P9_TA(2020)0256

Iebildumu izteikšana pret īstenošanas aktu: maksimāli pieļaujamā akrilamīda koncentrācija konkrētos pārtikas produktos zīdaiņiem un maziem bērniem

Eiropas Parlamenta 2020. gada 8. oktobra rezolūcija par Komisijas regulas projektu, ar ko attiecībā uz maksimāli pieļaujamo akrilamīda koncentrāciju konkrētos pārtikas produktos zīdaiņiem un maziem bērniem groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Komisijas regulas projektu, ar ko attiecībā uz maksimāli pieļaujamo akrilamīda koncentrāciju konkrētos pārtikas produktos zīdaiņiem un maziem bērniem groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006

— ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) 2017/2158 (2017. gada 20. novembris), ar ko nolūkā mazināt akrilamīda klātbūtni pārtikā nosaka mazinošus pasākumus un references līmeņus (2),

— ņemot vērā zinātnisko atzinumu par akrilamīdu pārtikā, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē (CONTAM grupa) pieņēma 2015. gada 30. aprīlī un publicēja 2015. gada 4. jūnijā (3),

— ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4),

— ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

Vispārīgi noteikumi

A. tā kā akrilamīds ir pārtikā esošs ķīmisks savienojums, kas veidojas no dabā sastopamām sastāvdaļām — asparagīna un cukuriem — augstas temperatūras ietekmē, piemēram, grauzdēšanas laikā vai cepot eļļā vai krāsnī;

B. tā kā patērētāji nonāk saskarē ar akrilamīda iedarbību ar rūpnieciski ražotu pārtiku, piemēram, čipsiem, maizi, cepumiem vai kafiju, kā arī ar mājās gatavotu ēdienu, piemēram, grauzdējot tosteru maizītes vai gatavojot frī kartupeļus;

C. tā kā zīdaiņi, mazi bērni un pārējie bērni ir visvairāk eksponētā vecuma grupa, ņemot vērā, ka viņu ķermeņa masa ir mazāka, un tādēļ viņi ir īpaši neaizsargāti; tā kā ir zināms, ka bērniem ir augstāks metabolisma līmenis sakarā ar proprocionāli lielākām aknām attiecībā pret kopējo ķermeņa svaru, kādēļ visdrīzāk ir sagaidāms, ka bērna organismā var ātrāk veidoties glicidamīds (akrilamīda metabolīts, kas veidojas biotransformācijā), palielinot akrilamīda toksiskuma iespēju bērna organismā (5);

Drošības apsvērumi

D. tā kā saskaņā ar Savienības apstiprināto harmonizēto klasifikāciju un marķējumu (CLP00) akrilamīds ir toksisks, ja norīts, var izraisīt ģenētiskus bojājumus, var izraisīt vēzi, izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā, ir kaitīgs, ja nonāk saskarē ar ādu, izraisa nopietnu acu kairinājumu, ir kaitīgs ieelpojot, ir aizdomas, ka var kaitēt auglībai, kairina ādu un var izraisīt alerģisku ādas reakciju; tā kā turklāt klasifikācija, ko uzņēmumi REACH reģistrācijās snieguši Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA), atklāja, ka par šo vielu pastāv aizdomas, ka tā var kaitēt auglībai vai nedzimušajam bērnam (6);

E. tā kā turklāt tika novērota perifēro nervu un nervu galu deģenerācija dažos smadzeņu apgabalos, kas saistīti ar atmiņas, mācīšanās un kognitīvajām funkcijām (7);

F. tā kā CONTAM grupas 2015. gada 30. aprīļa zinātniskajā atzinumā par akrilamīdu pārtikā (8) tika no visiem pieejamajiem datiem identificēti četri iespējamie kritiskie beigpunkti akrilamīda toksicitātei, t.i., neirotoksiskums, ietekme uz vīriešu reproduktīvo sistēmu, ontoģenētiskā toksicitāte un kancerogenitāte; tā kā CONTAM grupa arī norādīja, ka akrilamīds ir mutagēns attiecībā uz cilmes šūnām un ka pašlaik nav izstrādātas procedūras riska novērtēšanai, izmantojot šo beigpunktu; tā kā CONTAM grupa konkrētāk apstiprināja agrāk veiktos izvērtējumus, ka akrilamīds pārtikā, iespējams, palielina vēža veidošanās risku visu vecuma grupu patērētājiem;

G. tā kā akrildamīda toksiskums jau ir ticis atzīts 2002. gadā kopīgā FAO un PVO ziņojumā (9); tā kā akrilamīdu kā “iespējams, kancerogēnu attiecībā uz cilvēkiem” ir klasificējusi Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) (10), ASV Nacionālajā toksikoloģijas programmā (NTP) ir klasificēts, ka “pamatoti sagaidāms, ka tas ir kancerogēns attiecībā uz cilvēkiem” (11), un ASV Vides aizsardzības aģentūra (EPA) ir klasificējusi kā tādu, kas “visticamāk ir kancerogēns attiecībā uz cilvēkiem” (12);

H. tā kā akrilamīdam piemītošās īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, ir apspriestas vairākās zinātniskajās diskusijās (13) un tās ir steidzami jāpārbauda;

Piesardzības princips

I. tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. panta 2. punktā ir noteikts, ka piesardzības princips ir viens no Savienības pamatprincipiem;

J. tā kā LESD 168. panta 1. punktā ir norādīts: “nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”;

Īpašas juridiskās prasības

K. tā kā Regulas (EEK) Nr. 315/93 2. panta 1. un 2. punkts paredz, ka pārtika, kas satur piesārņotāju tādā daudzumā, kas nav pieņemams no sabiedrības veselības viedokļa, un jo īpaši nav pieņemams toksikoloģiskā piesārņojuma līmenis, netiek laista tirgū un ka piesārņotāju līmeni saglabā iespējami zemu, ievērojot labu praksi visos pārtikas ražošanas posmos;

L. tā kā Regulā (ES) 2017/2158 ir noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem ir jāpiemēro mazinoši pasākumi un jāveic konkrētas darbības, lai samazinātu akrilamīda koncentrāciju konkrētos pārtikas produktos nolūkā nodrošināt, ka akrilamīda koncentrācija to produktos nepārsniedz “references līmeņus”, ko izmanto, lai ar paraugu ņemšanu un analīzi pārbaudītu mazinošo pasākumu efektivitāti;

M. tā kā references līmeņi, kas noteikti Regulā (ES) 2017/2158, tiek piemēroti no 2018. aprīļa un Komisijai tie ir jāpārskata ik pēc trijiem gadiem un pirmā pārskatīšana jāveic trīs gadu laikā no minētās regulas piemērošanas dienas, lai noteiktu zemākus līmeņus (14);

N. tā kā trūkst references līmeņu attiecībā uz vairākām produktu kategorijām, piemēram, dārzeņu čipsiem, kroketēm vai rīsu krekeriem, un attiecībā uz dažiem no tiem ir pierādīta augsta akrilamīda koncentrācija; tā kā Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/1888 (15) ir noteikts neizsmeļošs to pārtikas produktu saraksts, kuriem būtu regulāri jāveic monitorings akrilamīda klātbūtnes noteikšanai;

O. tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 315/93 2. panta 3. punktu sabiedrības veselības aizsardzības interesēs Komisija vajadzības gadījumā var noteikt konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamos daudzumus; tā kā akrilamīda maksimāli pieļaujamie līmeņi pārtikā vēl nav noteikti; tā kā Regulas (ES) 2017/2158 15. apsvērumā ir norādīts, ka papildus ietekmes mazināšanas pasākumiem būtu jāapsver iespēja noteikt maksimālos akrilamīda līmeņus konkrētos pārtikas produktos;

Komisijas regulas projekts

P. tā kā Komisijas regulas projektā ir atzīts, ka ir svarīgi, lai akrilamīda līmenis pārtikā būtu tik zems, cik saprātīgi iespējams;

Q. tā kā Komisijas regulas projektā ir ierosināts noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju tikai divām ļoti specifiskām pārtikas kategorijām, proti, kategorijai “Cepumi un sausiņi zīdaiņiem un maziem bērniem” (150 μg/kg, kas atbilst pašreizējam references līmenim) un “Bērnu pārtika, apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (izņemot cepumus un sausiņus)” (50 μg/kg, kas ir pat par 10 μg/kg vairāk nekā pašreizējais references līmenis 40 μg/kg);

R. tā kā dati par sastopamību, kurus Komisija ir ņēmusi par pamatu savā regulas projektā, attiecas uz laikposmu no 2015. līdz 2018. gadam; tā kā, ja ar Regulu (ES) 2017/2158 ir iecerēts ietekmēt akrilamīda koncentrācijas līmeņus pārtikā, var pamatoti sagaidīt, ka pārtikas ražotājiem līdz šim būtu bijis jāsasniedz vismaz tā references rādītāja vērtība, kas tika noteikta pirms trim gadiem;

Tirgus situācija un Komisijas regulas projekta novērtējums

S. tā kā 2018. gada rudenī desmit patērētāju organizāciju veiktajā pētījumā visā Eiropā (16) tika konstatēts, ka virkni produktu, kas neietilpst divās kategorijās, ko reglamentē Komisijas regulas projekts, piemēram, biskvītus un vafeles, bieži vien patērē bērni vecumā līdz trim gadiem; un daži no šiem produktiem acīmredzami tiek paredzēti bērniem (t. i., iepakojuma dizains ar animācijas filmu varoņiem, kas piesaista bērnus); tā kā līdzīgu situāciju var sagaidīt attiecībā uz tādiem produktiem kā sāļie cepumi (krekeri) vai brokastu pārslas;

T. tā kā ievērojami atšķiras references līmenis kategorijai “Cepumi un vafeles” (350 μg/kg) un references līmenis kategorijai “Cepumi un sausiņi zīdaiņiem un maziem bērniem” (150 μg/kg), bet vecāki netiek informēti par atšķirībām no maksimāli pieļaujamā akrilamīda satura noteikšanas viedokļa;

U. tā kā tika arī konstatēts, ka cepumu un vafeļu gadījumā trešā daļa pārbaudīto produktu atbilda references līmenim vai pārsniedza to un gandrīz divas trešdaļas no tādiem cepumiem un vafelēm, kurus identificē kā tādus, ko “bieži patērē bērni vecumā līdz trīs gadiem”, nebūtu izpildījušas kategorijai “Cepumi un sausiņi zīdaiņiem un maziem bērniem” noteiktā references rādītāja kritēriju;

V. tā kā neapstrīdami akrilamīda klātbūtni pārtikā var samazināt līdz minimumam, piemērojot piemērotus mazinošus pasākumus (17); tā kā visās pārtikas kategorijās ir pierādījies par iespējamu ražot produktus ar zemu akrilamīda saturu (18);

W. tā kā attiecībā uz Komisijas regulas projektu gan 2018. gadā veiktā patērētāju pētījuma (19) dati, gan dati par sastopamību, kas iegūti EFSA datubāzē par laika posmu no 2015. līdz 2018. gadam, rāda, ka ļoti liels vairākums ražotāju abās produktu kategorijās ir viegli sasniedzis koncentrāciju, kas ir zemāka par ierosinātajiem rādītājiem 150 μg/kg un 50 μg/kg; tā kā var pieņemt, ka gandrīz visiem produktiem pašlaik ir iespējams sasniegt šos koncentrācijas līmeņus; tā kā tādēļ ir jānosaka stingrāki līmeņi, lai stimulētu turpmāku samazināšanu;

X. tā kā maksimāli pieļaujamās koncentrācijas noteikšana skaidri atvieglo dalībvalstīm noteikumu izpildi attiecībā uz akrilamīdu; tā kā maksimāli pieļaujamā koncentrācija tomēr ir jānosaka saskaņā ar ALARA (“tik zemu, cik vien saprātīgi panākams”) principu, kas noteikts Regulas (EEK) Nr. 315/93 2. pantā;

Y. tā kā jāsecina, ka Komisijas regulas projektā ierosinātie koncentrācijas līmeņi jau ir viegli sasniegti vairumam tirgū esošo produktu, un ir pierādījies, ka zemāki koncentrācijas līmeņi ir sasniedzami bez lielām pūlēm;

Papildu apsvērumi

Z. tā kā vairāk pētījumu varētu palīdzēt izprast iemeslus, kāpēc akrilamīda līmenis pārtikas kategorijās ir ļoti dažāds, un noteikt stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt akrilamīda veidošanos;

AA. tā kā ļoti svarīgi ir veikt monitoringu par noteikumu efektivitāti attiecībā uz akrilamīdu; tā kā tas nozīmē, ka dalībvalstis veic efektīvas un pietiekami biežas kontroles un apkopo datus par akrilamīda sastopamību;

AB. tā kā sabiedrības informēšanas kampaņas var palīdzēt uzlabot patērētāju informētību par produktiem ar potenciāli augstāku akrilamīda saturu un informēt viņus par to, kā ierobežot akrilamīda iedarbību ēdiena gatavošanas laikā,

1. izsaka iebildumus pret Komisijas regulas projekta pieņemšanu;

2. uzskata, ka Komisijas regulas projekts neatbilst Regulas (EEK) Nr. 315/93 mērķim un saturam;

3. uzskata, ka, turpinot pieļaut augstu akrilamīda līmeni pārtikā, var tikt negatīvi ietekmēta Eiropas patērētāju veselība; tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi samazināt akrilamīda līmeni pārtikas produktos;

4. uzskata, ka ierosinātā akrilamīda maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikas kategorijā “Bērnu pārtika, apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (izņemot cepumus un sausiņus)” būtu jānosaka zemāk un katrā ziņā ne augstāk par pašreizējo references līmeni 40 μg/kg;

5. uzskata, ka pārtikas kategorijā “Cepumi un sausiņi zīdaiņiem un maziem bērniem” ierosinātā akrilamīda maksimāli pieļaujamā koncentrācija būtu skaidri jānosaka zemāk par pašreizējo references līmeni 150 μg/kg;

6. aicina Komisiju noteikt stingru maksimāli pieļaujamo koncentrāciju ne tikai divām produktu kategorijām, kas ierosinātas Komisijas regulas projektā, bet arī citām produktu kategorijām, un sevišķi steidzami — cepumiem un sausiņiem, kas neietilpst īpašajā kategorijā “Cepumi un sausiņi zīdaiņiem un maziem bērniem”;

7. ar nepacietību gaida references līmeņu pārskatīšanu līdz 2021. gada aprīlim to pazemināšanas nolūkā; uzstāj, ka references līmeņiem ir jāatspoguļo nepārtraukta akrilamīda klātbūtnes samazināšana pārtikā un jābūt vērstām uz labākajiem sniegumiem, lai stimulētu ražotāju papildu centienus;

8. atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada 7. novembra Ieteikumu (ES) 2019/1888 par akrilamīda klātbūtnes monitoringu konkrētos pārtikas produktos; uzstāj, ka ir ātri jānosaka references līmeņi (iespējams, ka tiem sekos maksimāli pieļaujamo līmeņu noteikšana) produktu kategorijām, kurās izrādās augsts akrilamīda līmenis;

9. aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pētījumus par akrilamīda veidošanos pārtikā, lai apzinātu stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt akrilamīda veidošanos; prasa Komisijai un dalībvalstīm veicināt pētījumus par akrilamīda un glicidamīda iespējamām endokrīnās sistēmas traucējumus izraisošām īpašībām;

10. aicina dalībvalstis palielināt pārtikas kontroles jaudu, lai veiktu monitoringu par noteikumu efektivitāti attiecībā uz akrilamīdu, un vākt, publicēt un nodot EFSA datus par akrilamīda sastopamību;

11. aicina Komisiju un dalībvalstis informēt sabiedrību par produktu kategorijām ar potenciāli augstāku akrilamīda saturu un par stratēģijām, kā ierobežot akrilamīda iedarbību ēdiena gatavošanas laikā;

12. prasa Komisijai atsaukt regulas projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu;

13. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

(1) OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

(2) OV L 304, 21.11.2017., 24. lpp.

(3) EFSA Journal 2015; 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(4) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(5) Skat. Erkekoğlu, P., Baydar, T., “Toxicity of acrylamide and evaluation of its exposure in baby foods” (Akrilamīda toksiskums un novērtējums par tā eksponētību bērnu pārtikā), Nutrition Research Reviews, 23. sējums, 2. laidiens, 2010. gada decembra izdevums, 323.-333. lpp., https://doi.org/10.1017/S0954422410000211

(6) ECHA Vielu informācijas kartīte Akrilamīds, https://echa.europa.eu/de/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. Skat. arī ECHA Kopsavilkums par klasificēšanu un marķēšanu, https://echa.europa.eu/de/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: kancerogēna 1B (tiek uzskatīta), mutagēna 1B (tiek uzskatīta), reproduktīvajai sistēmai toksiska viela 2 (pastāv aizdomas), ādu sensibilizējoša viela 1 un STOT (specifiska orgāna mērķa toksicitāte) (toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu — ietekmē nervu sistēmu ar atkārtotu iedarbību).

(7) Apvienotās FAO un PVO pārtikas piedevu ekspertu komitejas (JECFA) sešdesmit ceturtās sanāksmes (2005. gada 8.- 17. februārī) kopsavilkums un secinājumi, http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. Skat. arī Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., “Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept” (Akrilamīds. Pārskats par tā toksisko iedarbību, ņemot vērā koncepciju par veselības un slimības ontoģenētisko cēloni (DOHaD)), Food Chemistry, 2019. gada 15. jūnija izdevums; 283:422-430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/

(8) EFSA Journal 2015; 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(9) Kopīgas FAO un PVO konsultācijas ziņojums, “Health Implications of Acrylamide in Food” (Pārtikā esoša akrilamīda ietekme uz veselību), 2002. gada 25.-27. jūnijs, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1

(10) “IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans” (Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras monogrāfijas par kancerogēno risku attiecībā uz cilvēkiem novērtējumu), Some Industrial Chemicals, IARC, Liona, Francija, 1994, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. Skat. arī Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M., et al., “Experimental and pan-cancer genome analyses reveal widespread contribution of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans” (Eksperimentālas analīzes un genoma analīzes attiecībā uz vēzi atklāj to, ka akrilamīda eksponētība plašā mērā veicina cilvēkiem kanceroģenēzi), Genome Research, 2019; 29(4):521-531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf

(11) Report on Carcinogens, Acrylamide (Ziņojums par kancerogēnajām vielām, Akrilamīds), Veselības un sabiedrības pakalpojumu ministrijas Nacionālā toksikoloģijas programma, četrpadsmitais izdevums 2016, https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf

(12) Toxicological review of Acrylamide (Toksikoloģiskais pārskats par akrilamīdu) (CAS No. 79-06-1), 2010. gada marts, ASV Vides aizsardzības aģentūra, Vašingtona, https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF

(13) Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., “Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept” (Akrilamīds. Pārskats par tā toksisko iedarbību, ņemot vērā koncepciju par veselības un slimības ontoģenētisko cēloni (DOHaD)), Food Chemistry 283 (2019) 422-430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325, Kassotis, C.D., et al., “Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice” (Hidruliskajai triecei izmantojamo ķīmisko vielu noārdošā iedarbība uz endokrīno sistēmu un nelabvēlīgi veselības stāvokļa rezultāti peļu tēviņiem pēc prenatālas pakļaušanas iedarbībai), Endocrinology, 2015. gada decembra izdevums, 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671, Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., “Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats” (Akrilamīda ietekme uz dažiem hormoniem un endokrīnās sistēmas audiem žurku tēviņiem), Human & Experimental Toxicology 2012, 31(5):, 483-91, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267

(14) Regulas (ES) 2017/2158 5. pants un 11. apsvērums.

(15) Komisijas Ieteikums (ES) 2019/1888 (2019. gada 7. novembris) par akrilamīda klātbūtnes monitoringu konkrētos pārtikas produktos (OV L 290, 11.11.2019., 31. lpp.).

(16) https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17) Sk. Regulu (ES) 2017/2158.

(18) https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19) https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf