EIROPAS KOMISIJA Briselē, 4.5.2016 COM(2016) 272 final 2016/0132(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi EURODAC sistēmu izveidoja ar Regulu (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas „Eurodac” izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju. Pirmo pārstrādātās redakcijas priekšlikumu EURODAC regulas grozījumiem Padome un Eiropas Parlaments pieņēma 2013. gada jūnijā – ar to uzlaboja Eurodac darbību un paredzēja nosacījumus piekļuvei tiesībaizsardzības nolūkos saskaņā ar stingriem nosacījumiem, proti, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un teroristu nodarījumus. Kopš tās izveides EURODAC ir pietiekami labi kalpojusi savam mērķim sniegt daktiloskopiskos pierādījumus, lai palīdzētu noteikt, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu Eiropas Savienībā. Tās galvenais mērķis vienmēr ir bijis nodrošināt Regulas (ES) Nr. 604/2013 (turpmāk “Dublinas regula”) īstenošanu, un kopā šie abi akti veido kopumu, ko parasti sauc par “Dublinas sistēmu”. 2015. gadā saasinoties migrācijas un bēgļu krīzei, dažas dalībvalstis bija pārslogotas ar pirkstu nospiedumu noņemšanu visiem tiem, kas bija neatbilstīgi ieradušies ES caur ārējām robežām un turpināja pārvietoties pa ES ceļā uz izraudzīto galamērķi. Tādējādi dažas dalībvalstis nespēja izpildīt pienākumu noņemt pirkstu nospiedumus saskaņā ar pašreizējo EURODAC regulu. Komisija 2015. gada 13. maija paziņojumā ar nosaukumu “Eiropas programma migrācijas jomā” norādīja, ka “dalībvalstīm arī pilnībā jāīsteno noteikumi par migrantu pirkstu nospiedumu noņemšanu pie robežas”. Tas rosināja Komisiju izstrādāt vadlīnijas, lai veicinātu sistemātisku pirkstu nospiedumu noņemšanu, pilnībā ievērojot pamattiesības, un tās papildināt ar praktisku sadarbību un paraugprakses apmaiņu šajā jomā. Turklāt Komisija apsvēra arī citu biometrisko identifikatoru izmantošanu EURODAC, piemēram, sejas atpazīšanu un digitālo fotogrāfiju vākšanu, lai novērstu problēmas, ar ko saskaras dažas dalībvalstis saistībā ar pirkstu nospiedumu noņemšanu Eurodac vajadzībām. Tajā pašā laikā tās dalībvalstis, kuras neatrodas pie ārējām robežām, sāka aizvien vairāk saskatīt nepieciešamību saglabāt un salīdzināt informāciju par neatbilstīgajiem migrantiem, kas nelikumīgi uzturas to teritorijā, jo īpaši, ja tie nav iesnieguši patvēruma pieteikumu. Rezultātā tūkstošiem migrantu Eiropā paliek nepamanīti, tostarp tūkstošiem nepavadītu nepilngadīgo; šāda situācija veicina neatļautu sekundāro un turpmāko kustību un nelikumīgu uzturēšanos Eiropas Savienībā. Kļuva skaidrs, ka ir jāveic nozīmīgi pasākumi, lai cīnītos pret neatbilstīgo migrāciju, kas norisinās Eiropas Savienības iekšienē un virzienā uz Eiropas Savienību. Komisijas priekšlikums, kas paredz izveidot ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, kurā reģistrēt to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus, kuri šķērso ES ārējās robežas, ja iebraukšanai ES ir saņemta īstermiņa vīza, ļaus dalībvalstīm noteikt trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi, kaut arī viņi ES ir ieceļojuši likumīgi. Tomēr šāda veida sistēma nepastāv, lai identificētu tos trešo valstu valstspiederīgos, kas neatbilstīgi ieceļo Eiropas Savienībā caur ārējām robežām, un pašreizējā EURODAC sistēmā – šīs informācijas glabāšanai vispiemērotākajā datubāzē – var tikai noteikt, vai patvēruma pieteikums iesniegts vairāk nekā vienā ES dalībvalstī. 2016. gada 6. aprīlī paziņojumā “Ceļā uz kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reformu un labākām iespējām likumīgai nokļūšanai Eiropā” Komisija par prioritāti pasludināja Dublinas regulas reformu un ilgtspējīgas un taisnīgas sistēmas izveidi, saskaņā ar kuru nosaka par patvēruma meklētāju atbildīgo dalībvalsti, nodrošinot augsta līmeņa solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm ar korektīva sadales mehānisma palīdzību. Šajā sakarā Komisija uzskatīja, ka EURODAC būtu jānostiprina, lai atspoguļotu izmaiņas Dublinas mehānismā un nodrošinātu, ka tā arī turpmāk nodrošina šā mehānisma darbībai nepieciešamos daktiloskopiskos pierādījumus. Tika arī uzskatīts, ka EURODAC varētu dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgo migrāciju, šajā nolūkā glabājot visu kategoriju daktiloskopiskos datus un ļaujot veikt salīdzināšanu ar visiem glabātajiem datiem. Tādēļ ar šo priekšlikumu groza pašreizējo EURODAC Regulu (ES) Nr. 603/2013 un paplašina tās darbības jomu, lai varētu identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi, un tos, kas neatbilstīgi iekļuvuši Eiropas Savienībā caur ārējām robežām, ar mērķi izmantot šo informāciju, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot trešās valsts valstspiederīgā dokumentus atgriešanas nolūkos. Trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kas uzturas nelikumīgi, identifikācijas atvieglošana ar biometrijas palīdzību var uzlabot ES atgriešanas politikas efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz neatbilstīgajiem migrantiem, kuri izmanto dažādus līdzekļus, lai izvairītos no identifikācijas un apgrūtinātu dokumentu atjaunošanu. Nodrošinot datus un informāciju par neidentificētiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav likumīga pamata atrasties Eiropas Savienībā un kuru pirkstu nospiedumi ir noņemti citā dalībvalstī, būtu iespējams paātrināt identifikācijas un dokumentu atjaunošanas procedūras attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi, ir aizturēti un kuru pirkstu nospiedumi ir noņemti citā dalībvalstī, tādējādi palīdzot samazināt nepieciešamo atgriešanas un atpakaļuzņemšanas procedūru ilgumu, tostarp samazinot arī laikposmu, kurā neatbilstīgajiem migrantiem var piemērot administratīvo aizturēšanu pirms izraidīšanas, un palīdzot apkarot identitātes viltošanu. Tas ļautu noteikt neatbilstīgo migrantu tranzīta valsti, tādējādi atvieglojot to atpakaļuzņemšanu šajās valstīs. Turklāt, sniedzot informāciju par neatbilstīgo migrantu kustību ES iekšienē, tas ļautu valsts iestādēm veikt precīzāku individuālo izvērtējumu par neatbilstīgo migrantu situāciju, piemēram, par bēgšanas risku atgriešanas un atpakaļuzņemšanas procedūras laikā. 2015. gadā Eiropā ieradās rekordliels skaits bēgļu un migrantu bērnu, un dalībvalstīm ir bijis grūti iegūt precīzus skaitļus par nepavadītiem vai no ģimenes nošķirtiem bērniem, jo oficiālās reģistrācijas procedūras dažās dalībvalstīs ne vienmēr ļauj viņus identificēt, ja viņi šķērso robežas. Pašreizējā migrācijas un bēgļu krīze ir raisījusi būtiskus Eiropas Parlamenta deputātu, nevalstisko organizāciju, starptautisko organizāciju un dalībvalstu jautājumus par to, kā aizsargāt nepavadītus bērnus. Bērnu aizsardzība un jo īpaši pazuduši bērni no trešām valstīm ir papildu problēma, ko izraisījusi krīze Eiropas Savienībā. Līdz šim nepilngadīgajiem pirkstu nospiedumus EURODAC vienmēr reģistrēja no 14 gadu vecuma, kas ļauj identificēt nepavadītu nepilngadīgo, kad tiek iesniegts patvēruma pieteikums Eiropas Savienībā. Tomēr, ņemot vērā to, ka acīmredzami palielinās minēto vecumu vēl nesasniegušu nepilngadīgu bērnu kontrabanda gan virzienā uz Eiropas Savienību, gan tās iekšienē, šķiet, ka ir nepieciešams vākt biometriskos datus EURODAC mērķiem arī no jaunākiem bērniem, lai palīdzētu identificēt šādas personas un noskaidrot, vai šī informācija var arī palīdzēt noskaidrot ģimenes saites vai saites ar aizbildni citā dalībvalstī. Daudzas dalībvalstis vāc biometriskos datus no nepilngadīgajiem, kas jaunāki par 14 gadiem, piemēram, vīzām, pasēm, biometriskajām uzturēšanās atļaujām un vispārīgajai imigrācijas kontrolei. Tāpēc tiek ierosināts EURODAC vajadzībām pirkstu nospiedumu noņemšanas vecumu attiecībā uz nepilngadīgajiem samazināt līdz sešiem gadiem – tas ir vecums, kurā, kā liecina pētījumi, bērnu pirkstu nospiedumu atpazīšanu var panākt ar pietiekamu precizitāti. Būs arī nepieciešams informāciju par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas nelikumīgi un kas aizturēti, neatbilstīgi ieceļojot ES caur tās ārējām robežām, uzglabāt ilgāk, nekā tas ir atļauts pašlaik. Maksimāli pieļaujamais glabāšanas periods saskaņā ar pašreizējo regulu ir 18 mēneši attiecībā uz personām, kuras ir aizturētas pie ārējās robežas, bet dati par personām, kas nelikumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, vispār netiek saglabāti. Tas ir tāpēc, ka pašreizējās EURODAC regulas mērķis nav saglabāt informāciju par neatbilstīgajiem migrantiem ilgāk, nekā tas nepieciešams, lai noteiktu pirmo ieceļošanas valsti saskaņā ar Dublinas regulu, ja patvēruma pieteikums iesniegts citā dalībvalstī. Ņemot vērā, ka EURODAC piemērošanas joma tiek paplašināta, lai to varētu izmantot migrācijas jomā, ir nepieciešams saglabāt šos datus ilgāku laiku, lai varētu pienācīgi uzraudzīt sekundāro kustību Eiropas Savienībā, jo īpaši attiecībā uz neatbilstīgajiem migrantiem, kas dara visu iespējamo, lai paliktu nepamanīti. Piecu gadu termiņš tiek uzskatīts par piemērotu šiem nolūkiem, tādējādi datu glabāšanas termiņš tiktu saskaņots ar citām ES datubāzēm tieslietu un iekšlietu (TI) jomā un termiņu, uz kuru neatbilstīgam migrantam var piemērot ieceļošanas aizliegumu saskaņā ar Atgriešanas direktīvu. Šis priekšlikums arī paredz iespēju informāciju par neatbilstīgo migrantu identitāti nodot trešām valstīm, ja dalīšanās ar šādu informāciju ir nepieciešama atgriešanas nolūkos. Dokumentu atjaunošana un neatbilstīgo trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšana viņu izcelsmes valstī prasa informācijas apmaiņu par šo personu ar šīs valsts iestādēm, ja ir jānodrošina ceļošanas dokuments. Tādējādi šis priekšlikums pieļauj datu apmaiņu uz šī pamata un saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem. Stingrs aizliegums ir noteikts apmaiņai ar jebkādu informāciju par to, ka Eiropas Savienībā ir iesniegts patvēruma pieteikums, kas varētu apdraudēt noraidīto patvēruma meklētāju drošību un novest pie viņa pamattiesību pārkāpšanas. Lai samazinātu vajadzību pēc papildu komunikācijas infrastruktūras starp dalībvalstīm informācijas apmaiņai par neatbilstīgajiem migrantiem, kas nav iesnieguši patvēruma pieteikumus, tiek ierosināts arī, ka dalībvalstis iegūst un centrālajā sistēmā uzglabā papildu biometriskos datus, proti, sejas attēlu, kā arī citus personas datus. Sejas attēlu iegūšana būs pirmais solis, lai nākotnē ieviestu sejas atpazīšanas programmatūru, un tādējādi tiks panākts, ka EURODAC ir saskaņota ar citām sistēmām, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēmu. Eu-LISA vispirms vajadzētu veikt pētījumu par sejas atpazīšanas programmatūru, kurā būtu izvērtēta tās precizitāte un uzticamība, un tikai tad pievienot šo programmatūru centrālajai sistēmai. Komisijas Paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” kā ilgtermiņa mērķis ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot informācijas sistēmu sadarbspēju, kā to ir norādījuši arī Eiropas Parlaments un Padome. Paziņojumā ir ierosināts izveidot informācijas sistēmu un sadarbspējas ekspertu grupu, lai izpētītu, vai robežu un drošības informācijas sistēmu sadarbspēja ir juridiski un tehniski iespējama. Šis priekšlikums ir saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti minētajā paziņojumā, jo tas paredz tādu EURODAC, kas nākotnē spēs sadarboties ar citām informācijas sistēmām, ja tas būtu vajadzīgs un samērīgi. Šajā nolūkā Komisija ar informācijas sistēmu un sadarbspējas ekspertu grupas atbalstu izvērtēs, cik nepieciešama un samērīga ir sadarbspējas nodrošināšana ar Šengenas Informācijas sistēmu (SIS) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS). Šajā kontekstā un saskaņā ar minēto paziņojumu Komisija arī pārbaudīs, vai ir nepieciešams pārskatīt tiesisko regulējumu par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi Eurodac.

Šis priekšlikums turpina nodrošināt tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi centrālajai sistēmai un ļaus tagad arī tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam piekļūt visai sistēmā uzglabātajai informācijai un nākotnē veikt arī meklēšanu, balstoties uz sejas attēlu. •Saskanība ar citām ES politikas jomām Šis priekšlikums ir cieši saistīts ar citām Savienības politikas jomām un papildina tās. (a)Kopējā Eiropas patvēruma sistēma – tiek nodrošināta efektīva Dublinas regulas īstenošana, izmantojot daktiloskopiskos pierādījumus, lai palīdzētu noteikt, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu. (b)Efektīva ES atgriešanas politika – tiek sekmēta un uzlabota ES neatbilstīgo migrantu atgriešanas sistēma. Tas ir būtiski, lai saglabātu sabiedrības ticību ES patvēruma sistēmai un atbalstu palīdzības sniegšanai personām, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Neatbilstīgo migrantu atgriešanas rādītāja palielināšanai ir jāiet roku rokā ar uzlabotiem ES centieniem aizsargāt tos, kuriem tas ir nepieciešams. (c)Iekšējā drošība – kā tika uzsvērts Eiropas Drošības programmā, tiek dota iespēja novērst, atklāt, izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem, ļaujot tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam apstrādāt personas datus par personām, kuras tiek turētas aizdomās par iesaistīšanos terora aktos vai smagos noziegumos. (d)Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības – tiek paredzēta iespēja iegūt patvēruma meklētāju un neatbilstīgo migrantu daktiloskopiskos un sejas attēla datus un pārsūtīt tos uz EURODAC dalībvalsts vārdā, lai efektīvi pārvaldītu ārējo robežu kontroli. (e)Datu aizsardzība – ciktāl šis priekšlikums nodrošina pamattiesību uz privātās dzīves neaizskaramību aizsardzību tām personām, kuru personas dati tiek apstrādāti EURODAC. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā pārstrādāšanas priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. panta 2. punkta e) apakšpunkts, kas ir juridiskais pamats attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kā noteikt, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma vai alternatīvās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu; tas ir LESD pants, kurš atbilst arī sākotnējā priekšlikuma juridiskajam pamatam (Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 1. punkta a) apakšpunkts). Turklāt kā juridiskais pamats ir izmantots arī 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts attiecībā uz elementiem par neatbilstīgu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku identificēšanu attiecībā uz nelikumīgu imigrāciju un neatļautu uzturēšanos, tostarp to personu izraidīšanu un repatriāciju, kuras uzturas neatļauti, 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts kā juridiskais pamats attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar attiecīgas informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu tiesībaizsardzības nolūkos, un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts kā juridiskais pamats attiecībā uz Eiropola darbības jomu un uzdevumiem, kuri ietver informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un tās apmaiņu. •Valstu atšķirīgās nostājas Apvienotajai Karalistei un Īrijai Regula (ES) Nr. 603/2013/ES ir saistoša, ņemot vērā to paziņojumu par to, ka tās vēlas piedalīties minētās regulas pieņemšanā un piemērošanā, pamatojoties uz iepriekš minēto protokolu. Saskaņā ar 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju minētās dalībvalstis var izlemt piedalīties šā priekšlikuma pieņemšanā. Šāda iespēja tām pastāv arī pēc priekšlikuma pieņemšanas. Saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās atbilstoši LESD V sadaļai ierosināto pasākumu pieņemšanā Padomē (izņemot “pasākum[us], kas nosaka, kuru trešo valstu pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumiem, kas attiecas uz vīzu formu vienādību”). Tādējādi Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Tomēr, tā kā Dānija piemēro pašreizējo Eurodac regulu saskaņā ar starptautisko nolīgumu, ko tā 2006. gadā noslēdza ar ES, tai saskaņā ar minētā nolīguma 3. pantu jāpaziņo Komisijai savs lēmums par to, vai tā īstenos grozītās regulas saturu. Priekšlikuma ietekme uz trešām valstīm, kas ir asociētas Dublinas sistēmā Paralēli vairāku trešo valstu asociēšanai Šengenas acquis Savienība ir noslēgusi vai pašlaik slēdz vairākus nolīgumus, ar kuriem šīs valstis asociē arī Dublinas/EURODAC acquis: –nolīgums, ar kuru asociē Islandi un Norvēģiju, kas noslēgts 2001. gadā, –nolīgums, ar kuru asociē Šveici, kas noslēgts 2008. gada 28. februārī, –protokols, ar kuru asociē Lihtenšteinu, kas parakstīts 2011. gada 18. jūnijā.

Lai noteiktu tiesības un pienākumus starp Dāniju, kura, kā iepriekš paskaidrots, ir asociēta Dublinas/EURODAC acquis ar starptautisku nolīgumu, un iepriekš minētajām asociētajām valstīm, starp Savienību un asociētajām valstīm ir noslēgti vēl divi instrumenti. Saskaņā ar trim minētajiem nolīgumiem asociētās valstis bez izņēmumiem akceptē Dublinas/Eurodac acquis un izmaiņas tajā. Tās nepiedalās to tiesību aktu pieņemšanā, ar kuriem groza vai papildina Dublinas acquis (tostarp šā priekšlikuma pieņemšanā), bet tām noteiktā termiņā jāziņo Komisijai par lēmumu akceptēt vai neakceptēt attiecīgā tiesību akta saturu, ko apstiprinājuši Eiropas Parlaments un Padome. Ja Norvēģija, Islande, Šveice vai Lihtenšteina neakceptē tiesību aktu, ar kuru groza vai papildina Dublinas/Eurodac acquis, attiecīgos nolīgumus izbeidz, ja vien ar nolīgumiem izveidotā apvienotā/jauktā komiteja vienprātīgi nelemj citādi. Iepriekš minētie asociācijas nolīgumi ar Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu, kā arī paralēlais nolīgums ar Dāniju neietver piekļuvi EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. Tādējādi pēc tam, kad būs pieņemta šī pārstrādātā regula, būs jānodrošina, ka tiek parakstīti un noslēgti papildu nolīgumi ar tām asociētajām valstīm, kas vēlas piedalīties. Šis priekšlikums paredz, ka daktiloskopisko datu salīdzināšanu, izmantojot EURODAC, var veikt tikai pēc tam, kad valsts daktiloskopisko datu datubāzes un citu dalībvalstu automatizētās pirkstu nospiedumu datubāzes saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/JHA (“Prīmes nolīgumi”) sniegušas negatīvus rezultātus. Šis noteikums nozīmē, ka tad, ja kāda dalībvalsts nav īstenojusi iepriekš minēto Padomes lēmumu un nevar veikt “Prīmes pārbaudi”, tā nevar veikt arī pārbaudi EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. Tāpat asociētās valstis, kuras nav īstenojušas vai nepiedalās Prīmes nolīgumos, nevar veikt šādu pārbaudi EURODAC. •Subsidiaritāte Ierosinātā iniciatīva ir solis uz priekšu Dublinas regulas un ES migrācijas politikas jomā un virzībā uz to, lai nodrošinātu, ka kopējie noteikumi par neatbilstīgo trešo valstu valstspiederīgo pirkstu nospiedumu noņemšanu un sejas attēla datu iegūšanu EURODAC vajadzībām tiek piemēroti vienādi visās dalībvalstīs. Ar to tiek izveidots instruments, kas Eiropas Savienībai sniegs informāciju par to, cik trešo valstu valstspiederīgo neatbilstīgi ieceļo ES teritorijā un pieprasa patvērumu, kam ir neatsverama nozīme ilgtspējīgas un uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā migrācijas un vīzu jomā. Tajā paredzēta arī tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve EURODAC, kas ir veids, kā savlaicīgi, precīzi, droši un izmaksu ziņā lietderīgi identificēt neatbilstīgos trešo valstu valstspiederīgos, kuri tiek turēti aizdomās par terorisma un smagu noziegumu izdarīšanu (vai ir cietuši šādā nodarījumā). Šis priekšlikums arī palīdzēs dalībvalstīm identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi, un tos, kas neatbilstīgi iekļuvuši Eiropas Savienībā caur ārējām robežām, ar mērķi izmantot šo informāciju, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot trešās valsts valstspiederīgā dokumentus atgriešanas nolūkos. Ņemot vērā ar patvērumu un bēgļu aizsardzību saistīto problēmu starptautisko raksturu, ES ir piemērotākais līmenis, kurā kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) ietvaros piedāvāt risinājumus jautājumiem, kas iepriekš raksturoti kā problēmas saistībā ar EURODAC regulu. EURODAC regula jāgroza arī tāpēc, lai pievienotu tai papildu mērķi, proti, atļaut piekļuvi nolūkā kontrolēt nelikumīgu migrāciju uz Eiropas Savienību un neatbilstīgo migrantu sekundāro kustību ES iekšienē. Dalībvalstis vienas pašas nespēj pietiekamā mērā sasniegt šo mērķi. •Proporcionalitāte Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikts, ka Savienības rīcība ir samērīga ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šīs ES rīcības izvēlētajam veidam jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Priekšlikums, kura ieceres pamatā ir "integrētas privātuma aizsardzības" principi, ir samērīgs attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību, jo tas neparedz vākt un glabāt vairāk datu un uz ilgāku laiku nekā tas ir absolūti nepieciešams sistēmas darbībai un mērķu sasniegšanai. Turklāt tiks paredzēti un ieviesti visi aizsardzības pasākumi un mehānismi, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu ceļotāju pamattiesības, jo īpaši viņu tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību. Lai sistēma darbotos, nebūs vajadzīgi papildu procesi vai saskaņošana ES līmenī; tādējādi paredzamais pasākums ir samērīgs, jo tas ES mēroga rīcības ziņā nepārsniedz nepieciešamo, lai sasniegtu nospraustos mērķus. •Instrumenta izvēle Ierosinātā pārstrādātā redakcija arī būs regula. Šis priekšlikums balstīsies uz esošo centralizēto sistēmu, ar kuras starpniecību dalībvalstis sadarbojas, un uzlabos to, tādēļ ir nepieciešama kopīga arhitektūra un darbības noteikumi. Turklāt ar to paredz noteikumus par piekļuvi sistēmai, tostarp tiesībaizsardzības jomā, kas ir vienādi visās dalībvalstīs. Tādējādi par juridisko instrumentu var izvēlēties vienīgi regulu. 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM Izstrādājot šo priekšlikumu, Komisija ir izmantojusi apspriedes, kas regulāri notiek Eiropadomē un Padomē, kā arī Eiropas Parlamentā par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai risinātu migrācijas krīzi un jo īpaši par Dublinas regulas reformu, ar ko Eurodac ir cieši saistīta. Komisija ir arī apsvērusi dalībvalstu vajadzības, ko atsedza bēgļu un migrācijas krīze. 2015. gada 25.–26. jūnija Eiropadomes secinājumos ir aicināts stiprināt Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldību, lai sekmīgāk ierobežotu nelikumīgās migrācijas aizvien pieaugošās plūsmas. Valstu un valdību vadītāju sanāksmē 2015. gada oktobrī Eiropadome secināja, ka dalībvalstīm nepieciešams pastiprināt Atgriešanas direktīvas īstenošanu un nodrošināt, ka visi, kas ierodas “karstajos punktos”, tiek identificēti, reģistrēti un tiek noņemti viņu pirkstu nospiedumi, un vienlaikus nodrošina pārcelšanu un atgriešanu. Eiropadome 2016. gada martā atkārtoti uzsvēra, ka tiks turpināts darbs pie Eiropas Savienības migrācijas politikas nākotnes veidola, ietverot Dublinas regulu.

Komisija arī neformāli apspriedās ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju par šā priekšlikuma jaunajiem elementiem, uz kuriem attiecas jaunais datu aizsardzības tiesiskais regulējums. •Pamattiesības Ierosinātā regula ietekmē pamattiesības, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu (ES Pamattiesību hartas 1. pants); verdzības un piespiedu darba aizliegumu (hartas 5. pants); tiesības uz brīvību un drošību (hartas 6. pants), privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (hartas 7. pants), personas datu aizsardzību (hartas 8. pants), patvēruma tiesības (hartas 18. pants) un aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā (hartas 19. pants), diskriminācijas aizliegumu (hartas 21. pants), bērnu tiesības (hartas 24. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību (hartas 47. pants). EURODAC ieviešana pozitīvi ietekmē verdzības un piespiedu darba aizliegumu, kā arī tiesības uz brīvību un drošību. Labāka un precīzāka to trešo valstu valstspiederīgo identificēšana (izmantojot biometriskos datus), kuri šķērso Eiropas Savienības ārējo robežu, palīdz atklāt identitātes viltošanu, cilvēku tirdzniecību (jo īpaši nepilngadīgo gadījumā) un pārrobežu noziedzību un tādējādi sekmē cīņu pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu. Tā arī palīdz uzlabot visu iedzīvotāju drošību ES teritorijā. Priekšlikums arī labvēlīgi ietekmē bērnu tiesību aizsardzību un tiesības uz ģimenes dzīves neaizskaramību. Daudzi starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēji un trešo valstu valstspiederīgie, kas neatbilstīgi ierodas Eiropas Savienībā, ceļo ar ģimenēm un bieži vien ar ļoti maziem bērniem. Spēja identificēt šos bērnus ar pirkstu nospiedumu un sejas attēlu palīdzību var palīdzēt identificēt bērnus gadījumos, kad viņi ir šķirti no savām ģimenēm, ļaujot dalībvalstij līdz galam noskaidrot situāciju, ja pirkstu nospiedumu atbilsme norāda, ka viņi iepriekš bijuši citā dalībvalstī. Tas arī uzlabotu to nepavadītu nepilngadīgo aizsardzību, kuri ne vienmēr oficiāli pieprasa starptautisko aizsardzību un kuri aizbēg no aprūpes iestādēm vai sociālās aprūpes dienestiem, kuru aprūpē tie ir nodoti. Pirkstu nospiedumu noņemšanas pienākums ir jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības uz cilvēka cieņu un bērna tiesības. Priekšlikumā ir atkārtoti uzvērts dalībvalstu pienākums nodrošināt, ka pirkstu nospiedumu un sejas attēla iegūšanas procedūru nosaka un piemēro saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts praksi un saskaņā ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām. Sodi, kas saistīti ar pirkstu nospiedumu noņemšanas procedūras neievērošanu, būs saskaņā ar samērīguma principu. Priekšlikumā skaidri noteikts, ka aizturēšanu šajā saistībā izmanto tikai kā galējo līdzekli, ja tas nepieciešams, lai noteiktu vai pārbaudītu trešās valsts valstspiederīgā identitāti. Attiecībā uz bērniem pirkstu nospiedumu ņemšana nepilngadīgajiem, jo īpaši jaunākiem bērniem, ir jāveic bērnam piemērotā un draudzīgā veidā. Attiecīgie noteikumi arī nodrošina, ka bērnam nepiemēro nekādas administratīvās sankcijas, ja ir pamatots iemesls atteikties, ka noņem pirkstu nospiedumus un iegūst sejas attēlu, un ka dalībvalstu iestādēm jānodrošina, ka gadījumā, ja ir aizdomas, ka pēc atteikuma sniegt pirkstu nospiedumus varētu rasties ar bērna aizsardzību saistītas problēmas, vai, ja bērnam ir bojāti pirkstu gali vai plaukstas, bērns būtu jānosūta valsts bērnu aizsardzības iestādēm. Priekšlikuma īstenošana neskar starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un saņēmēju tiesības, jo īpaši attiecībā uz izraidīšanas aizliegumu izraidīšanas, piespiedu izraidīšanas un izdošanas gadījumā, ietverot personas datu pārsūtīšanu uz trešām valstīm. Kā paredzēts Hartas 52. panta 1. punktā, jebkādam tiesību uz personas datu aizsardzību ierobežojumam jābūt atbilstīgam paredzētā mērķa sasniegšanai, un tas nedrīkst pārsniegt šā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta 2. punktā atzīts, ka publiskas pārvaldes iestādes iejaukšanos indivīda tiesībās uz privātumu var attaisnot ar nepieciešamību nodrošināt valsts drošības intereses, sabiedrisko drošību vai nozieguma novēršanu, kā tas ir paredzēts šajā priekšlikumā. Priekšlikums paredz piekļuvi EURODAC, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ar mērķi identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri šķērso ārējās robežas, un ar mērķi piekļūt datiem par šo personu ceļošanas vēsturi. Aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datiem ietver arī piekļuves tiesības un tiesības uz datu labošanu vai dzēšanu. Datu glabāšanas perioda ierobežojums, kas minēts šā paskaidrojuma raksta 1. nodaļā, arī palīdz nodrošināt personas datu aizsardzību kā vienas no pamattiesībām. Priekšlikums paredz piekļuvi EURODAC, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ar mērķi identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri šķērso ārējās robežas, un piekļūt datiem par šo personu pārvietošanos Eiropas Savienībā. Turklāt izraudzītās tiesībaizsardzības iestādes var pieprasīt piekļuvi EURODAC datiem tikai tad, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt attiecīgo noziedzīgo nodarījumu. Šos pieprasījumus validē izraudzītā tiesībaizsardzības iestāde, kas pārbauda, vai ir izpildīti stingrie nosacījumi attiecībā uz piekļuves pieprasīšanu IIS tiesībaizsardzības nolūkos. Turklāt priekšlikumā arī paredzēti stingri datu drošības pasākumi, lai nodrošinātu apstrādāto personas datu drošību, un paredzēta uzraudzība apstrādes darbībām, ko veic neatkarīgas publiskās datu aizsardzības iestādes, un dokumentācija par visām veiktajām meklēšanām. Priekšlikumā noteikts arī, ka uz visu personas datu apstrādi, ko tiesībaizsardzības iestādes veic EURODAC pēc šo datu ir izgūšanas, attiecas jaunā datu aizsardzības direktīva par personas datu apstrādi, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus, sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI. Priekšlikums paredz stingrus noteikumus attiecībā uz piekļuvi EURODAC sistēmai un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības piekļūt datiem, labot, dzēst datus un pārsūdzēt, jo īpaši tiesības uz tiesisko aizsardzību, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Tādējādi priekšlikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību, un atbilst arī LESD 16. pantam, ar kuru ikvienam tiek garantētas tiesības uz viņu personas datu aizsardzību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums paredz EURODAC centrālās sistēmas tehnisku grozījumu, lai nodrošinātu iespēju veikt salīdzināšanu attiecībā uz visu trīs kategoriju datiem un glabātu visu trīs kategoriju datus. Papildu funkcijām, piemēram, biogrāfisko datu un sejas attēla glabāšanai, būs vajadzīgas vairākas izmaiņas centrālajā sistēmā. Šīs izmaiņas ir atspoguļotas priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā. Aplēstās izmaksas EUR 29 872 miljonu apmērā ietver tehniskās modernizācijas izmaksas un izmaksas par centrālās sistēmas palielināto glabāšanas un caurlaidspēju. Tajās ietverti arī ar IT saistīti pakalpojumi, programmatūra un aparatūra, un tās aptvers modernizāciju un pielāgojumus, lai būtu iespējama visu kategoriju datu meklēšana gan patvēruma, gan neatbilstīgās migrācijas mērķiem. Tās atspoguļo arī eu-LISA papildu personāla izmaksas. 5.CITI ELEMENTI •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums – EURODAC piemērošanas jomas paplašināšana atgriešanas vajadzībām (1. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Jaunās EURODAC regulas piemērošanas joma ir paplašināta, iekļaujot iespēju dalībvalstīm glabāt un meklēt datus par trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem, kuri nav starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēji, lai viņus varētu identificēt atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nolūkos. Šajā nolūkā ir pievienots jauns juridiskais pamats, proti, 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Tādējādi EURODAC pārtop par datubāzi plašākiem ar imigrāciju saistītiem nolūkiem, un tās mērķis nav vairs tikai nodrošināt efektīvu Dublinas III regulas īstenošanu, kaut gan šī funkcija joprojām būs tās svarīgs aspekts. Pašlaik EURODAC tikai salīdzina daktiloskopiskos datus, kas iegūti no neatbilstīgajiem migrantiem un starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējiem, ar patvēruma meklētāju datiem, jo tā ir patvēruma datubāze. Salīdzinājumi netiek veikti attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem, kas iegūti no neatbilstīgajiem migrantiem pie ārējām robežām, un daktiloskopiskajiem datiem, kas iegūti no trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā. EURODAC piemērošanas jomas paplašināšana ļaus dalībvalsts kompetentajām imigrācijas iestādēm nosūtīt un salīdzināt datus par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas nelikumīgi un nepieprasa patvērumu, un var nepamanīti pārvietoties Eiropas Savienībā. Tādējādi informācija, kas iegūta EURODAC trāpījumā, var palīdzēt dalībvalstu kompetentajām iestādēm veikt to uzdevumu, proti, atgriešanas nolūkos identificēt trešo valstu valstspiederīgos, kas nelikumīgi uzturas to teritorijā. Tā var arī sniegt svarīgus pierādījumus dokumentu atjaunošanas un atpakaļuzņemšanas nolūkos. – Dublinas procedūras prioritātes nodrošināšana (15. panta 4. punkts un 16. panta 5. punkts). Ir iekļauts noteikums, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja trāpījums attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem liecina, ka Eiropas Savienībā ir iesniegts patvēruma pieteikums, dalībvalsts, kura veica meklēšanu, attiecīgajai personai pirmkārt piemēro Dublinas procedūru, nevis atgriešanas procedūru. Tas ir vajadzīgs, lai garantētu, ka, saņemot vairākus trāpījumus no centrālās sistēmas par to pašu personu, dalībvalstij, kas veica meklēšanu EURODAC, nerastos šaubas par pareizo procedūru un lai nevienu starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju neatgrieztu atpakaļ uz viņa izcelsmes valsti vai uz trešo valsti, pārkāpjot neizraidīšanas principu. Lai to nodrošinātu, ir ieviests jēdziens „trāpījumu hierarhija”.

– Pienākums noņemt pirkstu nospiedumus un iegūt sejas attēlu (2. pants). Priekšlikums paredz skaidru pienākumu dalībvalstīm noņemt un pārsūtīt pirkstu nospiedumus un sejas attēlu attiecībā uz visu trīs kategoriju personām un nodrošina, ka dalībvalstis uzliek šos pienākumus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem, lai viņiem tie būtu zināmi. Pirkstu nospiedumu noņemšanas pienākums pastāvēja jau iepriekš, un datu subjektus par to informēja ar brošūru palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 29. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Šis pants arī ļauj dalībvalstīm ieviest sankcijas saskaņā ar to tiesību aktiem personām, kas atsakās sniegt sejas attēlu vai ievērot pirkstu nospiedumu noņemšanas procedūru, šo sankciju noteikšanā vajadzības gadījumā ievērojot Komisijas dienestu darba dokumentu par Eurodac regulas īstenošanu, kurā ir noteikta labākās prakses pieeja, kas dalībvalstīm būtu jāievēro pirkstu nospiedumu iegūšanā. Tomēr ir paredzēti arī jauni noteikumi, lai nodrošinātu, ka pirkstu nospiedumus un sejas attēlu no nepilngadīgajiem, jo īpaši maziem bērniem, iegūst bērnam piemērotā un draudzīgā veidā. Attiecīgie noteikumi arī nodrošina, ka nepilngadīgajam nepiemēro nekādas administratīvās sankcijas, ja viņi atsakās sniegt pirkstu nospiedumus vai sejas attēlu, ja ir pamatots iemesls tos nesniegt, un ka dalībvalstu iestādēm ir jānodrošina, ka gadījumā, ja ir aizdomas, ka pēc atteikuma sniegt pirkstu nospiedumus vai sejas attēlu varētu rasties ar bērna aizsardzību saistītas problēmas, vai, ja bērnam ir bojāti pirkstu gali vai plaukstas, bērns būtu jānosūta valsts bērnu aizsardzības iestādēm. – Datu subjekta personas datu glabāšana (12., 13. un 14. pants). EURODAC ir vienmēr darbojusies tikai ar pirkstu nospiedumiem, un iepriekš citus datu subjekta personas datus neuzglabāja, izņemot datus par personas dzimumu. Jaunais priekšlikums tagad ļauj uzglabāt datu subjekta personas datus, piemēram, vārdu(-us), dzimšanas datumu, valstspiederību, personu apliecinošo dokumentu datus, kā arī sejas attēlu. Personas datu glabāšana ļaus imigrācijas un patvēruma iestādēm viegli identificēt personu, bez nepieciešamības pieprasīt šādu informāciju tieši no citas dalībvalsts. Personas datus no centrālās sistēmas var izgūt tikai pēc principa „ir trāpījums” vai „nav trāpījuma”. Lai aizsargātu tiesības uz piekļuvi šiem datiem, personas datus nevar iegūt, ja nav daktiloskopisko datu vai sejas attēla datu atbilsmes. Dublinas regulas nolūkos EURODAC ir jāpapildina ar jaunu informāciju attiecībā uz dalībvalsti, kas ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, pēc pieteikuma iesniedzēja iedalīšanas citai dalībvalstij. Tādējādi būs skaidrs, kura dalībvalsts ir atbildīga saskaņā ar pārstrādāto Dublinas regulu, ja pieteikuma iesniedzējs aizbēg vai pieprasa patvērumu citā dalībvalstī pēc iedalīšanas procedūras un daktiloskopisko datu trāpījuma. – Biometriskie identifikatori (2., 15., un 16. pants). Pašreizējā EURODAC regula ļauj salīdzināt tikai daktiloskopiskos datus. 2015. gadā Eiropas programmā migrācijas jomā tika ierosināta iespēja EURODAC pievienot citus biometriskos identifikatorus, lai samazinātu dažas no problēmām, ar kurām saskaras dalībvalstis bojātu pirkstgalu un pirkstu nospiedumu procedūras neievērošanas dēļ. Priekšlikumā ir iekļauta prasība dalībvalstīm iegūt datu subjekta sejas attēlu nosūtīšanai uz centrālo sistēmu un ietverti noteikumi, kas ļauj salīdzināt daktiloskopiskos un sejas attēla datus kopā un sejas attēlus atsevišķi, ievērojot konkrētus nosacījumus. Sejas attēlu iekļaušana centrālajā sistēmā tagad sagatavos sistēmu tam, lai nākotnē veiktu meklēšanu ar sejas atpazīšanas programmatūru. Dalībvalstis turpinās noņemt visu desmit pirkstu nospiedumus uzspiestu un pārveltu pirkstu nospiedumu veidā, un tas tagad attieksies arī uz personām, kas nelikumīgi uzturas kādā dalībvalstī, jo viens un tas pats pirkstu nospiedumu komplekts būs nepieciešams visu trīs kategoriju precīzai salīdzināšanai. – Visu kategoriju un visu datu salīdzināšana un nosūtīšana (15. un 16. pants). Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 603/2013 tika glabāti tikai divu kategoriju daktiloskopiskie dati, un datus varēja meklēt tikai, salīdzinot ar daktiloskopiskajiem datiem, kas iegūti no starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, taču tagad glabās un savstarpēji salīdzinās visu trīs kategoriju daktiloskopiskos un sejas attēla datus. Tas ļaus dalībvalstī imigrācijas iestādēm pārliecināties, vai trešās valsts valstspiederīgais, kurš nelikumīgi uzturas kādā dalībvalstī, ir iesniedzis patvēruma pieteikumu vai ir ieradies ES nelikumīgi, šķērsojot ārējo robežu. Tāpat tas ļaus dalībvalstīm pārbaudīt, vai persona, kas aizturēta, neatbilstīgi šķērsojot ārējo robežu, nav kādreiz nelikumīgi uzturējusies citā dalībvalstī. Paplašinot meklēšanas tvērumu, būs iespējams izsekot neatbilstīgās un sekundārās kustības ceļiem visā Eiropas Savienībā, un tas var palīdzēt noteikt attiecīgās personas identitāti arī bez derīga personu apliecinoša dokumenta. – Vecuma samazināšana pirkstu nospiedumu noņemšanai līdz 6 gadiem (10., 13. un 14. pants). Minimālais pirkstu nospiedumu noņemšanas vecums vēsturiski vienmēr ir bijis 14 gadi. Pētījumā, ko veicis Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, "Pirkstu nospiedumu atpazīšana bērniem"norādīts, ka pirkstu nospiedumus, kas iegūti no bērniem vecumā no sešiem gadiem, var izmantot automātiskās meklēšanas scenārijos, piemēram, Eurodac, ja tiek ieguldītas pietiekamas pūles, lai iegūtu labas kvalitātes attēlus. Turklāt daudzās dalībvalstīs valsts iekšējām vajadzībām pirkstu nospiedumus noņem pat bērniem, kas jaunāki par sešiem gadiem, piemēram, lai izsniegtu pasi vai biometrisko uzturēšanās atļauju. Daudzi starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēji un trešo valstu valstspiederīgie, kas neatbilstīgi ierodas Eiropas Savienībā, ceļo ar ģimenēm un bieži vien ar ļoti maziem bērniem. Spēja identificēt šos bērnus ar pirkstu nospiedumu un sejas attēlu palīdzību var palīdzēt identificēt bērnus gadījumos, kad viņi ir šķirti no savām ģimenēm, ļaujot dalībvalstij līdz galam noskaidrot situāciju, ja pirkstu nospiedumu atbilsme norāda, ka viņi iepriekš atradušies citā dalībvalstī. Tas arī uzlabotu to nepavadītu nepilngadīgo aizsardzību, kuri ne vienmēr oficiāli pieprasa starptautisko aizsardzību un kuri aizbēg no aprūpes iestādēm vai sociālās aprūpes dienestiem, kuru aprūpē tie ir nodoti. Saskaņā ar pašreizējo tiesisko un tehnisko sistēmu viņu identitāti nevar noskaidrot. Tādējādi Eurodac sistēmu varētu izmantot, lai reģistrētu bērnus no trešām valstīm, ja konstatē, ka viņi nav dokumentēti Eiropas Savienībā, kas ļautu sekot viņu gaitām un novērst viņu ekspluatāciju. – Datu glabāšana (17. pants). Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju datu glabāšanas termiņš paliek nemainīgs – 10 gadi. Tā mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstis var izsekot sekundārajām kustībām Eiropas Savienībā pēc starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanas, ja attiecīgajai personai nav atļauts uzturēties citā dalībvalstī. Ņemot vērā, ka pārstrādātās Dublinas regulas piemērošanas jomā būs iekļauti starptautiskās aizsardzības saņēmēji, šos datus tagad varēs izmantot, lai nosūtītu atpakaļ bēgļus vai personas, kam piešķirts alternatīvās aizsardzības statuss, dalībvalstij, kas piešķīrusi aizsardzību attiecīgajai personai. Daktiloskopiskos datus par trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas nelikumīgi un nepieprasa patvērumu, glabās piecus gadus. Tas ir tādēļ, ka EURODAC datubāze vairs nav tikai patvēruma pieteikumu iesniedzēju datubāze, un šo datu ilgāka glabāšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu nelikumīgās imigrācijas virzienā uz ES un sekundāro kustību ES iekšienē pietiekamu uzraudzību. Šis glabāšanas periods ir saskaņots ar maksimālo termiņu, uz kuru personai var noteikt ieceļošanas aizliegumu migrācijas nolūkos, kā noteikts Atgriešanas Direktīvas 2008/115/EK 11. pantā, datu glabāšanas termiņu vīzu informācijas glabāšanai (Vīzu regulas 23. pants) un ierosināto datu glabāšanas termiņu ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS 31. pants). – Priekšlaicīga datu dzēšana (18. pants). Priekšlaicīgas datu dzēšanas regulējums nemainās attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un neatbilstīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem, kuriem piešķir pilsonību. Dati, kas attiecas uz šīm personām un kas tiek uzglabāti centrālajā sistēmā, tiks dzēsti priekšlaicīgi, ja tiek iegūta kādas dalībvalsts pilsonība, jo šīs personas vairs neietilpst EURODAC piemērošanas jomā. Datus priekšlaicīgi vairs nedzēsīs par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas nelikumīgi, vai tiem bezvalstniekiem, kuriem piešķirts uzturēšanās dokuments vai kuri atstājuši Savienības teritoriju. Šos datus ir nepieciešams saglabāt, ja kādā brīdī uzturēšanās dokuments, ko parasti piešķir uz ierobežotu laiku, vairs nav spēkā un persona pārkāpj atļauto uzturēšanās termiņu vai trešās valsts valstspiederīgais, kas valstī uzturējās nelikumīgi, pēc atgriešanās trešā valstī mēģina atkal neatbilstīgi ieceļot Eiropas Savienībā. – Trešo valstu valstspiederīgo, kas uzturas nelikumīgi, datu iezīmēšana (19. panta 4. un 5. punkts). Pašlaik saskaņā ar EURODAC regulu dati par trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas nelikumīgi un neiesniedz patvēruma pieteikumu Eiropas Savienībā, tiek priekšlaicīgi dzēsti, tiklīdz ir saņemts uzturēšanās dokuments. Priekšlikums ierosina izmaiņas, kas ļauj šos datus iezīmēt, nevis priekšlaicīgi dzēst, tādējādi gadījumā, ja dalībvalsts veic meklēšanu EURODAC, kuras rezultātā saņem iezīmētu trāpījumu no centrālās sistēmas, tā nekavējoties var pārliecināties, ka trešās valsts valstspiederīgajam, kurš uzturas nelikumīgi, ir piešķirts uzturēšanās dokuments citā dalībvalstī. Tādējādi rodas iespēja saskaņā ar Atgriešanas direktīvas 6. panta 2. punktu nodot personu atpakaļ dalībvalstij, kas izsniegusi uzturēšanās dokumentu. Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju datus bloķē meklēšanai tiesībaizsardzības nolūkos pēc trim gadiem; tomēr datus par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi, nepiesakās starptautiskajai aizsardzībai un kuriem ir piešķirts pagaidu uzturēšanās dokuments, netiks bloķēti meklēšanai tiesībaizsardzības nolūkos. Tas domāts, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja uzturēšanās dokuments zaudē spēku, pirms beidzas piecu gadu datu glabāšanas periods, dati joprojām ir pieejami meklēšanai. Datiem, kas attiecas uz patvēruma meklētājiem, šajā ziņā turpinās piemērot atšķirīgus noteikumus, jo patvēruma pieteikumu iesniedzēju uzturēšanās atļauju visdrīzāk atjaunos pēc starptautiskās aizsardzības saņēmēja statusa piešķiršanas vai piešķirs ilgtermiņa uzturēšanās atļauju. – No Eurodac iegūtās informācijas apmaiņa ar trešām valstīm (38. pants). Informācijas apmaiņa ar trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai privātām struktūrām saskaņā ar spēkā esošo regulu ir stingri aizliegta. EURODAC darbības jomas paplašināšana, lai palīdzētu dalībvalstij izmantot EURODAC datus trešās valsts valstspiederīgo, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, identificēšanai un viņu dokumentu atjaunošanai atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nolūkos, nozīmē, ka atsevišķos gadījumos būs nepieciešama datu apmaiņa ar trešo valsti — tikai un vienīgi likumīgos atgriešanas nolūkos. Tādējādi ir iekļauts īpašs noteikums, ar ko atļauj datu apmaiņu ar trešām valstīm atgriešanas nolūkos, paredzot ļoti stingrus nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir iespējama šo datu apmaiņa. Trešo valstu, kas nav Dublinas regulas dalībnieces, piekļuve EURODAC datubāzei ir stingri aizliegta, un dalībvalstīm nav atļauts pārbaudīt datus kādas trešās valsts vārdā. Pievienojot šo noteikumu par datu apmaiņu ar trešām valstīm, EURODAC tiek saskaņota ar citām tādām datubāzēm kā VIS un ieceļošanas/izceļošanas sistēma, attiecībā uz kurām arī ir iekļauti līdzīgi noteikumi par informācijas apmaiņu atgriešanas vajadzībām. – Tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola piekļuve (20. panta 3. punkts). Nelieli grozījumi ir veikti noteikumos par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi, lai nodrošinātu, ka tad, ja tiek veikta meklēšana tiesībaizsardzības nolūkā, salīdzināt var visu triju kategoriju datus, kas tiek glabāti centrālajā sistēmā, un lai ļautu nākotnē veikt meklēšanu, pamatojoties uz sejas attēlu. – Atļauja Eiropas Robežu un krasta apsardzei un EASO dalībvalstu ekspertiem noņemt pirkstu nospiedumus (10. panta 3. punkts un 13. panta 7. punkts). Priekšlikums ļauj, pēc dalībvalsts ieskatiem, Eiropas Robežsardzes [un krasta apsardzes] aģentūrai un dalībvalstu patvēruma ekspertiem, kas ir norīkoti citā dalībvalstī Eiropas Patvēruma atbalsta biroja vadībā, noņemt un pārsūtīt pirkstu nospiedumus uz EURODAC dalībvalsts vārdā. Šis priekšlikums ierobežo šīs funkcijas piemērošanu, attiecinot to tikai uz jomām, kurās abu aģentūru pilnvaras atļauj to darīt (t. i., pie ārējām robežām attiecībā uz tiem, kas ieceļo nelikumīgi, un attiecībā uz patvēruma pieteikumu iesniedzējiem). – Statistika (9. pants). Lai nodrošinātu lielāku EURODAC datu pārredzamību, ir grozīts publicējamās statistikas veids un eu-LISA īstenotās publicēšanas biežums. Ir iekļauti jauni noteikumi, lai nodrošinātu, ka ar statistikas datiem, kas iegūti no EURODAC, varētu dalīties ar atbilstīgajām tieslietu un iekšlietu jomas aģentūrām analīzes un pētniecības nolūkos. Statistikas datos, ko eu-LISA ģenerē šādos nolūkos, nedrīkst ietvert vārdus, personas dzimšanas datumus vai citus personas datus, kas ļautu atsevišķi identificēt datu subjektu. Grozījumi turklāt ir ieviesti, lai Komisija varētu pieprasīt ad hoc statistikas datus no eu-LISA. – Centrālās sistēmas uzbūve un operatīvā vadība (5. un 4. pants). Ir veiktas izmaiņas komunikācijas infrastruktūrā, lai ļautu centrālajai sistēmai izmantot Eurodomain, kas radīs ievērojamus apjomradītus ietaupījumus. Sistēmas struktūrā ir iekļauta arī DubliNet operatīvā vadība kā pastāvoša atsevišķa komunikācijas infrastruktūra Dublinas regulas nolūkiem, un gan finanšu, gan operatīvā vadība tiks nodota eu-LISA, kas šobrīd atbild tikai par operatīvo vadību, pamatojoties uz atsevišķu saprašanās memorandu ar Komisiju (Iekšlietu ĢD).

– Informācija par kļūdainiem trāpījumiem (26. panta 6. punkts). Dalībvalstīm turpmāk par to, ka no centrālās sistēmas ir saņemts kļūdains trāpījums, būs jāziņo tikai eu-LISA, un būs jāsniedz eu-LISA informācija par kļūdaino trāpījumu, lai tā varētu atsaistīt kļūdainā trāpījuma datus datubāzē. Nākotnē eu-LISA apkopos statistiku par kļūdaino trāpījumu skaitu, tādējādi par tiem vairs nevajadzēs tieši informēt Komisiju. – Reālu personas datu izmantošana testēšanai (5. panta 1. punkts). EURODAC centrālās sistēmas testēšanai eu-LISA līdz šim drīkstēja izmantot tikai fiktīvus datus testēšanas vidē un jaunu tehnoloģiju testēšanai, kas nedeva labus testa rezultātus izmantoto datu dēļ. Priekšlikums ļauj izmantot reālus personas datus centrālās sistēmas testēšanai diagnostikas un remonta vajadzībām, kā arī testējot jaunas tehnoloģijas un metodes, ievērojot stingrus nosacījumus un pamatojoties uz to, ka dati testēšanas nolūkos ir anonimizēti un tos nevar izmantot individuālai identifikācijai. ê 603/2013 (adapted) 2016/0132 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], Ö lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi,  un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta redakcija) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu,  79. panta 2. punkta c) apakšpunktu,  87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, Whereas: ê 603/2013 recital 1 (adapted) (1)Padomes Regulā (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju , un Padomes Regulā (EK) Nr. 407/2002 (2002. gada 28. februāris), ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, Ö Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 603/2013 ir Õ jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētās Ö minētā Õ regulas Ö regula Õ būtu jāpārstrādā.

ê 603/2013 recital 2 (2)Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, meklē starptautisku aizsardzību Savienībā. ê 603/2013 recital 3 (adapted) (3)Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāsasniedz brīvības, drošības un tiesiskuma telpā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā, kuru Eiropadome apstiprināja 2008. gada 15. un 16. oktobrī, ir pausts aicinājums pabeigt kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidi, radot vienotu procedūru, kurā ietvertas kopīgas garantijas un vienots statuss bēgļiem un personām, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību. ê 603/2013 recital 4 (adapted) (4)Lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [.../...] 2013. gada 26. jūnijs , gadījumā, kad nelikumīgi šķērsota kāda no Savienības ārējām robežām, ir jānoskaidro starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un gadījumā, kad nelikumīgi šķērsota kāda no Savienības ārējām robežām, aizturēto personu identitāte. Tāpat Regulas (ES) Nr. [.../...] un jo īpaši tās [..]. un [..]. panta efektīvas piemērošanas nolūkā ir vēlams, lai katra dalībvalsts varētu pārbaudīt, vai trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kas nelikumīgi atrodas tās teritorijā, pieteicies starptautiskajai aizsardzībai kādā citā dalībvalstī. ê 603/2013 recital 5 (adapted) ð new (5)Pirkstu nospiedumi ð Biometriskie dati ï ir svarīgs elements šādu personu identitātes noskaidrošanai. Ir jāizveido to šo personu daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu salīdzināšanas sistēma. ê 603/2013 recital 6 ð new (6)Minētajā nolūkā ir jāizveido par "Eurodac" saukta sistēma, kas sastāv no centrālās sistēmas, kura pārvaldīs datorizētu centrālo daktiloskopisko ð un sejas attēla datu ï datubāzi, kā arī no elektroniskiem līdzekļiem datu pārsūtīšanai starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu, turpmāk "komunikācijas infrastruktūra". ò new (7)Lai piemērotu un īstenotu Regulu (ES) Nr. [.../...], ir nepieciešams arī nodrošināt atsevišķu drošu komunikācijas infrastruktūru, kuru patvēruma jautājumos kompetentās dalībvalstu iestādes var izmantot, lai apmainītos ar informāciju par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem. Šo drošo elektronisko līdzekli datu pārsūtīšanai sauks par “DubliNet”, un tas būtu jāpārvalda un tā darbība būtu jānodrošina ar eu-LISA palīdzību.

ê 603/2013 recital 7 (adapted) (8)Hāgas programmā ir prasīts uzlabot piekļuvi pašreizējām datu reģistrācijas sistēmām Savienībā. Turklāt Stokholmas programmā ir pausts aicinājums mērķtiecīgi vākt datus un pilnveidot informācijas apmaiņu un tās instrumentus, pamatojoties uz tiesībaizsardzības vajadzībām. ò new (9)Bēgļu un migrācijas krīze 2015. gadā uzmanības centrā izvirzīja problēmas, ar kurām dažas dalībvalstis saskaras saistībā ar pirkstu nospiedumu noņemšanu trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem, kuri uzturējās nelikumīgi un mēģināja izvairīties no procedūras, kas paredzēta, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu. Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumā “Eiropas Rīcības plāns migrācijas jomā” norādīts, ka “dalībvalstīm arī pilnībā jāīsteno noteikumi par migrantu pirkstu nospiedumu noņemšanu pie robežas”, un tiek ierosināts, ka “tāpat Komisija izpētīs, kā Eurodac sistēmā var izmantot vēl citus biometriskus identifikatorus (piemēram, sejas atpazīšanas tehnoloģijas, kas izmanto digitālās fotogrāfijas)”. (10)Lai dalībvalstīm palīdzētu pārvarēt problēmas saistībā ar pirkstu nospiedumu noņemšanas procesa neievērošanu, šajā regulā kā galējais līdzeklis ir atļauta arī sejas attēla salīdzināšana bez pirkstu nospiedumiem, ja trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka pirkstu nospiedumu noņemšana nav iespējama, jo viņa pirkstu gali ir bojāti vai amputēti neatkarīgi no tā, vai tas darīts ar nolūku. Ja neievērošanas iemesli nav saistīti ar indivīda pirkstu galu stāvokli, dalībvalstīm būtu jāizsmeļ visi līdzekļi, lai nodrošinātu datu subjekta pirkstu nospiedumu noņemšanu, pirms var veikt tikai sejas attēla salīdzināšanu. Ja kopā ar pirkstu nospiedumu datiem izmanto sejas attēlus, tas ļauj samazināt reģistrēto pirkstu nospiedumu skaitu, vienlaikus ļaujot identificēšanas precizitātes ziņā panākt tādu pašu rezultātu. (11)Trešo valstu valstspiederīgo, kuriem nav tiesību uzturēties Savienībā, atgriešana, ievērojot pamattiesības, kas ir gan Savienības tiesību, gan starptautisko tiesību vispārīgie principi, tostarp ievērojot bēgļu aizsardzības pienākumu un cilvēktiesības, un saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK noteikumiem ir svarīgs elements vispusīgajos centienos risināt migrācijas jautājumus un jo īpaši samazināt neatbilstīgo migrāciju un atturēt no tās. Lai saglabātos sabiedrības uzticība Savienības migrācijas un patvēruma sistēmai, ir jāuzlabo Savienības sistēmas efektivitāte to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanā, kas uzturas nelikumīgi, turklāt tam ir jānotiek roku rokā ar pūliņiem aizsargāt tos, kam ir vajadzīga aizsardzība. (12)Dalībvalstu iestādes saskaras ar grūtībām identificēt trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi un izmanto maldināšanas līdzekļus, lai izvairītos no identifikācijas un izjauktu jaunu dokumentu izsniegšanas procedūras, kuru mērķis ir viņu atgriešana un atpakaļuzņemšana. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka informāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem, attiecībā uz kuriem ir konstatēts, ka viņi ES uzturas nelikumīgi, vāc, nosūta uz Eurodac un salīdzina arī ar to informāciju, kas vākta un nosūtīta nolūkā noskaidrot starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju identitāti un to trešo valstu valstspiederīgo identitāti, kuri aizturēti saistībā ar nelikumīgu Savienības ārējās robežas šķērsošanu, lai veicinātu viņu identifikāciju un jaunu dokumentu izsniegšanu un nodrošinātu viņu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, un samazinātu identitātes viltošanas gadījumus. Tādējādi būtu arī jāsamazinās to administratīvo procedūru ilgumam, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kas uzturas nelikumīgi, tostarp laikposmam, kurā viņus var aizturēt administratīvā kārtā, gaidot izraidīšanu. Tam būtu jāļauj arī identificēt tranzīta trešās valstis, kuras varētu uzņemt atpakaļ trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi. (13)Padome 2015. gada 8. oktobra secinājumos par atgriešanas politikas nākotni atbalstīja Komisijas ierosinājumu apsvērt Eurodac piemērošanas jomas un mērķa paplašināšanu, lai ļautu šos datus izmantot atgriešanas vajadzībām. Dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt nepieciešamajiem rīkiem, lai atklātu nelikumīgas migrācijas un trešo valstu valstspiederīgo, kas uzturas nelikumīgi, sekundārās kustības gadījumus Savienībā. Tādēļ dalībvalstu izraudzītajām iestādēm, ievērojot šajā regulā minētos nosacījumus, salīdzināšanas nolūkos vajadzētu būt piekļuvei Eurodac datiem. (14)Komisijas paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” kā ilgtermiņa mērķis ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot informācijas sistēmu sadarbspēju, kā to ir norādījuši arī Eiropas Parlaments un Padome. Paziņojumā ir ierosināts izveidot informācijas sistēmu un sadarbspējas ekspertu grupu, lai izpētītu, vai robežu un drošības informācijas sistēmu sadarbspēja ir juridiski un tehniski iespējama. Ekspertu grupai būtu jānovērtē arī tas, cik nepieciešama un samērīga ir sadarbspējas izveide ar Šengenas informācijas sistēmu (SIS) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS), un jāizpēta, vai ir nepieciešams pārskatīt tiesisko regulējumu saistībā ar piekļuvi EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. ê 603/2013 recital 8 (15)Cīņā pret teroristiskiem nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem ir ļoti svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestādēm būtu pēc iespējas pilnīgāka un jaunāka informācija, lai un tādējādi tās varētu veikt savus uzdevumus. Eurodac iekļautā informācija ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI , vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI . Tādēļ dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropas Policijas birojam (Eiropols), ievērojot šajā regulā minētos nosacījumus, vajadzētu būt piekļuvei Eurodac datiem, lai veiktu salīdzināšanu. ê 603/2013 recital 9 (16)Tiesībaizsardzības iestādēm piešķirtajāmās pilnvarāmas piekļūt Eurodac nebūtu jāskar nedrīkstētu skart starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja tiesības prasīt, lai viņa pieteikums tiktu apstrādāts savlaicīgi un atbilstoši attiecīgajaiem tiesību aktaiem. Turklāt arī jebkādai pēcpārbaudei pēc tam, kad no Eurodac ir iegūts pozitīvs iznākums trāpījums, nebūtu jāskar nedrīkstētu skart šīs tiesības. ê 603/2013 recital 10 (adapted) (17)Komisija savā 2005. gada 24. novembra ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas tieslietu un iekšlietu datubāzu uzlabotu efektivitāti, paplašinātu sadarbspēju un sinerģiju norāda Ö norādīja Õ, ka par iekšējo drošību atbildīgajām iestādēm varētu ļaut piekļūt Eurodac skaidri noteiktos gadījumos, kad ir pamatotas aizdomas par to, ka starptautisko aizsardzību pieprasījusi persona, kas izdarījusi teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu. Minētajā paziņojumā Komisija arī secināja, ka saskaņā ar proporcionalitātes samērīguma principu meklēšana Eurodac jāveic tikai tad, ja skartas vispārējās sabiedriskās drošības intereses, t. i., ja darbība, ko veicis identificējamais kriminālnoziedznieks vai terorists, ir tik bīstama, ka ir attaisnojama meklēšana datubāzē, kur reģistrētas personas bez kriminālas pagātnes, un tā secināja, ka, lai atbildīgās iekšējās drošības iestādes varētu veikt meklēšanu Eurodac, apdraudējumam vienmēr ir jābūt ievērojami lielākam nekā tad, ja meklēšanu veic kriminālsodīto personu datubāzēs.

ê 603/2013 recital 11 (18)Turklāt Eiropolam ir būtiska loma attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, visā Savienībā atbalstot noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu. Tādēļ arī Eiropolam vajadzētu būt piekļuvei Eurodac saistībā ar savu uzdevumu veikšanu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu). ê 603/2013 recital 12 (19)Eiropola pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem būtu jāapstiprina tikai atsevišķos īpašos gadījumos, īpašos apstākļos un atbilstoši stingriem nosacījumiem. ê 603/2013 recital 13 ð new (20)Tā kā Eurodac sākotnēji izveidoja, lai atvieglinātu Dublinas Konvencijas piemērošanu, piekļuve Eurodac teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkā ievieš izmaiņas attiecībā uz Eurodac sākotnējo mērķi, un šādas izmaiņas ietekmē to personu pamattiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kuru personas dati tiek apstrādāti Eurodac. ð Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. panta 1. punkta prasībām ï Jjebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kuri jānoformulē pietiekami precīzi, lai fiziskas personas varētu pielāgot savu rīcību, un kuriem jāaizsargā fiziskas personas pret patvaļu, un kuros pietiekami skaidri jānorāda, kāds ir kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un to īstenošanas veids. Jebkuram iejaukšanās gadījumam jābūt nepieciešamam demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu likumīgas un samērīgas intereses ð un patiešām jāatbilst vispārējas nozīmes mērķim, ï un tam jābūt samērīgam attiecībā pret likumīgo mērķi, kas jāsasniedz. ê 603/2013 recital 14 (21)Lai arī Eurodac izveides sākotnējais mērķis neparedzēja iespēju pieprasīt datu salīdzināšanu ar datubāzēm, balstoties uz latentiem pirkstu nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, šāda iespēja ir būtiska policijas sadarbības jomā. Gadījumos, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka noziedzīga nodarījuma izdarītāju vai cietušo personu var iekļaut kādā no šajā regulā minētajām kategorijām, iespēja salīdzināt latentos pirkstu nospiedumus ar Eurodac uzglabātajiem daktiloskopiskajiem datiem būs dalībvalstu izraudzītajām iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi nozieguma vietā ir latentie pirkstu nospiedumi. ê 603/2013 recital 15 (22)Šajā regulā ir arī paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem būtu jāatļauj pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšana ar Eurodac datiem, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un nepieciešamie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kuru personas dati tiek apstrādāti Eurodac. Minētie nosacījumi ir tik stingri tādēļ, ka Eurodac datubāzē tiek reģistrēti to personu daktiloskopiskie dati, attiecībā uz kurām pieņem, ka tās nav izdarījušas teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu. ê 603/2013 recital 16 (adapted) (23)Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pieteikumua iesniedzējiem un starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, kā arī lai panāktu saskanīgumu ar pašreizējo Savienības patvēruma acquis, jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, un Regulu (ES) Nr. [.../...]604/2013, ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomuā, lai ietvertu  ir ietverti  alternatīvās aizsardzības pieteikumua iesniedzējus un personas, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību. ê 603/2013 recital 17

ð new (24)Ir svarīgi arī, lai dalībvalstis nekavējoties panoņemtu un pārsūtītu katra starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja un katra tā trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus, kurš aizturēts sakarā ar kādas dalībvalsts ārējās robežas nelikumīgu šķērsošanu ð vai attiecībā uz kuru konstatēts, ka viņš dalībvalstī uzturas nelikumīgi ï, ja viņam ir vismaz 14 ð seši ï gadi. ò new (25)Lai stiprinātu tādu nepavadītu nepilngadīgo aizsardzību, kuri nav iesnieguši starptautiskās aizsardzības pieteikumu, un to bērnu aizsardzību, kuri, iespējams, varētu tikt nošķirti no savām ģimenēm, ir nepieciešams noņemt pirkstu nospiedumus un iegūt sejas attēlu uzglabāšanai centrālajā sistēmā, lai tādējādi palīdzētu noskaidrot bērna identitāti un atbalstītu dalībvalsts centienus sameklēt ģimeni vai saiknes, kas bērnam varētu būt citā dalībvalstī. Ģimenes saikņu noskaidrošana ir svarīgs elements ģimenes vienotības atjaunošanā, un tas cieši jāsaista ar bērna interešu noteikšanu un, visbeidzot, ar ilgtspējīga risinājuma atrašanu. (26)Piemērojot šo regulu, svarīgam dalībvalstu apsvērumam vajadzētu būt nepilngadīgā interesēm. Ja pieprasītāja dalībvalsts konstatē, ka Eurodac dati attiecas uz bērnu, šos datus pieprasītāja dalībvalsts drīkst izmantot tiesībaizsardzības nolūkos vienīgi saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas attiecas uz nepilngadīgajiem, un saskaņā ar pienākumu pirmām kārtām ņemt vērā bērna intereses. ê 603/2013 recital 18 (adapted) ð new (27)Ir jāparedz precīzi noteikumi šādu daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu pārsūtīšanai uz centrālo sistēmu, šādu daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu un citasu svarīgasu Ö personas Õ informācijas datu ievadīšanu centrālajā sistēmā, to glabāšanu, to salīdzināšanu ar citiem daktiloskopiskajiem ð un sejas attēla ï datiem, šā salīdzinājuma rezultātu pārsūtīšanu un ievadīto datu iezīmēšanu un dzēšanu. Šie noteikumi var būt atšķirīgi dažādu kategoriju trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku gadījumā, un šajā sakarā tie būtu īpaši jāpielāgo. ê 603/2013 recital 19 (adapted) ð new (28)Dalībvalstīm būtu jānodrošina daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu pārsūtīšana pienācīgā kvalitātē, lai tos varētu salīdzināt datorizētajā pirkstu nospiedumu ð un sejas ï atpazīšanas sistēmā. Visām iestādēm, kurām ir tiesības piekļūt Eurodac, būtu jāiegulda līdzekļi pienācīgā apmācībā un nepieciešamajā tehniskajā aprīkojumā. Iestādēm, kurām ir tiesības piekļūt Eurodac, būtu jāinformē Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ("aģentūra" Ö “eu-LISA” Õ ) par konkrētām grūtībām, ar kurām tās saskaras saistībā ar datu kvalitāti, lai šīs grūtības novērstu. ê 603/2013 recital 20 ð new (29)Tams, ka pastāv pagaidu vai pastāvīga neiespējamība sagādāt iegūt un/vai pārsūtīt daktiloskopiskos ð un sejas attēla ï datus tādu iemeslu dēļ kā nepietiekama datu kvalitāte, lai tos pienācīgi salīdzinātu, tehniskas problēmas, ar veselības aizsardzību saistīti iemesli vai sakarā ar to, ka no datu subjekta nevar vai nav iespējams iegūt pirkstu nospiedumus ð vai sejas attēlu ï tādu apstākļu dēļ, kurus viņš nevar ietekmēt, nebūtu nedrīkstētu negatīvi jāietekmēt minētās personas iesniegtā starptautiskā aizsardzības pieteikuma izskatīšanau vai lēmumsu. ò new

(30)Dalībvalstīm būtu jāizmanto Komisijas dienestu darba dokuments par Eurodac regulas īstenošanu attiecībā uz pienākumu iegūt pirkstu nospiedumus, ko Padome pieņēma 2015. gada 20. jūlijā un kurā izklāstīta labākās prakses pieeja, kā iegūt neatbilstīgo trešo valstu valstspiederīgo pirkstu nospiedumus. Ja dalībvalsts tiesību akti kā galējo līdzekli pieļauj pirkstu nospiedumu iegūšanu piespiedu kārtā vai ar spēka pielietošanu, šie pasākumi jāveic, pilnībā ievērojot ES pamattiesību hartu. Pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kurus uzskata par neaizsargātām personām, un nepilngadīgajiem nedrīkstētu pielietot spēku pirkstu nospiedumu vai sejas attēla iegūšanai, izņemot pilnībā pamatotos apstākļos, kas pieļaujami saskaņā ar valsts tiesību aktiem. ê 603/2013 recital 21 (adapted) ð new (31)Eurodac iegūtie pozitīvie iznākumi trāpījumi būtu jāpārbauda apmācītam daktiloskopijas ekspertam, lai nodrošinātu, ka precīzi tiek noteikta atbildība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013 ð , precīzi tiek identificēts trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks ï un ka precīzi tiek identificēta aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu turētā persona vai noziegumā cietusī persona, kuras dati varētu tikt glabāti Eurodac. ð Eurodac iegūtie trāpījumi, kas pamatojas uz sejas attēlu, arī būtu jāpārbauda, ja ir šaubas, vai iegūtais rezultāts attiecas uz vienu un to pašu personu. ï ê 603/2013 recital 22 ð new (32)Trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kas lūguši starptautisko aizsardzību vienā dalībvalstī, var ð mēģināt ï lūgt starptautisko aizsardzību citā dalībvalstī vēl daudzu turpmāko gadu laikā. Tāpēc maksimālajam daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu glabāšanas laikam centrālajā sistēmā vajadzētu būt ļoti ilgam. Ņemot vērā, ka lielākā daļa trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kas jau vairākus gadus ir uzturējušies Savienībā, pēc minētā laikposma beigām būs iegūsuvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu vai pat kādas dalībvalsts pilsonību, desmit gadi būtu jāuzskata par pieņemamu daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu glabāšanas laikposmu. ò new (33)Nolūkā veiksmīgi novērst un uzraudzīt trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kuriem nav tiesību uzturēties Savienībā, neatļautu kustību un nolūkā veikt nepieciešamos pasākumus, lai veiksmīgi noritētu efektīva atgriešana un atpakaļuzņemšana trešās valstīs saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK un tiesībām uz personas datu aizsardzību, piecu gadu termiņš būtu jāuzskata par nepieciešamo daktiloskopisko un sejas attēla datu glabāšanas termiņu. ê 603/2013 recital 23 ð new (34)Glabāšanas laikposms būtu jāsaīsina īpašos gadījumos, kad nav vajadzības daktiloskopiskos ð un sejas attēla ï datus ð un visus pārējos personas datus ï glabāt tik ilgi. Daktiloskopiskie ð un sejas attēla ï dati ð un visi pārējie trešās valsts valstspiederīgā personas dati ï būtu jādzēš, tiklīdz trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks iegūst kādas dalībvalsts pilsonību. ê 603/2013 recital 24 ð new (35)Ir lietderīgi glabāt datus, kas attiecas uz tiem datu subjektiem, kuru pirkstu nospiedumi ð un sejas attēli ï sākotnēji tika ievadīti Eurodac pēc starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniegšanas un kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība kādā dalībvalstī, lai ar šiem pirkstu nospiedumiem datiem varētu salīdzināt datus, kas tiek ievadīti, personai iesniedzot starptautiskās aizsardzības pieteikumu.

ê 603/2013 recital 25 (adapted) (36)Aģentūrai Ö eu-LISA Õ ir uzticēti Komisijas uzdevumi saistībā ar Eurodac darbības pārvaldību saskaņā ar šo regulu un daži uzdevumi saistībā ar komunikācijas infrastruktūru, sākot no dienas, kad aģentūra Ö eu-LISA Õ sāka pildīt savus pienākumus, t. i., no 2012. gada 1. decembra. Aģentūrai būtu jāuzņemas uzdevumi, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, un būtu attiecīgi jāgroza attiecīgie noteikumi Regulā (ES) Nr. 1077/2011. Turklāt Eiropolam vajadzētu būt novērotāja statusam aģentūras Ö eu-LISA Õ valdes sanāksmēs, kad darba kārtībā ir jautājums par to, kā piemērot šo regulu attiecībā uz izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Eurodac konsultāciju meklēšanas nolūkos, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Eiropolam vajadzētu būt iespējai iecelt pārstāvi aģentūras Ö eu-LISA Õ Eurodac padomdevēju grupā. ê 603/2013 recital 26 Uz visiem darbiniekiem, kuri aģentūrā strādā ar jautājumiem, kas attiecas uz šo regulu, būtu jāattiecina Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi ("Civildienesta ierēdņu noteikumi") un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība ("Nodarbināšanas kārtība"), ko nosaka ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (abi kopā "Civildienesta noteikumi"). ê 603/2013 recital 27 (adapted) (37)Ir skaidri jāparedz attiecīgie Komisijas un aģentūras Ö eu-LISA Õ pienākumi attiecībā uz centrālo sistēmu un komunikācijas infrastruktūru un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz datu apstrādi, datu drošību, piekļuvi ievadītajiem datiem un to labošanu. ê 603/2013 recital 28 (38)Ir jāizraugās dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī valstu piekļuves punkti, ar kuru starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par salīdzināšanu ar Eurodac datiem, un jāizveido jāuztur saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kuras ir pilnvarotas pieprasīt šādu salīdzināšanu, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. ê 603/2013 recital 29 (39)Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām ar verificējošās iestādes starpniecību pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem būtu jāiesniedz valsts piekļuves punktam, un šādi pieprasījumi būtu jāpamato. Izraudzīto iestāžu operatīvajāmās vienībāmas, kam ir atļauts pieprasīt salīdzināšanu ar Eurodac datiem, nebūtu nedrīkstētu jādarbojas darboties kā verificējošajaiā iestādei. Verificējošajām iestādēm būtu jārīkojas neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm un vajadzētu būt atbildīgām par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu neatkarīgā veidā. Verificējošajām iestādēm ar valsts piekļuves punkta starpniecību salīdzināšanas pieprasījums bez tā pamatojumiem būtu jānosūta centrālajai sistēmai pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti. Ārkārtas steidzamības gadījumos, ja ir nepieciešams piekļūt agrīnā posmā, reaģējot kad datiem nepieciešams piekļūt ātri, lai reaģētu uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, verificējošajai iestādei pieprasījums būtu jāapstrādā tūlīt un verifikācija jāveic tikai pēc tam. ê 603/2013 recital 30 (40)Izraudzītā iestāde un verificējošā iestāde var būt vienas organizācijas daļa, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos, taču verificējošajai iestādei, pildot šajā regulā paredzētos uzdevumus, vajadzētu rīkoties neatkarīgi. ê 603/2013 recital 31

(41)Personas datu aizsardzības nolūkos un lai izslēgtu sistemātisku salīdzināšanu, kas būtu jāaizliedz, Eurodac datu apstrāde būtu jāveic tikai atsevišķos īpašos gadījumos un tikai tad, kad tas ir nepieciešams teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai vai izmeklēšanai. Īpašs gadījums ir jo sevišķi tad, kad pieprasījums veikt salīdzināšanu ir saistīts ar īpašu un konkrētu situāciju vai ar īpašām un konkrētām briesmām saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, vai konkrētām personām, attiecībā uz kurām ir nopietns pamats domāt, ka tās izdarīs vai jau ir izdarījušas šādu nodarījumu. Īpašs gadījums ir arī tad, kad pieprasījums veikt salīdzināšanu ir saistīts ar personu, kura ir teroristiskā nodarījumā vai citā smagā noziedzīgā nodarījumā cietusī persona. Tādēļ izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda salīdzināšana sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. ê 603/2013 recital 32 (42)Turklāt piekļuve būtu jāatļauj tikai ar nosacījumu, ka, veicot salīdzināšanu ar dalībvalsts daktiloskopiskajām datubāzēm un visu citu dalībvalstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI , nav tikusi noteikta datu subjekta identitāte. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai dalībvalstij ir jāveic salīdzināšana ar tehniski pieejamām citu visu pārējo dalībvalstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, ja vien minētā dalībvalsts nevar pamatot, ka ir pietiekami iemesli uzskatīt, ka šādas salīdzināšanas rezultātā netiks noteikta datu subjekta identitāte. Šādi pietiekami iemesli jo īpaši pastāv tad, ja konkrētajam īpašajam gadījumam nav saiknes ar attiecīgo dalībvalsti ne operatīvo, ne izmeklēšanas darbību ziņā. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai dalībvalstij daktiloskopijas jomā vispirms ir juridiski un tehniski jāīsteno Lēmums 2008/615/TI, jo tai nevajadzētu nedrīkstētu atļaut tiesībaizsardzības nolūkos veikt meklēšanu Eurodac, ja pirms tam nav veikti iepriekš minētie pasākumi. ê 603/2013 recital 33 (43)Ar noteikumu, ka ir izpildīti salīdzināšanas nosacījumi, izraudzītajām iestādēm, pirms veikt meklēšanu Eurodac, būtu arī jāizmanto Vīzu informācijas sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. ê 603/2013 recital 34 (44)Lai efektīvi salīdzinātu personas datus un apmainītos ar tiem, dalībvalstīm vajadzētu pilnībā īstenot un izmantot pašreizējos starptautiskos nolīgumus, kā arī spēkā esošos Savienības tiesību aktus par personas datu apmaiņu, jo īpaši Lēmumu 2008/615/TI. ê 603/2013 recital 35 Piemērojot šo regulu, dalībvalstīm galvenokārt būtu jāņem vērā bērna intereses. Ja pieprasītāja dalībvalsts konstatē, ka Eurodac dati attiecas uz nepilngadīgo, šos datus pieprasītāja dalībvalsts drīkst izmantot tiesībaizsardzības nolūkos vienīgi saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumiem, kas attiecas uz nepilngadīgajiem, un saskaņā ar pienākumu pirmām kārtām ņemt vērā bērna intereses. ê 603/2013 recital 36 (45)Ja Savienības ārpuslīgumisko atbildību sakarā ar Eurodac sistēmas darbību regulē attiecīgie Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumi, tad par dalībvalstu ārpuslīgumisko atbildību saistībā ar sistēmas darbību ir jāpieņem īpaši noteikumi. ê 603/2013 recital 37 (adapted) ð new (46)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — izveidot daktiloskopisko ð un sejas attēlu ï datu salīdzināšanas sistēmu, lai palīdzētu īstenot Savienības politiku patvēruma un Ö migrācijas Õ jautājumā, — tā būtības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

ê 603/2013 recital 38 (adapted) ð new (47)Personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu, piemēro [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu [2016/.../...] (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti] piemēro personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu, ja vien šādu apstrādi dalībvalstu izraudzītās vai verificējošās Ö kompetentās Õ iestādes neveic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, Ö izmeklēšanas, Õ atklāšanas vai izmeklēšanas ð kriminālvajāšanas ï nolūkos ð , tostarp, lai pasargātu no draudiem sabiedrības drošībai un novērstu šādus draudus ï. ê 603/2013 recital 39 (adapted) ð new (48)Uz pPersonas datu apstrādi, ko dalībvalstu  kompetentās  iestādes saskaņā ar šo regulu veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas,  izmeklēšanas,  atklāšanas vai izmeklēšanas ð kriminālvajāšanas ï nolūkos  , piemēro valsts noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu [2016/... /ES] (2016. gada ...) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti , būtu jāattiecina dalībvalstu tiesību aktos noteiktais personas datu aizsardzības standarts, kas ir saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās . ê 603/2013 recital 40 (adapted) ð new (49)Jo īpaši attiecībā uz personas datu apstrādi konkrētās jomās būtu jāpapildina vai jāprecizē Regulā Direktīvā [2016/…/..] 95/46/EK norādītie ð noteikumi ï principi par personas tiesību un brīvību, galvenokārt tiesību uz  viņu personas datu  privātumu, aizsardzību, būtu ð jāprecizē attiecībā uz atbildību par datu apstrādi, datu subjektu tiesību aizsardzību un datu aizsardzības uzraudzību ï. ê 603/2013 recital 41 ð new (50)To personas datu pārsūtīšana, kurus dalībvalsts vai Eiropols saskaņā ar šo regulu ir ieguvis no centrālās sistēmas, jebkurai trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās, būtu jāaizliedz, lai nodrošinātu tiesības uz patvērumu un aizsargātu personas, kuras pieprasa starptautisku aizsardzību, no tā, ka to dati tiek izpausti trešai valstij. Tas nozīmē, ka dalībvalstīmis nebūtu nedrīkstētu jāpārsūta pārsūtīt no centrālās sistēmas iegūtao informācijau par ð vārdu un uzvārdu, dzimšanas datumu, valstspiederību ï, izcelsmes dalībvalsti(-īm) ð vai iedalīto dalībvalsti, sīkākas ziņas par identitāti vai ceļošanas dokumentu ï, starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas vietu un datumu, izcelsmes dalībvalsts izmantoto atsauces numuru, pirkstu nospiedumu panoņemšanas datumu un datumu, kad dalībvalsts(-is) nosūtīja datus Eurodac, operatora lietotāja ID, kā arī jebkādu informāciju attiecībā uz datu subjekta jebkādu pārsūtīšanu saskaņā ar [Regulu (ES) Nr. 604/2013]. Minētajamais aizliegumams nebūtu nedrīkstētu jāskar skart dalībvalstu tiesības pārsūtīt šādus datus tām trešām valstīm, uz kurām attiecas [Regula (ES) Nr. 604/2013] [ð saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [.../2016] vai attiecīgi valsts noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu [2016/.../ES] ï], lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir iespēja sadarboties ar šādām trešām valstīm saistībā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem. ò new (51)Atsevišķos gadījumos ar informāciju, kas iegūta no centrālās sistēmas, var dalīties ar trešo valsti, lai palīdzētu identificēt trešās valsts valstspiederīgo saistībā ar viņa atgriešanu. Dalīties ar personas datiem var, tikai ievērojot stingrus nosacījumus. Ja dalās ar šādu informāciju, trešai valstij neatklāj datus par to, vai trešās valsts valstspiederīgais ir iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, ja valsts, kura uzņem atpakaļ attiecīgo personu, ir arī šīs personas izcelsmes valsts vai cita trešā valsts, kas uzņem atpakaļ personu. Jebkāda datu pārsūtīšana trešai valstij trešās valsts valstspiederīgā identificēšanas nolūkā ir jāveic saskaņā Regulas (ES) Nr. [... 2016] V nodaļas noteikumiem.

ê 603/2013 recital 42 (52)Valstu uzraudzības iestādēm būtu jāuzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumība, un ar Lēmumu 2009/371/TI izveidotajai uzraudzības iestādei būtu jāuzrauga Eiropola veikto datu apstrādes darbību likumība. ê 603/2013 recital 43 (53)Personas datu apstrādei, ko, piemērojot šo regulu, veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 un jo īpaši tās 21. un 22. pantu par datu apstrādes konfidencialitāti un drošību. Tomēr būtu jāprecizē daži jautājumi saistībā ar atbildību par datu apstrādi un datu aizsardzības uzraudzību, paturot prātā, ka datu aizsardzība ir svarīgs faktors sekmīgai Eurodac darbībai un ka datu drošība, augsta tehniskā kvalitāte un izmantošanas meklēšanas likumīgums ir būtiski priekšnoteikumi, lai nodrošinātu netraucētu un pareizu Eurodac darbību un atvieglotu [Regulas (ES) Nr. 604/2013] piemērošanu. ê 603/2013 recital 44 (adapted) ð new (54)Datu subjekts būtu ð jo īpaši ï jāinformē par nolūku, kādā personas dati tiks apstrādāti Eurodac, tostarp jāizklāsta Regulas (ES) [.../...] Nr. 604/2013 mērķi un tas, kam tiesībaizsardzības iestādes var izmantot viņa datus. ê 603/2013 recital 45 (55)Ir lietderīgi, ka valsts uzraudzības iestādes uzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumību, bet Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā minēts Regulā (EK) Nr. 45/2001, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbības saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu. ò new (56)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas […] sniedza atzinumu. ê 603/2013 recital 46 (57)Dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina valstu un Eiropas uzraudzības iestāžu spējas pienācīgi uzraudzīt Eurodac datu izmantošanu un piekļuvi tiem. ê 603/2013 recital 47 (adapted)

(58)Ir regulāri jākontrolē un jāizvērtē tas, cik efektīva ir Eurodac, tostarp tas, vai piekļuve datiem tiesībaizsardzības nolūkos ir izraisījusi starptautiskās aizsardzības pieteikumua iesniedzēju netiešu diskrimināciju, kā norādīts Komisijas veiktajā novērtējumā par šīs Regulas atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai ("harta"). Aģentūrai Ö eu-LISA Õ būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums par centrālās sistēmas darbībām. ê 603/2013 recital 48 ð new (59)Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgu, samērīgu un preventīvu sodu sistēma, kas ir jāpiemēro tad, kad centrālajā sistēmā ievadīti dati tiek ð nelikumīgi ï apstrādāti pretrunā ar Eurodac mērķim. ê 603/2013 recital 49 (60)Dalībvalstis ir jāinformē par konkrētu patvēruma procedūru statusu nolūkā veicināt Regulas (ES) Nr. 604/2013 atbilstīgu piemērošanu. ê 603/2013 recital 50 (61)Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ir ievēroti principi, kas ir īpaši atzīti hartā. Konkrēti, šīs regulas mērķis nolūks ir nodrošināt personas datu aizsardzības un tiesību meklēt starptautisko aizsardzību pilnīgu ievērošanu, un veicināt hartas 8. un 18. panta piemērošanu. Šī regula tādēļ būtu attiecīgi jāpiemēro. ê 603/2013 recital 51 (62)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. ê 603/2013 recital 52 (adapted) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. ê 603/2013 recital 53 (adapted) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

ò new (63)[Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.] VAI (64)[Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro.] VAI (65)[Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.] (66)[Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija (... gada .... vēstulē) ir paziņojusi, ka tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.] VAI (67)[Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste (... gada .... vēstulē) ir paziņojusi, ka tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.] (68)[Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.] ê 603/2013 recital 54 (adapted) (69)Ir lietderīgi ierobežot šīs regulas teritoriālo piemērošanas jomu tā, lai tā atbilstu Regulas (ES) Nr.[.../...] 604/2013 teritoriālās piemērošanas jomai, ê 603/2013 (adapted) IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĒJĪGI NOTEIKUMI 1. pants Eurodac mērķis 1. Tiek izveidota par “Eurodac” saukta sistēma, kuras mērķis ir

palīdzēt noteikt dalībvalsti, kas atbilstoši Regulai (ES) Nr. [.../...] 604/2013 ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīts kāds starptautiskās aizsardzības pieteikums, ko kādā dalībvalstī iesniedzis trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kā arī citādi sekmēt Regulas (ES) Nr. [.../...] 604/2013 piemērošanu saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. ò new (b)palīdzēt kontrolēt nelikumīgo imigrāciju un sekundāro kustību Eiropas Savienībā un palīdzēt identificēt trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi, lai noteiktu, kādi attiecīgi pasākumi dalībvalstīm jāveic, ietverot personu, kas uzturas neatļauti, piespiedu izraidīšanu un repatriāciju. ê 603/2013 (adapted) ð new 2. Ar šo regulu arī paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem izraudzītās dalībvalstu iestādes un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) tiesībaizsardzības nolūkā var pieprasīt daktiloskopisko ð un sejas attēla ï datu salīdzināšanu ar centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem ð , lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ï . 3. Neskarot to, kā izcelsmes dalībvalsts savās datubāzēs, kas izveidotas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, apstrādā datus, kuri paredzēti iekļaušanai Eurodac, daktiloskopiskos datus un citus personas datus var apstrādāt Eurodac vienīgi nolūkiem, kas paredzēti šajā regulā un [Regulas (ES) Nr 604/2013 34. panta 1. punktā]. ò new 2. pants Pienākums iegūt pirkstu nospiedumus un sejas attēlu 1. Šīs regulas 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos nolūkos dalībvalstīm ir pienākums iegūt 10. panta 1. punktā, 13. panta 1. punktā un 14. panta 1. punktā minēto personu pirkstu nospiedumus un sejas attēlu, un tās nosaka datu subjektam prasību sniegt pirkstu nospiedumus un sejas attēlu un attiecīgi informē datu subjektus saskaņā ar šīs regulas 30. pantu. 2. Pirkstu nospiedumu un sejas attēlu iegūšanu no nepilngadīgajiem, sākot ar sešu gadu vecumu, veic bērnam draudzīgā un bērnam piemērotā veidā; to veic ierēdņi, kas ir īpaši apmācīti iegūt nepilngadīgo pirkstu nospiedumus un sejas attēlus. Nepilngadīgo informē vecumam atbilstošā veidā, izmantojot brošūras un/vai infografikas, un/vai uzskatāmus materiālus, kas īpaši izstrādāti, lai izskaidrotu pirkstu nospiedumu un sejas attēla iegūšanas procedūru nepilngadīgajiem, turklāt pirkstu nospiedumu un sejas attēla iegūšanas laikā viņus pavada pieaugušais, aizbildnis vai pārstāvis, kas ir atbildīgs par viņiem. Dalībvalstis pirkstu nospiedumu un sejas attēla iegūšanas procedūras laikā vienmēr pret nepilngadīgo izturas ar cieņu un ievēro viņa fizisko integritāti. 3. Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem var paredzēt administratīvas sankcijas par šā panta 1. punktā noteiktās pirkstu nospiedumu un sejas attēla iegūšanas procedūras neievērošanu. Sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Šajā sakarā aizturēšanu izmanto tikai kā galējo līdzekli, lai noteiktu vai pārbaudītu trešās valsts valstspiederīgā identitāti. 4. Neskarot šā panta 3. punktu, ja trešās valsts valstspiederīgā, kuru uzskata par neaizsargātu personu, un nepilngadīgā pirkstu nospiedumu vai sejas attēla iegūšana nav iespējama pirkstu galu vai sejas stāvokļa dēļ, dalībvalsts iestādes neizmanto sankcijas, lai piespiedu kārtā iegūtu pirkstu nospiedumus vai sejas attēlu. Dalībvalsts var atkārtoti mēģināt iegūt pirkstu nospiedumus vai sejas attēlu no nepilngadīgā vai neaizsargātas personas, kas atsakās ievērot procedūru, ja neievērošanas iemesls nav saistīts ar personas pirkstu galu vai sejas, vai veselības stāvokli un ja tas ir pamatoti. Ja nepilngadīgais, jo īpaši nepavadīts nepilngadīgais vai no ģimenes nošķirts nepilngadīgais, atsakās sniegt pirkstu nospiedumus vai sejas attēlu un ir pamats aizdomām, ka pastāv risks saistībā ar rūpēm par bērnu vai bērna aizsardzību, nepilngadīgo nodod valsts bērnu aizsardzības iestāžu gādībā un/vai uz viņu attiecina valsts mehānismus nosūtīšanai uz atbalsta dienestiem. ê 603/2013 ð new

5. Pirkstu nospiedumu ð un sejas attēla ï ņemšanas iegūšanas procedūru nosaka un piemēro saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts praksi un saskaņā ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām. 2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā: a) "starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs" ir trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kas ir sagatavojis Direktīvas 2011/95/ES 2. panta h) punktā definēto starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums; b) "izcelsmes dalībvalsts" ir: i) attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 9. panta 1. punkts, — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus; ii) attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 14. panta 1. punkts, — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu ð un saņem salīdzinājuma iznākumus ï; iii) attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 17. panta 1. punkts, — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus; ò new c)“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 20. panta 1. punkta nozīmē un kas nav valstspiederīgais valstī, kura piedalās šajā regulā uz nolīguma ar Eiropas Savienību pamata; ò new d)“nelikumīga uzturēšanās” ir tāda trešās valsts valstspiederīgā atrašanās dalībvalsts teritorijā, kurš neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksa 5. pantā, vai arī citiem ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem šajā dalībvalstī; ê 603/2013 (adapted) ð new c) "starptautiskās aizsardzības saņēmējs" ir trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kam piešķirta starptautiska aizsardzība, kas definēta Direktīvas 2011/95/ES 2. panta a) punktā;

d) "pozitīvs iznākums trāpījums" ir atbilstība vai atbilstības, ko centrālā sistēma konstatējusi pēc tam, kad salīdzināti datorizētajā centrālajā datubāzē ievadītie daktiloskopiskie dati un tie dati, kurus attiecībā uz kādu personu pārsūtījusi kāda dalībvalsts, neskarot dalībvalstu pienākumu tūlīt pārbaudīt salīdzinājuma iznākumus saskaņā ar 25. panta 4. punktu; e) "valsts piekļuves punkts" ir izraudzītaā valsts sistēma, kas veic komunikāciju ar centrālo sistēmu; f) “aģentūra” Ö “eu-LISA” Õ ir Ö Eiropas Õ aģentūra Ö lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā Õ, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011; g) "Eiropols" ir Eiropas Policijas birojs, kas izveidots ar Lēmumu 2009/371/TI; h) "Eurodac dati" ir visi dati, kas tiek uzglabāti centrālajā sistēmā saskaņā ar 11. pantu un 14. panta 2. punktu ð un 14. panta 2. punktu ï; i) "tiesībaizsardzība" ir teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana; j) "teroristiski nodarījumi" ir valsts tiesību aktos minētie nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi tiem nodarījumiem, kuri minēti Pamatlēmuma 2002/475/TI 1. līdz 4. pantā; k) "smagi noziedzīgi nodarījumi" ir noziedzīgu nodarījumu veidi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kas kuri minēti Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem tie ir sodāmi ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi; l) "daktiloskopiskie dati" ir dati par ð uzspiestiem un pārveltiem ï personas visu ð desmit ï pirkstu ð , ja personai ir visi desmit pirksti, ï vai vismaz rādītājpirkstu nospiedumiem un, ja šo pirkstu trūkst, dati par visu pārējo personas pirkstu nospiedumiem vai latentiem pirkstu nospiedumiem. ò new o) “sejas attēls” ir sejas digitālie attēli ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai tos varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai. ê 603/2013 (adapted) ð new 2. Direktīvas [2016/.../ES] 95/46/EK [..]. 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ciktāl personas datu apstrādi dalībvalstu iestādes veic šīs regulas 1. panta 1. punktā paredzētajā nolūkā. 3. Ja vien nav norādīts citādi, Regulas (ES) Nr. [.../...] 604/2013 [..]. 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme. 4. Direktīvas [2016/.../ES] Pamatlēmuma 2008/977/EK [..]. 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ciktāl personas datu apstrādi dalībvalstu  kompetentās  iestādes veic šīs regulas 1. panta 2. punktā paredzētajā nolūkā. 3. pants Sistēmas arhitektūra un pamatprincipi

1. Eurodac veido: a) datorizēta centrālā daktiloskopisko datu datubāze ("centrālā sistēma"), kas sastāv no i) centrālās vienības, ii) darbības nepārtrauktības plāna un sistēmas; b) komunikācijas infrastruktūra starp centrālo sistēmu un dalībvalstīm, kas nodrošina šifrētu virtuālo tīklu ð drošu un šifrētu komunikācijas kanālu ï Eurodac datiem ("komunikācijas infrastruktūra"). ò new 2. EURODAC komunikācijas infrastruktūra izmantos esošo tīklu “droši Eiropas pakalpojumi telemātikai starp iestādēm” (TESTA). Papildus pastāvošajam TESTA privātajam virtuālajam tīklam izveido atsevišķu virtuālu privāto tīklu, kas paredzēts EURODAC, lai nodrošinātu EURODAC datu loģisku nošķiršanu no visiem pārējiem datiem. ê 603/2013 2. Katrai dalībvalstij ir viens valsts piekļuves punkts. 3. Centrālajā sistēmā apstrādāti dati par personām, uz kurām attiecas 9. panta 1. punkts, 14. panta 1. punkts un 17. panta 1. punkts, izcelsmes dalībvalsts vārdā tiek apstrādāti saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un nodalīti ar atbilstīgiem tehniskiem līdzekļiem. 4. Eurodac reglamentējošie noteikumi tiek piemēroti arī darbībām, ko dalībvalstis veic starplaikā no brīža, kad dati tiek pārsūtīti uz centrālo sistēmu, līdz salīdzinājuma rezultātu izmantošanas brīdim. ê 603/2013 (adapted) 4. pants Darbības pārvaldība 1. Par Eurodac darbības pārvaldību ir atbildīga  eu-LISA  aģentūra. Eurodac darbības pārvaldība ietver visus uzdevumus, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu Eurodac darbību saskaņā ar šo regulu, jo īpaši uzturēšanas darbus un tehnisko pielāgošanu, kas vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, jo īpaši attiecībā uz laiku, kas vajadzīgs, lai sazinātos ar centrālo sistēmu. Darbības nepārtraukt