Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Austrijas pieteikums EGF/2010/007 AT/Steiermark un Niederösterreich ) /* COM/2011/0340 galīgā redakcija */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošana ar elastības mehānisma starpniecību, ar nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgās kategorijās nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. Noteikumi par EGF ieguldījumu ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2]. Pēc darbinieku atlaišanas no darba 54 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 24. nodaļas nozarē (Metālu ražošana)[3] NUTS II reģionā Štīrijas apgabalā (Steiermark, AT22) un Lejasaustrijas apgabalā (Niederösterreich, AT12) Austrijā, 2010. gada 9. martā Austrija iesniedza pieteikumu EGF/2010/007 AT/Steiermark un Niederösterreich, lai saņemtu EGF finansiālu ieguldījumu. Pēc rūpīgas pieteikuma pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu secināja, ka minētajā regulā paredzētie nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Galvenie dati || EGF atsauces Nr. || EGF/2010/007 Dalībvalsts || Austrija 2. pants || b) Iesaistītie uzņēmumi || 54 NUTS II reģions || Steiermark (AT22) Niederösterreich(AT12) NACE 2.red. nodaļa || 24. nodaļa (Metālu ražošana) Pārskata periods || 1.4.2009. – 31.12.2009. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.4.2009. Pieteikuma datums || 9.3.2010. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 1180 Atlaistie darbinieki, kam paredzēts atbalsts || 356 Individualizēto pakalpojumu izmaksas (EUR) || 12 266 158 Izdevumi par EGF īstenošanu[4] (EUR) || 479 855 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 3,8 Kopējais budžets (EUR) || 12 746 013 EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 8 284 908 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2010. gada 9. martā, un 2011. gada 22. februārī tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem par EGF izmantošanu, un tas tika iesniegts savlaicīgi, t.i., 10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas ietekmē vai globālo finanšu un ekonomikas krīzi 3. Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Austrija apgalvo, ka krīzes ietekmē samazinājies globālais pieprasījums pēc metāla, un tas īpaši nopietni ietekmējis Austrijas metāleksportu (melnie un krāsainie metāli) un tādējādi ietekmējis arī valsts saražotā metāla apjomu un nodarbinātību. Atsaucoties uz pieteikumā minētajiem Eurostat un Statistik Austria datiem, gandrīz 80 % no Austrijas saražotā metāla tiek eksportēti, un metāls veido teju 9 % no Austrijas kopējā eksporta apjoma, kas ir augstāks rādītājs par ES-27 vidējo rādītāju (6,1 %). 4. Pirms krīzes Austrijas metāla nozare bija dinamiska nozare un, patiecoties spēcīgiem eksporta pasākumiem, tā sasniedza redzamu tirdzniecības pārprodukciju jo īpaši dzelzs un tērauda (melnie metāli) produktu grupā. Tas palīdzēja veiksmīgi atsvērt ar globalizāciju saistītos spēkus, piemēram, palielinātu metāla importu no trešām valstīm. Nozares līdzšinējā izaugsme strauji apstājās 2008. gada ceturtajā kvartālā, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu izraisīja 38,6 % kritumu metāla eksporta apjomā laikposmā no 2009. gada janvāra līdz jūlijam. Citu Austrijas preču eksporta apjoma samazinājums nebija tik izteikts (-24 % no kopējā eksporta apjoma). Atsaucoties uz Eurostat ieguldīto resursu/saražotās produkcijas tabulām, Austrija uzsver arī savstarpējās atkarības lielo īpatsvaru metālrūpniecības nozares uzņēmumos un nozarēs, kas vissmagāk izjutušas krīzes ietekmi, kā, piemēram, būvniecība, inženiertehniloģijas un autobūves nozares. 5. Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentā, kas publiskots 2009. gada aprīlī un 2009. gada oktobrī[5], minēts, ka krīze krasi ietekmējusi visas lielākās tērauda ražotājas valstis Eiropas Savienībā. Vairāk kā gadu līdz 2009. gada pirmajam ceturksnim neapstrādāta tērauda ražošana ES-27 valstīs samazinājās par 43,8 % salīdzinājumā ar 22,8 % samazinājumu pasaules tērauda ražošanā tajā pašā laikposmā. Daudzi Eiropas tērauda uzņēmumi samazinājuši ražošanas dienu skaitu vai iekonservējuši ražošanas jaudu, un, kā liecina Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācijas EUROFER dati, lielas tērauda uzņēmumu grupas paziņoja par gandrīz 32 800 atlaišanas gadījumiem. Viss minētais norāda uz krasu, negatīvu krīzes ietekmi uz Eiropas metālrūpniecības nozari. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta b) punkta kritērijiem 6. Austrija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) apakšpunkta intervences kritērijiem, saskaņā ar kuriem deviņu mēnešu laikā jābūt vismaz 500 atlaišanas gadījumiem uzņēmumos, kas darbojas dalībvalsts NUTS II viena reģiona vai divu kaimiņu reģionu tajā pašā NACE 2. redakcijas nozarē. 7. Pieteikumā minēti 1180 atlaišanas gadījumi deviņu mēnešu pārskata periodā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. decembrim 54 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 24. nodaļas (“Metālu ražošana”) nozarē un kas atrodas NUTS II Štīrijas (AT22) un Lejasaustrijas apgabalā (AT12). Visi darbinieku atlaišanas gadījumi tika aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas otro ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzēto raksturu 8. Austrijas iestādes apgalvo, ka globālā krīze un tās ietekme uz metālrūpniecības nozari nebija paredzama, un atsaucās uz tādu starptautisku un nacionālu organizāciju publicētajiem radikālajiem pārskatiem par prognozēm attiecībā uz reālo IKP pieaugumu, kas veikti sākot ar 2007. gada beigām, kā, piemēram, Eiropas Komisija, ESAO un Austrijas Ekonomikas pētniecības institūti WIFO (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung) un IHS (Institut für höhere Studien). Pēc 2008. gada rudenī paredzētā nelielā 0,9 % un 1,2 % kāpuma, abiem nacionālajiem institūtiem nācās koriģēt savas 2009. gada prognozes uz leju līdz -3,4 % un -3,8 % 2009. gada septembrī. Lai gan parasti metālrūpniecības nozarei ir raksturīgas cikliskas svārstības, krīzes izraisītās lejupslīdes ātrums un intensitāte nebija paredzama un sagādāja nozarei pārsteigumu. 9. WIFO apsekojuma rezultātos arī bija redzams straujš uzticēšanās kritums Štīrijas un Lejasaustrijas metāla uzņēmumos 2009. gada pirmajos mēnešos: salīdzinājumā ar vidējo 21 % gados līdz 2008. gadam, 83 % no aptaujātajiem uzņēmumiem līdz 2009. gada jūlijam uzskatīja savus eksporta pasūtījumu apjomus par nepietiekamiem. To uzņēmumu, kuros atlaida darbiniekus, un to darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība, noteikšana 10. Pieteikumā minēti kopā 1180 atlaišanas gadījumi 54 uzņēmumos deviņu mēnešu pārskata periodā, no kuriem 356 darbiniekiem (30,2 %) ir paredzēta palīdzība. Visi 356 darbinieki iestājās Voest-Alpine tērauda fondā (Voest-Alpine-Stahlstiftung), kas ir uzņēmuma tipa darba fonds (Unternehmensstiftung), kā noteikts federālajā direktīvā AMF/18-2010[6]. Apmēram 76,2 % no atlikušajiem darbiniekiem, kuri neiestājās fondā, atrada jaunu darbu, aptuveni 17,8 % piedalījās AMS mācību pasākumos ārpus fonda un 6 % devās pensijā vai plānoja pensionēties. Uzņēmumi un atlaišanas gadījumu skaits Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21 Kopā uzņēmumi : 54 || Kopējais atlaisto darbinieku skaits: 1180 || 11. 356 darbinieku, kam paredzēta palīdzību, iedalījums. Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 343 || 96,3 Sievietes || 13 || 3,7 ES pilsoņi || 354 || 99,4 Personas, kas nav ES pilsoņi || 2 || 0,6 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 96 || 27,0 No 25 līdz 54 gadiem || 246 || 69,1 No 55 līdz 64 gadiem || 14 || 3,9 Vecāki par 64 gadiem || 0 || 0,0 12. Iepriekšminētajās kategorijās iekļauti 11 darbinieki (jeb 3,1 %), kam ir ilgstošas veselības problēmas vai invaliditāte. 13. Sadalījums pa profesionālajām kategorijām. Kategorija || Skaits || Procenti Vadītāji || 2 || 0,6 Tehniskie darbinieki || 31 || 8,7 Biroja darbinieki || 22 || 6,2 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 75 || 21,1 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 42 || 11,8 Vienkāršās profesijas || 184 || 51,7 14. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu Austrija ir apliecinājusi, ka tika piemērots princips par vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī nediskriminēšanu, un to piemēros arī turpmāk EGF dažādajos īstenošanas posmos un jo īpaši attiecībā uz piekļuvi EGF līdzekļiem. Attiecīgās teritorijas un tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 15. Atlaišana notika divās no Austrijas deviņām federālajām zemēm – Štīrijas apgabalā (AT22) un Lejasaustrijas apgabalā (AT12). Abas federālās zemes līdztekus Augšaustrijai (Oberösterreich) un Forarlbergai (Vorarlberg) ir Austrijas rūpnieciskie reģioni. Lejasaustrija ir lielākā Austrijas federālā zeme, kas aptver Austrijas galvaspilsētu Vīni, kurai ir piešķirts federālās zemes statuss. Tā robežojas ar Čehijas Republiku un Slovākiju, un tās reģionālā galvaspilsēta ir Sanktpeltene (Sankt Pölten). Štīrija robežojas ar Slovēniju, un tās reģionālā galvaspilsēta ir Austrijas otrā lielākā pilsēta aiz Vīnes – Grāca (Graz). 16. Austrijas iestādes paskaidroja, ka abos apgabalos aizvien vēl jūtams strukturāls vājums, un reģionālais kopprodukts (reģionālais IKP) ir zem valsts vidējā rādītāja (2006. gada dati). Štīrijas bezdarba rādītāji kopumā ir virs valsts vidējā rādītāja, jo īpaši teritorijā ap Grācu un federālās zemes rietumu un austrumu daļās, taču bezdarbs Lejasaustrijā ir aptuveni tāds pats kā Austrijā kopumā. Ilgtermiņa bezdarbs (vairāk nekā gadu) ir virs valsts vidējā rādītāja abās federālajās zemēs, un abās sastopamas būtiskas atšķirības attiecībā uz reģionālajiem ienākumiem, kas ataino attiecīgo teritoriju daudzveidību ģeogrāfiskā, uzbūves un ekonomiskās struktūras ziņā. Salīdzinoši nelabvēlīgās situācijas iemesli ir novēlotā ietekme, ko izraisījusi 1980. gadu strukturālā krīze Štīrijā, kas novedusi pie priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām un zemiem nodarbinātības rādītājiem sieviešu vidū, jo īpaši lauku rajonos. Lejasaustrijā norit strukturālas pārmaiņas un tai jārisina problēma saistībā ar kvalifikāciju atbilstību darbavietām. 17. Galvenās ieinteresētās personas ir Štīrijas un Lejasaustrijas reģionālie publiskie nodarbinātības dienesti (regionale Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), Austrijas Ekonomikas palātas Inženiertehnikas un metālapstrādes asociācija (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austrijas Ekonomikas palātas Kalnrūpniecības un dzelzs rūpniecības nozares asociācija (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Metāla, tekstila un pārtikas rūpniecības arodbiedrība (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) un Privātā sektora darbinieku, iespieddarbu, žurnālistikas un papīra nozares arodbiedrība (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), kuras abas atrodas Austrijas Arodbiedrību federācijas pakļautībā (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB). Gaidāmā atlaišanas ietekme uz nodarbinātību vietējā mērogā, reģionā vai valstī 18. Pieteikumā minētie skaitļi atspoguļo metālrūpniecības nozīmību abu apgabalu nodarbinātības situācijā – 2008. gadā nozarē strādāja 2,1 % no nodarbinātajiem Štīrijā (augstākais rādītājs Austrijā salīdzinājumā ar 1 % visā valstī) un Lejasaustrtijā šī daļa bija 1,5 % (trešais augstākais rādītājs Austrijā). 19. Atsaucoties uz Statistik Austria un Austrijas pētniecības institūtu datiem, Austrijas iestādes skaidroja, ka 2009. gadā strauji pieaudzis bezdarbs: +39,9 % Štīrijā un +31,3 % Lejasaustrijā salīdzinājumā ar zemāku rādītāju, proti, +29,3 % Austrijā kopumā (2009. gada otrais ceturksnis). Samazinājums pieprasījumā pēc metāla būtiski, negatīvi ietekmējis Štīrijas un Lejasaustrijas darba tirgus, jo darbu zaudējums attiecīgo apgabalu metālrūpniecības uzņēmumos bija lielāks nekā citur Austrijā. Turklāt pieauga īstermiņa (Kurzarbeit) shēmu darbinieku skaits: 2009. gada novembrī Lejasaustrijā bija vislielākais šādu shēmu darbinieku skaits visās Austrijas federālajās zemēs, un Štīrijā bija trešais lielākais skaits. 20. Gandrīz 60 % no atlaišanas gadījumiem, kas iekļauti šajā pieteikumā, notika Lejasaustrijā (704 darbinieki 33 uzņēmumos) un vairāk nekā 40 % atlaišanas gadījumu (476 darbinieki 21 uzņēmumā) notika Štīrijā. Štīrija jau saņēmusi piekrišanu EGF atbalstam attiecībā uz iepriekšēju pieteikumu: EGF/2009/009 AT/Steiermark (autobūves nozare) ar 774 atlaistiem darbiniekiem deviņu mēnešu periodā. Finansējuma saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 21. Ierosināti šādi pasākumu veidi, tie visi ir saistīti, veidojot saskaņotu individualizēto pakalpojumu paketi, kuru mērķis ir atkal integrēt 356 mērķa darbiniekus darba tirgū. Pasākumi tiks sniegti darbiniekiem Voest-Alpine tērauda fondā (Voest-Alpine-Stahlstiftung), kas ir 1987.–1988. gadā izveidots uzņēmuma tipa darba fonds, lai mazinātu tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas negatīvo ietekmi. 2010. gadā fondā bija vairāk nekā 80 uzņēmumu, kas aktīvi darbojās metālrūpniecībā. Apmēram divas trešdaļas no fondā reģistrētajiem uzņēmumiem pieder pie Voestalpine Group, atlikušo trešdaļu veido grupā neietilpstoši uzņēmumi[7]. Krīzes ietekmē fonda dalībnieku skaits, t. i., bezdarbnieki, kas piedalās apmācības, izglītības un reintegrācijas programmās, ir divkāršojies (2010. gada marts salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Šajā pieteikumā minētie 356 mērķa darbinieki ir bijuši nodarbināti Voestalpine Group sastāvā esošos uzņēmumos, kas darba fondā iestājās laikposmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. decembrim. 22. Par pasākumiem fondā reģistrētajiem 356 mērķa darbiniekiem ir panākta vienošanās ar Štīrijas un Lejasaustrijas publiskajiem nodarbinātības dienestiem (AMS, Arbeitsmarktservice) un tie veic šo pasākumu kontroli. Tiek izvērtēta katra pasākuma nozīmība darba tirgū, kā arī tiek izskatīta tā atbilstība fonda noteikumiem (Stiftungsordnung) un citiem piemērojamiem noteikumu kopumiem. Atsevišķu darbinieku attīstību pārrauga, lai nodrošinātu, ka tiek pildīti plāni, par ko programmas sākotnējā posmā panākta vienošanās. Saskaņā ar Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) § 18 un atkarībā no katra indivīda iepriekšējā darba laika shēmas, darbiniekiem jāpiedalās pilna laika izpratnē. – Provizoriska konsultācija: pēc iestāšanās darba fondā šajā pasākumā iesaistās visi 356 atlaistie darbinieki. Tajā iekļauta karjeras perspektīvu un mērķu izstrāde. – Profesionālā orientācija: pēc iestāšanās darba fondā šajā pasākumā iesaistās visi 356 atlaistie darbinieki. Pasākums ilgst sešas nedēļas ar iespēju to atsevišķos gadījumos pagarināt maksimāli līdz 12 nedēļām. Tiek panākta vienošanās par individuālu profesionālās virzības plānu, kā arī par alternatīvu plānu, kurus paraksta darbinieks, tērauda fonda pārstāvji un reģionālā AMS atbildīgā persona. Tas veido pamatu turpmākajām darbinieka aktivitātēm darba fondā. – Individuālas mācības: mācību kursi tiek plānoti 174 darbiniekiem un tajos iekļauta klasiska kvalifikācijas celšana darbinieka iepriekšējā darba nozarē (piemēram, brigadiera apmācība, metināšanas un citi tehniski kursi), kā arī sākotnējā arodapmācība, lai sagatavotu karjeras maiņai uz tādām jomām kā sociālā, veselības un pakalpojumu jomas (ierosināts aptuveni pusei no 174 darbiniekiem). Zemāk kvalificētie darbinieki var saņemt arodapmācību, lai iegūtu oficiālu kvalifikāciju (aptuveni ceturtdaļa dalībnieku). Daļai no arodapmācības EGF līdzfinansējums nebūs vajadzīgs, jo Austrijas izglītības sistēmā to sniedz bez maksas. Gadījumos, kad programma, par kuru panākta vienošanās, aizņem vairāk laika nekā EGF īstenošanas periods, fonds sniegs papildu finansējumu[8]. – Pasākumu katalogā tiek piedāvāta arī korporatīva prakse līdz trim mēnešiem uzņēmumā un uzņēmējdarbībā, kas apmāca tos, kuri vēlas sākt savu uzņēmējdarbību. Tie, kas fondā pabeiguši uzņēmējdarbības apmācību, vēlāk varēs pievienoties Arbeitsmarktservice Uzņēmumu dibināšanas programmai, kura saņem finansējumu ārpus EGF. Pirms iestāšanās minētajā AMS programmā darbinieka dalība darba fondā tiek izbeigta. – Nepārtrauktas konsultācijas un aktīvi darba meklējumi: fonds padara pieejamu nepieciešamo infrastruktūru un sniedz padomu un atbalstu 356 darbiniekiem darba meklējumos. Tajā ietvertas tādas darbības kā diskusijas ar apmācību vadītāju, apmācība, kā pieteikties darbā, līdzgaitnieku grupas, lai sekmētu savstarpējo sakaru sniegtās iespējas. Aktīvus darba meklējumus var sākt vai nu uzreiz pēc orientācijas posma, vai pēc individuālā mācību plāna izpildes. Parasti šis pasākums ilgst 14 nedēļas, ko īpašos gadījumos (cilvēkiem, kas vecāki par 50 gadiem vai kuriem ir ierobežotas darba spējas) var pagarināt līdz 22 nedēļām. Aktīvu darba meklējumu laikā darbiniekiem jāpieņem saprātīgi darba piedāvājumi no AMS. – Mācību un darba meklējumu pabalsts[9]: minēto pabalstu maksā visiem 356 darbiniekiem tikai tajā laikā, kad viņi piedalās apmācībās un aktīvas reintegrācijas pasākumos darba fondā. Pamata likme ir starp EUR 150 un EUR 450 vienam cilvēkam mēnesī (14 mēneši/gads), ko papildina ar EUR 75/EUR 40 vienīgajam pelnītājam ar vai bez bērniem (12 mēneši/gads). Minētais pabalsts kopā ar dienas naudu nedrīkst pārsniegt darbinieka bezdarba pabalstu sākumsummu. Uz laiku, kad piešķirts mācību pabalsts, tiek pārtraukta bezdarbnieka pabalsta izmaksa. – Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos[10]: minēto pabalstu piešķir visiem 353 atlaistajiem darbiniekiem tikai tajā laikā, kad viņi piedalās apmācībās un aktīvas reintegrācijas pasākumos darba fondā. Tas katram atlaistajam darbiniekam ļauj nopietni pievērsties pasākumiem. Iestādes lēš, ka mācību un reintegrācijas pasākumos piedalīsies 60 cilvēku 6,1 mēneša garumā, 138 cilvēki 15 mēnešus, 51 cilvēks 30 mēnešus un 104 cilvēki 33,2 mēnešus. Izmaksas vienam darbiniekam mēnesī ir EUR 1031. Minētais pabalsts kopā ar mācību un darba meklējumu pabalstu nedrīkst pārsniegt darbinieka bezdarba pabalstu sākumsummu. Uz laiku, kad piešķirta dienas nauda, tiek pārtraukta bezdarbnieka pabalsta izmaksa. – Papildizmaksas, piedaloties mācībās: to piešķir tikai 174 fonda dalībniekiem, kuri piedalās mācību pasākumos, lai segtu ceļa naudu un mācību materiālu izmaksas. 23. Izdevumi par EGF īstenošanu, kas ietverti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, attiecas uz sagatavošanas, informēšanas un reklāmas pasākumiem, kā arī Voest-Alpine tērauda fonda pārvaldības un kontroles pasākumiem. Visiem pasākumos iesaistītajiem partneriem ir pienākums ziņot par EGF atbalstu. Fonda pārvaldības izmaksas tiks aprēķinātas proporcionāli reāli pārraudzītajiem cilvēkiem, un tās nepārsniegs EUR 954 uz cilvēku. 24. Austrijas iestāžu sniegtie individualizētie pakalpojumi ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā noteiktajās attiecināmajās darbībās. Saskaņā ar Austrijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 12 266 158, un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 479 855 (3,80 % no kopējās summas). Kopējais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 8 284 908 (65 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais mērķa darbinieku skaits || Aprēķinātās izmaksas par vienu darbinieku, kuram lūdz palīdzību (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Provizoriska konsultācija (Erstberatung) || 356 || 49 || 17 444 Profesionālā orientācija (Berufsorientierung) || 356 || 1022 || 363 832 Individuālas mācības, tostarp prakse un apmācība uzņēmējdarbībā (Individuelle Qualifizierung) || 174 || 3052 || 531 048 Nepārtrauktas konsultācijas un aktīvi darba meklējumi (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 356 || 1056 || 375 936 Mācību un darba meklējumu pabalsts (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 356 || 9307 || 3 313 292 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 6,1 mēnesi (Schulungsarbeitslosengeld) || 60 || 6308 || 378 480 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 15 mēnešus (Schulungsarbeitslosengeld) || 138 || 15 456 || 2 132 928 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 30 mēnešus (Schulungsarbeitslosengeld) || 51 || 30 886 || 1 575 186 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 33,2 mēnešus (Schulungsarbeitslosengeld) || 104 || 34 240 || 3 560 960 Papildizmaksas, piedaloties mācībās (Ausbildungsnebenkosten) || 174 || 98 || 17 052 Starpsumma par individualizētiem pakalpojumiem || || 12 266 158 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas darbības || || 57 500 Voest-Alpine tērauda fonda (pārkvalificēšanās fonds) pārvaldība || || 339 355 Informācija un reklāma || || 18 000 Kontroles pasākumi || || 65 000 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 479 855 Kopējās aprēķinātās izmaksas || || 12 746 013 EGF ieguldījums (65 % no kopējām izmaksām) || || 8 284 908 25. Austrija apstiprina, ka minētie pasākumi papildina struktūrfondu finansētos pasākumus un ir izslēgta jebkāda divkāršas finansēšanas iespēja. Austrijas ESF darbības programma saskaņā ar 2. mērķi koncentrējas uz ilgtermiņa bezdarbu, bet EGF mērķis ir palīdzēt darbiniekiem nekavējoties – uzreiz pēc atlaišanas no darba. Tādējādi abu fondu sniegtais atbalsts nepārklājas. Datums(-i), kurā(-os) sākti vai plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem 26. Austrija 2009. gada 1. aprīlī sāka sniegt atlaistajiem darbiniekiem individualizētos pakalpojumus no saskaņotās paketes, kuru ierosināts līdzfinansēt no EGF, un tas ir datums, kurā pirmie darbinieki iestājās darba fondā. Tādēļ šis datums ir jebkuras palīdzības, ko varētu piešķirt no EGF, piemērošanas perioda sākums. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 27. Austrijas iestādes skaidroja, ka dialogs ar sociālajiem partneriem par to, kā atvieglot darba zaudējuma ietekmi attiecīgajiem darbiniekiem, tika sākts, kad uzņēmumi paziņoja Austrijas iestādēm par plānoto atlaišanu no darba saskaņā ar Austrijas agrīnās brīdināšanas sistēmu (Frühwarnsystem) (Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG § 45a). 28. Attiecībā uz Voest-Alpine tērauda fonda lomu, sociālo partneru vienošanās principā tika panākta 1980. gadu beigās, kad tika nodibināts darba fonds. Esošajam EGF pieteikumam līdz 2009. gada augustam bija piekrituši šādi sociālie partneri: Austrijas Ekonomikas palātas Inženiertehnikas un metālapstrādes asociācija (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austrijas Ekonomikas palātas Kalnrūpniecības un dzelzs rūpniecības nozares asociācija (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Metāla, tekstila un pārtikas rūpniecības arodbiedrība (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) un Privātā sektora darbinieku, iespieddarbu, žurnālistikas un papīra nozares arodbiedrība (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), kuras abas atrodas Austrijas Arodbiedrību federācijas pakļautībā (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB). 29. Austrija paskaidroja, ka Austrijas sociālās partnerības sadarbība ir brīvprātīga, pārsvarā neformāla, un tā nav noteikta ar likumu[11]. Tikai tad, ja uzņēmumi nolemj piedalīties īpašos darba politikas pasākumos, uz tiem attiecas piemērojamie noteikumi par publiskās nodarbinātības dienestiem (AMS). Šajā pieteikumā minētie atlaišanas gadījumi balstās uz darba devēja/darba padomes līgumiem (Betriebsvereinbarungen) nevis uz koplīgumiem visai metālrūpniecības nozarei. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst koplīgumiem 30. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Austrijas iestādes savā pieteikumā un iesniegtajā papildu informācijā · apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; · pierādīja, ka ar rīcību atbalsta individuālus darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; · apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem. Pārvaldības un kontroles sistēmas 31. Austrija informējusi Komisiju, ka Voest-Alpine tērauda fonds sniegs 35 % nacionālo līdzfinansējumu. Darba fonds saņem finansējumu no solidaritātes iemaksām, ko veic to uzņēmumu darba devēji un darbinieki, kas patlaban iestājušies fondā. Minētās iemaksas atšķiras, un sociālie partneri tās regulāri pārskata. 32. Austrija apstiprināja, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes un struktūras, kuras pārvalda un kontrolē ESF: Federālās nodarbinātības, sociālo lietu un patērētāju aizsardzības ministrijas (BMASK Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) VI/INT/9 nodaļa darbosies kā pārvaldošā iestāde un maksājumu dienests. Finanšu kontroles iestāde attiecībā uz EGF nav arī ESF finanšu kontroles iestāde. Šo funkciju attiecībā uz EGF pildīs BMASK pakļautībā esošā VI/S/5a nodaļa. Saskaņoto individualizēto pakalpojumu paketi īsteno Voest-Alpine tērauda fonds un pārrauga publiskais nodarbinātības dienests (AMS). Turklāt tehniskās palīdzības sniedzējs, kas darbosies arī kā pirmā līmeņa kontrole, sniegs atbalstu BMASK. Visas būtiskās atrunas un pienākumi tiek noteikti rakstiskos līgumos. Finansējums 33. Pamatojoties uz Austrijas pieteikumu, ierosinātais EGF ieguldījums saskaņotajā individualizēto pakalpojumu paketē ir EUR 8 284 908, kas ir 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir pamatots ar Austrijas iesniegto informāciju. 34. Ņemot vērā EGF finansiālā ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās summas apmērā; līdzekļi piešķirami atbilstoši finanšu shēmas 1.a kategorijai. 35. Ņemot vērā ierosināto finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma paliks pieejami piešķīrumiem pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā. 36. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā starp budžeta lēmējinstitūcijas abām iestādēm tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme. 37. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārveduma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2011. gada budžeta īpašajās saistību apropriācijās, kā to paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkts. Maksājumu apropriāciju avots 38. Pēc tam, kad abas budžeta lēmējiestādes pieņēmušas abus lēmumus par kopējo summu EUR 777 390 un, ņemot vērā patlaban budžeta lēmējiestādes izskatītās trīs lietas par kopējo summu EUR 30 023 247, EGF budžeta pozīcijā 04.0501 palikuši pieejami līdzekļi EUR 16 808 313 apmērā. Minētā pieejamā summa tiks izmantota, lai segtu summu EUR 8 284 908 apmērā, kas nepieciešama esošajam pieteikumam. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Austrijas pieteikums EGF/2010/007 AT/Steiermark un Niederösterreich ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[12] un jo īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[13] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[14], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. (3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. (4) Austrija 2010. gada 9. martā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem 54 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 24. nodaļas ("Metālu ražošana") nozarē un kuri atrodas NUTS II divos kaimiņu reģionos Austrijā – Štīrijā (Steiermark, AT22) un Lejasaustrijā (Niederösterreich, AT12), un līdz 2011. gada 27. janvārim pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 8 284 908 apmērā. (5) Tādēļ būtu jāizmanto EGF, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Austrijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 8 284 908 saistību un maksājumu apropriācijām. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē/Strasbūrā, [..] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] 32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] Saskaņā ar 3. panta trešo daļu Regulā (EK) Nr. 1927/2006. [5] "Impact of the economic crisis on key sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries" (Ekonomikas krīzes ietekme uz galvenajām ES nozarēm – ražošanas un būvniecības nozarēm) http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (4/2009) un http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (10/2009). [6] Austrijas darba fondi ir aktīva darba tirgus instruments Austrijā, lai uzalbotu darba meklētāju situāciju darba tirgū. Tie balstīti uz Arbeitslosenversicherungsgesetz (§ 18) un uz darba tirgus dienestu (AMS) pieņemtajām īstenošanas direktīvām. Jaunākā AMS direktīva: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf. [7] http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf [8] Atbilstoši to Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) § 18 darbinieka dalība fondā var ilgt 156 nedēļas (trīs gadus) ar iespēju to īpašos gadījumos (par 50 gadiem vecākiem cilvēkiem vai tiem, kuri piedalās garākās kvalifikācijas programmās) pagarināt līdz 209 nedēļām (četriem gadiem). [9] Pamatojoties uz Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) § 18. [10] Pamatojoties uz Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) § 18. [11] ÖGB tīmekļa vietne http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf [12] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [13] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [14] OV C […], […], […] lpp.