Šo iekšējo robežkontroli papildina stingri nosacījumi: robežkontrole tika atjaunota tikai konkrētos iekšējo robežu posmos, kurus skar sekundārā kustība no Grieķijas. Piecām attiecīgajām Šengenas zonas valstīm bija arī jāsniedz ikmēneša ziņojumi Komisijai par īstenoto robežkontroli un tās rezultātiem. Šie ziņojumi ļāva Komisijai cieši pārraudzīt situāciju, lai pārliecinātos, ka šī kontrole tiek īstenota saskaņā ar Padomes noteiktajiem ierobežojumiem. Līdz ar 2016. gada 12. maija sākotnējā ieteikuma katru secīgo pagarinājumu Padome atgādināja noteikumu par to, ka robežkontroli var izmantot tikai kā galējo līdzekli un ka dalībvalstīm tās vietā būtu jādod priekšroka alternatīviem pasākumiem, piemēram, jāizmanto pastiprinātas policijas pārbaudes pierobežas teritorijā, lai novērstu nopietno apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai.

Eiropas Savienība 2015. gadā saskārās ar nepieredzēta apmēra migrantu plūsmām, kas radīja nereģistrētu, neatbilstīgu migrantu sekundāro kustību. Šīs situācijas dēļ vairākas skartās dalībvalstis atjaunoja pagaidu iekšējo robežkontroli saskaņā ar Šengenas noteikumiem. Saistībā ar draudiem sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai vairākās dalībvalstīs, ko radīja neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība, Komisija pirmo reizi uzsāka Šengenas Robežu kodeksa 29. pantā minēto īpašo procedūru. Tas bija viens no pasākumiem, ko Komisija noteica ceļvedī par atgriešanos pie Šengenas zonas normālas darbības, kas izklāstīts 2016. gada 4. marta paziņojumā. Procedūru, kas izklāstīta 29. pantā, var izmantot ārkārtas apstākļos, ja ārējo robežu pārvaldības trūkumi, kas atklāti Šengenas izvērtēšanas laikā, apdraud visas Šengenas zonas darbību. Padome 2016. gada 12. maijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ierosināja piecās dalībvalstīs, kuras visvairāk skārusi no Grieķijas nākušo migrantu sekundārā kustība, atjaunot robežkontroli konkrētos iekšējo robežu posmos. Neraugoties uz situācijas pakāpenisko uzlabošanos, spiediens uz attiecīgajām piecām dalībvalstīm bija vērojams joprojām un attaisnoja iekšējās robežkontroles termiņa turpmāku pagarināšanu. Padome 2017. gada 11. maijā atļāva šīm piecām dalībvalstīm trešo un pēdējo reizi saskaņā ar šo procedūru pagarināt minēto kontroles termiņu līdz 2017. gada 11. novembrim.

Tagad ir īstais laiks novērtēt to Eiropas Savienības pasākumu rezultātus, kas tika veikti Šengenas zonas problēmu novēršanai pēdējos divos gados. Komisijas paziņojumā “Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošana”, kas tika pieņemts 27. septembrī, no vienas puses, tiek apzināti galvenie sasniegumi un trūkumi saistībā ar Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošanu un, no otras puses, tiek noteikti galvenie prioritārie pasākumi, kas būtu jāveic, lai nodrošinātu efektīvāku, taisnīgāku un stabilāku Eiropas politiku patvēruma un migrācijas jomā. Šajā paziņojumā ir izdarīti secinājumi saistībā ar ceļveža “Atpakaļceļš uz Šengenu” īstenošanu un ierosināti turpmākie pasākumi Šengenas zonas stiprināšanai, tostarp pieņemot ieteikumu par spēkā esošo noteikumu labāku piemērošanu un priekšlikumu aktualizēt Šengenas Robežu kodeksu, ņemot vērā problēmas, kas Eiropu skar pašlaik.

Jaunākie ziņojumi, ko iesniedza Šengenas zonas dalībvalstis, attiecībā uz kurām tika piemērots trešais un pēdējais pagarinājums, apstiprināja stabilo tendenci, ka vispārējā situācija kopš migrācijas krīzes sākuma ir ļoti uzlabojusies. Pašlaik to personu skaits, kuras ik dienu ierodas Grieķijas salās, ir ievērojami samazinājies, un turpmākā sekundārā kustība no Grieķijas uz citām dalībvalstīm ir ierobežota. To jo īpaši atspoguļo lejupejošā tendence, kas novērojama attiecībā uz to patvēruma pieteikumu skaitu, kuri tiek saņemti pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, kā arī ieceļošanas atteikumu mazais skaits šajās dalībvalstīs.

Tas ir Komisijas, dalībvalstu, aģentūru un citu dalībnieku, kuri bija iesaistīti minēto problēmu pārvaldībā (piem., Starptautiskās Migrācijas organizācijas un ANO Cilvēktiesību komisijas), kopīgo centienu rezultāts.

Lielāki terorisma draudi

Septiņās dalībvalstīs īstenotie teroristu uzbrukumi pēdējos divos gados ir radījuši papildu slogu Šengenas zonai. Piemēram, Francija savā teritorijā kopš 2015. gada janvāra ir piedzīvojusi vairākus teroristu uzbrukumus. Saistībā ar lielākiem draudiem un vairākiem teroristu uzbrukumiem, kā arī vairāku starptautisku pasākumu organizēšanu Francija saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa attiecīgajiem noteikumiem ir ieviesusi un īsteno robežkontroli pie visām savām iekšējām robežām kopš 2015. gada novembra. Ir veikti pasākumi šīs problēmas novēršanai gan ES, gan valstu līmenī, taču terorisma draudi joprojām pastāv.

3. Pasākumi, kas veikti Šengenas sistēmas pastiprināšanai

Lai gan Šengenas zona saskārās ar šīm nopietnajām un nepieredzētajām problēmām, ES un tās dalībvalstis kopīgi strādāja, lai stiprinātu ārējās robežas un garantētu drošību un sabiedrisko kārtību ar mērķi nodrošināt Šengenas brīvās pārvietošanās zonas darbību. Galvenais mērķis joprojām ir nodrošināt Šengenas zonas normālu darbību bez iekšējās robežkontroles. Drošības savienības ietvaros tiek īstenoti arī vairāki pasākumi, kas sekmē drošību Šengenas zonā. Šī visaptverošā pieeja ir noderīga, lai novērstu visa veida pašreizējos un turpmākos draudus un problēmas, kas varētu apdraudēt Šengenas zonas darbību.

a) Pie ārējām robežām īstenotie pasākumi

Ārējo robežu pārvaldības stiprināšana ar jaunās Eiropas Robežu un krasta apsardzes regulas instrumentiem

Jaunās Eiropas Robežu un krasta apsardzes regulas pieņemšana pastiprināja spējas uzraudzīt migrācijas plūsmas Eiropas Savienības virzienā un Eiropas Savienībā, kā arī spējas veikt riska analīzi. Jaunais tiesiskais regulējums sniedza jaunus resursus un instrumentus, tādējādi ES ārējo robežu pārvaldību padarot noturīgāku pret jaunām problēmām. Tas jo īpaši attiecas uz obligātajiem neaizsargātības novērtējumiem un to papildu ieteikumiem. Šie uz pierādījumiem balstītie neaizsargātības novērtējumi ir vērsti uz rezultātiem, jo tos var izmantot, lai sniegtu darbības ieteikumus attiecīgajām dalībvalstīm, nosakot konkrētus pasākumus ar mērķi novērst konstatēto neaizsargātību noteiktā laikposmā. Tie arī palīdz dalībvalstīm un Komisijai labāk novirzīt attiecīgos ES līdzekļus, jo īpaši Iekšējās drošības fonda līdzekļus, un jebkuru papildu ārkārtas finansējuma pieprasījumu. Tādējādi tas, ka attiecīgās dalībvalstis pilnībā īsteno minētos ieteikumus, ir svarīgs priekšnoteikums, lai nodrošinātu Šengenas zonas pienācīgu darbību.

Ātrās reaģēšanas rezerves un ātrās reaģēšanas aprīkojuma rezerves (ātrās reaģēšanas rezervju) izveide garantē cilvēkresursu un darbības atbalsta aprīkojuma pieejamību 10 darba dienās pēc jebkuras tādas dalībvalsts pieprasījuma, kas pie ārējām robežām ir saskārusies ar situāciju, saistībā ar kuru nepieciešama steidzama rīcība. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras nostiprinātās pilnvaras ietver arī iespēju iejaukties steidzamās situācijās vai nu pēc dalībvalsts pieprasījumu, vai saskaņā ar Padomes lēmumu, ja dalībvalsts nespēj vai nevēlas rīkoties.

Aģentūrai arī ir pastiprinātas pilnvaras saistībā ar dalībvalstu operatīvo sadarbību atgriešanas jomā — gan sniedzot palīdzību dalībvalstīm, gan attīstot to sadarbību. Trīs jaunās rezerves — piespiedu atgriešanas uzraudzības speciālistu, piespiedu atgriešanas pavadīšanas speciālistu un personu atgriešanas speciālistu rezerves — darbojas, un tās tagad var mobilizēt, izveidojot Eiropas atgriešanas nodrošināšanas vienības un sniedzot operatīvo atbalstu, lai palielinātu dalībvalstu spējas.

Attiecībā uz situāciju pārraudzību un riska analīzi aģentūra tagad spēj sagatavot riska analīzi par aspektiem, kas attiecas uz Eiropas integrētu robežu pārvaldību, ietverot riskus, kuri var ietekmēt Šengenas brīvās pārvietošanās zonas un tās ārējo robežu darbību vai drošību.

Visi šie jaunie darbības instrumenti veicina neatbilstīgo migrantu masveida ierašanās un sekundāras kustības riska mazināšanu Šengenas zonā, tādējādi pakāpeniski apstiprinot nepieciešamību pamazām likvidēt pašreizējo pagaidu iekšējo robežkontroli.

Karstie punkti