EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.6.2022 COM(2022) 331 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par turpmāko rīcību attiecībā uz 2020. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu



Ziņojums par turpmāko rīcību attiecībā uz pieprasījumiem no Eiropas Parlamenta tā rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu un no Padomes tās ieteikumā par budžeta izpildes apstiprināšanu 2020. finanšu gadā 1.Ievads 2020. gads bija izšķirošs ES budžetam. Pateicoties budžeta elastībai un instrumentiem, kas tika ieviesti Covid-19 pandēmijas sākumā, ES līdzekļi tika izmantoti, lai nodrošinātu medicīnisko aprīkojumu, atbalstītu izpēti saistībā ar ārstniecības līdzekļu un vakcīnu izstrādi, kā arī saglabātu darbvietas un uzņēmumus. No ES budžeta arī turpināja finansēt tā horizontālās prioritātes, jo īpaši zaļo un digitālo pārkārtošanos. 2020. gadā tika pieņemta arī lielākā stimulu pakete, kādu jebkad finansējusi ES — NextGenerationEU (NGEU). 2022. gada 4. maijā Eiropas Parlaments, ņemot vērā Padomes ieteikumu, nolēma noslēgt šā bezprecedenta gada posmu, sniedzot Komisijai apstiprinājumu par ES budžeta izpildi 2020. gadā. 2020. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras ietvaros Eiropas Parlaments un Padome arī iesniedza Komisijai vairākus pieprasījumus. Komisija piekrīt galvenajiem mērķiem, kas atspoguļoti šajos pieprasījumos, proti: ·sniegumam ir jābūt budžeta izpildes pamatā; nauda būtu jāizlieto saskaņā ar ES prioritātēm, nodrošinot gaidītos rezultātus uz vietas un tādējādi radot taustāmus rezultātus un pozitīvas pārmaiņas plašai sabiedrībai un citiem labuma guvējiem; ·ES budžeta aizsardzība; Komisija veic turpmākus pasākumus saistībā ar apgalvojumiem vai aizdomām par ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu vai nepareizu pārvaldību. Komisija īsteno visus nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu ES budžetu, citstarp attiecīgā gadījumā maksājumu apturēšanu, finanšu korekcijas un regulatīvus pasākumus, lai stiprinātu savu kontroles sistēmu, piemēram, Komisija pieņēma koriģētu Finanšu regulu un Regulu par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (“Nosacītības regula”); ·kopumā Komisija panāk pareizo līdzsvaru starp dažādiem mērķiem, piemēram, kļūdu samazināšanu līdz minimumam, stingru aizsardzību pret līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, ātriem maksājumiem, valsts iestāžu un labuma guvēju kontroles izmaksu un sloga saglabāšanu saprātīgā līmenī, kā arī vērtības palielināšanu, izmantojot ES izdevumus. Šajā ziņojumā par turpmākajiem pasākumiem pēc 2020. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras un saistībā ar integrēto finanšu un nefinanšu pārskatu sniegšanu (Integrated Financial and Accountability Reporting, IFAR) ir dots kopsavilkums par pasākumiem, kurus Komisija veikusi, atbildot uz dažiem no minētajiem pieprasījumiem, kā norādīts sadaļā par budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijas politiskajām prioritātēm. Komisija sniegs detalizētāku un atjauninātu informāciju, atbildot uz konkrētiem ieteikumiem, kad šogad vēlāk sāksies 2021. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra. 2.Covid-19 ietekme uz ES līdzekļu pārvaldību Komisija ieviesa jaunus instrumentus un nodrošināja elastību, lai risinātu Covid-19 pandēmijas izraisīto krīzi, taču pandēmija arī radīja jaunus izaicinājumus un riskus ES budžetam. Pirmkārt, nodrošinātā elastība neietvēra nekādu kontroles atvieglošanu. Piemēram, projektu īstenošanas un priekšlikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņu pagarināšana neapdraudēja kontroles. Grozītajiem noteikumiem, kas tika ieviesti dalībvalstu kontroles procedūrās, bija ierobežots termiņš un tvērums. Otrkārt, Covid-19 pandēmijas dēļ nebija iespējams veikt revīzijas un kontroles uz vietas. Tāpēc Komisija piemēroja stingrus riska mazināšanas pasākumus, piemēram, dokumentu pārbaudes, attālinātas revīzijas un IT risinājumus (fotoattēli ar ģeotagiem, satelītattēli, videosanāksmes utt.). Gan Komisijai, gan dalībvalstīm izdevās saglabāt augstu revīzijas tvēruma un ticamības līmeni. Tāpēc Komisija uzskata, ka tās veiktās aplēses par risku maksājuma laikā un slēgšanas laikā ir ticamas un atspoguļo kļūdu līmeni finanšu darījumos. Komisija patiešām ir izveidojusi daudzgadu kontroles sistēmas, lai aizsargātu ES budžetu pret pārkāpumiem un krāpšanu. Tas atspoguļo faktu, ka programmas tiek īstenotas vairākus gadus. Komisija attiecībā uz 2021. finanšu gadu aprēķināja, ka kļūdu risks slēgšanas laikā, ņemot vērā aplēstās turpmākās korekcijas visām programmām, kopumā ir 0,8 %, kas atbilst iepriekšējiem gadiem un mērķim saglabāt šo risku krietni zem 2 %. 3.Pastiprināta kontroles sistēma jaunam un lielākam budžetam Daudzgadu finanšu shēma (DFS) 2021.–2027. gadam un lielākā daļa pamataktu, ar ko izveido izdevumu programmas, tika apstiprināti 2020. gadā. Tajā pašā gadā arī tika panākta vienošanās par lielāko stimulu paketi, kāda jebkad finansēta ES, t. i., NGEU. Šis jaunais paplašinātais budžets mudināja Komisiju pielāgot un stiprināt savu kontroles un revīzijas sistēmu.

Komisija turpinās informēt Eiropas Parlamentu par savām veiktajām revīzijām un kontrolēm, citstarp attiecībā uz NGEU. ·3.1. Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) kontroles un ziņošanas sistēma ANM pamatā ir veiktspēja. ANM līdzekļus izmaksā tad, kad dalībvalstis ir izpildījušas galvenos posmus (ko dēvē par atskaites punktiem un mērķiem), īstenojot reformas un ieguldījumus, kas iekļauti valsts atveseļošanas un noturības plānos. Lai ņemtu vērā minēto, 2021. gadā tika izveidotas īpašas pārvaldības struktūras, iekšējie procesi un kontroles stratēģijas. Komisija paļaujas uz dalībvalstu kontrolēm un vajadzības gadījumā papildina tās ar saviem kontroles pasākumiem. Konkrēti, līdzekļu izlietošana ANM ietvaros ir atkarīga no tā, vai dalībvalstis apmierinoši izpilda attiecīgos atskaites punktus un mērķus, kas noteikti valsts atveseļošanas un noturības plānos. Komisija nodrošina, ka tai ir pietiekama pārliecība, ka maksājuma pamatā esošie atskaites punkti un mērķi ir izpildīti apmierinoši. Dalībvalstis nodrošina, ka no ANM saņemtie līdzekļi tiek izlietoti saskaņā ar attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem. Tāpēc valstu kontroles sistēmas ir galvenais instruments ES finanšu interešu aizsardzībai. Novērtējot valsts atveseļošanas un noturības plānus, Komisija pārbauda, vai dalībvalstis ir ieviesušas iekšējās kontroles sistēmas, kas pienācīgi novērš visus attiecīgos riskus, jo īpaši tos, kas saistīti ar interešu konfliktu, krāpšanu, korupciju un finansējuma dublēšanos. Ja kontroles sistēmās tiek identificētas nepilnības, to novēršanai var definēt īpašus atskaites punktus, kuru izpilde ir priekšnosacījums jebkuram maksājumam saskaņā ar ANM (izņemot priekšfinansējumu). Komisija var iejaukties, ja dalībvalstis nepilda savus kontroles pienākumus. Komisijai ir tiesības atgūt finansējumu, ja: ·tā pamana krāpšanas, korupcijas vai interešu konflikta gadījumu, kas skar ES finanšu intereses un ko attiecīgā dalībvalsts nav novērsusi; ·tā pamana nopietnu finansēšanas vai aizdevuma līguma saistību pārkāpumu (citstarp dubulto finansējumu); vai ·tā konstatē, ka atskaites punkti un mērķi nav izpildīti apmierinoši. Turklāt Komisija veiks atskaites punktu un mērķu revīziju. Komisija arī veiks dalībvalstu kontroles sistēmu revīziju, lai noteiktu, vai tās var pienācīgi novērst, atklāt vai labot krāpšanas, korupcijas, interešu konflikta un dubulta finansējuma gadījumus, kā arī to, vai ir notikuši vai pašlaik notiek nopietni saistību pārkāpumi. Šaubu gadījumā Komisija var veikt arī uz risku balstītas revīzijas un kontroles. Komisija neveiks revīziju attiecībā uz dalībvalstu ar ANM saistīto izdevumu atbilstību ES un valsts tiesību aktiem (piem., publiskā iepirkuma vai valsts atbalsta noteikumiem). Vajadzības gadījumā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palāta (ERP) un Eiropas Prokuratūra (EPPO) izmantos savas attiecīgās pilnvaras. Turklāt to atbalsta apmācības pasākumu ietvaros, kurus Komisija nodrošināja valstu iestādēm, OLAF izklāstīja valsts iestādēm ANM krāpšanas riska pamatkoncepciju. Dalībvalstis tiek arī mudinātas uzsākt mērķtiecīgus riska pārvaldības pasākumus saistībā ar ANM īstenošanu. Komisija arī apzinās, ka tās jaunās, ar NGEU saistītās aizņēmumu un aizdevumu operācijas ir palielinājušas vajadzību nodrošināt pietiekamu pārredzamību plašai sabiedrībai un ieguldītājiem attiecībā uz sasniegumiem ANM ietvaros un ES finansiālo ietekmi. Attiecībā uz sasniegumiem Komisija ir izveidojusi atveseļošanās un noturības rezultātu pārskatu, kas parāda, kā notiek ANM īstenošana. Tajā tiek parādīta informācija par atskaites punktu un mērķu statusu un rezultāti, kas apkopoti ES līmenī, pateicoties dalībvalstu periodiskajiem pārskatiem par kopīgajiem rādītājiem. Komisija ir arī izveidojusi NGEU zaļo obligāciju informācijas paneli, lai sniegtu plašai sabiedrībai reāllaika pārskatu par klimata jomas pasākumiem, kuri tiek finansēti no līdzekļiem, kas iegūti, izmantojot NGEU zaļās obligācijas, no kurām daudzas ir piešķirtas ANM. Šis informācijas panelis ļauj investoriem analizēt investīciju iespējas un uzraudzīt to notiekošo pasākumu īstenošanu, kuri ir finansēti ar NGEU zaļajām obligācijām. Attiecībā uz finansiālo ietekmi Finanšu regulas 250. pantā jau ir paredzēts, ka Komisijai ir jāiesniedz gada pārskata ziņojums par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību. Ar NGEU Komisija tagad ir papildus apņēmusies sniegt gada, pusgada un ceturkšņa ziņojumus, kas īpaši paredzēti attiecībā uz aktīviem un saistībām, kuri izriet no jaunā atveseļošanas instrumenta aizņēmumu un aizdevumu operācijām. ·3.2. Cieša sadarbība ar valstu īstenošanas iestādēm saskaņā ar dalītas pārvaldības principu Kad Komisija ir nodrošinājusi, ka valsts īstenošanas struktūras (t. i., kohēzijas politikas vadošās un revīzijas iestādes, maksājumu aģentūras un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) sertifikācijas struktūras)) darbojas pareizi, Komisija paļaujas uz šo struktūru darbu, lai līdzekļi tiktu izmantoti saskaņā ar dalītas pārvaldības principu. Pateicoties savām strukturētajām un detalizētajām zināšanām par sistēmu darbību, Komisija var atklāt trūkumus valstu pārvaldībā un kontrolē un var izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus ES līdzekļu aizsardzībai. Kopumā valstu īstenošanas struktūru darbs tiek uzskatīts par uzticamu un stabilu. Tikai ierobežotā skaitā gadījumu, kas pārredzami izklāstīti Komisijas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos (GDP) un Komisijas gada pārvaldības un snieguma ziņojumā (Annual Management and Performance Report, AMPR), ir identificētas problēmas, kuru dēļ Komisijai ir jāveic stingras darbības. Kohēzijas politikas jomā Komisija katru gadu veic darbības, lai uzlabotu pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti kļūdu īpatsvara samazināšanā. Komisija atbalsta programmas iestādes, rīkojot sanāksmes, sniedzot norādījumus un nodrošinot apmācību, kā arī koordinējot starptautiskus tīklus, kuru mērķis ir apmainīties ar labu praksi un mudināt iestādes vienkāršot procedūras un novērst nevajadzīgu administratīvu slogu. Ja Komisija atklāj gadījumus, kad vadošās iestādes nav pamanījušas kļūdas vai atsevišķas revīzijas iestādes pienācīgi, izsmeļoši vai ātri neatklāj kļūdas, Komisija pieprasa tām veikt mērķtiecīgus korektīvus pasākumus, lai uzlabotu to kontroles sistēmu. Komisija var lūgt dalībvalstīm izlabot kļūdas, ja tām nav izdevies šīs kļūdas izlabot pirmajā instancē. Visbeidzot, Komisija noteiktos apstākļos var apturēt vai pārtraukt maksājumus, līdz tai ir pierādījumi, ka ir veikti nepieciešamie sistēmas uzlabojumi un/vai piemērotas atbilstošas finanšu korekcijas. KLP jomā Komisija ir palīdzējusi dalībvalstīm saglabāt zemu kļūdu īpatsvaru, pēdējos 6 gados ieviešot vairākus noteikumu vienkāršojumus. Turklāt Komisija organizē kopīgas sanāksmes ar maksājumu aģentūru pārstāvjiem, lai apmainītos ar labo praksi KLP īstenošanā un informētu par stratēģiskiem jautājumiem saistībā ar ticamību, revīziju un īstenošanu, citstarp par teritorijas uzraudzības sistēmas ieviešanu un krāpšanas apkarošanu, kā arī interešu konflikta aspektiem. Līdzīgi tiek organizētas regulāras ekspertu grupas sanāksmes ar sertifikācijas iestāžu pārstāvjiem, lai dalītos ar labāko praksi un sniegtu norādījumus par dažādām tēmām.

Ņemot vērā jauno KLP tiesisko regulējumu, Komisija ir arī uzsākusi strukturētu dialogu ar dalībvalstīm. Tas ietver vēstules, sanāksmes un ieteikumus, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot KLP stratēģiskos plānus. Vajadzības gadījumā Komisija var izmantot gan preventīvus pasākumus (piem., maksājumu pārtraukšanu, apturēšanu un samazināšanu), gan korektīvus pasākumus (neto finanšu korekciju veidā). Ja atbilstības procedūru sistēmā tiek identificēti nopietni trūkumi, Komisija var pieprasīt dalībvalstīm izstrādāt un īstenot rīcības plānus, kuros būtu iekļauti korektīvi pasākumi un norādīts skaidrs grafiks. Turklāt Komisija turpina izstrādāt un pilnveidot savus instrumentus krāpšanas apkarošanai. Komisijas krāpšanas apkarošanas stratēģija nodrošina Komisijai spēcīgākas analītiskās spējas novērst un atklāt krāpšanu un uzlabot sadarbību krāpšanas apkarošanas jomā. ·3.3. Pietiekama finansējuma nodrošināšana revīzijām un kontrolēm Komisijā Tā kā nākamajos gados ir jāizmaksā palielināts līdzekļu apjoms, ir vajadzīgas papildu kontroles un revīzijas iespējas Komisijas ietvaros. Šajā kontekstā ar NGEU saistītu uzdevumu izpildei tiek izveidotas darbvietas, kas atbilst aptuveni 190 pilnslodzes ekvivalentiem (FTE), citstarp kontroles un revīzijas jomā, un vēl šo uzdevumu izpildei no citām Komisijas struktūrām jau ir pārgrupēti papildu 94 FTE. Komisija ne tikai palielina savu kapacitāti darbinieku skaita ziņā, bet arī uzlabo revīzijas kvalitāti. Komisija, piemēram, pētniecības un inovācijas politikas jomā, ir izveidojusi informācijas kampaņas un intensīvu apmācību revidentiem; ir uzlabojusi darba uzdevumu noteikumus jaunajā pamatlīgumā ar ārējiem revīzijas uzņēmumiem; ir veikusi kopīgas revīzijas misijas, iesaistot gan Komisijas revīzijas dienestus, gan ārējus revīzijas uzņēmumus. ·3.4. ERP, OLAF un EPPO stiprināšana Ņemot vērā darba slodzes pieaugumu saistībā ar jaunajām ERP izdevumu programmām, budžeta lēmējinstitūcija ir apstiprinājusi papildu 20 amata vietas ERP uz laiku līdz 2027. gadam. Līdzīgi ir norīkoti septiņi papildu ārštata darbinieki darbam OLAF 2022. gadā, lai palīdzētu šim birojam risināt jautājumus, kas saistīti ar tā darba slodzes pieaugumu. Priekšlikumā 2023. gada budžeta projektam ir paredzēta sešu papildu amata vietu pārdalīšana uz OLAF no citām Komisijas daļām papildu darba slodzes dēļ, citstarp saistībā ar NGEU. Visbeidzot, EPPO gandrīz dubultos savu darbinieku skaitu 2022. budžeta gadā, izveidojot 118 papildu amata vietas. Komisija ierosina konsolidēt šo ievērojamo EPPO resursu pastiprināšanu, saglabājot šo jauno darbinieku skaitu 2023. gada budžeta projektā. ·3.5. Papildus budžeta aizsardzībai: likumīgo līdzekļu atbalsta saņēmēju aizsardzība un ES līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas novēršana un vainīgo saukšana pie atbildības ES ir izstrādājusi daudzlīmeņu (ES, valsts, reģionālo) vadības un kontroles sistēmu, kas nodrošina tās budžeta aizsardzību. ES ir ne tikai jāaizsargā tās budžets, bet arī jānodrošina, lai likumīgie līdzekļu atbalsta saņēmēji tiktu aizsargāti un nerastos iespaids, ka krāpšana vai korupcija var palikt nesodīta. Tāpēc ES ir nostiprinājusi savu tiesu kapacitāti. Jaunizveidotā EPPO var tiešā veidā saukt pie atbildības par noziegumiem, kas vērsti pret ES finanšu interesēm. EPPO ienākšana ES krāpšanas apkarošanas jomā ļoti palīdz novērst ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un galu galā pārliecina plašu sabiedrību, ka krāpnieki un korumpēti politiķi nav ārpus likuma. Attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav EPPO dalībnieces, joprojām ir spēkā pašreizējais regulējums tādas krāpšanas apkarošanai, kas vērsta pret ES finanšu interesēm. OLAF, kura darbību stiprina nesen pārskatītā OLAF regula, turpinās savas administratīvās izmeklēšanas visās dalībvalstīs un sadarbosies ar valsts iestādēm tāpat kā līdz šim. Lai pārliecinātos, ka ES uzņēmumi necieš no negodīgas konkurences, ES ir arī izstrādājusi noteikumus par publisko iepirkumu, lai nodrošinātu, ka valsts līgumi tiek piešķirti, izmantojot pārredzamas, nediskriminējošas un taisnīgas konkursa procedūras. Turklāt ar Starptautisko iepirkuma aktu (pēc tam, kad to būs pieņēmuši likumdevēji — Eiropas Parlaments un Padome) vajadzētu nodrošināt, ka Komisija var pieņemt lēmumu, kas apgrūtinātu to pretendentu dalību no trešām valstīm, kuri neievēro tos pašus noteikumus, lai iegūtu ES iepirkuma līgumus. Komisija 2021. gadā arī ierosināja regulu ar mērķi novērst tādus konkurences traucējumus iekšējā tirgū, ko izraisa ārvalstu subsīdijas. Jaunais vispārējais nosacītības režīms papildina šos jaunos instrumentus. 4.Tiesiskums un pamatvērtības Regula par vispārēju nosacītības režīmu ES budžeta aizsardzībai (“Nosacītības regula”) ir spēkā un ir piemērojama kopš 2021. gada 1. janvāra. Tā aptver visus attiecīgos tiesiskuma principu pārkāpumus dalībvalstī, kuri pietiekami tiešā veidā ietekmē vai var nopietni ietekmēt ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai ES finanšu interešu aizsardzību.

Nosacītības regula ļauj ES veikt pasākumus (piem., maksājumu apturēšanu vai finanšu korekcijas), lai aizsargātu ES budžetu, vienlaikus nodrošinot, ka ES līdzekļu atbalsta galīgie saņēmēji turpina saņemt savus maksājumus tiešā veidā no attiecīgajām dalībvalstīm. 2021. gada martā Ungārija un Polija apstrīdēja Nosacītības regulu Eiropas Savienības Tiesā (EST). EST 2022. gada 16. februārī noraidīja šo valstu prasības un apstiprināja Nosacītības regulas spēkā esību. 2022. gada 2. martā Komisija publicēja pamatnostādnes par šīs regulas piemērošanu, kurās ņemts vērā minētais EST spriedums. Komisija 2022. gada 27. aprīlī nosūtīja Ungārijai rakstisku paziņojumu. Šis ir pirmais solis Nosacītības regulā noteiktajā procedūrā, lai aizsargātu ES budžetu, vai nu attiecīgajai dalībvalstij rosinot iedarbīgus korektīvus pasākumus, vai arī Padomei pieņemot pasākumus. Nosacītības regula papildina citus ES tiesību aktos noteiktos rīkus un procedūras budžeta aizsardzībai. Tie ietver izmeklēšanas, ko veic OLAF, pārbaudes un revīzijas, kā arī finanšu korekcijas. Attiecībā uz šiem pārējiem instrumentiem un procedūrām var minēt, ka, piemēram, Finanšu regulā ir ietverti pienākumi un mehānismi, lai nodrošinātu, ka ES līdzekļi ārējo darbību jomā nesasniedz struktūras vai personas, kas pārkāpj tiesiskumu un demokrātijas principus. Tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana saņēmējvalstīs, kā arī ES pamatvērtības ir tālāk iestrādātas ar ārējo finansējumu saistītajos pamataktos, citstarp Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā “Eiropa pasaulē” (NDICI — “Eiropa pasaulē”) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā (IPA III). NDICI — “Eiropa pasaulē” izslēdz no ES finansējuma jebkādas darbības vai pasākumus, kas var izraisīt cilvēktiesību pārkāpumus partnervalstīs. Saskaņā ar IPA III Komisija pārbauda pašreizējās pamattiesību garantijas priekšrocību saņēmējā valstī, lai pieņemtu lēmumu par sniedzamo palīdzību. Abos minētajos instrumentos ir paredzēta iespēja modulēt palīdzību, lai nodrošinātu atbilstību demokrātijas principiem, cilvēktiesībām vai tiesiskumam. Visbeidzot, Komisija piešķir līdzekļus saskaņā ar ES ierobežojošiem pasākumiem (sankcijas), kā arī piemērojot tos. 5.Komisijas priekšlikumi stiprināt ES līdzekļu uzraudzības, kontroles un revīzijas digitalizāciju, mērķtiecīgi koriģējot Finanšu regulu DFS 2021.–2027. gadam un NGEU nolūkiem Komisija ir iesniegusi priekšlikumus, lai uzlabotu to datu kvalitāti un sadarbspēju, kuri attiecas uz ES finansējuma saņēmējiem, gadījumos, ja budžets tiek izpildīts saskaņā ar dalītas pārvaldības principu un ANM. Abi likumdevēji pieņēma Komisijas priekšlikumu pieprasīt dalībvalstīm reģistrēt un uzglabāt datus par ES finansējuma saņēmējiem un šo saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem. Attiecībā uz KLP dalībvalstis attiecīgā gadījumā apkopos datus par grupām, pie kurām pieder labuma guvēji. Komisija vēlas izmantot mērķtiecīgi koriģēto Finanšu regulu, lai vēl vairāk uzlabotu līdzekļu izlietojuma uzraudzību un pārredzamību. Komisija ir ierosinājusi pieprasīt dalībvalstīm (un citām struktūrām), kas veic ES budžeta izpildi, vismaz reizi gadā nosūtīt Komisijai informāciju par ES finansējuma saņēmējiem to attiecīgajās dalībvalstīs (vai — attiecībā uz citām struktūrām — to atbildības jomās). Komisija papildinātu šo informāciju ar tās rīcībā esošajiem datiem par tiešo pārvaldību un būtu atbildīga par informācijas konsolidāciju, centralizāciju un publicēšanu datubāzē vienā tīmekļa vietnē, kas aptvertu visus pārvaldības veidus. Rezultātā izveidotā vienotā tīmekļa vietne būtu tās Finanšu pārredzamības sistēmas uzlabota versija, kuru pašlaik izmanto tiešai pārvaldībai. Mērķtiecīgi koriģētā Finanšu regula arī nodrošina iespēju vēl vairāk aizsargāt ES budžetu pret pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju un interešu konfliktiem. -Pirmkārt, Komisija ir ierosinājusi noteikt par obligātu vienotas integrētas IT sistēmas izmantošanu datu ieguvei un riska novērtēšanai. Šī IT sistēma ļauj identificēt pasākumus, līgumus un saņēmējus, kas ir neaizsargāti pret pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju un interešu konfliktiem. Komisija ir izstrādājusi un nodrošinājusi šādu IT rīku, kas zināms kā Arachne, dalībvalstīm, kuras pilda ES budžeta nosacījumus saskaņā ar dalītas pārvaldības principu un ANM. Pašlaik Arachne lietošana ir brīvprātīga. Šo rīku jau plaši izmanto kohēzijas politikas jomā, un tas tiek ieviests attiecībā uz lauksaimniecības izdevumiem, taču tā izmantošanas noteikšana par obligātu būtu nozīmīgs solis uz priekšu. -Otrkārt, Komisija arī ierosina paplašināt agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmas (Early Detection and Exclusion System, EDES) tvērumu un efektivitāti. Šī sistēma nodrošina pasākumu kopumu aizsardzībai pret krāpnieciskiem vai neuzticamiem ekonomikas dalībniekiem. Jo īpaši EDES ļauj kredītrīkotājiem jau sākumposmā atklāt un, iespējams, iekļaut melnajā sarakstā (tādējādi izslēdzot) krāpnieciskus vai neuzticamus ekonomikas dalībniekus. Komisija ir ierosinājusi mērķtiecīgāku EDES piemērošanu fondiem, kuri tiek pārvaldīti gan dalītā, gan tiešā pārvaldībā, ja līdzekļi tiek izmaksāti kā finanšu ieguldījumi dalībvalstīm, piemēram, saskaņā ar ANM (t. i., Komisija varētu rīkoties, balstoties uz visnopietnākajiem izslēgšanas iemesliem). Mērķis ir arī pārliecināties, ka ES līmenī pieņemtie lēmumi par izslēgšanu tiek izpildīti valsts līmenī dalītas pārvaldības kontekstā. Komisija ir arī ierosinājusi atļaut, lai saistītajām struktūrām un/vai primāri izslēgtas struktūras faktiskajiem īpašniekiem netiktu dota iespēja piedalīties publisko iepirkumu konkursos un galu galā iegūt ES līdzekļus. -Treškārt, ierosinātā Finanšu regulas korekcija, ja to apstiprinās likumdevēji, palielinās kontroļu un revīziju efektivitāti un kvalitāti, pateicoties digitalizācijai un tādām jaunām tehnoloģijām kā, piemēram, mašīnmācība, robotu procesu automatizācija un mākslīgais intelekts. Tam savukārt vajadzētu vēl vairāk palīdzēt nodrošināt ES līdzekļu pareizu izlietojumu, vienlaikus samazinot revīziju un kontroļu izmaksas. 6.ES budžeta izpilde Kā uzsvērts Komisijas 2021. gada 8. jūnija paziņojumā ( COM/2021/366 ), Komisija piešķir lielu nozīmi ES izdevumu efektivitātes palielināšanai un ir apņēmusies arī turpmāk nodrošināt, ka ES izdevumi sniedz rezultātus un ka šie rezultāti palīdz ES sasniegt tās mērķus.

Kas attiecas uz DFS 2021.–2027. gadam, ir jau panākts liels progress darbības uzraudzības ziņā. Komisija ir racionalizējusi galvenos darbības rādītājus dažādām ES izdevumu programmām, iekļaujot tos attiecīgajos pamataktos. Komisija ir arī padarījusi pieejamāku informāciju par sniegumu, piemēram, izmantojot īpašas snieguma tīmekļa vietnes. Turklāt tiek atjauninātas vai izstrādātas metodes, lai labāk novērtētu ES dažādo izdevumu programmu ieguldījumu horizontālo prioritāšu īstenošanā. 2021. gada AMPR ir ziņots par to, cik lielā mērā gan DFS 2014.–2020. gadam, gan DFS 2021.–2027. gadam veicina ar klimatu saistītas darbības. DFS 2021.–2027. gadam ir atjaunināta metodika ar klimatu saistīto izdevumu uzskaitei, lai to konsekventi piemērotu dažādās izdevumu programmās, citstarp ANM, un to pastiprina vispārēja prasība, ka finansētie intervences pasākumi nedrīkst radīt būtisku kaitējumu ES vides mērķiem. Šī metodika ir detalizēti aprakstīta Komisijas dienestu darba dokumentā “Climate Mainstreaming Architecture in the 2021-2027 MFF” [“Klimata politikas integrēšanas arhitektūra DFS 2021.–2027. gadam”] (SWD(2022) 225 final). Komisija saskaņā ar savu apņemšanos atbilstoši Iestāžu nolīgumam (Interinstitutional Agreement, IIA), kas pieņemts paralēli DFS regulai, ir arī panākusi progresu, izstrādājot metodiku ar bioloģisko daudzveidību saistītu izdevumu izsekošanai, kuru Komisija izmantos, lai uzraudzītu atbilstību tās izdevumu saistībām šajā jomā 2024., 2026. un 2027. gada budžetos. Turklāt ir panākts liels progress, integrējot dzimumu līdztiesības aspektus ES politikā un budžetā. Komisija ir izstrādājusi virkni instrumentu, lai nodrošinātu, ka līdztiesības (arī dzimumu līdztiesības) aspekti vienmēr tiek ņemti vērā, izstrādājot, īstenojot, uzraugot un novērtējot ES politiku, tiesību aktus un finansēšanas programmas. Turklāt saskaņā ar dzimumu līdztiesības stratēģiju visi Komisijas departamenti ir iecēluši līdztiesības koordinatoru. Tāpat arī saskaņā ar Komisijas apņemšanos dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam un Iestāžu nolīgumā par DFS 2021.–2027. gadam Komisija ir izstrādājusi metodiku, kā visā ES budžetā izsekot attiecīgos izdevumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību. Savā 2023. gada budžeta projektā Komisija ierosina šo metodiku pirmo reizi piemērot testēšanas fāzē visās programmās. Pamatojoties uz to, 2021. gada AMPR ir ziņots par to, cik lielā mērā DFS 2021.–2027. gadam sekmē dzimumu līdztiesības veicināšanu. Komisija 2021. gadā organizēja arī apmācības kursus darbiniekiem par to, kāpēc un kā pienācīgi ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektus ikvienā ES darbību posmā, citstarp ES budžetā. 2022. gadā Komisija turpinās nodrošināt šādus specializētus apmācības kursus. Atsevišķi Komisija ir arī sākusi eksperimentāli izstrādāt metodikas, lai novērtētu ES izdevumu programmu kopējo ietekmi uz ES mērķiem saistībā ar pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un digitālo pārkārtošanos. 7.Noteikumu un procedūru vienkāršošana pretendentiem uz ES līdzekļiem Vienkārši finansēšanas noteikumi un procedūras ir ļoti svarīgas, lai pretendenti varētu saņemt ES līdzekļus, jo īpaši tie, kuriem ir ierobežota pieredze un administratīvās spējas, piemēram, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Līdz ar Komisijas noteikumu vienkāršošanu vajadzētu samazināties arī kļūdu līmenim. Finanšu regulas 2018. gada pārskatīšanas rezultātā tika ieviesti turpmāki vienkāršojumi, piemēram, tika samazināts no pieteikuma iesniedzējiem pieprasītās informācijas apjoms, kā arī veicināta pārbaužu un revīziju nepārklāšanās un plašāka vienkāršotu dotāciju veidu izmantošana. Pēdējos gados Komisija ir uzsākusi vairākas citas vienkāršošanas iniciatīvas. Līdz 2022. gadam gandrīz visas Komisijas tieši pārvaldītās programmas tiks pārvietotas uz e-dotāciju (e-Grants) sistēmu, lai visiem ES dotāciju pretendentiem būtu pieejama elektroniska “vienas pieturas aģentūra”. Pieteikuma iesniedzēji arī izmantos vienu un to pašu elektronisko dokumentāciju un tās pašas vienotās elektroniskās procedūras visā dotāciju piešķiršanas procesā. Turklāt Komisija atjaunina anotēto dotācijas nolīgumu, kas būs pieejams dotāciju finansējuma pretendentiem un labuma guvējiem, lai viņi visi saņemtu konsekventus un praktiskus norādījumus. Piešķirot dotācijas, Komisija arī paplašina vienkāršotu izmaksu iespēju (simplified cost options, SCO) izmantošanu, jo vienkāršoti finansēšanas veidi, piemēram, vienības izmaksas un fiksētas summas, var ievērojami samazināt administratīvo slogu un ir ciešāk saistīti ar finansēto darbību faktiskajiem rezultātiem. Fiksētas summas finansējums tiek pakāpeniski ieviests finansēšanas programmā “Apvārsnis Eiropa”, pamazām sākot to izmantot 2022. gadā un pirmo nozīmīgo izsniegšanas apjomu plānojot 2023. gadā. Komisija arī izstrādā vienības izmaksu sistēmu personāla izmaksām. Šim pasākumam ir milzīgs potenciāls, jo personāla izmaksas veido vairāk nekā 60 % no vidēja lieluma dotācijas budžeta un līdz šim ir lielākais kļūdu avots. Paralēli šiem vienkāršojumiem Komisija sniedz atbalstu pieteikumu iesniedzējiem programmā “Apvārsnis Eiropa”, izmantojot saziņas kampaņas, citstarp seminārus, un sniedzot mērķtiecīgu palīdzību labuma guvējiem, kuri biežāk pieļauj kļūdas, piemēram, MVU un pieteikumu iesniedzējiem, kuri iesniedz pieteikumus pirmo reizi. Komisija arī veicina SCO izmantošanu dalībvalstīs kohēzijas un lauksaimniecības politikas ietvaros, palīdzot valstu iestādēm sagatavot un novērtēt SCO shēmas attiecībā uz 2021.–2027. gada programmām. Tas galu galā samazinās administratīvo slogu daudziem pieteikuma iesniedzējiem, kuri darbojas saskaņā ar dalītu pārvaldību. Visbeidzot, KLP jaunais īstenošanas modelis piedāvā dalībvalstīm elastību, lai tās varētu izstrādāt savus intervences pasākumus lauksaimniecībā atbilstoši reālajai situācijai un vajadzībām šajā jomā, vienlaikus joprojām ievērojot vispārējos Savienības noteikumus. Šā jaunā modeļa izmantošana palīdzētu samazināt sarežģītību un kļūdas. 8.Neizpildītās budžeta saistības — Reste à Liquider (RAL) Neizpildīto saistību līmenis (no franču valodas zināms kā RAL — reste à liquider), kas izriet no DFS 2021.–2027. gadam un iepriekšējām shēmām, 2021. gadā samazinājās. To lielā mērā noteica paātrinātie maksājumi par notiekošajām kohēzijas politikas programmām, savukārt jaunās paaudzes kohēzijas fondus ir paredzēts ieviest tikai 2022. gadā. Kohēzijas finansējums aptver lielāko RAL daļu, tāpēc tam ir īpaša ietekme uz RAL pašreizējo attīstību kopumā. Turpretim 2021. gadā RAL vērtība nomināli pieauga, ņemot vērā NGEU. NGEU uz laiku palielina kopējo RAL līmeni, kas sasniegs maksimumu līdz 2023. gada beigām (pēdējais NGEU saistību uzņemšanās gads). Ar NGEU saistīto RAL sāks apmaksāt 2024. gadā, un šis process turpināsies līdz 2026. gada beigām, kas ir NGEU maksājumu izpildes termiņš. Laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam Komisija ierosināja virkni vienkāršošanas pasākumu, lai atvieglotu un paātrinātu kohēzijas politikas īstenošanu. Lai gan tika pieņemti daudzi priekšlikumi, Komisija pauž nožēlu, ka netika apstiprināta atgriešanās pie (n+2) saistību atcelšanas noteikuma, izņemot attiecībā uz KLP Lauku attīstības fondu, kuram saistību atcelšanas noteikums mainīsies no (n+3) uz (n+2). Komisija uzskata, ka šajā jaunā budžeta cikla agrīnajā posmā nomināli augošā RAL tendence turpināsies periodā, kad tiek īstenota DFS 2021.–2027. gadam, šādu trīs faktoru ietekmē: 1) lēmums saglabāt (n+3) saistību atcelšanas noteikumu lielākajai izdevumu daļai; 2) fakts, ka tiesību akti, ar ko reglamentē lielāko daļu līdzekļu dalītajā pārvaldībā, tika saskaņoti tikai vēlīnā stadijā; un 3) nākamajos gados valstu iestādes lielāko uzmanību pievērsīs NGEU.