ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.13.

EESK kopumā atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstu izraudzītās iestādes būs pilnvarotas iegūt informāciju no nozares, lai gūtu priekšstatu par piegādes un vērtības ķēdēm un to galvenajiem dalībniekiem. Būtu vēlams standartizēt šādas informācijas vākšanu visā Eiropas Savienībā, lai uzņēmumiem nevajadzētu savas atbildes pielāgot katrā dalībvalstī atšķirīgām prasībām. Tas samazinātu birokrātisko slogu. Šajā nolūkā ir lietderīgi uzskatīt, ka integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas darbojas sabiedrības interesēs. Tāpat ir lietderīgi, ka dalībvalstis tiek mudinātas izveidot valsts atbalsta programmas un atļauju piešķiršanas procedūras. Tā kā iegūtā informācija var saturēt sensitīvus datus, ir svarīgi to apstrādāt konfidenciāli. Īpaši būtu jānodrošina pārredzamība pār darbībām ar pieprasītajiem datiem.
3.6.

Veicinot dzimumu līdztiesību kā daļu no iekļaujošas un ilgtspējīgas rūpniecības attīstības programmas, ir jācenšas ne tikai stiprināt to ekonomikas nozaru konkurētspēju, kurās jau strādā daudz sieviešu, bet arī dot viņām iespēju iesaistīties jaunās nozarēs un amatos. Sieviešu iekļaušana jaunās nozarēs un profesijās, no kurām viņas iepriekš bija izslēgtas, savukārt ļaus jaunajām nozarēm attīstīties, pilnībā izmantojot bagātīgāku un daudzveidīgāku prasmju kopumu. Kvalitatīvu darbvietu piedāvājums ir priekšnoteikums, kas nodrošina, ka šajās jaunajās nozarēs netiek turpināta pašreizējā dzimumu nevienlīdzība.
2.5.

To lielākoties veicināja augošās gāzes cenas, kurām bija deviņreiz lielāka ietekme uz elektroenerģijas cenu nekā tajā pašā laikposmā novērotajam oglekļa cenas pieaugumam. Gāzes uzglabāšanas apjomi ir zemi, un kopumā ES saskaras ar pēdējos 30 gados augstāko atkarības līmeni no neto enerģijas importa (60,6 % 2019. gadā salīdzinājumā ar 58,2 % 2018. gadā un 56 % 2000. gadā). Šādu secinājumu nākas izdarīt, neraugoties uz to, ka nepārprotams enerģētikas savienības mērķis bija un ir samazināt šo atkarību. Ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli būtu ne tikai jāmin šādi negatīvi skaitļi, bet arī jāpaskaidro, kāpēc mērķis mazināt atkarību no importa ne tuvu nav sasniegts.
1.4.

EESK norāda, ka resursi, kas būs pieejami prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai un no ETS priekšlikuma izrietošo nelabvēlīgo sociālo seku novēršanai, būs atkarīgi no tā, kāds lēmums tiks pieņemts par priekšlikumiem, kurus likumdevēji vēl izskata, tostarp par Sociālā klimata fonda izveidi. Lai gan EESK šos priekšlikumus kopumā atbalsta, tā tomēr pauž šaubas par to, vai pieejamie resursi būs pietiekami, pat ja finansēšanas priekšlikumi tiktu apstiprināti bez būtiskiem grozījumiem.
1.5.

EESK aicina Eiropas likumdevējus tieši piešķirt no CBAM gūtos ieņēmumus to nozaru atbalstam, kuras skar rūpniecības pārkārtošanās. Dažiem ekonomikas sektoriem, kas cieš no negodīgas konkurences klimata jomā, varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts, proti, to centienu atzīšana, jo tie varētu kļūt mazāk konkurētspējīgi salīdzinājumā ar citām nozarēm, kuras neinternalizē klimatisko/vidisdisko pēdu.
2.2.

Paskaidrojuma rakstā minēts, ka eIDAS regula nodrošinās šādu aizsardzību un šādas priekšrocības: 1) piekļuvi ļoti drošiem un uzticamiem elektroniskās identitātes risinājumiem, 2) to, ka, sniedzot sabiedriskus un privātus pakalpojumus, var paļauties uz uzticamiem un drošiem digitālās identitātes risinājumiem, 3) to, ka fiziskas un juridiskas personas ir pilnvarotas lietot digitālās identitātes risinājumus, 4) to, ka šie risinājumi ir saistīti ar dažādiem atribūtiem un ļauj mērķtiecīgi koplietot identitātes datus vienīgi konkrēta pieprasītā pakalpojuma vajadzībām, 5) kvalificētu uzticamības pakalpojumu pieņemšanu ES un vienlīdzīgus nosacījumus to sniegšanai. Grozījumi ierosināti, jo ir pieaudzis pieprasījums pēc uzticamiem digitāliem pārrobežu risinājumiem, kuru pamatā ir vajadzība lietotāju identificēšanas un autentificēšanas procesā nodrošināt augstu ticamības līmeni.
1.8.

Frontex dati liecina, ka no 2021. gada janvāra līdz oktobrim ES austrumu robežu šķērsoja aptuveni 6 571 cilvēks un no tiem 3 868 bija Irākas pilsoņi dati liecina, ka no 2021. gada janvāra līdz oktobrim ES austrumu robežu šķērsoja aptuveni 6 571 cilvēks un no tiem 3 868 bija Irākas pilsoņi ( 1 ) . Irākas pilsoņiem ir viens no augstākajiem rādītājiem tādā jomā kā tiesību saņemt starptautisko aizsardzību atzīšana (EASO dati liecina, ka 2020. gadā bija 44 % pozitīvu pirmās instances lēmumu) ( 2 ) . Tāpēc Komisijas priekšlikumā būtu visaptveroši jāapsver papildināmība ar jauno Migrācijas un patvēruma paktu un jāuzskata iesaistītās personas par iespējamiem starptautiskās aizsardzības saņēmējiem.
Uzņēmuma lielums ne vienmēr atbilst tā ietekmei tirgū, tāpēc pret NTP jāaizsargā visi uzņēmumi – gan lieli, gan mazi. EESK aicina dalībvalstis ieviest tiesību aktus, kas aizsargātu visus darījumdarbības jomas dalībniekus. Gadījumos, kad tik vērienīgi mērķi nav sasniegti, Komiteja atzīst to valstu paveikto, kuras pieņēmušas tiesību aktus vismaz attiecībā uz lielākiem tirgus dalībniekiem svarīgākajās nozarēs. Piemēram, Vācijā 350 miljonu EUR robežvērtība tiek saglabāta attiecībā uz lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ražošanas uzņēmumiem, bet attiecībā uz gaļu, augļiem, dārzeņiem un dārzkopības produktiem robežvērtība tiks noteikta pie 4 miljardu EUR apgrozījuma, kā rezultātā tiesību akti aizsargās lielāku skaitu tirgus dalībnieku ( 20 ) . No Beļģijas provizoriskā likuma ir izslēgta “vairākpakāpju pieeja”, paredzot aizsardzību pret NTP visiem darījumdarbības jomas dalībniekiem, kuru apgrozījums ir mazāks par 350 miljonu EUR robežvērtību, neatkarīgi no to lieluma salīdzinājumā ar pircēja lielumu. Spānija primārajiem ražotājiem nodrošina īpašu aizsardzību, taču visi tirgus dalībnieki neatkarīgi no to lieluma un/vai stāvokļa tirgū ir aizsargāti ar likumu.
3.5.1.

Digitālo tirgu tiesību aktā ir noteikts vārtziņa pienākums atturēties no labvēlīgākas attieksmes pat tad, ja pakalpojumu piedāvā “jebkura trešā persona no tā paša uzņēmuma”. Taču šī papildu specifikācija citos noteikumos neatkārtojas, kaut gan vārtzinis varētu izvairīties no minētajos noteikumos paredzētā ierobežojuma, sniedzot attiecīgus datus trešajai personai. Piemēram, varam atsaukties uz 5. panta a) punktu vai 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kurā datu nodošana trešajai personai (neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav no tā paša uzņēmuma) nav aizliegta. Lai gan 11. pantā ir piedāvāts zināms risinājums, EESK to neuzskata par pietiekamu.
2.6.

EESK uzskata, ka Plānā ļoti svarīgi ir ņemt vērā demogrāfisko un ekonomisko ietekmi. No vienas puses, Eiropas iedzīvotāju novecošana nozīmē arī zemu dzimstības koeficientu, no otras puses, pagarinās cilvēku dzīves ilgums, kas savukārt ilgtermiņā radīs slogu ES veselības aprūpes sistēmām. Tas nozīmē arī to, ka novecojot pieaug vēža attīstības risks. Ir vajadzīgi izlēmīgi pasākumi, lai nodrošinātu apstākļus, kas Eiropas iedzīvotājiem palīdzēs saglabāt labu veselību līdz vecumdienām. Pasākumiem, kas Plānā izklāstīti kā jauna pieeja vēža profilaksei, ārstēšanai un aprūpei, vajadzētu veicināt šā mērķa sasniegšanu. Būtu jāparedz punkts par Plāna izvērtēšanu/pārskatīšanu reizi divos gados un būtu jāiekļauj visām ES dalībvalstīm kopīgi rādītāji.
3.3.3.

Lai visiem LGBTIK būtu nodrošinātas tiesības brīvi pārvietoties visā Eiropas Savienībā, Komiteja aicina Eiropas Komisiju, pirmkārt, izstrādāt tiesisko regulējumu, ar kura starpniecību jēdzienam “ģimene” būtu piešķirta patstāvīga nozīme, kas nav atkarīga no dalībvalstu tiesību aktiem, it īpaši pārrobežu situācijās, un, otrkārt, nodrošināt, ka dzimšanas apliecības, kas tiek apmainītas saskaņā ar administratīvu vai tiesas procedūru, saistībā ar brīvu pārvietošanos atzīst visās dalībvalstīs. Eiropas Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai transpersonām, kas kļuvušas par vecākiem, atvieglotu radniecības reģistrēšanu saskaņā ar viņu likumīgi atzīto dzimumidentitāti un lai tādā veidā aizsargātu šīs ģimenes no nevēlamas to seksuālās orientācijas izpaušanas, diskriminācijas un vardarbības.
1.8.

EESK aicina gādāt par to, lai iespēja ieņēmumus nenesošus aizdevumus pārdot aktīvu pārvaldīšanas sabiedrībām (ko sarunvalodā dēvē arī par “sliktām bankām”) paliktu izņēmuma gadījums, un dot priekšroku divpusējiem kredīta restrukturizācijas nolīgumiem starp kredītiestādi un aizdevuma ņēmēju tā, lai risinājums būtu virzīts uz darbības nepārtrauktību un ekonomikas atveseļošanu. EESK uzsver, ka jebkāda no publiskiem līdzekļiem finansētas “piesardzības rekapitalizācijas” izmantošana, iespējams, novirzīs publiskos līdzekļus no citiem sociālekonomiski lietderīgākiem mērķiem. EESK arī uzsver, ka jebkuri “piesardzības” pasākumi ir jāizmanto ļoti atbildīgi, lai izvairītos no morālā kaitējuma un banku glābšanas uz sabiedrības rēķina, izmantojot publiskos līdzekļus.
4.1.

Lielākā daļa projektu partneru ir no pētniecības organizācijām (75 % no kopējā nākotnes un jauno tehnoloģiju projektu finansējuma), kuru galvenais mērķis nav sasniegto rezultātu industrializācija. Uzlaboti un noturīgi apmācības centieni arī būs svarīgs faktors, lai pilnībā izmantotu ne tikai nākamos EuroHPC kopuzņēmuma finansētos preeksalīmeņa eksalīmeņa superdatorus, bet arī nākamo paaudžu datošanas tehnoloģijas. Liels izaicinājums ir pāreja no HPC ar uzsvaru uz simulāciju uz HPC integrēšanu pilnā IT infrastruktūras kontinuumā no perifērdatošanas līdz HPC . Lai to panāktu, būtu jāveido ciešas attiecības starp HPC kopienu un citām ekosistēmām, tādām kā lielie dati, mākslīgais intelekts un lietu internets ( IoT ). Ja turpināsies programmas “Apvārsnis 2020” radītais impulss, Eiropa var kļūt par pasaules līderi šajā jomā.
5.8.

Attiecībā uz biogēniem avotiem – bioenerģiju un biomateriāliem – ir pilnībā jāatzīst siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījums, ko radījušas lauksaimniecība un mežsaimniecība kā CO 2 piesaistītājsistēmas. Fosilo kurināmo un materiālu aizstāšana var radīt emisiju aiztaupījumus, kas pārsniedz 100 %, atkarībā no CO 2 emisiju un tādu emisiju, kas nav CO 2 emisijas, samazināšanas ietekmes.
Impact Assessment Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 924/2009 as regards certain charges on cross-border payments in the Union and currency conversion charge

Pārrobežu maksājumiem ir izšķiroša nozīme ES ekonomikas integrācijā, un tiem ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu, ka visu ES dalībvalstu iedzīvotāji un uzņēmumi bauda tās pašas tiesības, ko piedāvā vienotais tirgus ( 6 ) . Faktiski maksājumi ir būtisks vienotā tirgus elements, kas ietver preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti. Kā norādīts Komisijas dienestu darba dokumentā ( 7 ) , augstas pārrobežu maksājumu izmaksas rada šķēršļus vienotajam tirgum – būtiskus šķēršļus mājsaimniecību (preču/pakalpojumu iegāde citā valūtas zonā) un uzņēmumu (izmantojot piegādātājus, kas atrodas ārvalstīs, apkalpojot klientus citā valūtas zonā) pārrobežu darbībām (..). Pārrobežu maksājumu augstās izmaksas rada arī divas maksājumu pakalpojumu lietotāju kategorijas: tie eurozonā esošie, kuru maksājumi ar ļoti zemām izmaksām var sasniegt lielāko daļu ES iedzīvotāju un uzņēmumu, un tie, kuri atrodas ārpus eurozonas esošās valstīs un ar zemām izmaksām var sasniegt tikai nelielu skaitu cilvēku un uzņēmumu. Visefektīvākais līdzeklis abu minēto problēmu risināšanai ir ES likumdošanas pasākumi, kas atbilst Līgumu mērķiem.
1.8.

EESK arī piekrīt, ka ir jāatbalsta “zaļā kursa” programma, un mudina Eiropas Komisiju sniegt skaidrojumus dalībvalstīm, piemēram, par to, kā Taisnīgas pārkārtošanās fondam piešķirtos 40 miljardus EUR varētu izmantot ekonomikas “dekarbonizācijai”. Šis ir viens no piemēriem par labu ideju un koncepciju, kas būtu jāizplata starp dalībvalstīm, taču joprojām nav īsti skaidrs, kā to ieviest praksē.
3.10.

Runājot par nepieciešamību nodrošināt tiesību aktu skaidrību un prognozējamību, jāatzīmē, ka piešķirtos atbrīvojumus no dažādām perspektīvām lielākoties piemēros un izvērtēs piegādātāji no attiecīgās valsts, kuri darbojas militārajā jomā, un valstu nodokļu iestādes. Valsts nodokļu iestādes dos norādes piegādātājiem no attiecīgās valsts, kuri darbojas militārajā jomā, par to, kā strukturēt savus PVN rēķinus bruņotajiem spēkiem.
3.7.

Sekmējot pārskatatbildību tiešsaistē, būtu jāpievēršas ne tikai pārredzamības pasākumiem, kas atklāj informācijas avotus, bet jāapsver arī to ekosistēmas dalībnieku pārskatatbildība, kuri gūst peļņu no maldinoša un sensacionāla satura izplatīšanas. Dezinformācija ir koncentrētu, pārskatneatbildīgu digitālo tirgu, pastāvīgas izsekošanas un personas datu nelikumīgas apstrādes simptoms. Dominējoši sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi gūst peļņu, ģenerējot profilēšanas datus, ko iegūst, izplatot uzmanību piesaistošu saturu neatkarīgi no šāda satura patiesuma. Saistībā ar šāda veida datu manipulāciju ir pilnībā un pienācīgi jāpiemēro Vispārīgā datu aizsardzības regula, lai izmainītu uzņēmumu stimulu līdzsvaru, attālinoties no modeļa, kas paļaujas uz sensāciju un šoka emocijām. Ja šo problēmu sekmē vai izplata pašu platformu uzņēmējdarbības pamatmodelis, nepietiek ar to, ka platformas tiek mudinātas pieņemt satura izņemšanas vai pārbaudīšanas mehānismus. Turklāt valstu un ES tiesību aktiem ir jāpievēršas digitālo un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu dominējošām tirgus pozīcijām un jāapsver obligāta sadarbspēja, ieviešot kopīgus protokolus, lai starp platformām būtu iespējama informācijas plūsma.
2.5.

Komisijas ziņojumā skaidrots, ka sistēmas rada riskus saistībā ar drošību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un ES noteikumu apiešanu. Ziņojumā norādīts, ka šādus riskus vēl vairāk pastiprina tas, ka trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā dažas no šīm sistēmām darbojas, un ka trūkst sadarbības starp dalībvalstīm. Komisija ir apņēmusies vairāk uzraudzīt ieguldītājiem paredzētu sistēmu pilsonības un uzturēšanās atļauju iegūšanai atbilstību ES tiesību aktiem un vajadzības gadījumā rīkoties. Lai šo procesu uzlabotu un noteiktu konkrētas darbības no šādām sistēmām izrietošo problēmu risināšanai, Komisija ir izveidojusi ekspertu grupu, kas šajā gadā tikās jau divas reizes, lai analizētu riskus, kas izriet no ieguldītājiem paredzētām sistēmām pilsonības iegūšanai, un noteiktu to mazināšanas pasākumus.
5.2.1.

Tikai ierobežots skaits 6. pantā ierosināto objektīvo kritēriju, kas izriet no Ieteikuma (ES) 2017/432 un grozītajā tekstā atbilst f), h) un k) apakšpunkta kritērijiem, ļauj stingri definēt “bēgšanas risku”. Arī j) apakšpunktu var uzskatīt par piemērotu kritēriju saskaņā ar 7. panta noteikumiem par sadarbošanās pienākumu. a) Dokumentu neesību procedūras uzsākšanas brīdī lielākajā daļā gadījumu var novērst pēc pieprasījuma, kura neizpilde varētu novest pie f) apakšpunkta piemērošanas. b) Šis mērķis uzliek pierādīšanas pienākumu migrantam, kuram būs jāpierāda faktiskā dzīvesvieta, tādējādi atceļot būtiskas tiesiskās garantijas. Ar mājokļa atrašanu saistītās īpašās grūtības, it īpaši tās, ko daudzas pašvaldības rada ārzemniekiem vispār un cilvēkiem ar neatbilstīgu statusu it īpaši, padara šā punkta nozīmi nesamērīgi lielu. c) Ja nevēlamies pieļaut situāciju, ka VISUS neatbilstīgos migrantus var apsūdzēt par bēgšanas risku, pilnībā ignorējot procedūras ar garantijām, bēgšanas risku nevar definēt, izmantojot šāda veida parametru. Galu galā ir pašsaprotami, ka personām, kam nav tiesību strādāt, nav arī saimniecisku ienākumu, līdz ar to lielākā daļa neatbilstīgo migrantu cietīs no finanšu līdzekļu trūkuma. d) Tā kā dalībvalstis īsteno slēgto robežu politiku, daudzi neatbilstīgie (un pat atbilstīgie) migranti dalībvalstu teritorijā ir ieceļojuši nelikumīgi. e) Ja neatbilstīgs migrants pārvietojas starp dalībvalstīm, tas automātiski nav atļauts, taču tas ne vienmēr ir pamats konstatēt, ka pastāv bēgšanas risks. g) Citas dalībvalsts izdots atgriešanas lēmums par attiecīgo personu. Tā kā pašā direktīvā paredzēta minētā lēmuma tieša izpilde otrā valstī, nav jēgas norādīt uz šādu iespēju. i) Neizpildīta prasība doties uz citu dalībvalsti, kurā attiecīgā persona ir likumīgs rezidents. Šādos gadījumos izraidīšanas procedūras uzsākšana bez brīvprātīgas izceļošanas uz izcelsmes valsti ir pilnīgi nesamērīga. Šādos gadījumos ir vajadzīgs kāds piespiedu pasākums, lai minētās personas atgrieztu šajā citā dalībvalstī, nevis izraidīšana uz izcelsmes valsti, vēl jo mazāk – izmantojot ārkārtas procedūru.
1.3.

EESK norāda, ka dezinformācija galvenokārt nāk no trim avotiem: no Krievijas Federācijas (ko labi dokumentējis Eiropas Ārējās darbības dienests), no citu trešo valstu (tostarp Ķīnas un ASV) ekonomikas subjektiem un plašsaziņas līdzekļiem un no iekšējiem avotiem – dažādiem plašsaziņas līdzekļiem, kas darbojas pašas ES valstīs, un no politiski ekstrēmām kustībām un organizācijām. EESK mudina Komisiju atbilstoši paplašināt tās īstenotos uzraudzības pasākumus un veikt pretpasākumus.
2.2.

LES 2. pantā un 3. panta 3. punktā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā tiesības uz sieviešu un vīriešu līdztiesību ir atzītas par vienu no Eiropas Savienības pamatvērtībām, un tādēļ to nodrošināšana ir svarīgs uzdevums. Dzimumu līdztiesība un tiesības uz vienādu atalgojumu par līdzvērtīgu darbu ir viens no Eiropas sociālo tiesību pīlārā iekļautajiem 20 principiem, kas ir svarīgi taisnīga un labi funkcionējoša darba tirgus un sociālās drošības sistēmu atbalstam.
5.3.

MSY līmeņiem. Turklāt, ņemot vērā SJO stratēģiju par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no kuģiem, nolūkā līdz 2050. gadam par vismaz 50 % samazināt kopējo gada emisiju apjomu, lielākiem kuģiem ir jāmaina to dzinēji, lai pielāgotos izvirzītajam starptautiskajam mērķim un īstenotu to. Tāpēc ir svarīgi paredzēt ilgtspējīgāku un efektīvāku dzinēju iepirkumu, lai samazinātu CO 2 emisijas un garantētu apkalpes drošību. Būtībā saskaņā ar FAO novērtējumu zveja ir potenciāli bīstama darbība, un, lai samazinātu nāves gadījumu, traumu un ar darbu saistītu slimību skaitu, ir vajadzīga pienācīga apmācība par darba aizsardzību Komiteja uzskata, ka flotes atjaunošana ir galvenā problēma, jo Eiropas zvejas kuģi vidēji ir vecāki par 30 gadiem, un bieži vien tikai ar vienkāršu modernizāciju nepietiek. Tāpēc EESK ierosina mudināt nodrošināt finansējumu jauniem kuģiem, lai aizstātu vecos kuģus, ja attiecīgajai flotei nav ražošanas jaudas pārpalikumu un mērķsugas tiek zvejotas atbilstošilīmeņiem. Turklāt, ņemot vērā SJO stratēģiju par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no kuģiem, nolūkā līdz 2050. gadam par vismaz 50 % samazināt kopējo gada emisiju apjomu, lielākiem kuģiem ir jāmaina to dzinēji, lai pielāgotos izvirzītajam starptautiskajam mērķim un īstenotu to. Tāpēc ir svarīgi paredzēt ilgtspējīgāku un efektīvāku dzinēju iepirkumu, lai samazinātu COemisijas un garantētu apkalpes drošību. Būtībā saskaņā arnovērtējumu zveja ir potenciāli bīstama darbība, un, lai samazinātu nāves gadījumu, traumu un ar darbu saistītu slimību skaitu, ir vajadzīga pienācīga apmācība par darba aizsardzību ( 11 ) . Tādēļ zvejas flotes jauda un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība būtu jānošķir no flotes un dzinēju atjaunošanas.
3.9.

Līdztekus šiem ieguldījumiem ir jānodrošina atbilstoša apmācība darbiniekiem, kas nodarbināti cīņā pret krāpšanu iesaistītajās publiskajās iestādēs. Ņemot vērā nelegālās tirdzniecības tendences, svarīgi ir gādāt par to, ka kvalifikācijas celšana tiek konkrēti īstenota, izmantojot jaunās tehnoloģijas apvienojumā ar to personu pienācīgu apmācību, kas ir iesaistītas cīņā pret krāpšanu un nelikumīgām darbībām un kuras ir pastāvīgi jāiesaista mācību, apmācību un kvalifikācijas celšanas pasākumos atkarībā no tā, kā attīstās tehnoloģijas, ar kurām apkaro nelikumīgas darbības.
4.9.

EESK atbalsta īpašās spējas, kuras Komisija ierosina attīstīt saistībā ar rescEU : izveidot rezervi, kas ietvertu ugunsdzēsības lidmašīnas, lieljaudas sūkņus, meklēšanas un glābšanas aprīkojumu darbam pilsētvidē, kā arī operatīvo spēju attīstīšanu sabiedrības veselības jomā, šajā nolūkā iegādājoties lauka hospitāļu un neatliekamās medicīniskās palīdzības vienības, kā aprakstīts paziņojuma 3.1. sadaļas 2. punktā. EESK uzskata, ka ir jānodrošina, lai šie resursi būtu sadarbspējīgi un tos varētu elastīgi izmantot tā, lai ilgtspējīgas attīstības perspektīvā būtu iespējams panākt apjomradītus ietaupījumus. Piemēram, vajadzētu pastāvēt iespējai izskatīt tādu lidaparātu pirkumu, kas vienlaikus kalpotu a) ugunsgrēku dzēšanai no gaisa, b) uzraudzībai un gaisa patrulēšanai ar mērķi nekavējoties brīdināt, c) īstenot meklēšanu un glābšanu, d) pārvest cietušos no grūti pieejamām zonām vai tālām salām. Tādējādi būtu iespējams visu gadu lietderīgi izmantot lidaparātu spējas un to izmaksas amortizēt ātrāk un finansiālā ziņā izdevīgāk.
1.4.2.

Komiteja uzskata, ka direktīvas plānotās izmaiņas saistībā ar konstatētajiem problēmjautājumiem kopumā uzlabo situāciju, tām būs pozitīva ietekme un tās ir vērstas uz problēmjautājumu risināšanu. Tomēr attiecībā uz katru no konstatētajiem problēmjautājumiem: — “Dinamiskie dati / API” – izmaiņas ir tikai daļēji atbilstošas problemātiskās jomas uzlabošanai – izmaiņu rezultāts nav kontrolējams un prognozējams, it sevišķi īstermiņā uzlabojumu rezultāts var nebūt pietiekams (atzinuma 3.1.3. un 3.3.1. punkts), — “Maksa” – izmaiņas ir atbilstošas problemātiskās jomas uzlabošanai – un palīdzēs risināt paaugstinātas samaksas jautājumus kā arī veicinās datu atkalizmantošanu, it sevišķi, padarot tos pieejamākus MVU sektora uzņēmumiem (atzinuma 3.1.5. un 3.3.2. punkts); vienlaikus EESK norāda, ka publiskā sektora uzņēmumiem būtiska ir pienācīga kompensācija par izdevumiem, kas tiem rodas, — “PSI direktīvas darbības joma” – izmaiņas nav pietiekamas, jo direktīvas darbības jomas paplašināšana ir formāla, bez reālas pienākumu paplašināšanas, un nerisina konkrēto problēmjautājumu (atzinuma 3.1.1., 3.1.3. un 3.3.3. punkts), — “Publiskā sektora datu bloķēšana” – izmaiņas nav pietiekamas un tikai daļēji un netieši uzlabos publiskā sektora datu bloķēšanas problēmjautājuma risināšanu (atzinuma 3.1.4. un 3.3.4. punkts).
2.4.

Īstermiņa priekšlikums ietver pagaidu apgrozījuma nodokli, kas kā netiešs nodoklis attiektos uz darbībām, kuras ļauj gūt ieņēmumus i) no tiešsaistes reklāmas telpas pārdošanas, ii) no digitālajām starpniecības darbībām, kas ļauj lietotājiem savstarpēji sazināties un kas var palīdzēt tiem savstarpēji pārdot preces un pakalpojumus, un iii) no datu pārdošanas, kuri iegūti no lietotāju sniegtās informācijas. Šo nodokli piemērotu tikai tiem uzņēmumiem, kuru gada kopējie ieņēmumi pasaulē ir 750 miljoni EUR, bet Eiropas Savienībā – 50 miljoni EUR gadā. Ja šā nodokļa likme būtu 3 %, dalībvalstis varētu katru gadu gūt ieņēmumus aptuveni 5 miljardu EUR apmērā.
—

Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumā iekļauto pamata principu: nodrošināt “to pašu aizsardzības līmeni neatkarīgi no tā, kam pieder attiecīgais kredīts vai kas to apkalpo, un neatkarīgi no juridiskā režīma, kas ir spēkā kredīta pircēja vai kredīta apkalpotāja dalībvalstī”; īpaši ir jāņem vērā Hipotekāro kredītu direktīva (15), Patēriņa kredītu direktīva (16) un Direktīva par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (17).
2.2.

Datošanas jomā datora darbības rādītājs ir peldošā komata darbības sekundē (angļu floating point operations per second , turpmāk FLOPS ). HPC veiktspēja ir augstākais līmenis, kas ir tehnoloģiski iespējams. Šī augstā veiktspēja pastāvīgi palielinās, jo tiek izmantotas arvien mazākas integrētās mikroshēmas (Mūra likums) un notiek pāreja no vektorprocesoru uz paralēlo procesoru izmantošanu. Reizi 10 līdz 12 gados datošanas ātrums pieaug ar koeficientu 1 000; tādā veidā no gigalīmeņa (1985. g.) nonācām līdz teralīmenim (1997. g.) un petalīmenim (2008. g.). Paredzams, ka pāreja no petalīmeņa uz eksalīmeni (giga = 10 9 , tera = 10 12 , peta = 10 15 , eksa = 10 18 ) notiks laikposmā no 2020. gada līdz 2023. gadam.