LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 375/18

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 375/09

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CEBOLLA FUENTES DE EBRO”

EK Nr.: ES-PDO-0005-0817-08.07.2010

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Cebolla Fuentes de Ebro”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar nosaukumu “Cebolla Fuentes de Ebro” apzīmē sīpolus, kas izaudzēti no Allium cepa L. sugas šķirnēm ‘Cebolla Dulce de Fuentes’ un ‘Cebolla Blanca Gruesa de Fuentes’, kuras pieder pie vietējās tradicionālās Fuentes de Ebro izcelsmes populācijas, kas ierakstīta Vispārējā dārzeņaugu šķirņu katalogā (Catálogo Común de Variedades de Especies de Plantas Hortícolas).

Atkarībā no auga fenoloģiskās fāzes novākšanas brīdī ar šo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētos sīpolus tirdzniecībā piedāvā šādos veidos:

I. nobrieduši sīpoli – novākti, kad tie ir nogatavojušies, proti, 9. fāzē saskaņā ar sīpolu fenoloģisko fāžu skalu, kas aprakstīta Suso y col. (1992).

II. agri sīpoli, kas novākti veģetācijas periodā, kad sīpols (pazemes pumpurs) aug, proti, sīpola 7. attīstības fāzē saskaņā Suso y col. (1992) publicēto skalu. (ITEA, Vol. 88(1): 46.–62. lpp.).

Produkta raksturīgās īpašības

— Ārējo zvīņlapu krāsa: salmu dzeltenīgi balta. Ja sīpoli novākti agri, tiem zvīņlapas ir zaļganbaltā krāsā.

— Iekšējo zvīņu krāsa: balta.

— Organoleptiskās īpašības: garša saldena, viegli pikanta, iekšējās zvīņu kārtas ļoti maigas un sulīgas; pēc sīpolu apēšanas to garša mutē ilgi nesaglabājas.

Gan nobriedušos, gan agros sīpolus piedāvā:

— veselus,

— mizotus – ar noņemtām pašām ārējām zvīņlapām.

“Cebolla Fuentes de Ebro” ir vietējs Aragonas lauksaimniecības un pārtikas produkts, ko patērētāji ļoti iecienījuši, jo tas sniedz lielu garšas baudījumu galvenokārt tā sulīguma un nelielā pikantuma dēļ un neatstāj mutē nepatīkamu pēcgaršu, ar ko tas atšķiras no pārējām šķirņu sīpoliem.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

— Audzēšana un ražas novākšana.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Pareiza sīpolu iepakošana un uzglabāšana līdz to nosūtīšanai tirdzniecībai ievērojami ietekmē gatavā produkta kvalitāti. Teiktais īpaši attiecas uz ‘Dulce de Fuentes’ šķirni, kuras sīpoliem raksturīgs augsts ūdens saturs, kas piešķir tiem sevišķu sulīgumu, taču nosaka arī to, ka pārcilāšanas un transportēšanas laikā tie viegli bojājas, kā tas norādīts Miguel Carravedo un Cristina Mallor grāmatā “Variedades autóctonas de cebollas españolas” (“Spānijas vietējās sīpolu šķirnes”), IBSN 84-8380-0006-5 un Cristina Mallor 2008. gada marta rakstā izdevuma Horticultura 205. numurā.

Apgabala tirgotājiem ir vajadzīgā pieredze un iemaņas, kā apieties ar šā veida sīpoliem, tos transportējot, apstrādājot, iepakojot un uzglabājot saskaņā ar gadsimtiem ilgo noteiktā apgabala tradīciju, kas saistīta ar šo kultūraugu. Saskaņā ar tradīciju XX gadsimta pirmajos trīsdesmit gados šos sīpolus pašreizējo tirgotāju iepriekšējās paaudzes audzēja un pēc tam tirgoja tos pašu veidotajos iepakojumos, ar stublājiem iepinot tos pīnēs (trenzas) vai izveidojot īpašus sakārtojumus (horcas), kurus pēc tam ievietoja ratos un nogādāja līdz galapunktam. Sākot ar 40. gadiem, sīpolus sāka pārdot attālākos ražošanas apgabala tirgos, uz kurieni tos nogādāja pa dzelzceļu vai autoceļu; šīs darbības aizsācēji bija dažādi uzņēmumi, kas ietilpa ACVN piešķiršanas pieprasītājas grupā. Pieredze, kas tika uzkrāta darbā ar šiem sīpoliem, bija par iemeslu tam, ka no 1980. gada šie uzņēmumi sāka ierīkot pirmās sīpolu uzglabāšanas, apstrādes un iepakošanas vietas.

Tam ir savs pamats: šā produkta iepakošanai jānotiek ACVN ģeogrāfiskajā apgabalā, jo, kā paskaidrots iepriekš, šie sīpoli viegli bojājas, un to pārvadāšana var kaitēt produkta kvalitātei. Tādējādi vienlaicīgi tiek arī garantēta produkta izcelsme un izsekojamība līdz pat galapunktam un līdz minimumam samazināta turpmāka pārcilāšana, kas var pasliktināt ar šo ACVN apzīmēto sīpolu kvalitāti.

Iepakotājam jābūt iespējai nodrošināt, ka ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmēto sīpolu iepakošana notiek atsevišķi no visu citu sīpolu iepakošanas.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Līdztekus spēkā esošo tiesību aktu prasību izpildei uz marķējuma jānorāda:

— ACVN logotips, kurā ietilpst nosaukums “Cebolla Fuentes de Ebro”,

— iepakotāja/nosūtītāja nosaukums vai juridiskā adrese,

— attiecīgās partijas numurs,

— vajadzības gadījumā arī norāde “temprana” (agri) vai “pelada” (nobrieduši),

— numurēta kontroletiķete.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Cebolla Fuentes de Ebro” apzīmētā produkta ražošanas apgabalu veido zemes platības, kas atrodas šādu Saragosas (Zaragoza) provinces pašvaldību teritorijā: Fuentes de Ebro, Mediana de Aragón, Osera de Ebro, Pina de Ebro, Quinto un Villafranca de Ebro.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Cebolla Fuentes de Ebro” audzēšanas apgabals atrodas Ebras centrālajā ielejā, kurā valda noteikts Vidusjūras piekrastes kontinentālais klimats. Šā apvidus zemes virsas pazeminājumu sauc par “Ebras terciāra depresiju”, kur sastopamas izteiktas fluviālo sanesu augsnes ar augstu ģipša un kalcija karbonāta saturu.

Apgabalam raksturīgs sauss, kontinentāls un vējains klimats. Tur valda sausums, ko nosaka zems nokrišņu daudzums – aptuveni 350 mm gadā; nokrišņu sadalījums pa gadalaikiem nav vienmērīgs: to lielākā tiesa izkrīt ekvinokciju laikā, bet vismazāk to ir saulgriežu laikā; apvienojumā ar augstām temperatūrām šādi apstākļi rada ūdens trūkumu laikposmā no jūnija līdz oktobrim.

Klimata kontinentālais raksturs nosaka to, ka vasaras karstums stipri kontrastē ar zemajām ziemas temperatūrām. Gada vidējā temperatūra ir 13–15 °C. Minimālās temperatūras atsevišķos gada posmos var noslīdēt zem 5 °C; viszemākās temperatūras novērotas decembrī un janvārī. Vasaras vidējās temperatūras pārsniedz 30 °C; viskarstākie mēneši ir jūnijs, jūlijs un augusts, kad novērotas visaugstākās temperatūras, kas tuvas 40 °C.

Runājot par vējiem, jāmin ietekme, kāda audzēšanas apgabalā ir cierzo – stiprs, ļoti auksts un sauss vējš, kas pūš no Ebras ielejas un ceļas no Biskajas līča un Vidusjūras gaisa spiediena starpības, kas rodas, kad virs Vidusjūras veidojas negaiss, bet virs Biskajas līča ir anticiklons.

Tātad īsumā: apgabalam raksturīgas auglīgas augsnes ar ievērojamu ģipša un kalcija karbonāta saturu un augstu pH, kā arī stepes tipa vējains klimats un neliels nokrišņu daudzums.

5.2. Produkta specifika:

Ražošanas apgabalā “Cebolla Fuentes de Ebro” sīpoli savu sevišķo īpašību dēļ dārzeņu produkcijas klāstā ieņem būtisku vietu. Tiem ir lieli laksti, ārējās zvīņlapas salmu dzeltenbaltā krāsā, bet iekšējās zvīņlapas baltas un sulīgas. Tomēr galvenā šo sīpolu īpašība ir to vājais sīvums; plaši pazīstams ir šāds to raksturojums: “tie nav sīvi, un to garša ir saldena”.

Uzturvērtības saglabāšanas dēļ šo dārzeni labāk patērēt svaigu, un “Cebolla Fuentes de Ebro” šādai patērēšanai ir labi piemēroti, jo tiem nepiemīt tādi citiem sīpoliem raksturīgi trūkumi kā sīvums un sīpoliem raksturīgās garšas saglabāšanās mutē vairākas stundas pēc to apēšanas – tas ir noteicošs faktors, kā dēļ daudzi patērētāji atturas iekļaut savā ēdienkartē svaigus sīpolus.

Šo sīpolu reputācija ir izplatījusies visā Spānijā, jo tie pazīstami kā stipri sīvu sīpolu alternatīva – jo vairāk tos patērē, jo vairāk atklājas, ka tiem ir patīkama konsistence un atsvaidzinoša garša. Saskaņā ar Aragonas pašvaldības Lauksaimniecības un pārtikas centra (Centro de Tecnología Agroalimentaria del Gobierno de Aragón) pētījumu, kas publicēts tehniska rakstura izdevuma Surcos de Aragón 66. numurā (2000), “Cebolla Fuentes de Ebro” īpašības, kuras patērētāji iecienījuši visvairāk, ir to nelielais sīvums, sulīgums salātos un tas, ka to izcelsme ir Aragonā.

Ar šīm īpašībām šie sīpoli atšķiras no pārējo šķirņu sīpoliem, un šā iemesla dēļ tos patērē galvenokārt svaigus.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Augsnes īpašības, sausā un vējainā klimata skarbums apvienojumā ar ražošanas apgabalā gadsimtiem ilgi praktizēto apūdeņošanu, kā arī agrotehniskā prakse un “Cebolla Fuentes de Ebro” ražošanai izmantojamais augu materiāls ir noteicoši faktori, lai panāktu, ka šā veida izaudzētajiem sīpoliem ir tikai niecīgs sīvums – galvenā šā produkta atšķirīgā īpašība.

No šiem sīpoliem iegūta ģenētiskā materiāla kultūras audzētas arī ārpus šeit noteiktā edafiskā un klimatiskā apgabala, tomēr konstatēts, ka tad sīpolu lielums un konsistence ir citādi, taču it īpaši – tie ir sīvāki (Agrotehniskās informācijas 110. un 117. izdevums, ko Aragonas pašvaldības Agrotehniskā ģenerāldirekcija (Dirección General de Tecnología Agraria del Gobierno de Aragón) publicējusi attiecīgi 2002. un 2003. gadā).

Galvenie faktori, ar ko izskaidrojama minētā saikne starp apgabalu un iegūto produktu, it īpaši sīpoliem piemītošā nelielā sīvuma ziņā, ir gan izteikti sausais klimats, kas ūdens trūkuma dēļ attiecīgos veģetācijas perioda posmos rada augiem noteiktu stresu, kaut arī tiek izmantota iespēja apūdeņot zemes platības ar Ebras ūdeni, gan arī noteiktā apgabala augsnes, kuras veidojušās uz kvartāra perioda Ebras fluviālo sanesu cilmiežiem un kuru īpašības nosaka liels ģipša un kalcija karbonāta saturs, kāds raksturīgs Ebras ieplakas (depresijas) centrālajai daļai. Šo materiālu sajaukums un augšņu veidošanās no tiem gadsimtu gaitā dinamiskās aluviālās un koluviālās norisēs ir faktori, kas radījuši dārzeņkopībai piemērotu zemi ar jaukta tipa augsnēm, kurās šo kultūru audzē un kuras pēc mehāniskā sastāva saskaņā ar USDA (United States Department of Agriculture) klasifikāciju ir līdzsvarotas, vieglas smilts un mālsmilts augsnes ar augstu ģipša un kalcija karbonāta saturu, tās ir vāji sārmainas (saskaņā ar konstatēto pH), un organiskās vielas, kaut arī to saturs ir neliels, ir vienmērīgi izkliedētas visos augsnes horizontos. Šie faktori dara augsni īpaši auglīgu ar raksturīgu makroelementu un mikroelementu pārpilnību, un tā kā augsnes pH ir nedaudz augsts, šīs barības vielas ir augiem vieglāk uzņemamā veidā; tādējādi visi šie apstākļi nosaka zemo sīvuma pakāpi, ar ko šis gatavais produkts atšķiras no citiem sīpoliem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/02_Alimentos_calidad_diferenciada/-CebollaFuentesdeEbro.pdf

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.