LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 299/170

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Transporta politikas Baltā grāmata: ceļā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu un līdzdalību” (izpētes atzinums)

2012/C 299/31

Ziņotājs: Stefan BACK kgs

Eiropas Komisija 2012. gada 11. janvārī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Transporta politikas Baltā grāmata: ceļā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu un līdzdalību”

(izpētes atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 25. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 482. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 11. un 12. jūlijā (11. jūlija sēdē), ar 140 balsīm par, 3 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai vajadzētu nākt klajā ar iniciatīvu izveidot sistēmu, kas pilsoniskajai sabiedrībai, Komisijai un citiem nozīmīgiem dalībniekiem, piemēram, valstu dažādu līmeņu iestādēm, dotu iespēju atklāti un pārredzami apmainīties viedokļiem par Baltās grāmatas īstenošanu. Šādā veidā var palielināt pilsoniskās sabiedrības atbalstu un uzlabot tās izpratni, un var iegūt lietderīgu informāciju, ko var izmantot politikas veidotāji un par īstenošanu atbildīgās struktūras.

1.2 Būtu jāveido daudzlīmeņu dialogs, un jāiesaista gan pilsoniskās sabiedrības valsts, reģionālais un vietējais līmenis, gan šo līmeņu pārvaldības struktūras. Pilsoniskā sabiedrība jāizprot plašā nozīmē, iekļaujot arī — bet ne tikai — uzņēmējus, darba devējus, darba ņēmējus, lietotājus, NVO un akadēmiskās aprindas.

1.3 Dialogā jānodrošina divvirzienu komunikācija. Tam jāsniedz Eiropas Komisijai iespēja izplatīt informāciju par priekšlikumiem un politikas pasākumiem. Vienlaikus jānodrošina, lai īpaši pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldības struktūrām būtu iespēja sazināties ar Komisiju, EESK un citām attiecīgajām iestādēm un iesniegt piezīmes un norādīt uz problēmām un jautājumiem, kas saistīti ar ES transporta politiku un tās īstenošanu, un būtu pārliecība, ka atbildes tiks saņemtas. Atklāts un konstruktīvs dialogs ir svarīgs, lai uzlabotu atbalstu politikas pasākumiem, tostarp tiesību aktu priekšlikumiem un infrastruktūras plāniem.

1.4 Vajadzētu būt iespējai norādīt uz konkrētām problēmām, piemēram, attiecībā uz piekļuves iespējām cilvēkiem ar invaliditāti, kā arī vietējā transporta kvalitāti un piemērotību, ņemot vērā noteiktus transporta politikas mērķus, piemēram, kravu novirzīšanu vai transportu, pārsniedzot noteiktu attālumu.

1.5 Dialogs par šiem jautājumiem var uzlabot izpratni par ES transporta politikas mērķiem, kā arī atbalstu tai un ierosinātajiem īstenošanas pasākumiem. Īstenojot dialogu, var uzlabot ES iestāžu izpratni par praktisko situāciju un norādīt uz nepieciešamību ņemt vērā dažādus apstākļus dažādās ES daļās, kā arī var uzlabot iespējas rast apmierinošus risinājumus konkrētām problēmām un sniegt atbildes uz uzdotajiem jautājumiem.

1.6 Pastāvīgums un turpmākie pasākumi saistībā ar minētajām problēmām ir svarīgi sekmīga dialoga elementi, turklāt Komisijai ir savlaicīgi pirms paredzētajām iniciatīvām jāizplata informācija. Būtu jāvienojas ar Komisiju par tās līdzdalību, lai nodrošinātu efektīvu, atklātu un pārredzamu dialogu. EESK pauž izpratni par to, ka Komisija īpašu uzmanību pievērš infrastruktūras projektu un tādu pasākumu apspriešanai, kas ir saistīti ar pārmaiņām paradumos. Komiteja arī uzskata, ka dialogs varētu aptvert lielāku skaitu jomu un ka tas varētu dot pievienoto vērtību vairumam iniciatīvu.

1.7 Svarīgs dialoga elements ir jaunatnes līdzdalība, lai radītu interesi par ES transporta politikas mērķiem un nodrošinātu tai atbalstu.

1.8 Dialoga pamatā lielā mērā vajadzētu būt saziņai internetā. Tāpēc būtu jāizveido arī īpaša tīmekļa vietne. Vajadzētu apsvērt iespēju izmantot tādus sociālās saziņas līdzekļus kā Facebook un Twitter. Ir svarīgi izveidot atbilstošu interneta dialoga pārvaldību, lai nodrošinātu sistēmu darbību. Dialoga tīmekļa vietnē īpašu sadaļu vajadzētu veltīt jaunatnei. Vajadzētu izveidot arī vairākas saites uz attiecīgām ārējām tīmekļa vietnēm, piemēram, uz Komisijas tīmekļa vietni par pilsoņu iniciatīvu.

1.9 Internetam nevajadzētu būt vienīgajam saziņas veidam. Papildus tam pēc vajadzības varētu organizēt konferences vai citus pasākumus un izveidot forumu divu vai trīs jautājumu apspriešanai. Turklāt visos gadījumos, kad tas ir lietderīgi, vajadzētu veidot tiešu saziņu starp EESK un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Uz jautājumiem un problēmām, kas radušies šajā dialogā, jāvērš Komisijas uzmanība.

1.10 Dialogā minētie jautājumi un problēmas varētu rosināt EESK nākt klajā ar pašiniciatīvas rezolūcijām, kā arī tie varētu ietekmēt atzinumus, ko Komiteja izstrādā par attiecīgajiem tematiem.

1.11 Nolūkā sekmēt reģionālo un vietējo pārvaldības struktūru iesaisti dialogā vajadzētu sadarboties ar Reģionu komiteju, lai vienotos par iespējām to iesaistīt dialogā un tā pārvaldībā, ņemot vērā EESK un RK attiecīgos uzdevumus.

1.12 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā dialoga pārvaldība būtu jānodrošina EESK TEN specializētās nodaļas uzraudzības komitejai ar TEN sekretariāta atbalstu un pastāvīgā sadarbībā ar RK un Komisiju.

1.13 Pārvaldības detaļas, kā arī tādi jautājumi kā interneta dialoga administrācija, nepieciešamie resursi un budžets būtu jāapspriež darba grupā, kurai savi ieteikumi būtu jāizstrādā līdz 2012. gada beigām. Pārdomāta un vienkārša pārvaldība un administratīvā sistēma būtu pēc iespējas jāveido pastāvošo resursu robežās. Varētu apsvērt iespēju dialoga pārvaldības izmaksas dalīt ar Reģionu komiteju.

1.14 Par dialoga uzsākšanas termiņu būtu jānosaka 2013. gada sākums.

2. Ievads

2.1 Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (ceļvedis) ir noteikti desmit mērķi konkurētspējīgai un resursu ziņā efektīvai transporta sistēmai, kuri kalpo kā salīdzinoši kritēriji, lai virzītos uz mērķi par 60 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Ilgtermiņa mērķi ir vispārējie mērķi laika posmam līdz 2050. gadam, savukārt pārējie mērķi ir starpposma mērķi 2020. vai 2030. gadam. Baltajā grāmatā arī noteikta stratēģija, kas aptver 40 iniciatīvas, kurām jāpalīdz sasniegt minētos mērķus nākamo desmit gadu laikā.

2.2 Ceļvedī minētās 40 iniciatīvas ir jāīsteno līdz 2020. gadam. Dažas no tām ir leģislatīvas. Taču daudzu iniciatīvu pamatā ir valsts vai vietējā līmeņa iniciatīvas vai arī paradumu maiņas stimulēšana, jo Eiropas Savienībai ir ierobežota kompetence vai arī tiesību akti nav pietiekami, lai veicinātu paradumu maiņu, kas ir būtiska attiecīgās iniciatīvas sekmīgai norisei. Arī attiecībā uz vairākām leģislatīvām iniciatīvām paradumu maiņa ir svarīga, lai nodrošinātu šo iniciatīvu sekmīgu norisi.

2.3 Eiropas Komisija 2012. gada 11. janvāra vēstulē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju lūdza paust viedokli par to, kā varētu iesaistīt pilsonisko sabiedrību, lai sekmētu virzību uz Baltās grāmatas mērķiem un sniegtu ieguldījumu tajā minētā ilgtermiņa redzējuma transporta jomā sasniegšanā. Vēstulē ir īpaši minēta nepieciešamība saskaņot valstu un Eiropas intereses attiecībā uz svarīgiem infrastruktūras projektiem Eiropas transporta tīklā (TEN-T), un lūgts analizēt to, kā var iegūt pilsoniskās sabiedrības atbalstu Baltajā grāmatā minēto ilgtermiņa mērķu sasniegšanā un kā tā var sniegt ieguldījumu ceļā uz šiem mērķiem.

2.4 Iespējams veikt salīdzinājumu ar EESK lomu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā, proti, Komiteja izveidoja jaunu horizontālu “Stratēģijas “Eiropa 2020” koordinācijas komiteju”, lai EESK struktūras varētu efektīvāk sadarboties ar valstu iesaistītajiem dalībniekiem un tādējādi apzināt īpašas iniciatīvas un paraugpraksi pašreizējā reformu posmā dalībvalstīs, kā arī plānot šādas iniciatīvas. Lai Komisijai sniegtu materiālu Eiropadomes pavasara sanāksmes secinājumiem, 2011. gada 23. februārī tika publicēts ziņojums par to, kāds ir pilsoniskās sabiedrības viedoklis par Valstu reformu programmu (VRP) izstrādi un kāda ir pilsoniskās sabiedrības līdzdalība šajā procesā.

2.5 Arī Vienotā tirgus aktā ir paredzēts “iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sekmēt vērtējoša gara kultūru”. Vienotā tirgus aktā ir minēts, ka sabiedriskās konsultācijas rezultāti liecina par pilsoniskās sabiedrības vēlmi būt ciešāk iesaistītai vienotā tirgus attīstīšanā. Tāpēc Komisija regulāri publicēs sarakstu, kurā būs norādītas 20 galvenās priekšrocības, ko iedzīvotāji un uzņēmumi sagaida no vienotā tirgus. Sarakstu iesniegs vienotā tirgus forumā, kurā regulāri pulcēsies tirgus dalībnieki, piemēram, uzņēmumu pārstāvji, sociālie partneri, NVO un organizācijas, kas iedzīvotājus un publiskās iestādes pārstāv dažādos līmeņos un parlamentos. Forumā tiks analizēts vienotā tirgus stāvoklis, un tā būs iespēja apmainīties ar paraugpraksi. Tas sekmēs politikas novērtēšanas kultūru, sniegs ieguldījumu Vienotā tirgus akta īstenošanas uzraudzībā un palīdzēs novērtēt akta ietekmi vietējā līmenī. Sociālajiem partneriem vajadzētu būt lielākai lomai jautājumos, kas saistīti ar ekonomisko un sociālo kohēziju, un tiem būtu jādod iespēja paust viedokli par šiem jautājumiem.

2.6 Pamatojoties uz pētījumu, 2011. gada rudenī tika publicēti pirmais saraksts attiecībā uz sagaidītajām priekršrocībām.

2.7 EESK pašreiz izvērtē arī idejas par Eiropas forumu dažādu enerģijas veidu izmantošanai (EEMF). Ierosinājums par pastāvīgu struktūru ar uzraudzības komiteju, pastāvīgu sekretariātu, ikgadējām konferencēm, kā arī ierosmi rīkot līdz sešām darba grupu sanāksmēm gadā tiek apsvērts, ņemot vērā ar finansējumu, institucionālo piemērotību un juridisko pamatu saistītus jautājumus. Šajā konceptā ietilpst arī ideja par valstu forumu tīku.

3. Vispārējas piezīmes

3.1 EESK uzskata, ka pašreizējais uzdevums līdzinās iepriekš minētajiem uzdevumiem. Šo pasākumu mērķis ir panākt pilsoniskās sabiedrības atbalstu Baltajā grāmatā izklāstītajiem ilgtermiņa mērķiem transporta politikas jomā, pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu to sasniegšanā un tās atbalstu infrastruktūras projektiem. Komisija arī cenšas apzināt pilsoniskās sabiedrības viedokli jautājumā par to, vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 60 % un attiecīgos Baltajā grāmatā minētos desmit mērķus var sasniegt ar pašreiz Komisijas rīcībā esošajiem instrumentiem.

3.2 EESK atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienību (LES) 11. panta 1. līdz 3. punktā ir noteikts juridiskais pamats šādiem pasākumiem. Šajos noteikumos ir minēts, ka ES iestādēm jāveido atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ar iesaistīto dalībnieku pārstāvības asociācijām un pilsonisko sabiedrību, jāorganizē plašas konsultācijas ar uzņēmumu un pārstāvības asociācijām un jādod iespēja iedzīvotājiem un apvienībām publiski izteikt viedokļus un apmainītiem ar tiem. EESK arī atzīmē, ka šis pants ir arī pilsoņu iniciatīvas juridiskais pamats.

3.3 EESK uzskata, ka no desmit Baltajā grāmatā izklāstītajiem mērķiem pilsoniskā sabiedrība īpaši atbalsta šādus mērķus: 1. (atzīšana tirgū un paradumu maiņa), 3. (operatoru, transporta plānotāju un kravu īpašnieku attieksme), 4. (paradumu maiņa), 5., 7. (infrastruktūras izmantošana un satiksmes pārvaldības sistēmas, stimuli efektīvai pārrobežu plānošanai), 8., 10. (sistēmas taisnīgums), 9. (ar drošību un drošumu saistīti paradumi).

3.4 Neapšaubāmi lietderīgs ir atbalsts ceļveža mērķiem, lai palīdzētu izveidot politiski labvēlīgu vidi ceļveža īstenošanai.

3.5 EESK uzskata, ka ar organizēto pilsonisko sabiedrību īpaši lietderīgi būtu veidot dialogu arī par šādiem nozīmīgiem vispārējiem jautājumiem:

— ES interešu saskaņošana ar valstu/reģionālajām/vietējām interesēm, īpaši no organizētās pilsoniskās sabiedrības skatpunkta;

— transporta politikas mērķu sekmēšanas veidi, kas nav tehniski, tostarp uzņēmumu politika, uzņēmumu paradumi, inovāciju akceptēšana un paradumu maiņa.

3.6 Šajos jautājumos organizētās pilsoniskās sabiedrības atbalsts ir svarīgs, un iespējams, ka tas ir labākais veids, kā izplatīt informāciju, iegūt atbalstu un informāciju par problēmām un šķēršļiem.

3.7 Ideālā gadījumā šādus komunikācijas kanālus var izmantot arī salīdzinošajai novērtēšanai un informācijas apmaiņai.

3.8 Šis iniciatīvu saraksts sniedz arī priekšstatu par to, kurās jomās ir svarīgi iegūt pilsoniskās sabiedrības atbalstu, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķus.

4. Īpašas piezīmes

4.1 Lai gūtu labāku priekšstatu par to, kurām iniciatīvām, kas iekļautas Baltajā grāmatā izklāstītajā 40 punktu rīcības plānā laika posmam līdz 2020. gadam, ir īpaši nepieciešams pilsoniskās sabiedrības atbalsts, EESK vērš uzmanību uz šādiem jautājumiem.

4.2 Eiropas vienotā transporta telpa

4.2.1 Lai īstenotu plānotās iniciatīvas kvalitatīvu darba vietu un darba apstākļu sekmēšanai, būs nepieciešams aktīvs sociālo partneru atbalsts, un tie var sniegt lietderīgu ieguldījumu arī turpmākajos pasākumos sociālā dialoga ietvaros (LESD 9., 152., 153. pants). Jautājumā par sociālo konfliktu novēršanu un iespējamajiem pasākumiem, kuru mērķis ir izveidot vienādus nosacījumus attiecībā uz atalgojuma apjomu, Komiteja atgādina, ka šīs jomas ES kompetencē neietilpst (LESD 153. panta 5. punkts) un tāpēc jāizmanto risinājumi tiesību normu konflikta novēršanai, kas, piemēram, iekļauti pakalpojumu direktīvā vai direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu darbā, turklāt ņemot vērā, ka to praktiskie aspekti transporta jomā var radīt īpašas problēmas.

4.2.2 Transporta drošība un drošums, kā arī cilvēku ar invaliditāti un vecāka gadagājuma pasažieru brīva pārvietošanās, kas ir tieši saistīta ar piekļuvi visam transporta tirgum, ir jautājums, kas saistīts ne tikai ar regulējumu, bet arī ar transporta uzņēmumu politiku un humāniem apsvērumiem.

4.2.3 Kamēr tādas iniciatīvas kā Eiropas vienotā gaisa telpa, Eiropas vienotā dzelzceļa telpa un “zilā zona” (Blue Belt) ir būtiski atkarīgas no regulējošiem pasākumiem un administratīvās sistēmas, tas, kā tiks izmantotas iespējas, ko paver Eiropas vienotā dzelzceļa telpa un “zilā zona” (tostarp iespēja optimāli izmantot automatizētu transporta sistēmu (ITS) un piekļuvi ostām), būs atkarīgs no operatoru un citu iesaistīto pušu pasākumiem.

4.2.4 Jautājums par transporta pakalpojumu kvalitāti, piekļuvi un uzticamību attiecas gan uz kravu, gan pasažieru transportu. Īpaši kravu pārvadājumu jomā, lai gūtu panākumus, ir svarīga dažādu iesaistīto operatoru darbība. Pasažieru transporta jomā pilsoniskajai sabiedrībai būs galvenokārt jāiesaistās pasažieru tiesību regulējuma un cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem paredzētās transporta infrastruktūras kvalitātes novērtēšanā.

4.3 Vietējā līmeņa iniciatīvu stiprināšana un integrēšana

4.3.1 Resursu efektivitātes, pielāgošanās un ilgtspējas mērķi, kas ir iekļauti Baltajā grāmatā par transportu, jau ir rosinājuši īstenot iedzīvotāju rīcības programmas visā Eiropā gan lauku apvidos, gan pilsētu rajonos. Tas notiek vairākos inovatīvos veidos, piemēram, organizējot tādu pasākumu kā kopēja braukšana automašīnās, samazinās individuālo transportlīdzekļu skaits, un augsti lokalizēts kopienas transports (kas īpaši darbojas pēc pieprasījuma) uzlabo piekļuvi un mobilitāti nelabvēlīgā stāvoklī esošām un izolētām grupām. Īstenojot kopienu elastīguma plānus, bieži ar uzsvaru uz pasākumiem, kuru mērķis ir pēc iespējas samazināt enerģijas patēriņu, ir secināts, ka to svarīgi elementi ir resursu ziņā efektīvs transports un piemērota vieta. Šādas praktiskas shēmas ne tikai piedāvā jaunus transporta modeļus, bet — ņemot vērā, ka tās ir vietēja līmeņa iniciatīvas —, sniedz arī iespēju efektīvai sabiedrības līdzdalībai un šo iniciatīvu dalībnieku informēšanai. Tas paplašina sabiedrības zināšanas un izpratni par nākotnē nepieciešamajām pārmaiņām transporta lietošanas paradumos.

4.3.2 Tomēr daudzas vietējā līmeņa iniciatīvas, kas tiek īstenotas daudzviet Eiropā, nav koordinētas un strukturētas, un tas nav samērojams ar turpmāk risināmo problēmu apmēriem un it īpaši ar mērķi strauji samazināt transporta CO2 emisijas. Ņemot vērā Baltās grāmatas vērienīgumu, ievērojami ir jāpastiprina centieni, īstenojot, piemēram, šādus pasākumus:

— tālāk attīstīt un izvērst pastāvošās iniciatīvas, īpaši, lai pēc iespējas iesaistītu sabiedrību un palielinātu tās līdzdalību;

— šādas iniciatīvas izplatīt visā Eiropā, pamatojoties uz pastāvošo paraugpraksi un īpašu uzmanību pievēršot sabiedrības iesaistīšanai un līdzdalībai;

— pakāpeniski integrēt visas šīs iniciatīvas, izmantojot kopējas komunikācijas platformas un instrumentus, lai apmainītos ar paraugpraksi, sasniegtu plašākas kopienas un plašā sabiedrībā sekmētu izpratni par problēmām / iespējamajiem risinājumiem.

4.4 Inovācijas nākotnei — tehnoloģijas un paradumi

4.4.1 Eiropas stratēģija transporta pētniecībai, inovācijai un attīstīšanai ir saistīta ne tikai ar tādiem jautājumiem kā pētniecība, pētniecības finansējums, pārvaldība un “gudru” mobilitātes sistēmu attīstīšana. Kā norādīts ceļvedī, tā jāatbalsta arī ar tiesisku regulējumu. Turklāt būtiski elementi ir arī akceptēšana un ieviešana tirgū, un šajā jomā pilsoniskā sabiedrība var sniegt ieguldījumu.

4.4.2 Minētais ir cieši saistīts ar jautājumu par inovatīviem mobilitātes veidiem, kur būtiska nozīme ir operatoru, kravu īpašnieku un — pasažieru transporta gadījumā — sabiedrības attieksmei.

4.4.3 Kravu pārvadījumu jomā svarīga ir vēlme izmantot tehnoloģiju inovācijas, kā arī informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un, piemēram, ir svarīga gatavība sadarboties, lai optimizētu kapacitātes izmantošanu.

4.4.4 Arī pilsētu transporta jomā daudz kas ir atkarīgs no pilsoniskās sabiedrības atbalsta, lai nodrošinātu alternatīvu dzinēju ieviešanu tirgū, “pēdējo kilometru piegādes” efektīvu organizāciju un individuālas pārvietošanās un preču transporta ilgtspējīgu plānošanu.

4.5 Moderna infrastruktūra, gudra cenu noteikšana un finansēšana

4.5.1 Lai īstenotu Eiropas mobilitātes tīklu, ir būtiski optimāli izmantot IT instrumentus, kravu uzraudzības un izsekošanas sistēmas, optimizēt laika grafikus un satiksmes plūsmas (e-pārvadājumi), un ir vajadzīgs, lai operatori šos aspektus akceptētu tirgū. Šī akceptēšana ir nepieciešama, lai tos būtu lietderīgi attīstīt TEN-T tīklā. Tas ir jautājums gan par optimālu rezultātu sasniegšanu, gan par ieguldītā finansējuma pēc iespējas lietderīgāku izmantošanu.

4.5.2 Izmantojot TEN-T koridora pieeju kā pamattīklam nepieciešamo īstenošanas instrumentu, infrastruktūras projektus vajadzētu attīstīt tādējādi, lai radītu iedzīvotājos, pilsoniskajā sabiedrībā un atbildīgajās iestādēs “līdzatbildības izjūtu” par attiecīgajiem projektiem. Tam būtu jāaptver tādi pasākumi kā agrīna iesaistīšana (sākot jau ar plānošanas posmu), paraugprakses apmaiņa visas Savienības ietvaros, jaunāko plānošanas un īstenošanas metožu piemērošana un pastāvīga un pārredzama saziņa. Šai kontekstā pilsoniskās sabiedrības atbalsts varētu arī palīdzēt izveidot apstākļus, kas ir labvēlīgāki saskaņotai pārrobežu infrastruktūras plānošanai.

4.5.3 Finansējuma jomā publiskā un privātā sektora partnerību (PPP) jēdziens lielā mērā vēl aizvien ir jautājums par finansējuma iegūšanu, kas pats par sevi galvenokārt ir atkarīgs no tiesiskiem un tehniskiem aspektiem. Taču, ņemot vērā nozīmi, kāda ir pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai infrastruktūras projektos un pakalpojumos, kuros iespējams izmantot publiskā un privātā sektora partnerības, pilsoniskajai sabiedrībai ir leģitīmas intereses būs iesaistītai PPP izstrādē un īstenošanā.

4.5.4 Jautājums par cenām un izvairīšanos no konkurences izkropļojumiem ir regulējuma jautājums. Tomēr, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību, var iegūt lietderīgu informāciju par to, kādas ir iespējas izveidot apstākļus šo pasākumu atbalstam. Šādā saziņā var iegūt informāciju arī par iespējamajām sociālajām problēmām, kuru cēlonis ir izmaksu lielā ietekme reti apdzīvotos reģionos, un informāciju par ekonomiski vai fiziski neizdevīgā situācijā esošu sabiedrības grupu dzīves kvalitāti.

Lai nodrošinātu atbalstu, ir būtiski, lai jebkuru cenu sistēmu uzskatītu par pamatotu un taisnīgu, un pilsoniskā sabiedrība šajā jomā var sniegt lietderīgu ieguldījumu.