ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Atļaujas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/125 Regulas (ES) 2019/125 11. panta 1. punktā un 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka III un IV pielikumā minēto preču eksportam ir vajadzīga atļauja. III pielikums attiecas uz noteiktām precēm, ko varētu izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai. IV pielikumā ir minētas noteiktas preces, kuras varētu tikt izmantotas nāvessoda izpildei. Izņemot gadījumus, kad IV pielikumā minēto preču eksportam tiek izmantota V pielikumā paredzētā Savienības vispārējā eksporta atļauja, atļauja jāsaņem no attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm atbilstoši I pielikumam. Eksportēšanu uz galamērķiem, kas minēti Savienības vispārējā eksporta atļaujā, parasti var veikt saskaņā ar Savienības vispārējo eksporta atļauju bez individuālās vai visaptverošās atļaujas, ko piešķir dalībvalstis. Šie galamērķi ir valstis, kuras ir atcēlušas nāvessodu attiecībā uz visiem noziegumiem un minēto atcelšanu apstiprinājušas ar starptautiskām saistībām. Tomēr, ja ir pamatotas aizdomas par eksportētāja spēju ievērot šādas atļaujas nosacījumus vai eksporta kontroles tiesību aktu noteikumus, kompetentā iestāde var aizliegt eksportētājam izmantot Savienības vispārējo eksporta atļauju. Regulas 2019/125 20. panta 2. punktā ir paredzēts, ka dalībvalsts piešķirta atļauja eksportēt preces var būt individuālā atļauja (atļauja eksportēt vienam tiešajam lietotājam vai saņēmējam trešā valstī) vai visaptverošā atļauja (atļauja eksportēt vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs). Regulas 3., 4. un 5. pantā ir noteikts II pielikumā minēto preču eksporta, importa un tranzīta aizliegums. Kompetentās iestādes var paredzēt atkāpi no aizlieguma, taču tikai gadījumā, ja tiek pierādīts, ka attiecīgās preces lietos vienīgi ar nolūku tās publiski izstādīt muzejā (trešā valstī vai saskaņā ar 4. pantu dalībvalstī) to vēsturiskās nozīmes dēļ.
par to, kā tiek īstenotas deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. februāra Regulu (ES) 2018/196 par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs

I. Ievads

Eiropas Savienība (ES) 2018. gadā pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. februāra Regulu (ES) 2018/196 par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (turpmāk “ES regula”). Regula stājās spēkā 2018. gada 8. martā.

ES regula ir kodificēta Padomes Regula (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs. Šī Padomes regula nosaka procedūru, kā pielāgot gada līmeni pretpasākumiem, kas piemēroti PTO strīdā par Amerikas Savienoto Valstu 2000. gada Aktu par ilgstošu dempinga un subsidēšanas kompensāciju (“CDSOA” jeb “Byrd grozījums”). CDSOA nosaka iepriekšējā fiskālajā gadā iekasēto antidempinga un kompensācijas maksājumu ikgadējo sadali ASV uzņēmumiem. CDSOA 2003. gada janvārī tika atzīts par nesaderīgu ar Amerikas Savienoto Valstu PTO saistībām.

Tā kā Amerikas Savienotās Valstis nav panākušas atbilstību PTO nolīgumu saistībām, ES ir atļauts noteikt papildu ievedmuitas nodokli virs saistošajiem muitas nodokļiem vairākām sarakstā iekļautām ASV izcelsmes precēm, kuru kopējā tirdzniecības vērtība, rēķinot par vienu gadu, nepārsniedz 72 % CDSOA izmaksājuma no nodokļiem, kas iekasēti par importu no ES pēdējā gadā, par kuru ir pieejami dati. Kopš 2005. gada 1. maija ES ik gadu piemēro papildu ad valorem muitas nodokli tādu konkrētu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, proporcionāli pielāgojot pretpasākumu līmeni pēdējā sadalē izmaksātajai summai no nodokļiem, kuri iekasēti par ES precēm. Komisijas deleģētā regula, ar ko nosaka pārskatīto maksājuma likmi, tiek pieņemta pirms katra kalendārā gada 1. maija.

Pēc tam, kad Padomes Regula (EK) Nr. 673/2005 tika kodificēta, Komisijai no 2014. gada 20. februāra uz piecu gadu laikposmu tika piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus. Turklāt Komisijai ir pienākums sagatavot ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām.

II. Juridiskais pamats

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. februāra Regulas (ES) 2018/196 4. panta 2. punktu Komisija sagatavo ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pilnvaru deleģēšanu.





III. Deleģēšanas īstenošana

Ar ES regulu Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus, īpaši attiecībā uz:

-zuduma vai samazinājuma apjoma aprēķinu, kas ir līdzvērtīgs 72 % no CDSOA antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu summas par importu no Savienības pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā laikā ir pieejami dati, kā tos publicējušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes;

-ES regulas I un II pielikuma pielāgošanu, ja pārtraukšanas apjoms palielinās, II pielikumā uzskaitītās preces iekļaujot I pielikumā;

-ES regulas I un II pielikuma pielāgošanu, ja pārtraukšanas apjoms samazinās, ES regulā noteiktajā secībā svītrojot I pielikumā uzskaitītās preces;
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 11.5.2020

COM(2018) 545 final/2

CORRIGENDUM:

This document corrects document COM(2018) 545 final of 17.07.2018.

Concerns the Latvian language version.

The number of the year mentioned in the title is incorrect.

The text shall read as follows:

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par turpmāko rīcību attiecībā uz 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums)
1) 6. pasākums: saglabāt dabas resursus, tostarp ūdens un kultūras resursus, un palielināt to vērtību Alpu reģiona vide ir vāji aizsargāta no klimata pārmaiņu ietekmes. Resursi jāizmanto proporcionāli. Šim pasākumam ir divi galvenie mērķi: stiprināt Alpu dabas un kultūras resursus kā vērtību augstas kvalitātes dzīves telpai un nodrošināt esošo dabas un kultūras resursu efektīvāku izmantošanu. 2) 7. pasākums: izveidot ekoloģisko sasaisti visā EUSALP teritorijā Ekosistēmu integritāte un funkcionēšana, tostarp bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ekosistēmas pakalpojumu sniegšana, lielā mērā ir atkarīga no efektīvas ekoloģiskās sasaistes. Šobrīd gandrīz netiek veikta ekoloģisko koridoru un zaļās infrastruktūras popularizēšana, tostarp neaizsargātajos apgabalos. 3) 8. pasākums: uzlabot riska pārvaldību un labāk vadīt klimata pārmaiņu, tostarp nozīmīga dabas radītā riska, novēršanu Ģeomorfoloģiskā reljefa dēļ Alpu reģions nav aizsargāts no vides katastrofām un klimata pārmaiņām. Attiecībā uz vides katastrofām ar šo pasākumu tiks veikta atbilstoša un visaptveroša riska novērtēšana un īstenota katastrofu riska pārvaldības politika reģionālā līmenī. Attiecībā uz klimata pārmaiņām tiks veikta visaptveroša to nozaru un sistēmu neaizsargātības pakāpes novērtēšana, kuras, visticamāk, ietekmēs klimata pārmaiņas, un tiks izstrādāta reģionāla stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām. 4) 9. pasākums: padarīt šo teritoriju par paraugreģionu energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā Ar šo pasākumu Alpu reģionā tiks popularizēta energoefektivitāte un atjaunojamās enerģijas ražošana un izmantošana atbilstīgi ES energoefektivitātes sistēmai un Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumam. Enerģētikas politikā šajā reģionā uzmanība galvenokārt pievērsta energoefektivitātei valsts un privātajā sektorā. Enerģijas patēriņu ir iespējams ievērojami samazināt, jo īpaši mājokļu sektorā. Alpu reģionam ir ievērojams atjaunojamās enerģijas ražošanas potenciāls, kurš ir jāattīsta līdzsvaroti, ņemot vērā ekoloģiskos, ekonomiskos un zemes izmantošanas apsvērumus un kompromisus ar sabiedrību.
KOPSAVILKUMS. DARBĪBAS EIROPAS SADARBSPĒJAI Stratēģijas īstenošana, ņemot vērā satvaru Komisija: - īstenos EIS ar atbilstošiem instrumentiem, piemēram, programmām ISA un CIP IKT PAP, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām; - savu iekšējo sadarbspējas stratēģiju pielāgos EIS, izmantojot e-Komisijas iniciatīvu; - nodrošinās EIF piemērošanu jaunu tiesību aktu īstenošanā un jaunu Eiropas publisko pakalpojumu izstrādāšanā; - nodrošinās EIS vadīšanu un ar to saistītās vispārējās un nozaru sadarbspējas darbības, tās cieši koordinējot ar dalībvalstīm. Dalībvalstīm: - valsts sadarbspējas stratēģija EIS un valsts iniciatīvas un darbības jāpielāgo attiecīgām iniciatīvām un darbībām ES līmenī; - jāsadarbojas vienai ar otru un ar Komisiju, īstenojot EIS un reizē uzraugot ar to saistīto darbību norisi un ietekmi valsts līmenī; - valsts sadarbspējas satvars jāpielāgo EIF; - jāņem vērā Eiropas dimensija jebkura tāda publiskā pakalpojuma agrīnā izstrādes posmā, kas nākotnē varētu kļūt par daļu no Eiropas publiskajiem pakalpojumiem; - jāveicina EIS un ar to saistīto sadarbspējas pasākumu vadīšana.
Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Savienībā un Seišelās, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē.

2.Jebkura no Pusēm nekavējoties otrai Pusei paziņo par datorizētās sistēmas darbības traucējumiem, kuri šādu apmaiņu kavē. Šādos apstākļos ar nolīguma un pielikuma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā un to dara tā, kā noteikts pielikumā.

Šo nolīgumu provizoriski piemēro no dienas, kad Puses to parakstījušas. Tomēr provizorisko piemērošanu nesāk agrāk kā 2023. gada 1. janvārī.

Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par minētajam nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

21. pants



Valodas

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

PIELIKUMS

Nosacījumi, kas piemērojami Seišelu kuģu zvejas darbībām Majotas ūdeņos

I nodaļa

Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi pienākumi

Seišelu kuģiem, kuriem zvejas atļauja izdota saskaņā ar šo nolīgumu, jāpilda Savienības kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi par saglabāšanas un kontroles pasākumiem un citi relevantie noteikumi, ar ko reglamentē zveju Savienības ūdeņos, un šā nolīguma noteikumi.

Zvejas zona

(a)Pirms šā nolīguma provizoriskās piemērošanas sākuma Savienība dara Seišelām zināmas tās zvejas zonas ģeogrāfiskās koordinātas, kurā Seišelu kuģi drīkst darboties.

(b)Seišelu kuģiem ir aizliegts riņķvadus tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju baros izmantot apgabalos, kas, mērīti no bāzes līnijām, pēc kurām nosaka teritoriālos ūdeņus, atrodas 24 jūras jūdžu robežās no Majotas salas krastiem. Zvejas zonas noteikšanā ņem vērā arī to, ka pastāv aizsargājama jūras teritorija (AJT), kura aptver visu Majotas ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) un kuras mērķis ir veicināt Majotas jūras biodaudzveidību un atbalstīt vietējā zvejniecības sektora attīstību, un kura izveidota ar attiecīgu tiesību aktu (Décret 2010-71 du 18 janvier 2010 portant création du parc naturel marin de Mayotte) un no tā izrietošajiem pārvaldības pasākumiem.

(c)Par visām zvejas zonas izmaiņām pirms to stāšanās spēkā paziņo Seišelu iestādēm.

Nodarbinātības nosacījumi

Zvejnieku nodarbināšanu reglamentē Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1998. gada Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā (grozīta 2022. gadā) un relevantās SDO konvencijas, to vidū par biedrošanās brīvību un par koplīgumu slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, par diskriminācijas izskaušanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām, par piespiedu darba un bērnu darba izskaušanu, par drošu un veselīgu darba vidi, kā arī par pienācīgiem darba un dzīves apstākļiem uz zvejas kuģiem.

II nodaļa
ex 1605 10 ex 1605 54 ex 1605 21 ex 1605 29 ex 1902 20 ex 1605 54

Krabju bumbiņas, kas izgatavotas no kviešu cietes, sāls, cukura, dažādām garšvielām, krabjiem un pildījuma Sēpijas bumbiņas, kas izgatavotas no zivju mīkstuma, sēpijas pildījuma, kviešu cietes, sāls, cukura un dažādām garšvielām Tradicionāli ķīniešu pelmeņi (Har gow), kas izgatavoti no garnelēm, kviešu cietes, maniokas, ūdens, ziemas lokiem, ingvera, cukura un sāls Shaomai, galvenokārt no garnelēm, kā arī no vistas gaļas, kviešu cietes, augu eļļas, melnajiem pipariem, sezama eļļas un ūdens Ceptu garneļu wonton no garnelēm, sāls, eļļas, cukura, ingvera, pipariem, olas, etiķa un sojas mērces Bumbiņas ar omāru garšu: izgatavotas no tinteszivs, zivs un krabjiem
c)veic vajadzīgos pasākumus saistībā ar jaunpieņemtiem ES tiesību aktiem, it īpaši pārskata TKL I pielikumu;

k)pieņem vispārējus principus attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kurus glabā struktūras, kas izveidotas ar vai saskaņā ar TKL;

l)pieņem gada ziņojumus par visaptverošā tīkla īstenošanu un iesniedz tos Ministru padomei;

m)attiecībā uz konkrētiem Savienības tiesību aktiem nosaka termiņus un veidus, kā Dienvidaustrumeiropas puses tos transponē.

Reģionālajā pārvaldības komitejā ir katras līgumslēdzējas puses pārstāvis un pārstāvja aizvietotājs. Novērotāja statusā var piedalīties visas ES dalībvalstis.

Reģionālā pārvaldības komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi.

2.3.Paredzētais Reģionālās pārvaldības komitejas akts

Reģionālā pārvaldības komiteja 2022. gada pēdējā sanāksmē pieņems lēmumu par Transporta kopienas 2023. gada budžetu (“paredzētais akts”).

Paredzētā akta mērķis ir noteikt Transporta kopienas 2023. gada budžetu.

Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar TKL 25. panta 1. punktu, kas nosaka: “Reģionālās pārvaldības komitejas lēmums līgumslēdzējām pusēm ir saistošs. Ja Reģionālās pārvaldības komitejas lēmums ietver prasību līgumslēdzējai pusei rīkoties, minētā puse veic vajadzīgos pasākumus un par to informē Reģionālo pārvaldības komiteju.”

3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

Iemaksas Transporta kopienas budžetā ir noteiktas TKL V pielikumā. Savienības daļa ir 80 % no budžeta, bet atlikušos 20 % nodrošina Rietumbalkānu puses.

Kopējais budžets 2022. gadam ir 3,002 miljoni EUR, no kuriem 2,401 miljons EUR (80 %) ir no ES un 0,6 miljoni EUR – no Rietumbalkānu pusēm.

2023. gadam tiek ierosināts 3,060 miljonu EUR budžets. 80 % jauno kredītu nāks no ES (2,448 miljoni EUR), un atlikušie 20 % jauno kredītu (0,612 miljoni EUR) – no Rietumbalkānu pusēm.

Ierosinātais 2023. gada budžets ir par 2 % lielāks nekā 2022. gada budžets. To pamato pašreizējā inflācijas dinamika reģionā un ES. Šī summa segs Pastāvīgā sekretariāta pamatdarbības izmaksas un Transporta kopienas dažādo struktūru sanāksmju organizēšanu. 2023. gada budžets atspoguļo arī to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta spēju veidošanas aktivitātēm un tehniskajai palīdzībai reģionālajiem partneriem.

Lai īstenotu TKL un nodrošinātu Pastāvīgā sekretariāta darbību, šis lēmums ir jāpieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā.

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats

4.1.1.Principi

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.
1

A. Reforma attiecībā uz atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanas veicināšanu Slovēnijā

Atskaites punkts

Stājas spēkā tiesību akts “Par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu”.

Noteikums likumā, kas norāda tiesību akta “Par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu” stāšanos spēkā

2. cet.

2022
Šis starpposma mērķis tiks sasniegts, kad stāsies spēkā tiesību akts, lai samazinātu reģistrācijas nodokli mazemisiju un bezemisiju automobiļiem, vienkāršotu reģistrācijas nodokli, padarot to atkarīgu tikai no automobiļa vērtības un CO2 emisijām, un paplašinātu īpašo režīmu ar zemu elektroenerģijas nodokli, attiecinot to arī uz elektriskajiem automobiļiem.

Tiesību akta stāšanās spēkā, lai no jauna noteiktu prioritātes transportlīdzekļu reģistrācijas nodoklim un zemajam elektroenerģijas nodoklim, ko piemēro elektrisko transportlīdzekļu uzlādei

Mērķi sasniedz, kad kampaņa 30 000 000 reižu ir bijusi pakļauta reālam cilvēkam. Vienu un to pašu reālās dzīves personu var pakļaut vairākas reizes. Kampaņā iekļauj šādu informāciju:

52

5. – Ilgtspējīgs autotransports – Ieguldījumi veloceliņos valsts autoceļos un velosipēdu subsīdiju shēmā pašvaldībām

Mērķrādītājs

40 % atbalstīto projektu ir pabeigti

Skaits

0

150

4. cet.

2025
2018/0209 (COD)

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM,



ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,



par

Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (“LIFE”) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013, pieņemšanu

1.Vispārīga informācija

Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei

(dokuments COM(2018) 385 final – 2018/0209 COD): 2018. gada 18. jūnijs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: 2018. gada 17. oktobris Reģionu komitejas atzinuma datums: 2018. gada 9. oktobris Eiropas Parlamenta nostājas datums (pirmais lasījums): 2019. gada 17. aprīlis Padomes nostājas pieņemšanas datums: 2021. gada 16. marts

2.Komisijas priekšlikuma mērķis

Priekšlikuma vispārējais mērķis bija atbalstīt pāreju uz mūsdienīgu, tīru un pilnīgāku aprites ekonomiku, nodrošinot programmas “LIFE” turpināšanu pēc 2020. gada.

Programma “LIFE” ir vienīgais ES fonds, kas veltīts tikai vidiskiem un klimatiskiem mērķiem. Šī programma ar salīdzinoši pieticīgo budžetu aizpilda trūkstošo posmu starp ES programmām, kas atbalsta pētniecību un inovāciju, tostarp demonstrējumu pasākumus, no vienas puses, un ES programmām, no kā tiek finansēta izvēršana lielā mērogā, no otras puses. Tādējādi programma ir tilts starp jaunu zināšanu radīšanu un to izmantošanu.

Priekšlikums izrietēja no “LIFE” programmas vidusposma novērtējuma un ar to saistīto apspriešanas pasākumu rezultātiem.

Tā pamatā lielākoties bija pašreizējā regula, kuras apjoms un darbības joma tika paplašināta, lai aptvertu pāreju uz tīru enerģiju, kas pašlaik tiek finansēta no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Priekšlikumā, atšķirībā no pašreizējās “LIFE” regulas, nebija ietverti sīki izstrādāti noteikumi par īstenošanas kārtību, bet tikai definēti plašāki mērķi un projektu veidi.

3.Komentāri par Padomes nostāju

Padomes nostāja atspoguļo trialogos panākto vienošanos. Tajā ir iekļauti horizontālie noteikumi, kas tika izstrādāti sarunās par daudzgadu finanšu shēmu.

Salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta pirmo lasījumu Padomes nostājā ir iekļauti šādi galvenie grozījumi:

–atcelts programmas neierobežotais ilgums,

–lai izvairītos no juridiskā vakuuma pirms regulas pieņemšanas, ierosināts regulu piemērot ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

–iekļauts programmai specifisks klimata mērķrādītājs un atsauce uz bioloģiskās daudzveidības mērķi,

–budžeta finansējums samazināts atbilstīgi summai, kas paredzēta sākotnējā Komisijas priekšlikumā,

–lai nodrošinātu izcilības zīmoga raitu piemērošanu, pilnveidots Komisijas priekšlikums par kumulatīvo un alternatīvo finansējumu,

–ierobežots atbalsts starptautiskiem nolīgumiem par daudzpusēju konferenču organizēšanu,
par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses

PASKAIDROJUMA RAKSTS

PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

2010. gada 3. maijā Komisija pieņēma un pēc tam Padomei iesniedza lēmuma priekšlikumu par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko izdara grozījumus Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīgumā (COM(2010) 208 galīgā redakcija).

Ņemot vērā Tiesas 2015. gada 28. aprīļa spriedumu lietā C-28/12, šis priekšlikums groza Komisijas sākotnējo priekšlikumu. Lai atvieglotu izskatīšanu Padomē, viss attiecīgais teksts ir iesniegts kā grozīts priekšlikums.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

Nepiemēro

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Nepiemēro

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Nav

5.CITI ELEMENTI

Neattiecas

2010/0112 (NLE)

Grozīts priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
•Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Atkāpes pasākums ir saskaņā ar pamatdomu jaunajā direktīvā, ar kuru groza PVN direktīvas 281.–294. pantu par īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem un kura izrietēja no rīcības plāna PVN jomā, un tā mērķis ir izveidot modernu un vienkāršotu režīmu šiem uzņēmumiem. Jo īpaši tā mērķis ir samazināt PVN saistību izpildes izmaksas un konkurences izkropļojumus gan valstī, gan ES līmenī, mazināt robežvērtības negatīvo ietekmi un atvieglot uzņēmumiem saistību izpildi un nodokļu administrācijai – uzraudzības veikšanu.

Turklāt robežvērtības palielināšana no 45 000 EUR līdz 55 000 EUR ir atbilstīga jaunajai direktīvai, jo saskaņā ar to dalībvalstis var noteikt gada apgrozījuma robežvērtību atbrīvojumam no PVN, kura nepārsniedz 85 000 EUR (vai līdzvērtīgu summu valsts valūtā).

Citām dalībvalstīm ir piešķirtas līdzīgas atkāpes ar mērķi atbrīvot no PVN nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par noteiktu robežvērtību, kā tas paredzēts PVN direktīvas 285. un 287. pantā. Nīderlandei noteiktā robežvērtība ir 25 000 EUR, Itālijai – 30 000 EUR, Luksemburgai – 35 000 EUR, Latvijai, Polijai un Igaunijai noteiktā robežvērtība ir 40 000 EUR, Horvātijai – 45 000 EUR un Maltai – 20 000 EU, Ungārijai – 48 000 EUR, Slovēnijai – 50 000 EUR un Rumānijai – 88 500 EUR.

Kā jau minēts, atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr vajadzētu būt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. 2024. gada 31. decembra noteikšana par atkāpes pasākuma termiņa beigām, kā to pieprasīja Lietuva, ir saskaņota ar prasībām jaunajā direktīvā par vienkāršākiem PVN noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas piemērojama no 2025. gada 1. janvāra.

Tādējādi ierosinātais pasākums atbilst spēkā esošajiem PVN direktīvas noteikumiem.