Priekšlikums Padomes regula par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses /* COM/2006/0804 galīgā redakcija - CNS 2006/0262 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.12.2006 COM(2006) 804 galiga redakcija 2006/0262 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Kopienai un Grenlandei zvejniecībā ir sena sadarbības vēsture. Pašreizējais pamatnolīgums tika noslēgts 1985. gadā, un spēkā esošais protokols ir ceturtais, kas noslēgts saskaņā ar minēto pamatnolīgumu, kura termiņš beidzas 2006. gada 31. decembrī. Atbildot uz Revīzijas palātas un Eiropas Parlamenta pausto kritiku, Ceturto protokolu 2004.–2006. gadam būtiski pārveidoja, lai nolīguma ilgtspējības, finanšu vadības un pārredzamības aspektus uzlabotu, no tā — vai nu saskaņā ar zinātniskajiem atzinumiem, kas neatbalstīja turpmāku izmantošanu, vai neizmantošanas dēļ — pilnībā svītrojot virkni kvotu. Tika ieviesti arī citi pasākumi: ikgadēja kvotu pārskatīšana, ņemot vērā zinātniskos atzinumus; Budžeta atbalsta programma ( BSP ) zvejniecībā; licences maksu iekasēšana no Kopienas kuģu īpašniekiem; pastiprināta pētnieciskā zveja un iespēja, neizjaucot relatīvu stabilitāti, uz laiku nodot citai dalībvalstij neizmantotās zvejas iespējas. Šo centienu rezultāts ir ne vien veiktais termiņa vidusposma pārskats, bet arī Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumi par Kopienas un Grenlandes Ceturto zvejniecības protokolu, kuros Padome norādīja, ka Kopienas un Grenlandes turpmākā sadarbība jābalsta uz diviem pīlāriem: plašāku sadarbības spektru jomās, kas nav zvejniecība, un zvejniecības partnerattiecību nolīgumu. Pirmais pīlārs, plašāks sadarbības spektrs, veidosies no Padomes lēmuma un kopīgās deklarācijas, ar kuriem paredz līdz 25 miljoniem EUR gadā izlietot sadarbībai ar Grenlandi jomās, kas nav zvejniecība. Attiecībā uz otro pīlāru, t.i., zvejniecību, Komisija ir sagatavojusi un pabeigusi sarunas par zvejniecības partnerattiecību nolīgumu ar Grenlandi saskaņā ar iepriekš minētajiem Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumiem, kā arī Padomes 2004. gada 15. jūlija secinājumiem par integrētu pieeju zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm un 2005. gada 18. jūlija sarunu direktīvām par zvejniecības partnerattiecību nolīgumu ar Grenlandi. Eiropas Kopiena, no vienas puses, un Dānijas valdība un Grenlandes Autonomijas valdība, no otras puses, vēlēdamās aizstāt 1985. gada Zvejniecības nolīgumu[1], ir apspriedušas un 2006. gada 2. jūnijā parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Grenlandes ekskluzīvās ekonomikas zonas ūdeņos un kuram pievienots protokols un pielikums, ar ko paredz zvejas iespējas, kā arī tehniskos un finansiālos nosacījumus, kuri reglamentē Kopienas kuģu zvejas darbību, sešus gadus no spēkā stāšanās dienas. Zvejniecības partnerattiecību nolīgums kopā ar protokolu un tā pielikumu ir noslēgts uz sešiem gadiem un paliek spēkā, ja vien tā darbību neizbeidz. Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir saglabāt un pastiprināt Eiropas Kopienas un Grenlandes Autonomijas valdības sadarbību zvejniecībā, izveidojot partnerattiecību un dialoga struktūru, lai abu pušu interesēs uzlabotu ilgtspējīgas zvejniecības politikas īstenošanu un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Grenlandes zvejas zonās. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par abpusēji aktuāliem zvejniecības nozares jautājumiem. Zvejniecības partnerattiecību nolīgumā papildus tūlītējai izpētei un mencas resursu pārvaldības plāna izstrādei risinātas Grenlandes zvejniecības politikas pašreizējās prioritātes: i) Grenlandes Dabas resursu institūta pētnieciskais darbs, ii) zvejniecības amatpersonu apmācība. Atlikušo nozares politikas programmas daļu, vajadzības gadījumā izmantojot Komisijas palīdzību, 2006. gadā izstrādās Grenlande, lai programmu drīz pēc tam varētu apstiprināt Apvienotajā komitejā. Zvejniecības partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēta ciešāka ekonomiskā sadarbība zvejniecības nozarē, dibinot un attīstot kopuzņēmumus, kuros darbojas abu pušu uzņēmējsabiedrības, un atbalstot pagaidu kopuzņēmumu veidošanu Grenlandē. Protokolā noteiktas zvejas iespējas Kopienas kuģiem, finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas Kopienas kuģiem Grenlandes EEZ un ar tām saistītie nosacījumi. Protokola piemērošanas ilgums ir seši gadi. Finansiālais ieguldījums ir EUR 15 847 244 gadā, ieskaitot EUR 1 540 000 lielu finanšu rezervi gadījumam, ja Kopiena papildus kvotām, kas jau ir noteiktas pielikumā, saņems mencas un/vai moivas zvejas iespējas. No minētajiem EUR 15 847 244 ikgadējs finansiāls atbalsts EUR 3 261 449 apmērā novirzāms Grenlandes zvejniecības politikas izstrādei un īstenošanai, lai turpinātu dialogu par atbildīgu un ilgtspējīgu zveju. Papildus finansiālajam ieguldījumam, ko maksā no Kopienas budžeta, kuģu īpašnieku maksas, kuru apmērs katrai sugai ir 5 % no vidējām salīdzināmajām cenām 1. papildinājumā un kuras viņi maksā Grenlandei, varētu sasniegt aptuveni 2 miljonus EUR. Finansiālā ieguldījuma apmērs par šā jaunā zvejniecības partnerattiecību nolīguma pirmajā protokolā paredzētajām zvejas iespējām ir noteikts, pamatojoties uz šādām izmaiņām salīdzinājumā ar grozīto 1985. gada Zvejniecības nolīguma Ceturto protokolu: - sarkanasaru, melnā paltusa austrumu krājuma un karaliskā krabja kvotas samazinājums saskaņā ar zinātnisko atzinumu, - melnā paltusa rietumu krājuma kvotas palielinājums par 1000 tonnām un garneļu austrumu krājuma kvotas palielinājums par 1325 tonnām, - strupdeguna garastes specializētās zvejas pārtraukšana saskaņā ar zinātnisko atzinumu, kā arī ar kvotas nepilnīgu apguvi, šai sugai atļaujot vienīgi piezveju, - mencas kvotas ieviešana: 1000 tonnas 2007. gadam, un no 2008. gada šī kvota pieaugs līdz 3500 tonnām, - piezvejas kvotas palielinājums, ievērojot jaunieviesto mencas kvotu un Grenlandes prasības par piezvejas kvotām. Tāpēc Komisija ierosina Padomei ar regulu pieņemt šo jauno Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses. Priekšlikumu Padomes lēmumam par šā jaunā zvejniecības partnerattiecību nolīguma provizorisku piemērošanu izskatīs atsevišķā procedūrā. 2006/0262 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Kopiena, no vienas puses, un Dānijas valdība un Grenlandes Autonomijas valdība, no otras puses, ir apspriedušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Grenlandes ekskluzīvās ekonomikas zonas ūdeņos. (2) Šī apspriešanās vainagojās ar jauna zvejniecības partnerattiecību nolīguma parafēšanu 2006. gada 2. jūnijā. (3) Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu. (4) Ar jauno zvejniecības partnerattiecību nolīgumu atceļ Zvejniecības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses. (5) Ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses. Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Vajadzības gadījumā, ievērojot Regulas (EK) Nr. 2371/2002[3] 30. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem sīki izstrādātus noteikumus to administratīvo pasākumu īstenošanai, par kuriem puses vienojušās saskaņā ar šīs regulas 1. pantā minētā nolīguma 6. panta 3. punktu un 10. panta 2. punkta h) apakšpunktu. 3. pants 1. To zvejas iespēju (arī licenču) sadali un pārvaldību, kas iegūtas saskaņā ar 1. pantā minēto nolīgumu, veic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantam. 2. Ja šo dalībvalstu pieteikumi par licenču izsniegšanu neizsmeļ visas zvejas iespējas, kas noteiktas nolīguma protokolā, Komisija var ņemt vērā jebkuras citas dalībvalsts pieteikumus par licenču izsniegšanu. 4. pants Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar minēto nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Grenlandes zvejas zonā saskaņā ar Komisijas 2001. gada 14. marta Regulu (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[4]. 5. pants Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai. 6. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs Zvejniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses EIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”, un DĀNIJAS VALDĪBA UN GRENLANDES AUTONOMIJAS VALDĪBA, še turpmāk — „Grenlande”, abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”, ŅEMOT VĒRĀ protokolu par Grenlandei piemērojamo īpašo režīmu; ATZĪSTOT Eiropas Kopienas un Grenlandes vēlmi stiprināt tās vienojošo saikni un izveidot partnerības un sadarbības struktūru, kas balstītu, papildinātu un paplašinātu vēsturiski iedibinātās attiecības un sadarbību; ATSAUCOTIES uz Padomes 2001. gada novembra lēmumu par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu; IEVĒROJOT to, ka Padome 2003. gada februārī atzina vajadzību izvērst un nostiprināt Eiropas Kopienas un Grenlandes turpmākās attiecības, ņemot vērā zvejniecības lielo nozīmi un tādu strukturālu un nozares reformu nepieciešamību Grenlandē, kuru pamatā ir vispusīga partnerība ilgtspējīgai attīstībai; IEVĒROJOT Eiropas Kopienas, no vienas puses, un Grenlandes Autonomijas valdības un Dānijas valdības, no otras puses, 2006. gada 27. jūnija kopīgo deklarāciju par Eiropas Kopienas un Grenlandes partnerību; ATSAUCOTIES uz Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmumu par attiecībām starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Grenlandes Autonomijas valdību un Dānijas valdību, no otras puses; ATSAUCOTIES uz Grenlandes statusu (gan autonoma teritorija, gan Kopienas dalībvalsts neatņemama daļa); ŅEMOT VĒRĀ Kopienas un Grenlandes attiecības kopumā un abpusējo vēlmi tās turpināt; ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un Nolīgumu par ANO Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību; APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Rīcības kodeksu atbildīgai zvejai; APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību pastāvīgi nodrošināt atbildīgu zveju, lai garantētu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, saskan ar pieņemto politiku un nodrošina darbības sinerģismu; APŅEMOTIES tādēļ turpināt dialogu, lai pilnveidotu Grenlandes zvejniecības politiku, un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas faktiskai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un pilsoniskās sabiedrības iesaistei; VĒLOTIES paredzēt noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu pastāvīgai atbildīgas zvejas nodrošināšanai šajos ūdeņos; APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās un tādēļ dibināt un attīstīt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmējsabiedrības, un atbalstīt pagaidu kopuzņēmumu veidošanu, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants — Priekšmets un mērķi Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zvejniecībā, lai nodrošinātu zvejas resursu izmantošanu tādā veidā, kas rada ilgtspējīgus ekonomiskos un sociālos apstāļus, tostarp nodrošina Grenlandes zvejniecības nozares attīstību, - nosacījumi Kopienas zvejas kuģu piekļuvei Grenlandes ekskluzīvajai ekonomikas zonai (še turpmāk — „Grenlandes EEZ”), - Kopienas kuģu zvejas darbību reglamentējošā kārtība Grenlandes EEZ, lai nodrošinātu attiecīgo noteikumu un nosacījumu ievērošanu, zivju resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju, - uzņēmējsabiedrību partnerība, kopējās interesēs izvēršot ekonomisko darbību zvejniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. 2. pants — Definīcijas Šajā nolīgumā, protokolā un pielikumā a) „Grenlandes iestādes” ir Grenlandes Autonomijas valdība; b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; c) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu; d) „kopuzņēmums” ir uzņēmējsabiedrība, kuras darbību reglamentē Grenlandes tiesību akti, kuras sastāvā ietilpst viens vai vairāki Kopienas kuģu īpašnieki un viens vai vairāki partneri Grenlandē un kuras mērķis ir zvejot — iespējams, izmantojot Grenlandes zvejas kvotas,— Grenlandes EEZ ar kuģiem, kas peld ar Grenlandes karogu, un apgādāt galvenokārt Kopienas tirgu; e) „pagaidu kopuzņēmums” ir apvienība, kura uz noteiktu termiņu izveidota ar līgumisku vienošanos starp Kopienas kuģu īpašniekiem un fiziskām vai juridiskām personām Grenlandē, kuras mērķis ir kopīgi zvejot un izmantot Grenlandes zvejas kvotas ar kuģiem, kas peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, solidāri segt izmaksas un dalīt peļņu vai zaudējumus par kopīgi veikto ekonomisko darbību, un apgādāt galvenokārt Kopienas tirgu; f) „Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Grenlandes pārstāvji un kura veic šā nolīguma 10. pantā izklāstītās funkcijas. 3. pants — Nolīguma īstenošanas principi 1. Puses apņemas pastāvīgi nodrošināt atbildīgu zveju Grenlandes EEZ, nediskriminējot nevienu no dažādajām flotēm, kas zvejo minētajos ūdeņos, un neierobežojot protokola noteikumus. 2. Grenlande turpina zvejniecības politikas plānošanu un vada tās īstenošanu ar gada un daudzgadu programmu palīdzību, ņemot vērā mērķus, kas izvirzīti, Pusēm savstarpēji vienojoties. Tālab Puses turpina politisko dialogu par vajadzīgajām reformām. Grenlandes iestādes apņemas informēt Kopienas iestādes par turpmāku nozīmīgu pasākumu pieņemšanu šajā jomā. 3. Pēc vienas Puses pieprasījuma tās turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu īstenoto pasākumu, programmu un darbību izpildi. 4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās pārvaldības principiem. 4. pants — Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Grenlande veic resursu stāvokļa monitoringu Grenlandes EEZ; apvienota zinātniskā komiteja pēc Apvienotās komitejas pieprasījuma sagatavo ziņojumu saskaņā ar pēdējās doto darba uzdevumu. 2. Pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, un pēc tam Grenlande pieņem tādus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem Grenlandes zvejniecības politikas mērķu sasniegšanai. 3. Puses apņemas tieši vai kompetentajās starptautiskajās organizācijās apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Grenlandes EEZ, un par attiecīgu sadarbību zinātniskajā pētniecībā. 5. pants — Piekļuve zvejas zonām Grenlandes EEZ 1. Grenlande apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Grenlandes EEZ saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. Zvejas iespējas, ko Grenlandes iestādes piešķir kuģiem, kuriem ir saskaņā ar šā nolīguma protokolu izdotas Kopienas licences, ir samērojamas ar zvejas iespējām, kas piešķirtas saskaņā ar minēto protokolu. 2. Kuģi, kas peld ar Norvēģijas, Islandes vai Farēru salu karogu un ir reģistrēti šajās valstīs, var izmantot zvejas iespējas, kuras Grenlande saskaņā ar šo nolīgumu piešķīrusi Kopienai, ciktāl tas vajadzīgs Kopienas un minēto pušu zvejniecības nolīgumu pienācīgai darbībai. Tālab Grenlande apņemas ļaut savā EEZ zvejot kuģiem, kas peld ar Norvēģijas, Islandes vai Farēru salu karogu un ir reģistrēti šajās valstīs. 3. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Grenlandes tiesību aktiem. Grenlandes iestādes aicina Kopienas iestādes izteikt piezīmes par minēto tiesību aktu grozījumiem, pirms tie stājas spēkā, ja vien tiesību aktu pieņemšanas mērķis pienācīgi neattaisno spēkā stāšanos bez kavēšanās, ko varētu radīt šāda apspriešanās ar Kopienas iestādēm. Grenlandes iestādes iepriekš un laikus informē Kopienas iestādes par minēto tiesību aktu grozījumiem. 4. Grenlande uzņemas atbildību par protokolā paredzēto zvejas uzraudzības pasākumu faktisko veikšanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kas atbild par minēto uzraudzību. 5. Kopienas iestādes apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai Kopienas kuģi ievērotu šo nolīgumu un tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju Grenlandes EEZ. 6. pants — Zvejas licences 1. Kopienas kuģi var zvejot Grenlandes EEZ tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdota derīga zvejas licence. 2. Kuģa zvejas licences saņemšanas procedūra, iekasējamās maksas un maksāšanas kārtība kuģu īpašniekiem ir noteikta protokola pielikumā. 3 . Ar pienācīgas administratīvās sadarbības palīdzību Pušu kompetentās iestādes nodrošina šo procedūru un nosacījumu pareizu īstenošanu. 7. pants — Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Grenlandei finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šis ieguldījums ir vienreizējs, un to veido divas saistītas daļas, proti: a) finanšu iemaksas par Kopienas kuģu piekļuvi Grenlandes zvejas zonām, b) Kopienas finansiāls atbalsts atbildīgas zvejas un zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pastāvīgai nodrošināšanai Grenlandes EEZ. 2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā atbalsta izlietojumu pārzina Grenlandes iestādes, ņemot vērā mērķus, kurus Puses vienojoties izvirzījušas saskaņā ar šā nolīguma protokolu un kuri jāsasniedz ar Grenlandes zvejniecības politiku un gada un daudzgadu programmām šīs politikas īstenošanai. 3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu saskaņā ar protokolu. Atbilstīgi šim nolīgumam un protokolam finansiālā ieguldījuma apjomu var mainīt, ja iemesls ir kāds no turpmāk minētajiem: a) netipiski apstākļi, kuri nav dabas parādības un kuru dēļ nevar zvejot Grenlandes EEZ; b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazinājums, par ko Puses vienojas attiecīgo krājumu pārvaldības nolūkā, ja — pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju — to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; c) īpaša prioritāte attiecībā uz piekļuvi papildu zvejas iespējām, kas nav paredzētas šā nolīguma protokolā un ko pēc Pušu vienošanās Apvienotajā komitejā Kopienai dod tad, ja — saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju — krājumu stāvoklis to ļauj; d) Grenlandes zvejniecības politikas īstenošanai piešķirtā Kopienas finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja to prasa Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; e) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 13. pantu. 8. pants — Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā 1. Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi. 3. Puses jo īpaši atbalsta pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanu abpusējās interesēs un saskaņā ar Pušu tiesību aktiem. 9. pants — Pētnieciskā zveja Puses atbalsta pētniecisko zveju Grenlandes EEZ. Pētniecisko zveju Puses veic kopīgi un saskaņā ar protokola pielikumā paredzētajiem noteikumiem. 10. pants — Apvienotā komiteja 1. Kā Pušu forumu šā nolīguma piemērošanas uzraudzībai un izpildes nodrošināšanai izveido Apvienoto komiteju. 2. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) uzrauga nolīguma darbību, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to izpildes novērtēšanu; b) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību; c) darbojas kā forums viedokļu saskaņošanai un izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu; d) pārskata un vajadzības gadījumā, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, iesaistās sarunās par esošajām un jaunām zvejas iespējām attiecīgiem krājumiem Grenlandes EEZ, par piesardzības pieeju un Grenlandes zvejniecības nozares vajadzībām un līdz ar to — par Kopienai pieejamajām zvejas iespējām un, attiecīgā gadījumā, par protokolā minētā finansiālā ieguldījuma apjomu; e) novērtē to, vai ir jāizstrādā atjaunošanas plāns un ilgtermiņa pārvaldības plāns šā nolīguma aptvertajiem krājumiem, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un to, ka zvejas darbību ietekme neizjauc jūras ekosistēmu ilgstpējību; f) kontrolē stāvokli attiecībā uz pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu dibināšanas pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar šo nolīgumu, un jo īpaši, izmantojot šā nolīguma protokola pielikumā noteiktos kritērijus, novērtē Pušu iesniegtos pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektus, kā arī pārrauga to kuģu darbību, kas pieder pagaidu kopuzņēmumiem un kopuzņēmumiem, kuri darbojas Grenlandes EEZ; g) nosaka attiecīgās sugas, izvirza nosacījumus un paredz citus parametrus katram atsevišķam pētnieciskās zvejas reisam; h) vienojas par administratīviem pasākumiem Kopienas zvejas kuģu piekļuvei Grenlandes EEZ un resursiem, tostarp par licencēm, Kopienas zvejas kuģu pārvietošanos un nozvejas datu paziņošanu; i) vienojas par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas vajadzīgi, lai sniegtu Kopienas finansiālo atbalstu atbildīgas zvejas un zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pastāvīgai nodrošināšanai Grenlandes EEZ; j) novērtē Grenlandes zvejniecības politikas īstenošanai piešķirtā Kopienas finansiālā atbalsta nosacījumus, ja to prasa Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; k) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Kopienā un Grenlandē, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē. 3. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu. 11. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Grenlandes teritorijā un Grenlandes EEZ. 12. pants — Nolīguma termiņš un darbības izbeigšana 1. Šo nolīgumu piemēro sešus gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to pagarina uz turpmākiem sešu gadu periodiem, ja saskaņā ar 2. un 3. punktu nav iesniegts paziņojums par nolīguma darbības izbeigšanu. 2. Šā nolīguma darbību var izbeigt jebkura no Pusēm, ja rodas netipiski apstākļi, piemēram, ja ir noplicināti attiecīgie krājumi vai ja Puse nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju. 3. Ja nolīguma darbību izbeidz 2. punktā minēto iemeslu dēļ, attiecīgā Puse vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt nolīguma darbību. Ja nolīguma darbību izbeidz citu iemeslu dēļ, attiecīgais paziņojums jāveic vismaz deviņus mēnešus iepriekš. 13. pants — Nolīguma darbības apturēšana 1. Šā nolīguma darbību var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja tā uzskata, ka otra Puse ir pieļāvusi nopietnu pārkāpumu attiecībā uz nolīgumā paredzēto saistību izpildi. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot. 2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, un 5. pantā minētās zvejas iespējas samazina proporcionāli apturēšanas ilgumam. 14. pants —Protokols un pielikums Protokols, pielikums un tā papildinājumi ir šā nolīguma neatņemama daļa. 15. pants — Atcelšana Eiropas Kopienas un Grenlandes 1985. gada 1. februāra Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Grenlandes krastiem atceļ un aizstāj ar šo nolīgumu. 16. pants — Valoda un stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par pieņemšanas procedūru pabeigšanu, tas ir sagatavots divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks. PROTOKOLS, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Zvejniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Grenlandes iestādes sešus gadus, sākot no 2007. gada 1. janvāra, atļauj Kopienas zvejas kuģiem zvejot, nepārsniedzot pielikuma I nodaļā paredzētās zvejas iespējas un atbilstīgi 2. punktam noteiktās zvejas iespējas. Pielikuma I nodaļā paredzēto zvejas iespēju apjomu var pārskatīt Apvienotajā komitejā. 2. Ne vēlāk kā 2007. gada 1. decembrī un šajā pašā datumā turpmākajos gados Apvienotā komiteja vienojas par pielikuma I nodaļā minēto sugu zvejas iespējām nākamajam gadam, ņemot vērā pieejamo zinātnisko informāciju, piesardzības pieeju, zvejniecības nozares vajadzības un jo īpaši šā panta 7. punktā noteiktos daudzumus. Ja Apvienotā komiteja zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas ir mazāks par pielikuma I nodaļā noteikto apjomu, Grenlande Kopienai to kompensē ar atbilstošām zvejas iespējām turpmākajos gados vai ar citām zvejas iespējām tajā pašā gadā. Ja Puses nevienojas par kompensāciju, proporcionāli koriģē nolīguma finansiālos aspektus, arī parametrus, kas izmantoti, lai aprēķinātu šā protokola 2. panta 1. punktā minēto summu. 3. Austrumgrenlandes garneļu kvotu var izmantot apgabalos uz rietumiem no Grenlandes, ja Grenlandes un Eiropas Kopienas kuģu īpašnieki vienojas par kvotas nodevumu no viena uzņēmuma otram. Grenlandes iestādes apņemas atbalstīt šādas vienošanās. Kvotu nodevuma apmērs Rietumgrenlandē gadā nedrīkst pārsniegt 2000 tonnas. Nosacījumi zvejai, kuru Kopienas kuģi veic, ievērojot pielikuma III nodaļas noteikumus, ir tādi paši kā Grenlandes kuģu īpašniekam izdotās licences nosacījumi. 4. Saskaņā ar pielikumu pētnieciskās zvejas atļaujas ir pieejamas uz izmēģinājuma laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus. 5. Ja Puses secina, ka pētnieciskās zvejas kampaņas ir sekmīgas, Grenlandes iestādes līdz šā protokola piemērošanas beigām iedala Kopienas flotei 50 % no jauno sugu zvejas iespējām, attiecīgi palielinot 2. pantā minētā finansiālā ieguldījuma apjomu. 6. Grenlande piedāvā Kopienai papildu zvejas iespējas. Ja Kopiena tās pilnībā vai daļēji pieņem, proporcionāli palielina 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu. Procedūra, kas jāievēro papildu zvejas iespēju iedalīšanā, ir izklāstīta šā protokola pielikumā. 7. Minimālais ikgadējais daudzums, kas nepieciešams Grenlandes zvejniecības nozares saglabāšanai, ir šāds. Suga (svars tonnās) | Rietumu krājums (NAFO 0/1) | Austrumu krājums (ICES XIV/V) | Karaliskais krabis | 4000 | Menca | 30 000[5] | Sarkanasari | 2500 | 5000 | Melnais paltuss | 4700 | 4000 | Garneles | 25 000 | 1500 | 8. Kopienas kuģi Grenlandes licences var saņemt tikai saskaņā ar šo protokolu. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais Kopienas finansiālais ieguldījums šā protokola 1. pantā minētajā laikposmā ir EUR 85 843 464[6]. Šai summai jāpieskaita EUR 9 240 000 liela finanšu rezerve, no kuras saskaņā ar 3. punktā noteikto metodi veic maksājumus par mencas un moivas daudzumiem, ko Grenlande faktiski darījusi pieejamus papildus pielikuma I nodaļā paredzētajām zvejas iespējām. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 1. panta 2., 5. un 6. punktu un 6. pantu. Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta 1. punktā minēto summu. 3. Neierobežojot šā protokola 1. panta 2., 5. un 6. punktu, protokola piemērošanas laikā Kopiena maksā šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu, un tas ir EUR 14 307 244 gadā. Attiecībā uz mencu un moivu Grenlande ik gadu paziņo Kopienas iestādēm, kādi mencas un moivas daudzumi ir pieejami zvejai papildus pielikuma I nodaļā paredzētajiem daudzumiem. Kopiena par šiem papildu daudzumiem maksā 17,5 % no pirmā izkrāvuma vērtības, kuru aprēķina pēc likmes EUR 1800 par tonnu mencas un EUR 100 par tonnu moivas un no kuras atņem kuģu īpašnieku veiktās maksas — ne vairāk kā EUR 1 540 000 — par abām sugām. Konkrētā gadā neizmantoto finanšu rezerves daļu var pārnest, lai samaksātu Grenlandei par mencas un moivas papildu daudzumiem, kas darīti pieejami zvejai turpmākajos divos gados. 4. Finansiālā ieguldījuma ikgadējo summu Kopiena izmaksā vēlākais 2007. gada 30. jūnijā pirmajā gadā un vēlākais 1. martā turpmākajos gados, bet ikgadējo summu no mencai un moivai paredzētās finanšu rezerves izmaksā vai nu šajā pašā termiņā, vai iespējami drīz pēc tam, kad paziņots par attiecīgo daudzumu pieejamību. 5. Ievērojot šā protokola 4. pantu, Grenlandes iestādēm ir pilnīga rīcības brīvība finansiālā ieguldījuma un finanšu rezerves izmantošanā, izņemot EUR 500 000 un EUR 100 000, ko novirza attiecīgi Grenlandes Dabas resursu institūtam un zvejniecības amatpersonu apmācības vajadzībām, un — 2007. gadā — EUR 186 022 ar mencu pārvaldības plānu saistītiem pētījumiem. 6. Finansiālo ieguldījumu pārskaita Valsts kases kontā, kuru atvērusi Grenlandes iestāžu izraudzīta finanšu iestāde. 3. pants Protokola piemērošanas apturēšana un finansiālā ieguldījuma maksājumu pārskatīšana nepārvaramas varas gadījumā 1. Ja zveju Grenlandes EEZ kavē netipiski apstākļi, izņemot dabas parādības, Eiropas Kopiena pēc Pušu apspriešanās, ja tā ir iespējama, var apturēt šā protokola 2. panta 1. punktā paredzētā finansiālā ieguldījuma maksājumus ar nosacījumu, ka Kopiena ir pilnā apjomā samaksājusi līdz apturēšanas sākumam maksājamās summas. 2. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses apspriežoties ir vienojušās par to, ka zveju kavējošie apstākļi vairs nepastāv. 3. Derīguma termiņu licencēm, kas Kopienas kuģiem izdotas saskaņā ar nolīguma 5. pantu, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas pārtraukuma ilgumam. 4. pants Atbalsts pastāvīgai atbildīgas zvejas nodrošināšanai Grenlandes EEZ 1. Ik gadu EUR 3 261 449 (izņēmuma kārtā 2007. gadā — EUR 3 224 244) no šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma novirza Grenlandes zvejniecības politikas pilnveidošanai un īstenošanai, lai pastāvīgi nodrošinātu atbildīgu zveju Grenlandes EEZ. Šo ieguldījumu pārvalda saskaņā ar mērķiem, ko Puses izvirza vienojoties, un ievērojot šo mērķu sasniegšanai izstrādātās gada un daudzgadu programmas. 2. Iespējami drīz, taču ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Apvienotā komiteja saskaņā ar 1. punktu pieņem nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātus tās īstenošanas noteikumus, kuros ietverti šādi elementi: a) gada un daudzgadu vadlīnijas par 1. punktā minētās finansiālā ieguldījuma daļas izmantošanu; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku pastāvīgi nodrošinātu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā Grenlandes zvejniecības politikas prioritātes un prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības turpināšanos vai ietekmē to; c) gada rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. Katru gadu Grenlande sadala 1. punktā minētās finansiālā ieguldījuma daļas līdzekļus daudzgadu programmas īstenošanai. Līdzekļu sadalījumu protokola piemērošanas pirmajam gadam Kopienai paziņo reizē ar līdzekļu sadalījumu nākamajam gadam. Par līdzekļu sadalījumu katram turpmākajam gadam Grenlande Kopienai paziņo ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. decembrī. 5. Eiropas Kopiena ar Apvienotās komitejas piekrišanu var prasīt izmaiņas šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanā, ja prasītās izmaiņas var pamatot ar nozares daudzgadu programmas izpildes ikgadējā novērtējuma rezultātiem. 5. pants Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Neierobežojot šā protokola 6. pantu, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse ir pieļāvusi protokolā paredzēto saistību smagu pārkāpumu, un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā noteikts iepriekš 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk, un finansiālo ieguldījumu un zvejas iespējas samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 6. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ja Kopiena neveic šā protokola 2. pantā paredzētos maksājumus, protokola piemērošanu var apturēt ar šādiem nosacījumiem. a) Grenlandes kompetentās iestādes paziņo Kopienas iestādēm par nemaksāšanu. Kopienas iestādes izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 30 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu. b) Ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots iepriekš a) punktā paredzētajā termiņā, Grenlandes kompetentās iestādes ir tiesīgas apturēt šā protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Kopienas iestādes. c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 7. pants Termiņa vidusposma pārskats Ja kāda no Pusēm 2009. gadā to pieprasa, līdz minētā gada 1. decembrim pārskata šā protokola 1., 2. un 4. panta piemērošanu. Šādi Puses var vienoties par protokola grozījumiem, jo īpaši par protokola pielikuma I nodaļā noteikto indikatīvo kvotu, kā arī finansiālo aspektu un 4. panta noteikumu grozījumiem. 8. pants Stāšanās spēkā Šo protokolu un tā pielikumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra. PIELIKUMS KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI GRENLANDES EEZ I NODAļA — INDIKATīVāS ZVEJAS IESPēJAS 2007.–2012. GADAM UN PIEZVEJA 1. Grenlandes apstiprinātās zvejas iespējas Suga | 2007.g. | 2008.g. | 2009.g. | 2010.g. | 2011.g. | 2012.g. | Menca (NAFO 0/1)[7] | 1000 | 3500 | 3500 | 3500 | 3500 | 3500 | Pelaģiskie sarkanasari (ICES XIV/V)[8] | 10 838 | 8000 | 8000 | 8000 | 8000 | 8000 | Melnais paltuss (NAFO 0/1) – uz dienvidiem no 68° | 2500 | 2500 | 2500 | 2500 | 2500 | 2500 | Melnais paltuss (ICES XIV/V)[9] | 7500 | 7500 | 7500 | 7500 | 7500 | 7500 | Garneles (NAFO 0/1) | 4000 | 4000 | 4000 | 4000 | 4000 | 4000 | Garneles (ICES XIV/V) | 7000 | 7000 | 7000 | 7000 | 7000 | 7000 | Atlantijas paltuss (NAFO 0/1) | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | Atlantijas paltuss (ICES XIV/V)[10] | 1200 | 1200 | 1200 | 1200 | 1200 | 1200 | Moiva (ICES XIV/V) | 55 000[11] | 55 00010 | 55 00010 | 55 00010 | 55 00010 | 55 00010 | Karaliskais krabis (NAFO 0/1) | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | Piezveja (NAFO 0/1)[12] | 2600 | 2300 | 2300 | 2300 | 2300 | 2300 | 2. Piezvejas ierobežojumi Kopienas zvejas kuģi, kas darbojas Grenlandes EEZ, ievēro visus attiecīgos piezvejas noteikumus gan par reglamentētajām, gan nereglamentētajām sugām. Turklāt reglamentēto sugu izmetumi Grenlandes EEZ ir aizliegti. Piezveja ir visu to sugu nozveja, kuras nav kuģa licencē norādītā mērķsuga. Maksimālo atļauto piezvejas daudzumu nosaka, kad izdod mērķsugas zvejas licenci. Izdotajā licencē katrai reglamentētajai sugai norāda maksimālo daudzumu, kas atļauts kā piezveja. Reglamentēto sugu piezvejas daudzumu atskaita no piezvejas rezerves, kas paredzēta Kopienai iedalītajās attiecīgo sugu zvejas iespējās. Nereglamentēto sugu piezvejas daudzumu atskaita no Kopienai paredzētās nereglamentēto sugu piezvejas rezerves. Licences maksu par piezveju neiekasē. Tomēr, ja Kopienas zvejas kuģis pārsniedz reglamentētai sugai atļauto maksimālo piezveju, par pārsniegumam atbilstošo daudzumu jāmaksā sods parastās licences maksas trīskāršā apmērā. II NODAļA — ZVEJAS LICENCES PIEPRASīšANA UN IZDOšANA 1. Licenci zvejošanai Grenlandes EEZ var saņemt tikai uz šādu licenci tiesīgi kuģi. 2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Grenlandes EEZ. Tiem jābūt izpildījušiem visas tās saistības pret Grenlandes iestādēm, kuras izriet no to iepriekšējās zvejas darbības Grenlandē vai Grenlandes EEZ atbilstīgi zvejniecības nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu. 3. Zvejas licenču pieprasīšanas un izdošanas kārtība, kas minēta nolīguma 1. panta 3. punktā, ir izklāstīta 1. papildinājumā (administratīvā vienošanās par licencēm). III NODAļA — ZVEJAS ZONAS Zvejot drīkst zvejas zonā, kas definēta kā Grenlandes eksluzīvā ekonomikas zona atbilstīgi 2004. gada 15. oktobra noteikumiem Nr. 1020 un saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1005 par Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu likuma stāšanos spēkā, īstenojot 1996. gada 22. maija likumu Nr. 411 par ekskluzīvajām ekonomikas zonām. Ja nav norādīts citādi, zvejot drīkst vismaz 12 jūras jūdzes no bāzes līnijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu Grenlandes parlamenta jeb Landstinga 1996. gada 31. oktobra likumā Nr. 18 par zvejniecību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Landstinga 2003. gada 18. decembra likumu Nr. 28. Bāzes līnijas nosaka saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1004 par grozījumiem Karaliskajā dekrētā par Grenlandes teritoriālo ūdeņu robežu noteikšanu. IV NODAļA — PAPILDU ZVEJAS IESPēJAS Saskaņā ar protokola 1. panta 6. punktu Grenlandes iestādes Kopienas iestādēm piedāvā papildu zvejas iespējas, kā minēts nolīguma 7. pantā. Kopienas iestādes ne vēlāk kā 6 nedēļas pēc piedāvājuma saņemšanas paziņo Grenlandes iestādēm savu nostāju. Ja Kopienas iestādes piedāvājumu noraida vai nesniedz atbildi 6 nedēļās, Grenlandes iestādēm ir tiesības piedāvāt šīs papildu zvejas iespējas citiem interesentiem. V NODAļA — NOZVEJAS DATU PAZIņOšANA, TEHNISKIE RESURSU SAGLABāšANAS PASāKUMI UN NOVēROšANAS PROGRAMMA 1. Kopienas zvejas kuģu rīcībā nodod attiecīgo Grenlandes tiesību aktu eksemplāru angļu valodā par nozvejas datu paziņošanu, tehniskajiem resursu saglabāšanas pasākumiem un novērošanas programmu. 2. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi uz kuģa glabā zvejas žurnālu, kurā viņi saskaņā ar Grenlandes tiesību aktiem reģistrē kuģa darbības. 3. Zvejas darbību veic saskaņā ar tehniskajiem resursu saglabāšanas pasākumiem, kā paredzēts Grenlandes tiesību aktos. 4. Zvejas darbību Grenlandes EEZ veic saskaņā ar Grenlandes tiesību aktos paredzēto novērošanas programmu. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sadarbojas ar Grenlandes iestādēm, to norādītajās ostās uzņemot uz kuģa novērotājus. VI NODAļA — VMS Ar VMS saistītie nosacījumi ir paredzēti 2. papildinājumā. VII NODAļA — PAGAIDU KOPUZņēMUMI Nosacījumi par pagaidu kopuzņēmumu piekļuvi resursiem ir paredzēti 3. papildinājumā. VIII NODAļA — PēTNIECISKā ZVEJA Ar pētniecisko zveju saistītie nosacījumi ir paredzēti 4. papildinājumā. IX NODAļA — UZRAUDZīBA Ja kompetentās iestādes konstatē Grenlandes tiesību aktu pārkāpumu, ko pieļāvis Kopienas zvejas kuģa kapteinis, par to iespējami drīz paziņo Eiropas Komisijai un karoga dalībvalstij. Paziņojumā norāda kuģa vārdu, reģistra numuru, radio izsaukuma signālu, kuģa īpašnieku un kuģa kapteini. Turklāt paziņojumā apraksta apstākļus, kuros pārkāpums noticis, un piemērotās sankcijas. Komisija iesniedz Grenlandes iestādēm dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu, kuru regulāri atjaunina. PAPILDINāJUMI 1. Administratīvā vienošanās par licencēm. Kopienas kuģu zvejas darbības nosacījumi Grenlandes EEZ 2. Ar zvejas kuģu satelītnovērošanu saistītie nosacījumi 3. Ar pagaidu kopuzņēmumiem saistītie nosacījumi 4. Pētnieciskās zvejas noteikumi 1. papildinājums EIROPAS KOMISIJAS, DāNIJAS VALDīBAS UN GRENLANDES AUTONOMIJAS VALDīBAS ADMINISTRATīVā VIENOšANāS PAR LICENCēM Kopienas kuģu zvejas darbības nosacījumi Grenlandes EEZ A. LICENCES PIEPRASīšANA UN IZDOšANA 1. Kopienas zvejas kuģu īpašnieki, kas vēlas izmantot šajā nolīgumā paredzētās zvejas iespējas, vai viņu aģenti ne vēlāk kā 1. decembrī pirms zvejas gada sākuma ar attiecīgās valsts iestāžu starpniecību elektroniski nosūta Komisijai attiecīgo kuģu sarakstu, norādot datus, kas minēti licences pieprasījuma veidlapā (pievienota). Kopienas iestādes šos sarakstus pārsūta Grenlandes iestādēm. Par izmaiņām šajos sarakstos paziņo iepriekš saskaņā ar šo pašu procedūru. Kopienas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti līdz 1. martam vai trīsdesmit dienas pirms zvejas reisa sākuma ar attiecīgās valsts iestāžu starpniecību iesniedz Kopienas iestādēm licences pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Pieprasījumu iesniedz uz Grenlandes izstrādātas veidlapas (pievienota). Licences pieprasījumam pievieno licences maksas izdarīšanas apliecinājumu par licences derīguma termiņu. Šajā maksā iekļauj visus valsts un vietējā mērogā veicamos maksājumus par piekļuvi zvejas darbībai, kā arī komisijas maksas, ko bankas iekasē par naudas pārskaitīšanu. Ja kuģis nav samaksājis par bankas pārskaitījumu, attiecīgā summa jāsamaksā, kad iesniedz nākamo licences pieprasījumu šim kuģim, citādi jaunu licenci neizdod. Grenlandes iestādes iekasē administratīvu nodevu, kuras apmērs ir 1 % no licences maksas. Kopienas kuģi, kuriem ir viens īpašnieks vai aģents, var iesniegt kolektīvu licences pieprasījumu, ja šie kuģi peld ar vienas un tās pašas dalībvalsts karogu. Katrā licencē, kas izdota pēc kolektīva pieprasījuma, norāda kopējo nozvejas daudzumu, par kuru ir samaksāta licences maksa, un parindē ieraksta „maksimālais daudzums, ko drīkst nozvejot šādi kuģi: [norāda visu to kuģu vārdus, kas iesnieguši kolektīvo pieprasījumu]”. Kolektīvam pieprasījumam jāpievieno zvejas plāns, kurā norāda katram kuģim paredzēto daudzumu. Visas zvejas plāna izmaiņas vismaz 3 dienas pirms izmaiņu ieviešanas jādara zināmas Grenlandes iestādēm, un šā paziņojuma kopija jānosūta Eiropas Komisijai un attiecīgās valsts iestādēm. Kopienas iestādes par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, iesniedz Grenlandes iestādēm licences pieprasījumu vai kolektīvo pieprasījumu. Grenlandes iestādes ir tiesīgas apturēt spēkā esošu licenci vai neizdot jaunu licenci, ja Kopienas kuģis nav izpildījis prasības par attiecīgo zvejas žurnāla lapu un izkraušanas deklarāciju nosūtīšanu Grenlandes iestādēm saskaņā ar nozvejas datu paziņošanas noteikumiem. 2. Pirms šī administratīvā vienošanās stājas spēkā, Grenlandes iestādes sniedz pilnīgas ziņas par bankas kontiem, kuros jāiemaksā attiecīgās maksas. 3. Neierobežojot 4. punkta noteikumus, licenci izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama tālāk. Licencē norāda, kāds ir maksimālais daudzums, ko drīkst nozvejot un paturēt uz kuģa. Licencē norādīto maksimālo daudzumu nevar grozīt, nepieprasot jaunu licenci. Ja kuģis netīši pārsniedz licencē norādīto maksimālo daudzumu, par attiecīgo pārsniegumu ir jāmaksā. Minētajam kuģim jaunu licenci neizdod tik ilgi, kamēr nav samaksāts par šo pārsniegumu. Maksu aprēķina saskaņā ar B daļas 2. punktu, un to iekasē trīskāršā apmērā. 4. Tomēr nepārvaramas varas gadījumā pēc Eiropas Komisijas lūguma kuģa licenci var aizstāt ar jaunu licenci citam kuģim, kura raksturlielumi ir līdzīgi pirmā kuģa raksturlielumiem. Jaunajā licencē norāda - izdošanas datumu, - to, ka tā anulē un aizstāj iepriekšējā kuģa licenci. 5. Grenlandes zvejniecības iestāde 15 darbdienās pēc pieprasījuma saņemšanas nosūta licenci Eiropas Komisijai. 6. Licences oriģinālam vai tā kopijai vienmēr jāatrodas uz kuģa, un to jāvar uzrādīt pēc kompetento Grenlandes iestāžu pieprasījuma. B. LICENCES DERīGUMA TERMIņš UN LICENCES MAKSA 1. Licence ir derīga no izdošanas dienas līdz izdošanas gada beigām (kalendāra gads). To izdod 15 darbdienās pēc pieprasījuma saņemšanas un vajadzīgās licences maksas samaksāšanas par attiecīgo gadu un kuģi. Moivas zvejas licences izdod no 20. jūnija līdz 31. decembrim un no 1. janvāra līdz 30. aprīlim. Ja Kopienas tiesību akti, ar kuriem konkrētam gadam nosaka zvejas iespējas Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi, līdz zvejas gada sākumam vēl nav pieņemti un ja zinātniskie atzinumi to ļauj, Kopienas zvejas kuģi, kuriem ir atļauts zvejot iepriekšējā zvejas gada 31. decembrī, ar to pašu licenci drīkst turpināt zveju arī gadā, kuram attiecīgie tiesību akti vēl nav pieņemti. Ja kvotai atbilstīgā licences maksa ir samaksāta, paredz provizorisku kvotas izmantojumu — 1/12 mēnesī. Provizorisko kvotu var koriģēt atkarībā no zinātniskajiem atzinumiem un konkrētā zvejas veida. 2. Licences maksa ir 5 % no pārrēķinātās cenas, kas ir šāda. Suga | Cena par tonnu (dzīvsvars) | Menca | 1800 | Sarkanasari | 1053 | Melnais paltuss | 2571 | Garneles | 1600 | Atlantijas paltuss[13] | 4348 | Moiva | 100 | Karaliskais krabis | 2410 | 3. Licences maksas ir šādas. Suga | EUR par tonnu | Menca | 90 | Sarkanasari | 53 | Melnais paltuss | 129 | Garneles | 80 | Atlantijas paltuss[14] | 217 | Moiva | 5 | Karaliskais krabis | 120 | Kopējo licences maksu (maksimālais zvejošanai atļautais daudzums, kas reizināts ar cenu par tonnu) iekasē kopā ar Grenlandes administratīvo nodevu, kuras apmērs ir 1 % no licences maksas. Ja maksimālais atļautais daudzums netiek pilnībā izmantots, atbilstošo licences maksas daļu kuģa īpašniekam neatlīdzina. LICENCES PIEPRASĪJUMS ZVEJAI GRENLANDES EEZ | 1. | Valstspiederība | 2. | Kuģa vārds | 3. | Kopienas Kuģu reģistra numurs | 4. | Ārējās identifikācijas burti un cipari | 5. | Reģistra osta | 6. | Radio izsaukuma signāls | 7. | Inmarsat numurs (tālrunis, telekss, e-pasts)[15] | 8. | Kuģa būves gads | 9. | Kuģa tips | 10. | Zvejas rīku veids | 11. | Zvejojamā suga un daudzums | 12. | Zvejas apgabals (ICES / NAFO) | 13. | Licences termiņš | 14. | Kuģa īpašnieks (nosaukums, adrese, tālrunis, telekss, e-pasts) | 15. | Kuģa operators | 16. | Kapteinis | 17. | Apkalpes locekļu skaits | 18. | Dzinēja jauda (KW) | 19. | Lielākais garums (LOA) | 20. | Bruto tilpība tonnās | 21. | Pārstāvis Grenlandē (nosaukums, adrese) | 22. | Adrese licences nosūtīšanai pa pastu vai pa faksu | European Commission, Directorate General Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, Fakss +32 2 2962338 | 2. papildinājums AR ZVEJAS KUģU SATELīTNOVēROšANU SAISTīTIE NOSACīJUMI 1. Kamēr zvejas kuģi atrodas otras Puses ūdeņos, tos novēro ar satelītsistēmas palīdzību. Kamēr zvejas kuģi darbojas ūdeņos, kas ir otras Puses jurisdikcijā, tos novēro pašu karoga valsts Zvejas uzraudzības centrs ( FMC ). 2. Satelītnovērošanas vajadzībām Puses apmainās ar saderīgām to jurisdikcijā esošo ūdeņu koordinātām (ģeogrāfiskais platums un garums). Šīs koordinātas neierobežo citas Pušu pretenzijas un nostāju. Datus paziņo datorlasāmā formā decimālgrādos WGS -84 sistēmā. 3. Kuģu novērošanas sistēmas aparatūras un programmatūras elementiem jābūt nodrošinātiem pret atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespējām. Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas ierīci aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai citādi iejaukties tās darbībā. Kuģa kapteinis nodrošina to, ka - dati netiek sagrozīti, - satelītnovērošanas ierīces antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu, - elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas ierīcei ir nepārtraukta, - satelītnovērošanas ierīce nav aizvākta no kuģa. Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts iebraukt Grenlandes EEZ bez darba kārtībā esošas satelītnovērošanas ierīces. Ja Kopienas zvejas kuģis iebrauc Grenlandes EEZ bez darba kārtībā esošas satelītnovērošanas ierīces, Grenlandes iestādes ir tiesīgas tūlīt apturēt šā kuģa licences darbību. Grenlandes iestādes par to nekavējoties paziņo attiecīgajam kuģim. Par licences darbības apturēšanu Grenlandes iestādes tūlīt paziņo Eiropas Komisijai un karoga dalībvalstij. 4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %. 5. Līdzko kuģis, kuru novēro ar satelītsistēmas palīdzību, iebrauc otras Puses jurisdikcijā esošos ūdeņos vai izbrauc no tiem, karoga valsts nosūta otras Puses FMC iebraukšanas vai izbraukšanas ziņojumu, kura paraugs pievienots šim papildinājumam. Ziņojumus nosūta bez kavēšanās, un to pamatā ir iepriekšējās stundas satelītnovērojums. Tāda kuģa novērojumus, kas atrodas otras Puses jurisdikcijā esošajos ūdeņos, karoga valsts FMC veic reizi stundā vai biežāk, ja Puses to vēlas. 6. Ja kuģis ir pārvietojies otras Puses jurisdikcijā esošos ūdeņos, karoga valsts FMC tūlīt un vismaz reizi divās stundās nosūta otras Puses FMC jaunāko kuģa ziņojumu par tā atrašanās vietu. Šo paziņojumu sauc „ziņojums par atrašanās vietu”, un tā paraugs pievienots šim papildinājumam. 7. Kuģim ir aizliegts izslēgt satelītnovērošanas ierīci, kamēr tas darbojas ūdeņos, kuri ir otras Puses jurisdikcijā. Ja ziņojumos, kurus satelītnovērošanas ierīce nosūta ik stundu, vismaz iepriekšējās 4 stundās ir minētas vienas un tās pašas ģeogrāfiskās koordinātas, drīkst sūtīt ziņojumu par atrašanās vietu, norādot darbības kodu „ANC”, kā aprakstīts pievienotajā paraugā. Šādu ziņojumu periodiskums drīkst būt 12 stundas. Nepilnu stundu pēc atrašanās vietas maiņas ziņojumus atsāk sūtīt reizi stundā. 8. Ziņojumiem, kas paredzēti 5., 6. un 7. punktā, jābūt sagatavotiem datorlasāmā formā, izmantojot X 25 vai citu drošu datu apmaiņas protokolu, par kuru iepriekš vienojas attiecīgie FMC . Tiklīdz NEAFC pieņem attiecīgu lēmumu, X 25 aizstāj ar HTTPS vai citu drošu datu apmaiņas protokolu. 9. Ja uz kuģa uzstādītā satelītnovērošanas ierīce darbojas ar kļūdām vai nedarbojas nemaz, 7. punktā paredzēto informāciju kuģa kapteinis laikus paziņo karoga valsts FMC. Šādos apstākļos, kamēr vien kuģis paliek otras Puses jurisdikcijā esošajos ūdeņos, pietiek, ja četrās stundās nosūta vismaz vienu ziņojumu par atrašanās vietu. Karoga valsts FMC vai kuģi šādus ziņojumus tūlīt nosūta otras Puses FMC . Bojāto aparatūru salabo vai nomaina līdz nākamā zvejas reisa sākumam. Izņēmumi pieļaujami tad, ja ir acīmredzams, ka aparatūru nevar salabot vai aizstāt tādu iemeslu dēļ, kurus kapteinis vai kuģa īpašnieks nespēj ietekmēt. 10. Karoga valsts FMC uzrauga savu kuģu satelītnovērošanu, kamēr tie atrodas otras Puses jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Ja kuģu satelītnovērošana nenoris, kā paredzēts, par to tūlīt paziņo otras Puses FMC . 11. Ja FMC konstatē, ka otra Puse nesniedz informāciju saskaņā ar 5., 6. un 7. punktu, par to tūlīt paziņo otrai Pusei. Saglabātos, bet nenosūtītos ziņojumus nosūta, tiklīdz ir atjaunoti elektroniskie sakari starp attiecīgajiem FMC . Sakaru pārtrūkšana starp FMC nedrīkst ietekmēt kuģu darbību. 12. Satelītnovērošanas datus, kas otrai Pusei paziņoti saskaņā ar šo nolīgumu, iestādēm, kuras nav kontroles un uzraudzības iestādes, nekādā gadījumā neatklāj tādā formā, kas ļauj identificēt konkrēto kuģi. 13. Attiecībā uz paziņojumiem un ziņojumiem, ko Eiropas Kopiena sniedz Grenlandei saskaņā ar 5., 6. un 7. punktu, Eiropas Kopienas FMC ir karoga valsts FMC . Attiecībā uz šādiem paziņojumiem un ziņojumiem, ko Grenlande sniedz Eiropas Kopienai, Eiropas Kopienas FMC ir tās dalībvalsts FMC , kuras ūdeņos attiecīgais kuģis darbojas vai ir darbojies. Grenlandes FMC ir Zvejniecības direktorāta (Grenlandes zvejas licenču kontroles iestāde) kontroles nodaļa Nūkā. 14. Puses apmainās ar informāciju par adresēm un specifikācijām, kas izmantojamas Pušu FMC elektroniskajā saziņā saskaņā ar 5., 6. un 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas iekļauj vārdus, tālruņa numurus un e-pasta adreses, kas FMC var noderēt vispārīgai saziņai. 15. Ja 1. punktā minētu kuģi, kas peld ar kādas Puses karogu, novēro zvejojam vai gatavojamies zvejot otras Puses jurisdikcijā esošos ūdeņos un ja uz šā kuģa nav satelītnovērošanas ierīces, kura darbojas, un kuģis nav sniedzis otrai Pusei nekādus paziņojumus, šim kuģim var likt atstāt minētās Puses ūdeņus. Puses nosaka informācijas apmaiņas kārtību, lai noskaidrotu neziņošanas faktiskos iemeslus. Ar šādu informācijas apmaiņu jātiecas novērst netaisnīgu kuģa izraidīšanu. 16. Atkārtotu šeit paredzēto pasākumu neizpildi var uzskatīt par nopietnu pārkāpumu. 17. Vajadzības gadījumā Puses pārskata šos nosacījumus. VMS ziņojumi otras Puses Zvejas uzraudzības centram 1) ziņojums „IEBRAUKŠANA” Datu elements | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods | Ieraksta numurs | RN | F | Ziņojuma dati — ieraksta sērijas numurs attiecīgajā gadā | Ieraksta datums | RD | F | Ziņojuma dati — pārraides datums | Ieraksta laiks | RT | F | Ziņojuma dati — pārraides laiks | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids „ENT” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls | Iekšējais atsauces numurs | IR | O | Kuģa dati — Nolīguma puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa dati — borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LT | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84) | Ģeogrāfiskais garums | LG | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta ± 999.999 (WGS-84) | Ātrums | SP | O | Kuģa atrašanās vietas dati — ātrums decimālmezglos | Kurss | CO | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kurss 360° skalā | Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas | 2) ziņojums „ATRAŠANĀS VIETA” Datu elements | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods | Ieraksta numurs | RN | F | Ziņojuma dati — ieraksta sērijas numurs attiecīgajā gadā | Ieraksta datums | RD | F | Ziņojuma dati — pārraides datums | Ieraksta laiks | RT | F | Ziņojuma dati — pārraides laiks | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids „POS”[16] | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls | Iekšējais atsauces numurs | IR | O | Kuģa dati — Nolīguma puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa dati — borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LT | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84) | Ģeogrāfiskais garums | LG | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta ± 999.999 (WGS-84) | Darbība | AC | F[17] | Kuģa atrašanās vietas dati — ar „ANC” norāda ziņojumu periodiskuma samazinājumu | Ātrums | SP | O | Kuģa atrašanās vietas dati — ātrums decimālmezglos | Kurss | CO | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kurss 360° skalā | Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas | 3) ziņojums „IZBRAUKŠANA” Datu elements | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods | Ieraksta numurs | RN | F | Ziņojuma dati — ieraksta sērijas numurs attiecīgajā gadā | Ieraksta datums | RD | F | Ziņojuma dati — pārraides datums | Ieraksta laiks | RT | F | Ziņojuma dati — pārraides laiks | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids „EXI” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls | Iekšējais atsauces numurs | IR | O | Kuģa dati — Nolīguma puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa dati — borta numurs | Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas | 4) Formatējums Datus pārraida pēc šāda parauga: - pārraides sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu „SR”, - datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo kodu, - datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/), - datu elementus atdala ar atstarpi, - pārraides beigas apzīmē ar divām slīpsvītrām un kodu „ER”. Visi šajā papildinājumā minētie datu elementa kodi ir Ziemeļatlantijas formātā, kā aprakstīts NEAFC konvencijas Kontroles un izpildes shēmā. 3. papildinājums PAGAIDU KOPUZņēMUMU UN KOPUZņēMUMU VEIDOšANAS PROJEKTU NOVēRTēšANAS METODES UN KRITēRIJI 1. Puses apmainās ar informāciju par iesniegtajiem nolīguma 2. pantā definēto pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektiem. 2. Minētos projektus Kopienai iesniedz ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetento iestāžu starpniecību. 3. Kopiena iesniedz Apvienotajai komitejai pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektu sarakstu. Apvienotā komiteja projektus novērtē galvenokārt pēc šādiem kritērijiem: a) tehnoloģijas piemērotība paredzētajām zvejas darbībām; b) mērķsugas un zvejas zonas; c) kuģa vecums; d) pagaidu kopuzņēmumiem — uzņēmuma pastāvēšanas un zvejas darbību ilgums; e) Kopienas kuģu īpašnieku un Grenlandes partneru iepriekšējā pieredze zvejniecībā. 4. Pēc 3. punktā minētā novērtējuma veikšanas Apvienotā komiteja sniedz atzinumu par projektiem. 5. Pagaidu kopuzņēmuma gadījumā, tiklīdz attiecīgais projekts ir saņēmis labvēlīgu Apvienotās komitejas atzinumu, Grenlandes iestādes izdod vajadzīgās atļaujas un zvejas licences. NOSACīJUMI, KAS REGLAMENTē PAGAIDU KOPUZņēMUMU PIEKļUVI RESURSIEM GRENLANDē 1. Licences Grenlandes izdodamās zvejas licences derīguma termiņš ir tāds pats kā pagaidu kopuzņēmuma darbības termiņš. Nozveju veic saskaņā ar Grenlandes iestāžu iedalītajām kvotām. 2. Kuģu aizstāšana Kopienas kuģi, kurš darbojas pagaidu kopuzņēmumā, aizstāt ar citu Kopienas kuģi, kuram ir līdzvērtīga zvejas jauda un tehniskās specifikācijas, var tikai tad, ja tam ir pienācīgs pamatojums un abu Pušu piekrišana. 3. Aprīkojums Kuģi, kas darbojas pagaidu kopuzņēmumā, ievēro Grenlandes tiesību aktu noteikumus par kuģu aprīkojumu, un šos noteikumus vienādi piemēro kā Grenlandes, tā Kopienas kuģiem. 4. papildinājums PēTNIECISKāS ZVEJAS NOTEIKUMI Grenlandes Autonomijas valdība un Eiropas Komisija kopīgi pieņem lēmumu par attiecīgajiem Eiropas Kopienas operatoriem, pētnieciskajai zvejai piemērotāko laiku un īstenošanas pasākumiem. Lai kuģiem atvieglotu pētniecisko darbu, Grenlandes Autonomijas valdība (ar Grenlandes Dabas resursu institūta starpniecību) dara pieejamu esošo zinātnisko informāciju un citu pamatinformāciju. Cieši jāiesaista Grenlandes zvejniecības nozare (pētnieciskās zvejas pasākumu koordinācija un dialogs). Kampaņu ilgums: ne vairāk kā seši mēneši un ne mazāk kā trīs mēneši, ja Puses nevienojas citādi. Kandidātu izvēle pētnieciskās zvejas reisu veikšanai Eiropas Komisija nosūta Grenlandes iestādēm informāciju par pētnieciskās zvejas licenču pieprasījumiem. Tehnisku dokumentu paketē iekļauj šādas ziņas: - kuģa tehniskie raksturlielumi, - kuģa virsnieku pieredze šā veida zvejā, - priekšlikums kampaņas tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, pētāmie reģioni u.c.). Grenlandes Autonomijas valdība vajadzības gadījumā organizē tehnisku dialogu starp Grenlandes un Kopienas iestādēm un attiecīgajiem kuģu īpašniekiem. Pirms kampaņas sākuma kuģu īpašnieki Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai iesniedz - uz kuģa esošās nozvejas deklarāciju, - kampaņas laikā izmantojamo zvejas rīku tehniskos raksturlielumus, - apliecinājumu par Grenlandes pieņemto zvejniecības noteikumu ievērošanu. Zvejas kampaņas laikā attiecīgo kuģu īpašnieki - ik nedēļu ziņo Grenlandes Dabas resursu institūtam, Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai par dienas nozveju katrā atsevišķā zvejas rīku iemetiena reizē, norādot arī kampaņas tehniskos parametrus (atrašanās vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai piebildes), - ar kuģu novērošanas sistēmas (VMS) palīdzību paziņo kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu, - nodrošina to, ka uz kuģa ir viens Grenlandes zinātniskais novērotājs vai Grenlandes iestāžu izraudzīts novērotājs. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozveju, kā arī ņemt nozvejas paraugus. Novērotāja statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekam, un kuģa īpašnieks sedz novērotāja uzturēšanās izmaksas laikā, kamēr novērotājs ir uz kuģa. Lēmumu par novērotāja kāpšanu uz kuģa, viņa uzturēšanās ilgumu un uzkāpšanas un nokāpšanas ostu pieņem pēc vienošanās ar Grenlandes iestādēm. Ja Puses nevienojas par pretējo, kuģim nav pienākuma piestāt ostā biežāk nekā reizi divos mēnešos, - ja Grenlandes iestādes to pieprasa, ļauj kuģi pārbaudīt pirms izbraukšanas no Grenlandes EEZ, - nodrošina Grenlandes pieņemto zvejniecības noteikumu ievērošanu. Nozveja, kas atbilst pētnieciskās zvejas mērķim un ir gūta tās laikā, pieder kuģa īpašniekam. To, kāda nozveja atbilst pētnieciskās zvejas mērķim, Grenlandes iestādes nosaka pirms katras kampaņas sākuma un paziņo to attiecīgā kuģa kapteinim. Grenlandes iestādes ieceļ kontaktpersonu, kura atbild par visu to neparedzēto problēmu risināšanu, kas var kavēt pētnieciskās zvejas gaitu. Grenlandes iestādes pirms katras kampaņas sākuma paredz pētnieciskās zvejas kampaņas noteikumus un nosacījumus saskaņā ar nolīguma 9. un 10. pantu un Grenlandes tiesību aktiem. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes regulai par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, uz sešiem gadiem no nolīguma spēkā stāšanās dienas 2. ABM / ABB (BUDžETA LīDZEKļU VADīBA VAI SADALE PA DARBīBAS JOMāM) 11. Zivsaimniecība 1103. Starptautiski zvejniecības nolīgumi 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas 110301: „Starptautiski zvejniecības nolīgumi” 11010404: „Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā — Administratīvās pārvaldības izdevumi” 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Zvejniecības partnerattiecību nolīgums (ZPN) noslēgts uz sešiem gadiem. To var pagarināt uz tikpat ilgu laiku, ja neviena puse nav paziņojusi par nolīguma darbības izbeigšanu. Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi Eiropas Kopienas kuģu darbībai Grenlandes EEZ. Protokolu paredzēts piemērot sešus gadus, sākot no 2007. gada 1. janvāra. 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 11.0301 | Oblig. | Dif. [18] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 11.010404 | Oblig. | Nedif. [19] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriējumu (SA) un maksājumu apropriējumu (MA) kopsavilkums (EUR) Orientējošā darbības izmaksu kopsumma | …………………… | F | KOPĀ — SA (ar līdzfinansējumu) | a+c+d+e+f | 4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam X Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam ( Priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu ( Saistībā ar priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[25] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda. Piezīme: visa informācija un piezīmes par metodi, pēc kuras veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā (EUR) Pirms darbības [gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības EK kuģiem, kas zvejo Ziemeļatlantijā (Ziemeļnorvēģija, Svalbāra, NAFO , NEAFC apgabali, Ziemeļjūra), ZPN nodrošinās tiešās zvejas iespējas arī Grenlandē. Tā kā daļu EK kvotu, kas paredzētas zvejai Grenlandē, izmanto, lai līdzsvarotu savstarpējos zvejniecības nolīgumos ar Norvēģiju, Islandi un Farēru salām paredzētos noteikumus, netiešas zvejas iespējas gūs arī pārējie Grenlandē zvejojošie EK kuģi. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija ZPN mērķis ir saglabāt ( EK kuģu zvejas darbību Grenlandes ūdeņos, piemērojot juridiski saistošu režīmu, kas nodrošina ilgtspējīgu un atbildīgu zveju, ( kvotu nodevuma iespēju, lai saglabātu noteikumu līdzsvarotību zvejniecības nolīgumos, kurus EK noslēgusi ar citām trešajām valstīm Ziemeļatlantijā. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABM ZPN mērķis ir 2007.–2012. gadā saglabāt Kopienas zvejas kuģu piekļuvi Grenlandes ūdeņiem un resursiem. Ikgadējais finansiālais ieguldījums ir EUR 15 847 244, un tas ietver EUR 1 540 000 lielu finanšu rezervi (maksājumus no tās veic tikai tad, ja EK kļūst pieejami mencas un moivas papildu daudzumi). No finansiālā ieguldījuma kopsummas EUR 3 261 449 atvēlēti Grenlandes zvejniecības politikas programmas vajadzībām. Saskaņā ar šo programmu paredzēts gada finansējums iepriekš noteiktajās prioritārajās jomās: Grenlandes Dabas resursu institūta veiktā pētnieciskā darba atbalsts (EUR 500 000) un Grenlandes Autonomijas zvejniecības amatpersonu apmācība (EUR 100 000). Turklāt 2007. gadā EUR 186 022 atvēlēti ar mencu krājumu pārvaldības plānu saistītiem pētījumiem. Galīgo nozares programmu, arī nosakāmos rādītājus, apstiprinās Apvienotajā komitejā. Papildus finansiālajam ieguldījumam, ko maksā no EK budžeta, kuģu īpašnieku maksājumi Grenlandei varētu sasniegt aptuveni 2 miljonus EUR. Ja zinātniskais atzinums ir labvēlīgs, zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt. Šādā gadījumā proporcionāli palielināsies arī finansiālā ieguldījuma ikgadējā summa, taču tā tomēr nedrīkst būt lielāka par EUR 31 694 488. Nolīguma īstenošanas uzraudzībā ABM vajadzībām izmantos šādus rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmērs, ( nozvejas datu un nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze, ( ieguldījums EK tirgus stabilizēšanā, ( sagaidāmie rezultāti (kvantitatīvie un kvalitatīvie) tā finansiālā ieguldījuma izlietošanā, kas iedalīts zvejniecības politikas programmas vajadzībām, ( darba apspriežu un Apvienoto komiteju sanāksmju skaits. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) X Centralizēta pārvaldība X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Pēc protokola stāšanās spēkā Komisija (Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts) savāc informāciju, kas vajadzīga 5.3. punktā minēto rādītāju piemērošanas uzraudzībai. Attiecībā uz finansiālo ieguldījumu, ko piešķir zvejniecības politikas programmas vajadzībām, EK un Grenlande Apvienotajā komitejā vienojas par šīs programmas saturu un konkrētiem izpildes noteikumiem, tostarp par gada rezultātu novērtēšanā izmantojamajiem kritērijiem un procedūrām. 6.2. Novērtēšana Neatkarīgi konsultanti ir veikuši provizorisku ZPN novērtējumu un retrospektīvu pašreizējā protokola novērtējumu (2006. gada janvāris). 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Novērtējumā atzīts, ka EK jāvērš uzmanība uz šādiem aspektiem. - Pētījumā novērtēja piecu potenciālo scenāriju protokola termiņa atjaunošanai un šo scenāriju variantu ietekmi uz tiešo ekonomisko ieguvumu (vērtēts, pamatojoties uz hipotētisku apgrozījuma un bruto pievienotās vērtības novērtējumu). Turpinot sadarbību ar pašreizējā protokola nosacījumiem, zvejas rentabilitātes samazināšanās dēļ (augstākas degvielas cenas, mazāka nozveja) samazinātos EK ieguvums (aptuveni par 60 miljoniem EUR). Tomēr šis scenārijs rada zivju krājumu neilgtspējīgas izmantošanas risku, jo īpaši melnajam paltusam un sarkanasariem. - Protokola termiņa atjaunošana, par trešdaļu samazinot melnā paltusa un sarkanasaru zvejas iespējas, nodrošinātu lielāku ilgtspējību. Tas prasītu relatīvi nelielu EK ieguvuma samazinājumu par 23 % (līdz 48 miljoniem EUR) un attiecīgi samazinātu finansiālo ieguldījumu (aptuveni par 10 miljoniem EUR). Tomēr, ja netiek veikti līdzvērtīgi pārvaldības pasākumi Islandes, Farēru salu un starptautiskajos ( NEAFC ) ūdeņos, kuros attiecīgo krājumu zivis uzturas, vides apspektu ilgtspējības uzlabošanā šī zvejas iespēju samazināšana neko nedos. - Nolīgumā paredzēto zvejas iespēju izmantojuma uzlabošanas iespējas, neskarot relatīvās stabilitātes principu. - Pašreizējās budžeta atbalsta programmas pārskatīšana un pielāgošana, ņemot vērā stāvokli pašreizējā protokola piemērošanas termiņa beigās, un darbību pārplānošana atbilstīgi Grenlandes vajadzībām un īstenošanas spējai. Jāuzlabo uzraudzības režīms, jāievieš konkrētāki izpildes rādītāji. Galvenie novērtējuma secinājumi par Grenlandei svarīgajiem aspektiem ir šādi. Papildus finansiālajam ieguldījumam, kas patlaban ir aptuveni 6 % no Grenlandes nacionālā kopienākuma, Grenlande turklāt saņem zināmu summu, kuru EK kuģu īpašnieki ar pagaidu kopuzņēmumu starpniecību maksā Grenlandes partneriem par kvotu „iznomāšanu”. Grenlandē retumis izkrauj tikai viens EK kuģis, no Grenlandes nepērk izejmateriālus, un vidēji uz EK kuģa ir nodarbināti tikai 2 grenlandieši. Grenlande turklāt gūst labumu no preferenciāla tirdzniecības režīma, ja zvejniecības nolīgums darbojas apmierinoši. Ja šādu režīmu nepiemērotu, visus Grenlandes izcelsmes produktus importētu ar erga omnes likmēm (pieņemot, ka nav cita preferenciāla režīma). Ar ES ievestajiem Grenlandes izcelsmes produktiem saistītie tarifi tādējādi varētu pieaugt apjomā, kas atbilst 32,5 miljoniem EUR (maksimums). Grenlandes zvejniecības uzņēmumi gūst tiešu labumu no piemērotā tirdzniecības režīma un netiešu labumu (ilgtermiņā) no budžeta līdzekļu nodrošinātā atbalsta, ko izmanto strukturālu pielāgojumu veikšanai zvejniecībā. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma vai retrospektīvā novērtējuma Retrospektīvajā novērtējumā secināja, ka nākamajā ZPN ir jāsaglabā galvenās izmaiņas, kas ieviestas 4. protokolā (aprakstītas paskaidrojuma rakstā). Sarunās par ZPN attiecīgie pasākumi ņemti vērā, turpinot nepilnīgi apgūto kvotu samazināšanu un kvotu pielāgošanu atbilstīgi zinātniskajiem atzinumiem, palielinot licences maksu un saglabājot kā pētniecisko zveju, tā pagaidu kopuzņēmumus. 6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Lai novērtētu 5.3. punktā minētos rādītājus un to ietekmi, pirms termiņa vidusposma pārskata tiks veikts starpposma novērtējums par 2007.–2008. gadu. Pirms protokola termiņa atjaunošanas turklāt veiks retrospektīvu novērtējumu par visu piemērošanas laikposmu. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Atbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru EK maksā saskaņā ar nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij. Tomēr, ja nozares programmas rezultāti ir neapmierinoši (ikgadējs novērtējums), Komisija var prasīt koriģēt programmai paredzētā finansiālā ieguldījuma apjomu. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi ZPN, notiek saskaņā ar parastajiem noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrēti tas attiecas uz to trešu valstu bankas kontu identifikāciju, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriējumi (EUR) (Norādīt mērķi, atbilstīgo darbību un rezultātu) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | Darbība Nr.1 ……. | Darbība Nr.2 ……. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[27] (11 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Personāls, ko finansē[28] atbilstīgi 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[29] atbilstīgi 11 01 04 04. pantam | KOPĀ | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 8.2.2. No veicamās darbības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunvedējam zvejniecības nolīgumu sagatavošanā un sarunu pabeigšanā - Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zvejniecības nolīgumus. - Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes. - Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”. - Kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas tiks iekļauti nolīgumu galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība - Veikt zvejniecības nolīgumu izpildes ikdienas pārraudzību. - Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejas atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi. - Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu. - Vērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus. - Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu. - Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūras. - Tehniskā palīdzība - Sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajās komitejās. - Starpiestāžu sadarbība - Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs. - Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana - Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes pārraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem. - Apspriesties ar citiem dienestiem un vajadzības gadījumā konsultēt tos. - Novērtēšana - Piedalīties dažāda veida novērtējumos (provizoriskie, simultānie, retrospektīvie) un ietekmes novērtējumos. - Analizēt sasniegtos mērķus un vērtēšanas rādītājus. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā) (Ja minēts vairāk nekā viens avots, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tiem.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu ( APS ) vai provizorisko budžeta projektu ( APB ) 2006. finanšu gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS / APB procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS / APB attiecīgajam finanšu gadam 8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā (11 01 04/05 — Administratīvās pārvaldības izdevumi) (EUR) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (un ar to saistītās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[30] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - intra muros | - extra muros | 70 000* | 70 000** | 140 000 | Kopā — tehniskais un administratīvais atbalsts | 70 000 | 70 000 | 140 000 | * Šī summa (EUR 70 000) 2009. gadā paredzēta ar starpposma novērtējumu saistītā provizoriskā un retrospektīvā novērtējuma veikšanai. ** Šī summa (EUR 70 000) 2012. gadā paredzēta ar jauna protokola apspriešanu saistītā provizoriskā un retrospektīvā novērtējuma veikšanai. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā (EUR) Cilvēkresursu veids | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 108 000 | 108 000 | 108 000 | 108 000 | 108 000 | 108 000 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 108 000 | 108 000 | 108 000 | 108 000 | 108 000 | 108 000 | Aprēķins — Ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu - 1A = EUR 108 000*0,5 = EUR 54 000 1B = EUR 108 000*0,25 = EUR 27 000 1C = EUR 108 000*0,25 = EUR 27 000 Starpsumma: EUR 108 000 Aprēķins — Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā (EUR) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 11 01 02 11 01 – Komandējumi | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 60 000 | 11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 1500 | 1500 | 1500 | 1500 | 1500 | 1500 | 9000 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[31] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Kopā — citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 11 500 | 11 500 | 11 500 | 11 500 | 11 500 | 11 500 | 69 000 | [1] OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp. [2] Atzinums sniegts [ierakstīt datumu] ( Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [4] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp. [5] Var zvejot rietumos vai austrumos. [6] Šai summai jāpieskaita pielikuma II nodaļas 3. punktā paredzētās maksas — aptuveni EUR 2 000 000 gadā —, kuras kuģu īpašnieki maksā tieši Grenlandei. [7] Krājuma atjaunošanās gadījumā Kopiena drīkst no tā nozvejot pm tonnas, attiecīgi palielinot protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju. Kvotu, kas paredzēta 2007. gadam, var sākt izmantot tikai no 1. jūnija. Var zvejot austrumos vai rietumos. [8] Var zvejot austrumos vai rietumos. Jāzvejo ar pelaģisko trali. [9] Šo skaitli var pārskatīt, ņemot vērā piekrastes valstu vienošanos par zvejas iespēju sadali. Šā zvejas veida pārvaldību nodrošina, regulējot vienlaikus zvejojošo kuģu skaitu. [10] Kopiena drīkst nozvejot 1000 tonnas ar ne vairāk kā sešiem āķu zvejas kuģiem demersālai zvejai, kuri zvejo Atlantijas paltusu un saistītās sugas. Par āķu zvejas kuģu veiktās demersālās zvejas nosacījumiem vienojas Apvienotajā komitejā. [11] Ja moiva ir zvejojama, Kopiena līdz 7,7 % no moivas KPN drīkst nozvejot zvejas sezonā no 20. jūnija līdz 30. aprīlim, attiecīgi palielinot protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju. [12] Piezveja ir visu to sugu nozveja, kuras nav kuģa licencē norādītā mērķsuga. Piezvejas sastāvu ik gadu pārskata Apvienotajā komitejā. Var zvejot austrumos vai rietumos. [13] Atlantijas paltuss un saistītās sugas: EUR 3000. [14] Licences maksa Atlantijas paltusam un saistītajām sugām: EUR 150 par tonnu. [15] Šos datus var iesniegt arī pēc pieprasījuma apstiprināšanas. [16] Kuģiem, kuru satelītnovērošanas ierīces ir bojātas, norādāmais ziņojuma veids ir „MAN”. [17] Jānorāda tikai tad, ja „POS” ziņojumu periodiskums attiecīgajam kuģim ir samazināts. [18] Diferencēti apropriējumi. [19] Nediferencēti apropriējumi. [20] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [21] Saskaņā ar protokola 1. un 2. pantu pēc savstarpējas vienošanās zvejas iespējas var palielināt, ja zinātniskajā atzinumā secināts, ka šāds palielinājums neapdraud Grenlandes resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Šajā gadījumā finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt vairāk kā divkārt lielāka par sākotnējo summu. [22] Saskaņā ar protokola 2. pantu daļu līdzekļu paredz kā EUR 9 240 000 lielu finanšu rezervi attiecīgajam laika posmam (vidēji EUR 1 540 000 gadā). Šos līdzekļus izmaksā vienīgi par mencas un moivas papildu daudzumiem, kurus Grenlande faktiski darījusi pieejamus Kopienai. [23] Izdevumi, kas ir ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [24] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. pantu. [25] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [26] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [27] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [28] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [29] Atbilstīgās izmaksas ir iekļautas pamatsummā. [30] Par katru izpildaģentūru jānorāda tai atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats. [31] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.