ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
–ADN Administratīvajā komitejā:

(1)20. sesijā Ženēvā 2018. gada 26. janvārī.

Šajās sanāksmēs ekspertu komitejas analizēja un izskatīja atsevišķus grozījumu priekšlikumus. Lēmumu par ieteicamo rīcību lielākoties pieņēma vienprātīgi. Dažus priekšlikumus ieteica ekspertu vairākums.

Attiecībā uz ADR Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupa (WP.15) pieņēma lēmumu par šiem priekšlikumiem ikvienā no iepriekš minētajām sesijām. Attiecībā uz ADN Administratīvā komiteja lēma par grozījumiem savā divdesmitajā sesijā Ženēvā 2018. gada 26. janvārī.

Saskaņā ar ADR 14. pantu, ja grozījumu ir pieņēmusi Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupa (WP.15), tad ADR pielikumu grozījumu uzskata par pieņemtu, izņemot, ja trīs mēnešu laikā no datuma, kad ANO ģenerālsekretārs to izsūta, vismaz viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu vai piecas no tām, ja viena trešdaļa pārsniedz šo skaitli, ģenerālsekretāram iesniedz rakstisku paziņojumu par iebildumiem pret ierosinātajiem grozījumiem.

Saskaņā ar ADN 20. pantu, ja grozījumu ir pieņēmusi ADN Administratīvā komiteja, tad ADN pielikumu grozījumu uzskata par pieņemtu, izņemot, ja trīs mēnešu laikā no datuma, kad ANO ģenerālsekretārs to izsūta, vismaz viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu vai piecas no tām, ja viena trešdaļa pārsniedz šo skaitli, ģenerālsekretāram iesniedz rakstisku paziņojumu par iebildumiem pret ierosinātajiem grozījumiem.

Grozījumi, ko pieņēmusi WP.15, kā izklāstīts šā priekšlikuma pielikumā ietvertajos dokumentos, ANO ģenerālsekretāram tika nosūtīti, lai tos 2018. gada 1. jūlijā darītu zināmus ADR līgumslēdzējām pusēm nolūkā apstiprināt tos saskaņā ar ADR 14. pantā noteikto procedūru, un tie ir pieejami tiešsaistē.

Grozījumus, ko pieņēmusi ADN Administratīvā komiteja, kā izklāstīts šā priekšlikuma pielikumā ietvertajos dokumentos, ANO ģenerālsekretārs darīja zināmus ADN līgumslēdzējām pusēm 2018. gada 1. jūlijā nolūkā apstiprināt tos saskaņā ar ADN 20. pantā noteikto procedūru, un tie ir pieejami tiešsaistē.

ANO ģenerālsekretārs, pildot depozitāra funkcijas, līdz 2018. gada 1. oktobrim var saņemt iebildumus pret ADR un ADN grozījumiem, kas pieņemti 2.3. punktā minētajās sesijās.

Ja vien puses neiesniegs pietiekamu skaitu iebildumu, paredzams, ka šajā priekšlikumā norādītie grozījumi stāsies spēkā 2019. gada 1. janvārī un kļūs saistoši.
2.4.Priekšlikuma pamatojums

Grozošais protokols stāsies spēkā, tiklīdz visas Puses būs deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram. Turklāt, ņemot vērā ratificējošo Pušu lielo skaitu, grozījumu protokolā ir paredzēta “daļējas stāšanās spēkā” iespēja mazākā Pušu grupā pēc pieciem gadiem, tiklīdz vismaz trīs astotdaļas Pušu būtu izteikušas piekrišanu uzņemties saistības.

ES dalībvalstīm (pašlaik Konvencijas Nr. 108 vienīgajām Pusēm) būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu grozījumu protokola ātru stāšanos spēkā.

Pirmkārt, ņemot vērā to, ka modernizētajā konvencijā lielākoties būs paredzēti VDAR un Policijas direktīvai līdzīgi aizsardzības pasākumi, (daļēja) stāšanās spēkā palīdzēs veicināt Savienības datu aizsardzības standartus visā pasaulē. Konvencijai Nr. 108 tiešām bijusi ļoti liela nozīme “Eiropas datu aizsardzības modeļa” izplatīšanā visā pasaulē, jo to bieži izmanto par iedvesmas avotu valstis, kuras apsver pašas savu privātuma tiesību aktu pieņemšanu vai modernizēšanu. Tagad tas ir vēl svarīgāk, ņemot vērā to, ka daudzos pasaules reģionos pieaug to valstu skaits, kuras ievieš šādus tiesību aktus. Konvencijas Pušu aizsardzības standartu palielināšana atvieglotu arī datu plūsmas starp ES un tām konvencijas Pusēm, kuras nav ES dalībvalstis. Vairākām valstīm pievienošanās Konvencijai Nr. 108 izrādījās arī noderīga, lai sagatavotos Eiropas Komisijas iespējamam pietiekamas aizsardzības atzinumam. VDAR nostiprina šo aspektu, skaidri nosakot, ka pievienošanās Konvencijai Nr. 108 ir svarīgs faktors, kas Eiropas Komisijai jāņem vērā pietiekamas aizsardzības novērtējumā. Pat bez pietiekamības aizsardzības augstāks aizsardzības līmenis (jo īpaši attiecībā uz tiesu un ārpustiesas tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību, kā arī uzraudzības iestāžu veiktu efektīvu uzraudzību) veicinātu datu apmaiņu, pamatojoties uz atbilstīgiem aizsardzības pasākumiem (jo īpaši tāpēc, ka šādi aizsardzības pasākumi varētu kļūt vieglāk ieviešami Pušu tiesību sistēmās).

Otrkārt, ir svarīgi saglabāt modernizētās konvencijas pilnīgu saskaņotību ar VDAR un Policijas direktīvas noteikumiem, lai ES dalībvalstis arī turpmāk varētu būt konvencijas Puses un ievērot tās noteikumus, nepārkāpjot Savienības tiesību aktus. Tas jo īpaši attiecas uz noteikumiem par brīvu datu plūsmu starp Pusēm, ņemot vērā to, ka modernizētajā konvencijā (atšķirībā no pašreizējā teksta) ir noteikts atbrīvojums no šā noteikuma Pusēm, “kam ir saistoši saskaņotie aizsardzības noteikumi, kuri ir kopīgi valstīm, kas pieder pie reģionālas starptautiskās organizācijas.” Tādējādi tiek nodrošināts, ka ES dalībvalstis ievēros saistības, neskatoties uz nosacījumiem attiecībā uz starptautisku pārsūtīšanu, kuri paredzēti Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību.

Treškārt, pašreizējā Konvencija Nr. 108 neparedz starptautisku organizāciju pievienošanās iespēju. Ar grozījumu protokolu šis aspekts tiek mainīts, un tādējādi tā stāšanās spēkā ir ES nākotnes pievienošanās konvencijai nosacījums.
(2)

Merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OTH/ *2AC4C). Merlanga piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
Šā Padomes īstenošanas lēmuma priekšlikuma mērķis ir aicināt dalībvalstis piemērot kanabinoīdam AB-CHMINACA kontroles pasākumus un kriminālsodus, kas paredzēti to tiesību aktos atbilstoši dalībvalstu saistībām, kuras izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada konvencijas par psihotropajām vielām.

Ievērojot Padomes Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 1. punktu, Komisija sešu nedēļu laikā no riska novērtējuma ziņojuma saņemšanas dienas iesniedz Padomei iniciatīvu par kontroles pasākumu piemērošanu jaunām psihoaktīvām vielām visā Savienībā vai ziņojumu, kurā izskaidrots Komisijas viedoklis, kāpēc šāda iniciatīva nav nepieciešama. Saskaņā ar Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-317/13 un C-679/13, pirms tiek pieņemts akts, kura pamatā ir Padomes Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 1. punkts, ir jākonsultējas ar Eiropas Parlamentu.

(10)Astoņpadsmit dalībvalstis AB-CHMINACA piemēro kontroles pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem narkotiku kontroles jomā, un trīs dalībvalstis to kontrolē saskaņā ar citiem tiesību aktiem, tādējādi kontroles pasākumu piemērošana visā Savienībā ļautu izvairīties no šķēršļiem tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbībā un veicinātu aizsardzību pret riskiem, ko var radīt vielas pieejamība un lietošana.

(7)Ne Savienībā, ne, šķiet, citviet pasaulē AB-CHMINACA nav atzīta lietojuma nedz medicīnā, nedz veterinārijā. Izņemot AB-CHMINACA izmantošanu par analītisku references standartu un zinātniskos pētījumos, nav norāžu, ka to var izmantot citām vajadzībām.

(6)AB-CHMINACA parasti tiek pārdots kā “legāls” marihuānas aizstājējs specializētos veikalos (“head shops”) un internetā mazos daudzumos un vairumā smēķēšanas maisījumos ar apzīmējumu “legal high” un pulvera veidā. To var pārdot arī tieši nelegālajā narkotiku tirgū. Minēto produktu sastāvdaļas tiek norādītas reti, tādēļ lietotāji pārsvarā nezina, ka viņi vispār lieto sintētiskos kanabinoīdus un konkrēti AB-CHMINACA.

(5)Nav konkrētas informācijas par to, ka AB-CHMINACA ražošanā, izplatīšanā (nelikumīgā tirdzniecībā) un piegādē Savienībā būtu iesaistīta organizētā noziedzība. Pieejamie dati liecina, ka AB-CHMINACA ražo ķīmijas rūpniecības uzņēmumi Ķīnā.

Dalībvalstis vēlākais [vienu gadu pēc šā lēmuma publicēšanas dienas] saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic pasākumus, kas nepieciešami, lai 1. pantā minētajai jaunajai psihoaktīvajai vielai piemērotu kontroles pasākumus un kriminālsodus, kā paredzēts to tiesību aktos, kas atbilst to saistībām, kuras izriet no ANO 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām.

3. pants

Šis Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Briselē,
• Instrumenta izvēle

Euratom programma 2019.–2020. gadam tiek īstenota ar jaunu regulu.

3. EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

• • Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

• Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Saskaņā ar Labāka regulējuma pamatnostādnēm Komisija laikposmā no 2016. gada oktobra līdz 2017. gada janvārim veica sabiedrisko apspriešanos, lai tās rezultātus iekļautu Euratom 2014.–2018. gada programmas starpposma izvērtējumā un Euratom 2019.–2020. gada programmas priekšlikumā. Komisija saņēma 323 atbildes no privātpersonām un ieinteresētajām personām, kas pārstāv visas pētniecības jomas un dažādus pasākumus (no valsts pētniecības iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām, jumta organizācijām, galalietotājiem u. c.). Apspriešanā tika aptvertas visas galvenās izvērtējamās jomas, tostarp atbilstība, lietderība, efektivitāte, īstenošana un ES pievienotā vērtība. Kopumā 75 % no respondentiem bija piedalījušies šajā vai iepriekšējās Euratom programmās.

Atsauksmes par Euratom programmu 2014.–2018. gadam kopumā bija pozitīvas – 80 % no respondentiem piekrita vai pilnībā piekrita, ka programma ir atbilstoša. Atzinīgais novērtējums dažādās jomās bija atšķirīgs, visaugstākais – attiecībā uz izglītību un mācībām, pētniecību saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu, kā arī esošo reaktoru drošumu. Šīs pēdējās minētās jomas un kodolsintēzes pētniecība ir arī jomas, kurās respondenti atzina, ka ir panākts lielākais progress un ka Eiropa ir vadošais spēks pasaulē. Kā galvenos aspektus, kas nodrošina programmas pievienoto vērtību, respondenti minēja zināšanu apmaiņu un plašāka kompetenču kopuma mobilizēšanu. No otras puses, tikai 30 % uzskatīja, ka programmai ir zināma pozitīva ietekme, piesaistot privātos ieguldījumus.
- KO SEDZ NO ES BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI)

VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā, PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Jordānija, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”, un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, un Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas nosaka Savienības un Jordānijas sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 12.5.2017

COM(2017) 175 final

This document was downgraded/declassified

Date: 21/06/2017

By: Yvon Slingenberg

Authority: DG CLIMA

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Globālo zaļās izaugsmes institūtu
ex 9003 19 00 'ietvari un stiprinājumi no parastā metāla'

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

ê

(1)Padomes Regula (EK) Nr. 673/2005 ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

ê 673/2005 1. apsvērums

(2)Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas organizācija (“SIO”) 2003. gada 27. janvārī pieņēma Apelācijas iestādes lēmumu un Speciālistu grupas lēmumu, kuru atbalstīja Apelācijas iestādes lēmums, konstatējot, ka Akts par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (“CDSOA”) nav saderīgs ar Amerikas Savienoto Valstu saistībām, kuras noteiktas PTO nolīgumos.

ê 673/2005 2. apsvērums (pielāgots)

(3)Ņemot vērā to, ka Amerikas Savienotās Valstis nenodrošināja savu tiesību aktu atbilstību attiecīgajiem nolīgumiem, Kopiena lūdza Ö atļauju no Õ SIO pārtraukt attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot tarifu koncesijas un citas attiecīgas saistības, kas noteiktas saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (“VVTT”). Amerikas Savienotās Valstis iebilda pret tarifu koncesiju un attiecīgo saistību pārtraukšanas apjomu, un lieta tika nodota šķīrējtiesai.

ê 673/2005 3. apsvērums

(4)Šķīrējtiesnesis 2004. gada 31. augustā konstatēja, ka Kopienai katru gadu radītais zudums vai samazinājums bija 72 % no CDSOA antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu summas par importu no Kopienas pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā laikā bija pieejami dati, kā tos publicējušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes. Šķīrējtiesnesis secināja, ka ar PTO noteikumiem būtu saderīga tāda koncesiju vai citu saistību pārtraukšana no Kopienas puses, piemērojot papildu ievedmuitu kopā ar saistošajiem muitas nodokļiem, attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes preču sarakstu, kura gadā aptver tirdzniecības apjomu, kas nepārsniedz zuduma vai samazinājuma apjomu. Atbilstīgi šķīrējtiesneša lēmumam SIO 2004. gada 26. novembrī deva atļauju pārtraukt tarifu koncesiju un attiecīgo saistību, kas noteiktas saskaņā ar VVTT 1994, piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm.

ê 673/2005 4. apsvērums (pielāgots)

(5)CDSOA maksājumi par pēdējo gadu, par kuru Ö toreiz bija Õ pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju maksājumiem, kas iekasēti 2004. budžeta gadā (no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, Kopienai radītais zudums vai samazinājuma apjoms Ö tika Õ aprēķināts USD 27,81 miljonu apjomā. Tādēļ Kopiena par līdzvērtīgu summu Ö bija tiesīga Õ pārtraukt tarifu koncesiju piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm. Tā rezultātā pēc 15 % ad valorem papildu ievedmuita, kuru piemēro tādu I pielikumā uzskaitīto preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs, atbilst tirdzniecības vērtībai, kas vienā gadā nepārsniedza USD 27,81 miljonus. Attiecībā uz minētajām precēm Kopiena no 2005. gada 1. maija pārtrauca tarifu koncesiju piemērošana Amerikas Savienotajām Valstīm.

ê 673/2005 5. apsvērums (pielāgots)
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 29.9.2017

COM(2017) 545 final/2

2017/0256(COD)

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2017) 545 final of 26.9.2017.

Concerns correction of acronym.

The text shall read as follows :



Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (Kodificēta versija)
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Eiropas Savienības Padome secinājumos par bioloģisko lauksaimniecību, kas pieņemti 3237. Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē, mudināja Komisiju uzlabot pašreizējos mehānismus, lai veicinātu bioloģiskās lauksaimniecības produktu starptautisko tirdzniecību, un katrā tirdzniecības nolīgumā prasīt savstarpīgumu un pārredzamību.

Padome 2014. gada 16. jūnijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par nolīgumiem starp ES un trešām valstīm par bioloģisko produktu tirdzniecību.

Pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, Komisija ir risinājusi sarunas ar Čīli par nolīgumu, ar ko savstarpēji atzīst attiecīgo bioloģiskās ražošanas noteikumu un kontroles sistēmu līdzvērtību attiecībā uz konkrētiem produktiem.

Nolīgumam ar Čīli par bioloģisko produktu tirdzniecību ir noteikts mērķis — stiprināt bioloģisko produktu tirdzniecību starp ES un Čīli, sasniegt augstu līmeni bioloģiskās ražošanas noteikumu principa ievērošanā, kā arī savstarpēji aizsargāt bioloģisko produktu logotipus.

Līdzvērtības nolīgums ļaus produktus, kas ražoti un kontrolēti atbilstoši ES noteikumiem, tieši laist Čīles tirgū, un otrādi. Tas arī nodrošinās sadarbības sistēmu, informācijas apmaiņu un domstarpību izšķiršanu bioloģisko produktu tirdzniecībā.

Čīle atzīs par līdzvērtīgiem visus Savienības bioloģiskos produktus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007, proti: nepārstrādātus augu produktus, dzīvus dzīvniekus vai nepārstrādātus dzīvnieku produktus (ieskaitot medu), akvakultūras produktus un jūras aļģes, pārstrādātus lauksaimniecības produktus lietošanai pārtikā (ieskaitot vīnu), pārstrādātus lauksaimniecības produktus lietošanai dzīvnieku barībā, veģetatīvās pavairošanas materiālu un sēklas audzēšanai.

No otras puses, Savienība atzīs par līdzvērtīgiem šādus Čīles izcelsmes produktus: nepārstrādātus augu produktus, medu, pārstrādātus lauksaimniecības produktus lietošanai pārtikā (ieskaitot vīnu), veģetatīvās pavairošanas materiālu un sēklas audzēšanai.

Čīles ražošanas noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, izņemot biškopības produktus, kā arī dzīvnieku barību, netika atzīti par līdzvērtīgiem, un tie varētu tikt atzīti par līdzvērtīgiem tikai vēlākā posmā, proti, tad, kad Čīle būs izstrādājusi savus tiesību aktus attiecībā uz šiem produktiem. Lai gan Čīlē nav bioloģiskās akvakultūras noteikumu, tā ir piekritusi atzīt ES bioloģiskās akvakultūras produktus un jūras aļģes.

Kaut arī Savienībai nav paredzēti nosacījumi par importētām sastāvdaļām, pārstrādātos lauksaimniecības produktos, kurus lieto pārtikā un kuri pārstrādāti Čīlē, jāizmanto Čīles bioloģiski audzētas sastāvdaļas vai sastāvdaļas, kas Čīlē importētas vai nu no Savienības, vai no trešās valsts, attiecībā uz kuru Savienība atzinusi līdzvērtību (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. punktu), taču ne no trešām valstīm, kurām ES ir atzinusi tikai kontroles iestādes vai organizācijas (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 3. punktu).
par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

PIELIKUMS

Projekts

ES UN GRUZIJAS SANITĀRO UN FITOSANITĀRO PASĀKUMU APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2016

(2016. gada ..),

ar ko groza Asociācijas nolīguma XI-B pielikumu

SANITĀRO UN FITOSANITĀRO PASĀKUMU APAKŠKOMITEJA,

ņemot vērā 2014. gada 16. jūnijā Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, un jo īpaši tā 55. un 65. pantu,

tā kā:

1)Saskaņā ar 431. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, (“nolīgums”) atsevišķas nolīguma daļas, tostarp noteikumi par sanitārajiem, fitosanitārajiem un dzīvnieku labturības pasākumiem, no 2014. gada 1. septembra tiek piemērotas provizoriski.

2)Saskaņā ar nolīguma 55. panta 1. punktu Gruzija pakāpeniski tuvina savus tiesību aktus sanitārajā un fitosanitārajā un dzīvnieku labturības jomā ES tiesību aktiem, kā noteikts nolīguma XI pielikumā.

3)Saskaņā ar nolīguma 55. panta 4. punktu Gruzija apņemas ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā iesniegt sarakstu ar Savienības sanitārās, fitosanitārās un dzīvnieku labturības jomas acquis, kam Gruzija plāno tuvināt savus iekšējos tiesību aktus. Minētais tuvināšanas saraksts jāizmanto kā atsauces dokuments nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļas īstenošanai.

4)Ar nolīguma 65. pantu ir izveidota Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomiteja, kas izskata visus jautājumus saistībā ar IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļas īstenošanu un kas var pārskatīt un grozīt nolīguma XI pielikumu.

5)Gruzija 2015. gada februārī iesniedza Eiropas Komisijai Savienības acquis sarakstu un, apspriežoties ar Eiropas Komisiju, saraksts tika pārskatīts un pabeigts 2015. gada decembrī.

6)Ir lietderīgi, ka Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomiteja pieņem lēmumu grozīt nolīguma XI-B pielikumu, lai iekļautu tajā sarakstu, kurš ietverts šā lēmuma papildinājumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo, kā izklāstīts šā lēmuma papildinājumā, groza XI-B pielikumu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
(11)Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Kipras 2016. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2016. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

–Vispārējās valdības budžeta deficīts 2015. gadā bija 1 % no IKP, tādējādi samazinot deficītu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 3 % no IKP — gadu pirms Padomes noteiktā termiņa. Šā uzlabojuma pamatā bija fiskālās konsolidācijas centieni un finanšu nozares stabilizācijas pasākumu vienreizējās ietekmes izzušana attiecībā uz 2014. gada budžeta deficītu.

–Kipras valdības 2016. gada 13. maijā iesniegtajā Stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā būs 0,4 % no IKP un 2017. gadā — 0,5 % no IKP. Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz, ka, politikai nemainoties, nominālā bilance 2016. gadā būs -0,4 % no IKP, bet 2017. gadā tā būs 0 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka visā prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP.

–Komisija lēš, ka strukturālā bilance, resp., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam ir uzlabojusies par 6,6 % no IKP.

–Finanšu nozarei sniegtā valsts atbalsta un nominālā IKP samazināšanās dēļ vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 102,5 % 2013. gadā līdz 108,9 % 2015. gadā. Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz, ka vispārējās valdības bruto parāds 2016. gadā saglabāsies stabils, bet 2017. gadā samazināsies līdz 105,4 % no IKP galvenokārt nominālā IKP palielināšanās dēļ.
PIELIKUMS

dokumentam

priekšlikums Padomes lēmumam

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu





NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS, turpmāk “Mikronēzija”,

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, inter alia 19 trešās valstis, tostarp Mikronēziju, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,