LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 17.6.2015. 
COM(2015) 297 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula 
(EK) Nr. 762/2008 par to, k ā dalībvalstis iesniedz st atistiku par akvakult ūru, un ar ko 
atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 
 
 
2 
 1. I EVADS  
Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 9. j ūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 762/20081 par to, 
kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakult ūru. Regulas 11. pant ā ir noteikts: “Līdz 2011. gada 
31. decembrim un p ēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz izv ērtējuma ziņojumu Eiropas 
Parlamentam un Padomei par statistiku, ka s apkopota, balstoties uz šo regulu, un jo īpaši par t ās 
atbilstību un kvalit āti. Šajā ziņojumā analizē arī ieviestās statistikas datu apkopošanas un 
izstrādes sistēmas izmaksu lietder ību un nor āda labāko praksi, lai samazin ātu dalībvalstu darba 
slogu un vairotu datu lietder ību un kvalit āti.” 
 
2. A PTVĒRUMS UN SATURS  
Regula nosaka, ka j āiesniedz dati š ādās četrās jomās: 
a) akvakult ūras gada produkcija (apjoms un vien ības vērtība); 
b) gada ieguld ījums (apjoms un vien ības vērtība) uz zveju balst ītā akvakultūrā; 
c) inkubatoru un zivju mazu ļu audzētavu gada produkcija; 
d) inform ācija par akvakult ūras sektora strukt ūru. 
Dati jāiesniedz katru gadu, iz ņemot inform āciju par strukt ūru, ko iesniedz re izi trijos gados. 
Pirmais gads, par kuru bija j ānosūta dati (atskaites gads), bija 2008. gads, un min ētie dati 
Eurostat  bija jāsaņem līdz 2009. gada 31. decembrim. Regul ā bija paredz ēts, ka dal ībvalstis var 
atlikt tās īstenošanu vai sa ņemt atbrīvojumu no daž ām vai vis ām tās prasībām. Septiņām 
dalībvalstīm tika pieš ķirts pārejas periods regulas īstenošanai — Čehijas Republikai pirmo reizi 
bija jāiesniedz dati par 2009. p ārskata gadu, Portug ālei par 2010. gadu un V ācijai, Grie ķijai, 
Austrijai, Polijai un Slov ēnijai par 2011. gadu2. Trim dal ībvalstīm (Austrijai, Čehijas Republikai 
un Luksemburgai) tika pieš ķirtas atkāpes attiec ībā uz datiem l īdz 2011. p ārskata gadam — tās 
varēja nesniegt inform āciju (Luksemburga) vai iesniegt tikai prognozes par daž ām kategorij ām, 
nevis visaptverošus, apstiprin ātus statistikas datus3. Akvakult ūras produkcijas dati, kas sa ņemti 
no Beļģijas (2010. –2012. gads), D ānijas (2011. gads), V ācijas (2011., 2012. gads), Igaunijas 
(2012. gads), Lietuvas (2010. –2012. gads), Austrijas (2011., 2012. gads), Slov ēnijas (2011., 
2012. gads), Somijas (2011., 2012. gads) un Islandes (2012. gads), ietver  daudzas konfidenci ālas 
vērtības. Valstis var nor ādīt datus kā konfidenci ālus tikai tad, ja var pamatoti pie ņemt, ka to 
izpaušana ļautu identific ēt vienības individu ālas iezīmes. Tādējādi, ja akvakult ūras dati, kas 
apkopoti valsts l īmenī, var atkl āt atsevišķu uzņēmumu produkcijas apjomu vai v ērtību, šādus 
datus atzīmē kā konfidenci ālus un Eiropas Komisija tos nedr īkst public ēt. 
2.1 Datu v ākšana un avoti 
Lielākajā daļā dalībvalstu dati tiek v ākti, veicot visu re ģistrēto akvakult ūras produktu ražot āju 
skaitīšanu, un tas tiek dar īts, izmantojot ikgad ējās anketas, ko nos ūta pa pastu vai elektroniski. 
Gandrīz visas valstis ir iek ļāvušas pras ības par Eiropas akvakult ūras datu v ākšanu savos valsts 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, k ā dalībvalstis 
iesniedz statistiku par akvakult ūru, un ar ko atce ļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96; OV L 218, 13.8.2008., 
1.–13. lpp. 
2 Komisijas 2010. gada 9. febru āra Lēmums 2010/76/ES, ar ko pieš ķir pārejas periodu, lai īstenotu Regulu 
(EK) Nr. 762/2008. 
3 Komisijas 2011. gada 22. septembra Īstenošanas l ēmums 2011/626/ES, ar ko pieš ķir atkāpi no 
Regulas (EK) Nr. 762/2008 piem ērošanas. 
 
3 
 tiesību aktos. Akvakult ūras produktu ražošanas uz ņēmumu reģistrācijas pras ība ir noteikta ES 
tiesību aktos dz īvnieku vesel ības jomā4. Tiek ziņots, ka neatbild ētības līmenis kopum ā ir zems 
daudzās dalībvalstīs un iestādēm ir salīdzinoši vienk ārši veikt datu sniedz ēju pēcpārbaudi. Dažas 
dalībvalstis nor āda, ka tās izmanto administrat īvu inform āciju no nozares avotiem. Vair ākās 
valstīs veterinārie biroji un zivsaimniec ības departamenti sadarbojas re ģistru datu un sa ņemtās 
informācijas salīdzināšanā. 
2.2 Datu v ākšanas sist ēmas dalībvalstīs 
Turpmākās sadaļas par konkr ētām valstīm sagatavotas, izmantojot jaun ākos ikgad ējos 
metodolo ģiskos ziņojumus par akvakult ūras statistiku (2013. –2011. pārskata gads), ko 
dalībvalstis nos ūtījušas Eiropas Komisijai saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 762/2008. Taj ās nav 
pausts Eiropas Komisijas viedoklis. 
Beļģija 
Statistics Belgium  sniedz datus par akvakult ūru Eurostat . Beļģijā nav tiesību aktu, kas reglament ē 
akvakultūras statistiku. Izlas ē iekļauj visus uz ņēmumus, ko re ģistrējusi Pārtikas aprites 
nekaitīguma feder ālā aģentūra (FASFC ). Lielu da ļu Beļģijā saražotās produkcijas izmanto 
krājumu atjaunošanai vai sporta zvejai, nevis p ārdošanai, t āpēc to neiek ļauj Eurostat  statistikā. 
Ņemot vērā mazo produkcijas apjomu, Be ļģija var iesniegt kopsavilkuma datus par prognoz ēto 
kopējo produkciju.  
Bulgārija 
Bulgārijas Zivsaimniec ības un akvakult ūras valsts a ģentūra (NAFA ) uztur valsts akvakult ūras 
iekārtu reģistru un pieprasa, lai uz ņēmumi iesniegtu gada statis tikas datus par produkcijas un 
pārdošanas apjomiem. Regul āri veic datu avotu savstarp ēju salīdzināšanu, lai p ārliecinātos par to 
derīgumu. Datus p ārbauda arī NAFA  inspektori p ārbaudes apmekl ējumu laik ā. 
Čehijas Republika 
Lauksaimniec ības ministrija v āc datus Regulas (EK) Nr. 762/2008 m ērķiem no akvakult ūras 
produktu ražot ājiem un Čehijas Makš ķernieku biedr ības. Lauksaimniec ības ministrija un Čehijas 
Statistikas birojs apstiprina datus un iesniedz tos Eurostat . Aprēķinus neveic . 
Dānija 
Dānijas Lauksaimniec ības un zivsaimniec ības aģentūra, kas ir da ļa no Pārtikas, lauksaimniec ības 
un zivsaimniec ības ministrijas, v āc datus un iesniedz tos Eurostat . Produkcijas datus “pirmajā 
pārdošanas reiz ē” vāc no vis ām komerci ālajām akvakult ūras ražošanas plat ībām. Nozares 
aptvērums ir piln īgs, un netiek izmantotas nek ādas paraugu atlases metodes. Lai gan iepriekš tika 
ziņots pārdoto mazu ļu aptuvenais skaits, pamatojoties uz dz īvsvaru, kopš 2012. gada re ģistrē to 
faktisko skaitu. 
 
                                                 
4 Padomes 2006. gada 24. oktobra Direkt īva 2006/88/EK par akvakult ūras dzīvniekiem un to produktiem 
izvirzītajām dzīvnieku vesel ības prasībām, kā arī par konkr ētu ūdensdzīvnieku slim ību profilaksi un kontroli 
(OV L 328, 24.11.2006.) un Komisijas 2008. gada 30. apr īļa lēmums, ar ko īsteno Padomes 
Direktīvu 2006/88/EK saist ībā ar internet ā izvietojamu inform ācijas vietni, lai elektroniski b ūtu pieejama 
informācija par akvakult ūras nozares uz ņēmumiem un apstiprin ātajiem pārstrādes uzņēmumiem (OV L 138, 
28.5.2008., 12.–20. lpp).  
 
4 
 Vācija 
Dati tiek sniegti Feder ālajam statistikas birojam ( Destatis ) ar feder ālo zemju statistikas biroju 
starpniecību, kuri skaita visu produkcijas apjomu “pirmajā pārdošanas reiz ē” par visiem 
reģistrētajiem akvakult ūras uzņēmumiem. Produkcijas v ērtība tiek apr ēķināta, pamatojoties uz 
izlasi, kur ā ietverti l īdz 500 uz ņēmumiem. Tr ūkstošos produkcijas v ērtības datus apr ēķina, 
izmantojot sugu grupu (piem., lašu dzim tas zivis, karpu dzimtas zivis) vid ējos svērtos rādītājus. 
Igaunija  
Statistics Estonia  vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Vācot datus, aptauj ā visus uzņēmumus, kuru 
pamatdarb ība vai pal īgdarbība ir komerci āla zivkop ība, zivju kr ājumu atjaunošana vai zvejas 
tūrisms. Aptauja attiecas uz komerci ālu ražošanu, pavairošanu, p ārdošanu un starpprodukciju un 
starppatēriņu. Datus apstiprina un sal īdzina ar zivju kr ājumu atjaunošanas datiem, kas sa ņemti no 
Vides ministrijas. Igaunija ir nor ādījusi uz īpašu probl ēmu saistībā ar tādas produkcijas dubultu 
skaitīšanu, ko p ārdod starp saimniec ībām. 
Īrija 
Īrijas Jūras zvejniec ības padome ( Bord Iascaigh Mhara ) ir atbild īga par datu v ākšanu un 
iesniegšanu Eurostat . Neatbild ētības līmenis ir aptuveni 20  %. Trūkstošos datus apr ēķina, 
pamatojoties uz ekspertu atzinumu un vid ējiem datiem par p ēdējiem pieciem gadiem, ņemot vērā 
arī faktiskās reģionālās tendences. Par respondentiem, kas past āvīgi nesniedz nek ādu atbildi, 
datus iegūst netiešā veidā no citām aģentūrām. Datu precizit āti ir grūtāk nodrošin āt attiecībā uz 
uzņēmumiem, kas darbojas vair āk nekā vienā jurisdikcij ā, un ir konstat ēti arī dubultas skait īšanas 
gadījumi. 
Grieķija 
Grieķijas Statistikas iest āde (ELSTAT ) vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Produkcijas datus 
“pirmajā pārdošanas reiz ē” vāc, veicot piln īgu skaitīšanu. Uz ņēmumu re ģistra ikgad ējā 
atjaunināšana nodrošina piln īgu nozares aptv ērumu. Neatbild ētības līmenis samazin ājās no 3  % 
2011. gad ā līdz 1,6 % 2013. gad ā. Trūkstošās vērtības tika apr ēķinātas. 
Spānija 
Lauksaimniec ības, pārtikas un vides ministrijas Statistikas apakš ģenerāldirektorāts (MAGRAMA ) 
vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Aptauja aptver visas akt īvās akvakult ūras platības, tiek veikta 
to pilnīga skaitīšana, un datu ticam ību uzskata par labu. Galisij ā papildus pak āpeniski veic 
ēdamglieme ņu audzētāju atlasi, kuras uzticam ības līmenis ir 95  %. Veic datu p ārbaudi, lai 
izvērtētu to atbilst ību iepriekš ējos gados iesniegtajiem datiem. Iepriekš Sp ānija bija konstat ējusi 
konkrētu problēmu, kas saist īta ar cenu un prec īzu pārvēršanas koeficientu (no vien ību skaita uz 
dzīvsvara tonn ām) noteikšanu savva ļā nozvejotam produkcijas cikla apjomam. Š ī problēma tika 
atrisināta 2012. gad ā. 
 Francija  
Ekoloģijas, ilgtsp ējīgas attīstības un ener ģētikas ministrijas J ūras zvejas un akvakult ūras 
direktorāts (DPMA ) vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Datu vākšana ietver ikgad ēju aptauju pa 
pastu. Datu v ākšana tiešsaist ē ir paredz ēta, sākot no 2015. gada. Tr ūkstošos datus paplašina, 
aizstājot datus, kas sa ņemti no l īdzīgām vietām tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabal ā. Datu 
apstiprināšana ietver netipisko datu mekl ēšanu, datu iekš ēju savstarp ēju salīdzināšanu un 
salīdzināšanu ar agr ākiem datiem. 
 
5 
 Horvātija 
Lauksaimniec ības ministrijas Zivsaimniec ības direktor āts ikgadējai akvakult ūras datu v ākšanai 
izmanto re ģistrācijas žurn ālus. Attiec ībā uz jūras akvakult ūru neatbild ētības līmenis gliemju, 
vēžveidīgo un adat ādaiņu audzētāju vidū ir ļoti augsts, un tr ūkstošās vērtības par šo apakšnozari 
tiek aprēķinātas. Horvātija plāno pievērsties datu kvalit ātes jautājumiem gan sald ūdens, gan j ūras 
akvakultūras nozarēs, organiz ējot seminārus audzētājiem.  
Itālija 
Lauksaimniec ības ministrija ( Ministero delle Politiche Agricole Alimentari e Forestali ) iesniedz 
datus Eurostat . Dati tiek v ākti reģionālā līmenī ar UNIMAR  starpniec ību — tas ir zivsaimniec ības 
un akvakult ūras pētniecības kooperat īvu konsorcijs. Visas re ģionālajam koordinatoram zin āmās 
akvakultūras platības veido ikgad ējās skaitīšanas mērķgrupu. Veic intervijas uz vietas 
akvakultūras platībās. Aprēķinus neveic. 
Kipra 
Lauksaimniec ības, dabas resursu un vides ministrijas Zivsaimniec ības un j ūras pētniecības 
departaments ( DFMR ) vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Dati tiek v ākti galvenok ārt statistisk ā 
skaitīšanā, ko papildina ar p ārbaudēm uz vietas un intervij ām ar akvakult ūras uzņēmumu 
vadītājiem vai īpašniekiem. Papildu inform āciju iegūst no apstiprin ājumiem d īķu vai kan ālu 
piepildīšanai, no eksporta datiem un inform ācijas par zivju bar ības importu. Ir konstat ētas dažas 
neatbilstības datos, kas nos ūtīti dažādām organiz ācijām, bet tām vajadzētu būt novērstām, sākot 
ar 2014. gadu. 
Latvija  
Centrālā statistikas p ārvalde (CSP) v āc akvakult ūras datus. Zemkop ības ministrijas 
Zivsaimniec ības departaments ir atbild īgs par datu atbilst ības nodrošin āšanu un to pazi ņošanu 
Eiropas Komisijai. Nozares aptv ērums, izmantojot aptaujas anketu, ir piln īgs, un apr ēķinus 
neveic. 
Lietuva  
Lauksaimniec ības inform ācijas un lauku uz ņēmējdarbības centrs ( AIRBC ) vāc datus un iesniedz 
tos Eurostat . Visas komerci ālās akvakult ūras produktu ražotnes pazi ņo savus datus divreiz gad ā. 
Atbildētības līmenis ir 100  %. 
Luksemburga 
Luksemburg ā nav zivju produkcijas tirgus. Vien īgais zivju audz ēšanas uzņēmums pieder valstij, 
un tas zivis audz ē tikai to izlaišanai savva ļā. 
Ungārija 
Lauksaimniec ības ministrija ir galven ā atbildīgā iestāde par akvakult ūras datiem. Gal īgos 
statistikas datus Eurostat  iesniedz Ung ārijas Centr ālais statistikas birojs. Datus apstiprina, tos 
salīdzinot ar noteikt ām minimālajām un maksim ālajām vērtībām par katru sugu un vecuma klasi. 
Tā kā statistiskais kopums ir sal īdzinoši neliels, ir iesp ējams visas neatbilst ības noskaidrot pa 
tālruni. Ir pl ānoti uzlabojumi attiec ībā uz “pirmās pārdošanas vietas ” vidējo pārdošanas cenu 
noteikšanu. 
 
6 
 Malta  
Valsts statistikas birojs ( NSO ) vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Šī nozare Malt ā ir maza, un taj ā 
darbojas tikai sešas saimniec ības, no kur ām piecas ir specializ ējušās tunzivju nobarošan ā. 
Saņemtie dati tiek ļoti rūpīgi pārbaudīti un salīdzināti ar inform āciju par dz īvo zivju p ārdošanu un 
starptautisko tirdzniec ību. 
Nīderlande  
Sākot no 2013. atskaites gada, akvakult ūras datus v āc Statistics Netherlands  (CBS) no 
Nīderlandes Zivkopju organiz ācijas NeVeVi  un no ēdamglieme ņu izsoles. Austeru v ērtību 
noskaidro Ekonomikas ministrij ā. Ēdamglieme ņu sēklas tirgus cena nepast āv, tāpēc izmanto 
Nīderlandes Ēdamglieme ņu audzētāju organiz ācijas indikat īvos aprēķinus. Ņemot vērā 
konfidencialit ātes prasības, aprēķinātie ēdamglieme ņu produkcijas v ērtības dati ir iesniegti tikai 
par diviem uz ņēmumiem. Datus par akvakult ūras platību strukt ūru aprēķina NeVeVi , 
pamatojoties uz kop ējo produkciju atbilst īgi sugām un audz ēšanas metod ēm. 
Austrija 
Statistics Austria  vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Datus v āc, veicot uz ņēmumu piln īgu 
ikgadējo skaitīšanu. Trīs gadu laik ā kopš pirm ās aptaujas atbild ētības līmenis ir paaugstin ājies no 
sākotnējiem 90  % līdz 99  %. Lietošanai uztur ā paredzēto zivju vien ības cenas apr ēķins tiek veikts 
5–15 % gadījumu, kad cenas nav zin āmas, jo uz ņēmumi tieši p ārdod pārstrādātas zivis. 
Polija  
Iekšzemes zvejas instit ūts Olštinā [Olsztyn ] vāc akvakult ūras produkcijas datus un iesniedz tos 
Lauksaimniec ības un lauku att īstības ministrijai, kas tos nos ūta Centrālajai statistikas p ārvaldei. 
Akvakultūras aptaujas anketu iz plata, izmantojot t īmekļa vietnes, inform ācijas kampa ņas un pasta 
adresātu sarakstus. Tiek l ēsts, ka aptv ērums ir gandr īz pilnīgs. Datu kvalit āti ietekmē Regulā 
(EK) Nr. 762/2008 noteikt ās ražošanas un audz ēšanas metožu defin īcijas, kas atš ķiras no Polijas 
prakses.  
Portugāle 
Dabas resursu, droš ības un j ūras pakalpojumu ģenerāldirektorāts (DGRM ) iesniedz datus 
Eurostat . DGRM  tieši vāc akvakult ūras datus par ies āļiem un jūras ūdeņiem un sa ņem datus par 
iekšzemes akvakult ūru no Dabas un mežu aizsardz ības institūta (ICNF ). Datus par akvakult ūras 
ražošanas vien ību platību, veidu un vidi ieg ūst no administrat īva reģistra. Visus p ārējos mainīgos 
rādītājus iegūst, izmantojot ikgad ējo pasta aptaujas anketu un, ja nepieciešams, veicot person īgas 
intervijas. Atbild ētības līmenis ir augsts attiec ībā uz spuru zivju audz ētavām, savukārt aprēķins 
jāveic par gliemen ēm, ko audz ē uz grunts (cietgliemen ēm). 
Rumānija 
Zivsaimniec ības un akvakult ūras valsts a ģentūra (NAFA ) vāc datus un iesniedz tos Eurostat . 
Visas akvakult ūras vienības ir reģistrētas un licenc ētas. Datus par produkcijas apjomu un v ērtību 
vāc katru m ēnesi. 
Slovēnija 
Lauksaimniec ības, mežsaimniec ības un p ārtikas ministrija ( MAFF ) un Slov ēnijas Republikas 
Statistikas birojs ( SURS ) vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Visi komerci ālie zivkopji, tostarp 
makšķernieku organiz ācijas, kas iesaist ās akvakult ūras zivju tirg ū kā akvakult ūras produktu 
 
7 
 ražotāji, katru gadu aizpilda tiešsaistes vai pasta aptaujas anketas. Datus, ko nevar ieg ūt, 
aprēķina, pamatojoties uz iepriekš ējiem datiem vai ražot ņu jaudu. Dažos gad ījumos izmanto 
pārvēršanas koeficientus, lai veiktu p ārrēķinu no ķidātām zivīm vai zivju filej ām uz dzīvsvaru. 
Slovēnija norāda, ka zivkopjiem ir gr ūti sniegt ticamus datus par zivju ikriem. 
Slovākijas Republika 
Slovākijas Republikas Statistikas birojs v āc datus un iesniedz tos Eurostat . Datu vākšana ietver 
aktīvo un licenc ēto akvakult ūras produktu ražot āju skaitīšanu pa pastu. Skait īšanas aptv ērums ir 
pilnīgs, un apr ēķinus neveic. Past āvīgo izmaiņu dēļ ir sarežģīti noteikt ražot ņu lielumu un metožu 
skaitu. 
Somija  
Somijā par akvakult ūras statistiku ir atbild īgs Somijas Med ību un zivsaimniec ības pētniecības 
institūts. Datus v āc, izmantojot statistis ku aptaujas anketu, ko nos ūta visām Akvakult ūras reģistrā 
iekļautajām ražošanas vien ībām. 2012. un 2013. gad ā atbildētības līmenis paaugstin ājās attiecīgi 
līdz 93  % un 90 % (no aptuveni 75  % iepriekš ējos gados). P ārējo datu apr ēķinu veic, stratific ējot 
rezultātus un piem ērojot stratu koeficientus. Da ļu produkcijas apjoma nosaka, pamatojoties uz 
ķidāto zivju svaru, kas p ārrēķināts dzīvsvarā, izmantojot nemain īgus pārvēršanas koeficientus. 
Pārtikas zivju produkcijas v ērtību aprēķina pēc vidējām ražotāju cenām. 
Zviedrija  
Valsts statistikas instit ūts Zviedrijas Lauksaimniec ības padomes v ārdā vāc datus un iesniedz tos 
Eurostat . Datus v āc, veicot ikgad ējo skaitīšanu pa pastu. Neatbild ētības līmenis ir zems. Visas 
trūkstošās vērtības aprēķina, izmantojot inform āciju par iepriekš ējiem gadiem. 
Apvienot ā Karaliste 
Akvakultūras statistikas da tus apkopo atseviš ķi katra re ģiona pašvald ība — Vides, 
zivsaimniec ības un akvakult ūras centrs ( CEFAS ) Anglijā un Velsā, Marine Scotland Science  
(MSS) Skotijā un Lauksaimniec ības un lauku att īstības departaments ( DARD ) Ziemeļīrijā. 
Apvienotās Karalistes kop ējos rādītājus apkopo Vides, zivsaimniec ības un akvakult ūras centrs 
(CEFAS ). Datu sniegšana ir atkar īga no nozares sadarb ības, kas tiek atz īta par ļoti labu. 
Produkcijas apjoma dati tiek v ākti ar pilnu aptv ērumu, veicot visu ražot āju ikgadējo skaitīšanu. 
Vienības cenas datus apr ēķina, pamatojoties uz daž ādiem ekspertu atzinumu avotiem. Ja vien ības 
cenas par popul āciju un sugu atš ķiras, iesniedz vid ējo svērto vienības cenu (pamatojoties uz 
kopējo vērtību). Datu v ākšana par ieguld ījumu uz zveju balst ītā akvakult ūrā vēl nav piln īgi 
saskaņota ar Regulas (EK) Nr. 762/2008 pras ībām. 
 
EEZ valstis 
Islande  
Kopš 2015. gada s ākuma Islandes P ārtikas un veterin ārā iestāde vāc akvakult ūras produkcijas 
datus, un Statistics Iceland  iesniedz datus Eurostat . Datus vāc katru gadu, izmantojot tiešsaistes 
anketu. Paraugu atlases metodes neizmanto. Islandei ir īpaša probl ēma saistībā ar datiem par 
akvakultūras nozares strukt ūru, kas nebija pieejami pi rms 2013. atskaites gada un t āpēc bija 
jāaprēķina ar atpaka ļejošu spēku par 2011. gadu, pamatojoties uz kop ējo produkciju. Ar ī 
 
8 
 neatbildētība ir bijusi probl ēma pēdējos gados. Ir cer ība, ka to var atrisin āt ar jauniem ties ību 
aktiem, vienlaikus veicot akvakult ūras platību pārbaudes. 
Norvēģija 
Zivsaimniec ības direktor āts vāc datus un iesniedz tos Eurostat . Visiem komerci ālajiem un 
pētnieciskajiem akvakult ūras produktu ražot ājiem jāiesniedz dati, izmantojot pap īra formāta 
anketu. Tr ūkstošās produkcijas v ērtības aprēķina, pamatojoties uz iepriekš ējā gada cen ām. 
Pienākums iev ērot Regulu (EK) Nr. 762/2008 ir minim āls, jo Norv ēģijas iestādes jau apkopo 
šādus datus citiem m ērķiem. 
 
2.3 Datu kvalit āte 
Lielākā daļa datu sniedz ēju norāda, ka nozares aptv ērums ir vispus īgs un ka datu kvalit āte ir laba. 
Dažas valstis (piem., Rum ānija, Latvija) savos zi ņojumos nav nor ādījušas sīkāku inform āciju par 
datu kvalit āti. Dažas citas valstis uzsver konkr ētas problēmas saistībā ar datu kvalit āti. Horvātija 
norāda uz nepietiekamo atbild ētības līmeni attiec ībā uz gliemju, v ēžveidīgo un adat ādaiņu nozari. 
Portugāle ziņo par zemu un neuzticamu atbild ētības līmeni attiec ībā uz gliemen ēm, ko audz ē uz 
grunts. Probl ēmas saist ībā ar trūkstošiem datiem un dažus zemas datu kvalit ātes gadījumus 
norāda arī Īrija un Islande. Īrija piebilst, ka pan ākumu līmenis atbild ētības īpatsvara un sniegto 
vai aprēķināto datu kvalit ātes ziņā ir atkarīgs no nozares lab ās gribas. Visbiež āk tas tā varētu būt, 
lai gan daudz ās valstīs ir laba sadarb ība ar attiec īgo nozari. Sp ānija un Apvienot ā Karaliste pauž 
bažas par ieguld ījumu uz zveju balst ītā akvakult ūrā, par kuru dati var b ūt pieejami tikai da ļēji. 
Visas valstis, kas paudušas bažas  par dažu to datu pieejam ību vai kvalit āti, ir gatavas nep ārtraukti 
strādāt, lai ieviestu uzlabojumus. 
Kopumā gadu gait ā summāro rādītāju līmenī to datu konsekvence, ka s attiecas uz lietošanai 
uzturā paredzētiem akvakult ūras produktiem, š ķiet ļoti laba. Ar ī sugu līmenī vispārējā datu 
konsekvence ir laba. Reti valst īs ir vērojami strauji konkr ētu sugu audz ēšanas kritumi vai k āpumi. 
Acīmredzami sliktas datu kvalit ātes gadījumi sastopami reti. Tr ūkstoši dati, proti, nepiln īgas laika 
rindas, ir diezgan bieži. To var da ļēji izskaidrot ar p ārejas noteikumiem, kas bija sp ēkā līdz 
2011. gadam, un da ļēji ar to, ka tiek zi ņots par ģintīm vai sugu grup ām, nevis tiek sniegti s īki dati 
sugu līmenī. Tomēr dažos gad ījumos ac īmredzami b ūtu lietder īgi veikt p ārskatīšanu. Turkl āt 
šķiet, ka daudz ās valstīs akvakult ūras produktu ražot āji eksperiment ē ar jaunām sugām ļoti mazos 
daudzumos. Šo datu izmantošana ir diskut ējama. 
Attiecībā uz datiem par lietošanai uztur ā paredzētiem zivju ikriem ir v ērojama ļoti laba 
konsekvence pa gadiem gan sugu, gan valstu l īmenī. Dažas laika rindas joproj ām ir īsas no 
2008. gada l īdz 2010. gadam past āvošo atkāpju dēļ. 
Datus par ieguld ījumu uz zveju balst ītā akvakult ūrā uzskata par sal īdzinoši zemas kvalit ātes 
datiem. Dati gandr īz par visām sugām un vis ās valstīs ievērojami atš ķiras. Lai gan š ādu datu 
izmaiņas var da ļēji izskaidrot ar savva ļā ņemtā sēklas materi āla dabiskās izplatības izmai ņām, 
lielās atšķirības gadu griezum ā nešķiet pilnīgi pamatotas. Turkl āt trūkst daudzu datu, un daudzas 
laika rindas ir p ārāk īsas, lai var ētu veikt datu konsekvences anal īzi. Papildu pamatnost ādnes un 
definīcijas attiec ībā uz datiem, kas b ūtu jāsaņem atbilst īgi šai poz īcijai, var pal īdzēt uzlabot datu 
kvalitāti. 
Visās ražošanas valst īs nepilnīgi un ļoti atšķirīgi dati ir bieži v ērojami arī attiecībā uz inkubatoros 
iegūto ikru skaitu sugu l īmenī. Attiecībā uz mazu ļiem dati b ūtiski atšķiras par daž ām sugām un 
 
9 
 valstīm, bet par cit ām sugām un valst īm tie ir nepiln īgi. Laika rinda vair ākām valstīm ir pārāk īsa, 
lai varētu veikt papildu anal īzi. 
3. D ATU IZMANTOŠANA (DATU IZPLAT ĪŠANA ) 
Dalībvalstu zi ņojumi ir pieejami Eurostat  izplatīšanas datub āzē, kas pieejama vietn ē 
http://ec.europa.eu/eu rostat/data/database . Datus ar ī publicē Eurostat  statistikas gr āmatās, no 
kurām jaunākā ir “Agriculture, forestry and fish ery statistics, 2014 edition”  (ISBN 978-92-79-
43201-9). Dati, kas sav ākti, piemērojot regulu, ir b ūtiski pārdomātai, ar pier ādījumiem pamatotai 
politikas veidošanai gan valstu, gan ES l īmenī. Informācija par produkcijas l īmeņiem un 
tendencēm akvakult ūras nozarē kļūst arvien noz īmīgāka, lai var ētu atsākt centienus ilgtsp ējīgi 
attīstīt šo nozari kop ējās zivsaimniec ības politikas ietvaros. Kvantitat īviem datiem ir īpaši svarīga 
nozīme, kad tiek izstr ādāti valstu daudzgadu pl āni ilgtspējīgas akvakult ūras attīstībai. Dati, ko 
publicē, piemērojot regulu, nodrošina politikas veidot ājiem, nozarei un pilsoniskajai sabiedr ībai 
atzītu atskaites r ādītāju kopumu, lai var ētu rīkot debates par akvakult ūras produktu ražošanas 
nākotni. 
4. IZMAKSU LIETDER ĪBA 
Akvakultūras datu v ākšanas izmaksu lietder ība atbilstoši Regulai  (EK) Nr. 762/2008 tika 
novērtēta, pamatojoties uz metodolo ģiskajiem valstu zi ņojumiem par 2013. gadu un k ā atskaites 
gadus izmantojot 2009. –2013. gadu. Uz jaut ājumiem par izmaksu lietder ību atbildēja 27 valstis. 
Attiecībā uz ražošanas izmaks ām naudas izteiksm ē sešas valstis nor ādīja, ka tās ir zemas, tr īs 
valstis nor ādīja, ka tās ir zemas l īdz vidēji augstas, divpadsmit valstis nor ādīja, ka tās ir vidēji 
augstas, viena valsts nor ādīja, ka tās ir vidēji augstas l īdz augstas, bet divas valstis nor ādīja, ka 
izmaksas ir augstas. Liel ākā daļa valstu akvakult ūras datus, kas apkopoti Regulas (EK) 
Nr. 762/2008 m ērķiem, izmanto ar ī savām iekšējām vajadz ībām. Kopum ā 20 valstis apmierina 
vairāk nekā 50 % savu iekš ējo vajadzību, 15 valstis — vairāk nekā 80 %, bet septi ņas valstis — 
no 95 % l īdz 100 % vajadz ību. Septiņas valstis neatbild ēja uz šo jaut ājumu. 
Vairākas valstis ir ierosin ājušas uzlabojumus, lai mazin ātu Regulas (EK) Nr. 762/2008 rad īto 
slogu, jo īpaši uzlabot sadarb ību ar citām ieinteres ētajām person ām šajā jomā, lai standartiz ētu 
datu iesniegšanas pras ības, galvenok ārt attiecībā uz FAO  un Datu v ākšanas pamatregulu (EK) 
Nr. 199/2008. Austrija v ēlas nošķirt datus par audz ēšanas metod ēm no datiem par sug ām un 
panākt, lai sīki sagatavotus datus v āktu tikai no liel ākajām ražošanas vien ībām, savukārt mazākas 
vienības ziņotu tikai par kop ējo produkciju. 
Pamatojoties uz valstu zi ņojumiem, ir saprotams, ka aptuveni puse valstu v āc datus tieši no 
platībām ražošanas vien ību līmenī, savukārt pārējās valstīs uzņēmumu vad ītāji aizpilda aptaujas 
anketas par vis ām to platībām. Datu v ākšana uzņēmuma līmenī vienlaikus atvieglo datu v ākšanu 
atbilstoši Datu v ākšanas pamatregulai (EK) Nr. 199/20085, lai gan tikai Bulg ārija, Kipra, Somija, 
Lietuva un Sp ānija ziņo, ka tās jau šādi rīkojas. Iesp ēju attiecin āt uz abām regulām vienu datu 
vākšanu var b ūt lietderīgi izpētīt sīkāk, lai mazin ātu vispārējo slogu dal ībvalstu līmenī. 
5. SECINĀJUMI  
Pamatojoties uz to datu anal īzi, kas sav ākti atbilstoši Regulai (EK) Nr. 762/2008, datu kvalit āte 
šķiet diezgan augsta attiec ībā uz lietošanai uztur ā paredzētiem akvakult ūras produktiem (tostarp 
                                                 
5 Padomes 2008. gada 25. febru āra Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sist ēmas izveidi datu v ākšanai, 
pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniec ības nozar ē un par atbalstu zin ātniskā padoma izstr ādei saistībā ar 
kopējo zivsaimniec ības politiku; OV L 60, 5.3.2008., 1.–12. lpp. 
 
10 
 ikriem) summ āro rādītāju līmenī un attiec ībā uz lielākajām sugām, lai gan daž ām valstīm 
individuālu sugu laika rindas ir nepiln īgas un var b ūt lietderīgi tās pārskatīt. Dati par ieguld ījumu 
uz zveju balst ītā akvakultūrā un ikru ieg ūšanu inkubatoros un zivju mazu ļu audzētavās ir diezgan 
sliktas kvalit ātes dati. Lab āka konsekvence ir v ērojama attiec ībā uz mazuļu skaitu, lai gan mazu ļu 
definīcija regulā nav pietiekami prec īza. 
Daudzas valstis uzskata, ka to akvakult ūras datu kvalit āte, ko tās iesniegušas Eurostat , ir augsta. 
Citas skaidri nenor āda savu datu kvalit ātes vērtējumu, bet ar ī nemin nek ādus trūkumus. Tikai 
dažas valstis atz īst trūkumus, kuru iemesli ir vai nu gr ūtības valstī, vai neskaidr ības regulā. Dažos 
gadījumos tiek uzskat īts, ka regula novirz ās no lietas b ūtības. 
Par akvakult ūras produkcijas r ādītājiem ir veikts sal īdzinoši maz skaitlisku nov ērtējumu. Liel ākā 
daļa dalībvalstu veic ikgad ēju skaitīšanu, kas piln īgi aptver komerci ālo ražošanu. Neatbild ētības 
līmenis parasti ir zems, iz ņemot dažos atseviš ķos gadījumos. Tom ēr ir atzīts, ka datu kvalit āte un 
pilnīgums ir ļoti atkarīgi no nozares lab ās gribas. 
Attiecībā uz izmaksu lietder ību par 2013. atskaites gadu tikai četras valstis (V ācija, Īrija, Grieķija 
un Polija) nor ādīja uz augstu Regulas (EK) Nr. 762/2008 rad īto slogu datu v ākšanai, apstr ādei un 
iesniegšanai vajadz īgā laika ziņā, un divas valstis (D ānija un V ācija) ražošanas izmaksas atzina 
par lielām naudas izteiksm ē. Turpretī septiņas valstis uzskat īja minēto slogu par zemu gan laika, 
gan izmaksu zi ņā. Šie nov ērtējumi neatbilst produkcijas apjomam dal ībvalstīs. Vietējās 
vajadzības ievērojamā apmērā apmierina liel ākā daļa dalībvalstu, kas v āc akvakult ūras datus 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 762/2008. 
6. IETEIKUMI  
Eiropas Komisija tiecas nep ārtraukti uzlabot Eiropas statistikas kvalit āti. Tomēr būtisks princips 
ir dalībvalstīm radītā sloga mazin āšana. Šajā nolūkā var paredz ēt Regulas (EK) Nr. 762/2008 
pārskatīšanu, izmantojot atzi ņas, kas g ūtas datu v ākšanas gados, un ņemot vērā pārskatītās 
kopējās zivsaimniec ības politikas vajadz ību pēc datiem un piel āgojoties Datu v ākšanas 
daudzgadu pamatprogrammai. Proti, b ūtu jārod risinājums attiec ībā uz konfidenci ālo datu lielo 
apjomu, lai var ētu sagatavot un izmantot saska ņotus akvakult ūras datus Eiropas l īmenī. Tiks 
izmantotas siner ģijas ar Zivsaimniec ības statistikas koordin ācijas darba grupas standarta aptaujas 
anketu par akvakult ūru. 
Dalībvalstu līmenī akvakult ūras datu v ākšanas slogu var mazin āt, papīra formāta anketu viet ā 
izmantojot (iepriekš da ļēji aizpild ītas) tiešsaistes anketas un automatiz ējot daļu no 
apstiprināšanas procesa. Bulg ārija ir veiksm īgi ieviesusi jaunas datu v ākšanas veidlapas, kas 
atbilst gan Regul ā (EK) Nr. 762/2008 noteiktaj ām prasībām attiecībā uz statistikas datiem, gan no 
Datu vākšanas pamatregulas (EK) Nr. 199/2008 izrietošaj ām prasībām attiec ībā uz 
sociālekonomiskajiem akvakult ūras datiem.