ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

Palāta atzīmē, ka priekšlikuma 2. pantā dotajā definīcijā ir atsauce tikai uz tiem ieņēmumiem un izdevumiem, kas paredzēti, iekļauti vai maksājami Savienības budžetā vai to iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru budžetā, kuras izveidotas saskaņā ar Līgumiem, vai budžetā, ko iepriekšminētās struktūras pārvalda vai uzrauga. Taču termins “budžets” nav piemērots Eiropas Centrālās bankas, Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda kontekstā vai arī attiecībā uz Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Eiropas Stabilizācijas mehānismu. Šo organizāciju darbība nenoliedzami ir Eiropas Savienības finanšu interesēs, bet to lielākoties finansē no pašu kapitāla vai no darbībās gūtiem ienākumiem, piemēram, no aizņemšanās un aizdošanas darbībām. Tāpēc definīcija būtu jāprecizē un tajā jāatspoguļo, ka Savienības finanšu intereses attiecas uz visiem aktīviem un pasīviem, kurus pārvalda Savienība un tās iestādes vai kurus pārvalda Savienības un tās iestāžu uzdevumā, kā arī uz Savienības visām finanšu darbībām, tostarp aizņemšanās un aizdošanas darbībām.
42.

Komisijai ir vairāki priekšlikumi par to, kā pielāgot izmaksu atlīdzināšanas sistēmu (atļauja turpmāk izmantot vienreizējus maksājumus, standarta likmes vienības izmaksas u. c.). Tomēr priekšlikumā grozīt Finanšu regulu nav pietiekami paskaidrots, kā notiks pāreja uz izpildē balstītu sistēmu. Tādējādi nav saiknes starp nodomiem, kas pausti paskaidrojuma rakstā (kurā izvirzīts mērķis “pārvietot dotāciju režīmu no vadības, kas balstīta uz reālajām izmaksām (ieguldījumiem), uz shēmu, kura balstīta uz izpildi (rezultātiem), lai labāk sasniegtu politikas mērķus un panāktu procesuālo un dokumentāro prasību būtisku vienkāršošanu līdzekļu saņēmēju labā, un sekmēt vienreizējo maksājumu izmantošanu”), un faktiski ierosinātajām izmaiņām. Priekšlikumi par godalgām var liecināt par attālināšanos no izmaksu atlīdzināšanas. Ja Komisija vēlas vērā ņemami pietuvināties izpildē balstītai atlīdzināšanas sistēmai, šis jautājums tai jārisina īstenošanas kārtībā un/vai nozaru tiesību aktos.
10.

Virknē turpmāk minēto gadījumu vajadzīgs skaidrāks grozījumu formulējums. — Pievienotais formulējums 7. panta 1. punktā rada priekšstatu, ka kredītrīkotājiem jādod priekšroka maiņas kursam, kas precizēts līgumos vai dotācijas nolīgumos, nevis oficiālajam maiņas kursam, turpretim paskaidrojuma raksta 2.1. punkta trešajā daļā minēts, ka līgumā minēto maiņas kursu izmanto tikai līgumslēdzēji un saņēmēji. — 21. panta 2. punkts ir grozīts atbilstoši Finanšu regulai, kas prasa veikt starpposma un/vai ex post vērtējumus programmām un darbībam, kuras saistītas ar ievērojamiem izdevumiem, nedefinējot jēdzienu “ievērojams”. Turklāt teksts rada risku, ka no novērtējuma tiks izslēgti politikas virzieni, kas ir ļoti nozīmīgi un ar lielu ietekmi, bet ar maziem budžeta izdevumiem (piem., konkurence, vienotais tirgus). — 66. panta 2. punkta otrais teikums netieši norāda, ka avansu pārzinis atļauj izdevumus, lai gan patiesībā viņš tikai provizoriski apstiprina un veic maksājumus. — 130. pants un 164. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteiktos apstākļos pieļauj, ka apliecinājuma dokumentus var reducēt uz to, kas ir “stingri nepieciešams”, nedefinējot, kas tas varētu būt. Turklāt nekādā gadījumā prasībām nevajadzētu būt stingrākām nekā nepieciešams. — Lai gan Palātai ir pieņemami grozījumi, kas izdarīti 86. panta 1. punktā un 106. panta 5. punktā, tie neatbilst Komisijas izvirzītajam mērķim atteikties no procentiem “trešo valstu likumu radītu šķēršļu gadījumā”.
1.5.

COSAC atzīst, ka pilnībā integrētu Eiropas enerģijas tirgu iespējams izveidot, tikai vienlaikus aktīvi attīstot enerģētikas infrastruktūru, kā arī īstenojot un piemērojot Eiropas Savienības noteikumus enerģētikas jomā. Dažas dalībvalstis joprojām uzskatāmas par enerģētikas ziņā izolētām teritorijām, un tādēļ tām jāpievērš īpaša uzmanība, tostarp jāparedz finansējums, lai pārtrauktu to izolētību no Eiropas Savienības enerģijas tirgiem. Tādēļ COSAC aicina Eiropas Komisiju īstenot pasākumus, kas veicinās nepieciešamo starpsavienojumu attīstību, un aktīvi mudina dalībvalstis īstenot Eiropas Savienības tiesību aktus, kas nodrošina satvaru, lai varētu ieviest pilnībā un efektīvi funkcionējošu elektrības un dabasgāzes iekšējo enerģijas tirgu. Jo labāk un efektīvāk darbojas arvien lielākā mērā integrēts Eiropas Savienības enerģijas tirgus, jo lielākas iespējas aizsargāt enerģijas patērētājus un mazināt enerģētisko nabadzību. COSAC atzīmē, ka ir svarīgi, lai Eiropas Savienības dalībvalstis pārskatītu un dažādotu savus enerģijas piegādes ceļus no trešām valstīm.
C.

tā kā iedzimtas anomālijas ir viens no galvenajiem bērnu mirstības un ilgtermiņa invaliditātes iemesliem un bērni ar Dauna sindromu var ciest no vairākiem iedzimtiem traucējumiem un to radītajām novirzēm, no kuriem visbiežāk ir sastopamas sirds slimības;
1.3.

COSAC atbalsta ierosinājumu gada otrajā pusē sasaukt dalībvalstu valdību pārstāvju konferenci, nosakot skaidras pilnvaras un grafiku, lai panāktu risinājumu, kurā, lai arī tas būtu citādi formulēts, tiktu stingri ievērota Līguma par Konstitūciju Eiropai būtība un mērķi. Šim risinājumam ir jābūt tādam, kurā ir ņemtas vērā dažās dalībvalstīs paustās bažas un ir rastas atbildes uz to uzdotajiem jautājumiem, kā arī tādam, ar kuru sekmēt lēmumu pieņemšanas demokrātiskumu, pārredzamību un efektivitāti un pilsoņu tiesību aizsardzību. Turklāt tam ir jāpievēršas ar klimata pārmaiņām un enerģijas drošību saistītām problēmām. COSAC sagaida no dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamenta pilnīgu līdzdalību un domā, ka to viedokļi tiks pienācīgi ņemti vērā. COSAC uzstāj, ka, iestādēm vienojoties, ir jāņem vērā būtiskā loma, kāda dalībvalstu parlamentiem ir Eiropas integrācijas procesā un Eiropas politikas formulēšanā. Parlamentu lomai nākotnē nozīmīguma ziņā ir jābūt vismaz līdzvērtīgai tai, kas paredzēta Konstitucionālajā līgumā. Tāpat kā jaunā sistēma, kuru izmantojot, Komisija visus priekšlikumus nepastarpināti nosūta dalībvalstu parlamentiem, aicina tos izteikt savu viedokli, lai uzlabotu politikas formulēšanas procesu, un rakstiski sniedz atbildes uz izteiktajiem viedokļiem, ir jāsaglabā un arvien labāk un efektīvāk jāīsteno Konstitucionālajam līgumam pievienotais Protokols par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā un Protokols par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu.
B.

tā kā deleģēto regulu ietekmēja sarunas par Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 16. februāra Direktīvu (ES) 2021/338, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (3), kura tika publicēta 2021. gada 26. februārī un ar kuru tika pārskatītas EBI pilnvaras nodrošināt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām patlaban attiecas CRD un kurām ne vēlāk kā no 2021. gada 26. jūnija tiks piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīva (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (4) (IFD), nav jāievēro deleģētā regula, jo attiecībā uz minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām saskaņā ar IFD tiks pieņemta atsevišķa deleģētā regula; tā kā deleģētās regulas rūpīgas pārbaudes periods beigsies 2021. gada 25. jūnijā;
E.

tā kā ir izrādījies, ka Dominique Bilde pilnas slodzes deputāta palīgs no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 31. jūlijam bija viens no palīgiem, kas faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu; tā kā 2015. gada februārī publicētajā partijas Front National štatu sarakstā Dominique Bilde parlamenta deputātes palīga amata nosaukums bija “valsts plānošanas darbinieks”, un viņš strādāja Politikas uzraudzības un plānošanas nodaļā cita Eiropas Parlamenta deputāta pakļautībā; tā kā viņa deputāta palīga darba līgumam sekoja divi darba līgumi saistībā ar partijas Front National darbību laikposmā no 2015. gada augusta līdz 2016. gada 31. decembrim; tā kā laikposmā, uz kuru tika noslēgts viņa deputāta palīga darba līgums, viņš veica arī šādus pienākumus: organizācijas Collectif Marianne ģenerālsekretārs, organizācijas Collectif Mer et Francophonie ģenerālsekretārs un kandidāts 2015. gada marta pašvaldību vēlēšanās Dū [Doubs] departamentā;
B.

tā kā 2017. gada 26. aprīlīJørn Dohrmann ārpus savas privātās dzīves vietas Vamdrupā izgrāba no rokām operatoram kameru brīdī, kad operators aptuveni no 195 m attāluma filmēja viņa māju, lai uzņemto materiālu izmantotu TV dokumentālajā filmā par atsevišķiem Dānijas Eiropas Parlamenta deputātiem; tā kā Jørn Dohrmann draudēja kameru sašķaidīt; tā kā viņš minēto kameru sabojāja, ieskaitot tās mikrofonu, ekrānu un vadu; tā kā viņš kameru un atmiņas karti ir piesavinājies, lai to neatļauti izmantotu, iepazīstoties ar ierakstīto materiālu, bet galu galā viņš to izdarīt nevarēja, jo policija ieradās pie viņa mājās un atņēma kameru un atmiņas karti, kuru viņš no aparāta bija izņēmis;
Komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijas pārbaude, ko veic par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, ietver ne tikai pārbaudi par to, vai deklarācija ir pilnībā aizpildīta, bet arī to, vai no deklarācijas satura varētu būt iespējams interešu konflikts. Tādā gadījumā par uzklausīšanu atbildīgajai komitejai jālemj, vai no komisāra amata kandidāta ir vai nav nepieciešama papildu informācija.
8.

Ir paredzēts reģistrēt visas organizācijas un pašnodarbinātās personas, kas neatkarīgi no to juridiskā statusa ir iesaistītas darbībās, uz kurām attiecas reģistra izmantošanas joma un kuras jau tiek veiktas vai ir sagatavošanas stadijā. Jebkura reģistrējama darbība, kuru saskaņā ar līgumu izstrādā starpnieks, kas sniedz juridiskas un citas profesionālas konsultācijas, uzliek reģistrācijas pienākumu gan starpniekam, gan arī tā klientam. Šie starpnieki paziņo par visiem klientiem, ar kuriem noslēgts šāds līgums, kā arī par ieņēmumiem no katra klienta saistībā ar pārstāvības darbībām, kā noteikts 2. pielikuma II.C.2.B punktā. Šī prasība neatbrīvo klientu ne no reģistrācijas pienākuma, ne no pienākuma izmaksu aplēsēs iekļaut to darbību izmaksas, par kurām noslēgts apakšuzņēmuma līgums ar starpnieku.
(11) Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no šā Instrumenta, būtu jāveic sinerģijā un saskaņā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ģeogrāfiskajiem un tematiskajiem ārējās palīdzības instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Tie nedrīkstētu būt paredzēti, lai atbalstītu darbības, kas orientētas tieši uz attīstību, un vajadzības gadījumā tiem būtu jāpapildina finansiālā palīdzība, kas sniegta no ārējās palīdzības instrumentiem. Tiks mēģināts rast sakanīgumu arī ar Savienības humānās palīdzības politiku, jo īpaši saistībā ar ārkārtas pasākumu īstenošanu.

(11) Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no šā Instrumenta, būtu jāveic sinerģijā un saskaņā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ģeogrāfiskajiem un tematiskajiem ārējās palīdzības instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu , demokrātiskajiem principiem un vērtībām, pamatbrīvībām un tiesībām, ievērojot tiesiskumu un trešo valstu suverenitāti . Tie nedrīkstētu būt paredzēti, lai atbalstītu darbības, kas orientētas tieši uz attīstību, un vajadzības gadījumā tiem būtu jāpapildina finansiālā palīdzība, kas sniegta no ārējās palīdzības instrumentiem. Tiks mēģināts rast sakanīgumu arī ar Savienības humānās palīdzības politiku, jo īpaši saistībā ar ārkārtas pasākumu īstenošanu.
1.

nolemj izveidot īpašu komiteju organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, kurai ir šādas pilnvaras: a) analizēt un novērtēt organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas izplatību un to, kā tas ietekmē Savienību un tās dalībvalstis, kā arī ierosināt attiecīgus pasākumus, lai Savienība spētu novērst šos draudus un cīnīties pret tiem gan starptautiskā, gan Eiropas un valstu mērogā; b) analizēt un novērtēt to, kā pašreiz tiek īstenoti Savienības tiesību akti, kuri attiecas uz organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu, un ar šiem jautājumiem saistītās politiskās nostādnes, lai nodrošinātu, ka Savienības tiesību akti un politiskās nostādnes balstās uz faktiem un ka to pamatā ir vislabākie pieejamie draudu novērtējumi, kā arī uzraudzīt to saderību ar pamattiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 6. pantu, jo īpaši tiesībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī principiem, uz kuriem balstās Savienības ārējā darbība, jo īpaši tiem, kas izklāstīti Līguma 21. pantā; c) izskatīt un rūpīgi pārbaudīt to Savienības iekšlietu aģentūru (piemēram, Eiropols, COSI, Eurojust) lomas un darbību īstenošanu, kuru darbs ir saistīts ar organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumiem, kā arī ar šiem jautājumiem saistītajām politiskajām nostādnēm attiecībā uz drošību; d) risināt jautājumus, kas minēti 2011. gada 25. oktobra rezolūcijā par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā un jo īpaši tās 15. punktā (3), kā arī 2011. gada 15. septembra rezolūcijā par ES centieniem korupcijas apkarošanā; e) šiem nolūkiem veidot nepieciešamos kontaktus un rīkot uzklausīšanas ar Eiropas Savienības iestādēm un starptautiskām, Eiropas un valstu iestādēm, dalībvalstu un trešo valstu parlamentiem un valdībām, zinātnieku un uzņēmēju aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī ar pamatorganizāciju pārstāvjiem, cietušo organizācijām, ierēdņiem, kuru ikdienas darbs ir organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas apkarošana, piemēram, tiesībsargājošo iestāžu darbiniekiem un tiesnešiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības locekļiem, kuri veicina likumības kultūru sarežģītās jomās, kā arī apmeklēt šīs iestādes un tikties ar šiem cilvēkiem;
B.

tā kā apsūdzības izvirzīšanas laika posms (vēlēšanu kampaņas laikā un trīs gadus pēc darbībām, par kurām izteikts pieņēmums, ka tās ir kriminālpārkāpums), privātās apsūdzības izvirzītāja nepārprotamie politiskie mērķi, kas jo īpaši izriet no viņa paša Parlamenta priekšsēdētājam iesniegtajiem dokumentiem, kā arī šīs personas apgalvojumi, ka viņš rīkojas to personu vārdā, kuras ir principā pret Marek Siwiec jebkādu publisku darbību, liecina par to, ka attiecīgie centieni uzsākt kriminālprocesu ir tā dēvētais fumus persecutionis jeb tendencioza vajāšana, jo ir nopietns pamats uzskatīt, ka apvainojumus pret Marek Siwiec izvirzījis politisks pretinieks, kura galvenais mērķis ir kaitēt viņa Eiropas Parlamenta deputāta darbībai,
(3)

Malta 2007. gada 12. septembrī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums VF(Malta)Ltd un uzņēmums Bortex Clothing Ind Co Ltd) skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu.
P6_TA(2007)0258
Piepras ījums aizst āvēt Mario Borghezio imunit āti un privil ēģijas
Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. j ūnija l ēmums par piepras ījumu aizst āvēt Mario Borghezio
imunit āti un privil ēģijas (2006/2304(IMM))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērā2006. gada 16. novembra plen ārsēdēpaziņoto Mario Borghezio 2006. gada 8. novembra
pieprasījumu aizstāvētv iņa imunitāti saistībāar civiltiesved ību Itālijas tiesā,
— pēc Mario Borghezio uzklaus īšanas saskaņāar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
—ņemot vērā9. pantu 1965. gada 8. apr īļa Protokolāpar Eiropas Kopienu privil ēģijām un imunit āti, kā
arī6. panta 2. 1976. punktu. gada 20 septembra Akt āpar Eiropas Parlamenta deput ātu ievēlēšanu
tiešās vispārējāsvēlēšanās,
—ņemot vērāEiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. j ūlija spriedumus (1),
—ņemot vērāReglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,
—ņemot vērāJuridiskās komitejas zi ņojumu (A6-0233/2007),
1. nolemj aizst āvēt Mario Borghezio imunit āti un privilēģijas;
2. uzdod priek šsēdētājam nekavējoties nosūtītšolēmumu un atbild īgās komitejas zi ņojumu attiec īgajām
Itālijas Republikas iest ādēm.
(1) Lieta 101/63 Wagner/Fohrmann unKrier,Recueil [1964] ECR 195 un Lieta 149/85 Wybot/Faure un citi, Recueil , [1964]
ECR 2391.
P6_TA(2007)0259
Stipro alkoholisko dz ērienu defin īcija, nosaukums, noform ējums un
etiķetēšana ***I
Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. j ūnija normat īvārezol ūcija par priek šlikumu Eiropas Parlamenta
un Padomes regulai par stipro alkoholisko dz ērienu defin īciju, nosaukumu, noform ējumu un eti ķe-
tēšanu (COM(2005)0125 —C6-0440/2005 —2005/0028(COD))
(Koplēmuma proced ūra: pirmais las ījums)
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas priek šlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0125) (1),
—ņemot vērāEK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saska ņāar kuriem Komisija tam iesniedza
priekšlikumu (C6-0440/2005),
—ņemot vērāJuridiskās komitejas atzinumu par ierosin āto juridisko pamatu,
(1)O V vēl nav public ēts.12.6.2008. LV C 146 E/85 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2007. gada 19. j ūnijs
Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru laikam no 2007. līdz 2013. gadam izveido Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība" (COM(2005)0123 - C6-0125/2005 - 2005/0047(COD))



Oficiālais Vēstnesis 317 E , 23/12/2006 Lpp. 0749 - 0749



20061223 P6_TA(2006)0590 Ārējo robežu fonds ***I Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru laikam no 2007. līdz 2013. gadam izveido Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība" (COM(2005)0123 — C6-0125/2005 — 2005/0047(COD)) (Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0123) [1], - ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 62. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0125/2005), - ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, - ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0427/2006); 1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; 2. aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. [1] OV vēl nav publicēts. --------------------------------------------------
—

ņemot vērā 2019. gada NVO koalīcijas “Counter balance” ziņojumu “Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework” (Vai EIB ir uzdevuma augstumos krāpšanas un korupcijas problēmas risināšanā? Sarežģīti uzdevumi ES bankas pārvaldības satvaram),
11.

uzsver, ka Kosovas neatkarība ir neatgriezeniska; atzinīgi vērtē to, ka Izraēla atzina Kosovu 2020. gada 4. septembrī; tomēr pauž nožēlu par to, ka piecas ES dalībvalstis vēl nav atzinušas Kosovu, un atkārtoti aicina tās to nekavējoties darīt un no jauna apstiprināt Kosovas ES perspektīvu; norāda, ka ES Kosovai ir lielākā līdzekļu devēja, tirdzniecības partnere un investore;
21.

aicina ES turpināt stiprināt stratēģiskās partnerattiecības ar Indiju; šai sakarā atzinīgi vērtē ES un Indijas saistības drošības un aizsardzības jomā un to nesen uzsākto dialogu par jūras drošību; aicina abas puses, arī izmantojot nesen izveidoto ES un Indijas savienojamības partnerību, vēl vairāk stiprināt savstarpējo operatīvo sadarbību jūrā, tostarp kopīgas mācības jūrā un piestāšanu ostās, kā arī darbības drošu jūras sakaru līniju aizsardzībai un to izveides veicināšanai; tāpat aicina ES un Indiju pastiprināt savstarpējo saskaņošanu un informācijas apmaiņu, lai labāk apzinātos situāciju Indijas un Klusā okeāna reģiona jūrās; atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētājas Ursula von der Leyen 24. un 25. aprīļa vizīti Indijā; uzsver, ka tas ir pozitīvs solis ceļā uz turpmāko partnerību stiprināšanu un divpusējās sadarbības padziļināšanu Indijas un Klusā okeāna reģionā; norāda, ka Indija ir svarīgs partneris jūras drošības vides veidošanā; atkārtoti norāda, ka Centrālāzijas un Dienvidāzijas stabilizācijai būtu jākļūst par ES un Indijas sadarbības galveno mērķi; pauž nožēlu par to, ka Indijas valdība nav paudusi skaidru nosodījumu par Krievijas nelikumīgo karu pret Ukrainu, un aicina Indijas valdību pārskatīt savu nostāju, ņemot vērā to, ka Krievija ir nepārprotami pārkāpusi starptautiskās tiesības; aicina Indiju kā pasaules lielāko demokrātiju nepalikt vienaldzīgai laikā, kad notiek brutāls uzbrukums Ukrainai, kas ir viena no lielākajām Eiropas demokrātijām, un aicina Indijas valdību paust savu nostāju pret nevainīgu civiliedzīvotāju nogalināšanu un Vladimira Putina revizionistiskajām un brutālajām darbībām;
49.

atzinīgi vērtē pamatnostādņu par valsts atbalsta noteikumiem klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā jauno sadaļu par atbalstu ar oglēm, degslānekli un kūdru saistītu darbību izbeigšanai; uzsver, ka pakāpeniska atteikšanās no oglēm ir viens no nozīmīgākajiem dekarbonizāciju veicinošiem faktoriem, un atgādina 2021. gada 20. oktobra rezolūciju, kurā Parlaments prasīja ieviest skaidrus aizsardzības pasākumus, lai pakāpeniski atteiktos no fosilā kurināmā, un ka šie aizsardzības pasākumi varētu ietvert saistošu slēgšanas termiņu noteikšanu; atgādina arī, ka minētajā rezolūcijā ir teikts, ka valsts atbalsta noteikumiem nevajadzētu izraisīt vai veicināt siltumnīcefekta gāzu iesīkstes efektu vai balasta aktīvu rašanos, un prasa Komisijai uzraudzīt un piemērot pasākumus, lai pēc iespējas izvairītos no iesīkstes efekta tādā veidā, kas ir pilnībā atbilstīgs Savienības klimata mērķiem, vienlaikus nodrošinot atveseļošanos no Covid-19 krīzes, darbvietu radīšanu ES un konkurētspēju;