PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šajā Komisijas lēmumā ietverts priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā, par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma starp ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu 95. panta 4. punktu (“Kotonū partnerattiecību nolīgums” jeb “KPN”). Komisija ierosina pagarināt visu Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kurš datums iestājas agrāk.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Kotonū partnerattiecību nolīgums

Kopš 2000. gada Kotonū partnerattiecību nolīgums ir bijis satvars ES attiecībām ar 79 ĀKK valstīm. Nolīgums tika noslēgts uz 20 gadiem — no 2000. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim. Tas tika pārskatīts 2005. un 2010. gadā.

Kotonū partnerattiecību nolīguma spēkā esības termiņš beidzas 2020. gada 29. februārī. Sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu tika sāktas 2018. gada septembrī un pašlaik tiek turpinātas. Tomēr ir kļuvis skaidrs, ka šo sarunu rezultātā netiks noslēgts jauns nolīgums, ko varētu piemērot iepriekš minētā termiņa beigās. Šī situācija radītu vakuumu ES un ĀKK attiecībās, kurš ir jāaizpilda.

2.2.ĀKK un ES Ministru padome

ĀKK un ES Ministru padome ir ministru līmeņa struktūra, kas izveidota ar nolīgumu (KPN 15. pants). Tās sastāvā, no vienas puses, ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un, no otras puses, – pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras ĀKK valsts. Ministru padomes funkcijas cita starpā ietver lēmumu pieņemšanu, kuri ir nepieciešami, lai varētu īstenot un izpildīt KPN. Ministru padomes lēmumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties. Lai lēmumi būtu derīgi, klātesošiem jābūt i) pusei no Eiropas Savienības Padomes locekļiem (t. i., 14 ministriem no ES dalībvalstīm), ii) vienam Komisijas loceklim un iii) divām trešdaļām locekļu, kuri pārstāv ĀKK valstu valdības (t. i., valdības locekļiem no 55 dažādām ĀKK valstīm).

2.3.Pārejas pasākumi

KPN 95. panta 4. punkta otrā daļa ir šāda: “Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais Nolīgums.” Saskaņā ar KPN 95. panta 4. punkta otro daļu pārejas posma pasākumus var piemērot, lai pagarinātu visa KPN vai tā daļu piemērojamību līdz jaunā nolīguma piemērošanas datumam (provizoriska piemērošana vai stāšanās spēkā). Tādēļ, lai ĀKK un ES attiecībās izvairītos no politiska, institucionāla un juridiska vakuuma, būtu jāievieš šie pārejas posma pasākumi.

Lai saglabātu juridisko, politisko un institucionālo nepārtrauktību ar ĀKK, ņemot vērā, ka jaunais nolīgums nekļūs piemērojams līdz spēkā esošā tiesiskā regulējuma termiņa beigām, ir jāpieņem pārejas posma pasākumi, lai pagarinātu spēkā esošā nolīguma piemērošanas termiņu.

2.4.ĀKK un ES Vēstnieku komitejas pieņemtie pārejas posma pasākumi

Saskaņā ar KPN 95. panta 4. punktu lēmumu par pārejas posma pasākumiem pieņem ĀKK un ES Ministru padome. Tomēr saskaņā ar KPN 15. panta 4. punktu Ministru padome var deleģēt pilnvaras Vēstnieku komitejai. Šajā nolūkā Ministru padome 2019. gada 23. maijā deleģēja Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt lēmumu par pārejas posma pasākumiem. Saskaņā ar KPN 16. panta 2. punktu Vēstnieku komiteja var pieņemt lēmumus, kas ir Pusēm saistoši, ievērojot Ministru padomes piešķirtās pilnvaras.

Saskaņā ar Vēstnieku komitejas reglamentu tā regulāri rīko sanāksmes, jo īpaši, lai sagatavotu Ministru padomes sanāksmi un vajadzības gadījumā — pēc kādas Puses lūguma. Ņemot vērā šo elastību, Vēstnieku komiteja var nodrošināt, lai lēmums par pārejas posma pasākumiem tiktu pieņemts laikus un ne vēlāk kā 2020. gada janvārī.

Tāpēc ĀKK un ES Vēstnieku komitejai vienā no savām sanāksmēm ir jāpieņem lēmums par pārejas posma pasākumiem. Šā lēmuma mērķim vajadzētu būt Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanas pagarināšanai (“paredzētais akts”), kā paredzēts KPN 95. panta 4. punktā.

Paredzētā akta mērķis ir pagarināt visa Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā vai provizoriski piemēro jauno partnerattiecību nolīgumu starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

Lēmumā par pārejas posma pasākumiem jānosaka i) nolīguma daļas, kuras piemēro pārejas posmā, un ii) pārejas posma pasākumu piemērošanas termiņš. Komisija ierosina pagarināt pašreizējo KPN termiņu līdz 2020. gada 31. decembrim, ja vien jaunais nolīgums nestājas spēkā vai netiek piemērots pirms minētā datuma. Ierosinātais datums – 2020. gada 31. decembris – sakrīt ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa beigām, kā arī ar 11. Eiropas Attīstības fonda termiņa beigām.