[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.3.2009 COM(2009) 140 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI PROGRESA ZIŅOJUMS PAR VIENOTO EIROPAS ELEKTRONISKO SAKARU TIRGU 2008. GADĀ (14. ZIŅOJUMS) {SEC(2009) 376} 1. IEVADS Lietotāji un patērētāji Eiropas Savienībā arvien turpina gūt labumu no elektronisko sakaru nozares. ES valstis ir izvirzījušās platjoslas ieviešanas avangardā, mobilais internets strauji paplašinās, lielākā daļa pakalpojumu kļūst lētāki, bet patērētāji arvien plašāk izmanto kompleksos pakalpojumus. Lai gan pašreizējā ekonomikas krīze nozarei nav gājusi secen[1], par zināmu nozares noturību ir gādājusi samērā spēcīgā naudas plūsma, kuras pamatā ir pirmās nepieciešamības telesakaru pamatpakalpojumi, kas arvien biežāk tiek piedāvāti par vienoto likmi, kā arī visai zemais parādu līmenis. Ieņēmumi turpina augt, un absolūtos skaitļos nozare attīstās straujāk nekā tautsaimniecība. Tomēr arvien sarežģītāko apstākļu dēļ ir jāpielāgo reglamentējošā pieeja — lai panāktu augstāku paredzamības un noteiktības līmeni un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES vienotajā tirgū. Kaut arī patērētāji izmanto pavērtās iespējas, efektīvas un vienotas regulējuma īstenošanas prakses trūkuma dēļ vēl aizvien nav spēts pilnīgi izmantot konkurētspējīga telesakaru tirgus potenciālu. Piemēram, pieeja nākamās paaudzes piekļuves tīkliem ( NGA ) ir sadrumstalota, savukārt mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu noteikšanai joprojām izmanto dažādus regulatīvos paņēmienus. Lai panāktu augstāku noteiktības līmeni un patērētājiem un uzņēmumiem pavērtu vairāk iespēju gūt labumu no spēcinātāka un konkurētspējīgāka vienotā tirgus, jaunās un jau pastāvošās ar regulējumu saistītās problēmas jārisina, izmantojot saliedētāku pieeju. Efektīva un vienota regulējuma nodrošināšanas ietvaros Komisija patlaban beidz izstrādāt Ieteikumu par fiksēto un mobilo savienojumu pabeigšanas tarifu regulējumu un sagatavo Ieteikumu par regulētu piekļuvi NGA tīkliem. Kopumā ES tiesiskā regulējuma jomā izstrādāto Komisijas priekšlikumu[2] mērķis ir nostiprināt patērētāju tiesības, radīt īstenu konkurenci un novērst strukturālus šķēršļus, kas joprojām stājas ceļā iekšējā tirgus attīstībai. Šos priekšlikumus patlaban apspriež Eiropas Parlaments un Padome. Šajā paziņojumā izklāstīta informācija par 2008. gada notikumiem elektronisko sakaru nozarē[3]. 2. TIRGUS ATTīSTīBA ES telesakaru nozare 2008. gadā turpināja augt, reālā izteiksmē pieaugot par 1,3 %[4]; šis skaitlis atbilst 1 % lielam kopējās tautsaimniecības IKP pieaugumam reālā izteiksmē. Tā kā vairumam operatoru joprojām ir stabila naudas plūsma, tad nozare ekonomiskā stāvokļa kraso pasliktināšanos iztur salīdzinoši labāk nekā citas nozares; tomēr — tāpat kā pārējai tautsaimniecībai — nozarei radušās grūtības saņemt kredītus, kas savukārt neizbēgami ietekmēs tās investīciju potenciālu. Lielākajā daļā gadījumu standarta sakaru pakalpojumu cenas joprojām ir samazinājušās, un elektronisko sakaru nozare ir turpinājusi mazināt inflāciju. Kopumā Eiropas vidējam elektronisko sakaru pakalpojumu patērētājam 2008. gadā klājās labāk nekā iepriekšējā gadā. [pic] Patērētāji guva labumu no plašākas jauno pakalpojumu pieejamības (piemēram, mobilie platjoslas pakalpojumi un fiksētie platjoslas pakalpojumi, kas izmanto optiskās šķiedras līnijas), kā rezultātā ir audzis uz tīkla balstītas konkurences rašanās potenciāls. Īpaši svarīgs 2008. gada notikums ir gan fiksēto, gan mobilo numuru pārnesamības pieaugums, kas veicina pāreju pie cita operatora un ir izšķirīgs konkurences spēcināšanas faktors. Turklāt ES veicināja cenu samazināšanos, ja konkurence nebija pietiekami spēcīga, lai tā saviem spēkiem panāktu cenu kritumu. Labs piemērs ir ES Viesabonēšanas regula[5], ar kuru panāca aptuveni 60 % lielu viesabonēšanas cenu samazinājumu. Gaidāms, ka 2009. gadā Viesabonēšanas regulas darbības jomā (to patlaban apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē) iekļaus arī pārlieku augstās SMS un datu pārraides viesabonēšanas pakalpojumu cenas. Investīcijas un ieņēmumi Telesakaru nozares 2008. gadā gūtie ieņēmumi sasniedza vairāk nekā 52 % no visas IST nozares ieņēmumiem. Nacionālo regulatoru ( NRA ) savāktie dati par 2007. gadu liecina, ka ES telesakaru nozares ieņēmumi sasniedza gandrīz 357 miljardus euro jeb 2,9 % IKP. [pic] Dati par investīcijām Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē gūti no ESAO aplēsēm. [pic] 2007. gadā investīciju apjoms pieauga par aptuveni 1,5 %, tādējādi tas bija sestais gads pēc kārtas, kad ieguldījumi ik gadu ir palielinājušies. Šķiet, šī tendence saglabāsies arī 2008. gadā — par spīti finanšu krīzes izraisītajam pieauguma kritumam[6]. Telesakaru nozarē tirgu kapitalizācija ir sarukusi jau no 2008. gada sākuma, tomēr jāteic, ka šajā nozarē tas nav noticis tik izteikti kā citās. Dow Jones SXKP [7] — indekss, kas raksturo visas nozares veiktspēju, — sarucis par 20 % (salīdzinājumā ar visas tautsaimniecības 25 %)[8]. Mobilie sakari Mobilo sakaru tirgus ir saglabājis dinamiskākā elektronisko sakaru nozares sektoru pozīciju; to nodrošināja sarunu ilguma pieaugums un mobilo sakaru platjoslas pakalpojumu ieviešana. Kopumā mobilo pakalpojumu cenas iepriekšējā gadā ir kritušās, galvenokārt tāpēc, ka samazinājās cenas par mobilajiem balss sakaru pakalpojumiem un iekšzemes SMS. No tā izrietošo operatora ieņēmumu samazināšanos daļēji kompensēja pārdošanas apjoma pieaugums. Kā liecina nākamais grafiks, ES teritorijā pastāv plašs cenu diapazons. Dažkārt minētās atšķirības atspoguļo atšķirīgās vietējās izmaksas un pirktspēju, citkārt to iemesls varētu būt dažādie uzņēmējdarbības modeļi vai konkurences apstākļi, tomēr cenu diapazons ir tik plašs, ka to iemesls, domājams, ir ne tikai šie, bet arī citi faktori. Acīmredzot būtisks aspekts ir arī dalībvalstu starpā vērojamā regulatīvā nesaskaņotība. [pic] [pic] Šo grafiku izveidei izmantoti ar ESAO 2002. gada metodiku aprēķinātie grozi[9]. No 2004. gada mobilās telefonijas cenas (aprēķinātas saskaņā ar “ESAO grozu metodiku”) visās patērētāju grupās samazinājušās par 34,5 %. Patlaban mobilie interneta pakalpojumi veido aptuveni 3 % nozares apgrozījuma, un viss liecina, ka šo pakalpojumu apjoms turpinās palielināties. Arvien augošais pieprasījums pēc mobilajiem platjoslas pakalpojumiem liecina par to, ka ir vajadzīga saskaņotāka pieeja radiofrekvenču spektra resursu pārvaldībai Kopienas līmenī — tas ir Komisijas pārskata priekšlikumu galvenais mērķis. Aplēses liecina, ka SMS devuši 11 % mobilo operatoru kopējo ieņēmumu. Lai gan vienas SMS cena nav mainījusies, operatori piedāvā SMS paketes; šādā paketē cena par vienu iekšzemes SMS var būt ļoti zema, taču tā var radīt vērā ņemamu apjomu. Daži operatori iepriekšējā gadā datu pakalpojumus sāka piedāvāt par vienotu datu pārraides tarifu. Eiropā no mobilajiem interneta pakalpojumiem ir gūti lielāki ieņēmumi nekā ASV. Tomēr jāatzīmē, ka valstīs vērojamās tendences nav ietekmējušas ne SMS viesabonēšanas cenas, ne — ar zināmu atkāpi — cenas par datu pārraides viesabonēšanas pakalpojumiem; tās visā ES joprojām ir pārmērīgi augstas. Šā iemesla dēļ Komisija ir pieņēmusi priekšlikumus pašreizējo Viesabonēšanas regulu attiecināt arī uz minētajiem pakalpojumiem. Vidējā ES mobilo sakaru izplatība, kas jau iepriekšējā gadā bija ļoti augsta, no 112 % ir pieaugusi līdz 119 %[10]. 3G pakalpojumu izmantojums arvien kļūst plašāks, un ir aplēsts, ka 2008. gada beigās ES bija 91,3 miljoni lietotāju (15,5 % no kopējā mobilo sakaru operatoru abonentu skaita). Vadošo operatoru vidējā tirgus daļa, kas pēdējos divos gados bija saglabājusies nemainīga, nu ir sarukusi par aptuveni 3 %. [pic] Mobilā savienojuma pabeigšanas tarifi Lai samazinātu mobilā savienojuma pabeigšanas tarifus, tika turpināta nacionālo regulatoru intervence; tomēr jāteic, ka tarifi joprojām ir diezgan augsti. 2008. gada oktobrī vidējā maksa bija 8,55 eurocenti — 11,6 % liels kritums salīdzinājumā ar 2007. gada oktobra 9,67 eurocentiem. Tomēr dalībvalstu starpā ir vērojamas tarifa atšķirības, proti, tās svārstās no 2,10 eurocentiem Kiprā līdz 15,92 eurocentiem Bulgārijā. Fiksētā balss telefonija Līdzīgi kā 2007. gadā, arī 2008. gadā ierastās fiksētās balss telefonijas tirgus ieņēmumi saruka par 5 %. Minētais ieņēmumu samazinājums skaidrojams ar to, ka ierastajos komutācijas tīklos sniegtos pakalpojumus aizstāj mobilie un platjoslas pakalpojumi (piemēram, balss telefonija platjoslas vidē). Fiksētā tīkla vēsturiski pārstāvēto operatoru tirgus daļa kopumā stabilizējas, tomēr dažās valstīs to tirgus daļa ir palielinājusies. Tāpat ievērojami audzis tiešās piekļuves apjoms alternatīvajiem operatoriem — laikposmā no 2007. gada jūlija līdz 2008. gada jūlijam tas ir pieaudzis no pieciem procentpunktiem līdz 18,6 % abonentu. Kaut arī atsevišķos vietējos zvanu tirgos cenas ir augušas, kopumā to līmenis stabilizējas. Tāpat stabilizējas arī vairumtirdzniecības cenas fiksēto starpsavienojumu tirgū. [pic] VoIP un konverģence VoIP turpina aizstāt ierasto fiksēto balss telefoniju. Pārvaldīto VoIP pakalpojumu tirgus daļa ir gandrīz divkārt palielinājusies, tai sasniedzot 8,33 % ES tirgus. Komplekso pakalpojumu piedāvājumus izmanto 12,25 % eiropiešu; salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tas nozīmē 33,3 % lielu kāpumu[11]. Cenas Cena par 3 minūšu un 10 minūšu ilgu vietējo sarunu gada laikā ir samazinājusies par 11,7 %; tas ir lielākais kritums, kas piedzīvots kopš 2004. gada. [pic] Platjosla Līdz ar 14 miljoniem jaunu pieslēgumu fiksēto platjoslas pakalpojumu izplatības apjoms turpināja augt arī 2008. gadā; tā rezultātā vidējā ES fiksēto platjoslas pakalpojumu izplatība patlaban ir 22,9 %. [pic] ES vadošās valstis ir saglabājušas ieņemto līdera pozīciju platjoslas pakalpojumu izplatības ziņā. Deviņas ES valstis ir apsteigušas ASV, un ES min uz papēžiem Japānai un Austrālijai. [pic] Lai gan Eiropā plaisa starp valstīm ar labākajiem un sliktākajiem rādītājiem arvien sašaurinās, tās joprojām būtiski atšķiras cita no citas: omegu (Slovākiju) no alfas (Dānijas) šķir 26,3 procentpunkti. DSL joprojām ir ES visvairāk izmantotā platjoslas tehnoloģija, tomēr arvien vairāk vietas ieņem arī alternatīvas tehnoloģijas (optiskā šķiedra un bezvadu tehnoloģija). Turpinās arī atsaistīto uz vietējām abonentlīnijām balstīto produktu straujā izplatīšanās, un patlaban tie veido 69,3 % no visiem alternatīvo operatoru izmantotajiem DSL pieslēgumiem. Vairumtirdzniecības piekļuves cenas turpina samazināties. Komisija minēto pārmaiņu ietekmi ņems vērā, izstrādājot tās Ieteikumu par NGA . Platjoslu abonementa cenas turpina kristies. [pic] Eiropas Savienībā trīs ceturtdaļās platjoslas pieslēgumu datu lejupielādes ātrums ir 2 Mbps vai lielāks — ar šādu datu pārraides ātrumu ir iespējams, piemēram, internetā skatīties televīzijas pārraides. [pic] Pamazām ieviešas arī mobilie platjoslas pakalpojumi (vidēji 13 % liela izplatība). Tādu mobilo platjoslas pieslēgumu skaits, kas izmanto tikai speciālas datu kartes/modemus/atslēgas, ir krietni zemāks (2,8 % liela izplatība). Pat tad, ja mobilo tehnoloģiju datu pārraides ātrums nesasniedz bezvadu tehnoloģiju datu pārraides ātrumu, virknē valstu mobilo platjoslas pakalpojumu abonements kļūst par dzīvotspējīgu alternatīvu fiksētajiem platjoslas pakalpojumiem. [pic] Tās dalībvalstu stratēģijas, kuru mērķis ir mazināt digitālo plaisu, sāk atmaksāties, tomēr, lai to padarītu vēl šaurāku, ir jāturpina rīkoties. 2007. gada beigās DSL tīkli bija pieejami 93 % eiropiešu, tomēr 30 % lauku iedzīvotāju tie vēl joprojām nav pieejami[12]. 3. NORMATīVā VIDE Institucionālais pamats Nacionālo regulatoru neatkarība Godīga un efektīva nozares regulējuma nodrošināšanas priekšnoteikums ir neatkarīgi nacionālie regulatori. Neatkarība ir apdraudēta jo īpaši tad, ja dalībvalstis joprojām regulē operatorus. Lai garantētu efektīvu reglamentējošo un īpašuma/pārvaldes funkciju nodalījumu, Komisijai bija jāsāk pārkāpumu tiesvedība pret Lietuvu, Latviju un Luksemburgu. Luksemburgas lietu slēdza 2009. gada sākumā. NRA vadītāja iecelšanas un atlaišanas noteikumu dēļ Komisija Poliju iesūdzēja Eiropas Kopienu Tiesā un sāka pārkāpumu tiesvedību pret Rumāniju. Komisijas dienesti pārbauda arī apstākļus, kādos tika atlaists Slovākijas NRA vadītājs. Sekmīgas regulatīvo un īpašuma funkciju nodalīšanas rezultātā Komisija varēja slēgt attiecīgo pārkāpumu tiesvedību pret Bulgāriju. Nacionālo regulatoru pilnvaras un resursi Lai gan atsevišķās dalībvalstīs resursi joprojām ir sarežģīts jautājums, kopumā šķiet, ka vairumam nacionālo regulatoru ir pietiekamas tiesības veikt tiesiskajā regulējumā paredzētos uzdevumus. Komisija sāka pārkāpumu tiesvedību pret Zviedriju, jo tajā nav piemērotas iestādes, kas risinātu strīdus par starpsavienojumiem. Pārsūdzības Regulāras pārsūdzības un ilgstoša tiesvedība turpina apdraudēt juridisko noteiktību un efektīvu tiesiskā regulējuma īstenošanu virknē dalībvalstu (piemēram, Beļģijā, Ungārijā, Portugālē, Rumānijā un Zviedrijā). Turpretim Grieķija un Polija ir sparīgi risinājusi minētos jautājumus. Tikmēr Eiropas Kopienu Tiesa ir precizējusi, kādu tipu uzņēmumi vai lietotāji drīkst pārsūdzēt NRA lēmumus; gaidāms, ka dažās dalībvalstīs (piemēram, Zviedrijā) tas paplašinās iespējamo pārsūdzētāju rindas un nodrošinās spēcīgāku tiesisko aizsardzību, uzlabojot konkurentu pozīcijas. Reglamentējošie pasākumi Tirgus analīze Saistībā ar tirgus analīzes otro posmu ir gūti ievērojami panākumi, atsevišķos gadījumos jau ir sākts trešais posms (piemēram, Somija, Austrija un Ungārija). Saskaņā ar jaunākajiem paziņojumiem pirmais tirgus analīzes posms ir pabeigts visās dalībvalstīs (izņemot Bulgāriju, Poliju un Rumāniju). Tiesiskās aizsardzības līdzekļi Daudzām dalībvalstīm nav izdevies pienācīgi vai savlaicīgi ieviest un īstenot tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Papildus Apvienotajai Karalistei dažas citas dalībvalstis ir apsvērušas risinājumus (un pat spērušas pirmos soļus), kādā veidā nodalīt tos operatorus, kam ir būtiska ietekme uz tirgu. Zviedrijā ir pieņemts likums, kura mērķis ir nodrošināt, lai NRA — ar Komisijas piekrišanu — varētu funkcionāli nodalīt vēsturiski pārstāvēto operatoru. Izmantojot pieredzi (kura gūta, īstenojot tiesisko regulējumu), Komisija turpinās atbalstīt NRA un sadarboties ar tiem, lai tirgū panāktu augstāku paredzamību un noteiktību. Nekonsekventā pieeja tiesiskās aizsardzības līdzekļiem turpina sagādāt grūtības. Platjosla Lai gan atsevišķās valstīs ir darīti pieejami vairāki tādi piekļuves produkti kā bitu plūsma [ bitstream ] vai tikai DSL bez papildu lietojumiem (piemēram, Vācijā, Slovēnijā, Spānijā), citās valstīs (piemēram, Bulgārijā, Slovākijā, Ungārijā, Kiprā, Zviedrijā, Latvijā) tādas problēmas kā noteikto tiesiskās aizsardzības līdzekļu neieviešana vai kavēšanās ieviest, nepiemēroti pieejamo piekļuves produktu tehniskie vai ekonomiskie nosacījumi, kā arī dažādu piekļuves produktu nesaskaņotība radīja zemu produktu ieviešanas līmeni un nelabvēlīgi ietekmēja alternatīvo operatoru iespēju iesaistīties konkurences cīņā. Dalībvalstīs ir vērojamas būtiskas atšķirības izraudzītajā pieejā, ar ko platjoslas piekļuves vairumtirdzniecībā nosaka cenu regulēšanas pienākumus. Vieni nacionālie regulatori izmanto metodiku, kuras pamatā ir starpība starp standarta cenu un mazumtirdzniecības cenu, bet citi orientējas uz izmaksām. Daži nacionālie regulatori nav spējuši izpildīt pašu noteikto pienākumu orientēties uz izmaksām un pagaidām izmanto citus paņēmienus, piemēram, salīdzinošo novērtēšanu (piemēram, Portugāle un Polija). Lielas grūtības nacionālajiem regulatoriem rada tāds komplekso piedāvājumu regulējums, kas garantē to, ka operatori nezaudē konkurētspēju. Nacionālo regulatoru jautājums ir un paliek regulatīva problēma — ja daudzi nacionālie regulatori ir sākuši apspriest nacionālo regulatoru regulējumu un pieņemt attiecīgus pasākumus, tad citi atrodas diskusijas sākuma fāzē; tā rezultātā operatoru dzīve kļūst nedrošāka, bet dalībvalstīs trūkst saskaņotības. Daži nacionālie regulatori, izveidojot dažādus ģeogrāfiskos tirgus, ir atcēluši platjoslas piekļuves vairumtirdzniecības tirgum uzliktos pienākumus (Apvienotā Karaliste un Portugāle). Mobilie sakari Runājot par mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu ( MTR ) aprēķināšanas metodiku, jāteic, ka pieejas atšķiras. Dažās dalībvalstīs cenas vispār netiek regulētas; tajās mobilā savienojuma pabeigšanas tarifu noteikšanas pamatā ir komerciāli apsvērumi (piemēram, Slovākijā). Tāpat ES atšķirīga situācija vērojama arī saistībā ar simetrisku vai asimetrisku MTR noteikšanu. Šīs nekonsekventās prakses rezultātā — kā jau iepriekš konstatēts — dalībvalstīs noteikto MTR diapazons ir ārkārtīgi plašs. Fiksētie sakari Runājot par savienojuma pabeigšanas tirgiem, jāteic, ka dalībvalstīs izmantoti dažādi izmaksu aprēķina paņēmieni, piemēram, LRIC modelis (ilgtermiņa pieauguma izmaksas) vai vēsturiskās izmaksas. Daudzi nacionālie regulatori atcēla savienojumu mazumtirdzniecības tirgu regulējumu (piemēram, Vācija, Spānija, Francija, Čehija, Īrija, Nīderlande). Kopienas apspriežu laikā Komisija ievēroja kādu praksi, kuras rezultātā — kaut arī tirgu pārveidoja tā, lai būtu ņemti vērā Komisijas apsvērumi — minētajā tirgū (uz kuru Komisijai ir vien ierobežota ietekme) tika noteikti tādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas radīja tādu pašu situāciju, kāda būtu bijusi arī tad, ja tirgū nebūtu notikušas minētās pārmaiņas. Komisijas priekšlikumi par ES tiesiskā regulējuma reformu būtu palīdzējuši no šādas situācijas izvairīties, ļaujot tai rīkoties arī tad, ja nacionālo regulatoru ierosinātie tiesiskās aizsardzības līdzekļi apdraud efektīvu vienotā tirgus darbību. Radiofrekvenču spektra pārvaldība - Kopumā līdz 2007. gadam pieņemtie Komisijas lēmumi par radiofrekvenču harmonizāciju ir ieviesti lielākajā daļā dalībvalstu (izņemot lēmumu par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā). Tajā pašā laikā dažas dalībvalstis ir sākušas rīkoties, lai to radiofrekvenču pārvaldības praksē ieviestu uz tirgu balstītas pieejas (piemēram, Dānija, Grieķija, Nīderlande un Portugāle). - Lai 900 MHz frekvenču joslā (sākot ar UMTS pakalpojumiem) ļautu sniegt jaunus mobilos pakalpojumus, Komisija 2008. gada novembrī izteica priekšlikumu atjaunināt un vienkāršot GSM direktīvu. Vairākas dalībvalstis īstenoja konkrētus reglamentējošos pasākumus, lai 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu ļautu izmantot pakalpojumiem, kuru pamatā ir no GSM atšķirīgas tehnoloģijas. ES mērogā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Lēmumu par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām[13], kura mērķis ir izveidot vienoto tirgu Viseiropas mobilajiem satelītsakaru pakalpojumiem. Lai nodrošinātu efektīvu Komisijas radiofrekvenču harmonizācijas lēmumu ieviešanu, ir jārīkojas sparīgāk. Digitālā dividende Kamēr dažas dalībvalstis (piemēram, Somija, Francija, Apvienotā Karaliste) ir bloķējušas digitālās dividendes pavērto iespēju, lai varētu ieviest inovatīvus pakalpojumus, tikmēr daudzas citas dalībvalstis ir iecerējušas visu vai lielāko daļu digitālās dividendes paturēt platjoslas lietojumiem. Dažas dalībvalstis šajā jautājumā vēl nav pieņēmušas nekādu lēmumu. Komisija 2009. gadā sagatavos pasākumus, kas vajadzīgi šo frekvenču joslas rezervēšanai un koordinēšanai ES līmenī. 4. Patērētāju intereses Tarifu pārredzamība Garantēt pārredzamus tarifus un aktuālo informāciju par standarta noteikumiem un nosacījumiem — tas ir viens no Universālā pakalpojuma direktīvā iestrādāto patērētāju aizsardzības pasākumu stūrakmeņiem. Saistībā ar iepriekšminēto — kaut arī ir jādarbojas sparīgāk — dažas dalībvalstis ir atzinušas, ka ir vajadzīgi tarifu pārredzamības uzlabošanas pasākumi. Virknē dalībvalstu ir izstrādāti dažādi uz tīmekli balstīti cenu salīdzināšanas rīki. Valstīs, kurās minētie rīki ir izstrādāti, pastāv ievērojama tendence paplašināt to darbības jomu, tajā iekļaujot papildu platformas un kompleksos piedāvājumus. Arvien lielākas bažas patērētājiem rada informācijas pārredzamība tādos jautājumos kā platjoslas datu pārraides ātrums un platjoslas pakalpojumu kvalitātes uzturēšana. Vairākas dalībvalstis ir attiecīgi rīkojušās, lai nodrošinātu to, ka patērētājiem garantē zināmu platjoslas datu pārraides ātrumu. Ungārijā, Grieķijā, Latvijā, Francijā un Spānijā ir ieviesti rīcības kodeksi, brīvprātīgas vienošanās ar nozari un dažādi ar pakalpojuma kvalitāti saistīti pasākumi, ar kuriem ir noteiktas skaidras prasības attiecībā uz platjoslas datu pārraides ātrumu. Vairākas dalībvalstis īstenojušas arī pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot speciālo pakalpojumu tarifu un citu, noteiktai ģeogrāfiskai vietai nepiesaistīto pakalpojumu pārredzamību, jo trūkstošā informācija par cenām bieži vien sarežģī lēmuma pieņemšanu. Universālais pakalpojums Pēc regulāras universālā pakalpojuma direktīvas darbības jomas pārskatīšanas Komisija 2008. gadā par šo tēmu publicēja paziņojumu, tādējādi sākot tālredzīgu ES diskusiju par universālā pakalpojuma nākotni, kurā īpaša uzmanība pievērsta platjoslas pakalpojumiem. Vairākas dalībvalstis ir sašaurinājušas pašreizējo universālā pakalpojuma pienākumu apjomu, jo atsevišķus universālā pakalpojuma elementus tirgū piedāvā jau tagad un nav vajadzības pilnvarot konkrētus uzņēmumus (piemēram, Čehija, Dānija, Ungārija, Latvija). Eiropas Kopienu Tiesa 2008. gada jūnijā izdeva nozīmīgu lēmumu attiecībā uz Franciju; ar šo lēmumu tika denonsēts valsts likums, saskaņā ar kuru universālo pakalpojumu drīkstēja sniegt tikai tie uzņēmumi, kas universālo pakalpojumu spēja sniegt visā Francijas teritorijā. Saskaņā ar Tiesas lēmumu dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt to, ka sniedz rentablu universālo pakalpojumu, tajā pašā laikā ievērojot objektivitātes, nediskriminācijas un mazāko iespējamo tirgus darbības traucējumu principu. Daudzām dalībvalstīm grūtības radīja tādu visaptverošu sarakstu un uzziņu dienestu pakalpojumu izveide, kas aptvertu tos fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu abonentus, kuri piekrituši iekļaušanai šādos sarakstos. Šajā saistībā Komisija sāka 11 pārkāpumu tiesvedības; visas minētās tiesvedības (izņemot Portugāles lietu, kuru patlaban izskata Tiesā) slēdza, tiklīdz pakalpojumus kļuva pieejams. Jāatzīmē, ka Bulgārijā un Rumānijā vēl nav pieejami visaptveroši sarakstu un uzziņu dienestu pakalpojumi. Pakalpojumu sniedzēji ir snieguši komentārus saistībā ar ieturējuma likmēm, kuras mobilo tīklu operatori piemēro par savienojumiem ar uzziņu dienestu pakalpojumiem. Numura pārnesamība Gan mobilo, gan fiksēto sakaru lietotājiem visās dalībvalstīs ir nodrošināta numuru pārnesamība; vienīgais izņēmums ir Bulgārija (tikai attiecībā uz fiksēto līniju numuriem), jo tai saskaņā ar pievienošanās nolīgumu ir noteikts atbrīvojums līdz 2009. gada janvārim. Iepriekšējā gadā ir palielinājies pārnesto mobilo numuru skaits (2008. gadā ir pārnests par 14,1 miljonu vairāk numuru)[14]. No numuru pārnešanas pakalpojuma ieviešanas sākuma līdz 2008. gada oktobrim numuru ir pārnesuši 60,2 miljoni abonentu (10,3 % mobilo numuru); 2007. gada oktobrī — 8,3 %. No fiksēto numuru pārnešanas pakalpojuma ieviešanas līdz 2008. gada oktobrim numurus ir pārnesuši 26 miljoni abonentu (37 % liels pieaugums salīdzinājumā ar 2007. gadu). Cenas par numura pārnešanu ir ārkārtīgi atšķirīgas. Ja dažās valstīs nepiemēro vairumtirdzniecības maksu, piemēram, Igaunijā un Spānijā (mobilajiem numuriem), un Vācijā (fiksētajiem numuriem), tad Slovākijā par fiksētā numura pārnešanu iekasē EUR 49, bet Maltā (par mobilā numura pārnešanu) — EUR 45. [pic] Izšķirīgs faktors ir laiks. 2008. gada oktobrī Eiropā mobilo numuru pārnesa vidēji 8,5 dienās, bet fiksēto — vidēji 7,5 dienās (2007. gada oktobrī — 7,8 dienās). Dalībvalstīs numuru pārneses ilgums ir ļoti atšķirīgs, taču te nevar taisnoties, vainojot valstī pastāvošo situāciju. Šajā jomā ir milzīgs potenciāls samazināt numura pārnešanas ilgumu, tāpēc Komisija tās pārskata priekšlikumos ir rekomendējusi noteikt, ka numurs jāpārnes vienas dienas laikā. Vismaz sešas dalībvalstis (Apvienotā Karaliste, Portugāle, Spānija, Slovākija, Itālija, Polija) ir ierosinājušas samazināt numuru pārnešanas ilgumu, tam atvēlot vienu līdz piecas dienas. [pic] (Dati par Dāniju un Luksemburgu nav pieejami) Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numurs 112 Nu pa vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numuru 112 var zvanīt, lai ar neatliekamās palīdzības dienestiem gan no fiksētā, gan mobilā tālruņa bez maksas sazinātos no jebkuras vietas Eiropas Savienībā. Tomēr šajā jomā ir iespējams panākt vairākus uzlabojumus, piemēram, no mobilā tālruņa saņemtiem 112 zvaniem sniegta informācija par zvanītāja atrašanās vietu, zvanu apstrāde un informētības veicināšana. Pret Bulgāriju sākto pārkāpumu tiesvedību par 112 dienesta nepieejamību slēdza 2009. gada sākumā; ir pieņemts spriedums četrās (Nīderlande, Lietuva, Slovākija un Itālija) no septiņām pārkāpumu tiesvedībām par to, ka no 2009. gada janvāra 112 zvaniem nenodrošina informācijas sniegšanu par zvanītāja atrašanās vietu. Līdz šim Slovākija ir vienīgā valsts, kura ir rīkojusies saskaņā ar Tiesas spriedumu. Turklāt Komisija ir sākusi pārkāpumu tiesvedību pret Itāliju — par to, ka 112 zvanu apstrāde un pieņemšana nenotiek tādā pašā līmenī, kā tas ir nodrošināts zvaniem uz citiem valsts neatliekamās palīdzības dienestu numuriem. Komisija 2008. gada jūnijā izveidoja 112 palīdzības līnijai veltītu tīmekļa vietni[15], kurā publicēta informācija visās oficiālajās ES valodās. Vēl kāds neatliekamās palīdzības dienesta numura 112 popularizēšanas pasākums bija tas, ka 11. februāri noteica par Eiropas 112 dienu, un Komisija turpinās popularizēt 112 dienestu un izplatīt dalībvalstīs labāko praksi. E-privātums Kaut arī pastāv starptautiskas piemērošanas iniciatīvas, joprojām ir problemātiski panākt īstenu konfidencialitāti un drošību elektronisko sakaru jomā; īpaši sarežģīti tas ir internetā, par ko dalībvalstīs liecina vairāki drošības pārkāpumi un apšaubāmas interneta tirgvedības stratēģijas (piemēram, Vācijā, Apvienotajā Karalistē, Maltā). 5. SECINĀJUMI Telesakaru nozare 2008. gadā turpināja paplašināties, un tā spēj sekmīgi funkcionēt pašreizējā sarežģītajā ekonomiskajā situācijā. Kaut arī konkurence pieaug un tiek ieviestas jaunas tehnoloģijas, ir pierādījumi, kas liecina par konsekvences trūkumu reglamentējošajā pieejā joprojām pastāvošo vājo vietu novēršanai un plašākai optiskās šķiedras tīklu ieviešanai. Arvien sarežģītākajā vidē ir vitāli svarīgi panākt efektīvu rīcību un nodrošināt konsekventu reglamentējošo pieeju — šie ir tiesiskā regulējuma reformas galvenie mērķi (reformu Komisija sāka 2007. gada novembrī). Lai tuvotos vienotā tirgus pabeigšanai, lai tirgus dalībniekiem sniegtu juridisko noteiktību un lai patērētāji gūtu vairāk priekšrocību, pārskatīšana ir jāpabeidz pēc iespējas agrāk. [1] Pašreizējā krīze nelīdzinās 2002. gada krīzei, kura ietekmēja tieši telesakaru sektoru. [2] COM(2007) 697-699. [3] Ja vien nav norādīts citādi, tad raksturota 2008. gada 31. decembrī valdošā situācija, bet tirgus dati aptver laikposmu līdz 2008. gada 1. oktobrim. [4] EITO , 2008. gada novembris. [5] http://ec.europa.eu/information_society/activities/roaming/regulation/index_en.htm. [6] EITO , 2008. gada novembris. [7] Dow Jones SXKP telesakaru indekss (2008. gada 22. augusts): struktūru sk. pielikumā. [8] Saskaņā ar Dow Jones 50 Stoxx indeksu. [9] Papildu informācija iekļauta pielikumos. [10] Saskaņā ar ESAO datiem 2007. gadā mobilo pakalpojumu izplatība ASV sasniedza 87 %, bet Japānā 84 %. [11] Kompleksais piedāvājums ir divu vai vairāku pakalpojumu komercpiedāvājums, kuru tirgo kā vienu piedāvājumu un pārdod par vienu cenu. [12] COM(2008) 572 par universālā pakalpojuma darbības jomu — Komisija sāka diskusiju par universālā pakalpojuma nākotni, īpašu uzmanību pievēršot platjoslas pakalpojumiem. [13] Nr. 626/2008 EK. [14] Dati par Apvienoto Karalisti nav pieejami. [15] http://ec.europa.eu/112.