Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu /* COM/2012/0116 final - 2012/ () */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Pasākumi, kas attiecas uz Grieķijas budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību un ekonomikas politikas pamatnostādņu izklāstu Grieķijai, ir noteikti Padomes Lēmumā 2011/734/ES, pamatojoties uz LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu. Lēmuma ievērošana ir svarīga ne tikai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā, bet arī saistībā ar eurozonas dalībvalstu finansējumu Grieķijai, izmantojot EFSI. Padomes lēmumā noteiktais valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimāli pieļaujamais apjoms 2011. gadam nav ievērots. 2012. gadam valdība ir pieņēmusi budžetu, kurā paredzēts ievērot Padomes lēmumā noteikto mērķi, un ir pieņēmusi pasākumus, kas nodrošinās turpmāku deficīta samazinājumu nākamajos gados. Pašlaik tiek lēsts un prognozēts, ka ekonomiskā aktivitāte 2011.–2014. gadā būs daudz zemāka, nekā tika gaidīts, kad pieņēma Padomes Lēmumus 2010/320/ES un 2011/734/ES. 2012. gada februārī Grieķijas valdība izziņoja pasākumus, tostarp budžeta papildinājumu pieņemšanu, kas vērsti uz primārā budžeta deficīta samazināšanu 2012. gadā. 2012. gada martā Grieķija īstenoja parādu konvertāciju, kas ievērojami samazināja izdevumus procentu maksājumiem 2012. un turpmākajos gados un sekmēja valdības parāda atmaksājamību. Ņemot vērā minēto, ir nepieciešama gada mērķu pārskatīšana, vienlaikus atstājot nemainīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu. Mērķi, kas izteikti primārā budžeta pārpalikuma izteiksmē procentos no IKP, proti, -1,0 % 2012. gadā, +1,8 % 2013. gadā un +4,5 % 2014. gadā, šķiet piemēroti, ņemot vērā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu 2014. gadā un nepieciešamību sekmēt parāda atmaksājamību. Starp Grieķiju un Komisijas dienestiem un ECB un SVF darbiniekiem ir norisinājušās intensīvas sarunas par politikas nosacījumu atjaunināšanu saprašanās memorandā par Grieķijas ekonomikas korekciju programmu. Šajās sarunās ņēma vērā ne tikai fiskālās konsolidācijas pasākumus, bet arī nepieciešamību veicināt šo pasākumu labvēlīgumu izaugsmei un samazināt to sociālo ietekmi. Komisija ir pieņēmusi ieteikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, un ir to iesniegusi Padomē. Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu un 136. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību. (2) LESD 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju. (3) Padome 2009. gada 27. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. (4) Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES[1], kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasīja veikt tādus budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2014. gadam. Padome noteica 2014. gadu kā galīgo termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, kā arī noteica valdības budžeta deficīta gada mērķus. (5) Padomes Lēmums 2010/320/ES ir vairākkārt būtiski grozīts. Tā kā bija vajadzīgi jauni grozījumi, tad skaidrības labad tā redakcija tika pārstrādāta 2011. gada 12. jūlijā ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES[2]. (6) Pašlaik tiek lēsts un prognozēts, ka ekonomiskā aktivitāte 2011.–2014. gadā būs daudz zemāka, nekā tika gaidīts, kad pieņēma Padomes Lēmumus 2010/320/ES un 2011/734/ES. Tiek lēsts, ka ekonomiskā aktivitāte 2011. gadā ir samazinājusies par 6,8 %. Pašlaik Komisija prognozē, ka Grieķijas reālais IKP 2012. gadā samazināsies par 4,7 %, 2013. gadā apstāsies, bet pēc tam atkal sāks pieaugt, proti, par 2,5 % 2014. gadā. Nominālā izteiksmē 2011. gadā IKP kritās par 5,2 %, arī 2012. un 2013. gadā sagaidāms kritums ― par attiecīgi 5,4 % un 0,4 %, bet 2014. gadā IKP atkal pieaugs par 2,5 %. (7) 2012. gada februārī Grieķijas valdība izziņoja pasākumus, tostarp budžeta papildinājumu pieņemšanu, kas vērsti uz primārā budžeta deficīta samazināšanu 2012. gadā. Starp Grieķijas iestādēm un Komisijas dienestiem par šiem pasākumiem noritēja plašas apspriedes. Šajās sarunās ņēma vērā ne tikai fiskālās konsolidācijas pasākumus, bet arī nepieciešamību veicināt šo pasākumu labvēlīgumu izaugsmei un samazināt to sociālo ietekmi. (8) 2012. gada martā Grieķija uzsāka un īstenoja parādu konvertāciju, kas ievērojami samazina parāda līmeni un izdevumus procentu maksājumiem 2012. un turpmākajos gados un sekmē valdības parāda atmaksājamību. (9) Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, šķiet lietderīgi grozīt vairākus Lēmuma 2011/734/ES aspektus, tostarp fiskālo korekciju plānu, vienlaikus saglabājot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Lēmumu 2011/734/ES groza šādi: 1. Lēmuma 1. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “2. Korekcijas plāns pārmērīga budžeta deficīta novēršanai ir vērsts uz to, lai panāktu vispārējās valdības primāro budžeta deficītu (t.i., deficītu, neieskaitot procentu maksājumus), kas 2012. gadā nepārsniedz EUR 2037 miljonus (1,0 % no IKP), primāro budžeta pārpalikumu vismaz EUR 3652 miljonus (1,8 % no IKP) 2013. gadā un EUR 9352 miljonus (4,5 % no IKP) 2014. gadā. Pēc parādu konvertācijas primārā budžeta deficīta/pārpalikuma mērķi ir saskaņā ar kopējo deficīta apmēru, kas ir EUR 14 811 miljoni (7,3 % no IKP) 2012. gadā, EUR 9462 miljoni (4,7 % no IKP) 2013. gadā un EUR 4499 miljoni (2,2 % no IKP) 2014. gadā. Šā mērķa īstenošanai laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam būs panākti strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % apmērā no IKP. Ienākumi no aktīvu (finanšu un nefinanšu aktīvu) privatizācijas un eurozonas dalībvalstu maksājumi Grieķijai no šo valstu nākotnes ienākumiem, kas no to turējumā esošajām Grieķijas valdības obligācijām uzkrājas to centrālajā bankā, nesamazina vajadzīgās fiskālās konsolidācijas apmēru un tos neietver minēto mērķu sasniegšanas novērtējumā. 3. Šā panta 2. punktā minētā korekcija atbilst vispārējās valdības konsolidētā kopējā parāda ikgadējai izmaiņai EUR -26 954 miljoni 2012. gadā, EUR 6775 miljoni 2013. gadā un EUR 1492 miljoni 2014. gadā.”; 2. regulas 2. pantā aiz 7. punkta pievieno šādu punktu: “7.a Grieķija nekavējoties pieņem šādus pasākumus: a) samazina farmācijas izdevumus par vismaz EUR 1076 miljoniem 2012. gadā; b) ārstiem slimnīcās samazina maksu par virsstundām par vismaz EUR 50 miljoniem 2012. gadā; c) samazina militārā aprīkojuma iepirkumus par EUR 300 miljoniem (naudas līdzekļi un piegādēs) 2012. gadā; d) par 10 % 2012. gadā samazina atalgojumu pašvaldību vēlētiem un ar tiem saistītajiem darbiniekiem un 2013. gadā samazina mēra vietnieku un ar tiem saistīto darbinieku skaitu ar mērķi ietaupīt vismaz EUR 9 miljonus 2012. gadā un EUR 28 miljonus 2013. gadā un turpmāk; e) samazina centrālās valdības darbības izdevumus un ar vēlēšanām saistītos izdevumus par vismaz EUR 370 miljoniem (salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu), no kuriem vismaz EUR 100 miljoni ir ar militāro jomu saistīti darbības izdevumi un vismaz EUR 70 miljoni ir vēlēšanu izdevumi; f) samazina pašvaldību darbības izdevumus ar mērķi 2012. gadā ietaupīt vismaz EUR 50 miljonus; g) samazina subsīdijas attālo rajonu iedzīvotājiem un samazina dotācijas vairākām ministriju uzraudzībā esošām struktūrām ar mērķi 2012. gadā samazināt izdevumus par vismaz EUR 190 miljoniem; h) samazina publiskā sektora ieguldījumu budžetu (PIB) par EUR 400 miljoniem 2012. gadā. Šim samazinājumam PIB budžetā nebūs nekādas ietekmes uz projektiem, kurus līdzfinansē no struktūrfondiem (tostarp TEN-T projektiem); i) veic izmaiņas papildpensiju fondos un fondos ar augstām vidējām pensijām vai fondos, kuri saņem lielas subsīdijas no budžeta, samazina citas lielas pensijas ar mērķi 2012. gadā ietaupīt vismaz EUR 450 miljonus (neto, pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem); j) samazina ģimenes pabalstus mājsaimniecībām ar augstiem ienākumiem ar mērķi 2012. gadā ietaupīt EUR 43 miljonus; k) ministriju līmenī pieņem lēmumus, lai pabeigtu jaunās atalgojuma shēmas pilnīgu ieviešanu visās attiecīgajās struktūrās, pieņem tiesību aktus, kas precizē, kā atgūt laikposmā no 2011. gada novembra pārmaksātās algas; l) groza 3. un 21. pantu Likumā 4038/2012 tā, lai tiktu pārskatīti nosacījumi maksājumu plānu pagarināšanai nokavētajiem nodokļu un sociālo iemaksu maksājumiem: maksājumu plāni attieksies tikai uz pašreizējiem nokavētajiem maksājumiem, kas ir mazāki par EUR 10 000 privātpersonām un EUR 75 000 uzņēmumiem. Nodokļu maksātāji, kas piesakās uz pagarinātu maksājumu plānu, nodokļu iestādēm atklāj visus savus finanšu pārskatus; m) izstrādā ietvarlikumu, kurā būtiski pārskatīta sekundāro/papildpensiju publisko fondu darbība ar mērķi stabilizēt pensiju izdevumus un ar ko garantē šo shēmu neitrālo ietekmi uz budžetu un nodrošina sistēmas vidēja termiņa un ilgtermiņa noturību.”; 3. Regulas 2. panta 8. punktu groza šādi: a) a) un b) apakšpunktus aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: “a) īsteno sekundāro/papildpensiju shēmu reformu, kas izstrādāta sadarbībā ar Eiropas Komisiju, ECB un SVF un kuru attiecībā uz tās prognozēto ietekmi uz ilgtermiņa stabilitāti apstiprinājusi ES Ekonomikas politikas komiteja. Atbilstoši valsts aktuāriestādes novērtējumam, šie jaunās sekundāro nosacīto noteikto iemaksu sistēmas parametri nodrošina ilgtermiņa aktuāro līdzsvaru; b) koriģē aptieku peļņas normu un ievieš regresīvas peļņas normas ar mērķi panākt kopējo peļņas normu, kas ir mazāka par 15 procentiem.”; b) pievieno šādus apakšpunktus: “c) pabeidz sociālo programmu uzsākto funkcionālo pārskatīšanu; d) pieņem lēmumus, lai realizētu SPPA (Vienotas publiskā iepirkuma iestādes) īstenošanas regulējumu; SPPA uzsāk savu darbību, lai īstenotu pilnvaras, mērķus, kompetences un tiesības, kā noteikts SPPA likumā un rīcības plānā, par kuru 2010. gada novembrī notikusi vienošanās ar Eiropas Komisiju; ieceļ SPPA locekļus; e) identificē tās shēmas, kuru gadījumā pensionēšanās brīdī izmaksātās vienreizējā maksājuma summas neatbilst veiktajām iemaksām, veic maksājumu pielāgojumus; f) samazina farmācijas vairumtirgotāju peļņas normu, lai tā nepārsniegtu 5 procentus; g) īsteno vajadzīgās iepirkumu procedūras, lai ieviestu visaptverošu un vienotu veselības aprūpes informācijas sistēmu (e–veselības sistēmu); h) ieceļ visus juridiskos, tehniskos un finanšu padomniekus 2012. un 2013. gadā plānotajai privatizācijai.”; 4. ar šādu tekstu aizstāj 2. panta 9. punkta a) apakšpunktu: “a) pabeidz publiskā sektora izdevumu programmu pārskatīšanu. Pārskatīšanā piesaista ārējo tehnisko palīdzību un koncentrējas uz pensijām un sociālajiem transfertiem (tā, lai saglabātu pamata sociālo aizsardzību); uz izdevumiem aizsardzības jomā, neskarot valsts aizsardzības spēju; kā arī uz centrālo un vietējo administrāciju pārstrukturēšanu, pievēršoties arī uz turpmākai zāļu izdevumu, slimnīcu darbības izdevumu un sociālo naudas pabalstu racionalizācijai.” b) pieņem nodokļu sistēmu vienkāršojošu nodokļu reformu, ar kuru likvidē izņēmumus un preferenciālus režīmus, tostarp paplašina nodokļa bāzes, tādējādi dodot iespēju līdz ar nodokļu ieņēmumu pieaugumu pakāpeniski samazināt nodokļu likmes. Šī reforma aptver iedzīvotāju ienākuma nodokli, uzņēmumu ienākuma nodokli, PVN, īpašuma nodokli un sociālās iemaksas, un ar to netiks mainīts relatīvais netiešo nodokļu slogs; c) pārskata nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību, lai to labāk salāgotu ar tirgus cenām; d) nodokļu iestādēs pārtrauc pieņemt maksājumus skaidrā naudā un ar čeku, tos aizstājot ar bankas pārskaitījumiem, lai darbiniekiem nodrošinātu vairāk laika veikt darbības ar lielāku pievienoto vērtību (revīziju, nodokļu iekasēšanu un padomu sniegšanu nodokļu maksātājiem); e) par vidēji 12 procentiem samazina publiskā sektora "īpašās algas", uz kurām neattiecas jaunā algu shēma. Tas stāsies spēkā no 2012. gada 1. jūlija un ļaus panākt vismaz EUR 205 miljonu neto ietaupījumu (pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem).”; 5. Regulas 2. pantā pievieno šādas daļas: “10. Līdz 2012. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: a) budžeta projektu 2013. gadam, kas atbilst 1. panta 2. punktā noteiktajam budžeta primārā pārpalikuma mērķim; b) noteikumus un procedūras centralizētajiem iepirkumiem/pamatlīgumus biežāk pirktajām precēm un pakalpojumiem centrālās valdības līmenī, nosakot ministrijām un centrālās valdības struktūrām pienākumu izdarīt iepirkumus, izmantojot šos līgumus, un reģionālajām struktūrām paredzot brīvprātīgu līgumu izmantošanu. 11. Līdz 2012. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: a) pieņem 2013. gada budžeta galīgo variantu, kas atbilst 1. panta 2. punktā noteiktajam budžeta primārā pārpalikuma mērķim; b) pieņem tiesību aktus, kas vienkāršo papildu budžetu iesniegšanas un apstiprināšanas procedūru.”. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā. 3. pants Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp. [2] OV L 296, 15.11.2011., 38. lpp.