Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Dzelzce ļa staciju noz īme
papla šinātās Eiropas Savien ības aglomer ācijās un pils ētās”
(2006/C 88/03)
Saska ņāar Reglamenta 29. pantu Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja 2005. gada 10. febru ārī
nolēma sagatavot atzinumu par tematu: “Dzelzce ļa staciju noz īme papla šinātās Eiropas Savien ības aglome-
rācijās un pils ētās”
Par dokumenta sagatavo šanu atbild īgāTransporta, ener ģētikas, infrastrukt ūras un inform ācijas sabiedr ības
specializ ētānoda ļa savu atzinumu pie ņēma 2006. gada 31. janv ārī. (Zi ņotājs:Tóth János)
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja 424. plen ārajāsesij ā, kas notika 2006. gada 14. un
15. febru ārī(14. febru āra sēdē), ar 139 bals īm par, 2 bals īm pret un 4 atturoties, ir pie ņēmusi šādu atzi-
numu.
1.Priek šlikumi
1.1 Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja aicina šajā
atzinuma pausto iek ļaut materi ālā, kas tiek sast ādīts, p ārskatot
Balto gr āmatu (KOM(2001)370) “Eiropas satiksmes politika
2010. gadam: laiks pie ņemt l ēmumu”.
1.2 Pasažieru staciju vieta dzelzce ļa infrastrukt ūrāir nopietni
jāpārskata, jo īpašitādēļ,k at ās ir gan dzelzce ļa infrastrukt ūras,
gan pils ētas pakalpojumu da ļa, k āarīEiropas arhitekt ūras
mantojums.
1.3 Stacij ām izvirz ītās pras ības izskat āmas, saska ņojot pla šu
profesion ālo aprindu un sabiedr ības viedok ļus, ņemot v ērā
trešāstūksto šgades tehnolo ģisko un tehnisko att īstību. Pamato-
joties uz re ālām pras ībām, Savien ības, dal ībvalstu un re ģionālā
līmen ījānosaka alternat īvas regul ējošās formas, turkl āt iev ērojot
subsidiarit āti.
1.4 Izstr ādājot Savien ības regul ējumu, taj ājāiekļauj pras ības
attiec ībāuz pasažieru dro šības visp ārējo uzlabo šanu, k āarī
attiec ībāuz dro šību pret terorisma aktiem starptautisko pasa-
žieru p ārvad ājumu stacij ās.
1.5 Staciju att īstība ir j āuzsver k ānozīmīga joma, jo īpaši
tādēļ,k at ādi projekti pal īdz att īstīt jauno dal ībvalstu soci ālās
un ekonomisk ās koh ēzijas iesp ējas.
1.6 Iesaistot Eiropas Invest īciju banku (EIB), j āizskata starp-
tautisko dzelzce ļa staciju valsts un priv ātās partner ības un citu
atbilsto ši struktur ētu projektu finans ēšanas iesp ējas.
1.7 J ārūpējas par to, lai stacijas pirm āmk ārtām pild ītu to
pamatfunkciju, kas ir saist īta ar satiksmi, nevis k ļūtu par citu
darb ības veidu — t ādu k āpatēriņšun tirdzniec ība — centriem.
1.8 Ir j āpārliecin ās, ka staciju att īstība notiek, saglab ājot
esošās darba vietas, k āarīveicinot jaunu darba vietu rad īšanu.
Bez šaubām, j āņem v ēra ne tikai šādu projektu tie šā, bet ar īto
netie šāietekme.1.9 J ānodro šina, lai dzelzce ļa staciju uztur ēšana un to att ī-
stība b ūtu priorit āte ne vien lielu pils ētu un starptautiskos pasa-
žieru p ārvad ājumus apkalpojo šo staciju gad ījum ā, bet ar īvietās,
kur t ās apkalpo visatpaliku šāko re ģionu iedz īvotājus un pasa-
žierus.
2.Ievads
2.1 Formul ējotīsi, var teikt, ka stacija ir dzelzce ļa satiksmes
“skatlogs”.
2.2 Satiksmes politikas visp ārējie m ērķi pamat ātika apstipri-
nāti 2001. gada izdotaj āBaltaj āgrāmat āar nosaukumu
“Eiropas satiksmes politika 2010. gadam: laiks pie ņemt
lēmumu” (KOM(2001)370), tom ēr pastiprin āti uzsverot, ka
jāattīsta satiksmes veidi, kas var atvieglot autoce ļu satiksmi, k ā
arīto, ka satiksmes politikas fokus ājābūt lietot ājam.
2.3 Dzelcce ļa staciju noz īme pre ču, personu un pakalpo-
jumu br īvāaprit ēir b ūtiska. Stacijas var pal īdzēt pan ākt, lai
pasažieru p ārvad ājumi norit ētu p ēc iesp ējasātri, efekt īvi, bez
trauc ējumiem un b ūtu visiem pieejami. To var nodro šināt
netrauc ēta vienota iek šējātirgus darb ība, administrat īvošķēršlu
izskau šana un vienl īdzīga konkurence.
2.4 Savien ības satiksmes politika ir ar īsvar īgs līdzeklis ce ļā
uz soci ālo koh ēziju, jo īpašiņemot v ērāgodīgu konkurenci,
satiksmes dro šības uzlabo šanu, k āarīuzsverot ietekmes uz vidi
un citus vides apsv ērumus.
2.4.1 Sakar āar dzelzce ļa noz īmes atjauno šanu Baltaj ā
grāmata teikts, ka dzelzce ļa nozare ir kompleksa: no vienas
puses, tai rakstur īgi jaud īgi, ātrgaitas dzelzce ļap ārvad ājumu
tīkli un modernas stacijas, no otras puses, bieži vien pasažie-
riem j āizmanto atpaliku ši, nem ūsdien īgi pakalpojumi, kad vi ņus
apkalpo dažviet nolaist ās, nedro šās stacij ās, kur vienviet jaucas
vietējās satiksmes mar šruti un p ārpild īti starppils ētu vilcieni, un
nereti vilcieni kav ējas.11.4.2006. C 88/9 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
2.4.2 Baltaj āgrāmat āierosin āts ar invest īciju pal īdzību atbal-
stītātrgaitas dzelzce ļa un gaisa satiksmes kop īgu funkcion-
ēšanu, jo īpašiņemot v ērātās stacijas, kas apkalpo ar īlidostu
pasažierus. Dokument āvairākkārt nor ādīts uz staciju noz īmi,
sniedzot pakalpojumus, kas atvieglo pasažieru p ārvieto šanos,
īpaši uzsverot bag āžas oper ācijas.
2.5 Pie ņemot pirmo un otro dzelzce ļa paketi (1), Savien ība
pakāpeniski virz ījās uz pre čup ārvad ājumu liberaliz āciju un
vēlāka r īuz kvalit ātes pras ību harmoniz āciju. EESK cer, ka ar ī
trešajai paketei b ūslīdzīga ietekme. Kopienai v ēljāizstr ādāun
jāveic pas ākumi pasažieru p ārvad ājumu jom ā.Šis atzinums
saist āms ar starptautisko pasažieru p ārvad ājumu kvalit ātes
normu izstr ādi un to ievie šanu dal ībvalst īs.
3.Regul ējošāvide
3.1 Eiropas Kopiena attiec ībāuz dzelzce ļu ir pie ņēmusi
vairākas regulas un direkt īvas. T ādas ir, piem ēram, Regula par
Dzelzce ļaa ģentūras izveidi (2) un Direkt īvas par dzelzce ļa
drošību (3), infrastrukt ūru (4), kapacit ātes sadal ījumu (5), savieto-
jamību (6), kāarīKopienas dzelzce ļu att īstību (7). Tādējādi var
secin āt, ka ties ību akti uz dzelzce ļa stacij ām attiecas tikai
netie ši.
3.2 Komisijai galvenok ārt r ūp vienotas tehnisko standartu
pras ības (piem ēram, vienots platformu augstums, lai t ās var ētu
izmantot ar īcilvēki ar kust ību trauc ējumiem — Direkt īva EK2001/16). Savietojam ību veicina dzelzce ļa elektr ības pieg ādes
sistēmu, dro šības sist ēmu un citu tehnisko pras ību harmoniz ā-
cija, k āarīvienotas pras ības lokomot īvju vad ītāja apliec ības
iegūšanai. Pa šreiz nepietiekam ādzelzce ļa konkur ētspēja da ļēji
skaidrojama ar to, ka ats ķirīgo tehnisko pras ību d ēļuz dažu
valstu robež ām vilcieniem ir j āgaida (piem ēram, sliežu platums,
tehniskas izmai ņas lokomot īvē,m a šīnista mai ņa).
3.3 Sakar āar stacij ām, īpaši svar īgas ir direkt īvas, kuru
fokus āir pasažieru dro šība un ties ības. (piem ēram, EK
2001/16). T āda ir tre šādzelzce ļa ties ību aktu pakete, kuras
mērķis ir pasažieru ties ībuīsteno šana — da ļēji tādēļ, lai vi ņi
laicīgi,ērti un attiec īgi inform ēti var ētu ieg ādāties bi ļetes (un, ja
iesp ējams, no t ām atteikties, sa ņemot atpaka ļizdoto summu),
kāarī, lai vi ņiem b ūtu skaidri saprotami ar attiec īgo bi ļeti sais-
tītie nosac ījumi. Direkt īvu m ērķis ir ar īstaciju dro šības uzla-
bošana. Lielu pils ētu stacijas un pat vilcienu sast āvi bieži ir
vietas, kur notiek noziedz īgi nodar ījumi, jo īpaši diennakts
laikā, kad vilcienu kust ība nav liela. Pastiprin ātu dro šības pas ā-
kumu ievie šana, k āarīpalīdzības snieg šana, ko veic stacijas vai
vilciena person āls gad ījum ā, kad tiek veiktas nev ēlamas
darb ības, noteikti pozit īvi ietekm ētu v ēlmi ce ļot.
3.4 EESK sav ādarb ībāregul āri seko Komisijas darbam un
arīsakar āar dzelzce ļa satiksmi ir izstr ādājusi atzinumus, kuros
cita starp āskat īti soci ālie aspekti, finans ēšanas jaut ājumi, lielu
pilsētu re ģioni, Eiropas transporta t īkli (8).
4.Dzelzce ļa stacija un kombin ētāsatiksme
4.1 Dzelzce ļa stacijas k ākombin ētās satiksmes mezgli
4.1.1 Lai dzelzce ļa staciju, kuru loma pak āpeniski mazin ājās,
funkcija pils ētāatkal ieg ūtu noz īmi, bija nepiecie šams, lai
parādāsātrgaitas vilcieni ( TGV, HST, ICE ); vienlaic īgi tika izstr ā-
dāta ar īEiropas t īklu ( TEN ) koncepcija. Kad pasažieru p ārvad ā-
jumi pa dzelzce ļu att ālumos, kur agr āk satiksmi praktiski
nodro šināja tikai gaisa transports (600 — 800 km), k ļuva
racion āli, pasažieru skaits dzelzce ļa stacij ās ne vien pieauga, bet
main ījāsa rīviņu sast āvs, un l īdz ar to pieauga stacijas noz īme
pilsētas dz īvē.
4.1.2 Otrs faktors, kas nesa izma ņas izpratn ēpar dzelzce ļa
staciju k āsatiksmes mezglu, nav saist īts tie šia r ātrgaitas dzelz-
ceļa noz īmi, bet gan dr īzāk ar izmai ņām priek špilsētās, aglome-
rācijas josl ās, kur vienas funkcijas dz īvojamo rajonu viet āizvei-
dojās vair ākiem m ērķiem kalpojo šas, daudzfunkcion ālas pils ētu
teritorijas. Min ētāspārmai ņas, k āarīatzinums, ka autoce ļu
būvniec ība dro ši vien netiek l īdzi pieaugo šajai piepils ētu iedz ī-
votāju sv ārstmigr ācijai, priek šplānāizvirz īja pras ību p ēc11.4.2006. C 88/10 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
(1) Pirm ādzelzce ļa ties ību aktu pakete: Direkt īva 2001/12/EK; OV L
75, 2001. gada 15. mart ā, 1. lpp., (EESK atzinums — OV C 209,
1999. gada 22. j ūlijā, 22. lpp. ); Direkt īva 2001/13/EK – OV L 75,
2001. gada 15. mart ā., 26. lpp. (EESK atzinums — OV C 209,
1999. gada 22. j ūlijā, 22. lpp.); Direkt īva 2001/14/ EK – OV L 75,
2001. gada 15. mart ā, 29. lpp. (EESK atzinums – OV C 209., 1999.
gada 22. j ūlijā, 22. lpp. )
Otrādzelzce ļa ties ību aktu pakate: Direkt īva 2004/51/ EK – OV L
164, 2004. gada 30. apr īlī, 164. lpp. (EESK atzinums – OV C 61,
2003. gada 14. mart ā, 131. lpp. ); Direkt īva 2004/49/ EK – OV L
164, 2004. gada 30. apr īlī, 44. lpp. (EESK atzinums – OV C 61,
2003. gada 14. mart ā, 131. lpp. ); Regula (EK) 881/2004 – OV L
164, 2004. gada 30. apr īlī, 1. lpp. (EESK atzinums – OV C 61,
2003. gada 14. mart ā, 131. lpp. ) un Regula 2004/50/EK – OV L
164., 2004. gada 30. apr īlī, 114. lpp. (EESK atzinums – OV C 61,
2003. gada 14. mart ā, 131. lpp. )
Trešādzelzce ļa ties ību aktu pakete: KOM (2004)139 gal īgāred.,
KOM (2004)142 gal īgāred, KOM (2004)143 gal īgāred, KOM
(2004)144 gal īgāred., k āarīKOM (2004)140 gal īgāred. un
SEC(2004)236.
(2) Direkt īva 2004/881/ EK – OV L 164, 2004. gada 30. apr īlis, 1. lpp.
(EESK atzinums – OV C 61, 2003. gada 14. mart ā, 131. lpp.);
(3) Direkt īva 2004/49/ EK – OV L 164, 2004. gada 30. apr īlī, 44. lpp.
(EESK atzinums – OV C 61, 2003. gada 14. mart ā, 131. lpp.);
(4) Direkt īva 2004/881/ EK – OV L 164, 2004. gada 30. apr īlis, 1. lpp.
(EESK atzinums – OV C 61, 2003. gada 14. mart ā, 131. lpp.);
(5) Direkt īva 2001/12/EK – OV L 75, 2001. gada 15. mart ā., 2001. 1.
lpp. (EESK atzinums – OV C 209, 1999. gada 22 j ūlijā., 22. lpp.) un
Direkt īva 2004/51/ EK – OV L 164., 2004. gada 30. apr īlī, 164.
lpp. (EESK atzinums –OVL C 61, 2003. gada 14. mart ā, 131. lpp. )
(6) Direkt īva 2004/50/ EK – OV L 164, 2004. gada 30. apr īlī, 114. lpp.
(EESK atzinums – OV C 61, 2003. gada 14. mart ā, 131. lpp.);
(7) KOM (2004) 139 gal īgāred., ar ko groza 91/440/EEK.(8) CESE 130/2005, CESE 131/2005, CESE 119/2005 un CESE
120/2005, CESE 257/2005, CESE 1426/2004, CESE 225/2005,
CESE 968/2004.
piepils ētu un pils ētu sabiedrisk ās satiksmes integr ēšanas,
satiksmes uz ņēmumu sadarb ības, tarifu, bi ļešu sist ēmu
saska ņošanas, pasažieru p ārvad ājumos nepiecie šamo iek ārtu
kop īgas izmanto šanas. Taj āpašālaikānotikumi Par īzes priek š-
pilsētās 2005. gada beig ās par ādīja, ka soci ālākoh ēzija prasa
regul āru daudzu l īdzek ļu izmanto šanu un ka attiec īgie procesi
vēl nav nosl ēgušies.
4.1.3 Svar īgi vai dažreiz pat vissvar īgākie min ēto t īklu
elementi ir piepils ētu dzelzce ļi. Tādēļir lo ģiski, ka sarež ģītos un
savstarp ēji krustojo šos satiksmes t īklos maz ās un liel ās dzelz-
ceļa stacijas ide āli pilda pasažieru inform ācijas sist ēmu galveno
elementu un mobilit ātes centru funkciju.
4.1.4 Lai gan stacijas, kas uz ņem priek špilsētu dzelzce ļu
satiksmi, nav t āsp a šas, kuras uz ņem TGV vilcienus, abus
darb ības veidus savieno integr ācijas kult ūra, un augsta l īmeņa
modernas kombin ētās satiksmes nodro šināšana jaunaj ās vai
pārveidotaj ās dzelzce ļa stacij ās ir pamatpras ība: gan starp iek š-
zemes un starptautiskajiem mar šrutiem, gan ar īstarp iepriek š
min ētajiem un pils ētas satiksmi.
4.2 Kombin ētās satiksmes Eiropas normu pie ņemšana
4.2.1 Pak āpeniski tiek izstrad ātas normas un pras ības attie-
cībāuz dzelzce ļa stacij ām. Agr āktās vienoja visu valsti un
palīdzēja veidot nacion ālo identit āti. Kop īgo identit āti veidoja
nevis fizisk āstrukt ūra — lai gan sliežu ce ļi min ētajam m ērķim
bija nepiecie šami — bet gan stacijas, noteikumi, mode ļiu n
standarti.
4.2.2 Pa šreiz m ērķis nav visu Eiropas transporta t īklu dzelz-
ceļa staciju standartiz ācija. M ūsdienu stacij āmjābūttādām, kur
eiropeisko identit āti atspogu ļo nevis ēku, bet gan pakalpojumu
standarti. Vissvar īgākajam no min ētajiem standartiem j ābūt
tādai kombin ētu komunik āciju izveidei, kas, saglab ājot viet ējo
līdzek ļu daudzveid ību, atbilst ar īkvalit ātes pras ībām atttiec ībā
uz inform ācijas snieg šanu pasažieriem daudzvalodu Eirop āun
rūpēm par to, lai vi ņuc e ļojums b ūtu veiksm īgs. Atsevis ķijāat-
zīmētrīs jomas: standarti attiec ībāuz inform ācijas snieg šanu
pasažieriem, kombin ēto komunik āciju standarti un funkcion ālā
mobilit ātes centra izveide.
4.2.3 Min ētās lietot ājiem draudz īgās kvalit ātes pras ības attie-
cībāuz Eiropas transporta t īklu ( TEN ) stacij āmj āformul ēkā
ievie šanai ieteiktas Eiropas l īmeņa rekomend ācijas, pamatno-
stādnes, nevis TEN privil ēģija, turkl āt piln ībājaiev ēro ar īsubsi-
diarit ātes princips. T ādēļ, protams, pa šreiz veidojamo standartu
ievie šana ar īcitās stacij ās un satiksmes mezglos neb ūt neradaprobl ēmas: tas nevis mazin ātu, bet gan paaugstin ātu ce ļojuma
kvalit āti.
5.Attīstības mode ļi
5.1 Starptautiskaj āsalīdzin ājum āgandr īz katra valsts dzelz-
ceļa stacijas s āka att īstīt citu iemeslu d ēļ(satiksmes vai pils ētu
attīstības vajadz ības, valsts vai priv ātāiniciat īva, k āarīdažādi
jaukti iemesli). Lielbrit ānijā, kur staciju att īstība notiek, pamato-
joties uz tirgus procesiem, t ānotiek (a) tikai pils ētu teritorij ās,
(b) Londonas iek šienē, (c) nekustamo īpašumu tirgus uzplau-
kuma laik ā, (d) tiek celti gandr īz vien īgi biroji.
5.2 Šveic ēir izstr ādāta videi draudz īga nacion ālādzelzce ļa
un sabiedrisk ātransporta moderniz ācijas programma, iek ļaujot
S-Bahn sistēmas (C īrihe, B āzele, Berne), un, lai gan dzelzce ļa
darb ības finansi ālāsg r ūtības lika izmantot staciju tuvum ā
esošosīpašumus, tas tika veikts nevis tos p ārdodot, bet gan īste-
nojot kop īgi ar dzelzce ļu izstr ādātas programmas (t ādējādi
ieguva ne tikai ieguld ītāji, bet ar īpilsēta, pa špārvalde un dzelz-
ceļš).
5.3 Zviedrij āiniciat īvu uzs āka privatiz ētais, bet ne sadal ītais
dzelzce ļšpartner ībāar pa švald ībām. M ērķis bija ce ļojumu
centru izveide: vilciens, autobuss, taksometrs, st āvvietas zem
viena jumta. Vieno šanāstātad sk āra viet ējās iest ādes un daž ādus
satiksmes veidus.
5.4 Francij āgalvenais dzin ējspēks bija vald ības l ēmums par
TGV izveidi, kas noz īmēja ar īiesp ēju izveidot satiksmes l īnijas
uz Par īzi. Viet ējais l īmenis iesaist ījās, lob ējot par ties ībam
izveidot pieturas.
5.5 N īderland ēsatiksmes un vides aizsardz ības iest ādes un
dzelzce ļšsaska ņāar koncentr ētas pils ētu att īstības principu un
atbalsta snieg šanu sabiedriskajam transportam 1986. gad ā
izsludin āja dzelzce ļa staciju apk ārtnes att īstības programmu.
Pirms privatiz ācijas dzelzce ļšun pa švald ības citus partnerus
varēja iesaist īt tikai ar gr ūtībām.
5.6 Minetie piem ēri rāda, ka pl ānojot ir svar īgi jau s ākum ā
paredz ēt satiksmes mezgla un viet ējās (pils ētas) intereses, nepie-
ļaujot tikai vienas puses intere šu izpausmi. T āpat ar ītirgus un
finan šu apsv ērumi j āapvieno ar pla šākajām pils ētas un t īkla
interes ēm, lai nov ērstu to, ka att īstību nosaka tikai īstermi ņa
konjukt ūras intereses, vai tie ši pret ēji, tālejošos pl ānos izpaliek
finans ētāja apsv ērumi. P ētījumi r āda, ka vieno šanās viegl āk
panākamas tad, ja staciju ce ļjaun āvietā(Lille), t ākācitur
progresu daudzk ārt liel āmērāapgr ūtina daž ādās past āvošās
intereses.11.4.2006. C 88/11 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV
6.Attīstības tendences ES
6.1 Šķiet pamatoti Eiropas Komisij āizveidot t ādu horizon-
tālo sadarb ību, kas t ās darbiniekiem dod iesp ēju Strukt ūrfondu
ietvaros īstenojamo projektu p ārskatam pa nozar ēm. Min ētais
pārskats dos iesp ēju pa nozar ēm noteikt to, k ādāapm ērāattie-
cīga darb ība vai nozare var sa ņemt Savien ības atbalstu.
6.2 Šķiet, ka dienas k ārtībājāpatur jaut ājums par to, cik liel ā
mēraātrgaitas dzelzce ļu att īstība ir veicin ājusi pretrun īgo situ-
āciju, kad vienlaikus past āv gan tradicion ālais, gan modernais
dzelzce ļš. Sak āpinātāinterese par modern ādzelzce ļatīklu
izveidi skaidrojama ar to, ka tie att īstījās atrauti no parasto
dzelzce ļu sist ēmas. T ākāātrgaitas delzce ļutīklu izveide ir ļoti
dārga, tie at ņem l īdzek ļus citiem iesp ējamiem projektiem.
Piem ēram, Francij āsakar āarTGV attīstīšanu parast ādzelzce ļa
infrastrukt ūra atsevi šķos posmos tik ļoti pasliktin ājās, ka
daudzos posmos vajadz ēja ieviest ātruma ierobežojumus. Lieto-
tājiem (pasažieriem un kravu p ārvad ātājiem) tas noz īmēievēro-
jamu laika zudumu. Ja šaubās, vai to kompens ēātrgaitas dzelz-
ceļu lietot āju ieg ūtais laiks.
6.3 Soci ālās koh ēzijas, atpaliku šor e ģionu integr ācijas poli-
tikas m ērķiem daudz svar īgāka ir parasto dzelzce ļulīniju att ī-
stība, jo ārgaitas vilcieni tikai aiztraucas min ētajām teritorij ām
garām, nedodot t ām iesp ējušajāsatiksm ēiekļauties. Papildus
ātrgaitas dzelzce ļu celtniec ībai vair ākjāpiev ēršas parasto dzelz-
ceļa mar šrutu un tos apkalpojo šās infrastrukt ūras atjauno šanai
(upgrade ). Vieta, kur pasažieru vispirms saskaras ar min ēto att īs-
tību un jaunin ājumiem, ir stacija.
7.Dzelzce ļa staciju att īstība
7.1 Past āv nopietni draudi, ka lieli ieguld ījumi un īstermi ņa
intereses — kaut vai tikai spekul āciju ar nekustamajiem
īpašumiem d ēļ— var g ūt virsroku tie šipār dzelzce ļu pasažieru
un pils ētu patiesaj ām interes ēm. Piem ēram, atsaucoties uz
dzelzce ļa nerentabilit āti, tiek p ārdotas v ērtīgas iek špilsētas teri-
torijas un k ādreiz ējādzelzce ļa viet āpace ļas biroju ēkas un
tirdzniec ības centri. T ādēļir vērtsņemt v ērāš ā dus apsv ērumus.7.2 Ne tikai ātrgaitas dzelzce ļa, bet ar īkatra starptautisk ā
dzelzce ļa, ar īvisu Eiropas transporta t īkla elementu liela priek š-
rocība ir t ā, ka tie tie ši savieno daž ādu pils ētu centrus.
7.3 Tie ši iek špilsētāir pamats izveidot t ādu intens īvu sabie-
drisko transportu, kas dzelzce ļa staciju labi savieno ar vis ām
pilsētas da ļām.
7.4 Dzelzce ļa stacija ir vieta, kas daž ādiem, kop īgi funcion ē-
jošiem satiksmes veidiem var kalpot par mobilit ātes un infor-
mācijas centru.
7.5 Ir m ērķtiecīgi izveidot saikni starp iek špilsētas staciju un
lidostu.
7.6 Dzelzce ļa teritorija nav j āizmanto atsevi šķi, bet gan kop ā
jāizvērtēmin ētās teritorijas izvietojums pils ētāun lo ģistikas
apsv ērumi, lai, maksim āli izmantojot t āsv ērtību, īstenotu
pilsētas ilgtermi ņa intereses.
7.7 Pieredze r āda, ka pils ētas vides un dzelzce ļa stacijas
funkciju as ās ats ķirības pak āpeniski izz ūd, un dzelzce ļa stacija
darbojas rentabli un k ļūst par pievilc īgu pils ētas sabiedrisko
telpu, tie šiu z ņemot daudz ās pils ētas apkalpojo šās funkcijas.
7.8 Neskatoties uz to, ātrgaitas dzelzce ļa stacijai vispiem ēro-
tākānav k āda no galvenaj ām pasažieru stacij ām.Ņemot v ērā
līdzšim zin āmos sekm īgos piem ērus, ener ģiju, ko rada dzelz-
ceļa un pils ētas att īstība, visveiksm īgāk var izmantot, pils ētas
iekšienē— bet ārpus t āsvēsturisk ācentra — izveidojot jaunu
centru. Taj āpašālaikājāsaprot ar ī, ka visbiež āk min ētie
piem ēri, tostarp Lille, ir īpašiu n ārkārtēji gad ījumi, kurus dro ši
vien nevar atk ārtot.
7.9 Piem ēri visp ārīgi apliecina, ka, moderniz ējot starptauti-
skās dzelzce ļa stacijas, valsts, pils ētas p ārvalde un uz ņēmēju
kapit āls sadarb ībāar dzelzce ļa sabiedr ību var izveidot visaptve-
rošas v ērtības rado šus att īstības projektus.
Brisel ē, 2006. gada 14. febru ārī
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas
priek šsēdētāja
Anne-Marie SIGMUND11.4.2006. C 88/12 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis LV