–sistēmas veikta analīze ļaus izmantot uz pierādījumiem balstītu pieeju. Piemēram, vīzu politikas gadījumā IIS sniegs precīzus datus par to, vai konkrētas valsts valstspiederīgie rada problēmas saistībā ar atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanu, kas būtu svarīgs elements, lemjot par to, vai attiecībā uz konkrēto trešo valsti noteikt vai atcelt vīzas prasību.

Neatbilstīgie imigranti ietver gan personas, kuras šķērsojušas robežas neatbilstīgi – parasti neizmantojot oficiālu robežšķērsošanas vietu –, gan tā sauktās "personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu": personas, kuras likumīgi ieceļojušas ES oficiālā robežšķērsošanas vietā, bet kuras ir turpinājušas uzturēties pēc tam, kad viņu tiesības to darīt ir beigušās. IIS pievēršas šai neatbilstīgās migrācijas kategorijai. Tā kā trešo valstu valstspiederīgo robežšķērsošanas gadījumi patlaban netiek reģistrēti, nav iespējams izveidot to personu sarakstus, kuras pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu.

Ilgāks datu saglabāšanas periods būs nepieciešams arī tāpēc, lai ļautu atvieglot robežšķērsošanu, izmantojot procesa paātrinātājus un pašapkalpošanās sistēmas. Atvieglojumi ir atkarīgi no sistēmā reģistrētajiem datiem. Īss datu saglabāšanas periods samazinātu to ceļotāju grupu, kuri varētu izmantot šādu atvieglojumu, un tādējādi kavētu IIS noteikto mērķi – atvieglot robežšķērsošanu.

–Datu saglabāšanas termiņš: uzglabāto datu saglabāšanas laiks ir pieci gadi. Datu saglabāšanas piecu gadu periods samazina atkārtotas reģistrācijas biežumu un nāks par labu visiem ceļotājiem, vienlaikus ļaujot robežsardzei veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss, pirms atļaut ceļotājam ieceļot Šengenas zonā. Attiecībā uz robežsardzi sistemātiska IIS ierakstu dzēšana pēc 181 dienas, kā ierosināts 2013. gadā, būtu likvidējusi visu informāciju par trešās valsts valstspiederīgā ieceļošanas/izceļošanas Šengenas zonā neseno vēsturi, kas ir nepieciešama riska analīzei. Tā būtu regress noderīgas informācijas jomā salīdzinājumā ar to, ko robežsardze izmanto patlaban: spiedogu pārbaude ceļošanas dokumentā daudzos gadījumos sniedz informāciju, kas aptver vairāku gadu laikposmu. Tādējādi ilgāks datu saglabāšanas periods ir nepieciešams, lai ļautu robežsargiem veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss, pirms atļaut ceļotājam ieceļot Šengenas zonā. Vīzas pieteikumu apstrādei konsulātos arī ir nepieciešama pieteikuma iesniedzēja ceļošanas vēstures analīze, lai izvērtētu iepriekšējo vīzu izmantojumu un uzturēšanās nosacījumu ievērošanu. Atteikšanās no spiedogu iespiešanas pasēs tiks aizstāta ar datu aplūkojumu IIS. Tādēļ sistēmā pieejamajai ceļošanas vēsturei būtu jāaptver laikposms, kas ir pietiekams vīzas izsniegšanas mērķim.

–Eiropas programmā migrācijas jomā "robežu pārvaldība" tika noteikta kā viena no "četriem pīlāriem labākai migrācijas pārvaldībai". Ārējo robežu nodrošināšana un to efektīvāka pārvaldība nozīmē arī IT sistēmu un tehnoloģiju piedāvāto iespēju labāku izmantošanu. Turklāt Tieslietu un iekšlietu padomes un Eiropadomes sanāksmēs 2015. gada decembrī dalībvalstis uzsvēra nepieciešamību uzlabot kontroli pie ārējām robežām, izmantojot jaunas tehnoloģijas.

–Tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve: no darbības uzsākšanas brīža dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam būs piekļuve IIS saskaņā ar striktiem nosacījumiem. IIS ietvers uzticamus datus par to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datumiem, uz kuriem attiecas IIS darbības joma, kam var būt izšķiroša nozīme individuālās tiesībaizsardzības lietās un kam piekļuve būtu jāpiešķir saskaņā ar instrumenta mērķi un ievērojot datu aizsardzības noteikumus. Piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos jau ir pierādījusi savu lietderību. Dalībvalstis ir ziņojušas par gadījumiem, kad cilvēki ir gājuši bojā vardarbīgā nāvē un viņu identificēšana ir bijusi iespējama, izmantojot piekļuvi VIS. Citi paziņotie gadījumi ir saistīti ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību, kuros piekļuve VIS datiem ļāva izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu.

Vēlamais risinājums ir proporcionāls arī izmaksu ziņā, ņemot vērā to, kāds ieguvums no sistēmas būs visām dalībvalstīm attiecībā uz kopīgās ārējās robežas pārvaldību un virzību uz kopīgu ES migrācijas politiku.

Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikts, ka Savienības rīcība ir samērīga ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šīs ES rīcības izvēlētajam veidam jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Ar ierosināto iniciatīvu tiek turpmāk pilnveidots Šengenas acquis, lai nodrošinātu, ka kopīgi noteikumi pie ārējām robežām tiek piemēroti vienādi visās dalībvalstīs, kuras ir atcēlušas robežkontroli pie iekšējām robežām. Tā izveido instrumentu, kas sniegs Eiropas Savienībai informāciju par to, cik trešo valstu valstspiederīgo ieceļo ES teritorijā un izceļo no tās, kam ir neatsverama nozīme ilgtspējīgas un uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā migrācijas un vīzu jomā. Tā arī nodrošina piekļuvi IIS tiesībaizsardzības iestādēm, kas ir veids, kā savlaicīgi, precīzi, droši un rentabli noteikt tos no vīzas prasības atbrīvotos valstspiederīgos, kuri tiek turēti aizdomās par terorismu vai smaga nozieguma izdarīšanu (vai ir cietušie tajos), un ļaut šīm iestādēm iepazīties gan ar vīzas turētāja ceļošanas vēsturi, gan ar tādu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas vēsturi, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un kuri tiek turēti aizdomās par šādu noziegumu izdarīšanu (vai ir cietušie tajos).

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu Savienībai ir tiesības pieņemt pasākumus attiecībā uz personu pārbaudēm un dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību. Pašreizējos ES noteikumus par dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu nepieciešams grozīt, lai ņemtu vērā to, ka pašlaik nav uzticamu līdzekļu, lai uzraudzītu to trešo valstu valstspiederīgo pārvietošanos, kuriem ir atļauta īstermiņa uzturēšanās, ņemot vērā pašreizējo sarežģīto un laikietilpīgo spiedoga iespiešanas pienākumu, kas nav pietiekams, lai dalībvalstu iestādes, veicot ceļotāja pārbaudi pie robežas vai pārbaudes valstu teritorijā, varētu izvērtēt atļautās uzturēšanās termiņu, kā arī valstu sistēmu ļoti niecīgo noderīgumu šādu mērķu sasniegšanā zonā bez iekšējās robežkontroles.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulas (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2000/EK (IDF Robežu regula), 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka 791 miljons euro būtu jāpiešķir uz pašreizējām un/vai jaunām sistēmām balstītu IT sistēmu izstrādei migrācijas plūsmu pārvaldībai pie ārējām robežām. 791 miljons euro atbilda 3 izstrādes gadiem (2017.–2019. gads, ieskaitot) ar dažām sagatavošanas darbībām, kas paredzētas jau 2016. gadā, un darbības sākumu 2020. gadā.

Priekšlikums paredz piekļuvi IIS, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ar mērķi identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri šķērso ārējās robežas, un ar mērķi piekļūt datiem par šo personu ceļošanas vēsturi. Kā paredzēts Hartas 52. panta 1. punktā, jebkādam tiesību uz personas datu aizsardzību ierobežojumam jābūt atbilstīgam paredzētā mērķa sasniegšanai un tas nedrīkst pārsniegt šā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta 2. punktā arī atzīts, ka publiskas pārvaldes iestādes iejaukšanos indivīda tiesībās uz privātumu var pamatot ar nepieciešamību nodrošināt valsts drošības intereses, sabiedrisko drošību vai nozieguma novēršanu, kā tas ir minēts pašreizējā priekšlikumā. Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi arī to, ka cīņa pret terorismu un smagiem noziegumiem, jo īpaši cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu, ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības drošību, un tās efektivitāte var būt lielā mērā atkarīga no mūsdienīgu izmeklēšanas metožu izmantošanas, un tādējādi piekļuvi personas datiem, kas piešķirta šiem konkrētajiem mērķiem, varētu attaisnot, ja tā tiek uzskatīta par nepieciešamu.

(13)Sadarbspēja starp IIS un VIS būtu jānodrošina, izmantojot tiešu sakaru kanālu starp centrālajām sistēmām, lai robežkontroles iestādes, kuras izmanto IIS, varētu aplūkot datus VIS nolūkā izgūt ar vīzām saistītus datus ar mērķi izveidot vai atjaunināt individuālu datni; lai robežkontroles iestādes varētu pārbaudīt vīzas derīguma termiņu un vīzas turētāja identitāti ar pirkstu nospiedumu palīdzību tieši Vīzu informācijas sistēmā pie ārējām robežām un lai robežkontroles iestādes, izmantojot pirkstu nospiedumus, varētu VIS verificēt to trešo valstu valstspiederīgo identitāti, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības. Sadarbspējai būtu arī jāļauj robežkontroles iestādēm, kuras izmanto VIS, tieši no VIS aplūkot datus IIS nolūkā izskatīt vīzas pieteikumus un lēmumus saistībā ar šiem pieteikumiem un jāļauj vīzu iestādēm atjaunināt ar vīzām saistītos datus IIS gadījumā, ja vīza tiek anulēta, atsaukta vai pagarināta. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008/EC būtu attiecīgi jāgroza.

(11)Ja fiziski iespējams, tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, IIS būtu jāreģistrē četru pirkstu nospiedumi, lai ļautu veikt precīzu pārbaudi un identifikāciju (nodrošinot, ka trešās valsts valstspiederīgais jau nav reģistrēts ar citu identitāti vai ar citu ceļošanas dokumentu) un garantētu, ka visos apstākļos ir pieejami pietiekami dati. Vīzu turētāju pirkstu nospiedumi tiks pārbaudīti Vīzu informācijas sistēmā. (VIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK. To trešo valstu valstspiederīgo, kuriem vīza nav nepieciešama, un trešo valstu valstspiederīgo, kuri ir vīzas turētāji, sejas attēls būtu jāreģistrē IIS un tas būtu jāizmanto kā galvenais biometriskais identifikators, lai pārbaudītu to trešo valstu valstspiederīgo identitāti, kuri iepriekš ir bijuši reģistrēti IIS, un tik ilgi, kamēr viņu individuālā datne nav dzēsta. Alternatīvi minētā pārbaude būtu jāveic, izmantojot pirkstu nospiedumus.

(26)Piecu gadu ilgs datu saglabāšanas periods ir nepieciešams, lai ļautu robežsargiem veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss, pirms atļaut ceļotājam ieceļot Šengenas zonā. Vīzas pieteikumu apstrādei konsulātos arī ir nepieciešama pieteikuma iesniedzēja ceļošanas vēstures analīze, lai izvērtētu iepriekšējo vīzu izmantojumu un uzturēšanās nosacījumu ievērošanu. Atteikšanās no spiedogu iespiešanas pasēs tiks aizstāta ar datu aplūkojumu IIS. Tādēļ sistēmā pieejamajai ceļošanas vēsturei būtu jāaptver laikposms, kas ir pietiekams vīzas izsniegšanas mērķim. Piecu gadu ilgs datu saglabāšanas periods samazinās atkārtotas reģistrācijas biežumu un nāks par labu visiem ceļotājiem, jo samazināsies robežšķērsošanas vidējais laiks, kā arī gaidīšanas laiks robežšķērsošanas vietās. Pat ja ceļotājs Šengenas zonā ieceļo tikai vienreiz, tas, ka citi IIS sistēmā jau reģistrēti ceļotāji vairs nebūs atkārtoti jāreģistrē, samazinās gaidīšanas laiku pie robežas. Šis datu saglabāšanas periods būs nepieciešams arī tāpēc, lai ļautu atvieglot robežšķērsošanu, izmantojot procesa paātrinātājus un pašapkalpošanās sistēmas. Šādi atvieglojumi ir atkarīgi no sistēmā reģistrētajiem datiem. Īsāks datu saglabāšanas periods negatīvi ietekmētu robežkontroles ilgumu. Īsāks datu saglabāšanas periods arī samazinātu to ceļotāju grupu, kuri varētu izmantot šādu atvieglojumu, un tādējādi kavētu IIS noteikto mērķi – atvieglot robežšķērsošanu.

(50)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/349/ES 3. pantu.

(49)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI 3. pantu.

(43)Ar šo regulu, ar ko izveido IIS, aizstāj pienākumu iespiest spiedogu trešo valstu valstspiederīgo pasēs, kas attiecas uz visām dalībvalstīm, kuras pievienojas. Aprēķinot atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā, nebūtu jāņem vērā uzturēšanās dalībvalstīs, kuras vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem. Šādām dalībvalstīm būtu jāreģistrē IIS trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanās, bet automātiskais kalkulators sistēmā to nedrīkst aprēķināt to kā daļu no atļautās uzturēšanās ilguma.

(41)Pēc ieceļošanas/izceļošanas sistēmas darbības uzsākšanas būtu jāgroza Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, 20. panta 2. punkts, jo tas nav saderīgs ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu tāpēc, ka kopējā vīzu politika nevar būt balstīta uz dalībvalstu noslēgtu divpusēju nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu esību vai neesību, un trešo valstu valstspiederīgo atļautās uzturēšanās ilgums nedrīkst būt atkarīgs no šādu divpusēju nolīgumu skaita un satura. Turklāt ieceļošanas/izceļošanas sistēma nevarētu ņemt vērā un aprēķināt atļautās uzturēšanās ilgumu bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri izmanto šādus nolīgumus, un tie būtu jāizslēdz no sistēmas.

(f)personām vai personu kategorijām, kas ir atbrīvotas no vai gūst labumu no robežšķērsošanas atvieglojumiem, kā minēts Regulas (ES) 2016/399 6.a panta 3. punkta d), e) un f) apakšpunktā.

1.Šo regulu piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem dalībvalstu teritorijā atļauta īstermiņa uzturēšanās {vai uzturēšanās uz apceļošanas vīzas pamata} un kuriem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, tiek piemērotas robežpārbaudes saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399. To piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas, šādām personām ieceļojot dalībvalstu teritorijā un izceļojot no tās.

(5)"trešās valsts valstspiederīgais" ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 20. panta nozīmē, izņemot personas, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties, kas ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām saskaņā ar nolīgumiem starp Savienību vai Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešām valstīm, no otras puses;

4.Aprēķinot atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā, nebūtu jāņem vērā uzturēšanās dalībvalstīs, kuras vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem. Minētās dalībvalstis trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanos reģistrē IIS. Taču automātiskais kalkulators sistēmā kā daļu no atļautās uzturēšanās ilguma neaprēķina uzturēšanos dalībvalstīs, kuras vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis.

4.Ja attiecīgā persona saskaņā ar 2. vai 3. punktu ir juridisku vai faktisku iemeslu dēļ atbrīvota no prasības nodot pirkstu nospiedumus, konkrētajos datu laukos izdara atzīmi "nepiemēro". Sistēma ļauj nošķirt gadījumus, kuros pirkstu nospiedumu nodošana netiek prasīta juridisku iemeslu dēļ, no gadījumiem, kad tos nevar nodot faktisku iemeslu dēļ.

3.Personas, no kurām ir fiziski neiespējami iegūt pirkstu nospiedumus, faktisku iemeslu dēļ atbrīvo no prasības nodot pirkstu nospiedumus.

1.Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, robežkontroles iestāde viņu personas datnē ievada datus, kas paredzēti 14. panta 1. punkta a), b), c) un f) apakšpunktā. Turklāt tā personas datnē ievada četru pirkstu – rādītājpirksta, vidējā pirksta, zeltneša un mazā pirkstiņa – nospiedumus no labās rokas, bet, ja tas nav iespējams, – to pašu kreisās rokas pirkstu nospiedumus, saskaņā ar specifikācijām attiecībā uz izšķirtspēju un pirkstu nospiedumu izmantošanu, kuras Komisija pieņēmusi saskaņā ar 61. panta 2. punktu. Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, piemēro 14. panta 2. līdz 4. punktu.

Ja, meklējot IIS pēc šiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, robežkontroles iestādes salīdzina trešās valsts valstspiederīgā faktisko sejas attēlu ar 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto sejas attēlu. Ja robežšķērsošanas vietā nav tehnoloģijas faktisko sejas attēlu izmantošanai, robežkontroles iestādes attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, pāriet pie pirkstu nospiedumu pārbaudes IIS, bet attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir vīzas turētāji, pāriet pie pirkstu nospiedumu pārbaudes tieši VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. pantu. Lai pārbaudītu vīzu turētāju pirkstu nospiedumus VIS, robežkontroles iestādes var uzsākt meklēšanu VIS tieši no IIS, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 6. punktā.

1.Nolūkā pārbaudīt trešās valsts valstspiederīgā identitāti un/vai to, vai ir izpildīti ieceļošanas vai uzturēšanās nosacījumi dalībvalsts teritorijā, dalībvalstu iestādēm, kuru kompetencē ir veikt pārbaudes dalībvalstu teritorijā par to, vai ir izpildīti ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgās uzturēšanās nosacījumi dalībvalstu teritorijā, nodrošina piekļuvi meklēšanai, izmantojot 14. panta 1. punkta a) , b) un c) apakšpunktā minētos datus.

Izraudzītā iestāde un centrālais piekļuves punkts var būt vienas organizācijas daļa, ja tas atļauts valsts tiesību aktos, taču centrālais piekļuves punkts, pildot šajā regulā paredzētos uzdevumus, rīkojas neatkarīgi. Centrālais piekļuves punkts ir nošķirts no izraudzītajām iestādēm un nesaņem no tām norādījumus par pārbaudes iznākumu.

c) pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka datu aplūkošana IIS var būtiski palīdzēt novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai nodarījumā cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula.

2.Steidzamā izņēmuma gadījumā, ja ir nepieciešams novērst tūlītējus draudus, kas saistīti ar teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) apstrādā pieprasījumu nekavējoties un tikai ex post pārbauda, vai ir izpildīti visi 29. panta nosacījumi, tostarp, vai faktiski pastāvēja steidzams izņēmuma gadījums. Ex post pārbaudi veic bez liekas kavēšanās pēc pieprasījuma apstrādes.

c)pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka datu aplūkošana var būtiski palīdzēt novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai nodarījumā cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula.

4.Informāciju, ko Eiropols ieguvis, aplūkojot IIS datus, var apstrādāt tikai tad, ja šādas informācijas izcelsmes dalībvalsts ir devusi tam atļauju. Minēto atļauju saņem ar attiecīgās dalībvalsts Eiropola valsts nodaļas starpniecību.

V NODAĻA

Datu saglabāšana un grozīšana

31. pants

Datu saglabāšanas ilgums

1.Katru ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ieraksta, kas ir piesaistīts personas datnei, glabā piecus gadus attiecīgi pēc izceļošanas ieraksta vai ieceļošanas atteikuma ieraksta datuma.

2. Katru personas datni kopā ar tai piesaistīto(-ajiem) ieceļošanas/izceļošanas ierakstu(-iem) IIS glabā piecus gadus un vienu dienu pēc pēdējā izceļošanas ieraksta datuma, ja piecu gadu laikā pēc šā pēdējā izceļošanas ieraksta vai ieceļošanas atteikuma ieraksta datuma nav veikts ieceļošanas ieraksts.

3.Ja pēc atļautās uzturēšanās termiņa beigām nav veikts izceļošanas ieraksts, datus glabā piecus gadus pēc atļautās uzturēšanās pēdējās dienas. Trīs mēnešu pirms paredzētās datu dzēšanas IIS automātiski informē dalībvalstis par personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, lai dalībvalstis varētu pieņemt attiecīgos pasākumus.

4. Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, ieceļošanas/izceļošanas ierakstu(-us), ko izveido trešo valstu valstspiederīgie, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas, glabā IIS ne ilgāk kā vienu gadu pēc pēdējā izceļošanas ieraksta.

5. Beidzoties 1. un 2. punktā minētajam saglabāšanas periodam, šādus datus automātiski dzēš no centrālās sistēmas.

32. pants

Datu grozīšana un datu dzēšana pirms noteiktā laika

1.Atbildīgajai dalībvalstij ir tiesības grozīt datus, ko tā ievadījusi IIS, labojot vai dzēšot šādus datus.

2.Ja atbildīgajai dalībvalstij ir pierādījumi, kas liecina, ka IIS reģistrētie dati neatbilst faktiem vai ka dati IIS ir apstrādāti pretrunā šai direktīvai, dalībvalsts pārbauda attiecīgos datus un, ja vajadzīgs, nekavējoties groza vai dzēš tos no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta. To var darīt arī pēc attiecīgās personas lūguma saskaņā ar 46. pantu.

3.Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, ja dalībvalstij, kas nav atbildīgā dalībvalsts, ir pierādījumi, kuri liecina, ka IIS reģistrētie dati neatbilst faktiem vai ka dati IIS ir apstrādāti pretrunā šai direktīvai, dalībvalsts pārbauda attiecīgos datus un – ja to ir iespējams darīt, nekonsultējoties ar atbildīgo dalībvalsti – vajadzības gadījumā nekavējoties groza vai dzēš tos no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta. Pretējā gadījumā dalībvalsts 14 dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm, un atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu pareizību un to apstrādes likumību. To var darīt arī pēc attiecīgās personas lūguma saskaņā ar 46. pantu.

4.Ja atbildīgajai dalībvalstij vai dalībvalstij, kas nav atbildīgā dalībvalsts, ir pierādījumi, kuri liecina, ka IIS reģistrētie ar vīzu saistītie dati neatbilst faktiem vai ka šādi dati IIS ir apstrādāti pretrunā šai direktīvai, tās vispirms pārbauda šo datu pareizību VIS un vajadzības gadījumā groza tos IIS. Ja VIS reģistrētie dati ir tādi paši kā IIS, tās, izmantojot VIS infrastruktūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 24. panta 2. punktu, nekavējoties informē dalībvalsti, kura atbild par šo datu ievadīšanu VIS. Dalībvalsts, kas atbild par datu ievadīšanu VIS, pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā nekavējoties tos izlabo vai dzēš no VIS un informē atbildīgo dalībvalsti vai dalībvalsti, kurai ir iesniegts pieprasījums un kura vajadzības gadījumā nekavējoties groza vai dzēš datus no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā saraksta ar identificētajām personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu.

5.Datus par 11. pantā minētajām identificētajām personām nekavējoties dzēš no attiecīgajā pantā minētā saraksta un izlabo IIS, ja trešās valsts valstspiederīgais saskaņā ar atbildīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai iesniegts pieprasījums, sniedz pierādījums, ka viņš bija spiests pārsniegt uzturēšanās atļauto ilgumu neparedzētu un nopietnu iemeslu dēļ, ka viņš ir ieguvis likumīgas tiesības uzturēties vai ka ir pieļauta kļūda. Trešās valsts valstspiederīgajam ir pieejama efektīva tiesiskā aizsardzība, lai panāktu, ka dati tiek grozīti.

6.Ja trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis dalībvalsts valstspiederību vai nonācis 2. panta 3. punkta darbības jomā pirms 31. pantā minētā perioda beigām, personas datni un ierakstus, kas tai piesaistīti saskaņā ar 14. un 15. pantu, no IIS, kā arī attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta, nekavējoties dzēš:

a) dalībvalsts, kuras valstspiederību viņš ir ieguvis, vai

b) dalībvalsts, kura ir izsniegusi uzturēšanās atļauju.

Ja trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis Andoras, Monako vai Sanmarīno valstspiederību, viņš informē tās nākamās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā viņš ieceļo pēc šīm izmaiņām. Šī dalībvalsts nekavējoties dzēš šo personu datus no IIS. Trešās valsts valstspiederīgajam ir pieejama efektīva tiesību aizsardzība, lai panāktu, ka dati tiek dzēsti.

7.Centrālā sistēma nekavējoties informē visas dalībvalstis par datu dzēšanu no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta.