Cilvēku tirdzniecības fenomenu raksturo noteikti modeļi, kas atkārtojas, jaunas problēmas un jaunas tendences. Kopējais reģistrēto cietušo skaits — 14 145, par kuriem ES dalībvalstis ziņojušas 2 gados (2017. un 2018. gadā), ir lielāks nekā iepriekšējā pārskata periodā. Ļoti iespējams, ka faktiskais cietušo skaits ir ievērojami lielāks par paziņotajiem datiem, jo daudzi cietušie netiek atklāti. Ņemot vērā cietušo lielo skaitu, noziedzīgo nodarījumu izdarītāju kriminālvajāšanas un notiesāšanas gadījumu skaits joprojām ir mazs. Gandrīz puse no visiem cilvēku tirdzniecībā cietušajiem ES ir ES pilsoņi. Joprojām ievērojama cilvēku tirdzniecība notiek viņu pašu dalībvalstī, un šie cietušie veido vairāk nekā vienu trešdaļu no visiem ES cietušajiem.

2.1.Cilvēku tirdzniecība seksuālas izmantošanas nolūkā

Cilvēku tirdzniecība seksuālas izmantošanas nolūkā ir pret sievietēm vērstas vardarbības veids, kas sakņojas dzimumu nelīdztiesībā. Seksuālā izmantošana joprojām ir visizplatītākais cilvēku tirdzniecības veids ES kopš 2008. gada. 60 % cietušo tiek pārdoti seksuālai izmantošanai, un vairāk nekā puse no viņiem ir ES valstspiederīgie. Tas, ka vairāk nekā 90 % cietušo no cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā ir sievietes, uzsver šā nozieguma dzimumu aspektu. Sievietes un meitenes joprojām veido vislielāko daļu no visu veidu ekspluatācijas nolūkā veiktā cilvēku tirdzniecībā cietušajiem. Uz šiem modeļiem pastāvīgi uzmanību vērš dalībvalstis, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un ES aģentūras. Vidi, kur ir augsts risks, raksturo prostitūcija, eskorta aģentūras un pakalpojumi, masāžas pakalpojumi, bāri un naktsklubi. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ziņo, ka pieaug seksuālas izmantošanas nolūkā veikta cilvēku tirdzniecība internetā un ar jauniem tehnoloģiskiem līdzekļiem, ko varmākas izmanto, lai vervētu un pārdotu savus upurus, galvenokārt sievietes un meitenes, kā arī lai uzmāktos bērniem.

Lielākā daļa dalībvalstu ziņo par konkrētiem pasākumiem, kas veikti, lai vērstos pret būtiskiem modeļiem un jaunām tendencēm saistībā ar cilvēku tirdzniecību seksuālas izmantošanas nolūkā. Ir runa par cietušo identificēšanu un atbalstīšanu, nodrošinot sociālo atbalstu, piemēram, izejas stratēģijas, sociālo un profesionālo reintegrāciju vai seksuālās veselības pakalpojumus cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, kuri izmantoti prostitūcijā. Citi pasākumi ir vērsti uz augsta riska nozarēm un augsta riska grupām (neaizsargātiem bērniem, cilvēkiem no atstumtām romu kopienām, migrantiem un bēgļiem) un nodrošina tādas operatīvās darbības kā kriminālizmeklēšanu, slepenu novērošanu, interneta novērošanu, informētības veicināšanas kampaņas, izglītību un apmācību, kā arī iestāžu un politikas attīstību. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, kuros noteikts, ka cilvēku tirdzniecībā cietušo pakalpojumu izmantošana seksuālai izmantošanai ir krimināli sodāma, veikušas preventīvus pasākumus, galveno uzmanību pievēršot pieprasījuma mazināšanai, un pasākumus saistībā ar vardarbību dzimuma dēļ. Tiek ziņots arī par ES līmeņa pārrobežu sadarbību, jo īpaši ar Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) un Eiropas Savienības Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) atbalstu. ES aģentūras turpina palīdzēt dalībvalstīm to centienos, cita starpā publicējot norādījumus vai piedāvājot apmācību.

Neskatoties uz to, ka ir veikti šie konkrētie pasākumi, pilsoniskās sabiedrības organizācijas turpina uzsvērt, ka ES netiek pievērsta pietiekama uzmanība cilvēku tirdzniecībai seksuālas izmantošanas nolūkā, t. sk. izmeklēšanai un nozieguma dzimumu aspektam.

2.2.Cilvēku tirdzniecība darbaspēka ekspluatācijas nolūkā

Vairākas dalībvalstis un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ziņo, ka pieaug cilvēku tirdzniecība darbaspēka ekspluatācijas nolūkā. Šādai ekspluatācijai pārdoti 15 % no visiem cietušajiem. Ziņojumi liecina, ka cietušie ir izmantoti lauksaimniecības nozarē (t. sk. sezonas darbā), privātās nodarbinātības aģentūrās, būvniecības nozarē, viesmīlības nozarē, uzkopšanas nozarē, mājsaimniecības darbā, aprūpes pakalpojumos, aprūpes iestādēs, diennakts veikalos, bāros, automobiļu mazgātavās, atkritumu savākšanas un pārstrādes uzņēmumos, mežsaimniecībā, tekstilrūpniecībā un apģērbu rūpniecībā, pārtikas ražošanā, pārstrādē un iepakošanā.

Darbaspēka ekspluatācija galvenokārt attiecas uz vīriešiem (68 %), lai gan dažās nozarēs tā galvenokārt attiecas uz sievietēm, jo īpaši mājsaimniecības, aprūpes vai uzkopšanas pakalpojumu jomā. Dalībvalstis arī ziņojušas, ka arvien vairāk bērnu kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem darbaspēka ekspluatācijas nolūkā.

Pateicoties īpašiem pasākumiem, kuru mērķis bija novērst cilvēku tirdzniecību darbaspēka ekspluatācijas nolūkā un uzlabot cietušo identificēšanu, darba iestādes varēja veikt intensīvākas pārbaudes, kas ietvēra ciešāku sadarbību ar tiesībaizsardzības iestādēm. Dalībvalstis ziņo, ka tās nodrošina mērķorientētus mācību kursus darba un sociālajiem inspektoriem, tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem, tiesu iestādēm, juridisko profesiju pārstāvjiem, sociālajiem darbiniekiem, muitas iestādēm, diplomātiskajām un konsulārajām amatpersonām, imigrācijas iestādēm, izglītības nozares darbiniekiem, nodarbinātības aģentūrām un patversmēm. Turklāt dalībvalstis vienotās rīcības dienās veica pārbaudes par darbaspēka ekspluatāciju, kopīgas izmeklēšanas un darbības saistībā ar Eiropas daudzdisciplīnu platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT-THB), īpaši koncentrējoties uz augsta riska nozarēm. Pasākumi bija vērsti uz informācijas sniegšanu cilvēkiem, kuri varētu kļūt par cietušajiem cilvēku tirdzniecībā darbaspēka ekspluatācijas nolūkā (jo īpaši darba meklētājiem), migrantiem (piemēram, cilvēkiem, kuri pārvietojas migrantu kontrabandistu maršrutos un varētu kļūt par Vidusjūras reģiona noziedznieku tīklu upuriem) un patvēruma meklētājiem, kā arī romu kopienām un cilvēkiem, kuri dodas strādāt uz ārzemēm.

Nesen izveidotā Eiropas Darba iestāde sadarbosies ar ES aģentūrām, kas darbojas nodarbinātības un sociālās politikas jomā, kā arī ar aģentūrām, kas cīnās pret organizēto noziedzību un cilvēku tirdzniecību, t. sk. Eiropolu un Eurojust.

Neskatoties uz progresu, kas panākts darbaspēka ekspluatācijas nolūkā veiktas cilvēku tirdzniecības gadījumu atklāšanā, pilsoniskās sabiedrības organizācijas norāda, ka vēl ir jāuzlabo darba inspekcijas un nodarbinātības standartu uzraudzība, jo īpaši tādās nozarēs kā lauksaimniecība, būvniecība, ēdināšana, uzkopšana, viesmīlība (piemēram, viesnīcas) un skaistumkopšana (piemēram, manikīra saloni).

Attiecībā uz darbaspēka ekspluatācijas nolūkā veiktas cilvēku tirdzniecības apkarošanu un novēršanu starptautiskajās produktu piegādes ķēdēs vairākas dalībvalstis (piemēram, Grieķija, Nīderlande, Austrija) ziņojušas par pasākumu pieņemšanu tādu jautājumu risināšanai kā uzņēmumu un juridisko personu atbildība, uzticamības pārbaude piegādes ķēdē un uzņēmējdarbības saistība ar cilvēktiesībām. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas uzsver, cik svarīgi ir palielināt pārredzamību produktu piegādes ķēdēs, kurās bieži notiek cilvēku tirdzniecība, kā arī ieviest uzticamības pārbaudes prasības.

2.3.Citi cilvēku ekspluatācijas veidi

Cilvēku tirdzniecībā saistībā ar citiem ekspluatācijas veidiem cietušie veido 18 % no cietušajiem. Tas galvenokārt attiecas uz cilvēku tirdzniecību piespiedu ubagošanas un piespiedu noziedzības nolūkā, kā arī uz zīdaiņu tirdzniecību, orgānu izņemšanu, nelikumīgu adopciju, tādu ES valstspiederīgo tirdzniecību, kuri finansiāli izmantoti ar krāpšanu, un cilvēku tirdzniecību surogācijas pakalpojumu nolūkā.

Cilvēku tirdzniecība piespiedu noziedzības un piespiedu ubagošanas nolūkā

Tiek ziņots, ka dažās dalībvalstīs, proti, Bulgārijā, Horvātijā, Grieķijā, Nīderlandē, Polijā, šie ekspluatācijas veidi kļūst arvien izplatītāki, un tajos nereti ir iesaistīti bērni. Cilvēku tirdzniecība piespiedu noziedzības nolūkā ir saistīta ar sīkiem noziegumiem, organizētiem noziedzīgiem nodarījumiem pret īpašumu, piemēram, kabatzagļu darbību vai zādzībām veikalā, un zādzībām. Tā ir saistīta arī ar sarežģītākiem noziedzības veidiem, piemēram, zādzību un krāpniecību atbildību pastiprinošos apstākļos vai narkotiku tirdzniecību un izplatīšanu. Abiem ekspluatācijas veidiem ir raksturīga augsta pārvietošanās pakāpe starp valstīm. Ziņojumi liecina, ka piespiedu ubagošanas nolūkā veiktā cilvēku tirdzniecībā cietušie ir cilvēki, kuriem ir narkotisko vielu un alkohola pārmērīgas lietošanas problēmas, cilvēki ar fizisko spēju traucējumiem, kuri pieder pie etniskajām minoritātēm, t. sk. cilvēki no atstumtām romu kopienām, vai kuriem ir finansiālas grūtības. Piespiedu noziedzības un piespiedu ubagošanas nolūkā veiktā cilvēku tirdzniecībā cietušie parasti ir jaunāki nekā tie, kuri pakļauti citiem ekspluatācijas veidiem. Joprojām pastāv būtiskas problēmas saistībā ar cilvēku tirdzniecībā cietušo un minētajiem mērķiem izmantoto personu identificēšanu un atzīšanu.

Cilvēku tirdzniecība saistībā ar piespiedu, ekspluatējošām fiktīvām laulībām

Par cietušajiem, kas tiek pārdoti piespiedu, ekspluatējošu fiktīvo laulību dēļ, dažkārt tiek ziņots kā par citos cilvēku tirdzniecības veidos, t. sk. no seksuālas izmantošanas un/vai darbaspēka ekspluatācijas, cietušajiem. Sievietes un bērni ir īpaši neaizsargāti pret šādos nolūkos veiktu cilvēku tirdzniecību. Ziņojumos konstatēts, ka lielākā daļa cietušo ir no atstumtām romu kopienām un ka pastāv saikne ar migrāciju migranšu sieviešu un meiteņu neaizsargātības dēļ.

2.4.Bērnu tirdzniecība

Ir satraucoši, ka cilvēku tirdzniecībā cietušo vidū joprojām ir bērni. Gandrīz ceturtā daļa no visiem cietušajiem ES ir bērni. Lielākā daļa cietušo bērnu ES ir meitenes (78 %). Gandrīz 75 % no visiem bērnu tirdzniecības upuriem ES ir ES valstspiederīgie. Gandrīz trīs ceturtdaļas (69 %) no cietušajiem bērniem ārpus ES ir meitenes. Vairāk nekā 60 % no cietušajiem bērniem ES pārdoti seksuālas izmantošanas nolūkā. Bērnu tirdzniecība joprojām ir nopietna problēma, jo īpaši meiteņu un zēnu tirdzniecība seksuālai izmantošanai un piespiedu kārtā izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem pret īpašumu, piemēram, kabatzagļu darbībai vai zādzībām veikalā, tādiem ar narkotikām saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem kā marihuānas audzēšana un piespiedu, agrīnām un fiktīvām laulībām. Bērni migranti un jo īpaši nepavadīti bērni migranti joprojām ir pakļauti lielākam cilvēku tirdzniecības un ekspluatācijas riskam migrācijas maršrutos uz ES un ES teritorijā. Cilvēku tirgotāji bieži ir izmantojuši uzņemšanas centrus, lai identificētu potenciālos upurus un organizētu viņu nogādāšanu uz ekspluatācijas vietām.

Dalībvalstis un ES dalībnieki ir paveikuši vērā ņemamu darbu, lai novērstu bērnu tirdzniecību, cita starpā ir izstrādātas: i) vadlīnijas, ii) sadarbības un atbalsta struktūras, iii) novēršanas iniciatīvas, iv) mācību programmas, v) izpratnes veidošanas un informēšanas pasākumi, vi) veikta izglītošana un vii) tiesībaizsardzības iestāžu operatīvās darbības, t. sk. pārrobežu darbības. Tomēr, ņemot vērā to, ka bērnu tirdzniecība joprojām turpinās, ir vajadzīgi stingrāki pasākumi, lai efektīvi novērstu un apkarotu šo noziedzīgo nodarījumu. Padomes secinājumos par seksuālas vardarbības pret bērniem apkarošanu atkārtoti uzsvērts, ka cīņa pret seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu bieži vien ietver arī cīņu pret organizēto noziedzību un cilvēku tirdzniecību. ES stratēģijā efektīvākai cīņai pret seksuālu vardarbību pret bērniem, ko pieņēma 2020. gadā, turklāt uzsvērts, ka, paredzot preventīvos pasākumus, ir jāņem vērā dažādu bērnu grupu, t. sk. cilvēku tirdzniecībā cietušo bērnu, īpašie apstākļi.