Lai Eiropas iedzīvotājus un politikas veidotājus informētu par TEN-T politikas efektivitāti, ir jānovērtē un jāpaziņo starpposma rezultāti. Šim nolūkam TEN-T regulas 49. panta 3. punktā ir noteikts, ka Komisija ik pēc diviem gadiem publicē progresa ziņojumu par Eiropas transporta tīkla īstenošanu un iesniedz to Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Šis progresa ziņojums ir trešais no šādiem divgadu ziņojumiem.

Visbeidzot, šis ziņojums atspoguļo valstu budžetus, kā arī no dažādiem ES avotiem nodrošinātu līdzfinansējumu un finansējumu ieguldījumiem visā TEN-T tīkla infrastruktūrā (t. i., gan pamattīklā, gan visaptverošajā tīklā) 2018. un 2019. gadā, galvenokārt ietverot ESI fondus (Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Kohēzijas fonds (KF)), EISI un EIB aizdevumus. Tāpat kā iepriekšējā ziņojuma gadījumā, šie dati ir saņemti tieši no dalībvalstīm, kuras tos norādījušas vienotā aptaujas anketā. Attiecībā uz ES līdzfinansējumu un finansējumu dati ir ievākti no Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūras (CINEA), Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta (REGIO ĢD) un Eiropas Investīciju bankas (EIB).

Lai gan šajā ziņojumā ir izmantota iepriekšējā ziņojuma metodika, tomēr ir jāuzsver viena būtiska atšķirība, kas zināmā mērā rada datu salīdzināmības problēmas. Šajā ziņojumā atbilstības analīzes ģeogrāfiskais tvērums ir plašāks nekā iepriekšējā ziņojumā, jo tagad tā pamatā ir paplašinātais koridoru tīkls tāpēc, ka saskaņā ar jauno EISI II regulu ir koriģēts koridoru izvietojums. Vienlaikus no analīzes tika izslēgta Apvienotā Karaliste. Tādējādi šā ziņojuma atbilstības rādītāji var atšķirties no rādītājiem, kas aprēķināti iepriekšējam TEN-T īstenošanas ziņojumam, kurš aptver 2016. un 2017. gadu. Vienlaikus paplašinātais analīzes tvērums ļauj veikt visaptverošāku analīzi par progresu praksē.

No kopējiem 111 miljardu EUR ieguldījumiem lielāko daļu veidoja valstu līdzekļi (93,5 miljardi EUR, t. i., 84 %); 4,6 miljardi EUR tika piešķirti ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) starpniecību, 26,4 miljardi EUR tika līdzfinansēti ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), bet 7,7 miljardi EUR tika finansēti ar EIB aizdevumu starpniecību. Lielākā daļa no 93,5 miljardiem EUR kopējo ieguldījumu, par ko ir ziņojušas dalībvalstis, ir ieguldīta pamattīklā (72 %). Tāpat lielākā daļa līdzekļu ir piešķirti TEN-T dzelzceļa transportam (arī ERTMS) (42 %).

Pat tad, ja ERTMS lauka iekārtu izvēršana īstermiņā joprojām ir aizkavējusies, tagad tā uzņem gaitu, un vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes ir diezgan pozitīvas. Lielākajā daļā CNC posmu, kuros saskaņā ar Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas Eiropas izvēršanas plānu ERTMS ir plānots izvērst līdz 2023. gadam, tā jau tiek izmantota, vai par to ir noslēgti līgumi. Turklāt attiecībā uz 2030. gada mērķrādītāju trešdaļas CNC tīkla aprīkošana ir vai nu iesākta, vai ir noslēgti ar to saistītie līgumi.

2018. un 2019. gadā TEN-T tīklā ieguldītā kopējā summa bija gandrīz 111 miljardi EUR, un tas ir par 20 miljardiem EUR vairāk, nekā ieguldīts 2016. un 2017. gadā. Tas skaidri parāda dalībvalstu stabilo progresu kopīgu interešu projektu īstenošanā Eiropas transporta tīklā (sk. 4. tabulu).

No 111 miljardiem EUR 7,7 miljardi EUR tika ieguldīti ar EIB aizdevumu starpniecību. 26,4 miljardus EUR līdzfinansēja Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF)), kuru ieguldījumi tādējādi salīdzinājumā ar 2016. un 2017. gadu ir gandrīz trīskāršojušies. 4,6 miljardi EUR tika ieguldīti ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) starpniecību (sk. 4. tabulu).

Šajā kontekstā jāuzsver, ka ES līdzfinansējuma iesaistīšanas gadījumā līdzfinansējuma likme ir no 20 % līdz 85 %. Tas nozīmē, ka atlikusī un līdz ar to lielākā ieguldījumu daļa, t. i., 93,5 miljardi EUR, tika mobilizēta no valstu līdzekļiem. Šī dalībvalstu paziņotā summa, kas atvēlēta ieguldījumiem, tādējādi ietver tikai tos ieguldījumus, kas ir saistīti ar būvdarbiem vai citiem aktīviem un/vai jauktiem projektiem (bet ne pētījumiem vien) TEN-T pamattīklā vai visaptverošajā tīklā. Būvdarbu kategorijā ir paziņoti visi projekti, kas veicina TEN-T regulas 4. panta mērķu sasniegšanu (t. i., kohēzija, efektivitāte, ilgtspēja, visiem lietotājiem pieejamu ieguvumu palielināšana). Turklāt ir uzskaitīti tikai tie būvdarbi, kuru rezultātā tiek izveidota jauna infrastruktūra vai kuri ir saistīti ar esošās infrastruktūras modernizāciju/atjaunošanu. Uzturēšanas izmaksas nav iekļautas. Visbeidzot, ir iekļauti visi projekti, kuru finansējums pārsniedz 1 miljonu EUR un kuri tika īstenoti 2018. un 2019. gadā neatkarīgi no to sākuma datuma.

Lielākā daļa no 93,5 miljardiem EUR kopējo ieguldījumu, par ko ziņojušas dalībvalstis (un kas attiecīgos gadījumos ietver ES līdzfinansējuma daļu), ir ieguldīta pamattīklā (72 %). Lielākā daļa līdzekļu ir piešķirti TEN-T dzelzceļiem (ieskaitot ERTMS) (42 %) un TEN-T autoceļiem (ieskaitot ITS), kas ir otrajā vietā ar 38 % (sk. 1. tabulu).

1. tabula. TEN-T izdevumi 2018. un 2019. gadā, milj. EUR

ES27 TEN-T izdevumi pēc transporta veidiem

2018.–2019. gadā Transporta veidi Visaptverošais tīkls Pamattīkls KOPĀ

TEN-T tīkls TEN-T dzelzceļi (tai skaitā ERTMS) 8576 30 781 39 357 TEN-T autoceļi (tai skaitā ITS) 15 223 20 098 35 321 TEN-T iekšējie ūdensceļi (tai skaitā RIS) neattiecas 3221 3221 TEN-T ostas (tai skaitā VTMIS) 1131 4101 5232 TEN-T lidostas (tai skaitā ATM) 1456 8930 10 386 Kopā 26 386 67 130 93 517

Avots: Dalībvalstu aptauja 2020./2021. gadā

EISI (Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā (transports) 2018. un 2019. gadā 544 projektiem tika iztērētas 4,6 miljardus EUR lielas dotācijas (skatīt 2. tabulu). Lai gan finansēto projektu skaits salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu ir samazinājies (793 projekti 2016. un 2017. gadā), projektiem piešķirtā kopējā summa ir palielinājusies. Šajā sakarā jāatgādina, ka Apvienotā Karaliste šā ziņojuma statistikā vairs nav iekļauta (skatīt 1.2. iedaļu).

Lielākā daļa EISI finansējuma (aptuveni 81 %) ir ieguldīta ilgtspējīgas transporta infrastruktūras projektos. Aptuveni 69% ir ieguldīti dzelzceļa infrastruktūras projektos, un aptuveni 12,8% — iekšējo ūdensceļu un jūras transporta infrastruktūrā.





2. tabula. Transporta jomas EISI finansējums 2018. un 2019. gadā, milj. EUR

Transporta jomas EISI finansējums 2018. un 2019. gadā Projektu skaits pēc transporta veida milj. EUR Gaisa transports 391 169 Iekšējie ūdensceļi 262 40 Jūras transports 334 85 Dzelzceļš 3184 161 Autoceļi 469 88 Citi* 0,5 1 Kopā, milj. EUR 4641 544

Avots: CINEA. Ietver tikai projektus ar labuma guvējiem 27 dalībvalstīs bez Apvienotās Karalistes.

*Intermodāla biļešu pārdošanas sistēma