesību veicināšanu, kurām ir konkrēts juridiskais pamats. Tomēr tie dos savu ieguldījumu ES kompetenču un politiku noteikšanā un īstenošanā, veicinot visu Eiropas Savienības iedzīvotāju izpratni par viņu pamattiesībām, kādas paredzētas Kopienas tiesībās. Ierosinātais juridiskais pamats ir piemērots, jo programma veicina Kopienas mērķu sasniegšanu. 4.2. Programmā noteiktie pasākumi Ir paredzēti dažādi darbību veidi, piemēram: - īpašas Komisijas darbības, piemēram, analīze un izpēte, aptaujas un apsekojumi, rādītāju un kopējo metodoloģiju formulējums, datu un statistikas apkopošana, attīstīšana un izplatīšana, semināri, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedrisko kampaņu un pasākumu organizēšana, tīmekļa vietņu izstrāde un uzturēšana, informatīvo materiālu sagatavošana un izplatīšana, valstu ekspertu tīklu atbalstīšana un pārvaldība, analītiskie, uzraudzības un vērtēšanas pasākumi; - darbības, ar kurām nodrošina finansiālu atbalstu īpašiem projektiem Kopienas interesēs saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; - darbības, ar kurām nodrošina finansiālu atbalstu nevalstisko organizāciju vai citu struktūru pasākumiem saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; - darbības subsīdija Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijai, kura darbojas, lai sasniegtu mērķus, kas ir vispārējās Eiropas interesēs, veicinot viedokļu un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar judikatūru, asociācijā apvienoto struktūru organizāciju un darbību, veicot tiesu un/vai konsultatīvās funkcijas, jo īpaši attiecībā uz Kopienas tiesībām. 4.3. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Šis priekšlikums izstrādāts, ievērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā un šim līgumam pievienotajos protokolos noteiktos subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Attiecībā uz subsidiaritāti, piedāvātās programmas nolūks nav iejaukties jomās, kurās darbojas valstu programmas, ko izstrādājušas katras dalībvalsts iestādes, bet gan galveno uzmanību pievērst jomām, kurās varētu gūt pievienoto vērtību Eiropas līmenī. Tādējādi lielāko daļu šīs programmas atbalstīto pasākumu var uzskatīt par valstu darbības papildinošiem pasākumiem, kuru mērķis ir, cik vien iespējams, izmantot starptautiskā un reģionālā līmenī īstenoto darbību sinerģiju. Attiecībā uz proporcionalitāti, priekšlikums ir izstrādāts tā, lai panāktu maksimālu vienkāršību ne tikai attiecībā uz darbības formu – pasākumu definīcijas tiesību aktos ir, cik iespējams, vispārīgas – bet arī attiecībā uz administratīvajām un finansiālajām prasībām, kas attiecas uz to īstenošanu. Komisija ir centusies rast pareizo līdzsvaru starp elastīgumu un ērtu izmantošanu no vienas puses un nolūka skaidrību un pienācīgām finansiālajām un procedurālajām garantijām no otras. Saskaņā ar protokolā par abu principu piemērošanu noteiktajām nostādnēm, ir skaidrs, ka jautājumiem, kuriem pievērsties paredzēts šajās programmās, piemīt starptautiski aspekti, tādēļ jebkāda darbība Eiropas līmenī būs izdevīgāka, salīdzinot ar darbībām dalībvalstu līmenī. 4.4. Vienkāršošana un racionalizēšana Ierosinātā pieeja veicinās galvenā mērķa sasniegšanu – instrumentu vienkāršošanu gan tiesiskajā, gan pārvaldības ziņā un budžeta struktūras pilnveidošanu. Turklāt tā veicinās instrumentu saskanību un konsekvenci un novērsīs to dublēšanos. Kaut arī turpmāko paplašināšanos dēļ būs vajadzīgi papildu cilvēkresursi, labāka cilvēkresursu sadale tiks panākta, atceļot mazākās budžeta pozīcijas (kas prasa lielus resursus) un apvienojot esošās programmas vienā saskaņotā un racionalizētā programmā. Tādējādi tiks panākta lielāka proporcionalitāte starp izdevumu apjomu un to pārvaldības administratīvajām izmaksām. No ierosinātās racionalizācijas ieguvējs būs arī gala lietotājs, jo pieaugs šo instrumentu redzamība, skaidrība un saskanība. Potenciālajiem atbalsta saņēmējiem būs vieglāk pieteikties finansējumam, pateicoties standartizētai pieejai un saskaņotiem īstenošanas noteikumiem. Komisija var lemt uzticēt daļu no programmas budžeta īstenošanas kādai izpildiestādei saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Šīs izpildiestādes ieceļ Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 55. un 56. panta un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 37. panta noteikumiem. Komisija analizē atbilstību saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Pirms deleģēšanas īstenošanas Komisija, veicot iepriekšēju novērtēšanu, nodrošina, lai izpildiestāžu izveidošana būtu saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību. Ierosinātais jaunais instruments atbildīs Komisijas noteiktajai virzībai attiecībā uz politiskajiem un finanšu uzdevumiem laika posmam, sākot no 2007. gada. Tā nolūks ir papildināt, vienkāršot un racionalizēt esošos instrumentus un nodrošināt nepieciešamo elastību, lai spētu pievērsties jauniem mērķiem un raiti panāktu atbilstību ar jauno tiesisko sistēmu, kas tiks iedibināta līdz ar Konstitucionālā līguma stāšanos spēkā. 5. IETEKME UZ BUDžETU Vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izmaksas laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam ir 543 miljoni EUR; šai īpašajai programmai piešķirs šādu summu: 96,5 miljonus EUR. 2005/0038 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar kuru laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Pamattiesības un pilsonība” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[35], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[36], ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[37], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[38], tā kā (1) Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktā noteikts, ka Savienība ir dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem, kas ir kopīgi dalībvalstīm. (2) Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā paredzēts, ka Eiropas Savienība kā Kopienas tiesību vispārējus principus ievēro pamattiesības, ko garantē Eiropas Konvencija par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, un kuras izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālām tradīcijām. (3) Eiropas Savienības Pamattiesību harta, ko izsludināja 2000. gada 7. decembrī, ietver pamatvērtības, uz kurām dibināta Eiropas Savienība[39]. (4) Kā noteikts Hāgas programmā, ko Eiropadome pieņēma savā sanāksmē Briselē 2004. gada 4. un 5. novembrī, līdz ar Hartas inkorporāciju Līgumā par Konstitūciju Eiropai un pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, Eiropas Savienībai būs juridiskas saistības saskaņā ar subsidiaritātes principu nodrošināt, ka visās tās darbības jomās pamattiesības tiek ne tikai ievērotas, bet arī aktīvi veicinātas. (5) Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu[40], Komisija uzsver pilsoniskās sabiedrības lomas nozīmi pamattiesību aizsardzībā un veicināšanā. Tādēļ Komisijai jāiedibina pastāvīgs dialogs ar pilsonisko sabiedrību. (6) Komisija uzsver informācijas un saziņas nozīmīgumu, veicinot pilsoņu izpratni par savām tiesībām, ko viņiem piešķir Eiropas Savienības pilsonība, un nodrošinot viņiem viegli pieejamu, ticamu informāciju. (7) Eiropas Padome 2004. gada novembrī atzina saziņas nozīmīgumu visu cilvēku tuvināšanā Eiropas projektam, veicinot aktīvu pilsonību. (8) Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācija veicina viedokļu un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar judikatūru, asociācijā apvienoto struktūru organizāciju un darbību, veicot tiesu un/vai konsultatīvās funkcijas, jo īpaši attiecībā uz Kopienas tiesībām, un tādējādi darbojas, lai sasniegtu mērķus, kas ir vispārējās Eiropas interesēs. (9) Līgums šā lēmuma pieņemšanai neparedz citas pilnvaras, vien tās, kas paredzētas 308. pantā. (10) Turklāt jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un jāsper vajadzīgie soļi, lai atgūtu nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus. (11) Šis lēmums visam programmas laikam nosaka finansiālo struktūru, kas ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar 1999. gada 6. maijā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas noslēgtā iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu 33. punkta nozīmē[41]. (12) Programmas mērķus, proti, Pamattiesību hartas veicināšanu, ieskaitot no ES pilsonības atvasinātās tiesības, atbalstu pilsoniskās sabiedrības apvienībām, kā arī cīņu pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu, veicinot starpkonfesiju un daudzkultūru dialogu, dalībvalstīs nevar sasniegt pietiekamā līmenī, tādēļ, ņemot vērā iniciatīvas mērogu vai ietekmi, tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī. Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, ar šo Lēmumu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. (13) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[42] un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[43], kas aizsargā Kopienas finansiālās intereses, piemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, ierobežojumu to gadījumu skaitam, kad Komisija saglabā tiešo atbildību par to ieviešanu un pārvaldību, un nepieciešamo proporcionalitāti starp resursu daudzumu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu. (14) Saskaņā ar Finanšu regulu jābūt pamataktam, kas attiektos uz darbības subsīdijām. (15) Saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanai[44], šā Lēmuma īstenošanas pasākumus nosaka ar konsultatīvo procedūru, kā paredzēts minētā lēmuma 3. pantā. Tā ir piemērota procedūra, jo programmai nav nozīmīgas ietekmes uz Kopienas budžetu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Programmas izveidošana 1. Ar šo lēmumu izveido programmu “Pamattiesības un pilsonība”, tālāk tekstā – “programmu”, kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums”, lai veicinātu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nostiprināšanu. 2. Programma aptver laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. pants Vispārīgie mērķi 1. Šai programmai ir šādi vispārīgie mērķi: 32. veicināt Eiropas sabiedrības attīstību, kas balstās uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietverto pamattiesību ievērošanu, ieskaitot tiesības, kas izriet no Eiropas Savienības pilsonības, kura paredzēta kā dalībvalstīm piederīgo pamata statuss. 33. stiprināt pilsonisko sabiedrību un veicināt atklātu, pārskatāmu un pastāvīgu dialogu ar to attiecībā uz pamattiesībām. 34. cīnīties pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu. 2. Programmas vispārīgie mērķi papildina Pamattiesību iestādes mērķus, kas izveidota uz Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra bāzes. 3. Neskarot Eiropas Kopienas mērķus un pilnvaras, šīs programmas vispārīgie mērķi veicina Kopienas politiku attīstību, ievērojot pamattiesības. 3. pants Konkrētie mērķi Šai programmai ir šādi konkrētie mērķi: 35. Popularizēt Pamattiesību hartu un informēt visus cilvēkus par viņu tiesībām, ieskaitot tiesības, kas izriet no ES pilsonības, lai mudinātu Eiropas Savienības pilsoņus aktīvi piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē. 36. Regulāri vērtēt situāciju pamattiesību jomā Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs attiecībā uz Kopienas tiesību piemērošanu, par pamatdokumentu izmantojot Pamattiesību hartu, un, ja vajadzīgs, uzklausīt viedokļus par konkrētiem jautājumiem, kas attiecas uz pamattiesībām šajā jomā. 37. Skaidrot Pamattiesību hartas iekļaušanas Konstitūcijā un Eiropas Savienības pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai sekas. 38. Sniegt atbalstu NVO un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai veicinātu to potenciālu aktīvi piedalīties pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanā. 39. Veicināt mieru un pamattiesības ar starpkonfesiju un daudzkultūru dialogu ES līmenī. 4. pants Pasākumi Lai īstenotu 2. un 3. pantā noteiktos vispārīgos un konkrētos mērķus, programmai jāsniedz finansiāls atbalsts šādiem darbību veidiem: 40. īpašas Komisijas darbības, piemēram, analīze un izpēte, aptaujas un apsekojumi, rādītāju un kopēju metodoloģiju formulēšana, datu un statistikas apkopošana, attīstīšana un izplatīšana, semināri, konferences un ekspertu tikšanās, sabiedrisku kampaņu un pasākumu organizēšana; tīmekļa vietņu izstrāde un uzturēšana, informatīvu materiālu sagatavošana un izplatīšana, valstu ekspertu tīklu atbalstīšana un pārvaldība, analītiskie, uzraudzības un vērtēšanas pasākumi; vai 41. īpaši starptautiski Kopienas nozīmes projekti, ko iesniegušas vismaz trīs dalībvalstis saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; vai 42. atbalsts nevalstisko organizāciju vai citu organizāciju, kuru mērķi atbilst vispārējām Eiropas interesēm, pasākumiem saskaņā ar programmas vispārīgajiem mērķiem atbilstoši gada darba programmās izvirzītajiem nosacījumiem. 43. darbības subsīdija, lai līdzfinansētu izdevumus, kas saistīti ar Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijas pastāvīgo darba programmu, kura vērsta uz vispārējām Eiropas interesēm, veicinot viedokļu un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar judikatūru, asociācijā apvienoto struktūru organizāciju un darbību, veicot tiesu un/vai konsultatīvās funkcijas, jo īpaši attiecībā uz Kopienas tiesībām. 5. pants Piedalīšanās Programmas darbībās var piedalīties šādas valstis, tālāk tekstā – “iesaistītās valstis”: 44. Ar ES asociētās kandidātvalstis, kā arī Rietumbalkānu valstis, kuras iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā, saskaņā ar noteikumiem, kādi iekļauti asociācijas nolīgumos vai to papildprotokolos, kas attiecas uz Kopienas programmām, kas noslēgti vai tiks noslēgti ar šīm valstīm. 45. Projektos var iesaistīt kandidātvalstis, kas nepiedalās šajā programmā, ja tas veicinātu to sagatavošanos iestājai, vai citas trešas valstis, kas nepiedalās šajā programmā, ja tas kalpo šo projektu mērķiem. 6. pants Mērķa grupas Programma ir mērķēta uz ES pilsoņiem, trešu valstu piederīgajiem, kas likumīgi uzturas ES teritorijā, un pilsoniskās sabiedrības apvienībām un citām grupām, kas aktīvi darbojas šīs programmas mērķu veicināšanā. 7. pants Piekļuve programmai Piekļuvi programmai citastarp nodrošina iestādēm un valsts vai privātā sektora organizācijām, universitātēm, pētniecības institūtiem, nevalstiskajām organizācijām un citām bezpeļņas organizācijām, kuras reģistrētas Eiropas Savienībā. Lai sasniegtu šīs programmas mērķus, programma atļauj īstenot kopīgus pasākumus ar pamattiesību jomā kompetentām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Eiropas Padomi, uz kopīga ieguldījuma pamata un saskaņā ar dažādajiem noteikumiem attiecīgajās iestādēs vai organizācijās. 8. pants Atbalsta veidi 1. Kopienas finansējumam var būt šāda tiesiskā forma: - subsīdijas, - publiskā iepirkuma līgumi. 2. Kopienas subsīdijas piešķir, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtējas steidzamības gadījumus vai gadījumus, kad pasākuma atbalsta saņēmējs savu īpatnību dēļ ir vienīgais pretendents, un izmaksā kā darbības subsīdijas vai subsīdijas pasākumiem. Maksimālā līdzfinansējuma attiecība tiks norādīta gada darba programmās. 3. Turklāt ir paredzēti izdevumi papildu pasākumiem publiskā iepirkuma līgumu veidā, šajā gadījumā par pakalpojumiem un precēm tiks maksāts no Kopienas līdzekļiem. Tas citastarp ietvers izdevumus, kas saistīti ar projektu, politiku, programmu un likumdošanas informāciju un sakariem, sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, kontroli un novērtēšanu. 9. pants Īstenošanas pasākumi 1. Komisija Kopienas palīdzību īsteno saskaņā ar Padomes Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam. 2. Lai īstenotu programmu, Komisija 2. pantā noteikto vispārīgo mērķu ietvaros pieņem gada darba programmu, norādot konkrētos mērķus, tematiskās prioritātes, sniedzot 8. pantā paredzēto papildu pasākumu aprakstu un, ja vajadzīgs, citu darbību sarakstu. 3. Gada darba programmu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru. 4. Uz subsīdijām par darbībām attiecīgajās novērtējuma un piešķīruma procedūrās citastarp jāņem vērā šādi kritēriji: 46. atbilstība gada darba programmai, 2. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem un dažādās jomās veiktajiem pasākumiem, kas noteikti 3. un 4. pantā. 47. ierosinātās darbības kvalitāte attiecībā uz tās koncepciju, organizāciju, izklāstu un paredzētajiem rezultātiem; 48. prasītā Kopienas finansiālā atbalsta apjoms un tā atbilstība paredzētajiem rezultātiem; 49. paredzēto rezultātu ietekme uz vispārējiem mērķiem, kas noteikti 2. pantā, un uz dažādās jomās veiktajiem pasākumiem, kas noteikti 3. un 4. pantā. 5. Pieteikumus 4. panta 3. un 4. punktā minētajām darbības subsīdijām vērtē, ņemot vērā: - atbilstību programmas mērķiem; - plānoto pasākumu kvalitāti; - šo pasākumu iespējamo daudzkāršošanas ietekmi uz sabiedrību; - īstenoto pasākumu ģeogrāfisko ietekmi; - pilsoņu iesaisti attiecīgajās organizācijās un struktūrās; - ierosinātās darbības izmaksu un ieguvuma attiecību. 6. Saskaņā ar Finanšu regulas 113. panta 2. punktu, pakāpeniskas samazināšanas princips neattiecas uz darbības subsīdiju, kas piešķirta Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijai, jo tā darbojas Eiropas vispārējās interesēs. 10. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis, tālāk tekstā – “komiteja”. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 11. pants Papildināmība 1. Tiks mēģināts panākt sinerģijas un papildināmību ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši ar vispārīgajām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, kā arī ar “Progresa programmu”. Aktīvi tiks mēģināts panākt papildināmību ar Pamattiesību iestādi, ko izveidos uz Eiropas Novērošanas centra rasisma un ksenofobijas jautājumos bāzes. Sadarbībā ar dalībvalstīm tiks attīstīts statistikas aspekts informācijai par vardarbību un narkotikām, ja vajadzīgs, izmantojot Kopienas statistikas programmu. 2. Programmai var būt kopīgi līdzekļi ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši vispārīgajām programmām “Drošība un brīvību garantēšana”, “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, lai īstenotu darbības visu programmu mērķu sasniegšanai. 3. Saskaņā ar šo lēmumu finansētās operācijas nedrīkst saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu tam pašam mērķim. Programmas atbalsta saņēmēji sniedz Komisijai informāciju par saņemto finansējumu no Komisijas budžeta un citiem avotiem, kā arī par iesniegtajiem finansējuma pieteikumiem. 12. pants Budžeta līdzekļi Budžeta līdzekļus, kas piešķirti šajā programmā paredzēto pasākumu īstenošanai, iekļauj Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. Lēmumus par pieejamām gada apropriācijām pieņem budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot paredzamo finanšu perspektīvu. 13. pants Uzraudzība 1. Par jebkuru programmas finansēto darbību atbalsta saņēmējs sniedz tehniskos un finanšu ziņojumus par darba gaitu. Turklāt trīs mēnešu laikā kopš darbības pabeigšanas jāsniedz galīgais ziņojums. Ziņojumu formu un saturu nosaka Komisija. 2. Neskarot revīzijas, ko saskaņā ar Līguma 248. pantu veic Revīzijas palāta kopā ar kompetentajām valstu revīzijas iestādēm, vai jebkādu pārbaudi, kas veikta saskaņā ar Līguma 279. panta c) punktu, Komisijas amatpersonas vai citi darbinieki var veikt pārbaudes uz vietas, ieskaitot izlases kārtā veiktas pārbaudes darbībām, ko finansē no šīs programmas. 3. Līgumi un nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar šo lēmumu, īpaši paredz Komisijas (vai tās pilnvarotu pārstāvju) pārraudzību un finanšu kontroli, ja nepieciešams – uz vietas, un Revīzijas palātas revīzijas. 4. Attiecībā uz jebkuru darbību finansiālā atbalsta saņēmējs piecus gadus kopš pēdējā maksājuma glabā pieejamus Komisijai visus darbības izdevumus apliecinošos dokumentus. 5. Pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto ziņojumu un izlases kārtā veiktu pārbaužu rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā veic korekcijas sākotnēji apstiprinātajā finansiālā atbalsta apjomā vai tā piešķiršanas nosacījumos, kā arī maksājumu grafikā. 6. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētās darbības veic pareizi un atbilstīgi šā lēmuma un Finanšu regulas noteikumiem. 14. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, kas tiek finansētas šīs programmas ietvaros, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 piemēro jebkādam Kopienas tiesību normu pārkāpumam, ieskaitot uz programmu balstītu līgumsaistību pārkāpumus, kas radies, saimnieciskās darbības subjektam veicot vai neveicot kādu darbību, kura atstājusi vai būtu atstājusi kaitējošu ietekmi uz Eiropas Kopienu kopbudžetu vai to pārvaldītajiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus. 3. Ja Komisija atklāj pārkāpumus, tai skaitā šā Lēmuma vai atsevišķa lēmuma vai līguma, pamatojoties uz kuru tiek piešķirts attiecīgais finansiālais atbalsts, noteikumu neievērošanu, vai, ja atklājas, ka, nelūdzot Komisijas piekrišanu, darbībā ir ieviestas izmaiņas, kas ir pretrunā ar projekta būtību vai īstenošanas nosacījumiem, Komisija samazina, pārtrauc izmaksāt vai atgūst darbībai piešķirto finansiālā atbalsta apjomu. 4. Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtā finansiālā atbalsta, Komisija pieprasa palīdzības saņēmējam noteiktā laika periodā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un pieprasīt atmaksāt jau izmaksātās summas. 5. Jebkādas nepareizi izmaksātas summas atmaksā Komisijai. Jebkādām summām, kas netiek atmaksātas laikus, pieskaita procentus saskaņā ar Finanšu regulā ietvertajiem nosacījumiem. 15. pants Vērtēšana 1. Programmu regulāri uzrauga, lai sekotu pasākumu īstenošanai tās ietveros. 2. Komisija nodrošina programmas regulāru, neatkarīgu ārēju vērtēšanu. 3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei: 50. sasniegto rezultātu un šīs programmas īstenošanas kvalitatīvo un kvantitatīvo aspektu starpposma novērtējuma ziņojumu - ne vēlāk kā līdz 2011. gada 31. martam; 51. paziņojumu par šīs programmas turpināšanu – ne vēlāk kā līdz 2012. gada 30. augustam; 52. paveiktā novērtējuma ziņojumu – ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim. 16. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc t