1.Ievads

Ieguldījumi cilvēkos, īpaši jauniešos, ir galvenā prioritāte Eiropā. Eiropas Komisija 2016. gada decembrī nāca klajā ar iniciatīvu “Ieguldījums Eiropas jaunatnē”, kurā tika uzsvērts, cik svarīgi ir pavērt jaunas iespējas jauniešiem. Galvenais vēstījums: izglītības kvalitātei ir izšķirīga loma attiecībā uz jauniešu perspektīvām un dzīves iespējām. Iniciatīvas pamatā ir Jaunā prasmju programma Eiropai . Izglītībai arī ir svarīga loma Eiropas sociālo tiesību pīlārā . Šis paziņojums ir daļa no tādu iniciatīvu kopuma, kuras paredzētas skolām, augstākajai izglītībai un absolventu apzināšanai. Paziņojumā ņemti vērā Eiropadomes 2016. gada decembra secinājumi . Tas atbalsta ANO ilgtspējīgas attīstības 4. mērķi par izglītību .

Kvalitatīva izglītība visiem palīdzēs Eiropai sasniegt tās ekonomikas un sociālos mērķus. Laba izglītība veicina iekļaujošas un izturētspējīgas sabiedrības veidošanos. Tā ir sākumpunkts veiksmīgai profesionālajai karjerai un labākā aizsardzība pret bezdarbu un nabadzību. Tā veicina personisko izaugsmi un veido pamatu aktīvam pilsoniskumam. Laba izglītība ir dzinulis pētniecībai un izstrādei, inovācijai un konkurētspējai. Tomēr, lai sabiedrība varētu izbaudīt šos labumus, kvalitatīvai izglītībai jākļūst par realitāti visiem.

Skolām ir izšķiroša nozīme mūžizglītībā, tādēļ jāveic darbības skolu izglītības kvalitātes un snieguma uzlabošanai. Patlaban situācija Eiropā rāda, ka apmierinātībai nav pamata. Eiropas Savienībā pastāv liela skolu un izglītības sistēmu dažādība. Tajā pašā laikā gandrīz visas dalībvalstis saskaras ar vairākām būtiskām problēmām.

·Skolu izglītības līmenī pastāv trūkumi saistībā ar kompetenču attīstīšanu. Saskaņā ar jaunākajiem ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) apsekojuma rezultātiem vienam no pieciem skolēniem ir nopietnas grūtības attīstīt pietiekamas prasmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs. Rezultātā šie jaunieši visdrīzāk saskarsies ar nozīmīgiem šķēršļiem visas dzīves garumā saistībā ar sociālo iekļaušanu un nodarbināmību. Vienlaikus Eiropā salīdzinoši maza ir tādu skolēnu daļa, kuri sasniedz ļoti labus rezultātus: progresīvās Āzijas valstis apsteidz pat tās ES dalībvalstis, kurā ir vislabākie rādītāji . Daudziem jauniešiem trūkst atbilstīgu digitālo prasmju. Cita svarīga problēma ir oficiāla kvalifikācijas apliecinājuma neesamība: kaut gan daudzas dalībvalstis ir panākušas ievērojamu progresu, samazinot izglītību priekšlaicīgi pametušo skaitu līdz stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajam pamatmērķim, kas ir 10 %, to jauniešu skaits, kuri pāragri pamet mācības skolā, aizvien ir pārāk liels.

·Skolas izglītība ne vienmēr pilnā mērā veicina vienlīdzību un sociālo taisnīgumu. PISA pētījumā gūtie dati atklāj, ka dzimumu nevienlīdzība matemātikā un zinātnēs mazinās, tomēr ar dzimumu saistīti stereotipi joprojām rada atšķirības saistībā ar iesaistīšanos zinātnes un IKT jomā un tam jāpievērš lielāka uzmanība. Turklāt dati liecina, ka panākumi izglītībā ir lielā mērā atkarīgi no skolēna sociāli ekonomiskās vides. Vidēji vairāk nekā vienai trešdaļai no visiem jauniešiem ES, kuri ir no nelabvēlīgas vides, ir zemi rezultāti mācībās. Šis rādītājs ir četras reizes lielāks nekā rādītājs par līdzbiedriem no labvēlīgākas vides. Problēmas ir arī skolēniem no imigrantu un romu tautības ģimenēm. Šīs atšķirības vairo sociālo nevienlīdzību, nevis to mazina. Piekļuve kvalitatīvai izglītībai un apmācībai ir svarīga, lai sabiedrība kļūtu izturētspējīgāka un vienlīdzīgāka. Piemēri par Igauniju un Somiju rāda, ka skolu izglītības sistēmas var vienlaikus nodrošināt gan labus rezultātus, gan vienlīdzību.

·Tehnoloģiju un digitālo pārmaiņu tempam ir ievērojama ietekme uz mūsu ekonomiku un sabiedrību, un skolām jāspēj labāk reaģēt uz šo jauno realitāti. Daudzi šodienas skolēni vēlāk veiks līdz tam nebijušu darbu. Jau tagad 90 % no visām esošajām darbavietām ir nepieciešams vismaz minimāls digitālo prasmju līmenis. Vairs nepietiek nodrošināt jauniešus ar noteiktu prasmju vai zināšanu kopumu — viņos jāattīsta izturētspēja un spēja pielāgoties pārmaiņām. “Pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu” ir atzīts, ka, sabiedrībai, kļūstot arvien mobilākai un digitālākai, ir nepieciešami jauni mācīšanās veidi. “Pārdomu dokumentā par Eiropas sociālo dimensiju” uzsvērts, ka izglītības sistēmās nepieciešama modernizācija, lai veicinātu radošumu un kritisko domāšanu, kā arī uzņēmēja domāšanu.

Šo problēmu risināšanai ir vajadzīgas reformas. Tas ir dalībvalstu uzdevums, jo valstis atbild par izglītības sistēmas izstrādāšanu, un risinājumi būs dažādi atkarībā no valsts, reģiona un vietējām īpatnībām. Saskaņā ar subsidiaritātes principu ES var būt lietderīga loma, sniedzot atbalstu dalībvalstīm to centienos īstenot reformas. Sadarbība ES līmenī atbalsta dalībvalstis, nodrošinot datu analīzi, pierādījumu apmaiņu un labas prakses noteikšanu un piedāvājot iespējas apmainīties ar pieredzi un savstarpēju mācīšanos. Šāda brīvprātīga sadarbība piedāvā dalībvalstīm pievienoto vērtību uz informāciju balstītu lēmumu pieņemšanai.

Pastāv trīs jomas, kurās jāveic darbības un kurās Eiropas līmeņa atbalsts var palīdzēt risināt minētās problēmas:

1.labāku un iekļaujošāku skolu attīstīšana;

2.atbalsts skolotājiem un skolu vadībai, lai panāktu izcilu mācīšanu un mācīšanos; kā arī

3.skolu izglītības sistēmu pārvaldība: kā skolām kļūt efektīvākām, taisnīgākām un iedarbīgākām.

Katrai no šīm jomām šajā paziņojumā ir noteiktas darbības, ko ES veic, lai palīdzētu dalībvalstīm risināt attiecīgās problēmas. Eiropas pusgads ir galvenais reformu virzītājspēks, proti, izmantojot konkrētai valstij adresētus ar izglītību saistītus ieteikumus. ES var palīdzēt tām dalībvalstīm, kuras vēlas saņemt atbalstu reformu īstenošanai. Turklāt ES piedāvā dalībvalstīm finanšu un tehnisku atbalstu, īpaši izmantojot programmu Erasmus+, Eiropas strukturālos un investīciju fondus un Strukturālo reformu atbalsta dienesta pakalpojumus.

Dažādība ir Eiropas skolu izglītības sistēmu raksturīga iezīme, un nav viena visiem derīga risinājuma. Tajā pašā laikā dalībvalstis ir kopīgi ieinteresētas uzlabot izglītības rezultātus. Lai kvalitatīva izglītība visiem kļūtu par realitāti, pilnībā jāizmanto visi valsts un ES līmenī pieejamie instrumenti. Komisija ir gatava strādāt ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

2. Labāku un iekļaujošāku skolu attīstīšana