ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Spēkā esošā Komisijas Regula (EK) Nr. 640/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām par motoriem (“motoru regula”) ievērojami sekmē ES politisko mērķu sasniegšanu energoefektivitātes, klimata pārmaiņu un vienotā tirgus veicināšanas jomā. Regulas darbības jomā esošie motori patērē gandrīz trešo daļu no ES saražotās elektroenerģijas. To minimālā energoefektivitāte ir reglamentēta daudzās lielajās tautsaimniecībās, tostarp Āzijā, Amerikā un Austrālijā. Lai arī spēkā esošajai motoru regulai ir bijusi ievērojama pozitīva ietekme, tomēr tehnoloģiju attīstības dēļ ir nepieciešams atjaunināt spēkā esošās prasības, ņemot vērā starptautiskās norises. Tas palīdzēs galalietotājiem Eiropā gūt ekonomiskus ietaupījumus, palīdzēs ES sasniegt 2030. gadam noteiktos mērķus enerģētikas un klimata jomā un aizsargās ES konkurētspēju. Turklāt vienlaikus būtu jārisina konkrētas problēmas, kas tika apzinātas motoru regulas īstenošanas laikā, lai palielinātu tās lietderīgumu, piemēram, jānovērš nepilnības regulējumā.

Motori, kas ir regulas darbības jomā, ir pasaules līmenī tirgojamas preces, kas balstās uz Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) standartiem. To reglamentēšana valstiskā līmenī nebūtu tik lietderīga un efektīva, un tā tiktu radīts nepamatots slogs ražotājiem un importētājiem, tādējādi kaitējot ražojumu brīvai apritei. Tāpēc šādu risinājumu nevēlas neviena no ieinteresētajām personām. Minēto ražojumu reglamentēšana ES līmenī ir jāturpina, lai saglabātu vienotā tirgus funkcionēšanu, vienlaikus sekmējot energoefektivitātes mērķu sasniegšanu un palielinot energoietaupījumus galalietotājiem.

Priekšlikums par brīvprātīgu vienošanos no nozares puses netika pausts, un tikai ļoti neliels skaits privāto patērētāju, kuriem energomarķējums ir paredzēts, faktiski pērk motorus. Tāpēc pirmie divi risinājumi tika noraidīti un netika analizēti. No atlikušajiem risinājumiem (nekāda rīcība, ECO1, ECO2, ECO3) vēlamais risinājums ir ECO3, jo tas dod vislielākos vidiskos ietaupījumus, novērš visas paredzamās regulējuma nepilnības, dod vislielākos ietaupījumus patērētājiem, tam ir vispozitīvākā ietekme uz nodarbinātību un ar to energoefektivitātes prasības tiek paaugstinātas līdz piemērotākam līmenim, kas saskan ar starptautiskajām reglamentēšanas tendencēm.
Pašreizējie un turpmākie drošības riski skar ES kopumā un dalībvalstis atsevišķi. Tikai dažu dalībvalstu īpašumā ir droši sakaru satelīti, bet vairumam dalībvalstu un ES iestāžu tādu nav. ES rīcība un no tās izrietošie apjomradītie ietaupījumi ļaus uzlabot pakalpojumu pieejamību lietotājiem, uzticamību, noturību, drošību un rentabilitāti. Tas radīs plašāku civilmilitāro sinerģiju, uzlabos saskaņotību un koordināciju starp ES un dalībvalstu centieniem un nodrošinās lielāku ES autonomiju. Nozare gūs labumu no stabilākas un prognozējamākas vides, kas stimulēs inovāciju un pētniecību un izstrādi, tādējādi uzlabojot ES kosmosa nozares konkurētspēju. Iedzīvotāji gūs labumu no lielākas drošības.
Uz transportu ir attiecināms vairāk nekā 30 % no enerģijas patēriņa Eiropas Savienībā. Autotransports rada aptuveni 22 % no ES kopējām siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām. Komisija 2016. gada Paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” norādīja, ka līdz 2050. gadam transporta radīto SEG emisiju līmenim ir jābūt vismaz par 60 % zemākam nekā 1990. gadā. Tāpēc Trešajā mobilitātes tiesību aktu kopumā tiks iekļautas iniciatīvas vieglo un kravas automobiļu radīto emisiju samazināšanai, lai uzlabotu autotransporta drošumu un samazinātu piesārņojumu. Tas arī palīdzēs samazināt ES atkarību no enerģijas importa. Transportlīdzekļu riepas ietekmē degvielas patēriņu (un tādējādi SEG emisijas), trokšņa līmeni un drošību. Pašreizējās Riepu marķējuma regulas uzskaites dati liecina, ka ar autotransportu saistītā vides efektivitātes palielināšanas mērķa sasniegšanai nepietiek tikai ar to, ka tiek veicināta degvielu taupošu un drošu riepu ar zemu trokšņa līmeni izmantošana. Tā iemesli ir šādi: ·riepu marķēšanas mazpazīstamība un sliktā sabiedrības informētība par to; ·atbilstības problēmas un nepietiekama noteikumu īstenošana dalībvalstīs; kā arī ·novecojušās veiktspējas kategorijas un neprecīzā un nepilnīgā informācija.
Eiropas tiesību akti ļauj aktīvu pārvaldītājiem piedāvāt savus ieguldījumu fondus visā ES ar mērķi radīt vienoto tirgu ieguldījumu fondiem. Lai arī ES ieguldījumu fondu pārrobežu izplatīšanas apjoms ir palielinājies, ES ieguldījumu fondu tirgus vēl joprojām tiek pārsvarā organizēts valstu mērogā: 70 % no visiem pārvaldīšanā esošajiem aktīviem, kurus tur ieguldījumu fondi, ir reģistrēti pārdošanai tikai vietējā tirgū. Tikai 37 % no PVKIU un aptuveni 3 % no AIF ir reģistrēti pārdošanai vairāk nekā trīs dalībvalstīs. Turklāt, pat ja ES tirgus ir mazāks, ES ir ievērojami vairāk fondu nekā ASV, kas nozīmē to, ka ES ir ievērojami mazāks vidējais fondu apjoms. Tam ir negatīva ietekme uz apjomradītiem ietaupījumiem, kurus var realizēt aktīvu pārvaldītāji ES, un uz maksām, kuras ir jāmaksā ieguldītājiem. Novērtēšanā tika norādīts uz to, ka regulatīvie šķēršļi ir būtisks traucēklis pārrobežu izplatīšanai. Minētie šķēršļi attiecas uz valstu tirdzniecības prasībām, regulatīvajām izmaksām, administratīvajām prasībām un paziņošanas prasībām.
Pašreizējais PVN režīms MVU rada: 1) nesamērīgas atbilstības nodrošināšanas izmaksas mazajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar lielajiem uzņēmumiem (MVU vidējās nodokļu saistību izpildes izmaksas ir 2,6 % no pārdošanas ieņēmumiem, savukārt lielajiem uzņēmumiem šīs izmaksas ir tikai 0,02 %, 2) neitralitātes trūkums, it īpaši attiecībā uz piegādātājiem no citām dalībvalstīm un 3) dalībvalstu ieņēmumu zudumi. Jau tagad spēkā esošais MVU PVN režīms neatbilst juridiskajai un ekonomiskajai realitātei, kurā darbojas MVU, un tas kļūs vēl neatbilstošāks, kad tiks pabeigta PVN sitēmas pāreja uz nodokļu uzlikšanu, kas balstīta uz galamērķi.
To produktu vērtība, uz kuriem attiecas ES saskaņotie noteikumi, ir vairāk nekā 2400 miljardi euro gadā jeb 69 % no Eiropas Savienībā saražoto produktu kopējās vērtības. Neatbilstīgi produkti ir potenciāli bīstami iedzīvotājiem, tie apdraud vidi un kropļo konkurenci. Galvenie cēloņi ir ierobežotas zināšanas par noteikumiem, vājas prevencijas un tiesībaizsardzības sistēmas būtiskas nepilnības. Ņemot vērā aizvien pieaugošo pārdošanu tiešsaistē un importu no trešām valstīm, sagaidāms, ka šī problēma palielināsies.
Abas paketes, kam dota priekšroka, nodrošinātu ilgtspējīgu kvalitatīva dzeramā ūdens nodrošināšanu. Ieviešot pilnīgi riska izvērtēšanā balstītās pieejas, uzlabotos saskaņotība ar citām rīcībpolitikām, piem., Ūdens pamatdirektīvu, un būtu iespējams vieglāk identificēt iespējamus kontaminācijas avotus, mazināt riskus un tādējādi precīzāk fokusēt apstrādes un monitoringa darbības. Abas paketes to cilvēku skaitu, kuru veselība pašlaik ir apdraudēta, Eiropas Savienībā samazinātu no 20 miljoniem līdz 4,7–4,1 miljonam. Saruktu arī iespējamās ilgtermiņa marginālās ietekmes risks un attiecīgās veselības aprūpes izmaksas. Lielāka caurredzamība ūdens piegādes jomā patērētājus iespēcinātu no piegādātājiem prasīt resursefektīvus pakalpojumus. Uzlabotos uzticība krāna ūdenim, kam būtu vēl papildu pozitīva sociālā un vidiskā ietekme — pudelēs pildītā ūdens patēriņš saruktu par aptuveni 17 % (salīdzinājumā ar 2015. gadu), līdz ar to mazinātos siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesārņojums ar plastmasu. Ziņošanas slogs būtu mazāks, jo Komisijai būtu nosūtāma tikai galvenā informācija (par pārsniegumiem, incidentiem).
Jaunuzņēmumi un MVU stingri atbalsta likumdošanas pasākumus saistībā ar datu brīvu apriti, lai tādējādi uzlabotu juridisko noteiktību, un pakalpojumu sniedzēja maiņu, jo tas tiešā veidā ļaus samazināt to izmaksas un tādējādi ieņemt konkurētspējīgāku tirgus pozīciju. Specifiskās izmaksas, no kurām var izvairīties, ir izmaksas par IT infrastruktūras dublēšanos, kas rastos, piemēram, tad, ja MVU veic darbību vairākās dalībvalstīs, no kurām vienā vai vairākās tiek piemēroti datu atrašanās vietas ierobežojumi.
Izraudzītais variants samazinās darījumu izmaksas, kas saistītas ar informācijas meklēšanu, palīdzības dienestiem un svarīgāko procedūru īstenošanu, it sevišķi MVU, kam nav sava juridiskā konsultanta vai atvēlētu īpašu līdzekļu. Tas palīdzēs labāk darboties vienotajam tirgu un radīs jaunas uzņēmējdarbības iespējas. Tā kā ietvertos pakalpojumus jau tagad nosaka ES tiesību akti vai apmaksā no ES budžetiem, kvalitātes kritēriju minimuma ieviešana gan atvieglos darbības lietotājiem, gan radīs lielāku pievienoto vērtību. Pamatprocedūru pieejamība tiešsaistē un iespēja tās pilnībā īstenot no ārvalstīm samazinās diskrimināciju starp valstspiederīgajiem un citiem ES pilsoņiem. Mazāki mobilitātes ierobežojumi palīdzēs uzlabot izglītības un profesionālās iespējas, kā arī sociālo kohēziju.
Tika apsvērti 3 politiski risinājumi. 1) Vadlīnijas un padziļināta informācijas apmaiņa starp iestādēm varētu palīdzēt dalībvalstīm novērtēt samērību, taču tam būtu ļoti ierobežota ietekme. Reglamentēto profesiju samērības novērtējuma izstrāde ES līmenī varētu ietvert vairākus variantus. Varētu noteikt obligātos kritērijus samērības novērtējuma veikšanai, pamatojoties uz judikatūru un papildinot to un nosakot dalībvalstu veikto novērtējumu pārredzamību ar saistošu tiesību aktu (2.a) vai ieteikumu (2.b) starpniecību. Papildus tam varētu ietvert procedūru aspektus, piemēram, sabiedriskās apspriešanas un regulāras pārskatīšanas, lai nodrošinātu, ka samērības novērtējumi tiek veikti objektīvi un neatkarīgi, nodrošinot vispusīgus novērtējumus visās darbību jomās (šajā saistībā pastāv divi apakšvarianti: 3.a — ES direktīva, 3.b — ieteikumi). Lai arī risinājumi nav savstarpēji izslēdzoši, ieteicams izmantot 3.a variantu, jo ar to varētu visatbilstošāk risināt problēmas visos reglamentēšanas līmeņos (ex ante efekts) un radīt vislielākos ieguvumus.
Ietekmes novērtējums par priekšlikumu regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.–2020. gadam

Lai gan valstu statistikas sistēmās ir veikti būtiski pasākumi, lai ar 2013.—2017. gada ESP atbalstu modernizētu to statistikas sagatavošanas metodes, pašreizējā statistikas infrastruktūra joprojām nav pietiekami elastīga, lai sniegtu jaunu statistiku tad, kad tā ir vajadzīga, vienlaikus ierobežojot ar to saistītās izmaksas un administratīvo slogu. Ja vien pašreizējais ieguldījumu līmenis nepalielināsies, Eiropas Statistikas sistēma (ESS) nespēs apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc statistikas vai vajadzību pēc tās ātrākas pieejamības.

Salīdzinājumā ar citiem informācijas avotiem oficiālā statistika ir ļoti pieprasīta, jo to sagatavo un izplata atbilstīgi konkrētiem principiem un tāpēc tā sniedz lietotājiem "pievienoto vērtību". Ir jānovērš tas, ka vairākās jomās trūkst statistikas datu, lai ar statistikas palīdzību būtu iespējams atbalstīt ES politiku. Ir steidzami jāuzlabo dažu statistikas datu savlaicīgums, lai varētu nodrošināt informāciju, kas nepieciešama Eiropas pusgada īstenošanai. No Komisijas 10 politiskajām prioritātēm un sabiedrības pieaugošās kompleksitātes izrietošā vajadzība pēc statistikas raisa šaubas par pašreizējās Eiropas statistikas atbilstību.

sniegt augstas kvalitātes statistikas informāciju un steidzami novērst to, ka trūkst statistikas datu, koncentrējoties uz vairākām prioritārajām jomām, kas atspoguļo Komisijas 10 politiskās prioritātes;

ES politikas izstrāde, īstenošana un uzraudzība balstās uz objektīviem, uzticamiem un atbilstīgiem statistikas datiem, kādus var iegūt vienīgi ar ESP palīdzību. Tikai izmantojot koordinētu pieeju Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā paredzēts ESP, var nodrošināt ES darbības jomām būtiskās statistikas pienācīgu konsekvenci un salīdzināmību. Rīcība ES līmenī, kā ierosināts, veicinātu arī resursu efektīvu izmantojumu (pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem) un atbalstu valsts iestādēm to spēju attīstīšanā, piemēram, saskaņošanas un metodikas ziņā.

Kādi leģislatīvie un neleģislatīvie politikas risinājumi tikuši apsvērti? Vai kādam no tiem ir dodama priekšroka? Kāpēc?
Ierosinātās izmaiņas stiprinās MVU, tostarp sociālo uzņēmumu, finansēšanas iespējas ar EuVECA un EuSEF fondu starpniecību, un līdz ar to tie būs mazāk atkarīgi no banku sektora noteiktajiem ierobežojumiem, un tādējādi mazināsies to banku ietekme, kuras noraida kredīta piešķiršanas pieteikumus. Lieliem pārvaldniekiem, kuriem darbības atļauja piešķirta saskaņā ar Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīvu 2011/61/ES, būs iespēja piedāvāt saviem klientiem plašu produktu klāstu un, tā kā tie arvien vairāk paļaujas uz iespējām gūt apjomradītus ietaupījumus, no tā iegūs arī ieguldītāji. Tādēļ ar to, ka abi marķējuma veidi būs pieejami arī lieliem pārvaldniekiem, kas pārvalda lielākus portfeļus, varētu papildus veicināt to izmantošanu un tādējādi palielināt to atpazīstamību ieguldītāju vidū un ekonomikai pieejamā finansējuma apjoma pieaugumu. EuVECA fondiem varētu būt izšķiroša nozīme MVU izaugsmes tirgus attīstībā; ar tiem būs iespējams finansēt lielāku skaitu komercsabiedrību, it īpaši sabiedrības, kuras darbojas darbietilpīgākās nozarēs. Daļēji tiks mazināti riski, kuriem ir pakļauti ieguldītāji, jo kļūs pieejamas vairāk dažādotas ieguldīšanas iespējas. Komercsabiedrības, kas atrodas vēlākā attīstības stadijā, iegūs arī no turpmākiem ieguldījumiem.
Saglabāto politikas variantu ieguvumi būs ievērojami samazināts ar darbu saistītu vēža slimību un nāves gadījumu skaits. Saskaņā ar piesardzīgām aplēsēm šīs iniciatīvas rezultātā varētu saglabāt aptuveni 100 000 cilvēku dzīvību. Darba ņēmēji un viņu ģimenes saskarsies ar mazākiem dzīves kvalitātes zudumiem, ko izraisa ar darbu saistītas vēža slimības. Būs arī tieši un netieši individuālās veselības aprūpes izmaksu ietaupījumi saistībā ar vēža slimībām. Ieguvums sociālā nodrošinājuma sistēmai būs mazākas vēža slimību ārstēšanas izmaksas un mazāki izdevumiem par saistītajiem bezdarbības periodiem/ priekšlaicīgu pensionēšanos un kompensācijām par arodslimībām. Ieguvums darba devējiem, visticamāk, būs mazāki produktivitātes zudumi, ko izraisa darba ņēmēju nespēja strādāt ar darbu saistītu veselības problēmu dēļ un viņu aizstāšanas izmaksas. Komisijas dienestu pasūtītā pētījumā ir parādīts, ka galvenie ieguvumi gaidāmi no arodekspozīcijas robežvērtības ieviešanas 0,1 mg/m3 apmērā attiecībā uz RCS un 0,025 mg/m3 apmērā attiecībā uz hroma (VI) savienojumiem. Attiecībā uz RCS gaidāms, ka laikposmā no 2010. līdz 2069. gadam tiks novērsti aptuveni 99 000 vēža slimību gadījumu, kas naudas izteiksmē atbilst no 34 līdz 89 miljardiem euro. Attiecībā uz hromu (VI) izraudzītais variants iepriekš minētajā laikposmā novērsīs aptuveni 1800 gadījumu (no 591 miljona līdz 1,7 miljardiem euro). Galvenie monetārie ieguvumi saistībā ar arodekspozīcijas robežvērtības ieviešanu attiecībā uz citām vielām saskaņā ar saglabāto variantu ir: cietkoksnes putekļiem (12–54 miljoni euro); vinilhlorīdam (1–4 miljoni euro); o-toluidīnam (1,3–10,1 miljoni euro); hidrazīnam (0,01–0,05 miljoni euro); ugunsizturīgām keramikas šķiedrām (1,1–3,4 miljoni euro).
Gaidāms, ka priekšlikums mazinās atkarību no ārvalstu jēlmateriāliem, piedāvājot iespēju visā ES tirgū vieglāk piekļūt inovatīviem ražojumiem, kas ražoti, piemēram, no organiskiem vai pārstrādātiem materiāliem. Ietekme uz ES importa plūsmām varētu būt tāda, kā sīki analizēts atsevišķā, 2011. gada ietekmes novērtējumā par maksimālo pieļaujamo kadmija līmeni.

Regulas ex post izvērtēšana ir paredzēta piecus gadus pēc tās īstenošanas, un to veiks, pamatojoties uz atsauksmēm, kas saņemtas ar pašreizējās Mēslošanas līdzekļu regulas ietvaros izveidoto sadarbības mehānismu (ekspertu grupu) starpniecību. Kontaminantu sarakstu un to attiecīgās robežvērtības var pārskatīt jebkurā laikā, ja jauni zinātniski pierādījumi norādīs uz nepieciešamību samazināt augsnes kontaminantu ieplūdi no mēslošanas līdzekļiem.
2014. gadā darba ņēmēju norīkošana darbā Eiropā skāra 1,9 miljonus darba ņēmēju. Lai gan tas veido 0,7 % no kopējās ES nodarbinātības, darba ņēmēju norīkošana darbā atbalsta pārrobežu pakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, it īpaši būvniecības un dažās individuālo un uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarēs. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem darbā norīkojošajiem uzņēmumiem jāievēro uzņēmējvalsts pamattiesības, tostarp minimālās algas likmes. Šis noteikums rada ievērojamu darba samaksas diferenciāciju starp norīkotajiem un vietējiem darba ņēmējiem uzņēmējvalstīs, kuru apjoms atkarībā no valstīm un nozarēm saskaņā ar aplēsēm ir diapazonā no 10 % līdz pat 50 %. Diferencētas samaksas noteikumi kropļo vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp uzņēmumiem, piešķirot nosūtošajiem uzņēmumiem darbaspēka izmaksu priekšrocības pār vietējiem uzņēmumiem uzņēmējdalībvalstīs. Neatbilstības starp direktīvu un citiem ES tiesību aktiem rada juridisku nenoteiktību attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi pret norīkotajiem darba ņēmējiem ES tiesiskajā regulējumā ilgtermiņa norīkojuma gadījumā. No otras puses, ar vispārīgiem noteikumiem par norīkošanu darbā var nepietikt, lai risinātu konkrētas situācijas, piemēram, norīkošanu darbā tādā kontekstā kā apakšuzņēmumu ķēdes, pagaidu darba aģentūras un grupas iekšējā norīkošana.
Ar Prospekta direktīvu tiek izveidota pārrobežu “pase” apstiprinātajiem prospektiem. Prospekta noteikumu reforma ir cieši saistīta ar kapitāla tirgu savienību (KTS). Prospekta reformas nolūks ir papildināt kapitāla tirgu savienības mērķus finanšu tirgu sadrumstalotības mazināšanas, finansējuma avotu dažādošanas un pārrobežu kapitāla plūsmu stiprināšanas jomā. Kaut arī prospekta režīms kopumā darbojas labi, dažas Prospekta direktīvas prasības tomēr varētu uzlabot, lai mazinātu to uzņēmumu administratīvo slogu, kuri sagatavo prospektus (jo īpaši MVU), un padarītu prospektu par vērtīgāku informācijas līdzekli potenciālajiem ieguldītājiem. Prospekta noteikumu turpmāka saskaņošana ar citiem ES noteikumiem informācijas atklāšanas jomā (piemēram, Pārredzamības direktīva un Regula par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem) varētu uzlabot prospekta efektivitāti. Ietekmes novērtējums ir balstīts uz izvērtējumu, kas sākotnēji bija saistīts ar programmu REFIT (COM(2014)368).

Saskaņotais ES prospekts ir būtisks instruments, lai Savienībā integrētu kapitāla tirgus. Līdzko prospektu apstiprina EEZ dalībvalsts kompetentā iestāde, šo prospektu var izmantot, lai piesaistītu kapitālu ar publisku piedāvājumu vai pielaidi regulētā tirgū citās dalībvalstīs. Viens no KTS izveides pamatelementiem ir padarīt prospektu pieejamāku MVU un uzņēmumiem, kuri bieži izmanto kapitāla tirgu (bieži emitenti).

Ietekmes novērtējumā apskatīti dažādi risinājumi sešiem jautājumiem, kuri noteikti kā problemātiski. Risinājumi lielākoties vērsti uz emitentu administratīvā sloga mazināšanu, izstrādājot pienācīgas prasības informācijas atklāšanai, ar kuru palīdzību būtu iespējams izvairīties no liekas atkārtošanās un ieguldītājiem tiktu sniegta viegli saprotama un mērķtiecīga informācija.

C. Vēlamā risinājuma gaidāmā ietekme

Paredzētajam “vispārējam reģistrācijas dokumentam” (VRD) biežiem emitentiem būtu ievērojami jāsamazina izmaksas un jāsamazina prospekta apstiprināšanas procesa ilgums no pašreizējām 10 dienām līdz 5 dienām.

Pārskatītajai direktīvai būtu jānodrošina emitentiem tādi informācijas atklāšanas noteikumi, kas būtu pielāgoti trīs galveno emitentu grupu konkrētajām vajadzībām: regulētā tirgū vai daudzpusējā tirdzniecības sistēmā jau reģistrētiem emitentiem (apmēram 70 % no visiem konkrētajā gadā apstiprinātajiem prospektiem), MVU un obligāciju emitentiem.
*/">

KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem un KOMISIJAS IETEIKUMS attiecībā uz paziņojumu par korporatīvo pārvaldību ("izpildi vai paskaidro") kvalitāti /* SWD/2014/0126 final */
LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.11.2008 
SEC(2008) 2811 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATZINUMS 
saskaņā ar EK līguma 245. panta otro da ļu un  
un EAEK dibin āšanas līguma 160. panta otro da ļu 
par piepras ījumu izdar īt grozījumu Eiropas Kopienu Pirm ās instances tiesas 
reglament ā attiecībā uz valodu lietojumu, ko piem ēro apelācijās par Eiropas Savien ības 
Civildienesta tiesas nol ēmumiem, ko iesniegusi Tiesa 
atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas Stat ūtu 64. pantam 
 
LV 2   LV KOMISIJAS ATZINUMS 
saskaņā ar EK līguma 245. panta otro da ļu un  
un EAEK dibin āšanas līguma 160. panta otro da ļu 
par piepras ījumu izdar īt grozījumu Eiropas Kopienu Pirm ās instances tiesas 
reglament ā attiecībā uz valodu lietojumu, ko piem ēro apelācijās par Eiropas Savien ības 
Civildienesta tiesas nol ēmumiem, ko iesniegusi Tiesa  
atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas Stat ūtu 64. pantam 
Pirmās instances tiesas piepras ītajā grozījumā1 ir paredz ēts precizēt valodu lietojumu, ko 
piemēro apelācijās, kas iesniegtas Ties ā, par Eiropas Savien ības Civildienesta tiesas 
nolēmumiem. 
Šis grozījums būtībā nosaka, ka tiesved ības valoda ir t ā valoda, kur ā pieņemts Civildienesta 
tiesas nol ēmums, uz kuru attiecas apel ācija. Groz ījumiem ir t īri tehnisks raksturs, un tie 
neprasa nek ādus apsvērumus no Komisijas puses. 
Tādējādi Komisija izsaka savu piekrišanu Pirm ās instances tiesas ierosin ātajam dokumentam. 
Briselē,  
 Komisijas v ārdā — 
  
                                                 
1 Skat īt ES Padomes 2008. gada 7. oktobra v ēstuli, atsauces Nr. SGS8/12681, kurai pielikum ā pievienots 
Pirmās instances tiesas piepras ījums, Dok. 13301/08.