Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTC) /* COM/2014/049 final - 2014/0024 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ar Padomes Lēmumu 95/399/EK[1] Eiropas Kopiena ir apstiprinājusi Nolīgumu, ar kuru izveidota Indijas okeāna tunzivju zvejas komisija (IOTC). IOTC ir reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), kas ir atbildīga par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu pārvaldību Indijas okeānā un tam blakusesošajās jūrās. Eiropas Savienība par IOTC līgumslēdzēju pusi kļuva 1995. gadā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Šāda nostāja reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās šobrīd ir pieņemta atbilstīgi "divu līmeņu" pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Eiropas Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei. Attiecībā uz IOTC Padomes 2009. gada 23. marta Lēmumā Nr. 7537/09 paredzēts pārskatīt Savienības nostāju pirms 2014. gada gadskārtējās sanāksmes. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju Indijas okeāna tunzivju komisijā laikposmam no 2014. līdz 2019. gadam un tādējādi aizstāt Padomes Lēmumu Nr. 7537/09, kas attiecas uz 2009.–2014. gadu. Šī pārskatīšana tiek veikta, lai iekļautu jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principus un orientējošos norādījumus, ņemot vērā arī tos mērķus, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju[2]. Turklāt Savienības nostāja ir pielāgota Lisabonas līgumam. Visbeidzot, nostāja, cik vien iespējams, ir salāgota ar dažādu RZPO īpašajām iezīmēm. Līdzīgi kā patlaban spēkā esošajās nostājās, arī jaunajā nostājā ir izklāstīti principi un orientējošie norādījumi. Turklāt – kā dalībvalstis to lūgušas attiecībā uz citām nesen salāgotām nostājām – ir iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā precizēšanā. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI KZP ārējā dimensija tika izvērtēta par KZP reformas priekšlikumiem veiktajā ietekmes novērtējumā. Principi un orientējošie norādījumi, par ko panākta vienošanās jaunās KZP kontekstā, vienkārši ir transponēti pārskatītajās nostājās. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šis lēmums sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kas Indijas okeāna tunzivju komisijā Komisijai jāpieņem Savienības vārdā. Regula (ES) Nr. XXX (jaunā pamatregula) ir juridiskais pamats, ar ko nosaka principus, kuriem atbilstīgi jāīsteno šīs sarunu pilnvaras. Ar šo lēmumu aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 7537/09, kas attiecas uz 2009.–2014. gadu, un tas aptver laikposmu no 2014. līdz 2019. gadam. 2014/0024 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTC) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants saistībā ar tā 39. pantu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt piedāvājuma pieejamību. (2) Regula (ES) Nr. XXX (jaunā pamatregula) nosaka: Savienība nodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tajā arī paredzēts, ka Savienība zvejniecības pārvaldībā ievēro piesardzīgu pieeju, un tās mērķis ir nodrošināt to, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tajā ir arī noteikts, ka Savienība tiecas veikt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, veicināt zvejas paņēmienus, ar kuriem palīdz nodrošināt selektīvāku zveju, nepieļauj un samazina nevēlamu nozveju, cik vien iespējams, un nodrošināt zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem, un pakāpeniski izskaust izmetumus. Turklāt regula īpaši paredz, ka Savienība šos principus piemēro ārpolitikā. (3) Ar Padomes Lēmumu 95/399/EK[3] Savienība ir apstiprinājusi Nolīgumu, ar kuru izveidota Indijas okeāna tunzivju zvejas komisija (IOTC). Minētajā organizācijā IOTC ir atbildīga par tādu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu IOTC kompetences apgabalā un aizsargāt tās jūras ekosistēmas, kurās ir šie resursi. Šādi saglabāšanas un pārvaldības pasākumi var kļūt saistoši Savienībai. (4) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. (5) Ņemot vērā zvejas resursu mainīgo raksturu IOTC kompetences apgabalā un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, tostarp jaunāko statistikas, bioloģisko un citu informāciju, kuru iesniedz IOTC gadskārtējās sanāksmes laikā vai pirms tās, Savienības nostājas ikgadējās precizēšanas vajadzībām ir jāievieš procedūras saskaņā ar lojālas sadarbības principu starp Savienības iestādēm, kas izklāstīts LES 13. panta 2. punktā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāpieņem IOTC gadskārtējā sanāksmē, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta šā lēmuma I pielikumā. 2. pants Savienības nostājas, kas jāpieņem IOTC gadskārtējā sanāksmē, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. 3. pants Šā lēmuma I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz IOTC gadskārtējai sanāksmei 2019. gadā. 4. pants Šis lēmums aizstāj Padomes 2009. gada 23. marta Lēmumu Nr. 7537/09. 5. pants Šis lēmums stājas spēkā XXX. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp. [2] COM(2011) 424, 13.7.2011. [3] OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp. PIELIKUMI dokumentam Priekšlikums Padomes Lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTC) I PIELIKUMS Savienības nostāja Indijas okeāna tunzivju komisijā 1. Principi Saistībā ar IOTC Savienība: a) rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus tā tiecas sasniegt saistībā ar kopējās zivsaimniecības politiku, proti, Savienība izmanto piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu ar IOTC reglamentēto sugu ilgtspējīgu izmantošanu tādā līmenī, kas ļauj panākt sugu ilgtspējīgas ieguves maksimālo apjomu, veicinātu ekosistēmas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā un ierobežotu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, izvairītos no nevēlamas nozvejas un cik vien iespējams to samazinātu, un pakāpeniski izskaustu izmetumus, un līdz minimumam samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko stabilitāti un konkurētspēju, nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemtu vērā patērētāju intereses; b) nodrošina, ka IOTC pieņemtie pasākumi atbilst IOTC nolīguma mērķiem; c) nodrošina, ka IOTC pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO Jūras tiesību konvenciju, ANO Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā, un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem; d) veicina nostāju saskaņotību reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās un, vajadzības gadījumā, reģionālajās jūras konvencijās, kuras attiecas uz to pašu apgabalu; e) tiecas panākt sinerģiju ar politiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām politikas jomām, tādām kā ārējās attiecības, vide, tirdzniecība, izstrāde, pētniecība un inovācija u. c.; f) nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu; g) ņem vērā Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju[1]. 2. Orientējoši norādījumi Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt IOTC šādu pasākumu pieņemšanā: a) IOTC kompetences apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi; šādi pasākumi ietver IOTC reglamentēto sugu KPN un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, kas vēlākais līdz 2020. gadam sekmētu vai saglabātu ilgtspējīgas ieguves maksimālo apjomu. Vajadzības gadījumā, lai zvejas piepūle būtu atbilstīga pieejamajām zvejas iespējām, apsver uz pārzvejotiem krājumiem vērstus konkrētus pasākumus; b) NNN zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi IOTC kompetences apgabalā, tostarp NNN sarakstu veidošana; c) IOTC kompetences apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, lai nodrošinātu kontroles efektivitāti un atbilstību pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar IOTC; d) pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un jūras ekosistēmām, tostarp jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi IOTC kompetences apgabalā atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, ietverot pasākumus, ar kuriem var izvairīties no nevēlamas nozvejas un cik vien iespējams to samazināt, jo īpaši attiecībā uz ekoloģiski saistītām sugām, un pakāpeniski izskaust izmetumus; e) pasākumi, lai aizliegtu tādu zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un paredzētu, ka visas haizivis jāizkrauj ar neatdalītām spurām; f) kopēju pieeju izstrāde, sadarbojoties ar citām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, jo īpaši tām, kuru darbības joma ietver zvejniecību pārvaldību Indijas okeānā un tam blakusesošajos ūdeņos, un tunzivju zveju; g) papildu tehniskie pasākumi, kurus pieņem, pamatojoties uz IOTC satvarā izveidoto apakšstruktūru ieteikumiem. II PIELIKUMS Savienības nostājas, kas jāpieņem IOTC gadskārtējā sanāksmē, ikgadējā precizēšana Pirms katras IOTC gadskārtējās sanāksmes tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai Savienības vārdā paustajā nostājā saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošiem norādījumiem tiktu ņemta vērā Eiropas Komisijai nosūtītā jaunākā statistikas, bioloģiskā informācija, kā arī cita būtiska informācija. Šajā sakarā un balstoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekamā laika posmā pirms katras IOTC gadskārtējās sanāksmes nosūta Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām dokumentu, kurā detalizēti aprakstīti ierosinātās Savienības nostājas precizējumi, lai apspriestu un pieņemtu tos elementus, kurus iekļaus Savienības vārdā paustajā nostājā. Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp uz vietas, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunākos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām. [1] Sk. dok. 7086/12 PECHE 66.