Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2011/003 DE/Arnsbergas un Diseldorfas autobūves nozare) /* COM/2011/0447 galīgā redakcija - 2011/ () */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1], piemērojot elastības mehānismu, ir ļauts izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) ar nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgajās izdevumu kategorijās nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. Noteikumi par EGF finansējumu ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2]. Pēc darbinieku atlaišanas no darba piecos uzņēmumos, kas darbojās NACE 2. redakcijas 29. nodaļas nozarē („Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”)[3] NUTS II reģionos - Arnsbergā (DEA5) un Diseldorfā (DEA1) - Vācijā, 2011. gada 9. februārī Vācija iesniedza pieteikumu EGF/2011/003 DE/Arnsbergas un Diseldorfas autobūves uzņēmumi, lai saņemtu EGF finansējumu. Pēc rūpīgas pieteikuma pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu secināja, ka minētajā regulā paredzētie nosacījumi finansējuma saņemšanai ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Galvenie dati || EGF atsauces Nr. || EGF/2011/003 Dalībvalsts || Vācija 2. pants || b) Iesaistītie uzņēmumi || 5 NUTS II reģioni || Arnsberga (DEA5) Diseldorfa (DEA1) NACE 2. redakcijas nodaļa || 29 („Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) Pārskata periods || 1.3.2010. – 1.12.2010. Datums, no kura sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.3.2010. Pieteikuma datums || 9.2.2011. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 778 Atlaistie darbinieki, kam paredzēts atbalsts || 778 Individualizēto pakalpojumu izmaksas (EUR) || 6 389 028 Izdevumi par EGF īstenošanu[4] (EUR) || 300 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 4,48 Kopējais budžets (EUR) || 6 689 028 EGF finansējums (65 %) (EUR) || 4 347 868 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2011. gada 9. februārī, un līdz 2011. gada 28. aprīlim tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) punktā noteiktajiem nosacījumiem par EGF izmantošanu, un tas tika iesniegts 10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas vai globālās finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē 3. Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Vācija[5] apgalvo, ka krīzes ietekmē Eiropas Savienībā (ES) 2009. gadā pieprasījums pēc jauniem automobiļiem samazinājās par 5,6 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un 13,3 % salīdzinājumā ar pirmskrīzes 2007. gadu. Eiropas Savienībā bija vērojama tāda pati tendence kā visā pasaulē, kur pieprasījums pēc jauniem automobiļiem 2009. gadā samazinājās par 5,6 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. Saskaroties ar pieprasījuma kritumu, automobiļu ražotāji vēl vairāk sašaurināja ražošanu. Eiropas Savienībā automobiļu ražošana 2009. gadā samazinājās par 17 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un 23 % salīdzinājumā ar 2007. gadu. Lejupslīde turpinājās 2010. gadā. Automobiļu ražošana Eiropas Savienībā 2010. gada pirmajos trijos ceturkšņos bija par 14 % zemāka nekā tajā pašā 2008. gada periodā. Tā kā Vācija ir lielākā automobiļu ražotājvalsts Eiropas Savienībā, krīze radīja smagas sekas tās automobiļu ražošanas nozarei. Vācijā 2009. gadā automobiļu ražošana samazinājās par 13,8 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un 16,1 % salīdzinājumā ar 2007. gadu. Ietekme vairāk skāra autobūves nozares piegādātājus nekā pamata ražotājus. Vācijā automobiļu ražotāju apgrozījums 2009. gadā saruka par 20 % salīdzinājumā ar 2008. gadu, turpretim piegādātājiem, kas apgādā šos ražotājus, šajā pašā periodā tas saruka par 26 %. Šis pieteikums konkrēti attiecas uz atlaišanas gadījumiem piegādātāju uzņēmumos. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta b) punkta kritērijiem 4. Vācija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) punkta intervences kritērijiem, saskaņā ar kuriem deviņu mēnešu laikā jābūt vismaz 500 atlaišanas gadījumiem uzņēmumos, kas darbojas dalībvalsts vienā vai divos kaimiņos esošos NUTS II reģionos vienā un tajā pašā NACE 2. redakcijas nodaļas nozarē. 5. Pieteikumā minēti 778 atlaišanas gadījumi deviņu mēnešu pārskata periodā no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 1. decembrim piecos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas („Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”)[6] nozarē NUTS II Arnsbergas (DEA5) un Diseldorfas (DEA1) reģionos. Visi šie darbinieku atlaišanas gadījumi tika aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas otro ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzēto raksturu 6. Vācijas iestādes apgalvo, ka piegādātāji kādu laiku atradās automobiļu ražotāju spiediena ietekmē, kuri prasīja tos samazināt peļņas normu. Grūti paredzamais, pēkšņais un radikālais ar krīzi saistītais pieprasījuma kritums pēc automobiļiem 2009. gadā ievērojami samazināja ražošanas jaudas izmantošanu autobūves nozares piegādātāju uzņēmumos, kā arī izraisīja ieņēmumu ievērojamu samazināšanos. Rezultātā ievērojams skaits piegādātāju bankrotēja, turpretim citiem nācās radikāli samazināt ražošanas jaudu, kam sekoja darbinieku skaita samazināšana. Trīs uzņēmumi, uz kuriem attiecas šis pieteikums, bankrotēja, un diviem pārējiem nācās atlaist darbiniekus, lai samazinātu izmaksas. To uzņēmumu, kuros atlaida darbiniekus, un to darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība, noteikšana 7. Pieteikums attiecas uz 778 atlaišanas gadījumiem, kuriem visiem ir paredzēta palīdzība šādos piecos uzņēmumos. Uzņēmumi un atlaišanas gadījumu skaits Pampus Automotive GmbH & CO. KG, Arnsberga || 374 || Wiederholt GmbH, Arnsberga || 124 Continental Automotive GmbH, Dortmunde, Arnsberga || 45 || Tedrive Steering GmbH, Diseldorfa || 224 Leopold Kostal GmbH, Arnsberga || 11 || || Kopā uzņēmumi: 5 || Kopējais atlaisto darbinieku skaits: 778 || 8. Attiecīgo darbinieku sadalījums pa kategorijām ir šāds. Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 709 || 91,1 Sievietes || 69 || 8,9 ES pilsoņi || 700 || 90,0 Personas, kas nav ES pilsoņi || 78 || 10,0 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 19 || 2,4 Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 587 || 75,4 Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 172 || 22,1 Vecāki par 64 gadiem || 0 || 0,0 9. Iepriekšminētajās kategorijās ir iekļauti 136 darbinieki (t. i., 17,5 %) ar ilgstošām veselības problēmām vai invaliditāti. 10. Sadalījums pa nodarbinātības kategorijām ir šāds. Kategorija || Skaits || Procenti Speciālisti || 17 || 2,2 Tehniķi un asociētie speciālisti || 117 || 15,0 Biroju darbinieki || 35 || 4,5 Pakalpojumos un tirdzniecībā nodarbinātie darbinieki || 4 || 0,5 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 171 || 22,0 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 346 || 44,5 Vienkāršās profesijas || 88 || 11,3 11. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu Vācija ir apliecinājusi, ka tika piemērots princips par vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī diskriminācijas aizliegums un to piemēros arī turpmāk dažādās īstenošanas stadijās un jo īpaši attiecībā uz piekļuvi EGF līdzekļiem. Attiecīgās teritorijas un tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 12. Teritorija, uz kuru galvenokārt attiecas atlaišanas gadījumi, ir Ziemeļreinas-Vestfālenes zeme, jo īpaši Arnsbergas un Diseldorfas administratīvie apgabali. Atbildīgās iestādes ir Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes Darba, integrācijas un sociālo lietu ministrija, Federālā nodarbinātības biroja centrālais birojs, Federālā nodarbinātības biroja Ziemeļreinas-Vestfālenes reģionālais direktorāts un Hammas un Vupertāles nodarbinātības biroji. Citas ieinteresētās personas ir IG Metall Unna, uzņēmumu Tedrive Steering GmbH, Pampus Automotive GmbH & Co. KG un Wiederholt GmbH maksātnespējas administratori, uzņēmumi Continental Automotive GmbH un Leopold Kostal GmbH, pārejas uzņēmumi PEAG Personalentwicklungs- und Arbeitsmarktagentur GmbH un Weitblick Personalpartner GmbH. Gaidāmā atlaišanas ietekme uz nodarbinātību vietējā mērogā, reģionā vai valstī 13. Vācijas iestādes apgalvo, ka finanšu un ekonomikas krīze smagi ietekmēja automobiļu ražošanas nozari valsts līmenī. Nodarbinātība automobiļu ražošanas nozarē 2009. gadā samazinājās par 3,5 % salīdzinājumā ar 2008. gadu; automobiļu ražošanas nozares piegādātājiem samazinājums sasniedza 5 %. 14. No 778 atlaišanas gadījumiem, uz kuriem attiecas pieteikums, 554 bija Arnsbergas administratīvajā apgabalā un 224 – Diseldorfas administratīvajā apgabalā. Arnsberga, būdama reģions ar ekonomikas nozarēm, tādām kā autobūve un metālapstrāde, kā arī mašīnbūve, kas lielā mērā vērstas uz eksportu, ir smagi cietusi no krīzes. Turklāt nodarbinātību Arnsbergā jau pirms tam ietekmēja darbinieku atlaišana uzņēmumā Nokia, Bohumā, par kuru pēc pieteikuma EGF/2009/002 DE/Nokia iesniegšanas tika piešķirts EGF finansējums, un tā cietīs arī turpmāk no jau izziņotās 1200 darbinieku atlaišanas uzņēmumā General Motors Europe, kas arī atrodas Bohumā. Diseldorfas administratīvajā apgabalā bezdarba līmenis pārsniedz vidējo bezdarba līmeni Ziemeļreinā-Vestfālenē un Vācijā. 15. Bezdarba līmenis 2009. gada decembrī gan Diseldorfā, gan Arnsbergā sasniedza 10,5 % salīdzinājumā ar 9,6 % Ziemeļreinā-Vestfālenē un 8,7 % – Vācijā. Šis līmenis 2010. gada decembrī bija 10,0 % Diseldorfā, 9,7 % Arnsbergā, 9 % Ziemeļreinā-Vestfālenē un 8 % Vācijā. Saskaņotā finansējamo individualizēto pakalpojumu pakete un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 16. Ierosināti šādi pasākumu veidi; tie visi ir savstarpēji saistīti un veido saskaņotu individualizēto pakalpojumu paketi, kuras mērķis ir darbiniekus atkal integrēt darba tirgū. – Darba meklēšanas pabalsts – īslaicīgs pabalsts. Šī pasākuma nolūks ir nodrošināt iztiku tiem darbiniekiem, kuri izlemj stāties pārejas uzņēmumā[7]. Īslaicīgais pabalsts no EGF var tikt piešķirts tikai attiecībā uz to laiku, kurā atlaistie darbinieki aktīvi piedalās pārejas uzņēmuma nodrošinātajos aktīvajos darba tirgus politikas pasākumos, tostarp pasākumos, kas tiek veikti pēc darbinieku pašu iniciatīvas. – Mācību kursi kvalifikācijas iegūšanai. Šie kursi ir paredzēti atlaistajiem darbiniekiem bez atzītas kvalifikācijas vai ar novecojušu mācību kvalifikāciju, kā arī industriālajiem strādniekiem. Kursus veido intensīvi mācību pasākumi, kas piemēroti darba tirgus aktuālajām vajadzībām un pamatojas uz profilēšanu, sākotnēju darbinieku aptaujāšanu, kā arī kvalifikācijas apguves spēju plašāku novērtēšanu. Pasākums iekļauj kvalifikācijas gūšanu individuāli un grupās, tostarp šādās jomās: mācību prasmes apguve, vācu valodas apguve, pamata datorprasmes apguve, profesionāla ES autovadītāja profesijas apguve, pasažieru un kravas vilcienu mašīnista profesijas apguve, slimnieku kopšana un vecāka gadu gājuma cilvēku aprūpe, datorizētas ciparvedības frēzētāja un virpotāja specialitāte, mehāniķa, pneimatisko un hidraulisko iekārtu tehniķa specializēta apmācība. – Īpašs atbalsts sava uzņēmuma veidošanā. Tas attiecas uz konsultācijām un atbalstu, tostarp informācijas sniegšanu par reģionālajiem atbalsta pasākumiem, uzņēmējdarbības plānošanai, īstenošanai un finansēšanai, kā arī zināšanu sniegšanu par komerciālajiem, tirgzinības un pārdošanas aspektiem. Ir iespējama arī individuāla darbaudzināšana, cita starpā pārrunu gatavošana par finansēšanu, mārketinga stratēģiju izstrādi vai tirgus pētījumiem. – Darbsemināri un līdzinieku grupas. Šo pasākumu, kas jau agrāk sekmīgi īstenots EGF izmantošanas gadījumos Vācijā, veido īpaša darbaudzināšana nelielās grupās. Apmainoties ar pieredzi nelielās grupās, kuras apvieno darbiniekus ar līdzīgu profesionālo pieredzi un līdzīgām grūtībām darba tirgū, tiek izplatīta pozitīva pieeja un vairota pašapziņa. Līdzinieku grupas ir jo īpaši paredzētas migrējošam darbaspēkam un vecāka gadu gājuma darbiniekiem, kā arī darbiniekiem ar invaliditāti. Jauna tēma, kas tiks uzsākta, lai ar preventīvu rīcību palīdzētu atlaistajiem darbiniekiem pārvarēt individuālo krīzi, ir „Bezdarbs un veselība”. – Atbalsts darba pieteikumiem starptautiskajā un valsts darba tirgū. Šī pasākuma mērķis ir sagatavot ierobežotu skaitu darbinieku, kas pieteiktos darbam ārpus reģiona, tostarp Vācijas. Tas cita starpā aptver informāciju par darba apstākļiem ārzemēs, tirdzniecības izstāžu apmeklēšanu, darba biržu organizēšanu, apliecību tulkošanu, starpkultūru jautājumu un svešvalodu apguvi. – Aktivizēšanas piemaksa. Tā ir piemaksa tiem darbiniekiem, kuri piekrīt uzsākt jaunu darbu par algu, kas zemāka nekā iepriekšējā darba vietā. Darbinieks saņem konkrētu summu tad, ja jaunā alga ir vismaz par 10 % zemāka nekā iepriekš un to maksā saskaņā ar darba līgumu, kas par pilnu vai nepilnu darba slodzi noslēgts uz nenoteiktu laiku vai laiku, ne mazāku par vienu gadu. – Darba vietu meklēšana. Darba vietu meklētāji sazinās ar iespējamajiem darba devējiem un, pamatojoties uz konkrētiem darba piedāvājumiem, nosaka piemērotākos kandidātus un viņu vajadzības piedalīties ar darbu saistītās mācībās. Turklāt šajā pasākumā ir ietverta darba devēju datubāzu uzturēšana, un tās ir pieejamas atlaistajiem darbiniekiem, ja tie vēlas pieteikties darbā pēc savas iniciatīvas. – Konsultācijas un atbalsts jauna darba un bezdarba gadījumā. Šis pasākums paredz pārejas uzņēmumā veiktu darbaudzināšanu periodā, kad darbinieki, kuri ir pieņēmuši jaunu darba piedāvājumu, pielāgojas jaunajam darbam. Mērķis ir samazināt risku, ka darbs no jauna tiks zaudēts, un stabilizēt attiecīgā darbinieka jauno stāvokli darba tirgū. Turklāt atbalsts tiek sniegts darbiniekiem, kuri neatrod jaunu darbu pēc tam, kad ir atstājuši pārejas uzņēmumu. Lai nodrošinātu darba meklējumu nepārtrauktību, viņi turpina izmantot to pašu darbaudzināšanas tīklu, kas bija pārejas uzņēmumā. Ja pārejas uzņēmuma beigu posmā darbs nav atrasts, svarīga nozīme padoma un atbalsta sniegšanā ir pārejas lietai/portfelim, kurā par katru darbinieku ir minēti svarīgākie darba tirgus dati un aktīvie darba tirgus pasākumi, kurus viņš/viņa ir izmantojusi. 17. Izdevumi par EGF īstenošanu, kas iekļauti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, attiecas uz sagatavošanas, pārvaldības un kontroles pasākumiem, kā arī uz informēšanas un reklāmas pasākumiem. 18. Vācijas iestāžu sniegtie individualizētie pakalpojumi ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā noteiktajās attiecināmajās darbībās. Saskaņā ar Vācijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 6 389 028 un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 300 000 (4,48 % no kopējās summas). Kopējais finansējums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 4 347 868 (65 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais darbinieku skaits, par kuriem tiek lūgta palīdzība || Aprēķinātās izmaksas par vienu darbinieku, par kuru tiek lūgta palīdzība (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Darba meklēšanas pabalsts - īslaicīgs pabalsts (Beihilfen für die Arbeitssuche: Transferkurzarbeitergeld) || 759 || 4 816 || 3 655 344 Mācību kursi kvalifikācijas iegūšanai (Qualifizierungsmassnahmen) || 350 || 3 399 || 1 189 650 Īpašs atbalsts sava uzņēmuma veidošanā (Vertiefte Existenzgründungsberatung) || 35 || 1 655 || 57 925 Darbsemināri un līdzinieku grupas || 75 || 1 185 || 88 875 Atbalsts darba pieteikumiem starptautiskajā un valsts darba tirgū (Internationale und nationale Arbeitsmarktberatung) || 40 || 757 || 30 280 Aktivizēšanas piemaksa (Aktivierungszuschuss) || 150 || 2 395 || 359 250 Darba vietu meklēšana (Stellenresearch) || 428 || 703 || 300 884 Konsultācijas un atbalsts jauna darba un bezdarba gadījumā (Beratung und Betreuung bei Arbeitsaufnahme und bei Arbeitslosigkeit) || 599 || 1 180 || 706 820 Starpsumma par individualizētiem pakalpojumiem || || 6 389 028 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Starpsumma – izdevumi par EGF īstenošanu || || 300 000 Kopējās aprēķinātās izmaksas || || 6 689 028 EGF finansējums (65 % no kopējām izmaksām) || || 4 347 868 19. Vācija apstiprina, ka minētie pasākumi papildina struktūrfondu finansētos pasākumus, jo īpaši ESF sertificētos mācību kursus kvalifikācijas ieguvei, kas tiek organizēti saskaņā ar federālo programmu ESF-BA. Vācijas iestādes ir ieviesušas vajadzīgos mehānismus, lai izvairītos no divkāršas finansēšanas riska. Datums(-i), kurā(-os) sākti vai plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem 20. Individualizētos pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem no saskaņotās paketes, kuru ierosināts līdzfinansēt no EGF, Vācija sāka sniegt no 2010. gada 1. marta. Tāpēc tas ir datums, no kura sākas periods, kurā drīkst sniegt jebkādu palīdzību no EGF līdzekļiem. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 21. Darba un sociālo lietu federālā ministrija konsultējās ar attiecīgo uzņēmumu darbinieku un vadības pārstāvjiem un deva tiem iespēju aktīvi piedalīties individualizēto pakalpojumu kopējās paketes sagatavošanā. Aktīvo darba tirgus pasākumu paketes koncepcija tika izklāstīta un apspriesta apaļā galda diskusijā ar darbinieku un vadības pārstāvjiem, IG Metall, pārejas uzņēmuma nodrošinātājiem, Ziemeļreinas-Vestfālenes Darba, integrācijas un sociālo lietu ministriju, kā arī Federālo nodarbinātības dienestu. Pasākumi, kas vērsti uz atkārtotu integrēšanu darbā, tika vēlreiz pārbaudīti kopā ar kompetentajām reģionālajām darbā iekārtošanas iestādēm. 22. Vācijas iestādes apstiprināja, ka ir ievērotas prasības, kas attiecībā uz atlaistajiem darbiniekiem ir noteiktas valsts un ES tiesību aktos. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai atbilst koplīgumiem 23. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Vācijas iestādes savā pieteikumā: · apstiprināja, ka EGF finansējums neaizstāj pasākumus, par ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi; · pierādīja, ka ar rīcību tiek sniegts atbalsts individuāliem darbiniekiem un pasākumi netiek izmantoti uzņēmumu vai nozaru restrukturizācijai; · apstiprināja, ka minētie pasākumi, par kuriem var tikt piešķirts finansējums, netiek atbalstīti ar citiem ES finanšu instrumentiem. Vadības un kontroles sistēmas 24. Vācija ir informējusi Komisiju, ka finansējumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kuras Vācijā pārvalda un kontrolē Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu. Darba un sociālo lietu federālajā ministrijā (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) vadošās iestādes funkciju izpildīs „Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung – Referat EF 3” un kontroles iestādes funkciju – „Organisationseinheit Prüfbehörde”. Finansējums 25. Pamatojoties uz Vācijas pieteikumu, ierosinātais EGF finansējums saskaņotajā individualizēto pakalpojumu paketē (ieskaitot izdevumus par EGF īstenošanu) ir EUR 4 347 868, kas ir 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda pamatojas uz Vācijas iesniegto informāciju. 26. Ņemot vērā EGF finansējuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās kopējās summas apmērā, piešķirot līdzekļus atbilstoši finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijai. 27. Ņemot vērā ierosināto finansējuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma paliks pieejami piešķīrumiem gada pēdējos četros mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā. 28. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk īstenot vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstīgi 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas attiecīgajā politiskajā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā starp abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme. 29. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārveduma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2011. gada budžeta īpašajās saistību un maksājumu apropriācijās, kā to paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkts. Maksājumu apropriāciju avots 30. Tā kā EGF budžeta pozīciju 04.0501 paredzēts stiprināt ar EUR 50 000 000, izmantojot AB2/2011, šī budžeta pozīcija tiks izmantota, lai segtu summu EUR 4 347 868 apmērā, kas nepieciešama minētajam pieteikumam. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2011/003 DE/Arnsbergas un Diseldorfas autobūves nozare) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[8] un jo īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[9] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[10], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kas atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū. (2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. (3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot gada maksimālo apjomu EUR 500 miljoni. (4) Vācija 2011. gada 9. februārī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem piecos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas („Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē un atrodas NUTS II Arnsbergas (DEA5) un Diseldorfas (DEA1) reģionos, un līdz 2011. gada 28. aprīlim pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansējuma noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 4 347 868 apmērā. (5) Tādēļ būtu jāizmanto EGF, lai nodrošinātu finansējumu saistībā ar Vācijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā tiks izmantots Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF), lai piešķirtu summu EUR 4 347 868 saistību un maksājumu apropriācijām. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. [Briselē/Strasbūrā], Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] Saskaņā ar 3. panta trešo daļu Regulā (EK) Nr. 1927/2006. [5] Šajā nodaļā sniegtie statistikas dati ir Eiropas Automobiļu ražotāju asociācijas (ACEA) dati. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [7] Pārejas uzņēmums ir Vācijas tiesību aktos paredzēts līdzeklis, kuru var izmantot restrukturizācijas gadījumā, ja tās rezultātā tiek zaudētas darba vietas. Pārejas uzņēmums ļauj strukturētā vaidā sagatavot atlaistos darbiniekus jaunām darba vietām, nodrošinot darbaudzināšanu, kvalifikācijas ieguvi un iekārtošanu darbā. [8] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [9] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [10] OV C […], […],[…] lpp.