LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.4.2004 
COM(2004) 341 gal īgā redakcija 
2004/0117 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMS 
par mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas, un ties ību uz atbildi aizsardz ību saistībā ar  
Eiropas audiovizu ālās un inform ācijas pakalpojumu nozares konkur ētspēju 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. I EVADS  
Padome 1998. gada 24. septembr ī pieņēma Ieteikumu par Eiropas audiovizu ālās un 
informācijas pakalpojumu nozares konkur ētspējas attīstību, veicinot valsts 
programmas, kuru m ērķis ir panākt pielīdzināmu un efekt īvu mazgad īgu personu un 
cilvēka cieņas aizsardz ības līmeni (98/560/EK)1 („Ieteikums”). Ieteikums ir pirmais 
juridiskais dokuments ES l īmenī par audiovizu ālo un inform ācijas pakalpojumu 
saturu, kas aptver visa veida inform ācijas pieg ādi no apraides l īdz internetam. 
Ieteikuma III noda ļas 4. punkt ā Komisija ir aicin āta divus gadus p ēc ieteikuma 
pieņemšanas iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei nov ērtējuma ziņojumu par t ā 
piemērošanu dal ībvalstīs. 
Pirmoreiz ieteikuma īstenošanu nov ērtēja 2000. gad ā un 2001. gad ā publicēja pirmo 
ziņojumu: Nov ērtējuma ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Padomes 
1998. gada 24. septembra Ieteikuma piem ērošanu attiec ībā uz mazgad īgu personu un 
cilvēka cieņas aizsardz ību2. Ziņojumā norādīja, ka ieteikuma īstenošana kopum ā ir 
diezgan apmierinoša. Padome 2001. gada 21. j ūnija sanāksmē („Kultūra”) pieņēma 
secinājumus par nov ērtējuma ziņojumu, un Parlaments 2002. gada 11. apr īlī pieņēma 
rezolūciju par zi ņojumu3, kurā tas aicin āja Komisiju savlaic īgi sastādīt turpmāko 
ziņojumu, vēlams, līdz 2002. gada 31. decembrim. 
Eiropas Komisija 2003. gada 12. decembr ī pieņēma jaunu nov ērtējuma ziņojumu 
attiecībā uz Padomes 1998. gada septembra ieteikumu par mazgad īgu personu un 
cilvēka cieņas aizsardz ību audiovizu ālo un inform ācijas pakalpojumu nozar ē. 
Ziņojumā ir analizēti pasākumi, kas dal ībvalstīs un ES l īmenī pieņemti kopš 2000. 
gada. 
Lai spētu risināt tehnolo ģiju attīstības radītās problēmas, Komisija īsteno otro 
novērtējuma ziņojumu, ierosinot šo papildu ieteikumu. 
2. S ATURS  
Ieteikumā aicina dal ībvalstis, ražot ājus un ieinteres ētās puses, k ā arī Komisiju, veikt 
pasākumus, lai palielin ātu mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas aizsardz ību apraides 
un interneta nozar ēs. Nelikum īgs, kaitīgs un nev ēlams saturs un r īcība internet ā 
turpina rad īt bažas likumdev ējiem, ražot ājiem un vec ākiem. Rad īsies jauni 
izaicinājumu gan kvantitat īvā (vairāk „nelikum īga” satura), gan kvalitat īvā nozīmē 
(jaunas platformas, jauni ražojumi). Ņemot vērā datoru arvien pieaugošo 
informācijas apstr ādes jaudu un uzglab āšanas sp ēju, kā arī to, ka platjoslu 
tehnoloģijas ļauj ar 3G mobilajiem telefoniem izplat īt tādu saturu, k ā, piemēram, 
video, nepieciešam ība pēc drošas vides ir noz īmīgāka kā jebkad iepriekš. 
                                                 
1 OV L 270, 7.10.1998., 48. lpp. 
2 KOM (2001) 106 gal īgais, 27.2.2001. 
3 C5-0191/2001-2001/2087(COS). 
 
LV 3   LV 3. I ETEIKUMA DARB ĪBAS JOMA  
Ieteikums ir v ērsts uz audiovizu ālo un inform ācijas pakalpojumu saturu, kas aptver 
visus inform ācijas pieg ādes veidus no apraides l īdz internetam. 
4. K ĀDĒĻ EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMS , NEVIS KOMISIJAS 
IETEIKUMS ? 
Ņemot vērā to, ka dal ībvalstu ties ību aktu saska ņošana ir izsl ēgta no rūpniecības un 
kultūras politikas, Kopienai ir saistoši izmantot nesaistošus dokumentus, piem ēram, 
ieteikumus, lai izpild ītu Līgumā paredzētos uzdevumus un pien ākumus. 
Ar EK dibin āšanas līgumu Komisijai ir pieš ķirtas pilnvaras pie ņemt ieteikumus: 249. 
pants paredz, ka „lai veiktu savu uzdevumu, k ā arī saskaņā ar šā Līguma 
nosacījumiem, … Komisija … sniedz ieteikumus". L īguma 211. pant ā noteikts, ka 
„lai nodrošin ātu pareizu kop ējā tirgus darb ību un att īstību, Komisija … izstr ādā 
ieteikumus vai sniedz atzinumus par šaj ā Līgumā ietvertiem jaut ājumiem, ja L īgums 
to skaidri paredz vai ja Ko misija uzskata to par vajadz īgu”. 
Tomēr Komisija uzskata, ka šaj ā jautājumā priekšroka j ādod Eiropas Parlamenta un 
Padomes, nevis Komisijas ieteikumam. 
Attiecīgajā ieteikum ā aplūko Eiropas audiovizu ālo un inform ācijas pakalpojumu 
nozares konkur ētspējas attīstību, veicinot valsts programmas, kuru m ērķis ir panākt 
pielīdzināmu un efekt īvu mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas aizsardz ības līmeni. 
Šo mērķi var labāk sasniegt, ja šo ieteikumu apspriež un pie ņem Padome. Turkl āt 
Eiropas Parlaments 2002. gada 11. apr īļa rezolūcijā4 par pirmo nov ērtēšanas 
ziņojumu attiec ībā uz ieteikumu piln ībā atbalstīja nepieciešam ību aizsarg āt 
mazgadīgās personas un cilv ēka cieņu. Tādēļ, šķiet, ir lietder īgi ieteikuma 
apspriešan ā un pieņemšanā pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu. Iesaistoties Eiropas 
Parlamentam, tiks uzs āktas plašākas sabiedr ības diskusijas un ieteikumam b ūs lielāka 
ietekme. Visbeidzot, Kopienas noteikto m ērķi var labāk īstenot, pie ņemot Eiropas 
Parlamenta un Padomes ieteikumu, nevis Komisijas ieteikumu. 
                                                 
4 C5-0191/2001-2001/2087(COS). 
 
LV 4   LV 5. I ETEIKUMA JURIDISKAIS PAMATS  
Eiropas audiovizu ālajai un inform ācijas nozarei ir liels potenci āls izveidot darba 
vietas un dot ieguld ījumu ekonomiskaj ā izaugsm ē. Šo nozares darb ību 
konkurētspējas apstākļus nepieciešams uzlabot, jo īpaši attiec ībā uz tehnolo ģiju 
attīstības labāku izmantošanu, piem ēram, pārveidošanu ciparu form ātā. Tādēļ 
ierosinātais ieteikuma juridiskais pama ts ir Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 
157. pants, kas nosaka, ka Kopienai un dal ībvalstīm jānodrošina vajadz īgie apstākļi 
Kopienas r ūpniecības konkur ētspējai, rīkojoties ar m ērķi, cita starp ā, veicināt 
jauninājumu, pētniecības un tehnolo ģijas attīstības politikas rad ītā nozares potenci āla 
labāku izmantojumu. 
Līguma 157. pants jau bija ju ridiskais pamats Padome s 1998. gada 24. septembra 
Ieteikumam par Eiropas audiovizu ālās un inform ācijas pakalpojumu nozares 
konkurētspējas attīstību, veicinot nacion ālās programmas, kuru m ērķis ir pan ākt 
pielīdzināmu un efekt īvu mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas aizsardz ības līmeni5, 
ko papildina šis ieteikums un Padomes 2000. gada 20. decembra L ēmums par 
Eiropas audiovizu ālo darbu izstr ādes, izplat īšanas un populariz ēšanas veicin āšanas 
programmas īstenošanu (MEDIA Plus – izstr āde, izplatīšana un populariz ēšana 2001. 
– 2005. gads)6. 
                                                 
5 OV L 270, 7.10.1998., 48. lpp. 
6 OV L 13, 17.1.2001., 35. lpp. 
 
LV 5   LV 004/0117 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMS 
par mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas, un ties ību uz atbildi aizsardz ību attiecībā uz  
Eiropas audiovizu ālās un inform ācijas pakalpojumu nozares konkur ētspēju 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UNEIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 157. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,7 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu,8 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,9 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā paredzēto procedūru, 
(1) Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikums par Eiropas audiovizu ālās un 
informācijas pakalpojumu nozares konkur ētspējas attīstību, veicinot nacion ālās 
programmas, kuru m ērķis ir panākt pielīdzināmu un efekt īvu mazgad īgu personu un 
cilvēka cieņas aizsardz ības līmeni10, ir pirmais juridiskais dokuments Kopienas l īmenī 
par audiovizu ālo un inform ācijas pakalpojumu saturu, kas aptver visu veidu 
informācijas pieg ādi no apraides l īdz internetam. 
(2) Eiropas Parlaments un Padome ar L ēmumu Nr. 276/1999/EK11 pieņēma Kopienas 
daudzgadu r īcības plānu par interneta droš āku lietošanu, apkarojo t prettiesiska un 
kaitīga satura izplat īšanu glob ālajos tīklos („Droš āka interneta r īcības plāns”). 
(3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumu Nr. 1151/2003/EK12 pagarināja Drošāka 
interneta r īcības plāna darbību uz diviem gadiem un groz īja tā darbības jomu, lai 
ietvertu pas ākumus inform ācijas apmai ņai un koordin ēšanai ar attiec īgajiem 
dalībniekiem valsts l īmenī, kā arī īpašus noteikumus kandid ātvalstīm. 
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. j ūnija Direkt īvā 2000/31/EK par 
dažiem inform ācijas sabiedr ības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši 
                                                 
7 OV C […], […], […]. lpp.  
8 OV C […], […], […]. lpp.  
9 OV C […], […], […]. lpp.  
10 OV L 270, 7.10.1998., 48. lpp. 
11 OV L 33, 6.2.1999., 1. lpp. L ēmumā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.(OV L 
284, 31.10.2003., 1. lpp.) 
12 OV L 162, 1.7.2003., 1. lpp. 
 
LV 6   LV elektronisko tirdzniec ību iekšējā tirgū13, ir preciz ēti daži tiesiskie j ēdzieni un saska ņoti 
konkrēti aspekti, lai iekš ējā tirgus principus piln ībā varētu izmantot inform ācijas 
sabiedrības pakalpojumu nozar ē. Vairāki Direktīvas 2000/31/EK noteikumi attiecas ar ī 
uz mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas aizsardz ību, jo īpaši 16. panta 1. punkta e) 
apakšpunkts, saska ņā ar kuru dal ībvalstīm un Komisijai j āveicina rīcības kodeksu 
izstrādāšana attiec ībā uz mazgad īgu personu un cilv ēka cieņas aizsardz ību. 
(5) Inform ācijas līdzekļu mainīgā vide, kas rodas, pateicoties jaun ām tehnolo ģijām un 
informācijas līdzekļu jauninājumiem, rada vajadz ību bērniem un ar ī vecākiem mācīt , 
kā efektīvi izmantot inform ācijas līdzekļus. 
(6) Sabiedriskaj ā apspried ē par Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 30. j ūnija 
Direktīvu 97/36/EK, ar ko gr oza Padomes Direkt īvu 89/552/EEK par dažu t ādu 
televīzijas raid ījumu veidošanas un apraides noteikumu koordin ēšanu, kas ietverti 
dalībvalstu normat īvajos un administrat īvajos aktos14, tika ierosin āts inform ācijas 
līdzekļu izmantošanas prasmi iek ļaut Ieteikum ā 98/560/EK izskat ītajos jautājumos. 
(7) Komisija veicina to (paš)p ārvaldes iest āžu sadarb ību un pieredzes un labas prakses 
apmaiņu, kuras nodarbojas ar audiovizu ālā satura nov ērtēšanu un klasifik āciju, lai 
skatītāji, bet jo īpaši vecāki un skolot āji, varētu novērtēt pārraižu saturu. 
(8) Kā ierosināts sabiedrisk ās apspriedes laik ā par Direkt īvu 97/36/EK, b ūtu lietder īgi 
tiesības uz atbildi piem ērot visiem elektronisk ās informācijas līdzekļiem. 
(9) Padomes 1995. gada 5. oktobra Rezol ūcijā par sievietes un v īrieša tēla atveidi 
reklāmās un plašsazi ņas līdzekļos15 aicina dal ībvalstis un Komisiju veikt atbilstošus 
pasākumus, lai veicin ātu prasmju daudzveid īgu un reālu atveidi un sekm ētu sieviešu 
un vīriešu iesp ējas sabiedr ībā. 
(10) Iesniedzot priekšlikumu Padomes direkt īvai, ar ko īsteno vienl īdzīgas attieksmes 
principu pret v īriešiem un sieviet ēm attiecībā uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem 
un to pieg ādi16, Komisija nor ādīja, ka dzimumu atveide inform ācijas līdzekļos un 
reklāmā rada noz īmīgus jautājumus par v īriešu un sieviešu cie ņas aizsardz ību, bet 
secināja, ka neb ūtu lietderīgi risināt šos jautājumus šaj ā priekšlikum ā. 
(11) Tādēļ ir lietder īgi saskaņot cilvēka cieņas un vārda brīvības aizsardz ības principu, 
dalībvalstīm pieņemot visp ārēju plašsazi ņas līdzekļu pieeju, kuras m ērķis jo īpaši ir 
veicināt nozarē izvairīties no un c īnīties pret jebk āda veida diskrimin āciju visos 
plašsaziņas līdzekļos dzimuma, rases vai etnisk ās izcelsmes, reli ģijas vai p ārliecības, 
invaliditātes, vecuma vai seksu ālās orientācijas dēļ. 
(12) Ar šo ieteikumu papildina Ieteikumu 98/560/EK, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību, 
                                                 
13 OV L 178, 17.1.2000., 1. lpp. 
14 OV L 202, 30. 7. 1997., 60. lpp. 
15 OV C 296, 10.11.1995., 15. – 16. lpp. 
16 KOM(2003) 657. 
 
LV 7   LV I. IESAKA vis ām dalībvalstīm radīt uzticības gaisotni, kas veicin ās audiovizu ālo un 
informācijas pakalpojumu nozares att īstību: 
(1) ņemot vērā pasākumu ieviešanu valsts ties ību aktos vai praks ē, lai nodrošin ātu 
tiesības uz atbildi visos plašsazi ņas līdzekļos, neierobežojot iesp ēju pielāgot veidu, 
kādā to veic, ņemot vērā katra plašsazi ņas līdzekļa veida īpatnības 
(2) lai veicin ātu tehnolo ģiju attīstības uzsākšanu un papildus un saska ņā ar esošajiem 
tiesiskajiem un citiem pas ākumiem attiec ībā uz raidpakalpojumiem un cieši 
sadarbojoties ar attiec īgajām pusēm, sekmējot: 
– rīcību, lai mazgad īgās personas atbild īgi izmantotu tiešsaistes audiovizu ālos un 
informācijas pakalpojumus, jo īpaši uzlabojot vec āku, pedagogu un skolot āju 
informētības līmeni par jauno pakalpojumu iesp ējām un līdzekļiem, kā tos 
varētu padarīt drošus mazgad īgām person ām, jo īpaši, izmantojot plašsazi ņas 
līdzekļus vai to izgl ītības programmas, 
– rīcību, lai vajadz ības gadījumā atvieglotu mazgad īgajām person ām paredz ēta 
kvalitatīva satura un pakalpojumu identifik āciju un pieeju tiem, tostarp 
nodrošinot piek ļuves līdzekļus izglītības iestādēs un sabiedrisk ās vietās, 
(3) veicinot to, lai nozar ē visos plašsazi ņas līdzekļos izvair ītos no diskrimin ācijas 
dzimuma, rases vai etnisk ās izcelsmes, reli ģijas vai pārliecības, invalidit ātes, vecuma 
vai seksuālās orientācijas dēļ, un cīnīties pret š ādu diskrimin āciju. 
II. IESAKA attiec īgajām nozarēm un pusēm: 
(1) izstr ādāt pozitīvus pasākumus mazgad īgu personu vajadz ībām, tostarp iniciat īvas, 
kas veicin ātu plašāku pieeju audiovizu ālajiem un inform ācijas pakalpojumiem, 
izvairoties no iesp ējami kaitīga satura, k ā arī saskaņošanu „no apakšas uz augšu”, 
sadarbojoties pašp ārvaldes un kop ējas pārvaldes iest ādēm dalībvalstīs, un izmantojot 
labākās prakses apmai ņu par tādiem jaut ājumiem, k ā kopēju, aprakstošu simbolu 
sistēma, kas pal īdzētu skatītājiem novērtēt pārraides saturu 
(2) izstr ādāt efektīvus pasākumus, lai visos plašsazi ņas līdzekļos izvair ītos no 
diskrimin ācijas dzimuma, rases vai etnisk ās izcelsmes, reli ģijas vai p ārliecības, 
invaliditātes, vecuma vai seksu ālās orientācijas dēļ, un cīnītos pret š ādu 
diskrimin āciju un veicin ātu prasmju daudzveid īgu un reālu atveidi un sieviešu un 
vīriešu iesp ējas sabiedr ībā. 
Briselē, […] 
Eiropas Parlamenta v ārdā –– Padomes v ārdā –– 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 8   LV PIELIKUMS  
INDIKAT ĪVAS VADL ĪNIJAS VALSTS L ĪMEŅA PASĀKUMU ĪSTENOŠANAI VALSTS 
TIESĪBU AKTOS VAI PRAKS Ē, LAI VISOS PLAŠSAZI ŅAS LĪDZEKĻOS 
NODROŠIN ĀTU TIESĪBAS UZ ATBILDI 
Mērķis: pasākumu īstenošana dal ībvalstu ties ību aktos vai praks ē, lai visos plašsazi ņas 
līdzekļos nodrošin ātu tiesības uz atbildi, neierobežojot iesp ēju pielāgot to izmantošanu katra 
plašsaziņas līdzekļa veida īpatnībām. 
– Neskarot citus dal ībvalstu pie ņemtos noteikumus, atbilstoši civilties ībām, 
administrat īvajām tiesībām vai krimin āltiesībām ikvienai fiziskai vai juridiskai 
personai neatkar īgi no valsts pieder ības, kuras likum īgajām interes ēm, jo īpaši – 
reputācijai un labai slavai, ir kait ējis kāds publikācijā vai pārraidē izteikts faktu 
apgalvojums , ir jābūt tiesībām uz atbildi vai l īdzvērtīgiem tiesisk ās aizsardz ības 
līdzekļiem. Dalībvalstīm jānodrošina, ka ties ību uz atbildi vai l īdzvērtīgu tiesisk ās 
aizsardzības līdzekļu izmantošanu netrauc ē nesamērīgu noteikumu un nosac ījumu 
piemērošana. Atbilde j āsniedz pie ņemamā termiņā pēc pamatotas pras ības 
iesniegšanas un laik ā un vaidā, kas atbilst publik ācijai vai p ārraidei, uz kuru pras ība 
attiecas. 
– Tiesībām uz atbildi vai l īdzvērtīgiem tiesisk ās aizsardz ības līdzekļiem jābūt attiecībā 
uz visiem plašsazi ņas līdzekļiem, kas ir dal ībvalsts jurisdikcij ā. 
– Dalībvalstīm jāpieņem pasākumi, kas nepieciešami, lai noteiktu ties ības uz atbildi vai 
līdzvērtīgus tiesisk ās aizsardz ības līdzekļus, un jānosaka kārtība to izmantošanai. 
Tām jo īpaši jānodrošina pietiekams laikposms un t ādas proced ūras, lai ties ības vai 
līdzvērtīgus tiesisk ās aizsardz ības līdzekļus atbilstoši var izmantot cit ā dalībvalstī 
dzīvojošas vai re ģistrētas fiziskas vai juridiskas personas. 
– Pieteikums izmantot ties ības uz atbildi vai l īdzvērtīgus tiesisk ās aizsardz ības 
līdzekļus jānoraida, ja pras ītājam nav likum īgas intereses š ādas atbildes publik ācijā 
vai ja atbilde b ūtu sodāma rīcība vai pārkāptu vispārējās pieklājības normas. 
– Jāsagatavo noteikumi proced ūrai, kas paredz, ka domstarp ības par ties ību uz atbildi 
vai līdzvērtīgu tiesisko l īdzekļu izmantošanu var ētu izskatīt tiesā.