Eiropas Parlamenta Rezolūcija

ar komentāriem lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram 2003. finanšu gada ietvaros

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Revīzijas Palātas ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras sagatavoto 2003. gada finanšu pārskatu kopā ar aģentūras sniegtajām atbildēm [1],

ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6864/2005 – C6-0076/2005),

ņemot vērā EK Līgumu, īpaši tā 276. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [2], īpaši tās 185. pantu, un Padomes 2003. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1646/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru, īpaši tās 8. pantu [3],

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [4], un īpaši 94. pantu,

ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komisijas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A6-0074/2005),

A. tā kā Eiropas Revīzijas palāta (ERP) savā iepriekš minētajā ziņojumā ir konstatējusi, ka Aģentūras finanšu pārskats nesniedz patiesu un pareizu atspoguļojumu par aģentūras faktisko ekonomisko un finansiālo situāciju,

B. tā kā ERP ir paudusi zināmas bažas par ārējām organizācijām (gan valstu, gan starptautiskām) uzticētajiem fondiem, taču tā arī ir konstatējusi Aģentūras gada pārskatā ietverto notikušo darījumu likumību un pareizību,

C. tā kā ERP ir zināmas bažas par dažu apliecinošo dokumentu derīgumu,

D. tā kā ERP ir zināmas bažas par iepirkuma procedūru,

E. tā kā 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlaments, pamatojoties uz ERP ziņojumu, ir apstiprinājis 2002. gada budžeta izpildi [5] aģentūras direktoram un, cita starpā, savā rezolūcijā:

- aicināja aģentūru nekavējoties veikt pozitīvus pasākumus saistībā ar ERP un Parlamenta ieteikumiem par uzticama vispārēja grāmatvedības instrumenta ieviešanu visos aģentūras centros, atsakoties no elektronisko uzskaites tabulu izmantošanas vispārējā uzskaitē,

- sagaida, ka aģentūra pienācīgi atbildēs ERP aicinājumam skaidrot to fondu statusu, kas ir piešķirti specializētajām iestādēm aizdevumu programmu finansēšanai īpašās jomās, un ieviesīs atbilstošus risinājumus, lai šie fondi tiktu iegrāmatoti aģentūras finanšu paziņojumos,

- aicināja Komisijas Ieksējās revīzijas dienestu izpētīt šo jautājumu, lai identificētu iespējamās sistēmiskās kļūdas, kā arī lai izstrādātu nepieciešamās rekomendācijas šādu problēmu risināšanai,

1. atzīmē sekojošus skaitļus Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. gada un 2002. gada pārskatos:

Ieņēmumu un izdevumu pārskats 2003. un 2002. finanšu gadam

[6]

NB: Any discrepancies in totals are due to the effects of rounding.

Source: This table summarises the data from the revenue and expenditure account included in the final financial statements of the Agency for the financial year 2003.

(in EUR 1000) |

| 2003 | 2002 |

Revenue

Commission grants | 275280 | 462804 |

Financial revenue | 3955 | 5978 |

Miscellaneous revenue | 1517 | 495 |

Counterpart funds | 379 | 497 |

Contributions from third parties | 28034 | 500 |

Total revenue (a) | 309164 | 470274 |

Expenditure

Staff — Title I of the budget

Payments | 17027 | 17771 |

Appropriations carried over | 306 | 206 |

Administration — Title II of the budget

Payments | 5261 | 6211 |

Appropriations carried over | 1215 | 2037 |

Operating activities — Title III of the budget

Payments | 69565 | 138512 |

Appropriations carried over | 265352 | 293106 |

Total expenditure (b) | 358725 | 457844 |

Outturn for the financial year (a – b) [6] | – 49560 | 12430 |

Balance carried over from the previous financial year | – 112908 | – 73127 |

Payments on the Commission's behalf | – 5231 | – 25407 |

Payments to be made on the Commission's behalf | – 515 | 0 |

Cancellations of appropriations carried over from previous financial years | 30649 | 5463 |

N –1 appropriations carried over which lapse (Titles I and II) | 146 | 135 |

Complement: 2001 appropriations carried over | 0 | – 32423 |

Financial revenue to be repaid | – 3955 | 0 |

Counterpart fund adjustments | 400 | 0 |

Exchange rate differences | 23 | 22 |

Balance for the financial year | – 140951 | – 112908 |

2. atzīmē to, ka 2003. gadā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras izmantoja EUR 1,9 miljardus, no kuriem 81 % tika tērēts līgumiem, bet 67,5 % palīdzības programmās četros darbības centros (Belgradā, Podgoricā, Pristinā un Skopjē), un to, ka Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras kopējais 2003. gada budžets bija EUR 358,6 miljoni, no kuriem lielākā daļa bija paredzēta palīdzības programmām, un no EUR 327,8 miljoniem jaunā EK kredīta, ko 2003. gadā saņēma Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra, EUR 62,3 miljoni bija paredzēti Kosovai, EUR 200 miljoni Serbijai, EUR 12 miljoni Melnakalnei un EUR 33,5 miljoni Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai;

Budžeta izpilde

3. atzīmē ERP novērojumus par aģentūras valdes apstiprinātā budžeta izpildi, kurā netiek ņemts vērā diferencētās apropriācijas princips, tādējādi finanšu gada grāmatvedības rezultātam nav nekāda sakara ar ekonomisko realitāti, un 2003. gada 31. decembrī ir uzkrājies iztrūkums EUR 140,95 miljonu apmērā, kas ir lielā mērā mākslīgi veidojies;

4. atzīmē, ka aģentūras atbildē ir norādes par pasākumiem, ko tā veic, lai skaidrotu tās darbības finansiālo atspoguļojumu 2004. gada konsolidētajā ieņēmumu un izdevumu pārskatā, tādējādi sagaidot, ka problēma tiks atrisināta līdz 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanai;

5. aicina Komisiju un Palātu pastiprināt sadarbību ar Rekonstrukcijas aģentūru šajā jomā, lai garantētu tās budžeta izpildes efektivitāti;

6. atzīmē atkārtotus ERP novērojumus par aģentūras grāmatvedības sistēmas neatbilstību, īpaši vispārējo pārskatu veidošanu, pamatojoties uz vienreizējiem ierakstiem;

Finanšu pārskati

7. pozitīvi novērtē aģentūras atbildi, kura apliecina, ka tai ir izdevies pilnībā pārvarēt visas nepilnības, uz kurām norādījusi Revīzijas Palāta, un ka šobrīd aģentūra izmanto divkāršā ieraksta vispārējās grāmatvedības sistēmu kopā ar budžeta instrumentu SI2;

8. aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai visas aģentūras, cik vien iespējams drīz, varētu uzsākt jaunās grāmatvedības sistēmas izmantošanu, ko Komisija ieviesa 2005. gada 1. janvārī;

9. izsaka pārsteigumu par to, ka ERP joprojām nav saņēmusi skaidrojumu par līdzekļiem, kas tikuši novirzīti specializētajām iestādēm aizdevumu programmu finansēšanai specifiskās jomās, un aicina aģentūru nekavēties ar atbilstošiem risinājumiem, lai šie līdzekļi tiktu pienācīgi atspoguļoti aģentūras finanšu pārskatos;

10. ir sapratis no aģentūras sniegtajiem paskaidrojumiem, ka tikai neliels šo līdzekļu pārpalikums joprojām ir pieejams un tie gandrīz pilnībā tikuši iztērēti 2004. gada beigās; aicina Rekonstrukcijas aģentūras direktoru visdrīzākajā laikā sniegt kompetentajai komitejai izsmeļošu ziņojumu par šādu aizdevumu programmu īstenošanu un efektivitāti;

11. atzīmē, ka aģentūra vienlaikus ir pastiprinājusi savu grāmatvedības personālu un tehnisko bāzi un izsaka cerību, ka 2004. gada laikā veiktie uzlabojumi izslēgs nepieciešamību Palātai atkārtot negatīvas piezīmes par šo tēmu;

12. ar atzinību novērtē to, ka vidējais laiks, kas nepieciešams Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai veicot maksājumus, 2003. gadā bija 9. dienas;

13. atzīmē īpašos apstākļus, kādos aģentūra darbojas, un izsaka savu atzinību par aģentūras panākumiem, tai pildot savu uzdevumu; aicina Komisiju sniegt visu nepieciešamo atbalstu ERA, lai nodrošinātu tās pilnīgu piemērošanos procedūrām un prasībām, ko tai uzliek jaunais stāvoklis Komisijas sastāvā (pēc paplašināšanās);

14. atzīmē, ka kopš 2003. gada veiktas lielas pārmaiņas konkursu vadības sistēmā ar nolūku garantēt pārredzamību katrā konkursā;

15. atzinīgi novērtē šajā kontekstā aģentūras direktora tūlītējo rīcību, kad tika atklāti noteikumu pārkāpumi vienā no lielākajiem infrastruktūras līgumiem, ieskaitot automātisku atbildīgās personas atstādināšanu un attiecīgās lietas nodošanu OLAF; aicina gan direktoru, gan Komisiju, kā arī ERP turpināt šīs tūlītējās rīcības procedūru un pastiprināt vajadzīgo riska analīzi, īpaši attiecībā uz nozarēm ar augstu riska faktoru;

16. atzīmē to, ka OLAF ir neapstrīdami pierādījumi tam, ka veiksmīgs uzņēmums ir saņēmis atbalstu no aģentūras darbinieka, kas ir atbrīvots, par saistību ar šo infrastruktūras nolīgumu, sagatavojot šī pieprasījuma dokumentus [7]; uzsver to, ka saskaņā ar pastāvošajiem likumiem par konkursu izsludināšanu pat pretendenta mēģinājums iegūt konfidenciālu informāciju par konkursa procedūru prasa viņa izslēgšanu no procedūras;

17. izsaka neizpratni, kāpēc saskaņā ar Komisijas iesniegto informāciju ( 2004. gada 3. decembra"Jautājumi, uz kuriem komisāriem Michel un Ferrero-Waldner jāsniedz rakstiskas atbildes") OLAF galējo ziņojumu par šo gadījumu nevarēja iesniegt aģentūras valdes locekļiem; sagaida, ka šī situācija tiks atrisināta, lai aģentūras augstākie augstākā lēmumu pieņēmēju instancei būtu pilnīgs notikumu pārskats;

18. mudina Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoru nākotnē vienmēr piemērot Finanšu regulas 103. pantu un pārtraukt to kontraktu saistības, kuru piešķiršanas procedūrā ir atklātas nopietnas kļūdas, noteikumu pārkāpumi vai krāpšana;

19. aicina Rekonstrukcijas aģentūras direktoru, atbildīgo komisāru, ERP un OLAF direktoru informēt Eiropas Parlamentu par šādām darbībām un konstatējumiem;

20. atzīmē Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta ziņojumu par ERA aktivitātēm saskaņā ar prasību, ko Eiropas Paprlaments bija iekļāvis aģentūras 2002. gada budžeta izpildes apstiprinājumā;

Galveno darījumu likumība un pareizība

21. atzīmē ERP aicinājumu samazināt kredītrīkotāju skaitu (56 darbinieki 2003. gada beigās) un apsveic aģentūras pūliņus, kuru rezultātā šis skaits līdz 2004. gada februārim bija sarucis līdz 20 kredītrikotājiem ar tieši vai pastiprināti deleģētām pilnvarām, kas savukārt veicina pienācīgu finanšu plānu īstenošanu, turklāt nodrošinot efektīvu vietējā līmenī plānoto pasākumu izpildī;

22. apsveic faktu, ka aģentūras direktors piedalās uzklausīšanā sakarā ar 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, jo tas ļāva noskaidrot daudzus ar aģentūras direktora pilnvaru izpildi saistītus jautājumus; sagaida, ka aģentūra veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu pilnīgi pareizu finanšu vadību;

23. atzīst faktu, ka Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktora klātbūtne Budžeta kontroles komitejā, un pēdējā gadījumā Ārlietu komitejā, palīdz noskaidrot dažus jautājumus un sniedz paskaidrojumus par noteiktām situācijām, kas īpaši interesē Parlamentu, jo īpaši jautājumos par uzdevumu sadalījumu starp Komisijas "nelielajām" pārstāvniecībām Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras darbības centros;

Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām

24. atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus paraugus vismaz nākotnes "regulatīvajām" aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pamatīgi jāapspriež iestāžu līmenī; arī uzsver, ka pirms tam, kad Komisija formulēs pamatnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, iestāžu nolīgumā jānosaka kopējās pamatnostādnes; tam jānotiek pirms saskaņotas sistēmas izveidošanas aģentūrām;

25. atzīmē Komisijas nostāju [8] attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai iestāžu līmenī nopietni izskatīt pašreizējo aģentūru struktūru; tāpēc aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu un par turpmāko vispārējo iestāžu nolīgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar finanšu plānu [9] vai paralēli tam;

26. aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par atsevišķu aģentūru novērtējumiem, lai

a) nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem,

b) novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā,

c) novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem;

27. sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama līdz 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās Finanšu regulas ieviešanas un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā;

28. aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras ir būtiskas to darbībai, lomai, uzdevumiem un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras uzrādīt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komitejām;

29. aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos, lai cita starpā optimizētu tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim jābūt orientētam uz

a) saziņas uzlabošanu starp Komisiju un aģentūrām,

b) sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, kā arī standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai,

c) komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī komunikāciju stratēģijas izstrādāšanai šo rezultātu izplatīšanai;

30. uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu;

31. sagaida, ka Komisija iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras;

Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām

32. cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā revidenta veiktajām revīzijām, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas 2343/2002 72. panta 5. punktu;

33. aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus, un pārējo darbinieku nodarbināšanas nosacījumus civildienestā (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana, citi atvieglojumi u.c.);

34. atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu procentuālā attiecība aģentūru kopējā personālsastāvā nav līdzsvarota; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti amatos ar augstu pakāpi, turpretī sievietes pārsvarā ieņem zemas pakāpes amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju;

35. pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem [10], tiek ieviesti to personāla politikā;

36. sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem ERP novērojumiem, pilnībā ievēros Finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kuras to vēl nav izdarījušas, izpildīt Finanšu regulas prasības uzskaites jautājumos un vēl vairāk nostiprināt savas iekšējās vadības un kontroles procedūras;

37. mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopīgi saskarsmes punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību atbilstīgos gadījumos noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā;

38. aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt kontroles pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām;

39. atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kas noteikts Finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo Finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest saistībā ar pārskatīšanu; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem noteikumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības, kā paredzēts Finanšu regulā;

40. atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kuri attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka organizēšana stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli;

41. aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu ticamības deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un pareizību, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

42. aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus visai sabiedrībai, papildu šo rezultātu iesniegšanai iestādēm, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem adresātiem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta atbildīgās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras;

Vispārīgi jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas Palātu un aģentūrām

43. atbalsta Revīzijas Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju attiecībā uz konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas struktūrvienību darba skaidrību un pārredzamību, veidojot noderīgu pamatu salīdzināšanai atbilstīgos gadījumos, lai palīdzētu aģentūrām izveidot saskaņotu darbības sistēmu, ko ir prasījis Parlaments;

44. aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai uzlabotu procedūru un tehniskos līdzekļus, kas vajadzīgi visu budžeta un finanšu jautājumu pareizas vadīšanas uzlabošanai ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta izpildes apstiprināšanai no paša procesa sākuma; sagaida, ka to regulāri informēs par panākumiem un labākās pieredzes ieviešanu;

45. aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Revīzijas Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina ERP un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā atjaunot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no brīža, kad pirmo reizi tiek apspriests ERP sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanai par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās.

[1] OV C 41, 17.2.2005., 35. lpp.

[2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

[3] OV L 245, 29.9.2003., 16. lpp.

[4] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

[5] OV L 330, 4.11.2004., 1. lpp.

[6] Calculated according to the principles laid down in Article 15 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1150/2000 (OJ L 130, 31.5.2000, p. 1).

[7] OLAF darbības ziņojums, par gadu, kas beidzas 2004. gada jūnijā (lietas izskatīšana, 34. lpp.).

[8] Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam "Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā", (KOM(2004) 0101, 38. lpp.).

[9] Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.).

[10] OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.

--------------------------------------------------