Šajā paziņojumā norādītā pasākumu kopuma mērķis ir risināt šīs problēmas, un ar to tiek pabeigta “Uz patērētājiem orientēta jauna kursa” izveide, kā to solīja priekšsēdētāja Junkera vadītā Komisija, nodrošinot godīgu vienoto tirgu gan patērētājiem, gan uzņēmumiem turpmākajos gados.

Taču saglabājas patērētāju politikas problēmas. Nesenā plaša mēroga ļaunprātīga prakse, kas ietekmēja patērētājus visā ES, ir mazinājusi patērētāju uzticību vienotajam tirgum. Šie plaša mēroga notikumi ietver “dīzeļgeitu” (atsevišķi autoražotāji automašīnās uzstādīja ierīces, lai krāptos izmešu testos) un banku plaši pielietotos negodīgos nosacījumus hipotekāro kredītu līgumos. Šie notikumi ir arī izraisījuši debates par to, vai ES ir ieviesti pietiekami spēcīgi mehānismi, lai risinātu šādus jautājumus, proti, efektīvi īstenotu patērētāju aizsardzības noteikumus un nodrošinātu tiesisko aizsardzību cietušajiem patērētājiem. Turklāt vienu un to pašu produktu atšķirīgais sastāvs vai iezīmes dažādās vienotā tirgus daļās arī ir izveidojies par iemeslu bažām vairākās dalībvalstīs.

Lai nostiprinātu šos panākumus un risinātu jauno un mainīgo tirdzniecības vietu problēmas, priekšsēdētājs Junkers reorganizēja Komisiju, pievēršot patēriņa politikai lielāku ievērību. Kopš pilnvaru sākuma 2014. gadā Komisija ir ieviesusi vairāk nekā 80 % priekšlikumu, kas nepieciešami, lai risinātu 10 prioritārās jomas, kuras izvirzītas priekšsēdētāja Junkera politikas pamatnostādnēs. Patērētāju intereses ir vairāku Komisijas iniciatīvu galvenais temats, piemēram, Digitālā vienotā tirgus stratēģija, kas ieviesa tiesību aktus, lai izbeigtu mobilo tālruņu un datu viesabonēšanas maksu no 2017. gada 15. jūnija un aizliegtu nepamatotu ģeobloķēšanu, lai patērētāji varētu piekļūt produktiem vai pakalpojumiem vai iegādāties tos citas dalībvalsts tīmekļa vietnē no 2018. gada 3. decembra; un nodrošinātu tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārvietošanu no 2018. gada 1. aprīļa. Enerģētikas savienības un klimata politikas ietvaros ir panākta vienošanās par Komisijas priekšlikumiem, ar ko stiprina patērētāju tiesības enerģētikas tirgū, un par jaunu izmešu un degvielas patēriņa pārbaudi automašīnām. Turklāt 2018. gada 1. jūlijā sāks piemērot modernizētus noteikumus par kompleksajām brīvdienām.

Lai gan atteikuma tiesības ir svarīgas patērētājiem un uzticībai tiešsaistes komercijai, Komisija piedāvā arī atbrīvot tirgotājus no atsevišķiem slogiem, kas saistīti ar tiesībām atteikties no “distances līgumiem” un “ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem līgumiem”. Ja patērētājs ir lietojis pasūtītās preces, nevis vienkārši izmēģinājis tās tāpat, kā to darītu fiziskā veikalā, patērētājam vairs nevajadzētu būt tiesībām atcelt līgumu. Tas samazinās slogu tirgotājiem saistībā ar lietotu preču atgriešanu.

Ierosinātie jaunie noteikumi paredzēs, ka tiešsaistes tirdzniecības vietām ir skaidri jāinformē patērētāji par tās personas identitāti, ar ko tie noslēdz līgumu (vai tas ir profesionāls tirgotājs vai privātpersona). Komisija arī ierosina precizēt, ka visām tiešsaistes platformām meklēšanas rezultāti, kas balstīti uz maksājumiem, kuri saņemti no citiem tirgotājiem, ir skaidri jānošķir no īstiem meklējumu rezultātiem, un tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu jāsniedz informācija par galvenajiem parametriem, ar ko tiek noteikts piedāvājumu rangs. Tas radīs pārredzamību tiešsaistes tirdzniecības vietās.

·Lielāka pārredzamība patērētājiem tiešsaistes tirdzniecības vietās. Šobrīd, patērētājiem apmeklējot tiešsaistes tirdzniecības vietas, tie ne vienmēr zina, pie kā tie iepērkas (pie profesionāla tirgotāja vai cita patērētāja). Daudziem patērētājiem rodas iespaids, ka tie iepērkas tiešsaistes tirdzniecības vietā un ka līdz ar to tie noslēdz līgumu ar platformu. Patiesībā visbiežāk tie iepērkas pie trešās personas piegādātāja, kurš darbojas tiešsaistes tirdzniecības vietā. Rezultātā patērētāji var kļūdaini uzskatīt, ka tie sadarbojas ar profesionālu tirgotāju (tādējādi gūst labumu no patērētāju tiesībām). Šis kļūdainais uzskats var izraisīt problēmas, ja kaut kas noiet greizi ar pirkumu tiešsaistē, jo ne vienmēr var viegli noskaidrot, kurš ir atbildīgs par kļūdām. Tas samazina iespējas izmantot tiesisko aizsardzību.

·Izmantojot aizlieguma rīkojumus, lai nodrošinātu tiesisko aizsardzību patērētājiem “masu kaitējuma situācijā”. Masu kaitējuma situācijās patērētājiem vajadzētu būt iespējai izmantot savas tiesības ne tikai individuāli, bet arī kolektīvās tiesiskās aizsardzības ceļā. Piemēram, “dīzeļgeitas” tipa lietā negodīgas komercprakses upuru tiesību aizsardzības līdzekļus varētu izmantot kopīgi ar pārstāvības prasību starpniecību.

Komisija “Uz patērētājiem orientētajā jaunajā kursā” ierosina modernizētu pārstāvības prasību sistēmu, pamatojoties uz spēkā esošo Aizliegumu direktīvu. Šī sistēma ļauj bezpeļņas kvalificētām iestādēm, piemēram, patērētāju organizācijām vai neatkarīgām valsts struktūrām, aizsargāt kolektīvas patērētāju intereses masu kaitējuma gadījumā. Tas palīdzēs individuāliem patērētājiem garantēt to tiesības. Tas būs īpaši noderīgi patērētājiem, kurus no individuālas tiesvedības attur dažādi apsvērumi. Sistēma ietvers aizsardzības pasākumus, piemēram, ierobežotas iespējas celt prasību uzņēmumiem, kas atbilst noteiktiem kritērijiem, un pieprasīt pārredzamību attiecībā uz finansējuma avotiem. Tādējādi tas saglabās nepieciešamo līdzsvaru starp tiesu pieejamību un iespējamu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, panākot no ASV tiesvedības modeļa atšķirīgu pieeju.

·Stiprinot esošos patērētājiem pieejamos rīkus — strīdu alternatīva izšķiršana un strīdu izšķiršana tiešsaistē. Pateicoties strīdu alternatīvai izšķiršanai un strīdu izšķiršanai tiešsaistē , patērētājiem ir piekļuve vienkāršām, ātrām un godīgām procedūrām iekšzemes un pārrobežu strīdu ar tirgotājiem risināšanai ārpus tiesas. Sistēma strīdu alternatīvai izšķiršanai un strīdu izšķiršanai tiešsaistē arī motivē tirgotājus izstrādāt efektīvas patērētāju apkalpošanas sistēmas .

Komisija turpinās uzlabot šīs sistēmas efektivitāti, veicinot pieņemšanu no tirgotāju puses un veidojot dialogus starp iesaistītajiem dalībniekiem . Viens no mērķiem būs pārliecināties, ka patērētāji var vienkārši atrast un izmantot šos rīkus, lai atrisinātu strīdus.

3.2. Efektīva izpilde un labāka valsts iestāžu sadarbība godīgā un drošā vienotajā tirgū

Efektīva izpilde ir šīs Komisijas pilnvaru termiņa prioritāte. Tai piešķīra nozīmīgu vietu Digitālā vienotā tirgus stratēģijā, tostarp ar iniciatīvu atjaunināt patērētāju noteikumu izpildi, lai tie būtu piemēroti digitālajam laikmetam: Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPTAJ) pārskatīšana.

SPTAJ regula ir pamatojums valstu izpildiestāžu tīklam, lai nodrošinātu, ka ES patērētāju tiesību akti tiek konsekventi izpildīti pāri robežām. Pārskatītie noteikumi būs piemērojami dalībvalstīs līdz 2020. gada 20. janvārim. Kad jaunā SPTAJ regula kļūs piemērojama, valstu iestādēm būs minimāls pilnvaru kopums, jauna procedūra plašu un Savienības mēroga patērētāju tiesību pārkāpumu risināšanai un labākai uzraudzības sistēmai. Komisijai būs lielāka koordinatora loma, un tā spēs veikt tūlītējas koordinētas izpildes izmeklēšanas Savienības mēroga pārkāpumu gadījumā.

Komisija veic turpmāk norādītās darbības, lai stiprinātu izpildi un valsts iestāžu sadarbību.

a) Efektīvākas sankcijas, jo īpaši plaši izplatītiem pārkāpumiem

Šobrīd, ja uzņēmums pārkāpj patērētāju tiesību aizsardzības noteikumus, valstu tiesību aktos paredzētās sankcijas ES var lielā mērā atšķirties un nereti ir diezgan mazas. Tā rezultātā tās negodīgus tirgotājus no patērētāju krāpšanas attur tikai mazā mērā.

“Uz patērētājiem orientētā jaunā kursa” ietvaros Komisija ierosina, ka valsts izpildiestādes visā ES piemēro kopīgus kritērijus, lemjot par finansiālām sankcijām, ko piemēro par Negodīgas komercprakses direktīvas, Direktīvas par negodīgiem līguma noteikumiem, Direktīvas par patērētāju tiesībām un Direktīvas par cenu norādēm pārkāpumiem. Ja tirgotājs pārkāpj šīs direktīvas vairākās dalībvalstīs vienlaicīgi (saukti par “plaši izplatītiem pārkāpumiem”), iestādēm būs pilnvaras piemērot naudas sodu vismaz 4 % apmērā no tirgotāja apgrozījuma. Šāda veida atturošas sankcijas palīdzēs novērst pārkāpumus un atjaunot godīgumu.

b) Palīdzība dalībvalstīm sagatavoties jaunajai SPTAJ regulai

Komisija atbalstīs dalībvalstis 2018. un 2019. gadā, sniedzot palīdzību valstu iestādēm un uzraugot valstu tiesību sistēmu pielāgošanu. Jo īpaši Komisija veic turpmāk norādītos uzdevumus.

·Tā strādā ar dalībvalstu ekspertiem, pārrunājot īstenošanas problēmas un pēc nepieciešamības sniedzot norādes. Komisija jau ir sagatavojusi dalībvalstu vajadzību sarakstu un atgriezīsies pie tā ar darbsemināriem un mācību braucieniem dalībvalstīs.

·Tā izstrādā jaunus IT rīkus, kas nepieciešami iestādēm un ārējām ieinteresētām personām, lai efektīvi sadarbotos un apmainītos ar informāciju un brīdinājumiem. Šis jaunais IT rīks ļaus valstu izpildiestādēm sadarboties, atklājot, izmeklējot un izbeidzot komercpraksi, kas pārkāpj acquis patērētāju tiesību jomā pārrobežu tirdzniecībā. Izmantojot IT rīku, būs iespējams nosūtīt ārējos brīdinājumus SPTAJ tīklam no tādām pusēm kā patērētāji un tirdzniecības asociācijas.

·Tā izstrādā tirgus informāciju, kas ļauj identificēt un ātri novērst plaši izplatītus Savienības mēroga patērētāju aizsardzības tiesību pārkāpumus. Ilgtermiņā Komisija aplūkos veidus, kā uzlabot tādas ES līmeņa mazumtirdzniecības tirgus prakses uzraudzību, kas kaitē patērētājiem un godīgai konkurencei. Tas varētu ietvert veidus, kā atvieglot tiešsaistes pierādījumu savākšanu un palīdzēt valstu iestādēm izstrādāt metodikas pierādījumu atklāšanai, apzināšanai un apmaiņai, kā arī uzsākt koordinētas darbības kaitējošas prakses izskaušanai.

c) Spēju veidošana

Komisija turpinās iesaistīties valstu iestāžu spēju veidošanas pasākumos. Tie koncentrēsies uz patērētāju tirgu “digitalizācijas” veicināšanu. Spēju veidošana ietvers šādus galvenos pasākumus.

·“E-izpildes akadēmijas” darba finansēšana un koordinēšana. Šajā projektā ir mobilizēti EUR 1,75 miljoni valstu patērētāju aizsardzības iestāžu un valstu patēriņa produktu drošības iestāžu spēju veidošanai.

·Atbalsta sniegšana dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ir apkopoti ticami pierādījumi par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem. Tas palīdzēs dalībvalstīm ātrāk apzināt plaši izplatītas problēmas, ar ko patērētāji sastopas ES.