Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi /* COM/2005/0625 galīgā redakcija - COD 2005/0248 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.12.2005 COM(2005) 625 galīgā redakcija 2005/0248 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi . (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA SATURS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmē tika nolemts atsākt īstenot Lisabonas stratēģiju. Tika secināts, ka Europai ir jāatjauno tās konkurētspējas pamats, jāpalielina tās izaugsmes potenciāls un ražīgums un jāpastiprina sociālā kohēzija, galveno uzsvaru liekot uz zinībām, novatorismu un cilvēkkapitāla optimizāciju. Šajā sakarā Eiropadome uzsvēra, ka „cilvēkkapitāls ir Eiropas vissvarīgākais aktīvs”. Salīdzināma statistika un izglītības, apmācības un mūžizglītības rādītāji kļūst arvien svarīgāki, lai Eiropas Savienība izglītības un apmācības politikas jomā varētu atbalstīt atklāto koordinācijas metodi. Tie ir nepieciešami arī politiskajā diskusijā par cilvēkkapitālu, jauninājumiem, izaugsmi un konkurētspēju nodarbinātības, pētniecības un jauninājumu un ekonomikas politikas sakarā. Izglītības un apmācības statistika tika izveidota pagājušajā desmitgadē, balstoties uz valstu vienošanos darboties šajā jomā (džentlmeniska vienošanās), reaģējot uz Padomes 1994. gada 5. decembra Rezolūciju par izglītības un apmācības statistikas veicināšanu Eiropas Savienībā (94/C 374/02). Tomēr kopš Eiropadomes Lisabonas sanāksmes pieprasījums palielinās, un gan valstis, gan Komisija atzīst vajadzību konkretizēt un formalizēt lūgumu juridiska pamata veidā, lai varētu saplānot resursus, kas nepieciešami, lai panāktu kvalitātes uzlabojumus un nepieciešamības gadījumā veiktu jaunus apsekojumus. | Vispārējais konteksts Gādājot par savu devumu Lisabonas stratēģijas izpildē, izglītības ministri 2001. gadā pieņēma „ziņojumu par izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķiem”, pirmo reizi vienodamies par kopīgiem mērķiem, kas sasniedzami līdz 2010. gadam. Gadu vēlāk Izglītības Padome un Komisija apstiprināja 10 gadu darba programmu (pazīstama kā darba programma „Izglītība un apmācība 2010”), kas īstenojama ar atklāto koordinācijas metodi. Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomes sanāksme apstiprināja šo darba programmu, pievienojot tai orientējošu rādītāju sarakstu izmantošanai sasniegumu mērīšanā, īstenojot trīspadsmit konkrētos mērķus ar atvērto koordinācijas metodi, ar mērķi Eiropas izglītības un apmācības sistēmas līdz 2010. gadam padarīt par „paraugu pasaulei kvalitātes ziņā”. Šīs vienošanās veido jauno, saskanīgo Kopienas stratēģisko satvaru sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Atvērtās koordinācijas metodes darbarīku vidū minami Eiropas vidējā snieguma rādītāji un robežlīmeņi (paraugkritēriji). Izglītības ministri 2003. gada maijā spēra izšķirīgu soli, vienodamies par pieciem Eiropas etaloniem, kas sasniedzami līdz 2010. gadam, vienlaikus uzsverot, ka nenosaka valstīm mērķus un priekšrakstus par to, kādi lēmumi jāpieņem valstu valdībām[1]. Komisija un Padome 2004. gada februārī pieņēma kopīgu starppaziņojumu, kurā uzsvēra vajadzību uzlabot pastāvošo rādītāju kvalitāti un salīdzināmību, it sevišķi mūžizglītības jomā. 2004. gada novembrī tika pieņemts Komisijas personāla darba dokuments, kurā bija aprakstīta stratēģija jaunu rādītāju izstrādei izglītībā un apmācībā, kas atbilda Padomes izteiktajām vajadzībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 1994. gada 5. decembra Rezolūcija par izglītības un apmācības statistikas veicināšanu Eiropas Savienībā (94/C 374/02) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku par profesionālo izglītību uzņēmumos. Ar apsekojumu saistīta regula, kas aptver tikai konkrētu uzņēmumos notiekošu apmācību. Regula drīz tiks publicēta, jo ir panākta vienošanās starp Padomi un Eiropas Parlamentu | Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Uz šo jomu neattiecas. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | Attiecīgās zinātnes/speciālo zināšanu sfēras Notikusi apspriešanās ar ekspertiem no valstu statistikas sistēmām, kas pārstāv valstu statistikas institūtus, izglītības ministrijas un citas struktūras, kuras iesaistītas izglītības, apmācības un mūžizglītības statistikas apkopošanā. | Izmantotā metodika Rakstveida apspriešanās un apspriešana darba grupas sanāksmēs. | Galvenās organizācijas/eksperti, ar ko notikusi apspriešanās Ierosinātā teksta pirmais uzmetums 2004. gada novembrī tika nosūtīts rakstveida piezīmju saņemšanai Izglītības un apmācības statistikas (ETS) darba grupas delegātiem (grupa sastāv no valstu izglītības un apmācības statistikas koordinatoriem), pieaugušo izglītības apsekojuma operatīvajai grupai (dalībvalstu pārstāvji, kas iesaistīti pieaugušo izglītības apsekojuma izstrādē) un UOE apakšgrupai (dalībvalstu pārstāvji, kas iesaistīti izglītības sistēmu administratīvo datu vākšanā). Otrais projekts tika sagatavots un izsūtīts 2. kārtas rakstveida piezīmju saņemšanai 2004. gada decembrī. Priekšlikuma projekts 2005. gada janvārī tika apspriests ikgadējā ETS darba grupas sanāksmē, kas principā akceptēja projekta tekstu, taču izteica papildu priekšlikumus tā uzlabošanai. Jauna redakcija tika nosūtīta valstu ETS koordinatoriem galīgo piezīmju saņemšanai 2005. gada 2. martā. Labots priekšlikums tika iesniegts atzinuma saņemšanai Statistikas programmu komitejai Kopenhāgenā 2005. gada 25.–27. maijā, kur valstu statistikas institūtu ģenerāldirektori sniedza labvēlīgu atzinumu. | Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Potenciāli nopietna riska ar neatgriezeniskām sekām pastāvēšana netika minēta. | Vairums procesa gaitā saņemto piezīmju tika uzklausītas un liktas lietā priekšlikuma teksta paskaidrošanā, labošanā un vienkāršošanā. | Ekspertu ieteikumu publiskošanas līdzekļi Atbildes uz katru atsevišķu piezīmju punktu tika sniegtas grupām, ar kurām bija notikusi apspriešanās, un attiecīgos gadījumos iekļautas attiecīgajos sanāksmju protokolos. | Ietekmes novērtējums Galvenā alternatīvā iespēja būtu turpināt izglītības un mūžizglītības statistikas izveides darbu saskaņā ar džentlmenisko vienošanos. Tomēr tā rezultātā neveidotos noturīga statistikas apkopošanas sistēma un nebūtu garantēta statistikas un rādītāju pieejamība, kas vajadzīga politikas veidošanai ESD līmenī un efektīvām uz faktiem balstītām pārrunām atklātās koordinācijas metodes ievaros. Otra izskatītā alternatīva bija īpašu tiesību aktu izstrāde par katru esošo vai plānojamo statistisko darbību (apsekojums vai datu vākšana). Tomēr tika atzīts, ka tas būtu darāms pēc tam, kad būtu panākta vienošanās par to, kā norobežot Kopienas izglītības un mūžizglītības statistikas darba lauku un mērķus. Tādējādi ikkatra konkrēta darbība būtu izstrādājama un īstenojama, paturot prātā to, lai regulas priekšlikumā būtu skaidri definēts katra identificētā mērķa sakars ar kopējo virsmērķi. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Juridiskā pamata izveides nolūks ir izveidot pamatu visām pašreizējām un paredzamajām darbībām mūžizglītības statistikas laukā, izņemot profesionālo apmācību uzņēmumos (kas attiecas uz apsekojumu CVTS), uz kurām attiecas jaunpieņemamā Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Konkrēti, starp šīm darbībām minamas metodiskās izstrādnes, domājot par to, cik svarīgi ir formulēt saskanīgus priekšstatus un salīdzināmus pasākumus, specifiskus datu krājumus, it sevišķi par izglītības sistēmām un par pieaugušo izglītošanos, kā arī par kvalitātes uzlabošanas un datu par izglītību izplatīšanas vispārējiem mērķiem. Nolūks ir izveidot juridisko pamatu noturīgai izglītības datu veidošanas sistēmai, kas balstītu politisko diskusiju dažādās jomās ES līmenī. | Juridiskais pamats Līguma 285. pants nodrošina Kopienas statistikas juridisko pamatu. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, nosaka pasākumus statistikas veidošanai, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību izpildei. Pantā izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un prasīta atbilstība neitralitātes, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas datu slepenuma standartiem. | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes princips darbojas, ciktāl priekšlikums neietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. | Priekšlikumā ietvertos mērķus dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt tālāk minēto iemeslu dēļ. | Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts EK Līguma 5. pantā, ierosinātās rīcības mērķi, proti, saskaņotas Kopienas starptautiskās izglītības statistikas sistemātisku izveidi, nevar pietiekami sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi, tādēļ to var labāk sasniegt Kopiena. Lai arī Komisijai ir vislabākās iespējas organizēt Kopienas statistikas savākšanu, dalībvalstu kompetencē ir organizēt un vadīt valstu statistikas sistēmas. Priekšlikums attiecas vienīgi uz izglītības, apmācības un mūžizglītības statistiku, kas jāiesniedz Komisijai Kopienas statistikas izveidei. Nav tieša iespaida uz statistikas izveidi valstu vajadzībām. Attiecīgi noteikumi ir izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku. | Kopienas rīcība labāk sasniegs priekšlikumā ietvertos mērķus tālāk minēto iemeslu dēļ. | Saskaņotas Kopienas statistikas par izglītību, apmācību un mūžizglītību tālākajai izveidei ir jāatbilst Kopienas politikas vajadzībām, un tajā ir jāņem vērā attiecīgā starptautiskā prakse, darbības un klasifikācijas, kā arī praktiskās iespējas piemērot definīcijas katras dalībvalsts īpatnējā kontekstā. Tam nepieciešama apspriešanās, koordinēšana un plānošana Eiropas Savienības līmenī, kuru veikšanai Komisija ir viskompetentākā. Attiecīgā statistika lielā mērā ir balstīta uz Statistikas biroja esošajiem izglītības datu krājumiem un jaunā individuālo datu krājuma par pieaugušo dalību mācību nodarbībās. Tomēr tā atbalsta iespēju izmantot citus avotus un izstrādāt papildu statistikas instrumentus, ja nepieciešams apmierināt skaidri identificētas no jauna radušās informācijas vajadzības. | Ir būtiski, lai visas ES mēroga informācija būtu pieejama Lisabonas mērķu sasniegšanas virzienā veiktā uzraudzīšanai un atklātās koordinācijas metodes atbalstīšanai sakarā ar darba programmu „Izglītība un apmācība 2010”. | Šis tiesību akts jāuzlūko par svarīgu pasākumu, lai uzlabotu salīdzināmas Kopienas statistikas pieejamību jautājumā, kam ir ļoti augsta prioritāte gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī. Ja neizdosies ieviest regulu un tai sekojošos īstenošanas pasākumus, tas nopietni un negatīvi ietekmēs politikas izstrādi un pārraudzību. | Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu tālāk minēto iemeslu dēļ. | Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālām prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanai. Tajā uzrādītas darba sfēras un nepieciešamās darbības, dodot informāciju, kas ir lietderīga tās darbības jomas nospraušanai, un atstājot detalizētu datu pieprasījumu definēšanu īstenošanas aktiem, kas jāizstrādā pēc tās pieņemšanas katrai atsevišķai datu vākšanas darbībai, kurai tas vajadzīgs. Mērķis ir palīdzēt Kopienai un valstu pārvaldēm ar resursu orientāciju, balstoties uz stabilu pamatu, uz kura atsevišķas vajadzīgās darbības var definēt detalizētāk. Valsts līmenī par izglītības, apmācības un mūžizglītības statistiku atbild plašs dažādu aģentūru loks. Pozitīvi vērtējams tas, ka dažās dalībvalstīs tiesību akti var rosināt izmaiņas to esošajās statistikas darbībās, piemēram, papildu mainīgo vākšana vai datu pieejamības termiņa samazināšana. Statistikas birojs arī turpmāk cieši sadarbosies ar atbildīgajām valsts iestādēm un mēģinās mazināt grūtības, ko var izraisīt pamatregula un sekojoši Komisijas īstenošanas pasākumi. | Ar šo regulu tiks ielikti labi definēti pamati sistemātiskai Kopienas statistikas apkopošanai izglītības un mūžizglītības laukā, un tādējādi tiks atvieglināta resursu pieejamība, plānošana un lietderīgāka izmantošana gan Kopienas, gan citos iesaistītajos līmeņos (valstu, reģionu, vietējā). | Tiesību aktu izvēle | Ierosinātais tiesību akts — regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: Atbilstošas EP un Padomes tiesību akta kategorijas izvēle ir atkarīga no likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka to pašu likumu visā Kopienā un nedod dalībvalstīm iespēju piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā; tā ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jāiestrādā valsts tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu likumu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm tikai attiecībā uz to mērķi un atstāj valsts iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm, kas vajadzīgas Kopienas līmenī izvirzītā mērķa sasniegšanai. Tās jāpārņem valsts tiesību aktos. | IETEKME UZ BUDžETU | Laikā no 2007. līdz 2012. gadam ietekme uz budžetu tiek plānota 5,4 milj. EUR apmērā, it sevišķi, lai atļautu kopfinansēšanu, pirmoreiz īstenojot pieaugušo izglītības apsekojumu, kas paredzēts 2011. gadā. Šajā laikā personāla izmaksas, kas vajadzīgas regulas īstenošanai, tiek plānotas 6,8 milj. EUR apmērā. Taču vajadzīgos asignējumus segs ar summām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmumā 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu 2003.–2007. g.[2] un statistikas programmā nākamajai piecgadei. | PAPILDU INFORMāCIJA | Eiropas Ekonomikas zonas līgums Tā kā šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonas jautājumu, tas jāpiemēro EEZ. | 1. 2005/0248 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4], Līguma 251. pantā noteiktajā kārtībā, tā kā: 2. Padomes 1994. gada 5. decembra rezolūcijā par izglītības un apmācības statistikas veicināšanu Eiropas Savienībā[5] Komisijai un dalībvalstīm tika lūgts veikt pasākumus statistikas pilnveidošanai šajā jomā. 3. Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmē tika nolemts atsākt īstenot Lisabonas stratēģiju. Tika secināts, ka Eiropai ir jāatjauno tās konkurētspējas pamats, jāpalielina tās izaugsmes potenciāls un ražīgums un jāpastiprina sociālā kohēzija, galveno uzsvaru liekot uz zinībām, novatorismu un cilvēkkapitāla optimizāciju. Šādā aspektā Eiropai vitāli svarīga ir pilsoņu nodarbināmība, spēja pielāgoties un mobilitāte. 4. Mūžizglītība ir galvenais elements prasmīga, apmācīta un piemēroties spējīga darbaspēka izveidē un veicināšanā. Eiropadomes sanāksme 2005. gada pavasarī uzsvēra, ka „cilvēkkapitāls ir Eiropas vissvarīgākais aktīvs”[6]. „Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām”, kurās ietilpst dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, ko Padome apstiprināja 2005. gada 12. jūlijā[7], tiecas labāk sekmēt Lisabonas stratēģijas izpildi un ieviest vispārēju mūžizglītības stratēģiju. 5. Padomes ziņojuma „Izglītības un apmācības sistēmu mērķi” pieņemšana 2001. gada februārī un darba programmas pieņemšana šai desmitgadei 2002. gada februārī, turpinot ziņojuma iesākto, ir svarīgs solis, lai pildītu apņemšanos mūsdienīgot un uzlabot dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti. Darba programmai „Izglītība un apmācība 2010”[8] svarīgo atvērtās koordinācijas metodes darbarīku vidū minami Eiropas vidējā snieguma rādītāji un robežlīmeņi (paraugkritēriji). Izglītības ministri 2003. gada maijā spēra izšķirīgu soli, vienodamies par pieciem Eiropas paraugkritērijiem, kas sasniedzami līdz 2010. gadam, vienlaikus uzsverot, ka nenosaka valstīm mērķus un priekšrakstus par to, kādi lēmumi jāpieņem valstu valdībām[9]. 6. Padome 2005. gada jūnijā ir pieņēmusi secinājumus par „jauniem izglītības un apmācības rādītājiem”[10]. Šajos secinājumos Padome aicina Komisiju iesniegt Padomei stratēģiju un priekšlikumus jaunu rādītāju izstrādei deviņās konkrētās izglītības un apmācības jomās. 7. Padome ir arī 2004. gada novembrī pieņēmusi secinājumus par Eiropas sadarbību profesionālajā izglītībā un apmācībā, un piekritusi, ka prioritāte Eiropas līmenī atvēlama „profesionālās izglītības un apmācības statistikas aptvēruma, precizitātes un ticamības uzlabošanai, lai varētu novērtēt panākumus”[11]. 8. Salīdzināma statistiskā informācija Kopienas līmenī ir būtiska, lai izstrādātu izglītības un mūžizglītības stratēģiju un uzraudzītu tās īstenošanas gaitu. Statistikas izveide būtu jābalsta uz saskanīgu priekšstatu un salīdzināmu datu pamata, lai veidotos integrēta Eiropas statistiskās informācijas sistēma par izglītību, apmācību un mūžizglītību. 9. Komisija (Statistikas birojs) vāc datus par profesionālo izglītošanu uzņēmumos saskaņā ar „Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par profesionālās apmācības uzņēmumus statistiku”[12]. Taču plašāks juridiskais pamats ir nepieciešams, lai nodrošinātu noturīgu izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi, aptverot vismaz visas attiecīgās pašreizējās un plānotās darbības. Komisija (Statistikas birojs) vāc no dalībvalstīm ikgadējus brīvprātīgi iesniegtus datus par izglītību kopdarbībā ar ESAO un UNESCO Statistikas institūtu ( UIS ) — to parasti apzīmē kā „ UOE datu vākšanu”. Komisija (Statistikas birojs) arī vāc datus par izglītību, apmācību un mūžizglītību no citiem mājsaimniecību statistikas avotiem, kā Eiropas Savienības darbaspēka apsekojums[13] un Eiropas Savienības statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem[14], kā arī no to īpašiem moduļiem. 10. Tā kā dalībvalstis nevar pilnīgi sasniegt šās regulas mērķus, proti, radīt kopīgus statistikas standartus, kas ļautu veidot saskaņotus datus, un tas vieglāk paveicams Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. 11. Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[15]. 12. Ar statistikas konfidencialitāti saistītu datu pārsūtīšanu regulē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par statistikas konfidencialitātei pakļautas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam[16]. 13. Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem,[17] izveidoja nosacījumus, ar kuriem var piešķirt piekļuvi Kopienai piesūtītiem konfidenciāliem datiem. 14. Jautājums apspriests ar Statistikas programmu komiteju saskaņā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU: 1. pants Priekšmets Ar šo regulu tiek nodibināts vienots satvars sistemātiskai Kopienas statistikas veidošanai izglītības un mūžizglītības laukā. 2. pants Definīcijas Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas: a) „Kopienas statistika” ir Kopienas statistika, kas definēta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā; b) „statistikas izveide” ir statistikas izveide, kas definēta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā; c) „valsts iestādes” ir valsts iestādes, kas definētas Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta trešajā ievilkumā; d) „izglītība” ir organizēta un noturīga saziņa, kuras mērķis ir radīt izglītotību[18]; e) „mūžizglītība” ir visas skološanās darbības mūža laikā ar mērķi uzlabot zināšanas, iemaņas un prasmes personiskā, pilsoniskā, sociālā un/vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā[19]. 3. pants Sfēras Šī regula attiecas uz statistikas izveidi trijās sfērās: 15. 1. sfēra attiecas uz statistiku par izglītības un apmācības sistēmām; 16. 2. sfēra attiecas uz statistiku par pieaugušo dalību mūžizglītībā; 17. 3. sfēra attiecas uz tādu statistiku par izglītību un mūžizglītību kā statistika par cilvēkkapitālu, izglītības sabiedrisko un tautsaimniecisko lietderību, uz ko neattiecas 1. un 2. sfēra. Statistikas izveide šajās sfērās veicama saskaņā ar pielikumu. 4. pants Statistikas pasākumi 1. Kopienas statistikas izveide izglītības un mūžizglītības jomā īstenojama ar šādiem atsevišķiem statistikas pasākumiem: - regulāra dalībvalstu izglītības un mūžizglītības statistikas par 1. un 2. sfēru piegāde noteiktos termiņos; - citu statistiskās informācijas sistēmu un apsekojumu izmantošana, lai sagādātu papildu statistiskos mainīgos un rādītājus par izglītību un mūžizglītību, kas atbilst 3. sfērai; - standartu un rokasgrāmatu par statistikas satvariem, jēdzieniem un paņēmieniem izstrāde, pilnveide un modernizēšana; - datu kvalitātes, it īpaši to salīdzināmības, precizitātes un laicīguma uzlabošana; - statistiskas informācijas izplatīšanas, pieejamības un dokumentācijas uzlabošana. Komisija ņems vērā dalībvalstīs pieejamās datu vākšanas un apstrādes, kā arī jēdzienu un paņēmienu izstrādes iespējas. Attiecīgos gadījumos īpaša uzmanība un vērība tiks veltīta savākto datu reģionālajiem un dzimtes aspektiem. 2. Visos iespējamos gadījumos Komisija (Statistikas birojs) meklēs iespējas sadarboties ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), UNESCO Statistikas institūtu ( UIS ) un citām starptautiskām organizācijām ar nolūku nodrošināt datu starptautisko salīdzināmību un izvairīties no darba dublēšanās, it sevišķi attiecībā uz statistikas jēdzienu un paņēmienu izstrādi un pilnveidi un statistikas piegādi no dalībvalstīm. 3. Ja būs identificētas būtiskas jaunu datu prasības vai nepietiekama datu kvalitāte, pirms jebkādas datu vākšanas Komisija (Statistikas birojs) organizēs ievadpētījumus, kuri dalībvalstīs būs veicami brīvprātīgi. Šādi ievadpētījumi veicami ar nolūku novērtēt piemērotu datu savākšanas iespējamību, ņemot vērā datu pieejamības doto labumu attiecībā pret datu vākšanas izmaksām un respondentu apgrūtinājumu. 5. pants Privātpersonu mikrodatu nosūtīšana Ja tas nepieciešams Kopienas statistikas izveidei, dalībvalstis nosūta privātpersonu mikrodatus Komisijai (Statistikas birojam) saskaņā ar noteikumiem par datu pārsūti, ievērojot konfidencialitāti, ko nosaka Regula (EK) Nr. 322/97 un Regula ( Euratom , EEK) Nr. 1588/90. Dalībvalstis gādā par to, ka pēc pārsūtītajiem datiem nav iespējams tieši identificēt attiecīgās statistikas vienības (privātpersonas). 6. pants Izpildes pasākumi 18. Pasākumus, kas vajadzīgi šās regulas īstenošanai, ieskaitot pasākumus, kuros ņem vērā ekonomiskās un tehniskās izmaiņas, kas skar datu vākšanu, pārsūti un apstrādi, pieņem 7. panta 2. punktā norādītajā kārtībā. 19. Īstenošanas pasākumos attiecībā uz 4. panta 1. punktā paredzētajiem statistikas pasākumiem vērību piegriež: a) sfērās ietilpstošo objektu un to īpašību atlasei un specifikācijai, korekcijai un modifikācijai; b) īpašību sadalījumiem; c) rezultātu pārsūtes regularitātei un termiņiem. 20. Pieņemot šos pasākumus, īpaši jāņem vērā šādi aspekti: a) 1. sfērā — jaunākās vienošanās starp UIS , ESAO un Komisiju (Statistikas biroju) par jēdzieniem, definīcijām, datu vākšanas formu un datu apstrādi; b) 2. sfērā — pieaugušo izglītības apsekojuma pirmās īstenošanas 2005.–2007. gadā un tālāko notikumu rezultāti; c) 3. sfērā — konkrētais izmantojamo avotu īstenošanas konteksts pēc tam, kad pietiekami izpētītas vajadzības un vajadzīgās statistikas trūkums esošajos avotos. 7. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 8. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Sfēras 1. SFĒRA. IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS SISTĒMAS 1. Mērķis Šās datu vākšanas mērķis ir sniegt salīdzināmus datus par izglītības un apmācības sistēmu galvenajiem aspektiem, it sevišķi par dalību izglītības programmās un to pabeigšanu, kā arī par izmaksām un izglītībai un apmācībai atvēlētajiem resursu veidiem. 2. Darbības joma Datu vākšana aptver visas iekšzemes izglītības darbības neatkarīgi no to īpašuma vai sponsorēšanas veida attiecīgajās iestādēs (publiskas vai privātas, pašmāju vai ārzemju) un izglītības sniegšanas mehānisma. Līdz ar to datu vākumu aptvērumam ir jāattiecas uz visiem izglītojamo veidiem un vecumgrupām. 3. Aptvertie objekti Vācami dati par izglītojamajiem, personālu un izdevumiem, kas atļautu aprēķināt rādītājus par izglītības un apmācības sistēmu ieguldījumu, procesu un rezultātiem. Dalībvalstis nosūta attiecīgu informāciju (metadatus), aprakstot savu izglītības un apmācības sistēmu specifiku un to atbilstību starptautiskajām klasifikācijām, kā arī novirzes no datu pieprasījuma specifikācijām un citu informāciju, kas ir būtiska, interpretējot datus un apkopojot salīdzināmos indikatorus. 4. Regularitāte Dati un metadati piegādājami ik gadu, ja nav noteikts citādi, termiņos, par kuriem vienojas Komisija (Statistikas birojs) un valsts iestādes. 2. SFĒRA. PIEAUGUŠO DALĪBA MŪŽIZGLĪTĪBĀ 1. Mērķis Šās datu vākšanas mērķis ir sagādāt salīdzināmus datus par pieaugušo piedalīšanos un nepiedalīšanos mūžizglītībā. 2. Darbības joma Statistikas vienība ir indivīds, aptverot vismaz iedzīvotāju vecuma diapazonu no 25 līdz 64 gadiem. Ja informācija tiek vākta apsekojumā, cik iespējams, jāizvairās no pastarpinātām atbildēm. 3. Aptvertie objekti Jānosūta Komisijai (Statistikas birojam) mikrodati par piedalīšanos mācību nodarbībās un par šo nodarbību raksturu. Vācamas arī sociodemogrāfiskas ziņas. Ziņas par pašu respondentu uzrādītajām iemaņām un piedalīšanos sabiedriskās un kultūras darbībās arī vācamas pirmām kārtām kā paskaidrojoši mainīgie, kas noder dalībnieku un nedalībnieku profilu tālākai analīzei. 4. Regularitāte Dati iesniedzami ik pa pieciem gadiem. 3. SFĒRA. CITĀDA STATISTIKA PAR IZGLĪTĪBU UN MŪŽIZGLĪTĪBU 1. Mērķis Šās datu vākšanas mērķis ir sniegt sīkākus salīdzināmus datus par izglītību un mūžizglītību, uz kuriem varētu balstīt konkrētu Kopienas līmeņa politiku un kuri neietilpst 1. un 2. sfērā. 2. Darbības joma Pārējā izglītības un mūžizglītības statistika varētu konkrēti attiekties uz šādiem aspektiem: a) izglītības un ekonomikas statistika, kas Kopienas līmenī vajadzīga izglītības, pētniecības, konkurences un izaugsmes politikas uzraudzībai; b) izglītības un darba tirgus statistika, kas Kopienas līmenī vajadzīga nodarbinātības politikas uzraudzībai; c) izglītības un sociālās iekļautības statistika, kas Kopienas līmenī vajadzīga nabadzības izskaušanas un sociālās iekļautības politikas uzraudzībai. Attiecībā uz šajā iedaļā uzskaitītajām sfērām nepieciešamos datus lielākoties iegūst no esošajiem statistikas vai citiem datu avotiem (piemēram, sociālās vai ekonomiskās statistikas jomā). TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) un saistītā(-ās) darbība(-as): Izglītība un kultūra Izglītība Nodarbinātība un sociālie jautājumi Nodarbinātība un Eiropas Sociālais fonds Statistika Statistikas informācijas izveide 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar tām saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas ( ex -B.A. pozīcijas)), tostarp: 29 02 01 – Statistiskās informācijas politika 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: Priekšlikumā nav paredzēta darbības izbeigšana. Tajā paredzēts ik gadu veidot statistiku par izglītības un apmācības sistēmām un ik pa pieciem gadiem, sākot no 2011. gada, veidot statistiku par pieaugušo piedalīšanos mūžizglītībā. Dotācijas dalībvalstīm ir ierobežotas ar apsekojuma par pieaugušo piedalīšanos mūžizglītībā pirmreizējo īstenošanu. 3.3. Budžeta apraksts ( pievienot rindas, ja nepieciešams ): Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija | 29 0201 | Neobligāti | Diferencēti | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 3 – iekšējā politika | 29 0101 | Neobligāti | Nediferencēti | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3 – iekšējā politika | 29 0102 | Neobligāti | Nediferencēti | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3 – iekšējā politika | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu līdzekļi Orientējošs finanšu pārskats. Vajadzīgo resursu summa ir iekļauta Komisijas piecgadu statistikas programmā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmums 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu 2003.–2007. g., OV L 358, 1. lpp.). 4.1.1. Saistību asignējumu (SA) un maksājumu asignējumu (MA) kopsavilkums miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļas nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā | Darbības izdevumi[20] | Saistību asignējumi (SA) | 8.1 | a | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 | Maksājumu asignējumi (MA) | b | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[21] | Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 0 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību asignējumi | a+c | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 | Maksājumu asignējumi | b+c | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[22] | Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 6,804 | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 | Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas SA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 5,419 | 1,419 | 12,714 | MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 1,319 | 1,469 | 1,519 | 1,469 | 3,344 | 3,594 | 12,714 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikums ietver dalībvalstu vai citu organizāciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, tad paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda nākamajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums): miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Līdzfinansētājs | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā | Dalībvalstis | F | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 4,000 | 0,000 | 4,000 | SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 9,419 | 1,419 | 16,714 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu ( Priekšlikums ir saskaņā ar pašreizējo finanšu plānojumu un ar nākamo finanšu plānojumu (Komisijas 2004. gada februāra Paziņojums par finanšu perspektīvu 2007.–2013. g., KOM(2004) 101) ( Priekšlikums prasīs finanšu plāna attiecīgās pozīcijas pārplānošanu. ( Priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu[23] (t. i., elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir šāda finansiāla ietekme uz ieņēmumiem: NB. Visas ziņas un apsvērumi attiecībā uz metodi, ar kādu aprēķina ietekmi uz ieņēmumiem, ir jānorāda atsevišķā pielikumā. miljoni EUR (līdz 1. zīmei aiz komata) Pirms darbības [gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības | Cilvēkresursu kopskaits | 10,5 | 10.,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 5. RAKSTUROJUMS UN MēRķI Sīks priekšlikuma konteksta apraksts jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata iedaļā jāietver šāda īpaša papildinformācija: 5.1. Jāizpilda īstermiņā vai ilgtermiņā Apmierināt Komisijas politikas veidošanas un uzraudzības vajadzību, veidojot statistiku par izglītību un mūžizglītību 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaiste, un priekšlikuma saskaņa ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija Bez Kopienas iesaistes šāda statistika netiktu veidota 5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības (ABM) kontekstā 1- Ikgadēja statistikas izveide par izglītības sistēmām 2- Reizi piecos gados — statistikas izveide par pieaugušo izglītošanos 3- Citādas statistikas par izglītību un mūžizglītību izveide, kas attiecas uz ES politiku 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Centralizēta vadība , ko tieši veic Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Šās regulas īstenošanu uzraudzīs ar regulas 6. pantā paredzēto komitejas procedūru. Pašā uzraudzības sistēmā par izveidotajiem datiem tiks regulāri sastādīti standartizēti ziņojumi par kvalitāti, kuros dati tiks aprakstīti pēc galvenajiem kvalitātes raksturlielumiem: relevance, pareizība, laicīgums un precizitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība, kā arī izmaksas un apgrūtinājums, kas ir papildinošs un neatraujams kvalitātes aspekts. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Iepriekšēja novērtēšana Par 2. mērķi (statistikas datu izveide par pieaugušo izglītību) ir bijusi iepriekšēja novērtēšana, ko Statistikas birojs veica iekšēji 2004. gadā. Galvenie secinājumi bija tādi, ka datu vākšana par pieaugušo izglītību ir vēlama un realizējama, ka izmēģinājumam ir jāsākas 2005.–2007. g. un izvērtēšana veicama 2008. g., lai sagatavotu 2011. g. datu krājumu. Bez tam iepriekšējā novērtēšanā tika atzīts, ka vidējā termiņā datu vākšana jānoformē ar pietiekamu regulējumu. Abi pārējie mērķi ir turpinājums pašreizējām darbībām, ko patlaban dalībvalstis veic brīvprātīgā kārtā, vācot datus par izglītības sistēmām (1. mērķis), cita esošā regulējuma kontekstā (3. mērķis). 6.2.2. Pasākumi, kas veicami pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi) Nav piemērojams. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un biežums Izmēģinājumā tika nolemts gatavot 2. mērķa (statistikas datu izveide par pieaugušo izglītību) izvērtēšanu 2008. gadā, lai sagatavotu nākamo datu krājumu, un dati tiks aprakstīti pēc galvenajiem kvalitātes raksturlielumiem: relevance, pareizība, laicīgums un precizitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība, kā arī izmaksas un apgrūtinājums, kas ir papildinošs un neatraujams kvalitātes aspekts. Kā teikts 6.1. punktā, par izveidotajiem datiem tiks regulāri (ik pēc 4–5 gadiem) sastādīti standartizēti ziņojumi par kvalitāti, kuros dati tiks aprakstīti pēc galvenajiem kvalitātes raksturlielumiem: relevance, pareizība, laicīgums un precizitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība, kā arī izmaksas un apgrūtinājums, kas ir papildinošs un neatraujams kvalitātes aspekts. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANA Pēc Komisijas finanšu vadības reformas iniciatīvas tika iedibināta revidēta iekšējās vadības un kontroles sistēma. Šajā sistēmā tika iekļautas pastiprinātas iekšējās revīzijas jaudas. Komisijas iekšējās kontroles standartu īstenošanas gaitas ikgadēja novērošana ir domāta, lai varētu pārliecināties, ka pastāv un darbojas krāpšanas un nelikumību novēršanas un atklāšanas procedūras. Jaunas normas un kārtība ir pieņemtas galvenajam budžeta procesam: uzaicinājumi uz konkursu, piešķīrumi, saistības, līgumi un maksājumi. Procedūru rokasgrāmatas tiek darītas pieejamas visiem, kas iesaistās finansiālos aktos, lai tiktu precizēta atbildība, vienkāršota darbplūsma un uzrādīti galvenie kontrolējamie punkti. Šīs personas tiek apmācītas tās lietot. Rokasgrāmatas tiek regulāri pārskatītas un atjauninātas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību asignējumi miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ierēdņi[24] (29 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3.5 | Personāls, ko finansē[25] pēc panta 29 01 02 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | Pārējais personāls[26], ko finansē pēc panta 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | KOPĀ | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | Tabulā iekļautie amati pastāv un patlaban ir atvēlēti uzdevumiem, kurus aptver regulas priekšlikums. 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts Uzdevumi ir klasiski statistikas izveides uzdevumi, kuros ietilpst: - metodikas pilnveide, lai nodrošinātu jēdzienu salīdzināmību, - izmēģinājumi un priekšizpēte, - anketu un vadlīniju noformēšana, - datu savākšana no dalībvalstīm, - datu pārbaude un validācija, - datu izplatīšana un publicēšana, - kvalitātes analīze. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie) (Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzam norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu.) ( Programmas pārvaldībai pašlaik paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpagarina ( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu, sastādot provizorisko budžeta projektu ( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu ( Amati, kas pārceļami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana) ( Amati, kas nepieciešami n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu 8.2.4. Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – izdevumi administratīvai vadībai) miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | [Gads n] | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie | KOPĀ | Citāda tehniskā un administratīvā palīdzība | iekšējā (intra muros) | ārējā (extra muros) | Tehniskā un administratīvā palīdzība kopā | 8.2.5. Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (29 01 01) | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | Personāls, ko finansē pēc panta 29 01 02 (palīgpersonāls, END, līgumdarbinieki u. c.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (NAV ietvertas pamatsummā) | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu Caurmērā 0,108 miljoni EUR uz vienu personu gadā Aprēķins – Personāls, ko finansē pēc panta XX 01 02 Vajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu Caurmērā 0,108 miljoni EUR uz vienu personu gadā 8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 29 01 02 11 01 Komandējumi | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,150 | 29 01 02 11 02 Sanāksmes un konferences | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,360 | 29 01 02 11 03 Komitejas[28] | 29 01 02 11 04 Pētījumi un konsultācijas | 29 01 02 11 05 Informācijas sistēmas | 2. Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | 3 Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 | Aprēķins – Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] Padomes 2003. gada 5. maija Secinājumi par Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņiem izglītībā un apmācībā (paraugkritērijiem). OV C 134, 07/06/2003. [2] OV L 358, 31/12/2002. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] OV C 374, 30.12.1994, 4.–6. lpp. [6] Dok. nr. 7619/05, 34. punkts. [7] OV L205, 6.8.2005., 21.–27. lpp. [8] Eiropadomes sanāksme 2003. gada martā Briselē uzsvēra, cik piemēroti ir „paraugkritēriji, kas parāda pirmrindas praksi un nodrošina efektīvus un lietderīgus ieguldījumus cilvēkresursos”. [9] Padomes 2003. gada 5. maija Secinājumi par Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņiem izglītībā un apmācībā (paraugkritērijiem). OV C 134, 07/06/2003. [10] OV 141, 10.6.2005., 7.-8. lpp. [11] 13832/04/EDUC 204 SOC 499, 6. lpp. [12] OV L 255, 30.2005, 1 lpp. [13] Komisijas Regula (EK) Nr. 2104/2002, OV L 324, 29/11/2002, 14. lpp. [14] Komisijas Regula (EK) Nr. 1983/2003, OV L 298, 17.11.2003.,34. lpp. [15] OV L 52, 22.2.1997., 61. lpp. [16] OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 322/97. [17] OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp. [18] Atbilstīgi starptautiskās izglītības standartklasifikācijas ( ISCED ) 1997. gada redakcijai. [19] Padomes 27.6.2002 rezolūcija par mūžizglītību, OV 2002/C 163/01, 1. lpp. [20] Izdevumi, ko neietver attiecīgās sadaļas xx nodaļa xx 01 [21] Izdevumi, kas ietverti sadaļas xx pantā xx 01 04 [22] Izdevumi nodaļā xx 01, izņemot pantus xx 01 04 vai xx 01 05 [23] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu [24] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [25] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā [26] Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā [27] Minēt tiesību akta finanšu pārskatu, kas attiecas uz noteikto(-ajām) izpildaģentūru(-ām) [28] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder