Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par gatavošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferencei (2006. gada 27. 28. novembris) - Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība: laiks rīkoties /* COM/2006/0620 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.10.2006 COM(2006)620 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par gatavošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstuārlietu ministru konferencei(2006. gada 27. - 28. novembris)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība: laiks rīkoties KOMISIJAS PAZIŅOJUMSPADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par gatavošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstuārlietu ministru konferencei(2006. gada 27. - 28. novembris)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība: laiks rīkoties 1. Jau vairāk nekā desmit gadus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība veido galveno pamatu attiecībām starp partneriem Eiropā un Vidusjūras reģiona dienvidos[1]. Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā 2005. gadā valstu un valdību vadītāji vienojās par izstrādāto darba programmu pieciem gadiem, kas cita starpā paredzēja: veicināt politisko dialogu un reformu, vērsties pret drošības un stabilitātes apdraudējumu reģiona un pasaules mērogā, atbalstīt ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību, paātrināt brīvās tirdzniecības zonas izveidi, attīrīt Vidusjūru, paplašināt sadarbību izglītības un kultūras jomā un ar visaptverošu un integrētu pieeju risināt migrācijas plūsmu problēmu. 2. Ņemot vērā sarežģītos apstākļus Tuvajos Austrumos, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība kā vienojoša struktūra reģionālai sadarbībai iegūst vēl lielāku nozīmi. 2006. gada vasarā Palestīniešu teritorijās, Libānā un Izraēlas ziemeļos novērotā vardarbība un iedzīvotāju ciešanas uzskatāmi parādīja, cik svarīga ir miera procesa atjaunošana . Eiropas ieguldījums ANO Drošības padomes rezolūcijas 1701 īstenošanā ir būtisks, tāpat kā ES ātrā atbilde, reaģējot uz humānajām un vides vajadzībām konflikta laikā un pēc tā. Tāpat būtiska ir ES apņemšanās palīdzēt Libānas valdībai vajadzīgo politisko, drošības, ekonomisko un sociālo reformu īstenošanā, tādējādi radot pamatu ES atbalstam valsts atjaunošanā un rehabilitācijā. Padome apliecināja savu noteikto gribu, ka tā visas reģionā darbojošās valstis vēlas redzēt konstruktīvā darbībā, kas vērsta uz ANO Drošības padomes rezolūcijas 1701 īstenošanu. 3. Notikumi palestīniešu teritorijās uzskatāmi parāda, cik būtiska ir ES palīdzība, sniedzot svarīgākos pakalpojumus Palestīnas iedzīvotājiem, kā arī nepieciešamība turpināt tādu jautājumu kā pārvietošanās un piekļuves brīvība risināšanu. Lai apmierinātu Palestīnas iedzīvotāju neatliekamākās vajadzības, ES ir mobilizējusi tādu resursu apjomu kā vēl nekad agrāk, tostarp izmantojot pagaidu starptautisko mehānismu (PSM). Šis mehānisms nodrošināja ievērojamus resursus, kurus dažos pēdējos mēnešos tiešā veidā varēja piešķirt Palestīnas iedzīvotājiem, un mehānisma darbība ir vēl paplašināta. Nesenie dramatiskie notikumi arī norāda uz to, ka steidzami jāpanāk, lai vardarbības un naida vietā iestātos miers un uzticēšanās. ES joprojām ir paliecināta par to, ka problēmas Tuvajos Austrumos nav risināmas ar militāru spēku vai vienpusēju lēmumu. Ilgstošu mieru un drošību reģionā var panākt tikai tad, ja visaptveroša risinājuma pamatā būs divu valstu vienošanās, kas novērš Izraēlas un Palestīnas konfliktu pašos tā pamatos. 4. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība pāriet ļoti svarīgā jaunā fāzē, kuras uzdevumam jābūt to mērķu sasniegšana, par kuriem vienojās augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā, cenšoties attaisnot valdību un pilsoniskās sabiedrības lielās cerības. Barselonas procesa prioritāte ir attīstīt partnerībai starp Eiropu un Vidusjūras reģiona dienvidiem tādu reģionālo dimensiju, kuras pamatā būtu mērķtiecīga Eiropas kaimiņattiecību politika. Darbojoties sinerģijā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība ir vienīgais reģionālais forums, kur ir iespējams dialogs politikas un drošības jautājumos starp visiem partneriem Eiropā un Vidusjūras reģionā; kur var apspriest un vienoties par reģionālo integrāciju kā stabilitātes un izaugsmes faktoru; un kur tādus stratēģiskus jautājumus kā ilgtspējīga enerģija, vides politika, transports, nabadzības samazināšana, sieviešu lomas sabiedrībā nostiprināšana un migrācija var risināt no reģiona viedokļa. 5. Šā paziņojuma mērķi ir šādi: a) apkopot informāciju par paveikto darbu pēc Augstākā līmeņa sanāksmes Barselonā 2005. gadā; b) sagatavot nākamo Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferenci Tamperē, iesakot prioritātes, kuras no piecu gadu darba programmas būtu īstenojamas 2007. gadā, un ierosinot pieņemt rīcības kodeksu terorisma apkarošanai; un c) pilnveidot darba metodes partnerībā, lai uzlabotu Barselonas procesa efektivitāti saskaņā ar ieteikumiem, ko izteikušas dažas ES dalībvalstis un Vidusjūras reģiona partneri. a) Paveiktais darbs pēc Augstākā līmeņa sanāksmes Barselonā 2005. gadā 1. Barselonas procesā iesaistītie 35 partneri un Eiropas Komisija sāka īstenot darba programmu pieciem gadiem uzreiz pēc Augstākā līmeņa sanāksmes Barselonā. Kā pirmais gads 2006. gads ir izšķirīgs programmas īstenošanā. 2. Austrijas prezidentūras vadībā gada pirmajā pusē partneri piedalījās ministru konferencē par tirdzniecību , kas notika 24. martā Marakešā. Konferencē partneri izvērtēja Palermo rīcības plāna īstenošanas gaitu, apstiprināja turpmāku virzību uz tirdzniecības liberalizāciju, jo īpaši tirdzniecībā starp dienvidiem un dienvidiem, un, vissvarīgākais, sāka sarunas par pakalpojumu sniegšanu un tiesībām veikt uzņēmējdarbību. Vēlāk tajā pašā gadā Ekonomikas un finanšu ministru konferencē Tunisijā (25. – 26. jūnijā) tika apspriestas iespējas uzlabot valsts finanšu pārvaldību, kas bija viens no svarīgākajiem jautājumiem apjomīgajā dienas kārtībā par ekonomikas un finanšu jautājumiem. Vīnē 2006. gada 22. – 23. maijā prezidentūra un Komisija kopīgi organizēja nozīmīgu tikšanos par „ ksenofobijas, rasisma un plašsaziņas līdzekļu ” jautājumiem, kurā piedalījās plašsaziņas līdzekļu speciālisti no Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm, lai pārrunātu iespējas rasisma, ksenofobijas un naida kurināšanas problēmu risinājumam un cieņas pret visām reliģijām un kultūrām veicināšanai. Šajā konferencē tika uzsvērta svarīgā loma, kas partnerībai varētu būt, Vidusjūras reģionā novēršot kultūras atšķirības. Turklāt 6. – 7. jūnijā Briselē notika ikgadējais seminārs par ekonomikas reformām („Partneru līdzdalība iekšējā tirgū”) un 14. – 16. jūnijā Rabatā notika sagatavošanās sanāksme Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu 1. konferencei par sieviešu lomu sabiedrībā . Dialogs informācijas sabiedrības jomā, ko 2005. gadā atbalstīja ministru sanāksme Dandalkā, tika uzsākts 2006. gada aprīlī ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu 1. forumu par informācijas sabiedrību. 3. Somijas prezidentūras laikā šā gada otrajā pusē , sagaidot konferenci Tamperē , partneri turpinās darbu tādās jomās kā dzimumu līdztiesība un sieviešu loma sabiedrībā . Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru pirmā sanāksme šajā jomā notiks 2006. gada novembrī Stambulā. Pēc augstākā līmeņa sanāksmes Barselonā, kurā tika uzsākta Vidusjūras attīrīšanas iniciatīva ( Horizon 2020 ) un sāktas sarunas ar reģiona partnervalstīm un citiem dalībniekiem (pilsonisko sabiedrību, uzņēmējiem, Vidusjūras reģiona apgabaliem un pilsētām), Komisija ir sagatavojusi paziņojumu ar priekšlikumiem par grafiku pasākumu īstenošanai. Paredzams, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu vides ministru sanāksmē, kas paredzēta 2006. gada 20. novembrī Kairā, tiks pabeigts un pieņemts grafiks Horizon 2020 īstenošanai. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu rūpniecības ministri arī tiksies Rodas salā, lai vienotos par prioritātēm ekonomiskai sadarbībai Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros un paplašinātu sadarbību konkurētspējas, tirgus pieejamības, jauninājumu un ieguldījumu jomā. Partneri arī turpinās sagatavošanas darbus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru sanāksmei migrācijas jautājumos, organizējot augstāko amatpersonu ekspertu papildu tikšanos. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģētikas forums ģenerāldirektoru līmenī notika Briselē 2006. gada 21. septembrī, lai novērtētu progresu, kas gūts sadarbībā enerģētikas jomā, un sāktu izstrādāt Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģētikas stratēģiju laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam un turpmākajiem gadiem. 4. Savukārt Eiropas Komisija gatavo valstu un reģionu stratēģijas dokumentus un indikatīvās programmas , kuras kalpos par pamatu sadarbībai valstu un reģionu līmenī Eiropas un Vidusjūras reģionā, kas tiks īstenota no 2007. gada Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta ( ENPI ) ietvaros. No 2007. gada reģionālās stratēģijas un indikatīvā programma, ja tā tiks oficiāli apstiprināta, būs vērsta pamatā uz to prioritāšu finansēšanu, kas tika noteiktas darba programmā pieciem gadiem, ko apstiprināja Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā 2005. gadā. 5. Eiropas Komisija novērtē pilsoniskās sabiedrības lielo nozīmi Barselonas procesā. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmē Tamperē nevalstiskās platformas pārstāvjiem būs iespēja sniegt informāciju par Marakešas pilsoņu foruma (3. – 5. novembris) rezultātiem, kas būs pirmais kādā partnervalstī organizētais forums. Saistībā ar šo ministriem būtu jāatbalsta iniciatīvas nostiprināt pilsoniskās sabiedrības lomu un vietu partnerībā, tostarp konsultēšanās mehānismu izveidi visos līmeņos. Vistuvākajā laikā varētu izveidot valstu nevalstiskās platformas, kas kalpotu par instrumentu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nostiprināšanai. b) Desmit vadlīnijas piecu gadu programmas īstenošanas otrajam gadam I. Dialogs politikas un drošības jomā 1. Kopš 1995. gadā tika sākts Barselonas process, tas ir palīdzējis veicināt sadarbību politikas un drošības jautājumos , izmantojot vairākus esošos pasākumus partnerības veidošanai. Turklāt Eiropas un Vidusjūras reģiona partneri regulāri ir uzsvēruši vajadzību veidot dialoga un sadarbības kultūru, lai sasniegtu mērķi: izveidot reģionu, kurā valda miers un stabilitāte. Vienlaikus nav šaubu par to, ka kopš 1995. gada būtiski ir mainījušies draudi Eiropas un Vidusjūras reģiona partneru drošībai. Mūsdienās šos draudus ir grūtāk paredzēt, tie ir daudzveidīgāki un var izpausties gan kā terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionālie konflikti un organizētā noziedzība. Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība un izplatīšana ir viens no galvenajiem apstākļiem, kas destabilizē valstis, un ir visu iepriekš minēto draudu neatņemama sastāvdaļa. Tādējādi tas ir viens no galveniem jautājumiem drošības jomā, ar kuriem saskaras Eiropas un Vidusjūras reģiona partneri. 2. Kopumā tiek pieņemts, ka Barselonas process spēj nostiprināt mieru un drošību reģionā , jo īpaši piemērojot vispārējus standartus, īstenojot un ievērojot visas attiecīgās daudzpusējās vienošanās par atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu. Ņemot vērā iepriekš minēto un prezidentūras un Padomes atbalstu, Komisija mudina visus partnerus sarīkot reģionālo semināru par pretkājnieku sauszemes mīnām un Eiropas un Vidusjūras reģiona partneru ad hoc sanāksmi par masu iznīcināšanas ieročiem un to piegāžu iespējām . Turklāt Komisija ierosina 2007. gadā rīkot Eiropas un Vidusjūras reģiona semināru par drošības jautājumiem , kas varētu palīdzēt veidot vienotu izpratni par galvenajiem drošības jautājumiem reģionā. 3. Barselonas process veido būtisku pamatu politiskā dialoga padziļināšanai, tādējādi palīdzot Eiropas un Vidusjūras reģiona partneriem to centienos izveidot mierīgu, drošu un stabilu Eiropas un Vidusjūras reģionu, ko vēl pastiprina ilgtspējīga attīstība, likuma vara, demokrātija un cilvēktiesību ievērošana. Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā Eiropas un Vidusjūras reģiona partneri vienojās pievērsties padziļinātai sadarbībai tādā jomā kā „starptautiski atzīti standarti vēlēšanu organizēšanā”. Tādēļ Komisija ierosina 2007. gadā organizēt Eiropas un Vidusjūras reģiona semināru par sadarbību, labāko praksi un pieredzes apmaiņu vēlēšanu organizācijas jomā . 4. Komisija pārliecināti atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentāro asambleju ( EMPA ), jo ir stingri pārliecināta par to, ka Barselonas procesu vada politiski apsvērumi, kur likumdevēju struktūrās, kuras ir visu demokrātisko sistēmu pamats, ir iespējas un griba aktīvi rīkoties. Komisija joprojām ir apņēmības pilna Barselonas procesā turpināt sadarbību ar Parlamentāro asambleju, lai sasniegtu ambiciozos mērķus, kas tika izvirzīti Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā. Tādēļ partneriem vajadzētu izskatīt iespēju par tehnisku sadarbību starp valstu parlamentiem. II. Rīcības kodeksa terorisma apkarošanai ieviešana 1. Rīcības kodeksa terorisma apkarošanai pieņemšana ir ievērojams politisks sasniegums, kas atspoguļo vienotu apziņu, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībai ir būtiska loma pieredzes apmaiņā un tā var veidot piemērotu pamatu paplašinātai sadarbībai. Ir gūti panākumi, palielinot sadarbību starp policiju, tiesu un citām iestādēm, jo īpaši izmantojot „tieslietu un iekšlietu” reģionālo programmu („ JAI ”). Īstenojot programmas otro kārtu, šī sadarbība tiks vēl paplašināta. Tagad partneriem vajadzētu pievērst uzmanību tam, kādus praktiskus pasākumus veikt, lai īstenotu kopīgi pieņemto rīcības kodeksu . 2. Lai palīdzētu ieviest Rīcības kodeksa terorisma apkarošanai un saskaņā ar pēdējo ad hoc sanāksmi, kas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros notika 2006. gada 15. maijā, Komisija ierosina sarīkot 2007. gadā Eiropas un Vidusjūras reģiona semināru par plašsaziņas līdzekļu nozīmi, lai ar efektīvu un profesionālu informāciju nepieļautu kūdīšanu uz naidu. Kā ieguldījumu plānotajā seminārā Komisija ierosina izmantot šajā jomā jau izveidotās dialoga un sadarbības struktūras, tādas kā iniciatīvu „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība un plašsaziņas līdzekļi”. Mērķis ir nodot politikas veidotāju un plašsaziņas līdzekļu speciālistu rīcībā forumu, kurā varētu notikt konkrētas pieredzes apmaiņa par masu informācijas līdzekļu lomu šajā jomā. 3. Turklāt saskaņā ar kaimiņattiecību rīcības plānos iekļautajiem noteikumiem attiecībā uz cilvēktiesībām un Rīcības kodeksu terorisma apkarošanai, Komisija arī plāno 2007. gadā sarīkot Eiropas un Vidusjūras reģiona semināru par cilvēktiesību ievērošanu cīņā pret terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām . Seminārā piedalītos valsts amatpersonas, tiesneši un advokāti, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, un mēģinātu izstrādāt ieteikumu kopumu. III. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvas tirdzniecības un ieguldījumu telpa 1. Sekojot ievirzēm, kas tika dotas Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā 2005. gada novembrī saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerību, tika uzsāktas vairākas iniciatīvas, lai līdz 2010. gadam palīdzētu izveidot brīvas tirdzniecības telpu starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm. Kā jau tika apstiprināts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē, kas notika Marakešā šā gada sākumā, 2007. gada programma būs vērsta uz šo iniciatīvu īstenošanu, proti pārrunām par liberalizāciju pakalpojumu sniegšanas jomā un tiesībām veikt uzņēmējdarbību , pārrunām par lielāku liberalizāciju lauksaimniecības jomā, mehānisma izveidi strīdu izšķiršanai un regulējošo tiesību aktu konverģenci. Novērtējuma rezultāti par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības telpas ilgtspējīgo ietekmi ir gaidāmi 2006. gada beigās, un tie būs svarīgi turpmākajās pārrunās par liberalizāciju. Lai apkopotu šajās jomās gūtos panākumus, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri varētu paredzēt tikšanos 2007. gada otrajā pusē . 2. Par pakalpojumu sniegšanu un tiesībām veikt uzņēmējdarbību ir uzsāktas sarunas ar septiņām Vidusjūras reģiona partnervalstīm (Ēģipti, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Palestīniešu pašpārvaldi un Tunisiju). Sarunas notiek reģiona līmenī, mēģinot noteikt liberalizācijas galvenos principus, kas būtu kopīgi visiem Vidusjūras reģiona partneriem. Tad atbilstoši sekos divpusējas sarunas ar katru Vidusjūras reģiona partneri par konkrētajām saistībām. 3. Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un lauksaimniecības un zivsaimniecības apstrādātiem produktiem sarunas par progresīvu tirdzniecības liberalizāciju, pamatojoties uz Rabatas plānu (2005), ir sāktas ar vairākiem Vidusjūras reģiona partneriem ar mērķi līdz 2007. gadam, ja iespējams, noslēgt līgumus un uzsākt to īstenošanu. Komisija uzsver to, cik svarīgs ir progress papildu pasākumos, kas vērsti uz tiem lauksaimniecības produktu tirdzniecības aspektiem, kas nav saistīti ar tarifiem, un citiem jautājumiem, tādiem kā lauku attīstība, kas ir priekšnosacījums veiksmīgai un efektīvai īstenošanai visu iesaistīto pušu labā. Turklāt Komisija aicina savlaicīgi veikt saistītās darbības, kas noteiktas kaimiņattiecību rīcības plānos. 4. Lai risinātu strīdus tirdzniecības jomā, ir sāktas kopīgas sarunas ar visiem Vidusjūras reģiona partneriem, lai vienotos par mehānisma izveidi strīdu izšķiršanai, kas darbotos saskaņā ar īpašu reglamentu. 5. Darba programma 2007. – 2008. gadam par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu rūpniecisko sadarbību , ko rūpniecības ministri apstiprināja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē 2006. gadā Rodas salā paredz piecus virzienus: uzņēmumu konkurētspēja, jauninājumi, tirdzniecības ar rūpniecības ražojumiem veicināšana, dialogs par tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nākotni un ieguldījumi. 6. Laika posmam no 2007. līdz 2008. gadam iesniegtie priekšlikumi par uzņēmumu konkurētspējas veicināšanu paredz Vidusjūras reģiona partnervalstīs palielināt atbalstu Vidusjūras reģiona uzņēmējdarbības hartai visās attiecīgajās nozarēs gan valsts, gan reģionu un vietējā līmenī, lēmumu pieņemšanā un īstenošanā hartas ietvaros jo īpaši cenšoties ciešāk iesaistīt privāto sektoru, tostarp uzņēmēju organizācijas. Turklāt Vidusjūras reģiona partneriem būs pieejamas vairākas programmas un darbības, kuras ES īsteno jauninājumu veicināšanai. 7. Nozarēs, kurās tiesību akti ir saskaņoti ES līmenī, Vidusjūras reģiona partnervalstis tiks mudinātas turpināt tiesību aktu, standartu un atbilstības novērtēšanas noteikumu pielīdzināšanu ES sistēmai, lai tirdzniecības jomā novērstu tehniskās barjeras, kas rodas atšķirīgu tehnisko noteikumu un standartu dēļ. Vidusjūras reģiona partnervalstis saņems atbalstu, lai paātrinātu reformas un regulējuma konverģenci un izveidotu vai pilnveidotu vajadzīgās kvalitātes infrastruktūru un tiesību aktus un, tiklīdz būs izpildīti nosacījumi, noslēgtu līgumus par atbilstības novērtēšanu un rūpniecības ražojumu atzīšanu (LANRRA) nozarēs, kurās ir kopīgas intereses. 8. Darba programma pieciem gadiem paredz izveidot ad hoc grupu, kas pārbaudīs iespējas un veidus, kā attīstīt ieguldījumu plūsmu visā Vidusjūras reģionā . Apspriežoties ar attiecīgajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu iestādēm, Komisija plāno sasaukt ad hoc grupas pirmo sanāksmi 2007. gada pirmajā pusē . Ad hoc grupas mērķis ir noteikt strukturālos un regulējuma šķēršļus ieguldījumu veikšanai reģiona valstīs, ierosināt priekšlikumus šo šķēršļu novēršanai, tostarp labākās prakses reģionā konverģenci, un norādīt uz darbībām ieguldījumu veicināšanai. Tā kā Vidusjūras reģiona partneri piešķir ieguldījumiem sadarbības ietvaros ļoti lielu nozīmi, tādēļ Komisija plāno iekļaut sadarbības programmu ieguldījumu jomā Reģionālajā indikatīvajā programmā laika posmam no 2007. līdz 2009. gadam. 9. Saskaņā ar Ekonomikas un finanšu padomes 2003. gada novembra lēmumu, ar ko ieteica pārskatīt FEMIP instrumentu līdz 2006. gada beigām, un pamatojoties uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomikas un finanšu ministru 2. konferenci, kas notika 2006. gada 25.-26. jūnijā Tunisā, Komisija un EIB iesniegs kopīgu pārskata ziņojumu Ekonomikas un finanšu padomei, kas 2006. gada novembrī pieņems lēmumu par FEMIP nākotni . Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomikas un finanšu ministru nākamā konference ir paredzēta 2007. gada maijā Kiprā . IV. Enerģētika un transports 1. Jautājumi enerģētikas un transporta jomā, kam ir galvenā nozīme Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ekonomiskajā dimensijā, tika minēti jau Barselonas konferencē 1995. gadā, un to nozīme no Eiropas un Vidusjūras reģiona partneru viedokļa palielinās. Tas apstiprināts arī Eiropadomes prezidentūras secinājumos 2006. gada 15. un 16. jūnijā, kuros tiek aicināts „attīstīt un īstenot ārējo enerģētikas politiku” ES, proti „paplašinot ES iekšējo enerģētikas tirgu uz kaimiņvalstīm”. 2. Prioritātes Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbībai enerģētikas jomā , kas tika pieņemtas enerģētikas ministru konferencēs 2003. gadā Atēnās un Romā, un to īstenošana laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam bija svarīgs solis pilnībā savstarpēji saistīta un integrēta Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas tirgus izveidē. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģētikas forumā, kas notika 2006. gada septembrī Briselē , tika panākta vienošanās par turpmākiem pasākumiem, proti: izpētīt iespēju apakšreģionālo elektroenerģijas iniciatīvu Magrebā paplašināt dabasgāzes tīklos un apakšreģionālo gāzes iniciatīvu Mašrekā paplašināt elektroenerģijas tīklos, ja to ļauj nosacījumi; integrēt enerģijas tirgus Eiropas un Vidusjūras reģionā un reģionā uz dienvidiem no Sahāras; kā arī pabeigt vajadzīgos infrastruktūras projektus enerģētikas jomā. Turklāt forums ņēma vērā Eiropadomes 2006. gada marta secinājumus, kuros ir uzsvērts ES politikas enerģētikas jomā ārējo aspektu nozīmīgums, tostarp prioritāru starpsavienojumu plāna izstrāde elektroenerģijas un gāzes tīklu savienošanai. Forumā tika apspriesta arī enerģētikas nozares attīstības ilgtspēja un nepieciešamība dažādot enerģijas piegādes avotus, veicināt atjaunojamas enerģijas attīstību un efektīvāk izmantot enerģiju. Nākamā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konference enerģētikas jomā notiks 2007. gadā , un tās mērķis būs vienoties par prioritātēm turpmākai sadarbībai šajā jomā. 3. Prioritātes Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbībai transporta jomā , kas tika pieņemtas transporta ministru konferencē Marakešā, un to īstenošana laika posmā no 2007. līdz 2012. gadam bija svarīgs solis integrēta vairākveidu transporta tīkla izveidē Eiropas un Vidusjūras reģionā, galveno stratēģisko virzienu turpmākajā Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbībā transporta jomā īstenošana, jo īpaši jūras un gaisa transporta modernizācija, vairākveidu transporta tīkla nostiprināšana, kā arī GNSS programmas veicināšana reģionā. Šo prioritāšu pamatā ir Zilā grāmata par transportu Vidusjūras reģionā, dokuments, kas tika kopīgi sagatavots Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu transporta forumā. Šajā grāmatā ir noteikti galvenie virzieni Eiropas un Vidusjūras reģiona integrētas transporta sistēmas izveidei turpmākam laika posmam un noslēguma ziņojumam, kas jāsagatavo augsta līmeņa grupai, kas strādā pie Eiropas transporta tīkla galveno virzienu paplašināšanas kaimiņvalstīs, jo īpaši novērtējot šīs paplašināšanās ietekmi uz Vidusjūras reģionu. Komisija ir paveikusi ievērojamu darbu šo jautājumu risināšanā, pēdējo divpadsmit mēnešu laikā uzsākot projektus civilās aviācijas reformu jomā, kā arī jūras transporta maģistrāļu izveidē Vidusjūras reģionā. Turklāt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu transporta forums pievērsās arī piecu gadu darba programmas mērķim novērst piesārņojumu Vidusjūrā, uzsākot trīs gadu laika posmam projektu SAFEMED , kas vērsts pret jūras piesārņojumu reģionā. Sagaidāms, ka nākamajos mēnešos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu transporta forums pieņems rīcības plānu reģionālā transporta jomā turpmākajiem pieciem gadiem , lai īstenotu ieteikumus, kas iekļauti Zilajā grāmatā un augsta līmeņa grupas noslēguma ziņojumā. V. Vide 1. Horizon 2020 iniciatīva Vidusjūras attīrīšanai tiks uzsākta 2007. gadā un tajā noteiks galvenos projektus piesārņojuma samazināšanai un uzsāks galvenos pasākumus resursu palielināšanai partnervalstīs. Darbs tiks veikts, cieši sadarbojoties partnervalstīm, donoriem, tādiem kā EIB un Pasaules banka, un vides jautājumos iesaistītām personām un struktūrām, tādām kā UNEP/MAP un Komiteja Vidusjūras reģiona ilgtspējīgai attīstībai. Uzmanība tiks pievērsta arī galveno vajadzību noteikšanai izpētē vides jomā. Tiks izveidota vadības grupa, lai vadītu Horizon 2020 iniciatīvu , pamatojoties uz rādītājiem un līdzsvarotas vērtēšanas sistēmu, ko kopīgi izstrādās Eiropas Vides aģentūra, Vidusjūras reģiona rīcības plāns un Eiropas Komisija, aktīvi iesaistot reģiona valstis. 2. Saskaņā ar deklarāciju, ko 2003. gada novembrī Venēcijā pieņēma ministru konference zivsaimniecības Vidusjūrā ilgtspējīgai attīstībai, lai ilgā laika posmā pārvaldītu zivsaimniecības resursus Vidusjūrā, tiks pastiprināta sadarbība starp Kopienu un Vidusjūras reģiona partneriem, jo īpaši iesaistot attiecīgās reģionālās iestādes (Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju un Starptautisko Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisiju). Turklāt atklātā konsultēšanās procesa ietvaros par Eiropas Komisijas zaļo grāmatu „Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” partneri tiek aicināti piedalīties notiekošajās pārrunās par jaunām pieejām, kā veicināt sadarbību jūrniecības ekonomikas jomā, pārvaldību un resursu apsaimniekošanu jo īpaši Vidusjūrā. VI. Izglītība un sociālā attīstība 1. Izglītība un arodizglītība bija viens no svarīgākajiem jautājumiem Barselonas Augstākā līmeņa sanāksmes dienas kārtībā. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu vadītāji un valdības vienojās par to, ka ievērojami jāpalielina finansējums izglītībai, lai palielinātu reflektantu skaitu, paplašinātu un uzlabotu pasākumus analfabētisma likvidēšanai, jo īpaši meiteņu un sieviešu vidū, palielinātu universitāšu resursus, tostarp veicinot sakaru veidošanu starp tām un ieviešot akadēmiskās izglītības standartu. Daži no šiem mērķiem veiksmīgi tiek risināti Komisijas programmās Tempus un Erasmus Mundus , kā arī divpusējās izglītības programmās. Divpusēja sadarbība un Kopienas programmas tiks turpinātas. Turklāt reģiona līmenī 2007. gadā Komisija uzsāks stipendiju shēmu universitāšu studentiem no valstīm, kuras ir iesaistījušās Eiropas kaimiņattiecību politikā, un ierosinās 2007. gadā sarīkot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferenci augstākās izglītības un izpētes jautājumos , lai apspriestu sadarbību augstākās izglītības jomā un akadēmiskās izglītības standartus. Komisija arī turpinās atbalstīt Vidusjūras reģiona valstu centienus profesionālās izglītības jomā gan reģiona ( MEDA profesionālā izglītība nodarbinātības projektam), gan divpusējā līmenī. 2. Saskaņā ar darba programmas pieciem gadiem prioritātēm, kas saistītas ar ilgtspējīgu sociāli ekonomisko attīstību un reformu , Komisija plāno attīstīt sistemātiskāku pieeju sadarbībai šajā jomā, kam ir liela nozīme sociālās kohēzijas un ekonomiskās attīstības veicināšanā. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība var būt nozīmīga pieredzes apmaiņā un nodrošinot piemērotu pamatu intensīvākai sadarbībai. Tagad partneriem galvenā uzmanība jāvelta praktisko darbību veikšanai, lai īstenotu ar sociālo attīstību saistītās prioritātes, kā noteikts kaimiņattiecību rīcības plānos. Komisija ierosina 2007. gadā sarīkot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu semināru par nodarbinātības politiku un praktiskiem pasākumiem darba vietu radīšanā. Tādējādi strukturētā apmaiņā starp attiecīgajām iesaistītajām personām un sociālajiem partneriem tiktu apskatīta labākā prakse un sagatavots atbilstošs atbalsts reformas pasākumiem. Ierosinātais seminārs varētu sagatavot 2008. gadā paredzēto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferenci par nodarbinātību . 3. Kā daļu no piecu gadu darba programmas Komisija plāno attīstīt sistemātiskāku pieeju sadarbībai veselības jomā , kas ir viena no galvenajām nozarēm, kurā var veicināt sociālo kohēziju un ekonomisko attīstību. Komisija ierosina 2007. gadā sarīkot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu semināru par infekcijas slimību uzraudzību un kontroli . Šāda sadarbība, reģiona līmenī visus iedzīvotājus pasargājot no veselības apdraudējumiem, viennozīmīgi būtu visu iesaistīto personu interesēs. Tādēļ strukturēta pieredzes apmaiņa par ārējo sadarbību un labāko praksi palīdzētu apkopot sadarbības programmās un valstu pasākumos gūto pieredzi, veidot vienotu izpratni par mērķiem, uzdevumiem un terminoloģiju, un nodrošinātu atbilstošu atbalstu reformas pasākumiem. Ierosinātais seminārs varētu sagatavot 2008. gadā paredzēto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferenci par veselību, kurā tiktu apskatītas veselības aprūpes sistēmas un praktiski pasākumi un darbības, lai saskaņotu veselības aprūpes kvalitāti, ilgtspēju un pieejamību. VII. Sievietes lomas sabiedrībā nostiprināšana Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferencē par sievietes lomas sabiedrībā nostiprināšanu, kas notiks 2006. gada 14. - 15. novembrī Stambulā , ir jāpieņem rīcības plāns pieciem gadiem (2007. - 2011.), veicinot sieviešu visaptverošu līdzdalību ekonomiskajā, politiskajā un sociālajā dzīvē Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs. Lai atbalstītu šā rīcības plāna īstenošanu, visiem Eiropas un Vidusjūras reģiona partneriem jāapņemas nodrošināt finanšu resursus (valsts finansējums, ENPI , dalībvalstu divpusējie ieguldījumi, FEMIP un citi nozīmīgi finanšu instrumenti). Turpmāko piecu gadu laikā Komisija strādās pie rīcības plānā noteikto mērķu sasniegšanas un 2007. gadā sagatavos jaunu reģionālo programmu (turpinot Eiropas un Vidusjūras reģionālo programmu „Uzlabotas iespējas sieviešu līdzdalībai ekonomiskajā dzīvē”), kurā tiks iekļauti konkrēti priekšlikumi iniciatīvām un projektiem, kas vērsti uz trim galvenām tēmām: sieviešu tiesības un politiskā līdzdalība, sieviešu sociāli ekonomiskā integrācija, dzimumu stereotipu grozīšana ar izglītības un plašsaziņas līdzekļu palīdzību. Stambulas konferences nobeigumā tiks izveidotas neatkarīga augsta līmeņa grupa, lai izstrādātu rādītāju kopumu, ko izmantos rīcības plāna īstenošanas uzraudzīšanai un novērtēšanai kopumā. Augsta līmeņa grupa 2007. gadā sagatavos pirmo ziņojumu , ko iesniegs Eiropas un Vidusjūras reģiona komitejai, un tās ieteikumi tiks iesniegti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferencei. Nākamā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konference, kas būs veltīta rīcības plāna īstenošanas jautājumiem, notiks 2009. gadā. VIII. Informācijas sabiedrība Eiropas un Vidusjūras reģiona pirmā konference par informācijas sabiedrību, kas notika 2005. gadā Dandalkā (Īrija), uzsāka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu dialogu par informācija sabiedrības attīstīšanu, tostarp elektronisko sakaru regulējumu. Komisija ierosina Eiropas un Vidusjūras reģiona otro konferenci par informācijas sabiedrību sarīkot 2007. gadā un, vēlams, vienā no Vidusjūras reģiona partnervalstīm, lai novērtētu gūtos panākumus regulējuma saskaņošanā un sadarbībā starp valsts pārvaldes iestādēm, telekomunikāciju tirgu atvēršanā, kā arī pieredzes apmaiņā e-izglītības un e-pārvaldes jomā. Šī otrā konference par informācijas sabiedrību ļaus novērtēt panākumus, kas gūti valstu kaimiņattiecību politikas rīcības plānu īstenošanā. Tādēļ ministri varētu pārskatīt pasākumus, kas veikti telekomunikāciju tirgus liberalizācijā, tiesiskā regulējuma saskaņošanā un informācijas sabiedrības veicināšanā, cita starpā paplašinot interneta pieejamību. IX. Dialogs kultūras jomā 1. Starpkultūru dialoga jomā Barselonas procesam jānodrošina jaunu darbību kopums, ar kuru palīdzību palielināt interesi par starpkultūru dialogu un novērst mēģinājumus padziļināt plaisu starp dažādām kultūrām un sabiedrībām. Tādēļ Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu programma Heritage un Annas Lindas fonds (ALF) turpinās strādāt pie šā mērķa sasniegšanas. ALF 35 tīkliem (kuros šobrīd ir iesaistījušās vairāk kā 1000 organizācijas) būs svarīga loma, uzsākot virkni iniciatīvu labākai savstarpējai sapratnei Eiropas un Vidusjūras reģionā. Tamperē ministri varēs iepazīties ar idejām un priekšlikumiem, kas tika izteikti tīkla vadītāju sanāksmē pirms Tamperes konferences. ALF vajadzētu arī iesaistīt projekta „2008. gads – ES starpkultūru dialoga gads” sagatavošanas darbos. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kultūras ministru sanāksmi varētu sarīkot 2007. gadā , lai apspriestu Barselonas procesa dienas kārtību, kas attiecas uz starpkultūru dialogu, novērtēt ALF darbības 3 gados gūtos rezultātus un ierosināt sasaisti ar citām iniciatīvām, tādām kā UNESCO Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu vai „Civilizāciju alianse” turpināšanu. 2. Sekojot Eiropas un Vidusjūras reģiona komitejas pārrunām par karikatūrām, vispārēju atbalstu guva Komisijas iesniegtie priekšlikumi („ Decalogue ” DS 29/06) par to, kā labāk izmantot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu rīcībā esošos instrumentus starpkultūru dialoga veicināšanai, it īpaši uzlabojot plašsaziņas līdzekļu, viedokļa noteicēju un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu . Ministriem jāapstiprina šie ieteikumi un jāpilnvaro Eiropas un Vidusjūras reģiona komiteja Decalogue priekšlikumu tālākai īstenošanai. X. Migrācija 1. Migrācija, sociālā integrācija, tiesiskums un drošība Barselonas procesā ir galvenie politiskie jautājumi. Politiskās saistības, kuras valstis uzņēmās Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā, ir jāpārvērš konkrētos pasākumos un darbībās, lai visaptverošā un integrētā veidā risinātu šos jautājumus. Reģionālā pamatdokumenta pieņemšana Valensijā 2002. gadā un tam sekojošā reģionālās „ MEDA-JAI ” programmas īstenošana bija būtisks solis, kas veicināja arī divpusējo sadarbību. EKP rīcības plānu uzraudzība tiesiskuma un drošības apakškomitejās un migrācijas un sociālo lietu darba grupās veido stabilu pamatu asociācijas nolīgumu un EKP rīcības plānu īstenošanā. 2. Pievēršot uzmanību galvenokārt migrācijai reģiona līmenī, Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbība, jo īpaši izmantojot juridiskos un finanšu instrumentus, nodrošina stratēģisku pieeju , kas ļauj visiem partneriem izmantot migrācijas priekšrocības. Saskaņā ar IV nodaļu darba programmā pieciem gadiem, ko apstiprināja Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā, un vecāko amatpersonu ekspertu sanāksmes 2006. gada 20. jūnijā veiksmīgajiem rezultātiem, Komisija ierosina ar operatīvu sadarbību veicināt reģionālo dialogu par migrāciju . 3. Apspriežoties ar visiem Eiropas un Vidusjūras reģiona partneriem, Komisija ierosina sagatavot sīki izklāstītu darba programmu, iekļaujot tajā priekšlikumus iniciatīvām un projektiem, kas vērsti uz trim galvenām tēmām: legāla migrācija, migrācija un attīstība un nelegāla migrācija. Tādēļ jāņem vērā arī ieguldījumi no citām starptautiskām iniciatīvām, tādām kā Eiropas un Āfrikas valstu ministru sanāksme par migrācijas jautājumiem, kas notika Rabatā. Lai izveidotu vienotu izpratni par pašreizējām darbībām migrācijas jomā, pamatojoties uz visu partneru sniegto informāciju, tiks sagatavots pārskats par esošajiem divpusējiem un Kopienas finansētiem projektiem migrācijas un attīstības jomā, legālo un nelegālo migrāciju. Kad šī darba programma būs sagatavota, tā kalpos par pamatu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru sanāksmei par migrācijas jautājumiem , kas notiks 2007. gadā un kurā jāvienojas par turpmāko pasākumu kopumu sadarbības veicināšanai visos jautājumos, kas ir saistīti ar migrāciju. C) Darba metodes 1. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība ir bijusi veiksmīga noturīgu politisko un institucionālo saišu izveidošanā starp Eiropu un tās Vidusjūras partneriem divās savstarpēji papildinošās dimensijās: a) daudzpusējā dimensija, ko veido Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferences daudzās dažādās jomās; un b) divpusējā dimensija, noslēdzot asociācijas nolīgumus, kurus īsteno ar EKP un valstu rīcības plānu palīdzību. Tomēr ir vispāratzīts, ka Barselonas procesa reģionālā un daudzpusējā dimensija ir jāuzlabo, lai tās atbilstu sarežģītajām un attīstībā esošajām politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras attiecībām, kurās iesaistīti 35 partneri un Eiropas Komisija. Partnerībai vajadzīga labāka saziņa , tai jāuzlabo visu iesaistīto personu un dalībnieku līdzatbildība , un tai jābūt operatīvākai, efektīvākai un mērķtiecīgākai . 2. Komisija atbalstīs partneru centienus uzlabot procesa pārskatāmību un savu līdzatbildību tajā, nodrošināt efektīvu un rezultatīvu izpildi nākamo piecu gadu saistībām, kuras tika apstiprināta Augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā. Komisija aicina nodrošināt labāku koordināciju starp nozaru ministrijām , ciešāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību , tostarp privātā sektora pārstāvjus, un pielikt lielākas pūles partnerības darba metožu uzlabošanā , kas būtu ievērojams veikums reģionālās partnerības efektivitātes un rezultativitātes uzlabošanā. Mērķis ir nodrošināt labāk sagatavotas un strukturētas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences. Lai labi sagatavotu ārlietu ministru konferences, savlaicīgi pirms attiecīgās konferences jāpieņem prezidentūras prioritāšu dokuments un Komisijas paziņojums, kā arī jānodrošina apspriešanās un jāņem vērā visu partneru izteiktās prioritātes. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministri varētu uzskatīt par lietderīgu tikties sanāksmēs katru gadu, gada otrajā pusē, lai vienotos par darba programmas pieciem gadiem prioritātēm, kas īstenojamas nākamajā gadā. Šie darba uzlabojumi kopā ar sīki izstrādātiem priekšlikumiem, kas jāiesniedz ad hoc komitejai pētījuma veikšanai, veicinās partnerības institucionālās struktūras turpmāku uzlabošanu, tiklīdz to ļaus politiskie apstākļi. [1] Alžīrija, Ēģipte, Jordānija, Izraēla, Libāna, Maroka, Palestīniešu pašpārvalde, Sīrija, Tunisija un Turcija.