PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padomes Regulā (ES) 2020/672 (“SURE regula”) ir noteikts tiesiskais regulējums Savienības finansiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstīm, kurās ir vai kurām draud nopietni ekonomikas traucējumi, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums. Atbalsts saskaņā ar SURE galvenokārt paredzēts, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas un tādējādi samazināt bezdarbu un ienākumu zudumu, un kā papildu finansējums dažiem ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darba vietā.

Igaunija 2021. gada 4. februārī lūdza Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar SURE regulu. Saskaņā ar SURE regulas 6. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar Igaunijas iestādēm, lai pārbaudītu, vai pēkšņi un būtiski pieaug faktiskie un plānotie izdevumi, kas tieši saistīti ar īstermiņa darba tirgus shēmām un līdzīgiem pasākumiem, un veselības aizsardzības pasākumiem Covid-19 pandēmijas dēļ. Tas jo īpaši attiecas uz:

a) īstermiņa darba tirgus shēmu darbvietu saglabāšanai. Tās mērķis bija atbalstīt privātajā sektorā nodarbinātos, kuru darba samaksa/alga vai darba laika ilgums uz laiku tika samazināts ārkārtas situācijas būtiskās ietekmes dēļ, un nodrošināt darbiniekiem līdz 70 % no darbinieka vidējās mēneša darba samaksas vai mēnešalgas, nepārsniedzot 1000 EUR vienam darbiniekam mēnesī. Runa ir par pagaidu pasākumu ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada marta līdz maijam. Ņemot vērā ārkārtas situācijas pastāvīgo ietekmi uz nodarbinātību, darba pagaidu pārtraukšanas shēma tika pagarināta, lai to varētu piemērot arī 2020. gada jūnijā, un tās nosacījumi tika pielāgoti tā, lai valdības atbalsts darbiniekam tiktu samazināts līdz 50 % no darbinieka vidējās mēneša darba samaksas vai mēnešalgas un nepārsniegtu 800 EUR vienam darbiniekam. Valdības atbalstu darbiniekiem uzņēmumi varēja saņemt ar nosacījumu, ka tie maksās vismaz 150 EUR (bruto izteiksmē) par katru darbinieku mēnesī, lai katrs darbinieks saņemtu mēneša izpeļņu vismaz 584 EUR apmērā, kas atbilst minimālajai algai;

b) pabalstu ienākumu saglabāšanai vecākiem, kuriem ārkārtas situācijā nācās pārtraukt darbu, lai rūpētos par saviem bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām. Tas bija pagaidu pasākums ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 12. marta līdz 17. maijam. Pabalsts tika aprēķināts, pamatojoties uz 2019. gadā no attiecīgā vecāka darba samaksas vai algas samaksāto sociālo nodokli. Valdības atbalsts sedza 70 % no viena vecāka vidējās darba samaksas vai algas par dienu;

c) īstermiņa darba tirgus shēmu pašnodarbinātiem māksliniekiem, sporta treneriem un koru un deju grupu vadītājiem. Tā bija pagaidu shēma ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 1. marta līdz 31. maijam. Pašnodarbināti mākslinieki divus mēnešus saņēma atbalstu, kura apmērs atbilst minimālajai algai. Koru un tautas deju grupu vadītājiem un sporta treneriem tika sniegts valdības atbalsts 70 % apmērā no vidējās darba samaksas vai algas par laiku no 2019. gada oktobra līdz 2020. gada februārim, kas nepārsniedz 1000 EUR mēnesī vienam darbiniekam. Sporta treneri saņēma atbalstu 50 % apmērā no viņu parastās darba samaksas / algas, bet pārējos 50 % maksāja sporta organizācija;

d) veselības jomas pasākumu, kuru veido publiskie izdevumi par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un papildu vispārējiem materiāliem un palīgmateriāliem;

e) īstermiņa atbalsta shēmu slimnīcām, lai kompensētu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā Covid-19 nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās, un lai apmaksātu nostrādātās virsstundas ārstiem, medmāsām un citiem darbiniekiem. Tā sedza izmaksas par slimnīcu Covid-19 nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās vajadzīgajiem papildu darbiniekiem. Papildu darbinieki tika pieņemti darbā ar augstāku algu (koeficients 2,0), lai uzturētu darbinieku motivāciju ārkārtas situācijā;

f) kompensāciju darbiniekiem par pirmajām trim slimības atvaļinājuma dienām ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 13. marta līdz 17. maijam. Slimības atvaļinājumu un kopšanas atvaļinājumu biežāka izmantošana Covid-19 dēļ tika kompensēta Igaunijas Veselības apdrošināšanas fonda apdrošinātajām personām par pirmajām trim slimības dienām (kuras parasti apmaksā darba ņēmējs).

Igaunija sniedza Komisijai attiecīgo informāciju.

Ņemot vērā pieejamos pierādījumus, Komisija ierosina Padomei pieņemt īstenošanas lēmumu par finansiālas palīdzības piešķiršanu Igaunijai saskaņā ar SURE regulu, lai atbalstītu iepriekš minētos pasākumus.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis priekšlikums pilnībā atbilst Padomes Regulai (ES) 2020/672, saskaņā ar kuru priekšlikums ir iesniegts.

Šis priekšlikums papildina citu Savienības tiesību instrumentu, ar ko sniedz atbalstu dalībvalstīm ārkārtas situācijās, proti, Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF) (“Regula (EK) Nr. 2012/2002”). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/461, ar ko groza minēto instrumentu, lai paplašinātu tā tvērumu, iekļaujot tajā nozīmīgas ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā un nosakot konkrētas darbības, par kurām var saņemt finansējumu, tika pieņemta 2020. gada 30. martā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Priekšlikums ir daļa no to pasākumu klāsta, kuri izstrādāti, reaģējot uz pašreizējo Covid-19 pandēmiju, piemēram, Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu, un tas papildina citus instrumentus, kas atbalsta nodarbinātību, piemēram, Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) / programmu InvestEU. Izmantojot aizņēmumus un aizdevumus šajā konkrētajā Covid-19 uzliesmojuma gadījumā, lai atbalstītu dalībvalstis, šis priekšlikums kalpo par otro aizsardzības līniju, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas un līdzīgus pasākumus, palīdzot aizsargāt darbvietas un līdz ar to darbiniekus un pašnodarbinātās personas pret bezdarba risku.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE