3.2. Otrais kritērijs. Tiesiskais regulējums

Ieteikums Nr. 4. Pieņemt grozījumus Kriminālprocesa kodeksā un Kriminālkodeksā, lai uzlabotu tiesisko regulējumu saukšanai pie atbildības par augsta līmeņa korupciju un smagu organizēto noziedzību.

2017. gada janvāra ziņojumā kā svarīgs neatrisinātais uzdevums tika norādīta nepieciešamība novērst trūkumus Bulgārijas Kriminālkodeksā un procedūrās, jo īpaši ar mērķi uzlabot krimināltiesību sistēmas kapacitāti Bulgārijā, lai efektīvi reaģētu uz augsta līmeņa korupciju un organizēto noziedzību.

Gadu gaitā Bulgārija ir veikusi vairākus konkrētus likumdošanas pasākumus, lai risinātu šādas problēmas, un pēc tam 2017. gadā tā veica papildu grozījumus Kriminālprocesa kodeksā. Galvenās izmaiņas ietvēra augsta līmeņa korupcijas lietu nodošanu Specializētajai tiesai organizētās noziedzības lietās un stingrākus noteikumus par tiesu spēju nodot lietas atpakaļ prokuratūrai formālu iemeslu dēļ. Šādu lietu nodošanu, kas pamatota ar formālām un procesuālām kļūdām, tagad var veikt tikai saistībā ar iepriekšēju uzklausīšanu tiesvedības procesa pašā sākumā.

Šie grozījumi tagad ir spēkā. Arī Specializētā prokuratūra ir saņēmusi papildu resursus, lai tiktu galā ar papildu darba slodzi, un turpinās procedūras, lai nodrošinātu papildu resursus Specializētajai tiesai. Šo grozījumu ietekme tiesvedības lietderības izteiksmē ir bijis lielāks skaits nodoto lietu tiesvedības agrīnā posmā. Iespējams, ka tas ir pašsaprotami pārejas posmā, kas daļēji atspoguļo tiesnešu piesardzīgo pieeju jauno noteikumu kontekstā. Tiklīdz sākotnējais posms būs pabeigts, šī situācija būtu jālīdzsvaro ar ātrāku progresu.

Papildus tiesību aktu grozījumiem, kas jau izdarīti Kriminālprocesa kodeksā 2017. gadā, pagājušajā gadā ir notikušas arī diskusijas par veidiem, kādos risināt ļoti sarežģīto un formālo kriminālprocesa procesuālo regulējumu. Tas tiek veikts kā turpinājums pēc vairākām analīzēm, ko pēdējos gados veikušas pašas Bulgārijas iestādes, kā arī ārēji eksperti — gan saistībā ar pastāvīgo tiesu sistēmas reformu stratēģiju, gan, konkrētāk, — lai uzlabotu korupcijas lietu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas satvaru.

Šīs diskusijas tika veiktas Tieslietu ministrijas darba grupās, kurās piedalījās tiesu iestāžu pārstāvji un akadēmisko aprindu eksperti. 2018. gadā tika izdarīti secinājumi par vairākiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tika nolemts, ka nav lietderīgi veikt turpmākas likumdošanas darbības.Gadījumos, kad ir nolemts neparedzēt tiesību aktus, būs svarīgi nodrošināt, ka tiek apsvērti iespējami neleģislatīvi pasākumi, lai risinātu pamatā esošās problēmas.

Attiecībā uz dažiem analīzē izgaismotajiem jautājumiem tiek apsvērta iespēja veikt turpmākas likumdošanas darbības. Viens izvirzīto problēmu piemērs ir saistīts ar jautājumu par to, kā noteikt robežvērtību, lai uzsāktu pirmstiesas procesu, un ar to saistīto jautājumu par “iepriekšēju izmeklēšanu”, kas nav reglamentēti Kriminālprocesa kodeksā un attiecībā uz kuriem savākto informāciju nevar izmantot kā pierādījumu tiesā. Pastāv efektivitātes argumenti par un pret sākotnējo izmeklēšanu izmantošanu, kas ir arī saistīti ar sensitīviem jautājumiem par mehānismiem kriminālvajāšanas lēmumu izskatīšanai tiesā. Vēl viens sensitīvs jautājums, par kuru apspriedēs vēl nav izdarīts secinājums, attiecas uz spēkā esošajām procedūrām, kas paredzētas, lai gadījumos, kad pastāv apgalvojumi par nopietniem pārkāpumiem vai noziedzīgiem nodarījumiem, sauktu pie atbildības augstākajos amatos esošos tiesnešus, tostarp amatā esošo ģenerālprokuroru.

Visbeidzot, attiecībā uz Kriminālkodeksu valdība sagatavoja mērķorientētus grozījumus, lai atvieglotu saukšanu pie atbildības par korupcijas nodarījumiem publiskajā sektorā un paplašinātu krimināltiesību piemērošanu attiecībā uz korupciju privātajā sektorā. Šie grozījumi ir izrādījušies pretrunīgi, un Bulgārijas likumdošanas procesā joprojām notiek apspriedes.

Lemjot par turpmāko virzību attiecībā uz šiem atlikušajiem jautājumiem, svarīga ir rūpīga apsvēršana un apspriedes ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz kriminālizmeklēšanas vispārējo sistēmu un līdzsvaru starp galvenajām iestādēm. Turklāt, lai gan otrais kritērijs ir vērsts uz iespējamiem likumdošanas risinājumiem, pamatā esošās problēmas ir cieši saistītas ar jautājumiem, kas izvirzīti plašākas tiesu sistēmas reformu stratēģijas un korupcijas izmeklēšanas kontekstā, kas ir trešā un ceturtā kritērija temats.

Pamatojoties uz otrā kritērija analīzi, Bulgārija sasniedza ievērojamu progresu attiecībā uz ieteikumu Nr. 4 un veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu attiecīgo tiesisko regulējumu. Bulgārijas iestādes joprojām izskata vairākus jautājumus, kas ir svarīgi arī saistībā ar trešo un ceturto kritēriju. Otro kritēriju var uzskatīt par provizoriski slēgtu, līdz tiek turpināta likumdošanas izmaiņām sekojošo pasākumu uzraudzība.

3.3. Trešais kritērijs. Tiesu sistēmas reformu turpināšana

Ieteikums Nr. 5. Publicēt ziņojumu sabiedriskai apspriešanai, kurā aprakstīts progress, kas panākts valsts tiesu sistēmas reformu stratēģijas īstenošanā, un izklāstīti atlikušie pasākumi, kas vēl jāveic. Izveidot mehānismu pastāvīgai publiskai ziņošanai par progresu atlikušajā laikā, kamēr notiek stratēģijas īstenošana. Ieteikums Nr. 6. Risināt darba slodzes situāciju aizņemtākajās tiesās, pamatojoties uz jaunajiem darba slodzes standartiem, un vienoties par ceļvedi tiesu iestāžu kartes reformai paralēli e-tiesiskuma attīstībai. Ieteikums Nr. 7. Izstrādāt ceļvedi Strukturālo reformu atbalsta dienesta ziņojuma ieteikumu īstenošanai attiecībā uz Prokuratūras reformu un tās mijiedarbību ar citām iestādēm, tostarp mehānismu ziņošanai par progresu plašākai sabiedrībai. Ieteikums Nr. 8. Izstrādāt ceļvedi pētījumā par ECT nolēmumiem ietverto ieteikumu īstenošanai, tostarp mehānismu ziņošanai par progresu plašākai sabiedrībai.

Darbs pie tiesu sistēmas reformas turpinās dažādos virzienos, kas izklāstīti 2014. gada tiesu sistēmas reformu stratēģijā. Šajā kontekstā valdība turpināja apspriedes ar ieinteresētajām personām konsultatīvā padomē tiesu sistēmas reformas jautājumos, un tā ir ieviesusi praksi publicēt regulārus atjauninājumus par reformu procesa progresu un turpmākām prioritātēm. Ņemot vērā to, ka pašreizējā reformu stratēģija tuvojas noslēgumam 2020. gadā, šos mehānismus varētu izmantot kā platformu plašākām sabiedrības debatēm par Bulgārijas tiesu sistēmas nākotni un iespējamo reformu iniciatīvu prioritātēm arī pēc 2020. gada. Šajās debatēs lietderīgā veidā tiktu iesaistīta arī Augstākā tiesu padome, kurai ir plašas neatkarīgas pilnvaras attiecībā uz tiesu iestāžu pārvaldību Bulgārijā.

Svarīgs jautājums šajā ziņā ir darba slodzes pārvaldība tiesās un ar to saistītais jautājums par iespējamu turpmāku tiesu iestāžu kartes reformu. Kriminālvajāšanas jomā tagad notiek virzība uz priekšu, un pirmais solis ceļā uz plašāku reformu ir izmēģinājuma projekts, kura mērķis ir konsolidēt nelielu skaitu vietējo prokuratūras iestāžu. Attiecībā uz tiesām Augstākā tiesu padome ir pieņēmusi piesardzīgu pieeju, gaidot pašlaik īstenotā projekta rezultātus, un tagad arvien vairāk šķiet, ka tiesu iestāžu kartes reformu tuvākajā laikā nevarēs realizēt. Tā vietā ir uzsāktas iniciatīvas, lai pārdalītu jurisdikciju civiltiesību lietās, veicot likumdošanas izmaiņas, ar mērķi pārdalīt darba slodzi visnoslogotākajās tiesās, kas parasti atrodas Sofijā, citām tiesām. Valdība atbalsta šo pieeju, un tā jau ir devusi konkrētus rezultātus, proti, grozījumus, kas nesen pieņemti Nacionālajā asamblejā. Papildus šīm likumdošanas iniciatīvām Augstākā tiesu padome nesen uzsāka vairākas procedūras, lai tiesu iestāžu amatus pārceltu uz galvenajām tiesām Sofijā. Šie likumdošanas un vadības centieni būs svarīgi, lai mazinātu spiedienu uz šīm tiesām īstermiņā. Ilgtermiņā būs vajadzīgas strukturālākas reformas, lai nodrošinātu tiesu iestāžu efektivitāti un lietderību.

Vēl viens būtisks darba virziens saskaņā ar tiesu sistēmas reformu stratēģiju ir vērsts uz to, lai uzlabotu satvaru turpmākiem pasākumiem tiesā attiecībā uz lietām, kas saistītas ar korupciju un organizēto noziedzību. 2016. gadā vairāku dalībvalstu pieredzējušu prokuroru komanda, ko atbalstīja Komisijas Strukturālo reformu atbalsta dienests, sagatavoja ziņojumu par Bulgārijas prokuratūru un sniedza vairākus ieteikumus Bulgārijas iestādēm. 2016. gada decembra ziņojumā ietvertie ieteikumi veidoja pamatu ceļvedim, ko 2017. gadā izdeva Bulgārijas iestādes, un kopš tā laika daudzi no šiem ieteikumiem ir rezultējušies konkrētos pasākumos, piemēram, tika pastiprināta Specializētā prokuratūra organizētās noziedzības jautājumos, kas tagad ir atbildīga arī par augsta līmeņa korupcijas lietām. Daži ieteikumi nav saņēmuši iestāžu atbalstu. Konkrēti, Bulgārijas iestādes uzskatīja, ka ieteikumi par to, ka prokuratūrā vadība ir vairāk jāiesaista konkrētās lietās, ir problemātiski, jo šāda vadības lomas formāla atzīšana attiecībā uz atsevišķām lietām radītu iespaidu, ka notiek atgriešanās pie sistēmas, kas iepriekš tika uzskatīta par problemātisku. Vairāku ieteikumu rezultātā Bulgārijas varas iestādes veica konkrētus pasākumus, tostarp izskatīja iespējamos tiesību aktu grozījumus, daži no kuriem joprojām tiek īstenoti, kā arī vairākus organizatoriskos pasākumus, galvenokārt prokuratūrā. Lai šis darbs radītu ietekmi, būs nepieciešams laiks, kā arī prokuratūras vadības nepārtraukti un pastāvīgi centieni nodrošināt šo pasākumu izdošanos laika gaitā.

2016. gadā veiktā neatkarīgā analīze par prokuratūru bija jo īpaši visaptverošs projekts, tomēr to papildināja līdzīgi centieni, ko vadīja pašas Bulgārijas iestādes, atbildot uz ieteikumiem, kas tika izklāstīti iepriekšējos ziņojumos saskaņā ar SPM. Jo īpaši Bulgārija veica atsevišķu analīzi par Eiropas Cilvēktiesību tiesā izskatītajām lietām, kurās tika konstatētas nepilnības noziegumu efektīvā izmeklēšanā Bulgārijā, lai noteiktu tipiskas problēmas, ko varētu risināt, izmantojot likumdošanas vai citus pasākumus. Šim darbam sekoja 2017. gada ceļvedis, kurā bija noteikti vairāki darba virzieni, kas tika iekļauti apspriedēs par iepriekšminētajām likumdošanas izmaiņām, papildinot dažādus pārvaldības un organizatoriskus pasākumus.