LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.9.2010 
COM(2010) 520 gal īgā redakcija 
2010/0274 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar kuru Regul ā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības 
aģentūru, izdara groz ījumus attiec ībā uz aģentūras darbības termi ņu 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. V ISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūra (ENISA ) tika izveidota 2004. gada mart ā ar 
Regulu (EK) Nr. 460/20041 uz piecu gadu s ākotnējo darbības termi ņu galvenok ārt, lai 
„[Savienībā] nodrošin ātu efektīvu augsta l īmeņa tīklu un inform ācijas droš ību [..], lai att īstītu 
tīklu un inform ācijas droš ības kultūru Eiropas Savien ības iedzīvotāju, patērētāju, uzņēmumu 
un valsts sektora organiz āciju interes ēs, tā veicinot netrauc ētu iekšējā tirgus darb ību”. Ar 
Regulu (EK) Nr. 1007/20082 ENISA  pilnvaru termi ņu pagarin āja līdz 2012. gada martam.  
Līdz ar ENISA  pilnvaru termi ņa pagarināšanu 2008. gad ā aizsākās arī diskusijas par visp ārējo 
virzienu, k ādā jāvērš centieni Eirop ā uzlabot t īklu un inform ācijas droš ību, ko Komisija 
atbalstīja, uzsākot sabiedrisko apspriešanu par iesp ējamiem m ērķiem, kuri j āsasniedz, lai 
Savienības līmenī nostiprin ātu tīklu un inform ācijas droš ības politiku. Sabiedrisk ā apspriešana 
norisinājās no 2008. gada novembra l īdz 2009. gada janv ārim, un t ās laikā tika saņemtas 
gandrīz 600 atsauksmes3.  
Komisija 2009. gada 30. mart ā pieņēma Paziņojumu par inform ācijas kritisk ās infrastrukt ūras 
aizsardzību4, kurā galvenā uzmanība pievērsta Eiropas aizsardz ībai pret kiberuzbrukumiem un 
kibertrauc ējumiem, uzlabojot gatav ību, drošību un notur ību, un iek ļauts rīcības plāns, kurā 
ENISA aicināta iesaistīties galvenok ārt, lai atbalst ītu dalībvalstis. Min ētais rīcības plāns guva 
plašu atbalstu diskusij ās informācijas kritisk ās infrastrukt ūras aizsardz ībai ( CIIP ) veltītajā 
ministru konferenc ē, kas norisin ājās Tallinā 2009. gada 27. un 28. apr īlī5. Eiropas Savien ības 
prezidentvalsts konferences secin ājumos uzv ērts, ka ir svar īgi "palielināt darbības atbalstu " 
ENISA , ievērojot, ka t ā ir " vērtīgs Savien ības mēroga sadarb ības centienu atbalsta 
instruments šaj ā jomā", un nor ādīts, ka aģentūras pilnvaras j āpārskata un j āgroza to 
formulējums, lai " ciešāk pievērstos ES priorit ātēm un vajadz ībām, panāktu elastīgākas 
reaģēšanas sp ējas, attīstītu prasmes un kompetenci un palielin ātu aģentūras darb ības 
efektivitāti un kopējo ietekmi ", lai aģentūra kļūtu par " pastāvīgu vērtību katrai dal ībvalstij un 
Eiropas Savien ībai kopum ā".  
Pēc apspried ēm Telekomunik āciju padomes 2009. gada 11. j ūnija sanāksmē, kurā, ņemot vērā 
tīklu un inform ācijas droš ības svarīgumu un jaun ās problēmas šajā jomā, dalībvalstis pauda 
atbalstu ENISA  pilnvaru termi ņa pagarin āšanai un t ās resursu palielin āšanai, debates tika 
pabeigtas Zviedrijas prezident ūras laikā. Padomes 2009. gada 18. decembra rezol ūcijā par 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas 
Tīklu un inform ācijas droš ības aģentūru (OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.). 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1007/2008, ar kuru Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas T īklu 
un inform ācijas droš ības aģentūru, groza attiec ībā uz aģentūras darbības termi ņu (OV L 293, 
31.10.2008., 1. lpp.). 
3 Kopsavilkuma zi ņojumu par sabiedrisk ās apspriešanas "Ce ļā uz tīklu un inform ācijas droš ības politikas 
nostiprināšanu Eirop ā" rezultātiem skat īt šim priekšlikumam pievienot ā ietekmes nov ērtējuma 
11. pielikum ā. 
4 COM(2009) 149, 30.3.2009. 
5 Darba dokuments: http://www.tallinnciip.eu/doc/discussion_paper_-_tallinn_ciip_conference.pdf 
 Prezident ūras secinājumi:  
http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_C onclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf. 
LV 3   LV Eiropas sadarb ības pieeju t īklu un inform ācijas droš ībai6 atzīta ENISA  loma un potenci āls un 
nepieciešam ība "turpināt veidot ENISA  par efekt īvu struktūru". Tajā uzsvērts arī, ka aģentūra 
jāmoderniz ē un jānostiprina, lai t ā palīdzētu Komisijai un dal ībvalstīm mazināt plaisu starp 
tehnoloģijām un politiku, k ļūstot par Savien ības kompetences centru t īklu un inform ācijas 
drošības jautājumos.  
2. V ISPĀRĪGAIS KONTEKSTS  
Informācijas un sakaru tehnolo ģijas (IST) ir k ļuvušas par visas Eiropas tautsaimniec ības un 
sabiedrisk ās dzīves pamatu. IST ir pak ļautas apdraud ējumiem, kuriem valstu robežas vairs 
nav šķērslis un kas ir main ījušies līdz ar tehnolo ģiju un tirgu att īstību. Tā kā IST ir glob ālas, 
savstarpēji saistītas ar citām infrastrukt ūrām un savstarp ēji atkarīgas no tām, to droš ību un 
noturību nevar nodrošin āt valstu individu āla un nekoordin ēta pieeja. Vienlaikus strauji rodas 
ar tīklu un inform ācijas droš ību saistītas jaunas probl ēmas. Tīkli un inform ācijas sistēmas ir 
efektīvi jāaizsargā pret jebk ādiem darb ības traucējumiem un atteic ēm, tostarp pret personu 
īstenotiem uzbrukumiem. 
Tīklu un inform ācijas droš ības politikai ir svar īga loma Eiropas digitaliz ācijas programm ā7 
(EDP), kas ir viena no strat ēģijas "Eiropa 2020" pamatiniciat īvām un izvirz īta, lai izmantotu 
un uzlabotu IST potenci ālu un pārvērstu to ilgtsp ējīgā attīstībā un jaunin ājumos. EDP 
svarīgākās prioritātes ir veicin āt IST izmantošanu un vairot uztic ību un pārliecību par 
informācijas sabiedr ību. Šajā nolūkā ENISA  ir jāreformē, lai Savien ība, dalībvalstis un 
ieinteresētās personas var ētu sasniegt augstu kompetences l īmeni un gatav ību novērst, atklāt 
un labāk reaģēt uz tīklu un inform ācijas droš ības problēmām. 
3. R ĪCĪBAS PAMATOJUMS  
Līdz ar šo priekšlikumu Komisija ierosina pie ņemt regulu par ENISA , kas aizst ātu Regulu 
(EK) Nr. 460/2004. Taj ā ir rūpīgi pārskatīti noteikumi, kas nosaka a ģentūras darbību, un 
noteikts, ka a ģentūras pilnvaru termi ņš ir pieci gadi. Tom ēr Komisija apzin ās, ka saska ņā ar 
likumdošanas proced ūru priekšlikuma apspriešana Eiropas Parlament ā un Padom ē var būt 
saistīta ar ilgstoš ām debatēm un, ja a ģentūras jaunās pilnvaras netiks apstiprin ātas pietiekami 
laicīgi pirms pašreiz ējo pilnvaru termi ņa beigām, var rasties tiesisks vakuums.. 
Tāpēc Komisija ierosina pie ņemt šo regulu, ar kuru a ģentūras pašreiz ējo pilnvaru termi ņu 
pagarina par 18 m ēnešiem, lai atv ēlētu pietiekamu laiku debat ēm. 
                                                 
6 Padomes 2009. gada 18. decembra rezol ūcija par Eiropas sadarb ības pieeju t īklu un inform ācijas 
drošībai (OV C 321, 29.12.2009., 1. lpp.).  
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF. 
7 COM(2010) 245, 19.5.2010. 
LV 4   LV 2010/0274 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,  
ar kuru Regul ā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības 
aģentūru, izdara groz ījumus attiec ībā uz aģentūras darbības termi ņu 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu8, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu9, 
pēc priekšlikuma nos ūtīšanas valstu parlamentiem, 
rīkojoties saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
tā kā: 
(1) Eiropas Parlaments un Padome 2004. gad ā pieņēma Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko 
izveido Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūru10, (turpmāk – „aģentūra”). 
(2) Eiropas Parlaments un Padome 2008. gad ā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1007/2008, ar 
kuru Regulu (EK) Nr. 460/2004 groza attiec ībā uz aģentūras darbības termiņu11. 
(3) Kopš 2008. gada novembra ir notikušas atkl ātas debates par Eiropas centienu visp ārējo 
virzību ceļā uz tīklu un inform ācijas droš ības uzlabošanu, tostarp par a ģentūru. 
Saskaņā ar Komisijas lab āka regulējuma strat ēģiju un kā ieguldījumu min ētajās 
debatēs, Komisija uzs āka sabiedrisko apspriešanu par stingr ākas tīklu un inform ācijas 
drošības politikas m ērķiem Savien ības mērogā, un tā norisinājās no 2008. gada 
novembra l īdz 2009. gada janv ārim. 2009. gada decembr ī, ņemot vērā debašu 
                                                 
8 OV C , , lpp. 
9 OV C , , lpp. 
10 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas 
Tīklu un inform ācijas droš ības aģentūru (OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.). 
11 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1007/2008, ar kuru Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas T īklu 
un inform ācijas droš ības aģentūru, groza attiec ībā uz aģentūras darbības termi ņu (OV L 293, 
31.10.2008., 1. lpp.). 
LV 5   LV rezultātus, Padome pie ņēma 2009. gada 18. decembra Rezol ūciju par Eiropas 
sadarbības pieeju t īklu un inform ācijas droš ībai12. 
(4) Ņemot vērā atklāto debašu rezult ātus, ir paredz ēts aizstāt Regulu (EK) Nr. 460/2004. 
(5) Likumdošanas proced ūra, lai reform ētu ENISA , var būt saistīta ar ilgstoš ām debatēm. 
Tā kā aģentūras pilnvaru termi ņš beidzas 2012. gada 13. mart ā, tas ir jāpagarina, lai 
būtu iespējams tiesību aktu pietiekami apspriest Eiropas Parlament ā un Padom ē un 
nodrošinātu konsekvenci un nep ārtrauktību.  
(6) Tāpēc aģentūras darbības termiņš jāpagarina l īdz 2013. gada 13. septembrim, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 
1. pants 
Regulu (EK) Nr. 460/2004 groza š ādi: 
Regulas 27. pantu aizst āj ar šādu pantu: 
„27. pants — Darb ības termiņš 
Aģentūru izveido 2004. gada 14. mart ā uz deviņu gadu un sešu m ēnešu termi ņu." 
2. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī regula st ājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē […],[…] 
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
                                                 
12 Padomes 2009. gada 18. decembra rezol ūcija par Eiropas sadarb ības pieeju t īklu un inform ācijas 
drošībai (OV C 321, 29.12.2009., 1. lpp.). 
LV 6   LV TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  KONTEKSTS   
1.1. Priekšlikuma/iniciat īvas nosaukums  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izdara groz ījumus Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regul ā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido 
Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūru. 
1.2. Attiec īgās politikas jomas ABM/ABB strukt ūrā13  
Informācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi. 
Digitalizācijas programmas tiesisk ā bāze. 
1.3. Priekšlikuma/iniciat īvas būtība  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību, pamatojoties uz izm ēģinājuma 
projektu/sagatavošanas darb ību14  
; Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz esošas darb ības pagarin āšanu   
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz darbību, kas p ārveidota jaun ā darbībā  
1.4. M ērķi 
1.4.1. Komisijas daudzgadu strat ēģiskie mērķi, kurus pl ānots sasniegt ar pr iekšlikumu/iniciat īvu  
Noturības uzlabošana Eiropas elektronisko sakaru t īklos 
Aģentūra turpinās risināt noturības jautājumus, piem ēram, veicot p ārskatus par notur ības 
pienākumiem, pras ībām un izmantoto paraugpraksi15, kā arī analizēs citus pa ņēmienus un 
procedūras noturības uzlabošanai. Tiks uzs ākti papildu izm ēģinājuma projekti nol ūkā novērtēt 
prasību, metožu un prakses piem ērotību. Aģentūra palīdzēs uzlabot inform ācijas kritisk ās 
infrastrukt ūras drošību un notur ību un veidot Eiropas publisk ā un privātā sektora partner ības 
noturības jomā (EP3R ) un Eiropas dal ībvalstu forumu ( EFMS ). 
Dalībvalstu sadarb ības veidošana un uztur ēšana 
ENISA  jāturpina centieni Eiropas m ērogā drošības jomā apzināt kompetences loku saist ībā ar 
tādiem jaut ājumiem k ā informētības uzlabošana un rea ģēšana uz incidentiem, sadarb ība 
                                                 
13 ABM — budžeta vad ība pa darb ības jomām, ABB — budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības jomām. 
14 Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai b) apakšpunkt ā. 
15 Šādu pārskatu pamat ā būs ENISA  2006. un 2007. gada veiktie p ārskati par elektronisko sakaru operatoru 
īstenotajiem droš ības pasākumiem. 
LV 7   LV Eiropas elektronisk ās identifik ācijas sistēmu16 sadarbsp ējas jautājumos un foruma uztur ēšana, 
lai dotu iesp ēju Eiropā apmainīties ar paraugpraksi t īklu un inform ācijas droš ības jomā17. 
Vajadzētu padziļināt dalībvalstu sadarb ību ar m ērķi uzlabot visu dal ībvalstu sp ējas un 
paaugstin āt saskaņotības un sadarbsp ējas vispārējo līmeni. 
Jauno risku apzin āšana, lai rad ītu uzticību un pārliecību 
Sistemātiski vācot, apstrādājot un izplatot datus, k ā arī atsauksmes, a ģentūra turpinās strādāt, 
lai izveidotu sist ēmu, kas ļaus lēmumu pie ņēmējiem labāk izprast un nov ērtēt potenciālos 
riskus, ko rada jaunas tehnolo ģijas un jauni lietojumi.  
Mikrouzņēmumu uztic ēšanās informācijas sistēmām 
Digitālās informācijas laikmets paver arvien jaunas iesp ējas uzņēmējsabiedrībām, jo īpaši 
mikrouzņēmumiem. Tom ēr IST turpm ākai attīstībai un pie ņemamībai lietotājiem vēl aizvien ir 
savas vājās puses. M ērķis ir apkopot un nov ērtēt mikrouz ņēmumu vajadz ības un vēlmes šajā 
jomā. ENISA  šo mērķi centīsies sasniegt, veicinot un īstenojot t ādus mode ļus pārrobežu 
sadarbībai starp pieg ādātājiem un asoci ācijām tīklu un inform ācijas droš ības spēju veidošanas 
jomā, kas vērsti uz mikrouz ņēmumiem; izstr ādājot sertifik ācijas sistēmas mikrouz ņēmumiem 
un izstrādājot atbilst ības sistēmas nespeci ālistiem; radot un izmantojot paraugpraksi 
uzņēmējdarbības nepārtrauktībai; risinot atbilst ības jautājumus, kas ļaus MVU un 
mikrouzņēmumiem formul ēt savus droš ības mērķus un ceļvežus to sasniegšanai.  
1.4.2. Konkr ētie mērķi un attiec īgās ABM/ABB darb ības  
Konkrētais mērķis 
Uzlabot t īklu un inform ācijas droš ību, attīstīt tīklu un inform ācijas droš ības kultūru 
iedzīvotāju, patērētāju, uzņēmumu un publisk ā sektora organiz āciju interes ēs un noteikt, k ādas 
politikas gr ūtības rada n ākotnes tīkli un internets.  
Attiecīgās ABM/ABB darb ības 
Elektronisko sakaru politika un t īklu drošība 
                                                 
16 Ar šiem atbalsta pas ākumiem turpin ās ENISA  2006. un 2007. gad ā veikto darbu saist ībā ar kopīgu valodu 
elektronisk ās identifik ācijas sistēmu sadarbsp ējas uzlabošanai. 
17 Šis forums ir turpin ājums darbam, ko 2007. gad ā veica, lai izstr ādātu plānu Eiropas t īklu un inform ācijas droš ības 
paraugprakses apmai ņas iedibin āšanai. 
LV 8   LV 1.4.3. Paredzamie rezult āti un ietekme 
Sasniegt augstu l īmeni tīklu un inform ācijas droš ības aizsardz ības jomā Savienībā un tīklu un 
informācijas droš ības kultūru Eiropas Savien ībā iedzīvotāju, patērētāju, uzņēmumu un 
publiskā sektora organiz āciju interes ēs, tādējādi veicinot netrauc ētu iekšējā tirgus darb ību. 
1.4.4. Rezult ātu un ietekmes r ādītāji  
Skatīt iepriekš 1.4.1. punktu.  
1.5. Priekšlikuma/iniciat īvas pamatojums  
1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermi ņa vajadzības  
ENISA tika izveidota 2004. gad ā, lai risin ātu tīklu un inform ācijas droš ības jautājumus un 
novērstu iespējamus turpm ākus drošības pārkāpumus. Kopš t ā laika, att īstoties tehnolo ģijām 
un tirgum, ar t īklu un inform ācijas droš ību saistītās problēmas ir main ījušās, un ir turpin ājusies 
to iztirzāšana un apspriešana, kas patlaban ir ļāvis atjaunin āt risināmo problēmu loku, prec īzāk 
aprakstīt konstatētās problēmas un to, k ā tās ietekmē pārmaiņas tīklu un inform ācijas droš ības 
vidē. Konkrētāk, prezidentvalsts secin ājumos pēc Tallinā notikušās ministru konferences par 
informācijas kritisk ās infrastrukt ūras aizsardz ību norādīts, ka "sagaid āmās jaunās un 
ilgtermiņa problēmas nozīmē, ka rūpīgi jāpārdomā un no jauna j āformulē aģentūras (ENISA ) 
pilnvaras, lai cieš āk pievērstos ES priorit ātēm un vajadz ībām, panāktu elastīgākas reaģēšanas 
spējas, attīstītu prasmes un kompetenci un palielin ātu aģentūras darbības efektivit āti un kopējo 
ietekmi. Š ādā veidā ENISA  varētu kļūt par past āvīgu vērtību katrai dal ībvalstij un Eiropas 
Savienībai kopum ā". 
Līdz ar šo priekšlikumu Komisija ierosina pie ņemt regulu par ENISA , kas aizst ātu Regulu 
(EK) Nr. 460/2004. Taj ā ir rūpīgi pārskatīti noteikumi, kas nosaka a ģentūras darbību, un 
noteikts, ka a ģentūras pilnvaru termi ņš ir 5 gadi. Tom ēr Komisija apzin ās, ka saska ņā ar 
likumdošanas proced ūru priekšlikuma apspriešana Eiropas Parlament ā un Padom ē var būt 
saistīta ar ilgstoš ām debatēm un, ja a ģentūras jaunās pilnvaras netiks apstiprin ātas pietiekami 
laicīgi pirms pašreiz ējo pilnvaru termi ņa beigām, var rasties tiesisks vakuums. 
Tāpēc Komisija ierosina pie ņemt šo regulu, ar kuru a ģentūras pašreiz ējo pilnvaru termi ņu 
pagarina par 18 m ēnešiem, lai atv ēlētu pietiekamu laiku apspried ēm. 
1.5.2. ES iesaist īšanās pievienot ā vērtība 
Valstu robežas nav š ķērslis tīklu un inform ācijas droš ības problēmām, tāpēc tās nevar efekt īvi 
risināt tikai valsts l īmenī. Vienlaikus iev ērojami atš ķiras tas, k ā problēmu risina daž ādo 
dalībvalstu publisk ās iestādes. Šādas atšķirības var būt nopietns š ķērslis piem ērotu Savien ības 
mēroga meh ānismu ieviešanai, lai Eirop ā uzlabotu t īklu un inform ācijas droš ību. Tā kā IST 
infrastrukt ūras ir savstarp ēji saistītas, to pas ākumu efektivit āti, kurus k āda dalībvalsts veikusi 
valsts līmenī, spēcīgi ietekm ē citās dalībvalstīs veikto pas ākumu zem ākais līmenis, kā arī 
sistemātiskas pārrobežu sadarb ības trūkums. Nepietiekami t īklu un inform ācijas droš ības 
pasākumi, kas izraisa incidentu k ādā dalībvalstī, var rad īt pakalpojumu trauc ējumus cit ās 
dalībvalstīs.  
LV 9   LV Turklāt drošības pras ību dublēšanās nozīmē, ka uzņēmumiem, kas darbojas Eiropas 
Savienības līmenī, rodas papildu izdevumu slogs, t ādējādi izraisot sadrumstalot ību un 
konkurētspējas trūkumu Eiropas iekš ējā tirgū. 
Lai gan palielin ās atkarība no tīklu un inform ācijas sistēmu izmantošanas, š ķiet, ka gatav ība 
novērst incidentus nav pietiekama.  
Pašreizējām valstu agr īnās brīdināšanas un incidentu nov ēršanas sist ēmām ir būtiski trūkumi. 
Dalībvalstīs ievērojami atš ķiras procesi un prakse t īkla drošības incidentu nov ērošanai un 
ziņošanai par tiem. Daž ās valstīs procesi nav oficializ ēti, bet citās nav kompetentas iest ādes, 
kas saņem un apstr ādā ziņojumus par incidentiem. Nav Eiropas m ēroga sistēmu. Tādējādi 
pirmās nepieciešam ības pakalpojumu nodrošin āšana varētu tikt ļoti būtiski trauc ēta, ja notiktu 
tīklu un inform ācijas droš ības incidenti. T āpēc vajadzētu sagatavoties attiec īgi reaģēt. 
Komisijas pazi ņojumā par inform ācijas kritisk ās infrastrukt ūras aizsardz ību arī uzsvērta 
nepieciešam ība pēc Eiropas agr īnās brīdināšanas un incidentu nov ēršanas spējas, ko potenci āli 
varētu sekmēt ar Eiropas m ēroga mācībām. 
Ir skaidri saskat āma nepieciešam ība pēc politikas instrumentiem, kuru m ērķis ir aktīvi noteikt 
tīklu un inform ācijas droš ības riskus un ievainojam ību, izveidot atbilstošus rea ģēšanas 
mehānismus (piem ēram, nosakot, k āda ir paraugprakse, un inform ējot par to) un r ūpēties par 
to, lai šādus reaģēšanas meh ānismus zin ātu un piem ērotu visas ieinteres ētās personas.  
1.5.3. L īdzīgas līdzšinējās pieredzes rezult ātā gūtās atziņas 
Saskaņā ar ENISA  regulas 25. pantu 2006./2007. gad ā ārējo ekspertu grupa veica ENISA  
novērtēšanu, lai sniegtu format īvu novērtējumu par a ģentūras darba praksi, organiz āciju un 
uzdevumiem un vajadz ības gadījumā ieteiktu, k ā uzlabot a ģentūras darbību. Jāņem vērā, ka šo 
novērtēšanu veica tikai vienu gadu p ēc tam, kad ENISA  bija uzsākusi darbu. Nov ērtējuma 
ziņojumā18 apstiprin āta sākotnējās politikas pamatprincipu pamatot ība ENISA izveidošanai, 
bet norādīts arī uz jautājumiem, kas risin āmi saistībā ar aģentūras paman āmību un tās spēju 
panākt lielu ietekmi. Min ētajos jautājumos ietilpa organizatorisk ā struktūra, prasmju kopums 
un aģentūras operat īvais person āls, kā arī organizatorisk ās grūtības, kuru iemesls ir noma ļā 
atrašanās vieta. 
Sk. arī iepriekš 1.5.1. punktu. 
1.5.4. Sader ība un iesp ējamā sinerģija ar citiem attiec īgajiem instrumentiem 
Par ENISA  nākotni ir spriests visp ārējās diskusij ās par tīklu un inform ācijas droš ību, kā arī 
citās politikas iniciat īvās, kas vērstas uz tīklu un inform ācijas droš ības turpm āku attīstību. 
                                                 
18 Sk. http://ec.europa.eu/dgs/information_society/eva luation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf 
LV 10   LV 1.6. Ilgums un finansi ālā ietekme  
; Ierobežota ilguma  priekšlikums/iniciat īva  
– ; Priekšlikums/iniciat īva spēkā no 14.03.2012. l īdz 13.09.2013.  
– ; Finansiālā ietekme no 2012. l īdz 2013. gadam 
 Neierobežota ilguma  priekšlikums/iniciat īva 
– Īstenošana ar uzs ākšanas periodu no GGGG. l īdz GGGG., 
– pēc kura turpin ās normāla darbība 
1.7. Paredz ētie pārvaldības veidi19  
 Komisijas īstenota centralizēta tieša p ārvaldība  
; Centraliz ēta netieša p ārvaldība, izpildes uzdevumus dele ģējot: 
–  izpilda ģentūrām  
– ; Kopienu izveidot ām struktūrām20  
–  valstu publisk ā sektora strukt ūrām vai strukt ūrām, kas veic valsts p ārvaldes 
uzdevumus  
–  personām, kurām ir uztic ēts veikt īpašas darb ības saska ņā ar Līguma par Eiropas 
Savienību V sada ļu un kuras ir noteiktas attiec īgā pamatakt ā Finanšu regulas 49. panta 
nozīmē  
 Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm  
 Decentraliz ēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm  
 Pārvaldība kopā ar starptautisk ām organiz ācijām (precizēt) 
                                                 
19 Skaidrojumus par p ārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skat īt BudgWeb  tīmekļa vietnē: 
http://www.cc.cec/budg/man/budg manag/budgmanag_en.html 
20 Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pant ā. 
LV 11   LV 2. P ĀRVALDĪBAS  PASĀKUMI   
2.1. Uzraudz ības un zi ņošanas noteikumi  
Izpilddirektors atbild par a ģentūras darbības faktisko uzraudz ību un izv ērtēšanu salīdzinājumā 
ar tās mērķiem un katru gadu sniedz p ārskatu valdei.  
Izpilddirektors sagatavo gada p ārskata projektu, kur ā ietver visas a ģentūras darbības 
iepriekšējā gadā, un sasniegtos rezult ātus salīdzina ar gada darba programmas m ērķiem. Pēc 
tam, kad valde ir pie ņēmusi pārskatu, to nos ūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, 
Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai, k ā arī 
publisko. 
2.2. P ārvaldības un kontroles sist ēma  
2.2.1. Apzin ātie riski  
Kopš ENISA  izveides 2004. gad ā ir veikts t ās ārējs un iekš ējs novērtējums. 
Saskaņā ar ENISA  regulas 25. pantu š ā procesa pirmais posms bija ENISA  neatkarīga 
novērtēšana, ko 2006./2007. gad ā veica ārējo ekspertu grupa. Ārējo ekspertu grupas 
ziņojumā21 tika apstiprin āts, ka ENISA  izveides s ākotnējie politikas iemesli un m ērķi vēl 
aizvien ir sp ēkā, un ziņojums bija noder īgs arī tāpēc, ka tajā izvirzīja dažus jaut ājumus, kurus 
vajadzēja risināt. 
Komisija 2007. gada mart ā par nov ērtējumu ziņoja valdei, kas p ēc tam izkl āstīja savus 
ieteikumus attiec ībā uz aģentūras nākotni un groz ījumiem ENISA  regulā22. 
Komisija 2007. gada j ūnijā paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei23 izklāstīja savu 
vērtējumu par neatkar īgās novērtēšanas rezult ātiem un valdes ieteikumiem. Pazi ņojumā bija 
teikts, ka j āizvēlas, vai pagarin āt aģentūras pilnvaru termi ņu, vai aizst āt aģentūru ar citu 
mehānismu, piem ēram, ar ieinteres ēto personu past āvīgu forumu vai droš ības jomas 
organizāciju tīklu. Ar pazi ņojumu arī uzsāka sabiedrisko apspriešanu par šo jaut ājumu, lūdzot 
ieinteresētajām person ām Eiropā izteikt viedokli, p ārrunu turpm ākai virzībai izmantojot 
jautājumu sarakstu24.  
Komisija 2009. gad ā uzsāka ietekmes nov ērtējumu, lai izv ērtētu iespējamos turpm ākos ENISA  
darbības variantus. Min ētais ietekmes nov ērtējums ir pievienots priekšlikumam par regulu 
attiecībā uz ENISA , ar kuru aizst ātu Regulu (EK) Nr. 460/2004.  
                                                 
21 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm. 
22 Kā noteikts ENISA  regulas 25. pant ā. ENISA  administrat īvās padomes pie ņemtā dokumenta pilns teksts, kur ā 
iekļauti arī administrat īvās padomes apsv ērumi, ir pieejams t īmekļa vietnē http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm. 
23 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūras 
(ENISA ) nov ērtējumu, COM(2007) 285 gal īgā redakcija, 01.06.2007. http://eur-
lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSer v.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT. 
24 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en. 
LV 12   LV 2.2.2. Paredz ētās kontroles metodes  
Sk. 2.2.1. punktu.  
2.3. Kr āpšanas un p ārkāpumu apkarošanas pas ākumi  
Maksājumus par visiem piepras ītajiem pakalpojumiem vai p ētījumiem pirms apmaksas 
pārbauda aģentūras person āls, ņemot vērā visas līgumsaistības, ekonomikas principus un 
finanšu vai vad ības paraugpraksi. Kr āpšanas apkarošanas noteikumus (p ārraudzība, prasības 
par ziņošanu u.c.) iek ļaus visos nol īgumos un l īgumos, ko nosl ēdz starp a ģentūru un jebk ādu 
maksājumu saņēmējiem.  
LV 13   LV 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  PAREDZAM Ā FINANSI ĀLĀ IETEKME   
3.1. Attiec īgās daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu 
pozīcijas   
• Esošās budžeta izdevumu poz īcijas  
Budžeta poz īcija Izdevumu
veids Iemaksas  
Daudzgadu finanšu 
shēmas izdevumu 
kategorija  Numurs / apraksts  Dif./Nedif.
(25) no 
EBTA26 
valstīm no 
kandidāt-
valstīm27 no trešām 
valstīm Finanšu regulas 
18. panta 1. punkta 
aa) apakšpunkta 
nozīmē  
09 02 03 01 Eiropas T īklu un 
informācijas droš ības aģentūra — 
Subsīdija saska ņā ar 1. un 2. sada ļu Dif. JĀ NĒ NĒ NĒ 1. a 
Konkurētspēja 
izaugsmei un 
nodarbinātībai 09 02 03 02 Eiropas T īklu un 
informācijas droš ības aģentūra — 
Subsīdija saska ņā ar 3. sada ļu Dif. JĀ NĒ NĒ NĒ 
09 01 01 Izdevumi, kas saist īti ar 
darbības jom ā "Inform ācijas 
sabiedrība un plašsazi ņas līdzekļu 
politika" akt īvi nodarbin ātu 
personālu Nedif.  NĒ NĒ NĒ NĒ 
5 Administrat īvie 
izdevumi  
09 01 02 11 Citi p ārvaldības 
izdevumi  Nedif.  NĒ NĒ NĒ NĒ 
                                                 
25 DA— diferenc ētās apropriācijas, nedif. — nediferenc ētās apropriācijas. 
26 EBTA — Eiropas Br īvās tirdzniec ības asociācija.  
27 Kandidātvalstis un attiec īgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalk āniem. 
 
LV 14   L3.2. Paredzam ā ietekme uz izdevumiem   
3.2.1. Paredzam ās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums   
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata)  
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija:   1.a  Konkur ētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai 
 
ENISA    2012. g. 
14. mar
ts – 
31. dec.2013. g.1
. janv. – 
13. sept.  KOPĀ 
Darbības apropri ācijas    
Saistības (1) 2,073 1,734 3,807 09 02 03 02 Eiropas T īklu un 
informācijas droš ības aģentūra — 
Subsīdija saska ņā ar 3. sada ļu Maksājumi (2) 2,073 1,734 3,807 
Administrat īvās apropriācijas    
09 02 03 01 Eiropas T īklu un 
informācijas droš ības aģentūra — 
Subsīdija saska ņā ar 1. un 2. sada ļu  (3) 4,600 4,291 8,891 
Saistības =1 +3 6,673 6,025 12,698 KOPĀ 1.a izdevumu kategorijas 
apropriācijas Maksājumi =2+3 6,673 6,025 12,698 
 
Saistības (4) 2,073 1,734 3,807 y KOPĀ — Darbības apropri ācijas  
Maksājumi (5) 2,073 1,734 3,807 
y KOPĀ — Administrat īvās apropriācijas, kas tiek finans ētas 
no konkrētu programmu pieš ķīrumiem  (6) 4,600 4,291 8,891 
 
LV 15   LSaistības =4+ 6 6,673 6,025 12,698 KOPĀ — daudzgadu finanšu sh ēmas 
1.a IZDEVUMU KATEGORIJAS 
"Konkur ētspēja izaugsmei un 
nodarbin ātībai" apropri ācijas  Maksājumi =5+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata)  
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija:  5  Administrat īvie izdevumi 
 
 2012. g. 
14. marts 
– 31. dec.  2013. g. 
1. janv. – 
13. sept.  Kopā 
Cilvēkresursi  0,342 0,299 0,641 
Citi administrat īvie izdevumi  0,008 0,007 0,015 
KOPĀ — INFSO ĢD Apropriācijas 0,350 0,306 0,656 
 
KOPĀ —daudzgadu 
finanšu sh ēmas 
5. IZDEVUMU 
KATEGORIJAS 
apropriācijas (Saistību summa = 
maksājumu 
summa)  0,350 0,306 0,656 
 
 
LV 16   L 
 2012. g. 
14. marts 
– 31. dec.  2013. g. 
1. janv. – 
13. sept.  Kopā 
Saistības 7,023 6,331 13,354 KOPĀ —daudzgadu 
finanšu sh ēmas 1.-
5. IZDEVUMU 
KATEGORIJAS 
apropriācijas Maksājumi 
7,023 6,331 13,354 
 
3.2.2. Paredzam ā ietekme uz darb ības apropri ācijām  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz darb ības apropri āciju izmantošanu  
– ; Priekšlikums/iniciat īva paredz darb ības apropri āciju izmantošanu š ādā veidā: 
Saistību apropri ācijas miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
Norādīt mērķus un rezult ātus  
 
Ø 2012. g. 14. marts 
– 31. decembris  2013. gada 
1. janvāris – 
13. septembris  KOPĀ 
Noturības uzlabošana Eiropas elektronisko sakaru t īklos  0,237 0,198 0,435 
Dalībvalstu sadarb ības veidošana un uztur ēšana 0,237 0,198 0,435 
Potenciālo risku apzin āšana, lai rad ītu uzticību un pārliecību 0,169 0,141 0,310 
Mikrouzņēmumu uztic ēšanās informācijas sistēmām 0,087 0,072 0,159 
Horizontālo pasākumu pārvaldība 1,344 1,124 2,468 
KOPĒJĀS IZMAKSAS  2,073 1,734 3,807 
 
LV 17   LV 3.2.3. Paredzam ā ietekme uz administrat īvajām apropri ācijām28 
3.2.3.1. Kopsavilkums  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz administrat īvo apropri āciju 
izmantošanu  
– ; Priekšlikums/iniciat īva paredz administrat īvo apropri āciju izmantošanu 
šādā veidā: 
a) administrat īvie izdevumi daudzgadu finanšu sh ēmas 5. izdevumu kategorij ā 
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata)  
Daudzgadu finanšu 
shēmas 
5. IZDEVUMU 
KATEGORIJA  2012. g. 
14. marts 
– 31. dec.  2013. g. 
1. janv. – 
13. sept.  KOPĀ 
 
Cilvēkresursi  0,342 0,299 0,641 
Citi administrat īvie 
izdevumi  0,008 0,007 0,015 
 
KOPĀ 0,350 0,306 0,656 
b) administrat īvie izdevumi, kas saist īti ar ENISA  — ietverti budžeta poz īcijas "09.020301 — 
Eiropas t īklu un inform ācijas droš ība 1. izdevumu kategorij ā – Person āls un 2. izdevumu 
kategorijā – Aģentūras darbība".  
Miljonos EUR (3 z īmes aiz komata) 
 2012. g. 
14. marts 
– 31. dec.  2013. g. 
1. janv. – 
13. sept.  KOPĀ 
 
Cilvēkresursi –
1. izdevumu 
kategorija – Personāls
 4,216 3,916 8,132 
Citi administrat īvie 
izdevumi – 
2. izdevumu 
kategorija – 
Aģentūras darbība 0,384 0,375 0,759 
 
                                                 
28 Ties ību akta finanšu p ārskata pielikums nav aizpild īts, jo uz konkr ēto priekšlikumu tas neattiecas.  
 
LV 18   LV KOPĀ 4,600 4,291 8,891
 
LV 19   LV 3.2.3.2. Paredzam ās cilvēkresursu vajadz ības  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz cilv ēkresursu izmantošanu  
– ; Priekšlikums/iniciat īva paredz cilv ēkresursu izmantošanu š ādā veidā. 
a) Cilvēkresursi Komisij ā 
 2012. g. 
14. marts – 
31. dec.  2013. g. 
1. janv. – 
13. sept.  
Štatu sarakst ā ietvertās amata vietas (ier ēdņi un pagaidu 
darbinieki) (pilna laika ekvivalents (PLE))  
XX 01 01 01 (Galven ā mītne un 
Komisijas p ārstāvniecības) 3,5 3,5 
KOPĀ 3,5 3,5 
 
b) ENISA  cilvēkresursi  
 2012. g. 
14. marts – 
31. dec.  2013. g. 
1. janv. – 
13. sept.  
ENISA  štatu saraksts (pilna laika ekvivalents (PLE))  
AD 29 29 
Ierēdņi vai pagaidu 
darbinieki  
AST 15 15 
KOPĀ — Ierēdņi vai pagaidu 
darbinieki  44 44 
Citi darbinieki (izteikts ar PLE)  
Līgumdarbinieki  13 13 
Valstu nor īkotie eksperti  5 5 
KOPĀ — citi darbinieki  18 18 
KOPĀ 62 62 
 
 
LV 20   LV  
Uzdevumu apraksts, kuri j āveic aģentūras darbiniekiem. 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki  Aģentūra turpinās: 
– veikt padomdev ēja un koordinatora funkcijas, vācot un analiz ējot datus 
par inform ācijas droš ību. Pašlaik gan sabiedriskas, gan priv ātas 
organizācijas ar atš ķirīgiem mērķiem vāc datus par IT incidentiem un citus 
datus saist ībā ar inform ācijas droš ību. Tomēr Eiropas m ērogā nav centr ālas 
struktūras, kas visaptveroš ā veidā var vākt un analiz ēt datus un sniegt 
atzinumus un konsult ācijas, atbalstot Savien ības politisko darb ību tīklu un 
informācijas droš ības jomā;  
– būt kompetences centrs , kam dal ībvalstis un Eiropas iest ādes var lūgt 
atzinumus un konsult ācijas tehniskos jaut ājumos  saistībā ar drošību; 
– veicināt plašu sadarb ību starp daž ādām iesaist ītajām person ām 
informācijas droš ības jomā, piemēram, piedal īsies papildu pas ākumos drošas 
e-uzņēmējdarbības atbalstam. Š āda sadarb ība būs svarīgs priekšnoteikums 
tīklu un inform ācijas sistēmu drošai darb ībai Eirop ā. Nepieciešama visu 
ieinteresēto personu dal ība un iesaist īšanās; 
– veicināt koordin ētu pieeju inform ācijas droš ībai, atbalstot dal ībvalstis , 
piemēram, riska nov ērtējuma veicin āšanas  un inform ētības uzlabošanas 
pasākumos;  
– nodrošināt tīklu un inform ācijas sistēmu sadarbsp ēju, kad dalībvalstis 
piemēro tehniskās prasības, kuras ietekm ē drošību;  
– apzināt attiecīgas standartiz ācijas  vajadzības un nov ērtēt spēkā esošos 
drošības standartus un sertifik ācijas sistēmas, kā arī veicināt to iespējami 
plašu izmantošanu Eiropas ties ību aktu atbalstam; 
– atbalstīt aizvien nepieciešam āko starptautisko sadarb ību šajā jomā, jo 
tīklu un inform ācijas droš ības problēmas ir glob ālas.  
Ārštata darbinieki  – Skatīt iepriekš.  
 
LV 21   LV 3.2.4. Sader ība ar kārtējo daudzgadu finanšu sh ēmu  
– ; Priekšlikums/iniciat īva atbilst k ārtējai daudzgadu finanšu sh ēmai 
–  Pie ņemot priekšlikumu/iniciat īvu, jāpārplāno attiec īgā izdevumu 
kategorija daudzgadu finanšu sh ēmā 
–  Pie ņemot priekšlikumu/iniciat īvu, jāpiemēro elastības instruments vai 
jāpārskata daudzgadu finanšu sh ēma29 
3.2.5. Trešo personu iemaksas  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz trešo personu l īdzfinansējumu  
– ; Priekšlikums/iniciat īva paredz š ādu līdzfinansējumu (piem ērojams 
pozīcijai 09.020301 un 09.020302). 
Indikatīvas apropri ācijas miljonos EUR (3 z īmes aiz komata)  
 2012. g 
14. marts – 
31. dec.  2013. g. 1. janv. 
– 13. sept.  Kopā 
EBTA  0,160 0,145 0,305 
 
3.3. Paredzam ā ietekme uz ie ņēmumiem  
– ; Priekšlikums/iniciat īva finansi āli neietekm ē ieņēmumus 
–  Priekšlikums/iniciat īva finansi āli ietekmē: 
–  pašu resursus  
–  dažādus ieņēmumus  
                                                 
29 Skat īt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.