Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Kopienu aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2006. gadā {SEC(2007)1079} /* COM/2007/0486 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.8.2007 COM(2007) 486 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR EIROPAS KOPIENU AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBĀM 2006. GADĀ {SEC(2007)1079} SATURS Ievads.............. 3 1. AIZŅĒMUMU DARBĪBAS 2006. GADĀ 3 2. KREDITĒŠANA TREŠĀS VALSTĪS 4 2.1. Pārskats 4 2.2. Kopienas makrofinansiālais atbalsts 4 2.3. EIB aizdevumu darbības 2006. gadā Dienvidaustrumu kaimiņvalstīs, Vidusjūras valstīs, Āzijā un Latīņamerikā, kā arī Dienvidāfrikas Republikā 5 2.3.1. EIB mērķi un prioritātes 5 2.3.2. Aizdevumu darbības 6 2.3.3. Garantiju segums 6 2.3.3.1. Vispārējā garantija 6 2.3.3.2. Riska dalīšana 7 2.3.4. EIB sadarbība ar Komisiju un citām iestādēm 9 2.4. Lomes/Kotonū konvencijas parakstītājas valstis — kreditēšana 10 3. KREDITĒŠANAS IETEKME UZ BUDŽETU 10 3.1. Budžeta garantijas 10 3.2. Procentu subsīdijas 12 3.3. EIB finansējums no EAF resursiem 12 Ievads Padomes lēmumos, ar kuriem izveidoti dažādie Eiropas Kopienu kreditēšanas instrumenti, ir paredzēts, ka Komisijai katru gadu ir jāinformē Padome un Eiropas Parlaments par šo instrumentu izmantošanu. Attiecībā uz kreditēšanas darbībām ārpus Kopienas attiecīgajos Padomes lēmumos[1] paredzēts, ka Komisijai katru gadu ir jāinformē Padome un Parlaments par situāciju saistībā ar tiem Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem, kas garantēti no ES budžeta un paredzēti Dienvidaustrumu kaimiņvalstīm ( SEN ), Vidusjūras valstīm ( MED ), Āzijai un Latīņamerikai ( ALA ) un Dienvidāfrikas Republikai (DĀR). Lai izpildītu šīs prasības par informācijas sniegšanu, šajā ziņojumā ir aprakstītas aizdevumu operācijas katrā attiecīgajā reģionā. Lai radītu pilnīgāku priekšstatu par kreditēšanas darbībām, ziņojumā ir iekļauts arī īss kopsavilkums par aizņēmuma operācijām, kas veiktas kreditēšanas darbību finansēšanai, par makrofinansiālo atbalstu, kuru Kopiena sniegusi trešām valstīm, un procentu subsīdijām un garantijām, kas saistītas ar Kopienas aizdevumiem. Turklāt ziņojumā ir ietverta informācija par Euratom kreditēšanas darbībām. Šim ziņojumam pievienotās tabulas publicētas Komisijas dienestu darba dokumentā. Atsauces uz tabulām tekstā attiecas uz dienestu darba dokumentu (turpmāk tekstā — „pielikums”)[2]. 1. AIZŅĒMUMU DARBĪBAS 2006. GADĀ Lai finansētu kreditēšanas darbības, ko noteikusi Padome, Komisija ir pilnvarota attiecīgās Kopienas (EK, Euratom ) vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgū[3]. Eiropas Kopienu un EIB kopējais aizņēmums 2006. gadā samazinājās par 3,8 % un sasniedza 48,1 miljardu euro salīdzinājumā ar 50,0 miljardiem euro iepriekšējā gadā (skatīt tabulu un grafiku pielikuma 1.1. iedaļā). Vairāk nekā 99 % no šīs summas ir aizņēmusies EIB. Šo aizņēmumu darbību apjoma samazināšanās iemesls ir nedaudz mazāks EIB aizņēmuma darbību apjoms sakarā ar aizdevumu lēnāku izmaksu un apsvērumiem par finanšu likviditāti, kā arī ar to, ka nav pieņemti jauni lēmumi par Euratom , makrofinansiālo atbalstu un ar maksājumu bilanci saistītiem aizdevumiem. Ņemot vērā aizdevumu atmaksu, dzēšanu un maiņas kursa svārstības, neatmaksāto aizņēmumu kopējā summa 2006. gada 31. decembrī bija 248,4 miljardi euro, t.i., par 0,7 % mazāk nekā 2005. gadā (skatīt 1.2. tabulu pielikumā). Aizņēmumu sadalījums pa valūtām (skatīt 1.3. tabulu pielikumā) liecina, ka euro aizņēmumu īpatsvars 2006. gadā nav īpaši mainījies, tie veido 37,9 % no visiem aizņēmumiem. Citās Kopienas valūtās ņemto aizņēmumu procentuālā daļa ir samazinājusies no 23,0 % līdz 16,6 %. Trešo valstu valūtās ņemto aizņēmumu īpatsvars ir palielinājies no 39,5 % līdz 45,4 % no kopējā apjoma. Procentuālā daļa, ko veido aizņēmumi ASV dolāros, ir pieaugusi no 27,9 % līdz 30,4 %. Pēc mijmaiņas 94,5 % aizdevumu 2006. gadā bija mainīga procentu likme, salīdzinot ar 97,3 % aizdevumu 2005. gadā (datus pirms mijmaiņas skatīt pielikuma 1.3. tabulā). 2. KREDITĒŠANA TREŠĀS VALSTĪS[4] 2.1. Pārskats Finansiālais atbalsts valstīm, kas nav dalībvalstis un kas ir noslēgušas sadarbības nolīgumus ar Kopienu, var būt dažāds atkarībā no attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un izvirzītajiem mērķiem. Tas parasti tiek sniegts divpusēju aizdevumu veidā (makrofinansiāls atbalsts vai atbalsts maksājumu bilancei) gadījumos, kad Kopiena palīdz atjaunot makroekonomisko līdzsvaru valstī. Šīs finanšu operācijas saskaņā ar Padomes lēmumiem ir Komisijas pārziņā. Citos gadījumos EIB piešķir aizdevumus no saviem resursiem — vai nu kā tiešo finansējumu atsevišķiem projektiem, vai kā vispārējus aizdevumus bankām, kas pēc tam līdzekļus piešķir mazāka mēroga vietējiem projektiem. Daži aizdevumi tiek garantēti no Eiropas Savienības budžeta. Euratom aizdevumu instruments[5] ir pieejams finanšu operācijām dalībvalstīs un atsevišķās trešās valstīs (Armēnija, Bulgārija[6], Čehija, Ungārija, Lietuva, Rumānija[7], Krievija, Slovākija, Slovēnija un Ukraina). Ģeogrāfiskie reģioni, kuros Kopiena veic kreditēšanas darbības, ir minēti pielikumā (skatīt 2.1. tabulu). 2.2. Kopienas makrofinansiālais atbalsts Makrofinansiālajam atbalstam (MFA) aizdevumu veidā pēc būtības ir izņēmuma raksturs, un tas ir daļa no starptautiskās sabiedrības centieniem kopā ar Bretonvudsas iestādēm sniegt atbalstu to valstu maksājumu bilancei, kas saskaras ar pārejošām makroekonomiskām grūtībām. Kopienas atbalsts ir vērsts uz tādiem kaimiņos esošiem reģioniem kā Rietumbalkāni un Kaukāzs. Aizdevumus izmaksā tad, ja saņēmējvalstis ir sasniegušas makroekonomiskās stabilizācijas un strukturālo reformu mērķus. Šajos gadījumos operāciju skaits katru gadu ir ierobežots, un vienā gadā sniegto atbalstu ir grūti objektīvi salīdzināt ar nākamajā gadā sniegto atbalstu. Dotācijas un aizdevumi, kas izmaksāti saskaņā ar šo instrumentu, ir minēti pielikumā (skatīt 2.2. tabulu), kas liecina, ka saskaņā ar spēkā esošajiem MFA lēmumiem 2006. gadā ir izmaksāti 19 miljoni euro. Jauni MFA lēmumi 2006. gadā netika pieņemti. Turklāt informācija ir sniegta arī Komisijas ikgadējā ziņojumā par MFA īstenošanu attiecībā uz trešām valstīm. 2.3. EIB aizdevumu darbības 2006. gadā Dienvidaustrumu kaimiņvalstīs, Vidusjūras valstīs, Āzijā un Latīņamerikā, kā arī Dienvidāfrikas Republikā Šī iedaļa ir 2006. gada ziņojums, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/24/EK 2. pantu. 2.3.1. EIB mērķi un prioritātes 2006. gads bija pēdējais pilnais darbības gads saskaņā ar EIB pilnvarām finansēšanai ārpus ES laikposmā no 2000. gada 1. februāra līdz 2007. gada 31. janvārim[8]. Komisija un EIB visu gadu ir piedalījusies sarunās, tostarp sarunās Padomē, par ārējās darbības pilnvaru atjaunošanu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam; šīs sarunas tagad ir noslēgušās un ar 2006. gada 19. decembra Padomes Lēmumu 2006/1016/EK tām ir piešķirts oficiāls statuss[9]. EIB piešķirtā vispārējā prioritāte aizdevumu izsniegšanai reģionos ārpus ES ir paredzēta Kopienas politikas mērķu atbalstam. Reģionālie mērķi tiek noteikti atbilstoši katra reģiona specifikai un prioritātēm. Banka 2006. gadā turpināja veikt darbības Dienvidaustrumu kaimiņvalstīs — gan valstīs, kas pievienojas, gan kandidātvalstīs (Bulgārija, Rumānija, Horvātija, Turcija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika), lai palīdzētu šīm valstīm sagatavoties pievienošanās ES, jo īpaši finansējot investīcijas, kuru mērķis ir integrēt šo valstu infrastruktūru ES infrastruktūrā, un atbalstot MVU. Tūlīt pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās tika parakstīti saprašanās memorandi kā pamats EIB atbalstam abu valstu attiecīgajām investīciju programmām visās galvenajās ekonomikas nozarēs. EIB turpina atbalstīt arī investīcijas citās Rietumbalkānu valstīs (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne[10] un Serbija), lai veicinātu to integrāciju ES. Vispārīgi runājot, ES un EIB atbalsta mērķis ir politisko un ekonomisko reformu veicināšana un sociālās saskaņas sekmēšana reģionā. EIB piešķir prioritāru statusu sakaru un enerģētikas nozares uzlabošanai, modernizācijai un attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot Eiropas komunikāciju tīkliem (TEN) , pamatojoties uz ceļu un dzelzceļu koridoriem, kurus Eiropas satiksmes ministru konference ir noteikusi kā attīstības prioritātes vidējā termiņā. Vides jautājumiem, kas saistīti ar EIB projektiem, kā arī vides projektiem per se tiek piešķirts prioritārs statuss, lai attiecīgo valstu tiesību aktus pakāpeniski pielāgotu ES tiesību aktiem. EIB atbalsta arī attīstību privātajā sektorā (MVU un citas nozaru iniciatīvas), jo īpaši ārvalstu tiešos ieguldījumus ( FDI ), — vai nu tieši, vai ar vispārējā aizdevumu instrumenta palīdzību, jo īpaši gadījumos, kad tiek iesaistīti ES partneri. Vidusjūras reģionā bankas aizdevumi tiek izsniegti, izmantojot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un partnerības mehānismu (FEMIP), un tas notiek galvenokārt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros, atbalstot ekonomisko un sociālo modernizāciju un ātrāku reģionālo integrāciju. FEMIP darbības ir vērstas uz atbalstu privātajam sektoram un investīcijām labvēlīgas vides radīšanu, galvenokārt finansējot ekonomiskajai attīstībai piemērotas infrastruktūras veidošanu. Turklāt saskaņā ar ES prioritātēm FEMIP atbalsta ilgtspējīgas enerģētikas attīstīšanu, konkurētspēju un piegādes drošību. Ekonomikas un finanšu ( Ecofin ) Padome 2006. gada novembrī nolēma nostiprināt FEMIP un atzīmēja divas konkrētas prioritārās jomas: privātā sektora attīstību un partnerību stiprināšanu, lai veicinātu partnervalstu iesaistīšanos. Āzijā un Latīņamerikā banka finansē projektus, kas ir nozīmīgi gan Kopienai, gan attiecīgajām valstīm, kopā ar ES projektu dibinātājiem līdzfinansējot tehnoloģiju nodošanu un sadarbību enerģētikas un vides aizsardzības jomā. EIB atbalstīja arī atjaunošanas pasākumus pēc 2004. gada decembrī notikušā cunami. Šajā kontekstā ALA pilnvaru ģeogrāfiskā darbības joma tika paplašināta, iekļaujot Maldīvu salas. Dienvidāfrikas Republikā banka ir pilnvarota pievērsties sabiedriski nozīmīgiem infrastruktūras projektiem un privātā sektora atbalstam, ieskaitot MVU. Bankas operācijām turpmāk jāpapildina Kopienas atbalsta politika, programmas un instrumenti Dienvidāfrikā, kuru galvenais mērķis ir nabadzības un nevienlīdzības mazināšana. Kopsavilkums par EIB veiktajām darbībām attiecīgajos reģionos kopš 2002. gada ir sniegts pielikuma 2.3.1. tabulā. 2.3.2. Aizdevumu darbības Sadalījums pa valstīm un nozarēm ir sniegts pielikumā (skatīt 2.3.2. iedaļas a līdz e punktu). 2.3.3. Garantiju segums 2.3.3.1. Vispārējā garantija Padomes Lēmumā 2000/24/EK, kurā izdarīti grozījumi, ir paredzēts Kopienas garantijas segums 65 % aizdevumu no pilnvarās paredzētās kopējās summas. Tas nozīmē, ka Kopienas garantijas maksimālais apjoms ir 65 % no kopējās parakstīto aizdevumu summas, bet šajā kopējā maksimālajā summā saistību nepildīšana par atsevišķiem aizdevumiem faktiski tiek segta līdz pat 100 % apmērā. 2.3.3.2. Riska dalīšana Vispārējo pilnvaru ietvaros Kopienas garantija sedz visus kredīta riskus, ja vien uz tiem neattiecas pasākumi par riska dalīšanu, kuru gadījumā Kopienas garantija sedz tikai īpašo politisko risku, turpretim ar politiku nesaistītais risks un tā mazināšana paliek bankas ziņā. Lēmumā 2000/24/EK, kurā izdarīti grozījumi, EIB tiek aicināta piemērot riska dalīšanas mehānismu 30 % aizdevumu, kas piešķirti saskaņā ar minēto lēmumu (atšķirībā no 25 % saskaņā ar pirmajām vispārējām pilnvarām)[11]. Banka 2006. gada beigās bija panākusi riska dalīšanu 18 % apmērā no visām saskaņā ar pilnvarām veiktajām kreditēšanas darbībām atšķirībā no mērķa panākt riska dalīšanu 30 % apmērā. Tomēr jāatceras, ka, veicot pilnīgu analīzi par faktisko riska dalīšanu starp Eiropas Savienības budžetu un EIB, jāņem vērā arī no EIB pašas resursiem bez Kopienas garantijas seguma parakstītās operācijas pirmspievienošanās un Vidusjūras partnerības mehānismu ietvaros, kā arī atsevišķas operācijas saskaņā ar 18. pantā noteikto īpašo bankas valdes pilnvarojumu. Kaut arī šis ziņojums uz attiecīgajām operācijām neattiecas, jāņem vērā tas, ka lielākā daļa aizdevumu operāciju jaunajās dalībvalstīs pirms pievienošanās patiešām tika veikta ar pirmspievienošanās mehānisma palīdzību. Ja saskaņā ar šiem pirmspievienošanās mehānismiem parakstītie aizdevumi tiktu ierēķināti kopējā ar dalītu risku izsniegto aizdevumu īpatsvarā, tas palielinātos no 18 % līdz aptuveni 50 %. Reģionālā mērogā attiecībā uz riska dalīšanu izvirzītais mērķis tika sasniegts un pārsniegts Āzijā un Latīņamerikā , kur 72 % aizdevumu tika parakstīti riska dalīšanas režīmā. Šāds dalīta riska darījumu īpatsvars tika panākts, pateicoties ALA pilnvaru specifikai un EIB veiktās kreditēšanas stratēģiskajiem mērķiem šajā reģionā, kuri galvenokārt bija vērsti uz atbalsta sniegšanu Eiropas privātā sektora iniciatīvām (ārvalstu tiešās investīcijas, tehnoloģiju un zinātības pārnese). Gan Dienvidaustrumu Eiropā , gan Vidusjūras reģionā 11 % no aizdevumiem saskaņā ar pilnvarām piešķīra riska dalīšanas režīmā. Saskaņā ar attiecīgo valstu plānošanas procedūrām lielākā daļa EIB atbilstīgi pilnvarām finansēto projektu ir valsts sektora projekti, un tāpēc riska dalīšana uz tiem neattiecas. Turklāt Vidusjūras reģionā privātā sektora projektu dibinātājiem ir grūti piekļūt ārējām (tostarp Eiropas) bankām, kas vēlētos piešķirt EIB pašreizējām pamatnostādnēm atbilstošas garantijas. Dienvidāfrikas Republikā 10 % no aizdevumiem bija dalīta riska aizdevumi. Turpmākajā tabulā ir sniegts saskaņā ar pilnvarām piešķirto dalīta riska aizdevumu sadalījums pa reģioniem, savukārt pielikuma 2.3.6. līdz 2.3.9. tabulā ir norādīti atsevišķie 2006. gadā parakstītie dalītā riska aizdevumi. Otrās vispārējās pilnvaras (Padomes Lēmums 2000/24/EK par laikposmu no 2000. gada 1. februāra līdz 2007. gada 31. janvārim) miljonos euro Otro vispārējo pilnvaru maksimālais apjoms | Līdz 2006. gada 31. decembrim parakstīto aizdevumu summa | Parakstīto dalīta riska aizdevumu skaits | Parakstīto dalīta riska aizdevumu summa | Panāktā dalīta riska aizdevumu procentuālā daļa (no pilnvaru maksimālā apjoma) | Panāktā dalīta riska aizdevumu procentuālā daļa (no parakstītajiem aizdevumiem) | SEN | 9185 | 9142 | 33 | 1003 | 11 % | 11 % | Vidusjūras reģiona valstis | 6520 | 7177([12]) | 13 | 807 | 12 % | 11 % | ALA | 2480 | 2425 | 38 | 1756 | 71 % | 72 % | DĀR | 825 | 837([13]) | 2 | 80 | 10 % | 10 % | KOPĀ | 19 010 | 19 581([14]) | 86 | 3646 | 19 % | 18 % | Izsniedzot aizdevumus saskaņā ar pirmajām vispārējām pilnvarām, tika panākta riska dalīšana 24 % apmērā no kopējā kreditēšanas apjoma atšķirībā no mērķa panākt riska dalīšanu 25 % apmērā. Attiecībā uz reģionālajiem maksimālajiem apjomiem dalīta riska aizdevumu īpatsvars veidoja 81 % Āzijā un Latīņamerikā ( ALA ), 26 % — Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs ( CEEC ) un 3 % — Vidusjūras reģiona valstīs. Pirmās vispārējās pilnvaras (Padomes Lēmums 97/256/EK par laikposmu no 1997. gada 31. janvāra līdz 2000. gada 31. janvārim) miljonos euro Pirmo vispārējo pilnvaru maksimālais apjoms | Līdz 2006. gada 31. decembrim parakstīto aizdevumu kopējā summa | Parakstīto dalīta riska aizdevumu skaits | Parakstīto dalīta riska aizdevumu summa | Panāktā dalīta riska aizdevumu procentuālā daļa (no pilnvaru maksimālā apjoma) | Panāktā dalīta riska aizdevumu procentuālā daļa (no parakstītajiem aizdevumiem) | CEEC | 3520 | 3446 | 21 | 896 | 25 % | 26 % | Vidusjūras reģiona valstis | 2310 | 2310 | 5 | 71 | 3 % | 3 % | ALA | 900 | 900 | 17 | 730 | 81 % | 81 % | DĀR | 375 | 375 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 150 | 150 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | KOPĀ | 7255 | 7180 | 43 | 1697 | 24 % | 24 % | 2.3.4. EIB sadarbība ar Komisiju un citām iestādēm Banka un Komisija cieši sadarbojas, lai sagatavotu un līdzfinansētu EIB projektus, kuros ieguldīti Eiropas Savienības budžeta līdzekļi. EIB aizdevumus 2006. gadā joprojām papildināja procentu subsīdijas (4 jauni aizdevumi vides projektiem Vidusjūras reģiona valstīs), tehniskā palīdzība (dotācijas 12,3 miljonu euro apmērā, lai finansētu galvenokārt priekšizpēti, resursu palielināšanu, projektu vadību vai novērtēšanu), kā arī struktūrfondi un Kohēzijas fonds (jo īpaši PHARE un ISPA ). Papildus tradicionālajām sadarbības formām Eiropas Komisija lūdza EIB sniegt konsultatīvus pakalpojumus riska kapitāla mehānisma atbalsta īstenošanai Dienvidāfrikā. EIB uzdevums ir konsultēt Komisiju par mehānisma plānošanu un izveidi un vēlāk piedalīties investīciju priekšlikumu tehniskajā izvērtēšanā un apstiprināšanā, pašai neiesaistoties līdzekļu finansiālajā pārvaldībā. Vidusjūras reģiona valstīs papildus tam, ka tiek sniegti EIB aizdevumi no pašu resursiem, FEMIP darbojas arī kā Eiropas Savienības budžeta finansētā privātā kapitāla nodrošinātājs. Eiropas Komisija, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) un EIB 2006. gadā parakstīja saprašanās memorandu, lai stiprinātu šo trīs iestāžu sadarbību Austrumeiropā un Dienvidkaukāzā, Krievijā un Vidusāzijā. Šīs pastiprinātās sadarbības mērķis ir apvienot visu dalībnieku kompetenci, resursus un salīdzinošās priekšrocības Eiropas kaimiņattiecību politikas, ES un Krievijas stratēģiskās partnerības un EIB un ERAB pilnvaru sekmīgai īstenošanai iesaistīto partnervalstu interesēs. Vispārīgi runājot, EIB un Eiropas Savienības budžeta finansējums iespēju robežās tiek koordinēts ar Eiropas divpusējo aģentūru (nolīgumi ar Agence Française de Développement , KfW attīstības banku un Eiropas Attīstības finanšu iestādēm) un citu starptautisku finanšu iestāžu palīdzību. Aktīvi tiek veikta līdzfinansēšana, un tā ir kļuvusi par EIB atbalstītu projektu raksturīgu iezīmi. Kopīga rīcība ar iestādēm, kas ir specializējušās darbam ar vispārīgākiem nozaru un politikas jautājumiem, daudzos gadījumos nodrošina nozaru reformu efektivitāti un palielina investīciju projektu dzīvotspēju, kas pēc to pabeigšanas var darboties labāka tiesiskā regulējuma ietvaros. 2006. gadā 80 % no EIB aizdevumiem saskaņā ar SEN pilnvarām tika līdzfinansēti, piedaloties daudzpusējām, divpusējām un valsts iestādēm. Vidusjūras reģiona valstīs līdzfinansētie projekti veidoja 60 % no EIB aizdevumiem reģionā. Līdzfinansējumi EIB finansētajiem projektiem Dienvidaustrumu Eiropā un Vidusjūras reģiona valstīs ir apkopoti pielikuma 2.3.3 un 2.3.4. tabulā. Āzijā un Latīņamerikā banka turpināja finansēt projektus, kas atbilda kā Kopienas, tā arī tās valsts interesēm, kurā projekts tika īstenots. Ziņas par līdzfinansējumu ar starptautiskām finanšu iestādēm, ir sniegtas pielikuma 2.3.5. tabulā, savukārt informācija par savstarpējo ieinteresētību atsevišķos 2006. gadā parakstītos aizdevumos ir apkopota pielikuma 2.3.5. a) tabulā. 2.4. Lomes/Kotonū konvencijas parakstītājas valstis — kreditēšana EIB aizdevumu kopsumma ĀKK/AZT[15] 2006. gadā sasniedza 745 miljonus euro, no kuriem 167 miljoni euro tika izsniegti no bankas pašu resursiem un 578 miljoni euro no Eiropas Attīstības fonda (EAF)[16]. Kaut arī šis ziņojums neattiecas uz šīm operācijām[17], pielikuma 2.4. tabulā ir sniegts kopsavilkums par to sadalījumu pa reģioniem un nozarēm. 3. KREDITĒŠANAS IETEKME UZ BUDŽETU Kreditēšanas darbības ietekmē Eiropas Savienības budžetu, ja tām ir paredzētas Kopienas garantijas, procentu subsīdijas vai īpaši nosacījumi, kas pielīdzināmi operācijām, kuras rada risku aizdevējam. 3.1. Budžeta garantijas Padome 2004. gada 22. decembrī nolēma izdarīt grozījumus Lēmumā 2000/24/EK, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos un Eiropas kaimiņattiecību politiku (Padomes Lēmums 2005/47/EK)[18]. Katram reģionam noteiktais maksimālais apjoms (miljonos euro) Dienvidaustrumu kaimiņvalstis | 9185 | Vidusjūras reģiona valstis | 6520 | Latīņamerika un Āzija | 2480 | Dienvidāfrikas Republika | 825 | Turcija (Muitas savienības īpašā rīcības programma (SAP)) Kopējais maksimālais apjoms | 450 19 460 | Kopienas garantija sedz ne vairāk kā 65 % no piešķirto kredītu kopējās summas, pieskaitot visas saistītās summas (salīdzinājumā ar 70 % saskaņā ar pirmajām vispārējām pilnvarām). Turklāt 2004. gada 22. decembrī Padome nolēma Eiropas Investīciju bankai piešķirt Kopienas garantiju pret zaudējumiem, kuri rodas sakarā ar aizdevumiem konkrēta veida projektiem Krievijā, Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā (Padomes Lēmums 2005/48/EK)[19]. Piešķirto kredītu kopējais maksimālais apjoms ir 500 miljoni euro, un EIB ir piešķirts Kopienas ārkārtas garantijas segums 100 % apmērā. Garantētās kreditēšanas termiņš beigsies 2007. gada 31. janvārī, bet to var automātiski pagarināt par sešiem mēnešiem, ja līdz minētajai dienai kreditēšanas maksimālais apjoms nav sasniegts. Paredzams, ka pirms pilnvaru termiņa beigām banka parakstīs līgumus par 2 projektiem ar aptuveno kopsummu 230 miljoni euro. EIB 2006. gadā (otro vispārējo pilnvaru septītajā gadā) parakstīja aizdevuma līgumus par kopējo summu 2805 miljoni euro, kredītu kopējam apjomam šo pilnvaru ietvaros sasniedzot 18 280 miljonus euro, kas ir 96 % no maksimālā apjoma. Detalizēts stāvokļa apraksts attiecībā uz garantijām ir sniegts Komisijas sešu mēnešu ziņojumā par garantijām, ko sedz no vispārējā budžeta[20]. Padome 2006. gada 19. decembrī nolēma EIB piešķirt Kopienas garantiju pret zaudējumiem, kas rodas sakarā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Kopienas (Padomes Lēmums 2006/1016/EK)[21]. Kopienas garantijas maksimālais apjoms ir 65 % no izmaksāto kredītu un piešķirto garantiju kopējās summas, no kuras atskaitītas atmaksātās summas un kurai pieskaitītas visas saistītās summas. Saskaņā ar šīm pilnvarām veikto EIB finansēšanas operāciju maksimālais apjoms laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 27 800 miljoni euro, kas ietver maksimālā apjoma pamatsummu 25 800 miljonu euro apmērā un fakultatīvās pilnvaras 2000 miljonu euro apmērā, par kuru aktivizēšanu Padome lems, pamatojoties uz termiņa vidusposma pārskata rezultātiem 2010. gadā. Dažādie reģionālie maksimālie apjomi (orientējošie pakārtotie maksimālie apjomi ir norādīti kursīvā ) ir šādi (miljonos euro). Valstis pirms pievienošanās | 8700 | Kaimiņvalstis un partnerības valstis | 12 400 | Vidusjūras reģiona valstis | 8700 | Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija | 3700 | Āzija un Latīņamerika | 3800 | Latīņamerika | 2800 | Āzija | 1000 | Dienvidāfrikas Republika | 900 | Pamata maksimālais apjoms | 25 800 | Fakultatīvās pilnvaras | 2000 | 3.2. Procentu subsīdijas Procentu subsīdijas tika piešķirtas saskaņā ar daudzām Kopienas programmām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Lielākā daļa šo programmu jau ir īstenotas, un tām vairs nav nekādas ietekmes uz budžeta izdevumiem. Pielikuma 2.5. tabulā ir norādītas programmas, kuru īstenošana turpinās, un attiecīgajos gados maksātās procentu subsīdijas summa. 3.3. EIB finansējums no EAF resursiem Saskaņā ar secīgajām Lomes konvencijām un Kotonū nolīgumu EIB ĀKK reģionā veic finansēšanas operācijas, kas tiek finansētas no EAF budžeta[22]. Sadalījums pa operācijām ir sniegts pielikumā (skatīt 2.4. iedaļu). [1] Padomes Lēmums 97/256/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumiem 98/348/EK un 98/729/EK, attiecībā uz laikposmu no 1997. gada 1. februāra līdz 2000. gada 31. janvārim (turpmāk tekstā — „pirmās vispārējās pilnvaras”) un Padomes Lēmums 2000/24/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumiem 2000/688/EK, 2000/788/EK, 2001/778/EK, 2005/47/EK un 2006/174/EK, attiecībā uz laikposmu no 2000. gada 1. februāra līdz 2007. gada 31. janvārim (turpmāk tekstā — „otrās vispārējās pilnvaras”). Ar Padomes Lēmumu 1999/786/EK (Turcijas zemestrīces rekonstrukcijas un atjaunošanas darbība ( TERRA )) vispārējās pilnvaras tika paplašinātas. Turklāt Padomes Lēmumā 2001/777/EK paredzēta īpaša kreditēšanas darbība izraudzītiem vides projektiem Baltijas jūras baseina Krievijas daļā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros. Visbeidzot, ar Padomes Lēmumu 2005/48/EK tika paredzētas atsevišķas pilnvaras konkrētiem projektu veidiem Krievijā un Rietumu NVS (Ukraina, Moldova un Baltkrievija). [2] SEC(2007)1079. [3] Tā kā EOTK dibināšanas līguma termiņš beidzās 2002. gadā, jaunas aizņēmumu operācijas EOTK vārdā nav veiktas. [4] Kopienas 2006. gadā neizsniedza dalībvalstīm aizdevumus. Pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī šīm valstīm garantētie aizdevumi no minētās dienas vairs netiek uzskatīti par ārējiem darījumiem. [5] Padomes Lēmums 77/270/Euratom, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 94/179/Euratom. Aizņēmuma maksimālo apjomu Euratom aizdevumu finansēšanai sākotnēji noteica Padomes Lēmumā 77/271/Euratom. Turpmāk maksimālais apjoms tika palielināts ar vairākiem minētā lēmuma grozījumiem, jaunākajā grozījumā (Padomes Lēmums 90/212/Euratom) palielinot to par 1 000 miljoniem ECU līdz 4 000 miljoniem ECU. [6] Dalībvalsts kopš 2007. gada 1. janvāra. [7] Dalībvalsts kopš 2007. gada 1. janvāra. [8] Šajā ziņojumā nav iekļauts pārskats par EIB operācijām Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna baseina reģionos, jo tās veic saskaņā ar 2000. gadā 20 gadu laikposmam parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu. [9] OV L 414, 30.12.2006., 95. lpp. [10] Šajā ziņojumā sniegtajos datos aizdevumi Serbijai un Melnkalnei ir parādīti kā aizdevumi valstu savienībai, t.i., pirms stājās spēkā jaunais juridiskais pamats, ko radīja Melnkalnes Republikas neatkarības pasludināšana. [11] Padomes Lēmumā 2000/24/EK banka tiek aicināta „censties, lai komercrisks kreditēšanai saskaņā ar šo lēmumu par 30 % būtu segts ar garantijām, kas nav valdības garantijas, un, cik iespējams, pamatotos uz atsevišķu reģiona pilnvarojumu. Šos procentus, kur vien iespējams, palielina, ciktāl ļauj tirgus”. [12] Vidusjūras reģiona valstīs parakstītie kopējie aizdevumi, no kuriem atskaitīti dzēstie aizdevumi: 6 427 miljoni euro. [13] DĀR parakstītie kopējie aizdevumi, no kuriem atskaitīti dzēstie aizdevumi: 764 miljoni euro. [14] Kopējie parakstītie aizdevumi pirms dzēsto aizdevumu atskaitīšanas: 19,58 miljardi euro. Kopējie parakstītie aizdevumi, no kuriem atskaitīti dzēstie aizdevumi: 18,28 miljardi euro. [15] Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis/aizjūras zemes un teritorijas. [16] Ieguldījumu mehānisma resursus inter alia var izmantot parastiem aizdevumiem, nosacījuma, subordinētiem vai dalības aizdevumiem, konvertējamām obligācijām, garantijām un kapitāla līdzdalībai. [17] EIB 2006. gada ziņojums par ĀKK un ES Kotonū partnerattiecību nolīguma ieguldījumu mehānismu http://www.eib.org. [18] OV L 21, 25.1.2005., 9. lpp. [19] OV L 21, 25.1.2005., 11. lpp. [20] COM(2007) 66 un SEC(2007) 241. [21] OV L 414, 30.12.2006., 95. lpp. [22] Šīs operācijas neietilpst šā ziņojuma jomā.