Balstoties uz saviem līdzšinējiem panākumiem, Komisija tiecas vēl vairāk uzlabot Tīkla lomu un darbību. Kā norādīts Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumā “ES Tiesiskuma programma laikposmam līdz 2020. gadam”, pastāvošie mehānismi, tādi kā Tīkls, “ir jāstiprina un to potenciāls ir pilnībā jāizmanto, tostarp tiešsaistē”. Šis mērķis tika tālāk attīstīts Eiropadomes 2014. gada 26. un 27. jūnija stratēģiskajās pamatnostādnēs turpmākajiem gadiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kuros norādīts, ka “šobrīd vispārējā prioritāte ir konsekventi transponēt, efektīvi īstenot un konsolidēt esošos tiesību aktus un politikas pasākumus”.

Eiropas Komisija par vienu no desmit galvenajām politikas prioritātēm ir noteikusi uz savstarpējo uzticēšanos balstītas tiesiskuma un pamattiesību jomas izveidi. Šī mērķa sasniegšanai Komisija ir apņēmusies stiprināt kopīgos instrumentus, kuri veicina sadarbību starp dažādajām dalībvalstu tiesu sistēmām, tādējādi radot savstarpēju uzticēšanos. Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietās (“Tīkls”) atbilstoši tā nolūkam un plānam ir tieši šāds instruments.

2.1.1. Kontaktpunkti un to resursi

Atbilstīgi izveides Lēmumam sanāksmēm ir izrādījusies būtiska loma Tīkla darbībā labas prakses un pieredzes apmaiņai, iespējamo trūkumu apzināšanai un kopējas izpratnes par Savienības instrumentu piemērojamību izveidei. Tās ir arī būtisks faktors, kas ļauj Tīklam risināt izskatāmos pieteikumus vai problēmas starp iestādēm un pieņemt kopīgi saskaņotus Tīkla lēmumus. Sanāksmes ir jo īpaši noderīgas Savienības instrumentu tiesas iestāžu sadarbības civillietās un komerclietās efektīvas īstenošanas pārraudzībai un novērtēšanai. Sanāksmēm ir būtiska nozīme arī savstarpējas uzticības veidošanā starp dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, un tās sekmē pareizu Savienības tiesību aktu piemērošanu. Lēmums nosaka, ka vismaz viena kontaktpunktu sanāksme jānotur vismaz reizi sešos mēnešos. Laikposmā no 2009.–2015. gadam Komisija ir noorganizējusi 38 sanāksmes. Lai veicinātu mērķtiecīgi atlasītu dalībvalstu speciālistu piedalīšanos, kontaktpunktu sanāksmes ir veltītas noteiktam Savienības instrumentam.

Tīkls uztur darba sakarus ar Savienības līmeņa profesionālajām apvienībām un tīkliem. Lēmums neparedz to dalību Tīklā. Tomēr šīs apvienības tiek regulāri uzaicinātas piedalīties sanāksmēs kā novērotāji, sniegt informāciju par savu darbu un piedalīties būtiskajās diskusijās, ja tas uzskatāms par lietderīgu.

Ar Lēmumu Nr. 568/2009/EK ieviestā modernizētā Tīkla tiesiskā regulējuma galvenais elements bija juridisko profesiju apvienību, kas tieši iesaistītas tiesas iestāžu sadarbībā civillietās un komerclietās, iesaiste Tīklā. Veicot šādu iesaisti, Tīkls spēris nozīmīgu soli pretī tam, lai nodrošinātu, ka visi īstenošanā iesaistītie praktizējošie juristi ievēro tiesu iestāžu sadarbību un ES tiesību aktu pareizu piemērošanu. Balstoties uz dalībvalstu sniegtajiem paziņojumiem, kopš 2015. gada aprīļa par Tīkla dalībniekiem ir kļuvušas 70 profesionālās apvienības, it īpaši tās, kuras pārstāv juristus, notārus un tiesu izpildītājus. Tomēr pētījuma rezultāti liecina, ka juridisko profesiju apvienības nereti jūtas nepietiekami iesaistītas. Lai arī lielākā daļa dalībvalstu ir pieteikušas juridisko profesiju apvienības kā Tīkla dalībniekus un sistemātiski aicina tās piedalīties Tīkla aktivitātēs, ir trīs dalībvalstis, kuras joprojām nav sniegušas šādus pieteikumus. Tādēļ ir svarīgi ievērot lielākās daļas dalībvalstu īstenoto labo praksi, iekļaujot juridisko profesiju apvienības Tīkla funkcionēšanā.

Līdztekus šīm regulārajām sanāksmēm tiek organizētas divpusējās sanāksmes starp lietu apstrādātājiem un iestādēm, kuras iesaistītas atbilstīgi Briseles IIa regulā un Regulā par uzturēšanas pienākumiem paredzētajos sadarbības mehānismos. Šo sanāksmju mērķis ir sekmēt tādu izskatāmo individuālo pārrobežu lietu apstrādi, kuru risināšanai nepieciešama dalībvalstu iestāžu savstarpēja saskarsme. Bieži vien šīs lietas skar delikātus jautājumus, piemēram, bērna nolaupīšanas lietas vai uzturēšanas pienākumu prasības. Komisija atbalsta šādas konfidenciālas tikšanās efektīvai to individuālo lietu risināšanai, kuras izskatāmas starp dalībvalstu iestādēm. Šādi tiešie kontakti ir lietderīgs un praktisks sadarbības un uzticības veidošanas veids. Laikposmā no 2010.–2014. gadam tika noorganizētas 204 individuālās tikšanās atbilstīgi Briseles IIa regulai, kamēr laikposmā no 2013.–2015. gadam tika noorganizētas 107 šādas tikšanas atbilstīgi Regulai par uzturēšanas pienākumiem.

c) Darba grupas

Tīkls ir izveidojis darba grupas noteiktiem tematiem, kurām ir būtiska atbalstošā funkcija. Šādas darba grupas tiek regulāri veidotas ad hoc pēc dalībvalstu pieprasījuma sadarbībā ar Komisiju. Dalība darba grupās ir atvērta visiem Tīkla dalībniekiem, saskaņojot ar saviem valstu kontaktpunktiem. Tīkla ietvaros darba grupas ierosina, sagatavo un īsteno konkrētus pasākumus. Darba grupas priekšsēdētāja funkciju parasti nodrošina valsts kontaktpunkts vai cits Tīkla dalībnieks.

Laikposmā no 2009.–2015. gadam nodibinātas 11 darba grupas šādiem tematiem:

Briseles IIa regulas statistikas dati nokavēto uzturēšanas maksājumu veidlapas vadlīnijas par Regulas par uzturēšanas pienākumiem VI un VII pielikumiem mediācija ģimenes lietās maza apmēra prasību prakses rokasgrāmata Eiropas maksājumu rīkojuma prakses rokasgrāmata Briseles I regulas pārstrādātā redakcija – piezīme saskaņā ar 26. panta 2. punktu Jurisdikcijas un piemērojamo tiesību aktu starptautiskajos strīdos starp darbinieku un darba devēju prakses rokasgrāmata Tīkla atpazīstamība sabiedrībai adresēta rokasgrāmata par Regulu par mantošanas tiesībām informācijas apmaiņa par pieeju ārvalstu tiesību aktiem atbilstīgi Regulai par mantošanas tiesībām

d) Kontaktpunktu veiktā lietu un pieprasījumu apstrāde

Viens no Tīkla pamatuzdevumiem ir veicināt tiešos kontaktus starp iestādēm, kuras atbild par tiesu iestāžu sadarbību civillietās. Tas ir jo īpaši svarīgi lietu apstrādē un ļauj, īstenojot Savienības instrumentus, izskatīt katru gadījumu atsevišķi. Tīkla apspriešanās gaitā ievāktie dati atklāja neviennozīmīgu, kaut arī nepilnīgu situāciju, kurā redzamas lielas atšķirības Tīkla izmantošanā šim nolūkam. Tas norāda, ka šo Tīkla sadarbības mehānisma aspektu vajadzētu izmantot labāk.

e) Elektroniskie rīki un saziņas metodes Tīkla ietvaros

Tīkls šobrīd izmanto Komisijas nodrošinātu CIRCA intranetu, jo īpaši Tīkla dalībnieku saraksta un sanāksmju dokumentu, publicēšanai. Tomēr nepastāv elektroniska sistēma pieprasījumu apstrādei starp dalībvalstīm.

Lēmums paredz droša, ierobežotas pieejas elektroniska reģistra izmantošanu, kurš balstās uz kontaktpunktu iesniegto informāciju. Sistēma, kas iepriekš tika šim nolūkam izveidota, tika uzskatīta par pārāk apgrūtinošu ikdienas lietošanā, tāpēc no tās atteicās. Tādēļ joprojām ir aktuāla nepieciešamība pēc efektīvas lietu apstrādes starp kontaktpunktiem reģistrācijas. Šajā kontekstā elektronisks saziņas rīks, kurā iespējama automātiska pieprasījumu reģistrācija, sniegtu priekšrocības, novēršot birokrātijas slogu un sekmējot statistikas datu vākšanu, kā arī uzlabojot d) punktā minēto Tīkla sadarbības mehānismu izmantošanu.