KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem /* SWD/2013/0168 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem 1. Problēmas izklāsts Priekšvēsture Augu veselība ir ilgtspējīgas un konkurētspējīgas lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības galvenais priekšnosacījums. Lai sekmētu kultūru ienesīgumu, darbavietu izveidi, inovāciju augkopības jomā un pārtikas nodrošinājumu, ir vajadzīgas veselas sēklas un pavairojamais materiāls. Savukārt, lai saglabātu Eiropas Savienības mežus, ainavas, kā arī publiskās un privātās apzaļumotās teritorijas, ir būtiski aizsargāt arī koku un krūmu veselību. Organismi (kukaiņi, sēnes, nematodes, baktērijas, vīrusi), kas kaitē augiem (augiem kaitīgie organismi), parasti koevolucionē ar to saimniekaugu sugām savā kontinentā, kur tie nodara mērenu kaitējumu un tos var kontrolēt ar labu lauksaimniecības praksi, piemēram, ar kultūru dažādošanu, rotāciju, rezistentu augu šķirnēm un augu aizsardzības līdzekļiem (pesticīdiem). Tomēr bieži vien ar šiem pasākumiem nepietiek, lai izskaustu no citiem kontinentiem ievestus kaitīgos organismus un slimības, pret ko Eiropas augiem un kokiem parasti nav ģenētiskās rezistences (jo nav notikusi koevolūcija) un kam Eiropā nav dabisko ienaidnieku. Nonākot Eiropā, šādi kaitīgie organismi un slimības rada nopietnu ekonomisko kaitējumu un samazina lauksaimniecības izaugsmi — tie uzbrūk iepriekš neietekmētām un pat pilnīgi jaunām saimniekaugu sugām, strauji izplatās dažādās valstīs un izraisa ilgstošu ražas samazinājumu, kā arī pastāvīgu ražošanas un kontroles izmaksu pieaugumu. Ekonomiskie zaudējumi, kas nereti ir ļoti lieli, mazina lauksaimniecības un mežsaimniecības ienesīgumu un konkurētspēju un rada dalībvalstīm papildu izdevumus. Turklāt jaunu kaitīgo organismu un slimību ieviešanās dēļ trešās valstis bieži nosaka tirdzniecības aizliegumus, kas vēl vairāk kaitē ES eksporta nozarei, pasliktinot ekonomiskos rādītājus un samazinot darbavietu skaitu. Tāpēc ES fitosanitārā režīma (turpmāk “FR”) galvenais mērķis ir aizsargāt Eiropas lauksaimniecību un mežsaimniecību, nepieļaujot nevietēju kaitīgo organismu (kaitēkļu un patogēnu mikroorganismu) iekļūšanu ES. Tā galvenais instruments ir Padomes Direktīva 2000/29/EK, kas attiecas arī uz starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem šajā jomā. Ar FR tiek garantēta droša tirdzniecība, paredzot prasības augu un augu produktu importam ES un nosacījumus saistībā ar to pārvietošanu Savienībā. Minēto organismu izplatības uzliesmojumi ir jāizskauž vai, ja tas nav iespējams, jāierobežo, lai aizsargātu pārējo ES teritoriju. Otrs fitosanitārā režīma mērķis ir nodrošināt vesela stādmateriāla pieejamību un izmantošanu augu audzēšanas cikla sākumā, nepieļaujot kaitīgo organismu izplatīšanos ar sēklām un stādmateriālu. Tas ir arī viens no ES augu reproduktīvā materiāla (stādmateriāla) režīma mērķiem. Veselam stādmateriālam ir izšķirīga nozīme attiecībā uz tādiem organismiem (piem., vīrusiem), pret kuriem nav pieejami pesticīdi. Ja pesticīdi ir pieejami, tos galvenokārt izmanto lauksaimniecībā, dārzkopībā (izmantošana mežsaimniecībā ir ļoti ierobežota) un dārzos, un to lietošana var apdraudēt vidi un cilvēku veselību. Nepiemērojot FR, Savienības lauksaimniecībai, dārzkopībai un mežsaimniecībai tiktu nodarīts nopietns ekonomiskais kaitējums (izklāstīts VII pielikumā). Dažādi starptautiski reglamentēti kaitīgie organismi apdraud, piemēram, kviešu (ES eksporta vērtība uz trešām valstīm — 9 miljardi euro), kartupeļu (ES ražošanas vērtība — 9 miljardi euro) un tomātu (ražošanas vērtība — 9–12 miljardi euro) audzēšanu. Piemēram, reglamentētie tomātiem kaitīgie organismi var radīt ražošanas zaudējumus 70 % apmērā un izraisīt tirdzniecības aizliegumus. Ja Savienību sasniegtu citrusu bakteriālais vēzis — kaitīgais organisms, kas nesen ieviesies ASV un kura dēļ ASV nācās segt kompensācijas un kontroles izmaksas 800 miljonu euro apmērā —, ES citrusaugu ražošanas nozarei tiktu nodarīts nopietns kaitējums (4 miljardu euro apmērā). Kopš 1999. gada tiek stingri un ar lielām izmaksām kontrolēti priežu koksnes nematodes izplatības uzliesmojumi Portugālē, jo šā kaitīgā organisma izplatība Dienvideiropā izraisītu 50–90 % skuju koku mežu bojāeju (kas izmaksātu 39–49 miljardus euro). Kalnu priežu mizgrauža izplatības uzliesmojums, kas patlaban Rietumkanādā iznīcina 80 % no priežu meža 16 miljonu hektāru platībā, apdraudētu ES priedes, kuras veido 20 % no ES saimnieciskas nozīmes mežu platības. Aplēstā FR vispārējā izmaksu un ieguvumu attiecība ir vismaz 1:500. ES fitosanitāro režīmu unikālu padara tā atvērtība — augus un augu produktus drīkst ievest un pārvietot ES, ja ir izpildīti noteikti ierobežojumi un prasības (piem., izsūtīšanas vieta no kaitīgā organisma brīvā teritorijā vai pienācīga apstrāde). Tomēr ievērojamais importa apjoms no citiem kontinentiem (sk. VI pielikumu) rada lielu iespējamību, ka nākotnē varētu rasties svešzemju kaitīgo organismu izplatības uzliesmojumi. Tādējādi FR ir vajadzīgs gan tāpēc, lai aizsargātu ES augkopības nozares veselību, ekonomisko stāvokli un konkurētspēju, gan arī, lai saglabātu Savienības atvērto tirdzniecības politiku. Turklāt Komisija 2011. gada 3. maijā savā “ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam” paziņoja, ka augu un dzīvnieku veselības režīmā integrēs turpmākus ar bioloģisko daudzveidību saistītus apsvērumus un izstrādās īpašu likumdošanas instrumentu, lai novērstu politikas nepilnības invazīvu svešzemju sugu (organismi, kas nav vietēji ES organismi un kas ievesti ES nejauši vai apzināti) apkarošanā. Pašreizējās FR pārskatīšanas mērķis ir nostiprināt Savienības aizsardzību pret invazīviem kaitīgiem organismiem un patogēniem, vienlaicīgi iespēju robežās veicinot plašāku mērķu īstenošanu bioloģiskās daudzveidības jomā. FR pārskatīšana ir viena no četrām paredzētajām pārskatīšanām, kuras attieksies uz augu veselību, dzīvnieku veselību, stādmateriāla kvalitāti un pārtikas un barības oficiālu kontroli. Augu veselības nozarē jau piemēro atsevišķus Oficiālo kontroļu regulas (Regulas Nr. 882/2004) aspektus. Turpmāk regula attieksies uz FR pilnībā. Šajā ietekmes novērtējumā ir aplūkotas FR līdzšinējo “pīlāru” izmaiņas, neņemot vērā to, vai konkrēti nosacījumi (piem., par nodevām, importu) tiks iekļauti minētajā regulā. Tas ir būtiski, jo FR pārskatīšana attiecas uz režīma darbību kopumā. FR ir saistīts ar augu reproduktīvā materiāla režīmu attiecībā uz tādu sēklu un pavairojamā materiāla sertificēšanu, kuros nav kaitīgo organismu. Šajā ietekmes novērtējumā ir aplūkotas izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot abu režīmu saskaņotību. Problēmas noteikšana FR tika izveidots 1977. gadā un kopš tā laika veiksmīgi aizsargā ES pret daudzu kaitīgo organismu (piem., kartupeļiem un citrusiem kaitīgo organismu) ievešanu un izplatīšanos. Tomēr situācija ir mainījusies, jo importa apjoms no jaunām pasaules daļām arvien pieaug tirdzniecības globalizācijas dēļ. Tas, jo īpaši pēdējā desmitgadē, ir veicinājis jaunu kaitīgo organismu krasu pieplūdumu. Šo problēmu saasināšanos veicina arī klimata pārmaiņas, kuru dēļ Eiropas Savienībā spēj ieviesties un vairoties tādi kaitīgi organismi, kas agrāk šeit nevarēja izdzīvot, kā arī samazinās ES kultūru un mežu aizsargspēja pret svešzemju kaitīgajiem organismiem. Tādējādi ES saskaras ar lielāku risku, ka kaitīgie organismi varētu iekļūt, ieviesties un izplatīties tās teritorijā, un tās lauksaimniecība un savvaļas ekosistēmas (tostarp meži) ir kļuvuši ievainojamāki. ES paplašināšanās ir vēl vairāk dažādojusi klimatiskos apstākļus, zemkopības metodes, mežu veidus, ainavas un dabiskās dzīvotnes, un bieži to jutīgums vai noturība pret kaitīgajiem organismiem atšķiras, tādējādi radot vēl būtiskāku un plašāku ietekmi ES līmenī. FR izvērtējumā (2010. g.) tika secināts, ka, lai varētu pilnvērtīgi reaģēt uz paaugstinātajiem riskiem, režīms ir jāpielāgo. Iepriekšējā desmitgadē mežsaimniecību ietekmēja plaši ar importu saistītu bīstamu kaitīgu organismu (piem., priežu koksnes nematodes, citrusu ūsaiņa, palmu sarkanā smecernieka) izplatības uzliesmojumi, un tie ir uzlabojuši sabiedrības informētību un politisko apziņu par nepietiekamas aizsardzības izmaksām un sekām. Galvenās apzinātās problēmas ir saistītas ar to, ka pietiekama vērība netika pievērsta šādiem jautājumiem: profilakses pasākumiem saistībā ar augsta riska preču importa pieaugumu, vajadzībai ES līmenī noteikt prioritārus kaitīgos organismus visās 27 dalībvalstīs; vajadzībai uzlabot instrumentus, ar ko kontrolē kaitīgo organismu klātbūtni un dabisko izplatīšanos, ja šādi organismi tomēr nonākuši Savienības teritorijā; vajadzībai modernizēt un uzlabot instrumentus, kas attiecas uz augu pārvietošanu Savienībā (augu pases un aizsargājamās zonas), kā arī vajadzībai paredzēt papildu resursus. Būtu jāpastiprina arī režīma zinātniskā bāze (pētniecība, laboratorijas). Šīs problēmas būtu jāatrisina, lai ilgtermiņā nostiprinātu pašreizējā režīma izmaksu un ieguvumu pozitīvo bilanci. Ja pret uzliesmojumiem netiks vērsti regulatīvi pasākumi, mazināsies šo pasākumu uzticamība, būs grūti nodrošināt ieguldījumus režīmā un dalībvalstis dos priekšroku valstu īstermiņa interešu īstenošanai, nevis ES prioritātēm (apburtais loks). Šādi tiktu nodarīts kaitējums ES ekonomikai kopumā. Ir mainījušās arī sabiedrības prasības pret pārvaldību. Pašreizējais režīms ieinteresētajām personām rada pienākumus, tām ir jāmaksā nodevas par obligāto kontroli, taču to līdzdalība politikas izstrādē un īstenošanā ir ļoti ierobežota. Šāda pieeja vairs netiek uzskatīta par piemērotu; ir jāpanāk jauns izmaksu un atbildības sadalījuma līdzsvars (partnerības attīstība). Ņemot vērā labāka regulējuma (SMART) programmu un pašreizējās finanšu krīzes saasinātos apstākļus, pastāv izteikta vajadzība palielināt režīma efektivitāti un samazināt nevajadzīgās izmaksas un administratīvo slogu. Pašreizējais režīms ir jāmodernizē arī tāpēc, lai veicinātu tā ievērošanu. FR izveides brīdī kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vispārējie mērķi bija lauksaimniecības produktivitāte un pārtikas nodrošinājums. Kopš tā laika ir radusies vajadzība padarīt KLP “videi nekaitīgāku”, būtiski ir kļuvuši arī ar dabisko vidi saistīti mērķi. Šīs pārmaiņas ietekmē arī FR intervences loģiku un finansējumu, un režīms, kas agrāk bija saistīts ar privātajām interesēm lauksaimniecībā, turpmāk attieksies gan uz sabiedriskajām, gan uz privātajām interesēm tādās jomās kā lauksaimniecība, mežsaimniecība, dabiskā vide un ainava. Ir vajadzīgs arī invazīvo sugu tiesiskais regulējums. Kā norādīts Komisijas Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, būtu jānoskaidro, ciktāl invazīvās sugas var iekļaut augu un dzīvnieku veselības režīmu darbības jomā, lai optimizētu resursu un infrastruktūras izmantojumu un vienlaicīgi novērstu režīma pārklāšanos ar prasībām turpmākajos vispārējos tiesību aktos par invazīvām svešzemju sugām (turpmāk — “ISS”). Visbeidzot, pašreizējā Augu veselības direktīva, kuras sākotnējā versija sagatavota 1977. gadā, bet pēc tam 34 gadus grozīta, ir ārkārtīgi sarežģīta un būtu jāvienkāršo. Nesaskanīga un atšķirīga direktīvas interpretēšana ir būtisks neatbilstību iemesls un līdz ar to kavē režīma mērķu sasniegšanu. Kā mainītos situācija, ja netiktu veikti attiecīgi pasākumi? Arvien lielāks svešzemju kaitīgo organismu pieplūdums ES izraisītu jaunas epidēmijas ES lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē. Jaunu augiem kaitīgo organismu radītie zaudējumi ietekmētu lauksaimniecības un mežsaimniecības ekonomisko dzīvotspēju, tādējādi mazinot pārtikas nodrošinājumu un nodarot kaitējumu ainavai un dabiskajai videi. Kaitīgo organismu izplatību neizdotos izskaust un ierobežot resursu trūkuma un zaudētās režīma uzticamības dēļ. Ņemot vērā režīma neefektivitāti, kā arī izmaksu un pienākumu ierobežoto sadalījumu starp iestādēm un uzņēmumiem, privātais sektors arvien negribīgāk segtu režīma īstenošanas izmaksas. Bīstamu kaitīgo organismu pastāvīgu uzliesmojumu un izplatīšanās dēļ samazinātos uz trešām valstīm eksportēto stādmateriālu apjoms, jo regulāri tiktu noteikti tirdzniecības aizliegumi. Kā liecina VII un VIII pielikums, nelabvēlīgā ietekme katru gadu varētu radīt zaudējumus vairāku miljardu euro apmērā. Ietekme uz mežiem būtu katastrofāla — atsevišķas izplatītas skuju koku un lapu koku sugas varētu izzust, gluži tāpat kā Eiropā un citur jau ir noticis ar kādreiz izplatītām koku sugām. 2. Subsidiaritātes analīze FR juridiskais pamats ir LESD 43. pants par kopējo lauksaimniecības politiku. Šajā pārskatīšanā ir paredzēts juridisko pamatu paplašināt, iekļaujot arī LESD 114. pantu (par iekšējo tirgu) un 191. pantu (par vidi). Reglamentējot augu veselību ES līmenī, ir iespējams īstenot saskaņotus un ilgtermiņā arī lētākus pasākumus ES prioritārajās jomās, nodrošinot lielāku efektivitāti un mazākas izmaksas, salīdzinot ar situāciju, kad dalībvalstis veic individuālus pasākumus. Piemēram, tā kā ES vienotajā iekšējā tirgū notiek importēto preču brīva aprite, dažādu valstu sarakstos uzskaitīto kaitīgo organismu robežkontroles pasākumi būtu ļoti neefektīvi un nelietderīgi. Turklāt augiem kaitīgie organismi ir mobili un radīs pārrobežu ietekmi ne tikai līdz ar preču pārvietošanu Savienībā, bet arī dabiski izplatoties. Tāpēc ES nozīmes kaitīgie organismi un slimības noteikti jāapkaro kopīgi. Rīcības trūkums vienā dalībvalstī var veicināt kaitīgo organismu izplatīšanos citās valstīs. Turklāt, ja uzliesmojums kādā ES dalībvalstī netiktu pienācīgi izskausts, tirdzniecības partneri no trešām valstīm varētu ierobežot importu no visas ES. Tā kā ES (ne tikai atsevišķas dalībvalstis) ir Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas un PTO Līguma par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (turpmāk — “SPS līgums”) līgumslēdzēja puse, tās pienākums ir arī nodrošināt pienācīgu tiesisko regulējumu, kas garantētu starptautisku augu veselības standartu ievērošanu. Piešķirot fitosanitārajam režīmam īstenošanas līdzfinansējumu, ES arī motivēs tās dalībvalstis, kuras īsteno Savienības ilgtermiņa interesēm atbilstīgus izskaušanas un uzraudzības pasākumus. Ja dalībvalstis uzliesmojumu gadījumā nesaņemtu ES atbalstu, tām ES interesēs būtu jāsedz lielas izmaksas, un pat tad, ja Savienības vispārējā izmaksu un ieguvumu attiecība būtu nenoliedzami pozitīva, dalībvalstīm varētu būt grūti individuāli īstenot plašus izskaušanas pasākumus. Tāpēc dalībvalstīm izmaksas un slogs ir jāsadala solidāri. Pašreizējie priedes koksnes nematodes izplatības uzliesmojumi Portugālē liecina, ka ES līdzfinansējums augu veselības jomā ir ļoti svarīgs, lai varētu īstenot izskaušanas un ierobežošanas pasākumus, kas kaitē Portugāles mežsaimniecībai, taču ir ļoti būtiski, lai aizsargātu mežsaimniecības nozari pārējās 26 dalībvalstīs. 3. Politikas mērķi Pārskatīšanas vispārējie mērķi ir panākt, lai FR turpmāk: – atbalstītu Savienības lauksaimniecības politikas (LESD 43. pants) un vides politikas (LESD 191. pants) īstenošanu ar aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, liekot uzsvaru uz pirmavotu profilaksi; – sekmētu Savienības iekšējā tirgus saskaņotu darbību un taisnīgu konkurenci (LESD 114. pants, vienlaicīgi ņemot vērā vajadzību nodrošināt augstu veselības un vides aizsardzības līmeni, pamatojoties uz zinātniskiem faktiem); – veicinātu saskaņotu pasaules tirdzniecības attīstību (LESD 206. pants, pieņemot PTO SPS līgumam atbilstīgus tiesību aktus). Pārskatīšanas starpposma mērķi ir: – aizsargāt ES teritoriju no kaitīgiem organismiem, kas vēl nav nonākuši Savienībā, – gādāt, lai nepieaugtu tādu Savienības teritoriju skaits, ko ietekmē prioritāri organismi, – modernizēt režīma pārvaldību un stimulus, – nodrošināt režīmam pietiekamu atbalstu. Pārskatīšanas konkrētie mērķi ir: (1) noteikt ES prioritātes (prioritāro kaitīgo organismu noteikšana visā Savienības teritorijā; augu reproduktīvā materiāla režīma vienkāršāka piemērošana šo organismu pēctečiem); (2) uzlabot profilaksi importa jomā (lielāka aizsardzība pret augsta riska preču importu ES un ar pasažieru bagāžu saistītiem riskiem; labāka sagatavotība jaunu un prioritāru organismu izplatības uzliesmojumiem un ar tiem saistītā uzraudzība); (3) uzlabot izskaušanas un ierobežošanas spēju (jaunināti instrumenti un rīcības stimuli); (4) atjaunot un modernizēt nosacījumus par pārvietošanu Savienībā (atjaunota ticamība un uzticamība; līdzsvarots kompetento iestāžu un privātā sektora pienākumu sadalījums; mazāks administratīvais slogs; vienlīdzīgi konkurences apstākļi); (5) lielāks atbalsts režīmam (Savienības līdzfinansējums attiecībā uz vispārējas nozīmes interešu īstenošanas izmaksām; visu izmaksu par kompetento iestāžu veiktajām kontrolēm (ar privātām interesēm saistītu) atgūšana no uzņēmējiem; spēcīga diagnostika un zinātniskais atbalsts; sabiedrības informētība par režīma nozīmīgumu un sabiedrības atbalsts). 4. Politikas alternatīvas Tika sagatavotas četras režīma uzlabošanas alternatīvas. Visās alternatīvās horizontālie aspekti, kas ir kopēji ar citiem Savienības tiesību aktiem par pārtikas apriti, ir pārnesti uz Oficiālo kontroļu regulu (Regulu Nr. 882/2004). Šajā novērtējumā FR pašreizējo “pīlāru” izmaiņas ir aplūkotas, neņemot vērā to, vai atsevišķus nosacījumus (piem., par sertifikācijas prasībām, augu pasu nodevām, importa prasībām) iekļaus minētajā regulā. Alternatīvas ir šādas. Pirmā alternatīva. Uzlabot tikai režīma juridisko formu un skaidrību. Tiesību aktu no direktīvas pārveidotu par regulu, kā arī vienkāršotu un precizētu. Tā pašreizējā būtība nemainītos. Otrā alternatīva. Noteikt prioritātes, modernizēt un veicināt profilaksi. Papildus pirmajā alternatīvajā paredzētajiem pasākumiem tiktu uzlabota prioritāšu noteikšana, direktīvas pašreizējo I un II pielikumu, kur reglamentēti kaitīgie organismi norādīti atbilstīgi to tehniskajām iezīmēm un neņemot vērā to prioritāti Savienībā, pārveidojot par regulā paredzēto turpmāko īstenošanas tiesību aktu pielikumiem, pamatojoties uz intervences loģiku un prioritāti. Tiktu paredzēta augu pasu un aizsargājamo zonu sistēmu modernizēšana (atbildības dalīšana ar uzņēmējiem) un uzlabošana (augu pasu darbības joma, formāts, obligāta augu pasu nodevu atgūšana, ko jau īsteno importa jomā, kā arī noteikumi par uzliesmojumiem aizsargājamās zonās). Tiktu uzlabota FR un augu reproduktīvā materiāla režīmu saskaņotība, lai palielinātu efektivitāti un samazinātu uzņēmēju izmaksas. Profilakse tiktu pastiprināta, izveidojot jaunu kategoriju augsta riska stādmateriāliem, ko nav atļauts importēt, kamēr nav pabeigta riska analīze, un atceļot pasažieru bagāžai piemērojamos atbrīvojumus (lai samazinātu izmaksas, to kontrole notiks retāk; sk. IX pielikumu). Trešā alternatīva. Noteikt prioritātes, modernizēt un veicināt profilaksi un pastiprināt pret izplatības uzliesmojumiem vērstos pasākumus. Papildus otrajā alternatīvā paredzētajiem pasākumiem tiktu noteikti jauni pienākumi uzraudzības un ārkārtas situāciju plānošanas jomā. Līdzīgi dzīvnieku veselības režīmā paredzētajiem pasākumiem ES piešķirtu līdzfinansējumu jaunu kaitīgo organismu un prioritāro organismu uzraudzībai, kā arī finansiālai kompensācijai uzņēmējiem par šo prioritāro organismu radītiem tiešiem zaudējumiem. Tiktu pilnveidoti arī izskaušanas un ierobežošanas juridiskie instrumenti. Tiktu atcelta ar dabisko izplatīšanos saistīto pasākumu izslēgšana. Ceturtā alternatīva. Noteikt prioritātes, modernizēt un veicināt profilaksi, pastiprināt pret izplatības uzliesmojumiem vērstos pasākumus un iekļaut invazīvus augus režīma darbības jomā. Papildus trešajā alternatīvā paredzētajiem pasākumiem režīma darbības jomā iekļautu arī invazīvus augus, t. i., tiktu izveidotas tiesību normas par attiecīgiem pasākumiem un piešķirts ES līdzfinansējums. Pirmajā, otrajā un trešajā alternatīvā nav iekļauti pasākumi attiecībā uz invazīviem augiem (kas nav parazītaugi). 5. Ietekmes novērtējums Tika izvērtētas katras alternatīvas kopējās izmaksas, salīdzinot ar pamatscenāriju, un tās ekonomiskā, sociālā un ar vidi saistītā ietekme. Saskaņā ar novērtējuma ziņojumu režīma bāzes izmaksas atsauces gadā (2008. g.) kompetentajām iestādēm bija 59 miljoni euro, uzņēmējiem — 88 miljoni euro un ES budžetam — 2 miljoni euro, bet kopējās režīma īstenošanas izmaksas bija 149 miljoni euro. Šajās summās ir iekļautas arī oficiālo kontroļu izmaksas (ko sedza kompetentās iestādes, taču daļēji atguva no uzņēmējiem ar nodevām[1]) un izmaksas par uzraudzības, izskaušanas un ierobežošanas pasākumiem. Būtu jānorāda, ka ES budžeta bāzes skaitlis 2 miljonu euro apmērā ir oficiālā 2008. gada summa. Tā kā 2010. un 2011. gadā prasītā summa ir par 10–20 miljoniem euro lielāka, dalībvalstu un ES ikgadējie izdevumi tagad būs par 10–20 miljoniem euro lielāki. Piedāvāto politikas alternatīvu īstenošanas izmaksas bija ļoti atšķirīgas. Pirmā alternatīva izmaksas neietekmētu. Otrā alternatīva ievērojami samazinātu dalībvalstu izmaksas un būtiski palielinātu uzņēmēju izmaksas (jo viņiem būtu jāatlīdzina visas kontroles izmaksas), savukārt ES izmaksas un kopējās režīma īstenošanas izmaksas īpaši nemainītos. Īstenojot trešo alternatīvu, ievērojami samazinātos dalībvalstu izmaksas (jo tiktu atgūtas visas kontroles izmaksas), uzņēmēju izmaksas nemainītos (jo ar ES līdzfinansējumu tiktu kompensēti izskaušanas pasākumu radītie zaudējumi, tādējādi izlīdzinot izmaksu pieaugumu, ko radītu visu kontroles izmaksu atlīdzināšana), palielinātos izmaksas par ES līdzfinansējumu un tikai nedaudz pieaugtu kopējās režīma īstenošanas izmaksas. Izvērtējot ceturto alternatīvu, tika secināts, ka dalībvalstu un uzņēmēju kopējās izmaksas gandrīz nemainītos, taču ievērojami pieaugtu ES un kopējās režīma īstenošanas izmaksas (ar invazīvu augu uzraudzību un izskaušanu saistīto izmaksu dēļ). Kopējās režīma ievērošanas izmaksas (tostarp administratīvais slogs un nodevas) || Kompetento iestāžu izmaksas || Uzņēmēju izmaksas || ES budžeta izmaksas || Kopā Pamatscenārijs: -- pirms nodevu iekasēšanas -- pēc nodevu iekasēšanas || 96 milj. euro 59 milj. ero || 51 milj. euro 88 milj. euro || 2 milj. euro 2 milj. euro || 149 milj. euro 149 milj. euro Pirmā alternatīva || 59 milj. euro || 88 milj. euro || 2 milj. euro || 149 milj. euro Otrā alternatīva || 45 milj. euro || 106,8 milj. euro || 3 milj. euro || 154,8 milj. euro Trešā alternatīva || 44,3 milj. euro || 89,8 milj. euro || 26,7 milj. euro || 160,8 milj. euro Ceturtā alternatīva || 64,7 milj. euro || 89,8 milj. euro || 47,1 milj. euro || 201,6 milj. euro Izvērtējot režīma īstenošanas ekonomisko, sociālo un ar vidi saistīto ietekmi, tika secināts, ka pirmās alternatīvas ietekme būtu neitrāla vai nedaudz pozitīva, otrā alternatīva radītu mēreni labvēlīgu ietekmi uz vidi, taču nelabvēlīgu ekonomisko ietekmi, savukārt trešās un ceturtās alternatīvas ekonomiskā, sociālā un ar vidi saistītā ietekme būtu ļoti labvēlīga (lai gan kopējās režīma īstenošanas izmaksas palielinātos, panāktie ieguvumi būtu vēl lielāki). Jomas || Ietekme Pirmā alternatīva || Otrā alternatīva || Trešā alternatīva || Ceturtā alternatīva Ekonomiskā ietekme Uzņēmēju izmaksu/sloga samazināšana Ražīgums, ienesīgums, konkurētspēja || 0 0 || −− − || 0 +++ || 0 +++ Sociālā ietekme Nodarbinātība Pārtikas nodrošinājums un nekaitīgums || 0 0 || − + || ++ ++ || ++ ++ Ietekme uz vidi Ilgtspējība Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu saglabāšana Mežu, ainavu, sabiedrisko un privāto apzaļumoto teritoriju veselība || + 0 + || + + + || +++ + +++ || +++ +++ +++ Lai noskaidrotu pārskatīšanas mērķiem piemērotāko variantu, tika izvērtēta arī katras alternatīvas atbilstība pārskatīšanas sākotnējiem mērķiem. || || Pirmā alternatīva || Otrā alternatīva || Trešā alternatīva || Ceturtā alternatīva Vispārējie mērķi || Panākt, lai režīms nodrošinātu efektīvu Savienības aizsardzību pret ES prioritārajiem kaitīgajiem organismiem Modernizēt režīmu tādās jomās kā stimuli, izmaksas un pienākumi, tostarp novērst konkurences izkropļošanu un samazināt radīto slogu || 0 0 || + + || +++ +++ || +++ (arī invazīvi augi) +++ Konkrētie mērķi || Noteikt ES prioritātes -- noteikt prioritāros kaitīgos organismus -- uzlabot spēju saskaņoti deklasificēt kaitīgos organismus || 0 0 || +++ +++ || +++ +++ || +++ +++ Uzlabot profilaksi importa jomā -- palielināt aizsardzību pret augsta riska preču tirdzniecību -- uzlabot sagatavotību un uzraudzību || 0 0 || ++ ++ || ++ +++ || +++ ++ Nostiprināt izskaušanas un ierobežošanas spējas -- uzlabot instrumentus -- sekmēt paziņošanu par prioritāro kaitīgo organismu izplatības uzliesmojumiem, to izskaušanu un ierobežošanu || 0 0 || + 0 || +++ +++ || ++ ++ Atjaunot un modernizēt nosacījumus par pārvietošanu Savienībā -- atjaunot augu pasu un aizsargājamo zonu uzticamību -- panākt dalībvalstu un uzņēmēju pienākumu līdzsvaru, samazināt slogu un izmaksas, nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus || 0 0 || +++ + || +++ +++ || +++ +++ Palielināt atbalstu režīmam -- atgūt no uzņēmējiem visas kontroles izmaksas un nodrošināt Savienības līdzfinansējumu vispārējas nozīmes pasākumiem; -- nodrošināt labu diagnostikas un zinātnisko atbalstu -- nodrošināt sabiedrības informētību un atbalstu || 0 N/a 0 || ++ N/a + || +++ N/a ++ || +++ N/a ++ Ietekme: ++ ļoti labvēlīga; + labvēlīga; −− ļoti nelabvēlīga; − nelabvēlīga; 0 nekāda. N/a — neattiecas (tiks īstenoti saskaņā ar pārskatīto Regulu Nr. 882/2004 un programmu “Apvārsnis 2020”). 6. Alternatīvu salīdzinājums Pirmā alternatīva pārskatīšanas mērķiem neatbilda. Īstenojot otro alternatīvu, kurā paredzēti jauni uzņēmēju pienākumi (tostarp visu izmaksu atlīdzināšana) un profilakses pastiprināšana, režīms tiktu uzlabots, ciktāl tas ir iespējams bez lielākas ES līdzdalības. Ņemot vērā pašreizējo finanšu krīzi, otrā alternatīva varētu būt galvenais turpmākā FR satura variants. Tomēr novērtējumā tika secināts, ka tās rentabilitāte būtu maza. Stingrākiem importa nosacījumiem būtu jāpalīdz samazināt reglamentētu kaitīgo organismu pieplūdumu Savienībā. Tomēr, ņemot vērā lielo importa apjomu no citiem kontinentiem, kuros šie kaitīgie organismi ir izplatīti, agrāk vai vēlāk daži reglamentētie organismi nepamanīti nonāks Savienībā un izraisīs jaunus uzliesmojumus, ja vien netiks atcelta ES atvērtā politika stādmateriāla importa jomā (tā kā šīs politikas atcelšana ievērojami kaitētu Savienības ekonomikai, šo variantu noraidīja jau pašā sākumā, arī politiskā līmenī). Ja ES atvērtā politika tiks saglabāta, šādi uzliesmojumi būs savlaicīgi jākonstatē un efektīvi jānovērš. Būtībā, īstenojot otro alternatīvu un līdz ar to nepanākot lielāku ES līdzdalību, varēs iegūt tikai daļu no vajadzīgajiem papildu līdzekļiem uzraudzībai un agrīnai reaģēšanai uz šādiem uzliesmojumiem, un tas tiks panākts, palielinot ar stādmateriāla pārvietošanu Savienībā saistīto atgūstamo izmaksu apmēru. Tas palīdzētu uzlabot situāciju tikai dažās dalībvalstīs (tajās, kurās patlaban netiek atgūtas visas izmaksas). Šī alternatīva palielinātu uzņēmēju slogu (stingrāki importa nosacījumi, augsta riska preču tirdzniecības pagaidu atlikšana) un nenodrošinātu lielāku ilgtermiņa aizsardzību pret kaitīgajiem organismiem no trešām valstīm, jo uzņēmēji nebūtu motivēti savlaicīgi paziņot par uzliesmojumiem un daudzu dalībvalstu uzraudzības un agrīnas reaģēšanas pasākumu budžets joprojām nebūtu pietiekams. Tas ir riskanti, jo kaitīgajiem organismiem nav grūti šķērsot dalībvalstu robežas. Galvenais otrās alternatīvas nodrošinātais ieguvums būtu modernizēšana un uzņēmēju un dalībvalstu kompetento iestāžu lomas un pienākumu līdzsvarošana (kā arī lielāka FR un stādmateriāla režīmu saskaņotība un vienlīdzīgāki konkurences apstākļi). Lai gan tas ir viens no pārskatīšanas vispārējiem mērķiem, īstenojot otro alternatīvu, tikai daļēji izdotos sasniegt otru vispārējo mērķi (uzlabot profilaksi un agrīnu reaģēšanu). Labākajā gadījumā izdotos palēnināt kaitīgo organismu pieplūdumu ES, taču radītais kaitējums turpinātu palielināties. Otrās alternatīvas izklāstā ir pieņemts, ka piemērotākie ar augu veselību saistīto problēmu risinātāji ir dalībvalstis un uzņēmēji, taču tas ir pretrunā režīma novērtējuma secinājumiem, kā arī vēlmei panākt lielāku ES līdzdalību, ko paudusi lielākā daļa ieinteresēto personu un dalībvalstu. Šajā alternatīvā nav ņemtas vērā tirgus nepilnības un būtiski vispārējas nozīmes aspekti, un tā drīzāk atbilst sākotnējai FR nostājai par to, ka režīms attiecas uz lauksaimniecību un tirdzniecības apriti. Trešajā alternatīvā, atšķirībā no otrās alternatīvas, ir paredzēts lielāks ES līdzfinansējums uzraudzības un uzliesmojumu izskaušanas pasākumiem. Šādi tiks radīti vairāki sinerģijas veidi, kas ir būtiski, lai ar FR varētu uzlabot profilaksi, uzliesmojumu agrīnu konstatēšanu un reaģēšanu uz uzliesmojumiem un tādējādi panākt vēlamos sociālekonomiskos un vides ieguvumus. Ar ES finansiālo atbalstu jaunu un prioritāru kaitīgo organismu uzraudzībai savlaicīgi konstatēt un izskaust uzliesmojumus būtu vieglāk, nekā, īstenojot otro alternatīvu, kas negarantē, ka dalībvalstīm būs vajadzīgie resursi, lai izpildītu jaunās prasības par intensīviem apsekojumiem. Paredzams, ka arī izskaušanas pasākumi tiktu īstenoti stingrāk. Ja ES līdzfinansētu kompensācijas, kas dalībvalstīm jāizmaksā augkopjiem par tiešiem zaudējumiem, kas radušies prioritāru organismu izskaušanas pasākumu rezultātā, vairs nebūtu iemesla noklusēt informāciju par uzliesmojumiem. Nosakot, ka, lai saņemtu jebkādu kompensāciju, ir jāpierāda, ka tiek ievērota laba biodrošības prakse un laicīgi paziņots par uzliesmojumiem, tiktu veicināta profilakse, ko nevarētu nodrošināt otrās alternatīvas īstenošana. Palīdzot uzņēmējiem atgūt uzliesmojumu radītos tiešos zaudējumus, viņi tiktu motivēti iesaistīties ES augu veselības režīma īstenošanā, ko viņi arī ir jau prasījuši. Ja vien uzņēmēji nesaņems 100 % kompensāciju no valsts (parasti tā nenotiek), maz ticams, ka ES līdzfinansējums uzņēmēju zaudējumu atlīdzināšanai varētu veicināt nevērību. Turklāt ar ES līdzfinansējumu tiktu kompensēti tikai tiešās vērtības zaudējumi un par saistītajiem zaudējumiem būtu atbildīgi paši augkopji; šādus zaudējumus var apdrošināt vai segt, izmantojot KLP kopieguldījumu fondus. ES līdzfinansējums tiešo zaudējumu kompensācijai varētu veicināt valstu kopieguldījumu fondu vajadzīgo attīstību. Komisijas tiesību akta priekšlikumā par atbalstu lauku attīstībai (paziņots 2011. gada 12. oktobrī) ir paredzēts atbalsts lauksaimnieku finansiālajām iemaksām apdrošināšanas un kopieguldījumu fondos, kas kompensē zaudējumus, tostarp tādus, kurus radījuši reglamentētu augiem kaitīgo organismu izplatības uzliesmojumi. Trešajā alternatīvā ir panākts visu iesaistīto personu izmaksu un ieguvumu līdzsvars. Atšķirībā no otrās alternatīvas uzņēmēju izmaksas būtu stabilas, dalībvalstu izmaksas samazinātos, bet ekonomiskie un ar vidi saistītie ieguvumi ievērojami palielinātos. Taču, lai šo alternatīvu īstenotu, ir jāpalielina ES izdevumi. Tas būtu pamatoti, lai novērstu ar augu veselību saistītās tirgus nepilnības un jo īpaši sabiedrības atbalsta trūkumu vispārējas nozīmes mērķu īstenošanai. Uzņemoties arī finansiālu atbildību par vides aizsardzību, ES uzlabotu visa režīma darbību. Turklāt šādi tiktu nodrošināti ES līmeņa apjomradīti ietaupījumi. Būtu jānorāda, ka trešās alternatīvas kopējās īstenošanas izmaksas ir tikai nedaudz lielākas par otrās alternatīvas izmaksām, taču tā nodrošinātu daudz lielākus ieguvumus. Ar ierobežotiem ieguldījumiem agrīnā konstatēšanā un izskaušanā ir iespējams panākt lielus ietaupījumus, novēršot zaudējumus, ko lauksaimniecībai un dabiskajai videi radītu uzliesmojumi un ar tiem saistīti ārstnieciskie pasākumi. Mainot uzņēmēju, dalībvalstu un Savienības izmaksu sadalījumu, ir izdevies uzlabot izmaksu un ieguvumu attiecību. Tādējādi būs iespējams nodrošināt stimulus un panākt sinerģiju. Trešajā alternatīvā ir paredzēts dalībvalstu piešķirtās “nodevu subsīdijas” pārveidot par atbilstības stimuliem (izskaušanas pasākumu radīto zaudējumu kompensācija). Tādā veidā uzņēmēji tiks motivēti gādāt par biodrošību un tiks daļēji segts tiem radītais risks, taču kompensācijas attieksies tikai uz ES prioritāriem organismiem un to saņemšanas priekšnosacījums būs ES tiesību aktu izpilde. Ceturtās alternatīvas darbības jomā papildus trešās alternatīvas mērķiem ir iekļauti arī invazīvi augi (kas nav parazītaugi). Tas nodrošinātu papildu ieguvumus vides jomā, taču varētu radīt lielas izmaksas dalībvalstīm un ES. Kamēr invazīvi augi vēl nav nonākuši ES, to iekļaušana režīma darbības jomā radītu minimālas izmaksas. Taču uzliesmojumu gadījumā apsekojumu un izskaušanas pasākumu izmaksas ievērojami palielinātos un to apmērs varētu atbilst mežam kaitīgo organismu uzliesmojumu radītajām izmaksām. Plašu uzliesmojumu gadījumā izmaksas varētu pārsniegt pašreizējā augu veselības režīma īstenošanas izmaksas. Saskaņā ar SPS līgumu nav atļauts aizliegt invazīvu augu importu no trešām valstīm, ja netiek īstenoti līdzvērtīgi iekšzemes pasākumi. Tāpēc invazīvu augu reglamentēšana varētu radīt lielas un neparedzētas ES budžeta izmaksas. Ja vien uz invazīviem augiem neattiecinās citādu intervences loģiku (taču tādā gadījumā varētu rasties šaubas, vai tiem jāpiemēro FR), to iekļaušana FR darbības jomā ierobežota budžeta apstākļos nelabvēlīgi ietekmētu ar pašreizējo režīmu saistītās vajadzības. Ja invazīvus augus izslēgtu no jaunās ISS politikas darbības jomas, ceturtā alternatīva laika gaitā varētu izraisīt politikas neatbilstību ISS politikas vispārējiem mērķiem, jo nebūtu pareizi attiecināt izslēgšanas pieeju uz videi nozīmīgām dabiskām dzīvotnēm. ISS augu apsaimniekošanas nolūkā varētu nākties īstenot vietējus izlaišanas pasākumus dārzkopības jomā, taču būtu kategoriski jāaizliedz kaitīgo organismu izlaišana. Galvenos instrumentus, ar ko garantē augu starptautiskas pārvietošanas drošību, t. i., fitosanitāros sertifikātus un augu pases, nevar izmantot, lai reglamentētu ISS augu pārvietošanu. Tāpēc, visticamāk, ir jāizstrādā īpašs likumdošanas instruments par ISS augu pārvaldību. Vēlamā alternatīva Ņemot vērā izklāstīto novērtējumu, tiek secināts, ka trešā alternatīva piedāvā vislabāko veidu, kā sasniegt mērķus, panākot visizdevīgāko izmaksu un ieguvumu attiecību un optimāli līdzsvarojot dalībvalstu, uzņēmēju un Savienības ieguldījumu. Trešā alternatīva ļoti labvēlīgi ietekmētu iesaistīto nozaru ienesīgumu un ekonomisko izaugsmi. Tā arī vislabāk atspoguļoja ieinteresēto personu un dalībvalstu apspriešanās iznākumu. Trešās alternatīvas īstenošanai vajadzīgais ES budžets ir paredzēts Komisijas priekšlikumā daudzgadu finanšu shēmai (DFS) 2014.–2020. gadam. Ar ISS saistītās problēmas var risināt, Regulā Nr. 882/2004 paredzot, ka dalībvalstis var izmantot robežkontroles posteņus oficiālai importētu ISS augu un dzīvnieku kontrolei (līdzīgi pašreizējiem CITES konvencijas īstenošanas pasākumiem). Šādi dalībvalstis varēs izmantot pie robežas veiktās augu (un dzīvnieku) veselības kontroles un ISS augu kontroles sinerģiju. Izstrādājot nozares tiesību aktus par augu un dzīvnieku veselību, īpašajos tiesību aktos par invazīvām sugām tiks paredzēti nosacījumi par teritoriālu uzraudzību un izskaušanu. 7. Uzraudzība un novērtēšana ES augu veselības režīma pārskatīšanas galvenais mērķis ir uzlabot tā efektivitāti. Lielākā daļa mērķu attiecas uz efektīvākiem pasākumiem, kas vērsti pret kaitīgo organismu ievešanu, ieviešanos un izplatīšanos ES. Citi mērķi ir saistīti ar režīma darbības un pārvaldības modernizēšanu, efektīvāk izmantojot nelielos resursus, līdzsvarojot kompetento iestāžu un privātuzņēmēju pienākumus un izmaksas, samazinot administratīvo slogu un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Uz pārskatīšanas mērķiem varētu attiecināt šādus progresa rādītājus (neatkarīgi no tā vai tiesību normas tiks iekļautas jaunajā Augu veselības regulā vai arī turpmākajā Oficiālo kontroļu regulā): – to reglamentēto kaitīgo organismu skaits, kas ir/nav sastopami Savienībā; – prioritāro organismu ietekmētā kopējā teritorija Savienībā; – dalībvalstu veikto pārbaužu un testu skaits attiecībā uz importētām precēm; – dalībvalstu veikto uzraudzības pārbaužu un testu skaits attiecībā uz organismiem, kuru klātbūtne ES nav konstatēta, kā arī attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kuri ES noteikti par prioritāriem; – izskausto/neizskausto uzliesmojumu skaits ES teritorijā saistībā ar kaitīgajiem organismiem, kuri ES noteikti par prioritāriem; – laika periods no reglamentētu kaitīgo organismu konstatēšanas līdz paziņošanai par tiem; – laika periods no prioritāro organismu klātbūtnes konstatēšanas līdz to izskaušanai; – dalībvalstu pārtvertie sarakstos norādītie reglamentētie kaitīgie organismi sūtījumos no citām dalībvalstīm (absolūtos skaitļos un procentos no tirdzniecības apmēra); – izskausto/neizskausto uzliesmojumu skaits aizsargājamās zonās; – uzņēmēju apmierinātība ar režīma darbību un radītajām izmaksām; – dalībvalstu atgūto izmaksu procentuālais īpatsvars saistībā ar importēto preču un augu pasu pārbaudēm; – valstu un ES references laboratoriju skaits; – pilsoņu informētība par režīma esamību un atbalsts tam. Lai gan tiek prognozētas metodoloģiskas grūtības, ir paredzēts arī ieguldīt darbu novērsto zaudējumu parametru izstrādē, kas varētu palīdzēt precīzāk novērtēt režīma efektivitāti. Iepriekš minētie rādītāji ir daļa no pašreizējiem Regulā Nr. 882/2004 un Direktīvā 2000/29/EK paredzētajiem vispārējiem ziņošanas pienākumiem, taču bez atsauces uz minētajiem konkrētajiem rādītājiem. Tiesību aktos būs paredzēts, ka dalībvalstīm katru gadu jāapkopo dati par minētajiem rādītājiem, ciktāl tie attiecas uz konkrētiem parametriem saistībā ar oficiāliem pasākumiem. Jaunievedums ir uzdevums novērtēt uzņēmēju apmierinātību ar režīma darbību un radītajām izmaksām, kā arī pilsoņu informētību par režīmu un atbalstu tam. Tas nebūtu jānovērtē katru gadu, taču šos aspektus kopā ar minēto rādītāju un finansiālo izdevumu izmaiņām iekļaus turpmākajos režīma regulārajos novērtējumos. [1] Saskaņā ar FR dalībvalstīm ir jāiekasē nodevas par importa kontroli. FR nav prasīts iekasēt nodevas par augu pasu kontroli un uzņēmēju reģistrāciju, kuras iekasē dažas, taču ne visas dalībvalstis.