LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 352/23

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 11/2012 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm

Padome pieņēmusi 2012. gada 4. oktobrī

(11/2012/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

(1) Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā tiešie ārvalstu ieguldījumi pieskaitāmi jautājumiem, kuri ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku. Tādējādi tikai Savienība drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus minētajā jomā. Dalībvalstis to var darīt pašas tad, ja Savienība tās attiecīgi pilnvarojusi saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu.

(2) Turklāt LESD trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļā ir izklāstīti kopējie noteikumi par kapitāla, tostarp ar ieguldījumiem saistīta kapitāla, apriti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Dalībvalstu noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas saistīti ar ārvalstu ieguldījumiem, var ietekmēt minētos noteikumus.

(3) Šī regula neskar Savienības un tās dalībvalstu savstarpējo kompetenču sadalījumu saskaņā ar LESD.

(4) Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, dalībvalstīs bija spēkā ievērojams skaits divpusēju ieguldījumu nolīgumu ar trešām valstīm. LESD nav skaidri paredzēti pārejas noteikumi šādiem nolīgumiem, kuri tagad ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Turklāt dažos no minētajiem nolīgumiem var būt noteikumi, kas ietekmē LESD trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļā izklāstītos kopējos noteikumus par kapitāla apriti.

(5) Lai gan saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām divpusējie ieguldījumu nolīgumi dalībvalstīm paliek saistoši un nākotnē tie tiks pakāpeniski aizstāti ar Savienības nolīgumiem, kas attieksies uz šo pašu nolīguma priekšmetu, ir jāparedz atbilstīga to nosacījumu pārvaldīšana, kas attiecas uz nolīgumu turpmāku spēkā esību un to saistību ar Savienības ieguldījumu politiku. Minētā saistība tiks attīstīta, Savienībai īstenojot savu kompetenci.

(6) Savienības ieguldītāju un viņu ieguldījumu, kas veikti trešās valstīs, interesēs kā arī to dalībvalstu interesēs, kuras uzņem ārvalstu ieguldītājus un ieguldījumus, divpusējie ieguldījumu nolīgumi, kuros ir precizēti un garantēti ieguldījumu nosacījumi, būtu jāatstāj spēkā un pakāpeniski jāaizstāj ar Savienības ieguldījumu nolīgumiem, kas paredz augstus ieguldījumu aizsardzības standartus.

(7) Šai regulai būtu jāattiecas uz to divpusējo ieguldījumu nolīgumu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kurus dalībvalstis ir parakstījušas pirms 2009. gada 1. decembra. Minētos nolīgumus var paturēt spēkā vai tie var stāties spēkā saskaņā ar šo regulu.

(8) Šajā regulā būtu jāparedz arī nosacījumi, ar kādiem dalībvalstis ir pilnvarotas noslēgt un /vai paturēt spēkā divpusējus ieguldījumu nolīgumus, kuri ir parakstīti laikposmā starp 2009. gada 1. decembri un … (2).

(9) Turklāt šajā regulā būtu jāparedz nosacījumi, ar kādiem dalībvalstis ir pilnvarotas grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus ar trešām valstīm pēc … (2).

(10) Ja dalībvalstis saskaņā ar šo regulu patur spēkā divpusējus ieguldījumu nolīgumus ar trešām valstīm vai ja ir piešķirtas atļaujas uzsākt sarunas vai noslēgt šādus nolīgumus, tam nevajadzētu liegt Savienībai risināt sarunas par ieguldījumu nolīgumiem vai noslēgt tos.

(11) Dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, ja tādas pastāv, kuras izriet no divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šīs regulas īstenošana neskar LESD 258. panta piemērošanu gadījumos, kad dalībvalstis nav izpildījušas pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

(12) Šajā regulā paredzētajai atļaujai grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus būtu galvenokārt jāļauj dalībvalstīm novērst jebkādas šajā regulā aplūkotās nesaderības starp to divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem un Savienības tiesību aktiem, izņemot nesaderības, kas izriet no Savienības un tās dalībvalstu savstarpējā kompetenču sadalījuma.

(13) Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par šīs regulas piemērošanu. Minētajā ziņojumā inter alia būtu jāpārskata, vai ir nepieciešama turpmāka III nodaļas piemērošana. Ja ziņojumā tiek ieteikts pārtraukt III nodaļas noteikumu piemērošanu vai ierosināts minētos noteikumus grozīt, attiecīgā gadījumā tam var pievienot tiesību akta priekšlikumu.

(14) Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar jebkuru informāciju, kas noteikta kā konfidenciāla, rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3).

(15) Šai regulai nebūtu jāattiecas uz ieguldījumu nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm.

(16) Ir jāparedz daži pasākumi, lai nodrošinātu, ka divpusēji ieguldījumu nolīgumi, kas paturēti spēkā saskaņā ar šo regulu, joprojām ir piemērojami, tostarp attiecībā uz strīdu izšķiršanu, vienlaikus ievērojot Savienības ekskluzīvo kompetenci.

(17) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

(18) Konkrēti, minētās pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, ņemot vērā to, ka 9., 11. un 12. pantā izklāstītās procedūras pilnvaro dalībvalstis rīkoties Savienības ekskluzīvās kompetences jomās un lēmumi par to ir jāpieņem Savienības līmenī.

(19) Konsultēšanās procedūra būtu jāizmanto, lai pieņemtu atļaujas saskaņā ar 9., 11. un 12. pantu, ņemot vērā to, ka minētās atļaujas jāpiešķir, pamatojoties uz skaidri definētiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Neskarot LESD noteikto kompetenču sadalījumu, šī regula attiecas uz dalībvalstu divpusēju ieguldījumu nolīgumu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nosaka noteikumus, nosacījumus un procedūras, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ir pilnvarotas grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus.

2. Šajā regulā ar jēdzienu “divpusēji ieguldījumu nolīgumi” apzīmē ikvienu nolīgumu ar trešo valsti, kurā ir paredzēti noteikumi par ieguldījumu aizsardzību. Šī regula attiecas tikai uz tiem divpusēju ieguldījumu nolīgumu noteikumiem, kas attiecas uz ieguldījumu aizsardzību.

II NODAĻA

ESOŠO DIVPUSĒJO IEGULDĪJUMU NOLĪGUMU PATURĒŠANA SPĒKĀ

2. pants

Paziņošana Komisijai

Dalībvalstis līdz … (5) vai 30 dienās no dienas, kad tās pievienojas Savienībai, paziņo Komisijai par visiem tiem divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem ar trešām valstīm, kas parakstīti pirms 2009. gada 1. decembra vai pirms to pievienošanās dienas – atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāks –, kurus tās vēlas paturēt spēkā vai ļaut tiem stāties spēkā saskaņā ar šo nodaļu. Paziņojumam pievieno minēto divpusējo ieguldījumu nolīgumu kopiju. Dalībvalstis paziņo Komisijai arī par visām turpmākām izmaiņām minēto nolīgumu statusā.

3. pants

Paturēšana spēkā

Neskarot citus dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, divpusēji ieguldījumu nolīgumi, par kuriem paziņots atbilstīgi šīs regulas 2. pantam, var palikt spēkā vai stāties spēkā saskaņā ar LESD un šo regulu, kamēr nav stājies spēkā divpusējs ieguldījumu nolīgums starp Savienību un to pašu trešo valsti.

4. pants

Publicēšana

1. Komisija reizi divpadsmit mēnešos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sarakstu ar divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, par kuriem paziņots atbilstīgi 2. pantam, 11. panta 6. punktam vai 12. panta 6. punktam.

2. Pirmo reizi šā panta 1. punktā minēto divpusējo ieguldījumu nolīgumu sarakstu publicē ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc termiņa, kas noteikts atbilstīgi 2. pantam veiktajiem paziņojumiem.

5. pants

Izvērtēšana

Komisija var izvērtēt atbilstīgi 2. pantam paziņotos divpusējos ieguldījumu nolīgumus, novērtējot vai viens vai vairāki no minēto nolīgumu noteikumiem nerada nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai, ņemot vērā atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusēju ieguldījumu nolīgumu pakāpenisku aizstāšanu.

6. pants

Sadarbības pienākums

1. Ņemot vērā atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusēju ieguldījumu nolīgumu pakāpenisku aizstāšanu, dalībvalstis veic visus piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusējo ieguldījumu nolīgumu noteikumi nerada nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai.

2. Ja, ņemot vērā atbilstīgi 2. pantam paziņoto divpusēju ieguldījumu nolīgumu pakāpenisku aizstāšanu, Komisija konstatē, ka viens vai vairāki no atbilstīgi 2. pantam paziņotā divpusējā ieguldījumu nolīgumā paredzētajiem noteikumiem rada nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai, Komisija un attiecīgā dalībvalsts iespējami drīz sāk konsultācijas un sadarbojas, lai noteiktu šā jautājuma risināšanai piemērotu rīcību. Minētās konsultācijas turpinās ne ilgāk kā 90 dienas.

3. Neskarot 1. punktu, Komisija 60 dienās no konsultāciju noslēgšanas var norādīt piemērotus pasākumus, kas attiecīgajai dalībvalstij jāveic, lai novērstu 2. punktā minētos šķēršļus.

III NODAĻA

ATĻAUJA GROZĪT VAI NOSLĒGT DIVPUSĒJUS IEGULDĪJUMU NOLĪGUMUS

7. pants

Atļauja grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus

Ņemot vērā 8. līdz 11. pantā izklāstītos nosacījumus, dalībvalstij atļauj uzsākt sarunas ar trešo valsti, lai grozītu esošo vai noslēgtu jaunu divpusēju ieguldījumu nolīgumu.

8. pants

Paziņošana Komisijai

1. Ja dalībvalsts plāno uzsākt sarunas ar trešo valsti, lai grozītu vai noslēgtu divpusēju ieguldījumu nolīgumu, tā par savu nodomu rakstiski paziņo Komisijai.

2. Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, ietver attiecīgu dokumentāciju un norāda noteikumus, kuri tiks aplūkoti sarunās vai tiks pārskatīti, sarunu mērķus un visu pārējo būtisko informāciju.

3. Paziņojumu, kas minēts 1. punktā, nosūta vismaz piecus mēnešus pirms oficiālu sarunu sākuma.

4. Ja dalībvalsts nosūtītā informācija nav pietiekama, lai tiktu atļauts uzsākt oficiālas sarunas saskaņā ar 9. pantu, Komisija var pieprasīt papildu informāciju.

5. Paziņojumu, kas minēts šā panta 1. punktā, un pēc pieprasījuma arī tam pievienoto dokumentāciju Komisija dara pieejamu pārējām dalībvalstīm, ievērojot 14. pantā noteiktās konfidencialitātes prasības.

9. pants

Atļauja uzsākt oficiālas sarunas

1. Komisija atļauj dalībvalstij uzsākt oficiālas sarunas ar trešo valsti, lai grozītu vai noslēgtu divpusēju ieguldījumu nolīgumu, izņemot gadījumus, kad tā secina, ka šāda sarunu uzsākšana:

a) būtu pretrunā Savienības tiesību aktiem, izņemot nesaderības, kuras izriet no Savienības un tās dalībvalstu savstarpējā kompetenču sadalījuma;

b) būtu lieka, jo Komisija atbilstīgi LESD 218. panta 3. punktam ir iesniegusi vai ir nolēmusi iesniegt ieteikumu uzsākt sarunas ar attiecīgo trešo valsti;

c) neatbilstu Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem, kas izstrādāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 1. nodaļā izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem; vai

d) radītu nopietnu šķērsli Savienības sarunu risināšanai ar trešām valstīm par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem vai to noslēgšanai.

2. Šā panta 1. punktā minētās atļaujas piešķiršanas procesā Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts šādās sarunās un paredzētajā divpusējā ieguldījumu nolīgumā iekļautu vai izslēgtu no tiem jebkādas klauzulas, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Savienības ieguldījumu politikai vai saderību ar Savienības tiesību aktiem.

3. Šā panta 1. punktā minēto atļauju piešķir saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Komisija pieņem savu lēmumu 90 dienās no 8. pantā minētā paziņojuma saņemšanas. Ja lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga papildu informācija, 90 dienu laikposmu skaita no dienas, kad saņemta papildu informācija.

4. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par lēmumiem, kas pieņemti atbilstīgi 3. punktam.

5. Ja Komisija nepiešķir atļauju atbilstīgi 1. punktam, tā informē attiecīgo dalībvalsti par to un norāda iemeslus.

10. pants

Komisijas dalība sarunās

Komisiju informē par tādu sarunu virzību un rezultātiem dažādos to posmos, kuras tiek risinātas, lai grozītu vai noslēgtu divpusēju ieguldījumu nolīgumu, un tā var pieprasīt piedalīties dalībvalsts un trešās valsts sarunās, kas attiecas uz ieguldījumu.

11. pants

Atļauja parakstīt un noslēgt divpusēju ieguldījumu nolīgumu

1. Pirms divpusēja ieguldījumu nolīguma parakstīšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai sarunu iznākumu un nosūta Komisijai šāda nolīguma tekstu.

2. Šo pantu piemēro arī divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem, kas panākti sarunās pirms… (6), bet uz kuriem neattiecas paziņošanas pienākums saskaņā ar 2. pantu vai 12. pantu.

3. Saņemot paziņojumu, Komisija izvērtē, vai sarunu rezultātā panāktais divpusējais ieguldījumu nolīgums nav pretrunā 9. panta 1. un 2. punkta prasībām.

4. Ja Komisija konstatē, ka sarunu rezultātā panāktais divpusējs ieguldījumu nolīgums atbilst 9. panta 1. un 2. punkta prasībām, tā atļauj dalībvalstij parakstīt un noslēgt šādu nolīgumu. Šādiem nolīgumiem piemēro 3., 5. un 6. pantu tā, it kā par tiem būtu paziņots saskaņā ar 2. pantu.

5. Lēmumus atbilstīgi šā panta 4. punktam pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Komisija pieņem savu lēmumu 90 dienās no šā panta 1. un 2. punktā minēto paziņojumu saņemšanas. Ja lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga papildu informācija, 90 dienu laikposmu skaita no dienas, kad saņemta papildu informācija.

6. Ja Komisija piešķir atļauju atbilstīgi 4. punktam, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par divpusējā ieguldījumu nolīguma noslēgšanu un stāšanos spēkā, kā arī par visām turpmākām izmaiņām minētā nolīguma statusā.

7. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par lēmumiem, kas pieņemti atbilstīgi 4. punktam.

8. Ja Komisija nepiešķir atļauju atbilstīgi 4. punktam, tā informē attiecīgo dalībvalsti par to un norāda iemeslus.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Nolīgumi, ko dalībvalstis parakstījušas laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz … (6)

1. Ja laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz … (6) dalībvalsts ir parakstījusi divpusēju ieguldījumu nolīgumu, attiecīgā dalībvalsts par šādu nolīgumu, kuru tā vēlas paturēt spēkā vai ļaut tam stāties spēkā, paziņo Komisijai līdz … (7). Paziņojumam pievieno šāda nolīguma kopiju.

2. Saņemot paziņojumu, Komisija izvērtē, vai divpusējais ieguldījumu nolīgums, par kuru paziņots atbilstīgi šā panta 1. punktam, nav pretrunā 9. panta 1. un 2. punkta prasībām.

3. Ja Komisija konstatē, ka divpusējs ieguldījumu nolīgums, par kuru paziņots atbilstīgi šā panta 1. punktam, atbilst 9. panta 1. un 2. punkta prasībām, tā atļauj paturēt spēkā šādu nolīgumu vai tam stāties spēkā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

4. Komisija pieņem šā panta 3. punktā minēto lēmumu 180 dienās no šā panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas. Ja lēmuma pieņemšanai ir vajadzīga papildu informācija, 180 dienu laikposmu skaita no dienas, kad saņemta papildu informācija. Lēmumus atbilstīgi šā panta 3. punktam pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

5. Ja vien divpusējs ieguldījumu nolīgums netiek atļauts saskaņā ar 3. punktu, dalībvalsts neveic nekādus turpmākus pasākumus, lai noslēgtu šādu nolīgumu, un atceļ vai anulē jau veiktos pasākumus.

6. Ja Komisija piešķir atļauju atbilstīgi šā panta 3. punktam, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par divpusēja ieguldījumu nolīguma stāšanos spēkā un par visām turpmākām izmaiņām šāda nolīguma statusā. Šādam nolīgumam piemēro 3., 5. un 6. pantu tā, it kā par to būtu paziņots saskaņā ar 2. pantu.

7. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par lēmumiem, kas pieņemti atbilstīgi 3. punktam.

8. Ja Komisija nepiešķir atļauju atbilstīgi 3. punktam, tā informē attiecīgo dalībvalsti par to un norāda iemeslus.

13. pants

Dalībvalstu rīcība saistībā ar divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem ar trešo valsti

Ja uz divpusēju ieguldījumu nolīgumu attiecas šīs regulas darbības joma, attiecīgā dalībvalsts:

a) bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju par visām sanāksmēm, kuras notiks saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Komisijai paziņo dienas kārtību un visu būtisko informāciju, kas ļauj izprast minētajās sanāksmēs apspriežamos jautājumus. Šajā sakarā, Komisija attiecīgajai dalībvalstij var pieprasīt papildu informāciju. Ja apspriežamais jautājums varētu ietekmēt ar ieguldījumiem saistīto Savienības politiku, tostarp jo īpaši kopējās tirdzniecības politikas, īstenošanu, Komisija var pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts ieņem konkrētu nostāju;

b) bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju par visiem apsvērumiem, kas tai darīti zināmi, par to, ka konkrētais pasākums ir nesaderīgs ar šo nolīgumu. Dalībvalsts arī nekavējoties informē Komisiju par visiem pieprasījumiem attiecībā uz strīdu izšķiršanu, kas iesniegti saskaņā ar divpusēju ieguldījumu nolīgumu, tiklīdz dalībvalstij kļūst zināms šāds pieprasījums. Dalībvalsts un Komisija pilnībā sadarbojas un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī Komisijas dalību procedūrā;

c) prasa Komisijas piekrišanu pirms jebkādu divpusējā ieguldījumu nolīgumā paredzēto attiecīgo strīdu izšķiršanas mehānismu izmantošanas pret trešo valsti un, ja Komisija to pieprasa, izmanto šādus mehānismus. Minētie mehānismi ietver apspriešanos ar otru divpusēja ieguldījumu nolīguma pusi un nolīgumā paredzētajos gadījumos – strīda izšķiršanu. Dalībvalsts un Komisija pilnībā sadarbojas, īstenojot attiecīgajos mehānismos paredzētās procedūras, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī Komisijas dalību procedūrās.

14. pants

Konfidencialitāte

Paziņojot Komisijai par sarunām un to iznākumu saskaņā ar 8. un 11. pantu, dalībvalstis var norādīt, vai jebkāda sniegtā informācija ir uzskatāma par konfidenciālu un vai to drīkst darīt zināmu pārējām dalībvalstīm.

15. pants

Pārskatīšana

1. Komisija līdz … (8) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

2. Ziņojumā iekļauj pārskatu par atļaujām, kuras pieprasītas un piešķirtas saskaņā ar III nodaļu, kā arī pārskatu par nepieciešamību turpināt piemērot minēto nodaļu.

3. Ja ziņojumā ieteikts pārtraukt III nodaļas piemērošanu vai grozīt tās noteikumus, minētajam ziņojumam pievieno attiecīgu tiesību akta priekšlikumu.

16. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Ieguldījumu nolīgumu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. …, Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs … Padomes vārdā – priekšsēdētājs …

(1) Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta … nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

(2) Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(3) OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(4) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5) Trīsdesmit dienas no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(6) Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(7) Trīsdesmit dienas pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(8) Septiņi gadi no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS I. IEVADS Komisija 2010. gada 8. jūlijā iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (1). Eiropas Parlaments 2011. gada 10. maija plenārsēdē pieņēma nostāju pirmajā lasījumā un pievienoto normatīvo rezolūciju (2). Ievērojot 16.–18. punktu Kopīgajā deklarācijā par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (3), prezidentvalsts, rīkojoties saskaņā ar Pastāvīgo pārstāvju komitejas piešķirtajām pilnvarām (4), neoficiāli sazinājās ar Eiropas Parlamentu, lai Padomes pirmā lasījuma posmā panāktu iestāžu vienošanos. Vēlāk šāda vienošanās tika panākta neoficiālajā trialoga sanāksmē 2012. gada 29. maijā. Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas (INTA) priekšsēdētājs 2012. gada 31. maija vēstulē Pastāvīgo pārstāvju komitejas (II) priekšsēdētājam norādīja, ka tad, ja Padome Parlamentam oficiāli iesniegs savu nostāju, kas pievienota pielikumā viņa vēstulei, viņš ieteiks plenārsēdei Parlamenta otrajā lasījumā Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem, kad to būs izskatījuši juristi lingvisti. Padome minēto politisko vienošanos apstiprināja 2012. gada 26. jūnijā (5). II. PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, kā daļa no kopējas tirdzniecības politikas (LESD 207. panta 1. punkts) Eiropas Savienībai tika paredzēta ekskluzīva kompetence pār ārvalstu tiešajām investīcijām. Šajā sakarībā Komisija pieņēma minētās regulas priekšlikumu, kurā apskatīti tikai pārejas aspekti saistībā ar jaunās – ārvalstu tiešo investīciju jomā īstenojamās – ES kompetences pārvaldīšanu. Šīs jaunās kompetences mērķi, kritēriji un saturs tika izklāstīti atsevišķā Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kuru pieņēma vienlaikus ar tiesību akta priekšlikumu (6). Komisijas priekšlikuma mērķis bija atļaut, ka starp dalībvalstīm un trešām valstīm noslēgtie starptautisko investīciju nolīgumi paliek spēkā, un izstrādāt nosacījumus un procedūras noteikumus, kas dalībvalstīm jāievēro, apspriežot un slēdzot šādus nolīgumus. III. PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE Vispārīga informācija Padome pilnībā atbalsta to, ka tiek veidota kopēja investīciju politika, kura paredz vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ES investoriem trešās valstīs un trešo valstu investoriem Eiropas Savienībā. Ņemot vērā to, ka dalībvalstu ar trešām pusēm noslēgtie divpusējie investīciju nolīgumi līdz šim bija galvenais to Eiropas investoru aizsardzības un juridiskās noteiktības avots, kuri investē ārpus ES, jaunajam tiesiskajam regulējumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt investoru aizsardzību un garantijas, kas tiem bija paredzētas spēkā esošajos nolīgumos. Padome pauž uzskatu, ka, lai izvairītos no juridiskā vakuuma, ir ārkārtīgi svarīgi spēkā esošos dalībvalstu nolīgumus aizstāt ar ES nolīgumiem – tādējādi investoriem tiks nodrošināta nepārtraukta aizsardzība un juridiskā noteiktība. Padomes nostāja pirmajā lasījumā, kas ir Eiropas Parlamenta, Komisijas un Padomes politiskas vienošanās rezultāts, ievieš šādas svarīgākās izmaiņas Komisijas priekšlikumā. Priekšmets un darbības joma (I nodaļa, 1. pants) Attiecībā uz šo pantu Parlaments nav ierosinājis nekādus grozījumus, tomēr dažas izmaiņas tika ieviestas. Salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikuma redakciju minētā panta 1. punktā ir ietverti daži precizējumi, kā arī norādīts, ka regula neattiecas uz Līgumā noteikto kompetenču sadalījumu. Jaunajā 2. punktā ir ietverta termina “divpusējs ieguldījumu nolīgums” definīcija. Esošo divpusējo ieguldījumu nolīgumu paturēšana spēkā (II nodaļa, 2.–6. pants) Tika pieņemti Parlamenta grozījumi 2. pantā, kas attiecas uz paziņojumiem Komisijai. Tekstā ir arī vēl dažas tehniskas izmaiņas. 3. pantā (Paturēšana spēkā) integrētajai aizstāšanas koncepcijai ir izšķiroša nozīme, lai garantētu investoru nepārtrauktu aizsardzību, tādējādi viņiem nodrošinot juridisko noteiktību. Attiecībā uz šo pantu Parlaments nav ierosinājis nekādus grozījumus. Pilnībā grozīts ir 5. pants par Komisijas veiktiem novērtējumiem. Lai gan Padome nevarēja pieņemt Parlamenta grozījuma būtisku daļu, tā piekrita Parlamenta iecerei grozītajā tekstā iekļaut “nopietna šķēršļa” ideju (kas ir arī daudzos citos pantos). Padome uzskata, ka tikai tas vien, ka pastāv divpusēji ieguldījumu nolīgumi, nebūtu jāuzskata par “nopietnu šķērsli”. 6. pants par pienākumu sadarboties, kopā ar 3. un 5. pantu, veido šīs regulas kodolu. Komisijas teksts tika būtiski grozīts ar mērķi uzsvērt, cik svarīga ir cieša dalībvalstu un Komisijas sadarbība, lai novērstu Komisijas konstatētos nopietnos šķēršļus sarunām par divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp ES un trešām valstīm vai šādu nolīgumu noslēgšanai. Saskaņā ar minētā panta noteikumiem Komisija var norādīt, kādi piemēroti pasākumi attiecīgajai dalībvalstij ir jāveic, lai novērstu minētos šķēršļus. Parlamenta grozījumi nebija pieņemami. Atļauja grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus (III nodaļa, 7.–11. pants) Daļēji tika pieņemti Parlamenta grozījumi 7. pantā (Atļauja grozīt vai noslēgt divpusējus ieguldījumu nolīgumus), 8. pantā (Paziņojums Komisijai), 9. pantā (Atļauja sākt oficiālas sarunas) un 11. pantā (Atļauja parakstīt un noslēgt divpusēju ieguldījumu nolīgumu). Kas attiecas uz 10. pantu (Komisijas dalība sarunās), Parlamenta grozījumu nevarēja pieņemt, jo tika saglabāts Komisijas priekšlikuma teksts. Nobeiguma noteikumi (IV nodaļa, 12.–17. pants) Neoficiālā saziņā ar Parlamentu Padome piekrita rīkoties atbilstoši tā ieteikumam – papildināt regulu ar jaunu 12. pantu par nolīgumiem, ko dalībvalstis ir parakstījušas no LESD stāšanās spēkā, t. i., no 2009. gada 1. decembra, līdz dienai, kad spēkā būs stājusies šī regula, lai gan savā nostājā pirmajā lasījumā Parlaments šajā sakarībā nebija ierosinājis nekādu grozījumu. Padome tādā veidā skaidri parādīja, ka tā pilnīgi atzīst jauno Eiropas Savienības kompetenci ārvalstu tiešo investīciju jomā. Šis pants attiecas uz procedūrām, kas jāievēro attiecībā uz divpusējo ieguldījumu nolīgumu iepriekšminēto kategoriju (dalībvalstu paziņojumi, Komisijas sniegts novērtējums un atļauja). Attiecībā uz 15. pantu (Pārskatīšana) tika panākta vienošanās par kompromisu attiecībā uz laiku, kad tiek iesniegts ziņojumu par regulas piemērošanu, t. i. septiņi gadi pēc regulas stāšanās spēkā – Parlamenta un Padomes ierosināto desmit gadu un Komisijas sākotnēji ierosināto piecu gadu vietā. Attiecībā uz 16. pantu (Komitejas procedūra) Padome pieņēma Parlamenta grozījumu, ar ko tiek aicināts izmantot konsultēšanās procedūru. IV. SECINĀJUMS Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo vienošanos, kas panākta Padomes un Parlamenta neformālajā saziņā, kuru sekmēja Komisija. Regulā ir ne tikai izpildīta pamatprasība – nodrošināt nepārtrauktu aizsardzību un juridisko noteiktību investoriem, bet arī paredzēts efektīvi īstenot Eiropas Savienības jauno ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz ārvalstu tiešajām investīcijām. Tādēļ Padome cer, ka tās nostāja pirmajā lasījumā būs Parlamentam pieņemama. (1) Dok. 11953/10 WTO 252 FDI 12. (2) Dok. 9726/11 CODEC 749 WTO 195 FDI 12 PE 206. (3) OV C 145, 30.06.2007., 5. lpp. (4) Dok. 10908/11 WTO 228 FDI 15 CODEC 950. (5) Dok. 10892/12 WTO 216 FDI 17 CODEC 1557. (6) Dok. 11952/10 WTO 251 FDI 11. Pamatojoties uz šo dokumentu, Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma secinājumus par visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (dok. 14373/10).