C 351/20

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 351/09)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Montsant”

PDO-ES-A1550-AM05

Paziņojuma datums: 20.6.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

Izmaiņas gaistošā skābuma robežvērtībā

Apraksts

Ir mainīta maksimālā gaistošā skābuma robežvērtība baltvīnam, sārtvīnam un sarkanvīnam, kas vecāks par vienu gadu. Baltvīnam un sārtvīnam, kas vecāks par vienu gadu, nav bijis noteiktas robežvērtības. Sarkanvīnam formulējums “(..) var palielināties par 0,06 g/l attiecībā uz katru grādos izteiktu spirta procentu, kas pārsniedz 11 tilp. %, nepārsniedzot 1,2 g/l” ir grozīts šādi: “sākot no viena izturēšanas gada, maksimālā gaistošā skābuma robežvērtība var būt 1,2 g/l”.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 2.2. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

To uzskata par standarta grozījumu, jo tas neatbilst nevienai no kategorijām, kas uzskaitītas Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

Pamatojums

Ar ACVN “Montsant” apzīmētos sarkanvīnus, baltvīnus un sārtvīnus parasti iztur. Tāpēc sarkanvīna, baltvīna un sārtvīna gaistošais skābums ierasti pārsniedz 0,80 g/l, kas noteikts tādu vīnu specifikācijā, kuri nav vecāki par vienu gadu. Ar šo grozījumu palielina atļauto gaistošā skābuma saturu līdz Eiropas Savienības noteiktajām robežvērtībām, proti, 1,2 g/l sarkanvīnam un 1,08 g/l baltvīnam un sārtvīnam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Montsant

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

4. Vīnu apraksts

1. Baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Dzidrs, citronu dzeltenas līdz salmu dzeltenas krāsas toņos un krāsās, kas var būt intensīvas un zeltainas. Eleganti un izsmalcināti gatavu augļu, medus un žāvētu augļu (žāvētu aprikožu/persiku) aromāti. Zīdains, ar izteiktu saldumu un aromātisks. Ļoti ilgnoturīga pēcgarša.

* Sākot no viena izturēšanas gada, maksimālais gaistošais skābums var būt 1,08 g/l (18 mekv./l).

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai vairāk.

* Attiecībā uz ierobežojumiem, kas nav atsevišķi norādīti, ir jāievēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) izteikts vīnskābē — 3,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Mirdzošā, intensīvā un dzidrā krāsā. Augļu un/vai ziedu aromāti, gatavu ķiršu un zemeņu nianses, jūtamas meža ogas. Elegants, salds, ar izteiktu raksturu.

* Sākot no viena izturēšanas gada, maksimālais gaistošais skābums var būt 1,08 g/l (18 mekv./l).

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai vairāk.

* Attiecībā uz robežvērtībām, kas nav īpaši norādītas, ir jāievēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) izteikts vīnskābē — 3,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. Sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Atkarībā no vecuma vīnam var būt atšķirīga krāsa un tonis. Tonis var būt no sarkanāka (ķiršu) līdz oranžākam (terakotas, dzintardzeltenam) pēc izturēšanas. Aromāti saistīti ar vietējām šķirnēm, ļoti gatavu augļu, tostarp rozīņu, un smaržaugu un garšaugu aromāti. Pilnmiesīgs un noapaļots, ar ilgnoturīgāku pēcgaršu un nobriedušiem tanīniem. Samtains.

* Sākot no viena izturēšanas gada, maksimālais gaistošais skābums var būt 1,2 g/l (20 mekv./l).

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai vairāk.

* Attiecībā uz robežvērtībām, kas nav īpaši norādītas, ir jāievēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) izteikts vīnskābē — 3,5 grami uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. Desertvīns

ĪSS APRAKSTS

Rancio vīns: ražo, izmantojot oksidatīvo izturēšanu koka mucās un/vai metodi “sol y serena” (atstājot vīnu ārpus telpām un pakļaujot to nakts un dienas mainīgajai temperatūrai), kas paātrina oksidāciju. Dzidrs un mirdzošs. Neviendabīga smarža, garšaugu un riekstu nianses, grauzdējums. Sauss. Pilnmiesīgs.

Mistela baltvīns un sarkanvīns: piesātinātā medus līdz oranžā krāsā. Saldi medus aromāti, jūtami citrusaugļi. Galvenokārt salda pēcgarša, kurā saglabājas minētie augļu aromāti.

Grenache: stiprināts ar vīna spirtu. Oranžā, nedaudz mainīgā krāsā. Neviendabīgs, citrusaugļu nianses. Minimālais faktiskais spirta saturs: 15,5 tilp. %.

Vimblanc: gatavo no pārgatavām “Pansal” vīnogām.

Dabīgs saldais vīns: misas ar augstu cukuru saturu, kas pārsniedz 272 g/l, daļēji raudzētas. Dzidrs. Dažādos toņos. Neviendabīgs un līdzsvarots.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai vairāk.

* Attiecībā uz robežvērtībām, kas nav īpaši norādītas, ir jāievēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) miliekvivalentos uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Audzēšanas metode

Ja cilmes vietas nosaukuma pārvaldības struktūra uzskata, ka apūdeņošana var negatīvi ietekmēt kvalitāti vai izraisīt noteikumu neievērošanu, tā drīkst aizliegt šo metodi konkrētā zemesgabalā

Vīnogu novākšanā jāievēro vislielākā rūpība. Vīnus, uz kuriem attiecas šis ACVN, var izgatavot tikai no tādām vīnogām, kas ir pietiekami gatavas, lai no tām ražotu vīnus, kuru minimālais dabiskais spirta saturs ir 10 tilp. % vai augstāks un desertvīnu gadījumā — 12 tilp. % vai augstāks.

2. Ierobežojums attiecībā uz vīnu ražošanu

Misas vai vīna ekstrakcijā un atdalīšanā no izspaidām būtu jāizmanto piemērots spiediens, nodrošinot, ka no katriem 100 kg novākto vīnogu iegūst ne vairāk kā 74 litrus vīna.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Baltogu šķirnes 12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

2. 88,8 hl no hektāra

3. Sarkanogu šķirnes 10 000 kilogrami vīnogu no hektāra

4. 74 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ACVN “Montsant” apzīmēto vīnu ražošanas apgabalu veido vīndārzu zemesgabali, kas atrodas turpmāk uzskaitītajās pašvaldību teritorijās / ģeogrāfiskajos apgabalos. Šiem zemesgabaliem piemīt kvalitāte, kas vajadzīga, lai ražotu vīnus ar tādām īpašajām iezīmēm, kuras raksturīgas ar ACVN aizsargātajiem vīniem.

Visa šādu pašvaldību teritorija:

La Bisbal de Falset

Cabacés

Capçanes

Cornudella de Montsant

La Figuera

Els Guiamets

Marçà

Margalef

El Masroig

Pradell de la Teixeta

La Torre de Fontaubella

Ulldemolins

Arī šādu pašvaldību teritoriju daļas:

Falset:

8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 23., 26., 27., 28., 29., 30. un 31. poligons.

2. poligons: 1.–37., 41.–70., 72.–91. zemesgabals, 93. zemesgabala dienvidu daļa (1,631 ha), 94., 95. zemesgabals, daļa 102. zemesgabala (2,5052 ha), 125., 127., 132.–135. zemesgabals, 137.–145. zemesgabals, 148. zemesgabals un 151.–153. zemesgabals.

3. poligons: 47. zemesgabala dienvidu daļa (2.1549 ha), 48. un 49. zemesgabals, 50. zemesgabala dienvidu daļa (1,419 ha), 52. zemesgabala dienvidu daļa (1,7365 ha), 53. zemesgabala dienvidu daļa (1,2894 ha) un 64. zemesgabals.

19. poligons: 28. zemesgabala dienvidu daļa (1,0809 ha), 29. zemesgabala dienvidu daļa (12,2046 ha), 30.–36. zemesgabals, 38.–46. zemesgabals, 48.–58. zemesgabals.

20. poligons: 1.–17. zemesgabals, 23.–26. zemesgabals, 27. zemesgabala dienvidu daļa (2,45 ha), 28. zemesgabala dienvidu daļa (1,4096 ha), 29., 30., 32., 33., 59.–64. zemesgabals, 65. zemesgabala dienvidu daļa (0,5789 ha), 66., 68., 72., 73., 74., 79. un 80. zemesgabals.

22. poligons: 1.–24. zemesgabals, 41. zemesgabals.

24. poligons: 1.–8. zemesgabals, 10., 31.–35. zemesgabals, 37., 49.–52. zemesgabals, 54., 55., 57.–60. zemesgabals.

El Molar:

1., 2., 3., 11.–16. poligons.

4. poligons: 1.–7. zemesgabals, 8. zemesgabala rietumu daļa (0,5515 ha), 15.–17. zemesgabals, 34., 35., 41., 43., 47., 48., 56., 58., 61., 64., 66., 67., 69.–71. zemesgabals.

8. poligons: 3.–18. zemesgabals, 20.–28. zemesgabals, 199., 200.–202. zemesgabals.

9. poligons: 1. zemesgabals, 27.–32. zemesgabals, 35.–37. zemesgabals., 47.–55. zemesgabals.

10. poligons: 1.–7. zemesgabals, 9.–12. zemesgabals, 29.–34. zemesgabals, 45.–47. zemesgabals, 66.–71. un 73. zemesgabals.

Garcia:

3. poligons: 66. zemesgabals.

6. poligons: 101., 105., 111.–113. zemesgabals.

7., 8., 9., 10., 11. poligons.

12. poligons: 1.–13. , 17.–38., 45., 133. un 134. zemesgabals.

13. poligons: 70.–102. zemesgabals, 104., 111., 220.–226. zemesgabals, 228.–234. zemesgabals, 314. un 315. zemesgabals.

15. poligons: 3. zemesgabals.

22. poligons: 65. zemesgabals.

23. poligons: 26.–43. zemesgabals, 60.–68. zemesgabals, 70., 72.–78. zemesgabals, 80., 81., 83., 84., 86., 87. un 88. zemesgabals.

Mora la Nova:

4. poligons: 69., 70., 113. un 120. zemesgabals.

5. poligons.

6. poligons: 3.–15. zemesgabals, 20.–27. zemesgabals, 30.–54. zemesgabals, 56., 57., 58., 59. un 61.–73. zemesgabals.

7. poligons: 8., 9., 10., 14., 16., 24., 30.–46. zemesgabals, 48., 49., 50., 56. un 59.–66. zemesgabals. 8. poligons: 76.–89. zemesgabals, 91.–97. zemesgabals, 99., 100., 101., 102., 105. un 106. zemesgabals.

9. poligons: 38.–48. zemesgabals, 50., 51., 52., 53., 55., 56., 57., 58., 73. un 74. zemesgabals.

10. poligons: 8. zemesgabals.

13. poligons: 99. zemesgabals.

Tivissa:

2., 4., 6.–12., 21.–23. poligons.

17. poligons: 238.–251., 253. un 254. zemesgabals.

24. poligons: 29. zemesgabals.

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“CABERNET SAUVIGNON”

“GARNACHA BLANCA”

“GARNACHA TINTA”

“MAZUELA” – “CARIÑENA”

“MAZUELA” – “SAMSÓ”

8. Saiknes apraksts

8.1. Baltvīns

Baltvīnus ražo gandrīz tikai no divām tradicionālajām apgabala šķirnēm: “Garnacha Blanca” un “Macabeo”. No “Macabeo” vīnogām ražo izsmalcinātākus vīnus, bet “Garnacha Blanca” vīnogas, kas ir pilnmiesīgākas un strukturētākas, ir ļoti piemērotas crianza vīnu ražošanai un raudzēšanai ozolkoka mucās, neskatoties uz to dabisko oksidēšanās tieksmi. Pārējās baltogu šķirnes (“Chardonnay”, “Pansal”, “Moscatel de Grano Menudo”, “Parellada”, “Picapoll Blanco”) piešķir nianses galīgajam maisījumam.

8.2. Sarkanvīns un sārtvīns

Visā ACVN apgabalā ir sastopama gan šķirne “Mazuela” (“Samsó”), gan “Garnacha Tinta”. No tām ražo pilnmiesīgus vīnus, kas ir ļoti piemēroti izturēšanai, jo īpaši tad, ja tiek kontrolēta vīnogulāju ražība un izmantoti piemēroti vīndarības procesi. Dienvidu daļā, kur ir siltāk, visbiežāk sastopamā šķirne ir “Ull de Llebre”. ārējās sarkanogu šķirnes (“Cabernet Sauvignon”, “Garnacha Peluda”, “Merlot”, “Monastrell”, “Picapoll Tinto”, “Syrah”), kas sastopamas daudz mazākā apjomā, labi pielāgojas dažādiem vīndārziem ACVN apgabalā, radot kvalitatīvus produktus, kas ir līdzsvaroti, aromātiski un pilnmiesīgi un kas dažādos maisījumos nodrošina atšķirīgas iezīmes.

8.3. Desertvīni

Taragonas [Tarragona] provinces ziemeļu daļā ir dziļi iesakņojusies desertvīnu ražošanas tradīcija, un ar ACVN “Montsant” apzīmētu desertvīnu ražošana nav izņēmums. Agrāk, kad mājās gatavoja vīnu pašpatēriņam, bija ierasts gatavot vienu mucu rancio vīna un vienu mucu saldā vīna. Mūsdienās tradicionālo desertvīnu ražošana ir daudz sistemātiskāka, taču tas nenozīmē, ka tas ir zaudējis savu nelielo vietu kopējā ražošanā.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

Vīni jāpilda pudelēs reģistrētās vīna darītavās. Mērķis ir garantēt to izcelsmi un raksturīgo kvalitāti, novēršot, ka tos neiepakotus izved ārpus ražošanas apgabala. Ja vīni netiek transportēti konkrētos apstākļos, kas noteikti, pamatojoties uz atsevišķu novērtējumu, kurā ņemts vērā katrs konkrētais gadījums, tos var pakļaut nepiemērotiem vides apstākļiem, kas var ietekmēt to organoleptiskās īpašības.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

Norādei “Montsant” izmantoto rakstzīmju augstumam jābūt no 3 līdz 6 mm, un norādei “Denominación de Origen” [“Cilmes vietas nosaukums”] izmantotajām rakstzīmēm vajadzētu būt uz pusi mazākām.

Saite uz produkta specifikāciju

https://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/Pliego-de-Condiciones-DOP-Montsant-ctrl-canvis.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.