ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA (ES) 2019/1433

(2019. gada 26. marts)

ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

EIROPAS PARLAMENTS,

tomēr pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar EDAU gada darbības pārskatu Revīzijas palāta 2017. gadā pārbaudīja tikai vienu maksājumu; uzskata – kaut arī EDAU nav decentralizēta Savienības aģentūra un tā budžets ir ļoti neliela daļa no Savienības budžeta, Revīzijas palātai, sākot ar 2018. gadu, tomēr būtu pienācīgi jāpārbauda EDAU darījumu likumība un pareizība, jo pārredzamība ir ārkārtīgi svarīga šīs Savienības struktūras pienācīgai darbībai; tādēļ prasa Revīzijas palātai sagatavot atsevišķus gada darbības pārskatus attiecībā uz šīs nozīmīgās Savienības struktūras gada pārskatiem;

4.

norāda, ka 2017. gadā EDAU piešķirtais kopējais budžets bija 11 324 735 EUR, kas ir par 21,93 % vairāk nekā 2016. gada budžetā, un ka budžeta izpilde saistību apropriāciju izteiksmē 2017. gadā bija 10 075 534 EUR; ar bažām norāda, ka izpildes līmenis turpināja samazināties no 94,66 % 2015. gadā un 91,93 % 2016. gadā līdz 89 % no pieejamajām apropriācijām 2017. gadā; norāda, ka budžeta izpilde maksājumu apropriāciju izteiksmē bija 9 368 686,15 EUR, kas ir 77 % no pieejamajām apropriācijām; šajā sakarībā uzsver I un III sadaļu ar apropriāciju izpildes līmeņiem attiecīgi 88,24 % un 73,10 % apmērā; aicina EDAU pastiprināt centienus un budžeta aplēšu sagatavošanā ievērot piesardzību;
6.

pieņem zināšanai to, ka tika atcelti 364 031 EUR no apropriācijām, kuras bija pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 2,64 % no kopējās pārnesto apropriāciju summas, un tas ir par 5,23 % mazāk nekā 2016. gadā;
24.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka ir ievērojami palielinājušies Aģentūras dotāciju izdevumi – no 123 000 000 EUR 2016. gadā līdz 167 000 000 EUR 2017. gadā; ar bažām norāda, ka 2017. gadā Aģentūra nav veikusi nevienu dotāciju izdevumu atmaksājumu ex post pārbaudi; pieņem zināšanai to, ka saskaņā ar Aģentūras viedokli ir uzlabojušās pirms atmaksāšanas veiktās ex ante pārbaudes un ka tās var sniegt nepieciešamo pārliecību, ja ir sasniegts noteikts ex ante pārbaužu tvēruma līmenis; tomēr norāda – Revīzijas palāta kopš 2014. gada pastāvīgi ziņo par to, ka pierādījumi par sadarbības valstu deklarētajiem izdevumiem bieži vien ir nepietiekami, kā tas apstiprinājās arī 2017. gadā; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas veikti šo risku mazināšanai;
15.

Eurojust administratīvā direktora un kolēģijas lomu un pienākumus, lai izvairītos no to pienākumu pārklāšanos, kuri izriet no izveides lēmuma Eurojust nekontrolē šī jautājuma risināšanu un ka to izskatīja likumdevēji saistībā ar Eurojust pilnvaru pārskatīšanu; atzinīgi vērtē jaunās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 pauž nožēlu par to, ka 2017. gada beigās vēl joprojām nebija īstenots Revīzijas palātas 2010. gadā sniegtais ieteikums pārskatītadministratīvā direktora un kolēģijas lomu un pienākumus, lai izvairītos no to pienākumu pārklāšanos, kuri izriet no izveides lēmuma ( 3 ) ; pieņem zināšanai, kanekontrolē šī jautājuma risināšanu un ka to izskatīja likumdevēji saistībā arpilnvaru pārskatīšanu; atzinīgi vērtē jaunās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 ( 4 ) pieņemšanu un sagaida, ka šie jautājumi tiks atrisināti līdz ar jaunās struktūras izveidi un attiecīgo lomu un pienākumu, tostarp valdes lomas un pienākumu, precizēšanu;
7.

norāda, ka pieteikums attiecas uz 550 atlaistiem darbiniekiem, no kuriem liela daļa ir sievietes (41,82 %); turklāt norāda, ka 14,73 % no atlaistajiem darbiniekiem ir vecāki par 55 gadiem un 1,6 % ir jaunāki par 30 gadiem; ņemot to vērā, atzīst, ka EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem ir svarīga nozīme, lai uzlabotu šo neaizsargāto grupu izredzes atgriezties darba tirgū;
5.

konstatē, ka uz 2017. gadu kopumā tika pārnesti EUR 1 477 288 jeb 17 % no visa 2016. finanšu gada budžeta; ņem vērā, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu II sadaļā (darbības atbalsta izdevumi) bija augsts to pārnesto apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, proti, EUR 140 055 jeb 30 % (2015. gadā – EUR 212 456 jeb 49 %); pieņem zināšanai to, ka šie pārnesumi galvenokārt attiecas uz IT konsultāciju pakalpojumiem un ar IT saistītām precēm un pakalpojumiem, kas tika pasūtīti gada nogalē;
8.

uzsver, ka 83,5 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir sievietes un lielākā daļa no viņām ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem; ņemot to vērā, atzīst, ka svarīga nozīme ir EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, lai uzlabotu iespējas šo neaizsargāto grupu reintegrēt darba tirgū;
2.

ņem vērā, ka papildu līdzekļi, kas gada laikā tika saņemti no Komisijas izmēģinājuma projektu īstenošanai saistībā ar Eiropas Krasta apsardzes funkcijām, ir būtiski ietekmējuši budžetu, jo īpaši divas ad hoc dotācijas EUR 750 000 kopapjomā, kas budžetā tika saņemtas kā piešķirtie ieņēmumi, kuri jāizlieto 2016. un 2017. budžeta gadā (t. i., daudzgadu); šis fakts pamato to izpildes līmeņa vērtēšanu atsevišķi no atlikušā budžeta izpildes;
2.

atzīmē, ka no 65 priekšlikumiem, kas bija paturēti no 2016. gada uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, 2016. gada beigās 29 bija dotācijas nolīguma sagatavošanas posmā; turklāt atzīmē, ka 2017. gada sākumā Kopuzņēmuma programmā ietilps 65 sākti projekti, kuros piedalīsies kopā 729 dalībnieki no 30 valstīm un kuru dotāciju kopsumma būs EUR 414 000 000;
18.

pieņem zināšanai to, ka 2015. gadā Birojs turpināja īstenot centienus, lai panāktu pilnīgu atbilstību iekšējās kontroles standartu (IKS) satvaram, un ka 2016. gada sākumā Iekšējās revīzijas dienests ( IAS ) slēdza visus ieteikumus attiecībā uz IKS īstenošanu; pauž gandarījumu par to, ka 2016. gadā Birojs nolīga neatkarīgu konsultantu IKS īstenošanas izvērtēšanai, kas tika veikta 2016. gada novembrī un decembrī; atzinīgi vērtē to, ka neatkarīgais konsultants secināja, ka kopumā IKS tiek efektīvi īstenoti;
23.

pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Solidaritātes korpusu ( ESC ); tomēr ar bažām norāda, ka, neraugoties uz Parlamenta brīdinājumiem, 2017. gada 30. maijā pieņemtais tiesību akta priekšlikums paredz, ka trīs ceturtdaļas no ESC budžeta tiktu finansētas, veicot pārvietojumus no pašreizējām programmām, galvenokārt no programmas “ Erasmus+ ” (EUR 197,7 miljoni); pauž bažas par to, kādu risku šāda situācija varētu radīt minētajām ES programmām, un pauž nodomu programmai “ Erasmus+ ” 2018. gada budžetā piešķirt vēl vairāk līdzekļu; vēlreiz atgādina, ka jebkādas jaunas politiskas saistības būtu jāfinansē ar jaunām apropriācijām, nevis pārvietojot līdzekļus no esošajām programmām;
6.

apzinās, ka vienlaikus ir notikušas nozīmīgas pārmaiņas mazumtirdzniecības nozares darbvietās, parādoties nepilna laika darbvietām, kurās nepieciešamas jaunas prasmes, piemēram, IT prasmes, prognozēšana, datu analīze, komunikācija, zināšanas par patērētājiem un loģistika; pauž nožēlu par to, ka 43 % Somijas mazumtirdzniecības darbinieku, kas vecāki par 45 gadiem, minēto prasmju nav; uzskata, ka to personu šķēršļi profesionālajai reintegrācijai, kuras vecākas par 50 gadiem, ir nopietna problēma, un ar interesi gaida šai atlaisto darbinieku grupai paredzēto karjeras veidošanas izmēģinājuma projektu novērtējumu;
A.

tā kā Euratom Apgādes aģentūras (“Aģentūra”) finanšu pārskatos ir norādīts, ka Aģentūras galīgais 2015. finanšu gada budžets bija EUR 125 000, kas ir par 20,19 % vairāk nekā 2014. gadā; tā kā EUR 119 000 (95,2 %) no Aģentūras budžeta tiek iegūti no Savienības budžeta, bet EUR 6 000 (4,8 %) – no tās pašas ieņēmumiem (bankas procenti par iemaksāto kapitālu);
10.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Institūtam ir atļauts neizlietotās apropriācijas atkārtoti iekļaut nākamo trīs gadu budžetos, tomēr tas laikus nepārkārtoja savu darbību, lai 2015.–2017. gada budžetos no jauna iekļautu EUR 26 600 000, kuri bija pieejami no 2014. gada dotāciju nolīgumiem; turklāt ņem vērā, ka šīs apropriācijas radās tāpēc, ka ZIK līdzekļus izmantoja zemākā līmenī, nekā paredzēts; norāda, ka Institūts 2015. gadā ir veicis budžeta pārskatīšanu, kā arī lūdzis ZIK pārskatīt to 2015. gada uzņēmējdarbības plānus un budžetus, kuri tika no jauna iesniegti ar grozījumiem; ņem vērā, ka ZIK budžetu samazinājuma dēļ Institūts varēja atcelt neizlietotās summas, kas pēc tam tika anulētas un no jauna iekļautas 2016. gada ieņēmumu un izdevumu aplēsēs; ņem vērā, ka tas uzlaboja Institūta budžeta pārvaldību ciešā sadarbībā ar ZIK;
10.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka daļa no pārnestajām apropriācijām radās budžeta pārvietojumu dēļ 2014. gada novembrī un decembrī; konstatē, ka minētie pārvietojumi ir saistīti ar darbības budžeta palielinājumu EUR 1 100 000 (19 %) apmērā, pārvietojot EUR 858 828 no sadaļas “Personāla budžets” un EUR 266 360 no sadaļas “Administratīvais budžets”; pieņem zināšanai, ka minētie pārvietojumi bija paredzēti tam, lai kompensētu iztrūkumu Iestādes 2015. gada budžetā pēc ievērojamiem budžeta samazinājumiem;
18.

atgādina, ka 2013. gada 2. decembra Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5) 27. punktā ir prasīts laikā no 2013. līdz 2017. gadam pakāpeniski samazināt darbinieku skaitu par 5 % visās iestādēs, struktūrās un aģentūrās; pieņem zināšanai, ka lielākā daļa aģentūru jau ir sasniegušas vai pārsniegušas 5 % samazinājumu, pamatojoties uz to attiecīgajiem 2012. gada štatu sarakstiem; atgādina, ka Komisija ir sākusi īstenot 5 % samazinājumu tās 2013. gada štatu sarakstā, pamatojoties uz aprēķinu par to, cik štata vietu bija 2012. gadā; norāda, ka Komisija ir piemērojusi 5 % darbinieku papildu nodevu aģentūrām, lai izveidotu pārdales fondu, no kā varētu piešķirt štata vietas aģentūrām, kurām tiek uzticēti jauni uzdevumi vai kuras ir darbības sākumposmā; aicina Komisiju veikt SWOT analīzi par aģentūru mandātiem un gada darba programmām, lai varētu pieņemt pamatotu lēmumu par to, kurām Aģentūrām ir nepieciešams palielināt darbinieku skaitu un kurām nē;
1.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu par Aģentūras 2014. finanšu gada pārskatiem (“Revīzijas palātas ziņojums”) norāda, ka tika konstatēti nozīmīgi uzlabojumi gan ex ante, gan ex post verifikācijās par izdevumiem, ko pieprasījušas atmaksāt valstis, kuras iesaistītas sadarbībā saskaņā ar dotāciju nolīgumiem; pēc iepazīšanās ar Aģentūras sniegto informāciju konstatē, ka tā 2013. gada jūnijā ieviesa visaptverošāku uz risku balstītu ex ante pārbaužu sistēmu, kas ietver prasību iesniegt atlasītus apliecinošos dokumentus kopā ar galīgā maksājuma pieprasījumu; turklāt norāda, ka ex ante pārbaudes papildina ex post pārbaudes, ko veic pie saņēmējiem vai kā dokumentu pārbaudi, un ka maksājumiem, kuriem neveic ex ante pārbaudes, tiek veiktas ex post pārbaudes;
13.

norāda, ka viens no galvenajiem Aģentūras iekšējās kontroles sistēmas elementiem ir to izņēmumu kontrole un reģistrācija, uz kuriem neattiecas pieņemtās regulas, politikas nostādnes, noteikumi un procedūras; konstatē, ka 2014. gadā tika reģistrēti 11 šādi izņēmumi, no kuriem deviņi bija ex ante un divi – ex post izņēmumi; pēc iepazīšanās ar Aģentūras sniegto informāciju secina, ka vajadzības gadījumā tika veikti koriģējoši pasākumi vai sniegti paskaidrojumi, lai turpmāk novērstu līdzīgas situācijas;
2.

atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu III sadaļā (pamatdarbības izdevumi) bija liels to pārnesto apropriāciju apmērs, par kurām ir uzņemtas saistības, – EUR 2 200 000 (37,7 %); turklāt atzīmē, ka šīs pārnestās apropriācijas attiecas uz aizkavētiem darbības un IT projektiem un izriet no vēlu finanšu gadā parakstītiem līgumiem, jo iepirkuma procedūras varēja uzsākt tikai pēc Aģentūras budžeta un darba programmas pieņemšanas; atzīmē, ka Aģentūra rūpīgi seko pārnestajām apropriācijām, nākamajā gadā sasniedzot izpildes līmeni vismaz 95 % apjomā;
5.

ar bažām atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu, kaut arī ZIK ir jāizstrādā finansiālas ilgtspējas stratēģijas, līdz šim un savas darbības piektajā gadā šīs kopienas joprojām ir pilnībā atkarīgas no finansējuma, kuru sniedz Institūts un ZIK partneri; konstatē, ka pēc tam, kad tas pieņēma ZIK finansiālās ilgtspējas principus, visas ZIK šo ilgtspēju ir izvirzījušas kā vienu no prioritārajiem mērķiem un attiecīgi tiek pārskatīti pasākumi, lai no tiem gūtu ienākumus un radītu vairākas ieņēmumu plūsmas; norāda, ka Institūta valde 2015. gada martā pieņēma principu kopumu, kurā norādīts, ka Institūta maksimālā iemaksa ZIK tiks samazināta no līdz pat 100 % finansējuma 10 gadus pēc ZIK izveides līdz vidēji 80 % 11. gadā un pēc tam pakāpeniski saruks šādi: 60 % 12. gadā, 40 % 13. gadā, 20 % 14. gadā un 10 % 15. gadā; mudina Institūtu apsvērt stingrāku samazinājumu grafiku; norāda arī to, ka Institūts turpinās uzraudzīt ZIK progresu finansiālas ilgtspējas virzienā un vajadzības gadījumā veiks īpašus koriģējošus pasākumus;
4.

uzskata, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā Aleo Solar AG ir saistīta ar lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, kas notikušas globalizācijas dēļ, ņemot vērā, ka laikposmā no 2005. gada līdz 2011. gadam Ķīnas ieņēmumu īpatsvars no 11 % palielinājās līdz 45 %, savukārt Vācijas — no 64 % samazinājās līdz 21 %; norāda, ka Ķīnai ir milzīgi fotoelementu moduļu jaudas pārpalikumi, kurus nevar apgūt ne tās patērētāji, ne patērētāji pasaules tirgū, un ka ES cenas 2011. gadā salīdzinājumā ar 2010. gadu samazinājās par 40 %, līdz ar to sasniedzot līmeni, kas ir zemāks par Aleo Solar AG ražošanas izmaksām; norāda, ka 2013. gadā ES apstiprināja papildu nodevas Ķīnā ražotiem fotoelementu moduļiem un minimālo cenu, kas tomēr joprojām ir mazāka par Vācijas ražotāju ražošanas izmaksām;
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

(2015. gada 29. aprīlis)

ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta

EIROPAS PARLAMENTS,

atgādina Revīzijas palātai, ka 2012. gadā Parlaments, Padome un Komisija vienojās par vienotu pieeju ES decentralizētajām aģentūrām un šā dokumenta 54. punktā teikts, ka par visiem ārpakalpojumu sniedzēju veiktu ārējo revīziju aspektiem “arī turpmāk ir pilnībā atbildīga Revīzijas palāta, kas pārvalda un no sava budžeta finansē visas vajadzīgās administratīvās un pakalpojumu pasūtīšanas procedūras, kā arī sedz visas izmaksas, kas saistītas ar ārpakalpojumu veiktām ārējām revīzijām”; sagaida, ka Revīzijas palāta ievēros šo vienoto pieeju un pati nolīgs aģentūru ārējos revidentus un maksās par to pakalpojumiem;

prasa Revīzijas palātai veikt revīziju par to, kādas sekas bijušas Tiesas reģistru konsolidēšanai vienā reģistrā, lai nodrošinātu procesuālo darbību labāku koordināciju starp tiesām;

uzskata, ka Revīzijas palātas darba programmā vajadzīga zināma elastība, lai to ātri varētu pielāgot negaidītiem nozīmīgiem notikumiem, kad var būt nepieciešamas īpašas revīzijas vai uzmanība, un lai būtu iespēja neņemt vērā tos programmas elementus, kas vairs nav svarīgi; par svarīgu uzskata arī to, lai Revīzijas palāta sasniegtu noteiktu diversifikācijas un līdzsvara līmeni, nevis pārāk daudz un bieži koncentrētos uz dažām darbības jomām; vērš Revīzijas palātas uzmanību uz likumdevēju noteiktām politiskām prioritātēm un Savienības iedzīvotājiem svarīgiem jautājumiem, par kuriem ir informējusi Parlamenta Budžeta kontroles komiteja;

10.

atgādina Revīzijas palātai, ka tai ir jāuzlabo grafiku ievērošana, jo īpaši Revīzijas palātas īpašo ziņojumu gadījumā, taču nepazeminot to kvalitāti; pauž nožēlu par to, ka revīzijas konstatējumu sagatavošana atbilstoši grafikam arvien vēl tālu atpaliek no nospraustā ilgtermiņa mērķa; iesaka Revīzijas palātai noteikt mērķi samazināt katra posma ilgumu lietderības revīzijas plānā;
4.

norāda, ka lielākā daļa to 2013. gada darījumiem bija saistīti ar dotāciju līgumiem, kas parakstīti pirms 2013. gada jūnija; turklāt norāda, ka 2013. gada dotāciju darījumi nebija pakļauti ex post pārbaudēm, jo tikai dotācijas saistībā ar darījumiem no iepriekšējiem gadiem ir pakļautas šādām pārbaudēm;
18.

pieņem zināšanai, ka septiņos gadījumos Revīzijas palāta joprojām norādīja uz atcelšanas un pārnešanas no iepriekšējiem gadiem augsto līmeni; konstatē, ka šādas pārnešanas norāda uz apropriācijām, kas pārnestas, pamatojoties uz pārvērtētām vajadzībām, vai ir citādā veidā nepamatotas; aicina aģentūras darīt visu, kas ir to spēkos, it īpaši īstenot labākus budžeta plānošanas procesus, lai turpmāk nepieļautu pārnesumus, jo īpaši koncentrējoties uz tām aģentūrām, kuras atcēla pārnesumus no iepriekšējiem gadiem;
24.

ar bažām atzīmē, ka ar Kopuzņēmuma darbību saistītās iepirkuma procedūras tiek vāji organizētas; aicina Kopuzņēmumu iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei detalizētu ziņojumu par iepirkuma procedūrām, kas notikušas no 2008. gada līdz šai dienai, uzsverot šādus jautājumus: — cik procedūrām ir būtiski pieaugušas izmaksas (vairāk nekā par 5 %) salīdzinājumā ar līguma sākotnējo izmaksu plānu un kādi ir izmaksu pieauguma faktiskie iemesli, — kuru procedūru norise tika ievērojami kavēta salīdzinājumā ar sākotnējo termiņu un kādas bija šādu kavējumu finansiālās sekas, — kā Kopuzņēmums nodrošinās, ka nākotnē tiks ievēroti līguma parakstīšanas brīdī noteiktie datumi, — kurām iepirkuma procedūrām līgumtiesību piešķiršanas brīdī netika noteikts nekāds konkrēts termiņš, — par kurām procedūrām Kopuzņēmums attiecīgo līgumu neizsludināja ar iepriekšēju paziņojumu, tādējādi nepaaugstinot procedūras konkurētspējīgumu, un kādi bija šādas rīcības iemesli, kā arī tieši kuri līgumslēdzēji guva labumu no šādas konkurētspējas ierobežošanas, — kādas procedūras (papildus piemērojamiem Civildienesta noteikumiem) ir ieviestas, lai novērstu konkursa procedūrās iesaistīto darbinieku iespējamos interešu konfliktus, un cik gadījumos darbiniekiem oficiāli netika piešķirts mandāts iesaistīties konkursa procedūrās, — kā Kopuzņēmums nodrošina to, ka tiek uzlabotas tā iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras, lai novērstu turpmākus konkursa procedūru norises kavējumus, kā to konstatējusi Revīzijas palāta, nolūkā garantēt, ka nākotnē konkursa procedūras noris pārredzami, noteiktajos termiņos un likumīgi;
C.

tā kā Grieķija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2014/001 EL/Nutriart, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 16. jūlija līdz 2013. gada 16. novembrim uzņēmumā Nutriart S.A un 25 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos ir atlaisti darbinieki un tika izbeigta 24 pašnodarbinātu personu darbība, kas bija atkarīga no galvenā uzņēmuma Grieķijā, no EGF līdzfinansētos pasākumus paredzot piemērot 508 darbiniekiem;
4.

ņem vērā, ka Francijas iestādes apgalvo — lopkautuve un gaļas pārstrādes uzņēmums GAD nonāca situācijā, kurā tas izjuta spiedienu no divām dažādām cenu politikām — no lauksaimniekiem, kas pūlējās tikt galā ar barības cenu pieaugumu, un no patērētājiem, kas pūlējās tikt galā ar ieņēmumu samazināšanos;
277.

pauž bažas par to, ka turpina samazināties finansējums, ko Palestīniešu pašpārvalde saņem no dalībvalstīm un trešām valstīm; turklāt ar bažām atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Komisija un EĀDD nav izstrādājuši skaidru stratēģiju tam, kā samazināt Palestīniešu pašpārvaldes atkarību no Savienības finansiālā atbalsta; norāda uz politiskajiem ierobežojumiem, kas ļoti apgrūtina Palestīniešu pašpārvaldes atkarības no ārējā atbalsta samazināšanu; mudina Komisiju un EĀDD turpināt centienus, lai palielinātu Palestīniešu pašpārvaldes finansiālo neatkarību no ārējiem avotiem;
51.

prasa sniegt detalizētu informāciju par to, kā priekšsēdētājs kā politiski neitrāla figūra ir pildījis savus amata pienākumus, kas ir nodalīti no viņa gatavošanās ieņemt pirmo vietu sociāldemokrātu sarakstā Eiropas Parlamenta vēlēšanās, it īpaši attiecībā uz viņa biroja personālu, Parlamenta informācijas birojiem un ceļa izdevumiem; uzskata, ka abas minētās lomas nav tikušas nošķirtas saistībā ar daudzām darbībām; ievērojot Komisijas pieeju, prasa skaidri nošķirt amata funkcijas no pārējām, lai Eiropas nodokļu maksātājiem nebūtu jāmaksā par Eiropas partiju sarakstu vadītāju vēlēšanu kampaņām;
17.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 2011. gada delegācijas vadītāju sieviešu skaits ir palielinājies vairāk nekā divas reizes, t. i., no 10 līdz 24 (17 % no attiecīgo darbinieku skaita), un ka centrālajos dienestos vadošus (nodaļas vadītāja un augstākus) amatus ieņem 22 sievietes (18 % no attiecīgo darbinieku skaita); mudina EĀDD arī turpmāk strādāt pie tā, lai panāktu līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību gan delegācijās, gan centrālajos dienestos;
9.

pauž nožēlu par to, ka uz 2013. gadu pārnesto apropriāciju, par kurām bija uzņemtas saistības, līmenis III sadaļā (Pamatdarbības izdevumi) bija ļoti augsts – 79 % no kopējām apropriācijām; pieņem zināšanai, ka tā galvenais iemesls ir vienas IT iepirkuma procedūras sarežģītība un ilgums – par to 2012. gada decembrī, kā plānots, bija parakstīts EUR 2 200 000 vērts līgums; norāda, ka 2013. gadā no 2012. gada pārnesto III sadaļas apropriāciju izpildes līmenis ir sasniedzis 95 %;
6.

norāda, ka trīs gadu laikā no 2008. gada līdz 2010. gadam bezdarba līmenis Itālijā palielinājās no 6,8 % līdz 8,5 % un ka astoņos no 12 attiecīgajiem reģioniem bezdarba līmenis palielinājās par 1,9 % līdz 2,6 % vairāk nekā vidēji valstī; uzsver to, ka atlaišanas gadījumi uzņēmumā Agile vēl vairāk saasinās pašreizējo nestabilo nodarbinātības situāciju, jo īpaši dienvidu reģionos, kuros izredzes attiecībā uz ekonomikas atveseļošanos ir mazāk optimistiskas;
14.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;
D.

tā kā Francija ir lūgusi palīdzību visiem 2 089 darbiniekiem, no kuriem 649 cilvēki tika atlaisti no darba divās PSA Peugeot Citroën grupas filiālēs (Peugeot Citroën Automobiles un Sevelnord) pārskata periodā no 2009. gada 1. novembra līdz 2010. gada 28. februārim un 1 440 cilvēki tika atlaisti no darba šajos uzņēmumos pirms un pēc minētā pārskata perioda saskaņā ar darbinieku skaita samazināšanas plānu, kas pamatojās uz brīvprātīgu aiziešanu no darba;
29.

apzinās, ka ik gadu beidzot īstenoto maksājumu līmenis dažkārt rada ievērojamu tā saukto “pārpalikumu” salīdzinājumā ar budžeta lēmējinstitūcijas sākotnēji noteikto maksājumu līmeni, tāpēc dalībvalstu iemaksas ES budžetā tiek attiecīgi samazinātas un to fiskālā situācija uzlabojas; neuzskata, ka Padomes bažas attiecībā uz šīs līdzekļu atdošanas līmeni un laiku būtu ņemamas vērā, risinot politiski sensitīvo jautājumu par ES budžeta finansēšanu; drīzāk uzskata, ka neiztērētās maksājumu apropriācijas no “n” gada būtu jāpārnes uz nākamo budžeta gadu (“n+1”), nevis jāatņem no dalībvalstij aprēķinātajām iemaksām; tāpēc apņēmīgi mudina Komisiju iesniegt vērienīgus priekšlikumus par jaunu un īstu pašu resursu izveidi, lai pilnībā nodrošinātu Eiropas Savienībai reālus un autonomus finanšu resursus; turklāt uzstāj, ka jebkādiem jauniem pašu resursiem būtu jābalstās uz vispusīgu ietekmes novērtējumu un to mērķim jābūt attīstīt veidus, kā stiprināt ES konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi; prasa Padomes konstruktīvu sadarbību diskusijās par taisnīgiem un jauniem ES pašu resursiem;
C.

tā kā 2009. gada 18. novembra saskaņošanas sanāksmē tika panākta vienošanās par budžeta grozījuma Nr. 10/2009 pieņemšanu ar 2009. gada 11. novembrī veiktajām korekcijām un pašā saskaņošanas sanāksmē izdarītajām izmaiņām, kas paredz papildu summu EUR 40 000 000 no 2009. gada budžeta II iedaļas (Padome), EUR 2 000 000 no VI iedaļas (Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja) un EUR 500 000 no VII iedaļas (Reģionu komiteja);