Īpašais ziņojums Nr. 13/2012 “Eiropas Savienības attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā”





AKRONĪMI ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis CRIS : Kopējā RELEX informācijas sistēma (Common RELEX Information System) Attīstības un sadarbības ĢD — EuropeAid : Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts — EuropeAid EAF : Eiropas Attīstības fonds SAI : Starpvaldību attīstības iestāde TAM : tūkstošgades attīstības mērķis DAK : Dienvidāfrikas Attīstības kopiena UNICEF : ANO Bērnu fonds PVO : Pasaules Veselības organizācija ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija KOPSAVILKUMS I. Subsahāras Āfrikā kavējas tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana ūdens un sanitārijas jomā. Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Komisija ir pārvaldījusi ES attīstības palīdzību dzeramā ūdens apgādei un pamatsanitārijai Subsahāras Āfrikā tā, lai rezultāti būtu efektīvi un ilgtspējīgi. II. Palāta revīzijai atlasīja 23 projektus sešās valstīs, lai secinātu, vai ir sasniegti projektu rezultāti un vai tie turpināsies. Šie projekti veido ievērojamu daļu no reģionam sniegtās palīdzības. III. Revīzijas galvenie konstatējumi bija šādi: - kopumā ietaises bija izveidotas saskaņā ar plāniem un bija derīgas lietošanai; - taču tikai mazāk nekā pusē pārbaudīto projektu rezultāti atbilda saņēmēju vajadzībām; - kopumā pārbaudītajos projektos veicināja standarta tehnoloģijas un vietējo materiālu izmantošanu, tātad tehniskajā ziņā projektu rezultāti bija ilgtspējīgi; - tomēr lielākās daļas projektu rezultāti un ieguvumi neturpināsies vidējā un ilgākā termiņā, ja vien netiks sagādāti ar tarifiem nesaistīti ieņēmumi vai nedarbosies attiecīgās iestādes (apsaimniekotāji nespēj ekspluatēt jaunizveidotās ietaises); - Komisijas projektu pārvaldības procedūras vispusīgi aptver ilgtspēju, bet Komisija šīs procedūras pilnvērtīgi neizmantoja, lai ieguvumi no projektiem būtu noturīgi. IV. Palāta iesaka Komisijai vairākos aspektos labāk izmantot jau pastāvošās procedūras, lai šajā jomā un nozarē pēc iespējas kāpinātu labumu, kas gūstams no ES attīstības izdevumiem. IEVADS ŪDENS UN SANITĀRIJA: SASNIEGUMI UN UZDEVUMI 1. Ūdens apgādes un sanitārijas uzlabošana ir būtiski elementi tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) [1] sasniegšanā. Dzeramā ūdens nekaitīgums un pienācīga sanitārija veicina ekonomisko izaugsmi, samazina nabadzību — galvenokārt tādējādi, ka uzlabojas sabiedrības veselība [2] — un palīdz sasniegt pārējos attīstības mērķus, tostarp dzimumu līdztiesību un pārtikas un uztura nekaitīgumu. 2. Šai nozarei ir raksturīgas vairākas grūtības. Ieviestajām sistēmām jābūt ilgtspējīgām no vides aizsardzības viedokļa, proti, jāizvairās gan no ūdens resursu degradācijas, piemēram, no pārmērīgas izmantošanas, gan no ekoloģiska kaitējuma, ko izraisa nepienācīga sanitārija un ūdens attīrīšanas sistēmas. 3. Sanitārijas uzlabojumi parasti ir atkarīgi no izmaiņām cilvēku uzvedībā, tātad ir jārīko higiēnas kampaņas ar mērķi panākt jaunu ieradumu pieņemšanu un ieviešanos sabiedrībā. Īpaši lauku apvidos jauno uzdevumu praktiskā izpilde, ietaišu ikdienas apkope un finanšu pārvaldība parasti nav vis pastāvīgu aģentūru, bet gan vietējo iedzīvotāju ziņā, un tiem vajag piedāvāt mācības un palīdzību atbilstošu iestāžu izveidei. 4. Viens no TAM mērķiem (7.c apakšmērķis) attiecas uz ūdeni un sanitāriju, konkrēti, "līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kam nav pastāvīgi pieejams nekaitīgs dzeramūdens un elementāri higiēnas līdzekļi". PVO/UNICEF Kopīgā uzraudzības programma ūdens apgādei un sanitārijai ir ANO mehānisms, ar kuru uzrauga virzību uz to TAM sasniegšanu, kas saistīti ar ūdeni un sanitāriju. 5. Atbilstoši PVO/UNICEF Kopīgās uzraudzības programmas 2012. gada ziņojumam pasaulē ir sasniegts dzeramā ūdens mērķis, bet sanitārijas mērķi diez vai izdosies sasniegt. Atšķirība starp pilsētām un laukiem ir milzīga: visā pasaulē laukos dzīvo 79 % cilvēku, kuriem joprojām trūkst uzlabota dzeramā ūdens avota, un 72 % cilvēku, kuriem nav uzlabota sanitārija [3]. 6. Vēl ir tālu līdz ūdens un sanitārijas mērķu sasniegšanai Subsahāras Āfrikā. 2010. gadā 39 % iedzīvotāju nebija piekļuves tīram dzeramā ūdens avotam un 70 % iedzīvotāju nebija uzlabotas higiēnas ierīces. Attiecīgie mērķi bija 25 % un 36 %. 7. Ir ļoti dažādas aplēses par to, cik daudz naudas (papildus jau ieplānotajai) vajadzīgs ūdens un sanitārijas tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai. Pasaules Bankas publicētā aplēse par naudas nepietiekamību Subsahāras Āfrikā (kā pilsētās, tā laukos) ir 11,8 miljardi ASV dolāru katru gadu no 2011. līdz 2015. gadam [4]. No otras puses, 2012. gada Marseļas deklarācijā [5] ir minēti 8 miljardi ASV dolāru, kas būtu kopējā no 2012. līdz 2015. gadam piesaistāmā papildsumma, ar kuru varētu sasniegt mērķus visos Āfrikas laukos. ES POLITIKA UN FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA ŠAJĀ NOZARĒ ŪDENS UN SANITĀRIJAS POLITIKA 8. ES attīstības palīdzību ūdens un sanitārijas jomā nosaka 2002. gada Komisijas paziņojums par ūdenssaimniecību [6], kā arī Padomes 2002. gada 30. maija rezolūcija par ūdenssaimniecību attīstības valstīs [7]. Ūdensapgādes nozīme ES attīstības palīdzībā uzsvērta arī 2005. gada Eiropas konsensā attīstības jomā [8]. 9. Komisijas 2002. gada paziņojumā kā viens no attīstības palīdzības galvenajiem mērķiem ir izvirzīts katra cilvēka, īpaši trūcīgāko, nodrošinājums ar kvalitatīvu dzeramo ūdeni pietiekamā daudzumā un ar atkritumu pienācīgu noglabāšanu. 10. Pamatojoties uz šo paziņojumu, 2002. gada Johannesburgas Pasaules samitā par ilgtspējīgu attīstību Eiropas Savienība nāca klajā ar Ūdens iniciatīvu, kuras nolūks ir veicināt dzeramā ūdens un sanitārijas tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu (sk. 1. izcēlumu). FINANSĒŠANA 11. ES finansē ūdeni un sanitāriju gan saskaņā ar tematiskajām programmām, gan ģeogrāfiskajām (valsts vai reģiona) programmām [9]. ES piešķir līdzekļus arī kā humāno palīdzību. 12. Komisijas ārējo darbību informācijas sistēmas CRIS dati liecina, ka izdevumi par ūdeni un sanitāriju Subsahāras valstīs 2001.–2010. gadā bijuši 1010 miljoni EUR (sk. I pielikumu). Tomēr, tā kā ūdens un sanitārijas finansējums ir iekļauts arī citās attīstības palīdzības jomās (lauku attīstība, lauksaimniecība, vides aizsardzība, veselība un izglītība), tad kopējais Komisijas sniegtais atbalsts ir bijis lielāks. 1. IZCĒLUMS ES ŪDENS INICIATĪVAS MĒRĶIE ES Ūdens iniciatīvai ir šādi mērķi: - pastiprināt politiskās rīcības saistības un izvirzīt jautājumus par ūdeni un sanitārajiem apstākļiem saistībā ar centieniem samazināt nabadzību; - veicināt labākus ūdens apsaimniekošanas veidus (uzlabojot iestāžu darbu un publiskā un privātā sektora partnerību); - uzlabot ūdens un sanitārijas intervences koordinēšanu un sadarbību; - sekmēt reģionālo un vietējo sadarbību kā daļu no integrētas ūdens resursu apsaimniekošanas; - paātrināt papildu finansējuma piesaisti. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 13. Revīzijā novērtēja, vai ES attīstības palīdzība dzeramā ūdens apgādei un sanitārijai sešās Subsahāras Āfrikas valstīs sniedz ilgtspējīgus rezultātus. Šīs sešas valstis revīzijai izraudzījās, pamatojoties uz tām piešķirtajām atbalsta summām, kas veido nozīmīgāko daļu desmit svarīgākajiem saņēmējiem sniegtā atbalsta. Tika meklētas atbildes uz šādiem diviem jautājumiem: a) vai ES finansēto projektu plānotie rezultāti ir sasniegti un vai tie ir ilgtspējīgi, b) vai Komisija ir veikusi attiecīgus pasākumus ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgus rezultātus ūdens apgādes un sanitārijas jomā? 14. Revīzijā izvērtēja, vai projektos bija ievēroti tehniskie, finansiālie un institucionālie nosacījumi, kas ir ilgtspējas priekšnosacījums. Cik vien tas bija iespējams, aplūkoja arī, vai projektiem ir bijusi papildu ietekme sociālajā un vides aspektā [10]. 15. Revīzijas darbu veica no 2011. gada februāra līdz decembrim. Sīki pārbaudīja ES finansētos ūdens un sanitārijas projektus sešās saņēmējvalstīs: Angolā, Beninā, Burkinafaso, Ganā, Nigērijā un Tanzānijā (sk. II pielikumu). Revīzijas apmeklējumi Burkinafaso, Nigērijā un Tanzānijā notika no 2011. gada aprīlim līdz jūlijam. 16. Revīzijai atlasīja 23 projektus un programmas, ko finansēja no 7., 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda, tostarp no pirmās ĀKK un ES ūdens finansējuma līnijas (tai līdzekļi nāk no 9. Eiropas Attīstības fonda), kā arī no ES vispārējā budžeta. Šo līgumu kopsumma pārsniedz 400 miljonus EUR, no kuriem 49 % finansēja ES. III pielikumā ir dots visu revīzijai atlasīto projektu un programmu saraksts. APSVĒRUMI IETAISES BIJA IZVEIDOTAS, BET VAIRĀKUMĀ GADĪJUMU TĀS SAŅĒMĒJU VAJADZĪBĀM NEATBILDA PILNĪBĀ, UN IR APDRAUDĒTA ILGTSPĒJA KOPUMĀ IETAISES BIJA IZVEIDOTAS SASKAŅĀ AR PLĀNIEM UN BIJA DERĪGAS LIETOŠANAI 17. Palātas apmeklējumos un ziņojumu analīzē tika gūti pierādījumi par to, ka visos projektos bija izveidotas pienācīgas ūdensapgādes ietaises. Reizēm sākotnējā plānā bija mainīti daudzumi, tehniskās specifikācijas, izvietojums vai laika grafiks, lai pielāgotos vietējiem apstākļiem, kas noskaidrojušies īstenošanas gaitā (sk. IV pielikumu un 2. izcēlumu). +++++ TIFF +++++ Ūdens sūknis skolā Kilolo (Tanzānija)© Eiropas Revīzijas palāta. 18. Revīzijas laikā vai nu no ES delegācijām, vai arī no Palātas revidentu pārbaudēm bija pieejama informācija, ka faktiski izmanto - ūdensapgādes ietaises 18 projektos no 23; - sanitārijas ietaises 10 projektos no 17, kuros bija paredzēts sanitārijas komponents. 2. IZCĒLUMS PROJEKTS "ATŠĶIRĪBU NOVĒRŠANA: NIGĒRIJAS MAZPILSĒTU ŪDENSAPGĀDES UN SANITĀRIJAS UZLABOJUMI" Projekts "Atšķirību novēršana" veicināja tīra ūdens un sanitārijas nodrošinājumu Ziemeļnigērijas Džigavas pavalsts 12 mazpilsētās. No projekta finansēja vienkāršu ūdensapgādes sistēmu (dziļurbumu un ūdenstīklu) izveidi. Revidentu apmeklējuma laikā 2011. gada jūlijā šīs sistēmas bija labā stāvoklī un darbojās. Pie dzīvojamām mājām bija izveidotas arī atejas, kuru būvēšanā izmantoja vietējos materiālus.. +++++ TIFF +++++ Projekta iznākumā bija padarīts vairāk, nekā vienkārši izveidota infrastruktūra. Tā kā vietējiem iedzīvotājiem bija ļauts pašiem apzināt no projektiem gūstamos labumus, tika veicinātas paliekošas izmaiņas uzvedībā. Ūdens patērētāju biedrības piedalījās apspriedēs par ūdensapgādes un sanitārijas sistēmu tehnisko specifikāciju, ņemot vērā patērētāju vajadzības, un atbildēja par sistēmu ekspluatāciju. Gadījumos, kad bija vajadzīga apkope vai remonts, biedrības saņēma atbalstu no ūdens un sanitārijas reģionālās aģentūras. Projekts ir labvēlīgi ietekmējis vietējo iedzīvotāju ikdienu. Mazpilsētās nekur nebija manāma atklāta defekācija, un ir mazinājušās netīra ūdens izraisītas slimības. Revīzijas laikā šāda veida projektu atkārtoja vairāk nekā 100 citās mazpilsētās. KROSRIVERAS PAVALSTS LAUKU ŪDENSAPGĀDE UN SANITĀRIJA (NIGĒRIJA) Dotācijas saņēmējs 2011. gada 7. jūnijā iesniedza starpposma ziņojumu. Ziņojumā aplūkots viss īstenošanas posms no 2005. gada 1. janvārim līdz 2010. gada 31. decembrim. Ziņojums liecina, ka projekta tiešie rezultāti galvenokārt bija sasniegti atbilstoši projekta pieteikumam un dotācijas nolīgumam, ar diviem izņēmumiem: a) salaboto dziļurbumu skaits bija samazināts uz 61 (dotācijas nolīgumā bija paredzēts salabot 120 dziļurbumus) un b) bija atmests plāns būvēt sanitārijas centrus un atejas. Lai kompensētu nesalabotos dziļurbumus, dotācijas saņēmējs bija izveidojis 15 papildu jaunus dziļurbumus 19. 10 projektos no 18, par kuriem bija pieejama informācija, izveidotās ūdensapgādes ietaises bija tīras, labā stāvoklī un darbojās. Septiņos projektos bija nelielas nepilnības, kas skāra kādu projekta daļu, bet vienā projektā bija nopietnas nepilnības (sk. 3. izcēlumu). 20. No 10 projektiem, kuros ir sanitārijas komponents un par kuriem ir pieejama informācija, pieci bija sekmīgi, divos gadījumos izveidotās ietaises nedarbojās vai darbojās nepienācīgi un trīs citos gadījumos bija nelielas nepilnības (sk. IV pielikumu). +++++ TIFF +++++ 3. IZCĒLUMS GANAS ZIEMEĻREĢIONA LAUKU ŪDENSAPGĀDE UN SANITĀRIJA Saskaņā ar projekta galīgo novērtējuma ziņojumu rokas sūkņi bija izvietoti apvidos, kuros bieži ir plūdi un piesārņojums un kuri ir periodiski nepieejami. Saistībā ar atjaunotajiem dziļurbumiem Austrumgondžā un Rietummamprusi 2010. gadā veiktā pārbaudes apmeklējumā konstatētas šādas problēmas: Austrumgondžā no 17 pārbaudītajiem dziļurbumiem pieci nedarbojās un trīs neizmantoja, Rietummamprusi no septiņiem pārbaudītajiem dziļurbumiem viens nedarbojās. Pēc pirmā apmeklējuma 2009. gadā bija ziņots, ka abos rajonos no pārbaudei atlasītajiem septiņiem dziļurbumiem vienu nebija iespējams atrast, bet trīs bija sliktā stāvoklī. Turklāt no 40 dziļurbumiem Rietumgondžas rajonā, kur 2009. gadā veica projekta tehniskās un finanšu revīzijas, nedarbojās trīs dziļurbumi. BET REZULTĀTI VAIRĀKUMĀ GADĪJUMU NEATBILDA SAŅĒMĒJU VAJADZĪBĀM PILNĪBĀ 21. Projektos definētās saņēmēju vajadzības pilnībā bija apmierinātas tikai divos projektos no revidētajiem 23, un sešos citos gadījumos tās bija apmierinātas ar nelielām nepilnībām. Pārējos projektos nepilnības bija nopietnākas (sk. IV pielikumu un 4. izcēlumu). 22. Ar diviem izņēmumiem, iekārtu apsaimniekotāji regulāri nepārbaudīja ūdens kvalitātes atbilstību cilvēku patēriņam izvirzītajiem obligātajiem standartiem (sk. 5. izcēlumu). 23. Pārsvarā standartus sasniegt traucēja grūtības ar regulāru testu rīkošanu, kā arī piesārņojuma risks [11]. Tāpēc iedzīvotājiem bieži tiek ieteikts pirms dzeršanas vai ēst gatavošanas ūdeni novārīt. LIELĀKĀS DAĻAS PROJEKTU REZULTĀTI UN IEGUVUMI NETURPINĀSIES VIDĒJĀ UN ILGĀKĀ TERMIŅĀ, JA VIEN NETIKS SAGĀDĀTI AR TARIFIEM NESAISTĪTI IEŅĒMUMI 24. Palāta novērtēja revidēto projektu tehnisko, finansiālo un institucionālo ilgtspēju un, kad tas bija iespējams, arī sociālo un vides ietekmi. Revīzijas darbs ietvēra tehnisko dokumentu analīzi un projektu pārbaudes (sk. 14. punktu un IV pielikumu). 4. IZCĒLUMS NIGĒRIJAS MAZPILSĒTU ŪDENSAPGĀDES UN SANITĀRIJAS PROGRAMMA Programmā bija paredzēts izbūvēt dziļurbumus, sūkņus un sadales tīklus 24 mazpilsētās Adamavas, Deltas un Ekiti pavalstīs. Atbilstoši plānam sūkņus darbinātu strāvas padeve no elektrotīkla, bet reāli strāvas gandrīz nav. Lai gan uzstādīja rezerves ģeneratorus, to pastāvīgai darbināšanai vajadzīgā dīzeļdegviela maksā pārāk dārgi. Tāpēc iekārtas, lai gan labā stāvoklī, revīzijas laikā darbināja pavisam reti. Iedzīvotāji turpināja izmantot iepriekšējos ūdens avotus, un programmas mērķis — izveidot pastāvīgu uzlabotu dzeramā ūdens avotu — praktiski nebija sasniegts. REĢIONĀLO CENTRU ŪDENSAPGĀDES PROGRAMMA, I POSMS (TANZĀNIJA) Mvanzā sākotnējie ieplānoto notekūdeņu attīrīšanas iekārtu celtniecību atlika uz II posmu, kaut arī projekta ūdensapgādes komponents jau bija pabeigts. 5. IZCĒLUMS ŪDENS KVALITĀTE ANGOLĀ UN TANZĀNIJĀ Angolas pilsētā Tombvā ūdensapgādes sistēmas apsaimniekotājs apgalvoja, ka katru dienu veic ūdens analīzes, bet revidentiem par to nespēja uzrādīt dokumentus. Luandas priekšpilsētām piegādāto ūdeni pirms sadales ķīmiski apstrādāja ūdens attīrīšanas iekārtās, un atskaites liecināja, ka ūdens atbilst PVO vadlīnijām. Taču ūdensapgādes tīklā bieži bija avārijas, un tas palielināja piesārņojuma risku pārvades laikā. Vienā lauku apvidos realizētā projektā, kas paredzēja apgādāt ar ūdeni 10 ciematus Uiges ziemeļprovincē, ūdens analīzes neveica, jo loģistiski bija grūti sasniegt ūdens ieguves vietas. Tanzānijā viens no projektiem bija paredzēts, lai apgādātu ar ūdeni Njombes ciematus. Ūdens analīzes varēja veikt vietējā laboratorijā, lai gan kvalitatīvus testus neveica regulāri. Taču netālu no ūdens ieguves vietas vietējie lauksaimnieki nesen bija iestādījuši miežus, un savos laukos izmantoja ķīmisko mēslojumu un pesticīdus. Vietējās laboratorijas rīcībā nebija līdzekļu šāda veida piesārņojuma konstatēšanai, tāpēc ūdens paraugi bija jāsūta uz galvaspilsētu, kas nozīmēja ilgu gaidīšanu uz rezultātiem un maksāja dārgāk. TEHNISKĀ ILGTSPĒJA 25. Kopumā revidētie projekti veicināja standarta tehnoloģijas un vietējo materiālu izmantošanu gan ūdensapgādes, gan sanitārijas komponentos. Īpaši laukos īstenotos projektos (15 projekti no 23) bija izveidoti viegli apkopjami dziļurbumi, izraktas akas ar rokas sūkņiem un uzbūvētas nedārgas tualetes no vietējiem materiāliem. +++++ TIFF +++++ Ūdens sūknis (Burkinafaso)© Eiropas Revīzijas palāta. FINANSIĀLĀ ILGTSPĒJA 26. Kad projektu rezultāti ir nodoti vietējiem, tad ūdens un sanitārijas projektu ieguvumus iespējams saglabāt tikai ar pietiekamiem stabiliem ienākumiem, kas sedz ekspluatācijas izmaksas, tostarp ikdienas apkopi un, vajadzības gadījumā, remontdarbus. Ar laiku iekārtas būs arī jāaizstāj vai kapitāli jālabo. Padome 2002. gadā secināja, ka ūdens pakalpojumu izcenojumam ir jānodrošina finanšu ilgtspēja, bet piebilda, ka nabadzīgāko un neaizsargātāko grupu pamatvajadzības jāapmierina ar pienācīgām tarifu struktūrām un iekasēšanas sistēmām [12]. Valsts un vietējā politika partnervalstīs ir dažāda, un praktisku un politisku apsvērumu dēļ bieži tarifus papildina ar nodokļiem un dotācijām [13]. 27. Projektos ir iekļauti plāni, kā pēc projekta rezultātu nodošanas garantēt ilgtspēju, tātad jāanalizē vietējās finansējuma nodrošināšanas iespējas, tostarp risks (piemēram, ka valdība pārtrauc finansējumu vai konkrētos apstākļos vajadzīgs vairāk subsīdiju). Praktiskas dabas šķēršļus, kādi ir tarifu noteikšanai un iekasēšanai, var risināt detalizētā projekta plānā un, piemēram, projekta ietvaros piedāvāt par to mācības. 28. Bija pieejamas tikai nedaudzas finanšu atskaites par uzstādīto sistēmu darbību, sevišķi par projektiem laukos. Tāpēc Palāta analizēja dažādus citus dokumentus (piemēram, tarifu iekasēšanas uzskaiti, banku izrakstus) un, kad tas bija iespējams, apsprieda finanšu stāvokli ar sistēmu apsaimniekotājiem un projektu galasaņēmējiem. 29. Tikai četros projektos no 23 pārbaudītajiem tarifi bija aprēķināti tādi, lai segtu ekspluatācijas izmaksas. Pārējo projektu ilgtspēja nav garantēta, ja vien tiem nebūs pieejamas dotācijas un nodokļi. Turpmāk uzskaitīti tarifus ietekmējoši faktori: a) uzskats par iedzīvotāju maksātspēju, b) atteikums maksāt par ūdeni ar argumentu, ka valdībai tas būtu jānodrošina par brīvu, c) neefektīva rēķinu sagatavošana un maksas iekasēšana. 30. Divos lauku projektos Burkinafaso ("Reģionālā saules enerģijas programma", II posms, un "Dzeramā ūdens un sanitārijas pašapsaimniekošana lauku apvidos četrās Burkinafaso provincēs") pašvaldību vadītāji bija noteikuši ūdens cenu, nepietiekami ņemot vērā vajadzību segt izmaksas. Tā tas bija arī divos pilsētu projektos Angolā, kur ūdens cenu subsidēja. Šie ir tādu gadījumu piemēri, kad izmaksu segšanai nepietiks ar tarifiem un ilgtspējas garantēšanai būs vajadzīgi nodokļi vai dotācijas. 31. Kā apgalvo Nigērijā revidētā projekta "Krosriveras reģiona lauku ūdensapgāde un sanitārija" īstenotājaģentūra, iedzīvotāji dzeramo ūdeni uzskata par bezmaksas sabiedrisko labumu un pretojas naudas iekasēšanai no mājsaimniecībām vai privātpersonām. Galīgais novērtējuma ziņojums par projektu "Ganas Ziemeļreģiona lauku ūdensapgāde un sanitārija" liecina, ka daudzas ūdens un sanitārijas komitejas neiekasēja maksu par ūdeni. 32. Astoņos projektos Palāta konstatēja plaši izplatītas problēmas ar rēķinu sagatavošanu un maksas iekasēšanu (daudzas mājsaimniecības nav pieslēgtas ūdens tīklam, par lielu daļu ūdens nenosūta rēķinus, vāja patēriņa mērīšana). Piemēram, saskaņā ar 2010. gada darbības pārskatu par Angolas projektu "Luandas priekšpilsētu ūdensapgāde un sanitārija" Luandas sabiedriskā ūdens uzņēmums izsūtīja rēķinus tikai par 46,5 % saražotā ūdens (31,1 miljons EUR), un tikai pusi no šīs naudas iekasēja (15,4 miljonus EUR). INSTITUCIONĀLĀ ILGTSPĒJA 33. Saistībā ar institucionālo ilgtspēju ir svarīgi, lai vietējām struktūrām — ūdens patērētāju biedrībām, komitejām — būtu iekārtu pārvaldīšanas un apsaimniekošanas pilnvaras, kā arī piekļuve vajadzīgajām prasmēm un tehniskajām zināšanām. 34. Revidētajos projektos palīdzības saņēmēji bija iesaistīti sākotnējo alternatīvu izsvēršanā un pārsvarā bija paredzēts arī iemācīt uz vietas vajadzīgās tehniskās zināšanas. 35. Tomēr septiņos no revidētajiem projektiem atbildīgās struktūras nespēja nodrošināt iekārtu sekmīgu darbību. Kā dažas no grūtībām var minēt nepietiekamas tehniskās iemaņas un projekta rezultātu nesekmīgu pārņemšanu (sk. 6. izcēlumu). Praktiski šāda veida ierobežojumi var nozīmēt, ka iekārtas neizmanto. 6. IZCĒLUMS NIGĒRIJAS MAZPILSĒTU ŪDENSAPGĀDES UN SANITĀRIJAS PROGRAMMA Vietējā mērogā nebija pietiekamu iemaņu tīklu apkopei un labošanai, nemaz nerunājot par centieniem ieviest izmaiņas uzvedībā. 2006. gada starpposma ziņojumā izteikts pieņēmums, ka ūdens patērētāju biedrībām atbalsts būs vajadzīgs vēl ilgi pēc inženiertehnisko darbu pabeigšanas. Ex post uzraudzības ziņojumā, kas sagatavots 2010. gada vidū, konstatēts, ka stāvoklis nav mainījies, jo "nav atradušās piemērotas struktūras, kuras pēc līgumdarbu beigām tālāk īstenotu vietējās piederības modeli". Ziņojumā secināts, ka atbalsta trūkums vietējai sabiedrībai apdraud projekta rezultātu ilgtspēju. Palātas revīzijā tas apstiprinājās. PARTNERVALSTU ATBILDĪBA 36. Ja projekta darbība ir atkarīga no partnervalsts valdības un vietējās pašvaldības finansējuma, tehniskā atbalsta vai citiem pasākumiem, ilgtspējas nodrošināšanai partnervalstīm ir nepieciešams uzņemties zināmas saistības. Trijos projektos, kur oficiālas saistības bija uzņemtas, tās neievēroja (sk. 7. izcēlumu). Pārējos 20 projektos oficiālu saistību nebija. SOCIĀLĀ UN VIDES IETEKME 37. Trūkst attiecīgo datu un vides rādītāju, tāpēc nav iespējams novērtēt, kā revidētie projekti ir uzlabojuši mērķiedzīvotāju dzīves apstākļus kopumā un veicinājuši vides saglabāšanu. 38. Lai gan visos projektos bija ieplānots pirmām kārtām gādāt par nabadzīgo iedzīvotāju vajadzībām, tika konstatēti seši gadījumi, kad pašiem nabadzīgākajiem un neaizsargātākajiem nebija pieejams dzeramais ūdens un pamatsanitārija. 39. Higiēnas kampaņu ietekmi krietni vājināja tas, ka sanitārijas komponentiem pievērsa salīdzinoši maz uzmanības un ka ūdens, sanitārijas un higiēnas jautājumi nebija skaidri un efektīvi sasaistīti (sk. 8. izcēlumu). 7. IZCĒLUMS TOMBVAS PILSĒTAS APGĀDE AR DZERAMO ŪDENI (ANGOLA) Angolas valdība neievēroja finansēšanas nolīgumā paredzētās saistības attiecībā uz būvdarbiem (ūdensapgādes sistēmas un elektrotīkla paplašināšana), ūdens tarifu pielāgošanu reālajām izmaksām un atbalstu Tombvas sabiedriskā ūdens uzņēmuma EMAST pārstrukturēšanai. Lai intervence būtu ilgtspējīga, saistību ievērošana no valdības puses ir ārkārtīgi svarīga. 8. IZCĒLUMS REĢIONĀLĀ SAULES ENERĢIJAS PROGRAMMA, II POSMS (BURKINAFASO) Programmas galvenās darbības bija saistītas ar dzeramā ūdens piegādi. Sanitārijas aspektiem nebija pievērsta tāda pati uzmanība, un plānošanas dokumenti neparedzēja nekādu sanitārijas infrastruktūru. Tā kā iekavējās ietaišu izveide, vairāki higiēnas mācību pasākumi un kampaņas nevarēja notikt vai notika priekšlaikus. GVINEJAS TĀRPA (DRACUNCULUS MEDINENSIS) IZRAISĪTO INFEKCIJU IZSKAUŠANA AR INTEGRĒTIEM PASĀKUMIEM ŪDENSAPGĀDES, SANITĀRIJAS UN HIGIĒNAS JOMĀ GANAS ZIEMEĻREĢIONĀ Viens no projekta četriem galvenajiem rezultātiem attiecās uz higiēnas kampaņām, kuru mērķis bija ieviest labāku ikdienas higiēnas praksi. Taču pasākumi, ar kuriem vecināja higiēnu skolās un vietējā sabiedrībā, ir atzīti par visai neefektīviem (2009. gada otrais izpildes uzraudzības ziņojums un 2010. gada uz rezultātiem vērstās uzraudzības ziņojums). +++++ TIFF +++++ TOMBVAS PILSĒTAS APGĀDE AR DZERAMO ŪDENI (ANGOLA) Projekts neietvēra sanitārijas komponentu, kaut arī priekšizpētes ziņojumos slikti sanitārie apstākļi bija minēti kā liels risks iedzīvotāju veselībai. Revīzijas laikā stāvoklis nebija mainījies: joprojām bija izplatīta atklāta defekācija un citi veselībai kaitīgi nehigiēniski paradumi. 40. Vienā projektā ("Atšķirību novēršana: Nigērijas mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas uzlabojumi", sk. 2. izcēlumu) higiēnas kampaņas bija veiksmīgas. Atklātas defekācijas problēma ir pilnībā novērsta. Revīzijas laikā šāda veida projektu atkārtoja vairāk nekā 100 citās mazpilsētās. Turklāt projekta vietas apmeklēja delegācijas no Nigēras (robeža atrodas 25 km attālumā), vēloties iepazīties ar veiksmīgo metodi un izmantot to arī savā valstī. KAUT ARĪ IR PIEMĒROTAS VISAPTVEROŠAS VADĪBAS PROCEDŪRAS, NAV RISINĀTI SVARĪGI ILGTSPĒJAS JAUTĀJUMI 41. Attīstības palīdzības sniegšanai ūdens nozarē Komisijas visplašāk izmantotais mehānisms ir projekti. Tos neīsteno tieši Komisijas darbinieki, bet tos izstrādā un īsteno vai nu partnervalsts attiecīgās ministrijas pārraudzīta aģentūra, vai arī NVO vai starptautiskās organizācijas. 42. Komisija ir ieviesusi procedūras un sniedz instrukcijas, vadlīnijas un padomu par projektu apstiprināšanu un uzraudzību. Apzinoties, ka ilgtspēja bieži nav automātiski nodrošināta (sk. 25.–40. punktu), Palāta pārbaudīja, vai procedūras principā spēj sniegt pamatotu pārliecību par projektu rezultātu ilgtspēju un vai pārbaudītajos projektos procedūras praksē sekmīgi piemēroja. KOMISIJAS PROJEKTU VADĪBAS PROCEDŪRAS VISPUSĪGI APTVER ILGTSPĒJU 43. Komisija piedāvā iekšējas vadlīnijas par katru no projekta cikla galvenajiem posmiem: plānošanu, risināmo jautājumu apzināšanu, izstrādi, īstenošanu, novērtēšanu un revīziju. Ir atsevišķas vadlīnijas attiecībā uz ūdens un sanitārijas projektiem [14]. 44. Vadlīnijās viscaur ir pieminēta ilgtspēja, un katram projekta posmam ir ieteikti dažādi pasākumi un pārbaudes, kas kopumā sniedz pārliecību, ka ilgtspējas risks tiek apzināts un mazināts: a) plānošanas posmā valsts programmas saskaņo ar partnervalsts un nabadzības mazināšanas stratēģijām un apsver koordināciju ar pārējiem donoriem; b) atlases un izstrādes posmā ierosina pieņemamus tehniskos risinājumus, apzina stabila finanšu avota pieejamību un izvirza skaidrus rādītājus, kā arī pakāpeniskos mērķus un galamērķus. Saistībā ar EK finansētiem dotāciju līgumiem [15], piemēram, no ūdens finansējuma līnijas, atlases procesā ņem vērā tāda paša veida analīzes iznākumu; c) īstenošanas posmā Komisija uzrauga virzību uz priekšu un savlaicīgi veic koriģējošus pasākumus; d) gan īstenošanas, gan novērtēšanas un revīzijas posmā Komisijas uz rezultātiem vērstā uzraudzība [16] ietver novērtējumu par rezultātu potenciālo un reālo ilgtspēju kā īstenošana gaitā, tā pēc projekta pabeigšanas; e) kad tiek sagatavoti ārēji galīgie novērtējumi, ko Komisija ir pasūtījusi, darba uzdevumā ir prasīts novērtēt projekta rezultātu ilgtspēju. TAČU BIEŽI KOMISIJA NEBIJA RISINĀJUSI SVARĪGUS REZULTĀTU ILGTSPĒJAS JAUTĀJUMUS 45. Nebija liecību tam, ka Komisija apzinājusi vai risinājusi šādas nepilnības projektu koncepcijā: a) deviņu projektu tehniskajās specifikācijās trūka svarīgu aspektu vai tie nebija pietiekami skaidri; b) 11 gadījumos nebija pietiekami izvērstas ekonomiskās un finansiālās analīzes; c) astoņos projektos nebija skaidri definēti mērķi, bet vēl citos 10 projektos nebija izvirzīti skaidri rādītāji, etalonvērtības vai mērķi. 46. Novērotas arī šādas nepilnības: a) nebija pietiekami sīkas informācijas par ierosinātajiem tehniskajiem risinājumiem vai par veicamajiem pasākumiem, ja zināms, ka projekta ilgtspēja pakļauta riskam (īpaši tad, ja gruntsūdens izmantošanai ir nelabvēlīgi hidroģeoloģiskie apstākļi); b) reizēm izvēlētais tehniskais risinājums nebija atbilstošs; c) reizēm projektu ūdensapgādes komponents nebija saskaņots ar notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas komponentiem. 47. Ilgtspējai ļoti svarīgi ir ekonomiskie un finansiālie aspekti. Tā kā ar tarifiem vien parasti nepietiek, lai segtu ekspluatācijas un apkopes izmaksas, tad ir būtiski apzināt stabilus alternatīvos finansējuma avotus un, ja iespējams, panākt attiecīgu saistību uzņemšanos, pirms ir apstiprināta projekta darbību finansēšana. 48. Tikai vienā gadījumā ("Reģionālā saules enerģijas programma", II posms (Burkinafaso)) finansiālā ilgtspēja bija izvērsti apspriesta finansēšanas priekšlikumā. 11 citos gadījumos revidētie dokumenti nesniedz priekšstatu, kā bija plānots finansēt infrastruktūras apkopi un nomaiņu. 49. Turklāt, ņemot vērā, ka projekti īstenojami sevišķi grūtos apstākļos (zemi iedzīvotāju ienākumi, nevēlēšanās maksāt par ūdeni u. tml.) un ka ir grūti sagādāt pietiekamu finansējumu ekspluatācijas izmaksu segšanai (sk. 29. punktu), pieteikumu novērtēšanas laikā būtu vajadzējis analizēt finanšu pārrāvuma risināšanas plānu un finansēšanas lēmumu padarīt atkarīgu no konkrētām saistībām. Tā nenotika nevienā no revidētajiem projektiem. 50. Pietiekami skaidru projekta mērķu neizvirzīšana galvenokārt minama saistībā ar plānotajām iekārtām, to darbības tvērumu (kvantitāte un kvalitāte) un mērķiedzīvotājiem, uz kuriem vērsti projekta rezultāti. Skaidru un kvantitatīvi aprēķinātu pasākumu trūkums ievērojami traucēja Komisijai uzraudzīt virzību uz priekšu īstenošanas gaitā un vēlāk novērtēt un pārbaudīt, vai sasniegtie rezultāti turpinās vai ne (sk. 9. izcēlumu). 51. Komisija uzraudzīja 18 projektus no tiem 23, kuros bija paredzēta uz rezultātiem vērstā uzraudzība. Astoņos projektos no minētajiem 18 nebija atrodami pierādījumi tam, ka Komisija būtu rīkojusies atbilstoši uzraudzības ziņojumos dotajiem ieteikumiem. 52. Galīgo novērtēšanu parasti veic pirms vai neilgi pēc projekta darbību beigām, tātad pārāk agri, lai novērtētu ilgtspēju, savukārt ex post uzraudzība vai ex post novērtēšana notiek krietnu laiku pēc projekta beigām, kad ilgtspēju iespējams vērtēt pamatīgāk. Desmit no revidētajiem 23 projektiem veica galīgo novērtēšanu, taču no tiem 20 projektiem, kuros varēja veikt ex post uzraudzību, tas bija darīts tikai divos gadījumos [17]. Sīkāk sk. V pielikumu. 53. Noslēgumā jāatzīmē, ka daži ilgtspēju ietekmējoši faktori ir ārpus Komisijas kontroles, piemēram, projekta ietekmes izvērtēšanai izmantoto datu ticamība tādās jomās kā veselība, izglītība un vides aizsardzība. 9. IZCĒLUMS BĒRNU MIRSTĪBAS SAMAZINĀŠANA UN SKOLAS APMEKLĒJUMA VEICINĀŠANA, UZLABOJOT PIEKĻUVI ŪDENIM UN SANITĀRIJAI ANGOLAS LAUKOS Projekta priekšlikumā nebija konkretizētas ne ūdensapgādes un sanitārijas infrastruktūras izbūves vietas, ne prasītā ūdens kvalitāte. GANAS ZIEMEĻREĢIONA LAUKU ŪDENSAPGĀDE UN SANITĀRIJA Nebija konsekventu datu par iedzīvotāju skaitu, kuriem jāgūst labums no projekta: 2000. gadā veiktā priekšizpētē ir minēti 576000 iedzīvotāju 865 ciematos, kas izvietoti trīs projektam izraudzītajos rajonos, bet starpposma novērtējuma ziņojumā minēts, ka 2002. gadā šajos pašos rajonos dzīvo 386000 iedzīvotāju. 6. MIKROPROJEKTU PROGRAMMA (GANA) Lai gan projekta dokumentos ir runa par uzlabotu piekļuvi dzeramajam ūdenim, nebija izvirzīti ūdens kvantitātes un kvalitātes mērķi. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI SECINĀJUMI 54. Palātas revidētajos projektos ietaises bija izveidotas saskaņā ar plāniem un bija derīgas lietošanai (sk. 17.–20. punktu). Tomēr tikai mazāk nekā pusē projektu sasniegtie rezultāti atbilda saņēmēju vajadzībām (sk. 21.–23. punktu). Lielākās daļas projektu rezultāti un ieguvumi neturpināsies vidējā un ilgākā termiņā, ja vien netiks sagādāti ar tarifiem nesaistīti ieņēmumi (sk. 24.–36. punktu). 55. Bija izmantota atbilstoša tehnoloģija (sk. 25. punktu). 56. Taču ūdenim noteiktie tarifi nesedza visas izmaksas, kam par iemeslu bija tarifu aprēķināšana, pamatojoties uz maksātspēju, iedzīvotāju nevēlēšanās maksāt vai neefektīva rēķinu sagatavošana un maksas iekasēšana. Tāpēc ilgtermiņa ekspluatācijas izmaksas pēc projekta beigām ir atkarīgas no papildu finansējuma. (Sk. 26.–32. punktu.) 57. Septiņos revidētajos projektos apsaimniekotāji nespēja pildīt savus pienākumus, jo tiem trūka tehnisko iemaņu vai netika sekmīgi pārņemti projektu rezultāti (sk. 33.–35. punktu). Trijos projektos, kuros partnervalstu valdības bija oficiāli uzņēmušās saistības, tās neievēroja (sk. 36. punktu). 58. Kaut arī Palāta konstatēja gan pozitīvus, gan negatīvus piemērus attiecībā uz sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi, trūkst atbilstošu datu un vides rādītāju, tāpēc nav iespējams novērtēt projektu devumu šajā aspektā (sk. 37.–40. punktu). 59. Lai gan Komisijas projektu vadības procedūras vispusīgi aptvēra ilgtspēju, revidētajos projektos Komisija nebija risinājusi svarīgus rezultātu ilgtspējas jautājumus. Projektu izstrādes posmā nepietiekami analizēja ierosinātos tehniskos risinājumus (astoņi projekti) un finansiālo dzīvotspēju (11 projekti). 18 projektos nebija formulēti skaidri rādītāji, pakāpeniskie mērķi un galamērķi (sk. 41.–50. punktu). 60. Nepilnīgi izmantoja uzraudzības, pārbaužu un novērtējuma ziņojumus, un tādējādi bija ierobežotas Komisijas iespējas izdarīt korekcijas. Turklāt lielākajai daļai pabeigto projektu neveica ex post uzraudzību vai novērtēšanu, tā ka nebija iespējams lietderīgi novērtēt rezultātu ilgtspēju (sk. 51. un 52. punktu). 61. Tātad ES atbalsts ir uzlabojis piekļuvi dzeramajam ūdenim un pamatsanitārijai sešās revidētajās Subsahāras valstīs, kur izmantota standarta tehnoloģija un vietējie materiāli, lai gan rezultāti saņēmēju vajadzībām atbilst mazāk nekā pusē revidēto projektu. Lielākās daļas projektu rezultāti un ieguvumi neturpināsies vidējā un ilgākā termiņā, ja vien netiks sagādāti ar tarifiem nesaistīti ieņēmumi. Kaut arī Komisija piemēroja visaptverošas vadības procedūras, tā nerisināja svarīgus ilgtspējas jautājumus IETEIKUMI 62. Lai gūtu pēc iespējas lielāku labumu no ES attīstības izdevumiem šajā jomā un nozarē, Komisijai a) jānodrošina savu procedūru pienācīga piemērošana, īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem projektu pieteikumu izvērtēšanas posmā: i) jādefinē skaidri projektu mērķi (daudzumi, ietaišu veids, izvietojums, tiešie un netiešie saņēmēji), ii) jāapraksta un jāpamato ierosinātie tehniskie risinājumi (ja iespējams, minot arī alternatīvas), iii) jāformulē objektīvi un pārbaudāmi projekta progresa rādītāji, kā arī etalonvērtības un skaitļos izteikti mērķi; b) jāveic pietiekama ekonomiskā un finansiālā analīze, pēc kuras būtu viegli apzināmi iespējamie projekta finansēšanas avoti nākotnē (tostarp aplēses par summām un laika grafiku); c) pirms projektu apstiprināšanas rūpīgi jāapsver, vai projekts tiešām varētu izdoties, tostarp, vai partnervalsts ievēros saistības; d) jānodrošina, lai pilnībā tiktu izmantoti uzraudzības, pārbaužu un novērtējumu rezultāti un lai ziņojumos dotos ieteikumus ņemtu vērā un izpildītu. Šo ziņojumu 2012. gada 10. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ir izvirzīti ANO Tūkstošgades deklarācijā, ko 2000. gada septembrī parakstīja 189 nācijas (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf). Deklarācijas mērķis ir līdz 2015. gadam samazināt galēju nabadzību un dažādus nelabvēlīgus apstākļus, tostarp izskaust trūkumu un badu, nodrošināt vispārējo izglītību, dzimumu līdztiesību, bērna veselību, mātes veselību, cīnīties pret HIV/AIDS, panākt vides ilgtspējību un izveidot globālu partnerību attīstībai. Ūdens un sanitārija ietilpst 7. TAM, kas attiecas uz vides ilgtspējību, bet šīs jomas attīstība ir svarīgs ieguldījumu visu TAM sasniegšanā. [2] Saskaņā ar Pasaules Veselības Organizācijas datiem 6,3 % nāves gadījumu pasaulē (8 %, ja aplūko tikai attīstības valstis) varētu novērst ar labāku ūdens apgādi, sanitāriju un higiēnu. Te pārsvarā ir runa par bērniem, kas mirst attīstības valstīs. [3] PVO/UNICEF Kopīgajā uzraudzības programmā ir šādi definēts uzlabots dzeramā ūdens avots: pasargāts no ārēja piesārņojuma, īpaši ekskrementiem. Par uzlabotu ūdens avotu uzskata ūdens cauruļvadu ēkā, pagalmā vai īpašuma robežās, publisku krānu vai sūkni, grodu aku vai dziļurbumu, aizsargātu raktu aku, aizsargātu avotu, lietusūdens krātuvi. Uzlabota sanitārija ir definēta šādi: cilvēku ekskrementi ir higiēniski nodalīti no saskarsmes ar cilvēku, piemēram, ir iespēja noraut vai uzliet ūdeni un aizskalot ekskrementus notekcaurulē, septiktvertne, bedres ateja, ventilēta uzlabota bedres ateja, bedres ateja ar plāksnēm; komposta tualete (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/). [4] Sudeshna Ghosh Banerjee un Elvira Morella izdevums "Africa’s Water and Sanitation Infrastructure: Access, Affordability, and Alternatives" ["Āfrikas ūdens un sanitārijas infrastruktūra: piekļuve, maksātspēja un alternatīvas"], 8.7. tabula, Pasaules Banka, 2011. g. [5] Deklarācija, kas pieņemta 2012. gada 14. marta Konferencē par Iniciatīvu lauku ūdens apgādes un sanitārijas uzlabošanai un par Āfrikas ūdens instrumentu (http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf). [6] COM(2002) 132 galīgā redakcija, 12.3.2002., "Ūdenssaimniecība attīstības valstīs. ES attīstības sadarbības politika un prioritātes". [7] Padomes dokuments 9696/02. [8] Eiropas konsensa attīstības jomā 80. un 81. punkts (OV C 46, 24.2.2006.). Ūdensapgāde un enerģētika ir viena deviņām prioritārajām jomām ES attīstības politikā. [9] Eiropas attīstības fondi ĀKK valstīm, kā arī 2007.–2013. gada finanšu shēmas līdzekļi: Attīstības sadarbības instruments Āzijai un Latīņamerikai un Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments kaimiņvalstīm. [10] Atbilstoši Komisijas nostājai, kas pausta paziņojumā COM(2002) 132 galīgā redakcija: "Stratēģiskā pieeja ilgtspējīgai piekļuvei ūdens resursiem un to apsaimniekošanai ietver starpnozaru un horizontālus jautājumus un visus ilgtspējības aspektus. Ekonomiskā, sociālā un vides ilgtspējība [..]". [11] Piegādātā ūdens piesārņojumu visvairāk pasliktina tādi faktori kā vecas ūdens sadales caurules un nepietiekami aizsargāti ūdens avoti. Pat ja iekārtas ir jaunas, bet neizmanto sadales cauruļu sistēmu, ūdens piesārņošanas risku palielina ūdens pārvades process un ūdens uzglabāšana mājsaimniecībā. [12] Padomes rezolūcija par ūdenssaimniecību attīstības valstīs. ES attīstības palīdzības politika un prioritātes (9696/02, 7.6.2002.), 7. punkts. [13] Kaut arī līdz šim tas vēl nav minēts ES attīstības politikas paziņojumos par ūdeni un sanitāriju, tomēr ir apspriests jauktais finansējums, t. i., tarifi kopā ar nodokļiem un dotācijām (kapitālieguldījumu gadījumā). Piemēram sk. ESAO ziņojumu "Managing Water for All", 2009. g. [14] Komisijas vadlīnijas par attīstības sadarbību ūdens resursu jomā (1998. g., jaunākā redakcija — 2008. g.) un vairākas vadlīnijas par 10. EAF ("Ūdensapgādes un sanitārijas loma tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā"). [15] Saskaņā ar 6.1.1. punktu Praktiskajās vadlīnijās par ES ārējo darbību līgumslēgšanas procedūrām (2012. gada janvāra redakcija) dotācija ir tiešs finanšu ieguldījums dāvinājuma veidā no ES budžeta vai no EAF ar mērķi finansēt - darbību, kuras nolūks ir sasniegt mērķi, kas ir daļa no ES politikas, vai - tādas iestādes darbību, kuras uzdevumi sakrīt ar Eiropas vispārējām interesēm vai kuras nolūks ir sasniegt mērķi, kas ir daļa no ES politikas. [16] Komisija ieviesa uz rezultātiem vērsto uzraudzību 2000. gadā, lai iegūtu ārēju un objektīvu viedokli par ES finansēto atbalsta projektu un programmu izpildi. Uz rezultātiem vērstā uzraudzība ir daļa no EuropeAid vispārējā kvalitātes nodrošināšanas cikla, kas sākas ar projekta izstrādi un beidzas pēc tā īstenošanas. Šīs uzraudzības gaitā tiek formulēti ieteikumi, kā rīkoties, kamēr projektu vēl īsteno. [17] Ex post uzraudzība parasti sākas divu gadu laikā pēc projekta beigām. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS ŪDENS UN SANITĀRIJA SUBSAHĀRAS VALSTĪS: 2001.–2010. GADA LĪGUMSUMMAS Saņēmējteritorija | Līgumsummas (EUR) | Ģeogrāfiskās programmas | Ūdens finansējuma līnija (9. EAF) [1] | Kopā | Mozambika | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 | Burkinafaso [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 | Tanzānija | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 | Nigērija | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 | Lesoto | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 | Benina [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 | Gana | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 | Etiopija | — | 39947063,39 | 39947063,39 | Maurīcija [2] | 38945583,78 | — | 38945583,78 | Ruanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 | Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 | Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 | Kotdivuāra | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 | Kenija | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 | Madagaskara | — | 30400952,00 | 30400952,00 | Mali | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 | Čada | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 | Malāvija | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 | Zambija | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 | Senegāla | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 | Nigēra | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 | Namībija | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 | Džibutija | 9448628,25 | — | 9448628,25 | Kongo Demokrātiskā Republika | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 | Zimbabve | — | 7860277,62 | 7860277,62 | Kaboverde | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 | Gambija | 6398797,59 | — | 6398797,59 | Mauritānija | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 | Gvineja | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 | Majota | 4267566,78 | — | 4267566,78 | Sjerraleone | — | 3792465,00 | 3792465,00 | Santome un Prinsipi | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 | Ekvatoriālā Gvineja | 3493422,26 | — | 3493422,26 | Botsvāna | 3350467,76 | — | 3350467,76 | Eritreja | — | 2979328,75 | 2979328,75 | Centrālāfrikas Republika | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 | Seišelas | 2814129,34 | — | 2814129,34 | Gabona | 2752488,51 | — | 2752488,51 | Kamerūna | — | 2679034,95 | 2679034,95 | Burundi | — | 2569826,25 | 2569826,25 | Sudāna | — | 2153914,00 | 2153914,00 | Komoras | — | 2136805,16 | 2136805,16 | Gvineja-Bisava | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 | Somālija | — | 1337428,00 | 1337428,00 | Togo | — | 1056742,00 | 1056742,00 | Svazilenda | — | 629867,00 | 629867,00 | Vairākām valstīm kopīgi projekti | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 | Ūdens mehānisma projekti: | | Āfrikas Ūdens iniciatīva | — | 20000000,00 | 20000000,00 | Nīlas baseina iniciatīva | — | 19458290,62 | 19458290,62 | Dienvidsudānas lauku apvidi | — | 8000000,00 | 8000000,00 | Āfrikas un ES stratēģijas infrastruktūra | — | 7986026,00 | 7986026,00 | Citi projekti (ģeogrāfiskās programmas): | | DAK reģions | 647456,00 | — | 647456,00 | SAI reģions | 139331,00 | — | 139331,00 | Kopā | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 | [1] Aplūkotajā periodā 2. ūdens finansējuma līnijas (10. EAF) līgumsummas nepārsniedza EUR 400000. CRIS informācijas sistēmā reģistrēts, ka 2011. gadā noslēgti līgumi vēl par 117 miljoniem EUR. [2] Ģeogrāfiskās programmas ciparā ietilpst šāds nozares budžeta atbalsts: 38 miljoni EUR — Burkinafaso, 4,8 miljoni EUR — Beninai un 37,4 miljoni EUR — Maurīcijai. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS IEDZĪVOTĀJU DAĻA, KAS IZMANTO NEUZLABOTUS ŪDENS AVOTUS UN NEUZLABOTAS SANITĀRĀS IEKĀRTAS, PROCENTUĀLĀ DAĻA (APLĒSE) Avots: UNICEF/PVO Kopīgā uzraudzības programma, 2010. g. marta jaunākā redakcija (http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/). (%) | | Ūdens | Sanitārija | Pilsētās | Laukos | Kopā | Pilsētās | Laukos | Kopā | Angola | 1990. g. | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 | 2008. g. | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 | Benina | 1990. g. | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 | 2008. g. | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 | Burkinafaso | 1990. g. | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 | 2008. g. | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 | Gana | 1990. g. | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 | 2008. g. | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 | Nigērija | 1990. g. | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 | 2008. g. | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 | Tanzānija | 1990. g. | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 | 2008. g. | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS REVIDĒTO PROJEKTU UN PROGRAMMU SARAKSTS Projekts/ programma | Finansējuma avots | Īstenošanas veids | Izmaksas (miljonos EUR) | EK ieguldījums (miljonos EUR) | Angola Tombvas pilsētas apgāde ar dzeramo ūdeni | 8. EAF | Atsevišķi projekti | 8,8 | 8,8 | Luandas priekšpilsētu ūdensapgāde un sanitārija | 9. EAF | Atsevišķi projekti | 21,4 | 21,4 | Bērnu mirstības samazināšana un skolas apmeklējuma veicināšana, uzlabojot piekļuvi ūdenim un sanitārijai Angolas laukos | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Ieguldījumu nolīgums ar starptautisku organizāciju | 4,9 | 3,7 | Ūdensapgādes sistēmas izveide vai atjaunošana un higiēnas un pamatsanitārijas veicināšana Uiges provinces 10 lauku ciematos | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Pasākuma dotācija | 1,0 | 0,5 | Benina Pilsētciematu ūdens iniciatīva (budžeta atbalsta programma) | 9. EAF | Nozares budžeta atbalsts | 15,7 | 4,8 | 200 trūcīgu apdzīvoto vietu apgāde ar dzeramo ūdeni un pamatsanitāriju | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Ieguldījumu nolīgums ar starptautisku organizāciju | 2,2 | 1,2 | Mājsaimniecību ūdens integrēta apsaimniekošana, attīstoties biedrībām un pašvaldībām (Beninas ziemeļrietumi) | ES vispārējais budžets | Pasākuma dotācija | 0,7 | 0,5 | Burkinafaso Vagadugu apgāde ar dzeramo ūdeni | 8. EAF | Atsevišķi projekti | 202,6 | 30,0 | Reģionālā saules enerģijas programma, II posms | 8. EAF | Atsevišķi projekti | 14,2 | 13,2 | Dzeramā ūdens un sanitārijas pašapsaimniekošana lauku apvidos četrās Burkinafaso provincēs | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Pasākuma dotācija | 1,2 | 0,9 | Zibako pilsētas ūdens uzkrāšanas sistēmas atjaunošana un ekspluatācija | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Pasākuma dotācija | 0,4 | 0,1 | Gana Ziemeļreģiona lauku ūdensapgāde un sanitārija | 8. EAF | Atsevišķi projekti | 12,2 | 12,2 | Gvinejas tārpa (Dracunculus medinensis) izraisīto infekciju izskaušana ar integrētiem pasākumiem ūdensapgādes, sanitārijas un higiēnas jomā Ganas Ziemeļreģionā | 9. EAF | Ieguldījumu nolīgums ar starptautisku organizāciju | 20,0 | 15,0 | 6. mikroprojektu programma | 9. EAF | Atsevišķi projekti | 20,2 | 20,2 | Ūdens, sanitārijas un higiēnas veicināšanas dienestu nostiprināšana | ES vispārējais budžets | Pasākuma dotācija | 1,3 | 0,9 | Ūdens, sanitārijas un higiēnas ilgtspējas veicināšana trūcīgos vai citādi neaizsargātos lauku apvidos un pilsētās | ES vispārējais budžets | Pasākuma dotācija | 2,0 | 0,7 | Nigērija Mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas programma | 7. EAF | Atsevišķi projekti | 19,1 | 7,2 | Atšķirību novēršana: Nigērijas mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas uzlabojumi | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Pasākuma dotācija | 3,9 | 2,9 | Krosriveras reģiona lauku ūdensapgādes un sanitārijas projekts | ES vispārējais budžets | Pasākuma dotācija | 0,9 | 0,7 | Tanzānija Reģionālo centru ūdensapgādes programma, I posms | 8. EAF | Atsevišķi projekti | 44,8 | 33,6 | Reģionālo centru ūdensapgādes programma, II posms | 9. EAF | Atsevišķi projekti | 50,2 | 38,3 | Njombes rajona 14 ciematu ūdensapgāde un sanitārija | 9. EAF, ūdens finansējuma līnija | Pasākuma dotācija | 2,5 | 1,6 | Kilolo ilgtspējīgas attīstības programma | ES vispārējais budžets | Pasākuma dotācija | 0,5 | 0,4 | -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS REVIDĒTO PROJEKTU NOVĒRTĒJUMS Jā | Nelielas nepilnības | Nopietnas nepilnības | Nē | Nepietiekami pierādījumi | Neattiecas | | Projekta tiešie rezultāti sasniegti | Iekārtas labā ekspluatācijas stāvoklī un apkoptas | Pasākuma līmenis atbilst saņēmēju vajadzībām | Tarifu ieņēmumi sedz ekspluatācijas izmaksas | Iekārtu apsaimniekotājiem ir pietiekamas spējas | Ūdens | Sanitārija | Ūdens | Sanitārija | Angola | Tombvas pilsētas apgāde ar dzeramo ūdeni | | — | | — | | | | Luandas priekšpilsētu ūdensapgāde un sanitārija | | | | | | | | Bērnu mirstības samazināšana un skolas apmeklējuma veicināšana, uzlabojot piekļuvi ūdenim un sanitārijai Angolas laukos | | | | | | | | Ūdensapgādes sistēmas izveide vai atjaunošana un higiēnas un pamatsanitārijas veicināšana Uiges provinces 10 lauku ciematos | | | | | | | | Benina | Pilsētciematu ūdens iniciatīva (budžeta atbalsta programma) | | — | | — | | | | 200 trūcīgu apdzīvoto vietu apgāde ar dzeramo ūdeni un pamatsanitāriju | | | | | | | | Mājsaimniecību ūdens integrēta apsaimniekošana, attīstoties biedrībām un pašvaldībām (Beninas ziemeļrietumi) | | | | | | | | Burkinafaso | Vagadugu apgāde ar dzeramo ūdeni | | | | — | | | | Reģionālā saules enerģijas programma, II posms | | — | | — | | | | Dzeramā ūdens un sanitārijas pašapsaimniekošana lauku apvidos četrās Burkinafaso provincēs | | — | | — | | | | Zibako pilsētas ūdens uzkrāšanas sistēmas atjaunošana un ekspluatācija | | — | | — | | | | Gana | Ziemeļreģiona lauku ūdensapgāde un sanitārija | | | | | | | | Gvinejas tārpa (Dracunculus medinensis) izraisīto infekciju izskaušana ar integrētiem pasākumiem ūdensapgādes, sanitārijas un higiēnas jomā Ganas Ziemeļreģionā | | | | | | | | 6. mikroprojektu programma | | | | | | | | Ūdens, sanitārijas un higiēnas veicināšanas dienestu nostiprināšana | | | | | | | | Ūdens, sanitārijas un higiēnas ilgtspējas veicināšana trūcīgos vai citādi neaizsargātos lauku apvidos un pilsētās | | | | | | | | Nigēra | Mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas programma | | | | | | | | Atšķirību novēršana: Nigērijas mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas uzlabojumi | | | | | | | | Krosriveras pavalsts lauku ūdensapgādes un sanitārijas projekts | | | | | | | | Tanzānija | Reģionālo centru ūdensapgādes programma, I posms | | — | | — | | | | Reģionālo centru ūdensapgādes programma, II posms | | | | | | | | Njombes rajona 14 ciematu ūdensapgāde un sanitārija | | | | | | | | Kilolo ilgtspējīgas attīstības programma | | | | | | | | -------------------------------------------------- V PIELIKUMS GALĪGIE NOVĒRTĒJUMI Projekts | Saņēmējvalsts | Beigu datums | Galīgā novērtējuma datums | Komentāri | Tombvas pilsētas apgāde ar dzeramo ūdeni | Angola | 30.6.2009. | — | Revīzijas laikā tika gatavots galīgā novērtējuma darba uzdevums | Luandas priekšpilsētu ūdensapgāde un sanitārija | Angola | 30.6.2009. | — | Galīgo novērtēšanu plānots veikt 2012. gada pirmajā ceturksnī | Bērnu mirstības samazināšana un skolas apmeklējuma veicināšana, uzlabojot piekļuvi ūdenim un sanitārijai Angolas laukos | Angola | 12.2009. | — | 2011. g. martā un aprīlī notika ex post uz rezultātiem vērstās uzraudzības apmeklējums | Ūdensapgādes sistēmas izveide vai atjaunošana un higiēnas un pamatsanitārijas veicināšana Uiges provinces 10 lauku ciematos | Angola | 31.5.2009. | — | Galīgais novērtējums nebija paredzēts | Pilsētciematu ūdens iniciatīva (budžeta atbalsta programma) | Benina | 12.2011. | — | Revīzijas laikā projekts turpinājās | 200 trūcīgu apdzīvoto vietu apgāde ar dzeramo ūdeni un pamatsanitāriju | Benina | 8.2011. | — | Revīzijas laikā galīgā novērtēšana nebija notikusi | Mājsaimniecību ūdens integrēta apsaimniekošana, attīstoties biedrībām un pašvaldībām (Beninas ziemeļrietumi) | Benina | 2.2009. | 1.2009. | | Vagadugu apgāde ar dzeramo ūdeni | Burkinafaso | 31.6.2010. | — | Revīzijas laikā galīgā novērtēšana vēl nebija notikusi | Reģionālā saules enerģijas programma, II posms | Burkinafaso | 30.9.2010. | 3.2009. | | Dzeramā ūdens un sanitārijas pašapsaimniekošana lauku apvidos četrās Burkinafaso provincēs | Burkinafaso | 29.6.2009. | 7.2009. | | Zibako pilsētas ūdens uzkrāšanas sistēmas atjaunošana un ekspluatācija | Burkinafaso | 30.6.2008. | — | Galīgā novērtēšana nebija notikusi | Ziemeļreģiona lauku ūdensapgāde un sanitārija | Gana | 31.10.2007. | 2.2008. | | Gvinejas tārpa (Dracunculus medinensis) izraisīto infekciju izskaušana ar integrētiem pasākumiem ūdensapgādes, sanitārijas un higiēnas jomā Ganas Ziemeļreģionā | Gana | 5.6.2011. | — | Revīzijas laikā galīgā novērtēšana nebija notikusi | 6. mikroprojektu programma | Gana | 30.6.2009. | 1.2010. | | Ūdens, sanitārijas un higiēnas veicināšanas dienestu nostiprināšana | Gana | 1.4.2005. | — | Galīgā novērtēšana nebija notikusi | Ūdens, sanitārijas un higiēnas ilgtspējas veicināšana trūcīgos vai citādi neaizsargātos lauku apvidos un pilsētās | Gana | 31.3.2009. | — | Galīgā novērtēšana nebija notikusi | Mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas programma | Nigērija | 31.12.2008. | 5.2009. | 2010. g. jūlijā notika ex post uz rezultātiem vērstās uzraudzības apmeklējums | Atšķirību novēršana: Nigērijas mazpilsētu ūdensapgādes un sanitārijas uzlabojumi | Nigērija | 13.9.2012. (atbilstoši plānam) | — | Revīzijas laikā projekts turpinājās | Krosriveras pavalsts lauku ūdensapgādes un sanitārijas projekts | Nigērija | 31.12.2010. | 1.–2.2011. | | Reģionālo centru ūdensapgādes programma, I posms | Tanzānija | 31.12.2009. | 9.2009. | | Reģionālo centru ūdensapgādes programma, II posms | Tanzānija | 31.12.2011. (atbilstoši plānam) | — | Revīzijas laikā projekts turpinājās | Kilolo ilgtspējīgas attīstības programma | Tanzānija | 30.6.2007. | 2005.–2008. | Novērtētāji bija apmeklējuši projektu trīs reizes: 2005. g. novembrī, 2007. g. martā un 2008. g. maijā | Njombes rajona 14 ciematu ūdensapgāde un sanitārija | Tanzānija | 31.12.2009. | 12.2009. | | --------------------------------------------------