•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

•Proporcionalitāte

Ņemot vērā atkāpes ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim.

•Instrumenta izvēle

Ierosinātais instruments: Padomes Īstenošanas lēmums.

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu lēmumu pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Padomes īstenošanas lēmums ir vispiemērotākais instruments, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

•Ietekmes novērtējums

Ar priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam Latvijai atļauj turpināt piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu darījumos ar kokmateriāliem. Situācija, uz kuru tika balstīta sākotnējā atkāpe, turpina pastāvēt. Saskaņā ar Latvijas sniegto informāciju, neraugoties uz to, ka kopš apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas kokmateriālu tirgū ir samazinājies to gadījumu skaits, kuros notikusi krāpšana saistībā ar PVN un izvairīšanās no PVN maksāšanas, risks nav novērsts.

Minēto pasākumu iepriekš atļāva ar 2003. gada Pievienošanās aktu, proti, tā 7. nodaļas VIII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu, un ar Padomes Lēmumu 2006/42/EK atbilstoši toreiz piemērojamajai Sestajai direktīvai 77/388/EEK. Tomēr laika gaitā krāpšana kokmateriālu nozarē paplašinājās, iekļaujot darījumus, uz kuriem sākotnēji neattiecās apgrieztās PVN maksāšanas sistēma. Piemēram, darījumi, kas saistīti ar koksnes blakusproduktiem. Līdz ar to apgrieztās PVN maksāšanas sistēmas piemērošanas joma tika vēl vairāk paplašināta, tādējādi samazinot krāpšanās iespējas. Turklāt no 2020.gada 1.janvāra kokmateriālu vai pakalpojuma saņēmējam par saņemtajām precēm vai pakalpojumiem ir jāmaksā, izmantojot bezskaidras naudas norēķinus. Šīs izmaiņas tika veiktas, lai standartizētu maksājumu prasības visos gadījumos, kad tiek piemērota apgrieztās maksāšanas sistēma ar mērķi uzlabot apkarošanas pasākumu efektivitāti saistībā ar krāpšanu PVN jomā.

Latvija apgalvo, ka atkāpes pasākuma pagarināšana ir nepieciešama, lai cīnītos pret krāpšanu kokmateriālu nozarē. Latvijas kokmateriālu tirgū pārsvarā ir mazie un vidējie tirgotāji un nodokļa maksātāji, kas pērk vai pārdod kokmateriālus un sniedz vai saņem saistītus pakalpojumus. Apgrieztās PVN maksāšanas sistēmu piemēro iekšzemes darījumiem ar kokmateriāliem un īpašiem pakalpojumiem tikai tad, ja preču piegādātājs un saņēmējs ir reģistrēti kā PVN maksātāji Latvijā. Saskaņā ar šo pieprasījumu kokmateriālu nozare ir īpaši neaizsargāta pret krāpšanu PVN jomā, jo ir ļoti grūti izsekot materiālu apritei un ar to saistītajiem darījumiem. Sākotnēji apgrieztā PVN maksāšanas sistēma bija attiecināma tikai uz kokmateriālu piegādēm. Attīstoties kokmateriālu tirgum, pakāpeniski pieauga krāpšanas risks, tāpēc no 2001.gada 1.aprīļa apgrieztās maksāšanas sistēma tika attiecināta arī uz dažiem pakalpojumiem, kurus sniedz darījumu ar kokmateriāliem ietvaros. Tomēr laika gaitā krāpšana kokmateriālu nozarē izplatījās arī uz citiem saistītiem darījumiem, kuriem netika piemērota apgrieztā PVN maksāšanas sistēma, piemēram, darījumiem, kas saistīti ar koksnes blakusproduktiem. Līdz ar to apgrieztās PVN maksāšanas sistēmas piemērošanas joma tika paplašināta, iekļaujot citas piegādes, tādējādi samazinot krāpšanas iespējas.

Saskaņā ar šajā pieprasījumā iekļautajām aplēsēm, pamatojoties Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) 2020.gada datiem no mežkopības un mežizstrādes saražotajiem produktiem un sniegtajiem saistītajiem pakalpojumiem (NACE 2.redakcijas 02 kods) 69% veido nozaru starppatēriņš. Eksports veido 18,9%, savukārt mājsaimniecību galapatēriņš ir tikai 10,5% produkcijas apjoma. 59,9 % no koksnes, koksnes un korķa izstrādājumu ražošanas apjoma, izņemot mēbeles (NACE 2. redakcijas 16 kods), paredzēti eksportam. Nozaru starppatēriņā izlietoti 37,4% un mājsaimniecību galapatēriņš ir tikai 1,4% produkcijas. Savukārt atbilstoši nozares ekspertu sniegtajai informācijai darījumi ar kokmateriāliem, kuros tiek piemērota apgrieztā PVN maksāšanas sistēma, veido apmēram 2,0 miljardus euro.

2021. gada 1. janvārī kokmateriālu nozarē bija reģistrēti 5389 nodokļa maksātāji (juridiskās personas), no kuriem 3418 personas bija PVN maksātāji.

Ja šis pasākums tiks pagarināts, kopējie PVN ieņēmumi, ko iekasē galapatēriņa stadijā, negatīvi ietekmēti netiks un tādējādi tam nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības PVN pašu resursiem.