ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

norāda, ka to darba ņēmēju skaitā, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, ir iekļauti ne vien 577 darbinieki, kuri atlaisti no darba pārskata periodā, bet vēl arī 57 darbinieki, kas atlaisti no darba pēc četru mēnešu pārskata perioda beigām, līdz ar to atbalstu ir tiesības saņemt pavisam 634 cilvēkiem; no EGF līdzekļiem finansētos pakalpojumus ir paredzēts sniegt 565 cilvēkiem;
13.

pauž nožēlu par to, ka, lai gan ex post pārbaužu metodes apstiprināja 2009. gadā un Aģentūra papildus uzlaboja to ieviešanu, joprojām iespējami uzlabojumi dažās jomās, proti, vēl arvien nav pārbaužu gada plāna, pārbaudāmie darījumi netiek atlasīti atkarībā no riska un metodē nav iekļautas publiskā iepirkuma procedūras; aicina Aģentūru veikt pasākumus, lai uzlabotu savu sniegumu šajā jomā, un ziņot par pasākumiem, kas veikti saistībā ar 2012. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru;
13.

iepazīstoties ar Aģentūras sniegto informāciju, pieņem zināšanai, ka 2012. gadā Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IAS) veica mazāk nozīmīga riska izvērtēšanu, par kuru tas bija vienojies ar Aģentūru; atzīmē, ka IAS veica arī revīziju par attiecībām ar iesaistītajām personām un ārējo komunikāciju, ka Aģentūra pieņēma visus galīgajā revīzijas ziņojumā iekļautos ieteikumus un sagatavoja rīcības plānu to izpildei un ka IAS šo plānu uzskatīja par piemērotu; norāda, ka IAS arī pārbaudīja savu agrāko ieteikumu izpildi, izdarīja secinājumus par to, kuri no tiem ir izpildīti, un izpildītos ieteikumus slēdza; konstatē, ka, veicot rīcības plānu pēcpārbaužu revīzijas, tika atklāts, ka pieci ieteikumi joprojām ir izpildīti tikai daļēji, no kuriem divi bija atzīmēti kā ļoti svarīgi;
48.

atkārtoti uzsver, ka dažas aģentūras par trūkumu atzinušas budžeta nepietiekamo elastīgumu, kas liecina, ka līdzekļus būtu iespējams ietaupīt, ja starp budžeta sadaļām valdītu pietiekami liels elastīgums; norāda, ka jaunajā finanšu pamatregulā ir tādi paši noteikumi, kas piemērojami iestādēm saskaņā ar vispārējo Finanšu regulu, – aģentūras direktoram būs iespēja pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu, nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu, un bez ierobežojumiem no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu;
7.

atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmumam ir sistēma, saskaņā ar kuru veic revīzijas līgumslēdzēju līmenī ar mērķi pārbaudīt, vai ir ievērotas kvalitātes nodrošināšanas prasības; norāda, ka sešās dotāciju nolīgumu revīzijās, kuru mērķis bija veikt ex post finanšu un atbilstības pārbaudes, tika atklātas kļūdas 1,3 % apmērā no visu revidēto izmaksu deklarāciju kopējās vērtības (EUR 8,3 miljoni);
9.

ņem vērā to, ka 2012. gada beigās bija aizpildīta 131 no 136 štata vietām un ka Aģentūrā strādāja 86 līgumdarbinieki un valstu norīkotie eksperti; atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2011. gadu ir uzlabojies Aģentūras nodrošinājums ar personālu;
23.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījumiem 2013. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi cik iespējams novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;
9.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;
3.

konstatē, ka šie atlaišanas gadījumi notikuši trijos atšķirīgos Vācijas reģionos — Augsburgā (Bavārija), Ofenbahā (Hesene) un Plauenē (Saksija) un ka uzņēmuma slēgšana un darbinieku atlaišana skar arī citas lielākās kaimiņpilsētas, tostarp Ašafenburgu, Vīsbādeni, Darmštati un Frankfurti pie Mainas; konstatē, ka vājākais no šiem reģioniem ir Plauene, kas atrodas Vācijas austrumdaļā, tās iedzīvotāju skaits ir neliels, bet tā ir īpaši atkarīga no sociālajiem maksājumiem; konstatē, ka līdz ar manroland maksātnespēju reģions zaudē trešo lielāko darba devēju (700 darbinieku pirms slēgšanas), kas ir viens no tikai trim uzņēmumiem, kuri bija pietiekami lieli, lai slēgtu ar darbiniekiem koplīgumu par darba samaksu;
2.

ir cieši pārliecināts, ka tā ieņēmumu daļa, kas aprēķināta no novēlotu maksājumu procentiem un naudas sodiem, nav jāuzskata par pārpalikumu un tādēļ to nevajadzētu atvilkt no dalībvalstu iemaksām (pašu resursi uz NKI bāzes);
29.

uzskata par svarīgu padziļinātu drošības politikas pārskatīšanu, par ko paziņojis Prezidijs, un šajā sakarībā atgādina tā vēlmi panākt resursu optimālu izmantošanu un it īpaši štata darbinieku un ārējo darbinieku rentablu samēru; aicina Prezidiju rūpīgi izpētīt jaunās stratēģijas darbības un finansiālās sekas, lai priekšlikumos atbilstoši samērotu rūpes par drošību, no vienas puses, un pieejamību un atklātību, no otras puses; uzsver, ka Parlamentam kā iestādei būtu jāpaliek pēc iespējas atvērtam un pieejamam; tādēļ vēlas no administrācijas saņemt vairāk informācijas par tā saucamo Wiertz projektu, lai novērtētu tā ietekmi uz Parlamenta pieejamību sabiedrībai;
D.

tā kā Kopienas finansējums decentralizētajām aģentūrām (izņemot slēgto Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru) laikposmā no 2000. līdz 2010. gadam ir palielinājies par aptuveni 610 %, proti, no EUR 94 700 000 līdz EUR 578 874 000, savukārt darbinieku skaits – par aptuveni 271 %, proti, no 1 219 līdz 4 794 darbiniekiem; tomēr atzīmē, ka decentralizēto aģentūru skaits ir palielinājies no vienpadsmit 2000. gadā līdz divdesmit deviņām 2010. gadā, kas atbilst attiecīgi 0,102 % no kopējā ES budžeta 2000. gadā un 0,477 % 2010. gadā;
15.

aicina Prezidiju un Budžeta komiteju nekavējoties aicināt iestāžu darba grupu par daudzvalodību sagatavot priekšlikumu (tehniskā līmenī), lai nodrošinātu, ka tiek uzlabota iestāžu sadarbība šajā jomā, it īpaši attiecībā uz brīvu resursu izmantošanu; pauž nožēlu, piemēram, par to, ka pašreizējā sistēma labākai iestāžu tulkošanas jaudas kopīgai izmantošanai tikpat kā netiek izmantota; sagaida, ka līdz pirmajam lasījumam tiks iesniegts priekšlikums par iespējām veikt uzlabojumus; pauž arī lielu interesi par jauniem tehniskiem rīkiem tulkošanas dienestu vajadzībām un aicina sniegt informāciju par to izstrādi un ar to saistītajām finansiālajām sekām 2010. gadā, tostarp pētījumu par tulkošanas rīku Euramis; atzinīgi vērtētu to, ja šajā pētījumā būtu izvērtēts, vai ar šī rīka palīdzību varētu uzlabot iestāžu sadarbību tulkošanas jomā, kā arī izvērtēti ieguvumi efektivitātes ziņā un izmaksu ietaupījumi, kas varētu mazināt atkarību no ārējiem tulkošanas pakalpojumiem;
20.

Praksē pārvietojumu procedūru veic kā aprakstīts turpmāk. a) Komisija iesniedz priekšlikumu vienlaikus abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. b) Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumu par apropriāciju pārvietošanu saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu, izņemot gadījumus, kad Finanšu regulas otrās daļas I sadaļā ir paredzēts citādi. c) Izņemot steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež Komisijas priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad abas iestādes saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu. d) Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā — to apstiprina abas iestādes; — viena no abām iestādēm to apstiprina un otra atturas no rīcības; — abas iestādes atturas no rīcības vai nav pieņēmušas Komisijas priekšlikumam pretēju lēmumu. e) Šī punkta d) apakšpunktā minētais sešu nedēļu termiņš tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm nelūdz citādi, gadījumos, ja i) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz EUR 5 miljonus. vai ii) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz EUR 100 miljonus. f) Ja viena no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir grozījusi pārvietojumu, bet otra to ir apstiprinājusi vai arī atturas no rīcības, vai arī ja abas iestādes ir grozījušas pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata zemāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien Komisija neatsauc savu priekšlikumu.”
3.

pauž nožēlu par to, ka Padome ir vēl vairāk samazinājusi jau tā mazo PBP: saistību apropriācijas budžeta projektā ir EUR 133 933 miljoni, t. i., par EUR 469 miljoniem mazāk nekā PBP, un maksājumu apropriācijas — EUR 114 972 miljoni (jeb 0,89 % no NKI), samazinot PBP paredzēto summu par EUR 1 771 miljonu un līdz ar to nosakot tās nepieredzēti zemā apmērā; uzsver, ka tā rezultātā vēl vairāk ir palielinājusies atšķirība starp saistību un maksājumu apropriāciju summām un ka tas ir pretrunā ar līdzsvara principu;
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0400/2006 - 2006/2167(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0261 - 0262



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0400/2006 — 2006/2167(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2005. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Centra atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, [3] un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru [4], un it īpaši tās 23. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, [5] un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0119/2007), 1. sniedz Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra izpilddirektoram apstiprinājumu par tā 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 31. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 54. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp. [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0397/2006 - 2006/2164(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0244 - 0245



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0397/2006 — 2006/2164(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Aģentūras atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C-60080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002, ar ko izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru [4], un it īpaši tās 19. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A6-0114/2007), 1. sniedz Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Jūras drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 13. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 30. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1891/2006 (OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
Oficiālais Vēstnesis 320 E , 15/12/2005 Lpp. 0241 - 0241



P6_TA(2005)0070 Eiropas Parlamenta tāme budžeta grozījumiem (2005. g.) Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Parlamenta tāmi Eiropas Savienības 2005. finanšu gada budžeta grozījumiem (algu korekcijas) (2005/2034(BUD)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr.1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1], un it īpaši tās 37. un 38. pantu, - ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. gada vispārējo budžetu, kas galīgajā variantā pieņemts 2004. gada 16. decembrī [2], - ņemot vērā 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [3], - ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu, - ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko tā Prezidijs pieņēma 2005. gada 7. martā, - ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0048/2005), A. tā kā 2004. gada darbinieku algu korekcijas bija zemākas nekā plānots; B. tā kā budžeta lēmējiestāde pieprasīja iestādēm iesniegt tāmes, lai koriģētu to administratīvos izdevumus saistībā ar algu korekcijām; C. tā kā finanšu prasības ēkām Parlamenta 2005. gada budžetā ir zemākas nekā iepriekš plānots; 1. pieņem tāmi, kas pievienota ceturtdienas, 2005. gada 10. marta sēdes laikā pieņemtajiem tekstiem, lai 2005. gada grozītajā budžetā ņemtu vērā darbinieku 2004. gada algu un pensiju korekcijas, kas ir zemākas par plānotajām; 2. atzīmē, ka Parlamenta 2005. gada budžetā ir iespējams atlikums; prasa ģenerālsekretāram 2005. gada jūlijā situāciju vēlreiz pārbaudīt un attiecīgā gadījumā iesniegt Prezidijam priekšlikumu par provizorisko tāmes projektu grozītajam budžetam, lai novērstu apropriācijas atcelšanu gada beigās; 3. prasa ģenerālsekretāram iesniegt priekšlikumu par Parlamenta īpašumu politikas pārskatītu ilgtermiņa plānošanu; 4. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Padomei un Komisijai šo rezolūciju un tāmi, kas pievienota ceturtdienas, 2005. gada 10. marta sēdes laikā pieņemtajiem tekstiem. [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 60, 8.3.2005. [3] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.). --------------------------------------------------
C 479/86

P9_TA(2022)0208

Tirdzniecības pagaidu liberalizācija, kura papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar ES/Ukrainas Asociācijas nolīgumu ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tirdzniecības pagaidu liberalizāciju, kura papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (COM(2022)0195 – C9-0159/2022 – 2022/0138(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 479/09)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0195),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0159/2022),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 13. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

— ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

— ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0146/2022),

1. pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

2. prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt;
(6)

Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarbs, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas patlaban pārveido Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Lai gan tāldarbu varētu uzskatīt par soli ceļā uz labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, ļaujot iepriekš izslēgtajām darba ņēmēju grupām piekļūt darba tirgiem, tas var arī vājināt robežas starp darba laiku un personīgo laiku, iespējami negatīvi ietekmējot darba ņēmēju pamattiesības un fizisko un garīgo veselību. Lai pilnvērtīgi ņemtu vērā šos strukturālos faktorus un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība, kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un kura būtu saskaņā ar LESD , Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību. Šādai politikas rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomisko izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās un sociālās atbildības īstenošanu. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu. Saskaņā ar ES finanšu ministru 2020. gada 23. marta paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes paktu, ņemot vērā Covid-19 krīzi, kurā izziņota pagaidu atkāpe no Stabilitātes un izaugsmes pakta (vispārējā izņēmuma klauzula), un Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā — pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku”, kurā norādīts, ka vispārējo izņēmuma klauzulu turpinās piemērot 2022. gadā un to plānots pārtraukt no 2023. gada, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto vispārējās izņēmuma klauzulas sniegtās iespējas, lai atbalstītu grūtībās nonākušus uzņēmumus vai uzņēmumus, kuriem ir likviditātes grūtības, jo īpaši mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus. nolūkā aizsargāt darbvietas, algas un darba apstākļus un ieguldīt cilvēkos un sociālās labklājības sistēmās. Būtu jāveic ex ante izvērtējums par potenciālo risku publiskajām finansēm, ko rada šis pagarinājums, kā arī par iespējamām negatīvajām sociālajām sekām, ko radīs atkāpes piemērošanas pārtraukšana, kura plānota 2023. gadā.
(3a)

Eiropas Vides aģentūras (EVA) publicētajā 2019. gada ziņojumā par gaisa kvalitāti (1a) tika lēsts, ka 2016. gadā gaisa piesārņojuma ilgtermiņa iedarbība ir izraisījusi vairāk nekā 506 000 pāragras nāves gadījumu ES 28 dalībvalstīs. Ziņojums arī apstiprināja, ka 2017. gadā autotransports joprojām bija galvenais NOx emisiju avots ES 28 dalībvalstīs, veidojot aptuveni 40 % no kopējām ES NOx emisijām, un ka aptuveni 80 % no kopējām NOx emisijām no autotransporta rada ar dīzeļdegvielu darbināmi transportlīdzekļi.
(8) Centralizēta elektroniska informācijas sistēma “CESOP” (central electronic system of payment information), kurā dalībvalstis nosūtītu maksājumu informāciju, ko tās glabā valsts līmenī, sasniegtu mērķi efektīvāk apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā. Šai sistēmai attiecībā uz individuāliem maksājumu saņēmējiem būtu jāapkopo visa dalībvalstu nosūtītā ar PVN saistītā informācija par maksājumu darījumiem un būtu jānodrošina pilnīgs pārskats par maksājumiem, ko maksājumu saņēmēji saņēmuši no maksātājiem, kuri atrodas dalībvalstīs. Turklāt šai informācijas sistēmai būtu jāatpazīst viena un tā paša maksājumu darījuma vairākkārtēja uzskaite, jātīra no dalībvalstīm saņemtā informācija (piemēram, jādzēš dublikāti, jālabo kļūdas datos utt.) un jādod Eurofisc koordinācijas ierēdņiem dalībvalstīs iespēja salīdzināt maksājuma datus ar to rīcībā esošo PVN informāciju un iegūt informāciju nolūkā veikt izmeklēšanu par domājamu ar PVN saistītu krāpšanu vai atklāt šādu krāpšanu.

(8) Centralizēta elektroniska informācijas sistēma “CESOP” (central electronic system of payment information), kurā dalībvalstis nosūtītu maksājumu informāciju, ko tās glabā valsts līmenī, sasniegtu mērķi efektīvāk apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā. Šai sistēmai attiecībā uz individuāliem maksājumu saņēmējiem būtu jāapkopo visa dalībvalstu nosūtītā ar PVN saistītā informācija par maksājumu darījumiem un būtu jānodrošina pilnīgs pārskats par maksājumiem, ko maksājumu saņēmēji saņēmuši no maksātājiem, kuri atrodas dalībvalstīs. Turklāt šai informācijas sistēmai būtu jāatpazīst viena un tā paša maksājumu darījuma vairākkārtēja uzskaite, jātīra no dalībvalstīm saņemtā informācija (piemēram, jādzēš dublikāti, jālabo kļūdas datos utt.) un jādod Eurofisc koordinācijas ierēdņiem dalībvalstīs iespēja salīdzināt maksājuma datus ar to rīcībā esošo PVN informāciju un iegūt informāciju nolūkā veikt izmeklēšanu par domājamu ar PVN saistītu krāpšanu vai atklāt šādu krāpšanu. Visām dalībvalstīm būtu jāpiedalās Eurofisc darba grupās un šajā nolūkā jāieceļ koordinācijas ierēdņi.