Kapitāla tirgu savienības (KTS) galvenais mērķis ir uzlabot mazu un lielu uzņēmumu piekļuvi tirgus finansējuma avotiem. Tas palīdzētu tiem augt un dažādot savu finansējumu, kas ir īpaši svarīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri ir pārāk atkarīgi no banku finansējuma. Ierobežojot uzņēmumu finansējuma iespējas, uz tirgu balstīta finansējuma trūkums ietekmē reālo ekonomiku, jo tā rezultātā tiek zaudēti ieguldījumi un pazeminās ekonomiskās izaugsmes, darbvietu radīšanas un inovācijas līmenis. ES kapitāla tirgi joprojām ir nepietiekami attīstīti salīdzinājumā ar citām lielākajām jurisdikcijām, un ES fondu biržas dažkārt saskaras ar grūtībām piesaistīt jaunus uzņēmumus iekļaušanai biržas sarakstos — to apliecina arī vairāki ES uzņēmumi, kuri dod priekšroku iekļaušanai trešo valstu biržu sarakstos.

Uzņēmumu, jo īpaši MVU, piekļuve publiskajiem tirgiem kopš pirmā, 2015. gada, KTS rīcības plāna ir kļuvusi vienkāršāka un lētāka. Tomēr ieinteresētās personas joprojām apgalvo, ka ir jāapsver turpmākas reglamentējošas darbības, jo īpaši, lai racionalizētu iekļaušanas biržas sarakstā procesu un panāktu samērīgāku regulatīvo režīmu, jo īpaši attiecībā uz mazākiem uzņēmumiem.

Šī iniciatīva seko pēc tam, kad Komisija ir apņēmusies vienkāršot noteikumus par iekļaušanu biržas sarakstā, kā izklāstīts 2020. gada KTS rīcības plāna 2. darbībā. Tās mērķis ir dažādu lielumu uzņēmumiem atvieglot un padarīt samērīgākas prasības, kas piemērojamas gan brīdī, kad uzņēmums tiek iekļauts biržas sarakstā, gan pēc tam. Ierosināto atvieglojumu mērķis ir saglabāt pietiekamā līmenī vienlaikus gan pārredzamību, gan ieguldītāju aizsardzību un tirgus integritāti. Turklāt iniciatīvas mērķis ir risināt valstu tiesību aktu sadrumstalotības problēmu, kas ierobežo uzņēmumu rīcības brīvību attiecībā uz divu kategoriju akciju emitēšanu.

Šajā ietekmes novērtējumā ir apzinātas un novērtētas divas problēmas: 1) dažu ES uzņēmumu dibinātāji pēc iekļaušanas biržas sarakstā nevar saglabāt vēlamo kontroles līmeni, jo dažās dalībvalstīs pastāv ierobežojumi attiecībā uz balsstiesībām (vairākbalsu akcijām); 2) pašlaik pastāv nevajadzīgs regulatīvais slogs tiem uzņēmumiem, kas vēlas tikt iekļauti vai jau ir iekļauti biržas sarakstā.

Ietekmes novērtējumā galvenā uzmanība pievērsta konkrētu regulatīvo šķēršļu apzināšanai un novēršanai katrā biržas sarakstā iekļaušanas procesa posmā. Tajā aplūkoti šķēršļi posmā pirms sākotnējā publiskā piedāvājuma, kuri izriet no sabiedrību tiesībām, jo īpaši tāpēc, ka dažās dalībvalstīs nav iespējama iekļaušana biržas sarakstā, izmantojot vairākbalsu akciju struktūru. Vēl tajā uzmanība pievērsta no Prospektu regulas izrietošiem šķēršļiem SPP posmā, jo īpaši augstajām prospekta sagatavošanas izmaksām. Visbeidzot, tas pievēršas šķēršļiem, kas rodas posmā pēc SPP un kas izriet no Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulas (MAR), jo īpaši izmaksām, ko rada juridiskā nenoteiktība attiecībā uz emitentu pienākumu publiskot iekšējo informāciju.

Ietekmes novērtējumā ir konstatēta nepieciešamība rīkoties ES līmenī. Dalībvalstīm ir tikai ierobežotas iespējas risināt konstatētās problēmas, veicot izmaiņas valsts līmenī, vai nu tāpēc, ka finanšu tiesību akti, ko piemēro emitentiem un tirdzniecības vietām, lielā mērā ir saskaņoti ES līmenī, vai arī tāpēc, ka ir maz ticams, ka dalībvalstis pašas ieviesīs reformas (t. i., sabiedrību tiesībās). Paredzams, ka ietekmes novērtējumā izklāstīto ES tiesību aktu regulatīvo grozījumu rezultātā, samazinoties konstatētajiem šķēršļiem un izmaksām, pieteikšanās iekļaušanai biržas sarakstā un palikšana biržas sarakstā ES publiskajos tirgos uzņēmumiem kļūs pievilcīgāka. Tikai ierosinātās darbības vien gan nespēs risināt visas problēmas, ar kurām pašlaik saskaras ES publiskie tirgi. Tomēr tām būtu jāveicina uzņēmumu labāka piekļuve publiskajiem tirgiem un ES kapitāla tirgu turpmāka attīstība kopumā.

Iespējamie risinājumi

Par katru biržas sarakstā iekļaušanas procesa posmu ietekmes novērtējumā ir izklāstīti divi alternatīvi politikas risinājumi, kas apzināti, analizējot pieejamos empīriskos pierādījumus un ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus. Šī pierādījumu bāze, ko izmantoja, lai novērtētu un salīdzinātu politikas risinājumus, ietver informāciju, kas saņemta no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI), divām ekspertu grupām, pasūtīta pētījuma par primāro un sekundāro ES kapitāla tirgu darbību, pētījumu dokumentiem un apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp izmantojot mērķorientētus darbseminārus.

Attiecībā uz posmu pirms SPP 1. politikas risinājums atbalsta vairākbalsu akciju struktūru minimālu saskaņošanu visā ES, piemērojot vispārējus principus, savukārt 2. politikas risinājums papildina šos vispārīgos principus ar sīki izstrādātu aizsardzības pasākumu kopumu mazākuma ieguldītājiem. Attiecībā uz SPP posmu 1. politikas risinājums ierosina: 1) kotēšanas dokumentu (tostarp prospekta) pārbaudes pienākuma nodošanu biržām, satura vienkāršojumus pieļaujot tikai īpašos gadījumos (t. i., ja vērtspapīrus kotē biržā MVU izaugsmes tirgos un sekundāru emisiju gadījumā). 2. politikas risinājums paredz jebkuros apstākļos īsāku prospektu (vai apstiprinājuma dokumentu) un racionālāku pārbaudes procesu, ko veic valstu kompetentās iestādes. Attiecībā uz posmu pēc SPP 1. politikas risinājuma mērķis ir precizēt informācijas atklāšanas pienākumu saskaņā ar MAR, arī pārskatot nosacījumus šādas informācijas atklāšanas atlikšanai, un padarīt sankciju režīmu samērīgāku MVU, savukārt 2. politikas risinājumā ir ierosināts ierobežot MAR paredzēto iekšējās informācijas atklāšanu, paredzot to atklāt vienīgi slēgta iepriekš noteikta saraksta notikumu gadījumā.

Risinājumu salīdzinājums un vēlamo risinājumu ietekme

Ietekmes novērtējumā ir analizēti risinājumi attiecībā uz trim mērķiem, proti, vai to sasniegšana: i) samazina regulatīvās un atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, kuri vēlas tikt iekļauti vai kuri jau ir iekļauti biržas sarakstā, ii) nodrošina pietiekamu ieguldītāju aizsardzības un tirgus integritātes līmeni un iii) sniedz emitentiem lielākus stimulus tikt iekļautiem biržas sarakstā. Tādējādi vēlamajam risinājumam (attiecībā uz katru biržas sarakstā iekļaušanas procesa posmu) vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīvam un iedarbīgam, lai novērstu konstatēto šķērsli, vienlaikus nodrošinot pietiekami augstu ieguldītāju aizsardzības un tirgus integritātes līmeni. Nosakot un novērtējot iespējamos risinājumus, ir ņemts vērā pasākumu samērīgums attiecībā pret mazākiem uzņēmumiem.

Posmā pirms SPP saskaņā ar vēlamo risinājumu tiek ierosināts veikt minimālo saskaņošanu attiecībā uz vairākbalsu akciju režīmu. Attiecībā uz SPP posmu analīze atklāja, ka īsāku prospektu ieviešana apvienojumā ar racionalizētu VKI veiktu pārbaudi, kā ierosināts 2. risinājumā, būtu vispiemērotākais veids, kā novērst konstatētos regulatīvos šķēršļus. Visbeidzot, izraudzītais vēlamais politikas risinājums posmā pēc SPP ir precizēt informācijas atklāšanas pienākumu saskaņā ar MAR un panākt samērīgāku sankciju režīmu MVU, kā izklāstīts 1. risinājumā.

Kopumā ierosinātie pasākumi padarītu pievilcīgāku uzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā un palikšanu tajā. Uzņēmumu dibinātāji un ģimenei piederoši uzņēmumi varētu lūgt uzņēmuma iekļaušanu biržas sarakstā jebkurā dalībvalstī, vienlaikus saglabājot lielāku kontroli pār savu uzņēmumu ar vairākbalsu akciju palīdzību. Turklāt iespēja sagatavot īsākus un lētākus prospektus SPP procesa laikā padarītu prasību izpildi iekļaušanai biržas sarakstā mazāk sarežģītu un lētāku, savukārt efektīvākas pārbaudes un apstiprināšanas procedūras rezultātā tiks paātrināts kotēšanas process. Precizējums par iekšējās informācijas atklāšanu (un atklāšanas atlikšanu) atvieglos informācijas atklāšanu (un samazinās tās izmaksas) pareizajā brīdī. Turklāt mazāki emitenti gūtu labumu arī no samērīgāka sankciju režīma ieviešanas.

Kvalitatīvais un kvantitatīvais novērtējums liecina, ka ir iespējams veikt saskaņā ar vēlamajiem risinājumiem noteiktos pasākumus, vienlaikus saglabājot pietiekami augstu tirgus integritātes, ieguldītāju aizsardzības un proporcionalitātes līmeni mazākiem biržā kotētiem uzņēmumiem.

Paredzams, ka iniciatīva emitentiem, tostarp MVU, radīs ikgadēju izmaksu ietaupījumu aptuveni 167 miljonu EUR apmērā. Sagaidāms, ka VKI spēs samazināt savas izmaksas, jo vienkāršākas un skaidrākas prasības ļaus efektīvāk veikt uzraudzības darbības. Arī ieguldītāji gūtu labumu no paredzētajām regulējuma izmaiņām, jo korporatīvā informācija (kas pieejama biržas sarakstā iekļaušanas brīdī un pēc tam) kļūs īsāka, savlaicīgāk pieejama un vieglāk pārlūkojama. Runājot par plašākām sekām, iniciatīva var pozitīvi, lai arī tikai nedaudz, ietekmēt arī ES darba tirgu un ilgtspējīgas attīstības mērķus, vienlaikus nodrošinot labāk integrētus, dziļākus un likvīdākus ES kapitāla tirgus.