EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.7.2020 COM(2020) 321 final 2020/0143(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju







PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2003/77/EK (2003. gada 1. februāris) pielikumu “a) Likvidējamās EOTK [Eiropas Ogļu un tērauda kopienas] aktīvus izlieto pēc vajadzības, lai izpildītu tādas atlikušās EOTK saistības kā tās neatmaksātie aizņēmumi un tās saistības, kas izriet no iepriekšējiem darbības budžetiem, kā arī visas tās neparedzamās saistības. b) Ciktāl likvidējamās EOTK aktīvi nav vajadzīgi, lai izpildītu a) apakšpunktā aprakstītās saistības, tos iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizlieto, lai finansētu tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītajās nozarēs. c) Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizmanto ar mērķi finansēt tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.” Ņemot vērā nenomaksāto aizņēmumu neesību un EOTK saistību samazināšanos, likvidējamā EOTK arvien vairāk uzmanības pievērš ieguldījumu darbībai, kas ļautu gūt ienākumus pētniecības finansēšanai. Padomes Lēmums 2003/77/EK nosaka, ka Komisija pārvalda likvidējamās EOTK aktīvus, “lai nodrošinātu to, ka vajadzības gadījumā līdzekļi ir pieejami, vienlaikus gūstot pēc iespējas augstākus ienākumus un ilglaicīgi saglabājot augstu drošības un stabilitātes pakāpi” (Padomes Lēmuma 2003/77/EK pielikuma 3. punkts). Eiropas Komisija izmanto ieņēmumus no likvidējamās EOTK, lai atbalstītu pētniecības projektus tērauda ražošanas un ogļu ieguves nozarēs. Tomēr portfeļa spēja gūt pietiekamu peļņu, lai finansētu jēgpilnu pētniecības programmu, pēdējos gados ir pakļauta spiedienam, ko izraisījusi finanšu tirgu peļņas ilglaicīgā samazināšanās. Jau pirms nesenā tirgus krituma, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, portfelis radīja mazāku peļņu, jo pēc finanšu krīzes procentu likmes caurmērā bija zemākas. Covid-19 krīze šo ilgtermiņa strukturālo lejupslīdi paredzamajā atdevē ir saasinājusi. Pateicoties salīdzinoši konservatīvajam sastāvam, EOTK portfelis salīdzinājumā ar līdzīgiem fondiem ir relatīvi labi izturējis akūto tirgus sarukumu pēc Covid-19 krīzes. Tomēr šai krīzei būs ilgstoša ietekme uz paredzamo atdevi, un tā saasina vajadzību meklēt alternatīvas iespējas izmantot fonda līdzekļus ES politikas atbalstam. Tieši šajā kontekstā Komisija vēlas pastiprināt atbalstu kopīgiem pētniecības projektiem ogļu un tērauda nozarē, vienlaikus ierosinot grozīt Padomes Lēmumu 2008/376, lai to saskaņotu ar zaļā kursa mērķiem. Komisija arī vēlas atbalstīt lielus revolucionārus pētniecības projektus, kuru rezultātā tērauda ražošanas procesi līdz 2030. gadam sasniegtu gandrīz bezoglekļa līmeni, un pētniecības projektus taisnīgas pārkārtošanās pārvaldībai ogļu ieguves nozarē. Pastāvīgs gada budžets [111 miljonu] EUR apmērā tiek uzskatīts par atbilstošu šāda veida programmai. Šāda summa ir nepieciešama, lai sniegtu jēgpilnu atbalstu vērtīgiem projektiem tādā mērogā, kāds vajadzīgs shēmas darbības nodrošināšanai. Lai līdz 2027. gadam nodrošinātu regulārus ikgadējos piešķīrumus [111 miljonu] EUR apmērā, ir jāmaina veids, kā tiek izmantoti un ieguldīti likvidējamās EOTK aktīvu resursi. Pašreizējā lēmumā ierosinātās izmaiņas ļaus sniegt šādu atbalstu kopīgiem pētniecības projektiem un revolucionāriem pētniecības projektiem tērauda nozarē un pētniecības projektiem taisnīgas pārkārtošanās pārvaldībai ogļu nozarē. Lai gan šie ikgadējie piešķīrumi pakāpeniski samazinās ieguldīto aktīvu kopsummu, samērīga ieguldāmo aktīvu summa tomēr saglabāsies arī laikposmam pēc 2027. gada. •Likvidējamās EOTK ieguldīto aktīvu nesenie rezultāti un prognozes 2020. gada 31. martā portfeļa apjoms bija aptuveni 1,5 miljardi EUR. Portfeļa apjoms kopš 2012. gada 30. jūnija nedaudz saruka, jo līdzekļu patēriņš pētniecības finansēšanai nozarēs, kas saistītas ar ogļu un tērauda rūpniecību, pārsniedza kopējo atdevi un saņemtās jaunās iemaksas. Kopš 2003. gada un vēl nesen likvidējamās EOTK aktīvi ir devuši pozitīvu peļņu, kas apvienojumā ar izlīdzināšanas mehānisma resursiem ļāva ik gadu atbalstīt pētniecības projektus 50 miljonu EUR apmērā. Kopš 2017. gada beigām, kad tika pieņemts Padomes Lēmums 2003/77/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2008/750/EK, portfeļa darbības rezultāti ir bijuši pozitīvi: summas tika izmaksātas pēc pieprasījuma, un portfeļa atdeve ir bijusi apmierinoša, ņemot vērā tirgus apstākļus un visumā konservatīvās ieguldījumu pamatnostādnes. Laikā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 31. decembrim portfeļa kumulatīvā pozitīvā atdeve bija +8,5 %. Atdeve no ieguldītajiem aktīviem ir konsekventi pārsniegusi savu etalonrādītāju un ir izrādījusies labāka alternatīva par ieguldījumiem ar bezriska dominējošām procentu likmēm, kas pēdējos gados ir kļuvušas negatīvas. Portfelis tā darbības laikā nekad iepriekš nav uzrādījis negatīvus gada darbības rezultātus un kopš tā izveides ir guvis 80 % kumulēto peļņu. Taču turpmāk pašreizējais zemais (un bieži vien negatīvais) obligāciju ienesīguma līmenis nozīmē zemāku paredzamo atdevi īstermiņā un vidējā termiņā, un būs grūti pat nodrošināt pozitīvu atdevi. Turklāt portfelis samazināsies vēl par aptuveni [250] miljoniem EUR, kā noteikts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”). Ņemot vērā šo kontekstu, lai sasniegtu politikas mērķus, ir vajadzīga citāda pieeja EOTK aktīvu izmantošanai. Šajā priekšlikumā ir ierosinātas divas galvenās izmaiņas: ·saskaņā ar priekšlikumu grozīt Lēmumu 2003/76/EK, vajadzības gadījumā ļaujot pārdot portfeļa resursus, lai līdz 2027. gadam varētu veikt maksājumus, kas saistīti ar ikgadējo piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā. Atkarībā no ieguldījumu nosacījumiem un portfeļa apjoma izmaiņām tas nozīmēs, ka pārvaldīto aktīvu apjoms pakāpeniski samazināsies; ·dažādot atbilstīgos ieguldījumus portfelī tā, lai stiprinātu tā riska un ienesīguma rādītājus. Tiek ierosināts paplašināt atbilstīgo aktīvu kopumu, lai palielinātu sagaidāmo atdevi no noteikta riska līmeņa. •Ierosinātās izmaiņas, kas ļauj nepieciešamības gadījumā izmantot aktīvus, lai nodrošinātu gada piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā Tiek ierosināts grozīt Lēmumu 2003/77/EK, lai no 2021. gada 1. janvāra skaidri atļautu līdzekļu aizplūšanu saistībā ar ikgadējo piešķīrumu līdz [111 miljoniem] EUR līdz 2027. gadam, atbalstot pētniecības projektus tērauda un ogļu nozarē ārpus pētniecības pamatprogrammas. Ikgadējo piešķīrumu apjomu noteiks saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti pārskatītajā Padomes Lēmumā 2003/76/EK. Maksājumu pieprasījumus saistībā ar minēto piešķīrumu apmierinās, izmantojot neto ienākumus no ieguldījumiem un izņemot aktīvus no likvidējamās EOTK. Gada piešķīrums būtu skaidri jāparedz lēmumā, lai nodrošinātu prognozējamu resursu plūsmu pietiekamā apmērā, kas ļautu turpināt vēlamo atbalstu kopīgai pētniecībai tērauda un ogļu nozarē.

Likvidējamās EOTK aktīvi līdz šim ir pārvaldīti pēc tāda principa, ka pētniecības projektu finansēšanai tiek izmantota peļņa no ieguldītajiem aktīviem. Tas ir atspoguļots Padomes Lēmuma 2003/77/EK pielikuma 1. iedaļas (“Līdzekļu izlietošana”) un lēmuma 3. apsvēruma formulējumā, kas nosaka: “Viss Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu kapitāls [..] jāsaglabā neskarts”. Iepriekš aprakstīto iemeslu dēļ šāda pieeja būtu jāgroza, lai varētu nodrošināt tādu maksājumu līmeni, kas nepieciešams, lai jēgpilna pētniecības programma tērauda un ogļu nozarē būtu dzīvotspējīga. Pieņēmums, ka likvidējamās EOTK aktīvi var radīt stabilus ienākumus, kas ir pietiekami, lai finansētu Ogļu un tērauda pētniecības fondu, ja aktīvi paliek neskarti, vairs neatbilst realitātei, ņemot vērā ilgtermiņa pārmaiņas finanšu tirgus apstākļos. Tādējādi lēmums ir jāatjaunina, lai labāk atspoguļotu tās politikas vajadzības, kuras pilda likvidējamā EOTK, un problēmas, kas saistītas ar peļņas gūšanu vajadzīgajā līmenī, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus. Maksājumi tiktu veikti katru gadu pēc tam, kad būs noteikti atbilstošie projekti, nekad nepārsniedzot ikgadējo piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā. Ikgadējā summa, ko var piešķirt no likvidējamās EOTK, būtu [111 miljoni] EUR, lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu pētniecības finansēšanai nākotnē. •Ierosinātās izmaiņas, kas nodrošinātu atbilstīgo aktīvu diversifikāciju Līdz šim EOTK aktīvi galvenokārt tika ieguldīti euro denominētos valsts un pārvalstiskos parādos. Šāds ieguldījumu spektrs spēja nodrošināt vienmērīgu pozitīvu atdevi, vienlaikus saglabājot portfeļa risku zemā līmenī. Pēdējos gados ekonomikas un tirgus apstākļi ir mainījušies tā, ka iespējas gūt peļņu no ieguldījumiem valsts un pārvalstiskā parāda vērtspapīros ir samazinājušās uz ilgu laiku. Raugoties nākotnē, finanšu tirgi kopumā un it īpaši euroobligāciju tirgi arī turpmāk būs problemātiski sakarā ar ļoti zemo/negatīvo ienesīgumu (sevišķi vērtspapīriem, ko izdevuši emitenti ar augstāko kredītkvalitāti) un samazināto likviditāti, ko cita starpā nosaka ECB atbalstošā monetārā politika un tās obligāciju iegādes programmas. Jebkurš procentu likmju palielinājums no šīs zemās bāzes izraisīs esošo aktīvu lejupēju pārvērtēšanu, kas nozīmēs ļoti zemas vai negatīvas atdeves risku līdz brīdim, kad atkārtoti ieguldījumi ar augstāku ienesīgumu pakāpeniski kompensēs sākotnējās pārvērtēšanas ietekmi. Šā priekšlikuma mērķis ir padarīt EOTK portfeli noturīgāku pret šīm problēmām, paplašinot iespējas ieguldīt citās aktīvu kategorijās un izmantojot citas ieguldījumu metodes, lai aizsargātu portfeli pret atkarību tikai no fiksēta ienākuma vērtspapīriem. Neraugoties uz paredzēto līdzekļu izņemšanu līdz 2027. gadam, atlikušo fondu ieguldījumu periods ir samērā ilgs, tādējādi ļaujot veikt turpmāku diversifikāciju. EOTK portfelis līdz šim ir bijis relatīvi brīvs no būtiskām saistībām un nav bijis pakļauts līdzekļu aizplūšanai tādā apmērā, kas kvalitatīvi mainītu ieguldījumu periodu vai portfeļa aktīvu apjomu. Šī situācija mainīsies, kad tiks ieviesti maksājumi, kas saistīti ar ikgadējo piešķīrumu pētniecības programmas finansēšanai. Tomēr šāda apmēra paredzamiem maksājumiem nevajadzētu būtiski ietekmēt atlikušo portfeļa aktīvu ieguldījumu periodu vai riska pielaidi, turklāt maksājumi tiks veikti vairāku gadu laikā. Tā kā portfeļa ieguldījumu periods ir garāks, tam ir lielāka spēja nepieciešamības gadījumā turēt aktīvus, līdz tie atgūst vērtību. Tāpēc finanšu pamatnostādnēs ietverto ieguldījumu spektru tiek ierosināts paplašināt, lai pēc iespējas mazinātu zema vai negatīva ienesīguma ietekmi un palielinātu portfeļa diversifikāciju un noturību, vienlaikus īstenojot konservatīvu ieguldījumu politiku, kas ar augstu ticamības pakāpi nodrošina kapitāla saglabāšanu un, ja iespējams, palielina atdevi, ja vien tas atbilst minētajam mērķim. Ilgtermiņā atbilstīgo aktīvu kategoriju paplašināšanai būtu jāpalīdz nodrošināt stabilu un paredzamu portfeļa pārvaldību, tostarp paredzamos maksājumus, kas veikti no aktīviem un saistīti ar gada piešķīrumu, un palēnināt pamatresursu samazinājuma tempu gada maksājumu rezultātā. Komisija ierosina mainīt Finanšu pamatnostādnes tā, lai paplašinātu pieejamo aktīvu/instrumentu atbilstīgo spektru un iespējamās riska darījumu kombinācijas (piemēram, procentu un kredītrisku un dažus ierobežotus kapitāla vērtspapīru tirgus riskus). Jaunas ieguldījumu iespējas ļaus efektīvāk pārvaldīt portfeli (attiecībā uz diversifikāciju un kompromisu starp risku un atdevi) un sasniegt augstāku paredzamo atdevi vidējā līdz ilgā termiņā. Jāuzsver, ka portfeļa diversifikācija izraisa tā pakļaušanu jauniem tirgus svārstīguma avotiem, kas var ietekmēt darbības rezultātus īstermiņā un vidējā termiņā. Taču ņemot vērā ievērojamas aktīvu daļas garāko ieguldījumu periodu, EOTK portfelis ir labi piemērots tam, lai absorbētu īsus nepietiekamu rezultātu periodus kādā no aktīvu kategorijām, toties ilgākā termiņā izmantotu koriģētā riska uzlabotās atdeves iespējas. Būtu arī jāapzinās, ka diversifikācija nav garantija pret potenciāli negatīviem darbības rezultātiem noteiktā laikposmā, ja ņem vērā, ka nepietiekami rezultāti pamataktīvu klasē (valsts un pārvalstiskas obligācijas) diversifikācijas ieguvumus var neitralizēt. Šādi vispārīgi brīdinājumi ir aktīvu pārvaldības neatņemama sastāvdaļa un tiek šeit minēti, lai radītu līdzsvarotu priekšstatu par iespējamo rezultātu klāstu. Komisija kā atbildīga ES līdzekļu pārvaldītāja visumā uzskata, ka atbilstīgo ieguldījumu spektra paplašināšana ir piemērots paņēmiens ieguldīto EOTK aktīvu ilgāka termiņa darbības rezultātu uzlabošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija iesniedz šo priekšlikumu Padomes lēmumam grozīt Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai. Aktīvus pārvalda saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, kā arī saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteicis Komisijas grāmatvedis. Kā paskaidrots iepriekš, lēmumā ierosināts grozīt lēmumu, ar ko reglamentē likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldību ar mērķi atļaut iespējamus ieguldījumus: ·plašākā naudas tirgus instrumentu klāstā (proti, naudas tirgus fondos); ·plašākā parāda un ar kredītu saistītu vērtspapīru klāstā; ·riska darījumos kapitāla tirgos un kapitālam līdzīgos produktos (sevišķi izmantojot piemērotus instrumentus, piemēram, biržā tirgotus fondus); ·iespējā izmantot standarta ieguldījumu metodes, piemēram, standartizētus procentu likmju nākotnes līgumus termiņu pārvaldīšanai; ·iespējā veikt ieguldījumus ierobežota riska darījumos ar ASV dolāriem. Lēmums neparedz šo aktīvu vai instrumentu automātisku izmantošanu. Lēmums tikai pilnvarotu Komisiju veikt šādus ieguldījumus, ja tirgus apstākļi ir labvēlīgi un ja šādi ieguldījumi atbilst ieguldījumu periodam, ņemot vērā maksājumus, kas saistīti ar ikgadējo piešķīrumu līdz 2027. gadam. Izmantojot šīs paplašinātās ieguldījumu iespējas, Komisija ievēros piesardzību un pienācīgu rūpību, lai maksimāli palielinātu pozitīvu rezultātu iespējamību. Tā ziņos par lēmumu izmantot šīs pilnvaras savos gada ziņojumos, paskaidrojot, kāpēc paplašināts ieguldījumu spektrs, kā arī par sasniegtajiem rezultātiem, tiklīdz būs pieejami attiecīgie darbības dati.

Aktīvu izvēle balstīsies gan uz negatīvu atlasi (to darbību sarakstu, kuras izslēdz no finanšu līdzekļu ieguldīšanas, pamatojoties uz ētiskiem vai morāliem apsvērumiem), gan uz pozitīvu atlasi (lai veicinātu pozitīvu vidisko, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu ieguldījumu izvēlē). Vidiskā, sociālā un pārvaldības (VSP) prakse ieguldījumu atlasē kļūst arvien svarīgāka, un Komisija plāno rādīt piemēru šajā jomā. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Priekšlikums ir saistīts ar Padomes Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu. Padome nesen pieņēma lēmumu par iespēju pētniecībai izmantot atbrīvotās summas. Vienlaikus tiks grozīts Padomes Lēmums 2003/76/EK, ņemot vērā ierosinātos grozījumus Padomes Lēmumā 2003/77/EK. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Juridiskais pamats, kas dod ES tiesības rīkoties, ir Līgums par Eiropas Savienības darbību un ES Līgumiem pievienotais Protokols par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu, un jo īpaši tā 2. panta otrā daļa. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Protokola īstenošanas pasākumi ir noteikti Padomes lēmumā, kura pārskatīšana ietilpst Komisijas ekskluzīvās iniciatīvas tiesībās. •Proporcionalitāte Priekšlikums ietver papildu noteikumus, un tādējādi ir nepieciešams likvidējamās EOTK un pēc tam Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu pārvaldīšanai, ko veic Komisija. •Juridiskā instrumenta izvēle Padomes lēmums, ar ko groza spēkā esošo Padomes Lēmumu 2003/77/EK, ir “pasākums, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu pārvaldībai”, kā paredzēts 37. protokola 2. panta 2. punktā. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Priekšlikuma pamatā ir piecu gadu ziņojuma rezultāti, kurā paredzēts regulāri pārskatīt pamatnostādņu piemērotību. Jaunākais piecu gadu ziņojums tika publicēts 2018. gada 2. martā (COM(2018) 84 final). •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Neattiecas. Galvenās ieinteresētās personas ir dalībvalstis, ar kurām apspriedīsies likumdošanas procesā Padomē. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Pasaules Banka 2014. gadā veica profesionālizvērtēšanu par Komisijas veiktajām aktīvu pārvaldības darbībām (tostarp par likvidējamās EOTK portfeli). Izstrādājot šo pārskatīšanas priekšlikumu, ir ņemti vērā šīs profesionālizvērtēšanas rezultāti attiecībā uz pamatnostādņu sistēmu. Nesenajā Revīzijas palātas pārskatā par Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, kas publicēts 2019. gada septembrī, tika secināts, ka Ogļu un tērauda pētniecības fonda finansēšana, pamatojoties tikai uz aktīvu pārvaldības ieņēmumiem, pašreizējā procentu likmju vidē nav ilgtspējīga.

•Ietekmes novērtējums Ierosinātajai pārskatīšanai nav nepieciešams ietekmes novērtējums, jo tās paredzamā ekonomiskā, vidiskā vai sociālā ietekme, visticamāk, nebūs būtiska. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Priekšlikuma pamatā ir piecu gadu ziņojuma rezultāti, kurā paredzēts regulāri pārskatīt pamatnostādņu piemērotību. •Pamattiesības Priekšlikums saskan ar pamattiesību aizsardzības principiem. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums nerada jaunas saistības, kas būtu jāsedz no vispārējā budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Kā paredzēts finanšu pamatnostādņu 7. punktā, Komisija ik pēc sešiem mēnešiem ziņo dalībvalstīm par pārvaldības darbībām, kas veiktas saskaņā ar šīm finanšu pamatnostādnēm. Turklāt katru gadu tiek sagatavots finanšu ziņojums, kam pievienoti revidētie finanšu pārskati, kuros apkopoti visa gada rezultāti. Visbeidzot, Komisija ik pēc pieciem gadiem īpaši ziņo par finanšu pamatnostādņu piemērošanu (2. pants). •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Sīki izstrādāts skaidrojums par priekšlikuma noteikumiem, kas ļautu vairāk diversificēt atbilstīgos aktīvus Pašreizējās finanšu pamatnostādnēs atbilstīgie aktīvi tiek definēti samērā šauri. Piemēram, tajās ir runa par absolūtajām un nominālajām robežvērtībām (piemēram, ne vairāk kā 250 miljoni EUR katrai ES dalībvalstij), kredītreitingiem (piemēram, minimālais kredītreitings ir AA, izņemot ES dalībvalstis un ES iestādes) un maksimālo atmaksāšanas termiņu (piemēram, atlikušais termiņš ne vairāk kā 10,5 gadi iegādes brīdī). Šie ierobežojumi izslēdz lielu daļu finanšu tirgu. Piemēram: ·reitinga ierobežojumi gandrīz pilnībā izslēdz uzņēmumu un finanšu obligāciju tirgu, kas varētu piedāvāt diversifikāciju un lielāku atdevi un palīdzēt mazināt negatīvo likmju ietekmi pašreizējā vidē;

·līdzīgi apsvērumi rodas saistībā ar termiņa ierobežojumiem, kas nepieļauj ieguldījumus ilgāka termiņa obligācijās, kuras varētu piedāvāt līdzīgus ieguvumus. Izmaiņas minētajos ierobežojumos nodrošinātu diversificētu aktīvu izvietojumu ar lielāku paredzamo portfeļa atdevi, vienlaicīgi kopējo portfeļa riska līmeni saglabājot līdzīgu pašreizējam līmenim, pateicoties labvēlīgas korelācijas ietekmei; Pēc 2008. gada finanšu krīzes tirgus apstākļi fiksēto ienākumu aktīvu pārvaldītājiem kļuva sarežģītāki, jo saglabājās zema un bieži vien negatīva procentu likmju vide, sevišķi attiecībā uz ieguldījumiem ar zemāku kredītrisku. Šādā situācijā fiksēto ienākumu aktīvu pārvaldītājiem ir ļoti grūti nodrošināt pozitīvus rezultātus, īpaši vidēja termiņa/ilgtermiņa ieguldījumu periodā. 2020. gadā situācija vēl pasliktinājās sakarā ar koronavīrusa krīzi, kura, iespējams, liks zemo/negatīvo likmju videi saglabāties vēl tālākā nākotnē. Lai mazinātu šo faktoru radītās negatīvās sekas, aktīvu pārvaldītājiem ir svarīgi iegūt piekļuvi pēc iespējas plašākam ieguldījumu spektram. Šādi aktīvu pārvaldītāji var palielināt diversifikāciju un gūt labumu no aktīvu kategorijām, kurām ir atšķirīgi peļņas modeļi un zemāka korelācija. Ilgos ieguldījumu periodos izteikti diversificētiem portfeļiem pie līdzīgiem riska līmeņiem vajadzētu uzrādīt labākus rezultātus nekā mazāk diversificētiem. Tādēļ pašreizējās finanšu pamatnostādnes tiek ierosināts grozīt šādi. A. Pielāgot absolūtās robežvērtības, kredītreitingus un atmaksāšanas termiņa ierobežojumus Tiek ierosināts izvēlēties dinamiskāku pieeju attiecībā uz īstenošanas tehniskajiem aspektiem, kuriem nepieciešama zināma elastība (piemēram, uz riska, atmaksāšanas termiņa un koncentrācijas robežvērtību noteikšanu). Tādējādi tos varētu precīzāk pielāgot mainīgajiem tirgus apstākļiem un balstīties uz nesen pieņemtajām Komisijas pamatnostādnēm par kopējo uzkrājumu fondu, vienu no pārējiem svarīgākajiem portfeļiem, ko pārvalda Komisija. Aktīvus pārvalda, pamatojoties uz ieguldījumu stratēģiju, kas izpaužas kā stratēģiskais aktīvu izvietojums, atspoguļojot ieguldījumu mērķus un riska pielaidi. Ieguldījumu stratēģiju atspoguļo stratēģiskajā etalonrādītājā. Etalonrādītājs būtu jānosaka saskaņā ar nozarē pieņemto praksi. Arī riska pielaidi varētu definēt plašāk (piemēram, norādot atbilstīgo aktīvu kategorijas un tādus konkrētus riska parametrus kā riskam pakļauto vērtību). Robežvērtības varētu labāk izteikt tirgus vērtības, nevis nosacītu vērtību izteiksmē, un definēt kā kopējā portfeļa tirgus vērtības maksimālo riska darījumu procentuālo vērtību. Tas ļauj precīzāk definēt riska darījumus, jo zema vai negatīva ienesīguma vidē daudzu vērtspapīru cena ir ievērojami augstāka par nominālvērtību (100 %) un to vērtība, iespējams, vairs neatspoguļo šādu riska darījumu patieso ekonomisko vērtību. Vēl viens iemesls, kāpēc uz tirgus vērtību un procentuālu robežvērtību balstīta pieeja ir kļuvusi atbilstošāka, ir gadījumi, kad kopējā portfeļa tirgus vērtība mainās tirgus novērtējuma dēļ vai ienākošo vai izejošo plūsmu ietekmē. Koncentrācijas ierobežojumus varētu precizēt, kas ļautu nošķirt drošākus un riskantākus kredītriska darījumus, piemēram, pieļaujot lielākus riska darījumus tikai ar augstākās kvalitātes (augstas kategorijas) emitentiem. Atbilstīgos instrumentus tiek ierosināts definēt aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, savukārt etalonrādītājs un konkrētie ieguldījumu ierobežojumi tiks noteikti Eiropas Komisijas iekšējos dokumentos. B. Atļaut ieguldījumus citās valūtās Pašlaik finanšu pamatnostādnēs nekas nav teikts par ieguldījumu ārvalstu valūtā atbilstību. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā, ka euro denominētā ieguldījumu daļa pasaules obligāciju tirgū ir tikai aptuveni 25 %. Tādēļ tiek ierosināts skaidri atļaut ieguldījumus pret risku nodrošinātos ASV dolāros denominētos vērtspapīros, ko emitējušas valstis, pārvalstiskas iestādes, valsts varas apakšstruktūras un aģentūras. Konkrētāk, (daļējs) ieguldījums augsti likvīdos ASV dolāros denominētos vērtspapīros, ko izlaidušas šādas struktūras, ļautu piekļūt lieliem un likvīdiem tirgiem, piemēram, ASV valsts parāda vērtspapīru tirgum. Tas varētu būt lietderīgi, ņemot vērā iepriekš minētos likviditātes ierobežojumus euroobligāciju tirgos. Turklāt tas ļautu iegūt riska darījumus ar citām ienesīguma līknēm, un, iespējams, lielākām aktīva turēšanas/norunas cenas samazināšanas iespējām. Valūtas kursa svārstību radīto zaudējumu risku var ierobežot. Ir pieejami instrumenti šādu valūtas risku ierobežošanai, taču pašreizējās finanšu pamatnostādnēs nav norāžu par šāda veida operācijām. Komisija, vienojoties ar grāmatvedi, var nolemt, ka pret risku nodrošinātie ieguldījumi citās valūtās (kas nav ASV dolāri) var nepārprotami kļūt atbilstīgi saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti lēmuma pielikumā. Šādu instrumentu faktiskā izmantošana notiktu ierobežotā apjomā un ņemot vērā attiecīgās izmaksas un dominējošos tirgus apstākļus. C. Paplašināt kopīgo ieguldījumu uzņēmumu darbības jomu Pasaules Bankas speciālistu darba grupa 2014. gadā veica Komisijas finanšu līdzekļu un aktīvu pārvaldības darbību novērtējumu. Pasaules Banka sīki pārbaudīja Komisijas izmantotos procesus un secināja, ka Komisija sasniedz tās pārziņā esošo portfeļu pārvaldības mērķus, ievērojot drošus nozares standartus. Pasaules Banka arī sniedza dažus ieteikumus turpmākai ieguldījumu procesa un atdeves uzlabošanai.

Konkrētāk, tādu fondu gadījumā, kuriem ir ilgtermiņa perspektīva, Pasaules Banka ierosināja ieguldīt daļu šādu fondu līdzdalības kapitālā, iespējams, izmantojot kolektīvo ieguldījumu fondu. Veicot rūpīgu izvēli, šie instrumenti ļauj veikt pietiekami diversificētus kapitāla vērtspapīru riska darījumus. Tā kā kapitāla vērtspapīriem ir salīdzinoši mazāka korelācija ar nemainīgu ienākumu ieguldījumiem, tie ilgtermiņa perspektīvā uzlabotu portfeļa riska/peļņas profilu. No otras puses, aktīvu izvietojums kapitāla vērtspapīros var palielināt portfeļa atdeves svārstīgumu īstermiņā un vidējā termiņā. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi jau ir minēti pašreizējās pamatnostādnēs, taču tie ir saistīti ar prasību, lai kredītreitings nebūtu zemāks par AA, kas faktiski attiecas galvenokārt tikai uz īstermiņa nemainīgu ienākumu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, neiekļaujot lielāko daļu nemainīgu ienākumu un kapitāla fondu, kuriem nav piešķirts kredītreitings. Tāpēc tiek ierosināts precizēt atbilstīgo aktīvu kategoriju un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu tvērumu, lai atļautu kapitāla ieguldījumus, kā arī plašākus nemainīgu ienākumu ieguldījumus, tostarp šādos pietiekami diversificētos uzņēmumos. Rezumējot: tiek ierosināts noteikt kā atbilstīgus vairākus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu veidus (piemēram, naudas tirgus fondus, biržā tirgotus fondus vai kopieguldījumu fondus). Tie dažādā apmērā var nodrošināt diversificētu finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz plaša tirgus indeksiem, dažiem ģeogrāfiskajiem sektoriem un/vai īpašām aktīvu kategorijām, piemēram, nemainīgu ienākumu un/vai kapitāla vērtspapīru kategorijām. D. Atļaut citus riska ierobežošanas instrumentus procentu likmju riska pārvaldībai Procentu likmju atvasinātie instrumenti ir rīki efektīvai procentu likmju riska pārvaldībai, un mūsdienās tos bieži izmanto publiskās finanšu iestādes. Parasti šie tirgi ir arī likvīdi – piemēram, finanšu krīzes laikā regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu tirgus saglabāja ļoti augstu likviditāti salīdzinājumā ar valsts naudas obligāciju tirgu. Šādi instrumenti tiktu izmantoti kopā ar stingrām riska novēršanas procedūrām un IT sistēmām, lai uzraudzītu šā tirgus funkcionālās darbplūsmas un raksturīgos riskus un reaģētu uz tiem. Kā paskaidrots iepriekš, lēmums neparedz šo aktīvu vai instrumentu automātisku izmantošanu. Lēmums tikai pilnvarotu Komisiju veikt šādus ieguldījumus, kad tirgus apstākļi ir labvēlīgi. Izmantojot šīs paplašinātās ieguldījumu pilnvaras, Komisija ievēros piesardzību un pienācīgu rūpību, lai maksimāli palielinātu pozitīvu rezultātu iespējamību. Tā ziņos par lēmumu izmantot šīs pilnvaras savos gada ziņojumos, paskaidrojot, kāpēc paplašināts ieguldījumu spektrs, kā arī par sasniegtajiem rezultātiem, tiklīdz būs pieejami attiecīgie darbības dati. E. Vidisko, sociālo un pārvaldības kritēriju integrācija Tā kā vidiskā, sociālā un pārvaldības (VSP) prakse ieguldījumu atlasē kļūst arvien svarīgāka un Komisijai ir jārāda piemērs šajā jomā, lēmums uzsvērtu to nozīmīgumu aktīvu atlases procesā. Tas ietvertu gan pozitīvu atlasi (lai veicinātu pozitīvu vidisko, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu ieguldījumu izvēlē), gan negatīvu atlasi (to darbību sarakstu, kuras izslēdz no finanšu līdzekļu ieguldīšanas, pamatojoties uz ētiskiem vai morāliem apsvērumiem). 2020/0143 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju



EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Protokolu Nr. 37 par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā: (1)Lai Eiropas Savienība līdz 2050. gadam kļūtu klimatneitrāla, tai ir vajadzīgi “klimata pārmaiņu mazināšanas un resursu efektīvas izmantošanas līderi”, lai līdz 2030. gadam izstrādātu pirmos komerciālos progresīvu tehnoloģiju lietojumus galvenajās rūpniecības nozarēs, bet līdz 2030. gadam – bezoglekļa tērauda ražošanas procesu. (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2003/76/EK Komisijai ir jāpārvalda likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) aktīvi un pēc likvidācijas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvi tā, lai nodrošinātu ilgtermiņa atdevi. Padomes Lēmumā 2003/77/EK ir noteiktas daudzgadu finanšu pamatnostādnes šo aktīvu pārvaldībai. Saskaņā ar Lēmuma 2003/77/EK 2. pantu Komisijai ir jāpārskata vai jāpapildina šīs pamatnostādnes un atkārtoti jānovērtē to darbība un efektivitāte. (3)Lai sniegtu jēgpilnu atbalstu lietderīgiem kopīgiem pētniecības projektiem, kuriem ir kritiskā masa un Savienības pievienotā vērtība ilgtspējas, konkurētspējas, veselības, drošības un darba apstākļu uzlabošanā ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītajās nozarēs, ir jānodrošina, ka šādu projektu finansēšanai līdz 2027. gadam tiek veikti maksājumi, kas saistīti ar gada piešķīrumu, kā definēts un noteikts Lēmuma 2003/76/EK [2. pantā]. Šādi maksājumi būtu jāfinansē no ieguldījumu neto ieņēmumiem un no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot aktīvu daļu, līdz sasniegta gada summa, ko Komisijas izraudzītais dienests noteicis, pamatojoties uz Lēmumu 2003/76/EK un Lēmumu 2008/376/EK. (4)Pieredze, kas gūta pēdējo piecu gadu laikā, kad tika īstenotas finanšu pamatnostādnes (2012.–2017. gads), un izmaiņas finanšu tirgus apstākļos liecina, ka šīs pamatnostādnes ir jāpielāgo. (5)Pēc izņemšanas, kas veikta līdz 2027. gadam saistībā ar gada piešķīrumu, kurš noteikts ar Lēmumu 2003/76/EK, palikušie aktīvi būtu jāpārvalda, pamatojoties uz ilgāka termiņa ieguldījumu periodu, tādējādi nodrošinot turpmāku diversifikāciju. (6)Kopumā lielas aktīvu daļas ieguldīšana uz ilgākiem termiņiem parasti dod lielāku peļņu, kaut gan jāpatur prātā iespēja, ka īstermiņā svārstības var palielināties. Tomēr ieguldījumi būtu jāveic tā, lai nodrošinātu pietiekamu likvīdo aktīvu apjomu gada maksājumiem, ko, pamatojoties uz Lēmumu 2003/76/EK un Lēmumu 2008/376/EK, pieprasa attiecīgais Komisijas dienests. (7)Finanšu pamatnostādnēm būtu jānodrošina elastīgāka pieeja attiecībā uz īstenošanas tehniskajiem aspektiem un jānosaka piemēroti ieguldījumu instrumenti, kas ļautu sasniegt ieguldījumu mērķus. (8)Katra aktīvu kategorija būtu jāaplūko nevis atsevišķi, bet gan atkarībā no tās lomas diversificētā portfelī. Diversifikācija pa aktīvu klasēm vēsturiski rada lielāku atdevi pie līdzvērtīga riska līmeņa. Korelācija starp aktīviem ir būtiska, pieņemot lēmumus par aktīvu sadali saistībā ar kopējo ieguldījumu risku un atdevi. (9)Likvidējamās EOTK aktīvi un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvi būtu jāpārvalda, pamatojoties uz ieguldījumu stratēģiju, kas jāizsaka kā stratēģisks aktīvu izvietojums/etalonrādītājs, kurš atspoguļo ieguldījumu mērķus un aktīvu riska pielaidi. Etalonrādītājs sniedz ilgtermiņa ieguldījumu norādes portfeļu pārvaldniekiem par aktīvu sadalījumu pa dažādām kategorijām. (10)Finanšu pamatnostādnēm būtu jāļauj veikt ieguldījumus ASV dolāros denominētās augsti likvīdās obligācijās, ko emitējušas valstis, pārvalstiskas iestādes, valsts varas apakšstruktūras un valdības aģentūras, lai veicinātu diversifikāciju, vienlaikus atbilstošā mērā ierobežojot ārvalstu valūtas kursa svārstību radīto zaudējumu risku. Komisijai vajadzētu būt iespējai ar Komisijas grāmatveža piekrišanu pieņemt lēmumu par ieguldījumiem citos aktīvos, kas denominēti citu attīstīto valstu un/vai citu dalībvalstu valūtās. Šādu lēmumu pamatā vajadzētu būt pilnībā pamatotiem pierādījumiem par attiecīgā ieguldījuma priekšrocībām attiecībā uz aktīvu darbības rezultātiem. Finanšu pamatnostādnēs būtu jāpaplašina atbilstīgo ieguldījumu klāsts, lai piedāvātu iespēju dažādot riska darījumus pa tirgus indeksiem, noteiktām ģeogrāfiskām zonām un konkrētām aktīvu kategorijām. (11)Finanšu pamatnostādnēs būtu jāatļauj citi finanšu instrumenti, piemēram, regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi un mijmaiņas darījumi, lai pārvaldītu riskus un riska darījumus, piemēram, procentu likmju un valūtas risku. (12)Vidiskā, sociālā un pārvaldības (VSP) prakse ieguldījumu atlasē kļūst arvien svarīgāka, un tā jāņem vērā, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem. Lēmums 2003/77/EK būtu arī jāgroza tā, lai ieviestu VSP praksi, iekļaujot gan pozitīvu atlasi, kas veicina vidisko, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu ieguldījumu izvēlē, gan negatīvu atlasi, proti, to darbību sarakstu, kuras izslēdz no finanšu līdzekļu ieguldīšanas, pamatojoties uz ētiskiem vai morāliem apsvērumiem. (13)Komisijas gada ziņojumā dalībvalstīm par pārvaldības darbībām, kas veiktas saskaņā ar finanšu pamatnostādnēm, būtu jāsniedz informācija par aktīvu sadalījumu pa dažādām kategorijām. Gada pārskatā būtu arī jāizskaidro visas būtiskās izmaiņas stratēģiskajā aktīvu izvietojumā. (14)Tādēļ Lēmums 2003/77/EK būtu attiecīgi jāgroza. (15)Tā kā grozījums ir strukturāli saistīts ar Lēmumu 2003/76/EK, tam būtu jāstājas spēkā tikai no dienas, kad stājas spēkā Lēmums [XXXX/XX], ar ko groza Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu. Ņemot vērā Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 145. pantu, ir lietderīgi, ka šis grozījums stājas spēkā ne agrāk kā 2021. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmumu 2003/77/EK groza šādi. (1)Iekļauj šādu 1.a pantu: