LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 309/110

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: izmantojot izglītību un mācības, stimulēt uzņēmējdarbības garu”

COM(2006) 33 galīgā redakcija

(2006/C 309/23)

Komisija 2006. gada 5. aprīlī saskaņā ar EK Dibināšanas līguma 262. pantu nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas atzinuma sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 2. jūnijā. Ziņotāja — Ingrid Jerneck kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 428. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 5. un 6. jūlijā (6. jūlijāa sēdē) ar 122 balsīm par, 16 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

EESK nostājas galvenie jautājumi

Uzņēmējdarbība attiecas uz indivīda spējām pārvērst idejas darbībā. Apmācība uzņēmējdarbības jomā veicina inovāciju, radošu pieeju un pašapziņu. Uzņēmējdarbības gara veicināšana, izmantojot izglītību un apmācību, ietver šādus aspektus:

— uzņēmējdarbības gars jāsāk veicināt un attīstīt savlaicīgi;

— jābūt uzņēmējdarbības apmācības papildu programmām, kas ir iekļautas valsts mācību programmā no pamatizglītības līdz augstākajai izglītībai;

— jābūt pozitīvai un efektīvai skolu/universitāšu un uzņēmumu sadarbībai;

— jāpanāk skolotāju dalība — tas veicinās viņu personisko attīstību;

— izglītības programmu izstrādē uzņēmējdarbības gara veicināšanai jāiekļauj gan darba devēji, gan darba ņēmēji;

— jāpanāk pilsoniskās sabiedrības plaša iesaiste un klātbūtne mācību procesā;

— skolās jāņem vērā sieviešu uzņēmēju nozīme ar mērķi veicināt pozitīvu līdzsvaru starp sievietēm un vīriešiem;

— jāveicina arī invalīdu uzņēmējdarbības gars (“uzņēmēja domāšanas veids”);

— jāņem vērā apmaiņas ar paraugpraksi svarīgums, un ir jāuzrauga virzība šajā jomā, izmantojot Komisijas organizētās gadskārtējās novērtēšanas konferences;

— jāņem vērā masu saziņas līdzekļu darbība un uzņēmējdarbības atspoguļojums;

— viens no iespējamajiem modeļiem dalībvalstīs ir pastāvīga uzņēmējdarbības gara veicināšana visos izglītības sistēmas posmos;

— jāņem vērā “Vienas pieturas aģentūru” nozīme, lai atvieglotu uzņēmumu izveidi;

— jāīsteno Eiropas Uzņēmējdarbības gads atbilstoši Komisijas priekšlikumam;

— uzņēmējdarbības garam izglītībā un mācībās var būt nozīme, veicinot izpratni par Eiropu un tuvinot ES iedzīvotājiem.

1. Komisijas dokumenta kopsavilkums

1.1 Komisija 2005. gada februārī nāca klajā ar Lisabonas stratēģijas aktualizācijas priekšlikumu, koncentrējot Eiropas Savienības centienus divu galveno uzdevumu īstenošanai — panākt spēcīgāku, noturīgāku izaugsmi un izveidot vairāk labu darba vietu. Jaunā Partnerība izaugsmei un nodarbinātībai uzsver to, cik svarīgi ir sekmēt plašāku uzņēmējdarbības kultūru un radīt MVU darbību atbalstošu vidi.

1.2 Vienotu pasākumu mērķis ir radīt labvēlīgāku uzņēmējdarbības tēlu sabiedrībā ne tikai, lai izmainītu izveidotās nostādnes, bet arī, lai uzlabotu eiropiešu prasmes un likvidētu šķēršļus uzņēmumu veidošanai, zinātības nodošanai un uzņēmējdarbības izaugsmei.

1.3 Uzņēmējdarbības spēja ir izšķiroši svarīga izaugsmei, nodarbinātībai un iekšējam piepildījumam. Atzīstot to, ka uzņēmējdarbības spējas apgūstamas, izmantojot mūžizglītību, šis Paziņojums attiecas uz izglītību mācību laikā, sākot no pamatskolas līdz universitātei, ieskaitot vidusskolas līmeņa profesionālo izglītību (sākotnējo profesionālo izglītību) un to, kuru nodrošina augstskolas līmeņa tehniskās izglītības iestādes.

1.4 Tradicionāli vispārējā izglītība Eiropā nav veicinājusi uzņēmējdarbību un pašnodarbinātību, un, lai gan tiek izstrādātas daudzas iniciatīvas uzņēmējdarbības izglītības jomā, tās ne vienmēr veido saskaņotu sistēmu. Komisijas ieteikumi, kas balstīti uz pierādījumiem un sekmīgu praksi, izstrādāti ar mērķi noformulēt sistemātiskākas nostādnes attiecībā uz uzņēmējdarbības izglītību un nostiprināt izglītības lomu uz uzņēmējdarbību vairāk vērstas kultūras izveidē Eiropas sabiedrībā. Vairums no šiem pasākumiem īstenojami valsts vai vietējā līmenī.

1.5 Šis Paziņojums tiks izmantots par pamatu politiku izstrādē panāktā progresa izvērtēšanā, jo īpaši izmantojot Lisabonas ziņojumus, kuri dalībvalstīm ir jāiesniedz saskaņā ar Vienotajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību.

2. EESK vispārējas piezīmes

2.1 Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu. Plašāka uzņēmējdarbība ir svarīga, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi, kas nepieciešama veiksmīgai Eiropas sociālā modeļa saglabāšanai un Lisabonas stratēģijas veiksmīgai īstenošanai. Eiropā nepieciešams vairāk uzņēmēju, kuriem ir nepieciešamās zināšanas, lai veiksmīgi konkurētu tirgos. Kā Komisija atzīst, uzņēmējdarbības izglītības priekšrocības nav tikai jaunu uzņēmumu skaita pieaugums, jauni projekti un jaunu darba vietu izveide. “Uzņēmēja domāšanas veids” jāuzskata par pamatprasmi un karjeras iespēju, kā arī par būtisku personiskās attīstības sastāvdaļu. Tas veicina radošu pieeju un inovāciju, kā arī pašapziņu, jo attīsta iniciatīvas garu un palīdz indivīdam iemācīties tikt galā ar neveiksmēm. Tas ir jautājums par uzņēmīgas attieksmes ieaudzināšanu, nevis vienkārši zināšanu apguvi par to, kā kļūt par uzņēmēju. Uzņēmējdarbības apmācība sniedz iespēju darba ņēmējiem pilnvērtīgi uztvert darba vidi un izmantot tās piedāvātās izdevības. Uzņēmējdarbība attiecas uz indivīda spējām pārvērst idejas darbībā (1).

2.2 EESK atbalsta viedokli par to, ka pārmaiņas domāšanas veidā vai attieksmē ir izšķiroši nozīmīgas, lai sasniegtu uzņēmējdarbības aktivitātes pieaugumu, šīm pārmaiņām jāsākas jau agrīnā dzīves posmā. “Uzņēmēja domāšanas veids” jāuzskata arī par mācību procesu mūža garumā, kas sākas pamatskolā. Tur tiek iegūtas uzņēmējdarbībai nepieciešamās pamatiemaņas, piemēram, radoša pieeja, vēlme iegūt jaunas atziņas un turpināt izglītoties u.t.t., kas papildina vispārējās izglītības ietvaros apgūtās zinības un kultūru. Šāds risinājums spēj piedāvāt lielāku elastīgumu dažādos cilvēka dzīves posmos, palīdzot atvieglot līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi sievietēm un vīriešiem. Jāņem vērā ģimeņu loma un to attieksme pret uzņēmējdarbību.

2.3 Komiteja atzinīgi vērtē pavasara Eiropadomes secinājumus (2). Eiropadome uzsver nepieciešamību izveidot pozitīvu vispārēju uzņēmējdarbības vidi un aicina dalībvalstis pastiprināt attiecīgos pasākumus šajā jomā, iekļaujot arī uzņēmējdarbības izglītību un apmācību. Valsts reformu programmās un ziņojumos skaidri jānosaka pasākumi, kas vērsti uz to, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi visu veidu un apjomu MVU un mudinātu cilvēkus, jo īpaši sievietes un jauniešus, biežāk kļūt par uzņēmējiem.

2.4 Komiteja atzinīgi vērtē ieteikumu par “viens pieturas aģentūru” izveidi, lai uzņēmumus varētu izveidot ātri un vienkārši. Tas ir svarīgs jautājums saistībā ar vispārēju izaugsmi un vairāk darba vietām. Tomēr, kā jau Komiteja atzīmējusi iepriekš, šķēršļi uzņēmējdarbībai pirms un pēc uzņēmumu izveides procesa ir daudz būtiskāki nekā uzskatīts. Veltot pārāk daudz uzmanības tam, lai uzņēmumu reģistrācija notiktu ātri, var neapzināti samazināties laika posms, kas uzņēmējam nepieciešams svarīgiem pētniecības darbiem, plānošanai, resursu palielināšanai un vispārējai apspriešanai pirms jauna uzņēmuma izveides (3). Šajā sakarā Komiteja atkārtoti uzsver, ka tas attiecas ne vien uz uzņēmumu izveidi, bet arī uz uzņēmumu īpašumtiesību maiņu.

2.5 Iepriekšējos Komitejas atzinumos apskatīti regulējošie, ar nodokļu un finansiālie jautājumi, kas visi ietekmē uzņēmējdarbību (4).

2.6 Lai gan Komiteja atbalsta un piekrīt Paziņojumā izteiktajiem priekšlikumiem un ieteikumiem, tā vēlas izteikt šādas piebildes:

3. EESK īpašās piezīmes

3.1 “Uzņēmēja domāšanas veids” izglītībā

3.1.1 “Uzņēmēja domāšanas veids” ir mācību process mūža garumā, kam jāsākas savlaicīgi un “kā sarkanam pavedienam” jāvijas visā izglītības sistēmā. Zināšanu un spēju apguves pamats, kas vēlāk ļautu attīstīt patstāvību un uzņēmējdarbības garu, būtu jānodrošina jau pamatskolā un jāattīsta gan vidējās, gan augstākās izglītības līmeni. Padziļināta vispārēja, labas kvalitātes izglītība pēc tam pavērs ceļu efektīvai un mērķtiecībai sagatavošanai veikt uzņēmējdarbību. To apliecina nesen veiktais pētījums (5), kurš parāda, ka uzņēmējdarbības apmācību programmām ir izšķiroša nozīme, lai mudinātu jauniešus apsvērt pašnodarbinātību kā nākotnes karjeras iespēju. Šīs programmas arī parādījušas to, ka uzlabojas studentu spējas risināt problēmas, attīstās pašapziņa, un tiek mācīta sadarbības un komandas darba vērtības apziņa. Uzņēmējdarbības izglītība ietver aktīvu līdzdalību izglītībā, nevis pasīvu tās apgūšanu. Lundas Universitātē veiktais pētījums (6) parāda, ka uzņēmējdarbības iemaņas galvenokārt apgūst, izmantojot darba pieredzi un praktisko darbu, nevis iegūstot formālo izglītību.

3.1.2 “Uzņēmēja domāšanas veida” attīstīšana ir svarīga ne tikai teorētiskajā izglītībā, bet arī uz praksi vērstā vidējā arodizglītībā un augstākajā izglītībā, un tā var papildus pozitīvi ietekmēt intereses palielināšanos par dažādām izglītības iespējām. Šajā sakarā Komiteja atzīmē, ka ir trīs dažādi uzņēmējdarbības kultūras veidi, kas jāņem vērā, izstrādājot izglītības programmas.

3.1.3 Viens no risinājumiem ir tiešu un savlaicīgu kontaktu izveide starp skolām, uzņēmumiem, valdību, attiecīgajām varas iestādēm un vietējām pašvaldībām. Izglītības pārvaldes iestādēm un uzņēmējiem jāsadarbojas, lai panāktu vislabāko iespējamo izglītību. Arī darba ņēmējiem un darba devējiem būtu sabiedriski pamanāmā veidā jāpiedalās darbā izglītības jomā. Komiteja piekrīt Komisijai, ka “uzņēmēja domāšanas veida” nozīme ir pastiprināti jāuzsver un tam būtu jābūt valsts mācību plānu neatņemamai sastāvdaļai. Šo procesu ir jāpapildina piemērotiem īstenošanas pasākumiem. Uzņēmējdarbības iniciatīvu transversālā rakstura dēļ ir nepieciešama visu iesaistīto ministriju (izglītības, rūpniecības un ekonomikas) cieša sadarbība, lai būtu iespējams nodrošināt šādu saskaņotu koncepciju.

3.1.4 Jāatbalsta dažādas valsts un vietējā līmeņa iniciatīvas, kā arī paraugprakses apmaiņa. Šajā darbā jākonsultējas ar organizētu pilsonisko sabiedrību (ieskaitot sociālos partnerus, ģimenes organizācijas, utt.).

3.1.5 Šajā procesā pilnībā jāatbalsta skolotāji. Viņi pietiekami jāinformē par uzņēmējdarbības izglītības ieguvumiem un jāparāda, kā šādas programmas var īstenot, sākot ar pamatskolu. Šajā sakarā skolu rīcībā jābūt ne tikai nepieciešamajiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, bet tām jābūt arī pietiekami neatkarīgām, lai varētu izpildīt šo un citus uzdevumus, ko tās apņemas veikt. Skolotājiem jāsaprot, ka skolēnu visaptverošai izglītībai jāietver patstāvības, zinātkāres un kritiskas pieejas elementi, kas var stimulēt audzēkņus un palīdzēt attīstīt “uzņēmēja domāšanas veidu”. Šim nolūkam skolotāji jāatbalsta un viņiem jājūt, ka minētais izglītības veids var būt arī personīgās pilnveidošanas avots.

3.1.6 Komiteja izsaka nožēlu, ka Paziņojumā nav plašāk apskatīta sieviešu loma, lai gan tā minēta ievadā. Meiteņu un zēnu attiecība, kuri vidusskolā piedalās mini-uzņēmumu darbībā, ir vienāda, un dažās valstīs meiteņu ir pat vairāk. Neraugoties uz to, atbilstoši pārskatos sniegtajiem datiem, vīrieši biežāk uzsāk uzņēmējdarbību, ir uzņēmumu īpašnieki un ir vairāk pārliecināti par savām spējām uzņēmējdarbības jomā (7). Šo parādību vērts turpmāk apsvērt, un tā attiecas uz izglītības sistēmu kopumā.

3.1.7 Gan veseliem cilvēkiem, gan invalīdiem jābūt vienādai iespējai kļūt par uzņēmējiem. Tas jāņem vērā uzņēmējdarbības izglītībā un apmācībā, sniedzot cilvēkam nepieciešamo atbalstu. Šajā procesā jāiesaista attiecīgās invalīdu organizācijas Eiropas valstu un vietējā līmenī.

3.2 Paraugprakses izplatīšana un pārraudzība

3.2.1 Komisijas Paziņojumā noteikta un apkopota informācija par padarīto, pamatojoties uz paraugpraksi. Šobrīd galvenā uzmanība jāveltī tam, kā turpmāk pielietot un izplatīt šos iegūtos datus, priekšlikumus un ieteikumus.

3.3 Paraugprakses izplatīšana

3.3.1 Komiteja apzinās to, ka dalībvalstīs ir piemēri tādām izglītības programmām, kuras ir papildinātas ar tēmām un darbību, kas palīdz attīstīt nākotnē paredzamajai uzņēmējdarbībai nepieciešamās iemaņas, un vēlas šiem paziņojumā nosauktajiem piemēriem pievienot vēl kādu atziņu. Publiskās iestādes, kā arī privātpersonas ir iesaistītas apmācībā uzņēmējdarbības jomā. Tomēr ir jāpārbauda, vai šāda veida izglītības eksperimentus, piemēram, tā saukto“Uzņēmējdarbības kāpņu” (8) modeli var padarīt efektīvākus un tas, vai tos var izmantot daudz plašāk. Šis modelis, kurā ir dažādas pakāpes, sākot no pamatizglītības līdz pētniecības līmenim, ir izrādījies efektīvs veids, kā ļaut apgūt uzņēmējdarbības garu indivīdam jau agrīnā vecumā, turpinot šo izglītību arī tālākās izglītības pakāpēs: — Septiņus gadus jauni “brīnumbērni” rada vienkāršas un praktiskas inovācijas. — 15 gadu vecumā: informācija un aktīva piedalīšanās skolas pasākumos, izmantojot uzņēmumu, organizāciju un iestāžu līdzdalību. — 18 gadu vecumā: kā kļūt par jaunajiem uzņēmējiem un nodibināt savu uzņēmumu. — Augstākā izglītība: īpašas fakultātes un programmas uzņēmējdarbībai.

3.3.2 Ir svarīgi izveidot paraugprakses forumu. Jau uzsāktās iniciatīvas, lai noteiktu paraugpraksi un īstenotu tās apmaiņu, plašāk jāattīsta dalībvalstīs, un Komisijai šie pasākumi jākoordinē. Gadskārtējās konferences, kas notiek Eiropas Mazo uzņēmumu hartas ietvaros, ir svarīga iepriekš minēto pasākumu daļa. Komiteja arī gaida Komisijas 2006. gada rudenī organizēto konferenci kā turpinājumu Paziņojumam par “uzņēmēja domāšanas veida” veicināšanu. Komiteja pieprasa, lai visas attiecīgās sabiedriskās struktūras un privātpersonas iesaistītos šajā konferencē, un iesaka iepazīstināt ar dažādiem modeļiem, piemēram, visās izglītības pakāpēs rosināt uzņēmējdarbības garu, izmantojot konkrētu situāciju izpēti. Šajā forumā ir svarīgi apspriest modeļus, kas jau pamatizglītības posmā veicina nākotnē uzņēmējdarbībai nepieciešamas spējas veidojošus nosacījumus (mentalitāte, personība) un kurus var pilnveidot, lai piemērotu citu dalībvalstu kritērijiem un programmām. Komiteja arī ierosina noteikt, ka šāda veida novērtēšanas konference kļūst par gadskārtēju pasākumu, kurā tiek novērtēta Komisijas rekomendāciju īstenošana.

3.3.3 Komisija savā paziņojumā salīdzinoši min ASV, kur uzņēmējdarbības pasākumi tiek veicināti vairāk nekā Eiropā. Iepriekšējā Komitejas ziņojumā tika uzsvērts tas, ka, salīdzinājumā ar ASV, proporcionāli mazāk eiropiešu iesaistīti uzņēmumu veidošanā un ievērojami lielāks skaits labprātāk izvēlas algotu darbu nevis pašnodarbinātību. Daudzi novērotāji uzskata, ka Eiropas sociālais modelis ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Eiropā vairāk cilvēku izvēlas algotu darbu. Jāņem vērā šādi apstākļi: a) vai šie dati pēc būtības ir pietiekami, lai tos izvēlētos par kritēriju ES darbības novērtēšanai dalībvalstīs un attiecībā pret standartiem citur pasaulē, b) priekšrocību ietekme, salīdzinot algotu darbu un pašnodarbinātību, c) vai tas tieši saistīts ar uzņēmējdarbības dinamikas trūkumu Eiropā un d) vai risinājumi ir pieņemami Eiropas sabiedrībai (9).

3.3.4 Uzņēmējdarbība ir svarīga sabiedrībai kopumā. Lai veicinātu un paaugstinātu “uzņēmēja domāšanas veida” kultūru, kā arī izpratni par uzņēmējdarbības nozīmi valsts vispārējā attīstībā, Komiteja ierosina 2009. gadu pasludināt par Eiropas Uzņēmējdarbības gadu. Šajā sakarā Komiteja atzīmē, ka vairāku svarīgu Kopienas programmu termiņa vidusposma pārskats notiks 2010. gadā. Jāizveido pozitīva sabiedrības attieksme pret uzņēmējdarbību. Šajā gadā būtu arī iespēja nostiprināt un paplašināt esošo paraugprakses apmaiņu. Eiropas Uzņēmējdarbības gads varētu būt nozīmīgs arī izpratnes veicināšanā par ES un tās tuvināšanā iedzīvotājiem.

3.3.5 Kā jau Komiteja uzsvērusi, masu saziņas līdzekļiem ir ļoti svarīga nozīme uzņēmējdarbības gara atklāsmē un uzņēmējdarbības principu izpratnē. Tomēr pārāk daudz tiek uzsvērta lielo uzņēmumu un starptautisko uzņēmumu darbība. Ir jāizstrādā stratēģijas, kas sniegtu iespēju uzsvērt uzņēmēja lomu, popularizējot mazo un mikro-uzņēmumu tēlu, īpašus nodarbinātības veidus, pakalpojumus un tradicionālās darbības jomas, kā arī amatniecību (10).

3.4 Uzraudzība

3.4.1 Tā kā izglītība un apmācība ir jomas, par kurām atbildīgas ir dalībvalstis, jautājums par uzraudzību un īstenošanu ir ļoti svarīgs. Komiteja atzīmē, ka iepriekšējos novērtēšanas ziņojumus atbilstoši Mazo uzņēmumu hartai aizvieto vispārējie ziņojumi, kas izstrādāti kā daļa no Lisabonas stratēģijas (Vienotās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, 15. pamatnostādne). Tomēr Komiteja uzskata, ka vēl varētu izveidot valstu progresa ziņojumus. Komisijai jānosaka kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi, lai efektīvi un ilgtermiņā novērtētu progresu, ievērojot subsidiaritātes principu un katras valsts īpašo situāciju. Ekspertu grupas “Izglītība uzņēmējdarbībai” galīgajā ziņojumā izteiktie priekšlikumi ir piemēroti (11).

3.4.2 Komiteja atzīmē, ka vairākas Kopienas apmācību programmas varētu sniegt finansiālu atbalstu, lai veicinātu uzņēmējdarbības garu, jo īpaši programmas Erasmus un Leonardo, struktūrfondi, jo īpaši Eiropas Sociālais fonds un gaidāmā Konkurētspējas un Inovācijas programma, CIP. Tomēr minētās atbalsta iespējas neliekas saskaņotas. Nepieciešama saskaņota Kopienas līmeņa stratēģija, lai veicinātu uzņēmējdarbības garu. Skaidri jānosaka metodes un finansējums, un par dažādajām iespējām, lai nodrošinātu Kopienas finansējumu, jāinformē ieinteresētās puses visos līmeņos.

3.4.3 Komiteja paredz pārraudzīt prioritātes pasākumu, ko uzsākusi Somijas prezidentūra, lai atklātu uzņēmējdarbības iespējas, kā izteikts Eiropadomes aicinājumā (12).

Briselē, 2006. gada 6. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Anne-Marie SIGMUND

(1) COM (2005) 548, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā.

(2) Briseles 2006. gada 23./24. marta Eiropadome — Prezidentūras secinājumi.

(3) EESK atzinums par tematu: “Zaļā grāmata — uzņēmējdarbība Eiropā” (ziņotājs — Ben Butters kgs), (OV C 10, 58. lpp., 14.01.2004).

(4) EESK atzinums par tematu: “Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Rīcības plāns Eiropas programma uzņēmējdarbībai” (ziņotājs — Ben Butters kgs), (OV C 74, 1. lpp., 23.03.2005), EESK atzinums par tematu “Zaļā grāmata –uzņēmējdarbība Eiropā” (ziņotājs — Ben Butters kgs), (OV C 10, 58. lpp., 14.01.2004).

(5) Enterprise 2010 the next generation, survey from Junior Achievement Young Enterprise, 2005. gada septembris.

(6) “Enterpreneurship, Career Experience and Learning — Developing our Understanding of Enterpreneurship as an Experiental Learning Process” dissertation by Diamanto Politis 2005, School of Economics and Management, Lundas universitāte.

(7) Global Entrepreneurship Monitor, 2005. gads, kopējais ziņojums.

(8) Zviedrijas Uzņēmumu konfederācijas ieviests modelis.

(9) EESK atzinums par tematu: “Zaļā grāmata — uzņēmējdarbība Eiropā” (ziņotājs — Ben Butters kgs), (OV C 10, 58. lpp., 14.01.2004).

(10) EESK atzinums par tematu: “Zaļā grāmata — uzņēmējdarbība Eiropā” (ziņotājs — Ben Butters kgs), (OV C 10, 58. lpp., 14.01.2004).

(11) Ekspertu grupas “Izglītība uzņēmējdarbībai” galīgais ziņojums — “Virzība, veicinot uzņēmējdarbības attieksmi un iemaņas pamatizglītībā un vidējā izglītībā”, pabeigts 2004. gada februārī.

(12) Briseles 2006. gada 23./24. marta Eiropadome — Prezidentūras secinājumi.