KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par apspriežu uzsākšanu ar Gvineju-Bisavu, piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu /* COM/2010/0766 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.12.2010 COM(2010) 766 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par apspriežu uzsākšanu ar Gvineju-Bisavu, piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par apspriežu uzsākšanu ar Gvineju-Bisavu, piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu 1. Priekšvēsture Kopš neatkarības iegūšanas 1975. gadā Gvineja-Bisava uztur ciešas attiecības ar Eiropas Savienību, kura šīs sadarbības ietvaros ir ieguldījusi vairāk nekā 500 miljonus euro. Tomēr tā joprojām ir trausla valsts, ņemot vērā etnisko spriedzi, armijas pārmērīgo nozīmi (tā nav profesionālā armija un ir ļoti politizēta) un pastāvīgu nabadzību. Pēdējos dažos gados tam pievienojas korupcijas ietekme uz dažādiem sabiedrības slāņiem (armiju, politiskajām partijām, valdību u.c.), ko rada nauda, kas iegūta no narkotiku nelegālas tirdzniecības; šis faktors ietekmē arī kaimiņvalstu stabilitāti, ņemot vērā robežu caurlaidību brīvās aprites kontekstā un saspringto drošības situāciju Kazamansā un Gvinejā-Konakri . 2009. gada pirmajā pusgadā pieauga spriedze attiecībā uz valsts politisko un drošības situāciju, kuras rezultātā martā tika nogalināts bruņoto spēku štāba priekšnieks un Republikas prezidents Joao Vieira . Tā paša gada jūnijā tika nogalināts teritoriālās administrācijas ministrs un bijušais aizsardzības ministrs un tika aizturētas citas nozīmīgas personas. Visas šis personas bija ļoti tuvas prezidentam Vieira , un iestādes uzskatīja, ka tās ir bijušas iesaistītas valsts apvērsuma mēģinājumā. Neraugoties uz visiem šiem traģiskajiem notikumiem, prezidenta vēlēšanas, kas tika rīkotas, lai ieceltu prezidenta Vieira aizstājēju, norisinājās mierīgi. Otrajā kārta, kas notika 26. jūlijā, uzvaru guva Malam Bacai Sanha ( PAIGC ) ar 63,31 % balsu. Malam Bacai Sanha prezidenta pienākumus sāka pildīt 2009. gada 8. septembrī uz pieciem gadiem; premjerministrs bija Carlos Gomes . Savā inaugurācijas runā jaunais prezidents uzsvēra, ka viņa prioritāšu vidū ir nacionālais izlīgums, cīņa pret nesodāmību un drošības sektora reforma. Tādējādi dažas dienas vēlāk valsts flotes vadītājs admirālis José Zamora Induta , kas zināms ar savu reformatora garu, tika apstiprināts par bruņoto spēku štāba priekšnieku. Oktobra beigās prezidents veica pamatīgu valdības pārveidi, kas attiecās uz lielāko daļu amatu, un valdībā parādījās jaunas personas. Neilgi pēc tam tika iecelts ģenerālprokurors, kura uzdevums bija uzlabot prokuratūras darbību gan saistībā ar noziedzības novēršanu un apkarošanu, gan saistībā ar oficiālo izmeklēšanu virzību, kas tika uzsāktas, lai atrastu 2009. gada martā un jūnijā izdarīto politisko slepkavību vainīgās personas. Pie varas esošā jaunā komanda radīja iespaidu, ka tā pievērsīsies valsts problēmām ar lielāku apņēmību nekā iepriekšējā komanda. Tomēr militāro apvienību kontrole pār valsts politisko dzīvi saglabājas un joprojām ir liels raižu un novājināšanas faktors. Šajā situācijā Eiropas Savienība mēģināja palīdzēt, palielinot savu atbalstu Gvinejai-Bisavai saistībā ar drošības sektora reformu, kas ir būtiska, lai atjaunotu civilo kontroli pār militārajiem spēkiem. Papildus savai palīdzībai, izmantojot EAF, Eiropas Savienība atbalstīja valsts iestādes drošības sektora reformas īstenošanā, izmantojot atbalsta misiju, kas kopš 2008. gada maija uzsākta kopējās drošības un aizsardzības politikas ietvaros un kurai bija jāpalīdz iestādēm drošības sektora reformas valsts stratēģijas īstenošanā, jo īpaši armijai, policijai un prokurora dienestiem. Neraugoties uz sasniegtajiem rezultātiem, bailes apstiprinājās 2010. gada 1. aprīlī, kad pēc bruņoto spēku štāba priekšnieka vietnieka ģenerāļa Antonio Injai pavēles sadumpojušos militāristu grupa apcietināja štāba priekšnieku Zamora (vēl šobrīd apcietinājumā), ka arī premjerministru, kam tika draudēts ar nāvi, pirms viņš tika atbrīvots pēc dažām apcietinājuma stundām. Pēc šīs sacelšanās ģenerālis Injai sevi noteica par štāba priekšnieku de facto , pēc tam 2010. gada 25. jūnijā, balstoties uz valdības priekšlikumu, viņš tika oficiāli iecelts šajā amatā ar prezidenta dekrētu, neraugoties uz starptautiskās kopienas brīdinājumiem. 2. Eiropas Savienība rīcība Eiropas Savienība tās augstās pārstāves 2. aprīļa paziņojumā nosodīja 1. aprīļa sacelšanos, kas tika vērtēta kā "spēkā esošās konstitucionālās kārtības sabrukšana", un prasīja Gvinejas-Bisavas iestādēm rīkoties, lai atjaunotu normālu demokrātisko situāciju. Līdzīgus paziņojumus izdarīja Āfrikas Savienība un ECOWAS . Padomes Politikas un drošības komiteja ( COPS ) 13. aprīlī secināja, ka ir nepieciešams pārdomu periods par Eiropas Savienības turpmākajam saistībām attiecībā uz Gvineju-Bisavu, kā arī par to, cik svarīgi ir nodot civilo iestāžu rīcībā visu vajadzīgo atbalstu, lai nopietni atrisinātu situāciju. Padomes Āfrikas jautājumu darba grupa 14. aprīlī lūdza Eiropas Savienības misijas Bisavā vadītājus vērsties Gvinejas-Bisavas iestādēs, kā arī uzsākt pastiprinātu politisko dialogu, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 8. pantu, izskatot šādus punktus: i) štāba priekšnieka tūlītēja atbrīvošana, kā arī citu personu atbrīvošana, kuras ir aizturētas kopš 2010. gada 1. aprīļa; ii) juridiska saukšana pie atbildības un disciplināro sankciju piemērošana attiecībā uz personām, kas iesaistītas 1. aprīļa notikumos; iii) nepieciešama paklausība likumīgajām demokrātiskajām iestādēm un vajadzīgais respekts. Šie pasākumi notika 2010. gada 19. aprīlī. Padomes Āfrikas jautājumu darba grupa 26. aprīlī izskatīja ES misijas Bisavā vadītāju ziņojumu un vienojās, lai atgādinātu, ka: i) drošības sektora reformai ir būtiska nozīme valsts demokrātijas un stabilitātes atjaunošanā; ii) ES turpmākā darbība Gvinejā-Bisavā būs atkarīga no turpmākās politiskās situācijas šajā valstī. COPS 30. aprīlī noteica uzdevumu Padomes ģenerālsekretariātam un aicināja Komisiju: i) nekavējoties ierosināt virkni īstermiņa pasākumu, lai pozitīvi ietekmētu situāciju uz vietas; ii) līdz jūnija beigām veikt ES saistību stratēģisku pārskatīšanu, balstoties uz visiem ES rīcībā esošajiem instrumentiem; galīgais lēmums par ES saistībām, jo īpaši KDAP, ir jāpieņem 2010. gada jūlijā, pamatojoties uz šo stratēģisko pārskatīšanu un turpmāko situācijas attīstību Gvinejā-Bisavā. Padome 7. maijā atkārtoti apstiprināja, ka arī pēc 30. septembra pastāv spēkā nosacījumi KDAP saistībām drošības sektora reformas jomā Gvinejā-Bisavā: ii) konstitucionālās kārtības atjaunošana, ii) bijušā štāba priekšsēdētāja Zamora atbrīvošana; iii) izmeklēšanas uzsākšana pret personām, kas iesaistītas 1. aprīļa notikumos; iv) tiesību aktu kopuma par drošības sektora reformu pieņemšana. Maijā, pamatojoties uz CGS un Komisijas ierosinātajiem īstermiņa pasākumiem, Gvinejā-Bisavā notika kopīga misija (Komisija, Padome, COAFR prezidentūra). Misija secināja, piekrītot ES analīzei par sacelšanos, ka Gvinejas-Bisavas iestādes nespēja izpildīt prasību par konstitucionālās kārtības atjaunošanu. Tādējādi augstā pārstāve 2010. gada 5. jūlija paziņojumā pauda sašutumu par to, ka ģenerālis Antonio Injai ir iecelts štāba priekšnieka amatā, ņemot vērā, ka viņš ir galvenā atbildīgā persona par 1. aprīļa sacelšanos. Augstā pārstāve atkārtoti izteica savas lielās bažas par Zamora Induta nelikumīgo turēšanu apcietinājumā un prasīja Gvinejas-Bisavas iestādēm to izbeigt. Augsta pārstāve savā paziņojumā uzskatīja, ka situācija Bisavā varētu būt Gvinejas-Bisavas saistību pārkāpums attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu – Kotonū nolīguma svarīgākajiem elementiem un aicināja pārskatīt Eiropas Savienības vispārējo iesaistīšanos Gvinejā-Bisavā. Līdzīgus nosodošus paziņojumus izdarīja Āfrikas Savienība, ECOWAS un ASV. Padomes Āfrikas jautājumu darba grupa 7. jūlijā izskatīja ES misijas Bisavā vadītāju jaunu ziņojumu. COAFR i) atzinīgi vērtēja misijas vadītāju ieteikumus; ii) pauda nožēlu par ģenerāļa Injai iecelšanu štāba priekšnieka amatā un uzskatīja, ka šī iecelšana varētu būt demokrātijas un tiesiskuma principu un Kotonū nolīguma svarīgāko elementu pārkāpums; iii) aicināja misijas vadītājus ierosināt to personu sarakstu, kuras ir atbildīgas par hronisku stabilitātes trūkumu un/vai ir iesaistītas nelikumīgās darbībās, kurām var piemērot ES mērķtiecīgas sankcijas; iv) atzinīgi vērtēja starptautiskās kopienas vienprātīgo reakciju un apstiprināja, cik svarīgi ir cieši koordinēt mūsu rīcību ar pārējo starptautisko kopienu, jo īpaši ar ĀS, ECOWAS un Apvienoto Nāciju Organizāciju . COPS 9. jūlijā nolēma: i) slēgt KDAP pašreizējo misiju attiecībā uz drošības sektora reformu; ii) aicināt Padomes sekretariātu un Komisiju sagatavot priekšlikumus par ES klātbūtnes pastiprināšanu Gvinejā-Bisavā, izmantojot specifiskas zināšanas drošības sektora reformas jomā. Visbeidzot, augstā pārstāve 27. jūlija vēstulē informēja premjerministru par KDAP pašreizējās misijas galīgu slēgšanu 2010. gada 30. septembrī, par neiespējamību izveidot jaunu misiju, ņemot vērā pašreizējo politisko klimatu, un par nepieciešamību pārskatīt visas ES saistības attiecībā uz Gvineju-Bisavu, balstoties uz pastiprinātu politisku dialogu starp abām pusēm. 3. Komisijas priekšlikums Komisija uzskata, ka 2010. gada 1. aprīļa sacelšanās un viena no tās galvenā uzkūdītāja iecelšana armijas štāba priekšnieka amatā būtiski izmainīja politisko un drošības vidi Gvinejā-Bisavā un pati par sevi ir Gvinejas-Bisavas saistību pārkāpums attiecībā uz cilvēktiesībām un tiesiskumu — Kotonū nolīguma svarīgākajiem elementiem. Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā pārskatītā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punktā tika noteikti svarīgākie elementi, uz kuriem balstās šīs partnerattiecības un kas noteikti 9. pantā. Demokrātijas principu ievērošana, tiesiskums un cilvēktiesības ir pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatā, un tie ir svarīgākie nolīguma elementi. Ņemot vērā šos principus un apstākļus, kādos sacelšanās 2010. gada 1. aprīlī notika Gvinejā-Bisavā, Komisija konstatē īpaši smagu un acīmredzamu šo svarīgāko elementu pārkāpumu un uzskata šo situāciju par īpašas steidzamības gadījumu minētā nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi tā uzskata par nepieciešamu uzsākt apspriedes ar amatpersonām, kuras ir pie varas Gvinejā-Bisavā, lai izskatītu šīs krīzes iespējamos risinājumus ar mērķi atjaunot demokrātisko kārtību. Šīs apspriedes notiks saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu un koncentrēsies uz saistību saraksta apspriešanu ar attiecīgajām iestādēm, jo īpaši: - viceadmirāļa Zamora Induta un citu personu, kuras tika apcietinātas 2010. gada 1. aprīļa notikumos, nelikumīgās paturēšanas apcietinājumā izbeigšana; - izmeklēšanas par notikumiem laikposmā no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 1. aprīlim neatkarīga uzsākšana un pabeigšana; - kompetentu personu, kuras nav iesaistītas vardarbīgās darbībās un antikonstitucionālos pasākumos, iecelšana Gvinejas-Bisavas bruņoto spēku vadībā; - iestādēm ir jāpieņem jebkura ekspertu misija un civilie un militārie līdzekļi, ko varētu ierosināt ECOWAS/CPLP un/vai citi partneri, lai uzraudzītu un atbalstītu drošības sektora reformu un nodrošinātu politiskā personāla aizsardzību; - tiesību aktu kopuma par drošības sektora reformu apstiprināšana, izsludināšana un publicēšana; - valdībai ir jāapstiprina rīcības programma drošības sektora reformas ieviešanai; - jebkuras citas saistības, kas varētu uzlabot valsts demokrātisko pārvaldību un drošības sektora reformu. Šāds dialogs dos iespēju Gvinejas-Bisavas iestādēm veikt pasākumus, lai izbeigtu pašreizējo krīzes situāciju un ļautu Eiropas Savienībai noteikt, kādā veidā, pamatojoties uz šo dialogu, tā varētu atbalstīt iniciatīvas, kas būtu saskaņā ar Kotonū nolīguma principiem. Šo iemeslu dēļ Komisija ierosina Padomei uzaicināt Gvinejas-Bisavas Republiku uz apspriedēm, piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu saskaņā ar šeit pievienotās vēstules projektu. Gaidot šo apspriežu rezultātus, Komisija veiks aizsargpasākumus attiecībā uz attīstības sadarbības darbībām Gvinejā-Bisavā, izņemot attiecībā uz pašreiz īstenošanā esošo līgumu maksājumiem, humānās palīdzības darbībām vai darbībām, kas paredzētas tiešai palīdzībai iedzīvotājiem, reģionāliem projektiem vai projektiem, kas saistīti ar pārrobežu noziedzības apkarošanu, ka arī turpmāko projektu īstenošanas sagatavošanas pasākumiem, ja tiek ievēroti dažādo finansēšanas instrumentu un konvenciju nosacījumi. Saskaņā ar jau nostiprinātu praksi, un ņemot vērā Gvinejas-Bisavas īpašo kontekstu, Āfrikas Savienība, ECOWAS un CPLP tiks aicinātas piedalīties šajās apspriedēs. PIELIKUMS Vēstules projekts Godātais Republikas prezidenta kungs! Godātais premjerministra kungs! Eiropas Savienība (ES) kopš 2010. gada 1. aprīļa sacelšanās vairākas reizes ir izteikusi savas bažas par to, ka dažas augsta ranga militārpersonas Gvinejā-Bisavā nav ievērojušas demokrātisko likumību un ir pārkāpušas cilvēktiesības. Eiropas Savienība ir prasījusi Jūsu iestādēm rīkoties, lai atjaunotu normālu konstitucionālo situāciju. Neraugoties uz ES veikto rīcību, vēršoties pie Jūsu valsts iestādēm 2010. gada 19. aprīlī, un 2010. gada maija kopīgo misiju (Komisija, Padome, Spānija), šķiet, ka vairāki elementi diemžēl norāda par to, ka Jūsu valsts nedodas šajā virzienā; turklāt palielinās narkotiku nelegāla tirdzniecība, un tas Eiropas Savienībai rada ļoti lielas bažas. Augstā pārstāve kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un Komisijas priekšsēdētāja vietniece savā 2010. gada 5. jūlija paziņojumā spēcīgi reaģēja uz ģenerāļa Injai iecelšanu štāba priekšnieka amatā, atgādinot par savām bažām attiecībā uz viceadmirāļa Zamora Induta nelikumīgo turēšanu apcietinājumā un pieprasot Jūsu iestādēm to izbeigt. Augstā pārstāve/Komisijas priekšsēdētāja vietniece savā 2010. gada 27. jūlija vēstulē Jūs informēja par to, ka 2010. gada 30. septembrī tiks slēgta pašreizējā ES misija drošības sektora reformas atbalstam, kā arī par neiespējamību izveidot jaunu misiju, ņemot vērā pašreizējo politisko klimatu Jūsu valstī, un par nepieciešamību pārskatīt visas ES saistības attiecībā uz Gvineju-Bisavu, balstoties uz pastiprinātu politisku dialogu. Piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 96. panta 2. punkta a) apakšpunktu un uzskatot, ka ir noticis smags un acīmredzams minētā nolīguma 9. pantā noteikto svarīgāko elementu pārkāpums, mums ir tas gods Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā uzaicināt Jūsu valsti uz apspriedēm, lai, kā to paredz nolīgums, kopīgi, padziļināti un konstruktīvi izskatītu situāciju un vajadzības gadījumā sniegtu atbalstu tās atrisināšanā. Šīs apspriedes galvenokārt paredz diskusiju ar Jūsu attiecīgajām iestādēm par saistību sarakstu attiecībā uz cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, proti: - viceadmirāļa Zamora Induta un citu personu, kuras tika apcietinātas 2010. gada 1. aprīļa notikumos, nelikumīgās turēšanas apcietinājumā izbeigšana; - izmeklēšanas par notikumiem laikposmā no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 1. aprīlim neatkarīga uzsākšana un pabeigšana; - kompetentu personu, kuras nav iesaistītas vardarbīgās darbībās un antikonstitucionālos pasākumos, iecelšana Gvinejas-Bisavas bruņoto spēku vadībā; - iestādēm ir jāpieņem jebkura civilo un militāro ekspertu misija, ko varētu ierosināt ECOWAS/CPLP un/vai citi partneri, lai uzraudzītu un atbalstītu drošības sektora reformu un nodrošinātu politiskā personāla aizsardzību; - tiesību aktu kopuma par drošības sektora reformu apstiprināšana, izsludināšana un publicēšana; - valdībai ir jāapstiprina rīcības programma drošības sektora reformas ieviešanai; - jebkuras citas saistības, kas varētu uzlabot valsts demokrātisko pārvaldību un drošības sektora reformu. Diskusijām būtu jāļauj Gvinejas-Bisavas pusei izstrādāt atbilstošus pasākumus, lai novērstu pašreizējo situāciju. Mēs iesakām, lai šīs apspriedes notiktu 30 dienu termiņā pēc šīs vēstules saņemšanas Eiropas Savienības Padomes galvenajā mītnē Briselē. Šajās apspriedēs, kurās ir jāapspriež dažādi jautājumi par pārvaldību, tostarp leģislatīvajā un juridiskajā ziņā, vēlama ir valsts visaugstāko atbildīgo personu klātbūtne. Āfrikas Savienība, ECOWAS un CPLP tiks aicinātas piedalīties diskusijās. Gaidot šo apspriežu rezultātus, Komisija veiks aizsargpasākumus attiecībā uz attīstības sadarbības darbībām Gvinejā-Bisavā, izņemot attiecībā uz pašreiz īstenošanā esošo līgumu maksājumiem, humānās palīdzības darbībām vai darbībām, kas paredzētas tiešai palīdzībai iedzīvotājiem, reģionāliem projektiem vai projektiem, kas saistīti ar pārrobežu noziedzības apkarošanu, kā arī turpmāko projektu īstenošanas sagatavošanas pasākumiem, ja tiek ievēroti dažādo finansēšanas instrumentu un konvenciju nosacījumi. Ar cieņu, Komisijas vārdā — (Andris Piebalgs) | Padomes vārdā — (Catherine Ashton) | Kopijas: Gvinejas-Bisavas Republikas vēstniekamĀKK un ES Ministru padomes priekšsēdētājamĀKK Vēstnieku komitejas priekšsēdētājamĀKK valstu grupas ģenerālsekretāram