Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Informācijas un sakaru tehnoloģiju neskartās zemes : stratēģija nākotnes un jauno tehnoloģiju pētniecībai Eiropā /* COM/2009/0184 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.4.2009 COM(2009) 184 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Informācijas un sakaru tehnoloģiju neskartās zemes — stratēģija nākotnes un jauno tehnoloģiju pētniecībai Eiropā SATURS 1. Konteksts un mērķi 3 2. FET pētniecības izšķirīgā nozīme izcilības un inovāciju veicināšanā 3 2.1. FET programma paver iespējas radikāli jaunām tehnoloģijām 3 2.2. FET programma sekmē izcilību un inovācijas IST jomā Eiropā 4 2.3. Vadošā loma pasaulē FET pētniecībā — grūtības un izdevības 6 2.3.1. Eiropas nepietiekami ieguldījumi riskantā un pārveidojošā IST pētniecībā 6 2.3.2. Lai risinātu sociālās problēmas, jāpievēršas radikāli jaunām idejām 7 2.3.3. Sarežģītu zinātnes problēmu risināšanai vajadzīga daudznozariska pieeja 7 2.3.4. Pārvarēt sadrumstalotību un izveidot vienotu stratēģisku redzējumu, lai palielinātu Eiropas pētniecības iespaidu 7 2.3.5. Prasmīgu pētnieku un daudznozaru ekspertu deficīts Eiropā 7 2.3.6. Fundamentālo pētījumu rezultātu labāka izmantošana 8 2.3.7. Starptautiskās sadarbības neizmantotais potenciāls 8 3. Ceļā uz Eiropu kā FET pētniecības pasaules līderi 8 3.1. Stratēģija un mērķi 8 3.2. Ierosinātie darbības virzieni 9 3.2.1. Nostiprināt FET IST temata ietvaros 9 3.2.2. Uzsākt FET vadiniciatīvas 9 3.2.3. Iesaistīties kopīgā plānošanā un FET Eiropas pētniecības telpas iniciatīvās 10 3.2.4. Panākt plašāku jauno zinātnieku iesaistīšanos FET pētniecībā 10 3.2.5. Sekmēt zinātnisko zināšanu straujāku kapitalizāciju un paātrināt inovācijas 11 3.2.6. Sekmēt sadarbību ar pasaules vadošajiem pētniekiem un piesaistīt Eiropai talantus no visas pasaules 11 4. Secinājumi 12 1. KONTEKSTS UN MēRķI Atbilstīgi Komisijas sagatavotā Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna[1] mērķiem šajā priekšlikumā ierosināts kāpināt Eiropas konkurētspēju un inovāciju "ekosistēmu" ilgtermiņa perspektīvā, palielinot ieguldījumus riskantākos pētījumos tādā stratēģiski svarīgā jomā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST). Tajā uzsvērts, cik sekmīga un stratēģiski svarīga ir pētniecība par nākotnes un jaunajām tehnoloģijām ( future and emerging technologies — FET)[2], lai liktu pamatus nākotnes IST un inovācijām[3]. Dokumentā izklāstīta gan ilgtermiņa stratēģija, gan konkrēti pasākumi, kas īstenojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (7PP), lai Eiropa varētu izvirzīties FET pētniecības priekšgalā , nostiprinot to Eiropas un pasaules līmenī. Tie papildina un pastiprina pasākumus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā "Stratēģija IST pētniecībai, izstrādei un inovācijām Eiropā"[4], jo īpaši attiecībā uz ieguldījumu palielināšanu pētniecībā, prioritāšu noteikšanu un sadrumstalotības mazināšanu. Iztirzātas arī 2006. gada Aho ziņojumā par pētniecību, attīstību un inovācijām[5] paustās atziņas par to, cik liela nozīme ir zinātnes sasniegumiem, lai piesaistītu pasaules līmeņa ražošanu, un cik nepieciešami ir izcilības centri, lai panāktu pietiekami aktīvu darbošanos stratēģiskās jomās. Komisija nāk klajā ar šo paziņojumu brīdī, kad pasaules ekonomiku ir piemeklējuši lieli satricinājumi. Laikā, kad atklājušies mūslaiku paradigmu trūkumi, ir jāveido jauni pamati, lai nākotnē Eiropa izvirzītos inovāciju avangardā. 2. FET PēTNIECīBAS IZšķIRīGā NOZīME IZCILīBAS UN INOVāCIJU VEICINāšANā 2.1. FET programma paver iespējas radikāli jaunām tehnoloģijām Eiropas FET pētniecība aizsākās 1989. gadā, un kopš tā laika tā devusi iespēju apzināt un izstrādāt radikāli jaunas tehnoloģijas. Patlaban tās finansējums ir aptuveni 100 miljoni euro gadā, un tā sniedz atbalstu zinātniekiem un inženieriem, kas darbojas līdz šim neizpētītās un netradicionālās IST jomās, sekmējot kopīgu darbu augstākajā līmenī daudznozariskā pētniecībā par jaunām idejām un tematiem. Šie pētījumi radikāli maina IST pētniecības plānus un sekmē iespaidīgas tehniskas, rūpnieciskas un sociālas inovācijas Eiropā, kā arī dod iespēju rast jaunus un praktiskus pētniecības paņēmienus. Piemēram, izpratne par sociālo un bioloģisko sistēmu pašorganizēšanos un evolūciju paver iespējas izstrādāt jaunas nākamās paaudzes programmatūras un tīklu funkcijas. Izpratne par to, kā darbojas cilvēka smadzenes, ved ne tikai pie atklājumiem medicīnā, bet arī pie jaunām paradigmām adaptīvām skaitļošanas tehnoloģijām, kas patērē maz enerģijas un ir drošas pret kļūmēm. Eiropas FET pētniecības programma ir unikāla, jo tai raksturīga šādu iezīmju kombinācija . - Tā ir fundamentāla, jo liek jaunus pamatus nākotnes IST, meklējot jaunas un oriģinālas idejas un zinātnes paradigmas, kas ir pārlieku riskantas vai tālejošas, lai tām pievērstos rūpnieciskā pētniecība. - Tā ir pārveidojoša, jo to virza idejas, kas liek apšaubīt un var radikāli mainīt mūsu izpratni par zinātniskajiem priekšstatiem, kuri ir pašreizējo informācijas tehnoloģiju pamatā. - Tā ir riskanta, tomēr šo risku atsver lielais atdeves potenciāls un iespēja izdarīt radikālus atklājumus. - Tā ir mērķtiecīga, jo tās uzdevums ir iespaidot IST rūpnieciskās pētniecības nākotnes plānus. - Tā ir daudznozariska, jo tās pamatā ir sinerģija un mijiedarbe starp dažādām disciplīnām, piemēram, bioloģiju, ķīmiju, nanozinātnēm, neirozinātnēm un kognitīvistiku, etoloģiju, sociālajām zinātnēm vai ekonomikas zinātnēm. - Tā balstās uz sadarbību, jo paši labākie Eiropas un aizvien vairāk arī pasaules pētnieku kolektīvi vienotiem spēkiem strādā pie kopīgiem pētniecības tematiem. FET programmu īsteno, realizējot tematiskus pētījumus neapgūtās jomās ("FET Pro-active") un nododoties brīvai un neierobežotai jaunu ideju izpētei ("FET Open"). 2.2. FET programma sekmē izcilību un inovācijas IST jomā Eiropā FET programma veicina izcilību, pateicoties sadarbībai starp labākajiem zinātniekiem un inženieriem. FET pētniecības izcilību pasaules mērogā apliecina saņemtās Nobela prēmijas un citi prestiži apbalvojumi. FET projektu ietvaros sagatavoto rakstu un publikāciju skaits 2,5 reizes pārsniedz šo projektu īpatsvaru IST programmā, un tiek radīts līdzvērtīgs skaits patentu[6]. | FET projekti piesaista Eiropas izcilākos zinātniekus, tostarp Nobela prēmijas laureātus. Vairākos FET projektos piedalījušies 2005. un 2007. gada Nobela prēmijas ieguvēji fizikā — Theodor Hänsch (DE), Albert Fert (FR) un Peter Grünberg (DE). | FET pētniecība rosina inovācijas. Tā ietekmē Eiropas IST nozares ilgtermiņa konkurētspēju, jo rodas pavisam jauni saimnieciskās darbības atzari, jaunas nozares un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas darbojas augsto tehnoloģiju jomā. FET var uzskatīt par celmlauzi tradicionālo un rūpniecisko pētījumu programmām visā pasaulē, un šī programma ietekmē daudznozariskas fundamentālās pētniecības atbalstu un organizēšanu . Pēc FET parauga ir izveidotas tādas finansēšanas shēmas kā "Agence Nationale de la Recherche (ANR)"[7] Francijā un programmas "NEST Adventure" un "NEST Pathfinder"[8], kā arī to pēctece — Eiropas Pētniecības padome[9]. FET programma arīdzan sekmējusi jauna veida daudznozariskas pētniecības organizāciju rašanos; kā piemēru var minēt Eiropas dzīvo tehnoloģiju centru [ European Center for Living Technology ][10]. Šāda celmlauža loma FET programmai ļāvusi ļoti sekmīgi apzināt un izzināt jaunas pētniecības jomas , kas tagad kļuvušas par nozīmīgiem IST pētījumu tematiem. Piemēram, FET atbalstam bija ļoti liela nozīme, Eiropā veicot pētījumus par kvantu informācijas tehnoloģijām. Šīs daudzsološās tehnoloģijas varētu nodrošināt gan tādu skaitļošanas jaudu, kas ievērojami pārsniedz tradicionālo datoru iespējas, gan simtprocentīgi drošus sakarus. Pateicoties savlaicīgiem ieguldījumiem šajā jomā, FET deva iespēju Eiropai izvirzīties līderpozīcijās pasaulē[11], turklāt ieguldījumi šajā jomā dalībvalstīs palielinājušies 5–7 reizes. Tāpat ir cerības, ka radīsies pavisam jaunas tehnoloģijas, piemēram, kvantu pulksteņi un kvantu attēlveidošana. Pateicoties FET programmai, aizsākās pirmie Eiropas pētniecības projekti par informācijas sistēmām, kas iespaidojušās no bioloģijas un neirozinātnes. Zinātnieki, kas darbojas bioloģijā, neirozinātnēs un informātikā, kopīgiem spēkiem pēta, kā smadzenes apstrādā informāciju. Šie pētījumi neaprobežojas tikai ar IST jomu, un to rezultāti dos iespēju izveidot jaunus neiroimplantus invalīdiem, jaunus neironu sistēmu modeļus, jaunas neiromorfiskas skaitļošanas sistēmas vai stabilas un paševolucionējošas ķēdes un tīklus. Jau pašos ESPRIT programmas[12] pirmsākumos FET atbalstīja pētījumus par mikroelektroniku, nanoelektroniku, optoelektroniku, mikrosistēmām un fotoniku. Rūpnieciskā IST pētniecība tagad plaši pievērsusies tiem pētījumu tematiem, kuri kā novitāte parādījās 1990. gados[13]. | Simtprocentīgi droši sakari FET pētījumi par kvantu tehnoloģijām pavēra ceļu 100% drošiem sakariem, ko ieviesa tādi uzņēmumi kā "Siemens" un "Thales", kā arī augsto tehnoloģiju MVU " idQuantique SA", kas ir šīs jomas līderis. Ar domu spēku palīdz atjaunot paralizētu cilvēku kustības spēju MAIA projekta gaitā ir izstrādāta jauna tehnoloģija, kuras pamatā ir neinvazīvas smadzeņu/datora saskarnes, kuras dod iespēju invalīdam domās dot komandas, lai vadītu ratiņkrēslu. Smadzeņu pilnības atdarināšana FACETS projektā pēta un cenšas atdarināt, kā smadzenes apstrādā informāciju, lai izveidotu skaitļošanas tehnoloģijas, kas patērē maz enerģijas un ir drošas pret kļūmēm. Saprātīgs robots COGNIRON projektā izstrādāts laika kavētājs — robots, kas izprot cilvēka darbību, spēj veidot sociālu saskarsmi ar cilvēkiem un apgūt jaunas prasmes un iemaņas. | FET pētījumi par sarežģītām sistēmām ir radījuši jaunu pētniecības jomu un pavēruši gluži negaidītus darbības virzienus daudzām zinātnēm. Šajos pētījumos tiek modelēta sarežģītu tehnosociālu sistēmu uzvedība un meklēti IST rīki, lai šādās sistēmās novērstu potenciālos draudus (piemēram, draudus finanšu tirgos vai infekcijas slimību izplatīšanos), tāpēc tie paver iespējas labākai, uz zinātnes atziņām balstītai politikas veidošanai , kā arī pilnīgi jauniem priekšstatiem par emocionāli intelektiskām un uzticamām IST sistēmām. Pateicoties FET, Eiropas IST pētījumu lokā ir nonākusi arī perspektīvā robotika . Ir apgūti svarīgi pētniecības lauki, un tajā pašā laikā Eiropas rūpniecībā ir sagatavotas stratēģijas attiecībā uz apkalpes robottehniku. FET programma ir palīdzējusi nostiprināt Eiropas zinātnisko sabiedrību, kas nodarbojas ar robotiku, un izveidot Eiropas tehnoloģiju platformu[14] apkalpes robottehnikai. Turklāt FET deva impulsu sākt pētniecisko darbu pie tādām jaunām idejām kā mākslīgās dzīvās šūnas, sintētiskā bioloģija, ķīmiskā komunikācija, kolektīvais intelekts, kā arī smadzeņu un mašīnu divvirzienu saskarnes. 2.3. Vadošā loma pasaulē FET pētniecībā — grūtības un izdevības 2.3.1. Eiropas nepietiekami ieguldījumi riskantā un pārveidojošā IST pētniecībā FET pētniecība ir ierosme inovācijām; tai ir liela nozīme, lai nodrošinātu Eiropas IST nozares ilgtspējību, jo tā var palīdzēt novērst šķēršļus, kas kavē pašreizējo tehnoloģiju tālāku attīstību līdz šim neapgūtos virzienos, piemēram, rast risinājumus, kā tikt galā ar "datu lavīnu" un aizvien augošo globālu sistēmu sarežģītību, turpināt IST komponenšu miniaturizāciju, kas pārsniedz pašreizējo tehnoloģiju ierobežotās iespējas, un padarīt IST "zaļākas". Jāpievēršas jaunām paradigmām un jāizvērtē radikālas alternatīvas, lai izstrādātu jaunās paaudzes IST un novērstu minētos šķēršļus. Eiropas galvenie konkurenti apzinās, cik liela nozīme ir fundamentālajiem pētījumiem, lai iekarotu un noturētu vadošās pozīcijas IST jomā. ASV tika ieteikts pārorientēt tīklu un informācijas tehnoloģiju pētniecības un attīstības federālo programmu, lai tā aptvertu vairāk lielmēroga un ilgtermiņa daudznozaru projektu un drosmīgus pētījumus, kas varētu ievērojami atmaksāties[15]. Ķīna informācijas tehnoloģijas ir iekļāvusi tās fundamentālo pētījumu programmā[16], lai būtu iespējams risināt šīs valsts nozīmīgākās stratēģiskās vajadzības. Patlaban, kad piedzīvojam grūtus ekonomiskus apstākļus, Eiropas uzņēmumi tiecas iekšējos ieguldījumus veltīt pētniecībai, kas būs rezultatīva īstermiņā un atbilst tirgus pašreizējām prasībām, nevis riskantiem pētījumiem IST jomā. Šī tendence ir jāaptur, ieguldot vairāk publisko un privāto līdzekļu riskantos pētījumos. 2.3.2. Lai risinātu sociālās problēmas, jāpievēršas radikāli jaunām idejām Plaši atzīts, ka IST ir izšķirīga nozīme tautsaimniecības un sabiedrības pārveidē. Sociālām problēmām, kas saistītas ar tādiem jautājumiem kā ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, veselība, sabiedrības novecošanās, sociālā un ekonomiskā iekļautība un drošība, ir vajadzīgi jauni, negaidīti risinājumi, kuros liela nozīme būs IST. Lai varētu notikt radikālas pārmaiņas, pētniekiem jādod iespēja brīvi strādāt pie jaunām un netradicionālām idejām un novatoriskām pieejām un pilnveidot daudzsološākos risinājumus. Fundamentāla un pārveidojoša pētniecība kombinācijā ar jaunu pieeju uzņēmējdarbībai ļaus Eiropai ieņemt izdevīgas pozīcijas, lai pilnībā un bez kavēšanās izmantotu jaunas tirgus izdevības. 2.3.3. Sarežģītu zinātnes problēmu risināšanai vajadzīga daudznozariska pieeja Eiropai ir vajadzīgs konsekvents zinātniskais darbs robeždisciplīnās starp IST un citām zinātnēm, lai rastu risinājumu šodienas sociālekonomiskajām problēmām un iemantotu konkurences priekšrocības tehnoloģiskā ziņā. Ir jāsasniedz šādu pētījumu kritiskā masa un līdzšinējā sadrumstalotā pētniecība jākonsolidē, veidojot zinātnes virzītas, mērķtiecīgas, plašas un daudznozariskas pētniecības vadiniciatīvas. Nesen uzsāktā iniciatīva „Virtual Physiological Human” (VPH)[17] un projekts “Blue Brain"[18] apliecina, cik liela nozīme ir šādiem centieniem. VPH mērķis ir izveidot personalizētu cilvēka ķermeņa simulāciju, kas pavērs ceļu nepieredzētiem sasniegumiem slimību profilakses un veselības aprūpes jomā. Iniciatīva aptver gan projektus, kas īstenoti saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu[19], gan starptautisku sadarbību, īpaši ar ASV. „Blue Brain” ir pirmais visaptverošais mēģinājums ar reversās inženierijas palīdzību dekonstruēt zīdītāju smadzenes, lai izprastu smadzeņu funkcijas un disfunkcijas, izmantojot detalizētas simulācijas. Eiropai jāatbalsta vadiniciatīvas, kuru tvērums ir plašāks nekā pašreizējām FET darbībām. 2.3.4. Pārvarēt sadrumstalotību un izveidot vienotu stratēģisku redzējumu, lai palielinātu Eiropas pētniecības iespaidu Pašlaik Eiropas fundamentālie IST pētījumi vairumā jomu ir visnotaļ sadrumstaloti, kas bieži noved pie dubulta darba, atšķirīgām prioritātēm un neizmantota potenciāla. Eiropai jāveido vienotas pētniecības programmas, kuru pamatā ir kopīgs redzējums par fundamentālajiem pētījumiem; būtu lietderīgi izmantot FET modeli sadarbībā ar dalībvalstīm. 2.3.5. Prasmīgu pētnieku un daudznozaru ekspertu deficīts Eiropā Eiropas centienus iemantot un saglabāt izcilību IST pētniecībā kavē apstāklis, ka trūkst prasmīgu pētnieku un visā pasaulē ir ļoti liels pieprasījums pēc augsta līmeņa daudznozaru ekspertiem jaunajās pētniecības jomās. Eiropai vairāk jāiegulda izcilības nodrošināšanā, lai piesaistītu pasaules labākos pētniekus un talantīgiem jaunajiem zinātniekiem dotu iespēju kļūt par vadošajiem pētniekiem. Tāpēc nelokāmi jāatbalsta daudznozaru pētnieku profesionālā izaugsme un mācību programmas. 2.3.6. Fundamentālo pētījumu rezultātu labāka izmantošana Lai fundamentālo pētījumu rezultātus varētu izmantot praksē, ļoti liela nozīme ir MVU, kas nodarbojas ar augstajām tehnoloģijām un aktīvi veic pētījumus. Šo uzņēmumu ciešāka iesaistīšana FET pētniecībā pavērtu tiem lielākas izredzes izmantot jaunas uzņēmējdarbības izdevības. Ar IST saistīto Eiropas tehnoloģiju platformu un kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu[20] stratēģiskajās pētniecības programmās būtu lietderīgi ietvert arī tās pētniecības vajadzības, kas ilgtermiņā rodas IST nozarei. Nozarei sistemātiski jāsaņem informācija par FET pētniecības rezultātiem, lai šo rezultātus varētu reālu izmantot praksē. Jārod jauni nozares pārstāvju un pētnieku sadarbības veidi, lai novērstu galvenos tehnoloģiskos šķēršļus un atraisītu rūpnieciskās izstrādes potenciālu ilgtermiņā. 2.3.7. Starptautiskās sadarbības neizmantotais potenciāls FET jomā netiek izmantotas priekšrocības, ko sniedz starptautiskā līdzdalība. Resursu apvienošanai un izcilības kāpināšanai visā pasaulē ir uzskatāma pievienotā vērtība. Lai rastu risinājumu pasaules problēmām (piemēram, epidemioloģiskā kontrole, finanšu tirgu komplicētība vai cīņa pret klimata pārmaiņām), ir vajadzīga starpnozaru zinātniska sadarbība visā pasaulē. FET pētniecība tās fundamentālā rakstura un zinātnisko problēmu globālās nozīmības dēļ ir sevišķi piemērota sfēra starptautiskās sadarbības stiprināšanai. 3. CEļā UZ EIROPU Kā FET PēTNIECīBAS PASAULES LīDERI 3.1. Stratēģija un mērķi Lai Eiropa varētu vislabāk izmantot tos sociālekonomiskos labumus, ko sniegs IST attīstība nākotnē, tai ir jāpieņem drosmīga stratēģija, lai nostātos nākotnes un jauno tehnoloģiju izpētes un izstrādes priekšgalā. Lai to paveiktu, Eiropai līdz 2015. gadam jāsasniedz šādi mērķi: - divkāršot ieguldījumus pārveidojošos fundamentālos pētījumos, kas nodarbojas ar nākotnes un jaunajām tehnoloģijām; - noteikt un uzsākt divas vai trīs jaunas un drosmīgas FET pētniecības vadiniciatīvas, kas dos iespēju sakopot plašākus daudznozariskus pētniecības darbus, lai nonāktu pie fundamentāliem atklājumiem IST; - izsludināt 2 līdz 5 uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas ir kopīgi nacionālajām un Eiropas programmām, lai atbalstītu FET pētniecību kopīgas ieinteresētības jomās; - īstenot iniciatīvas, lai sekmētu talantīgu jauno zinātnieku iesaistīšanos un izvirzīšanos riskantā un daudznozariskā pētnieciskā kopdarbā; - īstenot iniciatīvas, lai rosinātu MVU, kas nodarbojas ar augstajām tehnoloģijām un aktīvi veic pētījumus, izstrādāt un reāli izmantot FET pētniecības pirmos rezultātus. Eiropai būtu jāsagatavo augsne, lai būtu iespējams nodrošināt pētniecības „kritisko masu”, kas vajadzīga, lai varētu īstenot šādas iniciatīvas, sadarbojoties Eiropas un dalībvalstu pētniecības finansēšanas iestādēm un vajadzības gadījumā arī citiem partneriem. Eiropai būtu jānodrošina to zinātnisko zināšanu un tehnisko atklājumu kapitalizācija un izplatīšana, kuras iemantotas publiskā sektora atbalstītos pētījumos, kā arī jāsekmē un jāatbalsta pētnieciskā sadarbība ar pasaules vadošajiem zinātniekiem. 3.2. Ierosinātie darbības virzieni 3.2.1. Nostiprināt FET IST temata ietvaros Eiropai būtu jāpastiprina atbalsts FET pētniecībai IST temata ietvaros un tā jāpadara par pētniecības un inovāciju sistēmas būtisku elementu. Ir jānodrošina resursu kritiskā masa tādām iepriekšnoteiktām FET pētniecības iniciatīvām („FET Pro-active”), kam varētu būt liela pārveidojoša ietekme. Tāpat jākāpina atbalsts riskantiem un mērķtiecīgiem pētījumiem, ko neierobežo iepriekšnoteikti pētniecības plāni („FET Open”), proti, kas kalpotu kā platforma jaunradei un netradicionālām pētniecības idejām, kuras var izrādīties ar lielu ietekmi, un kā nozīmīgs avots jaunām pētījumu tēmām. Eiropas Komisija uzskata, ka finansējums, kas Septītās pamatprogrammas budžetā paredzēts FET pētījumiem, 2011.–2013. g. ir jāpalielina par 20 % gadā. Tā aicina arī dalībvalstis iesaistīties ar līdzīgu palielinājumu. Eiropai būtu jāstimulē riskanta pētniecība, jāveido un jāstrukturē daudznozariskās FET zinātniskā sabiedrība, kas pašlaik ir veidošanās stadijā, jāizvērtē jaunas iespējas daudznozariskai pētnieciskai sadarbībai, ko neierobežo pašreizējās organizatoriskās struktūras un modeļi. Tai arī jāpilnveido iespējas pastāvīgi prognozēt, kādas būs IST pētniecības tendences nākotnē, lai FET pētniekus iesaistītu Eiropas pētniecības plānu izstrādē un veidotu līdzīgas pētniecības iniciatīvas nākotnē[21]. Eiropas Komisija sadarbībā ar valstu finansēšanas aģentūrām atbalstīs pasākumus, kuru mērķis ir radīt vislabvēlīgākos nosacījumus riskantu pētījumu plauksmei Eiropā un izveidot pastāvīgas prognozēšanas mehānismus. Tā aicina zinātnisko sabiedrību sistemātiskāk izstrādāt Eiropas kopējos pētniecības plānus. 3.2.2. Uzsākt FET vadiniciatīvas Eiropai jāsagatavo vērienīgas un mērķtiecīgas Eiropas mēroga FET vadiniciatīvas, kas aptver plašus, ilglaicīgus Eiropas pētījumus par skaidri definētām fundamentālām problēmām un kas ir pārāk apjomīgas, lai tās varētu īstenot pašreizējo FET iniciatīvu ietvaros. Tām jāsekmē gan plaša un vērienīga sadarbība Eiropas un pasaules līmenī, gan resursu apvienošana, kas ļautu paveikt vairāk nekā pašreizējās sadrumstalotās iniciatīvas un programmas. Īstenojot šādas plašas iniciatīvas, iespējams, būs vajadzīgs kopdarbs ar citām 7PP tēmām; šo iniciatīvu mērķis būs izveidot ilgtspējīgus pasaules klases Eiropas izcilības centrus un panākt, ka Eiropa virza inovācijas daudzsološās jomās, vienlaikus palielinot peļņu no ieguldījumiem riskantā un mērķtiecīgā pētniecībā. | FET vadiniciatīva — izpratne par dzīvību palīdz veidot nākotnes IST Īstenojot FET vadiniciatīvu, varētu izveidot un izmantot lielmēroga simulācijas, lai izprastu, kā daba apstrādā informāciju, un iegūtās zināšanas izmantotu nākotnes biodatoru izstrādē. Šādi unikāli pētījumi piesaistītu vislabākos informātiķus, biologus un fiziķus no Eiropas un visas pasaules. | Eiropas Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm un pētnieku aprindām, lai apzinātu un definētu iespējamās FET vadiniciatīvas un līdz 2013. gadam uzsāktu vismaz divu šādu iniciatīvu īstenošanu. 3.2.3. Iesaistīties kopīgā plānošanā un FET Eiropas pētniecības telpas iniciatīvās Eiropai ciešāk jākoordinē pūliņi valstu un ES līmenī, lai apzinātu un atbalstītu kopīgas pētniecības prioritātes, kas izriet no Eiropas pētniecības plāniem. Piemēram, dalībvalstis varētu uzsākt kopīgas iniciatīvas tādās kopējas ieinteresētības jomās, kurās jau darbojas valsts iniciatīvas. Sākotnēji galvenā uzmanība jāpievērš tādām jomām kā kvantu IT un neiroinformācijas tehnoloģijas, kurās jau ir sagatavoti Eiropas pētniecības plāni; pēc tam tās var pakāpeniski attiecināt arī uz citām sfērām. Šādas koordinētas darbības dotu iespēju pārvarēt pašreizējo sadrumstalotību, kas raksturīga Eiropas pētniecībai atsevišķās jomās, un stiprināt pētniecisko sadarbību Eiropā[22]. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis izvērtēt, kādas būtu iespējas stiprināt sadarbību FET jomā, izmantojot iniciatīvām "ERA-NET/ERA-NET plus" piemītošo potenciālu. Jāizvirza mērķis 2010.–2013. gadā izsludināt 3–5 kopīgus dalībvalstu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus kopējas ieinteresētības FET jomās. 3.2.4. Panākt plašāku jauno zinātnieku iesaistīšanos FET pētniecībā Jauno zinātnieku radošajam un aktīvajam garam ir izšķirīga nozīme, lai pārvarētu iesīkstējušu domāšanu, liktu jaunus pamatus nākotnes IST un laika gaitā šie pūliņi vainagotos ar panākumiem. Eiropai aktīvāk jācenšas piesaistīt jaunos zinātniekus (īpaši jaunās zinātnieces) FET pētniecībai un jādod viņiem iespēja izvirzīties daudznozariskās pētnieciskās sadarbības priekšgalā. Jāstrādā pie tā, lai gan dalībvalstīs, gan EIT[23] tiktu izveidotas un savlaicīgi ieviestas jaunas daudznozariskas mācību programmas gan zinātņu, gan cilvēkvadības jomā. Eiropas Komisija īstenos iniciatīvas, lai panāktu jauno zinātnieku plašāku iesaistīšanos FET pētniecībā un rosinātu viņus uzņemties vadību daudznozariskos pētniecības projektos. Zinātniskā sabiedrība tiek aicināta izmantot koordinācijas un atbalsta darbības[24], kā arī Marijas Kirī vārdā nosaukto stipendiju programmu[25], lai panāktu, ka gan valstu un reģionālās izglītības iestādes, gan EIT izstrādā un ievieš jaunas mācību programmas. 3.2.5. Sekmēt zinātnisko zināšanu straujāku kapitalizāciju un paātrināt inovācijas Zinātniskajai sabiedrībai un Eiropas rūpniecībai ir aktīvāk jāiesaistās savstarpējā dialogā, lai labāk apzinātu rūpniecības vajadzības un tehnoloģiskos trūkumus, kas prasa fundamentālus pētījumus, un nodrošinātu, ka lietišķās pētniecības rezultāti tiek ātri izmantoti praksē. Zinātniskās sabiedrības un Eiropas rūpniecības sadarbība jāpadara intensīvāka, kopīgi darbojoties ar IST saistītās Eiropas tehnoloģiju platformās. Zinātniskajai sabiedrībai aktīvāk jāstrādā pie tā, lai ar FET pētījumu rezultātiem iepazīstinātu interesentus. Jārosina nozares pārstāvju līdzdalība fundamentālajos pētījumos. Konkrētāk, ir jāpilnveido atbalsts, ko sniedz MVU, kas nodarbojas ar augstajām tehnoloģijām un aktīvi veic pētījumus, jo tieši šie uzņēmumi var sākotnējās pētniecības rezultātus sekmīgi ieviest praksē. Eiropas Komisija īstenos iniciatīvas to MVU atbalstam, kas nodarbojas ar augstajām tehnoloģijām un aktīvi veic pētījumus, lai tie varētu iesaistīties pētniecībā un virzīt riskantu un daudznozaru pētījumu pirmo rezultātu izmantošanu praksē. Eiropai jāsekmē tādas zinātniskās kultūras veidošanās, kurā vērojama daudznozarisku zinātnisko zināšanu brīva aprite un plaša izplatība. Tai arī jāpalīdz rast novatoriski risinājumi tam, kā veidot pētniecības gaitā iemantoto zinātnisko zināšanu kopīgu bāzi. Kopš 2009. gada FET pētījumi ir ietverti Eiropas Komisijas izmēģinājuma programmā "Atvērtā piekļuve"[26]. Zinātniskajai sabiedrībai vajadzētu iesaistīties iniciatīvās, kas palīdz pilnveidot saziņas, izplatīšanas un zināšanu radīšanas praksi. 3.2.6. Sekmēt sadarbību ar pasaules vadošajiem pētniekiem un piesaistīt Eiropai talantus no visas pasaules Lai Eiropa varētu rast risinājumi fundamentālās zinātniskās pētniecības problēmām, ir vajadzīga augsta līmeņa sadarbība ar visu pasauli. Jācenšas panākt, lai pasaules labākie zinātnieki iesaistās FET pētniecībā un strādā Eiropā. Tai aktīvi jāiesaistās un, ja tas ir Eiropas interesēs, finansiāli jāatbalsta sadarbība ar izcilākajiem pētnieku kolektīviem visā pasaulē. Prioritārajās jomās Eiropai jāveido partnerības ar citvalstu finansēšanas aģentūrām. Tai arīdzan jārosina un jāsekmē sadarbība starp jauniem pētnieku kolektīviem visā pasaulē, izmantojot augšupējo pieeju. Šīs iniciatīvas vairos Eiropas izcilību IST pētniecībā un nostiprinās tās vadošās pozīcijas progresa un inovāciju ziņā visā pasaulē. Eiropas Komisija sadarbosies ar citvalstu finansēšanas aģentūrām (piemēram, no ASV, Ķīnas un Krievijas), lai izveidotu mehānismus pētnieciskās sadarbības atbalstam un veidotu apvienības globālo problēmu risināšanai. 4. SECINāJUMI Šis paziņojums apliecina Komisijas apņēmību stiprināt FET pētniecību IST jomā Eiropā. Tajā ierosinātas vairākas iniciatīvas, kam vajadzīgi ne tikai lielāki ieguldījumi, bet arī ciešāka koordinācija un sadarbība starp visiem interesentiem, kā arī jaunas un vērienīgas FET vadiniciatīvas. Dalībvalstis tiek aicinātas pievienoties ierosinātajiem mērķiem un stratēģijai un rosināt valsts un reģionālās iestādes, universitātes un sabiedriskas pētniecības organizācijas, kā arī privāto sektoru jau tagad iesaistīties gaidāmo pasākumu sagatavošanā. Stratēģijas mērķis ir piesaistīt Eiropai labākos pasaules pētniekus, palielināt nozares ieguldījumus un sekmēt inovācijas. Ieguldījumi nākotnes IST veltītos pētījumos atmaksāsies, jo tādējādi palielināsies Eiropas konkurētspēja ilgtermiņā. [1] COM (2008) 800: "Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns". [2] Attiecas uz nākotnes un jaunajām tehnoloģijām IST jomā. [3] Kā norādīts ISTAG ziņojumā par FET, 2008. g. novembris. [4] COM (2009) 116: Stratēģija IST pētniecībai, izstrādei un inovācijām Eiropā – aktīvāka iesaistīšanās. [5] http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm. [6] Komisijas dati. [7] www.agence-nationale-recherche.fr/. [8] http://cordis.europa.eu/nest/home.html. [9] http://erc.europa.eu/. [10] http://www.ecltech.org/. [11] 2007. gadā 50 % no visām zinātniski recenzētām publikācijām pasaulē tapušas Eiropā (www.qurope.net). [12] http://cordis.europa.eu/esprit/home.html. [13] Šie pētījumi lika pamatus "more-than-Moore" un "post-CMOS" laikmetam Eiropā. [14] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/etp/index_en.htm. [15] Prezidenta zinātnes un tehnikas padomdevēju padomes ziņojums, 2007. gada augusts. [16] http://www.973.gov.cn/English/Index.aspx. [17] http://www.vph-noe.eu/. [18] http://bluebrain.epfl.ch/. [19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html. [20] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/jti/index_en.htm. [21] Balstoties uz tādu metodiku, kāda, piemēram, izstrādāta, realizējot KPC IPTS prognozēšanas pasākumus (http://is.jrc.ec.europa.eu). [22] COM(2008) 468. [23] Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts. [24] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/wp/cooperation/ict/c_wp_200901_en.pdf. [25] http://ec.europa.eu/research/fp6/mariecurie-actions/action/fellow_en.html. [26] http://ec.europa.eu/research/science-society/open_access.