LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 11.7.2012. 
SWD(2012) 196 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai 
par cīņu pret kr āpšanu, kas skar Savien ības finanšu intereses, izmantojot 
krimināltiesības 
{COM(2012) 363 final} 
{SWD(2012) 195 final}  
 
2 
 1. Probl ēmas noteikšana................................................................................................... 3 
2. Subsidiarit ātes principa anal īze.................................................................................... 4 
3. Galvenie politikas m ērķi .............................................................................................. 4 
4. Politikas risin ājumi ...................................................................................................... 5 
4.1. Politikas risin ājumu ietekmes nov ērtējums.................................................................. 6 
4.2. V ēlamais risin ājums..................................................................................................... 7 
4.3. Uzraudz ība un izvērtēšana ........................................................................................... 8 
 
 
3 
 1. PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
 
ES un dal ībvalstīm ir pienākums nov ērst krāpšanu un jebkuras citas nelikum īgas darbības, kas 
ietekmē Savienības finanšu intereses. Šis pien ākums ir noteikts L īguma par Eiropas 
Savienības darbību (LESD) 310. panta 6. punkt ā. LESD 325. pant ā noteikts, ka j āpieņem arī 
pasākumi, kam b ūtu atturoša iedarb ība un kas nodrošin ātu vienlīdzīgus apstākļus. 
 ES jau ir juridisku instrumentu kopums, kas nosaka, ka dal ībvalstīm jāpieņem minim ālie 
noteikumi krimin āltiesībās ES finanšu interešu aizsardz ībai (jo īpaši 1995. gada Konvencija 
par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardz ību, par kr āpšanu, un protokoli attiec ībā uz 
korupciju un nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizāciju). Tom ē
r šie instrumenti ir izr ādījušies 
nepietiekami, lai nodrošin ātu vēlamo aizsardz ību, tādējādi ietekm ējot ES centienu stingri 
ievērot budžetu ticam ību. Konkr ēti, tie attiecas tikai uz nelielu da ļu nelikum īgo darbību, ko 
veic uz ES finanšu interešu r ēķina, tādējādi netiek aptverti daudzi b ūtiski aspekti, kas ir 
regulāri sastopami praks ē. 
 Pastāvošais regul ējums vēl nav pietiekami stingrs, lai gan no ie ņēmumu, gan izdevumu 
viedokļa ierobežotu to l īdzekļu, ko nodok ļu maksātāji ir pieš ķīruši ES, zudumus. Labs 
piemērs šim faktam ir tas, ka 2010. gad ā notikušas pavisam 13 631 nelikum īgas darbības, 
kurās iesaistīti ES līdzekļi (t.s. "pārkāpumi"). Šo pazi ņoto gadījumu rezult āt
ā nelikumīgi tika 
iekasēti un iztērēti ES publiskie l īdzekļi apmēram 2 miljardu euro apm ērā. 
 Dažādie to rīku, kas paredz ēti ES publisko l īdzekļu aizsardz ībai, trūkumi ir saist īti ar šādiem 
aspektiem:  
• ES finanšu interešu aizsardz ībai paredz ēto noteikumu nepietiekama atturoš ā iedarbība;  
• nepilnības pastāvošo aizliegumu īstenošanā, kuru iemesls ir neliel ās jaudas noziedz īgu 
darbību atklāšanai un nepietiekamas turpm ākās darbības, jo tiesved ību rezultāti kopumā ir 
visai pietic īgi; un  
• piesavināto līdzekļu atgūšanas nelielie apm ēri.  
 
No materi ālo krimināltiesību viedok ļa iepriekš uzskait īto problēmu iemesli ir daž ādi.  
• Pirmkārt, noziedz īgo nodar ījumu apjoma nepietiekams defin ējums, kura m ērķis būtu 
aizsargāt ES finanšu interese s, lai noteiktu atbild īgo personu un vajadz īgos jurisdikcijas 
noteikumus, lai ierosin ātu lietu par noziegumiem, kas izdar īti ārvalstīs.  
• Otrkārt, definēto noziedz īgo nodar ījumu kopums ir nepiln īgs ne tikai t ādēļ, ka tiek 
nepietiekami īstenotas esoš ās definīcijas, bet ar ī tādēļ, ka kopum ā ir nepietiekams to 
nodarījumu skaits, kas defin ēti ES līmenī, kā rezultātā pret konkr ētiem nelikum īgu darbību 
veidiem pat visp ār var nebūt aizsardz ības. 
• Treškārt, sankciju veidi un apm ēri bieži ir p ārāk nepietiekami, un jebkur ā gadījumā tie 
būtiski atšķiras dalībvalstu starp ā. Papildus tam, ka tr ūkst atturēšanas elementa un ka 
atšķirības sankcij ās rada netaisn ību, vienlīdzīgu apstākļu trūkums arīdzan mazina uztic ību 
starp tiesu iest ādēm, kurām jāsadarbojas p ārrobežu liet ās saistībā ar ES finanšu interes ēm. 
 
4 
 • Visbeidzot, krimin āltiesību piemērošanā pastāv pārmērīgi šķēršļi. Konkrēti, neraugoties uz 
to, ka sarež ģītām finanšu izmekl ēšanām ir nepieciešams ilgs izmekl ēšanas laiks pirms 
lietas ierosin āšanas, taj ās iestājās noilgums un lietas bija j āizbeidz, kaut tiesa jau bija 
sākusi šīs lietas izskat īt.  
 
ES finanšu intereses ir tikušas negat īvi ietekmētas, jo līdzekļi, kas pien ākas ES, netiek iekas ēti 
tās interesēs, vai arī tos ļaunprātīgi izmanto, p ārkāpjot likuma noteikumus. Nelikum īgas 
darbības ir būtiskas un pietiekami biežas, lai paredz ētu papildu aizsardz ību. 
 Ņemot v
ērā visus iepriekš aprakst ītos iemeslus, ir nepieciešama ap ņēmīga rīcība, lai ar 
pasākumiem, kam ir atturoša iedarb ība, noteiktu vienotu un sam ērīgu aizsardz ības līmeni. 
Nosakot vienl īdzīgus apstākļus visā ES, tiks nostiprin āta ES budžeta un finanšu noteikumu 
efektivitāte un viennoz īmīgi uzlabota visp ārējā uzticēšanās ES finans ēm un krimin āltiesībām. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES PRINCIPA ANAL ĪZE 
 
ES finanšu intereses ir saist ītas ar aktīviem un pas īviem, ko p ārvalda ES vai kas tiek p ārvaldīti 
tās uzdevum ā. Tā kā pēc sava būtības tie atrodas ES kompetences jom ā, tos nevar pien ācīgi 
aizsargāt kāda dalībvalsts viena pati. Par pretkr āpšanas pas ākumiem ir kop īgi atbildīga ES un 
dalībvalstis. 
 Ņemot vērā konkrētos ES noteikumus, ko piem ēro šajā jomā, ES ir visizdev īgākajā pozīcijā, 
lai novērtētu, kādi pasākumi ir nepieciešami un sam ērīgi, lai aizsarg ātu ES finanšu intereses.  
Tas attiecas ar ī uz to, ka krimin āltiesību noteikumiem ES finanšu interešu aizsardz ī
bai ir jābūt 
saskaņotiem. Tikai ES atrodas t ādā stāvoklī, lai izstrādātu vienlīdzīgus  noteikumus, pie ņemot 
saistošus ties ību aktus, kas b ūtu spēkā visās dalībvalstīs, un tādējādi izveidotu tiesisko 
regulējumu, kas ļautu novērst pašreiz ējās situācijas nepiln ības.  
ES krimin āltiesību noteikumu konkr ētā pievienot ā vērtība šajā jomā varētu izpausties k ā 
jauninājums, defin ējot attiecīgos papildu nodar ījumus un sankciju veidus un l īmeņus, ko 
piemērotu vien ādi visās dalībvalstīs, tādējādi īstenojot un ieviešot atzi ņas, kas g ūtas 
Konvencijas Kopienas finanšu interešu aizsardz ībai īstenošanas uzraudz ībā. 
3. GALVENIE POLITIKAS M ĒRĶI 
 
Pamatojoties uz noteiktaj ām problēmām, var identific ēt virkni visp ārējo, konkrēto un darb ības 
mērķu. 
 Vispārējie mērķi.
 
 Nepieļaut un samazin āt ES līdzekļu zudumu. 
 Palielināt uzticēšanos ES atbild ībai par budžeta pareizu izpildi. 
 
Konkrētie mērķi. 
 Ievērojot ES Pamatties ību hartu, atbilst īgi palielin āt aizliegumu attiec ībā uz ES 
finanšu interes ēm atturošo iedarb ību. 
 
5 
  Ievērojot ES Pamatties ību hartu, pan ākt aizliegumu attiec ībā uz konkr ētām 
nelikumīgām darbībām, kas skar ES publiskos l īdzekļus labāku ievērošanu, uzlabojot 
izmeklēšanu rezultativit āti, tostarp aizdom ās turēto identific ēšanu un nelikum īgu 
pārskaitījumu saņēmēju atklāšanu. 
 Ievērojot ES Pamatties ību hartu, pien ācīgi uzlabot nelikum īgās darbībās iesaistīto ES 
publisko l īdzekļu atgūšanas līmeni. 
 Nodrošināt noteikumu ES finanšu interešu aizsardz ībai līdzvērtību un taisn īgumu visā 
ES.  
 Veicināt savstarp ējas uzticēšanās starp dal ībvalstu tiesu iest ādēm palielin āšanu. 
 Palielināt izmekl ētāju un iesp ējamo nodar ījuma izdar ītāju inform ētību par 
noteikumiem, kas nosaka ES finanšu interešu aizsardz ību. 
Darbības mērķi  
 Vajadzētu nodrošin āt pietiekami plašu darb ības jomu, lai aptvertu to noziedznieku 
grupas, kas visb ūtiskāk un/vai biež āk kaitē ES publiskajiem l īdzekļiem. 
 Vajadzētu atbilstīgi paplašin āt nodarījumu skaitu, lai aptvertu ar ī darbību veidus, kas 
visbūtiskāk un/vai visbiež āk kaitē ES publiskajiem l īdzekļiem. 
 Vajadzētu noteikt sankciju veidus un apm ērus, kas b ūtu pietiekami, lai nodrošin ātu 
taisnīgumu ES publisko l īdzekļi aizsardz ībā visā ES, vienlaikus nodrošinot 
samērīgumu. 
 Vajadzētu ietvert skaidrus un atbilst īgus saistītos noteikumus, lai veicin ātu izpildi.  
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
 
Sīkāk ir apskat īti pieci risin ājumi:   
 1. risinājums
 – pašreiz ējā stāvokļa saglabāšana (pamatscen ārijs), apvienojot ar esošo 
instrumentu īstenošanas nep ārtrauktu uzraudz ību; 
 2. risinājums
 – neleģislatīvs pasākums, lai palielin ātu profesion āļu un iesp ējamo pārkāpuma 
izdarītāju inform ētību, veicin ātu noteikumu izpratni un piem ērošanu, tostarp veicot 
paraugprakses un inform ācijas par liet ām apmaiņu; 
 3. risinājums
 – leģislatīvs instruments, kas p ārveido Konvenciju par Ei ropas Kopienu finanšu 
interešu aizsardz ību un tās protokolus jaunajiem L īguma noteikumiem atbilstoš ā instrument ā, 
vienlaikus uzlabojot t ā noteikumu saskan ību; 
 4. risinājums
 – leģislatīvs instruments, kas prasa dal ībvalstīm tuvināt to krimin āltiesību 
noteikumus nol ūkā atbilstīgi paplašin āt piemērošanas jomu, iek ļaut konkr ētus jaunus 
nodarījumu veidus, pastiprin āt minimālo sankciju veidus un apm ērus ES finanšu interešu 
aizsardzībai; 
 
 
6 
 5. risinājums  – leģislatīvs instruments ar tieši piem ērojamiem materi ālo krimin āltiesību 
noteikumiem ES finanš u interešu aizsardz ībai, tostarp prec īzi sankciju apm ēri (norādot 
minimālo un maksim ālo apmēru). 
4.1. Politikas risin ājumu ietekmes nov ērtējums 
1. risinājums:  šā risinājuma efektivit āte nosprausto m ērķu sasniegšan ā tomēr ir ļoti zema vai 
tās nav. Nav gaid āms, ka šā politikas risin ājuma ietekme uz pamatties ībām, valstu tiesu 
sistēmām vai ekonomikas un finanšu jom ām būs lielāka nekā esošajam tiesiskajam 
regulējumam.  
 
2. risinājums:  šā risinājuma efektivit āte uzskatāma par zemu, jo tur, kur ar ī šobrīd netiek 
piemērotas krimin āltiesības, nevar g ūt papildu rezult ātus atturēšanas un izpildes jom ā. 
Ietekme ekonomikas un finanšu jom ā tiek lēsta + 37 miljonu euro apm ērā ES līmenī, 
pateicoties efekt īvākai lietu turpin āšanai dalībvalstu ties ās, kā rezultātā palielināsies atgūto 
līdzekļu apjoms, Komisijai rastos papildu izmaksas 3 miljonu euro apm ērā, jo īpaši saistībā ar 
mācību pasākumiem. Šis politikas risin ājums atbilst sam ērīguma pras ībām.  
 3. risinājums:
 šā politikas risin ājuma efektivit āte ir visai pietic īga, un nav gaid āms, ka tā 
ietekme uz pamatties ībām un valstu tiesu sist ēmām būs ievērojami liel āka nekā esošajam 
regulējumam. Pozit īva ietekme uz ES budžetu tiek l ēsta 17 miljonu euro apm ērā, pateicoties 
labākai izpildei un l īdzekļu atgūšanai, savuk ārt dalībvalstīm varētu rasties papildu izmaksas 
3 miljonu euro apm ērā saistībā ar likumdošanas procesu. Ņemot vērā lielo struktur ālo nozīmi 
ES integrit ātei, pirktsp ējai un reput ācijai, un minim ālo papildu iejaukšanos, sal īdzinot ar 
esošo regul ējumu, var apgalvot, ka pas ākums ir sam ērīgs ar nosprausto m ērķi. Tomēr tā 
pievienotā vērtība nodokļu maksātāju līdzekļu aizsardz ībai ir ļoti neliela. 
 4. risinājums:
 sagaidāms, ka šim risin ājumam būs vidēja līdz augsta efektivit āte ES līdzekļu 
zudumu samazin āšanā un ES centienu stingri iev ērot budžetu ticam ības atjaunošan ā, 
vienlaikus tom ēr neveicot visus teor ētiski iespējamos krimin āltiesību pasākumus un piln ībā 
nesaskaņojot sankciju veidus un apm ērus. Esošo nodar ījumu plaš ākas defin īcijas uzlabo 
atbilstību sankciju jom ā visā ES, tiek uzlabota tiesnešu savstarp ējā uzticēšanās un tādējādi 
veicināta izpilde  un līdzekļu atguve  pārrobežu liet ās. Definējot plašākus un jaunus attiec īgu 
noziedzīgu nodar ījumu veidus, k ā arī bargākus sankciju veidus un apm ērus saistībā ar 
kaitējumu ES finanšu l īdzekļiem, tas noz īmētu, ka atturēšanas  no šādiem nodar ījumiem 
rezultāts būtu augsts. T āpat šīs kopīgās definīcijas un minim ālo sankciju noteikumi uzlabo 
atbilstību sankciju jom ā visā ES, tādējādi arī tiesnešu savstarp ējo uzticēšanos, kas savuk ārt 
veicina izpildi  un līdzekļu atguvi  pārrobežu liet ās.  
Risinājumam b ūtu vidēja ietekme uz pamatties ībām, jo taj ā ir definēti jauni noziedz īgi 
nodarījumi un paplašin āta piemērošanas joma attiec ībā uz esošajiem noziedz īgajiem 
nodarījumiem, vienlaikus pastiprinot minim ālo sankciju veidus un apm ērus. Šie pas ākumi 
kalpo tam, lai sasniegtu Savien ībā atzītos vispārējas nozīmes mērķus (skatīt Pamatties ību 
hartas 52. panta 1. punktu), un konkr ēti, lai nodrošin ātu iedarbīgus un atturošus pas ākumus 
ES finanšu interešu aizsardz ībai. Ņemot vērā to, ka aizvien palielin ās pārkāpumu un 
gadījumu, kuros past āv aizdomas par kr āpšanu, skaits, un pašreiz ējo PIF Konvencijas 
pasākumu neefektivit āti, šie pas ākumi nosaka vien īgi to, kas ir vajadz īgs šā mērķa 
sasniegšanai.  Tiek lēsts, ka, pateicoties lab ākai atturē
šanai (samazinot l īdzekļu zudumu), izpildei un 
līdzekļu atguvei (palielinot atgriezto l īdzekļu apjomu), ES l īmenī tiktu gūti ieņēmumi 
471 miljonu euro apm ērā, pie kam dal ībvalstu līmenī organizatorisk ās un administrat īvās 
 
7 
 izmaksas 29 miljonu euro apm ērā būtu salīdzinoši zemas un konkr ēti saistītas ar 
likumdošanas darbu.  Ņemot vērā ES publisko l īdzekļu aizsardz ības lielo struktur ālo nozīmi ES integrit ātei, 
pirktspējai un reput ācijai, no vienas puses, un atbilst īgi paplašin āto tvērumu, pateicoties 
noziedzīgu nodarījumu defin īcijām un ticamiem minim ālo sankciju apm ēriem, no otras puses, 
ir ievērots proporcionalit ātes kritērijs. 
Tā kā šim politikas risin ājumam ir b ūtiska ietekme uz attur ēšanu, izpildes iesp ējām un 
līdzekļu atgūšanas apm ēriem, tiek uzskat īts, ka tam b ūs vidēja līdz augsta efektivit āte. 
 
5. risin
ājums:  šā risinājuma efektivit āte tiek uzskat īta par tikpat augstu k ā 4. risinājumā, jo tas 
piemērotu plašākas un jaunas nodar ījumu defin īcijas, noteiktu pietiekamu sankciju veidus un 
apmērus un ietvertu noteikumus, kas atvieglo piem ērošanu attiec ībā uz noziedz īgajiem 
nodarījumiem. Tam b ūtu ievērojama pozit īva ietekme uz attur ēšanu, izpildes iesp ējām un 
līdzekļu atgūšanas apm ēriem. Šā politikas risin ājuma ietekme uz pamatties ībām un krimin ālās 
tiesvedības sistēmām ir vidēja – tāpat kā 4. risinājumā, bet ar papildu ietekmi, kas izpaustos 
tādējādi, ka ES ties ību akti būtu tieši jāpiemēro kriminālprocesam un soda noteikšanai.  
Tā būtu būtiska ietekme uz valstu tiesu sist ēmām, jo valstu krimin āltiesu iest ādēm vajadzētu 
tieši piem ērot ES krimin āltiesību aktus.  
Ekonomikas un finanšu jom ā ietekme ir gaid āma līdzīga kā 4. risinājumā. 
Ņemot vērā ES publisko l īdzekļu aizsardz ības lielo struktur ālo nozīmi ES integrit ātes, 
pirktspējas un reput ācijas nodrošin āšanai, no vienas puses, un atbilst īgi paplašin āto tvērumu, 
pateicoties noziedz īgu nodarījumu defin īcijām un ticamiem minim ālo sankciju l īmeņiem, no 
otras puses, vajadz ētu būt ievērotam proporcionalit ātes kritērijam, lai gan iejaukšan ās apmērs 
un ietekme uz pamatties ībām ir nedaudz liel āka nekā 4. risinājumā, savukārt finansi ālā 
ietekme neb ūs ievērojami lab āka. 
4.2. Vēlamais risin ājums 
Iepriekš min ēto risinājumu ietekmes sal īdzinošais nov ērtējums ļauj secināt, ka visp ārējo un 
konkrēto mērķu sasniegšanai efekt īvi ir divi risin ājumi – 4. un 5. risin ājums. Tom ēr no 
efektivitātes viedok ļa 4. risin ājums ir saist īts ar maz āku iejaukšanos dal ībvalstu tiesu 
sistēmās.  
 
Galvenā atšķirība starp 4. un 5. risin ājumu ir dal ībvalstu r īcības brīvība, kuras 4. risin ājuma 
gadījumā attiecībā uz noziedz īgiem nodar ījumiem PIF Konvencijas izpratn ē var lielā mērā saglabāt 
savu krimin āltiesību sistēmu un pieeju likumdošanai, pat paredzot stingr ākus noteikumus nek ā ES 
instrument ā,  
savukārt 5. risin ājumam rakstur īgi, ka dal ībvalstu prokuroriem un krimin āltiesām ES noteikumi 
būtu jāpiemēro stingri un bez groz ījumiem.  
4. politikas risin ājums 
 5. politikas risin ājums 
 
• Direktīva • Regula 
• Nodrošinātu liel āku aizsardz ību, 
vienlaikus ļaujot dal ībvalstīm paredz ēt 
plašākus noteikumus  • Paredzētu vienu negroz āmu noteikumu 
kopumu  ES finanšu interešu aizsardz ībai 
krimināltiesībās 
• Paredzētu minimālās definīcijas tiem 
nodarījumiem, attiec ībā uz kuriem 
dalībvalstis var r īkoties plaš āk, piemēram, 
pievienojot smagus nodar ījumus vai • Noteiktu aptverto p ārkāpumu veidu 
visaptverošas defin īcijas  
 
8 
 atbildību par rupju nolaid ību 
• Ietvertu minimālos noteikumus  par 
sankciju veidiem un apm ēriem • Noteiktu negrozāmus sankciju veidus un 
apmērus 
• Ietvertu papildu noteikumus, kas 
dalībvalstīm jātransponē, ievērojot to 
tiesību tradīcijas  • Ietvertu visaptverošu un noš ķirtu 
papildu noteikumu kopumu , kas dažos 
gadījumos, iesp ējams, atšķirtos no valstu 
likumdošanas trad īcijām krimin āltiesību 
jomā, un kas b ūtu atrodams cit ā 
instrument ā, ne valsts krimin ālkodeksā 
• Dalībvalstu prokurori un tiesas piem ērotu 
valsts transpon ēšanas pas ākumus  
atbilstoši valsts likumdošanai 
krimināltiesību jomā • Dalībvalstu iest ādēm regulas  noteikumi 
būtu jāpiemēro tieši 
 
Tādēļ vēlamais risin ājums ir 4. risin ājums .  
 Vēlamais risin ājums palielin ātu ES finanšu interešu aizsardz ību gan paplašinot 
krimināltiesisko aizsardz ību uz darb ībām, kas ir smagi nodar ījumi un/vai īpaši kaitniec īgas 
nelikumīgas darbības, kuras šobr īd nav PIF Konvencijas darb ības jomā, gan paredzot 
minimālo sankciju veidus un apm ērus, ko piem ērotu esošajiem un jaunajiem nodar ījumu 
veidiem, t ādējādi nodrošinot vienl īdzīgus noteikumus un ties ību aktu skaidr ību visā ES. 
 4. risinājums ir sam ērīgs ar tā likumīgajiem m ērķiem, jo neviens no alternat īvajiem 
risinājumiem nav tik rezultat īvs, efektīvi apvienojot ierobežot ā
s izmaksas un efektivit āti 
iepriekš 3. sada ļā noteikto m ērķu sasniegšan ā. Lai arī leģislatīva pasākuma vēlamais 
risinājums liks vair ākām dalībvalstīm veikt izmai ņas to krimin āltiesībās, lai īstenotu direkt īvu, 
tomēr šķiet, ka nav pieejams neviens cits l īdzvērtīgi efektīvs līdzeklis, lai sasniegtu visp ārējos 
un konkrētos politikas m ērķus.  
 
4.3. Uzraudzība un izv ērtēšana 
Lai dalībvalstis iek ļautos transpon ēšanas laikposm ā, iespējamie riski saist ībā ar īstenošanu ir 
noteikti un to risin ājumi tiek pied āvāti īstenošanas pl ānā, kas pievienots priekšlikumam. 
 Ir paredzēts atbilstošs uzraudz ības un izv ērtēšanas meh ānisms, kas liktu dal ībvalstīm ziņot par 
leģislatīvu vai nele ģislatīvu pasākumu – atkar ībā no ierosin āto izmaiņu veida – efekt īvu 
īstenošanu. Dal ībvalstu sniegtie dati (saska ņā ar LESD 325. panta 5. punktu) Eurostat , 
Eirobarometram, Eiropas Sod āmības reģistru inform ācijas sistēmai ( ECRIS ), kas jāizveido, un 
Eiropas Padomei ļaus veidot noder īgu pamatu situ ācijas uzraudz ībai un veikt ex post  
novērtējumu par š īs iniciatīvas ietekmi, sal īdzinot ar dal ībvalstu sniegtajiem datiem pirms 
iniciatī
vas stāšanās spēkā. Papildus dal ībvalstu sniegtajiem kvantitat īvajiem datiem tiks 
izmantoti citi avoti kvalitat īvai inform ācijai par likumdošanas un praktisko atbilst ību 
Savienības noteikumiem no dal ībvalstīm, tām ziņojot par kr āpšanu, no Tiesiskuma foruma, 
Eiropas Biroja kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) un Eurojust .  
Vienu līdz trīs gadus p ēc priekšlikuma īstenošanas dienas Komisija veiks īpašu emp īrisku 
pētījumu, galveno uzman ību pievēršot datu v ākšanai.