LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.06.2004 
COM(2004) 448 gal īgā redakcija 
2004/0137 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI  
par finanšu sist ēmu izmantošanas nepie ļaušanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, 
ieskaitot teroristu finans ēšanas, mērķiem  
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJOŠAIS ZI ŅOJUMS  
Pārskats  
Kopienas centieni c īnīties pret neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanu ir atspogu ļoti 1991. un 
2001. gada direkt īvās. 1991. gada direkt īva cieši sekoja Finansi ālās rīcības operat īvo spēku 
par neleg āli iegūtas naudas legaliz ēšanu (FATF) rekomend ācijām, kas ir pasaules standarts 
šajā jomā. 1991. gada direkt īva definēja nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanu narkotiku 
tirdzniecības izteiksm ē un saist ības noteica tikai finansu se ktoram. 2001. gada labojumi 
paplašināja apjomu k ā noziegumu, t ā arī iesaistīto profesiju un darb ību izteiksm ē.  
2001. gada direkt īva atstāja atklātu smago noziegumu defin īciju un aicin āja Komisiju atlikt š ī 
jautājuma apspriešanu l īdz 2004. gadam.  
2003. gada j ūnijā FATF pārskatīja savas rekomend ācijas, šoreiz ietverot teroristu finans ēšanu. 
Direktīvai iesniegtais priekšlikums t āpat īpaši atsaucas uz c īņu pret teroristu finans ēšanu un 
paredz, ka nepieciešams ņemt vērā izmaiņas, kas veiktas FATF Četrdesmit rekomend ācijās. 
Ievads 
Kopienas centieni nov ērst un apkarot neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanu (noziedznieku 
pūles noslēpt krimin ālo darbību nelikum īgo izcelsmi) s ākās ar Padomes direkt īvu Nr. 
91/308/EEK par nepie ļaušanu lietot finansu sist ēmu neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanas 
mērķiem. 
1991. gada direkt īva īpaši pievērsa uzman ību Finansi ālās rīcības operat īvo spēku pret neleg āli 
iegūtas naudas legaliz ēšanu (FATF), kas ir starptautiska instit ūcija, kura vada vispasaules 
centienus šaj ā jomā, Četrdesmit rekomend ācijām. 
1991. gada direkt īva piepras īja dalībvalstīm aizliegt legaliz ēt līdzekļus, kas ieg ūti no 
narkotiku tirdzniec ības, nosakot par pien ākumu to finanšu sektoriem identific ēt to klientus, 
saglabāt dokument āciju, ieviest iekš ējās kontroles proced ūras, un zi ņot kompetentaj ām 
iestādēm par jebk āda veida nor ādēm uz neleg āli iegūtas naudas legaliz ēšanu.  
Ierobežojumi narkotiku tirdzniec ības peļņas legaliz ēšanā drīz tika uzskat īti par pārāk 
ierobežojošiem. T āpat bija redzams, ka kontroles pastiprin āšanās finansu sektor ā ir 
mudinājusi līdzekļu legalizētājus meklēt alternatīvas neleg āli iegūtās naudas legaliz ēšanas 
metodes. 
1999. gad ā Komisija ierosin āja paplašin āt noziedz īgo nodar ījumu loku, k ā arī pakļaut 
direktīvai plašu v ārīgo nefinansi ālu darbību un profesiju loku. 
Labojošā direktīva Nr. 2001/97/EK tika pie ņemta 2001. gada 4. decembr ī. Tā būtībā sekoja 
Komisijas ierosin ājumam par nefinansi ālo darbību un profesiju ie tveršanu. Attiec ībā uz 
kriminālo darbību klasifik āciju, likumdev ēji nolēma klasific ēt nelegālo līdzekļu peļņas 
legalizēšanu kā smagu nodar ījumu. Defin īcijas beigu da ļa attiecās uz nodar ījumiem, kas rada 
“ievērojamu pe ļņu” vai “sod āmi ar smagu cietumsodu”. 1. panta E da ļa nosaka, ka 
“dalībvalstis līdz 2004. gada 15. decembrim labos defin īciju, kas paredz ēta šajā atkāpē, lai 
saskaņotu šo defin īciju ar smaga nozieguma defin īciju Kopējās Darbības Nr. 98/699/JHA”, k ā 
arī Komisija tika aicin āta iesniegt priekšlikumu.  
 
LV 3   LV Lai gan nepast āvēja īpaša atsauce par terorisma finans ēšanu, dalībvalstis vienoj ās, ka smaga 
nodarījuma jēdzienam j āietver visi nodar ījumi, kas attiecas uz terorisma finans ēšanu. Jaunais 
priekšlikums izdara īpašu atsauci uz terorisma un terorisma finans ēšanas atspogu ļojumu.  
2003. gada j ūnijā FATF vienoj ās par Četrdesmit rekomend āciju ievērojamu pārskatīšanu, lai 
ņemtu vērā iegūto pieredzi un sekm ētu pasākumus, kas nepieciešami, lai efekt īvāk cīnītos pret 
šo parādību.  
Vairākās jomās, FATF sav ās rekomend ācijās ievērojami paplašin āja detaļu līmeni, it īpaši 
attiecībā uz klientu identifik āciju un p ārbaudi, k ā arī attiecībā uz situācijām, kad augsts 
nelegāli iegūtas naudas legaliz ēšanas risks attaisno stingr ākos pasākumus, k ā arī situācijās, 
kad mazāks risks attaisno maz āk stingru kontroli.  
ES dalībvalstis un Komisija uzskata, ka p ārskatītās FATF Četrdesmit rekomend ācijas 
saskaņoti jāpiemēro ES līmenī.  
Skaidrības labad tika nolemts, ka pašreiz ējā direktīva jāatceļ, un Komisija ierosin āja jaunu 
autonomu tekstu. Komisijas s ākuma poz īcija ir tā, ka jaunā direktīva jāveido uz pašreiz ējā 
acquis , un, ka pašreiz ējie noteikumi, it īpaši attiec ībā uz profesiju trakt ēšanu, nav j āapšauba, 
ja vien nav nepieciešam ība to darīt. 
Saskarsmes komiteja zaud ēs tās pamatojumu Kopienas ties ību aktos un rad īsies 
nepieciešam ība nodibin āt jaunu komiteju. Komisijai j āuztic ierobežotas izpildfunkcijas 
atsevišķās tehniskās jomās un līdz tam jaunajai komitejai Komisija j āatbalsta jaut ājumā par 
Nelegāli iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanu saska ņā ar 1999/468/EK l ēmuma 
noteikumiem.  
Komentāri par priekš likuma atseviš ķiem pantiem 
1. pants 
Nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanai, kā tas noteikts direkt īvā, jābūt kriminālnoziegumam. 
Krimināllikuma sankciju piem ērošana ir b ūtiska, lai nodrošin ātu efektivit āti.  
Ir ierosināta jauna neleg āli iegūtu līdzekļu naudas legaliz ēšanas defin īcija, īpaši, lai ietvertu 
teroristu finans ēšanas jēdzienu. Direkt īvas virsraksts attiecas  uz “finanšu sist ēmu izmantošanu 
nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanai, ieskaitot teroristu finans ējumu”. Situ ācija, kad likum īgs 
īpašums tiek novirz īts, lai finans ētu terorismu, pašlaik tiek paredz ēta kā nelegāli iegūtu 
līdzekļu legalizēšanas defin īcijas sast āvdaļa. Tādējādi visas sekojoš ās atsauces uz neleg āli 
iegūt līdzekļu legalizēšanu tāpat ietver teroristu finans ēšanu.  
2. pants 
Jaunais priekšlikums m ēģina aizpild īt atseviš ķos robus noteikumos, k ā arī sekot 
pārstrādātajām FATF Četrdesmit rekomend ācijām. Īpašu atsauci tas liek uz trasta un 
kompāniju pakalpojumu nodrošin ātājiem, kā arī iekļauj dzīvības apdrošin āšanas starpniekus. 
Pašlaik ir ierosin āts, ka visas personas, kas nodarbojas ar pre ču tirdzniec ību vai nodrošina 
pakalpojumus un pie ņem skaidras naudas maks ājumus virs noteikt ā limita, ir j āiekļauj 
direktīvas apjom ā. 
 
LV 4   LV 3. pants 
Šis defin īciju pants p ārņem visas iepriekš ējās direktīvas defin īcijas. Tas veic atseviš ķu 
definīciju tehniskos labojumus, k ā arī izdara svar īgākus labojumus cit ās, un pievieno 
atsevišķas jaunas defin īcijas.  
Finanšu instit ūcijas defin īcija ir labota saska ņā ar pieeju, kam seko FATF. Jebkurš uz ņēmums, 
kas turpin ās saskaņā ar finanšu uz ņēmējdarbību, tiek uzskat īts par finanšu instit ūciju, bet 
neliela riska gad ījumos dal ībvalstīm ir atļauts nepiem ērot direktīvu.  
Ir pievienotas defin īcijas par apdrošin āšanas starpniekiem, terorismu, īstenajiem īpašniekiem, 
trasta un komp āniju pakalpojumu nodrošin ātājiem, politiski atkl ātām person ām (PEPs), 
finanšu inform ācijas vien ībām, uzņēmējdarbības attiecībām un šella bank ām. 
Visbūtiskākais labojums attiecas uz noziedz īgas darbības defin īciju. Terorisma j ēdziens ir 
ierosināts kā atsevišķs elements, k ā arī jāietver visi smagie noziegumi k ā tas defin ēts 
attiecīgajā trīs pīlāru sistēmā. Tas sekm ēs daudz saska ņotāku pieeju, lai gan katr ā dalībvalstī 
tiešais trakt ējums būs atkarīgs no atbilstoš ā kriminālkodeksa. 
5. pants 
1991. gada direkt īva ar likumu noteica, ka klienti ir j āidentificē tiem “uzs ākot biznesa 
attiecības” un īpaši nesk āra neesošu situ āciju gadījumus. Jaunais teksts, pamatojoties uz 
FATF Rekomend ācijām, skaidri nosaka, ka kred ītu un finanšu instit ūcijas nedr īkst uzturēt 
anonīmus kontus. 
6. un 7. pants  
Šie panti s īkāk apskata to pas ākumu loku, kas j āveic instit ūcijām un person ām, kuras ir 
pakļautas direkt īvai, lai pārliecinātos, ka tās pazīst savus klientus un saprot vi ņu finansiālo un 
biznesa darb ību raksturu. Šie jaunie noteikumi p ēc būtības radikāli neatšķiras no tiem, kurus 
ietvēra iepriekš ējā direktīva. Tomēr, saskaņā ar pārskatītajām FATF Rekomend ācijām, 
jaunais priekšlikums satur daudz detaliz ētākas prasības. Ir noteikts, ka š īs procedūras var tikt 
veiktas pamatojoties uz riska j ūtīguma pamata.  
Daudz visp ārīgākās iepriekš ējās direktīvas prasības par īstenajiem īpašniekiem pašlaik vairs 
netiek uzskat ītas par pietiekam ām. Person ām un instit ūcijām, kuras ir pak ļautas direkt īvai, 
jāpārliecinās, ka tās ir noskaidrojušas un sapratušas īstenā īpašnieka situ āciju, kas pamatota uz 
skaidru īstenā īpašnieka j ēdziena defin īciju. Īpaši sarež ģītās vai neskaidr ās situācijās jāievēro 
papildus piesardz ība.  
 
LV 5   LV 8. pants 
Pamatprincips ir tas, ka klienta identifik ācija un pārbaude jāpabeidz pirms biznesa attiec ību 
nodibināšanas, bet pašlaik t āpat tiek paredz ēts, ka biznesa attiec ības var uzs ākt, klienta 
identifikācijas proced ūras gaitā. Šis attiecas uz baž ām, kuras, it īpaši, izteikuši profesiju 
pārstāvji. Tajā pat laikā, pašlaik ir skaidri noteikts, ka, ja klienta identifik āciju visbeidzot 
nevar veikt apmierinoš ā veidā, biznesa attiec ību uzsākšana jāizbeidz. T āpat attiec īgā brīdī 
jāpārbauda vecie r ēķini un attiec ības, ja tās varētu būt saistītas ar neleg āli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas risku.  
9. pants 
Šis pants atbilst 2001. gada direkt īvas noteikumiem par klientu identifik āciju kazino darb ībā. 
10. pants 
Šis pants, ietverts k ā dalībvalsts izv ēle, ierosina vienk āršotas pien ācīgas rūpības jēdzienu, ja 
pastāv skaidrs neliels neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanas risks, k ā arī sniedz piem ērus. Lai 
nodrošinātu sadarb ību, 37. un 38. panti nodrošina Komi sijai, kuru atbalsta jaun ā komiteja, 
iespēju pieņemt izpildes pas ākumus, kas sev ī ietver krit ēriju konstat ēšanu, lai noteiktu, kuras 
situācijas atbilst nelielam neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskam. 
11. pants 
Tāpat pastāv gadījumi, kad neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanas risks ir ac īmredzami liel āks, 
un šajos gad ījumos tam j āpievērš īpaša uzman ība. Šis pants nosaka vismaz tr īs tādus 
gadījumus, konkr ēti, tie ir gad ījumi kad nepast āv tiešais kontakts ar klientu, aizrobežu 
korespond ējošās banku attiec ības un attiec ības ar politiski atkl ātām person ām. Arī šeit 
Komisijai, kuru atbalsta jaun ā komiteja, j ābūt spējīgai pieņemt izpildes pas ākumus, ietverot 
kritēriju konstat ēšanu, lai noteiktu citas situ ācijas, kur past āv nepieciešam ība pēc papildus 
pienācīgās rūpības. 
12. līdz 16. panti 
Nevajadz īga klientu identifik ācijas proced ūru dubultošana var b ūt par šķērsli legālajai 
uzņēmējdarbībai vai profesion ālajai darb ībai. Tas, piem ēram, attiecas uz gad ījumiem, kad uz 
klientu atsaucas vai tas tiek iepaz īstināts ar vienu banku vai juristu ar citas bankas vai jurista 
palīdzību. Šādiem klientiem bieži b ūtu jādod iespēja tikt pie ņemtiem bez jebk āda jauna 
pieteikuma klientu identifik ācijas proced ūrai, kas atbilst droš ības pasākumiem.  
17. pants 
Šis pants atk ārto iepriekš ējās direktīvas noteikumus, ka s pieprasa piev ērst īpašu uzman ību 
sarežģītām vai neparast ām transakcij ām. Noder īgus padomus var aizg ūt no FATF darba par 
nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanas tendenc ēm un metod ēm. 
18. līdz 22. panti 
Šie panti par aizdom īgu transakciju zi ņošanu izdara īpašu atsauci uz finansi ālās izlūkošanas 
vienību, kā institūciju, kas ir atbild īga par šādu ziņojumu saņemšanu un apstr ādi. Šī definīcija 
 
LV 6   LV par finansi ālās izlūkošanas vien ību ir ņemta no 2000. gada 17. oktobra Padomes Ietvara 
lēmuma 2000/642/JHA. 
Juridisko un citu profesiju un attiec īgo drošības orgānu ziņošanas pas ākumi tiek bez 
izmaiņām pārņemti no 2001. gada direkt īvas. 
23. pants 
Ir apstiprin āts, ka ziņošana par aizdom ām par neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanu nesatur 
nekādu saistību vai konfidencialit ātes pārkāpšanu saska ņā ar krimin ālo vai civillikumu. 
Atsauce uz zi ņošanu, kas veikta “lab ā ticībā”, ir aizstāta ar atsauci uz zi ņojumiem, kas veikti 
saskaņā ar direktīvas prasībām. 
24. pants 
Šis ir jauns noteikums. Komisija apzin ās, ka nodarbin ātie ir bijuši pak ļauti draudiem, t āpēc ka 
ir noskaidrojies, ka tie ir snieguši zi ņojumu kompetentaj ām iestādēm, kas ir novedis pie 
izmeklēšanas vai aps ūdzības. Lai gan direkt īva nemēģina mainīt dalībvalstu tiesu vai lietas 
ierosināšanas procesus, šis pants ir ietverts, ņemot vērā šī jautājuma svar īgumu direkt īvas 
īstenošanas efektivit ātei, lai piev ērstu dalībvalstu uzman ību šai noz īmīgajai probl ēmai. Tām 
jādara viss, kas to sp ēkos, lai pasarg ātu nodarbin ātos no draudiem vai vaj āšanas.  
25. pants 
Gadījumā, kad ir veikts zi ņojums par aizdom īgu transakciju, ieinteres ētais klients nav 
jāinformē par šo faktu. Dal ībvalsts izv ēle vai atļaut to profesiju p ārstāvjiem, kuri darbojas k ā 
juridiskie padomdev ēji, inform ēt savus klientus par to, ka zi ņojums ir iesniegts, ir iz ņemts, tā 
kā tas nesaskan ar p ārstrādātajām FATF 40 rekomend ācijām. Tomēr, ir īpaši izcelts, ka 
gadījumos, kad juridiskie padomdev ēji mēģina atrun āt klientu no neleg ālas darbības, tas 
nebūs klienta br īdināšanas aizlieguma p ārkāpums. 
26. līdz 29. panti 
26. pants apstiprina past āvošo pien ākumu saglab āt informāciju vismaz piecus gadus. 27. pants 
pieprasa finansu un kred ītiestādēm, kas pak ļautas direkt īvas darbībai, ciktāl vien iesp ējams, 
piemērot direktīvas prasības attiec ībā uz klientu identifik āciju to nozar ēs un filiālēs ārpus ES. 
28. pants izvirza noteikum u, ka ES finansu un kred ītiestādēm jāspēj pilnībā un ātri atbildēt uz 
finansiālās izlūkošanas vien ības vai citu kompetento instit ūciju piepras ījumiem par 
informāciju, kas saist īta ar to biznesa attiec ībām ar noteikt ām juridiskaj ām vai fiziskaj ām 
personām. Lai gan Komisija pašreiz ējā posmā neierosina oblig ātu banku r ēķinu reģistrāciju 
visās dalībvalstīs, jaunais priekšlikums izvirza to par m ērķi, bet ļauj katrai dal ībvalstij 
individuāli noteikt k ā tas tiks pan ākts. Komisija p ārraudzīs šī noteikuma iespaidu. Visbeidzot, 
29. pants pieprasa dal ībvalstīm saglabāt atbilstošo statistiku, it īpaši, par to k ā izmantoti un 
kādi ir rezult āti, kas ieg ūti no ziņojumiem par aizdom īgajām transakcij ām. Šāda inform ācija, 
tāpat kā atgriezenisk ā saite uz kuru izdar īta atsauce 31. pant ā, var būt motivējošs faktors tiem, 
kas pakļauti direkt īvai, un var pal īdzēt tiem veidot efekt īvākas proced ūras. 
 
LV 7   LV 32. un 33. pants 
Šie panti pieprasa, ka val ūtas apmai ņas kantoriem, trasta un komp āniju pakalpojumu 
nodrošinātājiem jābūt pakļautiem licenc ēšanai vai re ģistrācijas pien ākumam, k ā arī, ka kazino 
darbībai jābūt licencētai. Dalībvalstīm jāprasa savām atbildīgajām institūcijām pārraudzīt visu 
institūciju un personu, kuras pak ļautas direkt īvas darbībai, atbilst ība.  
34. līdz 36. panti 
Šis pievēršas sankciju jaut ājumam. Atseviš ķs novērtējums pieejai sodiem par neleg āli iegūtu 
līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu jau ir pie ņemts Padomes Ietvara l ēmumā 
2001/500/JHA par neleg āli iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu un Padomes Ietvara l ēmumā 
2002/475/JHA par c īņu pret terorismu. 34. pants pieprasa dal ībvalstīm ieviest atbilstošus 
sodus par nacion ālo pasākumu ieviešanas, kas pie ņemti saska ņā ar direktīvu, pārkāpšanu. 35. 
un 36. pants apskata korporat īvo atbildību.  
37. un 38. panti 
37. pants nor āda jomas, kur ās Komisija var pie ņemt izpildes pas ākumus saska ņā ar lēmuma 
1999/468/EK komitolo ģijas proced ūru, lai var ētu ņemt vērā tehniskos jaunin ājumus un 
nodrošinātu vienotu direkt īvas piemērošanu.  
38. pants nodibina jauno Neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas komiteju, aizst ājot 
iepriekšējo Saskarsmes komiteju. Komisijai, kuru atbalsta komiteja, j āpieņem izpildes 
pasākumi, uz kuriem atsauce veikta saska ņā ar 37. pantu.  
39.līdz 41. panti 
39.pants izsaka pien ākumu iesniegt periodiskus īstenošanas zi ņojumus. 40. pants atce ļ 
iepriekšējo direktīvu un izdara atsauci uz pievienoto korel āciju tabulu. Visbeidzot 41. pants 
nodrošina 12 m ēnešu īstenošanas periodu.  
 
LV 8   LV 2004/0137 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI  
par finanšu sist ēmu izmantošanas nepie ļaušanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, 
ieskaitot teroristu finans ēšanas, mērķiem  
(Teksts ar EEA svar īgumu) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
Ņemot vērā Eiropas Kopienas Dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 47. panta 2. punkta pirmo un 
trešo teikumu, k ā arī 95. pantu, 
Ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
Ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu2, 
Saskaņā ar proced ūru, kuru nosaka L īguma 251. pants3, 
tā kā : 
(1) Cīņa pret neleg āli iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu ir viens no visefekt īvākajiem 
līdzekļiem, lai cīnītos ar organiz ēto noziedz ību. Turklāt, papildus pieejai, kura izmanto 
krimināllikumu, prevent īvie līdzekļi, izmantojot finanšu sist ēmas, tāpat var sniegt 
rezultātus. 
(2) Finanšu un kred ītiestāžu drošība, integrit āte un stabilit āte, kā arī ticība finanšu 
sistēmai kopum ā var tikt nopietni apdraud ēta sakarā ar noziedznieku un to 
līdzdalībnieku pūlēm noslēpt krimin ālo darbību izcelsmi vai iepludin āt legāli iegūtus 
līdzekļus teroristu m ērķiem. Lai izvair ītos no tā, ka dalībvalstis pie ņem pasākumus, 
kas aizsarg ātu to finanšu sist ēmas, kas var ētu būt pretrun ā ar iekš ējā tirgus 
funkcionēšanu, Kopienas darb ība šajā jomā ir nepieciešama.  
(3) Ja konkr ēti saskaņoti pasākumi netiktu pie ņemti visas Kopienas m ērogā, nelegāli 
iegūto līdzekļu legaliz ētāji, lai sekm ētu savu noziedz īgo rīcību, varētu mēģināt 
izmantot kapit āla kustības brīvības un finanšu pakalpojumu nodrošin āšanas brīvības 
iespēju, kura ietver integr ēto finansi ālo jomu.  
(4) Lai atbild ētu uz šīm bažām, tika pie ņemta 1991. gada 10. j ūnija Padomes direkt īva 
91/308/EEK par finanšu sist ēmu izmantošanas nepie ļaušanu nelikum īgi iegūtu 
                                                 
1 OJ C , , lpp. 
2 OJ C , , lpp. 
3 OJ C , , lpp. 
 
LV 9   LV līdzekļu legalizēšanas mērķiem4. Tā pieprasīja dalībvalstīm aizliegt neleg āli iegūtu 
līdzekļu legaliz ēšanu un uzlikt par pien ākumu finanšu sektoram, ieskaitot 
kredītiestādes un citas finansi ālās institūcijas, identific ēt to klientus, saglab āt 
atbilstošos ierakstus, noteikt iekš ējās proced ūras, lai apm ācītu darbiniekus un 
nodrošinātu pret neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā arī ziņot kompetent ām 
iestādēm par jebk ādām norādēm par neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanu. 
(5) Neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšana parasti tiek realiz ēta starptautisk ā vidē, tā, lai 
fondu noziedz īgā izcelsme var ētu būt labāk nomask ēta. Pasākumi, kurus pie ņem tikai 
nacionālā vai pat visas Kopienas l īmenī, neņemot vērā starptautisko koordin āciju un 
sadarbību, varētu nest ļoti ierobežotu labumu. T ādējādi, pasākumiem, kurus pie ņem 
Kopiena j ābūt saskaņotiem ar darb ībām, ko veic citas starptautisk ās institūcijas. 
Kopienas r īcībai īpaši jāturpina ņemt vērā Finansiālās rīcības operat īvo spēku par 
nelegāli iegūtas naudas legaliz ēšanu (turpm āk atsauce veikta k ā uz “FATF”), kas 
ietver galveno starptautisko instit ūciju, kas darbojas c īņā pret neleg āli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanu un teroristu finans ēšanu, Četrdesmit rekomend ācijas. Tā kā FATF 
Četrdesmit rekomend ācijas ir b ūtiski pārstrādātas un paplašin ātas 2003. gad ā, 
Kopienas direkt īvai jābūt saskaņotai ar šo jauno star ptautisko standartu. 
(6) Visp ārējā vienošan ās par tirdzniec ību pakalpojumu jom ā (GATS) ļauj dalībvalstīm 
pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsarg ātu sabiedr ības morāli, nepieļautu 
krāpšanu, un pie ņemtu pas ākumus sapr ātīgu iemeslu d ēļ, ieskaitot finanšu sist ēmas 
stabilitātes un integrit ātes nodrošin āšanu.  
(7) Lai gan s ākotnēji tā tika ierobežota l īdz noziegumiem par narkotiskaj ām vielām, 
pēdējos gados ir bijusi tendence uz daudz plaš āku neleg āli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas defin īciju, kas pamatota uz plaš āku predikat īvo vai pamata nodar ījumu 
loku. Plaš āks predikat īvo nodar ījumu loks sekm ē ziņošanu par aizdom īgajām 
transakcij ām un starptautisko sadarb ību šajā jomā. Tādējādi, smaga nodar ījuma 
definīcija jāsaskaņo ar 2001. gada 26. j ūnija Padomes Ietvara l ēmumu 2001/500/JHA 
par neleg āli iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu, identifik āciju, izsekošanu, iesald ēšanu, 
līdzekļu konfiskāciju un nozieguma rezult ātā gūto peļņu5. 
(8) Turkl āt, noziedz īgas darbības loks, kas ir pamat ā nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanas 
definīcijai, jāpaplašina, lai ietvertu c īņu pret terorismu un teroristu finans ēšanu. 
Patiesi, finanšu sist ēmu ļaunprātīga izmantošana, lai iepludin ātu nelegāli iegūtus vai 
pat legālus līdzekļus teroristu m ērķiem, rada skaidru apdraud ējumu finanšu sist ēmas 
integritātei, atbilstošai funkcion ēšanai, reput ācijai un stabilit ātei. Tādējādi, nelegāli 
iegūtu līdzekļu legalizēšanas defin īcija jāmaina tā, lai tā ietvertu ne tikai manipul ācijas 
ar līdzekļiem, kas ieg ūti no noziedz īgas darbības, bet ar ī legālas naudas vai īpašuma 
vākšanu teroristu m ērķiem. Turkl āt, terorismam j āveido daļa no smago noziegumu 
saraksta.  
(a) Vispārējais pien ākums pie ņemt efekt īvas, proporcion ālas un prevent īvas 
sankcijas, kas apvienojas ar 1. panta kriminaliz ācijas saist ībām, nozīmē, ka 
kriminālas sankcijas j āpiemēro fiziskām person ām, kuras p ārkāpj pienākumus 
                                                 
4 28.6.1991, OJ L 166, 77. lpp. Direkt īva, kura labota ar Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvu 
2001/97/EK (28.12.2001, OJ L 344, 76. lpp.). 
5 5.7.2001, OJ L 182, 1. lpp. 
 
LV 10   LV par klientu identifik āciju, inform ācijas saglab āšanu un zi ņošanu par 
aizdomīgām transakcij ām sakarā ar nelegāli iegūto līdzekļu legalizāciju, tā kā 
šādas personas j āuzskata par t ādām, kas piedal ās nelegāli iegūto līdzekļu 
legalizācijas darb ībā. 
(9) Direkt īva 91/308/EEC, lai gan uzliek klientu identifik ācijas pien ākumu, satur ēja 
salīdzinoši maz deta ļu par attiec īgo proced ūru. Neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanas 
novēršanas aspekta b ūtiskās nozīmes sakar ā, ir atbilstoši, ka saska ņā ar jaunajiem 
starptautiskajiem standartiem ierosin āt specifiskus un detaliz ētākus noteikumus 
attiecībā uz klienta, k ā arī jebkura īstenā īpašnieka, identifik āciju un p ārbaudi. Šim 
nolūkam precīza “īstenā īpašnieka” defin īcija ir būtiska. 
(10) Vienk āršs neleg āli iegūto līdzekļu legaliz ācijas aizliegums nav pietiekams un ir 
nepieciešams paredz ēt krimināllikuma sankcijas, lai nodrošin ātu, ka neleg āli iegūtu 
līdzekļu legalizēšana, ieskaitot teroristu finans ēšanu, tiek efekt īvi novērsta. Tādējādi, 
nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšana, sakar ā ar Kopienas tiesiskajiem aktiem, j āietver 
kriminālnodarījumu lokā. 
(11) Tā kā kontroles pastiprin āšana finanšu sektor ā ir likusi neleg ālo līdzekļu legalizētājiem 
meklēt alternat īvas metodes, lai nosl ēptu noziedz īgi iegūtas peļņas izcelsmi, tad 
pienākumi pret neleg āli iegūto līdzekļu legaliz ēšanu jāpaplašina ar ī uz dzīvības 
apdrošināšanas starpniekiem, k ā arī trasta un komp āniju pakalpojumu nodrošin ātājiem. 
(12) Direkt īva 91/308/EEK, ar labojumiem, ietv ēra notārus un neatkar īgos juridiskos 
profesion āļus Kopienas politikas pret neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanas rež īma 
kompetenc ē; šis nodrošin ājums nemain īts jāpatur jaunaj ā direktīvā; šie juridiskie 
profesion āļi, kā to definēja dalībvalstis, ir pak ļauti direkt īvas noteikumiem, ja iesaist ās 
finansiālās vai korporat īvās transakcij ās, ieskaitot padomdev ēja pakalpojumu 
nodrošināšanu nodok ļu jautājumos, kur past āv vislielākais juridisko profesion āļu 
pakalpojumu risks, kurš var tikt pretlikum īgi izmantots noziedz īgas darbības rezult ātā 
gūtās peļņas legalizēšanas mērķiem. 
(13) Ja neatkar īgie profesijas, kura nodrošina juridisk ās konsult ācijas, pārstāvji, kas ir 
legāli atzīti un kontrol ēti, tādi kā advokāti, nosaka klienta juridisko st āvokli vai p ārstāv 
klientu juridiskaj ās procedūrās, nebūtu atbilstoši, ja saska ņā ar direktīvu, šos juridiskos 
profesion āļus vērtētu saskaņā ar to darb ību šajā aspektā, sakarā ar pienākumu ziņot par 
nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanas aizdom ām. Jāpastāv izņēmumiem no jebk āda 
pienākuma ziņot par inform āciju, kas ieg ūta vai nu pirms, p ēc, vai juridisk ās 
procedūras laikā, vai arī klienta juridisk ā stāvokļa noteikšanas laik ā. Tādējādi, 
juridiskaj ām konsult ācijām jāpaliek pak ļautām pienākumam par profesion ālā 
noslēpuma neizpaušanu, ja vien juridi skais konsultants pats nepiedal ās nelegālo 
līdzekļu legalizēšanas darb ībās, vai juridisk ās konsult ācijas tiek sniegtas neleg ālo 
līdzekļu legaliz ēšanas m ērķiem, vai jurists zina, ka klients mekl ē juridisko 
konsultāciju neleg ālo līdzekļu legalizēšanas mērķiem.  
(14) Tieši sal īdzināmie pakalpojumi j ātraktē tajā pašā veidā, ja tos praktiz ē jebkurš 
profesion ālis, kurš pak ļauts direkt īvas darb ībai. Lai nodrošin ātu tiesību, kuras 
noteiktas Eiropas Konvencij ā par Cilv ēka tiesībām un pamatbr īvībām un Eiropas 
Savienības līgumā, ievērošanu, auditoru, ārējo grāmatvežu un nodok ļu konsultantu, 
kuri dažās dalībvalstīs var aizst āvēt vai pārstāvēt klientu juridisko proced ūru kontekst ā 
 
LV 11   LV vai arī ieņemt klienta juridisko st āvokli, saska ņā ar šo direkt īvu, inform ācija, kuru vi ņi 
iegūst izpildot šos uzdevumus, nav pak ļauta paziņošanas pien ākumam. 
(15) Jāatzīst, ka neleg ālo līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risks nav tas pats 
katrā gadījumā. Saskaņā ar pieeju, kas balst īta uz riska faktoru, Kopienas ties ību aktos 
jāievieš princips, ka atbilstošos gad ījumos tiek pie ļauts vienk āršots klienta pien ācīgās 
rūpības princips.  
(16) Tāpat, Kopienas likumdošanai j āatzīst, ka atseviš ķas situācijas rada liel āku nelegālo 
līdzekļu legalizācijas un teroristu finans ēšanas risku; lai gan ir j ānosaka visu klientu 
identitāte un uzņēmējdarbības profils, past āv gadījumi, kad ir nepieciešama īpaši 
precīza klientu identifik ācijas un p ārbaudes proced ūra. 
(17) Iev ērojot to, tas īpaši attiecas uz biznesa attiec ībām ar person ām, kuras ie ņem vai ir 
ieņēmušas noz īmīgus valsts amatus, it īpaši tās, kuras n āk no valst īm, kurās ir plaši 
izplatīta korupcija; t ādas attiec ības, it īpaši, var pak ļaut finanšu sektoru noz īmīgam 
reputācijas un/vai juridiska rakstura riskam. Īpaša uzman ība šādos gadījumos tāpat 
attaisnojas ar starptautiskaj ām pūlēm cīņā pret korupciju. 
(18) Pas ākumi, kas nepieciešami, lai īstenotu šo direkt īvu jāpieņem saskaņā ar 1999. gada 
28. jūnija Padomes l ēmumu Nr. 1999/468/EK, kas nosaka proced ūru īstenojamo 
pilnvaru, kas pieš ķirtas Komisijai, realiz ēšanu6.  
(19) Tā kā pasākumi, kas nepieciešami š īs direktīvas īstenošanai ir pas ākumi ar visp ārēju 
vērienu, augst ākminētā Padomes l ēmuma 2. panta noz īmē, tie jāpieņem, izmantojot 
regulējošo proced ūru, kuru nodrošina š ī lēmuma 5. pants. Ar t ādu nolūku ir jānodibina 
jaunā Nelegāli iegūto līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanas komiteja, kas aizvieto 
Nelegāli iegūto līdzekļu legaliz ēšanas Saskarsmes komiteju, kuru izveidoja ar 
direktīvu Nr. 91/308/EEK.  
(20) Lai izvair ītos no atk ārtotas klientu identifik ācijas proced ūras, kas noved pie 
starptautisk ās uzņēmējdarbības aizkav ēšanas un neefektivit ātes, ir atbilstoši, ka 
pakļaujot atbilstošai garantijai, klientiem ļauj tikt pieteiktiem, ja to identifik ācija 
veikta kaut kur cit ā vietā. 
(21) Zi ņojumi par aizdom īgām transakcij ām jāiesniedz atbild īgajām valsts varas iest ādēm, 
kuras ir atbild īgas par c īņu pret neleg ālo līdzekļu legalizēšanu. Tādas valsts varas 
institūcijas pašlaik visp ārīgi tiek nosaukt as par finansi ālās izlūkošanas vien ībām un šī 
terminolo ģija tāpat ir jālieto šajā direktīvā. Visās dalībvalstīs jābūt finansiālās 
izlūkošanas vien ībām un tāpat jādara skaidrs tas, ka ir j āziņo par neleg āli iegūtu 
līdzekļu legalizēšanas mēģinājumu.  
(22) Ir bijuši vair āki gadījumi, kad darbinieki, kuri ir zi ņojuši par neleg āli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas aizdom ām, ir tikuši pak ļauti draudiem vai vaj āšanai. Lai gan direkt īva 
nevar iejaukties dal ībvalstu juridiskaj ās procedūrās, šis ir visb ūtiskākais jautājums, lai 
efektīvi darbotos sist ēma pret neleg ālo līdzekļu legalizēšanu. Dal ībvalstīm ir jāapzinās 
šī problēma un tām jādara viss iesp ējamais, lai aizsarg ātu darbiniekus no š ādas 
vajāšanas.  
                                                 
6 17.7.1999, OJ L 184, 23. lpp. 
 
LV 12   LV (23) Neleg ālo līdzekļu legalizēšana un teroristu finans ēšana ir starptautiskas probl ēmas un 
centieniem ar t ām cīnīties ir jābūt globāla mēroga. Ja Kopienas finanšu vai 
kredītiestādēm ir noda ļas vai fili āles, kas atrodas treš ā valstī, kur tiesību akti šaj ā jomā 
nav pietiekami, t ām, lai izvair ītos no ļoti dažādo standartu piem ērošanas instit ūcijas 
vai instit ūciju grupas ietvaros, j āpiemēro Kopienas standarti vai j āinformē 
kompetent ās valsts instit ūcijas savā dalībvalstī, ja tas ir iesp ējams. 
(24) Ir b ūtiski, ka finanšu un kred ītiestādes var sniegt ātru atbildi uz valsts varas iest āžu 
pieprasījumu pēc informācijas par to vai t ās uztur biznesa attiec ības ar nosauktaj ām 
personām.  
(25) Lai uztur ētu institūciju un citu, kuri pak ļauti Kopienas jurisdikcijai šaj ā jomā, 
mobilizāciju, atgriezeniskajai saitei par iesniegto zi ņojumu lietder ību un 
papildināšanu, kur iesp ējams to praktiz ēt, jābūt pieejamai. Lai to īstenotu un, lai sp ētu 
pārskatīt to sistēmu efektivit āti cīņā pret neleg āli iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu. 
Dalībvalstīm jāsaglabā un jāuzlabo attiec īgā statistika.  
(26) Cīņas pret neleg ālu līdzekļu legalizēšanu noz īmīgumam j āvada dalībvalstis, lai to 
nacionālā likumdošana pie ņemtu efekt īvas, proporcion ālas un prevent īvas sankcijas, 
gadījumā, ja netiek iev ēroti nacion ālie noteikumi, kas pie ņemti, sekojot š īs direktīvas 
norādījumiem. T ā kā juridisk ās personas bieži iesaist ītas sarež ģītās līdzekļu 
legalizēšanas oper ācijās, tādas sankcijas t āpat jāpiemēro saskaņā ar darbībām, kuras 
veic juridiskas personas. 
(27) Ņemot vērā ļoti būtiskās izmaiņas, kas jāveic direkt īvā Nr. 91/308/EEC, t ā jāaizstāj 
sakarā ar skaidrības apsvērumiem.  
(28) Tā kā šīs direktīvas mērķus dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekoši sekm īgi sasniegt, 
bet šie m ērķi, saskaņā ar darbības mērogu un efektivit āti, var tikt lab āk sasniegti 
Kopienas l īmeni, Kopiena, saska ņā ar Līguma 5. panta papildprincipu, var p ārņemt 
pasākumus. Saska ņā ar proporcionalit ātes principu, k ā tas noteikts šaj ā pantā, šī 
direktīva nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu šos m ērķus. 
(29) Šī direktīva respekt ē pamatties ības un iev ēro principus, kas ir atz īti, jo īpaši tos, kas 
noteikti Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU: 
I nodaļa 
Tematika, apjoms, defin īcijas 
1. pants 
1. Dalībvalstis nodrošina, ka neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšana ir krimin ālnoziegums. 
2. Šīs direktīvas mērķiem, sekojoša r īcība, ja izdar īta ar nodomu, tiek uzskat īta par neleg āli 
iegūtu līdzekļu legalizēšanu: 
 
LV 13   LV (a) īpašuma p ārvēršana vai p ārvietošana, zinot, ka t āds īpašums ir ieg ūts noziedz īgas rīcības 
rezultātā vai piedaloties š āda veida darb ībā, ar mērķi noslēpt vai mask ēt īpašuma neleg ālo 
izcelsmi, vai pal īdzot jebkurai personai, kas ir iesaist īta šādas darbības pasūtīšanā, lai 
izvairītos no šādas darbības juridiskaj ām sekām;  
(b) paties ās dabas, izcelsmes, atrašan ās vietas, izvietojuma, kust ības, tiesību, saska ņā ar 
īpašuma pieder ību, noslēpšana vai mask ēšana, zinot, ka š āds īpašums ieg ūts noziedz īgas 
darbības rezult ātā vai no piedal īšanās šāda veida darb ībā;  
(c) īpašuma ieg ūšana, vald īšana vai lietošana, zinot, ka sa ņemšanas laik ā šāds īpašums ieg ūts 
noziedzīgas rīcības rezult ātā vai sakar ā ar dalību šādā darbībā;  
(d) likum īga īpašuma nodrošin āšana un uzkr āšana, visiem l īdzekļiem, ar nodomu, ka tas 
jāizmanto vai zinot, ka tas tiks izmantots, piln ībā vai daļēji, terorisma m ērķiem; 
(e) piedal īšanās, saistība ar, vai konspir ācija, lai izdar ītu noziegumu, m ēģinājums izdar īt 
noziegumu, k ā arī palīdzība, kūdīšana, sekm ēšana un padomdev ēja pilnvarojums jebk ādām 
darbībām, kas min ētas iepriekš ējās atkāpēs. 
Par zināšanu, nolūku vai nodomu, kas ir nepieciešami k ā darbību, uz kur ām atsauce veikta 
pirmajā daļā, sastāvdaļa, var secin āt no objekt īvajiem faktiskajiem apst ākļiem.  
Nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšana tiek uzskat īta par tādu pat tad, ja darb ības, kuras 
radījušas īpašumu, kas tiek legaliz ēts, veiktas citas dal ībvalsts vai treš ās valsts teritorij ā.  
2. pants 
1. Šī direktīva tiek piem ērota sekojoš ām institūcijām un person ām: 
(1) kredītiestādēm;  
(2) finanšu iest ādēm;  
(3) sekojoš ām juridiskaj ām vai fiziskaj ām person ām, kas darbojas, lai veiktu savu 
profesion ālo darbību: 
(a) auditoriem, ārējiem grāmatvežiem un nodok ļu konsultantiem;  
(b) notāriem un citiem neatkar īgajiem juridisk ās profesijas p ārstāvjiem, kad tie piedal ās vai nu 
darbojoties savu klientu v ārdā un labā jebkādā finanšu vai nekustama īpašuma transakcij ā, vai 
palīdz šādas transakcijas pl ānošanā vai veikšan ā sava klienta lab ā attiecībā uz:  
(i) nekustama īpašuma vai saimnieciskas vien ības pirkšanu un p ārdošanu;  
(ii) klienta l īdzekļu, vērtspapīru vai akt īvu pārvaldīšanu;  
(iii) banku, uzkr ājumu vai v ērtspapīru kontu atkl āšanu vai p ārvaldīšanu;  
(iv) nepieciešamo ieguld ījumu veikšanu, kas vajadz īgs komp āniju radīšanai, 
vadīšanai un p ārvaldei;  
(v) trestu, komp āniju vai līdzīgu struktūru radīšanu, vad īšanu un p ārvaldi;  
 
LV 14   LV (c) trasta vai komp āniju pakalpojumu nodrošin ātājiem, kas nav ietverti a) un b) da ļās; 
(d) apdrošin āšanas starpniekiem, kad tie darbojas dz īvības apdrošin āšanas jom ā un citās ar 
investīcijām saistītās apdrošin āšanas jom ās; 
(e) nekustamo īpašumu a ģentiem; 
(f) citām person ām, kas tirgojas ar prec ēm vai nodrošina pakalpojumus, ja vi ņu maksājumi 
tiek veikti skaidr ā naudā un ar apjomu, kas ir 15000 EUR vai vair āk, neatkar īgi no tā vai 
transakcija tiek veikta vienas oper ācijas ietvaros vai ar vair āku operāciju, kuras š ķiet saistītas, 
palīdzību; 
(g) kazino. 2. Dalībvalstis var izlemt nepiem ērot šo direkt īvu finanšu instit ūcijām gadījumos, kad t ās 
iesaistās finanšu dar ījumos gad ījuma rakstura d ēļ vai uz ļoti ierobežota pamata, un, kur past āv 
neliels neleg ālo līdzekļu legalizēšanas risks.  
3. pants 
Šīs direktīvas mērķiem jāpiemēro sekojoš ās definīcijas: 
(1) “kredītiestāde” ir kred ītiestāde, kā tas noteikts Eiropas Parl amenta un Padomes direkt īvas
7 
2000/12/EK 1. panta 1. punkta pirmaj ā daļā, ietverot kred ītiestādes nodaļas, kuru atrašan ās 
vieta ir Kopien ā, un, kuru centr ālā nodaļa atrodas Kopienas iekšien ē vai ārpus tās, minētās 
direktīvas 1. panta 3. punkta noz īmē;  
(2) “finansu iest āde” ir: 
(a) uzņēmums, kas nav kred ītiestāde, un, kas realiz ē vienu vai vair ākas darbības, kas ietvertas 
direktīvas 2000/12/EK I pieli kuma 2.-12. punktos un 14. punkt ā, ieskaitot darb ības, ko veic 
valūtas maiņas punkti (bureaux de change) , kā arī naudas p ārsūtīšanas vai p ārvedumu 
iestādes;  
(b) atbilstoši pilnvarotas apdrošin āšanas komp ānija, saska ņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes direkt īvu8 2002/83/EK, tikt āl ciktāl tā realizē darbības, kuras noteiktas min ētajā 
direktīvā;  
(c) invest īciju firma, k ā to nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvas9 2004/39/EK 4. 
panta 1. punkts;  
(d) kopīgs investīciju uzņēmums, kas tirgojas ar t ā daļām vai akcij ām; 
(e) finanšu iest āžu nodaļas, uz kur ām izdarīta atsauce da ļās no (a) līdz (d), ja to atrašan ās vieta 
ir Kopienas teritorij ā, kuru galven ās nodaļas atrodas Kopienas iekšien ē vai ārpus tās; 
                                                 
7 26.5.2000, OJ L 126, 1. lpp. 
8 19.12.2002, OJ L 345, 1.lpp 
9 30.4.2004, OJ L 145, 1.lpp. 
 
LV 15   LV (3) “apdrošin āšanas starpnieks” ir apdrošin āšanas starpnieks k ā tas noteikts Eiropas 
Parlamenta un Padomes direkt īvas10 2002/92/EK 2. panta 3. punkt ā;  
(4) “terorisms” ir jebkurš nodar ījums Padomes Ietvara l ēmuma 2002/475/JHA11 1.- 4. panta 
nozīmē;  
(5) “īpašums” ir jebk āda veida l īdzekļi, neatkar īgi no tā vai tie ir vieliski vai n ē, kustami vai 
nekustami, materi āli vai nemateri āli, kā arī juridiskie dokumenti vai l īdzekļi jebkādā veidā, 
ieskaitot elektronisko vai digit ālo veidu, kas liecina par īpašumties ībām vai par da ļu šādos 
īpašumos. 
(6) “noziedz īga rīcība” ir jebk āda veida noziedz īga iesaistīšanās smaga nozieguma uzdevum ā.  
(7) “smagie noziegumi” ir, vismaz:  (a) terorisms; (b) jebkurš nodar ījums, kas noteikts 1988. gada Apvienoto N āciju Konvencijas par Neleg ālu 
narkotisko un psihot ropo vielu tirdzniec ību 3. panta 1. punkta a) da ļā;  
(c) noziedz īgu organiz āciju darbība, kā tas noteikts Vienot ās Rīcības 98/733/JHA
12 1. pantā;  
(d) muitas likumu p ārkāpšana, vismaz nopietna, k ā to nosaka Konvencijas par Eiropas 
Kopienu finansi ālo interešu aizsardz ību13 1. panta 1. punkts un 2. pants;  
(e) korupcija; (f) visi nodar ījumi, kas tiek sod īti ar brīvības atņemšanu vai ieslodz ījumu, kura maksim ālais 
ilgums ir liel āks par vienu gadu vai, attiec ībā uz tām valstīm, kurām to tiesību sistēmās ir 
minimālais līmenis nodar ījumiem, visi nodar ījumi, kuri tiek sod īti ar brīvības atņemšanu vai 
ieslodzījumu vismaz vair āk nekā uz sešiem m ēnešiem.  
(8) ‘īstenais īpašnieks’ ir  
(a) fiziska persona, kurai galu gal ā, tieši vai netieši, pieder vai, kura kontrol ē 10% vai vair āk 
no akciju daudzuma, vai juridiskas personas balssties ībām, vai, kura cit ādi bauda sal īdzinošu 
ietekmi p ār juridiskās personas p ārvaldi, ja t ā ir cita, kas min ēta kompānijas ofici ālajā fondu 
biržas sarakst ā, kas ir pak ļauta izpaušanas pras ībām, saskaņā ar Kopienas jurisdikciju, vai, 
kura pakļauta līdzvērtīgiem starptautiskajiem standartiem;  
(b) fiziska persona, kas, tieši vai netieši, ir gal īgais ieguv ējs 10% vai vair āk no fonda, trasta 
vai tiem l īdzīgas juridiskas organiz ācijas vai, kura realiz ē ietekmi p ār fonda, trasta vai l īdzīga 
uzņēmuma sal īdzināmu īpašuma apjomu, ja t ā ir cita, kas min ēta kompānijas ofici ālajā fondu 
biržas sarakst ā, kas ir pak ļauta izpaušanas pras ībām, saskaņā ar Kopienas jurisdikciju vai 
pakļauta līdzvērtīgiem starptautiskajiem standartiem;  
(c) fiziska persona, kuras v ārdā tiek veikta transakcija vai darb ība; 
                                                
 
10 15.1.2003, OJ L 9, 3. lpp. 
11 22.6.2002, OJ L 164, 3. lpp. 
12 29.12.1998, OJ L 351, 1. lpp. 
13 27.11.1995, OJ C 316, 48. lpp. 
 
LV 16   LV (9) “trasta un komp āniju pakalpojumu nodrošin ātājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, 
kura uzņēmējdarbības veidā nodrošina jebkurus no sekojošajie m pakalpojumiem trešai pusei: 
(a) kompāniju vai citu juridis ko personu izveidošana;  
(b) darbošan ās vai vienošan ās, lai cita persona, darbotos k ā kompānijas vadītājs vai sekret ārs, 
līgumsabiedr ības partneris vai l īdzīgā amatā attiecībā pret citām juridiskaj ām personām;  
(c) uzņēmuma re ģistrācijas nodrošin āšana; komp ānijas uzņēmējdarbības uzsākšana vai 
atrašanās vietas nok ārtošana, sarakstes vai administrat īvā uzsākšana, līdzdalības vai jebkuras 
citas juridiskas personas vai vienošan ās nodrošin āšana; 
(d) darbošan ās vai vienošan ās, lai cita persona, darbotos k ā pilnvarota persona pilnvarojum ā 
vai līdzīgā juridiskā norunā; 
(e) darbošan ās vai vienošan ās, lai cita persona, darbotos k ā nominētais akciju tur ētājs citas 
personas v ārdā; 
(10) “politiski atkl ātas personas” ir fiziskas personas, kur ām ir uztic ētas ievērojamas 
valstiskas funkcijas, un, kuru liel ās vai sarež ģītās finansiālās vai biznesa transakcijas var ētu 
pārstāvēt palielinātu nelegālo līdzekļu legalizēšanas risku, k ā arī šo personu tuvie ģimenes 
locekļi vai šādu personu tuvie pazi ņas; 
(11) “biznesa attiec ības” ir biznesa, profesion ālās vai komerci ālās attiecības, kuras, laik ā, kad 
tiek nodibin āts kontakts, ir sagaid āmas kā tādas, kas ietvers ilglaic ības elementu; 
(12) “Šella banka” ir kred ītiestāde, kura ir iek ļauta jurisdikcij ā, kurā tai nav fiziskas 
klātbūtnes, ieskaitot sapr ātīgu nolūku un pārvaldi, un, kura ir neatkar īga no reglament ētās 
finansiālās grupas. 
4. pants 
Dalībvalstis, lai nepie ļautu neleg āli iegūtu līdzekļu legalizēšanu, var pie ņemt vai patur ēt spēkā 
stingrākus noteikumus jom ā, kuru aptver š ī direktīva.  
 
LV 17   LV II nodaļa 
Klienta p ārbaudes pien ācīgā rūpība 
1. IEDAĻA 
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI  
5. pants 
Dalībvalstis aizliedz to finanšu un kred ītiestādēm uzturēt anonīmus kontus, anon īmas 
reģistrācijas vai kontus uz fikt īviem vārdiem. 
6. pants 
Institūcijām un person ām, kuras ietvertas š īs direktīvas ietvaros, j āpiemēro pienācīgās rūpības 
principa proced ūras, pamatojoties uz ticamiem neatkar īgiem prim ārajiem dokumentiem, 
datiem vai inform āciju, sekojošos gad ījumos: 
(a) nodibinot biznesa attiec ības; 
(b) veicot gad ījuma rakstura transakcijas, kuru apjoms ir 15000 EUR vai vair āk, 
neatkarīgi no tā vai tās tiek veiktas vienas oper ācijas ietvaros, vai ar vair āku operāciju, kuras 
šķiet vienotas, pal īdzību; 
(c) ja past āv aizdomas par neleg ālu līdzekļu legaliz ēšanu, neatkar īgi ne no k ādas 
samazinājuma, izņēmuma vai l īmeņa; 
(d) ja past āv šaubas par iepriekš ieg ūtu klienta identifik ācijas datu ticam ību un atbilst ību. 
7. pants 
1. Klientu p ārbaudes pien ācīgās rūpības proced ūras ietver sekojoš ās darbības: 
(a) klienta identifik āciju un klienta identit ātes pārbaudi; 
(b) īstenā īpašnieka, kur tas iesp ējams, identifik āciju, kā arī pamatotu pas ākumu 
piemērošanu, lai p ārliecinātos par īstenā īpašnieka identit āti, tā, lai organiz ācija vai persona ir 
pārliecināta, ka tā zina, kas ir īstenais īpašnieks, ieskaitot, attiec ībā uz juridiskaj ām personām, 
trestus un citas juridisk ās organizācijas, pielietojot pamatotus pas ākumus, lai saprastu klienta 
īpašnieka ties ību un kontroles strukt ūru; 
(c) inform ācijas iegūšanu par biznesa attiec ību mērķi un paredzamo dabu; 
 
LV 18   LV (d) pien ācīgās rūpības par notiekošu biznesa attiec ību kārtošana, ieskaitot šo attiec ību 
gaitā veikto transakciju p ārbaudi, lai nodrošin ātu, ka transakcijas ir k ārtotas saska ņā ar to, ka 
institūcija vai persona paz īst klientu, biznesa un riska profilu, ieskaito t, ja nepieciešams, 
fondu izcelsmi, un nodrošinot, ka uzglab ātie dokumenti, dati vai inform ācija tiek atjaunoti. 
2. Institūcijas vai personas, kas ietvertas šaj ā direktīvā, katram klientam piem ēro pienācīgās 
rūpības prasības, kas min ētas 1. punkt ā, bet var noteikt š ādu pasākumu apjomu, pamatojoties 
uz riska jūtīgumu, atkar ībā no klienta, biznesa attiec ību, produkta vai transakcijas veida.  
3. Saskaņā ar naudas p ārvedumu pakalpojumu, uz kuru atsauce veikta direkt īvas 2000/12/EK 
1 pielikuma 4. punkt ā, tiek piem ēroti īpaši noteikumi par klientu identifik āciju, kas noteikti ... 
Eiropas Parlamenta un Padomes regul ā ... par maks ātāja inform ācijas norādīšanu, veicot 
kredītpārvedumus un p ārvedumus, kurus izpild ījuši naudas nos ūtītāji.  
8. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa, ka instit ūcijas un personas, kuras pak ļautas šai direkt īvai, piem ēro 
klientu pien ācīgo rūpību pirms vai biznesa attiec ību nodibin āšanas laik ā, vai izpildot 
gadījuma rakstura klientu transakcijas. 
2. Dalībvalstis pieprasa, ka, gad ījumā, ja institūcija vai persona, kas ir iesaist īta, nav sp ējīga 
izpildīt 7. panta 1. punkta a), b) un c) da ļas prasības, tā nedrīkst atvērt kontu, nodibin āt 
biznesa attiec ības vai izpild īt transakciju, vai ar ī tai jāpārtrauc biznesa attiec ības, un jāapsver 
iespēja ziņot finansi ālās izmeklēšanas vien ībai, saska ņā ar 19. panta pras ībām attiecībā par 
klientu. 
3. Dalībvalstis pieprasa, ka instit ūcijas un personas, kuras pak ļautas direkt īvai, piem ēro 
klientu pien ācīgās rūpības principu ne tikai attiec ībā pret visiem jaunajiem klientiem, bet 
atbilstošos gad ījumos arī attiecībā pret jau esošajiem klientiem saska ņā ar riska jūtīgumu.  
9. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa, ka vi si kazino klienti ir j āidentificē un to identit āte jāpārbauda, ja tie 
iegādājas vai maina sp ēļu kauliņus, kuru v ērtība ir 1000 EUR vai liel āka. 
2. Kazino, kuri ir pak ļauti valsts p ārraudzībai, jebkur ā gadījumā ir jāievēro klientu pien ācīgās 
rūpības pienākums, ja tie re ģistrē, identific ē vai pārbauda savu klientu identit āti, nekavējoties 
vai pirms ien ākšanas, neatkar īgi no spēļu kauliņu vērtības, ko tie ieg ādājas. 
2. IEDAĻA 
VIENKĀRŠOTA KLIENTA PIEN ĀCĪGĀ RŪPĪBA 
10. pants 
1. Dalībvalstis, atk āpjoties no 6., 7. panta un 8. panta 2. punkta, var at ļaut institūcijām un 
personām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, nepiem ērot klientu pien ācīgās rūpības principu 
 
LV 19   LV attiecībā uz klientiem, kuri p ārstāv neliela riska varb ūtību neleg āli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanai, konkr ēti: 
(a) dalībvalstu vai trešo valstu finanšu un kred ītiestādēm, ja tās atbilst pras ībām cīņas pret 
nelegālo līdzekļu legalizēšanu starptautiskajiem standartiem, k ā arī, ja tās tiek pārraudzītas 
saskaņā ar šīm prasībām; 
(b) vienā vai vairākās dalībvalstīs minētām kompānijām, kuru droš ība ir atzīta, tirgojoties 
regulētajā tirgū, direktīvas 2004/39/EEK noz īmē, trešo valstu min ētām kompānijām, kuras ir 
pakļautas atkl ātības prasībām saskaņā ar Kopienas likumdošanu; 
(c) kopēju rēķinu, kurus p ārvalda not āri vai citi neatkar īgie juridiskie profesion āļi, īstenie 
īpašnieki no dal ībvalstīm vai treš ām valstīm, ja tie atbilst pras ībām cīņas pret neleg ālo 
līdzekļu legalizēšanu starptautiskajiem standartiem, k ā arī, ja tie tiek p ārraudzīti saskaņā ar 
šīm prasībām. 
2. Dalībvalstis un Komisija inform ē viena otru par gad ījumiem, kad t ās uzskata, ka treš ā 
valsts neatbilst noteikumiem, kas ietverti 1. punkta a), b) vai c) da ļā.  
3. Dalībvalstis, atk āpjoties no 6., 7. panta un 8. panta 2. punkta, var at ļaut institūcijām un 
personām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, nepiem ērot klientu pien ācīgās rūpības principu 
attiecībā uz produktiem un transakcij ām, kuras p ārstāv neliela riska varb ūtību nelegāli iegūtu 
līdzekļu legalizēšanai, konkr ēti: 
(a) dzīvības apdrošin āšanas polises, ja ikgad ējā apdrošin āšanas iemaksa nav liel āka par 1000 
EUR vai vienreiz ējā iemaksa nav liel āka par 2500 EUR; 
(b) apdrošin āšanas polises pensiju sh ēmām, ja nav ietverts punkts par dokumenta nodošanu 
tālāk, kā arī, ja polisi nevar lietot k ā garantiju; 
(c) pensiju, vecuma pensiju vai l īdzīgām shēmām, kas nodrošina atva ļināšanas pabalstus 
darbiniekiem, ja iemaksas tiek veiktas no algu izmaks ām, kā arī, ja shēmas noteikumi neat ļauj 
biedra procentu pieš ķiršanu saska ņā ar šo shēmu; 
(d) elektronisko naudu, k ā tas noteikts direkt īvas 2000/46/EC14 1. pantā, ja izsniedzamajai 
summai, summai, ko var uzglab āt uz elektronisk ās ierīces, vai at ļautās transakcijas izm ēram ir 
noteikts mazs limits. 
10. a pants 
Gadījumos, kad Komisija pie ņem lēmumu, kas atbilst 37. panta 3. punkta pirmajai da ļai, 
dalībvalstīm jāaizliedz instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, piem ērot 
vienkāršotas pien ācīgās rūpības principu iesaist ītajās trešo valstu finansu un kred ītiestādes vai 
minētajās kompānijās.  
                                                 
14 27.10.2000, OJ L 275, 39. lpp. 
 
LV 20   LV 3. IEDAĻA 
PASTIPRIN ĀTA KLIENTU P ĀRBAUDES PIEN ĀCĪGĀ RŪPĪBA 
11. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas direkt īvai, piem ērot, 
pamatojoties uz riska j ūtīgumu, pastiprin ātus klientu p ārbaudes pien ācīgās rūpības 
pasākumus, papildus pas ākumiem, uz kuriem atsauce veikta  6., 7. pantos un 8. panta 2. 
punktā, gadījumos, kad situ ācija pēc savas dabas var ietvert liel āku nelegāli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas risku, k ā arī, vismaz sekojošajos gad ījumos, saska ņā ar šī punkta otro, trešo un 
ceturto da ļu.  
Ja klients nav person īgi piedal ījies identifik ācijas mērķiem paredz ētajā procedūrā, 
dalībvalstīm jāprasa šīm institūcijām un person ām piemērot vienu vai vair ākus no 
sekojošajiem pas ākumiem: 
(a) pas ākumi, tādi kā, pārliecināšanās ka klienta identit āte tiek noteikta ar papildus 
dokument āliem pierādījumiem;  
(b) papildus pas ākumi, lai apstiprin ātu un apliecin ātu piegādātos dokumentus, vai pras ība 
uzrādīt apstiprinošu apliecin ājumu, ko izdevusi šaj ā direktīvā ietvertā institūcija;  
(c) ka pirmais oper āciju maks ājums tiek izpild īts, izmantojot r ēķinu, kas atv ērts uz klienta 
vārda ar kred ītiestādes palīdzību. 
Attiecībā uz ārvalstu korespond ējošām banku attiec ībām ar kred ītiestādēm no cit ām 
dalībvalstīm vai treš ām valstīm, dalībvalstīm jāpieprasa to kred ītiestādēm, lai tās:  
(a) ievāktu pietiekamu inform āciju par respond ējošo iestādi, lai piln ībā izprastu respondenta 
biznesa dabu, k ā arī, lai no sabiedriski pieejam ās informācijas noteiktu iest ādes reputāciju, kā 
arī pārraudzības kvalit āti;  
(b) novērtētu respond ējošās iestādes nelegāli iegūto līdzekļu legalizēšanas kontroli;  
(c) iegūtu apstiprin ājumu no augst ākstāvošas pārvaldes pirms jaunu past āvīgu attiecību 
nodibināšanas;  
(d) dokument ētu katras iest ādes attiecīgo atbildību;  
(e) attiecībā uz maksājumiem ar kontu pal īdzību, jāpārliecinās, ka respond ējošā kredītiestāde 
ir pārbaudījusi klientu, kuriem ir tieša pieeja kontiem, identit āti, un veikusi pien ācīgās rūpības 
pasākumus, k ā arī, ka tā ir spējīga nodrošin āt klientu p ārbaudes pien ācīgās rūpības datus 
sakarā ar korespond ējošās iestādes prasību.  
Attiecībā uz politiski atkl ātām person ām, dalībvalstīm jāprasa šīm institūcijām un person ām, 
lai tām:  
 
LV 21   LV (a) būtu atbilstošas riska p ārvaldes sist ēmas, lai noteiktu vai klients ir politiski atkl āta 
persona;  
(b) būtu augstākstāvošas pārvaldes apstiprin ājums biznesa attiec ību nodibin āšanai ar š ādiem 
klientiem;  
(c) jāveic pienācīgie pasākumi, lai noteiktu īpašuma izcelsmi un fondu avotus, vai j āpieprasa 
veikt notiekošo biznesa attiec ību pārraudzību.  
2. Dalībvalstīm jāaizliedz kred ītiestādēm iesaist īties vai turpin āt korespond ējošas banku 
attiecības ar šellu banku vai respondenta banku, kura at ļauj savus r ēķinus izmantot šella 
bankām. 
3. Dalībvalstis nodrošina, ka instit ūcijas un personas, kuras pak ļautas direkt īvai, īpašu 
uzmanību pievērš jebkādiem neleg ālo līdzekļu legalizēšanas draudiem, kas var ētu rasties no 
produktiem vai transakcij ām, kas atbalsta anonimit āti, kā arī jāveic pas ākumi, ja 
nepieciešams, lai nov ērstu to izmantošanu neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanas shēmās.  
4. IEDAĻA 
TREŠO PUŠU IESAIST ĪŠANA  
12. pants 
Dalībvalstis var at ļaut institūcijām un person ām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, izmantot trešo 
pušu palīdzību, lai izpild ītu 7. panta 1. punkt ā, a), b) un c) da ļās noteiktās prasības.  
Tomēr, galīgā atbildība paliek instit ūcijas vai personas, kuras pak ļautas šajā direktīvā, ziņā, 
neskatoties uz to, ka t ā paļāvusies uz trešo pusi. 
13. pants 
1. Šis noda ļas mērķiem, ‘treš ās puses” ir instit ūcijas un personas, kuras ir l īdzvērtīgas tām, 
kuras nosauktas 2. pant ā, kā arī atbilst sekoj ošajiem krit ērijiem:  
(a) tās ir pakļautas oblig ātai profesion ālai reģistrācijai;  
(b) tās piemēro klientu p ārbaudes pien ācīgās rūpības pasākumus un re ģistrē pasākumus, 
kas līdzvērtīgi tiem, kas noteikti šaj ā direktīvā, kā arī tas vai tās atbilst direkt īvas prasībām un 
tiek pārraudzītas saskaņā ar V noda ļas 2. ieda ļu, vai arī tās atrodas treš ā valstī, kura nosaka 
līdzvērtīgas prasības tām, kuras noteiktas šaj ā direktīvā. 
2. Dalībvalstis un Komisija inform ē viena otru par gad ījumiem, kad t ās uzskata, ka treš ā 
valsts neatbilst noteikumiem,  kas izteikti 1. punkta b) da ļā. 
 
LV 22   LV 13. a pants 
Ja Komisija pie ņem lēmumu, kas ir saska ņots ar 37. panta 3. punkta pirmo da ļu, dalībvalstīm 
jāaizliedz instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, atļaut trešo valstu pus ēm 
no ieinteres ētajām trešajām valstīm veikt klientu p ārbaudes pien ācīgās rūpības pasākumus 
viņu vārdā.  
14. pants 
Trešām valstīm jāveido inform ācija, pamatojoties uz 7. panta 1. punkta a), b) un c) da ļu 
prasībām, kā arī tai nekav ējoties jābūt pieejamai instit ūcijai vai personai, uz kuru klients 
attiecas.  
Identifikācijas un datu p ārbaudes kopijas, k ā arī citi atbilstošie dokum enti par klienta vai 
īstenā īpašnieka identit āti trešai pusei nekav ējoties jāpārsūta institūcijai vai personai uz, kuru 
klients attiecas p ēc pieprasījuma.  
15. pants 
Katra dal ībvalsts jebkur ā gadījumā atļauj tās institūcijām un person ām, uz kur ām izdarīta 
atsauce 2. panta 1., 2. punktos un 3. punkta a) l īdz d) daļās, atpazīt un pieņemt klienta 
pārbaudes pien ācīgās rūpības proced ūras, kuras noteiktas 7.  panta 1. punkta a) l īdz c) daļās, 
realizētas saskaņā a r  š o  d i r e k t īvu, rezult ātu, ja to veikusi instit ūcija vai persona, uz kuru 
izdarīta atsauce 2. panta 1., 2. punktos un 3. punkta a) l īdz d) daļās citā dalībvalstī, un, kas 
atbilst pras ībām, kuras noteiktas 12., 13., 14. pantos, pa t tad, ja dokumenti vai dati uz kuriem 
šie dati balst īti, atšķiras no tiem, kurus pieprasa dal ībvalsts, uz kuru attiecas klients. 
16. pants 
Šī iedaļa nav piem ērojama ārpakalpojumu vai a ģentūru attiecībām, kur uz l īgumsaistību 
pamata ārpakalpojumu nodrošin ātājs vai aģents jāuzskata par l īdzvērtīgu institūcijai vai 
personai, kura ir pak ļauta šai direkt īvais. 
 
LV 23   LV III nodaļa 
Pienākums ziņot 
1. IEDAĻA 
VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI  
17. pants 
Dalībvalstis pieprasa instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, ar īpašu 
uzmanību izpētīt jebkuru darb ību, kuru t ās uzskata par iesp ējamu, saist ībā ar tās dabu, saist ītu 
ar nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā arī, it īpaši, sarež ģītu un neparasti lielu transakciju 
gadījumā, kā arī transakciju gad ījumus, kad t ās tiek veiktas neparast ās formās, kurām nav 
acīmredzama ekonomisk ā vai juridisk ā pamatojuma.  
18. pants  
Katrai dal ībvalstij j ānodibina finansi ālās izmeklēšanas vien ība, lai efekt īvi cīnītos pret 
nelegālo līdzekļu legalizēšanu.  
Šī finansiālās izmeklēšanas vien ība jānodibina k ā centrālā nacionālā vienība, ar atbilstošiem 
resursiem. Tai j ābūt atbildīgai par atkl ātās finansu inform ācijas, kura attiecas uz aizdom īgiem 
gadījumiem par noziedz īgu peļņu vai, kuru pieprasa nacion ālie tiesību akti vai noteikumi, 
saņemšanu, k ā arī atļautā apjomā, pieprasīšanu, analiz ēšanu un izplat īšanu kompetentaj ām 
varas iestādēm.  
19. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa, lai instit ūcijas un personas, kuras pak ļautas šai direkt īvai, un, kur 
piemērojams, to vad ītāji un darbinieki, piln ībā sadarbotos: 
(a) tieši un prec īzi, pēc pašu iniciat īvas, inform ējot finansi ālās izmeklēšanas vien ību, ja 
institūcija vai persona, kas pak ļauta šai direkt īvai, zina, tai ir aizdomas vai pamatots iemesls 
uzskatīt, ka notiek neleg ālu līdzekļi legalizēšana vai t ās mēģinājums.  
(b) pēc finansiālās izmeklēšanas vien ības piepras ījuma, prec īzi noform ējot, nodrošin āt to ar 
visu nepieciešamo t ālāko inform āciju, saska ņā ar proced ūru, kas noteikta piem ērojamos 
tiesību aktos. 
2. Inform ācija, uz kuru izdar īta atsauce 1. punkt ā jānodod tālāk finansiālās izlūkošanas 
vienībai tajā dalībvalstī, kuras teritorij ā institūcija vai persona, kas nodod inform āciju, 
atrodas. Persona vai personas, kuras ir noz īmētas saskaņā ar proced ūru, kas sniegta 30. pant ā, 
parasti nodod inform āciju tālāk.  
 
LV 24   LV 20. pants 
1. Notāru un citu neatkar īgo juridisko profesion āļu gadījumā, uz kuriem atsauce izdar īta 2. 
panta 3. punkta b) da ļā, dalībvalstis var noz īmēt iesaistītās profesijas atbilstošas 
pašregulējošas instit ūcijas kā pārstāvjus, kuri pirmie tiek inform ēti finansiālās izmeklēšanas 
vienības vietā. Tādos gadījumos tām jānosaka atbilstošas sadarb ības formas starp šo 
institūciju un finansi ālās izmeklēšanas vien ību. 
2. Dalībvalstīm nav pien ākums not āriem, neatkar īgajiem juridisko profesiju p ārstāvjiem, 
auditoriem, ārējiem grāmatvežiem un nodok ļu konsultantiem piem ērot noteikumus, kas 
izklāstīti 19. panta 1. punkt ā, attiecībā uz inform āciju, kuru tie sa ņem vai ieg ūst par kādu no 
saviem klientiem, laik ā, kad tie nosaka sava klienta noteiktu juridisko st āvokli vai veic t ā 
uzdevumu, vai aizst āv, vai pārstāv šo klientu juridiskaj ās procedūrās, vai attiec ībā uz 
juridiskaj ām proced ūrām, ieskaitot konsult ācijas par proced ūru uzsākšanu vai izvair īšanos no 
tām, neatkar īgi no tā vai šī informācija ir ieg ūta vai saņemta pirms, p ēc vai šādu proced ūru 
laikā.  
21. pants  
Dalībvalstis pieprasa instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas šai direkt īvai, atturēties no 
tādu transakciju izpildes, par kur ām viņi zina vai vi ņiem pastāv aizdomas, ka t ās ir saistītas ar 
nelegālo līdzekļu legaliz ēšanu, līdz tam br īdim, kad vi ņi ir inform ējuši finansi ālās 
izmeklēšanas vien ību.  
Finansiālās izmeklēšanas vien ība var, saska ņā ar noteikumiem, kas noteikti nacion ālajos 
tiesību aktos, sniegt nor ādījumus šādu operāciju neizpildei.  
Ja pastāv aizdomas, ka š āda transakcija sekm ē nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanu, un, ja 
atturēties no izpildes š ādā veidā nav iespējams vai tas var izjaukt centienus izsekot aizdom ās 
turamos neleg ālo līdzekļu legalizēšanas oper ācijas ieguv ējus, iesaist ītajām institūcijām un 
personām finansiālās izmeklēšanas vien ība jāinformē nekavējoties pēc darbības. 
22. pants  
1. Dalībvalstis nodrošina, ka , ja kompetento iest āžu pārbaudes, kura tiek realiz ēta institūcijās 
un par person ām, kuras pak ļautas direkt īvas darbībai, laikā, vai jebkādā citā veidā, šīs iestādes 
atklāj faktus, kas var ētu liecināt par neleg ālu līdzekļu legalizēšanu, tām tieši un nekav ējoties 
jāinformē finansiālās izmeklēšanas vien ība. 
2. Dalībvalstis nodrošina, ka p ārraudzības institūcijas, kurām ar likumu vai noteikumiem tiek 
piešķirtas tiesības pārbaudīt fondus, ārvalstu val ūtas un finansi ālos atvasin ātos tirgus, inform ē 
finansiālās izmeklēšanas vien ību, gadījumā, ja tās atklāj faktus, kas var ētu liecināt par neleg āli 
iegūtu līdzekļu legalizēšanu. 
23. pants 
Informācijas atklāšana finansi ālās izmeklēšanas vien ībai, saska ņā ar šīs direktīvas prasībām, 
kuru veikusi instit ūcija vai persona, kas pak ļauta šai direkt īvai, vai šo inform āciju, uz kuru 
izdarīta atsauce 19., 20. un 21. pantos, atkl ājis šādas institūcijas vai personas darbinieks vai 
vadītājs, nesast āda nekādu pārkāpumu par jebkuru aizliegumu par inform ācijas izpaušanu, 
 
LV 25   LV kuru uzlicis par pien ākumu līgums vai jebk ādi juridiski, regulat īvi vai administrat īvi 
noteikumi, k ā arī nevar pak ļaut institūciju vai personu, vai t ās vadītājus vai darbiniekus 
jebkāda veida atbild ībai.  
24. pants 
Dalībvalstis pie ņem atbilstošus pas ākumus, lai aizsarg ātu institūciju vai personu, kuras 
pakļautas direkt īvai, darbiniekus, kuri zi ņo par aizdom ām par neleg ālu līdzekļu legalizēšanu 
vai nu iekš ēji vai finansi ālās izmeklēšanas vien ībai, no pak ļaušanas draudiem vai naid īgām 
darbībām. 
2 IEDAĻA 
IZPAUŠANAS AIZLIEGUMS  
25. pants  
Institūcijas un personas, kuras pak ļautas direkt īvai, kā arī to vadītāji un darbinieki nedr īkst 
izpaust nedz ieinteres ētajam klientam, nedz k ādai citai trešai pusei, ka inform ācija ir nodota 
finansiālās izmeklēšanas vien ībai, saska ņā ar 19., 20. un 21. pantiem, va i, ka tiek veikta, vai 
var tikt veikta izmekl ēšana par neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanu.  
Ja neatkar īgie juridiskie profesion āļi, notāri, auditori, gr āmatveži un nodok ļu konsultanti, 
darbojoties k ā neatkarīgi juridiskie profesion āļi mēģina atrun āt klientu no iesaist īšanās 
nelegālajā darbībā, tas nav uzskat āms par izpaušanu pirm ā punkta noz īmē.  
IV nodaļa 
Reģistrācijas kārtošana un statistiskie dati 
26. pants 
Dalībvalstis pieprasa instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas direkt īvai, saglab āt sekojošus 
dokumentus un inform āciju, lai to var ētu izmantot k ā liecību jebkādā nelegāli iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas izmekl ēšanā: 
(a) klienta p ārbaudes pien ācīgās rūpības procesa gad ījumā, nepieciešamo pier ādījumu 
kopija vai izzi ņas, par periodu par vismaz p ēdējiem pieciem gadiem p ēc tam, kad attiec ības ar 
viņu klientu ir izbeiguš ās; 
(b) biznesa attiec ību un transakciju gad ījumā, klātpievienotie pier ādījumi un ieraksti, kas 
sastāv no oriģinālajiem dokumentiem vai kopij ām, kuras pie ļauj tiesu proced ūra, saskaņā ar 
piemērojamo nacion ālo jurisdikciju, par periodu, kas ir vismaz pieci gadi, kas seko p ēc 
transakcijas izpild īšanas vai biznesa attiec ību izbeigšanas; 
 
LV 26   LV (c) skaidras naudas maks ājumu gad ījumos, kad apjoms ir 15000 EUR un vair āk, šo kvīšu 
klātpievienotie pier ādījumi un ieraksti, par periodu, kas ir vismaz pieci gadi, kas seko skaidras 
naudas maks ājuma izpildei. 
27. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa instit ūcijām, kuras pak ļautas direkt īvai, to noda ļās un filiālēs, kur 
lielākā daļa pieder instit ūcijai, ja tās atrodas treš ās valstī, piemērot pasākumus, kas vismaz ir 
līdzvērtīgi tiem, kuri ir noteikti šaj ā direktīvā attiecībā uz klientu pien ācīgo rūpību un ierakstu 
saglabāšanu.  
Ja trešās valsts ties ību akti nenodrošina š ādu līdzvērtīgu pasākumu piem ērošanu, dal ībvalstīm 
jāpieprasa iesaist ītajām institūcijām atbilstoši inform ēt kompetent ās varas iest ādes attiec īgajā 
centrālās nodaļas valstī. 
2. Dalībvalstis un Komisija inform ē viena otru par gad ījumiem, kad treš ās valsts ties ību akti 
nenodrošina pas ākumu, kuri tiek piepras īti saskaņā ar 1. punkta 1. da ļu, piemērošanu. 
 
LV 27   LV 28. pants 
Dalībvalstis pie ņem nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka to finanšu un 
kredītiestādes ir spējīgas pilnībā un ātri atbildēt uz piepras ījumiem, kurus veikusi finansi ālās 
izmeklēšanas vien ība vai citas valsts varas iest ādes, saska ņā ar to nacion ālo likumdošanu, 
neatkarīgi no tā vai tās uztur, vai ir uztur ējušas biznesa attiec ības ar noteiktaj ām fiziskaj ām 
vai juridiskaj ām personām pēdējo piecu gadu laik ā, kā arī par to biznesa attiec ību dabu. 
29. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka t ās ir spējīgas pārskatīt savu sist ēmu efektivit āti, lai cīnītos pret 
nelegāli iegūtu līdzekļu legalizēšanu, uzturot visaptvero šu statistiku par liet ām, kuras attiecas 
uz šādu sistēmu efektivit āti.  
Šādai statistikai k ā minimums j āaptver zin āms skaits aizdom īgu transakciju zi ņojumu, kas 
iesniegti finansi ālās izmeklēšanas vien ībai, papildus pas ākumi, kas veikti, un j ānorāda, 
balstoties uz ikgad ēja pamata, izmekl ēto gadījumu skaits, personu skaits, par kur ām ierosin āta 
lieta, un personu skaits, kuras noties ātas par neleg āli iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas 
nodarījumu. 
V nodaļa 
Likuma izpildes pas ākumi 
1. IEDAĻA 
IEKŠĒJĀS PROCED ŪRAS, APMĀCĪBA UN ATGRIEZENISK Ā SAITE  
30. pants  
Dalībvalstis pieprasa, ka instit ūcijas un personas, kuras pak ļautas direkt īvai, nosaka 
atbilstošus pas ākumus un proced ūras klientu p ārbaudes pien ācīgās rūpības, ziņošanas, 
reģistrācijas saglab āšanas, iekš ējās kontroles, riska nov ērtēšanas, riska p ārvaldes un sazi ņas 
procedūrām, lai nov ērstu un nepie ļautu oper ācijas, kuras ir saist ītas ar neleg ālu līdzekļu 
legalizēšanu. 
31. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa, ka instit ūcijas un personas, kuras pak ļautas direkt īvai, pieņem 
atbilstošus pas ākumus, tā, lai to darbinieki apzin ātos noteikumus, kurus satur š ī direktīva, 
šiem pas ākumiem j āietver to atbilstošo darbinieku piedal īšanās speciālās nepārtrauktās 
apmācību programm ās, lai pal īdzētu tiem atpaz īt operācijas, kuras var ētu būt saistītas ar 
nelegālo līdzekļu legalizēšanu, tāpat arī informēt viņus par to k ā rīkoties šādos gadījumos.  
 
LV 28   LV Ja fiziska persona, kas ietilpst jebkur ā no kategorij ām, kuras nosauktas 2. panta 3. punkt ā, 
uzņemas savu profesion ālo darbību kā nodarbin ātais vai juridiska persona, š īs iedaļas 
noteikumi piem ērojami šai juridiskajai personai  nevis fiziskajai personai.  
2. Dalībvalstis nodrošina, ka instit ūcijām un person ām, kuras pak ļautas direkt īvai, ir pieeja 
atjaunotai inform ācijai par neleg ālo līdzekļi legalizēšanas praksi, k ā arī par norādēm, kas 
noved pie aizdom īgu transakciju atpaz īšanas. 
3. Dalībvalstis nodrošina, ka katrreiz, kad vien iesp ējams, tiek nodrošin āta savlaic īga 
atgriezenisk ā saikne par aizdom īgo neleg āli iegūto līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanas 
efektivitāti un ziņojumu mērķa sasniegšanu. 
2. IEDAĻA 
PĀRRAUDZ ĪBA 
32. pants 
1. Dalībvalstis nodrošina, ka, lai uz ņēmējdarbību varētu veikt leg āli, valūtas maiņas punkti, 
trasta un komp āniju pakalpojumu nodrošin ātāji jālicencē vai jāreģistrē, kā arī jālicencē 
kazino.  
2. Dalībvalstis pieprasa kompetentaj ām valsts varas instit ūcijām atteikt uz ņēmuma 
licencēšanu vai re ģistrāciju, ja uz t ām veikta atsauce 1. punkt ā, ja tās nav pārliecinātas, ka 
personas, kuras veiksm īgi vada vai vad īs šādu uzņēmumu biznesa darb ību vai š ādu 
uzņēmumu īstenie īpašnieki nav atbilstošas un piem ērotas personas. 
33. pants 
1. Dalībvalstis pieprasa kompetentaj ām valsts varas iest ādēm efektīvi pārraudzīt visu 
institūciju un personu, kuras pak ļautas direkt īvai, atbilst ību šīs direktīvas prasībām.  
2. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentaj ām valsts varas iest ādēm ir atbilstošas pilnvaras, 
ieskaitot iesp ēju iegūt informāciju, kā arī, ka tām ir pietiekami l īdzekļi, lai izpild ītu to 
funkcijas. 
3. IEDAĻA 
SODI 
34. pants 
Sodiem, kas piem ērojami par nacion ālo noteikumu p ārkāpšanu, kas pie ņemti saska ņā ar šo 
direktīvu, jābūt efektīviem, proporcion āliem un prevent īviem. 
 
LV 29   LV 35. pants 
1. Dalībvalstis nodrošina, ka juridisk ās personas var tikt sauktas pie atbild ības par noteikumu 
par reģistrācijas kārtību, klientu identifik āciju un zi ņošanu par aizdom īgām transakcij ām 
pārkāpšanu, uz kuriem izdar īta atsauce šaj ā direktīvā, un, par p ārkāpumiem, kurus labuma 
gūšanai izdara jebkura persona , kas darbojas individu āli vai kā juridiskas personas iest ādes, 
kurai ir noteicoš ā loma juridiskaj ā personā, daļa, pamatojoties uz: 
 a) juridiskas personas p ārstāvniecības varu, 
 b) ties ībām pieņemt lēmumus juridiskas personas v ārdā,  
 c) ties ībām realizēt kontroli juridisk ās personas iekšien ē. 
2. Savrup no gad ījumiem, kuri jau piemin ēti 1. punkt ā, dalībvalstis nodrošina, ka juridiskas 
personas var tikt sauktas pie atbild ības, gadījumos, kad personas, uz kuru izdar īta atsauce 1. 
punktā, pārraudzības vai kontroles tr ūkums, ir rad ījis iespēju pārkāpumu, uz kuriem izdar īta 
atsauce 1. punkt ā, rīkojumam personai, kura atrodas juridisk ās personas pak ļautībā juridiskās 
personas labuma ieg ūšanai. 
36. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka juridisk ā persona, kas tiek saukta pie atbild ības par noteikumu par 
reģistrācijas kārtību, klientu identifik āciju un zi ņošanu par aizdom īgām transakcij ām 
pārkāpšanu, ir sod āma ar efekt īvām, proporcion ālām un prevent īvām sankcij ām, kuras inter  
alia, ietver: 
 a) soda naudas;  b) aizliegums valsts pal īdzības vai subs īdiju iegūšanai;  
 c) pagaidu vai past āvīgs komerci ālās darbības aizliegums; 
 d) tiesneša p ārraudzības noteikšana; 
 e) likvid ācija tiesas ce ļā. 
VI nodaļa 
Pasākumu piem ērošana un labošana 
37. pants   
1. Ņemot vērā tehnisko l īdzekļu attīstību, lai cīnītos pret neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanu, 
un, lai nodrošin ātu šīs direktīvas vienotu piem ērošanu, Komisija, saska ņā ar proced ūru, uz 
kuru veikta atsauc e 38. panta 2. punkt ā, pieņems sekojošus piem ērošanas pas ākumus: 
(a) defin īciju, kuras ietvertas 1. panta 2. punkt ā un 3. panta 2. punkta a) un d) da ļās, 5., 8., 
9., 10., 11., un 12. pantos, tehnisko aspektu noskaidrošana; 
 
LV 30   LV (b) sīki izstrādātu noteikumu izveidošana, lai identific ētu situācijas, kuras p ārstāv neliela 
nelegālu līdzekļu legalizēšanas risku, k ā uz to izdar īta atsauce 10. panta 1., 2. un 3. punkt ā; 
(c) sīki izstrādātu noteikumu izveidošana, lai identific ētu situācijas, kuras p ārstāv augstu 
nelegālo līdzekļu legalizēšanas riska iesp ēju, kā uz to veikta atsauce 11. pant ā; 
(d) sīki izstrādātu noteikumu izveidošana, lai identific ētu situācijas, kur ās, saskaņā ar 2. 
panta 2. punktu, ir attaisnojams nepiem ērot šo direkt īvu atseviš ķiem uzņēmumiem, kuri veic 
finansiālo darbību gadījuma rakstura p ēc vai uz ļoti ierobežota pamata. 
2. Komisija, saska ņā ar proced ūru, uz kuru veikta atsauce 38. panta 2. punkt ā, pieņems 
daudzumus, uz kuriem veikta atsauce 2. panta f) da ļā, 6. panta b) da ļā, 9. panta 1. punkt ā un 
10. panta 2. punkta a) da ļā, ņemot vērā inflāciju. 
3. Komisija, saska ņā ar proced ūru uz kuru veikta atsauce 38. panta 2. punkt ā, pieņems 
lēmumu par to, ka treš ā valsts neatbilst noteikumiem, kas ietverti 10. panta 1. punkta a), b) vai 
c) daļā vai 13. panta b) da ļā vai, ka treš ās valsts likumdošana nenodrošina pas ākumu 
piemērošanu, kas tiek piepras īti saskaņā ar 27. panta 1. punkta pirmo da ļu.  
38. pants  
1. Komisiju atbalst īs Nelegāli iegūto līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas komiteja, turpm āk 
“komiteja”. 
2. Ja atsauce tiek veikta uz šo punktu, tad j āpiemēro lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. panti, 
ņemot vērā 8. panta noteikumus.  
Laika periods, kas noteikts l ēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā tiks noteikts tr īs mēnešu 
laikā. 
3. Komiteja pie ņems tās procedūras noteikumus. 
VII noda ļa 
Beigu noteikumi 
39. pants 
Trīs gadu laik ā no šīs direktīvas stāšanās spēkā. Un vismaz tr īs ikgadējos starplaikos p ēc tam, 
Komisija sniegs zi ņojumu par š īs direktīvas īstenošanu un iesniegs to Eiropas Parlamentam un 
Padomei.  
40. pants 
Direktīva 91/308/EECK tiek atcelta. 
Atsauces uz atcelto direkt īvu ir izveidotas k ā atsauces uz šo direkt īvu un tiek las ītas saskaņā 
ar korelācijas tabulu pielikum ā.  
 
LV 31   LV 41. pants 
1. Dal ībvalstīs likumi, noteikumi un administrat īvie noteikumi, kas nepieciešami, lai 
saskaņotos ar šo direkt īvu, visvēlākais stājas spēkā līdz [ievieto datumu 12 m ēneši, 
kas seko p ēc šīs direktīvas stāšanās spēkā ]. Tās iesniegs Komisijai šos noteikumus 
un korelāciju tabulu starp šiem noteikumiem un šo direkt īvu. 
Kad dalībvalsts pie ņem šos noteikumus, tiem j āsatur atsauce uz šo direkt īvu vai arī 
šāda atsauce j āpievieno to ofici ālās publicēšanas gad ījumā. Dalībvalstis pašas nosaka 
kādā veidā šī atsauce jāizdara.  
2. Dal ībvalstis iesniedz Komisijai nacion ālo likumu galvenos noteikumus, kurus t ās 
pieņēmušas šīs direktīvas aptvertaj ā jomā. 
42. pants 
Šī direktīva stāsies spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
43. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm.  
Briselē,  
Eiropas parlamenta v ārdā Padomes v ārdā 
Prezidents Prezidents 
 
32   LV PIELIKUMS  
KORELĀCIJU TABULA 
Šī direktīva Direkt īva 91/308/EEK 
1. panta 1. punkts 2. pants 
1. panta 2. punkts a) l īdz c) un e) sada ļas 1. panta, C da ļa 
1. panta 2. punkta d) da ļa  
2 panta 1. punkts 2. a panta 1. punkts 
2. panta 2. punkts 2. a panta 2. punkts 
2. panta 3. punkta a), b) un e) l īdz g) sada ļas 2. a panta 3) l īdz 7) daļas 
2. panta 3. punkta c) un d) sada ļas  
3. panta 1. punkta 1. da ļa  1. panta, A da ļa 
3. panta 1. punkta, 2. da ļas a) sada ļa 1. panta, B da ļas, 1. sada ļa 
3. panta 1. punkta, 2. da ļas b) sada ļa 1. panta, B da ļas, 2. sada ļa 
3. panta 1. punkta, 2. da ļas c) sada ļa 1. panta, B da ļas, 3. sada ļa 
3. panta 1. punkta, 2. da ļas d) sada ļa 1. panta, B da ļas, 4. sada ļa 
3. panta 1. punkta, 2. da ļas e) sada ļa 1. panta, B da ļas, 2. punkts 
3. panta 1. punkta 3. da ļa - 
3. panta 1. punkta 4. da ļa - 
3. panta 1. punkta 5. da ļa 1. panta, D da ļa 
3. panta 1. punkta 6. da ļa 1. panta, E da ļas, pirmais apakšpunkts 
3. panta 1. punkta 7. da ļa 1. panta, E da ļas, otrais apakšpunkts  
3. panta 1. punkta 7. da ļas a) sada ļa - 
3. panta 1. punkta 7. da ļas b) sada ļa 1. panta, E da ļas, pirmais ievilkums  
3. panta 1. punkta 7. da ļas c) sada ļa 1. panta, E da ļas, otrais ievilkums  
3. panta 1. punkta 7. da ļas d) sada ļa 1. panta, E da ļas, trešais ievilkums  
3. panta 1. punkta 7. da ļas e) sada ļa  1. panta, E da ļas, ceturtais ievilkums  
 
33   LV 3. panta 1. punkta 7. da ļas f) sada ļa  1. panta, E da ļas, piektais ievilkums, un trešais 
apakšpunkts  
3. panta 1. punkta 8. da ļa - 
3. panta 1. punkta 9. da ļa  - 
3. panta 1. punkta 10. da ļa - 
3. panta 1. punkta 11. da ļa    
3. panta 1. punkta 12. da ļa  - 
4. pants 15. pants 
5. pants  _ 
6. panta a) sada ļa  3. panta 1. punkts  
6. panta b) sada ļa  3. panta 2. punkts  
6. panta c) sada ļa  3. panta 8. punkts  
6. panta d) sada ļa  3. panta 7. punkts  
7. panta 1. punkta a) sada ļa  3. panta 1. punkts  
7. panta 1. punkta b) l īdz d) sada ļas  - 
7. panta 2. punkts  - 
7. panta 3. punkts  - 
8. panta 1. punkts  3. panta 1. punkts  
8. panta 2. un 3. punkts   
9. pants 3. panta 5. un 6. punkts  
10. panta 1. punkta a) sada ļa  3. panta 9. punkts  
10. panta 1. punkta b) un c) sada ļas   
10. panta 2. punkta a) sada ļa  3. panta 3. punkts  
10. panta 2. punkta b) sada ļa  3. panta 4. punkts  
10. panta 2. punkta c) sada ļa  3. panta 4. punkts  
10. panta 2. punkta d) sada ļa   
10. a pants  
 
34   LV 11. panta 1. punkta pirm ā un otrā daļa 3. panta 11. punkts  
11. panta 1. punkta treš ā un ceturt ā daļa  - 
11. panta 2. un 3. punkts - 
12. pants - 
13. pants - 
13. a pants  
14. pants - 
15. pants - 
16. pants - 
17. pants 5. pants 
18. pants  
19. pants 6. panta 1. un 2. punkts 
20. pants 6. panta 3. punkts 
21. pants 7. pants 
22. pants 10. pants 
23. pants 9. pants 
24. pants - 
25. panta, pirm ā daļa 8. panta 1. punkts 
25. panta, otr ā daļa  
26. panta a) sada ļa 4. panta, pirmais ievilkums 
26. panta b) sada ļa 4. panta, otrais ievilkums  
26. panta c) sada ļa - 
27. pants - 
28. pants - 
29. pants - 
30. pants 11. panta, 1. punkta, a) sada ļa 
 
35   LV 31. panta 1. punkta, pirmais apakšpu nkts 11. panta, 1. punkta, b) sada ļa, pirmais teikums  
31. panta 1. punkta, otrais apakšpunk ts 11. panta, 1. punkta, b) sada ļa, otrais teikums  
31. panta 1. punkta, trešais apakšpunkts 11. panta, 1. punkta, otrais apakšpunkts 
31. panta 2. punkts 11. panta 2. punkts 
32. pants  
33. pants  
34 panta 1. punkts 14. pants 
34. panta 2. punkts  
35. pants  
36. pants  
37. pants  
38. pants  
39. pants 17. pants 
40. pants  
41. pants 16. pants