[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 10.12.2009 COM(2009)682 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu(Kopsavilkums) — Padomes ieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar EK līguma 276. pantu, Euratom līguma 180.b pantu, vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas 147. pantu un EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu {SEC(2009) 1700} SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (Kopsavilkums) — Padomes ieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar EK līguma 276. pantu, Euratom līguma 180.b pantu, vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas 147. pantu un EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu {SEC(2009) 1700} 1 PREAMBULA 3 I. Padomes ieteikumi par vispārējo budžetu 4 A) Ievads (Komisijas dienestu darba dokuments, 1. un 2. punkts) 4 B) 1. nodaļa — Ticamības deklarācija ( DAS ) un apstiprinošā informācija (Komisijas dienestu darba dokuments, 3. un 4. punkts) 4 C) 2. nodaļa — Komisijas iekšējā kontrole (Komisijas dienestu darba dokuments, 5.–12. punkts) 4 D) 3. nodaļa — Budžeta pārvaldība (Komisijas dienestu darba dokuments, 13.–20. punkts) 5 E) 4. nodaļa — Ieņēmumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 21. punkts) 5 G) 6. nodaļa — Kohēzija (Komisijas dienestu darba dokuments, 26.–29. punkts) 6 H) 7. nodaļa — Pētniecība, enerģētika un transports (Komisijas dienestu darba dokuments, 30.–35. punkts) 6 I) 8. nodaļa — Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās (Komisijas dienestu darba dokuments, 36.–47. punkts) 7 J) 9. nodaļa — Izglītība un pilsoniskums (Komisijas dienestu darba dokuments, 48.–53. punkts) 7 K) 10. nodaļa — Ekonomika un finanses (Komisijas dienestu darba dokuments, 54.–58. punkts) 8 L) 11. nodaļa — Administratīvie un citi izdevumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 59.–65. punkts) 8 II. Revīzijas palātas īpašie ziņojumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 66.–85. punkts) 8 III. Eiropas Attīstības fondi (Komisijas dienestu darba dokuments, 86.–88. punkts) 8 IV. Prasības attiecībā uz konkrētām aģentūrām (Komisijas dienestu darba dokuments, 89.–90. punkts) 9 PREAMBULA Kā noteikts līgumos un finanšu regulās, Komisija ir sagatavojusi ziņojumus par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu, kas ir saistīti ar Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu un ar rezolūcijām, par kurām Eiropas Parlaments balsoja 2009. gada 23. aprīlī. Šis ziņojums par paveikto darbu attiecas uz Padomes izvirzītajām prasībām. Atsevišķs ziņojums par paveikto darbu sagatavots par Parlamenta izvirzītajām prasībām. Saistībā ar 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisija ir konstatējusi 90 Padomes prasības Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 44 prasībām vajadzīgie pasākumi jau ir veikti, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Attiecībā uz pārējām 46 prasībām Komisija piekrīt veikt Padomes prasītos pasākumus. Kopsavilkuma ziņojumus par paveikto darbu, kas tiek publicēti visās ES oficiālajās valodās, papildina Komisijas dienestu darba dokumenti, kuros sniegtas sīki izstrādātas atbildes par katru konkrēto prasību. Atbildēs norādītas darbības, ko Komisija ir paredzējusi veikt vai jau ir veikusi, kā arī prasības, kuras Komisija neievēros vai nevar ievērot. Tulkošanas ierobežojumu dēļ sīki izstrādātie dienestu darba dokumenti tiek publicēti angļu, franču un vācu valodā. Katrā kopsavilkuma ziņojumu nodaļā ir savstarpējas norādes uz attiecīgajiem punktiem dienestu darba dokumentos. I. PADOMES IETEIKUMI PAR VISPāRēJO BUDžETU A) Ievads (Komisijas dienestu darba dokuments, 1. un 2. punkts) KOMISIJA PIEKRīT TAM, KA VIENKāRšOšANAI IR SVARīGA LOMA, SAMAZINOT ES POLITIKAS JOMU īSTENOšANā PIEļAUTāS KļūDAS. TOMēR ZINāMA NOTEIKUMU UN ATBILSTīBAS KRITēRIJU SAREžģīTīBAS PAKāPE IR NENOVēRšAMA, JO TIE BIEžI VIEN TIEK NOTEIKTI KONKRēTU POLITIKAS MēRķU SASNIEGšANAI, BET šIE POLITIKAS MēRķI TIEK IZVIRZīTI SAREžģīTā LIKUMDOšANAS PROCEDūRā. JāNORāDA, KA 2007.–2013. GADA JURIDISKAJOS PAMATOS IR IESTRāDāTI UZLABOJUMI. 2009. GADA MAIJā TIKA NOLEMTS PAR TURPMāKIEM STRUKTūRFONDU VIENKāRšOšANAS PASāKUMIEM, PIEMēRAM, PAR IESPēJU DEKLARēT IZMAKSAS PēC VIENOTāM LIKMēM, VIENīBAS IZMAKSāM UN VIENREIZēJIEM MAKSāJUMIEM. SAGAIDāMS, KA ATBILSTīBAS NOTEIKUMU VIENKāRšOšANAS IETEKME UZ KļūDU īPATSVARU KļūS REDZAMA VIDēJā VAI ILGāKā LAIKA POSMā. LAUKSAIMNIECīBAS JOMā „VESELīBAS PāRBAUDE”, PAR KO VIENOJāS 2008. GADA NOVEMBRī, ARī IR BIJUSI PAMATS TURPMāKIEM VIENKāRšOJUMIEM, CITA STARPā ATTIECīBā UZ PRASīJUMU NOTEIKUMIEM. TURKLāT 2009. GADA OKTOBRī KOMISIJA NāCA KLAJā AR ZIņOJUMU, KURā PAUSTA REAKCIJA ATTIECīBā UZ 39 VIENKāRšOšANAS IEROSINāJUMIEM, KO DALīBVALSTIS KOPīGI IESNIEDZA KOMISIJAI APRīLī. MINēTAIS ZIņOJUMS TIKS APSPRIESTS LAUKSAIMNIECīBAS PADOMē 2009. DECEMBRī. Komisija pašlaik Finanšu regulas trīsgadu pārskatīšanas sagatavošanas darbu kontekstā strādā pie tā, lai noteiktu jomas, kurās iespējami turpmāki vienkāršojumi. Vienkāršojumi varētu attiekties uz dotācijām, jo īpaši atbilstības noteikumiem, uz pārvaldības metodēm, kuru noteikumi ir pastāvīgi kļuvuši arvien sarežģītāki un ir kritiski svarīgi efektivitātes un rezultātu uzlabošanā, jo īpaši ārējā atbalsta jomā, un uz kontroles pasākumiem. Komisija arī pētīs nozaru tiesību aktu turpmākas vienkāršošanas principus nākamajai pamataktu kārtai, kam jāstājas spēkā no 2014. gada. Atbilstības noteikumu sarežģītības pakāpei ir tieša saikne ar pārbaužu intensitāti un izmaksām, lai gūtu pietiekamu pārliecību par darījumu likumību un pareizību. Ja tiks nolemts vienkāršot atbilstības noteikumus un šie noteikumi tiks faktiski īstenoti (piemēram, vairāk izmantojot vienreizējus maksājumus un vienotas likmes vai akceptējot valsts atbilstības noteikumu piemērošanu gadījumos, kad dalībvalstis nodrošina līdzfinansējumu), attiecīgajos darījumos būs mazāka kļūdu iespējamība, kas dos iespēju samazināt pārbaužu apjomu (pārbaudes iespējams vērst uz rezultātiem, nevis uz resursiem) un tādējādi samazināt pārbaužu izmaksas. B) 1. nodaļa — Ticamības deklarācija ( DAS ) un apstiprinošā informācija (Komisijas dienestu darba dokuments, 3. un 4. punkts) ATTIECīBā UZ PāRSKATIEM KOMISIJA, Kā VIENMēR, PIENāCīGI ņEMS VēRā REVīZIJAS PALāTAS PIEZīMES UN IETEIKUMUS SISTēMU UZLABOšANAI. ATTIECīBā UZ INFORMāCIJU PAR FINANšU LīDZEKļU ATGūšANU JāNORāDA, KA 2008. GADā TIKA IEVIESTS JAUNS IT INSTRUMENTS, KAS DOD IESPēJU UZLABOT INFORMāCIJAS UZTICAMīBU UN PILNīGUMU PAR KļūDU LABOšANU, IESKAITOT IEPRIEKšēJO GADU MAKSāJUMOS PIEļAUTāS KļūDAS. TURKLāT SASKAņā AR RīCīBAS PLāNU ATTIECīBā UZ STRUKTūRFONDIEM KOMISIJA AKTīVāK STRāDā PIE Tā, LAI NO DALīBVALSTīM SAņEMTU UZTICAMU INFORMāCIJU PAR FINANšU KOREKCIJāM UN LīDZEKļU ATGūšANU FINANSēJUMA DALīTāS PāRVALDīBAS KONTEKSTā. C) 2. nodaļa — Komisijas iekšējā kontrole (Komisijas dienestu darba dokuments, 5.–12. punkts) KOMISIJA 2009. GADA SāKUMā PIEņēMA IETEKMES ZIņOJUMU PAR KOMISIJAS RīCīBAS PLāNU INTEGRēTAS IEKšēJāS KONTROLES STRUKTūRAS IEVIEšANAI (COM(2009)43). LīDZ 2008. GADA BEIGāM BIJA PABEIGTI 13 NO SāKOTNēJIEM 16 PASāKUMIEM, BET TRīS PASāKUMUS VAI NU NEBIJA IESPēJAMS īSTENOT, VAI TIE TIKA PAVEIKTI CITā VEIDā. Komisijas dienestu 2008. gada darbības pārskatos arī ir iekļauti rīcības plāni, kā uzlabot konkrētu iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti. Pildot 2007. gada kopsavilkuma ziņojumā ietvertās apņemšanās, Komisija veica papildu pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārskatos un deklarācijās tiek iekļauts uzraudzības un kontroles sistēmu saskanīgs izvērtējums ar precīziem skaidrojumiem, norādot iemeslus un kontroles procesus, kā rezultātā atrunas tiek izteiktas vai atsauktas, vai netiek izteiktas. Attiecībā uz finanšu līdzekļiem, kurus dalībvalstis pārvalda saskaņā ar dalītās pārvaldības noteikumiem, Komisija turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, lai gada kopsavilkumiem būtu lielāka pievienotā vērtība. 2008. gadā visas dalībvalstis bija ievērojušas tiesību aktos noteiktos pienākumus. Septiņas dalībvalstis[1] bija ievērojušas Komisijas norādījumos iekļauto ierosinājumu strukturālo pasākumu gada kopsavilkumiem pievienot ticamības deklarāciju. Tādi pievienotās vērtības elementi kā šī deklarācija ir uzskatāmi par lietderīgiem elementiem, kas palīdz gūt pārliecību par sistēmu efektīvu darbību. Komisija ir atkārtoti pārskatījusi minētās norādes, papildinot daļu par vispārīgo analīzi un skaidrojot šā varianta izmantošanas priekšrocības. Komisija uzskata, ka pieļaujamā kļūdu riska jēdziens pavērs iespēju gūt skaidru priekšstatu par vispārīgās kontroles sistēmas izmaksu lietderību, un turpina šo darbu, ņemot vērā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā pausto pozitīvo viedokli. Veicamo darbu veids un grafiks būs dažāds atkarībā no konkrētajām politikas jomām un to vairākgadu īstenošanas — attiecībā uz kohēzijas politiku mērķis būs analizēt 2010. gadu, proti, pirmo gadu, kad uz lielāko izdevumu daļu attieksies 2007.–2013. gada tiesību aktu pastiprinātie kontroles noteikumi. Tā kā statistikas dati par šā plānošanas perioda kontroles izmaksām kļūs pieejami turpmāko divu gadu laikā, Komisija plāno pakāpeniski līdz 2012. gada beigām sniegt analīzi par pieļaujamo kļūdu risku dažādajās politikas jomās. Komisija izteiks konkrētus priekšlikumus par pieļaujamo risku pētniecības, enerģētikas, transporta un lauku attīstības jomā 2010. gada pirmajā pusē un ārējā atbalsta, attīstības, paplašināšanās un administratīvo izdevumu jomā — 2010. gada otrajā pusē. D) 3. nodaļa — Budžeta pārvaldība (Komisijas dienestu darba dokuments, 13.–20. punkts) KOMISIJA TURPINA STRāDāT PIE Tā, LAI BUDžETA PLāNOšANA JAU PROVIZORISKā BUDžETA PROJEKTA SAGATAVOšANAS POSMā BūTU REāLISTISKA UN PIETIEKAMA. TAS NOZīMē, KA RūPīGI TIEK ANALIZēTAS DALīBVALSTU IZDEVUMU PROGNOZES, TāDēJāDI UZLABOJOT TO LIETDERīBU BUDžETA PLāNOšANā. KOHēZIJAS POLITIKAS JOMā KOMISIJA PIRMS STARPPOSMA MAKSāJUMU VEIKšANAS RūPīGI VēRTē ARī DALīBVALSTU PāRVALDīBAS UN KONTROLES SISTēMU APRAKSTUS 2007.–2013. GADAM, KURIEM PIEVIENOTS NEATKARīGAS REVīZIJAS STRUKTūRAS SNIEGTS ATBILSTīBAS NOVēRTēJUMS. Komisija ir turpinājusi uzlabot ziņojumus par Kopienas programmu īstenošanu un nesamaksātajām saistībām ( RAL ). 2008. gada pārskatos ir sniegti pilnīgāki un uzticamāki līdzekļu atgūšanas rādītāji. E) 4. nodaļa — Ieņēmumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 21. punkts) KOMISIJA CIEšā SADARBīBā AR DALīBVALSTīM NESEN ieviesa pārvaldības apmeklējumus, lai pievērstos ilgstoši neatrisinātām atrunām par PVN pašu resursiem. Ar šīm mērķtiecīgajām darbībām jau ir izdevies atcelt vairākas atrunas, tostarp dažas no visilgāk neatrisinātajām. F) 5. nodaļa — Lauksaimniecība un dabas resursi (Komisijas dienestu darba dokuments, 22.–25. punkts) Lauku attīstības jomā dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai visi pasākumi būtu pārbaudāmi un kontrolējami, kā arī nodrošināt atbilstības noteikumu ievērošanu. Turklāt periodā, kas sākas no 2007. gada, izdevumu pārvaldības un kontroles sistēma ir pielīdzināta KLP pirmā pīlāra ELGF sistēmai[2]. Tādējādi ELGF sistēmas atzītās priekšrocības attieksies arī uz lauku attīstības izdevumiem. Attiecībā uz IAKS Grieķija ir ievērojusi savu rīcības plānu un izveidojusi jaunu zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS), kas jau darbojas. Grieķijas iestādes pirmo reizi izmantos jauno sistēmu 2009. gada prasījumu procedūras laikā. Komisija turpinās stingri uzraudzīt IAKS procedūru Grieķijā. Dalībvalstīm ir pienākums atgūt atklāto pretlikumīgo izdevumu summas no galīgajiem saņēmējiem. Tomēr līdzekļu atgūšana no galīgajiem saņēmējiem bieži vien nav iespējama, jo atklātās problēmas ir saistītas ar dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumiem. Šādos gadījumos dalībvalstīm piemērotās finanšu korekcijas, izmantojot atbilstības pārbaudes mehānismu, ir nopietns stimuls dalībvalstīm uzlabot šīs sistēmas un tādējādi novērst pretlikumīgus maksājumus vai atklāt tos un atgūt attiecīgās summas no galīgajiem saņēmējiem. Līdz ar to atbilstības pārbaude veicina arī darījumu likumīgumu un pareizību galīgo saņēmēju līmenī. Komisija ir gandarīta par Padomes atbalstu 50/50 noteikuma piemērošanai, kas dalībvalstīm ir spēcīgs stimuls nodrošināt pretlikumīgo maksājumu ātru un efektīvu atgūšanu no galīgajiem saņēmējiem, kā arī par atbalstu atbilstības pārbaudei kā instrumentam, kas dod iespēju pasargāt Kopienas budžetu no izdevumiem, kuri no tā nebūtu jāsedz. Komisija ir gandarīta arī par to, ka Padome atzīst, ka ir uzlabojusies maksājumu aģentūru atbildība un ka šajā jomā ir gūti panākumi. G) 6. nodaļa — Kohēzija (Komisijas dienestu darba dokuments, 26.–29. punkts) LAI UZLABOTU KOHēZIJAS POLITIKAS KONTROLES SISTēMAS EFEKTIVITāTI, TIEK TURPINāTI GAN PREVENTīVI, GAN KORIģēJOšI PASāKUMI. ATTIECīBā UZ 2000.–2006. GADA PROGRAMMU NOSLēGšANU GALVENAIS UZSVARS IR UZ ATBRīVOšANOS NO PRETLIKUMīGIEM IZDEVUMIEM, VEICOT FINANšU KOREKCIJAS, UN UZ PROGRAMMU SLēGšANAS STRUKTūRU DARBU, LAI NODROšINāTU, KA PRETLIKUMīGU IZDEVUMU NENOVēRSTAIS RISKS SLēGTAJāS PROGRAMMāS IR ZEMS. ATTIECīBā UZ 2007.–2013. GADA PERIODU TURPINāS PREVENTīVAIS POSMS: TIEK PABEIGTA JAUNO PROGRAMMU ATBILSTīBAS NOVēRTēJUMA PROCEDūRA, NODROšINāTI NORāDīJUMI UN APMāCīBA, Kā ARī VIENKāRšOTI DARBīBAS NOSACīJUMI. Ir ieviesti vairāki vienkāršojumi, piemēram, attiecībā uz finansiāli ienesīgiem projektiem un vienotu likmju un vienreizēju maksājumu izmantošanu atsevišķu rezultātu sasniegšanai. Ekonomikas lejupslīdes kontekstā tika ieviesti vēl papildu vienkāršojumi, lai radītu iespēju ātrāk veikt maksājumus kohēzijas politikas jomā (Regula Nr. 284/2009). Vajadzības gadījumā Komisija izdod norādījumus par vienkāršoto noteikumu piemērošanu, piemēram, par vienotajām likmēm un finansiāli ienesīgiem ieguldījumiem. Saskaņā ar rīcības plānu par Komisijas uzraudzības lomas stiprināšanu tā ir veikusi pasākumus, lai paātrinātu procedūras un samazinātu lieku kavēšanos maksājumu apturēšanas un finanšu korekciju piemērošanā, ja revīzijā ir tikušas konstatētas nopietnas nepilnības. To atspoguļo lielais maksājumu apturēšanas lēmumu skaita un finanšu korekciju apjoma pieaugums 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu. H) 7. nodaļa — Pētniecība, enerģētika un transports (Komisijas dienestu darba dokuments, 30.–35. punkts) KOMISIJA IR IZSTRāDāJUSI KONTROLES UN REVīZIJAS STRATēģIJU, KURAS MēRķIS IR NODROšINāT SASKAņā AR VAIRāKGADU PēTNIECīBAS PAMATPROGRAMMāM VEIKTO IZDEVUMU LIKUMīGUMU UN PAREIZīBU. STRATēģIJAS NOLūKS IR ATKLāT UN LABOT VISAS KļūDAS, KURAS NAV BIJIS IESPēJAMS NOTEIKT PIRMS MAKSāJUMA VEIKšANAS. TO PANāK AR ex post revīziju un pārmaksāto summu atgūšanu, tostarp attiecībā uz nepārbaudītiem līgumiem, kas noslēgti ar finansējuma saņēmējiem ar problēmu atkārtošanās vēsturi. Līdz ar Septīto pamatprogrammu ir ieviesti vairāki svarīgi vienkāršojumi. Dalībnieku garantiju fonda ieviešana ir devusi iespēju ievērojami samazināt ex ante finanšu pārbaužu skaitu un aizsardzības pasākumu izmantošanu. Šis fonds aizstāj līgumslēdzēju kolektīvo finansiālo atbildību, kas paredzēta Sestajā pamatprogrammā. Metodoloģijas sertificēšanas ieviešana Septītajā pamatprogrammā nozīmē, ka vajadzīgs mazāk sertifikātu un mazāk ex post pārbaužu. Ar e-Septītās pamatprogrammas iniciatīvu tiks pakāpeniski ieviesta pilnībā elektroniska sistēma, kas izmantojama visā priekšlikumu un dotāciju pārvaldības procesā. Turklāt ir veikti pasākumi, lai samazinātu maksājumu veikšanai vajadzīgo laiku. Komisija piekrīt tam, ka kopumā vajadzīgi nopietnāki vienkāršojumi, un aicina likumdevēju atbalstīt juridisko pamatu pielāgojumus (Finanšu regulas pārskatīšana, noteikumi dalībai pamatprogrammā), kuri būs vajadzīgi, gatavojot Astoto pamatprogrammu. I) 8. nodaļa — Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās (Komisijas dienestu darba dokuments, 36.–47. punkts) KOMISIJA IR SāKUSI PAPILDU DARBU PIE PASāKUMIEM, KURU MēRķIS IR ATBALSTīT EK āRēJā ATBALSTA PROJEKTU īSTENOšANAS ORGANIZāCIJAS UN ATBALSTA SAņēMēJUS EK FINANSēJUMA PāRVALDīBā, TOSTARP IZSTRāDāJOT FINANšU PāRVALDīBAS INSTRUMENTU KOMPLEKTU EK āRēJā ATBALSTA PROJEKTA īSTENOTāJU LIETOšANAI. ANO UN KOMISIJA 2009. GADA APRīLī VIENOJāS PAR PāRBAUDES APMEKLēJUMU DARBA UZDEVUMIEM, UN KOMISIJA UZSKATA, KA AR ANO NOSLēGTAJOS IEMAKSU NOLīGUMOS IEKļAUTāS PāRBAUžU KLAUZULAS DARBīBAS IZSKAIDROšANA (TOSTARP PIEDāVāJOT APMāCīBU) PALīDZēS NOVēRST PāRPRATUMU RAšANOS ANO VALSTU BIROJOS UN DELEGāCIJāS. Finanšu un sistēmu revīziju standarta darba uzdevumu pieejamība kopš 2007. gada 1. oktobra ir liels solis uz priekšu kvalitatīvākas revīzijas nodrošināšanā. 2008. gada novembrī tika izdoti Revīzijas uzdevumu pārvaldības norādījumi, un 2008. gada laikā tika izstrādāts padziļinātas apmācības modulis, un (divreiz) novadīti attiecīgie kursi. Attiecībā uz budžeta atbalstu pašlaik tiek pārskatīti norādījumi, lai uzlabotu atbilstības nosacījumu un konkrēto rezultātu rādītāju izstrādi un novērtēšanu un tādējādi nodrošinātu stingrāku un uz rezultātiem orientētu pieeju. Paplašināšanās jomā valstu iestādes saskaņā ar prasībām ir īstenojušas funkciju nodalīšanu un būtiski palielinājušas darbinieku skaitu. Komisijai svarīgas prioritātes joprojām ir sistēmu pastāvīga uzraudzība un attiecīgu pasākumu veikšana. Attiecībā uz pasākumiem pēc noslēguma revīzijām reizēm nākas samierināties ar ilgākiem apstrādes termiņiem konstatējumu sarežģītības dēļ un tādēļ, ka ir vajadzīga precizitāte iespējamo finanšu korekciju piemērošanā. J) 9. nodaļa — Izglītība un pilsoniskums (Komisijas dienestu darba dokuments, 48.–53. punkts) JAUNO 2007.–2013. GADA PROGRAMMU IZVEIDē IR ņEMTI VēRā IEPRIEKšēJO GADU IETEIKUMI VIENKāRšOT NOTEIKUMUS UN IR RADīTA IESPēJA VAIRāK IZMANTOT FINANSēšANU VIENREIZēJU MAKSāJUMU VEIDā. Ir saņemtas un izanalizētas visas valstu iestāžu ex ante un ex post ticamības deklarācijas, un ir sistemātiski veikti turpmāki pasākumi saistībā ar neatrisinātajiem iebildumiem. Ir izdoti precīzāki norādījumi par gada deklarācijām, un tika organizētas konkrētas tikšanās ar valstu iestādēm. Kopš 2008. gada sākuma uzsākto revīziju rezultāti tiek ievadīti ABAC revīziju norises izsekošanas rīkā, tādējādi atvieglojot dalīšanos ar informāciju par revīzijas rezultātiem. Ir veikti papildu pasākumi, lai cieši uzraudzītu maksājumu veikšanai vajadzīgo laiku un to samazinātu. Ir veikti vajadzīgie pasākumi, lai uzlabotu komunikācijas izdevumu ex ante kontroli, tostarp izstrādājot attiecīgus pārbaudes punktu sarakstus. K) 10. nodaļa — Ekonomika un finanses (Komisijas dienestu darba dokuments, 54.–58. punkts) VAIRUMS REVīZIJAS PALāTAS APSVēRUMU UN SECINāJUMU šAJā JOMā IR PAR PēTNIECīBAS PAMATPROGRAMMāM, TāDēJāDI UZ TIEM ATTIECAS KOMISIJAS KONTROLES STRATēģIJA, LAI NODROšINāTU SASKAņā AR VAIRāKGADU PAMATPROGRAMMāM VEIKTO IZDEVUMU LIKUMīGUMU UN PAREIZīBU, TāPēC SīKāKU INFORMāCIJU SKATīT 7. NODAļā. L) 11. nodaļa — Administratīvie un citi izdevumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 59.–65. punkts) SASKAņā AR PADOMES PRASīBU KOMISIJA KATRU GADU PROVIZORISKā BUDžETA PROJEKTA KONTEKSTā SNIEDZ SīKU INFORMāCIJU PAR KOPIENU PENSIJU IZDEVUMIEM, VAJADZīBāM SAISTīBā AR ēKāM UN AģENTūRU BUDžETIEM. Komisija decentralizētajām aģentūrām piedāvā plašu palīdzību vairākās jomās, piemēram, finanšu pārvaldībā, grāmatvedībā un apmācībā, un aģentūras tiek mudinātas attiecībā uz atbalsta pakalpojumiem noslēgt pakalpojumu līmeņa līgumus ar Komisijas horizontālajiem ģenerāldirektorātiem. Komisija ņems vērā starpiestāžu darba grupas darba rezultātus, lai tādējādi turpinātu pielāgot savu palīdzību. ES decentralizēto aģentūru novērtējumā, izmantojot atsauces grupu, ir iesaistīta arī Padome un Eiropas Parlaments. Novērtējuma rezultātiem būtu jābūt pieejamiem 2009. gada beigās. II. REVīZIJAS PALāTAS īPAšIE ZIņOJUMI ( Komisijas dienestu darba dokuments, 66.–85. punkts) PADOME KOMISIJAI IR IZVIRZīJUSI VAIRāKAS PRASīBAS SAISTīBā AR īPAšAJIEM ZIņOJUMIEM, KO REVīZIJAS PALāTA PUBLICēJA 2007. UN 2008. GADā. KOMISIJAS ATBILDES UZ šīM PRASīBāM IR IZKLāSTīTAS KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTā (66.–85. PUNKTS). III. EIROPAS ATTīSTīBAS FONDI ( Komisijas dienestu darba dokuments, 86.–88. punkts) ATTIECīBā UZ EAF PāRSKATU UZTICAMīBU NEATKARīGS PēTīJUMS LIECINA, KA PIEņēMUMI, KAS IR PAMATā KOMISIJAS APLēSēM PAR SAņEMAMAJIEM RēķINIEM, LIELAJā VAIRUMā GADīJUMU IR PAREIZI, TAčU TAJā ARī IETEIKTS NEDAUDZOS GADīJUMOS PIEMēROT ATšķIRīGU PIEEJU. KOMISIJA šOS IETEIKUMUS īSTENOS ATTIECīBā UZ 2009. PāRSKATA GADU. Attiecībā uz budžeta atbalstu Komisija pilnībā piekrīt, ka ir stingri jāievēro Kotonū nolīguma un finansēšanas līgumu nosacījumi. Papildus informācijai, kas jau regulāri tiek publicēta par EAF jautājumiem vispār un konkrēti par budžeta atbalstu, Komisija plāno sniegt budžeta atbalsta jautājumu padziļinātāku izklāstu turpmākajos gada ziņojumos par „Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un to īstenošanu”. Tādējādi tiktu sniegta informācija par rezultātiem, analīze un riska novērtējums, ņemot vērā pieejamo publisko finanšu pārvaldības ( PFM ) diagnostiku. IV. PRASīBAS ATTIECīBā UZ KONKRēTāM AģENTūRāM ( Komisijas dienestu darba dokuments , 89.–90. punkts) PADOME KOMISIJAI IR IZVIRZīJUSI PRASīBAS ATTIECīBā UZ EIROPAS REKONSTRUKCIJAS AģENTūRAS UN GNSS UZRAUDZīBAS IESTāDES DARBīBAS PāRņEMšANU KOMISIJAS PāRZIņā. KOMISIJAS ATBILDES UZ šīM PRASīBāM IR IZKLāSTīTAS KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTā (89.–90. PUNKTS). * * * [1] BG, CY, CZ, HU, LT, RO, SK. [2] Padomes Regula Nr. 1290/2005.