(1)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2016. gada 17.–18. martā. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2015. gada 26. novembrī pieņēma Brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija minēta to dalībvalstu vidū, kurām paredzēts veikt padziļinātu pārskatu. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja šo ieteikumu 2016. gada 18.–19. februārī, un 2016. gada 8. martā Padome to pieņēma. Ņemot vērā to, ka Latvijas valūta ir euro un ekonomikas un monetārajā savienībā starp ekonomikām ir cieša savstarpējā saikne, Latvijai būtu jānodrošina pilnīga un laicīga minētā ieteikuma īstenošana.

(4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi iekļauti Eiropas strukturālo un investīciju fondu 2014.–2020. gadam plānošanā. Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerattiecību nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Komisija ir sniegusi papildu norādes par to, kā tā izmantos šo noteikumu norādēs par to pasākumu piemērošanu, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(5)Savā 2016. gada stabilitātes programmā Latvija ir pieprasījusi īslaicīgu novirzi 0,5 % apmērā no IKP no nepieciešamajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai 2017. gadā, lai ņemtu vērā lielas strukturālās reformas ar pozitīvu ietekmi uz publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, jo īpaši veselības aprūpes sektora notiekošo reformu, kuras pamatā ir Veselības aprūpes stratēģija 2014.–2020. gadam. Sīkāka informācija par reformu ir apkopota stabilitātes programmā. Reformas mērķis ir līdz 2020. gadam palielināt publisko finansējumu veselības aprūpes sektoram līdz 4 % no IKP, salīdzinot ar 3 % no IKP 2015. gadā. Prognozēts, ka, pilnībā īstenojot reformu, nodarbinātība palielināsies par 0,6 % un IKP līmenis – par 2,2 % līdz 2023. gadam, kas radīs pozitīvu ietekmi uz publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Pozitīva ietekme uz izaugsmi un publisko finanšu ilgtspēja ilgtermiņā ir atzīta par ticamu. Latvijai pašlaik var atļaut prasīto īslaicīgo novirzi 2017. gadā, ja tā pienācīgi īstenos solītās reformas, ko uzraudzīs Eiropas pusgada ietvaros. Tomēr atļautās īslaicīgās novirzes apmērs būs atkarīgs no tā, vai tiek ievērota minimālā robežvērtība (t.i., strukturālais deficīts 1,7 % apmērā no IKP). Tā rezultātā Komisijas 2016. gada pavasara prognozē ir norādīta papildu iespēja īslaicīgai novirzei 0,1 % apmērā no IKP 2017. gadā.

(6)Uz Latviju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība savā 2016. gada stabilitātes programmā plāno nominālās bilances pakāpenisku uzlabošanos, tai 2019. gadā sasniedzot 0,5 % no IKP. Plānotajā korekcijā vidēja termiņa budžeta mērķa – deficīta 1 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē – sasniegšanai tiek ņemta vērā pieprasītā novirze, kas saistīta ar sistēmisko pensiju reformu 2017. un 2018. gadā un lielu veselības aprūpes sektora strukturālo reformu laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2016. gadā pieaugs līdz 40 %, pirms tā samazināsies līdz 38 % 2018. gadā. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta prognozes pamatā, ir ticams. Tomēr pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2017. gadu, netika pietiekamā mērā precizēti. Pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, vispārīgais novērtējums norāda ka pastāv risks par zināmu novirzi 2016. gadā un nemainīgas politikas apstākļos – 2016. un 2017. gadā, aplūkojot tos kopā. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Latvija kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tomēr, lai 2016. gadā nodrošinātu atbilstību, būs nepieciešami turpmāki pasākumi.

(7)Darbaspēka piedāvājumu ierobežo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanās, un atalgojuma pieaugums pārsniedz ražīgumu, apdraudot konkurētspēju izmaksu jomā. Lai atbalstītu konkurētspēju, ir vajadzīgi pasākumi nodarbinātības iespēju palielināšanai un cilvēkkapitāla uzlabošanai.

(8)Nabadzības risks un sociālās atstumtības līmenis Latvijā ir viens no augstākajiem ES. Turpinās sagatavošanās darbs ar mērķi ieviest minimālo ienākumu līmeni, bet tā īstenošana ir neskaidra un vispārēja piemērošana ir vājināta fiskālo izmaksu dēļ. Turklāt sociālās palīdzības pabalstu līmenis nav uzlabojies kopš 2009. gada, tādējādi neļaujot efektīvi samazināt nabadzību. Sagaidāms, ka minimālā ienākumu līmeņa reforma samazinās pašreizējo sociālās palīdzības sadrumstalotību un stimulēs nodarbinātību.

(9)Aktivizācijas pasākumu tvērums joprojām ir nepietiekams, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa bezdarbniekiem. Apvienojumā ar sliktu veselības stāvokli un trūkumiem sociālo pakalpojumu jomā tas kavē efektīvu atgriešanos darba tirgū. Aktivizācijas pasākumu tvēruma palielināšana pozitīvi ietekmētu nodarbinātību.

(10)Liela daļa iedzīvotāju nevar apmierināt savas veselības aprūpes vajadzības, jo veselības aprūpei ir mazs publiskais finansējums, raksturīgi strukturālie trūkumi un lieli tiešie maksājumi, kurus iedzīvotāji maksā paši, kā arī neoptimāla izmaksu lietderība. Kaut arī piekļuve veselības aprūpei kritiskos medicīniskajos gadījumos ir izvirzīta par prioritāti, finansiāli ierobežojumi kavē pakalpojumu sniegšanu kopumā.

(11)Lai gan Latvija ir guvusi panākumus, reformējot augstākās izglītības sistēmu, proti, nodrošinot stimulus, kas atalgo kvalitāti, un izveidojot neatkarīgu akreditācijas sistēmu, ir vajadzīgi profesionālās izglītības un apmācības uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz mācību programmu reformu un māceklības shēmu regulējuma izveidi, lai uzlabotu to kvalitāti un pieejamību. Kā norādīts Profesionālās izglītības likumā, sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme māceklības shēmu izstrādē.

(12)Inovācijas jautājumi, uzņēmējdarbības vides trūkumi un darbaspēka apjoma samazināšanās kavē ieguldījumus. Nepietiekama inovācija un sadrumstalota pētniecības bāze kavē Latvijas ātru un efektīvu pāreju uz augstākas pievienotās vērtības un zinībietilpīgākām darbībām. Zema ieguldītāju aizsardzība maksātnespējas sistēmas kontekstā apvienojumā ar valsts pārvaldes neefektivitāti turpmāk kavē ieguldījumus.

(13)Valdība ir veikusi pasākumus nolūkā samazināt pašreizējo publiskās pētniecības bāzes sadrumstalotību, uzlabot tās kvalitāti un stiprināt uzņēmējdarbības sektora inovācijas spējas. Neraugoties uz progresu, gan valsts, gan uzņēmējdarbības sektora ieguldījumi pētniecības un inovācijas jomā joprojām ir ļoti nelieli salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju. Būtu jāturpina pētniecības bāzes stiprināšana, vienlaikus palielinot pētnieku skaitu un pētniecības kvalitāti. Reformu pilnīga īstenošana, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģiju, un visu pieejamo politikas instrumentu izmantošana pilnā apmērā veicinātu privātā sektora ieguldījumus inovācijā.

(14)Ņemot vērā aktīvu atgūšanas zemos rādītājus un maksātnespējas administratoru nepietiekamo uzraudzību, maksātnespējas režīms uzņēmējdarbībā tiek uztverts kā ieguldījumu kavēklis.

(15)Latvija ir ieviesusi vairākas sekmīgas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti. Lai gan valsts amatpersonu interešu konflikta novēršanas sistēma ir visaptveroša, tā tomēr ir sarežģīta un neelastīga, un priekšroka tiek dota formālai atbilstībai nevis atsevišķo gadījumu izvērtēšanai. Turklāt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju negatīvi ietekmē iekšējā spriedze, kas to ir destabilizējusi un mazinājusi sabiedrības uzticēšanos tā darbībām un vēlmi dot priekšroku augsta profila lietām.

(16)Vispārīga valsts pārvaldes neefektivitāte, kuras iemesls galvenokārt ir liela kadru mainība, kavēšanās ar civildienesta reformas īstenošanu un vāja projektu vadība, neveicina labvēlīgu vidi ieguldījumiem. Atalgojums valsts sektorā nav efektīvi saistīts ar pienākumiem.

(17)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Latvijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2016. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Latvijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Latvijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

(18)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO Latvijai 2016. un 2017. gadā IESAKA rīkoties šādi.

1.Nodrošināt, ka novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa korekcijas plāna 2016. un 2017. gadā attiecas vienīgi uz atskaitījumiem saistībā ar sistēmisko pensiju reformu un vispārējo strukturālo reformu veselības aprūpes jomā. Samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās zemu atalgotiem darba ņēmējiem, veicot izaugsmei labvēlīgas pārmaiņas nodokļu jomā, proti, novirzot uzsvaru uz vides un īpašuma nodokļiem un uzlabojot nodokļu iekasēšanu.

2.Uzlabot sociālās palīdzības pabalstu līmeni un pastiprināt pasākumus, kas palīdz atbalsta saņēmējiem atrast un saglabāt darbu, tostarp ar aktivizācijas pasākumu tvēruma palielināšanu. Paātrināt profesionālās izglītības programmu reformu, iesaistot sociālos partnerus, izveidot regulējumu māceklības shēmām un palielināt to piedāvājumu. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas pieejamību, kvalitāti un izmaksu lietderību.

3.Turpināt stiprināt pētniecības iestādes un stimulēt privātā sektora ieguldījumus inovācijā. Stiprināt interešu konflikta novēršanas sistēmu un izveidot vienotu tiesisko regulējumu visiem publiskā sektora darbiniekiem. Panākt, ka maksātnespējas administratori uzņemas lielāku atbildību, un pastiprināt to publisko uzraudzību.