(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Slovēnija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma lēmumu par Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Slovēnija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Slovēnija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovēnijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Slovēniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Slovēnija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Slovēnija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jaunie un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Slovēnijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Slovēnija savu 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Padome ir izskatījusi Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums ir atspoguļots 1. ieteikumā.

(13)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Slovēnijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu jāierosina šo procedūru sākšana.

(14)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Slovēnijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Slovēnijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,2 % no IKP 2021. gadā. Slovēnijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 5,1 % no IKP 2020. gadā līdz 3,8 % 2021. gadā. Slovēnijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 74,7 % no IKP.

(15)2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par periodu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,2 % un 2023. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums: 2022. gadā 3,7 % un 2023. gadā 3,1 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,0 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 73,3 % un 2023. gadā kritīsies līdz 71,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 3,4 % no IKP. Šie skaitļi ir lielāki nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais budžeta deficīts, galvenokārt tāpēc, ka tiek prognozēti augstāki kārtējie izdevumi un mazāki ieņēmumi no ienākuma nodokļa. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 74,1 % 2022. gadā un 72,7 % 2023. gadā. Šī atšķirība ir skaidrojama ar lielāku deficītu abos gados un mazāku prognozēto ekonomikas izaugsmi 2022. gadā.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Slovēnijas potenciālo izaugsmi.

(16)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 3,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,5 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, atbrīvojumu no tīkla maksas un griestu noteikšanu degvielas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenām. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem, jo īpaši degvielas cenu griestu noteikšana un vispārējie akcīzes nodokļa samazinājumi, nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā.

(17)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Slovēnijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Slovēnijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(18)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –2,6 % apmērā no IKP. Slovēnija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Slovēnija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem, kā arī par sociālajiem pabalstiem (indeksācijas dēļ) un par algām publiskajā sektorā (pieaugošā algu spiediena dēļ).

(19)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta –0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Slovēnija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,6 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP).

(20)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,1 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2023. gadam sasniegs 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 69,5 % un 2025. gadā kritīsies vēl – līdz 68 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

(21)Publiskais finansējums veselības aprūpes sistēmai ir mazāks par ES vidējo rādītāju (2019. gadā 72,8 % salīdzinājumā ar 79,7 % ES). Tomēr paredzams, ka veselības aprūpes izdevumi laikposmā no 2019. līdz 2070. gadam palielināsies par 1,5 procentpunktiem no IKP, un ilgtermiņa aprūpes izmaksas līdz 2055. gadam divkāršosies. Papildus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pieejamības problēmām, kas jau ir labi aplūkotas atveseļošanas un noturības plānā, Slovēnija vidējā termiņā un ilgtermiņā saskaras ar augstiem fiskālās ilgtspējas riskiem, kurus rada ar sabiedrības novecošanos saistīti izdevumi. Pēdējos gados valsts ir sākusi visaptverošas reformas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tās tiks īstenotas vairākos posmos, un to rezultātā galvenokārt tiks paplašināta piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem un uzlabotas sociālās tiesības un sociālā iekļaušana. Lai gan tas radīs papildu slogu publiskajām finansēm, Slovēnijai būs ļoti svarīgi ierosināt tādu pasākumu kopumu, ar kuriem tiek izveidota stabila ieņēmumu bāze, kas neapdraud fiskālo bilanci vidējā termiņā un ilgtermiņā.

(22)Nacionālā asambleja 2022. gada 11. martā pieņēma izmaiņas likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli, kurām saskaņā ar aplēsēm būs negatīva papildu ietekme uz budžetu: 2022. gadā – 0,4 %, 2023. gadā – 0,3 %, 2024. gadā – 0,3 % un 2025. gadā – 0,3 %. Slovēnijas Fiskālās padomes veiktā modelēšana liecina, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu rezultātā valsts parāds vidējā termiņā varētu palielināties par 4–14 procentpunktiem no IKP. Lai gan Slovēnijai ir iespējas ievērojami palielināt nodokļu ieņēmumus, kompensējoši pasākumi līdz šim nav ierosināti. Piemēram, Slovēnija varētu radīt lielākus ieņēmumus no vides nodokļiem, piemēram, likvidējot videi kaitīgas subsīdijas (piemēram, akcīzes nodokļa atmaksa par komercpārvadājumiem), indeksējot enerģijas nodokļus vai ieviešot uz nobrauktā attāluma balstītas maksas privātiem automobiļiem. Vēl viens potenciāls ieņēmumu avots būtu lielāki periodiskie nekustamā īpašuma nodokļi, jo pašreiz šie ieņēmumi Slovēnijā ir salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju1,2 % no IKP). Īpašuma vērtību saskaņošana ar tirgus vērtībām un ēku energoefektivitātes ņemšana vērā varētu veicināt izaugsmi, mazināt nevienlīdzību un veicināt energoefektivitāti.

(23)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Slovēnijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Slovēnijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši plāns sniedz piemērotu risinājumu daudzām ekonomiskajām, sociālajām un vides problēmām, ar kurām saskaras Slovēnija. Ar plānu tiek ieviestas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir atrisināt ievērojamu to problēmu daļu, kas konstatētas Slovēnijai Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos. Plānā jo īpaši paredzēts risināt problēmas, kas saistītas ar fiskālo politiku un publiskajām finansēm, sociālās drošības tīkliem, nodarbinātību un sociālo jomu, darījumdarbības vidi un investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī ar zaļo un digitālo pārkārtošanos.

(24)Paredzams, ka Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Slovēnijā atbilst 42,4 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,4 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Slovēnijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.