Dānija uzskata, ka šis pasākums atbilst Komisijas Ieteikumam 2006/339/EK par krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanas veicināšanu kuģiem, kas piestājuši Savienības ostās (), un Komisijas paziņojumam “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” (). Šajā sakarā būtu jānorāda, ka no 2011. gada jūnija dalībvalstīm ir beznosacījumu pienākums ievērot gaisa kvalitātes standartus attiecībā uz konkrētiem piesārņotājiem, piemēram, cietajām daļiņām (). Šis pienākums dalībvalstīm nepieciešamības gadījumā paredz rast risinājumu tādām problēmām kā emisijas no kuģiem, kuri noenkuroti ostās, un ir domājams, ka ostās, kurās ir šādas problēmas, tiks veicināta krasta elektroenerģijas izmantošana kā viens posms vispārējās gaisa kvalitātes stratēģijā.

Dānijas iestādes atzīst, ka pasākums ir valsts atbalsts par labu to kuģu īpašniekiem, kurus izmanto komerckuģošanai, un to var kvalificēt kā atbalstu ar grupas atbrīvojumu saskaņā ar Komisijas Regulas 651/2014/ES () 44. pantu.

No otras puses, Enerģijas nodokļu direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā dalībvalstīm noteikts pienākums atbrīvot no aplikšanas ar nodokli energoproduktus, kurus izmanto par degvielu kuģošanai ES ūdeņos, izņemot privātus izpriecu kuģus. Minētais atbrīvojums attiecas arī uz energoproduktiem, kurus izmanto elektroenerģijas ražošanai uz ostā noenkurotiem kuģiem. Dalībvalstis nodokli var ar arī nepiemērot energoproduktiem, ko izmanto par degvielu kuģošanai pa iekšējiem ūdensceļiem, izņemot privātus izpriecu kuģus, saskaņā ar minētās direktīvas 15. panta 1. punkta f) apakšpunktu, kurš attiecas arī uz elektroenerģijas ražošanu uz kuģa. Tomēr pēdējā minētā norma neattiecas uz Dānijas pieprasījumu, jo patlaban tai nav iekšēju ūdensceļu.

Pasākuma novērtējums saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu

Īpaši politikas apsvērumi

Direktīvas 19. panta 1. punkta pirmā daļa skan šādi:

“Papildus iepriekšējos pantos, jo īpaši 5., 15. un 17. pantā noteiktajiem noteikumiem, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest turpmākus atbrīvojumus vai samazinājumus īpašu politikas apsvērumu interesēs.”

Ar šo nodokļa samazinājumu Dānijas iestādes mēģina sasniegt mērķi popularizēt videi nekaitīgāku veidu, kā noenkurotie kuģi var iegūt vajadzīgo elektroenerģiju, lai tādējādi uzlabotu apkārtnes gaisa kvalitāti. Dānija minēja, ka Komisija ir ieteikusi izmantot krasta elektroenerģiju kā alternatīvu uz kuģa ražotai elektroenerģijai un tādējādi atzinusi tās priekšrocības vides jomā (). Patlaban krasta elektroenerģija, kas piegādāta ostā noenkurotiem kuģiem, tiek aplikta ar nodokli DKK 878 (apmēram EUR 117,95)/MWh. Tādējādi pieprasītais samazinājums radītu papildu stimulu izmantot šo tehnoloģiju, kas atbilst DKK 874 jeb apmēram EUR 117,41/MWh, un palīdzētu sasniegt paziņoto politikas mērķi.

Attiecībā uz politikas mērķa veidu Komisija norāda, ka krasta elektroenerģijas izmantošanas veicināšana ir kopējs politikas mērķis, kuru vajadzētu īstenot visā Savienībā. Tas ir skaidri norādīts Komisijas paziņojumā par integrētu jūrniecības politiku () un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (). Priekšlikumā par Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšanu Komisija ierosināja uz astoņiem gadiem atbrīvot no enerģijas nodokļiem krasta elektroenerģiju, ar kuru apgādā kuģus, kuri noenkuroti ostā ().

Tomēr Padome nepieņēma Komisijas priekšlikumu un 2015. gadā Komisija to atsauca (). Patlaban vienīgā iespēja ieviest labvēlīgu nodokļu režīmu attiecībā uz krasta elektroenerģiju ir paredzēta 19. pantā. Tā mērķis ir reaģēt uz direktīvā neminētiem īpašiem apstākļiem atsevišķās dalībvalstīs. Pirms par politikas mērķi veicināt krasta elektroenerģijas izmantošanu ir lēmusi Padome Direktīvas 2003/96/EK pārskatīšanas kontekstā, atkāpi uz 19. panta pamata minētā mērķa sasniegšanai var piemērot tikai kā pārejas pasākumu.

Atbilstība pārējiem ES mērķiem un politikas virzieniem

Pieprasītais pasākums attiecas galvenokārt uz ES vides aizsardzības politiku. Ciktāl ar tā palīdzību būs iespējams samazināt flotes degvielas izmantošanu uz ostās noenkurotiem kuģiem, pasākums dos ieguldījumu apkārtnes gaisa kvalitātes uzlabošanā. Iespējams, ka pasākums izraisīs CO2 emisiju samazinājumu tādējādi, ka lielākas sistēmu efektivitātes un izmantoto degvielas resursu atšķirību dēļ sauszemes energotīkla energoresursu struktūra ir mazāk oglekļietilpīga nekā elektroenerģija, kas saražota uz kuģa, izmantojot kuģu degvielu. Šajā sakarībā jāatzīmē, ka atbilstošajā tirgus daļā vidējā energoresursu struktūra ir mazāk oglekļietilpīga nekā vidēji ES. Lai gan piegādātās papildu elektroenerģijas oglekļietilpība parasti ir lielāka nekā vidējai energoresursu struktūrai un lielā mērā atkarīga no diennakts laika, kad rodas papildu pieprasījums, pasākuma radītie CO2 samazinājumi būtu diezgan ievērojami ().

Pasākums ir saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (), kurā apskatīts jautājums par krasta elektroenerģijas apgādes iekārtu ierīkošanu ostās, ja šādas iekārtas tiek pieprasītas un ja izmaksas atbilst ieguvumiem, tostarp vides jomā.

Šeit jāatceras, ka viens no galvenajiem iemesliem krasta elektroenerģijas nelabvēlīgajai konkurētspējas situācijai ir tāds, ka alternatīva, proti, uz jūras ostās noenkurotiem kuģiem saražotā elektroenerģija, ir pilnībā atbrīvota no nodokļa. No nodokļa ir atbrīvota ne tikai kuģu degviela, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai, kā noteikts Direktīvas 2003/96/EK 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, bet arī tā elektroenerģija, kas saražota uz kuģa (skat. Direktīvas 2003/96/EK 14. panta 1. punkta c) apakšpunktu). Lai gan pēdējo minēto atbrīvojumu grūti savienot ar Savienības mērķiem vides aizsardzības jomā, tam pamatā ir praktiski apsvērumi. Lai apliktu ar nodokļiem uz kuģa saražoto elektroenerģiju, būtu nepieciešama kuģa īpašnieka, kas bieži vien reģistrēts trešā valstī, vai operatora deklarācija par patērētās elektroenerģijas apjomu. Šādā deklarācijā būtu jāiekļauj aplēse par to, kāda daļa elektroenerģijas patērēta tās dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos, kurā maksājams nodoklis. Nepieciešamība iesniegt šādas deklarācijas katrā valstī, uz kuru teritoriālajiem ūdeņiem tas attiecas, kuģu īpašniekiem radītu milzīgu administratīvo slogu. Ņemot vērā šos apstākļus, ir pamatoti neradīt nelabvēlīgu situāciju mazāku piesārņojumu radošajai alternatīvai, proti, krasta elektroenerģijas izmantošanai, un ļaut Dānijai piemērot samazinātu nodokļa likmi.

Iekšējais tirgus un godīga konkurence

No iekšējā tirgus un godīgas konkurences viedokļa pasākums tikai samazina pašreizējo kuģu degvielas nodokļa atbrīvojuma izraisīto nevienlīdzību nodokļu jomā starp diviem konkurējošiem elektroenerģijas avotiem, kas pieejami noenkurotiem kuģiem, proti, starp elektroenerģiju, kas saražota uz kuģa, un krasta elektroenerģiju.

Attiecībā uz konkurenci starp kuģu operatoriem vispirms jāuzsver, ka pašlaik ļoti maz kuģu izmanto krasta elektroenerģiju uz komerciāla pamata. Tāpēc ievērojami konkurences izkropļojumi varētu rasties tikai saistībā ar tiem kuģiem, kas, pārejot uz krasta elektroenerģiju, gūtu labumu no pieprasītā pasākuma, un tiem, kas turpinātu elektroenerģijas ražošanu uz kuģa. Lai gan precīzas izmaksu prognozes lielā mērā atkarīgas no naftas cenu pārmaiņām, un tādēļ prognozēšana ir sarežģīta, jaunākais pieejamais izvērtējums liecina, ka kopumā pat pilnīgs nodokļu atbrīvojums vairākumā gadījumu nesamazinātu krasta elektroenerģijas darbības izmaksas zem tā līmeņa, kas atbilst uz kuģa saražotas elektroenerģijas izmaksām (), un tādējādi salīdzinājumā ar elektroenerģijas ražošanu uz kuģa neradītu būtisku konkurētspējas priekšrocību tiem kuģu operatoriem, kas izmanto krasta elektroenerģiju. Konkrētajā gadījumā būtisks tāda veida kropļojums kā iepriekš aprakstītais vēl jo mazāk ir sagaidāms tādēļ, ka Dānija ievēros Direktīvā 2003/96/EK noteikto minimālo nodokļa likmi elektroenerģijai, ko izmanto uzņēmuma vajadzībām. Turklāt Dānija plāno atļaut šo nodokļa atvieglojumu piemērot tikai kuģiem ar bruto tilpību vismaz 400 tonnas, kā arī krasta elektroenerģijas apgādei ar minimālo spriegumu 380 volti. Tādēļ pasākums būs vērsts uz kuģiem ar būtisku elektroenerģijas ražošanu, vienlaicīgi ierobežojot labuma guvēju skaitu. Robežvērtības ir noteiktas salīdzinoši zemā līmenī. Ir diezgan ticams, ka kuģi, kam robežvērtību dēļ nebūs piemērojama nodokļa priekšrocība, būs valsts nevis citu ES valstu kuģi, un robežvērtības jebkurā gadījumā neradīs labvēlīgāku nodokļu situāciju valsts tirgus dalībniekiem salīdzinājumā ar konkurentiem no citām ES valstīm.

Attiecībā uz konkurenci starp ostām Dānijas iestādes ir paziņojušas, ka tās uzskata par niecīgu jebkuru iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, kas varētu rasties, ja kuģi maina savus maršrutus atkarībā no iespējas izmantot krasta elektroenerģiju ar samazinātu nodokļa likmi. Situācijā, kad, kā minēts iepriekš, nav domājams, ka, neraugoties uz nodokļa samazinājumu, krasta elektroenerģijas izmantošana vismaz īstermiņā kļūs rentablāka par elektroenerģijas ražošanu uz kuģa, nav paredzams, ka šis krasta elektroenerģijas nodokļa samazinājums ievērojami izkropļos konkurenci starp ostām, rosinot kuģus mainīt kursu atkarībā no šādas elektroenerģijas pieejamības.

Laikposms, kurā ierosināts atļaut samazinātas nodokļa likmes piemērošanu, līdzinās laikposmam, kurš ierosināts Komisijas priekšlikumā par astoņu gadu nodokļu atbrīvojumu krasta elektroenerģijai. Ir maz ticams, ka analīze, kas veikta iepriekšējos divos punktos, mainīsies pirms pasākuma piemērošanas termiņa beigām.

Pasākuma piemērošanas laiks un ES enerģijas nodokļu sistēma

Principā jebkuram atbrīvojuma piemērošanas laikposmam ir jābūt pietiekami ilgam, lai neatturētu ostu operatorus no vajadzīgo ieguldījumu veikšanas. Būtu jānorāda, ka attiecīgā nodokļa pasākuma mērogs ir ierobežots salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu par Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšanu, kas paredz obligātu atbrīvojumu krasta elektroenerģijai astoņus gadus pēc tā stāšanās spēkā. Tomēr minētā atkāpe nedrīkstētu apdraudēt spēkā esošā tiesiskā regulējuma tālāku attīstību un būtu jāņem vērā, ka Padome, iespējams, pieņems tiesību aktu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par grozījumiem Enerģijas nodokļu direktīvā. Šajā situācijā šķiet piemērotāk piešķirt prasīto atļauju uz direktīvā atļauto maksimālo sešu gadu periodu, taču tā zaudē spēku, ja pirms šā perioda beigām sāk piemērot vispārīgus noteikumus šajā jomā. Šāds laika periods nodrošinās juridisko noteiktību kuģu un ostu operatoriem, kuriem ir jāplāno savi ieguldījumi krasta elektroenerģijas objektos vai kuģa aprīkojumā.

Noteikumi par valsts atbalstu

Ņemot vērā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto atbilstošo valūtas maiņas kursu 2014. gada 1. oktobrī (), Dānijas iestāžu paredzētā samazinātā nodokļa likme DKK 4/MWh pārsniedz Direktīvas 2003/96/EK 10. pantā noteikto ES minimālo nodokļa likmi elektroenerģijai, ko izmanto uzņēmuma vajadzībām. Tādējādi šķiet, ka šajā gadījumā pasākums atbilst Komisijas Regulas 651/2014/ES 44. panta noteikumiem, kurā paredzēti nosacījumi, kas jāizpilda, lai atbalstu dabas resursu nodokļa samazinājumu veidā saskaņā ar Direktīvu 2003/96/EK varētu atbrīvot no valsts atbalsta paziņošanas prasību izpildes. Tomēr šajā posmā nevar noteikt, vai visi šajā regulā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, un Padomes īstenošanas lēmuma priekšlikums neskar dalībvalsts pienākumu nodrošināt atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši Komisijas Regulai 651/2014/ES attiecībā uz atbalsta atbrīvošanu.