Saistībā ar šo pārskatīšanu Komisija pasūtīja neatkarīgu salīdzinošu pētījumu par TIA praksi trešo valstu tirdzniecības nolīgumos, kurā tika apstiprināts, ka ES ir viens no vadošajiem spēkiem un izteiktākajiem līderiem ilgtspējas veicināšanā ar tirdzniecības nolīgumu palīdzību . Turklāt, lai savāktu informāciju no iespējami plašāka iedzīvotāju un ieinteresēto personu loka, Komisija rīkoja atklātu sabiedrisko apspriešanu, kurā tika apkopoti daudzu grupu viedokļi, sākot ar uzņēmējiem un arodbiedrībām un beidzot ar vides un cilvēktiesību grupām un sociālajiem partneriem . Paralēli notika intensīva viedokļu apmaiņa ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju.

Šajā paziņojumā izklāstīts, kā vēl vairāk palielināt tirdzniecības nolīgumu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. Visos modernajos ES tirdzniecības nolīgumos jau ir iekļauta tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļa. Kopš 2018. gada to uzlabotu īstenošanu un izpildi ir virzījis 15 punktu rīcības plāns . 2021. gada jūnijā Komisija sāka padziļinātu pārskatīšanu ar mērķi sadarbībā ar tirdzniecības partneriem un saskaņā ar citiem attiecīgiem ES politikas instrumentiem, tostarp Eiropas zaļo kursu, panākt, lai tirdzniecības nolīgumiem kopumā – nevis tikai to tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļai – būtu izteiktāka spēja veicināt ilgtspējīgu tirdzniecību.

Lai noteiktu šādas valstīm specifiskas īstenošanas prioritātes, ir vajadzīga agrīna nepilnību analīze un lielāka detalizācijas un specifiskuma pakāpe attiecībā uz TIA dimensiju. Galvenās problēmas, iespējas un prioritātes ar konkrētu partneri būtu jānosaka kopīgi un agrīnā iesaistes posmā. Šādas prioritātes būtu jāizstrādā, iesaistot pilsonisko sabiedrību, un tās būtu jāiekļauj jau ietekmes novērtējumā pirms sarunu sākšanas, bet pēc tam jāprecizē ilgtspējas ietekmes novērtējumā un jānovērtē ex post analīzē īstenošanas posmā. Saskaņā ar ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju nozīmīga loma šajos novērtējumos būs tirdzniecības liberalizācijas ietekmei uz bioloģisko daudzveidību. Pamatojoties uz to, ES un partnervalstīm būtu jāapsver iespēja risināt sarunas un koncentrēties uz galvenajām valstīm specifiskajām īstenošanas prioritātēm, lai nodrošinātu progresu virzībā uz TIA mērķu sasniegšanu. Lai palīdzētu sasniegt rezultātus, šīm prioritātēm vajadzētu būt reālistiskām un mērķorientētām. Tām vajadzētu būt arī pietiekami elastīgām, lai laika gaitā tās varētu pielāgot, ņemot vērā ilgtspējas situācijas izmaiņas.

Kā izklāstīts iepriekš, mijiedarbība starp tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību ir jārisina visaptveroši, aplūkojot tirdzniecības politiku plašākā kontekstā kopā ar citiem instrumentiem, kas atbalsta ilgtspēju. Šajā visaptverošajā pieejā tirdzniecības nolīgumi veicina globālās pārvaldības sistēmu, jo īpaši iekļaujot starptautiskos pamatstandartus un saistības, kā arī atbalstot to efektīvu īstenošanu, ievērošanu un turpmāku uzlabošanu, izmantojot sadarbības procesus. Divpusējo TIA saistību stingra nostiprināšana daudzpusējā kontekstā padara ES tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības pieeju leģitīmu, ticamu un efektīvu. Tās mērķis ir arī izvairīties no sadrumstalotības un tā vietā nodrošināt, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistības pastiprina globālos centienus. Pamatojoties uz starptautiskiem standartiem, TIA saistības var aizsargāt arī pret protekcionisma refleksiem.

Komisija regulāri un bieži apspriežas ar ieinteresētajām personām, izmantojot labi izstrādātu horizontālu pilsoniskās sabiedrības dialogu struktūru, kurā regulāri tiek izvirzīti un apspriesti tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumi. Komisija arī pastiprina centienus, lai efektīvāk sasniegtu pilsonisko sabiedrību dalībvalstīs, tostarp palielinot īpašu pasākumu un augsta līmeņa diskusiju skaitu. Turklāt ES tirdzniecības nolīgumos ir īpaši paredzēta pilsoniskās sabiedrības dalība TIA saistību īstenošanā, t. sk. ar VKG starpniecību. Pilsoniskajai sabiedrībai var būt arī aktīva loma izpildes posmā, iesniedzot ar TIA saistītas sūdzības vienotajam kontaktpunktam (sk. iepriekš) un amicus curiae atzinumus ekspertu grupai.

Pilsoniskās sabiedrības organizāciju pienesums, kas sniedz labi pamatotu un uz pierādījumiem balstītu ieguldījumu, ir būtisks, lai Komisija varētu apzināt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumus, noteikt prioritātes un rīkoties. Šajā ziņā būtiska nozīme ir arī sadarbībai un informācijas apmaiņai starp ES ieinteresētajām personām un to partnerorganizācijām ārvalstīs. Tas ļautu šādu ieguldījumu labāk izvērtēt attiecībā uz mērķu uzstādīšanu un prioritāšu noteikšanu. Piemēram, ietekmes novērtēšanas posmā (gan ietekmes novērtējumos, gan ilgtspējas ietekmes novērtējumos) apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību varētu palīdzēt apzināt trūkumus un problēmas un noteikt prioritātes, kam pievērsties sarunu procesā, kā arī paredzēt iespējamos galvenos ar īstenošanu saistītos jautājumus. Pēc tam, kad nolīgums ir stājies spēkā, saskaņā ar tirdzniecības nolīgumiem TIA komitejām laicīgi un atbilstīgi iesniegta informācija, kura pamatojas uz vietējām zināšanām un ekspertu viedokļiem, var nodrošināt informāciju kopīgai TIA ievērošanas uzraudzībai un virzīt divpusējos īstenošanas centienus.

Komisija arī turpinās iesaisti ar VKG, kas izveidotas saskaņā ar tirdzniecības nolīgumiem, piedāvājot loģistikas atbalstu un atbalstu spēju veidošanai un speciālajām zināšanām. Komisija ir arī palielinājusi pārredzamību, publicējot esošo TIA komiteju darba kārtību un protokolus. Nākotnē Komisija turpinās stiprināt VKG, cieši uzraugot to izveidi saskaņā ar noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās tirdzniecības nolīgumos, un atbalstīs mijiedarbību starp ES un partnervalstu VKG. Atzīstot, cik svarīgs ir VKG ieguldījums, un vēl vairāk izceļot to pieredzi un speciālās zināšanas, Komisija arī centīsies paplašināt VKG pilnvaras, attiecinot tās ne tikai uz TIA jomu, lai aptvertu tirdzniecības nolīgumus kopumā, kā tas jau ir paredzēts ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā.

Darbības Komisija veiks šādas darbības. 12.Nodrošinās iekļaujošu apspriešanās procesu ar pilsonisko sabiedrību visos tirdzniecības nolīgumu dzīves cikla posmos no nepilnību analīzes līdz īstenošanai, ieskaitot prioritāšu noteikšanu. 13.Vēl vairāk stiprinās ES VKG lomu, piešķirot resursus to loģistikas atbalstam, spēju veidošanai un darbībai. 14.Uzaicinās ES VKG pārstāvjus uz Komisijas vadītajām dalībvalstu TIA ekspertu grupām, kurās tie varēs sniegt īpašas speciālās zināšanas, un cieši iesaistīs VKG TIA komitejas sanāksmju sagatavošanā, sevišķi attiecībā uz īstenošanas prioritāšu noteikšanu un uzraudzību. 15.Sekmēs un atvieglos mijiedarbību starp ES un partnervalstu VKG. 16.Veicinās VKG sastāva pārredzamību. 17.Apmainīsies viedokļiem ar ES VKG par tehniskās palīdzības projektiem, kas saistīti ar ES tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. 18.Nodrošinās, ka VKG pilnvaras attiecas ne tikai uz TIA jomu, lai tās aptvertu tirdzniecības nolīgumus kopumā.

3.6. Apņēmīgāka izpilde, t. sk. ar tirdzniecības sankcijām

TIA saistības ir juridiski saistošas un izpildāmas, izmantojot īpašu starpvalstu strīdu izšķiršanas mehānismu ar neatkarīgu un pārredzamu izskatīšanu, ko veic ekspertu grupa, un aktīvu pilsoniskās sabiedrības iesaisti. Šīs pieejas pamatā ir sarunas, un radušās problēmas tiek risinātas, izmantojot dialogu un sadarbību.

Līdz šim šajā mehānismā nebija iekļauti īpaši noteikumi par to, kā uzraudzīt ekspertu grupas sagatavotā ziņojuma īstenošanu (tā sauktais atbilstības nodrošināšanas posms). Tagad Komisija ierosina vēl vairāk saskaņot TIA izpildi ar vispārējo starpvalstu strīdu izšķiršanu un paplašināt atbilstības nodrošināšanas posmu, attiecinot to arī uz strīdiem par TIA sadaļu. Tas nozīmē, ka pusei, par kuru konstatēts, ka tā pārkāpj savas TIA saistības, būs nekavējoties jāinformē par to, kā tā īstenos ekspertu grupas ziņojumu, un jāpaveic tas noteiktā laikposmā. To izskatīs ekspertu grupa. Arī šajā posmā pilsoniskā sabiedrība varēs iesniegt ekspertu grupai savus apsvērumus.

Tāpat arī ES pieejā TIA netika apsvērta sankciju piemērošana, ja netiek ievērots ekspertu grupas ziņojums. Tagad Komisija ierosina iespēju piemērot tirdzniecības sankcijas kā galējo līdzekli gadījumos, kad tiek nopietni pārkāptas galvenās TIA saistības, proti, SDO pamatprincipi un pamattiesības darbā un Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām. Šādos gadījumos tirdzniecības sankcijas būtu piemērots līdzeklis saistību izpildes veicināšanai. Parīzes nolīguma gadījumā nolūks būtu konstatēt saistību neizpildi, kas būtiski apdraud nolīguma mērķi un nolūku. Attiecībā uz SDO pamatprincipiem un pamattiesībām darbā tirdzniecības sankcijas būtu pamatotas gadījumos, kad šie principi tiek nopietni pārkāpti, un balstītos uz faktu, ka SDO uzrauga norises visās dalībvalstīs. Šī pieeja pamatosies uz svarīgākajām darba tiesībām un Parīzes nolīgumu kā mūsu tirdzniecības nolīgumu būtiskiem elementiem un nostiprinās to ievērošanu.

Tirdzniecības sankciju piemērošanā par īpašu TIA noteikumu pārkāpumiem tiks ievēroti vispārējie strīdu izšķiršanas noteikumi. Attiecīgi tirdzniecības sankcijām būs pagaidu raksturs un tās būs samērīgas, un tās var izpausties kā tirdzniecības koncesiju apturēšana. Tās varēs ieviest tikai gadījumā, ja ekspertu grupa konstatēs, ka kāda no pusēm nepilda savas TIA saistības un nenodrošina to izpildi noteiktajā termiņā. Šajā kontekstā puses arī jebkurā brīdī var nonākt pie strīda risinājuma savstarpēji saskaņotā veidā.

Pirmo reizi ES tirdzniecības nolīgumos ieviešot tirdzniecības sankcijas par TIA pamatsaistību neizpildi un līdztekus – uz sadarbību balstītu pieeju, ES spēs pārliecinošāk panākt TIA sadaļu īstenošanu. Tādējādi ES uzlabos savā rīcībā esošos instrumentus ilgtspējas mērķu sasniegšanai un tirdzniecības nolīgumu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā.

Darbības Komisija veiks šādas darbības. 19.Turpinās stiprināt TIA saistību izpildi turpmākajos nolīgumos, ierosinot tirdzniecības partneriem: a.vispārējo starpvalstu strīdu izšķiršanas atbilstības nodrošināšanas posmu attiecināt arī uz TIA sadaļu; b.iesaistīt VKG atbilstības nodrošināšanas posma uzraudzībā; c.paplašināt iespēju piemērot tirdzniecības sankcijas gadījumos, kad netiek pildītas saistības, būtiski kaitējot Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām mērķim un nolūkam, vai kad tiek nopietni pārkāpti SDO pamatprincipi un pamattiesības darbā. Tirdzniecības sankciju piemērošana notiks saskaņā ar vispārējiem noteikumiem par starpvalstu strīdu izšķiršanu. 20.Noteiks par prioritāti TIA lietu izpildi, pamatojoties uz attiecīgo saistību rakstura nozīmīgumu, to pārkāpuma smagumu un ietekmi uz vidi vai darba ņēmējiem.

4.Secinājumi

Vairākas no apzinātajām darbībām, proti, lielāko daļu no tām, kas attiecas uz TIA saistību īstenošanu un pilsoniskās sabiedrības lomas nostiprināšanu, var nekavējoties ieviest, t. sk. jau spēkā esošajos tirdzniecības nolīgumos.

Turpmāk TIA pārskatīšanas rezultāti tiks ierosināti visās gaidāmajās sarunās un attiecīgā gadījumā atspoguļoti jau notiekošajās sarunās. Komisija jau savlaicīgi pienācīgi integrēs apzinātās darbības savā rīcībā pirms sarunām.

Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi apstiprināt šajā paziņojumā izklāstīto pieeju un sadarboties tā darbību īstenošanā.