/* COM/2010/0470 galīgā redakcija - NLE 2010/0247 */ Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 14.9.2010 COM(2010) 470 galīgā redakcija 2010/0247 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS 110 - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Atbilstīgi Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku KZP mērķis ir nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Tāpēc ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2011. gadā. - Vispārīgais konteksts Komisijas paziņojums "Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam" (COM(2010)241 galīgā redakcija) iepazīstina ar priekšlikuma būtību. Lai ar KPN un kvotu noteikšanu saistītie gadskārtējie lēmumi kļūtu vienkāršāki un skaidrāki, kopš 2006. gada zvejas iespējas Baltijas jūrā tiek noteiktas ar atsevišķu regulu, un pirmā no tām bija Padomes 2005. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2010. gada maijā un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2010. gada jūnijā sniedza zinātniskos ieteikumus par zvejas iespējām Baltijas jūrā 2011. gadā. Priekšlikumam ir divas daļas, kas ir svarīgas Baltijas zvejniecību pārvaldībai 2011. gadā: pirmajā daļā noteiktas KPN un kvotas, otrajā daļā — zvejas piepūles ierobežojumi. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Zvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, katru gadu tiek noteikti no jauna. Jaunākais tiesību akts ir Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1226/2009, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā. Uz Baltijas jūras zvejniecības pārvaldību attiecas arī Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98. Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, ir noteikti kontroles un monitoringa pasākumi attiecīgo mencas krājumu atjaunošanai. Turklāt tajā ir paredzēts, kā noteikt KPN mencas rietumu un austrumu krājumam un saistītos zvejas piepūles ierobežojumus. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, ar kurām apspriedās, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Katru gadu Kopiena lūdz ICES un ZZTEK sniegt zinātniskos ieteikumus par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtie ieteikumi attiecas uz visiem Baltijas jūras krājumiem, kuriem ierosināta KPN, izņemot jūras zeltpleksti un reņģi 31. apakšrajonā, par kuru krājumiem ieteikumi šogad nav sniegti, jo ar pieejamo informāciju nepietiek, lai novērtētu krājuma tendences. - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar Baltijas jūras reģionālo konsultatīvo padomi (BJRKP) notika Kopīgās bentiskās, laša un pelaģiskās zvejas darba grupas sanāksmē 2010. gada jūnijā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu „Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam”. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ICES un ZZTEK. Par pamatu ņemot minēto politikas paziņojumu, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts iepazīstināja ar noteikumiem, pēc kuriem tas plāno vadīties, nosakot KPN un kvotas 2011. gadam. Priekšlikuma izstrādē tika izvērtēti un, cik vien iespējams, ņemti vērā minētajā sanāksmē izteiktie provizoriskie viedokļi un pēc tam rakstveidā sniegtie saistošie ieteikumi par visiem attiecīgajiem zivju krājumiem, neradot pretrunas ar spēkā esošajiem politikas virzieniem vai neizraisot jutīgāko resursu stāvokļa pasliktināšanos. BJRKP atbalsta daudzgadu plāna īstenošanu attiecībā uz KPN noteikšanu mencai, taču nepiekrīt pakāpeniskai zvejas piepūles koriģēšanai, kas izriet no plāna piemērošanas. Turklāt tā nepiekrīt KPN koriģēšanai, lai panāktu ilgtermiņā noturīgu apjomu, tajos gadījumos, kad BJRKP uzskata krājuma stāvokli par stabilu un ar zinātniskajiem ieteikumiem nepietiktu, lai pamatotu konkrētās kvotas samazināšanu. - Ietekmes novērtējums Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, nozvejas apjoma ziņā ES kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā kopumā samazināsies par aptuveni 17 % (visām attiecīgajām sugām). Vairākiem reņģes krājumiem un brētliņai noteiktā samazinājuma iemesls ir tas, ka zvejas izraisītā mirstība pārsniedz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu vai "piesardzīgo apjomu" un krājums ir papildinājies sliktāk nekā parasti. Ekonomiskās ietekmes ziņā lielākais KPN samazinājums skar brētliņu krājumu, jo no šā krājuma tiek zvejots, pārsniedzot piesardzīgo apjomu. Baltijas jūras mencas rietumu un austrumu krājuma KPN saskaņā ar daudzgadu plānu ir palielināta. Priekšlikumā atspoguļoti ne tikai īstermiņa problēmjautājumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāsamazina līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam. Tāpēc priekšlikumā iestrādātās pieejas rezultātā vidējā līdz ilgā termiņā samazināsies zvejas piepūle, toties ilgtermiņā tiks iegūtas stabilas vai pieaugošas kvotas. Paredzams, ka šīs pieejas rezultātā ilgtermiņā tiks panākta mazāka ietekme uz vidi (tas saistīts ar zvejas piepūles samazināšanu un ierobežojumiem nozvejas jomā, proti, mazāku skaitu kuģu un/vai mazāku kuģa vidējo zvejas piepūli) un nemainīgi vai lielāki izkrāvumi. Zvejas darbību ilgtspējība ilgtermiņā palielināsies. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles limiti, kas piemērojami ES zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās darbojas ES kuģi. - Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas jomā. Ar attiecīgo Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis pēc vajadzības var piešķirt šādas iespējas reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi izlemt par sociālajiem/ekonomiskajiem modeļiem, ko tās izvēlējušās, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Šis ir priekšlikums zvejniecības pārvaldībai, balstoties uz LESD 43. panta 3. punktu, un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA - Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora iestāžu (ES vai valsts) administratīvo procedūru vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldības īstenošanu. - Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2011. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. - Sīkāks skaidrojums Priekšlikumā 2011. gadam noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā. Priekšlikumā minēto skaitļu pamatā ir zinātniskie ieteikumi, apspriešanās ar BJRKP un KPN un kvotu noteikšanas sistēma, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā „Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam”. Ņemot vērā Komisijas nolūku nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu atbilstoši Savienības politikai un starptautiskajām saistībām, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, KPN gadskārtējo svārstību apjoms jāierobežo, ciktāl tas ir praktiski iespējams, ņemot vērā konkrētā krājuma stāvokli. Dalībvalstīm iedalītās KPN un kvotas ir norādītas I pielikumā, un zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā. Ierosinot mencas krājumu KPN un zvejas piepūles limitus, ir ņemta vērā pakāpeniskā pieeja, kura piemērota daudzgadu plānā mencu krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Šā plāna galvenais elements ir zvejas izraisītās mirstības pakāpeniska samazināšana, ilgtermiņā panākot noturīgu līmeni, kas nodrošinās krājumu atjaunošanos un lielus un stabilus ieguves apjomus. Attiecībā uz laša krājumiem Baltijas jūrā ir vajadzīgi papildu pārvaldības pasākumi jūrās un iekšējos ūdeņos, lai vajadzības gadījumā veicinātu krājumu efektīvu atjaunošanos. Laša krājumu pārvaldības plāns patlaban ir sagatavošanā. 2010/0247 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: 1. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. 2. Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] paredzēts, ka Padomei ir jāpieņem pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, balstoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). 3. Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. Turklāt, lai zvejas iespējas būtu optimālas un tiktu efektīvi izmantotas, jānosaka konkrēti nosacījumi, kas tām ir būtiski un ir ar tām funkcionāli saistīti. 4. KPN jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. Šajā sakarībā jāņem vērā viedokļi, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. 5. Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[2]. 6. Uz šajā regulā paredzēto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[3], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un datu paziņošanu par zvejas iespēju izmantošanu. 7. Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[4], ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi. 8. Lai nodrošinātu ES zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Darbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro ES kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā. 3. pants Definīcijas Papildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti Regulas (EK) Nr. 2187/2005 I pielikumā; b) “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons; c) „ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; d) “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma; e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; f) “diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā. II NODAĻAZvejas iespējas 4. pants Nozvejas limiti un to sadalījums Nozvejas limiti, šādu limitu sadalījums starp dalībvalstīm un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir norādīti šīs regulas I pielikumā. 5. pants Īpaši noteikumi par sadali 1. Šīs regulas I pielikumā norādītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav norādīts citādi. 6. pants Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai b) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. 7. pants Zvejas piepūles limiti 1. Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā. 2. Šā panta 1. punktā minētos limitus piemēro ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu atbrīvot šos apakšrajonus no minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētajiem ierobežojumiem. 3. Šā panta 1. punktā minētos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu šajā apakšrajonā piemērot Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus. III NODAĻANobeiguma noteikumi 8. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. 9. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2011. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Nozvejas limiti, ko piemēro ES kuģiem apgabalos, kuros sugām un apgabaliem ir paredzēti nozvejas limiti Turpmāk dotajās tabulās ir norādītas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) konkrētiem krājumiem un saistītie nosacījumi kvotu ikgadējai pārvaldībai. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums | Clupea harengus | HER | Reņģe | Gadus morhua | COD | Menca | Platichthys flesus | FLE | Plekste | Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste | Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste | Salmo salar | SAL | Lasis | Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa | Suga: | Reņģe | Zona: | 30.–31. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Somija | 74 607 | (1) | Analītiskā KPN. | Zviedrija | 16 393 | (2) | ES | 91 000 | (3) | KPN | 91 000 | (1) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 2 460 t (2) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 540 t (3) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 3 000 t | Suga: | Reņģe | Zona: | 22.–24. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Dānija | 2 227 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 8 763 | Somija | 1 | Polija | 2 067 | Zviedrija | 2 826 | ES | 15 884 | KPN | 15 884 | Suga: | Reņģe | Zona: | ES ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Dānija | 2 016 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 535 | Igaunija | 10 295 | Somija | 20 097 | Latvija | 2 541 | Lietuva | 2 675 | Polija | 22 831 | Zviedrija | 30 650 | ES | 91 640 | KPN | Nepiemēro | Suga: | Reņģe | Zona: | 28.1. apakšrajons | Clupea harengus | HER/03D.RG | Igaunija | 15 082 | Analītiskā KPN. | Latvija | 17 578 | ES | 32 660 | KPN | 32 660 | Suga: | Menca | Zona: | ES ūdeņi 25.–32. apakšrajonā | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Dānija | 13 544 | Analītiskā KPN. | Vācija | 5 388 | Igaunija | 1 320 | Somija | 1 036 | Latvija | 5 036 | Lietuva | 3 318 | Polija | 15 595 | Zviedrija | 13 721 | ES | 58 957 | KPN | Nepiemēro | Suga: | Menca | Zona: | ES ūdeņi 22.–24. apakšrajonā | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Dānija | 8 206 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 4 012 | Igaunija | 182 | Somija | 161 | Latvija | 679 | Lietuva | 440 | Polija | 2 196 | Zviedrija | 2 924 | ES | 18 800 | KPN | 18 800 | Suga: | Jūras zeltplekste | Zona: | ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Dānija | 2 179 | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 242 | Polija | 456 | Zviedrija | 164 | ES | 3 041 | KPN | 3 041 | Suga: | Lasis | Zona: | ES ūdeņi 22.–31. apakšrajonā | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Dānija | 51 829 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 5 767 | (1) | Igaunija | 5 267 | (1) | Somija | 64 627 | (1) | Latvija | 32 965 | (1) | Lietuva | 3 875 | (1) | Polija | 15 723 | (1) | Zviedrija | 70 056 | (1) | ES | 250 109 | (1) | KPN | Nepiemēro | __________ | (1) Zivju skaits. | Suga: | Lasis | Zona: | ES ūdeņi 32. apakšrajonā | Salmo salar | SAL/3D32. | Igaunija | 1 581 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Somija | 13 838 | (1) | ES | 15 419 | (1) | KPN | Nepiemēro | _________ | (1) Zivju skaits. | Suga: | Brētliņa | Zona: | ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Dānija | 26 236 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 16 621 | Igaunija | 30 466 | Somija | 13 734 | Latvija | 36 796 | Lietuva | 13 310 | Polija | 78 087 | Zviedrija | 50 719 | ES | 265 969 | KPN | Nepiemēro | II PIELIKUMS Zvejas piepūles limiti 1. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas peld ar to karogu un zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, pie grunts nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, ir atļauts pavadīt ne vairāk kā: a) 163 dienas ārpus ostas 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un b) 160 dienas ārpus ostas 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu. 2. Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas minēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no abiem minētajiem apgabaliem. [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp. [3] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [4] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.