Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 325/06)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Lički škripavac”

ES Nr. PGI-HR-02600 – 2020. gada 18. martā

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums

“Lički škripavac”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Lički škripavac” ir mīksts, trekns siers, ko iegūst, svaigpienu vai pasterizētu pilnpienu sarecinot ar himozīnu un ierauga kultūru un notecinot sūkalas. Šo sieru nenogatavina, tāpēc tam nav mizas.

“Lički škripavac” konsistence ir mīksta; pēc formas tas ir cilindrisks vai taisnstūrveida. Siera galva sver vismaz 240 gramu, bet tā virsma ir pienbaltā krāsā un bez mizas. Siera iekšpuse ir gluda, un aizturēto sūkalu veidotu caurumu tajā nav vai ir maz. Tam ir vidēji sāļa un saldena piena garša. Sieram raksturīga gumijota konsistence, un gurkstošā skaņa, kas dzirdama, to ēdot, sieram devusi nosaukumu “Lički škripavac” [Likas Gurkstošais].

Tas satur vismaz 50 % sausnas, un sausnā ir vismaz 45 % tauku.

Atkarībā no piena kvalitātes siers gurkstošumu saglabā pirmās 5–7 dienas, bet pēc tam to var atkal aktivizēt, vakuumiepakojumā esošu sieru paturot siltā ūdenī (40–50 °C, līdz divām minūtēm).

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem siera “Lički škripavac” ražošanas posmiem no piena ražošanas un sarecināšanas līdz siera sālīšanai, formēšanai un presēšanai jānotiek 4. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz gatavā produkta jābūt fasēšanas datumam un šādai patērētājam adresētai norādei: “Ja pēc fasēšanas pagājušas septiņas vai vairāk dienas, sieru neatvērtā iepakojumā divas minūtes patur 40–50 °C siltā ūdenī, lai atjaunotu tā gurkstošumu.”

Kad galaproduktu laiž tirgū, uz tā jābūt “Lički škripavac” kopējam logotipam. Tas ir apaļš, fona krāsa augšpusē ir gaiši zila, vidū – zila un apakšā –zaļa. Uz gaiši zilā fona ar baltiem burtiem rakstīts vārds “LIČKI”, bet uz zaļā fona, arī ar baltiem burtiem, vārds “ŠKRIPAVAC”. Apļa vidū stilizēti attēlota Likas apkaimes tautiskā cepure. Visiem aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Lički škripavac” lietotājiem, kas šo produktu ražo saskaņā ar specifikāciju, ir tiesības ar vienādiem noteikumiem izmantot kopējo logotipu.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā ražo “Lički škripavac”, aptver trīs administratīvi teritoriālās vienības, proti, lielāko daļu no Lika-Senj županijas un nelielas Zadar un Karlovac županiju daļas. “Lički škripavac” ražošanas apgabalā ietilpst Gospić, Otočac un Senj pilsēta un Donji Lapac, Karlobag, Lovinac, Perušić, Plitvička jezera, Udbina, Vrhovine un Brinje opštine (Lika-Senj županijā), Gračac opštine (Zadar županijā) un Ogulin pilsēta un Rakovica, Josipdol, Saborsko un Plaški opštine (Karlovac županijā).

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Nosaukuma “Lički škripavac” aizsardzība pamatojas uz reputāciju, ko šis tradicionālais produkts daudzu gadu gaitā iemantojis 4. punktā minētajā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Siera ražošanas prasmes gadsimtu gaitā ir izkoptas, lai uzlabotu cilvēku uztura kvalitāti, kā arī lai iespējami ilgāk saglabātu un uzglabātu pienu. Vēstures gaitā vairums sieru gatavoti tā, lai tie spētu izturēt garus pārbraucienus no ciemata uz pilsētu, savukārt “Lički škripavac” ir radies tieši tāpēc, ka garo ziemu un aizputināto un tāpēc neizbraucamo ceļu dēļ nebija iespējamas piegādes no attālākiem ciematiem uz tuvējām pilsētām. “Lički škripavac” gatavošanas tradīciju dzīvu uztur Velika Kapelas [Velika Kapela] un Velebita [Velebit] kalnu apkaimes iedzīvotāji piekrastē un Likas [Lika] reģionā. Tas ir īpašs reģionāls produkts, ko vietējie lopkopji agrāk ražojuši tikai pašpatēriņam.

Mīkstais siers “Lički škripavac” vēsturiski un pēc tradīcijas kalpojis galvenokārt tam, lai vietējiem iedzīvotājiem nodrošinātu pilnvērtīgu uzturu, jo sevišķi 4. punktā minētajam ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgajos garajos, sniegotajos ziemas mēnešos, kad sliktā laika dēļ bieži vien nebija iespējams iziet no mājas.

Vēl viena saikne ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu ir šim sieram raksturīgā “gurkstēšana” – īpašība, kuru nosaka augstais tauku un olbaltumvielu saturs izmantotajā pienā, bet tam par iemeslu savukārt ir apgabala govju īpašā barība.

“Lički škripavac” gatavošana Primorjes [Primorje] un Likas kalnaino apvidu iedzīvotājiem ir kas vairāk nekā ikdienā noderīga nodarbe – tā ir arī reģionālās identitātes simbols.

Produkta reputāciju apliecina dažādi tradicionālie tirdzniecības un kultūras un mākslas pasākumi, kas ceļ godā Likas reģiona tradīcijas, ieražas un kultūras mantojumu. Tāda ir, piemēram “Jesen u Lici” [Likas rudens] – ikgadējā tradicionālo produktu izstāde, kas kopš 1998. gada Gospičas [Gospić] pilsētā notiek katra oktobra pirmajā nedēļas nogalē un veicina mājražošanas attīstību Horvātijas lauku apvidos un tūrisma attīstību reģionā kopumā. Šajā pasākumā ražotāji piedāvā savus vietējos produktus, to vidū “Lički škripavac”, un demonstrē tradicionālos šo produktu ražošanas paņēmienus. Pasākums pilsētas galvenajā laukumā ilgst trīs dienas, pulcē vairāk nekā 300 dalībnieku no Horvātijas un kaimiņvalstīm un vidēji 30 000 apmeklētāju. Tradicionāls notikums tajā ir sieru konkurss, kurā “Lički škripavac” vienmēr tiek pieteikts un bieži arī apbalvots par izcilību.

“Lički škripavac” ražotāji piedalās un savu produkciju popularizē arī citos pašmāju un ārvalstu gadatirgos, piemēram, Vidusjūras reģiona Veselīgas pārtikas, ārstniecības augu un zaļās uzņēmējdarbības gadatirgū Dubrovnikā un siera gadatirgū Grubišnopoljē [Grubišno Polje] , kurā tiek izstādīti augstas kvalitātes sieri.

“Lički škripavac” kvalitāti un reputāciju apliecina daudzie apbalvojumi un zelta medaļas, ko izcīnījuši šā siera ražotāji. Likas-Seņas [Lika-Senj] županijas vietējie ražotāji ar savu produkciju ir piedalījušies 2019. gada Starptautiskajā Novi Sadas [Novi Sad] lauksaimniecības izstādē, kas ir Dienvidaustrumeiropā lielākais lauksaimniecības gadatirgus un pulcē ievērojamākos lauksaimnieciskos ražotājus. Viņi saņēma lielo zelta medaļu piena produktu, sieru un saldējuma kategorijā, un apbalvots tika arī “Lički škripavac”. 2019. gada CROAGRO gadatirgū Zagrebā piedalījās aptuveni 460 dalībnieku no 28 valstīm. Pēc sešiem agrākiem reģionāliem sieru konkursiem tur notika valsts līmeņa konkurss, kurā “Lički škripavac” ieguva zelta medaļu.

Turklāt, lai uzlabotu tradicionālo sieru, to vidū “Lički škripavac”, atpazīstamību un veicinātu to ražošanu, Likas-Seņas županijas tūrisma padome iecerēja un ir īstenojusi Likas-Seņas “siera ceļa” projektu.

Papildus “Lički škripavac” labajai slavai, kas kaldināta dažādos pasākumos, kur tas reklamē savu nosaukumu, kvalitāti un izcelsmes reģionu, šā siera atpazīstamība atzīmēta arī zinātniskās publikācijās. Martina Marić, Mladenka Šarolić, Mirko Smoljić, Maja Macura and Marijo Ćaćić (2010) savā darbā “Croatian and Imported Cheese in the Domestic Market” [Horvātijas un importētie sieri vietējā tirgū] raksta: “Likas apkaime ir slavena ar “Lički škripavac” sieru”. Šis darbs publicēts 2010. gadā izdotā Otrās Starptautiskās konferences “Vallis AUREA” rakstu krājuma 779.–783. lappusē.

Jaunākā 2020. gada pētījumā “Povezanost sira škripavca s područjem njegove proizvodnje” [“Gurkstošā” siera saikne ar tā ražošanas apgabalu], ko veikusi Zagrebas Universitātes Lauksaimniecības fakultātes studente Roberta Lovrinova [Roberta Lovrinov], konstatēts, ka 76 % respondentu “gurkstošo” sieru atpazinuši kā Likas apkaimē ražotu sieru.

2008. gadā “Lički škripavac” tika iekļauts Horvātijas Kultūras ministrijas veidotajā aizsargājamo kultūras bagātību sarakstā (Kultūras ministrijas lēmums, ar ko nosaka nemateriālās kultūras bagātības iezīmes, Zagreba, 2008).

Siera “Lički škripavac” kā Likas apkaimi iemiesojoša produkta nozīmi apliecina arī tas, ka šis siers ir iekļauts 2007. gadā izdotajā grāmatā “Vodič kroz hrvatske gastro ikone” [Gardēža ceļvedis pa Horvātiju], kur tas minēts kā tieši Likai raksturīgs produkts. Kā Likas vietējās gastronomijas iezīme tas iekļauts arī izdevumā “Hrvatska eno-gastronomija” [Horvātijas labākie vīni un ēdieni], ko 2008. gadā publicējusi Horvātijas Valsts tūrisma padome.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Licki_skripavac.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.