Barselonas mērķis vēl nav sasniegts grupā bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam. Sākot ar 2016. gadu, 86,3 % bērnu no 3 gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam ir uzņemti oficiālajā bērnu aprūpē vai apmeklē pirmsskolas izglītības iestādi. Barselonas mērķis ir sasniegts 12 dalībvalstīs, bet pārējās 16 dalībvalstis to vēl nav sasniegušas.

Saskaņā ar jaunākajiem datiem par 2016. gadu 33 % mērķis kopumā ir sasniegts 12 dalībvalstīs, turklāt septiņās no šīm 12 dalībvalstīs aprūpe ir pieejama no 33 % līdz 49 % bērnu, bet piecās ES dalībvalstīs aprūpe ir pieejama vismaz 50 % bērnu. Pārējās 16 dalībvalstīs aprūpe ir pieejama mazāk nekā 33 % bērnu, un 10 dalībvalstīs visjaunākajā vecuma grupā aprūpe tika nodrošināta mazāk nekā 25 % bērnu.

Papildus Barselonas mērķu uzraudzīšanai Komisija regulāri uzrauga ET2020 iekļauto izglītības un apmācības mērķu īstenošanu, tostarp mērķi, kas attiecas uz bērniem vecumā no 4 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam. 2017. gadā tā konstatēja, ka vidēji Eiropas Savienībā agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē piedalās 94,8 % bērnu. Tādēļ var uzskatīt, ka ET2020 mērķis kopumā ir sasniegts. Ņemot vērā šo secinājumu, Komisija savā paziņojumā par darba un dzīves līdzsvaru paziņoja par pašreizējā ET2020 mērķa pārskatīšanu. Savā 2017. gada 17. novembra paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu Komisija ierosināja, ka 95 % mērķis varētu tikt attiecināts arī uz bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam. Šāda pārskatīšana par 5 % paaugstinātu pašreizējo Barselonas mērķi attiecībā uz bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam. Turklāt Komisija apņēmās ņemt vērā bērnu aprūpes sistēmas kvalitāti.

Turklāt 2009. gada Izglītības padome pieņēma izglītības un apmācības kritērijus saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET2020) , no viens kritērijs bija par bērniem vecumā no 4 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam. Saskaņā ar šo kritēriju vai mērķi vismaz 95 % bērnu vecumā no 4 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam būtu jāpiedalās agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē. ET2020 mērķis ir uzlabot valstu izglītības un apmācības sistēmas, lai ES padarītu par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē.

Komisijas 2013. gada ieteikumā “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” , kuru 2013. gada novembrī apstiprināja Padome, dalībvalstis tiek mudinātas vairāk ieguldīt bērnu politikā, lai stiprinātu bērnu tiesības, mazinātu bērnu nabadzību, kā arī uzlabotu bērnu labklājību. Ieteikums ir daļa no daudz plašākas Sociālo ieguldījumu paketes (SIP), kas sniedz dalībvalstīm politikas norādījumus attiecībā uz sociālajiem ieguldījumiem mūža garumā. Ieteikumā uzsvērts, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka bērni, kuri nāk no nelabvēlīgas vides un ir saņēmuši bērnu aprūpes pakalpojumus, retāk pametīs vidusskolu un kļūs par bezdarbniekiem, tādējādi izvairoties no virknes citu sociālo problēmu.

Eiropas Sociālo tiesību pīlāra kontekstā Komisija 2017. gada 26. aprīlī pieņēma darba un privātās dzīves līdzsvarošanas iniciatīvu – ar leģislatīvu un neleģislatīvu pasākumu kopumu, ar ko modernizē pašreizējo ES tiesisko un politikas regulējumu attiecībā uz atvaļinājumiem ģimenes apstākļu dēļ, elastīgu darba režīmu, oficiālās aprūpes pakalpojumiem un to ekonomisko šķēršļu novēršanu, kas attur otros pelnītājus no strādāšanas. Bērnu aprūpes kvalitātes, finansiālās pieejamības un sasniedzamības uzlabošana ir šīs iniciatīvas svarīga sastāvdaļa, kas tiek īstenota, regulāri uzraugot mērķu īstenošanu, uzlabojot datu vākšanu un veicinot Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu, lai ieguldītu sociālajā infrastruktūrā.

Zemāka sieviešu dalība darba tirgū un oficiālas bērnu aprūpes infrastruktūras trūkums ir saistīti arī ar tradicionālu sievietes lomas uztveri sabiedrībā. Gandrīz trīs ceturtdaļas Eiropas iedzīvotāju apgalvo, ka sievietes velta vairāk laika mājas un aprūpes darbiem nekā vīrieši. To bieži skaidro ar sociālajām normām, kas sievietēm piešķir galvenās bērnu un ģimenes locekļu aprūpētājas lomu. Nesenajā Eirobarometra apsekojumā vairāk nekā četri no desmit eiropiešiem (44 %) norādīja, ka vissvarīgākā sievietes loma ir rūpēties par mājām un ģimeni. Turklāt trešdaļā ES dalībvalstu šis īpatsvars ir pat 70 % vai vairāk . Gandrīz trīs ceturtdaļas norāda, ka sievietes velta vairāk laika mājas un aprūpes darbiem nekā vīrieši. 22 % uzskata, ka vīrieši un sievietes pavada vienādu laika apjomu, veicot šos darbus. Tomēr starp paaudzēm ir novērojamas lēnas pārmaiņas. Jaunākie respondenti nedaudz vairāk sliecas teikt, ka vīrieši un sievietes pavada vienādi daudz laika mājas un aprūpes darbos: tas attiecas uz 26 % respondentu vecumā no 15 līdz 24 gadiem, salīdzinot ar 21 % respondentu vecumā no 40 gadiem.

Šķiet, ka kopš 2011. gada vairākās valstīs ir ievērojami palielinājušies bērnu aprūpes rādītāji bērniem vecumā līdz 3 gadiem. Tas vislabāk redzams Maltā (palielinājums par 20 procentpunktiem, no 11 % līdz 31 %), Rumānijā (15 procentpunkti, no 2 % līdz 17 %), Igaunijā (11 procentpunkti, no 19 % līdz 30 %), Itālijā (9 procentpunkti, no 25 % līdz 34 %), Vācijā (9 procentpunkti, no 24 % līdz 33 %) un Īrijā (8 procentpunkti, no 21 % līdz 29 %). No otras puses, šajā vecuma grupā Grieķijā (10 procentpunkti, no 19 % līdz 9 %) un Slovākijā (3 procentpunkti, no 4 % līdz mazāk nekā 0,5 %) bērnu aprūpes rādītāji ir ievērojami samazinājušies.

Noslēgumā secināms, ka Barselonas mērķis bērnu aprūpei bērniem vecumā no 0 līdz 3 gadiem ES kopumā ir sasniegts. Par to galvenokārt jāpateicas augstajiem rādītājiem valstīs, kuras ir sasniegušas mērķi.

Līdz ar to pakalpojumiem, kas palīdz līdzsvarot darbu un privāto dzīvi, ir izšķiroša nozīme līdzās citiem svarīgiem pasākumiem, piemēram, pievilcīgiem atvaļinājumiem ģimenes apstākļu dēļ, ģimenēm draudzīgam darba režīmam, kas pielāgots darba ņēmēju privātajai situācijai, un nodokļu un pabalstu sistēmai, kas neattur otros pelnītājus no strādāšanas. Barselonas mērķi tiecas pārraut šo pašstiprinošo ciklu, kas attur sievietes no dalības darba tirgū uz vienlīdzīgiem pamatiem ar vīriešiem. Turklāt ģimenēm draudzīga politika varētu palīdzēt pagriezt sarūkošo bērnu dzimstības tendenci Savienībā.

Šis apsekojums vēlreiz apliecina, ka visās dalībvalstīs vēl ir daudz darāmā. Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2017. gadā publicētajā Dzimumu līdztiesības indeksā uzsvērts, ka salīdzinājumā ar laikposmu pirms 10 gadiem 12 valstīs notikusi atpakaļejoša attīstība, runājot par dzimumu līdzsvaru aprūpei, mājas darbiem un sociālajām aktivitātēm veltītajā laikā. Tikai katrs trešais vīrietis katru dienu gatavo maltītes un veic mājas darbus, savukārt lielākā daļa sieviešu to dara katru dienu (79 %). Ar dzimumu līdztiesības vidējo rādītāju 66,2 ES joprojām ir tālu no dzimumlīdztiesīgas sabiedrības sasniegšanas.

Dalībvalstīs pastāv atšķirības attiecībā uz stundu skaitu, ko bērni parasti pavada bērnu aprūpes iestādēs: pusē no apskatītajām valstīm bērniem vecumā no 0 līdz 3 gadiem izmanto nepilna laika bērnu aprūpi (mazāk nekā 30 stundas nedēļā). Tas attiecas uz Nīderlandi (kur 3 no 4 sievietēm strādā nepilnu slodzi), Apvienoto Karalisti, Īriju un Austriju. No otras puses, bērnu aprūpes iestādes apmeklējošie bērni Bulgārijā, Lietuvā, Ungārijā, Latvijā, Dānijā, Portugālē, Slovēnijā, Zviedrijā, Luksemburgā, Beļģijā, Polijā un Grieķijā visbiežāk saņem pilna laika bērnu aprūpi (30 vai vairāk stundas nedēļā).

[7. attēls. Bērni oficiālajās bērnu aprūpes vai izglītības iestādēs vecuma grupā no 0 līdz 3 gadu vecumam, % un aprūpes iestādēs pavadītais laiks]



Avots: ES-SILC (2016)

4. Barselonas mērķu sasniegšana bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam

2016. gadā 86,3 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam piedalījās oficiālajā bērnu aprūpē vai apmeklēja pirmsskolas izglītības iestādi, kas nozīmē, ka Barselonas mērķis vēl nav sasniegts, lai gan kopš 2011. gada ir gūti panākumi.

Barselonas mērķis tika sasniegts 12 dalībvalstīs: Beļģijā, Zviedrijā, Dānijā, Spānijā, Francijā, Nīderlandē, Īrijā, Igaunijā, Itālijā, Portugālē, Vācijā un Slovēnijā (sk. zaļos un zilos lauciņus 2. tabulā). Beļģijā, Zviedrijā, Dānijā un Spānijā mērķis ir pārsniegts — 95 % (sk. lauciņus zilā krāsā). Astoņās ES dalībvalstīs (Francijā, Nīderlandē, Īrijā, Igaunijā, Itālijā, Portugālē, Vācijā, Slovēnijā) 90 % līdz 95 % bērnu piedalās bērnu aprūpē vai pirmsskolas aprūpē (sk. lauciņus zaļā krāsā 2. tabulā).

No otras puses, 16 dalībvalstis nav sasniegušas mērķi. Austrijā, Maltā, Luksemburgā un Ungārijā vairāk nekā 85 % bērnu piedalās bērnu aprūpē vai pirmsskolas aprūpē (sk. lauciņus oranžā krāsā 2. tabulā). Somijā, Latvijā, Čehijas Republikā, Kiprā, Lietuvā, Slovākijā, Bulgārijā, Apvienotajā Karalistē, Polijā, Rumānijā, Grieķijā un Horvātijā mazāk kā 85 % bērnu piedalās bērnu aprūpē vai pirmsskolas aprūpē (sk. lauciņus sarkanā krāsā 2. tabulā). Mazāk nekā 65 % bērnu Horvātijā, Grieķijā, Rumānijā un Polijā piedalās bērnu aprūpē vai pirmsskolas aprūpē.





[2. tabula. Bērni, kurus aprūpē oficiālajās bērnu aprūpes struktūrās, vecumā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam, % laika gaitā]

Avots: ES-SILC (2016)

Kopš 2011. gada kopējais rādītājs ir tikai nedaudz palielinājies, taču vairākās dalībvalstīs aprūpes dalības rādītājs ir ievērojami palielinājies bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam. Tas vislabāk redzams Rumānijā (pieaugums par 20 procentpunktiem, no 41 % līdz 61%), Polijā (18 procentpunkti, no 43 % līdz 61%), Maltā (15 procentpunkti, no 73 % līdz 88 %), Ungārijā (15 procentpunkti, no 73 % līdz 88 %), Luksemburgā (14 procentpunkti, no 73 % līdz 87 %), Īrijā (11 procentpunkti, no 82 % līdz 93 %), Portugālē (11 procentpunkti, no 81 % līdz 92 %), Spānijā (10 procentpunkti, no 85 % līdz 95 %), Latvijā (10 procentpunkti, no 72 % līdz 82 %) un Lietuvā (8 procentpunkti, no 70 % līdz 78 %).

No otras puses, šajā vecuma grupā ir vērojama arī aprūpes rādītāju samazināšanās dažās ES dalībvalstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē (20 procentpunkti, no 93 % līdz 73 %) un Grieķijā (19%, no 75 % līdz 56 %).

Vairumā dalībvalstu 52 % bērnu šajā vecuma grupā apmeklē bērnu aprūpes vai pirmsskolas aprūpes iestādes 30 vai vairāk stundas nedēļā, savukārt 34 % bērnu šajā vecuma grupā, jo īpaši lielākā daļa bērnu Rumānijā, Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Īrijā un Nīderlandē, apmeklē bērnu aprūpes vai pirmsskolas izglītības iestādes mazāk nekā 30 stundas nedēļā.



[8. attēls. Bērni oficiālajās bērnu aprūpes vai izglītības iestādēs vecuma grupā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam, % un aprūpes vai izglītības iestādēs pavadītais laiks]

Avots: ES-SILC (2016)

Tā kā ir sasniegts 2009. gadā noteiktais izglītības un apmācības mērķis (oficiālās bērnu aprūpes iestādes apmeklē 95 % bērnu vecumā no 4 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam), tas nozīmē, ka galvenais izaicinājums šajā Barselonas mērķu grupā ir vecuma grupa no 3 līdz 4 gadiem. Tā rezultātā 2017. gada novembra paziņojumā par Eiropas identitāti Komisija ierosināja piemērot Izglītības mērķi 95 % apmērā arī visiem bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātās izglītības vecumam.