EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.9.2015 COM(2015) 447 final 2015/0204(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Padome un Komisija vienojās par kopīgu deklarāciju, kas pievienota Padomes 2014. gada 26. maija sanāksmes protokolam, kurā tika pieņemta leģislatīva pakete par pašu resursiem, kas ietver Lēmumu 335/2014 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (turpmāk “lēmums par pašu resursiem), Regulu Nr. 608/2014, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, un Regulu Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības. Lēmums par pašu resursiem ir galvenais juridiskais instruments, ar ko nosaka tādus galvenos sistēmas elementus kā pašu resursu saraksts un saistību un maksājumu apropriāciju maksimālos apjomus (un tātad Savienības budžeta apjomu). Pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumi izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) diviem pantiem: –nesen ieviestā Regula Nr. 608/2014, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus, pamatojoties uz LESD 311. panta 4. daļu (kas ieviests ar Lisabonas līgumu) un kas ietver noteikumus par gada bilances aprēķināšanu un budžeta plānošanu un par kontroles un uzraudzības pasākumiem; –Regula Nr. 609/2014, kura ir Regulas 1150/2000 pārstrādātā redakcija, pamatojas uz LESD 322. panta 2. punktu un izklāsta noteikumus, lai darītu pieejamus pašu resursus, un pasākumus, lai izpildītu kases vajadzības. Tā ietver praktiskus pasākumus attiecībā uz tradicionālo pašu resursu noteikšanu, apliecinošo dokumentu saglabāšanu, administratīvo sadarbību, NKI pašu resursiem piemērojamām likmēm, pašu resursiem uzturamajiem kontiem, šo resursu nodošanas korekciju veikšanas termiņiem un noteikumiem par kases resursu pārvaldību un neatgūstamām summām. Abas regulas stāsies spēkā tajā pašā dienā, kad stāsies spēkā Lēmums 335/2014, t.i., pēc tam, kad to būs apstiprinājušas visas dalībvalstis saskaņā ar savām attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. Paketes tiesību aktus piemēros ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 1. janvāra. Iepriekš minētajā 2014. gada 26. maija kopīgajā deklarācijā Komisija apņēmās iesniegt priekšlikumu attiecībā uz Regulas Nr. 609/2014 12. pantu, lai ļautu pārskatīt procedūru procentu aprēķināšanai par summām, kas darītas pieejamas novēloti. Deklarācijā bija arī norādīts, ka procentu likme(-s) būs atbilstoša(-s) proporcionalitātes principam, vienlaikus nodrošinot sistēmas raitu darbību, lai izpildītu kases vajadzības. Papildus noteikumiem par procentiem šis priekšlikums, kas pamatojas uz LESD 322. panta 2. punktu, attiecas arī uz PVN un NKI pašu resursu ikgadējo korekciju veikšanas procedūru, ņemot vērā, ka nesenie grozījumi, kas izdarīti 2014. gadā nepieredzēti lielo korekciju kontekstā, vairs netiks piemēroti pēc Regulas Nr. 609/2014 stāšanās spēkā. Turklāt pašreizējā kārtībā tiek ierosināti daži citi, galvenokārt tehniska rakstura, precizējumi un uzlabojumi. Tie atspoguļo jaunāko pieredzi un gūtās atziņas saistībā ar pašu resursu kontiem, Komisijas finanšu līdzekļu pārvaldību pirmajā pusgadā, Komisijas (Eurostat) veikto NKI datu novērtējumu, kriminālizmeklēšanas ietekmi, lai noteiktu un darītu pieejamus tradicionālos pašu resursus, un ziņošanu par neatgūstamām tradicionālo pašu resursu summām. Komisijas ierosināto grozījumu pamatojums ir izklāstīts turpmāk tekstā. 2. PRIEKŠLIKUMA SATURS

1) Komisijas konti pašu resursiem (Regulas Nr. 609/2014 9. pants) a) norādīt par attiecīgā konta atvēršanu un uzturēšanu atbildīgās iestādes Saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 9. pantu dalībvalstīm ir jāuztur pašu resursu konts, ko Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai iestādē, ko tā norīkojusi. Praksē visas dalībvalstis, kuras nav izvēlējušās dalībvalsts kasi, ir norīkojušas nacionālo centrālo banku. 9. pantam būtu jāatspoguļo šī prakse, nosakot, ka var norīkot tikai centrālo banku. Turklāt tas ļaus izvairīties no tā, ka ES budžets varētu tikt pakļauts jebkādiem iespējamiem finanšu riskiem, kas saistīti ar to, ka Komisijai ir pašu resursi kontos, kas atvērti komercbankās; no šādām situācijām ir jāizvairās, ņemot vērā ierobežojumus, ko nosaka šī regula, attiecībā uz Komisijas iespējām izmantot līdzekļus no pašu resursu kontiem. Lai nodrošinātu konsekvenci, šis grozījums ir iekļauts arī Regulas Nr. 609/2014 6. pantā, kas attiecas uz ierakstīšanu kontos un paziņošanu, un 15. pantā, kas attiecas uz maksājumu uzdevumu izpildi. b) nodrošināt, ka šo pašu resursu kontu uztur un apkalpo par brīvu un bez negatīvas procentu summas Šie konti, ko dalībvalstis ir atvērušas Komisijas vārdā saskaņā ar Regulas 609/2014 9. pantu, lai noguldītu ES pašu resursus līdz brīdim, kad tie ir jāizmanto Komisijai maksājumiem, ir ne tikai jāuztur un jāapkalpo par brīvu, bet arī bez procentiem (pozitīviem vai negatīviem). Šā noteikuma mērķis ir izvairīties no zaudējumiem ES budžetā. Ņemot vērā Regulas Nr. 609/2014 14. panta 1. punkta noteikumus, kas nosaka, ka Komisija izmanto līdzekļus, nepārsniedzot savas ar budžeta izpildi saistītās vajadzības, jebkura maksa, ko piemēro šiem kontiem, būtu līdzvērtīga ES budžetā pieejamo līdzekļu samazinājumam. Šajā saistībā tāpat būtu jāizvairās no negatīvas procentu summas, jo tai ir tāda pati negatīva ietekme kā maksai. Piemērojot maksu vai negatīvu procentu summu dažiem no šiem Komisijas kontiem, tiktu radīta nevienlīdzīga attieksme pret dalībvalstīm, jo saskaņā ar solidaritātes un kopīgas ES budžeta finansēšanas principu citām dalībvalstīm būs jākompensē šis zudums ar NKI resursiem. Tādēļ tiek ierosināts, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāiemaksā ES budžetā kompensācija par maksu vai negatīvā procentu summa, kas piemērota pašu resursu kontam, kas atvērts Komisijas vārdā saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 9. pantu. Turklāt šis grozījums nodrošina to, ka ES budžetu nelabvēlīgi neietekmē Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 5. jūnija Lēmums 2014/337/ES (ECB/2014/23), saskaņā ar kuru negatīva procentu likme nozīmē noguldītāja maksājuma pienākumu pret attiecīgo NCB, tostarp šīs NCB tiesības attiecīgi debitēt atbilstošo valdības noguldījumu kontu, ne arī līdzīgi citu tādu ES centrālo banku lēmumi, kurās ir jātur ES pašu resursi saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014. 9. pantu. Pienākumam paredzēt šādu kompensāciju būtu jānodrošina, ka izmaksas, kas izriet no negatīvas procentu summas, ko jau piemēro pašu resursu kontiem pēc šā ECB lēmuma, nav jāsedz no ES budžeta, t. i., visām dalībvalstīm. Šajā saistībā ir jāatgādina, ka līdz šim Komisija nav pieprasījusi dalībvalstīm, lai atalgotu pašu resursu kontus, ja ir ECB noguldījumu likmes ir pozitīvas.

c) papildu precizējums: Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka Komisijas pašu resursu konti, kas minēti 9. pantā, var tikt debitēti, pamatojoties uz Komisijas rīkojumiem, ja nododamo pašu resursu neto summa konkrētā dienā ir negatīva (t. i., ja dalībvalstij ir jāsaņem līdzekļi). Visi ieraksti šajā kontā jāveic saskaņā ar minēto principu. Tas ir nepārprotams jau spēkā esošo prasību precizējums.

2) PVN un NKI pašu resursu ikmēneša divpadsmitās daļas ieraksta ātrāka veikšana (Regulas Nr. 609/2014 10. panta 3. punkts) Saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 10. panta 3. punktu un ja to pamato Savienības kases stāvoklis, dalībvalstis īpašām vajadzībām, lai segtu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) maksājumus, var tikt lūgtas gada pirmajā ceturksnī par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk ierakstīt PVN pašu resursu un NKI pašu resursu ikmēneša divpadsmito daļu. Pēdējos gados, ņemot vērā augstos ikmēneša maksājumus Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF) un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF) gada pirmajos mēnešos, Komisija ir vairākas reizes saskārusies ar grūtībām savlaicīgi veikt visus maksājumus, ņemot vērā īslaicīgu kases līdzekļu trūkumu gada pirmajā pusē EUR 6 miljardu apmērā. Tādējādi ir jāparedz iespēja, ja nepieciešams, veikt vēl vienu divpadsmitās daļas ātrāku ierakstu finanšu gada pirmajā pusgadā un to izmantot arī tam, lai segtu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus (ESIF). Šī ierobežotā papildu elastība palīdzētu Komisijai izpildīt normatīvās prasības maksājumu jomā. 3) PVN un NKI pašu resursu ikgadējo korekciju racionalizēšana (Regulas Nr. 609/2014 10. panta 4. - 7. punkts) Saskaņā ar Regulas Nr. 1150/2000 10. pantu PVN un NKI pašu resursu korekcija notiek katru gadu decembra pirmajā darbdienā. Šīs korekcijas katru gadu mainās un var būt pozitīvas (papildu maksājumi, ko pieprasa dalībvalstis) vai negatīvas (summas, kas jāatmaksā dalībvalstīm). Ārkārtas situācijās šo korekciju rezultāts var būt ļoti lielas summas. Dalībvalstīm pienākums darīt pieejamas tik lielas summas var būt liels finanšu slogs, kas var radīt smagas fiskālās grūtības, īpaši tuvojoties gada beigām. Līdzīgi, Komisijas pienākums atmaksāt lielas summas, ja korekcijas kopējais rezultāts ir negatīvs, var radīt grūtības valsts kases situācijā šajā gada laikā. Kā liecina 2014. gada septembrī/oktobrī saņemtie dati, korekcijas var būt ārkārtīgi augstas NKI pašu resursiem, ņemot vērā būtiskas izmaiņas, ko dalībvalstis savos NKI datos ieviesušas attiecībā uz iepriekšējiem gadiem. Tādējādi, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome 2014. gada 18. decembrī pieņēma Regulu Nr. 1377/2014, ar kuru groza Regulu 1150/2000, ļaujot dalībvalstīm ārkārtas apstākļos ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 30. novembra korekcijas summas darīt pieejamas līdz nākamā gada septembra pirmajai darbdienai. Regula Nr. 1150/2000, kas grozīta ar Regulu Nr. 1377/2014, tiks atcelta, tiklīdz stāsies spēkā Regula Nr. 609/2014, tas ir, tajā pašā dienā, kad stāsies spēkā Lēmums Nr. 335/2014 par pašu resursiem pēc tam, kad to būs apstiprinājušas visas dalībvalstis saskaņā ar savām attiecīgajām konstitucionālajām prasībām. Tādējādi šim grozījumam būtu jāattiecas arī uz PVN un NKI korekciju jautājumu. Ierosinātajā grozījumā tiek saglabāta aprēķina metode, taču tiek mainīts šim korekcijām atbilstošo summu paziņošanas grafiks un nodošanas termiņš. Papildus tajā tiek izskatīts jautājums par negatīvām korekcijām, kuru summas var būt augstas. Saskaņā ar Regulas Nr. 1553/89 7. panta 1. punktu un Regulas Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu dalībvalstīm n gadā ir jānosūta Komisijai PVN un NKI datus par n- 1 gadu un iepriekšējiem gadiem. Pamatojoties uz tiem, Komisija aprēķinās korekcijas, un dalībvalstīm precīzas galīgās summas tiks oficiāli paziņotas n + 1 gada janvārī. Tajā pašā laikā Komisija aprēķinātu korekciju kopsummas pārdali starp dalībvalstīm atkarībā no to attiecīgās daļas visu dalībvalstu NKI ("NKI skala") n+1 gada budžetā. Vairs nebūs budžeta grozījumu šajā saistībā, jo korekcijas tiks automātiski un nekavējoties pārdalītas. Tā ir būtiska pašreizējās sistēmas vienkāršošana. Starpība starp individuālo PVN un NKI korekciju summu konkrētai dalībvalstij un pārdali šai dalībvalstij ir jāieraksta 9. panta minētajā pašu resursu kontā n+1 gada jūnija pirmajā darbdienā. Tā kā dalībvalstis saskaņā ar ierosināto procedūru būtu savlaicīgi informētas, vairs nebūtu vajadzīgi īpaši noteikumi par ārkārtīgi augstām summām. Jaunie PVN un NKI korekciju termiņi vairs nesakrīt ar korekciju par nepiedalīšanos saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 11. pantu dalībvalstīm, kas nepiedalās konkrētas Savienības darbības vai politikas finansēšanā. Korekciju par nepiedalīšanos, kuru finansiālā ietekme ir neliela, pašreizējais termiņš tiek saglabāts, t.i., decembra pirmā darbdiena. ES valsts grāmatvedības noteikumi ir izklāstīti Eiropas kontu sistēmā (EKS 2010). Saskaņā ar šiem noteikumiem ekonomiskās plūsmas ieraksta pēc uzkrāšanas principa, tas ir – "kad ekonomiskās vērtības tiek radītas, pārveidotas vai iznīcinātas vai kad saistības un prasības rodas, tiek pārveidotas vai dzēstas". Saskaņā ar EKS 2010 dalībvalstu PVN un NKI iemaksas budžetā ieraksta kā vispārējās valdības izdevumus, kā citu kārtējo pārvedumu saskaņā ar atvēlēto kategoriju D.76, un kam ir ietekme uz valsts budžeta deficītu. Uz ES dalībvalstīm atmaksātajiem ieguldījumiem attiecas kompensācija, ņemot vērā šos kārtējos pārvedumus. PVN un NKI pašu resursu korekcijas ietekmes uz valsts izdevumiem reģistrēšana būtu jāveic, kad šīs summas ir neatsaucami noteiktas un tādējādi tās ir jāmaksā. Ņemot vērā to, ka tiek ierosināts, ka summas tiek neatsaucami noteiktas un tās ir jāmaksā n+1 gadā, šis pats gads jāņem vērā korekciju statistikas reģistrēšanai, kā arī Stabilitātes un izaugsmes pakta vajadzībām. 4) atlikt NKI datu datu derīguma termiņu ceturtajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada (Regulas Nr. 609/2014 10. panta 7. punkts) Pašlaik dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai dati par NKI kopsummu un tā sastāvdaļām līdz katra gada 22. septembrim (Regulas Nr. 1287/2003 2. panta 2. punkts), bet NKI izmaiņas var tikt ņemtas vērā tikai līdz ceturtā gada 30. septembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Tādējādi jebkuru izmaiņu, kas nosūtītas n+4 gadā attiecībā uz n gadu, izvērtēšanai atvēlētais laiks ir ļoti īss. Lai nodrošinātu, ka NKI datus par n gadu joprojām var pārbaudīt un apstiprināt NKI komiteja, Regulas Nr. 609/2014 10. panta 7. punktā paredzētais termiņš būtu jāpagarina no n+4 gada 30. septembra līdz 30. novembrim. Līdz ar to Regulas Nr. 609/2014 3. pantā paredzētais minimālais termiņš apliecinošo dokumentu, kas attiecas uz Regulas Nr. 1287/2003 3. pantā minētajām procedūrām un statistikas pamatdatiem, glabāšanai būtu jāpagarina no n+4 gada 30. septembra līdz 30. novembrim. 5) Regulas Nr. 609/2014 10. panta struktūras racionalizēšana

Regulas Nr. 609/2014 10. pants pašlaik ietver 9 punktus un vairāk nekā 20 daļas. Lai uzlabotu panta lasāmību, tas būtu jāsadala 3 atsevišķos pantos, kuram katram būtu savs nosaukums un vajadzības gadījumā punkti būtu numurēti. 6) Procentu likme (Regulas Nr. 609/2014 12. pants) Regulas 12. pants pašlaik paredz procentu likmi, kas ietver pamata likmi (ECB vai nacionālās centrālās bankas, kura nav eirozonā, galvenajām refinansēšanas operācijām piemērotā likme), noteiktu 2 procentu punktu ikgadēju palielinājumu un mainīgu 0,25 procentu punkta palielinājumu par katru kavējuma mēnesi. Procentu likmi attiecina uz visu kavējuma periodu. Tā kā Komisija normālas budžeta izpildes gaitā nevar izmantot savus kontus kredītā, savlaicīga pašu resursu samaksa ir būtiska. Pašreizējai sistēmai ir bijusi būtiska nozīme, nodrošinot to, ka pašu resursi, kas nepieciešami budžeta izpildei, ir darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā. Pārskatītajos noteikumos par procentiem būtu jāsaglabā šis stimuls. Turklāt noteikumu vienādība būtu jāsaglabā arī skaidrības un juridiskās noteiktības labad. Lai uzlabotu šis sistēmas labu darbību, proti, nodrošināt to, ka pašu resursu summas tiek samaksātas savlaicīgi un pilnā apmērā, noteiktais palielinājums būtu jāpalielina līdz 3,5 procentu punktiem (tā inter alia ir likme, ko piemēro summām, kas jāatgūst saskaņā ar Finanšu regulas piemērošanas noteikumu 83. panta 2. punkta b) apakšpunktu gadījumos, ja pienākumu radošais pasākums nav publisks piegādes un pakalpojumu līgums). Tam būtu jānodrošina, ka pašu resursu maksājums netiek atlikts gadījumos, ja refinansēšanas izmaksas naudas tirgos būtu zemākas nekā maksājamie procenti. Priekšlikumam jo īpaši būtu jānovērš (īstermiņa) kavēšanās, darot pieejamas PVN un NKI pašu resursu ikmēneša divpadsmitās daļas, kas pašlaik veido vairāk nekā 80 % no ES budžeta ieņēmumiem. No otras puses, tā kā spēkā esošie noteikumi var radīt ļoti augstas procentu likmes ilga laika kavējumiem, pamata likmes maksimālais ikgadējais palielinājums būtu jānosaka ne vairāk kā 20 procentu punkti, palielināto likmi piemērojot visu kavējuma laiku. Šis ierobežojums nodrošina proporcionalitāti, jo pēc 5,5 gadus ilga kavējuma procentu likme netiks palielināta. Šim grozījumam būtu jārisina galvenās bažas, ko izteikušas dažas dalībvalstis attiecībā uz atsevišķiem ļoti augstas procentu likmes gadījumiem saistībā ar ilga laika kavējumiem tradicionālo pašu resursu jomā. Faktiski, pamatojoties uz datiem par procentu summām, kas atgūtas pēdējo 5 gadu laikā, 20 procentu punktu robežvērtības rezultātā dalībvalstīm maksājamie kavējuma procenti samazinātos par vairāk nekā 30 %. Jaunie noteikumi attiecas uz pašu resursu summām, kas maksājamas pēc ierosinātās regulas stāšanās spēkā. Tomēr, lai nodrošinātu raitu pāreju, nepārsniedzamo procentu likmi piemēro arī tad, ja pašu resursu summa kļuva zināma Komisijai vai dalībvalstīm tikai pēc tam, kad stājās spēkā ierosinātā regula. Piemēram, ja pašu resursi, kuru nodošanas termiņš būtu bijis 2010. gadā, bet kuri kļuva zināmi tikai pēc ierosinātās regulas stāšanās spēkā (piemēram, 2018. gadā), tad kavējuma procentu likmi piemērotu saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, tomēr uz ikgadējo procentu likmes palielinājumu attiektos 20 procentu punktu maksimālā robeža. Lai izvairītos no pārpratumiem, Komisija pēc ierosinātās regulas stāšanās spēkā, nosūtot vēstules, kurās tiek pieprasīts maksāt kavējuma procentus, skaidri norādīs piemērojamās procentu likmes. 7) Iespēja atbrīvot dalībvalstis no finansiālas atbildības gadījumos, kad ir atlikta muitas parāda iegrāmatošana vai paziņošana, lai netraucētu kriminālizmeklēšanai (Regulas Nr. 609/2014 13. panta 2. punkts) Saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 13. panta 2. punktu dalībvalstis ir atbrīvotas no pienākuma Komisijas rīcībā nodot summas, kas atbilst konstatētajiem pašu resursu prasījumiem, kas izrādās neatgūstami (i) force majeure apstākļu dēļ vai (ii) citu tādu iemeslu dēļ, kuros tās nevar vainot. Jaunais Savienības Muitas kodekss (SMK), kas stāsies spēkā 2016. gada 1. maijā, ļauj dalībvalstīm atlikt paziņošanu un muitas parāda iegrāmatošanu kontos līdz laikam, kad tas vairs netraucē kriminālizmeklēšanai. Paziņojuma ātra nosūtīšana parādniekiem, kurus tur aizdomās par noziedzīgu darbību, var kavēt krāpšanas apkarošanu un noziedzīgo tīklu likvidēšanu. Turklāt LESD 325. pantā noteikts, ka, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, dalībvalstis veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses. Slēptas izmeklēšanas ir efektīvi un vajadzīgi pasākumi gan ES finanšu interešu, gan dalībvalstu finanšu interešu aizsardzībai. Tomēr tiesību aktos par pašu resursiem nav skaidra noteikuma par to, vai tradicionālos pašu resursus, kurus nevar atgūt vēlo paziņojumu dēļ, var atcelt. SMK reglamentē attiecības starp importētājiem un valstu muitas dienestiem, savukārt tiesību akti par pašu resursiem attiecas uz attiecībām starp dalībvalstīm un Komisiju. Lai veicinātu efektīvu Savienības finanšu interešu aizsardzību un ņemtu vērā nesen ieviestos Savienības Muitas kodeksa noteikumus, ir ierosināts ieviest skaidru noteikumu, kas ļauj atbrīvot — saskaņā ar stingri ievērojamiem konkrētiem nosacījumiem — dalībvalstis no viņu finanšu atbildības par tradicionālo pašu resursu summām, kas var izrādīties neatgūstamas, jo paziņojums par muitas parādu ir atlikts, lai netraucētu kriminālizmeklēšanai un krāpšanas apkarošanai. Šādos gadījumos, lai atzītu, ka summas ir neatgūstamas "citu tādu iemeslu dēļ, kuros nevar vainot" attiecīgo dalībvalsti (nākamais punkts attiecas uz paziņojamajai summai piemērojamo robežvērtību), Komisija jo īpaši pārbaudīs, vai: –kriminālizmeklēšana bija pamatota, lai aizsargātu gan ES, gan dalībvalstu finanšu intereses, un tika veikta rūpīgi; –pašu resursu zaudējuma vienīgais iemesls bija tas, ka paziņošana vai iegrāmatošana tika veikta novēloti, jo tas bija nepieciešamas kriminālizmeklēšanai, un –valsts nodokļiem un maksājumiem netika piemērots labvēlīgāks režīms nekā tradicionālajiem pašu resursiem. 8) Palielināta paziņojamo neatgūstamo summu robežvērtība (Regulas Nr. 609/2014 13. panta 3. punkts) Dalībvalstīm noteiktā robežvērtība, sākot no kuras saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 13. panta 3. punktu ir jāpaziņo Komisijai par tradicionālo pašu resursu summām, kas deklarētas vai atzītas par neatgūstamām, būtu jāpalielina no EUR 50 000 līdz EUR 100 000, lai mazinātu administratīvo slogu gan dalībvalstīm, gan Komisijai. Šis grozījums neietekmē paziņojamā "gadījuma" definīciju, proti, ziņojumā ietver visus tos prasījumus, kas noteikti saskaņā ar konstatējumiem vienā un tajā pašā pārbaudē vai pēcmuitošanas kontrolē vienam un tam pašam uzņēmējam un attiecībā uz vienu un to pašu pārkāpumu vai vienu un to pašu preču veidu, kurā neatkarīgi no prasījumu atsevišķajām summām šo prasījumu, kuri deklarēti vai atzīti par neatgūstamiem, kopsumma pārsniedz EUR 100 000. Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm saskaņā ar Regulas Nr. 608/2014 5. pantu joprojām ir pienākums ziņot par krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem virs EUR 10 000 OWNRES datubāzē, šādus gadījumus Komisija joprojām var pārbaudīt, un tā rezultātā var būt veicamas iemaksas ES budžetā. 9) Precizējums par kases resursu ārkārtas pārvaldību tikai gadījumos, kad netiek pildītas aizdevumu saistības (Regulas Nr. 609/2014 14. panta 3. punkts)

Saskaņā ar Regulas Nr. 609/2014 14. panta 3. punktu Komisija Savienības parādu apkalpošanai var pārsniegt savus aktīvus neatkarīgi no attiecīgā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem vienīgi tadā gadījumā, ja aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības un ja nav citu pasākumu, kas paredzēti finanšu noteikumos attiecībā uz šiem aizņēmumiem. Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, atkarībā no kompetences, saskaņā ar kuru garantijas vai aizdevumi piešķirti, dažas regulas un lēmumus, ko iepriekš pieņēmusi Padome, tagad pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Tas, piemēram, attiecas uz Eiropas Investīciju bankas (EIB) lēmumiem par finansēšanas darījumiem, ko EIB veic saskaņā ar ārēju pilnvaru, izmantojot ES garantiju, vai par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu trešām valstīm (uz kuru tomēr galvenokārt attiecas Garantiju fonds ārējai darbībai). Tā kā šā noteikuma piemērošanas joma nevar tikt paplašināta, tajā būtu tikai jāprecizē, ka tas attiecas uz tiem pašiem tiesību aktiem, kas sākotnēji bija ietverti. 2015/0204 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu, tā kā: (1)Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 tika pārstrādāta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Lēmums 2014/335/ES, Euratom. Šis lēmums vēl nav stājies spēkā, jo tas vēl jāapstiprina visām dalībvalstīm. (2)Lai pienācīgi ņemtu vērā laiku, kas nacionālā kopienākuma (NKI) komitejai vajadzīgs, lai sniegtu atzinumu par NKI datiem, un lai Komisijai (Eurostat) būtu pietiekams laiks, lai izvērtētu attiecīgos datus, jebkurām izmaiņām NKI par iepriekšējiem finanšu gadiem būtu jābūt iespējamām līdz ceturtā gada 30. novembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Līdz ar to apliecinošo dokumentu, kas saistīti ar pievienotās vērtības (PVN) un NKI pašu resursiem, glabāšanas termiņš būtu jāpagarina no ceturtā gada 30. septembra līdz 30. novembrim pēc attiecīgā finanšu gada. (3)Komisijas kontus pašu resursiem, ko atver dalībvalstis saskaņā ar 9. pantu Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014, būtu jāuztur dalībvalsts kasei vai dalībvalsts centrālajai bankai, un tie būtu jāuztur un jāapkalpo par brīvu un bez procentiem. Jebkura šāda veida maksa vai negatīva procentu summa samazinātu Savienības budžetu un izraisītu nevienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm. Tādēļ dalībvalstīm, kuras Komisijas pašu resursu kontiem piemēro šādu maksu vai negatīvu procentu summu, tas būtu jāatlīdzina Savienības budžetā. (4)Būtu jāprecizē, ka Komisijas pašu resursu kontus, ko atvērušas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 9. pantu, var debitēt tikai, pamatojoties uz Komisijas norādījumu. (5)Skaidrības un lasāmības labad Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 10. pants būtu jāsadala vairākos pantos. (6)Būtu jānodrošina, lai Komisijas rīcībā jebkurā laikā būtu pietiekami finanšu resursi, lai izpildītu normatīvās prasības saistībā ar maksājumiem, kas rodas, īstenojot budžetu; šie maksājumi ir īpaši koncentrēti gada pirmajos sešos mēnešos, jo īpaši īpašajām vajadzībām, lai segtu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 un Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013. Lai Komisija varētu samazināt maksājumu kavējumu risku, ar ko tā saskārās šajos pēdējos gados sakarā ar īslaicīgu finanšu līdzekļu trūkumu, būtu jāļauj Komisijai ātrāk piemērot ne vairāk kā vienu papildu divpadsmito daļu, ja tas ir pamatots ar vajadzību pēc naudas līdzekļiem. (7)Saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1150/2000 Komisijai ir savlaicīgi jāaprēķina un jāpaziņo dalībvalstīm par PVN un NKI pašu resursu korekcijām, lai tās varētu ierakstīt šīs korekcijas Komisijas kontā decembra pirmajā darbdienā.

(8)Korekciju summas, kas bija jādara pieejamas 2014. gada decembra pirmajā darbdienā, bija nepieredzēta apjoma. Lai novērstu pārāk lielus budžeta ierobežojumus dalībvalstīs īsi pirms gada beigām, ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 tika grozīta Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, atļaujot noteiktos ārkārtas apstākļos atlikt šo korekciju ierakstīšanu Komisijas kontā. (9)Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 vairs nepiemēros, tiklīdz stāsies spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. (10)Vienkāršošanas labad un lai samazinātu fiskālo slogu dalībvalstīm un Komisijai, jo īpaši gada beigās, PVN un NKI pašu resursu koriģēšanas procedūra būtu jāracionalizē. Tādējādi vajadzētu vairāk laika starp summu formālo paziņošanu dalībvalstīm un termiņu, kad tās jāieraksta Komisijas pašu resursu kontā. Paziņošanas un ierakstīšanas kontos termiņam būtu jābūt vienā un tajā pašā gadā; šis gads ir arī būtisks, lai reģistrētu ietekmi uz valsts kontiem un Stabilitātes un izaugsmes pakta nolūkā. Turklāt būtu jāparedz korekciju tūlītēja pārdale dalībvalstu starpā atbilstoši to daļām NKI pašu resursos. Ņemot vērā to, ka korekciju ietekme būs zināma labu laiku iepriekš un tiks automātiski pārdalīta starp dalībvalstīm, vairs nebūtu vajadzīgas atkāpes, kas ieviestas ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014. (11)Procentu aprēķināšanas procedūrai būtu jo īpaši jānodrošina, ka pašu resursi tiktu darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā; tas ir būtiski, lai sasniegtu Eiropas Savienības mērķus un īstenotu tās politikas jomas. (12)Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 12. pants paredz fiksētu 2 procentu punktu ikgadēju palielinājumu un mainīgu 0,25 procentu punkta palielinājumu par katru kavējuma mēnesi. Palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku. Šim noteikumam, kas pārņemts no Regulas (ES, Euratom) Nr. 1150/2000 11. panta, ir bijusi būtiska nozīme, nodrošinot to, ka pašu resursi ir darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā. Tādējādi pašreizējās sistēmas galvenie elementi būtu jāsaglabā un vajadzības gadījumā jāpielāgo. (13)Tomēr pašreizējo noteikumu, kas paredz arvien pieaugošu likmi, rezultātā radās atsevišķi ļoti augstas procentu likmes maksāšanas gadījumi tradicionālo pašu resursu jomā, jo kavējumi bija ilguši vairākus gadus. Lai nodrošinātu sistēmas proporcionalitāti, vienlaikus saglabājot preventīvu ietekmi, pamata likmes ikgadējā palielinājuma likme būtu jānosaka maksimāli 20 procentu punktu apmērā. (14)No otras puses, fiksēts palielinājums par diviem procentu punktiem saskaņā ar 12. pantu Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014, jo īpaši kavēšanās īsos laika posmos, var radīt šķēršļus laikus darīt pieejamus pašu resursus, ja refinansēšanas izmaksas naudas tirgū ir augstākas nekā maksājamie procenti. Tādēļ, lai uzlabotu sistēmas labu darbību, fiksētā palielinājuma likme būtu jāpaaugstina līdz 3,5 procentu punktiem. Tam jo īpaši būtu jānovērš kavēšanās, darot pieejamas PVN un NKI pašu resursu ikmēneša divpadsmitās daļas, kas pašlaik veido vairāk nekā 80 % no Savienības budžeta ieņēmumiem. (15)Lai veicinātu Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību un lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 nesen ieviestos noteikumus, būtu jāievieš skaidrs noteikums, kas ļauj atbrīvot — saskaņā ar stingri ievērojamiem konkrētiem nosacījumiem — dalībvalstis no viņu pienākuma Savienības budžetam darīt pieejamas tradicionālo pašu resursu summas, kas var izrādīties neatgūstamas, jo ir atlikta ierakstīšana kontos vai ir atlikts paziņojums par muitas parādu, lai netraucētu kriminālizmeklēšanu. (16)Dalībvalstīm noteiktā robežvērtība, sākot no kuras ir jāpaziņo Komisijai par tradicionālo pašu resursu summām, kas deklarētas vai atzītas par neatgūstamām, būtu jāpalielina, lai mazinātu administratīvo slogu gan dalībvalstīm, gan Komisijai. (17)Būtu jāprecizē, ka Komisijas iespēja, kas noteikta saskaņā ar 14. panta 3. punktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014, pārsniegt savus aktīvus, lai nodrošinātu Savienības saistību ievērošanu, vienīgi tad, kad aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības, attiecas arī uz regulām un lēmumiem, ko pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir jāpieņem ne tikai Padomei, bet gan Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. (18)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. (19)Konsekvences labad šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014, un tā būtu arī jāpiemēro no minētās regulas piemērošanas dienas. Lai gan Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 ir jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, daži šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Regulas (EK, Euratom) Nr. 609/2014 12. panta grozījums būtu jāpiemēro gadījumos, kad pašu resursu termiņš ir pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Tomēr uz dalībvalstīm būtu jāattiecina procentu likmes kopējā palielinājuma ierobežojums arī tad, ja pašu resursi kļuvuši zināmi pēc šīs regulas stāšanās spēkā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 groza šādi. 1. Regulas 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu: "Apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 3. pantā minētajām procedūrām un statistikas pamatdatiem, dalībvalstis glabā līdz ceturtā gada 30. novembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Tikpat ilgi glabā apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz PVN pašu resursiem.". 2. Regulas 6. pantu groza šādi: a) 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Pašu resursu kontus pārzina dalībvalsts kase vai dalībvalsts nacionālā centrālā banka, un tos sadala pa kontiem pēc resursu veida.";

b) 3. punkta trešo daļu groza šādi: i) pirmajā ievilkumā atsauci uz "10. panta 3. punktu" aizstāj ar atsauci uz "10.a panta 1. punktu"; ii) otro ievilkumu aizstāj ar šādu: "– aprēķina, kas minēts 10.b panta 5. apakšpunkta pirmajā daļā, rezultāta summa ierakstāma reizi gadā, izņemot 10.b panta 2. punkta pirmajā ievillkumā minētās īpašās korekcijas, kas kontos ierakstāmas nākamā mēneša pirmajā darbdienā pēc vienošanās starp attiecīgo dalībvalsti un Komisiju.". 3. Regulas 9. pantu groza šādi: a) 1. punktu groza šādi: i) pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu: "Saskaņā ar 10., 10.a un 10.b pantā paredzēto procedūru dalībvalstis pašu resursus ieraksta kredītā kontā, ko Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai nacionālajā centrālajā bankā. Šo kontu var debitēt tikai saskaņā ar Komisijas norādījumu. Šo kontu uztur valsts valūtā un apkalpo par brīvu un bez procentiem."; ii) pievieno šādu trešo daļu: "Katra dalībvalsts jebkādu maksu vai negatīvu procentu summu, ko piemēro šim kontam, atlīdzina Komisijai otrā mēneša pirmajā darbdienā pēc šīs maksas vai negatīvās procentu summas piemērošanas."; b) 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Dalībvalstis vai to nacionālās centrālās bankas nosūta šādu informāciju Komisijai, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus: a) darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, –konta pārskatu vai kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu; b) neskarot a) apakšpunktu, ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas minētā konta kredītā – konta pārskatu, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.". 4. 10. pantu aizstāj ar šādu: "10. pants Tradicionālo pašu resursu pieejamības nodrošināšana 1. Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 3. punktu, minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto tradicionālo pašu resursu ierakstīšanu veic vēlākais pirmajā darbdienā pēc deviņpadsmitās dienas, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums. Tomēr prasījumi, kas saskaņā ar 6. panta 3. punkta otro daļu ir uzrādīti atsevišķos kontos, ierakstāmi ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc deviņpadsmitās dienas, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad atgūts attiecīgais prasījums.

2. Vajadzības gadījumā Komisija var aicināt dalībvalstis pārcelt par vienu mēnesi ātrāk to resursu ierakstīšanu, kas nav PVN pašu resursi un NKI pašu resursi, pamatojoties uz informāciju, kas tām pieejama tā paša mēneša 15. datumā. Katru agrāk veikto ierakstu koriģē nākamajā mēnesī, veicot 1. punktā minēto ierakstīšanu. Šī korekcija izpaužas kā negatīvs ieraksts, kas līdzvērtīgs agrāk ierakstītajai summai. 10.a pants PVN un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšana 1. Ņemot vērā to, kā PVN pašu resursus un NKI pašu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šo resursu ierakstu kredītā izdara katra mēneša pirmajā darbdienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās summas budžetā, kura konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada. 2. Atkarībā no Savienības kases stāvokļa un īpašajām vajadzībām, lai segtu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 un Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, Komisija var lūgt dalībvalstis finanšu gada pirmajā pusgadā par maksimāli trīs mēnešiem ātrāk ierakstīt PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas ikmēneša divpadsmito daļu vai divpadsmitās daļas daļu, ņemot vērā, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums. Pēc pirmajiem sešiem mēnešiem prasītais ikmēneša ieraksts nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, saglabājoties to summu robežās, kas budžetā iekļautas šim mērķim. Komisija paziņo dalībvalstīm par prasīto ierakstu ne vēlāk kā divas nedēļas iepriekš. Uz šiem ātrāk veicamiem ierakstiem attiecas 4. punktā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un 5. punktā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā. 3. Visas izmaiņas PVN pašu resursu vienotajā likmē, NKI pašu resursu likmē, Apvienotajai Karalistei piešķirtajā korekcijā budžeta līdzsvarošanai un tās finansēšanai, kā minēts Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 4. un 5. pantā, kā arī Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtā bruto samazinājuma finansējumā prasa galīgajā variantā pieņemt budžeta grozījumus, liekot pārrēķināt divpadsmitās daļas, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma. Šie pārrēķini veicami, kad izdarīts pirmais ieraksts pēc budžeta grozījuma galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā tos izpilda, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 11. panta, šos pārrēķinus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu. 4. Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 2. punktā minētā budžeta projektā paredzētajām summām, un tās konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus kotēšanas pirmajā dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; korekciju izdara, veicot nākošā mēneša ierakstu. 5. Ja budžets galīgajā variantā nav pieņemts vēlākais divas nedēļas pirms ieraksta par nākamā finanšu gada janvāri, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbdienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā iekļautās PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pārrēķinu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā pārrēķinu veic otrajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. 6. Ja tiek izdarīti NKI datu grozījumi saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājuma finansējumu nepārskata. 10.b pants Iepriekšējo finanšu gadu PVN un NKI pašu resursu korekcijas 1. Pamatojoties uz Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā paredzēto gada pārskatu par PVN pašu resursu bāzi, katra dalībvalsts nākamajā gadā pēc minētā pārskata iesniegšanas debetā ieraksta summu, ko aprēķina, izmantojot minētajā pārskatā iekļauto informāciju un piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta finanšu gadam, uz kuru attiecas pārskats, un kredītā ieraksta 12 maksājumus, kas veikti par minēto finanšu gadu. Tomēr katras dalībvalsts PVN pašu resursu bāze, kurai piemēro minēto likmi, nedrīkst pārsniegt to NKI procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā paredzēts minētā lēmuma 2. panta 7. punkta pirmajā daļā. 2. Jebkura PVN pašu resursu bāzes korekcija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu katrai attiecīgajai dalībvalstij, kuras bāze, ņemot vērā minētās korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 2. punktā, rada šādas šā panta 1. punktā minētā atlikuma korekcijas: a) Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās korekcijas, kas izdarītas līdz 31. jūlijam, rada vispārēju korekciju nākamajā gadā; b) ja pasākumi, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu, lai koriģētu bāzi, rada šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā izdarīto ierakstu īpašu korekciju, šo korekciju veic dienā, ko nosaka Komisija, ievērojot minētos pasākumus. Tomēr īpašu korekciju var ierakstīt jebkurā laikā, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmo daļu.

Šā panta 4. punktā minētās NKI izmaiņas arī nosaka atlikuma korekciju visām dalībvalstīm, kuru PVN pašu resursu bāze, ņemot vērā šā punkta pirmajā daļā minētās korekcijas, nepārsniedz procentus, kas noteikti Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 2. punktā. 3. Pamatojoties uz datiem par iepriekšējā gada kopējo NKI tirgus cenās un tā sastāvdaļām, ko iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, nākamajā gadā pēc skaitlisko datu iesniegšanas katras dalībvalsts debetā ieraksta summu, kuru aprēķina, tās NKI piemērojot likmi, kas pieņemta gadam pirms skaitlisko datu iesniegšanas, un kredītā ieraksta maksājumus, kas veikti minētajā gadā. 4. Visas iepriekšējo finanšu gadu NKI izmaiņas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, ievērojot tās 5. pantu, paredz korekciju katras attiecīgās dalībvalsts atlikumā, kas noteikts saskaņā ar šā panta 3. punktu. NKI grozījumus, kas izdarīti vēlāk par ceturtā gada 30. novembri pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām. 5. Katrai dalībvalstij Komisija aprēķina starpību starp summu, kas rodas pēc korekcijām, kas minētas 1. līdz 4. punktā, izņemot īpašās korekcijas, kas minētas 2. punkta b) apakšpunktā, un summu, ko iegūst korekciju kopējo summu reizinot ar attiecīgās valsts NKI procentuālo daļu no visu dalībvalstu NKI, ko 15. janvārī piemēro budžetam, kas ir spēkā nākamajam gadam pēc tā gada, kurā ir iesniegti dati korekcijām. Šā aprēķina vajadzībām summas tiek konvertētas starp valstu valūtām un euro atbilstīgi valūtas kursam pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms tā gada, kad ieraksta kontos, un ko nosaka, vadoties pēc Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā valūtas kursa. Komisija informē dalībvalstis par summām, kas rodas šā aprēķina rezultātā, līdz tā gada 1. februārim, kas seko gadam, kurā ir iesniegti dati korekcijām. Katra dalībvalsts tā paša gada jūnija mēneša pirmajā darbdienā ieraksta neto summu 9. pantā minētajā kontā. 6. Šā panta 1. līdz 5. punktā minētās darbības ir ieņēmumu grozījumi attiecīgajā finanšu gadā, kurā tie tiek ierakstīti 9. pantā minētajā kontā.". 5. Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Komisija aprēķina korekciju nākamajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada. Aprēķinus izdara, izmantojot šādus skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo finanšu gadu: a) tirgus cenās izteikta NKI kopsumma un tās sastāvdaļas, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu; b) darbības izdevumu budžeta izlietojums, kas atbilst attiecīgam pasākumam vai politikai. Korekciju iegūst, attiecīgo izdevumu kopsummu, no kuras atņemtas summas, ko finansējušas iesaistītās trešās valstis, reizinot ar dalībvalsts, kura tiesīga saņemt korekciju, NKI procentuālo daļu no visu dalībvalstu NKI. Korekciju finansē iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar koeficientu, ko nosaka, dalot to attiecīgos NKI ar visu iesaistīto dalībvalstu NKI. Lai aprēķinātu korekciju, summas attiecīgo valstu valūtās un euro konvertē savā starpā ar tādu maiņas kursu, kāds ir kalendāra gada pēdējā kotēšanas dienā pirms attiecīgā budžeta gada. Tādu korekciju katram attiecīgajam gadam veic tikai vienu reizi, un tā ir galīga, pat ja vēlāk mainās NKI kopsumma.". 6. Regulas 12. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu: "2. Attiecībā uz dalībvalstīm, kas ietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētajai likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi galvenajām refinansēšanas operācijām pirmajā tā mēneša dienā, kurā ir maksājuma termiņš, palielinot to par 3,5 procentu punktiem.

Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 0,25 procentu punktiem. To kopējais palielinājums saskaņā ar pirmo un otro daļu nepārsniedz 20 procentu punktus. Paaugstinātā likme tiek piemērota visam kavējuma periodam. 3. Attiecībā uz dalībvalstīm, kas neietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās likmei, ko to centrālās bankas piemērojušas galvenajām refinansēšanas operācijām, palielinot to par 3,5 procentu punktiem, vai – dalībvalstīm, kurām centrālās bankas likme nav pieejama – līdzvērtīgākā likme, kas dalībvalsts naudas tirgū piemērota pirmajā attiecīgā mēneša dienā, palielinot to par 3,5 procentu punktiem. Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 0,25 procentu punktiem. Kopējais palielinājums saskaņā ar pirmo un otro daļu nepārsniedz 20 procentu punktus. Paaugstinātā likme tiek piemērota visam kavējuma periodam." 7. Regulas 13. pantu groza šādi: a) panta 2. punktā iekļauj šādu otro daļu: "Dalībvalstis ir arī atbrīvotas no pienākuma, kas minēts pirmajā daļā, ja ierakstīšana kontos vai muitas parāda paziņošana saskaņā ar muitas noteikumiem ir atlikta, lai netraucētu kriminālizmeklēšanai, un noteiktie prasījumi irneatgūstami tikai un vienīgi šīs atlikšanas dēļ, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a) kriminālizmeklēšana ir pamatota, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses; b) kriminālizmeklēšanu veic rūpīgi; c) valsts nodokļiem un maksājumiem nepiemēro labvēlīgāku režīmu nekā neatgūstamajiem prasījumiem."; b) panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: "Trijos mēnešos pēc šā panta 2. punktā minētā administratīvā lēmuma vai saskaņā ar šā panta 2. punktā minētajiem termiņiem dalībvalstis sniedz Komisijai ziņojumu ar informāciju par gadījumiem, kad piemērots šā panta 2. punkts, ja noteiktie prasījumi, uz ko tie attiecas, pārsniedz EUR 100 000.". 8. Regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Vienīgi tad, kad aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes vai Eiropas Parlamenta un Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības, gadījumos, kad Komisija laikus nevar veikt citus pasākumus, kas paredzēti finanšu noteikumos attiecībā uz šiem aizņēmumiem, lai nodrošinātu Savienības juridisko saistību izpildi pret kreditoriem, Savienības parādu apkalpošanai neatkarīgi no 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem var uz laiku piemērot 2. un 4. punkta noteikumus.". 9. Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu: "15. pants Maksājumu uzdevumu izpilde 1. Ne vairāk kā trīs darba dienu laikā pēc saņemšanas dalībvalstis vai nacionālā centrālā banka, sekojot Komisijas rīkojumiem, izpilda Komisijas maksājumu uzdevumus. Tomēr naudas pārvedumu operāciju gadījumā dalībvalstīm attiecīgie rīkojumi jāizpilda Komisijas pieprasītajā termiņā. 2. Vēlākais otrajā darbdienā pēc katras operācijas pabeigšanas dalībvalstis vai nacionālās centrālās bankas Komisijai elektroniski nosūta konta pārskatu, kurā redzami attiecīgie pārvedumi.".

2. pants 1. Šī regula stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Ievērojot 2. un 3. punktu, to piemēro no 2014. gada 1. janvāra. 2. Regulas 1. panta 1. punktu, 2. punkta b) apakšpunktu, 3. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, 4. un 7. punktu piemēro no dienas, kad stājas spēkā šī regula. Regulas Nr. 609/2014 3. panta otro daļu, 6. panta 3. punkta trešo daļu, 10. pantu un 13. panta 2. un 3. punktu redakcijā, kāda tā bija pirms dienas, kad stājas spēkā šī regula, piemēro laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz dienai, kad stājas spēkā šī regula. 3. Šīs regulas 1. panta 6. punktu piemēro, lai aprēķinātu kavējuma procentus par pašu resursu maksājumiem, kas ir jāveic pēc dienas, kad stājas spēkā šī regula. Tomēr procentu likmes kopējā palielinājuma ierobežojumu piemēro arī tādu pašu resursu novēlota maksājuma kavējuma procentu likmes aprēķināšanā, kuri bija jāveic pirms šīs regulas stāšanās spēkā dienas, taču tie Komisijai vai attiecīgajai dalībvalstij kļuva zināmi tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 grozījumi 1.BUDŽETA POZĪCIJAS 31. un 32. nodaļa un 700. pants 2.FINANSIĀLĀ IETEKME ◻ Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes ◻ Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Budžeta pozīcija Ieņēmumi 12 mēnešu periods, kas sākas dd.mm.gggg. [n gads] Pants Ietekme uz pašu resursiem Pants Ietekme uz pašu resursiem