LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.1.2009 
SEC(2009) 47 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
kas pievienots 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par ziņošanas formalit ātēm kuģiem, kuri pien āk Kopienas dal ībvalstu ost ās vai atiet no 
tām, kā arī par Direkt īvas 2002/6/EK atcelšanu 
  
Ziņojums par ietekmes nov ērtējumu attiec ībā uz dažādām iespējām, kā 
vienkāršot/samazin āt/atcelt administrat īvās procedūras tuvsatiksmes ku ģošanas jom ā 
un īstenot Eiropas j ūras transporta telpu bez š ķēršļiem 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA ZI ŅOJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
{COM(2009) 11 gal īgā redakcija}  
{SEC(2009) 46} 
LV 1   LV KOPSAVILKUMS 
Smagā autotransporta p ārvadājumu straujais pieaugums un ar to saist ītā satiksmes 
pārslogotība, nelaimes gad ījumi un pies ārņojums ir galven ās ekonomisk ās, sociālās un vides 
problēmas, kuras paredz ēts risināt tuvsatiksmes ku ģošanas veicin āšanas politik ā. Eiropai ir 
vajadzīga efektīva komod āla transporta lo ģistikas sist ēma, kas apvieno visu transporta veidu 
priekšrocības, lai saglab ātu un palielin ātu tās konkurētspēju un labkl ājību atbilstīgi Lisabonas 
stratēģijai un Balt ās grāmatas par Eiropas transporta politiku termi ņa vidusposma p ārskatam. 
Sarežģītas administrat īvās procedūras neļauj tuvsatiksmes ku ģošanas nozarei att īstīties ātrāk. 
Šīs administrat īvās procedūras rada negat īvas ekonomisk ās sekas, it īpaši izmaksas, kas 
saistītas ar administrat īviem kavējumiem, biež ām vai regul ārām pārbaudēm, kā arī dokumentu 
un proced ūru sagatavošanai pat ērēto laiku. Administrat īvais slogs mazina ar ī šā transporta 
veida popularit āti un neļauj tuvsatiksmes ku ģošanai veicin āt Eiropas transporta sist ēmas 
efektivitāti un ilgtsp ējību. 
Lai arī šķēršļi sauszemes transporta att īstībai beidzot ir atcelti, tuvsatiksmes ku ģošanas jom ā 
Eiropas Savien ības iekšējais tirgus joproj ām ir nesak ārtots. 
Atbilstīgi koncepcijai par Eiropas j ūras transporta telpu bez š ķēršļiem Komisijas dienesti ir 
novērtējuši galven ās administrat īvās un dokument ēšanas proced ūras tuvsatiksmes ku ģošanas 
nozarē, lai vienk āršotu, samazin ātu vai, ja iesp ējams, tās atceltu attiec ībā uz kravu 
pārvadājumiem starp div ām ES ostām. 
Jo īpaši tika p ārbaudītas šādas proced ūras: 
• muitas proced ūras (tostarp vienk āršotās procedūras); 
• kuģa ziņošanas proced ūras; 
• veterinārās un fitosanit ārās procedūras; 
• bīstamu kravu p ārvadājumi. 
Tika novērtētas arī šādas jomas, kur ās iespējami uzlabojumi: 
• administrat īvo datu pārsūtīšana elektroniski; 
• viena iest āde visu administrat īvo formalit āšu kārtošanai; 
• vienota kontroles sist ēma; 
• apliecība par atbr īvojumu no pien ākuma izmantot lo ča pakalpojumus; 
• cita iespējamā valoda administrat īvo formalit āšu kārtošanai; 
• īpašas zonas ost ās, kas paredz ētas tuvsatiksmes ku ģiem. 
Izskatītās politikas iesp ējas bija šādas: 
– status quo  kā pamata scen ārijs; 
LV 2   LV – konkrētu administrat īvo formalit āšu vienk āršošana, katru gad ījumu izskatot 
atsevišķi; 
– rīcība, kuras pamat ā ir koordin ētu pasākumu kopums, kas vienk āršo, samazina un, ja 
iespējams, atce ļ formalit āšu kārtošanu ku ģiem, kas p ārvietojas starp ES ost ām, 
saskaņā ar sauszemes transporta pied āvāto iekšējā tirgus modeli. 
Šo iespēju ietekmes nov ērtējuma pamat ā bija daudzi pie ņēmumi, kas rad ās, rūpīgi apsverot 
visu ieinteres ēto personu ieguld ījumu. Tas pietiekami p ārliecinoši par ādīja, ka administrat īvo 
procedūru vienkāršošana sniedz nenoliedzamus ieguvumus un ka j ūras transporta nozari 
nedrīkst izslēgt no visp ārējā brīvās aprites rež īma, kas ieviests sauszemes transporta nozar ē. 
Šī iniciatīva ir guvusi iesaist īto ieinteres ēto personu piln īgu atbalstu, un t ā ir viena no nesen ā 
paziņojuma par integr ētu jūrniecības politiku jeb Zil ās grāmatas stūrakmeņiem. Ieinteres ētās 
personas uzskat īja, ka ne tikai re ģistrētie kavējumi, bet kav ējumu risks ir noz īmīgi šķēršļi 
tuvsatiksmes ku ģošanas izmantošan ā. Uzticam ība un precizit āte ir būtiskākie faktori, kas ar 
ierosināto pasākumu pal īdzību tiks uzlaboti, neradot p ārliecīgas izmaksas sabiedr ībai. ES 
iekšējo jūras pārvadājumu jom ā piemēroto administrat īvo formalit āšu saskaņošana ar t ām, kas 
noteiktas citiem transporta veidiem, j ūras pārvadājumiem piesaist īs vairāk kravu p ārvadātāju. 
Tāpēc Komisija ir rosin āta pieņemt rīcības plānu, lai vienk āršotu past āvošās administrat īvās 
procedūras un atceltu dažas no t ām. Rīcības plānā iekļauti vairāki īstermiņa pasākumi. 
– Racionaliz ēt ar kuģiem un prec ēm saistīto ziņošanu un veidlapas, ko paredz 
Direktīva 2002/6/EK (formalit ātes kuģiem, kuri pien āk ostās un/vai atiet no t ām), 
2000/59/EK (ku ģu atkritumu un kravu atlieku uz ņemšana), 2002/59/EK (ku ģu 
uzraudzība) un Regula (EK) Nr. 725/2004 (j ūras satiksmes droš ība). 
– Atcelt regul āras pārbaudes un muitas dokumentu piepras īšanu par prec ēm, ko 
pārvadā pa jūru starp ES ost ām, kā tas ir sauszemes transporta p ārvadājumu jom ā. 
Lai īstenotu šo pas ākumu, būs jāievieš izmai ņas Kopienas muitas kodeksa1 
īstenošanas noteikum ā un tam jāstājas spēkā līdz 2010. gadam. 
– Attiecībā uz tiesību aktiem par veterin ārajiem un fitosanit ārajiem produktiem, 
vadlīnijas jāpieņem 2009. gad ā, lai paātrinātu Direktīvā 89/662/EEK2, 90/425/EEK3 
un 2000/29/EK4 noteikto dokumentu p ārbaužu gaitu. 
Būtu jāievieš arī vairāki īstenojošie pas ākumi, proti: 
– jāuzlabo administrat īvo datu pārsūtīšana elektroniski; 
– jāizveido viena administrat īvā iestāde; 
                                                 
1 Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 un Eiropas Parlamenta un Padomes 
2008. gada 23. apr īļa Regula (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu;  OV L 145, 
4.6.2008., 1. lpp. 
2 Padomes 1989. gada 11. decembra direkt īva par veterin ārajām pārbaudēm Kopienas iekš ējā 
tirdzniecībā, lai izveidotu iekš ējo tirgu; OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp. 
3 Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 90/425/EEK par veterin ārajām un zootehniskaj ām pārbaudēm, 
kas piemērojamas Kopienas iekš ējā tirdzniec ībā ar noteiktiem dz īviem dzīvniekiem un produktiem, lai 
izveidotu iekš ējo tirgu; OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. 
4 Padomes 2000. gada 8. maija Direkt īva 2000/29/EK par aizsardz ības pasākumiem pret t ādu organismu 
ievešanu, kas kait īgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplat ību Kopien ā; OV L 169, 10.7.2000., 
1. lpp. 
LV 3   LV – jāvienkāršo bīstamu kravu p ārvadājumi pa jūru, ES dal ībvalstīs ieviešot ekvivalenci 
starp dažiem IMDG  (bīstamo kravu p ārvadājumi pa j ūru) un ADR/RID  (bīstamo 
kravu pārvadājumi pa autoce ļiem/dzelzce ļu) noteikumiem. 
Pirmos divus pas ākumus var ētu ieviest un koordin ēt saistībā ar plašākiem priekšlikumiem, it 
īpaši tiem, kas j āiekļauj rīcības plānā par „e-jūras” sistēmu izveidošanu 2009. gad ā. 
Turklāt dalībvalstis j āmudina veikt turpm ākus īstenošanas pas ākumus ikreiz, kad viet ējie 
apstākļi ļauj to dar īt efektīvi, proti: 
– koordinēt dažādu administrat īvo dienestu veikt ās pārbaudes ost ās (viena 
administrat īvā iestāde); 
– paplašināt apliecības par atbr īvojumu no pien ākuma izmantot lo ča pakalpojumus 
darbības jomu; 
– ieviest tās valodas lietošanu, ko visbiež āk izmanto j ūras transporta nozar ē, kā 
alternatīvu valstu valodai(- ām) administrat īvajā saziņā; 
– izveidot ost ās zonas, kas paredz ētas tuvsatiksmes ku ģiem, lai atvieglotu š āda veida 
transporta darb ības. 
Pasākumu kombin ēšana un koordin ēta īstenošana ļaus samazin āt izdevumus un uzlabot 
produktivit āti, vienlaikus saglab ājot svarīgas inform ācijas pieejam ību. 
Informācija par prec ēm, ko kontrol ē muita un citas iest ādes (dzīvnieku, veterin ārie un 
fitosanitārie produkti), joproj ām būs pieejama un b ūs jāuzrāda uz vietas veiktaj ās pārbaudēs. 
Pasākumu kopums ļaus samazin āt administrat īvo slogu, kura apl ēstais apjoms ir 2,4 miljardi 
euro, un sniegs ieguvumus vides jom ā, kas 2009.–2040. gadam ir apl ēsti 182–365 miljonu 
euro apm ērā. Izmaksas par pas ākumu noteikšanu, izstr ādi un īstenošanu ir apl ēstas 
617 miljonu euro apm ērā. Tās tiktu sadal ītas starp uz ņēmējiem, galvenok ārt ostu iest ādēm un 
pārvadājumu uzņēmumiem. Izmaksas valstu p ārvaldes iest ādēm būtu nelielas. 
Šī pieeja nepazemin ātu standartus, saglab ājot muitas un ar droš ību saistīto noteikumu 
pamatmērķus. 
Tā palīdzētu samazin āt izmaksas uz ņēmējiem vair ākās dalībvalstīs un līdz ar to ar ī 
patērētājiem.