[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 7.3.2007

SEC(2007) 292 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par Rumānijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 9. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. Vispārējs pamatojums

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas).

Rumānija pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī un savu pirmo konverģences programmu iesniedza 2007. gada 25. janvārī. Saskaņā ar minēto regulu Padomei ir jāsniedz atzinums par to, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā iztirzātajiem jautājumiem).

2. Programmas novērtējuma pamatojums

Lai uzskatāmi parādītu, pēc kādiem kritērijiem ir novērtēta konverģences programmas budžeta stratēģija, šajā iedaļā apkopoti saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā.

Rumānijā pēdējos piecos gados ir notikusi strauja ekonomiskā izaugsme, bet tās IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) 34% apjomā no ES-25 vidējiem rādītājiem 2005. gadā vēl aizvien ir zems. Tāpēc ekonomiskās iedzīšanas diapazons saglabājas plašs un ir svarīgākais uzdevums Rumānijai vidējā termiņā un ilgtermiņā. Makroekonomiskā stabilitāte 2001.-2005. gadā uzlabojās, ko pierāda straujā un noturīgā inflācijas samazināšanās un valsts finanšu konsolidācija. Paātrinājās ieguldījumu darījumi, un tos pastiprināja neto ārvalstu tiešu ieguldījumu ievērojamā palielināšanās, kas palīdzēja pārvirzīt ražošanu uz tehnoloģiski intensīvākām nozarēm. Rūpnieciskās ražošanas un eksporta struktūra mainījās virzībā uz ražojumiem ar augstāku pievienoto vērtību un saglabāja ārējo konkurētspēju, neraugoties uz darbaspēka vienības izmaksu palielināšanos. Jūtamā saimnieciskās darbības atjaunošanās tikai nedaudz paaugstināja nodarbinātības līmeni, kas ir visai zems – aptuveni 58%. Vienlaikus Rumānijā vērojama noturīga emigrācija un iedzīvotāju novecošanās. Vienotas likmes nodokļa ieviešana personas ienākumiem 2005. gada janvārī veicināja nereģistrētā darba tirgus samazināšos, kas tomēr vēl aizvien saglabājas ļoti liels.

Galvenie novērtējumā iztirzātie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai programmas pamatā esošie saimnieciskie pieņēmumi ir ticami; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; vai, izvērtējot korekcijas, ko izdara, lai sasniegtu VTM, korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas darbības laikā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu ticamību novērtē, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz ražošanas potenciālā apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējumā pārbauda arī: parāda attiecības dinamiku un stāvokli attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumā izklāstīta pieeja ilgtermiņa ilgtspējības novērtēšanai[2]; atbilstību rīcības kodeksam[3], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par Rumānijas konverģences programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 9. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4] un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome [2007. gada 27. martā] izskatīja Rumānijas konverģences programmu laika posmam no 2006. līdz 2009. gadam.

2. Rumānijā pēdējos piecos gados ir notikusi strauja ekonomiskā izaugsme, bet tās IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) 34% apjomā no ES-25 vidējiem rādītājiem 2005. gadā vēl aizvien ir zems. Tāpēc ekonomiskās iedzīšanas apmērs saglabājas plašs un ir svarīgākais uzdevums Rumānijai vidējā termiņā un ilgtermiņā. Makroekonomiskā stabilitāte 2001.-2005. gadā uzlabojās, ko pierāda straujā un noturīgā inflācijas samazināšanās un valsts finanšu konsolidācija. Vidējais inflācijas līmenis 2006. gadā bijā 6,6%.

3. Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums pakāpeniski palēnināsies no 8%, kas ir krietni virs potenciālā līmeņa, 2006. gadā līdz aizvien stabiliem 5,9% 2009. gadā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots ar ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju šķiet pārāk zemas, jo tajās pieņemta kredīta un privātā patēriņa pieauguma stabila palēnināšanās, kas var nerealizēties. Pretēji programmai Komisijas dienestu 2006. gada prognozēs plānota turpmāka ārējā deficīta palielināšanās 2007. un 2008. gadā, jo imports turpina apsteigt eksportu lielā privātā patēriņa un ieguldījumu dēļ.

4. Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējais valsts budžeta deficīts novērtēts 1,4% apjomā no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā noteikto mērķi 0,7% no IKP. Konverģences programmā deficīts novērtēts 2,3% apjomā no IKP, bet provizoriskie dati norāda pat uz vēl sliktāku rezultātu. Novirze no sākotnējā mērķa ir saistīta ar ievērojamiem papildu izdevumiem, īpaši ar kārtējiem izdevumiem (daļēji saistīts ar neizlietoto ieguldījumu izdevumu pārdali), kas vairāk nekā vajadzīgs kompensē negaidīti lielo ieņēmumu pieaugumu.

5. Programmas galvenais mērķis ir turpināt fiskālo konsolidāciju, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecībā uz strukturālo deficītu (cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,9% apjomā no IKP 2011. gadā, t.i. pēc programmas darbības laika beigām. Programmas mērķis ir nedaudz samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu no 2,3% no IKP 2006. gadā līdz 2% no IKP 2009. gadā pēc kāpuma līdz 2,7% no IKP 2007. gadā. Līdzīga virzība sagaidāma attiecībā uz primāro deficītu, un tam programmas darbības laika beigās vajadzētu būt 1% apjomā no IKP.

6. Minimālo, uz programmas beigām atlikto korekciju veic, palielinot ieņēmumu attiecību pret IKP, kas ir nedaudz lielāka par izdevumu un IKP attiecības palielināšanos (gandrīz 4 procentu punkti, salīdzinot ar 3½ procentu punktiem). No ieņēmumu aspekta šī palielināšanās lielākoties ir saistīta ar nodokļiem (jo īpaši 2007. gadā) un „citiem ieņēmumiem” (iespējams, ka saistībā ar ES finanšu līdzekļu ieplūšanu). Izdevumu attiecības palielināšanās lielā apjomā izriet no ļoti nozīmīgās palielināšanās valsts ieguldījumu jomā, kurus plānots palielināt vairāk nekā divas reizes procentuālā izteiksmē no IKP, ja pieņem, ka būtiski palielināsies ES finanšu līdzekļu apguve. Salīdzinot ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmu, budžeta mērķi ir daudz mazāki, lai gan šīs konverģences programmas pamatā esošie pieņēmumi par izaugsmi ir līdzīgi.

7. Paredzēts, ka strukturālais deficīts (t.i. cikliski koriģētais deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, turpinās pasliktināties no 3% no IKP 2006. gadā līdz aptuveni 3½% no IKP 2007. gadā pirms uzlabošanās līdz 2¼% no IKP 2009. gadā. Kā minēts iepriekš, vidēja termiņa mērķis (VTM) programmā minētajam budžeta stāvoklim ir strukturālais budžeta deficīts 0,9% apjomā no IKP, kas saskaņā ar programmu ir jāpanāk līdz 2011. gadam, t.i vienu gadu pēc programmas darbības laika beigām. Tā kā VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (noteiktais deficīts apmēram 1¾% no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. VTM pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

8. Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti 2007. gadā, tomēr pēc tam budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā paredzēts programmā. Gan izdevumi, gan ieņēmumi 2007. gadā varētu būt zemāki nekā prognozēts: no vienas puses, jo šķiet, ka valsts ieguldījumu plāni netiks sasniegti, un, no otras puses, jo pieņēmumi par nodokļu intensitāti saistībā ar ekonomisko darbību šķiet ļoti optimistiski. Sākot no 2008. gada, nav pietiekami izklāstīta budžeta stratēģija, vairākiem izdevumu posteņiem norādīta mainīga virzība un nav pamatoti ierobežojumi 2009. gadā. Izdevumu novirze pēdējos gados biežo budžeta grozījumu ietekmē, neskaidrība par pilsoņiem izmaksājamo valsts kompensāciju kopējo apmēru saistībā ar komunistiskā režīma laikā nacionalizēto īpašumu neatgūšanu un publisko uzņēmumu nesegto saistību attiecībā pret valsti iespējamā dzēšana norāda uz izdevumu pārtēriņa risku pat tad, ja plānoto ieguldījumu izdevumu līmenis netiks sasniegts. Turklāt ieguldījumiem piešķirtie pārāk lielie budžeta resursi var tikt novirzīti patēriņam, kā tas noticis iepriekš, negatīvi ietekmējot valsts tēriņu kvalitāti.

9. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka budžeta nostādne programmā nav pietiekama, lai atbilstīgi programmai tās darbības laikā sasniegtu VTM. Turklāt, šķiet, ka tā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārsniegts deficīta slieksnis 3 % apjomā no IKP. Korekcijas temps virzībā uz programmā ietverto VTM ir acīmredzami nepietiekams un būtu ievērojami jāpastiprina, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā norādīts, ka korekcijai ir jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. It sevišķi, lai gan ekonomika piedzīvo uzplaukumu, strukturālie uzlabojumi ir minimāli un pilnībā atlikti uz programmas beigām, turklāt 2007. gadā paredzēta pasliktināšanās, un plānotā korekcija netiek atbalstīta ar pasākumiem, jo īpaši 2009. gadā.

10. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā sasniegs apmēram 13% no IKP, kas ir krietni mazāk nekā Līgumā paredzētā atsauces vērtība — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par aptuveni 1 procentu punktu no IKP.

11. Tā kā nav ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas īstenotiem kopējiem makroekonomiskiem pieņēmumiem, nav salīdzinoša un stabila pamata, lai varētu novērtēt iedzīvotāju novecošanās ietekmi Rumānijā, kā to pašlaik dara attiecībā uz citām dalībvalstīm, par kurām ir pieejamas šāda veida prognozes. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru, nevar izslēgt iedzīvotāju novecošanās būtisko ietekmi uz izdevumiem. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo deficītu nav pietiekams, lai stabilizētu parādu, pat neņemot vērā iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ilgtermiņā. Budžeta strukturālā stāvokļa uzlabošana vidējā termiņā veicinātu risku ierobežošanu attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību.

12. Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši budžeta korekcija virzībā uz VTM ir acīmredzami nepietiekama un būtu ievērojami jāpastiprina programmas darbības laikā. Turklāt programmā ietvertā fiskālā stratēģija, jo īpaši fiskālās politikas stingrības mazināšanās līdz 2007. gadam, rada bažas par lielās izaugsmes ilgtspējību un ārējo deficītu, kas saskaņā ar aprēķiniem 2006. gadā sasniedzis 10,3% no IKP.

13. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem[5].

Kopumā var secināt, ka, ņemot vērā ar straujās izaugsmes perspektīvas un ārējā deficīta palielināšanos, programmā paredzēta procikliska fiskālās politikas stingrības mazināšanās 2007. gadā un acīmredzami nepietiekams un uz programmas darbības beigām atlikts progress virzībā uz VTM, kuru plānots sasniegt tikai pēc programmas darbības laika beigām. Turklāt, sākot no 2008. gada, budžeta mērķu sasniegšana ir apdraudēta. Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Rumānija tiek aicināta:

(i) izmantot ekonomiskā uzplaukuma laiku, lai ievērojami pastiprinātu korekciju tempu virzībā uz VTM, nosakot augstākus budžeta mērķus 2007. un turpmākajos gados;

(ii) kontrolēt valsts tēriņu paredzēto straujo palielināšanos un pārskatīt to struktūru, lai palielinātu izaugsmes potenciālu, kā arī uzlabot valsts izdevumu plānošanu un izpildīšanu saskaņā ar saistošu vidēja termiņa regulējumu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums 1

2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. |

Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2007. g. janv. | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

COM 2006. g. nov. | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | n.d. |

SPCI inflācija (%) | KP 2007. g. janv. | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |

COM 2006. g. nov. | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | n.d. |

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (% no iespējamā IKP) | KP 2007. g. janv.2 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |

COM 2006. g. nov.6 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |

Valsts budžeta bilance (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 |

COM 2006. g. nov. | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | n.d. |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 |

COM 2006. g. nov. | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | n.d. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2007. g. janv.2 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

COM 2006. g. nov. | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |

Strukturālā bilance3 (% no IKP) | KP 2007. g. janv.4 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

COM 2006. g. nov.5 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | KP 2007. g. janv. | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |

COM 2006. g. nov. | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | n.d. |

PEP 2005. g. dec. | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | n.d. |

Piezīmes. 1 Eurostat līdz šim nav oficiāli veicis Rumānijas valsts kontu pilnīgu kvalitātes novērtējumu. Eurostat publicēs un apstiprinās valsts bilances un parāda rādītājus īsi pēc datu paziņošanas 2007. gada 1. aprīlī. 2 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 3 Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 4 Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. 5 Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. 6 Pamatojoties uz attiecīgi 5,6%, 5,7%, 6,1% un 6,2% lēsto potenciālo pieaugumu laikā no 2005. līdz 2008. gadam. Avots. Konverģences programma (KP), pirmspievienošanās ekonomikas programma (PEP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „ The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy Nr. 4/2006.

[3] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī.

[4] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Jo īpaši trūkst informācijas par krājumu plūsmas korekcijas apakškomponentēm un to, kā darbaspēks, kapitāls un kopējais faktoru ražīgums veicina iespējamo IKP pieaugumu.