Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2003. gada budžeta izpildi (kopsavilkums) - Eiropas Parlamenta rezolūcijas {SEC(2005)1161} /* COM/2005/0449 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2005 COM(2005) 449 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2003. gada budžeta izpildi (kopsavilkums) – Eiropas Parlamenta rezolūcijas{SEC(2005) 1161} SATURS PREAMBULA 3 I – Komisijas atbildes uz ieteikumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā 4 a) Horizontālie jautājumi 4 b) Nozaru jautājumi 5 II –Eiropas Parlamenta apstiprinājums EAF izpildei 7 III –Eiropas Parlamenta apstiprinājums aģentūru budžeta izpildei 9 PREAMBULA Saskaņā ar pašreizējiem tulkošanas ierobežojumiem Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz Eiropas Parlamenta (EP) lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2003. finanšu gadu[1] izdod visās ES oficiālajās valodās šādā kopsavilkuma formā. Komisijas pilnās atbildes uz katru Parlamenta ieteikumu ir pieejamas Komisijas darba dokumentā[2], kas ir izdots angļu, franču un vācu valodā. Abi ziņojumi attiecas uz rezolūcijām, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2005. gada 12. aprīlī. Šā ziņojuma katra nodaļa[3] ietver atsauces uz attiecīgu ieteikumu kārtas numuriem visā iepriekš minētajā Komisijas darba dokumentā. Šīs atsauces palīdzēs lasītājiem darba dokumentā atrast visus ieteikumus (un informāciju par Komisijas plānoto vai jau paveikto), kas ir saistīti ar attiecīgo nodaļu vai varētu tiem īpaši interesēt. Tāpēc arī šajā kopsavilkuma ziņojumā ir ietverti visi EP rezolūcijās par atbrīvošanu no atbildības par 2003. finanšu gadu uzdotie jautājumi, taču, ņemot vērā kopsavilkuma ierobežoto apjomu, sīkāku informāciju par katru konkrēto tēmu ir ieteicams skatīt pilnajā darba dokumentā. Abi ziņojumi ir sagatavoti saskaņā ar EK Līguma 276. panta 3. punktu un Euratom Līguma 180.b pantu, un ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu, un ar līdzīgiem iepriekšējās ad hoc EAF Finanšu regulas noteikumiem, kuros noteikts, ka „Komisija dara visu vajadzīgo, lai ievērotu apsvērumus lēmumos, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsvērumus par faktiskajiem izdevumiem, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajiem ieteikumiem par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes lūguma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, un jo īpaši par norādījumiem tām struktūrvienībām, kas atbild par budžeta izpildi. Šos ziņojumus nodod arī Revīzijas palātai”[4]. Komisija ir konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta lēmumos par atbrīvošanu no atbildības par vispārējā budžeta, EAF un aģentūru budžetu izpildi ir 113 ieteikumi Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 45 ieteikumiem prasītā darbība jau ir veikta. Attiecībā uz 52 ieteikumiem Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta ieteiktās darbības. Taču Komisija nevar piekrist 16 ieteikumiem un tāpēc nevar izpildīt šīs ieteiktās darbības.[5] I – KOMISIJAS ATBILDES UZ IETEIKUMIEM, KAS MINēTI EIROPAS PARLAMENTA VISPāRēJā BUDžETA IZPILDES APSTIPRINāšANAS REZOLūCIJā Atbildot uz Eiropas Parlamenta izteikto vēlmi, Komisija ir pieņēmusi Integrētās iekšējās kontroles sistēmas plānu (KOM(2005) 252, 2005. gada 15. jūnijs). Mērķis ir ciešā sadarbībā ar Parlamentu un Padomi noskaidrot, kā uzlabot pašreizējo iekšējo sistēmu, lai Komisija varētu sniegt Revīzijas palātai pietiekamas garantijas par darījumu likumību un pareizumu. Integrētas iekšējās kontroles sistēma tiks uzlabota, pateicoties Komisijas veiktās Integrētas iekšējās kontroles sistēmas reformas pozitīviem rezultātiem. Kopsavilkumā ir dotas Komisijas atbildes uz Parlamenta rezolūcijās par atbrīvošanu no atbildības par 2003. finanšu gadu minētajām prasībām. A) HORIZONTāLIE JAUTāJUMI Grāmatvedības uzskaites ticamība (3. ieteikums) Ir sagatavots priekšlikums grozīt Finanšu regulu, lai noteiktu, ka grāmatvedim ir jāapstiprina Komisijas pārskati un tādējādi jāapliecina, ka tie ir ticami. Šajā saistībā ģenerāldirektori saviem gada darbības pārskatiem pievienotajās ticamības deklarācijās apliecina, ka viņu atbildībā esošie pārskati ir pilnīgi un pareizi. Riska deleģēšana dalībvalstīm (4. un 10. ieteikums) Komisija uzskata, ka ieviešot oficiālas atbilstības deklarācijas un ikgadējās ex-post garantijas apliecinājumus par darījumu likumību un pareizumu, ko paraksta katra dalībvalsts augstākajā līmenī, uzlabotu Komisijas ieskatu dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās. Šajā saistībā Komisija ir ierosinājusi, ka Padomes prezidējošā valsts organizē Augstākā līmeņa trīspusējās sarunas starp iestādēm ar mērķi apspriest un vienoties attiecībā uz kopējo izpratni par to, kā veidot adekvātu un atbilstīgu Kopienas integrēto kontroles sistēmu, kā arī par vajadzīgajiem pasākumiem, lai to īstenotu. Padome 2005. gada 13. jūlijā lūdza Pastāvīgo pārstāvju komiteju izpētīt apakškomisijas darbu attiecībā uz EK Līgumu, lai sagatavotu secinājumus izskatīšanai novembrī Ekonomikas un finanšu padomē.[6] Vienotā revīzija (6. un 8. ieteikums) Ar 2005. gada 15. jūnija paziņojumu par Integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu Komisija vēlas vienoties ar Parlamentu (kā pārskata apstiprināšanas iestādi) un Padomi par to, kā uzlabot pašreizējo iekšējo kontroles sistēmu, lai Komisija varētu sniegt Revīzijas palātai pietiekamas garantijas par darījumu likumību un pareizumu. Pēc novēršamo trūkumu noteikšanas un rīcības plānu ierosināšanas Komisija iesniegs sākotnējo ziņojumu, iesakot pamatu kopējai sapratnei ar dalībvalstīm. Tad, ja būs nepieciešams, Komisija pieņems likumdošanas iniciatīvu no 2007. līdz 2013. gadam, lai iekļautu noteikumus, kuri saskaņā ar novēršamo trūkumu novērtējumu ir nepieciešami, lai pilnveidotu integrētas kontroles sistēmu. Ģenerāldirektoru ikgadējo darbības pārskatu uzlabošana (12. un 14. ieteikums) Jaunajās ikgadējo darbības pārskatu vadlīnijās 2004. gadam (SEK(2004) 1562) ir ņemtas vērā Parlamenta bažas par risku attiecībā uz darījumiem. Vadlīnijas veido stabilāku un pārredzamāku pamatu garantijām, ko sniedz deleģētie kredītrīkotāji un piedāvā saskaņotāku sistēmu Komisijas dienestu apliecinājumiem, kurus ņem vērā Revīzijas palātas garantijas apliecinājumā. Komisija uzskata, ka gada kopsavilkuma pārskatā ir ietverta tās nostāja par galvenajiem pārvaldības un kontroles jautājumiem, un ir iekļauti atbilstoši pasākumi par jautājumiem, kurus nepieciešams atrisināt Komisijas līmenī. Citi horizontālie ieteikumi (16., 17. un 18. ieteikums) Komisija katru gadu nevar sagatavot kļūdu līmeņa aprēķinus visām nozarēm. Pārbaužu stratēģija ir balstīta uz daudzgadu pieeju, un pārbaudes notiek saskaņā ar sistēmu. Finanšu regula tiek pārskatīta ar mērķi uzlabot noteikumu efektivitāti un pārskatāmību un vienkāršot iepirkuma procedūras. Komisija jau ir ieviesusi vairākus principus, ar kuriem regulē Kabineta darbību, lai mazinātu nepietiekamas informācijas apmaiņas risku saistībā ar pārbaužu jautājumiem. Pamatnoteikums ir, ka komisārs ir regulāri jāinformē par visu pārbaudes darbu. Revīzijas komiteja seko tam, lai tiktu izpildītas iekšējā revīzijas dienesta un Eiropas Revīzijas palātas pārbaudes, kā arī novērtē iekšējās revīzijas kvalitāti. B) NOZARU JAUTāJUMI Pašu resursi Attiecībā uz nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursiem Komisija turpina savu rūpīgo NKI datu un dalībvalstu izmantoto avotu un metožu salīdzināšanu. Turklāt Komisija pašreiz izmēģina veidus, kā veikt daudz tiešāku salīdzināšanu, lai tas atbilstu tam, kā to norāda Palāta savā 2003. gada pārskatā. Eksperimentālais projekts ir ieplānots 2005. gadā (22. ieteikums) Lauksaimniecība, dzīvnieku veselība un pasākumi krāpšanas apkarošanai Līdz 2005. gada septembrim Komisija sagatavos ziņojumu par situācijas attīstību dalībvalstīs saistībā ar pārkāpumiem (23. ieteikums) Komisija ir uzņēmusies sagatavot ziņojumu par to, kā atgūt 1,12 miljardus euro, kas nav atgūti laikā no 1971. līdz 2004. gadam, saistībā ar 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru (24. ieteikums). Parlaments ir sniedzis savu atzinumu par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanas jaunajiem noteikumiem, kuros ir pārskatīti noteikumi par atgūstamiem līdzekļiem, neilgi pirms tos pieņēma Padome. Attiecībā uz pilnvaroto maksātāju uzraudzību jaunajā Padomes regulā ir prasīts, ka katram pilnvarotam maksātājam ir jāparaksta garantijas apliecinājums (26. un 28. ieteikums). Komisija ir pārliecināta, ka darba grupa par atgūstamiem līdzekļiem panāks šā problemātiskā jautājuma attīstību un informēs atbildīgo komiteju (27. ieteikums). Strukturāli pasākumi Savā ikgadējā darbības pārskatā Komisija min valstis un reģionus, kuros tiek lēni ieviesti uzlabojumi. Attiecībā uz nepilnīgām 8. pantā noteiktajām deklarācijām tika pielietotas finanšu korekcijas gadījumos, kad, neraugoties uz to, ka Komisija lūdza dalībvalstīm sīkāku informāciju vai lūdza veikt papildu revīzijas nepilnīgu deklarāciju dēļ, joprojām pastāvēja risks, ka galīgajā maksājuma pieprasījumā izdevumi būs nepareizi. (46. ieteikums). Komisija izmanto savas pilnvaras un pārtrauc maksājumus, ja dalībvalsts sistēmā ir pastāvīgi trūkumi, kas apdraud Kopienas līdzekļus, un dalībvalsts nav varējusi novērst šos trūkumus (47. ieteikums). Attiecībā uz Interreg III Komisija ir nepārtraukti uzlabojusi programmās reģionālo analīzi izmantojot ex ante novērtējumus, un turpinās darbu šajā virzienā (48. ieteikums). Iekšējās politika Komisija 16./17. jūnijā Luksemburgā rīkoja sanāksmi ar prezidējošo valsti un Revīzijas palātu, lai apspriestu 7. pamatprogrammas vienkāršošanas iespējas un jautājumus saistībā ar līdzdalības noteikumiem (51. ieteikums). Komisijas 2005. gada 6. aprīlī pieņemtais priekšlikums attiecībā uz 7. pamatprogrammu skaidri parāda intervences mehānisma vienkāršošanu. Kopienas pētnieciskais darbs jau kopš daudziem gadiem tiek pakļauts ex post novērtējumam, kurā ir iekļauti arī zinātniskie rezultāti un ietekmes novērtējums. Izdevīguma kritērijs ir starp jautājumiem, ko uzdod, veicot novērtējumus, jo īpaši attiecībā uz Eiropas pievienoto vērtību (55. ieteikums). Attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus Komisija pašreiz nodrošina visu priekšlikumu iesniegšanu elektroniski, kas vienkāršo un samazina pretendentu izmaksas. Tā arī ir norādījusi, ka ieviesīs elektronisko reģistrācijas procedūru, kas prasīs pretendentiem iesniegt administratīvo informāciju tikai vienu reizi, aizpildot pieteikumu pirmo reizi (56. ieteikums). Komisijas priekšlikums attiecībā uz 7. pamatprogrammu piedāvā, ka Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veiks pētniecisko darbu kvalitātes un noteikto mērķu sasniegšanas starpposma novērtējumu (58. ieteikums). Komisija savos priekšlikumos attiecībā uz 7. pamatprogrammu ir norādījusi savu nodomu „izmantot ārējos pakalpojumus”, ievērojamu proporciju darbību uzticot vadīt izpildstruktūrvienībai. Papildus avoti, kas būs tādējādi atveltīti projektu vadīšanai, ļaus Komisijas dienestiem vairāk koncentrēties uz projektu zinātnisko uzraudzību un uz iegūtās pieredzes iestrādāšanu politikā (60. ieteikums). Ārējās politika Attiecībā uz ieteikumu veikt kvalitatīvu novērtējumu EK ārējam atbalstam atsevišķi no gada pārskata Komisija sagatavoja prasīto atskaiti 2005.gada jūlijā. Komisija arī sagatavos starpposma pārskatu par attīstību, ieviešot informācijas vadības sistēmas un sistēmu delegāciju darba uzraudzībai attiecībā uz finanšu risku novērtēšanu. Pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas Komisija sagatavos pārskatu par delegācijās ieviestām kontroles struktūrām (62. un 63. ieteikums). Attiecībā uz to, lai projekta ieviešanas organizācijas ievērotu konkursu un publiskā iepirkuma procedūras, 2003. gada jūnijā Komisija veica koriģējošu darbību, ieviešot pārskatītu subsīdiju standarta līgumu, tai skaitā, ieviešot revidenta sertifikātu, saskaņā ar kuru revidentiem būs jāpārbauda, vai gala saņēmējs ievēro piemērojamos iepirkuma noteikumus. Komisija pašreiz pārskata revidenta sertifikāta paraugu un uzlabo revidentu darba uzdevumu. Ņemot to vērā, Komisija neredz vajadzību rīcības plānam, ko iesaka Parlaments (64. ieteikums). Attiecībā uz dažādu starptautiskās palīdzības donoru efektivitātes salīdzināšanu Komisija jau piedalās dažādos satvaros, iniciatīvās, kuru mērķis ir salīdzināt starptautiskās palīdzības donoru efektivitāti. Komisija tāpēc pašreiz neapsver izvērtēt papildu iniciatīvas (65. ieteikums). Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā ir minēti vairāki ieteikumi saistībā ar attīstības politiku (66. līdz 72. ieteikums). Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem ir atrodamas pievienotajā darba dokumentā. Pirmspievienošanās atbalsts PHARE Komisija plāno veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka PHARE un ISPA aģentūru akreditācijas process Bulgārijā, Rumānijā un nākamajās kandidātvalstīs būs pabeigts pirms pievienošanās. Korektīvi pasākumi attiecas arī uz to, lai nodrošinātu, ka līdz 2005. gada beigām šajās valstīs tiktu ieviestas Phare līdzekļu pārvaldības sistēmas ar atbilstošu personāla nodrošinājumu. Piešķirto līdzekļu atkārtota novērtēšana periodam no 2004. līdz 2006. gadam notiks 2005. gadā saskaņā ar pārvaldības sistēmas novērtēšanu un ar tai sekojošiem pasākumiem (73. ieteikums). Instrumenta projekts (Pirmsiestāšanās palīdzības instruments – PPI) ir iesniegts Parlamentam un Padomei. PPI reģionālās attīstības daļā uzmanība tiks koncentrēta uz attīstības prioritātēm ierobežota skaita svarīgās nozarēs un īstenošanas iestādēs, un tā veicinās struktūrfondu izpildi. Komisija 2004. gada 27. maijā pieņēma jaunu PPI regulas projektu kopā ar RELEX paketi, un kopš tā brīža notiek apspriedes Padomē un Parlamentā (74. ieteikums). SAPARD Komisija uzskata, ka tā jau ir likusi lielu uzsvaru uz projektiem, kuri paaugstina kvalitātes, veselības un vides standartus. Šādu projektu veicināšana ir neatņemama daļa sniegtajam atbalstam svarīgākajiem pasākumiem, kas aptver 49 % no programmām. Visiem ieguldījumiem ir jāatbilst Kopienas standartiem, un tie attiecīgi dos uzlabojumus šajās jomās (77. ieteikums). Komisija ir plānojusi un ievieš sistēmu, ar ko pārbauda izdevumus un SAPARD programmu pārvaldības un kontroles sistēmas. Tajā ir iekļauta ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošana un ad-hoc atbilstības apstiprināšanas procesi. Kad SAPARD valstīs darbojošās sistēmās tiek atklāti trūkumi, kas var izraisīt risku ES līdzekļiem, tad tos uzrauga ar specifiskām noskaidrošanas procedūrām, kuru rezultātā var piemērot finanšu korekcijas (78. ieteikums). II –EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINāJUMS EAF IZPILDEI Komisija piekrīt lielākai daļai ieteikumu attiecībā uz Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Tā vēlas pievērst uzmanību šādiem punktiem: Attīstības politika (79. līdz 81. ieteikums) Lielākā daļa EK atbalsta attīstībai ir veltīta Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai, jo Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas priekšnosacījums ir ekonomiskā attīstība, progresīva attīstības sniegto ieguvumu sadale un uzlaboti sabiedriskie pakalpojumi. Turklāt Komisija regulāri sniedz ziņojumus par iepriekšējā gadā sociālās infrastruktūras nozarē veikto saistību rezultātiem. Komisija nepiekrīt atvēlēt veselības aprūpes un izglītības pamatpakalpojumiem noteiktu izdevumu procentu likmi to iemeslu dēļ, kas ir minēti pieliktajā darba dokumentā. Pārskati, ticamības deklarācija (82. līdz 86. ieteikums) Komisija ir nosūtījusi Parlamentam progresa ziņojumus par savu pārskatu uzlabošanu, ieskaitot EAF pārskatus. Pēdējo ziņojumu par laika periodu līdz 2005. gada 31. maijam Komisija apstiprināja un nosūtīja Parlamentam 2005. gada 4. jūlijā. Komisija turpina uzlabot pārraudzības sistēmas un kontroles, ieskaitot tās, kas aptver līgumus un maksājumus, un iekasēšanas rīkojumus. Jāpiezīmē, ka iekšējos kontroles standartus piemēro visiem Komisijas dienestiem, ieskaitot delegācijām. Komisija ir vēl vairāk uzlabojusi EAF finanšu vadības ziņojumu. Tomēr, tā kā ar EAF saistītās darbības ir integrētas citās Komisijas darbībās saistībā ar atbalstu attīstībai un politiskām attiecībām ar jaunattīstības valstīm, kopējās administratīvās izmaksas no vispārējā budžeta nevar saprātīgā veidā sadalīt starp EAF darbībām un citām darbībām. Izpilde un nesamaksātās saistības (RAL) (87. un 88. ieteikums) RAL palielinājums ir normāls, ja ņem vērā EAF dabisko ciklu. Taču Komisija ir veikusi vajadzīgos pasākumus, lai kontrolētu apjomu (paātrina izpildi, samazina pārmērīgu saistību atlikumu, pielieto elastīgu programmēšanu). Līdz 2004. gada beigām neiztērētie avoti ( RAL ) pieauga daudz mazāk (400 miljoni euro) un Komisija cer līdz 2005. gada beigām mainīt šo tendenci. Pēc galvenā biroja reorganizācijas, EuropeAid ir uzsvērusi projektu slēgšanas nozīmi pēc finansējuma līguma termiņa beigām. Īpašu uzmanību pievērš veciem projektiem, kas nav vēl slēgti. Budžeta atbalsts (89. līdz 91. ieteikums) Komisija ir ieviesusi instrumentus, lai novērtētu budžeta atbalstu saņemošo valstu situāciju attiecībā uz visiem Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktā minētiem kritērijiem gan programmas sagatavošanas, gan izpildes laikā. Tā turpina strādāt cieši sadarbojoties ar Starptautisko valūtas fondu (SVF) un Pasaules banku, novērtējot ekonomiskās reformas. Tā ir arī paplašinājusi savu instrumentu klāstu, lai sagādātu sev saņēmējvalstu finanšu vadības analīzi: pusgada uzraudzības ziņojumi, ko sagatavo delegācijas un, jo īpaši, jauna analīzes sistēma, kas izveidota sadarbībā ar citiem donoriem (ieskaitot Pasaules banku), partnerība attiecībā uz valstu izdevumiem un finansiālo atbildību ( PEFA ), kurai būtu jādarbojas 2005. gada otrajā pusē. Novērtējums (95. ieteikums) Komisija uzskata, ka novērtējuma minimālās prasības ir sasniegtas. Finanšu regula (96. ieteikums) Komisija pašreiz nedomā piedāvāt grozījumus 9. EAF Finanšu regulai. III –EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINāJUMS AģENTūRU BUDžETA IZPILDEI Komisija piekrīt lielākai daļai ieteikumu attiecībā uz aģentūrām. Tā vēlas pievērst uzmanību šādiem punktiem[7]: Aģentūru regulas un struktūra (97., 98. un 100. līdz 102. ieteikums) Komisija ir piedāvājusi Iestāžu nolīguma projektu (KOM(2005) 59 galīgais), ko tagad apspriež Padome un Eiropas Parlaments. Tiklīdz tiks panākta vienošanās par nākamo aģentūru kopējām vadlīnijām, Komisija kopā ar abām iestādēm skatīsies, kādas sekas tas var radīt esošām aģentūrām, kas nav izpildaģentūras. Saskaņā ar ieteikumu analizēt aģentūru pievienoto vērtību Komisija nolēma, ka no 2005. gadā visām likumdošanas iniciatīvām, ko iekļaus Komisijas darba programmā, tiks veikts ietekmes novērtējums, kur cita starpā ņems vērā vajadzības, pievienoto vērtību, subsidiaritātes principu un stingra budžeta principu. Pastāvīgi tiek izstrādāti priekšlikumi par grozījumiem pamatnoteikumos attiecībā uz atsevišķām vai visām aģentūrām, lai pielāgotu aģentūras mainīgajiem apstākļiem vai lai optimizētu Komisijas attiecības ar tām. Iesāktie procesi notiek atbilstoši vajadzībām un nav obligāti piesaistīti kalendāram. Vadlīnijas attiecībā uz personāla politiku aģentūrās ir izstrādes noslēguma stadijā un tās tiks publicētas līdz 2005. gada beigām. Novērtējumu transversāla analīze (99. ieteikums) Komisija vēlas veikt regulāras transversālas atsevišķās aģentūrās veikto novērtējumu analīzes, kā tas tika darīts 2003. gadā eksperimentālajā „Meta-novērtējumā par Kopienas aģentūras sistēmu”. Taču ir svarīgi, ka to biežums un grafiks ir atkarīgs no pietiekama skaita novērtējuma ziņojumu pieejamības. Tāpēc Komisija domā, ka šāda visaptveroša analīze ātrākais būs iespējama ap 2006. gada beigām. Līgumtiesību piešķiršanas procedūras (103. ieteikums) Komisija ir nodibinājusi ciešu un efektīvu sadarbību ar aģentūrām attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar iepirkumu un līgumu vadību. Atbilstošu apmācību pasākumu komplekti ar to specifiskām vajadzībām tika organizēti daudzām aģentūrām. Komisija aktīvi iesaistās, apmācot atbildīgos aģentūru ierēdņus, jo īpaši no jaundibinātām aģentūrām. Aģentūras ir integrētas horizontālo budžeta vienību korespondentu tīklā, un tādējādi saņem pastāvīgu padomu un ad-hoc atbalstu. Vairākos gadījumos Komisija deva ieguldījumu un piedalījās aģentūru juridiskā tīkla „ Inter-Agency Legal Network ” sanāksmēs. Atjauninātā informācija par aģentūrām (104. ieteikums) Komisija uzskata, ka nākotnē rakstiskiem jautājumiem aģentūru direktoru uzklausīšanā, kas arī ir budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras daļa, arī ir jābūt Parlamenta primāram avotam atjauninātas informācijas iegūšanai par aģentūrām. * * * [1] 2003. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana; 2003. gada EAF izpildes apstiprināšana, aģentūru budžeta izpildes apstiprināšana. [2] Darba dokuments par visu EP ieteikumu ievērošanu attiecībā uz 2003. gada budžeta izpildi. [3] Gan šim kopsavilkuma ziņojumam, gan visam darba dokumentam ir Eiropas Parlamenta ieteikumu saturošām rezolūcijām līdzīga struktūra. [4] Skatīt arī Finanšu regulas 147. pantu. [5] Attiecībā uz vispārējo budžetu: ieteikumi Nr. 14., 16., 18., 25., 29., 64., 65., 67., 69. un 70.; attiecībā uz EAF: ieteikumi Nr. 81., 83., 86., un 96.; attiecībā uz aģentūrām: ieteikumi Nr. 104. un 112. [6] Skatīt arī Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Dalībvalstu un Komisijas attiecīgie pienākumi struktūrfondu un Kohēzijas fonda kopīgā pārvaldībā”, (KOM (2004) 580 galīgais). [7] Komisijas atbildes uz ieteikumiem attiecībā uz atsevišķām aģentūrām nav dotas šajā kopsavilkumā, bet tās var atrast darba dokumentā, kā atbildes uz ieteikumiem Nr. 105. līdz 113.