LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 3.2.2015. 
COM(2015) 42 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 450/2003 par 
darbaspēka izmaksu indeksu 
 
 
1 
 1. I EVADS  
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. febru āra Regulu (EK) Nr. 450/2003 par 
darbaspēka izmaksu indeksu1 tika izveidota vienota sist ēma, kas vajadz īga, lai dal ībvalstis 
varētu sagatavot un nos ūtīt Komisijai sal īdzināmus darbasp ēka izmaksu indeksus. Komisija 
(Eurostat ) savā tīmekļa vietnē publicē ceturkšņa paziņojumu presei2 par vienas stundas 
darbaspēka izmaksu indeksu. Taj ā ir ietverta pilna datu kopa saimniecisk ās darbības un 
darbaspēka izmaksu sast āvdaļu dalījumā. Tajā arī ietver gan ceturkš ņa, gan gada pieauguma 
rādītājus. 
Komisija 2003. gada j ūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1216/20033, ar ko sīkāk noteica indeksa 
nosūtīšanas kārtību, kas j āievēro dalībvalstīm, ja tās nosūta indeksus Komisijai, veicam ās 
sezonālās indeksu izl īdzināšanas un valstu kvalit ātes ziņojumu saturu. P ēc tam 2007. gada 
martā Komisija pie ņēma Regulu (EK) Nr. 224/20074. Ar to groza Regulu (EK) Nr. 1216/2003 
un paplašina darbasp ēka izmaksu indeksa darb ības jomu, attiecinot to uz vis ām 
saimnieciskaj ām darbībām NACE 1. red. L, M, N un O sada ļā. Ar šo paplašin ājumu iekļauj 
arī ārpustirgus pakalpojumus, kas veido liel āko daļu no šaj ās sadaļās norādītajām 
saimnieciskaj ām darbībām un kuriem sal īdzinājumā ar tirgus pakalpojumiem var b ūt atšķirīga 
dinamika. 2007. gada august ā Komisija pie ņēma Regulu (EK) Nr. 973/20075. Lai var ētu 
īstenot to saimniecisko darb ību statistisko klasifik āciju, kas nor ādītas NACE 2. red., ar šo 
regulu groz īja vairākas regulas par konkr ētām statistikas jom ām, tostarp par darbasp ēka 
izmaksu indeksu.  
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 450/2003 13. pant u Komisijai reizi divos gados j āiesniedz 
ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomai. Zi ņojumā īpaši būtu jāizskata darbasp ēka 
izmaksu indeksa datu kvalit āte. Šis ziņojums attiecas uz darbasp ēka izmaksu indeksa datiem, 
kas sniegti Komisijai par p ārskata ceturkš ņiem no 2012Q3 l īdz 2014Q2 (ieskaitot). 
Regulas (EK) Nr. 1216/2003 I pielikum ā ir definēta darbasp ēka izmaksu indeksa kvalit āte, 
ievērojot šādus kritērijus: atbilst ība, precizit āte, datu sniegšanas punktualit āte, pieejam ība un 
skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība un piln īgums. 
Tāpat kā iepriekšējā ziņojuma sniegšanas period ā precizitātes, pieejam ības un skaidr ības 
līmenis ir apmierinošs. T āpēc šajā ziņojumā uzmanība tiks piev ērsta atbilst ības un aptv ēruma 
uzlabojumiem un apl ūkota saska ņotība ar nacion ālo kontu datiem un sal īdzināmība attiecībā 
uz datiem, kas izl īdzināti, ņemot vērā darba dienu skaitu. Īpaša uzman ība ir piev ērsta tādu 
                                                            
1 OV L 69, 13.3.2003., 1. lpp.  
2 Ceturkš ņa paziņojumu presei public ē datumos, kas noteikti publik āciju kalend ārā; abu veidu 
informāciju var atrast Eurostat  tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Komisijas 2003. gada 7. j ūlija Regula (EK) Nr. 1216/2003, ar ko ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbasp ēka izmaksu indeksu (OVL 169, 8.7.2003., 37. lpp.).  
4 Komisijas 2007. gada 1. marta Regula (EK) Nr. 224/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1216/2003 
saistībā ar ekonomiskaj ām darbībām, uz kur ām attiecas darbasp ēka izmaksu indekss (OV L 64, 
2.3.2007., 23. lpp.).  
5 Komisijas 2007. gada 20. augusta Regula (EK) Nr. 973/2007, ar ko gro za dažas EK regulas par īpašām 
statistikas jom ām, lai īstenotu NACE 2. red. saimniecisko darb ību statistisko klasifik āciju  (OV  L 216, 
21.8.2007.,  10. lpp.). 
 
2 
 datu probl ēmai, kurus dal ībvalstis nav iesnieguša s noteiktajos termi ņos, un šīs problēmas 
ietekmei uz public ēto Eiropas agreg ātu kvalitāti. 
2. V ISPĀRĪGI REZULT ĀTI KOPŠ IEPRIEKŠ ĒJĀ ZIŅOJUMA  
Iepriekšējā ziņojuma sniegšanas perioda laik ā Eurostat  ir strādājis, lai vienk āršotu un 
saskaņotu standartus, kas attiecas gan uz  datiem, gan metadatiem (kvalit ātes ziņojumi), kurus 
dalībvalstis nos ūta Komisijai. Nomenklat ūras un main īgie lielumi, kurus izmanto darbasp ēka 
izmaksu indeksa datos, ir saska ņoti ar SDMX6 standartu, kas ir jaunais vis ā pasaulē 
izmantotais form āts apmaiņā ar statistikas inform āciju. Lielākā daļa dalībvalstu sākušas sūtīt 
datus SDMX  formātā, un Eurostat  ir lūdzis, lai t ās valstis, kuras v ēl nav pie ņēmušas šo 
formātu (Beļģija, Dānija, Īrija, Grie ķija, Horvātija, Luksemburga un Rum ānija), to izdar ītu 
līdz 2014. gada beig ām. 
Dalībvalstu iesniegtie kvalit ātes ziņojumi ir p ārvietoti uz Eiropas Statistikas sist ēmas 
metadatu apstr ādes sistēmu (Metadata Handler ) – IT rīku, kas ļauj katrai dal ībvalstij att ālināti 
augšupiel ādēt kvalitātes ziņojumus un atjaunin āt daļas, kas iepriekš ējā gada laik ā ir 
mainījušās, bez vajadz ības tās atkārtoti iesniegt piln ībā. Turklāt šis IT r īks ļauj valstu 
kvalitātes ziņojumus iek ļaut Eurostat  atsauces datub āzē, tādējādi padarot tos pieejamus 
visiem lietot ājiem. 
Abas iniciat īvas ir pal īdzējušas vienk āršot statistikas sagatavoš anas procesu, uzlabojot 
lietotājiem sniegto pakalpojumu un vienlaikus  samazinot valstu statistikas iest āžu slogu. 
Kopumā darbaspēka izmaksu indeksa pieejam ība un kvalit āte turpināja uzlaboties. Tagad ir 
pieejami sezon āli izlīdzināti dati no vis ām dalībvalstīm, izņemot Īriju un Horv ātiju. Eurostat  
ir nolēmis neizmantot sezon āli izlīdzināto darbasp ēka izmaksu indeksu par galveno atsauci 
paziņojumos presei, lai gan r ādītāji ir izcelti Statistics Explained  tīmekļa vietnes attiec īgajā 
lapā7. Visas dal ībvalstis, iz ņemot Grie ķiju un Horv ātiju, iesniedza valsts kvalit ātes ziņojumu 
par 2013. p ārskata gadu, un zi ņojumi ir publiski pieejami. 
Viena no jom ām, kurai joproj ām velta uzman ību, ir darbasp ēka izmaksu indeksa saska ņotība 
ar citiem darbasp ēka izmaksu statistikas datiem, īpaši ceturkš ņa nacionālo kontu datiem. To 
analizēja gan no teor ētiskā, gan emp īriskā viedokļa, un rezult āti tika apspriesti ar dal ībvalstīm. 
Turklāt Komisija ( Eurostat ) 2015. gad ā organizēs darbsemin āru ar dalībvalstīm, kurā novērtēs 
un centīsies vēl vairāk uzlabot darbasp ēka izmaksu statistikas visp ārējo kvalitāti. 
Komisija ( Eurostat ) ir uzlabojusi ar ī vienas stundas darbasp ēka izmaksu apl ēšu pieejam ību, 
publicējot vidējos rādītājus par viena gada periodu, kas liel ā mērā ir balstīti uz darbasp ēka 
izmaksu indeksu un kurus var sagatavot dr īz pēc pārskata perioda beig ām. Tā rezultātā 
dalībvalstis vairs nesniedz valsts gada darbasp ēka izmaksu statistiku, kas tika v ākta saskaņā ar 
neformālu vienošanos un kuru Komisija public ēja. Dalībvalstis ir nodrošin ājušas un 
uzturējušas vajadz īgo infrastrukt ūru, lai sagatavotu darbasp ēka izmaksu indeksu, savuk ārt 
                                                            
6 http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 Komisija ( Eurostat ) ir uztur ējusi un uzlabojusi sist ēmu, kas paredz ēta, lai sa ņemtu, 
pārbaudītu, apstrādātu, uzglab ātu un izplat ītu datus, un kas ļauj tos nekav ējoties public ēt. Šie 
procesi sāka pilnībā darboties 2005. gad ā, un tos past āvīgi pārskata un atjaunina. 
3. D ATU KVALIT ĀTES UN T ĀS IETEKMES UZ EIROPAS AGREG ĀTIEM NOV ĒRTĒŠANA  
3.1. Atbilst ība 
Pārmaiņas darbasp ēka izmaks ās par nostr ādāto stundu ir svar īgs rādītājs, ko izmanto, lai 
analizētu īstermiņa un vidēja termiņa ekonomikas att īstību. Komisija un Eiropas Centr ālā 
banka izmanto darbasp ēka izmaksu indeksu par nostr ādāto stundu (kas atspogu ļo īstermiņa 
darbaspēka izmaksu p ārmaiņas), lai nov ērtētu iespējamo infl ācijas spiedienu, ko izraisa 
pārmaiņas darba tirg ū. Indekss iesp ējami ātri pēc tam, kad dati ir pieejami, j āaprēķina katrai 
dalībvalstij, visai ES un euro zonai. Darbasp ēka izmaksu indekss ir svar īgs arī sociālajiem 
partneriem, kas iesaist īti sarunās par algām, un pašai Komisijai, lai uzraudz ītu darbasp ēka 
izmaksu īstermiņa pārmaiņas. Darbasp ēka izmaksu indekss ir viens no galvenajiem Eiropas 
ekonomiskajiem r ādītājiem8. 
Līdzās pieprasījumam pēc informācijas par procentu ālajām ceturkš ņa darbasp ēka izmaksu 
pārmaiņām, ko mēra ar darbasp ēka izmaksu indeksu, arvien vair āk pieaug interese ar ī par 
darbaspēka izmaksu datiem absol ūtā izteiksm ē (euro stund ā). Eurostat  2012. gada apr īlī 
pirmo reizi public ēja agrīnās aplēses par vienas stundas darbasp ēka izmaks ām euro un valstu 
valūtās par 2011. gadu. Š īs aplēses, kuras pamatoj ās uz darbasp ēka izmaksu indeksu, tika 
uzskatītas par pietiekami kvalitat īvām. Tā kā tās turklāt var public ēt daudz agr āk pēc pārskata 
gada beig ām, nekā var sav ākt inform āciju par gada darbasp ēka izmaks ām saskaņā ar 
neformālo vienošanos, tika pie ņemts lēmums no 2014. gada p ārtraukt sūtīt darbasp ēka 
izmaksu datus. 
Gada darbasp ēka izmaksu apl ēšu publicēšana, pamatojoties uz darbasp ēka izmaksu indeksu, 
palielināja jau tā lielo lietot āju piepras ījumu pēc visaptverošas un ātri sagatavojamas 
informācijas par vienas stundas darbasp ēka izmaksu l īmeni. Komisija ir sa ņēmusi pozit īvas 
atsauksmes par šo apl ēšu public ēšanu, un vair āki lietotāji ir pauduši ieinteres ētību saņemt 
datus NACE sada ļu, kā arī izmaksu sast āvdaļu dalījumā. Lai uzlabotu pieejam ību, 2013. gad ā 
aplēses pirmo reizi tika public ētas arī tiešsaistes datub āzē. Iespēju public ēt detalizētāku 
informāciju sīkāk izvērtēs, pamatojoties uz 2012. gada darbasp ēka izmaksu apsekojuma 
rezultātu analīzi. 
 
3.2. Punktualit āte un pārskatīšanas 
Kopš iepriekš ējā 2012. gad ā publicētā ziņojuma ir uzlabojusies dal ībvalstu punktualit āte, 
nosūtot datus Komisijai. Iz ņemot vienu valsti9, tika konstat ēti tikai nelieli kav ējumi. Datu 
                                                            
8 COM (2002) 661, Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Towards improved 
methodologies for eurozone statistics and indicators . 
9 Portug āle nespēja savlaic īgi nodrošin āt darbasp ēka izmaksu indeksu 2012Q4, jo tai bija probl ēmas 
saistībā ar nozīmīgām valsts apsekojuma p ārmaiņām. 
 
4 
 savlaicīga sniegšana ir ārkārtīgi svarīga darbasp ēka izmaksu indeksa sagatavošan ā, jo 
kavēšanās ar datu sniegšanu noz īmē, ka ES un eurozonas agreg ātiem jāizmanto apl ēses. Pēc 
tam tas var izrais īt nevajadz īgas un apjom īgas pārskatīšanas. 1. att ēlā parādīta to kopējo ES 
darbaspēka izmaksu euro īpatsvars, par kur ām dati bija pieejami par katru ceturksni laik ā, kad 
publicēts paziņojums presei.  
 
1. attēls. Pieejamie darbasp ēka izmaksu inde ksa dati public ēšanas laik ā; kopējo ES 
darbaspēka izmaksu euro īpatsvars 
 
 
Divas dal ībvalstis (Horv ātija un Apvienot ā Karaliste) vienreiz nos ūtīja datus vair āk nekā ar 
divu dienu nov ēlošanos (laika period ā no 2012Q3 l īdz 2014Q2 p ārskata ceturksnim). Tom ēr 
dati tika sa ņemti tik laic īgi, ka tos v ēl paspēja iekļaut paziņojumā presei. Š ā ziņojuma 
tapšanas laik ā tikai vienai dal ībvalstij (Grie ķijai) bija struktur āla problēma, kas ne ļāva tai 
sagatavot un sniegt darbasp ēka izmaksu indeksa datus. Vis ā pārskata period ā Grieķija sniedza 
datus pārāk vēlu, lai tos iek ļautu pazi ņojumā presei. Eurostat  2014. gada maij ā notika 
divpusēja tikšanās ar Grieķijas statistikas iest ādes pārstāvjiem, kur ā vienojās par plānu, lai 
risinātu šos struktur ālos jautājumus. Kopš t ā laika ir g ūti zināmi panākumi, samazinot laiku, 
kas vajadz īgs, lai sniegtu datus. 
Darbaspēka izmaksu indeksu veido virkne daž ādu mainīgo lielumu (piem ēram, darbasp ēka 
izmaksas un nostr ādātās stundas), ko var ieg ūt no vairākiem avotiem. Tas noz īmē, ka jebkur ā 
laikā var būt nepieciešami labojumi, kas ietekm ē pēdējā ceturkšņa, vairāku ceturkš ņu vai visa 
gada datus. Ja datu korekcijas attiecas uz p ārskata gadu, j āpārskata visa laikrinda. ES 
galvenais r ādītājs10 (gada pieauguma r ādītājs) kopš 2012. gada pirm ā ceturkšņa trīs reizes 
labots vair āk nekā 0,3 procentpunktu apm ērā. Lielākajā daļā ceturkšņu aplēses ir kori ģētas uz 
                                                            
10 ES 27 valstis l īdz 2013Q2 un to ieskaitot, p ēc tam – ES 28 valstis. 
 
5 
 augšu, mainot tendenci, kas par ādās iepriekš ējā ziņojumā (skatīt 2. attēlu). Izmantojot gar ākas 
laikrindas,  Eurostat  patlaban izskata šo jaut ājumu sīkāk. 
2. attēls. Datu p ārmaiņas no pirm ā publicētā rādītāja līdz 2014Q2 publik ācijai 
ES 27/28 valst īm, NACE 2. red. B l īdz S sada ļa, agregāts procentpunktos 
 
 
3.3. Sal īdzināmība – izlīdzināšana, ņemot vērā darba dienu skaitu 
Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2003 1. pant ā ir noteikts, ka darbasp ēka izmaksu indeksa 
dati nosūtāmi kā sezonāli neizlīdzināti, izlīdzināti pēc darba dienu skaita, k ā arī sezonāli un 
pēc darba dienu skaita izl īdzināti dati. Daži iz ņēmumi ir š ādi: vairākām dalībvalstīm ir 
piešķirtas atkāpes attiec ībā uz sezon āli neizlīdzinātu datu sniegšanu, un Horv ātija un Īrija 
sniedz laikrindas tikai par NACE 2. red. O l īdz S sada ļu, kas ir p ārāk īsas, lai tiktu sezon āli 
izlīdzinātas. Regul ā (EK) Nr. 450/2003 nav skaidri nor ādīts, vai sezon ālā izlīdzināšana un 
izlīdzināšana pēc darba dienu skaita j āveic, izmantojot tiešo va i netiešo pieeju. Netiešaj ā 
izlīdzināšanā tiek izlīdzinātas bāzes laikrindas, kuras p ēc tam izmanto, lai sagatavotu augst āka 
līmeņa agregātus. Tiešā izlīdzināšana nozīmē, ka atseviš ķi izlīdzina katru atseviš ķu laikrindu, 
tostarp augst āka līmeņa agregātus. Abām pieejām ir gan priekšroc ības, gan tr ūkumi, un 
Eiropas Statistikas sist ēmas (ESS) pamatnost ādnēs par sezon ālo izlīdzināšanu11 ir ieteiktas 
abas pieejas. Izl īdzinot darbasp ēka izmaksu indeksu, dal ībvalstis var izmantot vienu no 
pieejām. 
Ar abām pieejām parasti g ūst līdzīgus rezult ātus, un kopum ā vienas vai otras pieejas izv ēle 
nerada probl ēmas. Tom ēr, ja, ņemot vērā izejas datu main īgumu, ir gr ūti noteikt piem ērotāko 
izlīdzināšanas modeli, tieš ā pieeja var rad īt dažas probl ēmas. Piem ēram, izmaksu sast āvdaļas 
izlīdzinātais indekss kop ā varētu būt lielāks vai maz āks nekā tā abu apakšsast āvdaļu 
izlīdzinātais indekss. T āpēc Eurostat  ir sistem ātiski pārbaudījis no vis ām dalībvalstīm 
saņemtos datus, lai nodrošin ātu, ka kop ējais indekss ir saska ņots ar tā sastāvdaļām NACE 
                                                            
11 Pamatnost ādņu atjaunin ātajā redakcijā būs iekļauta īpaša sada ļa par ķēdes indeksu izl īdzināšanu. 
 
6 
 sadaļu dalījumā. Eurostat  īsteno politiku public ēt tikai kop ējo indeksu, ner ādot sastāvdaļas, ja 
tās atšķiras par vair āk nekā diviem b āzes punktiem no kop ējās vērtības. 
 
3.4. Saska ņotība ar nacion ālo kontu r ādītājiem 
Gada kvalit ātes ziņojumā dalībvalstīm ir jāsalīdzina darbasp ēka izmaksu indeksa pieauguma 
rādītājs ar nacion ālajos kontos iek ļauto darba ņēmēju vienas stundas atalgojuma r ādītāju 
(ESA95 defin īcija). Nav re āli gaidīt, ka skait ļi būs pilnīgi vienādi. Pat ja izmanto gandr īz 
identiskas darbasp ēka izmaksu defin īcijas, var atš ķirties statistiskais atspogu ļojums un avoti. 
Turklāt ir īpaši grūti savākt datus par nostr ādātajām stundām gan darbasp ēka izmaksu 
indeksa, gan nacion ālo kontu vajadz ībām. Neraugoties uz metodikas atš ķirībām, saskaņotības 
pakāpi (vai tās trūkumu) starp ab ām datu kop ām var izmantot, lai noteiktu iesp ējamās 
problēmas kādā kopā. Nebija iesp ējams veikt sal īdzinājumu Beļģijā, Horvātijā, Luksemburg ā 
un Maltā, jo šīs valstis neapkopo ceturkš ņa nacionālo kontu datus par darba ņēmēju 
atalgojumu vai nostr ādāto stundu skaitu. 
Kopš pēdējā ziņojuma public ēšanas Eurostat  ir sācis tieši iek ļaut nacion ālo kontu datus 
darbaspēka izmaksu indeksa datub āzē, atvieglojot abu datu kopu sal īdzināšanu. 
Šā kvalitātes ziņojuma vajadz ībām Eurostat  salīdzināja sezonāli neizlīdzinātos NACE 2. red. 
B līdz S sada ļas agregātus. Uzskata, ka darbasp ēka izmaksu indeksa un darba ņēmēju vienas 
stundas atalgojuma pieauguma r ādītāja atšķirības par vair āk nekā diviem procentpunktiem 
divu gadu period ā, kas analiz ēts ziņojumā (t. i., viens procentpunkts gad ā), prasa turpm āku 
analīzi. Tas attiec ās uz Čehijas Republiku, Igauniju, It āliju, Ungāriju, Poliju, Portug āli un 
Slovēniju. Atšķirība starp abiem r ādītājiem bija liel āka par pieciem procentpunktiem It ālijā un 
Portugālē. Īrijā un Zviedrij ā darbaspēka izmaksu indeksa un darba ņēmēju vienas stundas 
atalgojuma pieauguma r ādītājs, kas iek ļauts nacion ālajos kontos, vismaz vien ā ceturksn ī 
liecināja par pret ējām pazīmēm. 
Eurostat  sīki analizē darbaspēka izmaksu indeksa saska ņotību ar nacion ālo kontu datiem un 
darbaspēka izmaksu apsekojumu un turpin ās nodarboties ar šo jaut ājumu. Anal īzes rezult āti ir 
apspriesti ar dal ībvalstīm, lai noteiktu un risin ātu esošās problēmas, jo īpaši attiec ībā uz 
datiem par nostr ādātajām stundām, ar mērķi uzlabot saska ņotību dažādajās statistikas jom ās. 
 
3.5. Piln īgums 
Horvātija un Īrija ir vien īgās dalībvalstis, kuras patlaban nesniedz sezon āli izlīdzinātos datus. 
Ņemot vērā, ka sezon āli izlīdzinātie dati ir pieejami par vis ām pārējām dalībvalstīm, šie dati 
bija jāpublicē ceturkšņa paziņojumos presei, k ā arī Eurostat  tiešsaistes datub āzē. Tomēr pēc 
rūpīgas datu kvalit ātes un lietot āju vajadz ību analīzes nolemts turpin āt izmantot p ēc darba 
dienu skaita izl īdzinātos datus tikai galvenajiem r ādītājiem. Tas ar ī nodrošin ās skaidrību un 
saskaņotību ar citiem cenu statistikas datiem (piem ēram, patēriņa cenu indeksu). 
 
7 
 Kopš pēdējā ziņojuma public ēšanas ir piel āgots ceturkš ņa paziņojums presei. Konkr ēti –
zemsvītras piez īmes ir vienk āršotas un vair āk tehnisk ās inform ācijas ir p ārvietots uz 
tiešsaistes Statistics Explained  lapu12. Tāpat kā iepriekš dati par NACE 2. red. B l īdz S sada ļu 
nodrošina galvenos r ādītājus ar dažiem papildu dal ījumiem, kas iek ļauti tabulās. 
 
4. S ECINĀJUMI  
Kopumā kopš iepriekš ējā 2012. gad ā publicētā ziņojuma darbasp ēka izmaksu indeksa 
kvalitāte turpināja uzlaboties. Īpaši nozīmīgi ir dalībvalstu punktualit ātes uzlabojumi, sniedzot 
datus, un datu piln īguma uzlabojumi. Turkl āt agregātu (tostarp NACE 2. red. O l īdz S sada ļu) 
pilnīgā pieejamība ir veicin ājusi darbasp ēka izmaksu indeksa visp ārējo lietderību. Pateicoties 
darbaspēka izmaksu indeksa apl ēšu public ēšanai, pamatojoties uz darbasp ēka izmaksu 
indeksa datiem, tiek lab āk apmierin ātas lietotāju vajadzības. Dalībvalstu veikt ā datu sniegšana 
ir gandrīz apmierinoša. Neviena valsts, iz ņemot Grie ķiju, sistem ātiski nekav ēja datu 
sniegšanu Komisijai. 
Pēdējos gados Komisija ( Eurostat ) ir atkārtoti aicin ājusi dalībvalstis velt īt lielākas pūles, lai 
izpildītu prasības šajā jomā. Komisija, izmantojot sniegtos datus un citus va lstu dokumentus, 
tostarp kvalit ātes ziņojumus, turpin ās regulāri uzraudz īt neatrisin ātās problēmas saist ībā ar 
neatbilstību un datu kvalit āti. Ja nebūs panākti uzlabojumi vai tie b ūs nepietiekami, Komisija 
sazināsies ar attiec īgajām valstu iest ādēm un veiks nepieciešamos pas ākumus, lai pan āktu 
atbilstību. 
  
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.