Lai paaugstinātu vispārējo datu kvalitāti un uzlabotu lietotāju pieredzi, tika izstrādāts un ieviests jauns, inovatīvs IT risinājums. Turklāt kopš 2017. gada decembra Pārredzamības reģistrā tiek automātiski sniegta tāda informācija par Komisijas ekspertu grupām , kurās reģistrētās personas ir iekļautas, un šī informācija ir izgūta no Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistra .

2017. gada decembrī darbību sāka jaunais tiešsaistes Deleģēto aktu starpiestāžu reģistrs . Tas ir Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes kopējs rīks, kas nodrošina piekļuvi visam deleģēto aktu aprites ciklam no to plānošanas, ko veic Eiropas Komisija, līdz publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. Tādējādi tas padara pārredzamāku deleģēto aktu sagatavošanu, pieņemšanu un pārbaudi, un tas ir vienots kontaktpunkts šādos aktos ieinteresētajām personām.

REFIT ietvaros Eiropas Komisija īpaši pievēršas tām jomām, kurās, pēc uzņēmumu un citu ieinteresēto personu domām, pastāv pārmērīgas izmaksas un slogs. Šim nolūkam Eiropas Komisija ir izveidojusi tiešsaistes portālu, kurā ikviens var sniegt ieteikumus un saņemt padomus no augsta līmeņa ekspertu grupas, t. i., REFIT platformas. Kopš izveidošanas REFIT platforma ir pieņēmusi 58 atzinumus, pamatojoties uz vairāk nekā 280 publiskiem ieteikumiem par to, kā ES tiesību aktus padarīt efektīvākus un lietderīgākus.

No sākotnējiem pieteikumiem lielāko daļu saņēma Konkurences ģenerāldirektorāts (9,9 % salīdzinājumā ar 7,2 % 2016. gadā), savukārt Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts saņēma otru lielāko pieteikumu skaitu, tam nedaudz samazinoties no 8,0 % 2016. gadā līdz 7,9 % 2017. gadā. Trešais lielākais rādītājs sākotnējo dokumentu pieteikumu skaita ziņā bija Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorātam, pieteikumu skaitam palielinoties no 5,6 % līdz 7,5 % 2017. gadā.

2017. gadā sākotnējo pieteikumu skaits palielinājās gandrīz par 3 % (6255 salīdzinājumā ar 6077 pieteikumiem 2016. gadā). To sākotnējo atbilžu skaits, kas sniegtas, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001, samazinājās aptuveni par 6 % (no 7137 atbildēm 2016. gadā līdz 6704 atbildēm 2017. gadā) .

Komisijas dokumentu reģistrā 2017. gadā tika iekļauti 18 825 jauni dokumenti (skatīt pielikuma 1. tabulu), kuri ietilpst C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC vai SWD kategorijā . Eiropas Komisija 2017. gadā nesagatavoja un nesaņēma nevienu slepenu dokumentu , kas atbilstu kādai no šīm dokumentu kategorijām.

Atkārtotos pieprasījumus izskata Ģenerālsekretariāts, lai nodrošinātu sākotnējo pieteikumu posmā sniegtās atbildes neatkarīgu administratīvo pārskatīšanu. Šim mērķim Ģenerālsekretariātā ir paredzētas desmit pilnslodzes ekvivalenta amata vietas, tostarp lietu izskatītāji un administratīvie darbinieki. Papildus pienākumam veikt sākotnējo atbilžu pārskatīšanu tie nodrošina horizontālas norādes, apmācību un konsultācijas visiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanu. Tie arī pārvalda Komisijas mēroga IT sistēmu, kas paredzēta sākotnējo un atkārtoto pieprasījumu par piekļuvi dokumentiem apstrādei. Pastāvīgi pieaugošais jauno pieteikumu skaits par piekļuvi dokumentiem kopš Regulas (EK) Nr. 1049/2001 stāšanās spēkā un nepieciešamība uzlabot pārredzamību šajā jomā radīja vajadzību piešķirt pietiekamus cilvēku un IT resursus Eiropas Komisijai, lai nodrošinātu pieprasījumu par piekļuvi dokumentiem efektīvu apstrādi un sniegtu pilsoņiem vislabākās iespējas.

Lai gan pieteikumu iesniedzēji var lūgt piekļuvi vienam dokumentam, tie biežāk pieprasa piekļuvi vairākiem dokumentiem vai pat veselām lietām saistībā ar konkrētu jautājumu vai procedūru. Statistika parāda, cik nozīmīgas ir tiesības piekļūt dokumentiem Eiropas Komisijas vispārējās pārredzamības politikas ietvaros. Pilna vai daļēja piekļuve pieprasītajiem dokumentiem tika nodrošināta 82 % no 6255 gadījumiem sākotnējo pieteikumu posmā, un 46,9 % no 299 pārskatītajiem gadījumiem atkārtotu pieteikumu posmā tika sniegta plašāka vai pat pilna piekļuve.

Šis ziņojums ir sagatavots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktu. Šeit ir sniegts pārskats par to, kā Eiropas Komisija 2017. gadā piemēroja noteikumus attiecībā uz piekļuvi dokumentiem. Ziņojums ir pamatots ar statistikas datiem, kas apkopoti pielikumā . Statistika atspoguļo 2017. gadā saņemto pieteikumu skaitu un uz tiem sniegtās atbildes. Tā neatspoguļo to dokumentu skaitu, kuri tika pieprasīti vai kuriem tika piešķirta (daļēja) piekļuve; šis skaits ir daudz lielāks.

Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts (6,3 %), Ģenerālsekretariāts (5,8 %) un Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (5,3 %) bija vienīgie no atlikušajiem ĢD, kas saņēma (katrs) vairāk nekā 5 % no visiem sākotnējiem pieteikumiem. Pārējie Eiropas Komisijas departamenti saņēma (katrs) ne vairāk kā 4 % no visiem sākotnējiem pieteikumiem.

Attiecībā uz atkārtotajiem pieteikumiem, kurus saņēma Ģenerālsekretariāts, — lielākā daļa bija saistīti ar Konkurences ģenerāldirektorāta sākotnējām atbildēm (20,1 % 2017. gadā salīdzinājumā ar 15,9 % 2016. gadā). Nākamais bija Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts (8,0 % salīdzinājumā ar 5,86 % 2016. gadā). Trešais lielākais rādītājs bija Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorātam un Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ģenerāldirektorātam — abiem 6,0 % no sākotnējām atbildēm (salīdzinājumā ar attiecīgi 10,2 % un 2,7 % 2016. gadā).

Trīs Eiropas Komisijas departamentu (Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta, Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāta un Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta) sākotnējās atbildes bija iemesls tam, ka katrs no tiem saņēma vairāk nekā 5 % no visiem atkārtotajiem pieteikumiem. Pārējo Eiropas Komisijas departamentu sniegto sākotnējo atbilžu daudzums izraisīja mazāk nekā 5 % (katram) no atkārtotās pārskatīšanas pieteikumiem.

3.3. Pieteikumu iesniedzēju sociālais un profesionālais profils (pielikuma 8. tabula)

Lielākā daļa sākotnējo pieteikumu 2017. gadā joprojām tika saņemta no pilsoņiem. Tie veidoja 37,4 % no visiem pieteikumiem (salīdzinājumā ar 38,3 % 2016. gadā). Otro vietu ieņēma akadēmiskās iestādes un ideju laboratorijas (21,6 % 2017. gadā salīdzinājumā ar 16,0 % 2016. gadā). Trešā aktīvākā kategorija bija uzņēmumi un juristi, kas attiecīgi veido 13,6 % un 13,2 % no sākotnējiem pieteikumiem (salīdzinājumā ar attiecīgi 9,7 % un 13,5 % 2016. gadā).

Ceturto vietu ieņēma pilsoniskā sabiedrība (NVO) (7,5 % salīdzinājumā ar 11,9 % 2016. gadā), tad žurnālisti (5,7 % salīdzinājumā ar 5,9 % 2016. gadā) un Eiropas Parlamenta deputāti (1,0 % 2017. gadā salīdzinājumā ar 4,8 % 2016. gadā).

Lielākā daļa atkārtoto pieteikumu 2017. gadā tika saņemti no juristiem. Tie veidoja gandrīz 37 % no visiem pieteikumiem (36,8 % salīdzinājumā ar 26,4 % 2016. gadā). Otrā aktīvākā pieteikumu iesniedzēju kategorija bija pilsoņi, kas iesniedza 24,4 % no visiem pieteikumiem (salīdzinājumā ar 30,2 % 2016. gadā).

Nākamā bija pilsoniskā sabiedrība (NVO), no kuras pārstāvjiem saņemti 12,7 % pieteikumu (2016. gadā — 24,8 %). Akadēmiskās iestādes un ideju laboratorijas ieņēma ceturto vietu ar 8,4 % (2016. gadā — 4,4 %), žurnālisti bija piektā aktīvākā kategorija ar 7,7 % pieteikumu (2016. gadā — 8,1 %) un uzņēmumi — sestā aktīvākā kategorija ar 6,7 % (2016. gadā — 3,1 %).

3.4. Pieteikumu iesniedzēju ģeogrāfiskā izcelsme (pielikuma 9. tabula)

Attiecībā uz sākotnējo pieteikumu ģeogrāfisko sadalījumu — lielākā to daļa joprojām tika saņemti no pieteikumu iesniedzējiem, kuri pastāvīgi dzīvo vai atrodas Beļģijā (25,7 % salīdzinājumā ar 27,2 % 2016. gadā), Apvienotajā Karalistē (ievērojams pieaugums no 10,0 % 2016. gadā līdz 15,2 % 2017. gadā) un Vācijā (11,9 % salīdzinājumā ar 12,6 % 2016. gadā). Nākamās bija Nīderlande, Francija, Itālija un Spānija — no katras saņemti vairāk nekā 5 % no visiem pieteikumiem. Pieteikumi no pārējās 21 dalībvalsts veidoja ne vairāk kā 3 % katrai dalībvalstij.

Tiesības piekļūt dokumentiem joprojām izmantoja arī pieteikumu iesniedzēji, kuri pastāvīgi dzīvo vai kuru juridiskā adrese ir trešās valstīs; to sākotnējie pieteikumi veidoja 5,62 % no visiem sākotnējiem pieteikumiem (2016. gadā — 4,1 %).

Attiecībā uz atkārtoto pieteikumu ģeogrāfisko sadalījumu — ievērojami lielākā daļa tika saņemta no pieteikumu iesniedzējiem Beļģijā (29,4 % salīdzinājumā ar 33,2 % 2016. gadā) un Vācijā (14,4 % salīdzinājumā ar 13,2 % 2016. gadā). Apvienotā Karaliste (8,7 %), Spānija (8,4%), Itālija (6,4 %) un Francija (6,0%) bija vienīgās no pārējām dalībvalstīm, kuras pārsniedza 5 % no pieteikumu skaita.

Pieteikumi no pārējās 21 dalībvalsts veidoja ne vairāk kā 3 % katrai valstij. Visbeidzot, pieteikumi no pieteikumu iesniedzējiem, kuri pastāvīgi dzīvo vai kuru juridiskā adrese ir trešās valstīs, veidoja 4,7 % no visiem pieteikumiem (salīdzinājumā ar 3,7 % 2016. gadā).

4. Izņēmumu piemērošana piekļuves tiesībām

4. 1. Sniegtās piekļuves veidi

2017. gadā sākotnējo pieteikumu posmā pilna vai daļēja piekļuve dokumentiem tika piešķirta vairāk nekā 82 % gadījumu (82,0 % salīdzinājumā ar 81,3 % 2016. gadā). Pilna piekļuve joprojām tika piešķirta gandrīz 62 % gadījumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (60,9 %) šis apjoms mazliet palielinājās.

Daļējas piekļuves pozitīvo atbilžu procentuālā daļa saglabājās stabila (20,2 % 2017. gadā salīdzinājumā ar 20,4 % 2016. gadā). Pilnīgi noraidīto pieteikumu procentuālā daļa nedaudz samazinājās (17,98%) salīdzinājumā ar 2016. gadu (18,7 %) — skatīt pielikuma 4. tabulu.