Priekšlikums Padomes regula ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda ievedumiem /* COM/2007/0624 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.10.2007 COM(2007) 624 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda ievedumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda (DCD) importu veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nav. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nav. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 17. augustā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda importu Kopienā. Netika paredzēti nekādi provizoriski pasākumi, jo par dažiem izmeklēšanas aspektiem bija vajadzīga papildu analīze. Pievienotais priekšlikums Padomes regulai ir balstīts uz galīgiem konstatējumiem par dempingu, kaitējumu, iemesliem un Kopienas interesēm. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas ne vēlāk kā 2007. gada 15. novembrī jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz citas alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciandiamīda ievedumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregulu”), jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Sākšana (1) Komisija 2006. gada 3. jūlijā saņēma sūdzību, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedzis uzņēmums AlzChem GmbH („sūdzības iesniedzējs”), kurš pārstāv 100 % no Kopienas 1-ciano-guanidīna (diciandiamīda) ( DCD ) produkcijas. (2) Šajā sūdzībā bija pierādījumi par Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) DCD dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, ko atzina par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. (3) Procedūru sāka 2006. gada 17. augustā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par tās sākšanu[2]. 1.2. Procedūrā un pārbaudes vizītēs iesaistītās personas (4) Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju – Kopienas ražotāju, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, piegādātājus un zināmās ieinteresētās apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt sevi uzklausīt. (5) Sūdzības iesniedzējs – Kopienas ražotājs, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. (6) Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (turpmāk tekstā – TER) vai atsevišķa režīma (turpmāk tekstā – AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuru ieinteresētība bija zināma. Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR gadījumam, ja izmeklēšana konstatētu, ka tie neatbilst TER nosacījumiem. (7) Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju neapšaubāmi lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka šajā izmeklēšanā dempinga noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu varētu izmantot paraugu ņemšanu. (8) Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga paraugu ņemšana un, ja tas ir nepieciešams, lai izvēlētos paraugu, visi ĶTR ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, iesniegt pamatinformāciju par savu darbību izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam), kura saistīta ar attiecīgo ražojumu. (9) Taču, ņemot vērā to, ka izmeklēšanas laikā sadarbojās tikai trīs ražotāji eksportētāji, tika nolemts, ka paraugu ņemšana nav vajadzīga. (10) Anketas izsūtīja visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos. Atbildes saņēma no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un no vienīgā Kopienas ražotāja, kā arī no diviem lietotājiem un četriem importētājiem. (11) Komisija izskatīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanai, un izdarīja pārbaudes šādos uzņēmumos. a) Kopienas ražotājs - AlzChem GmbH , Vācija b) ĶTR ražotāji eksportētāji: - Ningxia Darong Chemical & Metallurgy Co., Ltd. , ĶTR - Ningxia Xingping Fine Chemical Co., Ltd. , ĶTR - Ningxia Yinglite Chemicals Co., Ltd , ĶTR c) Nesaistītie importētāji - Lanxess GmbH , Vācija - Helm AG , Vācija d) Kopienas lietotāji - Merck Santé , Francija - Lanxess GmbH , Vācija 1.3. Izmeklēšanas periods (12) Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma novēršanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („aplūkojamais laikposms”). 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 2.1. Attiecīgais ražojums (13) Attiecīgais ražojums ir 1-ciano-guanidīns (diciandiamīds) ( DCD ), ko apzīmē ar KN kodu 2926 20 00. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. (14) DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu plašu klāstu citu ķīmisku starpproduktu, piemēram, farmaceitiskos produktus, un to dažādi rūpnieciski pielieto – ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstila izstrādājumu, ādas ražošanā – un epoksīdos, ko izmanto dažādās jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa – oglekļa – slāpekļa (SOS) ķēdē, veidojot attiecīgus galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus SOS atvasinājumus. (15) Vairāk nekā 90% no DCD , ko tirgo Kopienas tirgū, atbilst standartam. Pārējie, tā sauktie mikro DCD , ir ar mazāku elementārdaļiņu izmēru. Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza informāciju tikai par standartam atbilstošo veidu. 2.2. Līdzīgs ražojums (16) Viens importētājs apgalvoja, ka standartam atbilstošais DCD veids, ko ražo Kopienas rūpniecība, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji, jo ūdens saturs Ķīnas DCD ir ievērojami augstāks un gaistošāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD , kas ražoti Kopienā. Pēc neapstiprinātas informācijas Ķīnas DCD ir arī augstāks piemaisījumu saturs. (17) Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, lai gan var būt dažas kvalitātes atšķirības, to daudzumu nevar noteikt, un turklāt tās neietekmē ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības DCD , ko Kopienas rūpniecība ražo un pārdod Kopienā, un DCD , ko Kopienā ieved no ĶTR, par kuru tika konstatēts, ka tas ir tāds pats un tiek tāpat realizēts. (18) Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 3. DEMPINGS 3.1. Tirgus ekonomikas režīms („TER”) (19) Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosakāma ražotājiem, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. (20) Uzziņas vajadzībām turpmāk sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums. 1) Ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, bez būtiskas valsts iejaukšanās. 2) Uzņēmumiem ir viens, skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru piemēro visās jomās. 3) Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura neatbilst tirgus ekonomikai. 4) Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesības regulējošie normatīvie akti. 5) Valūtas pārrēķinus veic pēc tirgus kursa. (21) Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Komisija šajos uzņēmumos izskatīja un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju, kas iesniegta TER pieprasījumos. (22) Izmeklēšanas rezultātā atklājās, ka TER pieprasījumus vajadzēja atteikt visiem trim ražotājiem eksportētājiem. Pārbaudot katra uzņēmuma atbilstību pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, tika konstatēts, ka uzņēmumi neatbilst pirmajam, otrajam un trešajam kritērijam. (23) Tā kā galvenie akciju turētāji vienā gadījumā ir valstij piederošs uzņēmums un otrā gadījumā Tautas Kongresa loceklis, tika konstatēts, ka valsts būtu varējusi ievērojami ietekmēt uzņēmumu uzņēmējdarbības lēmumus attiecībā uz pārvaldību, piemēram, peļņas sadali, jaunu akciju izlaišanu, kapitāla palielināšanu un Asociācijas statūtu grozīšanu, tādējādi šie lēmumi nav pieņemti, atbildot uz tirgus pieprasījumu. Starp trim uzņēmumiem tika konstatētas būtiskas atšķirības elektrības vienību patēriņā un cenā par elektrības vienību, un neviens no trim uzņēmumiem nevarēja parādīt, ka tā elektrības izmaksas ir noteiktas piedāvājuma un pieprasījuma analīzes rezultātā un ka tās pēc savas būtības atspoguļo tirgus vērtību. (24) Turklāt visos trijos gadījumos uzņēmumu konti neuzrādīja patieso finanšu situāciju. Proti, bija pārkāpti daudzi grāmatvedības pamatprincipi, kas ir daļa no Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS), un neviens no šiem jautājumiem nebija minēts revidenta ziņojumā, tāpēc uzņēmumus nevar uzskatīt par tādiem, kam ir viena skaidra kontu sistēma, kas atbilst SGS, un kuros var veikt neatkarīgu revīziju saskaņā ar SGS. (25) Attiecībā uz sākotnējo līdzekļu novērtēšanu neviens no trim uzņēmumiem nespēja sniegt paskaidrojumus par to, uz kāda pamata novērtēšana veikta. Visbeidzot divos gadījumos uzņēmumi nespēja pierādīt visus maksājumus par zemes izmantošanas tiesībām. Abi trūkumi parādīja, ka pastāv ievērojami izkropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās saimnieciskās iekārtas, kura nav tirgus ekonomika. (26) Notika apspriešana ar padomdevēju komiteju, un tieši iesaistītajām personām tika dota iespēja izteikt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. Kopienas ražošanas nozare un visi trīs ražotāji eksportētāji saņēma TER novērtējuma atšifrējumu, un viņiem tika dota iespēja to komentēt. Ražotāji eksportētāji sniedza virkni komentāru par konstatējumiem, un Komisija atbildēja uz tiem, tomēr galīgo vērtējumu negrozīja. Ražotāji eksportētāji jo īpaši apgalvoja, ka viņu uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā valsts neiejaucas. Turklāt, viņi apstrīdēja dažus konstatējumus attiecībā uz cenām un līdzekļu novērtēšanu. Tomēr šos iebildumus nepamatoja ar pierādījumiem, tādēļ tie bija jānoraida. (27) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem TER nav piešķirams. 3.2. Atsevišķs režīms („AR”) (28) Pamatregulas 9. panta 5. punktā ir noteikts, ka, ja piemēro pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālo maksājumu nosaka uzņēmumiem, kas var pierādīt, ka viņi atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai. (29) ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem TER nevarēja piešķirt, pieteicās arī uz AR, ja tiem nepiešķirtu TER. Tomēr tika konstatēts, ka valstij ir būtiska ietekme tādā veidā, ka divos gadījumos uzņēmumu lēmumus nevarēja uzskatīt par tādiem, kas pieņemti brīvi, un valsts iejaukšanās varētu būt bijusi tāda, ka pastāv augsts noteikumu pārkāpšanas risks. Kas attiecas uz trešo uzņēmumu, kas ir kolektīvs uzņēmums un iepriekš piederējis valstij, tad ir nepārprotamas norādes, ka joprojām pastāv būtiska iespējama iejaukšanās no valsts puses, kas rada iespējamu noteikumu pārkāpšanas risku. (30) Pēdējais ražotājs eksportētājs minēja, ka iespējamā valsts iejaukšanās nebūtu pietiekams iemesls, lai atteiktu atsevišķu režīmu, jo šāds secinājums būtu balstīts vienīgi uz pieņēmumiem. (31) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punkta e) apakšpunktu, ja piemēro 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, individuālo maksājumu var paredzēt tikai tad, ja eksportētājs var pierādīt, balstoties uz pienācīgi pamatotiem apgalvojumiem, ka valsts ietekme nav tāda, lai pieļautu pasākumu pārkāpšanu, ja individuālajiem eksportētājiem ir noteiktas dažādas nodokļu likmes. Pirmkārt, minētais uzņēmums nevarēja precīzi paskaidrot sava ģenerāldirektora lomu un pienākumus. Tas nevarēja arī paskaidrot, vai pašreizējie akciju īpašnieki patiešām ir maksājuši par akcijām, kas viņiem pieder bijušajā valstij piederošajā uzņēmumā. Pamatojoties uz minēto, bija saprātīgi secināt, ka būtisku valsts iejaukšanos nevar izslēgt. Noteikumu pārkāpšanas risks tāpēc tika uzskatīts par pārāk augstu, un ražotāja eksportētāja prasības šajā sakarā bija jānoraida. (32) Rezultātā, tā kā tika konstatēts, ka ĶTR ražotāji neatbilst visām prasībām, lai viņiem varētu noteikt atsevišķu režīmu atbilstoši pamatregulas 9. panta 5. punktam, atsevišķs režīms tiek atteikts un visai valstij tiek noteikts viens nodoklis. 3.3. Parastā vērtība 3.3.1. Analoga valsts (33) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu parasto vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību kādā analogā valstī, vai pamatojoties uz cenu, importējot preces no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Kopienu, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatojumu, tostarp cenu, kāda Kopienā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu preci un kuru nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģē, ietverot pieņemamu peļņas normu. (34) Ja attiecīgais ražojums netiek ražots ārpus Kopienas un ĶTR, Komisija paziņojumā par sākšanu norādīja savu nodomu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pamatot parasto vērtību uz cenām, kādas Kopienā tiek faktiski samaksātas vai maksājamas par līdzīgu ražojumu. (35) Trīs ĶTR ražotāji iebilda pret šo priekšlikumu, apgalvojot, ka Kopienā nav pietiekamas konkurences un ka ražošanas process Kopienā nav salīdzināms ar ražošanas procesu ĶTR. Viņi apgalvoja, ka parasto vērtību vajadzētu balstīt uz sūdzības iesniedzēja eksporta cenu uz ĶTR vai uz DCD produkcijas cenu ĶTR. (36) Kopienas ražošanas nozares eksporta cena uz trešām valstīm nebūtu ņemama vērā, jo nevarētu izslēgt, ka šīm cenām ir piemērots vienāds dempings. Tādējādi konkrētie ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka šī metodika būtu saprātīgāka nekā tā, ko izmanto Kopienas iestādes. Proti, nevarēja ne nodemonstrēt, ne arī bija pieejami kādi pierādījumi tam, ka konkurence Kopienas tirgū ir nepietiekama un ka tā rezultātā informācija par Kopienas ražošanas nozari būtu neuzticama. Kas attiecas uz atšķirībām ražošanas procesā, tās netika uzskatītas par būtiskām. (37) Turklāt nevienam no trim uzņēmumiem netika piešķirts TER, un tāpēc Ķīnas ražotāju eksportētāju minētās ražošanas izmaksas netika uzskatītas par uzticamām. (38) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka vispiemērotākais pamats parastās vērtības noteikšanai ir Kopienas ražošanas nozares līdzīga ražojuma ražošanas izmaksu izmantošana, ja nepieciešams, izdarot korekcijas, jo īpaši, lai ņemtu vērā atšķirības ražošanas procesos un piekļuvi izejmateriāliem. (39) Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka parastās vērtības noteikšana ir balstīta uz pieejamajiem faktiem un tādējādi uz pamatregulas 18. pantu. Turpmāk tika apgalvots, ka, tā kā viņi pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā, tad šāda pieeja nav pamatota. (40) Šāda ražotāju eksportētāju aizbildināšanās, ka parastā vērtība ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ir nekorekta. Patiešām, kā minēts iepriekš, parastā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, kas ļauj izmantot jebkuru citu saprātīgu pamatu, ja nav iespējams pamatot normālo vērtību ar izmaksām un cenām analogā valstī vai eksporta cenām no šādas valsts uz citām trešām valstīm. Tādēļ pieprasījumu noraidīja. 3.3.2. Normālas vērtības noteikšana (41) Kopienas ražošanas nozare pārdeva līdzīgu ražojumu reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Kopienas ražošanas nozares iekšējā tirdzniecība bija nerentabla. Tāpēc parastā vērtība tika balstīta uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām, pieskaitot saprātīgu summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām un peļņai. Korekcijas tika izdarītas Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas sakarā ar ražošanas vienību fizisku atrašanos dažādās vietās, to, ka nebija tiešas piekļuves izejmateriāliem, kurus jātransportē no attālām ražošanas vietām, un bija jāatbrīvojas no blakusprodukta (dzēstajiem kaļķiem). Turklāt tika pievienota paredzamā peļņa, kas atbilst peļņai, kuru Kopienas ražošanas nozare ieguva 2001. gadā, kopā ar 4,3 % par pārdošanas, vispārējām un administratīvām izmaksām, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares sniegto informāciju. 3.4. Eksporta cenas (42) Viss ĶTR ražotāju eksporta apjoms Kopienā bija realizēts tieši neatkarīgiem klientiem Kopienā, un tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai būtu maksājamas. 3.5. Salīdzinājums (43) Novērtētā vidējā parastā vērtība, kā noteikts iepriekš, tika salīdzināta ar sadarbojušos uzņēmumu, kam netika piešķirts TER, tirdzniecības eksporta uz Kopienu cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā. 3.6. Dempinga starpība (44) Pamatojoties uz to, valsts mērogā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu samaksas, ir 91,8 %. 4. KAITĒJUMS 4.1. Iepriekšēja piezīme (45) Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes dēļ vairums rādītāju ir doti indeksētā veidā vai noteiktās robežās. 4.2. Kopienas ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms (46) Kopējais Kopienas ražošanas apjoms IP bija 15 000 līdz 20 000 tonnu. 4.3. Kopienas ražošanas nozares definīcija (47) Kopienas ražotāja AlzChem GmbH produkcija veido 100% no Kopienā saražotā DCD . Tādēļ tā ir uzskatāma par Kopienas ražošanas nozari („KRN”) pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. 4.4. Kopienas patēriņš (48) Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, pieskaitot tiem ievedumu no ĶTR un citām trešām valstīm atbilstīgi attiecīgajam KN kodam saskaņā ar Eurostat datiem. Kā parādīts tabulā, attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā saglabājās stabils (+1%). Saistībā ar to jāpiebilst, ka dati par 2002. gadu arī ietver ievedumus no Norvēģu ražotāja ODDA , kas tajā pašā gadā pārtrauca savu darbību. (49) Saskaņā ar importētāja sniegto informāciju ODDA slēgšanas rezultātā 2003. gadā dažiem no tā lielākajiem klientiem radās izejvielu uzkrājumi, ar ko arī var izskaidrot to, kāpēc šajā gadā pieauga patēriņš. 2002. | 2003. | 2004. | 2005 | IP | Patēriņš Kopienā (tonnās) | 13 258 | 15 594 | 13 119 | 12 469 | 13 417 | 2002. gada indekss = 100 | 100 | 118 | 99 | 94 | 101 | 4.5. Imports no ĶTR Kopienā 4.5.1. Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa (50) Imports no ĶTR saskaņā ar Eurostat datiem palielinājās no 2476 tonnām 2002. gadā līdz 6002 tonnām IP. Tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās no 19% līdz 45%, jo Ķīnas ražotāji pārņēma lielāko tirgus daļu, kas iepriekš piederēja Norvēģijas ražotājam ODDA . Importa apjoma pieaugums jo īpaši iezīmējās 2003. gadā. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Importa apjoms (tonnās) | 2 476 | 6 173 | 4 283 | 5 218 | 6 002 | 2002. gada indekss = 100 | 100 | 249 | 173 | 211 | 241 | Tirgus daļa | 15-25% | 35-45% | 30-40% | 35-45% | 40-50% | 4.5.2. Importa cenas un cenu samazinājums (51) Saskaņā ar Eurostat datiem izmeklēšanas periodā importa cenas samazinājās par 11 % no EUR 1149 par tonnu 2002. gadā līdz EUR 1022 par tonnu IP. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | ĶTR importa cenas (EUR par tonnu) | 1 149 | 1 071 | 1 338 | 980 | 1 022 | 2002. gada indekss = 100 | 100 | 93 | 116 | 85 | 89 | (52) Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika salīdzinātas Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Kopienas tirgū izmeklēšanas periodā un Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktās pārdošanas cenas. Tā kā Ķīnas ražotāji neeksportēja tā sauktos mikro DCD , šis veids netika iekļauts cenu samazinājuma aprēķinā. (53) Kopienas ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija tādas, kādas tās ir neatkarīgiem klientiem, nepieciešamības gadījumā koriģējot līdz tādas cenas līmenim, kurā ieskaitīta samaksāta piegāde no rūpnīcas. Šīs cenas tika salīdzinātas ar pārdošanas cenām, ko prasīja ražotāji eksportētāji, neieskaitot atlaides, un kas vajadzības gadījumā tika pielāgotas CIF cenām uz Kopienas robežas, ar atbilstošu korekciju, ievērojot muitošanas un pēcimporta izmaksas. Lai iegūtu brīvas aprites cenu par vienību, piemērojamo standarta trešo valstu nodokli 6,5 % apmērā pieskaitīja CIF cenai. (54) Izmeklēšanas periodā novērtētā vidējā cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, bija no 25 % līdz 35 %. 4.6. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē (55) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2002. gada līdz IP. (56) Turpmāk minētie kaitējumu faktori skar tikai tirdzniecību brīvajā tirgū, kas veido 85 % no Kopienas ražošanas nozares DCD saražotā apjoma. Jāpiebilst, ka atlikušie 15 % no DCD saražotā apjoma automātiski tiek izmantoti uz vietas. Kopienas ražošanas nozare ir koordinēts ražotājs, kas izmanto DCD tālākai apstrādei un DCD pārveidošanai, lai ražotu citus ražojumus, neizsniedzot nekādus komercrēķinus. Tālākais patēriņš aplūkojamā periodā saglabājās diezgan stabils, un tādējādi tas nevarētu ietekmēt stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. 4.6.1. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums (57) Ražošanas jauda laikā no 2002. gada līdz IP palielinājās par 33 %. Jaudas pieaugums notika 2003. un 2004. gadā pēc Norvēģijas ražotāja ODDA slēgšanas 2002. gada beigās. Papildu ražošanas jauda būtu aplūkojama saistībā ar faktu, ka ODDA pārtrauca ražošanu un ka šim uzņēmumam jau bija apmēram 25 % liela tirgus daļa Kopienas tirgū, un tas tirgojās arī citos tirgos. Paaugstināto ražošanas jaudu sasniedza, veicot ieguldījumus un tehniskus uzlabojumus. (58) Pieaugušās ražošanas jaudas un pārdošanas apjoma rezultātā no 2002. gada līdz IP ražošanas apjomi palielinājās par 37%. Lielākais pieaugums radās laikā no 2002. gada līdz 2003. gadam. Lielākais ražošanas apjomu pieaugums bija 2004. gadā, pēc kura tie 2005. gadā strauji samazinājās, bet IP atkal pieauga. (59) Apskatītajā periodā jaudas izmantošana palielinājās par 3 procentpunktiem. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Ražošana (koeficients) | 100 | 133 | 143 | 124 | 137 | Ražošanas jauda (koeficients) | 100 | 120 | 133 | 133 | 133 | Ražošanas jaudas izmantojums | 84 % | 93 % | 91 % | 78 % | 87 % | 4.6.2. Krājumi (60) Aplūkojamā laikposmā krājumi ir būtiski palielinājušies. Tas notika saistībā ar faktu, ka importa par dempinga cenām dēļ Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu pārdošanas apjomu tādā mērā, kā tā to bija plānojusi pēc ODDA slēgšanas, kā tas ir izskaidrots turpmāk. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Krājumi (koeficients) | 100 | 151 | 187 | 91 | 178 | 4.6.3. Pārdošanas apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Kopienā (61) Kamēr Kopienas patēriņš bija stabils, Kopienas ražošanas nozares ražotā DCD pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem Kopienas tirgū aplūkojamajā periodā pieauga par 6 %. Tas sasniedza savu augstāko punktu 2003. gadā un ievērojami samazinājās 2004. un 2005. gadā, bet IP atkal nedaudz pieauga. Taču šī pārdošana vienmēr notika par cenām, kas ir ievērojami zemākas par ražošanas izmaksām, izņemot mikro DCD pārdošanu, kas veido 0 % līdz 10 % no kopējā pārdošanas apjoma [lai saglabātu konfidencialitāti, netiek minēti precīzi skaitļi] Kopienas tirgū, un bija ļoti ienesīga. (62) Turklāt ir vērts atgādināt, ka Kopienas ražošanas nozare izmanto pašas ražoto DCD , lai ražotu citus ķīmiskus produktus, piemēram, NCN atvasinājumus. Šis pielietojums veido apmēram 15 % no Kopienas ražošanas nozares saražotā DCD . (63) Pārdošanas apjomi un tirgus daļas bija šādas: 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Pārdošanas apjoms EK (koeficients) | 100 | 123 | 118 | 104 | 106 | Tirgus daļa (%) | 50-60 % | 50-60 % | 60-70 % | 50-60% | 50-60 % | (64) Aplūkojamajā periodā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 3 procentpunktiem. Tas tomēr jāapskata, ņemot vērā tirgū atstāto robu pēc ODDA slēgšanas 2002. gada beigās, kam piederošā tirgus daļa pirms slēgšanas bija apmēram 25 %. (65) Neraugoties uz konkurenci ar Ķīnas DCD un cenas svārstībām laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām, Kopienas ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā izdevās par 2 % palielināt savas vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū. Taču jāpiebilst, ka šajās cenās ir ietverts arī mikro DCD , kam nav konkurentu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un kam var noteikt augstāku cenu. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Pārdošanas cena EK (koeficients) | 100 | 109 | 105 | 108 | 102 | 4.6.4. Rentabilitāte un naudas plūsma (66) Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte visu laiku bija negatīva. Vislielākie zaudējumi bija IP – no -20 % līdz -30 %. Saskaņā ar Kopienas ražošanas nozares datiem atskaites gads, t.i., 2002. gads, ir jāuzskata par izņēmumu īpašās tirgus situācijas dēļ, kas radās pēc ODDA slēgšanas. 2003. gadā Kopienas ražošanas nozarei izdevās samazināt savus zaudējumus par spīti faktam, ka imports no ĶTR sasniedza augstāko pakāpi. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Rentabilitāte | -20% līdz -30% | 0 līdz -10 % | -10% līdz -20% | -10% līdz -20% | -20% līdz -30% | (67) Aplūkojamā laikposmā , izņemot 2003. gadu, naudas plūsma visu laiku bija negatīva atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares zaudējumu samazinājumam šajā gadā. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Naudas plūsma (koeficients) | -100 | 82 | -136 | -208 | -244 | 4.6.5. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu (68) Kopienas ražošanas nozarē tika izdarīti ievērojami ieguldījumi, jo īpaši 2003. gadā. Kā minēts iepriekš, šos ieguldījumus galvenokārt novirzīja, lai palielinātu ražošanas jaudu. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Ieguldījumi (koeficients) | 100 | 171 | 69 | 44 | 54 | (69) Ienākumi no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvi un aplūkojamajā laikposmā būtiski samazinājās, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Ienākums no ieguldījumiem | -10% līdz -20% | 0% līdz -10% | -20% līdz -30% | -20% līdz -30% | -20% līdz -30% | (70) Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu aplūkojamajā periodā netika būtiski ietekmēta, jo DCD ir tikai neliela daļa no Kopienas ražošanas nozares kopējās saimnieciskās darbības. 4.6.6. Nodarbinātība, darba ražīgums, attīstība un algas (71) Nodarbinātības, darba ražīguma un algu izmaiņas Kopienas ražošanas nozarē bija šādas. 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Darbinieku skaits (koeficients) | 100 | 128 | 122 | 117 | 114 | Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) (koeficients) | 100 | 104 | 118 | 106 | 121 | Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (koeficients) | 100 | 100 | 103 | 103 | 106 | (72) Laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām Kopienas ražošanas nozare palielināja darbinieku skaitu par 14 %. Paralēli tam racionalizācijas procesa un produkcijas apjoma pieauguma rezultātā palielinājās darba ražīgums. (73) Vidējais darba algu līmenis attiecīgajā periodā pieauga par 6 %. 4.6.7. Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga (74) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un ĶTR importa cenas, šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. (75) Turklāt nav pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējo dempingu ietekmes. 4.7. Secinājums par kaitējumu (76) Izņemot maksimālo pieaugumu 2003. gadā, aplūkojamajā laikposmā patēriņš palika stabils. Tajā pašā laikposmā dramatiski pieauga attiecīga ražojuma importa apjomi par dempinga cenām, turklāt to tirgus daļa palielinājās no 15 % līdz 25 % 2002. gadā līdz 40 % un 50 % IP. Aplūkojamajā periodā importa vidējās cenas ražojumiem par dempinga cenām bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Pamatojoties uz svērto vidējo, izmeklēšanas periodā šo ievesto ražojumu cenas bija par 25-35 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. (77) Tajā pašā laikposmā Kopienas ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, kas kulmināciju sasniedza IP, kad tie bija no -20 % līdz -30 %. Līdz ar rentabilitātes negatīvo attīstību ar to saistītie rādītāji tādi kā ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma uzrādīja negatīvu tendenci. (78) Daži kaitējuma indikatori, piemēram, ražošanas apjomi, ražošanas jauda, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un pārdošanas cenas Kopienas tirgū aplūkojamajā laikposmā uzrādīja pozitīvu tendenci. Šajā novērtējumā netika ņemta vērā izmantošana pašu vajadzībām, jo tā palika stabilā līmenī visu aplūkojamo laikposmu, neietekmējot kaitējumu analīzi. (79) Tomēr dažu kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība būtu jāskata, ņemot vērā Norvēģijas ražotāja ODDA slēgšanu 2002. gada beigās un tam sekojošo konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, lai pārņemtu ODDA piederošo tirgus daļu. Patiesi ievērības cienīgs ir fakts, ka pārsvarā Ķīnas imports aizpildīja robu, ko atstāja ODDA slēgšana: sākotnēji 2003. gadā Kopienas ražošanas nozarei izdevās pārņemt aptuveni 1/3 no ODDA piederošās tirgus daļas. IP tā ievērojami samazinājās līdz aptuveni 1/7. Tādējādi, pat ja daži rādītāji uzrādīja viegli pozitīvu tendenci, patiesībā varēja sagaidīt, ka tie attīstīsies daudz labvēlīgāk, ja tos nebūtu ietekmējis imports par dempinga cenām no ĶTR. Katrā gadījumā rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokli (peļņa, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma), parādīja šādu negatīvu tendenci, kas dominē pār jebkuriem pozitīviem uzlabojumiem. Patiesi, kā liecina Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt nekādu labumu no ODDA darbības pārtraukšanas, un tā pašreiz ir tādā stāvoklī, kad tās dzīvotspēja ir apdraudēta, ja netiks pieņemti kādi pasākumi. (80) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. 5. CĒLOŅSAKARĪBA 5.1. Ievads (81) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai pastāv cēloņsakarība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. 5.2. Importa par dempinga cenām sekas (82) Jāatgādina, ka visi attiecīgā ražojuma ievedumi no ĶTR attiecas uz DCD standarta veidu, kas arī attiecas uz lielāko daļu no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma Kopienas tirgū. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecībā uz tā saukto mikro DCD , kuru neeksportē Ķīnas ražotāji, bija jāizslēdz no cenu samazinājuma aprēķiniem. (83) Imports no ĶTR aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 141 %. Rezultātā tā tirgus daļa palielinājās no 19 % 2002. gadā līdz 45 % IP. Jāpiemin, ka importa par dempinga cenām apjoms visvairāk pieauga 2003. gadā, līdz 6173 tonnām, atspoguļojot Norvēģijas ražotāja uzņēmuma slēgšanas sekas, tad samazinājās 2004. gadā, lai neatlaidīgi pieaugtu atkal 2005. gadā un IP, kad tas sasniedza 6002 tonnas. 1. tabula. Imports no ĶTR [pic] (84) Vidējās cenas importam par dempinga cenām bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām aplūkojamajā periodā, samazinot tās par 25-35 %. Ķīnas eksporta cenas aplūkojamajā periodā samazinājās par 11 %, bet tā nebija skaidra samazināšanās tendence. Patiešām, Ķīnas ražotāji eksportētāji 2003. gadā samazināja savas cenas par 7 %, pūloties pārņemt ODDA piederošo tirgus daļu. Ieguvuši lielāko daļu no tās, tie 2004. gadā palielināja cenas par 25 %, 2005. gadā pazemināja tās par 27 % un izmeklēšanas periodā tās atkal palielināja par 4 %. (85) Tajā pašā laikā, kamēr importa par dempinga cenām cenas samazinājās par 11 %, Kopienas ražošanas nozarei izdevās saglabāt savas vidējās cenas salīdzinoši stabilas (tās pieauga par 2 %). Taču jāpatur prātā, ka šajās cenās ietilpst mikro DCD , kam nav konkurentu no ĶTR un kam ir daudz augstāka cena. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares gada vidējās pārdošanas cenas ietekmē attiecīgi pārdošanas apjomu un standarta un mikro DCD cenu svārstības. 2. tabula. Cenu pārmaiņas [pic] (86) Ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, kas izveidojies par standarta DCD un kas IP sasniedza 25-35 %, ir skaidrs, ka imports par dempinga cenām ir izdarījis stingru lejupvērstu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām standarta DCD , kas veido lielāko daļu no tās pārdošanas apjoma, un tādējādi nav ļāvis Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas cenas tādā līmeni, lai segtu savas ražošanas izmaksas. Tam savukārt ir bijusi negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, radot lielu daļu ievērojamu zaudējumu visā aplūkojamajā periodā. (87) Tā kā Kopienas ražošanas nozarei zaudējumi no DCD pārdošanas apjoma radās jau 2002. gadā, tika pārbaudīts, vai zaudējumi drīzāk nav strukturāli pēc savas dabas nevis tikai importa par dempinga cenām radīti. Saistībā ar to ir jāpatur prātā, ka ražojumi par dempinga cenām tika ievesti Kopienā jau 2002. gadā, un to tirgus daļa bija 15-25 %. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka, pateicoties izmaksu samazināšanas programmai, tai ir izdevies aplūkojamajā periodā saglabāt stabilas izmaksas par vienību, neraugoties uz izejvielu cenu palielināšanos. Taču Ķīnas importa radītās cenu pazemināšanās dēļ, tā nedeva cerēto rezultātu zaudējumu samazināšanā, bet tikai neļāva to apjomam pieaugt. (88) Pateicoties pūliņiem samazināt izmaksas un ODDA aiziešanai no tirgus 2002. gada beigās, Kopienas ražošanas nozare pirms Ķīnas importa apjoma lielākā pieauguma 2003. gadā piedzīvoja atgūšanās procesu. Pēc šī lielākā pieauguma, kas ļāva ķīniešiem pārņemt lielāko daļu no ODDA tirgus daļas, Kopienas ražošanas nozares zaudējumi 2004. gadā palielinājās no -10% līdz -20% un 2005. gadā un IP turpināja neatlaidīgi pieaugt, atbilstoši importēto apjomu par dempinga cenām pieaugumam un vidējo importa cenu samazinājumam. 3. tabula. KRN rentabilitāte [pic] (89) Cēloniskā saistība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares sabrukšanu šķiet tiks vēl vairāk stiprināta ar to, ka Kopienas ražošanas nozare ir rentabla tā ražojuma veida (mikro DCD ) ražošanā, kuru neieved no Ķīnas, bet rada lielus zaudējumus DCD standarta veida ražošanā, kur tā saskaras ar negodīgu konkurenci no ĶTR puses. (90) Ņemot vērā iepriekš minēto, un jo īpaši importa par dempinga cenām tirgus daļas attīstību, kā parādīts turpmāk, par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, tiek secināts, ka importam par dempinga cenām bija izšķiroša loma Kopienas ražošanas nozares bēdīgās situācijas izveidē. 4. tabula. Tirgus daļu attīstība 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | IP | Imports par dempinga cenām no ĶTR | 15-25% | 35-45% | 30-40% | 35-45% | 40-50% | Kopienas ražošanas nozare | 50-60% | 50-60% | 60-70% | 50-60% | 50-60% | 5.3. Citu faktoru ietekme 5.3.1. Iepriekšēja piebilde (91) Ņemot vērā to, ka aplūkojamajā periodā Kopienas patēriņš ir stabils un nav importa no citām trešajām valstīm, vienīgajiem zināmajiem DCD ražotājiem esot Kopienas ražošanas nozarei un dažiem Ķīnas ražotājiem, ir ļoti maz citu zināmu faktoru, kas varētu ietekmēt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. 5.3.2. Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība (92) Tāpat tika pārbaudīts, vai eksports uz valstīm, kas nav ES valstis, varēja palielināt kaitējumu, kas aplūkojamajā periodā nodarīts Kopienas ražošanas nozarei. Eksports uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, veidoja nozīmīgu daļu, 30 % līdz 50 % no Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma aplūkojamajā periodā. Eksporta apjomi ievērojami pieauga par 58 % laikposmā no 2002. gada līdz IP, kamēr vidējā cena par vienību samazinājās par 2 %. Tas parāda, ka par spīti niknai konkurencei no Ķīnas eksportētāju puses arī tirgos ārpus Kopienas pastāv liels pieprasījums pēc Kopienas ražošanas nozarē ražotā DCD pat par cenām, kas lielā mērā pārsniedz Ķīnas eksportētāju piedāvātās cenas, lai gan, kā skaidrots iepriekš, augstākās vidējās cenas var izskaidrot ar augstākām cenām, kas iegūtas no mikro DCD . (93) Lai varētu konkurēt ar Ķīnas standarta DCD zemo cenu arī tirgos, kas nav ES tirgi, Kopienas ražošanas nozares produkcijas eksports tika veikts par cenām, kas bija daudz zemākas par ražošanas izmaksām, tādējādi mazinot tās kopējo rentabilitāti. Tomēr šis eksports tieši neietekmēja rentabilitāti Kopienas tirgū. 5.3.3. Pierādītais pašradītais kaitējums (94) Saistībā ar to, ka Kopienas ražošanas nozare vairāku gadu garumā cieta zaudējumus attiecīgā ražojuma tirgū, bet neraugoties uz to izlēma ieguldīt papildu jaudu 2003. un 2004. gadā, kā rezultātā palielinājās ražošanas apjomi un krājumi, tika pārbaudīts, vai (i) zaudējumi ir strukturāli pēc sava rakstura un (ii) lēmums ieguldīt, lai sasniegtu papildu ražošanas jaudu, ir veicinājis Kopienas ražošanas nozares bēdīgo situāciju. Pēdējo argumentu izvirzīja arī viens importētājs, kas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares lēmums palielināt ražošanas jaudu par vienu trešdaļu kopā ar jau zināmo pastāvošo Ķīnas importu tirgū radīja lielu spiedienu. (95) Ņemot vērā zaudējumu apjomus, dati, kas iegūti no Kopienas ražošanas nozares, norāda, ka, pateicoties tās izmaksu samazināšanas programmai, Kopienas ražošanas nozarei aplūkojamajā periodā ir izdevies saglabāt stabilu cenu par vienību, neraugoties, ka izejvielu cenas palielinājās. Tomēr Kopienas ražošanas nozare cieš no dažiem attiecīgo izmaksu neizdevīgajiem aspektiem, piemēram, trīs dažādas ražotnes, tuvumā nav akmeņogļu raktuvju un dārgs ražošanas process, pat ja nav iespējams salīdzināt Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūru ar kāda cita DCD ražotāja izmaksu struktūru, jo neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav ieguvis TER. Neraugoties uz to, fakts, ka Kopienas ražošanas nozare 2001. gadā saņēma nelielu peļņu, kā arī to, ka tā ir rentabla attiecībā uz ražojuma veidu (mikro DCD ), ko neeksportē Ķīnas ražotāji, skaidri parāda to, ka parastos konkurences apstākļos Kopienas ražošanas nozare varētu būt daudz labākā līmenī, un tāpēc zaudējumu apmērs nav tikai strukturāls. (96) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares lēmumu palielināt ražošanas jaudu ir jāpiebilst, ka tas notika pēc ODDA slēgšanas, kam pirms aiziešanas no tirgus piederēja nozīmīga Kopienas tirgus daļa. Ja nebūtu importa no Ķīnas, kam izdevās pārņemt lielāko daļu no ODDA zaudētās tirgus daļas par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi cerēt uz daudz lielākas tā daļas iegūšanu. No otras puses, uzņēmējs nevar sagaidīt, ka iespēja piegādāt visu palielinājumu attiecīgajā darbības jomā tiks sniegta tieši viņam, nevis ārvalstu avotiem. (97) No iepriekš izklāstītā ir skaidrs, ka pat tad, ja Kopienas ražošanas nozares sarežģīto finansiālo un ekonomisko situāciju nevar uzskatīt par pašradītu, attiecīgā ražojuma rentabilitātes trūkums ir arī daļēji izskaidrojams ar augstajām ražošanas izmaksām un ir ieguldījumu lēmumu rezultāts. 5.4. Secinājums par cēloņsakarību (98) Tātad ir apstiprināts, ka Ķīnas imports par dempinga cenām, aplūkojamajā laikposmā ievērojami palielinot savu tirgus daļu pa cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, būtiski veicināja Kopienas ražošanas nozares sarežģīto finansiālo un ekonomisko situāciju. Tas, aplūkojot atsevišķi, radīja būtisku kaitējumu. Tomēr nevar noliegt, ka būtiski zaudējumi radās visā aplūkojamajā periodā, un to daļēji var attiecināt uz Kopienas ražošanas nozares izmaksu struktūru. (99) Izmeklēšanas rezultātā atklājās, ka citi zināmie faktori, piemēram, Kopienas ražošanas nozares izmaksas, paaugstinātā ražošanas jauda un eksporta rezultāti, pat ja tie ir veicinājuši kaitējumu, nesarauj cēloņsakarību starp kaitējumu, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei un importu par dempinga cenām no ĶTR. (100) Tāpēc tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. 6. KOPIENAS INTERESES (101) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai pastāv nepārvarami iemesli, lai secinātu, ka tas nav Kopienas interesēs šajā gadījumā piemērot antidempinga pasākumus. Tika analizēta iespējamā pasākumu ietekme uz visām ieinteresētajām personām, kā arī izvērtētas pasākumu nepiemērošanas sekas. 6.1. Kopienas ražošanas nozares intereses (102) Kopienas ražošanas nozares nelabvēlīgā situācija izrietēja no tās grūtībām konkurēt ar importu par dempinga cenām, kas apskatāmajā laikposmā krasi palielinājās un izraisīja ievērojamu cenu kritumu Kopienas tirgū, neļaujot Kopienas ražošanas nozarei noteikt cenas tādā līmenī, lai varētu segt savas izmaksas. (103) Tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei palielināt DCD cenu tādā līmenī, kas tai ļautu padarīt savu uzņēmējdarbību rentablu un tādējādi saglabāt savu klātbūtni Kopienas tirgū. (104) Ja pasākumi netiktu piemēroti, Kopienas ražošanas nozarei, lai paliktu tirgū, būtu jānovienādo savas cenas ar cenām, kādas ir importam par dempinga cenām. Tā rezultātā rastos tālāki finanšu zaudējumi. Tā kā pašreizējais stāvoklis, ko raksturo rentabilitātes trūkums vairāku gadu garumā, nav ilgspējīgs, pasākumu nepiemērošana galu galā novestu pie šā ražojuma līnijas izzušanas un tam sekojošas darbavietu likvidēšanas. (105) Tādējādi jāsecina, ka antidempinga pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. 6.2. Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme (106) Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, kā arī daži izmantotāji un importētāji apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošana izslēgtu Ķīnas importu no Kopienas tirgus, un ja nebūs importa ne no vienas citas valsts, izveidosies Kopienas ražošanas nozares monopols. Ražotāji eksportētāji un viens importētājs vēl norādīja uz risku radīt kritiskas piegādes situāciju Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu piemēroti tādā mērā, lai aizliegtu importu no ĶTR. (107) Taču tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā savu stabilo stāvokli tirgū, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieguvuši, pateicoties dempinga praksei un cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, pasākumu piemērošana zemāk aprakstītajā apjomā neaizvirzītu tos prom no Kopienas tirgus, bet vienīgi atjaunotu spēles laukumu, atļaujot Kopienas ražošanas nozarei un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem konkurēt pēc vienādiem nosacījumiem. Turklāt konkurence starp Ķīnas eksportētājiem un Kopienas ražošanas nozari Kopienas tirgū saglabāsies, tādējādi nodrošinot nepārtrauktu piegādi no vairākiem avotiem. (108) No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiktu piemēroti, nevarētu izslēgt, ka Kopienas ražošanas nozare būtu pārtraukusi savu ražošanas darbību šajā konkrētajā biznesā, novedot pie pretēja scenārija, t.i., Ķīnas importa monopola. Ir jāizvairās no abiem scenārijiem, t.i., kāda no abu piegādes avotu monopola. (109) Tādēļ tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana zemāk aprakstītajā apjomā garantētu divu piegādes avotu saglabāšanu Kopienas tirgū. 6.3. Lietotāju intereses (110) Izmeklēšanā sadarbojās divi rūpnieciskie lietotāji, viens, kas darbojas farmācijas jomā, un otrs, kas nodarbojas ar ādu miecēšanu. Abi lietotāji attiecīgo ražojumu iegādājās tieši no ĶTR un arī no Kopienas ražošanas nozares. Trešais lietotājs, kas ražo speciālas ķimikālijas papīram, reaģēja uz izmeklēšanas galīgo konstatējumu atklāšanu, sniedzot komentārus par sagaidāmajiem rezultātiem no antidempinga pasākumu piemērošanas. (111) Lietotājs farmācijas jomā, kur DCD ir nozīmīgs izejmateriāls metformīna, diabēta zāļu ražošanā, apgalvoja, ka jebkādam cenu pieaugumam, kas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas, būtu negatīva ietekme uz tā konkurētspēju salīdzinājumā ar ražotājiem ārpus Kopienas, galvenokārt Indijā. Ņemot vērā to, ka DCD veido salīdzinoši nozīmīgu daļu no tā izmaksām, šis lietotājs uzskata, ka pat neliels DCD cenas pieaugums varētu ietekmēt metformīna pārdošanas cenas, un rezultātā negatīvi ietekmētu viņa tirgus daļas un konkurētspēju. Taču Komisijai pieejamā informācija par iepriekš minētā lietotāja izmaksām un rentabilitāti norāda, ka nodevu piedāvātajā līmenī varētu vismaz daļēji segt. (112) Savos komentāros par to, ka atklāti izmeklēšanas galīgie konstatējumi, minētais lietotājs apgalvoja, ka viņš nebūtu spējīgs segt izejmateriālu izmaksu pieaugumu, kas rastos no antidempinga maksājuma piemērošanas piedāvātajā līmenī. Viņš minēja, ka, lai saglabātu savu konkurētspēju un paliktu tirgū, ir nepārtraukti jāsamazina ražošanas izmaksas. Šajā sakarā viņam iepriekš jau ir bijis jāveic pārstrukturizācija. Turklāt viņš ir apspriedis cenu samazināšanu ar galveno piegādātāju, Kopienas ražošanas nozari. Tas pats lietotājs secina, ka antidempinga maksājuma uzlikšana piedāvātajā apmērā rada konkrētu risku, ka viņam būs jāslēdz divas ražotnes Francijā, kas abas specializējušās metformīna ražošanā. Pēc neapstiprinātas informācijas tā rezultātā 270 cilvēku zaudētu darbu. (113) Taču Komisija turpina apgalvot, ka pat, ja nevar apstrīdēt, ka maksājumu uzlikšana minēto lietotāju iespaidotu negatīvi, pazeminot peļņu salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, ir jāpasvītro, ka ievērojama daļa no šā ražotāja saražotā metformīna tiek pēc tam eksportēta, līdz ar to tā ir vispār atbrīvota no jebkādiem maksājumiem. Tādējādi maksājuma uzlikšana ietekmētu tikai daļu no metformīna biznesa. Ņemot vērā peļņas apjomu, ko šis lietotājs atklājis savā atbildē uz anketas jautājumu, turklāt ir skaidrs, ka maksājumu varētu vismaz daļēji nomaksāt, un tam nebūtu jānoved pie ievērojama cenas paaugstinājuma metformīnam, ko pārdod Kopienas tirgū. Līdz ar to jebkāds risks par darbavietu likvidēšanu šķiet ļoti mazs. Ir arī jānorāda, ka maksājumu nepiemērošana varētu novest pie situācijas, ka šā lietotāja galvenais piegādātājs beigtu savu darbību, atstājot šim lietotājam tikai vienu piegādes avotu. (114) Lietotājs no papīra ķimikāliju nozares arī apgalvoja, ka antidempinga maksājums piedāvātajā apjomā samazinātu viņa spēju saglabāt konkurētspēju Kopienas tirgū, jo viņa konkurentiem ārpus Kopienas paliks iespēja piekļūt DCD , nemaksājot nekādus antidempinga maksājumus. Taču, tā kā šis lietotājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un tālāk nepamatoja savu apgalvojumu, nav iespējams novērtēt vai aprēķināt maksājuma radīto ietekmi uz viņa biznesu. (115) Taču jāatgādina, kā aprakstīts iepriekš, abi lietotāji, kuri sadarbojās, uzsvēra, ka ir svarīgi saglabāt divus piegādes avotus. Tāpēc tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana turpmāk izskaidrotajā apjomā nodrošinātu to, ka galīgajiem lietotājiem ilglaicīgi pastāvēs alternatīvi piegādes avoti. No otras puses, pasākumu nepiemērošana radītu risku, ka viens piegādes avots tiktu izslēgts. 6.4. Nesaistīto importētāju intereses (116) Izmeklēšanā sadarbojās četri importētāji, viens no viņiem arī tāds, kas lieto attiecīgo ražojumu. Lielākais no tiem, kura importa apjoms veidoja apmēram 30 % no kopējā DCD apjoma, kas ievests no ĶTR izmeklēšanas periodā, uzsvēra, ka antidempinga nodokļu uzlikšanai būtu neizbēgama negatīva ietekme uz viņa darbību, novedot, iespējams, pie viņa atteikšanās no DCD biznesa, jo, ja DCD netiek ražots citās trešajās valstīs, viņam nav alternatīva piegādes avota. Tas varētu novest pie dažām organizatoriska rakstura izmaiņām uzņēmumā. (117) Nevar izslēgt to, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu negatīvi ietekmēt dažus importētājus. Taču, tā kā antidempinga pasākumi ne tikai atjaunotu konkurenci Kopienas tirgū un, bez tam, tā kā galīgie lietotāji ir uzsvēruši nepieciešamību pēc diviem piegādes avotiem, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumiem piedāvātajā apjomā nevajadzētu atturēt importētājus no attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienā. (118) Turklāt, tā kā importētāji apgādā vairākas dažādas galīgo lietotāju nozares, kuru ražojumos DCD veido dažādu daļu no galaprodukta izmaksām, tiek uzskatīts, ka jebkādu cenu pieaugumu, kas izriet no antidempinga pasākumu piemērošanas, vismaz daļēji varētu novirzīt izmantotājiem. Saistībā ar to būtu arī jāpiebilst, ka, saskaņā ar pieejamo informāciju, importētāji neapgādā lielāko galīgā lietojuma nozari, t.i., farmaceitisko rūpniecību, kur pēc neapstiprinātām ziņām jebkādu papildu izmaksu pieaugumu būtu grūti novirzīt galīgajiem lietotājiem sakarā ar konkurenci ar trešajām valstīm. (119) Viens importētājs, kurš piegādā DCD tekstila, papīra, ūdens apstrādes un mēslojumu ražošanas nozarēm, apgalvoja, ka šīm ražošanas nozarēm nav nepieciešams augstākās kvalitātes DCD , kādu ražo Kopienas ražošanas nozare. Viņš apgalvoja arī, ka minētajām ražošanas nozarēm būtu grūti novirzīt jebkādas papildu izmaksas savas produkcijas galīgajiem patērētājiem. (120) Netiek apstrīdēts, ka Kopienas ražošanas nozares ražotais DCD var būt augstākas kvalitātes salīdzinājumā ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ražoto DCD . Taču izmeklēšana ir pierādījusi, ka attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam galvenokārt ir viens un tas pats sastāvs un ka tiem ir tās pašas ķīmiskās, fiziskās un tehniskās īpašības un tas pats pielietojums. Kas attiecas uz apgalvojumu, ka minētās ražošanas nozares nevarētu novirzīt izejmateriālu cenu pieaugumu saviem klientiem, ir jāpasvītro, ka, tā kā šie galīgie patērētāji nesadarbojās, tad šo apgalvojumu nevar novērtēt, un līdz ar to tas atstājams bez ievērības. (121) Jāpiezīmē arī tas, ka peļņas robežas dažādiem importētājiem, kuri sadarbojās, ir dažādas. Saskaņā ar importētāju sniegto informāciju, vismaz daļu no jebkāda cenu pieauguma, kas rastos no antidempinga nodokļu piemērošanas, būtu iespējams segt. (122) Tādējādi tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana importētājus būtiski negatīvi neietekmētu. 6.5. Secinājums par Kopienas interesēm (123) No antidempinga pasākumu piemērošanas var sagaidīt to, ka tie dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei atgūt rentabilitāti DCD biznesā, tādējādi ļaujot tai palikt tirgū. Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija pastāvīgi pasliktinās, kā rezultātā visa biznesa līnija ir kļuvusi nerentabla, pastāv liels risks, ka gadījumā, ja pasākumus nepiemēros, Kopienas ražošanas nozarei būtu jāapsver DCD ražošanas pārtraukšana, kā rezultātā neizbēgami tiktu likvidētas darbavietas. Tas radītu Ķīnas ražotāju eksportētāju monopolu, kas varētu būt zaudējumus radošs DCD galīgajiem lietotājiem, kuri ir uzsvēruši, ka svarīgi ir Kopienā saglabāt piegādes avotu. (124) Ņemot vērā ievērojamo cenu samazinājumu, ko radīja imports par dempinga cenām, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu piemērošana tikai atjaunos spēles laukumu, saglabājot lietotājiem divus piegādes avotus. (125) Tāpēc tiek secināts, ka, balstoties uz Kopienas interesēm, antidempinga pasākumu nepiemērošanai nav nepārvaramu iemeslu. 7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis (126) Ņemot vērā iepriekš minētos tos konstatējumus un lai adekvāti atspoguļotu DCD tirgus situāciju, tiek uzskatīts par atbilstošu pieņemt antidempinga pasākumus. (127) Pasākumiem būtu jābūt piemērotiem pietiekamā apjomā, lai atjaunotu godīgu konkurenci starp Kopienas ražošanas nozari un ĶTR ražotājiem eksportētājiem. (128) Attiecīgajām personām atklātajā informācijā ir apsvērts, ka šīs konkrētās lietas apstākļos ir vajadzīga īpaša pieeja, lai noteiktu līmeni, kādā jāsamazina kaitējums. Šajā sakarā ir trīs nozīmīgi aspekti, kurus jāņem vērā. i) Ņemot vērā secinājumu par cēloņsakarību, ar pasākumiem nav jākompensē faktori, kas nevar būt saistīti ar importu par dempinga cenām. Tomēr ir neiespējami precīzi noteikt šo aspektu nozīmi. ii) Dempinga peļņa tika aprēķināta ne kā parasti: tā kā ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nevarēja piešķirt TER/AR un tā kā nebija analogas valsts, normālo vērtību vajadzēja sastādīt, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām. iii) Pasaulē ir tikai divi DCD piegādes avoti: Kopienas ražošanas nozare, kas atrodas Vācijā, un daži ĶTR ražotāji eksportētāji. Tas prasa piesardzīgu pieeju, lai neradītu monopolstāvokli un/vai kritisku situāciju ar piegādi Kopienas tirgū. (129) Jāpiebilst arī, ka no 2007. gada 1. jūlija PVN atmaksas likme, ko piemēro ĶTR izcelsmes DCD eksportam, ĶTR tika samazināta no 13 % līdz 5 %. Tas, visticamāk, novedīs pie Ķīnas DCD eksporta cenu pieauguma, jo DCD ražošanas izmaksas eksportam būs augstākas. (130) Šajos apstākļos, lai noteiktu kaitējuma samazināšanas līmeni importam par dempinga cenām, ir jāizmanto lietderīgāka metode. Uzskatīja par piemērotu pievērst uzmanību kaitīgajai ietekmei, kas tieši izriet no cenu samazināšanas, ko veic Ķīnas ražotāji eksportētāji, un kaitējuma samazināšanas līmeni balstīt uz apjomu, kas pietiekams, lai novērstu faktisko cenu samazinājumu, un, ņemot vērā zaudējumus, kuri radušies Kopienas ražošanas nozarei, pievienot peļņas elementu (no 0 līdz 5 %), kas atbilst peļņas robežai, kuru Kopienas ražošanas nozare attiecīgajam ražojumam sasniedza 2001. gadā. Šī pieeja dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei noteikt augstākas cenas un tādējādi uzlabot savu finansiālo un ekonomisko situāciju, ciktāl to acīmredzami ir skāris imports par dempinga cenām. (131) Pēc izmeklēšanā gūto galīgo konstatējumu izpaušanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka ierosinātais maksājuma līmenis nenodrošinās tās dzīvotspēju, jo tas nedos iespēju palielināt cenas līdz tādam līmenim, kas segtu visas ražošanas izmaksas. Tā vietā ierosināja metodi, ar kuru paredzētu līmeni, kur visa DCD ķēde darbojas bez zaudējumiem. Tomēr šo metodi nācās noraidīt, jo tās pamatā bija galvenokārt nepārbaudīti dati un tā attiektos arī uz ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. (132) Tāpēc apgalvo, ka ar maksājumu, kura pamatā ir cenu samazinājums un peļņa, likvidēs kaitējumu, ko tieši ir radījis imports par dempinga cenām, pat, ja tas pilnīgi nenovērš Kopienas ražošanas nozares visus finansiālos un ekonomiskos sarežģījumus. Visu ražošanas izmaksu segšana būtu pārmērīga kompensācija, ņemot vērā faktorus, kas nav imports par dempinga cenām. Jāņem arī vērā tas, ka Kopienas ražošanas nozare gūst labumu no īpašas vietas tirgū, ko raksturo atrašanās tuvu klientiem. (133) Pamatojoties uz iepriekš minēto, nepieciešamo cenu pieaugumu noteica, izmantojot svērto vidējo importa cenu, kas noteikta, aprēķinot cenu samazinājumu un pievienojot papildu peļņas daļu. Rezultātu izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības. (134) Ņemot vērā īpašos apstākļus, kas aprakstīti iepriekš, Komisija stingri uzraudzīs tirgu. Ja pasākums izrādīsies neatbilstīgs vai pārmaiņus tā rezultātā samazināsies Kopienas tirgus un/vai veidosies kādas tā daļas monopols, Komisija nekavējoties risinās šo problēmu, sākot ex officio pārskatīšanu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu un/vai piemērojot tās 14. panta 4. punktu. 7.2. Galīgie pasākumi (135) Ņemot vērā visu iepriekšminēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu jāievieš galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importam. (136) Tā kā kaitējuma novēršanas pakāpe ir zemāka par noteikto dempinga starpību, galīgie pasākumi balstāmi uz kaitējuma novēršanas pakāpi. (137) Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, pirms muitas nodokļa, ir šāda, Valsts | Uzņēmums | Nodokļa likme (%) | ĶTR | Visi uzņēmumi | 49,1 % | IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda 1-ciano-guanidīna (diciandiamīda) importu, kura KN kods ir 2926 20 00 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa samaksas, par iepriekš aprakstīto ražojumu ir 49,1%. 3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2 . pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā –– priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005, 17. lpp.). [2] OV C 193, 17.08.2006, 3. lpp.