EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.5.2018 JOIN(2018) 9 final 2018/0120(NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz šāda dokumenta pieņemšanu: “ES un Tunisijas privileģētās partnerības stiprināšana: stratēģiskās prioritātes laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam”.



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi 2015. gada novembrī pieņemtā pārskatītā Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) nosaka jaunu satvaru, lai definētu divpusējās attiecības ar partnervalstīm. Tunisijas gadījumā šī jaunā pieeja ir atspoguļota dokumentā “ES un Tunisijas privileģētās partnerības stiprināšana: stratēģiskās prioritātes laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam”, kas ir svarīgs atskaites punkts, lai vienotos par ierobežotu skaitu mērķorientētu politisko prioritāšu 2018.–2020. gadam. Apspriedes ar Tunisijas Republiku sākās 2017. gada oktobrī. Šī pieeja atbilst jaunajai globālajai Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijai, ar ko 2016. gada jūnijā nāca klajā Augstā pārstāve. ES un Tunisija ir vienojušās sadarboties, lai sagatavotu dokumentu, kurā noteiktas “stratēģiskās prioritātes” priviliģētās partnerības nostiprināšanai. Šī partnerība atspoguļo Tunisijas un ES divpusējo attiecību unikalitāti un dinamismu. Minētās stratēģiskās prioritātes ir paredzētas, lai no jauna apstiprinātu šo unikalitāti un atspoguļotu kopīgo mērķi padziļināt divpusējās attiecības visās jomās un virzīties uz arvien ciešāku sadarbību starp Tunisiju un Eiropas telpu. Šo prioritāšu pamatā ir Tunisijas piecu gadu attīstības plāns 2016.–2020. gadam un Augstās pārstāves un Komisijas 2016. gada 29. septembra kopīgais paziņojums “ES atbalsta Tunisijai stiprināšana”. Šis būs arī atsauces dokuments ES finansiālās sadarbības programmas īstenošanai, ņemot vērā to, ka Komisija 2017. gada 18. augustā pieņēma ES Vienoto atbalsta shēmu Tunisijai (dokuments C.2017–5637–1). “Stratēģiskās prioritātes” piešķir privileģētajai partnerībai konkrētas aprises 2018.–2020. gadam un veido pamatu vērienīga modeļa izveidei ES un Tunisijas turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada. Šo prioritāšu pamatā ir nākotnes perspektīvu radīšana jauniešiem. Dokumentā uzsvars ir likts uz sociālekonomisko reformu paātrināšanu, tostarp uzlabojot uzņēmējdarbības vidi un noslēdzot visaptverošu un padziļinātu brīvās tirdzniecības nolīgumu (ALECA). Pāreja uz demokrātiju un laba pārvaldība ir otrs svarīgs pīlārs ES un Tunisijas asociācijas nolīguma īstenošanā. Abas puses arī apņemas turpmākajos gados pastiprināt sadarbību drošības jomā un cīņā pret terorismu, kā arī migrācijas un mobilitātes jomā. Nostiprinot saikni ar ES, Tunisija ir izdarījusi stratēģisku izvēli, un plaukstošas un stabilas demokrātijas attīstība Tunisijā ir abu partneru kopīgajās stratēģiskajās interesēs. ES un Tunisijas partnerība ir būtisks attiecību elements, un jaunatnes jautājums ir tās transversāls temats. Stratēģiskās prioritātes, kas noteiktas ES un Tunisijas attiecību satvarā 2018.–2020. gadam, ir šādas: (1)iekļaujoša un ilgtspējīga sociālekonomiskā attīstība; (2)demokrātija, laba pārvaldība un cilvēktiesības; (3)tautu tuvināšanās, mobilitāte un migrācija; (4)drošība un terorisma apkarošana. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā ES un Tunisijas stratēģiskās prioritātes ir pirmais divpusējais satvars, kas ir panākts saskaņā ar jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku, un tās atbilst šajā politikas jomā noteiktajām prioritātēm un kārtībai, proti, kaimiņvalstu stabilizācijai politikas, ekonomikas un drošības jomā. Tās ir saskaņā arī ar ES un Tunisijas asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām ES un Tunisijas stratēģiskās prioritātes atspoguļo ES ilgtermiņa apņemšanos attiecībās ar tās partneriem Vidusjūras reģionā. Tās ir arī saskaņā ar ES globālo stratēģiju, kurā aicināts izveidot integrētu pieeju krīžu pārvarēšanai, nosakot ES politiku attiecībā uz humāno palīdzību, katastrofu riska pārvaldību, attīstību, migrāciju, tirdzniecību, ieguldījumiem, infrastruktūru, izglītību, veselību un pētniecību. Šajā dokumentā cita starpā ņem vērā cilvēktiesību un labas pārvaldības veicināšanu, dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, ES migrācijas politikas ārējo dimensiju, palielinātu uzmanību starptautiskajai sadarbībai terorisma un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanā un tirdzniecības potenciālu taisnīgas izaugsmes un pienācīgu darbvietu nodrošināšanā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punkts. Tas ir kopīgs priekšlikums Eiropas Savienības Padomes lēmumam par Savienības nostāju attiecībā uz ieteikuma par ES un Tunisijas priviliģētās partnerības stratēģiskajām prioritātēm pieņemšanu Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses. Partnerības prioritātes paredzēts pieņemt ES un Tunisijas Asociācijas padomes 2018. gada 15. maija sanāksmē pēc tam, kad, pamatojoties uz LESD 2018. panta 9. punktu, ES Padome pieņems nostāju, kas jāieņem Asociācijas padomē. Tiklīdz stratēģiskās prioritātes būs pieņemtas, tās vadīs ES finansiālās sadarbības plānošanu saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Tā kā stratēģiskās prioritātes attiecas uz attiecībām starp ES un Tunisiju, dalībvalstis tās nevar pieņemt valstu līmenī. •Proporcionalitāte Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu ES Padomes nostāja ir jāpieņem, pirms var pieņemt stratēģiskās prioritātes Asociācijas padomē. •Instrumenta izvēle Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumos par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu Padome apstiprināja “nodomu 2016. gadā sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā vajadzības gadījumā varētu noteikt jaunas partnerattiecību prioritātes, galveno uzmanību pievēršot saskaņotajām prioritātēm un interesēm.” Lai nodrošinātu šādas attiecības, politiskās saistības ir vispiemērotākais instruments. Jauns saistošs starptautisks nolīgums ar Tunisiju radītu nesamērīgu procesuālo slogu salīdzinājumā ar laikposmu, kas būtu jāaptver ar stratēģiskajām prioritātēm. Savukārt vienkāršs saprašanās memorands nenodrošinātu pietiekamu pamatu palīdzības daudzgadu plānošanai, kas paredzēta “rīcības plānos vai citos līdzīgos kopīgi pieņemtajos dokumentos”, kuri minēti 3. panta 2. punktā regulā, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu. 3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Neattiecas •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šis dokuments tika sagatavots pēc padziļinātas apspriešanās ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem un dalībvalstu pārstāvjiem Padomes Mašrikas/Magribas jautājumu darba grupā, kā arī pēc diskusijām ar Tunisijas partneriem. Papildus Tunisā rīkotajām regulārām apspriedēm par tematiskajām prioritātēm martā Briselē un Tunisā tika uzsākta apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Saņemtās atsauksmes galvenokārt norāda uz nepieciešamību nodrošināt pastāvīgu ES atbalstu notiekošajai pārejai uz demokrātiju Tunisijā, labas pārvaldības un tiesiskuma veicināšanai, cilvēktiesību ievērošanai un pilsoniskās sabiedrības lomas un līdzdalības stiprināšanai politiskās, ekonomiskās un sociālās attīstības procesā, efektīvi īstenojot Tunisijas konstitūciju un starptautiskās saistības, ko uzņēmusies Tunisija. Pilsoniskā sabiedrība ir arī atkārtoti uzsvērusi, cik svarīgs ir darbs Tunisijas jauniešu interesēs un ar viņu līdzdalību, lai veicinātu piekļuvi nodarbinātībai. Visi šie jautājumi tika ņemti vērā pievienotajos dokumentos. Šīs apspriedes notika saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību atjaunotās politikas pamatnostādnēm. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecīgās tematiskās zināšanas bija pieejamas iekšēji – Eiropas iestāžu galvenajā birojā Briselē vai ES delegācijā Tunisijā, kas atrodas Tunisā. •Ietekmes analīze

Neattiecas •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas •Pamattiesības Pamattiesības Eiropas Savienības dalībvalstīs netiek ietekmētas. Attiecībā uz pamattiesībām Tunisijā — viena no stratēģiskajām prioritātēm ir demokrātijas, labas pārvaldības un cilvēktiesību stiprināšana šajā valstī. ES un Tunisija ir izveidojušas regulāru un atklātu dialogu un ciešu sadarbību pamattiesību jomā. Abas puses turpmākajos gados turpinās stiprināt sadarbību šajā jomā. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Izņemot iepriekšējās starptautiskajās ES saistībās paredzēto, papildu ietekme uz budžetu nerodas. Ietekme uz budžetu ir noteikta Eiropas Kaimiņattiecību instrumenta (EKI) vienotajā atbalsta shēmā 2017.–2020. gadam. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība ES un Tunisijas stratēģisko prioritāšu īstenošana tiks regulāri uzraudzīta. Abas puses nozīmēs kontaktpunktus attiecīgajos dienestos, lai nodrošinātu prioritāšu efektīvu un savstarpēji izdevīgu īstenošanu. Sanāksmes saistībā ar ES un Tunisijas divpusējo sadarbību saskaņā ar asociācijas nolīgumu veicinās šo uzraudzību, tostarp nozaru līmenī. 6. ATSAUCES (a)Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (JOIN(2015) 50 final, 18.11.2015.). Paziņojums par arābu EKP valstu kopējo nostāju, ar ko nāca klajā 2015. gada 24. jūnijā Beirūtas ministru konferencē par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu. Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumi par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu. (b)Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (OV L 77, 15.3.2014.). (c)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisiju, no otras puses (OV L 097, 30.3.1998.). (d)Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES atbalsta Tunisijai stiprināšana” (JOIN (2016) 47 final, 29.9.2016.). Padomes 2016. gada 17. oktobra secinājumi par Tunisiju, atsauce 13056/16. 2018/0120 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz šāda dokumenta pieņemšanu: “ES un Tunisijas privileģētās partnerības stiprināšana: stratēģiskās prioritātes laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam”.