Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas tiesās ir attīstītas un tiek vēl vairāk pilnveidotas, lai tiesas darbotos nevainojami, neraugoties uz problēmām, kas saistītas ar Covid-19. Igaunija ir starp tām dalībvalstīm, kuras visprasmīgāk izmanto Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai uzlabotu viņu tiesu sistēmas pieejamību un vispārējo kvalitāti . Tiesu darbu atvieglo četru IKT rīku izmantošana: Tiesu informācijas sistēma (CIS), publiskais e-Fails, e-Fails un nesen uzsāktā Digitālā tiesu failu sistēma. CIS ir iekšējā tiesas informācijas sistēma, ko izmanto visi tiesneši un tiesas amatpersonas, un tajā ir atrodami visi tiesā iesniegtie vai tiesas sastādītie dokumenti. Turklāt tā kalpo arī kā vide tiesas dokumentu izstrādāšanai ar pielāgojamām veidnēm, pieprasījumu veikšanai no citām datubāzēm un tiesas informācijas nosūtīšanai citām informācijas sistēmām, izmantojot e-Failu. Tāpat CIS tiek izmantota lietu automātiskai izplatīšanai starp tiesnešiem . Publiskais e-Fails ir ārējā informācijas sistēma, kas ļauj pusēm un to pārstāvjiem piedalīties tiesvedībās elektroniski . Publiskais e-Fails ļauj pilsoņiem uzsākt civiltiesiskās un administratīvās tiesvedības un uzraudzīt šīs tiesvedības, kā arī uzsākt pārkāpumu tiesvedības un iesniegt apstrādājamos dokumentus. Tas ir balstīts uz e-Faila sistēmu, kas apvieno policijas, Prokuratūras, tiesu un citu iestāžu, kas veic tiesvedību, informācijas sistēmas, nodrošinot ar tiesvedībām saistītās informācijas centrālo apmaiņu starp pusēm un ātru un elektronisku datu apmaiņu. Publiskā e-Faila sistēmas mērķis ir sniegt informāciju, kas ir iekļauta e-Faila sistēmā, tiesvedības dalībniekiem ar interneta starpniecību . E-Fails ir iekšēja centrālā informācijas sistēma, kas sniedz detalizētu pārskatu par dažādiem tiesvedības posmiem. Tas nodrošina vienlaicīgu informācijas apmaiņu starp dažādām tiesvedības pusēm . Klientu sistēmu lietotāji var redzēt tikai tos datus, kas saistīti ar viņu profesionālajiem pienākumiem . Digitālo tiesu failu sistēmu izmanto, lai tiesnešiem, viņu palīgiem un tiesvedības pusēm nodrošinātu labāku un funkcionālāku tiesas dokumentu pārskatu un pieejamību . Šis IKT rīks lietotājiem piedāvā vairākas iespējas, kā labāk organizēt un optimizēt procesuālās darbības un procesus tiesās . Reaģējot uz pandēmiju Covid-19, tika turpināta Digitālo tiesu failu sistēmas pilnveidošana un ieviešana, kas tiesām un prokuratūrai ļāva turpināt darbu bez būtiskiem traucējumiem.

Igaunijas tiesu sistēmai ir trīs līmeņi: četras apriņķa tiesas (izskata visas civillietas, krimināllietas un pārkāpumu lietas) un divas administratīvās tiesas pirmajā instancē, divas apgabaltiesas otrajā instancē (apriņķa tiesu un administratīvo tiesu lēmumu pārskatīšana) un Augstākā tiesa augstākajā instancē; tā pārskata tiesas spriedumus kasācijas tiesvedībā un ir arī konstitucionālās pārskatīšanas tiesa. Augstākā tiesa administrē savu budžetu un darbības, savukārt pirmās un otrās instances tiesas tiek administrētas, sadarbojoties Tiesu administrācijas padomei un Tieslietu ministrijai. Tiesu administrācijas padomei, kas nav pastāvīga iestāde, ir pilnvaras, kas cita starpā ir saistītas ar tiesu karti un tiesu varas resursiem, un tā piedalās diskusijās par tiesu administrēšanu . Pirmās un otrās instances tiesu tiesnešus ieceļ Republikas prezidents pēc Augstākās tiesas visu tiesnešu (en banc) priekšlikuma. Prokuratūra ir Tieslietu ministrijas padotībā esoša valdības iestāde, un tā ir neatkarīga savu pienākumu izpildē. To pārvalda ģenerālprokurors, it īpaši attiecībā uz prokuroru iecelšanu un viņu karjeru . Igaunijas tiesu sistēmā juristi (advokāti) ir Igaunijas Advokātu asociācijas biedri; tā ir neatkarīga, pašpārvaldoša profesionāla asociācija.

Pateicoties likumu pieņemšanas iesaistošajam procesam, līdzsvara un atsvara sistēma Igaunijā ir labi attīstīta, un tā tiek vēl vairāk pilnveidota. Augstākās tiesas Konstitucionālās pārskatīšanas palāta veic ex ante un ex post kontroli par atbilstību konstitūcijai, tostarp izmantojot tiešu konstitucionālu sūdzību. Tieslietu kancleram ir liela loma līdzsvara un atsvara sistēmā, un tā akreditācija ar A statusu saskaņā ar ANO principiem joprojām turpinās (aizkavējusies Covid-19 pandēmijas dēļ).

Igaunijas tiesu sistēmu raksturo dažas no visprogresīvākajām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, kas tiek izmantotas tiesās. Tās nodrošina augsta līmeņa pieejamību un elastību lietojumiem tiesā, kā arī ir daudz darījušas, lai tiesas ar salīdzinoši nelieliem traucējumiem turpinātu darboties Covid-19 pandēmijas laikā. Augstākā tiesa un tiesu pašpārvaldes iestādes ir labi iesaistītas galvenajos tiesu sistēmas pārvaldības aspektos, it īpaši cilvēkresursu un finanšu resursu sadalē, kā arī tiesnešu iecelšanā un citos aspektos.

Konstitucionālo pārskatīšanu veic Augstākās tiesas Konstitucionālās pārskatīšanas palāta. Augstākā tiesa ir gan augstākā trešās instances tiesa, gan konstitucionālās pārskatīšanas tiesa. Konstitucionālās pārskatīšanas palāta pārskata likumu un citu vispārēji piemērojamu tiesību aktu atbilstību Konstitucionālās pārskatīšanas tiesas procesa likumam . Dažādu konstitucionālās pārskatīšanas tiesvedību var ierosināt tiesa, Republikas prezidents, tieslietu kanclers, vietējās pašvaldības padome vai parlaments. Pēc prezidenta sākotnējā atteikuma izsludināt likumu, kas ir pretrunā Konstitūcijai (ex ante konstitucionālā pārskatīšana), prezidents var iesniegt petīciju pret šā likuma pasludināšanu, ja tas ir pieņemts parlamenta otrajā sēdē bez grozījumiem. Tiesību kancleram (ombudam) ir arī svarīga loma likumu konstitucionālās pārskatīšanas sistēmā, tam jo īpaši ir tiesības uzsākt abstraktu ex post konstitucionālo pārskatīšanu . Saskaņā ar Augstākās tiesas judikatūru Tiesa noteiktos izņēmuma gadījumos ļauj pieteikuma iesniedzējam iesniegt individuālas sūdzības tieši Augstākajā tiesā pirms tiesiskās aizsardzības līdzekļu izsmelšanas zemākās instances tiesās, proti, situācijās, kad nav iedarbīgu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieteikuma iesniedzēja pamattiesību aizsargāšanai .

Tiek izstrādāta jauna likumdošanas vide un likumdošanas politikas pamatnostādnes, lai vēl vairāk uzlabotu to draudzīgumu lietotājiem un iekļaušanu attiecībā uz sabiedrību un ieinteresētajām personām. Tiesību aktu izstrādes pamatā ir “Rules for Good Legislative Practice and Legislative Drafting” . Process parasti sākas ar “likumdošanas nodoma” izstrādāšanu, kurā sīki aprakstīts risināmais jautājums, iespējamā mērķa grupa, pašreizējās situācijas un politikas iespēju analīze, kā arī jebkuras iespējamās darbības potenciālā ietekme . Ministrijām ir jāidentificē ieinteresētās personas pēc iespējas agrāk, vēlākais likumdošanas nodoma vai attīstības plāna projekta izstrādes posmā. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir jāveic vismaz divos posmos: kad tiek lemts, vai izstrādāt tiesību aktu (tā nodomu), un kad tiesību akts ir izstrādāts, pirms tā iesniegšanas parlamentam. Visi tiesību aktu projekti, likumdošanas nodomi, priekšlikumi attīstības plāna izstrādei vai citi potenciāli nozīmīgi jautājumi tiek publicēti politikas informācijas sistēmā EIS (Eelnõude infosüsteem), lai tos apspriestu. Ieinteresētās personas tiek arī regulāri tieši iesaistītas pieprasījumos sniegt ieguldījumu. Tieslietu ministrija strādā pie projekta, lai izveidotu jaunu likumdošanas vidi, kas būtu lietotājam draudzīgāka, ar inovatīviem veidiem labākai un iekļaujošākai likumdošanas izstrādei. 2030. gada likumdošanas politikas attīstības pamatnostādņu projekts pašlaik tiek apspriests parlamentā, lai atjaunotu labas likumdošanas politikas standartu un kalpotu kā politikas veidošanas ceļvedis, tostarp attiecībā uz ieinteresēto personu iesaistīšanu.

Žurnālistu aizsardzības sistēma ir visaptveroša. Tā balstās uz vārda brīvību, kas ir skaidri noteikta Igaunijas Konstitūcijā un Mediju pakalpojumu likumā. Pēdējā ietver noteikumu par informācijas avota aizsardzību. Drošības pasākumi žurnālistu aizsardzībai ir iekļauti arī Kriminālprocesa kodeksā . Taču kā viena no paredzētajām sankcijām par dažiem konkrētiem neslavas celšanas gadījumiem ir ieslodzījums . MPM 2020 rādītāja analīze par žurnālista profesiju, standartiem un aizsardzību rada zemu risku. Neskatoties uz to, pēdējā laikā ir radušās zināmas bažas par iejaukšanos izmeklēšanas žurnālistu darbā . 2019. un 2020. gadā Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma nepublicēja nekādus brīdinājumus par Igauniju . 2020. gadā tika publicēts viens brīdinājums par iespējamu negatīvu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu brīvību; tomēr gadījums bija saistīts ar ES līmenī pieņemtu finansiālu sankciju piemērošanu; tas tika apstiprināts Eiropas Komisijas 2020. gada 19. jūnija atzinumā .

Igaunijas Preses padome (Pressinõukogu) ir brīvprātīga pašpārvaldoša iestāde. Tās uzdevums ir izskatīt sabiedrības sūdzības par informāciju presē, tiešsaistes portālos ar žurnālistikas saturu un sabiedriskajās raidstacijās. Preses padomē ir desmit locekļi, tostarp seši no plašsaziņas līdzekļu sektora un četri palīgi no citiem, kas nav plašsaziņas līdzekļu, sektoriem, kā arī rotējošs priekšsēdētājs. Organizāciju ir izveidojusi Igaunijas Laikrakstu asociācija .

Ir ieviesti noteikumi, ar ko regulē “virpuļdurvju efektu”. Civildienesta likumā ir ietverti noteikumi, saskaņā ar kuriem amatpersona, kura tiek atbrīvota no amata, viena gada laikā no atbrīvošanas dienas nevar kļūt par saistītu personu privāttiesību attiecībās ar juridisko personu, pār kuru pagājušā gada laikā amatpersona ir veikusi tiešu vai pastāvīgu uzraudzību.

Ir notikušas debates par nepieciešamību valsts uzņēmumu vadītājiem publiskot savas ekonomiskās intereses. Attiecībā uz aktīvu deklarāciju 2013. gadā pieņemtais Pretkorupcijas likums ir pastiprinājis parlamenta Pretkorupcijas atlases komitejas pilnvaras . Uzlabojumi ietver deklarējamo datu apjoma, kā arī Komitejas kompetences un tiesību paplašināšanu. Pamatojoties uz pārskatīto likumu, 2014. gadā tika izveidots elektroniskais interešu deklarāciju reģistrs. Tās, atšķirībā no valstij piederošo uzņēmumu ekonomiskajām interesēm, jau ir publiski pieejamas un tāpēc tās ir pakļautas arī sabiedrības, tostarp plašsaziņas līdzekļu, pārbaudēm. Aktīvu un interešu deklarēšanas sistēma, kas darbojas kopš 2014. gada, ļauj ikvienai deklarētajai amatpersonai izmantot iepriekš aizpildītu veidlapu un iesniegt deklarāciju elektroniski. Iesniegtā deklarācija ir pieejama sabiedrībai trīs gadus no iesniegšanas dienas .

Igaunija Transparency International korupcijas uztveres indeksā iegūst 74 no 100 punktiem un ierindojas 8. vietā Eiropas Savienībā un 18. vietā pasaulē. 2020. gada Eirobarometra speciālaptaujā 60 % respondentu korupciju uzskata par plaši izplatītu (ES vidēji 71 %) un 14 % cilvēku ikdienā personīgi izjūt korupcijas ietekmi (ES vidēji 26 %). Attiecībā uz uzņēmējiem jāatzīst, ka 44% uzņēmēju korupciju vērtē kā plaši izplatītu (ES — vidēji 63 % respondentu) un 9% uzņēmēju uzskata, ka korupcija ir darījumdarbības jomā sastopama problēma (ES — vidēji 37 %). 37 % respondentu uzskata, ka veiksmīgas kriminālvajāšanas gadījumu ir pietiekami daudz, lai atturētu iedzīvotājus no koruptīvu darbību veikšanas (ES — vidēji 36 %), un 46% uzņēmēju uzskata, ka iedzīvotāji un uzņēmumi, kurus pieķer augstas amatpersonas kukuļošanā, saņem atbilstošu sodu (ES — vidēji 31 %) .

Saistībā ar Covid-19 pandēmiju Igaunija pasludināja ārkārtas stāvokli. Igaunijas valdība 2020. gada 12. martā izsludināja ārkārtas stāvokli un iecēla premjerministru par ārkārtas stāvokļa pārvaldnieku. 2020. gada 20. martā saskaņā ar atkāpes klauzulu, kas ietverta Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (Konvencija) 15. pantā, tā informēja Eiropas Padomi, ka daži no pasākumiem, kas ir pieņemti, lai aizsargātu “sabiedrības veselību”, var ietvert atkāpi no atsevišķiem pienākumiem, kas ir noteikti Konvencijā. Premjerministra (kā ārkārtas stāvokļa pārvaldnieka) likumdošanas rīkojumus varēja pārskatīt Administratīvajā tiesā (bet uz tiem neattiecās ne parlamentārā, ne prezidenta kontrole). Ārkārtas stāvoklis tika izbeigts 2020. gada 18. maijā (tajā pašā dienā tika atcelta Konvencijas 15. pantā paredzētā atkāpe).

Tiek izstrādāts jauns Pilsoniskās sabiedrības attīstības plāns 2021.–2030. gadam. Pamatojoties uz Igaunijas pilsoniskās sabiedrības attīstības koncepciju, valdība veicina pilsonisko sabiedrību, izmantojot Pilsoniskās sabiedrības attīstības plānu 2015.–2020. gadam . Kopš 2018. gada, sadarbojoties ar ieinteresētajām personām un to aktīvu iesaistīšanos, ieskaitot jumta organizācijas, kas pārstāv PSO Igaunijā, Iekšlietu ministrija ir vadījusi jauna Pilsoniskās sabiedrības attīstības plāna 2021.–2030. gadam izstrādes procesu. Šis process ir ietvēris darba grupu sanāksmes un ieinteresēto personu apspriedes dažādos Igaunijas apriņķos . Pilsoniskā telpa Igaunijā tiek uzskatīta par atvērtu .





Pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams (COM tīmekļa vietnē).

Pretkorupcijas atlases komiteja, tīmekļa lapa. https://www.riigikogu.ee/en/parliament-of-estonia/committees/anti-corruption-select-committee/ .

Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības centrs (2020), 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Reģistru un informācijas sistēmu centrs, e-Uzņēmumu reģistra tīmekļa lapa. https://www.rik.ee/en/e-business-register .

Reģistru un informācijas sistēmu centrs, e-Faila tīmekļa lapa. https://www.rik.ee/en/international/e-file .

CIVICUS Monitor. “Tracking civic space: Estonia”. https://monitor.civicus.org/country/estonia/ .

Tiesu administrācijas padome (2020), “Recommendations of the Council for Administration of Courts for organising the administration of justice during emergency situation”. https://www.kohus.ee/sites/www.kohus.ee/files/elfinder/KHN%20recommendations.docx.pdf .

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma (2020), “Reply by the Goverment of Estonia to the platform alert concerning the Russian State News agency Sputnik”. https://rm.coe.int/estonia-reply-en-sputnik-24january2020/168099922f .

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform .

Padomes Ieteikums par Igaunijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2020. gada stabilitātes programmu, ST 8177/20 — COM(2020) 506 final.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, L 305/17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts), par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), L 95/1.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

“Estonian Civil Society Development Plan 2015–2020”, https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/elfinder/article_files/estonian_cs_dev_plan_2015-2020_extract.pdf .

Igaunijas valdība (2013), “Korruptsioonivastane strateegia aastateks 2013–2020” [“Pretkorupcijas stratēģija 2013.–2020. gadam”]. https://www.korruptsioon.ee/sites/www.korruptsioon.ee/files/elfinder/dokumendid/korruptsioonivastane_strateegia_2013-2020_1.pdf .