Neraugoties uz uzlabojumiem, tiesu sistēmas efektivitāte joprojām saskaras ar grūtībām. Uz šo problēmu ir norādīts arī 2020. gada Eiropas pusgada valstij adresētajos ieteikumos, minot nepieciešamību uzlabot nodokļu un administratīvo tiesu efektivitāti. Portugāle ir centusies šīs problēmas risināt, ieviešot vairākus tiesu efektivitātes paaugstināšanas pasākumus. Jo īpaši ir izveidotas ātrās reaģēšanas grupas, lai tiktu galā ar nodokļu un administratīvo tiesu lietu uzkrājumiem. Šādi ir panākts ievērojams efektivitātes uzlabojums. Tomēr tiesās joprojām ir uzkrājies salīdzinoši daudz neizskatītu lietu, un tiesvedības procesi arvien ir salīdzinoši ilgi. Šīs problēmas jo īpaši skar administratīvo un nodokļu tiesu sistēmu, kuras tiesvedības procesu ilguma ziņā ierindo valsti starp dalībvalstīm, kur tas ir visilgākais — nolēmuma pieņemšana pirmās instances administratīvajās un nodokļu tiesās joprojām prasa vairāk nekā 900 dienu, otrās instances — vairāk nekā 1000 dienu. Turklāt, neraugoties uz to, ka strīdu izšķiršanas rādītājs ir pakāpies virs 100 %, Portugālē joprojām ir viens no augstākajiem izskatīšanā esošo administratīvo lietu rādītājiem. Uz administratīvo un nodokļu tiesu efektivitātes problēmām ir norādījusi arī Eiropas Padome.

Turpinās uz tiesu sistēmas digitalizācijas uzlabošanu vērstu pasākumu īstenošana. Jo īpaši ar grozījumu Civilprocesa kodeksā visās tiesvedībās civillietās tika ieviests princips “pēc noklusējuma digitāli”. Šis princips jau tika piemērots nodokļu un administratīvajās tiesvedībās. Jo īpaši lietas dalībnieki un to juridiskie pārstāvji tagad tiešsaistē var piekļūt lietas materiāliem un sekot līdzi visām procesuālajām norisēm. Tiek īstenots programmas “Justiça + Próxima” otrais posms, kas balstās uz četriem pīlāriem — efektivitāti, inovāciju, tuvumu un cilvēciskošanu. Šī programma ietver projektu “Tribunal + 360º”, kura mērķis ir ieviest tiesās pilnīgu digitalizāciju un bezpapīra sistēmu, vienlaikus vienkāršojot iedzīvotāju un tiesu kontaktus un saziņu. Tiek ieviestas arī ar tiesu darbību saistītas izmaiņas, lai vienkāršotu tiesas procesu no tajā iesaistīto iedzīvotāju skatpunkta. Iestādes plāno “Tribunal + 360º” projektu pilnībā īstenot līdz 2023. gadam. Paralēli tiek izstrādātas mācību iniciatīvas, lai iepazīstinātu tiesnešus un tiesas lietvežus ar jaunajiem rīkiem.

Ir pieņemtas jaunas reformas par tiesu karti un tiesu specializāciju. Šī reorganizācija tika īstenota pēc 2013. gada tiesu izvietojuma plašākās reformas izvērtējuma, un tās mērķis ir risināt dažas no identificētajām nepilnībām. Lai padarītu tiesu tuvāku iedzīvotājiem, jo īpaši tās ietvaros tika no jauna atvērtas 20 tiesas, kas bija tikušas slēgtas 2013. gada reformas laikā. Jaunā reforma paredz arī papildu specializāciju un lielāka skaita specializēto tiesu izveidi, jo īpaši valsts apgabalos, kur tādu iepriekš nebija bijis, kā arī esošo tiesu pārkvalificēšanu. Reformas mērķis ir arī labāk sadalīt esošos resursus, ņemot vērā tiesu noslodzi. Iestādes paredz, ka šai reformai būtu pozitīvi jāietekmē tiesu efektivitāte. Līdztekus šai reformai stājās spēkā arī Administratīvo un nodokļu tiesu likuma grozījumi. Tie jo īpaši paredz četru veidu jaunu specializētu palātu — publiskā iepirkuma, sociālo administratīvo lietu, nodokļu izpildes un pārkāpumu izskatīšanas palātas — izveidi. Pirmās specializētās palātas sāks darbu 2020. gada septembrī un tiks ierīkotas tiesās, kurās ir konstatēts vislielākais lietu uzkrājums.

Ir ticis grozīts Prokuratūras likums un Tiesas maģistrātu likums. Viena no abu jauno likumu iezīmēm ir tāda, ka ir svītroti iepriekš noteiktie Augstākās tiesas priekšsēdētāja un ģenerālprokurora atalgojuma griesti, ar ko tas tika pieskaņots premjerministra atalgojumam. Ar šiem grozījumiem ir nodrošināta paralēla tiesnešu un prokuroru karjera. Ar jauno Prokuratūras likumu prokuratūras struktūra tiek arī salāgota ar jauno teritoriālo iedalījumu, kas tika ieviests ar 2013. un 2019. gada tiesu kartes reformām. Ar to tiek arī ieviesti noteikumi, kuru mērķis ir precizēt hierarhiskās iejaukšanās robežas kriminālprocesā. Likumdošanas procesā notika apspriešanās ar Augsto tiesu iestāžu padomi, Augsto prokuratūras padomi un attiecīgajām profesionālajām asociācijām.

Sabiedrības priekšstats par tiesu neatkarību ir pasliktinājies. Plašākas sabiedrības vidū priekšstats par tiesu un tiesnešu neatkarību ir vidējs (40 % to uzskata par “diezgan augstu” vai “ļoti augstu”), taču tas kopš 2017. gada pazeminās. Uzņēmēji to uztver pozitīvāk (45 % to raksturo kā “diezgan augstu” vai “ļoti augstu”), kas ir labāk nekā iepriekšējos gados.

Tiek apspriestas Augsto tiesu padomju sastāva izmaiņas. Augsto tiesu iestāžu padomi veido Augstākās tiesas priekšsēdētājs (padomes priekšsēdētājs), divi republikas prezidenta iecelti locekli, septiņi parlamenta ievēlēti locekļi un septiņi tiesneši, kurus saskaņā ar proporcionālās pārstāvības principu ievēlējuši to kolēģi. Tā kā Augstajām padomēm ir piešķirtas nozīmīgas pilnvaras tiesnešu iecelšanas un karjeras virzības jomā, ir uzsvērta nepieciešamība sargāt to neatkarību no politiskās ietekmes. Parlaments 2018. gadā noraidīja tiesību akta priekšlikumu, ar kuru tiktu grozīts Augstās prokuratūras padomes sastāvs, palielinot locekļu–nespeciālistu skaitu, un Augstās prokuratūras padomes locekļu vairākums joprojām ir prokurori. Līdzīgs priekšlikums par Augstās tiesu iestāžu padomes sastāvu tika neformāli izplatīts 2019. gadā, taču turpmāka virzība nav notikusi. Lai gan priekšlikums nav ticis oficiāli iesniegts apspriešanai parlamentā, ir svarīgi, lai jebkuras izmaiņas notiktu saskaņā ar Eiropas Padomes ieteikumiem.

Portugāles tieslietu sistēmu raksturo tiesu sistēma, ko veido Konstitucionālā tiesa, Augstākā tiesa un pirmās un otrās instances tiesas, Augstākā administratīvā tiesa un pirmās un otrās instances administratīvās un nodokļu tiesas, kā arī Revīzijas palāta. Augstā tiesu iestāžu padome, Augstā administratīvo un nodokļu tiesu padome un Augstā prokuratūras padome īsteno attiecīgo maģistrātu disciplinārsodīšanas funkcijas, un tām ir uzticētas attiecīgās vadības funkcijas. Tās ir arī pilnvarotas izvirzīt, pārcelt un paaugstināt amatā tiesnešus un prokurorus. Tiesnešus un prokurorus pēc atklāta konkursa un, ņemot vērā Tiesu mācību centra obligātajās mācībās iegūtās atzīmes, ieceļ attiecīgā padome. Prokuratūra ir neatkarīga no tiesu varas un darbojas autonomi no izpildvaras. Tai ir sava pārvaldības sistēma, kuras augstākā struktūra ir Ģenerālprokurora birojs. Advokātu asociācija ir neatkarīga publisko tiesību juridiska persona, kas, īstenojot savu publisko varu, veic regulatīvu funkciju.

No līdzsvara un atsvara sistēmas viedokļa konstitucionālās kontroles sistēma paredz ex ante un ex post kontroles iespēju, kā arī ietver tiesību aktu nepieņemšanu. Ombudam ir plašas pilnvaras aizsargāt pamattiesības, un nepamatota nesadarbošanās ar tiesībsargu ir krimināli sodāma. Pastāv likumdošanas procesa pārredzamības aizsardzības pasākumi, tiek nodrošināta ieinteresēto personu līdzdalība. Augstākajai tiesu iestāžu padomei ir tiesības ierosināt likumdošanas iniciatīvas, kas attiecas uz tiesu iestāžu uzlabošanu. Pilsoniskā sabiedrība izmanto tiesisko regulējumu, kas tai sniedz iespējas, un ir aktīva.

Plašsaziņas līdzekļu regulators tiek uzskatīts par neatkarīgu un efektīvu. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) ir saskaņā ar konstitūciju un likumu izveidota neatkarīga administratīva struktūra . ERC regulatīvās pilnvaras attiecas uz visām juridiskajām personām, kas Portugāles jurisdikcijā veic plašsaziņas līdzekļu darbību, ieskaitot preses aģentūras, laikrakstus, radiostacijas un televīzijas pakalpojumu sniedzējus. ERC ar konstitūciju piešķirtās plašsaziņas līdzekļu regulēšanas funkcijas veic neatkarīgi no politisko iestāžu norādījumiem. Tai mēneša un gada pārskatos, kā arī iesniedzot gada norēķinus, ir jāinformē parlaments par lēmumiem un darbību. ERC ietilpst regulatora valde, izpilddirektorāts, konsultatīvā padome un revidents. Regulatora valdē, kas atbild par ERC regulatīvo darbību noteikšanu un īstenošanu, ir priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un trīs valdes locekļi. Četrus no pieciem regulatora valdes locekļiem ievēlē parlaments, bet piekto izvēlas iepriekš ievēlētie četri locekļi. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē no pieciem valdes locekļiem. Visu piecu valdes locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi, to nevar pagarināt, un tie turpina pildīt amata pienākumus līdz faktiskajai nomaiņai vai dienesta attiecību izbeigšanas. ERC statūtos ir detalizēti izklāstīti nosacījumi, ar kuriem var izbeigt locekļu dienesta attiecības un atlaist regulatora valdi. Šie noteikumi aizsargā regulatora neatkarību atbilstīgi pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) mērķiem . 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumenta ziņojumā par Portugāli (2020. gada PLPUI) risks regulatora neatkarībai tika novērtēts kā ļoti zems.

Pastāv vispārēji noteikumi amatpersonām par trauksmes cēlēju aizsardzību. Noteikumos ir paredzēts, ka nedrīkst nekādi kaitēt personām, kas ziņojušas par pārkāpumiem, kas tām kļuvuši zināmi, pildot pienākumus, tajā skaitā pārceļot tās pret pašu gribu vai atbrīvojot no amata. Tiek prezumēts, ka trauksmes cēlējiem piemērotie disciplinārsodi ir ļaunprātīgi, ja tos piemēro gada laikā no attiecīgā ziņojuma sniegšanas. Trauksmes cēlējiem ir tiesības uz anonimitāti, līdz tiek pieņemts lēmums par personas saukšanu pie kriminālatbildības. Tiem ir tiesības arī uz liecinieku aizsardzības pasākumiem. Lai gan noteikumi kā tādi ir ieviesti, ieinteresētās personas uzsvēra, ka būtu jāstiprina to praktiskā īstenošana.

Ir ieviesti jauni noteikumi, lai stiprinātu “virpuļdurvju efekta” regulējumu, tomēr lobēšana vēl aizvien netiek regulēta. Ieviestās izmaiņas attiecas uz valstij piederošu uzņēmumu valdes locekļiem, kuri tagad trīs gadus no datuma, kad ar viņu iesaisti tikuši atsavināti vai koncesijas ceļā nodoti aktīvi, nedrīkst ieņemt amatus iegūstošās vai koncesijas struktūrās, un uz Ministru kabineta locekļiem, kuriem ir ieviests trīs gadu nogaidīšanas periods, kurā pastāv aizliegums strādāt kā darba ņēmējam vai konsultantam starptautiskās organizācijās, ar kurām Ministru kabineta locekļi, veicot publiskas funkcijas, ir nodibinājuši institucionālas attiecības . Tomēr šķiet, ka šo ierobežojumu īstenošana tiek pārraudzīta vāji. Saistībā ar lobēšanu jānorāda, ka centieni sekmēt lobēšanas darbības regulējošu likumprojektu piedzīvoja neveiksmi pēc tam, kad prezidents 2019. gada jūnijā nodeva otrreizējai izskatīšanai parlamenta apstiprinātu likumprojektu. Vienlaikus dažas parlamenta deputātu grupas ir iesniegušas jaunus tiesību akta projektus. To izvērtēšana ir zināmā mērā aizkavējusies, jo bija nepieciešams prioritāri izskatīt ar Covid-19 saistītas iniciatīvas.

Prokuratūra cenšas uzlabot efektivitāti, tostarp attiecībā uz rīcību augsta līmeņa korupcijas lietās. Par korupcijas izmeklēšanu un kriminālvajāšanu galvenokārt atbild Izmeklēšanas un sankciju nodaļa kopā ar tās reģionālajām nodaļām (DIAP). DCIAP ir tiesības izmeklēt lietas, kurās ir iesaistīti vairāki reģioni vai kas ir sevišķi sarežģītas. DCIAP veic dažādu nodaļu nepieciešamo koordināciju . DCIAP vada ģenerālprokurora iecelts direktors (ģenerālprokurora palīgs), trīs tā vietnieki un 31 prokurors, un tā darbu atbalsta tiesas policija, kurā ir specializēta valsts nodaļa korupcijas apkarošanai. Turpinājās centieni vēl vairāk uzlabot prokuratūras darba rezultātus, tostarp attiecībā uz rīcību augsta līmeņa korupcijas gadījumos . Vienlaikus liela daļa ar korupciju saistīto izmeklēšanu noslēdzas bez lēmuma par personas saukšanu pie kriminālatbildības. Saistībā ar koruptīvu noziedzīgu nodarījumu sodīšanu jāmin, ka 2017. gadā tikai 10 % no personām, kas bija notiesātas par korupciju, tika piemērota brīvības atņemšana, bet 83 % tika piemēroti nosacīti sodi. 2018. gadā 12,3 % no šīm personām tika notiesātas ar reālu brīvības atņemšanu, bet 73,6 % — ar nosacītu sodu . Prokuroru arodbiedrība atsaucās uz pastāvīgu tiesu policijas specializētās nodaļas resursu nepietiekamību, kas tai liedz izsekot nelikumīgas finanšu plūsmas, kā arī prokuroru nepietiekamu specializāciju ekonomisko un finanšu noziegumu izmeklēšanā. Kā norāda DCIAP, tas var ietekmēt prokuratūras efektivitāti. Lai risinātu mācību un specializācijas vajadzības, kā arī stiprinātu reģionālo sankciju un izmeklēšanas nodaļu spējas efektīvāk veikt sarežģītas izmeklēšanas, ir paredzēts veikt zināmus organizatoriskus un papildu spēju veidošanas pasākumus.

Jaunākajā Transparency International korupcijas uztveres indeksā Portugāle ir ieguvusi 62 no 100 punktiem, ierindojoties 10. vietā Eiropas Savienībā un 30. vietā pasaulē . Eirobarometra 2020. gada speciālaptaujā par korupciju 94 % Portugāles respondentu uzskata, ka korupcija viņu valstī ir plaši izplatīta (vidēji ES — 71 %), un 59% cilvēku uzskata, ka korupcija ietekmē viņu personīgo ikdienas dzīvi (vidēji ES — 26 %). Attiecībā uz uzņēmējiem jāatzīst, ka 92 % uzņēmēju korupciju vērtē kā plaši izplatītu (ES — vidēji 63 %), un 53% uzņēmēju uzskata, ka korupcija ir darījumdarbības jomā sastopama problēma (ES — vidēji 37 %). 34 % respondentu uzskata, ka veiksmīgas kriminālvajāšanas gadījumu ir pietiekami daudz, lai atturētu iedzīvotājus no koruptīvu darbību veikšanas (ES — vidēji 36 %), un 16 % uzņēmēju uzskata, ka iedzīvotāji un uzņēmumi, kurus pieķer augstas amatpersonas kukuļošanā, saņem atbilstošu sodu (ES — vidēji 31 %).

CEPEJ (2018), “European judicial systems: efficiency and quality of justice”.

Portugāles likumi aizsargā sabiedrības iesaisti. Pilsoniskās sabiedrības telpa tiek uzskatīta par atvērtu . Sadarbības un attīstības NVO ir piešķirts īpašs juridiskais statuss, ņemot vērā to svarīgo lomu sociālo, kultūras, vides, pilsonisko un ekonomisko programmu īstenošanā. Īpaši tiesību akti regulē arī asociācijas, kas pārstāv sievietes, migrantus, jauniešus un personas ar invaliditāti, kā arī vides aizsardzībā iesaistītās asociācijas. Esošais regulējums, šķiet, nodrošina pilsoniskās sabiedrības organizācijām atvērtu telpu un ļauj tām darboties bez sevišķa riska to autonomijai un drošībai. Tomēr tiek ziņots, ka NVO saskaras ar problēmām, kas saistītas ar finansējuma pieejamību un finansējuma avotu sarukušo daudzveidību.

Saistībā ar Covid-19 pandēmiju tika izmantotas ārkārtas pilnvaras. Ārkārtas stāvokli pēc apspriešanās ar Valsts padomi un valdību izsludināja republikas prezidents, un to apstiprināja parlaments. Ārkārtas stāvoklis vēlāk tika divas reizes pagarināts. Valdībai ir jāsniedz parlamentam pārskati par ārkārtas stāvokļa piemērošanu, kas ļauj parlamentam īstenot arī ex post kontroli pār veiktajiem pasākumiem un dod tam tiesības ierosināt procedūras civiltiesiskās atbildības vai kriminālatbildības piemērošanai par ārkārtas stāvokļa izsludināšanas akta noteikumu pārkāpumu.

Konstitucionālā sistēma ietver līdzsvara un atsvara sistēmas aizsardzības pasākumus. Konstitucionālā tiesa var veikt ex ante vai ex post konstitucionalitātes kontroli, kā arī vērtēt konstitucionālo normu īstenošanai nepieciešamo tiesību aktu nepieņemšanu. Lai gan tiesību aktus var pieņemt kā parlaments, tā valdība, saskaņā ar konstitūciju noteiktos jautājumos likumdošanas pilnvaras ir tikai parlamentam. Konstitucionālajai tiesai ir pilnvaras par konstitūcijai neatbilstošiem pasludināt valdības tiesību aktus, ar kuriem ir pārkāpts šis kompetences dalījums. Turklāt desmit parlamenta locekļu var pieprasīt valdības tiesību aktu iesniegšanu pārskatīšanai parlamentā.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2016–2020), “Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption”.

Eiropas Komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Komisija (2019), 2019. gada ziņojums par Portugāli, SWD(2019) 1021 final.

Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par Portugāli, SWD(2020) 521 final.

Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls (2020), Ieguldījums 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu tiešsaistes apspriešanā ar ieinteresētajām personām.

Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2020), “The rule of law in the European Union — Reports from National Human Rights Institutions”.

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (2020), Iesniegums Eiropas Komisijai saistībā ar pirmā ikgadējā ziņojuma par tiesiskumu izstrādi.

Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu globālā alianse (Global Alliance of National Human Rights Institutions — GANHRI), Akreditācijas apakškomiteja (Sub-Committee on Accreditation — SCA) (2017), 2017. gada novembra akreditācijas ziņojums.

GRECO (2016), trešā novērtēšanas kārta, pielikums otrajam atbilstības ziņojumam par Portugāli.

GRECO (2016), ceturtā novērtēšanas kārta. “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”. Novērtēšanas ziņojums par Portugāli.

GRECO (2019), ceturtā novērtēšanas kārta. “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”. Starpposma atbilstības ziņojums par Portugāli.

Augstā administratīvo un nodokļu tiesu padome (2019), 2018. gada pārskats. http://www.cstaf.pt/documentos/Relatório_CSTAF_2018.pdf .

Augstā tiesu iestāžu padome (2019), 2019. gada 8. aprīļa paziņojums presei. https://www.csm.org.pt/2019/04/08/gabinetes-de-apoio-aos-juizes-esclarecimento/ .

Augstā tiesu iestāžu padome (2020), 2020. gada 3. marta paziņojums presei. https://www.csm.org.pt/2020/03/03/averiguacao-aos-procedimentos-de-distribuicao-comunicado/ .

Portugāles valdība (2020), Ieguldījums 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu.

Portugāles valdība — Iekšlietu ministrija (2020), Ziņojums par ārkārtas stāvokļa izsludināšanas piemērošanu, 2020. gada 19. marts–2. aprīlis.

Portugāles valdība — Iekšlietu ministrija (2020), Ziņojums par ārkārtas stāvokļa izsludināšanas piemērošanu, 2020. gada 3. aprīlis–17. aprīlis.

Portugāles valdība — Iekšlietu ministrija (2020), Ziņojums par ārkārtas stāvokļa izsludināšanas piemērošanu, 2020. gada 18. aprīlis–2. maijs.