LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.11.2005 
COM(2005) 579 gal īgā redakcija 
2005/0228 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
ar kuru groza 2002. gada 15. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kop īgiem 
noteikumiem civil ās aviācijas jom ā un Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras izveidi 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. T IESISKAIS REGUL ĒJUMS  
Kopš 2002. gada septembr ī stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1592/20021 Kopienai ir pieš ķirta 
ekskluzīva kompetence attiec ībā uz aeronavig ācijas ražojumu, da ļu un ier īču 
lidojumder īgumu un to atbilst ību vides aizsardz ības prasībām. Minētajiem ražojumiem, da ļām 
un ierīcēm, kā arī to projekt ēšanā, izgatavošan ā vai apkop ē iesaistītajām iestādēm turpmāk 
jāatbilst Komisijas pie ņemtiem vienotiem un oblig ātiem noteikumiem2. 
Ar šo regulu izveido Eiropas Avi ācijas aģentūras drošības aģentūru (EADA), kas sniedz 
Komisijai visas tai vajadz īgās tehnisk ās zināšanas un jo īpaši palīdz Komisijai t ās 
likumdošanas un reglament ējošā darbībā. Aģentūra ievieš ar ī tirgus uzraudz ības sistēmu, lai 
kontrolētu Kopienas ties ību aktu piem ērošanu, nov ērtētu to ietekmi un sniegtu der īgus 
priekšlikumus šaj ā jomā. Sertifik ātus un apstiprin ājumus, kas apliecina ražojumu un 
organizāciju atbilst ību kopīgajiem noteikumiem, izsniedz vai nu EADA, vai kompetent ās 
valstu iest ādes: EADA piedal ās ražojumu tipa un treš ās valstīs atrodošos organiz āciju 
sertifikācijas proces ā (izsniedz ražojumu tipa sertifik ātus un sertific ē trešās valstīs atrodošās 
organizācijas); saska ņā ar kopīgiem noteikumiem un a ģentūras uzraudz ībā valsts iest ādes 
izsniedz individu ālos sertifik ātus un apstiprin ājumus liel ākajai daļai organiz āciju, kas atrodas 
to teritorij ā.  
Aģentūras kompetence ir noteikta saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 darb ības jomu. 
Kopš šā teksta pie ņemšanas bija skaidrs, ka t ā 2. pantā minētos uzdevumus, proti, optim āla un 
visaptveroša droš ības līmeņa garantēšanu un vienl īdzīgu konkurences apst ākļu ieviešanu gaisa 
pārvadātājiem nevar izpild īt, nepaplašinot š ā teksta darb ības jomu attiec ībā uz gaisa 
pārvadājumiem un uz apkalpes locek ļu licencēšanu. Likumdev ējs turklāt deva Komisijai 
precīzi formul ētu uzdevumu sagatavot š ādu priekšlikumu un p ārskatīt jautājumu par 
noteikumiem attiec ībā uz trešo valstu gaisa ku ģiem3. 
2. P AŠREIZĒJIE UZDEVUMI  
Apvienotās aviācijas instit ūcijas (AAI)4 jau ilgstoši str ādā pie gaisa transporta darb ības 
noteikumu uzlabošanas gaisa ku ģiem, kas veic komerci ālu gaisa transportu5, vai apkalpes 
locekļu licencēšanas un m ācību organiz ēšanas6, bet šo noteikumu piem ērošana ir atst āta 
ieinteresēto valstu zi ņā, tāpēc, ja Kopien ā tos piemēro, tad ļoti atšķirīgā veidā. Tādējādi gaisa 
drošības līmenis daž ādās valstīs nav vien āds. Turklāt arī tas, ka vēl joprojām pastāv atšķirības 
valstu starp ā, traucē labu iekš ējā tirgus darb ību.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. j ūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kop īgiem 
noteikumiem civil ās aviācijas jom ā un par Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras izveidi (OV L 240, 
7.9.2002., 1. lpp.). 
2 Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1702/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.) un 
2003. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2042/2003 (OV L 315, 28.11.2003., 1. lpp.) attiec īgi par 
aeronavig ācijas ražojumu, da ļu un ierīču sertifikāciju un par to apkopi. 
3 Regulas (EK) Nr. 1592/2002 7. pants un 2. apsv ērums. 
4 AAI apvieno 37 Eiropas valstis, kas izstr ādā vienotu noteikumu kopumu gaisa droš ības jomā - Joint 
Aviation Requirements (JAR) . 
5 JAR-OPS  1 un 3. 
6 JAR-FCL  un JAR-STD . 
 
LV 3   LV JAR-OPS  noteikumu iek ļaušana Kopienas ties ību aktos, izmantojot pl ānotos (v ēl 
nepieņemtos) Regulas (EEK) Nr. 3922/917 grozījumus, būs nepārprotams solis uz priekšu, bet 
tas nesniegs pietiekamu saska ņošanas līmeni, jo ir dom āts tikai komerci ālajam gaisa 
transportam. Šie kop īgie noteikumi neattieksies uz citu veidu gaisa ku ģiem, citām 
komercdarb ībām vai nekomerci ālām darbībām un vēl jo vairāk tie neattieksies ne uz trešo 
valstu apkalpes locek ļu licencēšanu, nedz ar ī uz to gaisa ku ģiem. 
To trešo valstu gaisa ku ģu drošībai, kas darbojas Kopien ā, tomēr ir jābūt labāk garantētai. 
Čikāgas Konvencijas pielikumos sniegti oblig ātie noteikumi, kas j āievēro gaisa ku ģiem, gaisa 
pārvadātājiem un apkalp ēm, lai var ētu saņemt atļauju piedal īties starptautiskaj ā gaisa 
satiksmē. Šo saistību izpildes p ārbaude, pirmk ārt, jāveic valstij, kur ā gaisa kuģis ir reģistrēts, 
bet citām līgumslēdzējām valstīm ir dota iesp ēja pārbaudīt gaisa ku ģus, kas lido p āri to 
teritorijai, un kontrol ēt to drošību. Kopien ā šī iespēja tiek ieviesta ar t ā sauktās „SAFA ”8 
direktīvas palīdzību, kurā iekļautas atsauces uz Čikāgas Konvencijas 1., 6. un 8. pielikumu. 
Bet šai sakar ā dalībvalstu veikt ās kontroles balst īsies tikai uz oblig ātajiem noteikumiem, kas 
neaptver visus avi ācijas droš ības aspektus. 
3. E IROPAS AVIĀCIJAS DROŠ ĪBAS AĢENTŪRAS ATZINUMS UN KONSULT ĒŠANĀS AR 
IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Tieši šādā kontekstā Komisija nol ēma izpild īt likumdev ēja prasību un ierosin āt, lai kop īgos 
drošības noteikumus attiecin ātu uz trešo valstu gaisa transporta darb ību, pilotu licenc ēšanu un 
gaisa kuģiem.  
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 14. panta noteikumiem šim nol ūkam Komisijai bija 
iepriekš jāsaņem EADA atzinums. Savuk ārt aģentūrai saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem9 
un ar starptautisko praksi šaj ā jomā ir jāsniedz padzi ļinātas konsult ācijas vis ām 
ieinteresētajām person ām un jāņem vērā tai iesniegtie koment āri, pirms t ā izstrādā atzinumu. 
Tāpēc aģentūra savā tīmekļa vietnē10 2004. gada 27. apr īlī ir public ējusi konsultat īvu 
dokumentu par „piem ērojamību, pamatprincipiem un pamatpras ībām attiecībā uz to trešo 
valstu gaisa ku ģu pilotu kompetenci, gaisa p ārvadājumiem un noteikumiem, kurus izmanto 
ārpuskopienas operatori”11. No 2004. gada 30. apr īļa līdz 31. jūlijam no 93 person ām, valsts 
iestādēm, uzņēmumiem vai organiz ācijām par šo dokumentu tika sa ņemti 1695 koment āri. 
Aģentūra rakstiski atbild ēja uz min ētajiem koment āriem, un ieinteres ētās personas var ēja 
komentēt tās atbildi12. 
Pamatojoties uz šo konsult āciju laikā saņemtajiem koment āriem, aģentūra izstrādāja savu 
analīzi un 2004. gada 15. decembr ī iesniedza Komisijai atzinumu, kur ā ieteica paplašin āt 
kopīgos noteikumus, iek ļaujot tajos trešo valstu gaisa ku ģu ekspluat āciju, pilotu licenc ēšanu 
                                                 
7 Padomes 1991. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko pras ību un administrat īvo 
procedūru saskaņošanu civil ās aviācijas jom ā (OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp.) un 2004. gada 10. 
februāra dokuments KOM(2004) 73. 
8 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Direktīva Nr. 2004/36/EK par Kopienas lidostas 
izmantojošo trešo valstu gaisa ku ģu drošību (OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp.). 
9 Ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 43. punktu pie ņemtais 2003. gada 27. j ūnija Lēmums MB/7/03 par 
atzinumu, sertifik ācijas specifik āciju un nor āžu izstrādāšanas proced ūrām, kas jāievēro aģentūrai. 
10 www.easa.eu.int. 
11 NPA  Nr. 2/2004. 
12 Koment āru un to autoru saraks ts ir pieejams EADA t īmekļa vietnē. 
 
LV 4   LV un gaisa ku ģus13. Šis atzinums, kas pieejams a ģentūras tīmekļa vietnē, „atspogu ļo uzskatus, 
ko lielākā daļa no dalībniekiem sniegusi konsult ācijas laikā, un pied āvā kompromisus, kas 
varētu gūt plašu vienpr ātību (kas var ētu nodrošin āt augstu vienpr ātības līmeni)”.  
4. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Pirms šā regulas priekšlikuma izstr ādāšanas Komisijas dienesti veica ietekmes nov ērtējumu. 
Jo īpaši tika analiz ētas divas iesp ējas: 
– likumdev ēja ieteikt ā iespēja par Regulas (EK) Nr. 1592/2002 darb ības jomas 
paplašināšanu, tātad par Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras kompetences paplašin āšanu; 
– iespēja saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3922/91 transpon ēt Kopienas ties ību aktos 
noteikumus, kas defin ēti, izmantojot starpvald ību sadarb ību AAI ietvaros. 
Šis novērtējums skaidri par āda priekšroc ības Kopienas risin ājumam attiec ībā uz gaisa droš ību 
un iekšējā tirgus darb ību: tāpēc izlēma(izvēlējās) paplašin āt Regulas (EK) Nr. 1592/2002 
darbības jomu. 
5. R EGULAS PRIEKŠLIKUMS  
5.1. Instruments un metode 
Regulas (EK) Nr. 1592/2002 darb ības jomas paplašin āšana šķiet ir vispiem ērotākais 
juridiskais instruments, lai kop īgos drošības noteikumus attiecin ātu uz trešo valstu gaisa 
pārvadājumiem, pilotu licenc ēšanu un gaisa ku ģiem, jo vienlaic īgi ir jānosaka jauni 
pienākumi min ētajās jomās ar šo regulu izveidotajai EADA, proti, reglament ējošo noteikumu 
sagatavošan ā un sertifik ācijā. 
Lai attiec īgajām person ām neradītu nevajadz īgus trauc ējumus un izdevumus, kop īgo 
noteikumu pamat ā būs noteikumi, kurus l īdz šim noteica AAI, t.i., JAR-OPS  vai JAR-FCL , 
vai JAR-SDT . Tādējādi tie kļūs obligāti un vien ādi ieviešami vis ās Kopienas valst īs. Līdzīga 
metode, pie ņemot Regulu (EK) Nr. 1592/2002, tika izv ēlēta attiecībā uz lidojumder īguma 
noteikumiem. 
5.2. Saturs 
5.2.1. Groz ījumi aģentūras atzinum ā 
1. Komisijas priekšlikums balst ās uz EADA atzinumu, tom ēr dažos punktos Komisija 
vēlējās izteikt atš ķirīgu viedokli, lai v ēl vairāk paaugstin ātu un saglab ātu civilās 
aviācijas droš ības līmeni Eirop ā. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1592/2002 12. panta 
2. punkta b) apakšpunktam šos groz ījumus veica, iepriekš tos saska ņojot ar 
Aģentūru. 
– Galvenok ārt Komisija t ādējādi vēlējās pastiprin āt regulas darb ības jomu, lai taj ā Čikāgas 
Konvencij ā noteiktaj ās robežās iekļautu visus Kopien ā lietošanā esošos gaisa ku ģus. 
                                                 
13 Atzinums Nr. 3/2004. 
 
LV 5   LV Tādējādi 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta darb ības joma ir plaš āka par to, k āda bija 
ierosināta EADA atzinum ā. 
– Aģentūra ierosin āja attiecin āt kopīgās drošības prasības uz apkalpes locek ļiem, bet ne uz 
sertifikācijas proced ūru, ņemot vērā konsultāciju laikā izteikto vair ākuma viedokli. Tom ēr 
EADA vērsa Komisijas uzman ību uz neatbilst ību šā personāla situācijā, kurā lielākajā 
dalībvalstu da ļā apkalpes locek ļi ir vienīgie, kam j āveic droš ības uzdevumi un kam 
neizsniedz sertifik ātu, neskatoties uz to, ka vi ņu darbībai ir svar īga loma pasažieru droš ības 
garantēšanā, kā to parādīja Toronto 2005. gada 2. augusta negad ījuma laim īgais iznākums. 
Komisijai š ķiet, ka šai situ ācijai nemainoties, Regulas (EK) Nr. 1592/2002 2. pant ā 
izvirzītie mērķi netiks iev ēroti. Lai turpin ātu virzienu, ko uzs āka ar Regulas 
(EEK) Nr. 3922/91 v ēl nepieņemtajiem groz ījumiem, Komisija ierosina, lai apkalpes 
locekļiem piešķirtu sertifik ātu [6.b panta 4. punkts], kas pier āda to atbilst ību īpašajām 
pamatpras ībām, kuras tiks noteiktas Re gulas (EK) Nr. 1592/2002 jaunaj ā IV pielikum ā. 
– Komisija uzskat īja, ka varb ūt vairs nav vajadz ības sistem ātiski atbr īvot ļoti vieglos 
lidaparātus no kop īgo drošības noteikumu iev ērošanas, jo dažu t ādu lidapar ātu darbības 
rādītāji šodien ir sal īdzināmi ar vieglo lidmaš īnu rādītājiem. Komisija v ēlas, lai vis īsākajā 
laikā tiktu izp ētīts, vai un cik liel ā mērā uz dažiem min ētā tipa lidapar ātiem jāattiecina 
kopīgie drošības noteikumi (4. apsv ērums). 
5.2.2. Regulas darb ības jomas paplašin āšana 
2. Tika pie ņemti EADA pied āvātie risinājumi attiec ībā uz trešo valstu gaisa 
pārvadājumiem, pilotu licenc ēšanu un gaisa ku ģiem, un regulas projektu galvenajos 
vilcienos var rezum ēt šādi. 
– Gaisa pārvadājumi 
Lai uzlabotu pilso ņu drošību, jo īpaši uz zemes, un atvieglotu pakalpojumu br īvu apriti iekš ējā 
tirgū, kopīgie drošības noteikumi regulas priekšlikum ā būtu attiecin āmi uz vis ām aviācijas 
darbībām [4. panta 1. punkta b) apakšpunkts], un pien ākums izsniegt sertifik ātus - uz visiem 
komercoperatoriem [6.b panta 2. punkts]. Sertifik ātus izsniegtu dal ībvalstis vai vajadz ības 
gadījumā EADA [15.b panta 1. punkts], kas var ēs arī ikreiz, kad vien nepieciešams, noteikt 
darbības norādījumus [15.b panta 2. punkts]. 
Nekomerci ālo gaisa p ārvadājumu noteikumus piel āgotu izmantoto gaisa ku ģu sarežģītībai, un 
tie nebūtu pakļauti sertific ēšanai, kā tas jau ir liel ākajā daļā dalībvalstu. L īdzko gaisa 
pārvadājumi tiek veikti ar sarež ģītiem gaisa ku ģiem [3. panta j) punkts], attiec īgajiem 
operatoriem tom ēr būtu pienākums apliecin āt, ka tie atbilst gaisa p ārvadājumu pamatpras ību 
kopumam [6.b panta 3. punkt s un IV pielikums]. 
– Pilotu licenc ēšana 
Regulas priekšlikums uzliktu par pien ākumu liel ākajai daļai no pilotiem, kas darbojas 
Kopienā, iegūt licenci, kas tiktu izsniegta, balstoties uz kop īgām pamatpras ībām par pilotu 
teorētiskajām un praktiskaj ām zināšanām un uz vi ņu fizisko piem ērotību [4. panta 1. punkta 
a) apakšpunkts]. Pamatojoties uz kop īgiem noteikumiem [6.a panta 1., 2., 3., 4. un 5. punkts], 
arī būtu jāsertificē pilotu apm ācības organiz ācijas, centri un person āls, kam uzdots noteikt 
pilotu fizisko piem ērotību, kā arī lidojuma simulatori. EADA b ūtu uzdots p ārraudzīt, kā 
 
LV 6   LV kopīgos noteikumus piem ēro valstu sertific ēšanas organiz ācijas, un veikt trešo valstu 
organizāciju un lidojuma simulatoru sertific ēšanu [15.a pants]. 
Visiem pilotiem tom ēr netiktu piem ēroti vienādi noteikumi, kas dažos gad ījumos būtu 
neproporcion āli. Tādējādi komerci ālais gaisa transports b ūtu pakļauts maksim ālajām 
prasībām, bet pārējās aviācijas jomās tiktu piem ēroti noteikumi, kas b ūtu pielāgoti lidapar ātu 
sarežģītībai un tai gaisa telpai, kuru tie izmanto. Jo īpaši lielāka uzman ība nekā līdz šim ir 
jāpievērš izklaides avi ācijai: īpašie AAI ( JAR-FCL PPL ) izstrādātie noteikumi bieži tiek 
uzskatīti par pārmērīgiem. Regulas priekšlikum ā ir paredz ēts ieviest jaunas kategorijas licenci 
– „privātā izklaides pilota licenci”, kas ir piem ērotāka šīs kategorijas gaisa telpas lietot āju 
situācijai. Šo licenci p ēc prasītāja izvēles izsniegtu a ģentūras vai kompetentas valsts iest ādes 
akreditētas novērtējuma organiz ācijas [6.a panta 2. punkts un 15.a panta 1. punkta 
b) apakšpunkts]. T ās varētu būt, piemēram, sporta feder ācijas. 
– Trešo valstu gaisa ku ģi 
Lai efekt īvi sargātu Eiropas pilso ņu drošību uz zemes vai gais ā, kad tie ce ļo ar šiem 
lidaparātiem, regulas priekšlikum ā noteikts, ka trešo valstu gaisa ku ģiem, kas darbojas 
Kopienā, ir jāatbilst kop īgiem noteikumiem Čikāgas Konvencijas noteiktaj ās robežās 
[5. panta 1. punkts, 5. panta 4. punkta j) apak špunkts, 5. panta 5. punkta d) apakšpunkts, 
6.a panta 1. punkts, 6.b panta 1) punkts]. Turkl āt gadījumos, kad trešo valstu operatori veic 
komercdarb ības Kopien ā, kopīgo noteikumu iev ērošana jāapliecina ar sertifik ātu [6.b panta 2. 
un 6. punkts un 15.b panta 1. punkts]. 
5.2.3. Citi regulas groz ījumi 
3. T ā kā Regula (EK) Nr. 1592/2002 st ājās spēkā 2002. gada septembr ī, un 2003. gada 
28. septembr ī EADA uzs āka savu darb ību, Komisija uzskata, ka j āizmanto pieredze, 
kas uzkrāta kopš t ā laika, lai uzlabotu regulas tekstu ikreiz, kad tas ir lietder īgi. 
Neskaitot regulas darb ības jomas paplašin āšanu, jāmaina daži no t ās noteikumiem, 
galvenokārt šādi. 
– Ja aģentūra uztic sertific ēšanu kvalific ētām iestādēm, kam a ģentūra vai valsts 
aeronavig ācijas iestādes uzticējušas sertific ēšanas uzdevumus, tai ir j āveic minēto iestāžu 
akreditācija, lai tādējādi pārliecinātos par iest āžu spēju izpildīt tām uzliktos pien ākumus. 
[9.a pants]. 
– Atkāpju piemērošana ir j āvienkāršo: Komisijai p ēc iespējas jāizvairās sniegt pazi ņojumus 
par šajā jomā dalībvalstīs pieņemtajiem pas ākumiem, iz ņemot gad ījumus, kad šie 
pasākumi neatbilst min ētajai regulai un t ās īstenošanas noteikumiem [10. pants]. 
– Jāmaina valdes sast āvs, jo īpaši pārredzamības nolūkā: tajā jāiesaista ar ī ieinteres ēto 
personu p ārstāvji. Turkl āt aģentūras vadība tiks uzlabota, izveidojot izpildpadomi, kas 
pieņems strat ēģiskās vadlīnijas un kontrol ēs valdes l ēmumu izpildi [25., 28.a, 28.b un 
28.c pants]. 
– Bez tam saska ņā ar aģentūras atzinumu j āizveido visu Kopien ā izmantojamo gaisa ku ģu 
efektīvs kontroles meh ānisms, lai garant ētu visu kop īgo drošības noteikumu iev ērošanu 
[7. pants]. 
 
LV 7   LV 6. R EGULAS (EK)  NR. 1592/2002  JAUNĀS UN L ĪDZŠINĒJĀS PANTU NUMER ĀCIJAS 
KORELĀCIJAS TABULA UN REGUL Ā VEIKTIE GROZ ĪJUMI  
Jaunā 
numerācija Līdzšinējā 
numerācija Izmaiņas 
1 1 Bez izmai ņām 
2 2 Ieviest vienl īdzīgus konkurences apst ākļus arī ir viens no 
izvirzītajiem mērķiem: pievienots 2. punkta f) apakšpunkts. 
3 3 Pievienotas jaunas defin īcijas no h) l īdz n) punktam un preciz ēta 
f) punkta defin īcija „kvalific ēta iestāde”. 
4 4 Lai garant ētu pilsoņu drošību, visiem Kopien ā lietotiem gaisa 
kuģiem ir jāatbilst kop īgiem droš ības noteikumiem: 
- grozīts 1. punkta b) un c) apakšpunkts; 
- pievienots 1. punkta d) apakšpunkts; - pievienotas da ļas 1. punkta a) un b) apakšpunkt ā; 
- jaunā redakcijā sniegts 2. punkts. 
5 5 Pievienoti noteikumi par Kopien ā projektētu un ražotu izstr ādājumu 
sertificēšanu. Treš ās valstīs reģistrētu gaisa ku ģu atbilst ība 
lidojumder īguma pamatpras ībām: 
- jaunā redakcijā sniegts 2. punkts; 
- pievienots 2. panta a) apakšpunkts; - grozīts 4. punkta e) un f) apakšpunkts; 
- pievienots 4. punkta j) un 5. punkta d) apakšpunkts. 
6 6 Bez izmai ņām. 
6a Jauns 
pants Pilotu licenc ēšana. 
6b Jauns 
pants Gaisa pārvadājumi. 
7 7 Groz ījumi pant ā: kolektīvā gaisa ku ģu uzraudz ības mehānisma 
ieviešana. 
8 8 Preciz ējumi, kas radušies, pievienojot jaunos 6.a un 6.b pantus: 
- jaunā redakcijā sniegts 2. punkts; 
 
LV 8   LV - pievienots 3. pants. 
9 9 Papildin āti noteikumi par trešo valstu sertifik ātu atzīšanu: groz īts 
1. punkts. 
9a Jauns 
pants Kvalificētas iestādes. 
10 10 Pants ir groz īts, lai vienk āršotu atkāpju piemērošanu. 
11 11 Saska ņā ar jauno 7. pantu groz īts 4. punkts. 
11a Jauns 
pants Pievienoti noteikumi par inform ācijas avotu aizsardz ību. 
12 12 Bez izmai ņām. 
13 13 Jaun ā redakcijā sniegts c) punkts un pievienots d) punkts, jo p ēc 
standartiz ācijas pārbaudēm nepieņem lēmumus, bet gan sagatavo 
ziņojumus. 
14 14 Jaun ā redakcijā sniegts 2. punkta a) apakšpunkts. 
15 15 EADA lidošanas at ļauju izsniegšana, to darbinieku kvalifik ācija, 
kas ir atbild īgi par ražojuma atpaka ļ nodošanu turpm ākai 
ekspluatācijai pēc tehnisk ās apkopes, un tehnisk ās apkopes 
organizāciju sertific ēšana: 
- jaunā redakcijā sniegts 1. punkta e) un i) apakšpunkts; 
- pievienots 1. punkta k) un l) apakšpunkts; - grozīta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļa; 
- jaunā redakcijā sniegts 2. punkta c) apakšpunkts. 
15a Jauns 
pants Personāla sertifik ācija. 
15b Jauns 
pants Komercoperatoru sertifik ācija. 
16 16 Jauna redakcija. 
17 17 Bez izmai ņām. 
18 18 EADA attiec ībām ar ārvalstu iest ādēm un organiz ācijām ir jāatbilst 
vispārējai Kopienas ārpolitikai: groz īts 2. punkts. 
19 19 Bez izmai ņām. 
 
LV 9   LV 20 20 Bez izmai ņām. 
21 21 Bez izmai ņām. 
22 22 Bez izmai ņām. 
23 23 Bez izmai ņām. 
24 24 P ārskatāmības nolūkos Komisijas atzinumam par EADA darba 
programmu ir j ābūt publiski pieejamam [2. punkta c) apakšpunkts]. 
Precizēts 2. punkta d) apakšpunkts : sertific ēšanas uzdevumus 
EADA var uztic ēt gan valsts aeronavig ācijas iest ādēm, gan 
kvalificētām iestādēm, kā minēts citur tekst ā. Valde iece ļ 
izpildpadomi [5. punkts]. 
25 25 Jauni noteikumi par valdes sast āvu, kas p ārņemti no attiec īgiem 
noteikumiem iest āžu nolīguma projekt ā par regulat īvajām 
aģentūrām14: grozīts 1. punkts un pievienots 3. punkts. 
 
26 26 Groz īts 2. punkts. 
27 27 Bez izmai ņām. 
28 28 Jauni noteikumi par balssties ībām valdē, kas p ārņemti no 
attiecīgiem noteikumiem iest āžu nolīguma projekt ā par 
regulatīvajām aģentūrām: grozīts 2. punkts. 
28a Jauns 
pants Izpildpadomes izveidošana. 
28b Jauns 
pants Izpildpadomes sast āvs. 
28c Jauns 
pants Izpildpadomes l ēmumu pie ņemšanas proced ūras. 
29 29 Preciz ētas izpilddirektora funkcijas: jaun ā redakcij ā sniegts 
3. punkts. 
30 30 Groz ījumi izpilddirektora un EADA direktoru atlases un l īgumu 
pagarināšanas proced ūrās saskaņā ar noteikumiem iest āžu nolīguma 
projektā par regulat īvajām aģentūrām: grozījumi 1. un 4. punkt ā. 
31 31 Bez izmai ņām. 
32 32 Bez izmai ņām. 
                                                 
14 KOM(2005) 59, 25.2.2005. 
 
LV 10   LV 33 33 Bez izmai ņām. 
34 34 Bez izmai ņām. 
35 35 Jaun ā redakcijā sniegts 1. punkts. 
36 36 Bez izmai ņām. 
37 37 Bez izmai ņām. 
38 38 Bez izmai ņām. 
39 39 Bez izmai ņām. 
40 40 Bez izmai ņām. 
41 41 Jauni noteikumi par pras ības celšanu Eiropas Kopienu Ties ā: 
grozījumi 1. un 2. punkt ā. 
42 42 Bez izmai ņām. 
43 43 Bez izmai ņām. 
44 44 Bez izmai ņām. 
45 45 Jaun ā, skaidrākā redakcijā sniegts 1. punkts. 
46 46 Izmekl ēšana kvalific ētās iestādēs: jaunā redakcijā sniegts 1. punkts 
un tam pievienots a) apakšpunkts. 
46a Jauns 
pants Precizēts gadskārtējās darba programmas saturs un forma. 
46b Jauns 
pants Precizēts gadskārtējā pārskata ziņojuma saturs un forma. 
47 47 Sniegta atsauce uz Regulu (EK) Nr. 45/200115 un preciz ēta Regulas 
(EK) Nr. 1049/2001 piem ērošana: pievienots 5. un 6. punkts. 
 
48 48 Piel īdzināšana aģentūras finanšu noteikumiem: jaun ā redakcij ā 
sniegts 1. punkts. 
49 49 Bez izmai ņām. 
50 50 Bez izmai ņām. 
                                                 
15 Eiropas Parlamenta un Padomes 200 0. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu 
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstr ādi Kopienas iest ādēs un strukt ūrās un par š ādu datu br īvu 
apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp). 
 
LV 11   LV 51 51 Bez izmai ņām. 
52 52 Bez izmai ņām. 
53 53 4. punkt ā svītroti pārejas noteikumi attiec ībā uz Kopienas atbalstu. 
54 54 Bez izmai ņām. 
55 55 Bez izmai ņām. 
56 56 Sv ītrots 3. punkts, kas palicis bez satura. 
57 57 Bez izmai ņām (šā priekšlikuma 2. pant ā noteikti jauni atcelšanas 
noteikumi). 
58 58 Bez izmai ņām (šā priekšlikuma 3. pant ā noteikti jauni noteikumi par 
stāšanos spēkā). 
I 
pielikums I 
pielikums Bez izmai ņām. 
II 
pielikums II 
pielikums Grozījumi. 
III 
pielikums Jauns 
pielikums Pilotu licenc ēšanas pamatpras ības. 
IV 
pielikums Jauns 
pielikums Gaisa pārvadājumu pamatpras ības. 
V 
pielikums Jauns 
pielikums Kritēriji kvalific ētām iestādēm. 
7. S UBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Eiropā valstis jau ilgstoši sada rbojas AAI, lai veidotu kop īgus gaisa droš ības noteikumus, kas 
pēc savas b ūtības nevar tikt piem ēroti tikai vien ā valstī. Tomēr to piem ērošana bija atst āta 
ieinteresēto personu zi ņā, un dalībvalstis dr īz vienojās, ka visaptverošu un augstu droš ības 
līmeni var sasniegt, tikai izmantojot Kopienas pas ākumus. 
Tādējādi dalībvalstu kompetences attiec ībā uz aeronavig ācijas ražojumu lidojumder īgumu un 
atbilstību vides aizsardz ības pras ībām, izmantojot Regulas  (EEK) Nr. 3922/91 un 
(EK) Nr. 1592/2002, pamaz ām tika nodotas Kopienai. Ar Direkt īvu Nr. 91/670/EEK tika 
izveidoti ar ī kopīgi noteikumi par person āla licencēm un ar Direkt īvu Nr. 2004/36/EK - par 
trešo valstu gaisa ku ģu drošību. 
Pieņemot Direkt īvu Nr. 91/670/EEK, likumdev ējs turklāt deva Komisijai uzdevumu izstr ādāt 
pasākumus, lai pan āktu saska ņotas prasības attiec ībā uz licenc ēm un mācību programm ām. 
 
LV 12   LV Gadu vēlāk Regulā (EEK) Nr. 2407/9216 par gaisa p ārvadātāju licencēšanu tika pazi ņots par 
Padomes regulu attiec ībā uz gaisa p ārvadātāja sertifik ātu. Pieņemot Regulu 
(EK) Nr. 1592/2002, likumdev ējs atzina, ka optim ālu drošības un saska ņotības līmeni nevar 
sasniegt, ja nepaplašina regulas darb ības jomu attiec ībā uz gaisa p ārvadājumiem un uz 
apkalpes locek ļu licencēšanu, vienlaikus izteikdams v ēlmi, lai šis teksts attiektos ar ī uz trešo 
valstu gaisa ku ģiem. 
Tālāk kļūst skaidrs, ka, lai sasniegtu nosprausto m ērķi, jāpiemēro Kopienas pas ākumi, proti, 
izveidot un vien ādi piemērot kopīgus noteikumus par trešo valstu pilotu licenc ēšanu, gaisa 
pārvadājumiem un gaisa ku ģiem. Šajā regulas priekšlikum ā paredzēts vienīgi tas, kas 
nepieciešams š ā mērķa sasniegšanai. Tas t ātad atbilst ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 
5. pantu noteiktajam subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principam. 
8. N OVĒRTĒŠANA  
Šajā regulā noteiktie pas ākumi un t ās īstenošanas noteikumi tiks v ērtēti saskaņā ar Regulas 
(EK) Nr. 1592/2002 51. panta noteikumiem. 
                                                 
16 Padomes 1992. gada 23. j ūlija Regula (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa p ārvadātāju licencēšanu (OV L 240, 
24.8.1992.). 
 
LV 13   LV 2005/0228 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
ar kuru groza 2002. gada 15. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kop īgiem 
noteikumiem civil ās aviācijas jom ā un Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras izveidi 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu17, 
ņemot vērā Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu18, 
apspriedušies ar Re ģionu komiteju19, 
saskaņā ar proced ūru, kas noteikta L īguma20 251. pant ā, 
tā kā: 
(1) 2002. gada 15. j ūlija Regulas (EK) Nr. 1592/2002 par kop īgiem noteikumiem civil ās 
aviācijas jom ā un Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras izveidi21 2. apsvērumā 
noteikts, ka, cita starp ā, jāizstrādā attiecīgas pamatpras ības attiec ībā uz gaisa ku ģu 
ekspluatācijas un gaisa ku ģu apkalpes locek ļu licencēšanu un regulas piem ērošanu 
trešo valstu gaisa ku ģiem. Regulas 7. pant ā noteikts, ka Komisija cik iesp ējams drīz 
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiec īgus priekšlikumus attiec ībā uz 
pamatprincipiem, piem ērojamību un pamatpras ībām attiecībā uz darbiniekiem un 
organizācijām, kas iesaist ītas gaisa ku ģu ekspluat ācijā. 
(2) Saska ņā ar standartiem, kas noteikti Konvencij ā par starptautisko civilo avi āciju, kas 
parakstīta 1944. gada 7. decembr ī Čikāgā (“Čikāgas Konvencija"), Kopienai j ānosaka 
pamatpras ības, kas piem ērojamas person ām un organiz ācijām, kuras iesaist ītas gaisa 
kuģu ekspluat ācijā, un person ām un ražojumiem, kuri iesaist īti pilotu apm ācībā un 
medicīniskajā pārbaudē. Komisijai vajadz īgas pilnvaras izstr ādāt nepieciešamos 
īstenošanas noteikumus. 
                                                 
17 OV C , , . lpp. 
18 OV C , , . lpp. 
19 OV C , , . lpp. 
20 OV C , , . lpp. 
21 OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. 
 
LV 14   LV (3) Eiropas pilso ņu aizsardz ības līmenim vienm ēr jābūt augstam un vien ādam. Tādēļ trešo 
valstu gaisa ku ģus, kurus ekspluat ē lidojumos uz teritorij ām, uz kur ām attiecas 
Līgums, lidojumos š ādās teritorij ās vai no š ādām teritorij ām, atbilst īgi jāuzrauga 
Kopienas l īmenī, ņemot vērā Čikāgas Konvencij ā noteiktos ierobežojumus. 
(4) Neb ūtu pareizi attiecin āt kopīgus noteikumus uz visiem gaisa ku ģiem, īpaši uz gaisa 
kuģiem, kuru konstrukcija ir vienk ārša vai kurus ekspluat ē galvenok ārt vietējos reisos, 
kā arī amatieru ražotiem gaisa ku ģiem vai īpaši retiem gaisa ku ģiem, vai gaisa ku ģiem, 
kuru ir maz, t ādēļ šādiem gaisa ku ģiem jāpaliek dal ībvalstu regul ējošā kontrolē. 
Tomēr jāveic proporcion āli pasākumi, lai kopum ā pakāpeniski palielin ātu atpūtas 
aviācijas droš ības līmeni.  
(5) Īpaša uzman ība jāpievērš lidapar ātiem un helihopteriem, kuriem ir maza maksim ālā 
pacelšanās masa, kuru veiktsp ēja palielin ās, kuri var b ūt apgrozībā visā Kopienā un 
kurus ražo r ūpnieciski, jo tos t ādēļ var labāk reglament ēt Kopienas l īmenī, lai 
nodrošinātu vienāda līmeņa drošību un vides aizsardz ību. 
(6) Skaidri tiek defin ēts Kopienas r īcības apjoms, lai nep ārprotami var ētu identific ēt 
personas, organiz ācijas un ražojumus, uz kuriem attiecas š ī regula un t ās īstenošanas 
noteikumi. Šo apjomu skaidri defin ē, atsaucoties uz to gaisa ku ģu sarakstu, attiec ībā 
uz kuriem š ī regula netiek piem ērota. 
(7) Aeronautikas ražojumiem, da ļām un ier īcēm, ekspluatantiem, kas iesaist īti gaisa 
pārvadājumos komerci ālā nolūkā, kā arī pilotiem un person ām, ražojumiem un 
organizācijām, kas iesaist ītas apm ācībā un medic īniskajās pārbaudēs, jābūt 
sertifikātam vai licencei, ja tie atz īti par atbilstošiem  Kopienas nosak āmajām 
pamatpras ībām atbilstoši Čikāgas Konvencij ā noteiktajiem standa rtiem. Komisijai 
jāpilnvaro izstr ādāt nepieciešamos īstenošanas noteikumus. 
(8) Attiec īgi apstiprin ātām novērtēšanas iest ādēm jābūt tiesībām izsniegt licences 
pilotiem, kuri iesaist īti ekspluat ācijā atpūtas nolūkā. 
(9) Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra (še turpm āk — Aģentūra) jāpilnvaro izsniegt 
sertifikātus vai licences person ām, organiz ācijām un ražojumiem, uz kuriem attiecas š ī 
regula, ja centraliz ēta rīcība ir efekt īvāka nekā sertifikācija dalībvalsts līmenī. Šā paša 
iemesla d ēļ Aģentūrai jāļauj veikt nepieciešamos pas ākumus attiec ībā uz gaisa ku ģu 
ekspluatāciju, apkalpes kvalifik āciju vai treš ās valsts gaisa ku ģa drošību, ja tas ir 
labākais veids, k ā nodrošināt iekšējā tirgus vienot ību un sekm ēt tā darbību. 
(10) Kopienas civil ās aviācijas droš ības shēmas efekt īvai darbībai jomās, uz kurām attiecas 
šī regula, nepieciešama cieš āka sadarb ība starp Komisiju, dal ībvalstīm un Aģentūru, 
lai konstat ētu nedrošus apst ākļus un p ēc nepieciešam ības veiktu korekt īvus 
pasākumus. 
(11) Droš ības kultūras un reglament ējošas sistēmas atbilstošas darb ības veicin āšanai jom ās, 
uz kurām attiecas š ī regula, nepieciešams,  lai aculiecinieki spont āni ziņotu par 
negadījumiem un starpgad ījumiem. Š ādu ziņojumu sniegšanu sekm ētu nerepres īvas 
vides izveidošana, un dal ībvalstīm jāveic atbilst īgi pasākumi šādas inform ācijas un tās 
sniedzēju aizsardz ībai. 
 
LV 15   LV (12) Lai nodrošin ātu pārskatāmību, ieinteres ēto pušu nov ērotāji jāpārstāv Aģentūras valdē. 
Lai nodrošin ātu piemērotu Aģentūras vadību, jāizveido ar ī izpildpadome, kas 
pieņemtu strat ēģiskas vadl īnijas un p ārraudzītu valdes l ēmumu īstenošanu. 
(13) Šī regula nosaka atbilst īgu un visaptverošu strukt ūru kopējo tehnisko pras ību un 
administrat īvo proced ūru definēšanai un īstenošanai civil ās aviācijas jom ā. Tādēļ 
savlaicīgi jāatceļ III pielikums Padomes 1991. ga da 16. decembra Regulai (EEK) 
Nr. 3922/91 par tehnisko pras ību un administrat īvo proced ūru saskaņošanu civil ās 
aviācijas jomā22 un visa Padomes 1991. gada 16. decembra Direkt īva 91/670/EEK par 
personāla licenču savstarp ēju pieņemšanu amata pien ākumu pild īšanai civilaj ā 
aviācijā23, neierobežojot ražoju mu, personu un organiz āciju sertifik āciju vai 
licencēšanu, kas jau veikta saska ņā ar minētajiem ties ību aktiem. 
(14) Šaj ā regulā noteiktos pas ākumus pamato atzinums, ko sniegusi Eiropas Avi ācijas 
drošības aģentūra24 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 12. panta 2. punkta 
b) apakšpunktu un t ās 14. panta 1. punktu. 
(15) Regul ā (EK) Nr. 1592/2002 izdara attiec īgus grozījumus, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 
I NODAĻA 
GROZĪJUMI PAMATREGUL Ā 
1. pants 
Regulu (EK) Nr.1592/2002 groza š ādi. 
1) 2. panta 2. punktu papildina ar f) apakšpunktu: 
“f) nodrošin āt vienādus noteikumus visiem iekš ējā aviācijas tirgus dal ībniekiem.” 
2) 3. pantu groza š ādi. 
a) f) apakšpunktu groza š ādi: 
“f) “kvalific ēta iestāde” ir akredit ēta organiz ācija, kas var veikt sertifik ācijas 
uzdevumus, kurus kontrol ē un par kuriem atbild A ģentūra vai valsts 
aviācijas iestāde;” 
b) papildina ar š ādiem h) līdz n) apakšpunktiem: 
                                                 
22 OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. 
23 OV L 373, 31.12.1991., 21. lpp.  
24 Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras atzinums Nr°3/2004. 
 
LV 16   LV “h) ekspluatants” ir jebkura juridisk a vai fiziska persona, kas ekspluat ē vai 
izsaka priekšlikumu ekspluat ēt vienu vai vair ākus gaisa ku ģus; 
i) „ekspluat ācija komerci ālos nolūkos” ir aeronautikas darb ības veikšana 
par atlīdzību saskaņā ar līgumu, kas nosl ēgts starp ekspluatantu un 
klientu, ja klientam tieši vai netieši nepieder gaisa ku ģis, kuru izmanto š ī 
līguma nolūkā, un ekspluatants tieši vai netieši nav klienta darbinieks; 
j) „ar sarež ģītu dzinēju darbināms gaisa ku ģis” ir: 
i) lidapar āts, 
– kura maksim ālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5700 kg vai 
– kura maksim ālā apstiprin ātā pasažieru s ēdvietu konfigur ācija ir 
vairāk nekā 9, vai 
– kurš sertific ēts ekspluat ācijai ar apkalpi vismaz 2 pilotu sast āvā, vai 
– kurš aprīkots ar turbo dzin ēju(-iem), vai 
ii) helihopters, – kura maksim ālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 3175 kg vai 
– kura maksim ālā apstiprin ātā pasažieru s ēdvietu konfigur ācija ir 
vairāk nekā 5, vai 
– kurš sertific ēts ekspluat ācijai ar apkalpi vismaz 2 pilotu sast āvā, vai  
iii) gaisa ku ģis ar slīpu rotoru; 
k) „ekspluat ācija atpūtas nolūkā” ir ikviena ekspluat ācija, kas nav 
ekspluatācija komerci ālā nolūkā un ko veic ar gaisa ku ģi, kurš nav ar 
sarežģītu dzinēju darbināms gaisa ku ģis; 
l) „nov ērtēšanas iest āde” ir apstiprin āta iestāde, kas var nov ērtēt juridisko 
vai fizisko personu atbilst ību noteikumiem, kur i nodrošina atbilst ību šajā 
regulā noteiktajām pamatpras ībām, un kas izsniedz atbilstošu sertifik ātu; 
m) „lidojumu simul ējošs trenažieris” ir ikviena iek ārta, kurā uz zemes tiek 
simulēti lidojuma apst ākļi; šādas iekārtas ir lidojuma simulatori, lidojuma 
trenažieri, lidojuma navig ācijas un proced ūru trenažieri un 
pamatinstrumentu trenažieri; 
n) „kvalifik ācija” ir pilota licenc ē norādīts atzinums, kur ā norādīti uz licenci 
attiecināmi īpaši nosac ījumi, privil ēģijas vai ierobežojumi.” 
3) 4. pantu groza š ādi. 
a) 1. punktu groza š ādi: 
i) b) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
 
LV 17   LV “b) reģistrēti dalībvalstī, ja vien to reglament ējošā drošības uzraudz ība 
nav deleģēta trešai valstij un tos neizmanto Kopienas ekspluatants, 
vai” 
ii) c) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“c) reģistrēti trešā valstī un ko izmanto ekspluatants, kura darb ības 
uzraudzību nodrošina dal ībvalsts vai kuru lidojumos uz Kopienu, 
Kopienas teritorij ā vai lidojumos no Kopienas izmanto Kopien ā 
izveidots vai dz īvojošs ekspluatants, vai” 
iii) papildina ar d) apakšpunktu: 
“d) reģistrēts trešā valstī vai dalībvalstī, kura dele ģējusi reglament ējošo 
drošības uzraudz ību trešai valstij un kuru treš ās valsts ekspluatants 
izmanto lidojumos uz Kopienu, Kopienas teritorij ā vai lidojumos 
no Kopienas;” 
iv) pirm ā punkta p ēdējā teikumā svītro vārdus “ja to reglament ējošā drošības 
uzraudzība nav dele ģēta trešai valstij un ja t ās izmanto Kopienas 
uzņēmums”; 
b) papildina ar š ādu 1.a punktu: 
“1.a Person āls, kas iesaist īts 1. punkta b) vai c) apakšpunkt ā minētajā gaisa 
kuģa ekspluat ācijā, atbilst šai regulai.” 
c) papildina ar š ādu 1.b punktu: 
“1.b Gaisa ku ģa ekspluat ācija, kas min ēta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunkt ā, 
atbilst šai regulai.” 
d) 2. punktu groza š ādi: 
“2. Uz gaisa ku ģiem, kas min ēti II pielikum ā, neattiecas 1., 1.a un 1.b punkts.” 
4) 5. pantu groza š ādi. 
a) 2. punktu groza š ādi: 
i) ievadda ļā vārdus “dalībvalstī reģistrētu” aizstāj ar vārdiem “ Š īs regulas 
4. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā minēto”; 
ii) d) apakšpunkta pirmaj ā teikumā vārdus “ražojumu, da ļu un ier īču 
konstrukciju, izgatavošanu un tehnisko apkopi” aizst āj ar vārdiem 
“ražojumu, da ļu un ierīču tehnisko apkopi”; 
iii) papildina ar š ādu dd) apakšpunktu: 
“dd) Organiz ācijas, kas atbild par ražojumu, da ļu un ierīču konstrukciju 
un izgatavošanu, pier āda spēju un l īdzekļus, lai uz ņemtos 
pienākumus, kas saist īti ar viņu privilēģijām. Ja nav pie ņemts 
 
LV 18   LV citādi, šīs spējas un l īdzekļus atzīst, izdodot organiz ācijas 
apstiprinājumu. Priekšroc ības, kas pieš ķirtas apstiprin ātai 
organizācijai, un apstiprin ājuma darb ības jomu preciz ē 
apstiprinājuma noteikumi.” 
b) papildina ar š ādu 2.a punktu: 
“2a. Gaisa ku ģi, kas min ēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā, un visi tiem 
uzstādītie ražojumi, da ļas un ierīces atbilst š ā panta 2. punkta a), b) un 
dd) apakšpunktam.” 
c) 4. punktu groza š ādi: 
i) e) apakšpunktu papildina ar š ādu iv), v) un vi) da ļu: 
“iv) minim ālā tehniskās apkopes m ācību programma, kas apstiprina 
personāla tipa kvalifik ācijas mācības, lai nodrošin ātu atbilst ību 
2. punkta e) apakšpunktam; 
v) minim ālā pilota tipa kvalifik ācijas mācību programma, lai 
nodrošinātu atbilstību 6.a punktam; 
vi) atbilstošais meistara minim ālās iekārtas saraksts un papildu 
lidojumder īguma specifik ācijas konkr ētajam darb ības veidam, lai 
nodrošinātu atbilstību 6.b pantam.” 
ii) f) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“f) nosac ījumus, saska ņā ar kuriem izdod, saglab ā, groza, aptur vai 
anulē organizāciju apstiprin ājumus, kas nepieciešami saska ņā ar 
2. punkta d), dd) un f) apakšpunktu, k ā arī nosacījumus, ar k ādiem 
šādi apstiprin ājumi nav j āpieprasa;” 
iii) papildina ar š ādu j) apakšpunktu: 
“j) kā 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkt ā minētajiem gaisa 
kuģiem pierādama atbilst ība pamatpras ībām.” 
d) 5. punktu papildina ar š ādu d) apakšpunktu: 
“d) 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkt ā minētajiem gaisa ku ģiem 
nenoteiktu pras ības, kas neb ūtu samērojamas ar dal ībvalstu ICAO  
pienākumiem.” 
5) Aiz 6. panta iek ļauj šādu 6.a un 6.b pantu: 
 
LV 19   LV “6.a pants 
Pilotu licenc ēšana 
1. Pilotiem, kas iesaist īti 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkt ā minēto gaisa 
kuģu ekspluat ācijā, un organiz ācijām, lidojumu simul ējošiem trenažieriem un 
personām, kas iesaist ītas pilotu apm ācībā, testēšanā, pārbaudēs un 
medicīniskajā novērtēšanā, jāatbilst III pielikum ā noteiktaj ām pamatpras ībām. 
2. Pilots var ekspluat ēt gaisa ku ģi tikai tad, ja tam ir veicamajai darb ībai 
atbilstoša licence un medic īniskā apliecība. 
Pilotam izsniedz licenci, kad ir skaidr s, ka pilots atbilst noteikumiem, kas 
nodrošina atbilst ību pamatpras ībām attiecībā uz teor ētiskajām zināšanām, 
praktiskaj ām iemaņām un valodas zin āšanām. Licenci var izsniegt 
novērtēšanas iest āde, ja tajā ietvertās privilēģijas ir ierobežotas un nep ārsniedz 
spēju veikt lidojumus atp ūtas nolūkā. 
Pilotam izsniedz medic īnisko apliec ību, kad ir skaidrs, ka pilots atbilst 
noteikumiem, kas nodrošina atbilst ību pamatpras ībām attiecībā uz medic īnisko 
atbilstību. Medic īnisko apliec ību izsniedz personas, kas veic avi ācijas 
medicīnas pārbaudes vai avi ācijas medic īnas centri, tom ēr gadījumos, kad 
pilots ir iesaist īts darbībās atpūtas nolūkos, sertifik ātu var izsniegt praktiz ējošs 
ģimenes ārsts. 
Pilotam izsniegt ā licencē un medic īniskajā apliecībā norāda pilotam pieš ķirtās 
privilēģijas un licences darb ības jomu. 
Otrās un trešās daļas prasības var izpild īt, akceptējot licences un medic īnisko 
apliecību, ko izdevušas treš ās valstis vai kas izdot as trešo valstu v ārdā, ciktāl 
šie dokumenti attiecas uz pilotiem, kas iesaist īti darbībās ar 4. panta 1. punkta 
c) apakšpunkt ā minētajiem gaisa ku ģiem. 
3. Izsniedzot apstiprin ājumu, tiek atz īta novērtēšanas iest āžu, pilotu m ācību 
organizāciju un to organiz āciju, kas ir atbild īgas par pilotu medic īniskās 
veselības novērtēšanu, lai veiktu pien ākumus saist ībā ar privil ēģijām, spēja 
saistībā ar licenču un medic īnisko apliec ību izsniegšanu. 
Organizāciju apstiprin ājumus izsniedz, kad ir skaidrs, ka organiz ācija atbilst 
noteikumiem, kas nodrošina atbilst ību III pielikum ā noteiktaj ām attiecīgajām 
pamatpras ībām. 
 Apstiprin ājumā norāda ar apstiprin ājumu pieš ķirtās privilēģijas. 
4. Lidojuma simul ācijas trenažierim, ko izmanto pilotu apm ācībai, nepieciešams 
sertifikāts. Šādu sertifik ātu izsniedz, kad ir skaidr s, ka trenažieris atbilst 
noteikumiem, kas nodrošina atbilst ību III pielikum ā noteiktaj ām attiecīgajām 
pamatpras ībām. 
5. Personai, kas ir atbild īga par pilotu apm ācību nodrošin āšanu, kompetences 
novērtēšanu vai medic īnisko atbilst ību, jābūt attiecīgam sertifik ātam. 
 
LV 20   LV Minēto sertifik ātu izsniedz, kad ir skaidrs, ka  pretendents atbilst noteikumiem, 
kas paredz ēti, lai nodrošin ātu atbilstību III pielikum ā noteiktaj ām attiecīgajām 
pamatpras ībām. 
 Sertifik ātā jānorāda ar sertifik ātu piešķirtās privilēģijas. 
6. Saska ņā ar 54. panta 3. punkt ā noteikto proced ūru Komisija pie ņem 
noteikumus par š ā panta īstenošanu. Pie ņemot noteikumus, tai j ānorāda šāda 
informācija: 
a) pilota licen ču dažādās kategorijas un medic īniskās apliecības, kas atbilst 
dažādiem veicamo darb ību veidiem; 
b) nosac ījumi, ar k ādiem izsniedz, saglab ā, groza, ierobežo, aptur vai anul ē 
licences, licen ču kategorijas, medic īniskās apliecības, organiz āciju, 
novērtēšanas iest āžu un person āla sertifik ātu apstiprin ājumi; 
c) licen ču, licen ču kategoriju, medic īnisko apliec ību, organiz āciju 
apstiprinājumu un person āla sertifik ātu īpašnieku privil ēģijas un 
pienākumi. 
7. Izstr ādājot 6. punkt ā noteiktos īstenošanas noteikumus, Komisija īpaši rūpējas 
par to, lai tie atspogu ļotu pilotu apm ācības mūsdienīgo aspektu un lab āko 
praksi un lai tie ļautu nekav ējoties rea ģēt, lai noteiktu av āriju un nopietnu 
negadījumu cēloņus. 
6.b pants 
Gaisa kuģu ekspluat ācija 
1. Gaisa ku ģu ekspluat ācija, kas min ēta 4. panta 1. punkta b), c) un 
d) apakšpunkt ā, atbilst IV pielikum ā noteiktaj ām pamatpras ībām. 
2. Ekspluatanti, kas iesaist īti ekspluat ācijā komerciālā nolūkā, pierāda spējas un 
līdzekļus veikt ar sav ām privilēģijām saistīto pienākumu izpildi. 
Šīs spējas un līdzekļus atzīst, izsniedzot sertifik ātu. 
Sertifikātā norāda ekspluatantam pieš ķirtās privilēģijas un ekspluat ācijas jomu. 
Šajā punktā noteiktās prasības var izpild īt, akcept ējot sertifik ātus, ko 
izsniegušas treš ās valstis vai kas izsniegti trešo valstu v ārdā, ciktāl šie 
dokumenti attiecas uz ekspluatantiem, kas iesaist īti 4. panta 1. punkta 
d) apakšpunkt ā minēto gaisa ku ģu ekspluat ācijā. 
3. Ekspluatanti, kas iesaist īti ar sarež ģītu dzinēju darbin āma gaisa ku ģa 
ekspluatācijā, kura nav ekspluat ācija komerci ālā nolūkā, deklarē savu spēju un 
līdzekļus veikt ar gaisa ku ģa ekspluat āciju saistītos pienākumus. 
 
LV 21   LV 4. Apkalpes locek ļi, kas iesaist īta 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkt ā minētā 
gaisa kuģa ekspluat ēšanā, atbilst IV pielikum ā noteiktaj ām pamatpras ībām. 
Viņiem jābūt atestātam un medic īniskajai apliec ībai, kas atbilst veicamajai 
ekspluatācijai. 
5. Saska ņā ar 54. panta 3. punkt ā noteikto proced ūru Komisija pie ņem 
noteikumus par š ī panta īstenošanu. Šim nol ūkam tā norāda šādu inform āciju: 
a) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem gaisa ku ģis tiek ekspluat ēts atbilstoši 
IV pielikum ā noteiktajām pamatpras ībām; 
b) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem izdod, saglab ā, groza, ierobežo, aptur vai 
anulē 2. punktā minēto ekspluatanta sertifik ātu; 
c) sertifik ātu īpašnieku privil ēģijas un pien ākumi; 
d) nosac ījumi un proced ūras 3. punkt ā minēto ekspluatantu uzraudz ībai un 
inspicēšanai; 
e) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem izsniedz, saglab ā, groza, ierobežo, aptur 
vai anulē 4. punktā minēto apkalpes locek ļa atestātu; 
f) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem droš ības interes ēs ekspluat ācija tiek 
aizliegta, ierobežota vai pak ļauta zināmiem nosac ījumiem saska ņā ar 
15. panta 2. punkta b) apakšpunktu. 
6. Īstenošanas noteikumi, kas min ēti 5. punkt ā, atbilst jaun ākajiem sasniegumiem 
un labākajai praksei gaisa p ārvadājumu jom ā. 
Īstenošanas noteikumos ņemta vērā arī starptautisk ā gaisa kuģu ekspluat ācijas 
pieredze, zin ātnes un tehniskas att īstību. 
Tie ļauj nekav ējoties rea ģēt attiecībā uz noteiktiem av āriju un nopietnu 
negadījumu cēloņiem. 
Attiecībā uz 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkt ā minētajiem gaisa ku ģiem 
tie nenosaka pras ības, kas neatbilstu dal ībvalstu ICAO  saistībām.” 
6) 7. pantu aizst āj ar šādu: 
“ 7. pants 
Kolektīvā uzraudzība 
1. Dal ībvalstis un A ģentūra sadarbojas, lai nodrošin ātu, ka, pien ācīgi apkopojot 
informāciju arī rampas inspekciju gait ā un apmainoties ar to, faktiski tiek 
īstenoti šīs regulas noteikumi un t ās īstenošanas noteikumi. 
2. Saska ņā ar 54. panta 3. punkt ā noteikto proced ūru Komisija pie ņem 
noteikumus pirm ā punkta īstenošanai, konkr ēti paredzot š ādus nosac ījumus: 
 
LV 22   LV a) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem notiek inform ācijas vākšana, apmai ņa un 
izplatīšana; 
b) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem tiek veiktas rampas inspekcijas, tostarp 
sistemātiskās inspekcijas; 
c) nosac ījumi, saska ņā ar kuriem notiek to gaisa ku ģu nosēdināšana, kuri 
neatbilst š īs regulas pras ībām vai tās īstenošanas noteikumiem.” 
7) 8. pantu groza š ādi. 
a) 2. punktu aizst āj ar šādu: 
“2. Kam ēr nav pie ņemti 5. panta 5. punkt ā un 6.a panta 6. punkt ā minētie 
īstenošanas noteikumi un neierobežojot š īs regulas 2. panta 3. punktu, 
sertifikātus, ko nevar izsniegt saska ņā ar šo regulu, var izsniegt, 
pamatojoties uz piem ērojamajiem valsts noteikumiem.” 
b) papildina ar š ādu 3. punktu: 
“3. Kam ēr nav pie ņemti 6.b panta 5. punkt ā minētie īstenošanas noteikumi, 
sertifikātus, kurus nevar izsniegt saska ņā ar šo regulu, var izsniegt, 
pamatojoties uz piem ērojamajiem valsts noteikumiem vai attiec īgā 
gadījumā pamatojoties uz attiec īgajām prasībām Regul ā (EEK) 
Nr. 3922/1991.” 
8) 9. pantu groza š ādi. 
a) 1. punktu aizst āju ar šādu: 
“1. Atk āpjoties no š īs regulas noteikumiem un noteikumiem, kas pie ņemti 
tās īstenošanai, A ģentūra savas kompetences robež ās izsniedz 
sertifikātus, pamatojoties uz trešo valstu aeronavig ācijas iestāžu izdotiem 
sertifikātiem, kā paredzēts atzīšanas nol īgumos starp Kopienu un min ēto 
trešo valsti.” 
9) P ēc 9. panta iek ļauj šādu 9.a pantu: 
„9.a pants 
Kvalificētas iestādes 
1. Kvalific ētas iestādes, kas veic īpašus sertifik ācijas uzdevumus atbilst īgi 
piemērojamām sertifik ācijas proced ūrām Aģentūras vai dal ībvalstu v ārdā, ja 
dalībvalstis veic sertifik ācijas uzdevumus š īs regulas piem ērošanas nol ūkā, 
atbilst V pielikum ā noteiktajiem krit ērijiem un pier āda, ka tām ir nepieciešam ā 
organizatorisk ā struktūra un eksperti. Š īs spējas un līdzekļi tiek atz īti, kad 
Aģentūra piešķir akreditāciju. 
2. Attiec ībā uz kvalific ētām iestādēm Aģentūra: 
 
LV 23   LV a) pati vai ar valsts avi ācijas iest āžu starpniec ību veic inspekcijas un 
revīzijas iestādēs, kuras tā akreditē; 
b) pieš ķir un atjauno akredit ācijas; 
c) groza, ierobežo, aptur vai anul ē attiecīgās iestādes akredit āciju, ja 
nosacījumi, ar k ādiem Aģentūra akredit āciju ir pieš ķīrusi, vairs netiek 
pildīti vai ja attiec īgā iestāde nepilda regul ā vai tās īstenošanas 
noteikumos paredz ētās saistības.” 
10) 10. pantu aizst āj ar šādu: 
“10. pants 
Elastīguma noteikumi 
1. Šīs regulas noteikumi un noteikumi, kas pie ņemti tās īstenošanai, nekav ē 
dalībvalsti tūlīt risināt neparedz ētu drošības probl ēmu, kas attiecas uz 
ražojumu, personu vai organiz āciju, uz kuru attiecas š īs regulas noteikumi. 
Dalībvalsts nekav ējoties inform ē Aģentūru, Komisiju un p ārējās dalībvalstis 
par veiktajiem pas ākumiem un to iemesliem. 
2. Saska ņā ar 16. panta 3. punktu A ģentūra viena m ēneša laikā pēc tam, kad tikusi 
informēta saskaņā ar 1. punktu, var noteikt, vai droš ības probl ēmu var risin āt 
šīs regulas un t ās īstenošanas noteikumu ietvaros , ja Komisijai nav radušies 
iebildumi t ā paša perioda laik ā. Aģentūra tad pie ņem attiec īgu lēmumu un 
nosūta lēmuma kopiju Komisijai un p ārējām dalībvalstīm. 
Savukārt, ja Aģentūra nosaka, ka droš ības probl ēma radusies t ādēļ, ka šajā 
regulā vai tās īstenošanas noteikumos bijusi nepiln ība vai tādēļ, ka šīs regulas 
vai tās īstenošanas noteikumu piem ērošanas rezult ātā drošības līmenis nav 
pietiekamam, t ā izstrādā un publisko atzinumu par to, vai veicami groz ījumi 
šajā regulā vai tās īstenošanas noteikumos un vai pas ākumi jāatceļ vai 
jāsaglabā. Saskaņā ar 54. panta 3. punkt ā minēto proced ūru Komisija var 
pieņemt lēmumu, pamatojoties uz šo atzinumu. Ja pas ākumus jāturpina veikt, 
tos īsteno visās dalībvalstīs un attiec ībā uz tiem piem ēro 8. panta noteikumus. 
3. Dal ībvalstis var uz ierobežotu laiku pieš ķirt atbrīvojumu no šaj ā regulā un tās 
īstenošanas noteikumos izkl āstītajām pamatpras ībām neparedz ētu un 
neatliekamu ekspluat ācijas apst ākļu vai ekspluat ācijas vajadz ību gadījumā, ja 
tādējādi netiek pazemin āts drošības līmenis. Par š ādiem atbr īvojumiem, tikl īdz 
tos piešķir atkārtoti vai uz laiku, kas p ārsniedz divus m ēnešus, inform ē 
Aģentūru, Komisiju un p ārējās dalībvalstis. 
4. Saska ņā ar 16. panta 3. punktu A ģentūra viena m ēneša laikā pēc tam, kad tikusi 
informēta saskaņā ar 3. punktu, nosaka, vai atbr īvojumi atbilst šaj ā regulā vai 
citās Kopienas ties ību norm ās noteiktiem visp ārējiem droš ības mērķiem. 
Aģentūra nosūta savu atzinumu Komisijai. 
 
LV 24   LV Pamatojoties uz sa ņemto atzinumu un saska ņā ar 54. panta 4. punkt ā noteikto 
procedūru, Komisija var pie ņemt lēmumu par šo atbr īvojumu atcelšanu. 
5. Ja ar citiem l īdzekļiem var pan ākt aizsardz ības līmeni, kas l īdzvērtīgs tam, ko 
panāk, piem ērojot šīs regulas īstenošanas noteikumus, dal ībvalsts, 
nediskrimin ējot pēc valstisk ās pieder ības, var pieš ķirt apstiprin ājumu, 
atkāpjoties no šiem īstenošanas noteikumiem.  
Šādos gadījumos dal ībvalsts inform ē Aģentūru un Komisiju par to, ka t ā plāno 
piešķirt apstiprin ājumu, un pamato iemeslus, kuru d ēļ ir jāatkāpjas no attiec īgā 
noteikuma, k ā arī nosacījumus, kas noteikti, lai nodrošin ātu līdzvērtīga 
aizsardzības līmeņa sasniegšanu. 
6. Saska ņā ar 16. panta 3. punktu A ģentūra divu m ēnešu laikā pēc tam, kad tikusi 
informēta saskaņā ar 5. punktu, sniedz atzinumu  par to, vai ieteiktais 
apstiprinājums izpilda šaj ā punktā minētos nosacījumus. 
Mēneša laik ā pēc Aģentūras atzinuma sa ņemšanas Komisija var uzs ākt 
54. panta 3. punkt ā minēto proced ūru, lai nolemtu par ieteikt ā apstiprin ājuma 
piešķiršanu vai noraid īšanu. Ja apstiprin ājumu var pieš ķirt, Komisija par savu 
lēmumu inform ē visas dal ībvalstis, kur ām arī ir tiesības piemērot šo pas ākumu. 
Attiecīgajam pas ākumam piem ēro 8. panta noteikumus.” 
11) 11. panta 4. punktu papildina ar š ādu teikumu: 
“Pēc tam, kad st ājušies spēkā 7. panta 2. punkt ā minētie īstenošanas noteikumi, 
pārskatā par droš ību jāietver anal īze par visu inform āciju, kas sa ņemta saska ņā ar 
7. pantu. Šai anal īzei jābūt vienkāršai un labi saprotamai un tai j ānorāda, vai attiec ībā 
uz gaisa ku ģu pasažieriem ir paaugstin āts drošības risks. Šaj ā analīzē nav jānorāda 
informācijas avoti.” 
12) P ēc 11. panta iek ļauj šādu 11.a pantu: 
“11.a pants 
Informācijas avota aizsardz ība 
1. Ja 11. pant ā minēto inform āciju brīvprātīgi sniedz priv ātpersona, p ārskatā nav 
jānorāda šādas inform ācijas avots. 
2. Neierobežojot piem ērojamos repres īvos likumus, dal ībvalsts atturas ierosin āt 
lietu attiec ībā uz iepriekš nepl ānotiem vai nejaušiem likuma p ārkāpumiem, kas 
tām kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem tiek zi ņots saskaņā ar šo regulu vai t ās 
īstenošanas noteikumiem.  
 Šis noteikums neattiecas uz rupjas nolaid ības gadījumiem. 
3. Saska ņā ar savu valstu likumdošanas aktos noteikto proced ūru un praksi 
dalībvalstis nodrošina, lai tie da rbinieki, kuri sniedz inform āciju, tādējādi 
piemērojot šo regulu un t ās īstenošanas noteikumus, netiktu pak ļauti nekādiem 
 
LV 25   LV ierobežojumiem no to darba dev ēju puses, iz ņemot rupjas nolaid ības 
gadījumos. 
4. Šo pantu piem ēro, neierobežojot valsts noteikumus attiec ībā uz tiesas iest āžu 
pieeju inform ācijai.” 
13) 13. pantu groza š ādi. 
a) c) punktu aizst āj ar šādu: 
“c) pieņem attiecīgus lēmumus 9.a, 15., 15.a, 15.b un 46. panta piem ērošanai;” 
b) papildina ar š ādu d) punktu: 
“d) sagatavo p ārskatus pēc standartiz ācijas inspekcij ām, kas veiktas saska ņā ar 
16. panta 1. punktu un 45. pantu.” 
14) 14. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā svītro vārdus “tostarp lidojumder īguma normas”. 
15) 15. pantu groza š ādi. 
a) 1. punktu groza š ādi: 
i) pirmo teikumu aizst āj ar šādu: 
“Attiecībā uz 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkt ā minētajiem 
ražojumiem, da ļām un ier īcēm Aģentūra, ja iesp ējams un k ā 
noteikts Čikāgas Konvencij ā un tās pielikumos, dal ībvalstu v ārdā 
veic konstru ētājas valsts, ražot ājvalsts vai re ģistrācijas valsts 
funkcijas un uzdevumus, ja tie saist īti ar konstrukcijas 
apstiprinājumu.” 
ii) e) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“e) pati vai ar valsts avi ācijas iest āžu vai kvalific ētu iestāžu 
starpniecību veic tehnisk ās inspekcijas, kas saist ītas ar ražojumu, 
daļu vai ierīču sertifikāciju;“ 
iii) i) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“i) groza, aptur vai anul ē attiecīgo sertifik ātu, ja vairs netiek pild īti 
nosacījumi, saska ņā ar kuriem A ģentūra to izsniedza, vai ja 
juridiskā vai fizisk ā persona, kam ir sertifik āts, nepilda šaj ā regulā 
vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pien ākumus;” 
iv) papildina ar š ādu k) un l) apakšpunktu: 
“k) noteikt atbilstošus ierobežojumus katram gaisa ku ģim, attiec ībā uz 
kuru lidošanas at ļauja nepieciešama vienam lidojumam; 
l) izsniegt lidošanas at ļaujas attiec ībā uz gaisa ku ģi, ja šādas atļaujas 
nepieciešamas, lai veiktu lidojumu s ēriju.” 
 
LV 26   LV b) 2. punktu groza š ādi: 
i) b) apakšpunkta ii) da ļu aizstāj ar šādu: 
“(ii) ražošanas vai tehnisk ās apkopes organiz ācijas, kas atrodas 
dalībvalstu teritorij ā, ja to pieprasa attiec īgā dalībvalsts, vai” 
ii) c) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“c) groza, aptur vai anul ē attiecīgās organiz ācijas sertifik ātu, ja vairs 
netiek pild īti nosacījumi, saska ņā ar kuriem A ģentūra to izsniedza, 
vai ja attiec īgā organizācija nepilda šaj ā regulā vai tās īstenošanas 
noteikumos tai noteiktos pien ākumus.” 
16) P ēc 15. panta iek ļauj šādu 15.a un 15.b pantu: 
“15.a pants 
Personāla sertifik ācija 
1. Attiec ībā uz 6.a panta 1. punkt ā minēto person ālu un organiz ācijām Aģentūra 
veic šādus pienākumus: 
a) pati vai ar valsts avi ācijas iestāžu vai kvalific ētu iestāžu starpniec ību veic 
inspekcijas un rev īzijas organiz ācijās un novērtēšanas iest ādēs, kurām tā 
izsniedz sertifik ātus; 
b) izsniedz vai atjauno sertifik ātus: 
i) person āla apmācības organiz ācijām un avi ācijas medic īnas 
centriem, kas atrodas dal ībvalstu teritorij ā, ja to prasa attiec īgā 
dalībvalsts; 
ii) person āla apmācības organiz ācijām un avi ācijas medic īnas 
centriem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, vai 
iii) nov ērtēšanas iest ādēm, ja šīs iestādes to pieprasa; 
c) groza, ierobežo, aptur vai anul ē attiecīgās organiz ācijas sertifik ātu, ja 
vairs netiek pild īti nosacījumi, saska ņā ar kuriem A ģentūra to izsniedza, 
vai ja juridisk ā vai fizisk ā persona, kam ir sertifik āts, nepilda šaj ā regulā 
vai tās īstenošanas noteikumos tai noteiktos pien ākumus. 
2. Attiec ībā uz 6.a panta 1. punkt ā minētajiem lidojumu simul ējošiem 
trenažieriem A ģentūra veic šādus pienākumus: 
a) pati vai ar valsts avi ācijas iestāžu vai kvalific ētu iestāžu starpniec ību veic 
to iekārtu tehnisk ās inspekcijas, kur ām tā izsniegusi sertifik ātu; 
b) izsniedz un atjauno sertifik ātus, kas izsniegti: 
 
LV 27   LV i) lidojumu simul ējošiem trenažieriem, kurus izmanto A ģentūras 
sertificētas mācību organiz ācijas;  
ii) lidojumu simul ējošiem trenažieriem, kas atrodas dal ībvalstu 
teritorijā, ja to pieprasa attiec īgā dalībvalsts, vai  
iii) lidojumu simul ējošiem trenažieriem, kas atrodas ārpus dalībvalstu 
teritorijas; 
c) groza, ierobežo, aptur vai anul ē attiecīgo sertifik ātu, ja vairs netiek pild īti 
nosacījumi, saska ņā ar kuriem A ģentūra to izsniedza, vai ja juridisk ā vai 
fiziskā persona, kam ir sertifik āts, nepilda šaj ā regulā vai tās īstenošanas 
noteikumos tai noteiktos pien ākumus. 
15.b pants 
Gaisa kuģu ekspluatanta sertifik ācija 
1. Attiec ībā uz ekspluatantiem, kas iesaist īti ekspluat ācijā komerci ālā nolūkā, 
Aģentūra veic šādus pienākumus: 
a) pati vai ar valsts avi ācijas iestāžu vai kvalific ētu iestāžu starpniec ību veic 
inspekcijas un rev īzijas ekspluatantos, kurus t ā sertificē;  
b) izsniedz un atjauno sertifik ātus, kas izsniegti: 
i) ekspluatantiem, kas atrodas dal ībvalstu teritorij ā, ja to prasa 
attiecīgā dalībvalsts;  
ii) ekspluatantiem, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, ja vien 
dalībvalsts neveic šo ekspluatantu ekspluat ācijas valsts funkcijas un 
uzdevumus;  
c) groza, ierobežo, aptur vai anul ē attiecīgā ekspluatanta sertifik ātu, ja vairs 
netiek pild īti nosacījumi, saska ņā ar kuriem A ģentūra to izsniegusi, vai ja 
attiecīgā organizācija nepilda šaj ā regulā vai tās īstenošanas noteikumos 
tai noteiktos pien ākumus. 
2. Izdodot ekspluat ācijas direkt īvu, Aģentūra var aizliegt, ierobežot vai pak ļaut 
kādiem nosac ījumiem ekspluat āciju drošas ekspluat ācijas interes ēs. 
3. Attiec ībā uz lidojuma laika ierobežojumu A ģentūra: 
a) izsniedz piem ērojamu sertifik ācijas specifik āciju, lai nodrošin ātu 
atbilstību pamatpras ībām un, ja iesp ējams, attiec īgajiem īstenošanas 
noteikumiem. Īpaši attiec ībā uz gaisa p ārvadājumiem komerci ālā nolūkā 
ar lidapar ātu, kamēr nav pie ņemti 6.b panta 5. punkt ā minētie attiecīgie 
īstenošanas noteikumi, A ģentūra izstrādā piemērojamu sertifik ācijas 
specifikāciju, lai nodrošin ātu atbilstību Regulas (EEK) Nr. 3922/1991 
III pielikuma Q apakšda ļai. 
 
LV 28   LV b) apstiprina individu ālu lidojuma laika specifik ācijas sh ēmu 
ekspluatantiem, ja š ādas shēmas nevar tikt apstiprin ātas piemērojamās 
sertifikācijas specifik ācijas ietvaros.” 
17) 16. pant ā 1. un 2. punktu aizst āj ar šādu: 
“1. Aģentūra veic standartiz ācijas inspekcijas jom ās, uz kur ām attiecas 1. panta 
1. punkts, lai uzraudz ītu šīs regulas un t ās īstenošanas noteikumu piem ērošanu, 
ko veic valsts atbild īgās iestādes, un zi ņo Komisijai. 
2. Aģentūra veic tehnisko izmekl ēšanu uzņēmumos, lai uzraudz ītu šīs regulas un 
tās īstenošanas noteikumu piem ērošanu, ņemot vērā 2. pantā noteiktos 
mērķus.” 
18) 18. panta 2. punktu papildina ar š ādu daļu: 
“Darba vienošan ās atbilst Kopienas li kumdošanas aktiem un taj ā ņemta vērā 
Kopienas ārpolitika attiec ībā uz trešām valstīm. Tām nepieciešams Komisijas 
iepriekšējs apstiprin ājums.“ 
19) 24. pantu groza š ādi. 
a) 2. punktu groza š ādi. 
i) b) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“b) pieņem vispārējo gada p ārskatu par A ģentūras darbībām un 
vēlākais līdz 15. jūnijam to nos ūta Eiropas Parlamentam, Padomei, 
Komisijai, Rev īzijas palātai un dal ībvalstīm; darbojoties A ģentūras 
vārdā, valde katru gadu nos ūta budžeta iest ādei jebk ādu 
informāciju, kas attiecas uz nov ērtēšanas proced ūru iznākumu;” 
ii) c) apakšpunktu papildina ar š ādu frāzi: 
“Komisijas atzinumu pievieno pie ņemtajai A ģentūras darba 
programmai;” 
iii) d) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“d) vienojoties ar Komisiju, pie ņem pamatnost ādnes attiec ībā uz 
sertifikācijas uzdevumu uztic ēšanu valsts avi ācijas iest ādēm un 
kvalificētām iestādēm;” 
b) Papildina ar š ādu 5. punktu: 
“5. Valde iece ļ izpildpadomes locek ļus saskaņā ar 28.b pantu.” 
20) 25. pantu groza š ādi. 
a) 1. punktu aizst āj ar šādu: 
 
LV 29   LV “1. Vald ē ir pa vienam p ārstāvim no katras dal ībvalsts un viens Komisijas 
pārstāvis. Tādēļ Padome iece ļ pa pārstāvim no katras dal ībvalsts un t ā 
vietnieku, kas darbosies p ārstāvja vietā pārstāvja promb ūtnes laikā. 
Komisija ar ī ieceļ savu pārstāvi un tā vietnieku. Valdes locek ļu pilnvaru 
termiņš ir pieci gadi. Šo pilnvaru termi ņu var atjaunot vienu reizi.” 
b) Papildina ar š ādu 3. punktu: 
“3. Pārskatāmības nodrošin āšanai vald ē kā novērotāji piedal ās četri 
ieinteresēto personu p ārstāvji. Tos iece ļ Komisija, pamatojoties uz 
sarakstu, ko sagatavo 24. panta 4. punkt ā minētā padomdev ēju iestāde, 
un to uzdevums ir p ēc iespējas plaši p ārstāvēt dažādās šīs padomdev ēju 
iestādes personas. Šo p ārstāvju pilnvaru termi ņš ir trīsdesmit m ēneši un 
to var atjaunot vienu reizi.” 
21) 26. panta 2. punkta p ēdējo teikumu aizst āj ar šādu: 
“Šos pilnvaru termi ņus var atjaunot vienu reizi.” 
22) 28. panta 2. punktu aizst āj ar šādu: 
“2. Katram Padomes ieceltam loceklim ir viena balss. Komisijas p ārstāvja balsu 
skaits ir vien āds ar Padomes iecelto locek ļu kopējo balsu skaitu. Ne 
ieinteresēto personu p ārstāvji, ne A ģentūras izpilddirektors nepiedal ās 
balsošanā. Ja nav ieradies k āds valdes loceklis, vi ņa vietā tiesības balsot ir š ī 
locekļa vietniekam.” 
23) P ēc 28. panta iek ļauj šādu 28.a līdz 28.c pantu: 
“28.a pants 
Izpildpadomes pilnvaras 
1. Aģentūrai ir izpildpadome. 
2. Neierobežojot valdes pilnvaras un izpilddirektora funkcijas un pilnvaras, 
izpildpadomes pien ākums ir: 
a) noteikt savu proced ūru noteikumus; 
b) pieņemt stratēģiskas pamatnost ādnes par 12. pant ā minētajiem Aģentūras 
uzdevumiem, t ās organizāciju un funkcij ām; 
c) sagatavot un uzraudz īt valdes lēmumu īstenošanu; 
d) uzraudz īt valdes pie ņemtā budžeta īstenošanu. 
 
LV 30   LV 28.b pants 
Izpildpadomes sast āvs 
1. Izpildpadomes sast āvā ir: 
a) trīs locekļi, kurus iece ļ valde no savu locek ļu vidus, kurus iec ēlusi 
Padome; 
b) trīs locekļi, kurus iec ēlusi Komisija; 
c) divi nov ērotāji, kurus iec ēluši valdē esošie ieinteres ēto personu p ārstāvji 
no sava vidus. 
2. Izpildpadomes locek ļu un novērotāju pilnvaru termi ņš beidzas, kad beidzas to 
attiecīgā pārstāvība valdē. Saskaņā ar šo noteikumu izpildpadomes locek ļu un 
novērotāju pilnvaru termi ņš ir trīsdesmit m ēneši un to var atjaunot vienu reizi. 
3. Izpildpadome iev ēl priekšsēdētāju un priekšs ēdētāja vietnieku no savu locek ļu 
vidus. Priekšs ēdētāja vietnieks ex-officio  aizstāj priekšs ēdētāju, kad 
priekšsēdētājs nevar pild īt savus pien ākumus. Priekšs ēdētāja un priekšs ēdētāja 
vietnieka pilnvaru termi ņš beidzas, kad beidzas vi ņu attiecīgā pārstāvība 
izpildpadom ē. 
28.c pants 
Izpildpadomes san āksmes 
1. Izpildpadomes san āksmes sasauc t ās priekšsēdētājs. 
2. Izpildpadomes san āksmes notiek p ēc priekšsēdētāja uzaicin ājuma vai vismaz 
triju tās locekļu pieprasījuma. 
3. Izpildpadome uz sav ām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicin āt jebkuru 
personu, kuras viedoklis var ētu to interes ēt. 
4. Saska ņā ar reglamenta noteikumiem izpildpadomes locek ļiem var pal īdzēt 
padomdev ēji vai eksperti. 
5. Izpildpadomes san āksmju nodrošin ājumu un sekretari āta funkcijas nodrošina 
Aģentūra. 
6. Izpildpadome pie ņem lēmumus ar balsu vair ākumu. 
7. Katram izpildpadomes loceklim ir viena balss. Ieinteres ēto personu p ārstāvji, 
kas minēti 28.b panta 1. punkta c) apakšpunkt ā, kā arī novērotāji, konsultanti 
un eksperti, kas min ēti šī panta 3. un 4. punkt ā, nepiedal ās balsošan ā. 
 
LV 31   LV 8. Proced ūras noteikumi nosaka detaliz ētāku balsošanas k ārtību, īpaši 
nosacījumus locek ļiem, lai darbotos citas personas v ārdā, un kvoruma pras ības, 
ja nepieciešams.” 
24) 29. panta 3. punktu groza š ādi. 
a) a) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“a) apstiprin āt 13. pant ā minētos Aģentūras pasākumus š īs regulas, t ās 
īstenošanas noteikumu un citu piem ērojamo ties ību aktu noteiktaj ās 
robežās;” 
b) b) apakšpunktu aizst āj ar šādu: 
“b) organiz ēt inspekcijas un izmekl ēšanu, kā paredzēts 45. un 46. pant ā;” 
c) papildina ar š ādu k) un l) apakšpunktu: 
“k) sagatavot un īstenot ikgad ējo darba programmu; 
l) atbildēt uz lūgumiem pal īdzēt, kas saņemti no Komisijas.” 
25) 30. pantu groza š ādi. 
a) 1. punktu papildina ar š ādu teikumu: 
 “Pirms iecelšanas amat ā valdes izv ēlētajam kandid ātam var l ūgt sniegt 
paziņojumu kompetentajai komitejai va i Eiropas Parlamenta komitej ām 
un atbildēt uz tās vai to locek ļu jautājumiem.” 
b) 4. punktu aizst āj ar šādu: 
“4. Izpilddirektora un direktoru pilnvaru termi ņš ir pieci gadi. P ēc Komisijas 
priekšlikuma un sa ņemot tās novērtējumu, šo pilnvaru termi ņu var 
atjaunot vienu reizi uz laiku, kas nep ārsniedz piecus gadus. Sav ā 
novērtējumā Komisija īpaši vērtē: 
- pirm ā pilnvaru termi ņa laikā sasniegtos rezult ātus un to 
sasniegšanas veidu; 
- Aģentūras pienākumus un pras ības turpm ākajos gados.” 
26) 35. panta 1. punktu aizst āj ar šādu: 
“1. Var p ārsūdzēt Aģentūras lēmumus, kas pie ņemti saska ņā ar 9.a, 15., 15.a, 15.b, 
46. vai 53. pantu.” 
27) 41. pantu groza š ādi. 
a) 1. punktu aizst āj ar šādu: 
“1. Pras ību Tiesā var iesniegt, lai l ūgtu to anul ēt darbības, ko A ģentūra 
veikusi un kas ir juridiski saistošas treš ām person ām, Aģentūras 
 
LV 32   LV bezdarbības gadījumos un attiec ībā uz zaud ējumiem, ko A ģentūra 
radījusi savas darb ības gaitā.” 
b) 2. punktu aizst āj ar šādu: 
“2. Par darb ībām to Aģentūras lēmumu anul ēšanai, kas pie ņemti saska ņā ar 
9.a, 15., 15.a, 15.b, 46. vai 53. pantu, var iesniegt pras ību Tiesā tikai pēc 
tam, kad ir beiguš ās apelācijas proced ūras pašā Aģentūrā.” 
28) 45. panta 1. punkta ievadda ļu aizstāj ar šādu: 
“1. Neierobežojot izpildes pilnvaras, ko Komisijai pieš ķir Līgums, Aģentūra palīdz 
Komisijai p ārraudzīt šīs regulas un t ās īstenošanas noteikumu piem ērošanu, 
veicot standartiz ācijas inspekcijas dal ībvalstu kompetentaj ās iestādēs, kā 
noteikts 16. panta 1. punkt ā. Tādējādi amatpersonas, kas pilnvarotas saska ņā ar 
šo regulu, veicot koordin āciju ar valsts iest ādēm, tiek pilnvarotas saska ņā ar 
attiecīgās dalībvalsts ties ību normām:” 
29) 46. pantu groza š ādi. 
a) 1. punkta pirmo teikumu aizst āj ar šādu: 
 “Lai piem ērotu 15., 15.a un 15.b pantu, A ģentūra var pati veikt vai 
uzticēt valsts avi ācijas iestādēm vai kvalific ētām iestādēm veikt visu 
vajadzīgo izmekl ēšanu uzņēmumos, k ā noteikts 16. panta 2. punkt ā.” 
b) papildina ar š ādu 1.a punktu: 
“1a. Lai piem ērotu 9.a pantu, A ģentūra var pati veikt vai uztic ēt valsts 
aviācijas iestādēm veikt visu vajadz īgo izmekl ēšanu kvalific ētās iestādēs, 
kā noteikts 16. panta 2. punkt ā.” 
30) P ēc 46. panta iek ļauj šādu 46.a un 46.b pantu: 
“46.a pants 
Darba programma gadam 
Darba programma gadam atbilst šaj ā regulā definētajiem Aģentūras mērķiem, 
mandātam un uzdevumiem. 
Darba programma gadam tiek veidota, pamatojoties uz metodiku, ko Komisija 
izstrādājusi kā uz darbību balstītas pārvaldības programmas da ļu. 
 
LV 33   LV 46.b pants 
Vispārējais gada p ārskats 
Vispārējais gada p ārskats raksturo veidu, k ādā Aģentūra īstenojusi savu darba 
programmu gadam. 
Pārskatā sniegtas A ģentūras veiktās darbības un nov ērtēti rezultāti attiecībā uz 
mērķiem un izveidoto laika grafiku, ar veiktaj ām darbībām saistītie riski, 
resursu izmantošana un A ģentūras vispārējā darbība.” 
31) Papildin āt 47. pantu ar 5. un 6. punktu š ādā redakcijā: 
“5. Lēmumus, ko A ģentūra pieņēmusi saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 
8. pantu var kalpot par pamatu pras ībai, kas tiek iesniegta Ombud ā vai var 
kalpot par subjektu pras ībai, ko iesniedz Ties ā, attiecīgi saskaņā ar EK Līguma 
195. un 230. pantu. 
6. Uz inform āciju, ko A ģentūra apkopo saska ņā ar šo regulu, attiecas Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 attiec ībā uz personas datu 
aizsardzību*.” 
------------- ---------- 
*OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.” 
32) 48. panta 1. punktu groza š ādi. 
 a) 1. pantu aizst āj ar šādu: 
“1. Aģentūras ieņēmumus veido:  
a) Kopienas iemaksa; b) ikvienas t ādas Eiropas treš ās valsts iemaksa, ar kuru Kopiena ir 
noslēgusi 55. pant ā minētos nolīgumus; 
c) maksa par pakalpojumiem, ko  veic personas, kas iesniedz 
pieteikumus, lai sa ņemtu Aģentūras izsniegtu sertifik ātu vai 
apstiprinājumu, vai kam ir š āds sertifik āts vai apstiprin ājums;  
d) maksa par publik ācijām, mācībām un citiem A ģentūras sniegtiem 
pakalpojumiem. 
 Aģentūra var ar ī saņemt finanšu iemaksas no dal ībvalstīm, trešām 
valstīm vai citām iestādēm.” 
33) 53. panta 4. punkta otro da ļu svītro. 
34) 56. panta 3. punktu sv ītro. 
35) II pielikumu aizst āj ar tekstu š īs regulas pielikum ā. 
 
LV 34   LV 36) Regulu papildina ar š īs regulas pielikum ā iekļauto III, IV un V pielikumu. 
II NODA ĻA 
NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 
2. pants 
Atcelšana 
1. Padomes Direkt īvu 91/670/EEK atce ļ, kad stājas spēkā 6.a panta 6. punkt ā 
minētie īstenošanas noteikumi. 
2. Regulas (EEK) Nr. 3922/91 III pielikumu sv ītro, kad st ājas spēkā 6.b panta 
5. punktā minētie īstenošanas noteikumi. 
3. Šīs regulas 8. panta noteikumus piem ēro attiecībā uz ražojumiem, da ļām un 
iekārtām, organiz ācijām un person ām, kas sertific ētas vai atz ītas saskaņā ar 
Padomes Direkt īvas 91/670/EEK un Regulas ( EEK) Nr. 3922/91 III pielikuma 
noteikumiem. 
3. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē,  
Eiropas Parlamenta v ārdā — Padomes v ārdā — 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
  
 
LV 35   LV PIELIKUMS  
(1) Regulas II pielikumu groza š ādi : 
“II PIELIKUMS  
Regulas 4. panta 2. punkt ā minētie lidapar āti 
Šās regulas 4. panta (1)., (1a). un (1b). punkts neattiecas uz lidapar ātiem, kas pieder vienai vai 
vairākām turpmāk noteiktaj ā pielikum ā minētajām šādām lidapar ātu kategorij ām: 
a) ēsturiskie lidapar āti, kas atbilst š ādiem kritērijiem: 
i) esarež ģīti lidaparāti, kuru: 
 - sākotnējā konstrukcija izstr ādāta līdz 01.01.1955. un 
 - ražošana izbeigta l īdz 01.01.1975. 
vai 
ii) idapar āti ar skaidru v ēsturisku noz īmi, kas saist īta ar: 
 – dal ību ievērojamā vēsturiskā notikumā vai 
 – būtisku sasniegumu avi ācijas attīstībā, vai 
 – būtisku nozīmi dalībvalsts bru ņotajos spēkos. 
b) idapar āti, kas īpaši projekt ēti vai pārveidoti p ētniecībai, eksperiment āliem vai 
zinātniskiem m ērķiem, un iesp ējams tiks uzb ūvēti tikai ļoti nelielā skaitā;  
c) idapar āti, kas vismaz par 51 % ir  amatieru vai bezpe ļņas organiz āciju pašbūvēti 
savām vajadzībām un bez jebk āda komerci āla nolūka; 
d) idapar āti, kas izmantoti bru ņotajos sp ēkos, ja š āda tipa lidapar ātiem 
konstrukcijas standartu nav apstiprin ājusi Aģentūra; 
e) idmaš īnas, helikopteri un motorpiedzi ņas izpletņi ar ne vair āk kā divām 
sēdvietām un dalībvalstu re ģistrēto maksim ālo pacelšan ās masu ( MTOM ) līdz: 
i) 300 kg vienviet īgai sauszemes lidmaš īnai/helikopteram vai 
ii) 450 kg divviet īgai sauszemes lidmaš īnai/helikopteram, vai 
iii) 330 kg vienviet īgai amfībijas lidmaš īnai vai hidropl ānam/helikopteram, 
vai 
iv) 495 kg divviet īgai amfībijas lidmaš īnai vai hidropl ānam/helikopteram, ja 
tas darbojas gan k ā hidropl āns/helikopters un sauszemes 
lidmašīna/helikopters, t ā ir attiec īgi zemāka par abiem MTOM  
ierobežojumiem, 
 
LV 36   LV v) 472,5 kg divviet īgai sauszemes lidmaš īnai, kas apr īkota ar r āmim 
uzmontētu glābšanas izplet ņu sistēmu, 
vi) 315 kg vienviet īgai sauszemes lidmaš īnai, kas apr īkota ar r āmim 
uzmontētu glābšanas izplet ņu sistēmu, 
un lidapar ātiem, kuru ātruma zudums vai stacion āra lidojuma ātrums 
nolaišanās konfigur ācijā nepārsniedz 35 mezglus kalibr ētā gaisa ātruma 
(CAS); 
f) ienviet īgi un divviet īgi žiroplāni ar maksim ālo pacelšan ās masu līdz 560 kg; 
g) lanieri, tostarp bez vilc ēja palaižamie, ar maksim ālo konstrukcijas masu, kas ir 
mazāka par 80 kg vienviet īgajiem planieriem un maz āka par 100 kg 
divvietīgajiem planieriem; 
h) kopijas lidapar ātiem, kas atbilst iepriekšmin ētajā a) vai d) punkt ā noteiktajiem 
kritērijiem, kuru konstrukcija ir l īdzīga oriģinālajiem lidapar ātiem; 
i) ezpilota lidapar āti ar ekspluat ācijas masu l īdz 150 kg; 
j) isi p ārējie lidapar āti, kuru konstrukcijas masa kop ā ar degvielu ir maz āka par 
70 kg.” 
2) Regulai pievieno š ādu III, IV un V pielikumu: 
 
LV 37   LV “ANNEX III  
Pamatpras ības regulas 6.a pant ā minētajai pilotu licenc ēšanai 
1. Apm ācība 
1.a Visp ārīgi noteikumi  
1.a1. Personai, kas m ācās vadīt lidaparātu, jābūt pietiekami izgl ītotai un sasniegušai 
pietiekamu fizisko un gar īgo briedumu, lai apg ūtu, saglab ātu un parādītu atbilstoš ās 
teorētiskās zināšanas un praktisk ās iemaņas. 
1.b Teorētiskās zināšanas  
1.b1. Pilotam j āapgūst noturīgas zināšanas līmenī, kas ir pietiekams tam uztic ēto lidapar āta 
vadības funkciju izpildei un ir sam ērīgs ar risku, kurš saist īts ar šo darb ības veidu. 
Zināšanām jābūt vismaz š ādos jautājumos: 
i) gaisa ties ības; 
ii) visp ārīgas zināšanas par lidapar ātiem; 
iii) tehnisk ās zināšanas, kas attiecas uz konkr ēto lidapar ātu kategoriju; 
iv) lidojuma tehniskie raksturojumi un pl ānošana; 
v) cilv ēka sniegums un t ā robežas; 
vi) meteorolo ģija; 
vii) navig ācija; 
viii) ekspluat ācijas proced ūras, tostarp resursu p ārvaldība; 
ix) lidojumu principi un x) sakari. 
1.c Teorētisko zināšanu uzrādīšana un saglab āšana 
1.c1. Teor ētisko zin āšanu apguve un notur ība jāuzrāda pastāvīgā mācību procesa 
novērtējumā, un attiec īgos gadījumos arī eksāmenos. 
1.c2. Vajadz īgajam teor ētisko zināšanu līmenim ir j ābūt noturīgam. To atbilst ība jāparāda 
regulāros novērtējumos, eks āmenos, testos vai p ārbaudēs. Eksāmenu, testu un 
pārbaužu periodiskumam j ābūt samērīgam ar risku, kas saist īts ar darbībām. 
1.d Praktiskās iemaņas 
1.d1. Pilotam j āapgūst noturīgas praktisk ās iemaņas, kas ir atbilstošas vi ņa/viņas lidapar āta 
funkciju izpildei. Š īm iemaņām jābūt samērīgām ar riskiem, kas saist īti ar darb ību 
 
LV 38   LV veidiem, un tiem j āaptver, ja tas nepieciešams vi ņam/viņai lidapar āta funkciju 
izpildei, š ādi jautājumi: 
i) darb ības pirmslidojuma un lidojuma posm ā, ietverot lidapar āta vadības, masas 
un līdzsvara noteikšanu, lidapar āta pārbaudi un apkopi, degvielas pl ānošanu, 
laika apst ākļu novērtēšanu, maršruta pl ānošanu, gaisa telpas  ierobežojumus un 
skrejceļu pieejam ību, 
ii) lidlauka un satiksmes standartdarb ības, 
iii) droš ības pasākumi un proced ūras sadursmju nov ēršanai, 
iv) lidapar āta vadība pēc ārējiem vizuālajiem nov ērojumiem, 
v) manevr ēšana lidojuma laik ā, arī kritiskās situācijās un ar tām saistītie tehniski 
iespējamie “nos ēdināšanas” manevri, 
vi) pacelšan ās un nolaišan ās parastos apst ākļos un sānvējā, 
vii) lidapar āta vadība tikai pēc instrumentu r ādījumiem, atbilstoši darb ības veidam, 
viii) darb ības proced ūras, ieskaitot apkalpes iema ņas un resursu p ārvaldību, 
atbilstoši darb ības veidam ar viena vai vair āku pilotu apkalpi, 
ix) navig ācija, gaisa satiksmes not eikumu un ar tiem saist īto proced ūru īstenošana, 
lidaparātu vadot p ēc vizuāliem novērojumiem vai ar navig ācijas līdzekļiem, 
x) darb ības ārkārtas un av ārijas situācijās, ietverot lidapar āta iekārtu darbības 
traucējumu imit āciju, 
xi) atbilst ība gaisa satiksmes pakalpojumu un sakaru proced ūrām, 
xii) ar lidapar āta tipu vai klasi saist ītie īpašie aspekti un 
xiii) papildu praktisko iema ņu apmācība, kas var b ūt vajadzīgas ar konkr ētām 
darbībām saistītā riska samazin āšanai. 
1.e Praktisko iema ņu uzrādīšana un notur ība 
1.e1. Pilotam j āuzrāda spējas izpildīt procedūras un manevrus kompetences l īmenī, kas ir 
atbilstīgs uz lidapar āta borta izpild āmām funkcij ām: 
i) vad īt lidaparātu tā tehnisko iesp ēju robežās, 
ii) visus manevrus izpild īt pārliecinoši un prec īzi, 
iii) pareizas spriešanas sp ējas un lidojuma meistar ība, 
iv) izmantot praks ē aviācijas zināšanas un 
v) past āvīgi vadīt lidaparātu tā, lai tiktu nodrošin āta proced ūras vai manevra 
izdošanās. 
 
LV 39   LV 1.e2. Vajadz īgajam praktisko iema ņu līmenim ir j ābūt noturīgam. To atbilst ība jāuzrāda 
regulāros novērtējumos, eks āmenos, testos vai p ārbaudēs. Eksāmenu, testu un 
pārbaužu periodiskumam j ābūt samērīgam ar to riska l īmeni, kas saist īts ar darbībām. 
1.f Valodu prasme 
Izņemot gadījumus, kad attiec īgos drošības riskus var samazin āt ar citiem l īdzekļiem, 
pilotam jāuzrāda savas ang ļu valodas zin āšanas, kur ām ir jābūt šādām: 
i) spēja saprast informat īvos dokumentus par laika apst ākļiem, 
ii) aeronavig ācijas maršrutu, izlidošanas un nolaišan ās diagrammu un ar t ām 
saistīto informat īvo dokumentu izmantošana un 
iii) spēja visos lidojuma posmos, tost arp lidojuma sagatavošanas posm ā, sazināties 
angļu valodā ar citu lidapar ātu apkalpju locek ļiem un aeronavig ācijas 
dienestiem. 
1.g Lidojumu treni ņiekārtas 
Gadījumos, kad apm ācībai vai praktisko iema ņu vai to notur ības uzrādīšanai izmanto 
lidojumu treni ņiekārtas ( FSTD ), tām jābūt ar atbilstošiem vad ības parametriem 
jomās, kas saist ītas ar atbilstošu uzdevumu izpildi. Jo īpaši tiem adekv āti jāatbilst 
konkrētā lidaparāta konfigur ācijas replik ācijai, izmantošanas īpašībām, lidapar āta 
darbībai un sist ēmu funkcion ēšanai. 
1.h Izgl ītības programma 
1.h1. Izgl ītības programma j ārealizē mācību kursu veid ā. 
1.h2. Mācību kursiem j āatbilst šādiem nosac ījumiem: 
i) visiem kursiem j ābūt atsevišķi izstrādātai mācību programmai un 
ii) mācību programm ā jābūt iekļautām teorētiskajām zināšanām un lidošanas 
praktiskaj ām apmācībām (izmantojot simul ācijas treni ņiekārtas). 
1.i Instruktori  
1.i1. Teor ētiskās nodarbības. 
Teorētiskās nodarbības jāvada atbilstošas kvalifik ācijas instruktoriem. Tiem j ābūt: 
i) ar atbilstoš ām zināšanām jomās, par kur ām notiek teor ētiskās nodarbības un 
ii) jāprot izmantot atbilstošas apm ācību metodes. 
1.i2. Lidojumu apm ācība un apm ācība ar simul ācijas treni ņiekārtām. 
Lidojumu apm ācība un apm ācība ar simul ācijas treni ņiekārtām jāveic atbilstošas 
kvalifikācijas instruktoriem, kuriem ir š āda kvalifik ācija: 
i) ir apm ācības prasībām atbilstīgas teorētiskās zināšanas un praktisk ā pieredze, 
 
LV 40   LV ii) jāprot izmantot atbilstošas apm ācību metodes, 
iii) ir veikuši apm ācību par tiem lidojumu manevriem un proced ūrām, kurās ir 
paredzēts veikt lidojumu apm ācību, 
iv) ir uzr ādījuši spējas veikt instrukt āžu jomās, kurās veic lidojumu apm ācību, 
tostarp pirmslidojuma un p ēclidojuma apm ācību un apm ācību uz zemes un 
v) regul āri paaugstina kvalifik āciju, lai nodrošin ātu jaunāko prasību līmeni 
apmācību standartiem. 
Lidojumu instruktoriem j āprot arī darboties atbilstoši kapteinim lidapar ātā, ar kuru 
veic apmācību, izņemot gadījumus, kad apm ācību veic jauna tipa lidapar ātos. 
1.j Pārbaudītāji 
1.j1. Person ām, kuras veic pilotu kompetences nov ērtēšanu: 
i) ir jāatbilst vai j ābūt atbilstoš ām lidojumu instruktoriem noteiktaj ām prasībām, 
ii) jāspēj novērtēt pilotu sniegumu un veikt lidojumu testus un p ārbaudes. 
2. Apmācības organiz ācijas 
2.a Prasības apmācības organiz ācijām 
2.a1. Apm ācības organiz ācijām, kas nodrošina pilotu apm ācību, jāatbilst šādām prasībām: 
i) tām jābūt visiem l īdzekļiem, kas ietilpst ar to saist īto darbību pienākumu jom ā. 
Šādi līdzekļi citu starp ā ir: telpas, person āls, iekārtas, instrumenti un materi āli, 
uzdevumu, pien ākumu un proced ūru dokument ācija, piek ļuves iesp ējas 
attiecīgiem datiem un uzskaite, 
ii) jāīsteno un j āuztur pārvaldības sistēma, kas saist īta ar apm ācības drošību un 
standartiem, un ir v ērsta uz pašas sist ēmas pastāvīgu pilnveidošanu un 
iii) pēc vajadzības jāuztur sakari ar cit ām attiecīgām organiz ācijām, lai nodrošin ātu 
iepriekšmin ēto prasību pastāvīgu ievērošanu. 
3. Medicīniskā piemērotība 
3.a Medicīniskie krit ēriji 
3.a1. Visiem pilotiem periodiski j āuzrāda medic īniskā piemērotība pienācīgai savu 
funkciju veikšanai, ņemot vērā darbības veidu. Atbilst ība jāapliecina ar attiec īgu 
novērtējumu, pamatojoties uz labu aeromedic īnisku praksi, ņemot vērā darbības 
veidu un ar vecumu saist īto garīgās un fizisk ās veselības pasliktin āšanos. 
Medicīniskā piemērotība, ietverot fizisko un gar īgo piemērotību, ir tad, ja pilotam 
nav kāda slimība vai tam nav darbnesp ēja, kuras d ēļ tas nevar: 
i) veikt lidapar āta vadībai nepieciešamos uzdevumus vai 
 
LV 41   LV ii) jebkur ā laikā veikt tam uztic ētos pienākumus, vai 
iii) pareizi uztvert sav ā apkārtnē notiekošo. 
3.a2. Ja medic īnisko piem ērotību nevar piln ībā uzrādīt, drīkst izmantot t ādus tā 
kompensācijas pasākumus, kas nodrošina lidojumu l īdzvērtīgu drošību. 
3.b Aeromedic īniskie pārbaudītāji 
3.b1 Aeromedic īniskajiem p ārbaudītājiem jābūt: 
i) kvalific ētiem un licenc ētiem šajā medicīnas nozar ē,  
ii) apm ācītiem aviācijas medic īnā un regulāros aviācijas medic īnas kvalifik ācijas 
paaugstin āšanas kursos, lai past āvīgi nodrošin ātu atbilstošus nov ērtēšanas 
standartus,  
iii) apguvušiem praktisk ās zināšanas un pieredzi par apst ākļiem, kādos piloti veic 
savus pien ākumus. 
3.c Aeromedic īnas centri  
3.c1 Aeromedic īnas centriem j āatbilst šādām prasībām: 
i) tiem j ābūt visiem l īdzekļiem, kas ietilpst ar to pien ākumiem saist īto 
priekšrocību jomā. Šādi līdzekļi citu starp ā ir: telpas, person āls, iekārtas, 
instrumenti un materi āli, uzdevumu, pien ākumu un proced ūru dokument ācija, 
piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un uzskaite,  
ii) jāīsteno un j āuztur pārvaldības sistēma, kas saist īta ar medic īniskā novērtējuma 
drošību un standartiem, un ir v ērsta uz pašas sist ēmas pastāvīgu pilnveidošanu, 
iii) pēc vajadzības jāuztur sakari ar cit ām attiecīgām organiz ācijām, lai nodrošin ātu 
šo prasību pastāvīgu ievērošanu.” 
 
LV 42   LV IV PIELIKUMS  
Pamatpras ības par šās regulas 6.b pant ā minētajiem aviop ārvadājumiem 
1. Visp ārīgi noteikumi 
1.a Lidojumu nedr īkst veikt, ja apkalpes locek ļi un viss p ārējais ekspluat ācijas person āls, 
kas iesaist īts tā sagatavošan ā un izpild ē, nezina attiec īgos tiesību aktus, noteikumus 
un proced ūras, kas attiecas uz to pien ākumiem, kuri noteikti attiec ībā uz 
šķērsojamajām teritorij ām, izmantot paredz ētajiem lidlaukiem un ar tiem saist ītajām 
aeronavig ācijas ierīcēm. 
1.b Lidojumi j āveic tā, lai tiktu iev ērotas lidojumu rokasgr āmatā vai vajadz ības 
gadījumos ekspluat ācijas rokasgr āmatā noteiktās lidojuma sagatavošanas un darb ības 
procedūras. Šim nol ūkam apkalpes locek ļiem lietošanai visos darb ības posmos 
darbam parastos, ārkārtas un av ārijas apst ākļos un situ ācijās jāsagatavo atbilstošs 
pārbaudes punktu saraksts. Proced ūras jānosaka vis ām iespējami paredzamaj ām 
avārijas situācijām. 
1.c Pirms lidojuma j ānosaka visu apkalpes locek ļu funkcijas un pien ākumi. Lidapar āta 
kapteinim ir j ābūt atbildīgam par lidapar āta ekspluat āciju un droš ību, kā arī par visu 
apkalpes locek ļu, pasažieru un uz borta esoš ās kravas droš ību. 
1.d Priekšmetus vai vielas, kas var nopietni apdraud ēt veselību, drošību, īpašumu vai 
vidi, piem ēram, bīstamās kravas, iero čus un mun īciju, nedr īkst pārvadāt ar 
lidaparātiem, ja vien netiek izmantotas īpašas droš ības proced ūras un nor ādījumi ar 
tiem saist īto risku samazin āšanai. 
1.e Visi vajadz īgie dati, dokumen ti, ieraksti un re ģistrējamā informācija, kas attiecas uz 
5.c punktā paredzētajiem apst ākļiem, ir jāsaglabā par katru lidojumu, un tiem j ābūt 
pieejamiem vismaz uz laika periodu, kas atbilst darb ības veidam. 
2. Lidojumu sagatavošana 
2.a Lidojumu nedr īkst uzsākt, ja iepriekš ar visiem pieejamajiem l īdzekļiem nav 
pārbaudīts, ka ir iev ēroti visi šādi apstākļi: 
2.a1. Lidojuma veikšanai ir pieejamas piem ērotas ier īces, kas tieši nepieciešamas 
lidojumam un lidapar āta drošai ekspluat ācijai, iek ļaujot sakaru iek ārtas un 
navigācijas līdzekļus, kas ir pieejami lidojuma izpildei, k ā arī ņemot vērā pieejamos 
AIS dokumentus. 
2.a2. Apkalpes locek ļiem jāzina un pasažieriem j ābūt informētiem par atbilstošo ārkārtas 
gadījumos lietojamo iek ārtu atrašan ās vietu un lietošanu. Ar noteiktiem inform ācijas 
līdzekļiem apkalpes locek ļiem un pasažieriem j ādara zināma pietiekama inform ācija 
par proced ūrām rīcībai ārkārtas situācijās un par droš ības iekārtu lietošanu, kas 
atrodas uz lidmaš īnas borta. 
2.a3. Kapteinim j āpārliecinās, ka: 
i) lidapar āts ir derīgs lidojumam saska ņā ar 6. punktu, 
 
LV 43   LV ii) ja vajadz īgs, lidapar āts ir noteiktaj ā kārtībā reģistrēts, un uz lidapar āta borta ir 
visi attiec īgie sertifik āti, 
iii) šā panta 5. punkt ā noteiktie instrumenti un iek ārtas, kas nepieciešamas 
lidojuma veikšanai, ir lidapar ātā uzstādītas un ir darba k ārtībā, ja nav noteikts 
atbrīvojums ar MEL  vai ar tam l īdzvērtīgu dokumentu, 
iv) lidapar āta masa un smaguma centra atrašan ās vieta ir t ādi, ka lidojumu 
iespējams veikt lidojumder īguma dokumentos noteiktaj ās robežās, 
v) visa rokas bag āža, bagāža un krava ir pareizi iekrauta un nostiprin āta un 
vi) visā lidojuma laik ā netiek p ārsniegti 4. punkt ā noteiktie lidapar āta 
ekspluatācijas ierobežojumi. 
2.a4. Lidojuma apkalpes locek ļiem jābūt informācijai par meteorolo ģiskajiem apst ākļiem 
izlidošanas, ielidošanas un ja vajadz īgs citos lidlaukos, k ā arī informācijai par 
maršruta apst ākļiem. Īpaša vērība jāveltī potenciāli bīstamiem atmosf ēras apstākļiem. 
2.a5. Lidojumiem apledojuma apst ākļos, kas ir zin āmi vai paredzami, lidapar ātam jābūt 
sertificētam drošai ekspluat ācijai šādos apstākļos, atbilstoši apr īkotam un/vai 
sagatavotam. 
2.a6. Lidojumiem p ēc redzam ības apst ākļu noteikumiem maršrut ā jābūt tādiem 
meteorolo ģiskajiem apst ākļiem, kas rada iesp ējas ievērot šos lidojuma noteikumus. 
Lidojumiem p ēc instrumentu r ādījumiem j āizraugās galamērķa un attiec īgos 
gadījumos rezerves lidlauks(-i), kur lidapar āts var nolaisties, jo īpaši ņemot vērā 
konkrētos meteorolo ģiskos apst ākļus, esošās aeronavig ācijas iekārtas, iekārtas uz 
zemes un instrument ālā lidojuma proced ūras, ko apstiprin ājusi dalībvalsts, kur ā 
atrodas galam ērķa un/vai rezerves lidlauks. 
2.a7 Uz borta esoš ās degvielas un e ļļas daudzumiem ir j ābūt pietiekamiem, lai 
nodrošinātu, ka paredz ētais lidojums ir droši veicams, ņemot vērā meteorolo ģiskos 
apstākļus, jebkurus elementus, kas ietekm ē lidaparāta tehniskos raksturojumus un 
lidojuma laik ā paredzamo kav ēšanos. Papildus j ābūt degvielas rezervei 
neparedzētiem gadījumiem. J ānosaka degvielas p ārvaldības proced ūra lidojumam 
gadījumos, kad tas ir vajadz īgs. 
3. Lidojumu veikšana 3.a Attiec ībā uz lidojumu veikšanu j āievēro visi turpm āk minētie nosacījumi. 
3.a1. Atbilstoši lidapar āta tipam pacelšan ās un nolaišan ās laikā un vienm ēr, kad kapteinis 
drošības apsvērumu dēļ uzskata par vajadz īgu, visiem apkalpes locek ļiem jāatrodas 
savās darba viet ās kabīnē un jāizmanto droš ības stiprin ājumu sist ēmas, ņemot vērā 
lidaparāta tipu. 
3.a2. Visiem lidojuma apkalpes locek ļiem, kuriem j ābūt uz lidapar āta klāja, pienākums ir 
atrasties un palikt sav ās darba viet ās ar piestiprin ātām drošības jostām, izņemot 
maršrutā fizioloģisko vai darba vajadz ību dēļ. 
 
LV 44   LV 3.a3. Ņemot vērā lidaparāta tipu pirms pacelšan ās un nolaišan ās stūrēšanas laik ā un 
vienmēr, kad tas tiek uzskat īts par vajadz īgu drošības interes ēs, kapteinim 
jānodrošina, ka visi pasažieri, piespr ādzējušies ar droš ības jostām, atrodas sav ās 
sēdvietās vai guļamvietās. 
3.a4. Lidojums j āizpilda tā, lai turētos pienācīgā attālumā no citiem lidapar ātiem, un visos 
lidojuma posmos tiek nodrošin āts pietiekams att ālums no š ķēršļiem. Šim att ālumam 
jābūt vismaz tik lielam, k ā noteikts piem ērojamajos lidojuma noteikumos. 
3.a5. Lidojumu nedr īkst turpin āt, ja zināmie apstākļi nav vismaz l īdzvērtīgi 2. punkt ā 
noteiktajiem. Bez tam, lidojumiem p ēc instrumentu r ādījumiem, tuvošanos lidlaukam 
nedrīkst turpin āt bez konkr ēti noteikta augstuma vai bez noteikta st āvokļa, ja netiek 
ievēroti noteiktie redzam ības kritēriji. 
3.a6. Ārkārtas situācijās kapteinim j ānodrošina, lai visi pasažieri tiktu sagatavoti r īcībai 
šādā ārkārtas situācijā, kam jābūt konkrētajiem apst ākļiem atbilstošai. 
3.a7. Kapteinim j āveic visi pas ākumi, kas vajadz īgi, lai samazin ātu pasažieru destrukt īvas 
uzvedības ietekmi uz lidojumu. 
3.a8. Lidapar ātu nedrīkst stūrēt lidostas p ārvietošanas zon ā, vai tā propelleru nedr īkst 
pieslēgt piedziņai, ja personai pie vad ības pults nav atbilstošas kvalifik ācijas. 
3.a9. Ja vajadz īgs, lidojuma laik ā jāizmanto attiec īgās degvielas p ārvaldības proced ūras. 
4. Lidapar āta tehniskie raksturojumi un ekspluat ācijas ierobežojumi 
4.a Lidapar āts jāizmanto atbilstoši lidojumder īguma dokumentiem un vis ām 
atbilstošaj ām ekspluat ācijas proced ūrām un ierobežojumiem, kas noteikti t ā 
lietošanas rokasgr āmatā vai attiec īgi tai līdzvērtīgos dokumentos, ja t ādi ir. Lidojuma 
rokasgrāmatai vai tai l īdzvērtīgiem dokumentiem j ābūt apkalpei pieejamiem un j ābūt 
pastāvīgi atjaunin ātiem katram konkr ētajam lidapar ātam. 
4.b Lidapar āts jāizmanto atbilstoši attiec īgajai vides dokument ācijai. 
4.c Lidojumu nedr īkst uzsākt vai turpin āt, ja lidapar āta paredzētā veiktspēja, ņemot vērā 
visus faktorus, kas to b ūtiski ietekm ē, ar plānoto masu nenodrošina iesp ējas visus 
lidojuma posmus veikt noteiktajos att ālumos/zon ās un attālumos līdz šķēršļiem. 
Veiktspējas parametri, kas b ūtiski ietekm ē pacelšanos, kust ību maršrut ā un 
tuvošanos/nos ēšanos, jo īpaši ir: 
i) ekspluat ācijas proced ūras; 
ii) lidlauka augstuma spiediens, iii) temperat ūra, 
iv) vējš, 
v) pacelšan ās/nosēšanās zonas lielums, sl īpums un st āvoklis un 
 
LV 45   LV vi) konstrukcijas, elektr ības ģeneratora vai sist ēmu stāvoklis, ņemot vērā 
iespējamo nolietošanos. 
4.c1. Šie faktori ir j āņem vērā tieši ekspluat ācijas parametru veid ā, vai netieši, izmantojot 
pielaides vai rezerves, ko var paredz ēt, plānojot veiktsp ēju atbilstoši ekspluat ācijas 
veidam. 
5. Instrumenti, dati un ier īces 
5.a Lidapar ātam jābūt aprīkotam ar vis ām paredz ētajam lidojumam vajadz īgajām 
navigācijas, sakaru u.c. ier īcēm, ņemot vērā gaisa satiksmes noteikumus un 
noteikumus par gaisa telpas izmantošanu visos lidojuma posmos. 
5.b Ja vajadz īgs, lidapar ātam jābūt aprīkotam ar vis ām nepieciešamaj ām drošības, 
medicīniskajām, evakuācijas un gl ābšanas iek ārtām, ņemot vērā riskus, kas saist īti ar 
ekspluatācijas teritorij ām, lidojuma maršrutiem, lidojuma augstumu un ilgumu. 
5.c Visiem datiem, kas apkalpes locek ļiem vajadz īgi lidojuma izpildei, j ābūt 
atjauninātiem un pieejamiem uz lidapar āta borta, ņemot vērā attiecīgos gaisa 
satiksmes noteikumus, gaisa telpas izmantošanas noteikumus, lidojuma augstumu un teritoriju. 
6. Past āvīgs lidojumder īgums 
6.a Lidapar ātu nedrīkst ekspluat ēt, ja tas nav: 
i) lidojumder īguma tehniskaj ā stāvoklī, 
ii) darba k ārtībā un ar der īgām paredz ētajam lidojumam vajadz īgajām iekārtām 
ārkārtas situācijām, 
iii) ar der īgu lidojumder īguma apliecinošu dokumentu un 
iv) lidapar āta apkope veikta saska ņā ar tam noteikto tehni sko apkopju programmu. 
6.b Pirms katra lidojuma lidapar āts jāpārbauda, veicot pirmslidojuma p ārbaudi, lai 
noteiktu t ā piemērotību paredz ētajam lidojumam. 
6.c Apkopes programm ā konkrēti jāparedz apkopes uzdevumi un interv āli, īpaši tie, kas 
norādījumos par past āvīgu lidojumder īgumu noteikti k ā obligāti. 
6.d Lidapar ātu nedrīkst ekspluat ēt, ja tā apkopi un laišanu ekspluat ācijā neveic šiem 
uzdevumiem īpaši kvalific ētas personas vai organiz ācijas. Parakstot laišanu 
ekspluatācijā, konkrēti jānorāda galven ās ziņas par veiktajiem apkopes pas ākumiem. 
6.e Visa dokument ācija, kas apliecina lidapar āta lidojumder īgumu, jāglabā tik ilgi, 
kamēr tajā esošā informācija netiek aizst āta ar apjoma un s īkāku ziņu veidā 
līdzvērtīgu inform āciju, bet s īki apkopes apraksti j āglabā vismaz vienu gadu. 
Lidaparātu pastāvīgi izņemot no ekspluat ācijas, piem ēro minimālo 90 dienu termi ņu. 
Lidaparātu iznom ājot, visi dokumenti, kas apliecina t ā lidojumder īgumu, jāglabā 
vismaz vis ā nomas termi ņa laikā. 
 
LV 46   LV 6.f Visiem p ārveidojumiem un remontiem j āatbilst pamatpras ībām par 
lidojumder īgumu. Jāsaglabā pamatojuma dati, kas apliecina atbilst ību prasībām par 
lidojumder īgumu. 
7. Apkalpes locek ļi 
7.a Apkalpes locek ļu skaita sast āvu nosaka, ņemot vērā: 
i) lidapar āta sertifik ācijas ierobežojumus, ietverot ar ī, ja vajadz īgs, atbilstošu 
evakuācijas demonstr āciju avārijas gadījumam, 
ii) lidapar āta konfigur āciju un 
iii) izmantošanas veidu un ilgumu. 
7.b Stjuartiem j ābūt: 
i) apm ācītiem un regul āri pārbaudītiem, lai ieg ūtu un saglab ātu pienācīgu 
kompetences l īmeni tiem uztic ēto ar droš ību saistīto pienākumu veikšanai un 
ii) periodiski nov ērtētai medic īniskai piem ērotībai, lai droši izpild ītu viņiem 
uzticētos drošības pienākumus. Atbilst ība jāapliecina ar attiec īgo novērtējumu, 
pamatojoties uz aeromedic īnisko paraugpraksi. 
7.c Kapteinim j ābūt pilnvarojumam dot visas komandas un veikt atbilstoš ās darbības 
ekspluatācijas nodrošin āšanai, kā arī lidaparāta un tajā pārvadājamo personu un/vai 
mantas droš ībai. 
7.d Ārkārtas situācijā, kas apdraud lidapar āta ekspluat āciju vai droš ību un/vai personu uz 
tā borta, kapteinim j ārīkojas, kā viņš/viņa uzskata par nepieciešamu droš ības 
interesēs. Ja šāda rīcība saistīta ar viet ējo noteikumu vai proced ūru pārkāpumiem, 
kapteinim par to nekav ējoties jāinformē attiecīgās vietējās iestādes. 
7.e P ārvadājot pasažierus vai kravu, nedr īkst imitēt ārkārtējas avārijas situācijas. 
7.f Neviens apkalpes loceklis , izpildot uzdevumus/pie ņemot lēmumus, nedr īkst 
samazināt lidojuma droš ību noguruma, p ārguruma, negul ēšanas, daudzu nolidoto 
sektoru, nakts stundu u.c. iemeslu d ēļ. Atpūtas periodiem j āparedz pietiekami ilgs 
laiks, lai apkalpes locek ļi pārvarētu iepriekš veikto pien ākumu rad īto nogurumu un 
līdz pienākumu veikšanai n ākamajā lidojuma darba laik ā būtu labi atp ūtušies. 
7.g Apkalpes locek ļi nedrīkst veikt tiem uztic ētos pienākumus uz lidapar āta borta, esot 
psihotropu vielu iedarb ībā vai alkohola reibum ā, vai arī esot darbnesp ējīgam 
traumas, noguruma, medikamentu lietošanas, slim ības vai citu l īdzīgu iemeslu d ēļ. 
8. Papildu pras ības par ekspluat āciju komerci ālā nolūkā un sarež ģītu dzinējlidaparātu 
ekspluatāciju. 
8.a Ekspluat ācija komerci ālā nolūkā un sarež ģītu dzinējlidaparātu ekspluat ācija ir 
aizliegta, ja netiek iev ērotas šādas prasības: 
 
LV 47   LV 8.a1. ekspluatanta r īcībā jābūt tiešiem vai netiešiem l īdzekļiem, kas vajadz īgi darbības 
apjoma un jomas nodrošin āšanai, nosl ēdzot attiec īgos līgumus. Š ādi līdzekļi citu 
starpā ir lidapar āti, telpas, person āls, iekārtas, uzdevumu, pien ākumu un proced ūru 
dokument ācija, piekļuves iespējas attiecīgiem datiem un lietved ība; 
8.a2. ekspluatantam j āizmanto tikai pien ācīgi kvalific ēts un apm ācīts person āls, un 
jāīsteno un j āuztur apkalpes locek ļu un cita vajadz īgā personāla apmācība un 
pārbaudes programmas; 
8.a3. ekspluatantam j ānosaka minim ālo ierīču saraksts ( MEL ) vai tam l īdzvērtīgs 
dokuments, ņemot vērā, ka: 
i) dokument ā jāparedz lidapar ātu ekspluat ācijai konkr ētajos apst ākļos vajadz īgie 
instrumenti, ier īces vai funkcijas, kas, uzs ākot lidojumu, nedarbojas, 
ii) dokumentam j ābūt izstrādātam atseviš ķi par katru lidapar ātu, ņemot vērā 
ekspluatanta konkr ētos ekspluat ācijas un apkopes nosac ījumus, un 
iii) MEL  jāizstrādā, pamatojoties uz minim āli nepieciešamo ier īču kopsarakstu 
(MMEL ), un tas nedr īkst būt mazāk ierobežojošs par MMEL ; 
8.a4. ekspluatantam j āīsteno un j āuztur pārvaldības sistēma, lai nodrošin ātu atbilst ību 
ekspluatācijas pamatpras ībām, un past āvīgi jāpilnveido š ī sistēma, 
8.a5. ekspluatantam j ānosaka un j āuztur avāriju novēršanas un droš ības programma, k ā arī 
starpgadījumu pazi ņošanas programma, kura j āizmanto p ārvaldības sistēmā 
ekspluatācijas droš ības pastāvīgai paaugstin āšanai; 
8.b ekspluat ācija komerci ālā nolūkā un sarež ģītu dzinējlidaparātu ekspluat ācija jāveic 
tikai saska ņā ar ekspluatanta ekspluat ācijas rokasgr āmatu. Šaj ā rokasgrāmatā jābūt 
visiem vajadz īgajiem nor ādījumiem, inform ācijai un proced ūrām par visiem 
izmantojamajiem lidapar ātiem un par ekspluat ācijas person āla pienākumu veikšanu. 
Apkalpes locek ļiem jānosaka lidojuma ilguma, lidojuma darba laika ierobežojumi un 
atpūtas periodi. Ekspluat ācijas rokasgr āmatai un t ās pārskatītajām versijām jāatbilst 
apstiprinātajai lidojumu rokasgr āmatai, un taj ā pēc vajadzības jāizdara groz ījumi; 
8.c ekspluatantam j ānosaka atbilstošas proced ūras, ja vajadz īgs, lidojuma droš ības 
saglabāšanai pasažieru destrukt īvas uzved ības gadījumos; 
8.d ekspluatantam j āizstrādā un jāuztur droš ības programmas, kas piel āgotas 
konkrētajam lidapar ātam un darb ības veidam, konkr ēti paredzot: 
i) apkalpes locek ļu nodalījuma droš ību, 
ii) lidapar āta meklēšanas proced ūras pārbaudes protokolu, 
iii) apm ācību programmas, 
iv) elektronisko un datorsist ēmu aizsardz ību, lai nov ērstu tīšu sistēmas darb ības 
traucējumu un boj ājumu iesp ējas, un 
v) ziņojumus par nelikum īgu iejaukšanos. 
 
LV 48   LV Ja drošības pasākumi var samazin āt ekspluat ācijas droš ību, ir jānovērtē riski un 
jāizstrādā atbilstošas proced ūras drošības risku samazin āšanai, šim nol ūkam var b ūt 
vajadzīgas speciālas iekārtas; 
8.e ekspluatantam viens no pilotiem j āizraugās par kapteini. 
8.f Noguruma nov ēršanai jāievieš dež ūru sistēma. Vienam vai vair ākiem lidojumiem 
šādā dežūru sistēmā jānosaka lidojuma ilgums, lidojuma darba laika ierobežojumi 
(diennakt ī), dežūras un piel āgoti atpūtas periodi. Dež ūru sistēmā paredzētajos 
ierobežojumos j āņem vērā visi attiec īgie faktori, kas rada nogurumu, piem ēram, 
nolidoto sektoru skaits, laika zonu š ķērsošana, negul ēšana, diennakts ciklu 
traucējumi, darbs nakt ī, pozīcija, kumulat īvais dežūru ilgums konkr ētos laika 
periodos, pien ākumu sadal ījums starp apkalpes locek ļiem, kā arī apkalpes locek ļu 
skaita palielin āšana; 
8.g Uzdevumi, kas noteikti 6.a punkt ā un aprakst īti 6.d un 6.e punkt ā, jākontrolē 
organizācijām, kas atbild par past āvīga lidojumder īguma pārvaldību, un papildus 
I pielikuma 3.a punkt ā noteiktaj ām prasībām tām vēl jāatbilst ar ī šādiem 
nosacījumiem: 
i) organiz ācijai jābūt kvalific ētai veikt uztur ēšanas pas ākumus ražojumiem, 
daļām un ierīcēm, par kur ām tā atbild, vai ar ī tai jābūt kontaktiem ar š ādu 
organizāciju, kas ir kvalific ēta par attiec īgajiem produktiem, da ļām un ierīcēm, 
un 
ii) organiz ācijai jāizstrādā organiz ācijas rokasgr āmata, kur ā konkrētajam 
personālam lietošanai un par nor ādījumiem paredz ēti organiz ācijas visu 
pastāvīga lidojumder īguma nodrošin āšanas proced ūru apraksti, k ā 
administrat īvi pasākumi starp šo organiz āciju un apstiprin āto uzturēšanas 
organizāciju, ja nepieciešams. 
V PIELIKUMS  
Kritēriji 9.a pant ā minētajām kvalific ētajām iestādēm 
1. Šī iestāde, tās direktors un darbinie ki, kas atbild par p ārbaužu veikšanu, nevar 
ne tieši, ne netieši, ne k ā pilnvarotie p ārstāvji, tikt iesaist īti ražojumu, da ļu, 
iekārtu, sastāvdaļu vai sist ēmu konstru ēšanā, ražošan ā, tirdzniec ībā vai 
tehniskajā apkopē, vai to ekspluat ācijā, pakalpojumu sniegšan ā vai 
izmantošan ā. Tas neizsl ēdz iespēju tehniska rakstura inform ācijas apmai ņai 
starp iesaist ītajām organiz ācijām un kvalific ēto iestādi. 
2. Iest āde un tās darbinieki, kas atbild par sertifik ācijas uzdevumiem, veic savus 
pienākumus ar p ēc iespējas lielu profesion ālo integrit āti un pēc iespējas lielu 
tehnisko kompetenci un tie nav saist īti ne ar spiedienu, ne iniciat īvu, īpaši 
finansiāla rakstura iniciat īvu, kas var ētu ietekm ēt viņu spriedumu vai 
izmeklēšanas rezult ātus, īpaši no tādu personu vai personu grupas puses, kuru 
ietekmē sertifikācijas uzdevumi. 
 
LV 49   LV 3. Iest ādei ir darbinieki un l īdzekļi, lai atbilstoši veiktu tehniskos un 
administrat īvos uzdevumus, kas saist īti ar sertifik ācijas procesu; tai ir pieeja 
iekārtām, kas nepieciešamas ārkārtas pārbaužu veikšanai. 
4. Par izmekl ēšanu atbild īgie darbinieki ir: 
– labi tehniski un profesion āli apmācīti; 
– ar apmierinoš ām zināšanām par pras ībām attiecībā uz veicamajiem 
sertifikācijas uzdevumiem un atbilstošai pieredzei par š ādiem procesiem; 
– ar spējām, kas nepieciešamas pazi ņojumu, ierakstu un p ārskatu 
sagatavošanai, lai par ādītu veiktās izmeklēšanas. 
5. Jāgarantē izmeklēšanā iesaistīto darbinieku objektivit āte. Atalgojums nav 
atkarīgs no veikto izmekl ēšanu skaita vai šo izmekl ēšanu rezult ātiem. 
6. Iest āde izņem atbild ības apdrošin āšanu, ja vien t ās atbildību neuzņemas kāda 
dalībvalsts saska ņā ar saviem ties ību aktiem. 
7. Iest ādes darbinieki iev ēro profesion ālo noslēpumu attiec ībā uz inform āciju, ko 
tie ieguvuši, veicot šaj ā regulā noteiktos uzdevumus.” 
 
LV 50   LV TIESĪBU AKTA FINANŠU P ĀRSKATS 
1. PRIEKŠLIKUMA  NOSAUKUMS 
Projekts Eiropas Parlamenta un Padome s regulai, ar ko groza 2002. gada 15. j ūlija 
Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kop īgiem noteikumiem civil ās aviācijas jom ā un par 
Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūras izveidi. 
2. UZ  DARBĪBAS  JOMĀM BALSTĪTA VADĪBA / BUDŽETA  LĪDZEKĻU SADALE  
PA DARBĪBAS  JOMĀM (ABM / ABB) 
0602 – Iekšzemes, gaisa un j ūras transports. 
3. BUDŽETA  POZĪCIJAS 
3.1. Budžeta poz īcijas (darb ības pozīcijas un saist ītās tehnisk ās un administrat īvās 
palīdzības pozīcijas (ex- BA poz īcijas)), tostarp š ādas: 
06 02 01 (Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra) 
3.2. Darb ības un finansi ālās ietekmes ilgums: 
Neierobežots ilgums (ikgad ējas iemaksas) 
3.3. Budžeta inform ācija (pievienot rindas, ja vajadz īgs): 
Budžeta 
pozīcija Izdevumu veids  Jauns  EBTA 
iemaksas  Kandidātvalstu 
iemaksas  Finanšu 
perspektīvas 
pozīcija 
 
060201 Neobl.   
NDA25. 
 NĒ JĀ26 
 NĒ Nr. 3 
                                                 
25 Diferenc ētas apropri ācijas. 
26 Ar A ģentūru saistīto Eiropas trešo valstu dal ība, kuru vid ū ir Šveice, Norv ēģija un Islande. 
 
LV 51   LV 4. RESURSU  KOPSAVILKUMS 
4.1. Finanšu resursi 
4.1.1. Saist ību apropri āciju (SA) un maks ājumu apropri āciju (MA) kopsavilkums 
miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
 
Izdevumu veids  Iedaļa 
Nr.   
Gads 
n  
n +1  
n + 2 
n +3  
n +4 n+5 
un turp
m.  
Kop
ā 
Darbības izdevumi27 
         
Saistību apropri ācijas 
(SA) 8.1 a 2,365 2,41
2 2,46
1 2,51
0 2,56
0 2,61
1 14,9
19 
Maksājumu 
apropriācijas (MA)  b 2,365 2,41
2 2,46
1 2,51
0 2,56
0 2,61
1 14,9
19 
Pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi28 
    
Tehniskā un 
administrat īvā 
palīdzība (NDA) 8.2.4 c 0,484 
 0,49
4 0,50
4 0,51
4 0,52
4 0,53
4 3,05
3 
PAMATSUMMAS KOPAPJOMS
29 
        
Saistību 
apropriācijas   a+c2,849 2,90
6 2,96
4 3,02
3 3,08
4 3,14
6 17,9
72 
                                                 
27 Izdevumi, kas nav ietverti attiec īgās xx. sada ļas xx 01. noda ļā. 
28 Izdevumi, kas ietverti xx. sada ļas xx 01 04. pant ā. 
29 Uz 2005. gada EADA person āla vidējo izmaksu b āzes, iekļaujot visus izdevumus (algas un papildu 
maksājumus, komand ējumus, apr īkojumu un uztur ēšanās maksas), kas sast āda EUR 112 260 uz darbinieku, ar 
2 % indeks āciju gadā un samazinot šo summu par iemaks ām, ko veic ar EADA saist ītās Eiropas treš ās valstis 
(skatīt tabulu 3. lpp.). 
 
LV 52   LV Maksājumu 
apropriācijas   b+
c 2,849 2,90
6 2,96
4 3,02
3 3,08
4 3,14
6 17,9
72 
Pamatsumm ā neietvertie administrat īvie izdevumi30 
   
Cilvēkresursu un 
saistītie izdevumi 
(NDA)31 
 8.2.5 d 0,108 0,11
0 0,11
2 0,11
4 0,11
6 0,11
9 0,67
9 
Administrat īvās 
izmaksas, iz ņemot 
cilvēkresursu un 
saistītos izdevumus, 
kas nav ietvertas 
pamatsumm ā 
(NDA)32 
 8.2.6 e 0,052 0,05
3 0,05
4 0,05
5 0,05
6 0,05
7 0,32
7 
Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas 
SA KOP Ā, ietverot 
cilvēkresursu 
izmaksas   a+c
+d
+e 3,00
9 3,06
9 3,13
0 3,19
2 3,25
6 3,32
2 18,978
MA KOP Ā, ietverot 
cilvēkresursu 
izmaksas   b+c
+d+e 3,00
9 3,06
9 3,13
0 3,19
2 3,25
6 3,32
2 18,978
Ziņas par līdzfinansējumu 
Ja priekšlikums ietver dal ībvalstu vai citu organiz āciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, tad 
paredzam ā līdzfinansējuma apjoms ir j ānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir 
paredzēts vairāku organiz āciju līdzfinansējums):  
 
  
                                                
 
30 Izdevumi, kas ietverti xx. 01. noda ļā, izņemot xx 01 04 un xx 01 05. pantu. 
31 Skat īt tabulu 8.2.5. 
32 Skat īt tabulu 8.2.6. 
 
LV 53   LV miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Līdzfinansētāja 
organizācija   
Gads 
n  
n + 1 
n + 2 
n + 3 
n + 4n+5 
un turp
m.  
Kopā 
Eiropas treš ās 
valstis33 
 f 0,14
6 0,14
9 0,15
2 0,15
5 0,15
8 0,16
1 0,922 
SA KOPĀ, ietverot 
līdzfinansējumu a+c+
d+e+f 3,15
5 3,21
8 3,28
2 3,34
7 3,41
4 3,48
3 19,899 
4.1.2. Sader ība ar finanšu pl ānošanu 
X Priekšlikums ir sader īgs ar pašreiz ējo finanšu pl ānošanu. 
 Priekšlikums saist īts ar attiec īgās finanšu perspekt īvas pozīcijas pārplānošanu. 
 Iespējams, ka priekšlikums var pras īt Iestāžu nolīguma34 noteikumu piem ērošanu 
(piemēram, elast ības instrumenta izmantošanu vai finanšu pl āna pārskatīšanu). 
4.1.3. Finansi ālā ietekme uz ie ņēmumiem 
X Priekšlikums finansi āli neietekm ē ieņēmumus 
 Priekšlikumam ir finansi ālā ietekme, un t ā ir šāda: 
                                                 
33 Ar EADA saist īto Eiropas trešo valstu dal ība, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1592/2002 55. pantu. Š ī dalība ir 
vērtēta kā 7 % no A ģentūras budžeta, neskaitot t ās ienākumus no iemaks ām. 
34 Skat īt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. 
 
LV 54   LV miljonos EUR (l īdz 1. zīmei aiz komata) 
  St āvoklis pēc darbības 
Budžeta 
pozīcija Ieņēmumi Pirms 
darbī
bas[
Gads 
n-1] [Gad
s n] [n+1] [n+2] [n+3
] [n+4] [n+5]
35 
 
a) Absol ūtie 
ieņēmumi          
b) Izmai ņas 
ieņēmumos   ∆       
(Lūdzu preciz ēt katru iesaist īto budžeta ie ņēmumu poz īciju; ja darb ība ietekm ē 
vairākas budžeta poz īcijas, tabulai pievieno attiec īgi nepieciešamo rindu skaitu.) 
4.2. Cilv ēkresursi pilnas slodzes da rbinieku skaita ekvivalent ā (arī ierēdņi, pagaidu un 
ārštata darbinieki) – s īkāk sk. 8.2.1. punkt ā. 
Šajā tabulā detalizēti izklāstītas EADA (20 pagaidu darbinieki) un Komisijas (1 ier ēdnis) 
vajadzības, kas rodas, īstenojot pied āvāto darbību. 
Gada vajadz ības Gads n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n+5 
un 
vēlāk 
Cilvēkresursu 
kopējais daudzums 20 20 20 20 20 20 
5. RAKSTUROJUMS  UN MĒRĶI 
Paskaidrojuma rakst ā jāsniedz sīks priekšlikuma konteksta apraksts. Šaj ā tiesību akta 
finanšu pārskata ieda ļā jāietver šādi papildinform ācijas elementi: 
5.1. J āīsteno īstermiņā vai ilgtermi ņā 
Gaisa transporta iekš ējā tirgū ir jāuzlabo kop ējais drošības līmenis un j āturpina saska ņot 
operatoru konkurences noteikumi. 
                                                 
35 Vajadz ības gadījumā, ja darbības ilgums p ārsniedz 6 gadus, j āpievieno papildu sleja. 
 
LV 55   LV 5.2. Pievienot ā vērtība no Kopienas iesaistes un priekšlikuma saskan ība ar citiem finanšu 
instrumentiem, iesp ējamā sinerģija 
Obligātu un vien ādi piemērojamu Kopienas noteikumu izveidošana ļaus veikt v ēlamo 
saskaņošanu. 
5.3. Priekšlikuma m ērķi, gaidāmie rezult āti un saist īti rādītāji uz darb ības jomām balstītas 
vadības (ABM) kontekst ā 
Jāsaskaņo tiesību akti attiec ībā uz gaisa p ārvadājumiem, pilotu licenc ēšanu un trešo valstu 
gaisa kuģu drošību. Gaisa droš ības uzlabošana nes īs labumu visiem pilso ņiem gaisā vai uz 
zemes. Operatori g ūs labumu no konkurences noteikumu saska ņošanas. Visbeidzot, 
lidojumu person āla licenču automātiska atzīšana radīs šā personāla mobilit āti, kam b ūs 
pozitīva ietekme gan uz person ālu, gan uz vi ņu darba dev ējiem. 
5.4. Īstenošanas metode (orient ējoši) 
Norādīt darbības īstenošanai izv ēlēto(-ās) metodi(-es)36. 
X Centraliz ēta vadība 
x tieši veic Komisija 
 netieši, dele ģējot to: 
 izpilda ģentūrām, 
X Kopienu izveidot ām organiz ācijām, kas min ētas Finanšu regulas 
185. pantā 
 valsts publisk ā sektora organiz ācijas / organiz ācijas, kas darbojas 
sabiedrības interes ēs 
 Dalīta vai decentraliz ēta vadība 
 ar dalībvalstīm 
 ar treš ām valstīm 
 Vadība kopā ar starptautisk ām organiz ācijām (lūdzu preciz ēt) 
Piezīmes: 
Šīs regulas ieviesto pas ākumu īstenošanā kopīgi piedalīsies Komisija un Eiropas Avi ācijas 
drošības aģentūra. 
                                                 
36 Ja nor ādītas vairākas metodes, l ūdzam sniegt papildu inform āciju šā punkta ieda ļā „Piezīmes”. 
 
LV 56   LV 6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
6.1. Uzraudz ības sistēma 
Katru gadu EADA iepriekš ējā gada darbu p ārrauga un nov ērtē gada pārskata ziņojumā, bet 
nākamā gada darbu – darba programm ā. Šos abus dokumentus pie ņem Aģentūras padome 
un tos nos ūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Rev īzijas palātai un dalībvalstīm. 
6.2. Nov ērtēšana 
6.2.1. Provizoriskais nov ērtējums 
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002 noteikumiem Komisija piepras īja EADA atzinumu 
par šā teksta darb ības jomas attiecin āšanu uz gaisa p ārvadājumiem, pilotu licenc ēšanu un 
trešo valstu gaisa ku ģu drošību. Aģentūra pirms izteikt savu atzinumu saska ņā ar iekšējiem 
noteikumiem un starptautisko praksi šaj ā jautājumā veica detaliz ētu apspriedi ar vis ām 
ieinteresētajām person ām, kā arī ņēma vērā tai adres ētos koment ārus. Tādējādi tā 
2004. gada 27. apr īlī savā tīmekļa vietnē (www.easa.eu.int) public ēja konsultat īvu 
dokumentu par „piem ērojamību, pamatprincipiem un pamatpras ībām attiecībā uz pilotu 
kompetenci, gaisa p ārvadājumiem un ties ību aktiem par trešo valstu gaisa ku ģiem, kurus 
izmanto ārpuskopienas operatori” (NPA Nr. 2/2004). No 2004. gada 30. apr īļa līdz 
31. jūlijam no 93 person ām, valsts iest ādēm, uzņēmumiem vai organiz ācijām par šo 
dokumentu tika sa ņemti 1695 koment āri. Lielākā daļa no person ām, ar kuram notika 
apspriešan ās, atbalstīja kopīgo noteikumu izveidošanu attiec ībā uz gaisa p ārvadājumiem, 
pilotu licenc ēšanu un trešo valstu gaisa ku ģu drošību. Pamatojoties uz šiem koment āriem, 
EADA izstr ādāja analīzi, kuru 2004. gada 15. decembr ī iesniedza Komisijai (Atzinums 
Nr. 3/2004). 
Komisijas dienesti izv ērtēja ietekmi, ko rad īs kopīgo noteikumu piem ērošana attiec ībā uz 
gaisa pārvadājumiem, pilotu licenc ēšanu un trešo valstu gaisa ku ģu drošību, lai pārbaudītu 
to piemērotību un izskat ītu noteikumus. Šis p ētījums apstiprin āja gan likumdev ēja, gan 
ieinteresēto personu un EADA viedokli, atbalstot Regulas (EK) Nr. 1592/2002 darb ības 
jomas paplašin āšanu šajās jomās. 
6.2.2. Pas ākumi, kas veikti p ēc starpposma/retrospekt īvā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu 
iepriekšējo pieredzi) 
6.2.3. Turpm ākas novērtēšanas nosac ījumi un biežums 
Ik pēc pieciem gadiem tiks veikts ārējs neatkar īgs novērtējums, lai noskaidrotu, k ādā mērā 
EADA pilda savus uzdevumus, un izv ērtētu kopīgo noteikumu un A ģentūras darba ietekmi 
uz gaisa droš ības vispārējo līmeni. 
 
LV 57   LV 7. KR ĀPŠANAS  APKAROŠANAS  PASĀKUMI 
Izpilddirektors izpilda A ģentūras budžetu. Katru gadu vi ņš Komisijai, Rev īzijas palātai un 
Aģentūras valdei iesniedz iepriekš ējā gada ieņēmumu un izdevumu s īku pārskatu. Turkl āt 
Komisijas iekš ējam revidentam ir t ādas pašas pilnvaras attiec ībā uz EADA, k ādas viņam ir 
attiecībā uz Komisijas dienestiem, un A ģentūrai ir tāda iekšējā revīziju sistēma kā 
Komisijai. 
EADA bez ierobežojumiem piem ēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija 
Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmekl ēšanu, ko veic Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai 
(OLAF), k ā arī 1999. gada 25. maija Iest āžu nolīgumus par iekš ējo izmekl ēšanu, ko veic 
Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai (OLAF). 
 
LV 58   8. ZI ŅAS PAR  RESURSIEM 
8.1. Priekšlikuma m ērķi finansiālo izmaksu izteiksm ē 
Saistību apropri ācijas miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Gads n  Gads n+1  Gads n+2  Gads n+3  Gads n+4  Gads n+5 un 
turpm.  KOPĀ (Norādīt mērķus, 
darbības un 
rezultātus)  Rezult
āta 
veids Vidē
jās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas Rezultātu 
skaits Kopējās 
izma
ksas 
DARBĪBAS 
MĒRĶIS Nr. 137 
 Tiesību aktu saska ņošana attiec ībā uz gaisa p ārvadājumiem, pilotu licenc ēšanu un trešo valstu gaisa ku ģu drošību 
Darbība 1 Tiesību akti  1,168  1,191  1,215  1,240  1,264  1,290  7,368 
Darbība 2 Standartiz ācija  1,197  1,221  1,245  1,270  1,295  1,321  7,548 
Darbība 3 Tehn. pal īdzība  0,484  0,494  0,504  0,514  0,524  0,534  3,053 
Starpsumma 
Mērķis 1    2,849  2,906  2,964  3,023  3,084  3,146  17,972 
KOPĒJĀS 
IZMAKSAS     2,849  2,906  2,964  3,023  3,084  3,146  17,972 
                                                 
37 Aprakst īts daļā 5.3. 
 
LV 59   LV 8.2. Administrat īvie izdevumi 
Šos izdevumus sedz no apropri ācijām, kuras katru gadu pieš ķir Komisijas p ārvaldības 
dienestam. 
8.2.1. Cilv ēkresursu daudzums un veidi 
Amatu veidi   Person āls, kas iesaist āms darbības vadībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus 
(amata vietu skaits/PLE ) 
  Gads n  Gads n+1  Gads n+2  Gads n+3  Gads n+4  Gads n+5  
A*/
AD 1 1 1 1 1 1 Ierēdņi38 (XX 
01 01) 
(jauns postenis)  B*, 
C*/
AST       
Personāls39, ko finans ē 
atbilstoši XX 01 02. 
pantam.  
       
Pārējais person āls40, ko 
finansē atbilstoši XX 
01 04/05. pantam.  
       
KOPĀ       
8.2.2. No darb ības izrietošo uzdevumu apraksts 
Tehnisko noteikumu un ties ību aktu sagatavošana, un šo ties ību aktu īstenošana, tostarp 
tehniskā un administrat īvā palīdzība un standartiz ācijas pārbaude. 
8.2.3. Cilv ēkresursu avoti (paredz ētie) 
(Ja norādīts vairāk nekā viens avots, l ūdzu norādīt amata vietu skaitu saist ībā ar katru 
avotu). 
 Programmas vad ībai šobrīd paredzētās amata vietas, kas j āaizstāj vai jāpagarina 
                                                 
38 Ar to saist ītās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
39 Ar to saist ītās izmaksas NAV ietvertas pamatsumm ā. 
40 Ar to saist ītās izmaksas ir ietvertas pamatsumm ā. 
 
LV 60   LV  Amata vietas, kas n gadam paredz ētas iepriekš saska ņā a r  g a d a  s t r a t ēģisko 
plānošanu un sast ādot provizorisko budžeta projektu  
X Amata vietas, kas piepras āmas, veicot n ākamā gada strat ēģisko plānošanu un 
sastādot provizorisko budžeta projektu 
 Amata vietas, kuru izpild ītāji aizstājami no esošajiem vad ības dienesta resursiem 
(iekšējā pārcelšana) 
 Amata vietas, kas nepieciešamas attiec īgajam gadam, bet nav paredz ētas, veicot 
konkrētā gada strat ēģisko plānošanu un sast ādot provizorisko budžeta projektu 
8.2.4. P ārējie pamatsumm ā ietvertie administrat īvie izdevumi (XX 01 04/05 – Administrat īvās 
vadības izdevumi) 
miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Budžeta poz īcija 
(numurs un nosaukums)  Gads n  Gads 
n+1 Gads 
n+2 Gads 
n+3 Gads 
n+4 Gads n+5 
un turpm.  KOPĀ 
1. Tehniska un administrat īva 
palīdzība (ietverot attiec īgās 
personāla izmaksas)  0,484 
 0,494 0,504 0,514 0,524 0,534 3,053 
 Izpildaģentūras41 
        
Cita veida tehnisk ā un 
administrat īvā palīdzība        
- iekšējā (intra muros)         
- ārējā (extra muros)         
Tehniskā un administrat īvā 
palīdzība—izdevumi kop ā        
8.2.5. Cilv ēkresursu un saist ītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsumm ā 
miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
Cilvēkresursu veids  Gads n  Gads 
n+1 Gads 
n+2 Gads n+3  Gads n+4  Gads n+5 
un vēlāk 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki 0,108 0,110 0,112 0,114 0,116 0,119 
                                                 
41 Par attiec īgu(-ām) izpilda ģentūru(-ām) jānorāda konkrēts tiesību akta finanšu p ārskats. 
 
LV 61   LV (XX 01 01)  
Personāls, ko finans ē atbilstoši 
XX 01 02. pantam (pal īgpersonāls, 
dalībvalstu eksperti, l īgumperson āls 
u.c.) 
(norādīt budžeta poz īciju)       
Cilvēkresursu un saist ītās izmaksas 
kopā (kas NAV ietvertas 
pamatsumm ā)       
Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki  
Vajadzības gadījumā atsaukties uz 8.2.1. punktu 
Ierēdņa izmaksas EUR 108 000 (2005) gad ā indeksē par 2 % 
 
Aprēķins – Personāls, ko finans ē atbilstoši XX 01 02. pantam  
Vajadzības gadījumā atsaukties uz 8.2.1. punktu 
8.2.6. P ārējie administrat īvie izdevumi, kas nav  ietverti pamatsumm ā 
miljonos EUR (l īdz 3. zīmei aiz komata) 
 Gads 
n 
 Gads 
n+1 Gads 
n+2 Gads 
n+3 Gads 
n+4 Gads n+5 
un 
turpm.
 KOPĀ 
XX 01 02 11 01 – Komand ējumi        
XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences         
XX 01 02 11 03 – Komitejas42 
 0,052 0,053 0,054 0,055 0,056 0,057 0,327 
XX 01 02 11 04 – P ētījumi un konsult ācijas        
XX 01 02 11 05 - Inform ācijas sistēmas        
                                                 
42 Nor ādīt komitejas veidu un grupu, kurai t ā pieder. 
 
LV 62   LV 2. Pārējie vad ības izdevumi kop ā 
(XX 01 02 11)         
3. Pārējie administrat īva rakstura 
izdevumi  (precizēt, norādot budžeta 
pozīciju)        
Administrat īvie izdevumi kop ā, izņemot 
cilvēkresursu un saist ītās izmaksas (kas 
NAV ietverti pamatsumm ā)        
Aprēķins — Pārējie administrat īvie izdevumi, kas nav  ietverti pamatsumm ā 
Ar Regulas Nr. 1592/2002 54. pantu izveidot ās komitolo ģijas komitejas apspriežu izmaksas 
aprēķina, vadoties p ēc tā, ka ir 2 ikgad ējās apspriedes, kur ās piedalās 40 ekspertu un viena 
eksperta izmaksas, piedaloties vien ā apspriedē (2005. gad ā) ir EUR 650 ar 2 % indeks āciju gadā.