Attiecībā uz līdzekļu palielināšanu tirgus uzraudzības pasākumiem respondenti vienprātīgi piekrita diviem no trim risinājumiem, tomēr rezultāti ir pretrunīgi attiecībā uz trešo risinājumu, proti, ka tirgus uzraudzības iestādēm no uzņēmējiem attiecīgajā nozarē vajadzētu iekasēt administratīvas nodevas, lai finansētu kontroles. 55,91 % uzņēmumu un 40,63 % patērētāju un citu respondentu kategoriski nepiekrīt šim risinājumam, savukārt 50,00 % publisko iestāžu tam piekrīt (15 % pilnīgi piekrīt un 35 % piekrīt).

Šī anketas daļa nebija obligāta, tādēļ vidējais atbilžu īpatsvars bija 80 % (aptuveni 190 atbildes uz jautājumu).

Lielākā daļa respondentu (91) nevarēja novērtēt to produktu aptuveno īpatsvaru, kurus tirgū laiduši ražotāji vai ES importētāji, kas atrodas citā ES dalībvalstī.

Publiskās iestādes uzskata, ka uzņēmumi, ar kuriem iestādes ir sazinājušās, neatbild uz informācijas/dokumentācijas pieprasījumiem vai korektīvo pasākumu pieprasījumiem, savukārt uzņēmumiem galvenās grūtības rada tas, ka iestādes uzskata, ka sazināšanās ar uzņēmumiem, kas atrodas citā ES dalībvalstī, maksā dārgāk.

Par informācijas apmaiņu starp ES dalībvalstu valsts iestādēm vairākums aptaujāto apgalvo ka trūkst viedokļa/pieredzes (33 %), bet 25 % respondentu uzskata, ka valsts iestādes reti ierobežo produktu tirdzniecību pēc informācijas apmaiņas par pasākumiem, ko pieņēmusi cita ES iestāde pret to pašu produktu.

Turklāt attiecībā uz atbilstošiem mehānismiem, kas palīdzētu palielināt tirgus uzraudzības efektivitāti vienotajā tirgū, rezultāti liecina par ļoti lielu atbalstu plašākai informācijas apmaiņai un diskusijām starp iestādēm, kā arī ciešai koordinācijai starp dalībvalstīm un vienlaicīgai lēmumu piemērošanai pret neatbilstošiem produktiem.

Tirgus uzraudzība tādu produktu gadījumā, kas importēti no trešām valstīm

Šī anketas daļa nebija obligāta, tādēļ vidējais atbilžu īpatsvars bija 84 % (aptuveni 201 atbildes uz jautājumu).

Daudzi respondenti (39 %) nevarēja novērtēt to produktu aptuveno īpatsvaru, kas importēti no trešām valstīm attiecīgajā nozarē. Tomēr 21 % respondentu norādīja, ka no trešām valstīm importēto produktu īpatsvars ir vairāk nekā 50 %. Vienlaikus 88 % respondentu uzskata, ka no trešām valstīm importētie produkti attiecīgajā nozarē neatbilst prasībām.

Attiecībā uz bieži vien neatbilstīgo produktu izcelsmes valsti Ķīna ir norādīta 137 atbildēs, tai seko Indija (30), Turcija un Amerikas Savienotās Valstis (18), kā arī Hongkonga (17). Visbeidzot, nepieciešamība stiprināt koordināciju starp muitas un tirgus uzraudzības iestādēm attiecībā uz Eiropas Savienībā ievesto produktu kontrolēm (88,27 %) tiek uzskatīts par vēlamāko risinājumu pasākumiem, kas jāveic pret noteikumiem neatbilstīgiem produktiem, kurus pārdod uzņēmumi, kas atrodas trešās valstīs.

2.5.Darbuzņēmēja vadīta mērķtiecīga apspriešanās

Kopumā visas ieinteresētās personas, ar kurām apspriedās mērķtiecīgos apsekojumos un intervijās, vienoti atzina, ka jāuzlabo regulas efektivitāte . Aptuveni puse respondentu apgalvo, ka pēc regulas stāšanās spēkā produktu neatbilstības apmērs nav mainījies. Šāds ir publisko iestāžu viedoklis, savukārt respondenti no privātā sektora uzskata, ka produktu neatbilstība ir palielinājusies. Lielākā daļa uzņēmēju, nozares asociācijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji apgalvo, ka pastāv atšķirības starp dalībvalstīm saistībā ar tirgus uzraudzību. Šādas atšķirības rada drīzāk negatīvu ietekmi, kas kavē preču brīvu apriti, ietekmē uzvedību tirgū, samazina produktu drošumu un publiskajām iestādēm un uzņēmējiem palielina izmaksas, kas rodas, nodrošinot atbilstību regulas prasībām. No visiem respondentiem vienīgi muitas pārstāvjiem ir pozitīvs viedoklis par pašreizējo robežkontroļu atbilstību. Kopumā nozares pārstāvji vēlas tikt vairāk iesaistīti tirgus uzraudzības darbībās. Respondenti uzskata, ka regulas efektivitāti varētu uzlabot, novēršot pašreizējās pretrunas tās īstenošanā.

Vairums respondentu – visi uzņēmēji un liela daļa muitas iestāžu un koordinējošo iestāžu – apliecina regulas atbilstību. Tomēr regulas atbilstību var apstrīdēt dēļ tās nelielajām iespējām risināt jaunas problēmas. Visas ieinteresētās personas ir vienisprātis, ka regula nav piemērota, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar pārdošanu tiešsaistē. Neviena ieinteresētā persona nenorāda uz būtiskiem problēmjautājumiem saistībā ar regulas saskaņotību – nedz saistībā ar tās noteikumu saskaņotību, nedz arī saistībā ar saskaņotību ar citiem tiesību aktiem, kas attiecas uz tirgus uzraudzību.

Visas ieinteresētās personas atzīst regulas ES pievienoto vērtību, kas uzlaboja preču brīvu apriti un likumdošanas procesa pārredzamību. Turklāt tiek atzīts, ka ieguvums visiem ir arī noteikumu saskaņošana un sadarbība starp dalībvalstīm. Dažādu kategoriju respondenti arī apgalvo, ka ar regulu var izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem Eiropas Savienībā.

2.6.Neoficiāla apspriešanās ar MVU Mazās uzņēmējdarbības akta uzraudzības sanāksmē ar ieinteresētajām personām 2016. gada decembrī

Komisija iesniedza apsvērumus par iespējamiem risinājumiem, kas palīdzētu novērst neatbilstības problēmu, un tā lūdza sniegt atsauksmes. Uzņēmumu pārstāvji apstiprināja, ka MVU tāpat kā lielākus uzņēmumus arī ir ietekmējusi neatbilstība.

3.ATSAUKSMES IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM

Apspriešanās procesā tika gūti daudzi un dažādi viedokļi par tirgus uzraudzības sistēmas darbību – kas šo ieinteresēto personu skatījumā ir darbojies sekmīgi un kas ne tik sekmīgi. Sanāksmes ar ieinteresētajām personām sniedza agrīnu iespēju veicināt valsts iestāžu iesaistīšanos, tādējādi palielinot izredzes uz labu atsaucību.

Šīs iniciatīvas vispārējais mērķis ir samazināt neatbilstīgu produktu nonākšanu vienotajā tirgū, vienlaikus uzlabojot stimulus nodrošināt atbilstību un palielinot tirgus uzraudzības efektivitāti.

Apsvērtie risinājumi, kas paplašinātu mērķi un pastiprinātu ES koordināciju un rīcību, ir šādi: 1) pamatscenārijs, 2) esošo rīku un sadarbības mehānismu uzlabošana, 3) vēl lielāka izpildes instrumentu atturošā ietekme un pastiprināta ES koordinācija, kā arī 4) vēl intensīvāka centralizēta ES līmeņa izpilde atsevišķos gadījumos.

Vēlamais 3. risinājums ietver: