Atveseļošanas un noturības mehānisma ietvaros pieejamo līdzekļu efektīva un lietpratīga izmantošana varētu palīdzēt Grieķijas ekonomikai atgūties no pašreizējās krīzes un risināt problēmas, ar kurām tā turpina saskarties, neraugoties uz sasniegto progresu. Būtiska nozīme ir pastāvīgam reformēšanas darbam, kas vērsts uz vēl neatrisinātajām vājajām vietām. Ievērojamie līdzekļi, ko Grieķija ir tiesīga saņemt no Atveseļošanas un noturības mehānisma, ja tos izmantos efektīvi un lietpratīgi, var atbalstīt izaugsmi, darbvietu radīšanu un divējādo pārkārtošanos nākamajos gados. Paredzams, ka gaidāmajā atveseļošanas un noturības plānā iekļautās reformas un ieguldījumi balstīsies uz iepriekšējām un notiekošajām reformām un papildinās tās pastiprinātas uzraudzības procesa kontekstā.

Šis ziņojums tika sagatavots laikā, kad lielākajā daļā dalībvalstu atkārtoti pieņēmās spēkā pandēmija. Neraugoties uz inficēšanās gadījumu skaita neseno pieaugumu, Grieķijai līdz šim ir izdevies salīdzinoši labi ierobežot koronavīrusa izplatību, daļēji pateicoties arī savlaicīgai reaģēšanai reģionos, kuros palielinājās jaunu gadījumu skaits. Iestādes pastiprina veselības aprūpes sistēmas gatavību un palielina testēšanas jaudu, vienlaikus paplašinot un pielāgojot to fiskālo un likviditātes pasākumu kopumu, ar kuriem palīdz pandēmijas skartajām personām un uzņēmumiem. Šie pasākumi palīdz mazināt pandēmijas sociālo un ekonomisko ietekmi, tomēr saskaņā ar Komisijas 2020. gada rudens prognozi joprojām ir sagaidāms, ka Grieķijas ekonomika piedzīvos vienu no smagākajiem ekonomiskās aktivitātes kritumiem ES, jo tā ir ļoti atkarīga no tūrisma un tajā ir liels īpatsvars mazu uzņēmumu, kam ir ierobežota pielāgošanās spēja. Trīs nedēļas ilgie pārvietošanās ierobežojumi, kas valstī izsludināti 5. novembrī, un to iespējamā pagarināšana atkarībā no pandēmijas turpmākās norises varētu vājināt tuvākā termiņa perspektīvas vairāk, nekā patlaban tiek pieņemts.

Šis ziņojums varētu kalpot par pamatu Eurogrupas lēmumam par nākamā no politikas atkarīgo parāda pasākumu kopuma uzsākšanu 767 miljonu EUR apmērā. Minētie pasākumi tika saskaņoti ar Eurogrupu 2018. gada 22. jūnijā un ietver tādu ienākumiem ekvivalentu summu pārskaitīšanu, kas izriet no Grieķijas valsts obligāciju turējumiem centrālajās bankās saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un atbrīvojumu no palielinātās procentu likmju starpības konkrētiem aizdevumiem, ko piešķir Eiropas Finanšu stabilitātes instruments. No politikas atkarīgo parāda pasākumu trešā daļa tika uzsākta pēc Eurogrupas sanāksmes 2020. gada 11. jūlijā, inter alia pamatojoties uz novērtējumu par Grieķijas 2019. gada beigu saistību īstenošanu, kas ietverts Komisijas 2020. gada 20. maijā pieņemtajā pastiprinātas uzraudzības ziņojumā (), un ņemot vērā ārkārtas apstākļus, ko radīja koronavīrusa uzliesmojums.

Pastiprināta uzraudzība nodrošina vispusīgu satvaru, kas ļauj pārraudzīt ekonomikas attīstību un to, kā tiek īstenota ilgtspējīgai ekonomikas atveseļošanai nepieciešamā politika. Minētā uzraudzība ļauj regulāri novērtēt jaunākās ekonomiskās un finanšu norises Grieķijā, kā arī uzraudzīt valsts finansēšanas nosacījumus un atjaunināt parāda atmaksājamības analīzi. Pastiprināta uzraudzība arī nodrošina ietvaru to vispārējo saistību novērtēšanai, kuras Grieķija uzņēmusies Eurogrupas sanāksmē 2018. gada 22. jūnijā – turpināt un pabeigt reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) programmu, un nodrošināt, ka tiek saglabāti atbilstīgi finanšu palīdzības programmām pieņemto svarīgo reformu mērķi. Šajā kontekstā ar pastiprināto uzraudzību tiek sekots, kā tiek īstenotas konkrētas saistības – līdz saskaņotajam termiņam (2022. gada vidum) pabeigt svarīgas strukturālās reformas, kas tika sāktas saskaņā ar programmu sešās būtiskās jomās, proti: i) fiskālā un fiskāli strukturālā politika; ii) sociālā labklājība; iii) finanšu stabilitāte; iv) darba un produktu tirgi; v) Grieķijas Aktīvu un līdzdalības korporācija un privatizācija; vi) valsts pārvaldes modernizācija ().

Lai gan kavēto maksājumu apjoms samazinās, joprojām rodas jauni maksājumu kavējumi, un tas liecina par to, ka ir svarīgi izpildīt Grieķijas Revīzijas palātas ieteikumus, attiecībā uz kuriem uzņemtas konkrētas saistības līdz 2021. gada vidum. Viens no svarīgākajiem ieteikumiem ir stiprināt iekšējās kontroles sistēmu. Iekšējās kontroles sistēmas nostiprināšana būtu arī svarīga to projektu pareizai pārvaldībai, kuri finansējami Atveseļošanas un noturības mehānisma ietvaros. Ir plānots līdz gada beigām pieņemt likumu, kurā būs izklāstīts iekšējās kontroles konceptuālais satvars. Tagad galvenais izaicinājums ir panākt tā publisko finanšu pārvaldības komponenta pilnīgu īstenošanu visā valsts pārvaldē, kā arī nodrošināt, ka Finanšu ministrija to efektīvi uzrauga. Šajā reformā noderīgi būs Grieķijas Revīzijas palātas nesen veiktie pasākumi un — vidējā termiņā — nesen sāktā budžeta izpildes satvara un norēķinu procedūras vienkāršošana.

Iestādes ir pieņēmušas vairākus specializētus pasākumus pandēmijas laikā radušos nodokļu saistību izpildei. Šīs jaunās shēmas attiecas uz nodokļu atlikšanu, kas tika ieviesta pandēmijas sākumā, un veicina atgriešanos pie norēķinu plāniem par maksājumiem, kas tika pārtraukti pandēmijas laikā, ņemot vērā stingros sodus, kuri citādi būtu piemērojami atbilstoši 2019. gadā saskaņotajai sistēmai. Bez tam ir radīta “otrā iespēja” arī attiecībā uz norēķinu plāniem, par kuriem panākta vienošanās pirms 2019. gada norēķinu sistēmas stāšanās spēkā. Shēma vēl ir jāievieš praksē, un ir paredzams, ka tajā debitori tiks pakļauti atbilstošai pārbaudei attiecībā uz to saistību izbeigšanas un izpildes vēsturi. Attiecībā uz valsts garantijām, ko pieprasījušas bankas un ko valsts patlaban apstrādā un izmaksā sākotnējo debitoru vārdā (sk. finanšu sadaļu), iestādes ir izveidojušas arī norēķinu shēmu, kas ļaus debitoriem atmaksāt tās valstij, sadalot līdz 120 maksājumos. Lai uzturētu maksājumu disciplīnu, iestādes ir precizējušas, ka tie dalībnieki, kas izstāsies no šīs ārkārtas shēmas, nebūs tiesīgi pievienoties citām norēķinu shēmām, un tāpēc tiem piemēros izpildes panākšanu. Šo izpildes panākšanas centienu īstenošanai tiks rūpīgi sekots līdzi.

Abi alternatīvie scenāriji liecina, ka augstākas refinansēšanas likmes pasliktinātu perspektīvu, jo īpaši apvienojumā ar zemu izaugsmi, izceļot to, cik svarīgi ir turpināt īstenot vērienīgu izaugsmes programmu. Pamatscenārija pieņēmumi ir saistīti ar nenoteiktību, kas, paplašinoties prognožu tvērumam, palielinās. Finansēšanas nosacījumi var izrādīties mazāk labvēlīgi, nekā pieņemts, jo īpaši pēc vidēja termiņa. Augstāka riska prēmiju scenārijā, kurā riska prēmijas ir sasaistītas ar parāda līmeni vidēji ilgā termiņā un ilgtermiņā, parāda attiecība, kaut arī tā samazinās, joprojām ir ievērojami augstāka nekā pamatscenārija prognozēs. Arī bruto finansējuma vajadzības ir augstākas un ilgtermiņā saglabājas nedaudz zem 20 % no IKP. Scenārijā, kurā IKP pieaugums ir mazāks nekā pamatscenārijā, papildus augstākai riska prēmijai parāda līmenis ilgtermiņā saglabājas augsts un bruto finansējuma vajadzības pārsniedz 20 % no IKP, sākot no 2030. gadu vidus, tādējādi liecinot par nenovērstiem atmaksājamības riskiem. Šajā scenārijā izaugsme ilgtermiņā saglabātos mazāka nekā eurozonā, un tas parāda vajadzību īstenot izaugsmes programmu, kuras projektu sagatavoja “Pisaridesa komisija” un kuru iestādes publicēja 2020. gada augustā. Atveseļošanas un noturības mehānisms sniedz iespēju palielināt potenciālo izaugsmi, īstenojot ieguldījumus un reformas.

Neraugoties uz pesimistisko īstermiņa perspektīvu, pamatscenārijs liecina par atgriešanos pie samazinātas parāda attiecības pret IKP. Tiek prognozēts, ka īstermiņā valsts parāds palielināsies no 180,5 % no IKP 2019. gadā līdz vairāk nekā 207 % no IKP 2020. gadā. Tomēr, tā kā saskaņā ar prognozēm ārkārtas fiskālie pasākumi, kas veikti pandēmijas laikā, būs īslaicīgi un ekonomika 2021. gadā sāks atveseļoties, sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP sāks samazināties no 2021. gada. Paredzams, ka valdības bruto finansējuma vajadzības būs aptuveni 15 % no IKP nākamos 20 gadus, bet pēc tam līdz 2060. gadam samazināsies līdz aptuveni 13 %. Šīs pamatscenārija simulācijas rezultātus pamato galvenokārt labvēlīgie finansēšanas nosacījumi, lielais parāda īpatsvars, ko finansē ar zemām likmēm oficiālie aizdevēji, un nesamaksātā parāda ilgais vidējais atmaksas termiņš.

Nenoteiktība pašreizējā novērtējumā un prognozē ir ievērojama — veselības krīzes turpmākas padziļināšanās gadījumā varētu būt nepieciešams ieviest papildu fiskālos pasākumus, kam vajadzētu būt gan mērķtiecīgiem, gan īslaicīgiem, lai ierobežotu lejupslīdi un sekmētu atveseļošanos 2021. gadā. Papildu riski ir saistīti ar nesen izsniegto valsts garantiju — kas bija daļa no ārkārtas pasākumu kopuma — aktivizēšanu. Tāpat riskus palielina notiekošās tiesvedības izmaksas un neizpildītās sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas pēc to saskaņošanas var pasliktināt bilanci. Joprojām ir neskaidrība par to, kāds būs ar iepriekšējām pensiju reformām ieviestā papildu pensiju un sezonālo piemaksu samazinājuma atpakaļejošās kompensācijas pilns apjoms, jo Valsts padomes 2020. gada nolēmums vēl nav publicēts. Visbeidzot, papildu risku rada arī iespējamās papildu seguma izmaksas indivīdiem bez veselības apdrošināšanas. Tomēr pozitīvi ir tas, ka Grieķija, kā paredzams, gūs lielu labumu no Atveseļošanas un noturības mehānisma, kura mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu, nodrošinot plašu finansiālo atbalstu izaugsmi veicinošām reformām un ieguldījumiem.

2021. gada budžeta plāna projektā ir paredzēts, ka primārais deficīts, kam piemēro pastiprinātu uzraudzību, 2021. gadā sasniegs 1,1 % no IKP. Šajā iestāžu prognozē ir ņemti vērā jaunie pasākumi, īpaša rezerve, ar ko varētu finansēt tūlītējās vajadzības, kuras varētu rasties pandēmijas attīstības rezultātā, un vērienīga septiņu gadu aizsardzības izdevumu programma. Iestāžu prognoze ir optimistiskāka nekā Komisijas 2020. gada rudens prognoze, kas paredz, ka 2021. gadā primārais deficīts būs 3,4 % no IKP. Tomēr šī atšķirība lielā mērā ir saistāma ar metodiskiem pieņēmumiem par a) iepriekš minēto dažu ārkārtas pasākumu uzskaiti, kuras noteikumi tika precizēti tikai pēc budžeta plāna projekta publiskošanas, un b) Atveseļošanas un noturības mehānisma iekļaušanu iestāžu makroekonomiskajā scenārijā (). Bez tam Komisijas prognoze ir piesardzīgāka attiecībā uz deficīta novēršanu atjaunojamo elektroenerģijas avotu kontā, kas paredzēta budžeta plāna projektā, jo politikas rīcība, kas nodrošina šo uzlabojumu, vēl ir jākonkretizē, kā arī tajā ir ietverts pakāpeniskāks skaitījums uz jaunās aizsardzības programmas īstenošanu.

Paredzams, ka ekonomikas lejupslīdes fiskālā ietekme un to ārkārtas pasākumu izmaksas, kuri pieņemti, lai vērstos pret koronavīrusa uzliesmojumu, šogad izraisīs lielu fiskālo deficītu. Tiek prognozēts, ka primārā bilance, kam piemēro pastiprinātu uzraudzību, 2020. gadā sasniegs -4,4 % no IKP. Šajā prognozē papildus lejupslīdes izraisītajam ieņēmumu samazinājumam ir ņemta vērā arī to pasākumu pagarināšana, kurus iestādes jau pieņēmušas, lai mazinātu lejupslīdi pēdējos mēnešos. Tie ir “atmaksājamo avansu” kopējā apjoma palielināšana uzņēmumiem un esošo atbalsta pasākumu pagarināšana gan bezdarbniekiem, gan pandēmijas skartajos uzņēmumos strādājošajiem. Prognozē ir arī ņemta vērā pēc Valsts tiesas 2020. gada jūlija nolēmuma veicamā atpakaļejošā atmaksa pensionāriem par īsu laikposmu pirms 2016. gada pensiju reformas stāšanās spēkā.

Konkrētās 2020. gada vidus saistības attiecībā uz Valsts kases vienotā konta sistēmas izveidi ir veiksmīgi izpildītas. Valsts kases vienotā konta sistēma darbojas un sniedz pārskatu par valsts skaidras naudas stāvokli, un tā ir arī efektīvs likviditātes novērtēšanas rīks. Finanšu ministrija ir ieviesusi speciālu rīku, kas paredzēts vienību skaidras naudas prognožu pārraudzībai un kas tiks izvērsts pakāpeniski.

Kontu plāna reforma, ieskaitot 2021. gada vidus un 2022. gada vidus saistības, kopumā norit, kā plānots, un tiek sākta tās īstenošana attiecībā uz publisko ieguldījumu budžetu. Pēc administratīvās klasifikācijas ieviešanas parastajā budžetā 2019. gadā patlaban tiek izstrādāta kontu funkcionālā klasifikācija kopā ar izpildes budžeta plānošanas satvaru. Šīs ir atzinīgi vērtējamas un vērienīgas reformas. Kontu plāna pilnīga īstenošana attiecībā uz publisko ieguldījumu budžetu sāk izvērsties plašāk. Sagaidāms, ka pasākumi, ko veic, lai nodrošinātu tā sadarbspēju ar centrālo IT sistēmu, un kas jāpabeidz līdz 2021. gada martam, būtiski paātrinās norēķinu procesu. Tas arī ievērojami mazinās maksājumu kavējumu rašanās iespējamību. Kopumā virzās uz priekšu arī citu pasākumu īstenošana, tostarp e-rēķinu izrakstīšanas lietojumprogrammas ieviešana publiskajam iepirkumam un centrālās norēķinu sistēmas atjaunināšana parastajam budžetam.

Iestādes plāno līdz gada beigām pieņemt būtisku publiskā iepirkuma reformu. Reformas pamatā ir pieredze, kas gūta, īstenojot 2016. gadā ieviestos noteikumus, un tās mērķis ir cita starpā pievērst uzmanību novērotajam lielajam viena piedāvājuma procedūru skaitam vai līgumiem, kuru slēgšanas tiesību piešķiršanā vienīgais kritērijs ir zemākā piedāvātā cena. Tā arī racionalizē joprojām ilgās līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras. Šai reformai ir svarīga nozīme pieejamo finanšu resursu ātras apgūšanas nodrošināšanā un atveseļošanās sekmēšanā. Vienlaikus iestādes turpina procedūras digitalizāciju un sagatavo publiskā iepirkuma stratēģiju 2021.–2025. gadam, kas, kā tiek plānots, atbalstīs zaļo pārkārtošanos un stiprinās cīņu pret korupciju.

Ņemot vērā lielās līdzekļu summas, ko Grieķija plāno saņemt nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, iestādes ievieš stratēģisku projektu plūsmu lielu infrastruktūras projektu atlasei un turpina izveidot projektu sagatavošanas instrumentu. Stratēģiskā projektu plūsma veicinās valsts nozīmes projektu atlasi, un tā tiks koordinēta valdības prezidentūras līmenī ārpus nozaru ministriju pamatstruktūras. Paredzams, ka projektu sagatavošanas instruments paātrinās stratēģiskajā projektu plūsmā ietverto projektu sagatavošanu, lai tos efektīvi virzītu no koncepcijas izstrādes posma līdz īstenošanas posmam. Minētais instruments tiks izveidots Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fondā, kur tiks ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka fonds turpina neatkarīgi īstenot tā esošās pamatpilnvaras. Instrumentu atbalstīs starptautiska finanšu iestāde kā stratēģisks partneris. Kopumā apmierinoši tiek īstenots rīcības plāns publisko ieguldījumu budžeta pārraudzības un prognozēšanas uzlabošanai.

SOCIĀLĀ LABKLĀJĪBA

Iestādes gūst labus panākumus Vienotā sociālā nodrošinājuma fonda (e-EFKA) organizatoriskās un institucionālās struktūras pabeigšanā, kas ir konkrētas 2020. gada beigu saistības. Jau ir īstenota publiskā sektora un papildu pensiju funkciju apvienošana, kas ietver biroju fizisku pārcelšanu; vēl ir jāpārceļ bijušā lauksaimnieku fonda (OGA) darbinieki — paredzams, ka šis process tiks pilnībā pabeigts līdz gada beigām. Arī pensiju pieteikumu digitālā apstrāde ir virzījusies uz priekšu saskaņā ar mērķrādītājiem. Paredzams, ka līdz 2021. gada martam apstrādes temps palēnināsies datu pieejamības problēmu dēļ, taču vēlāk tam atkal būtu jāpaātrinās.

Grieķija nostiprina veselības aprūpes sistēmas gatavību reaģēt uz pašreizējo ārkārtas situāciju veselības jomā, un šajā ziņā būtiska nozīme ir pilnvērtīgas un efektīvas primārās veselības aprūpes nodrošināšanai, kas ir konkrētas saistības. Vairāk nekā 160 veselības aprūpes centru tagad var uzņemt pacientus ar koronavīrusa simptomiem, un Atēnu apgabalā ir izveidotas papildu ambulatorās klīnikas. Iestādes arī palielina testēšanas jaudu un pieņem darbā jaunus darbiniekus, kas ir nepieciešami. Turpinot 2018. gadā sākto primārās veselības aprūpes reformas izvēršanu, iestādes plāno īstermiņā paplašināt pacientu reģistrāciju ar veselības aprūpes centru starpniecību, vienlaikus atvēlot viņiem plašāku izvēles brīvību attiecībā uz pakalpojumu sniedzējiem. E-veselības pacientu karšu pilnīga izmantošana, kas patlaban vēl nenotiek pilnā apmērā, būtu svarīga, lai novērstu apmeklējumu dublēšanās risku un to, ka pacienti selektīvi izvēlas sev izdevīgāko variantu šajā sistēmā. Ģimenes ārsta nosūtījumu izsniegšanas funkcija, visticamāk, tiks īstenota ar stimuliem, kas ir vieglāka pieeja salīdzinājumā ar to, kas bija paredzēta 2017. gada reformas regulējumā, un tā būtu rūpīgi jāplāno. Iestādes apņēmās pabeigt jauno tiesisko regulējumu līdz 10. pastiprinātās uzraudzības ziņojuma publicēšanai, kas plānota 2021. gada vidū. Atzinīgi ir vērtējams tas, ka iestādes apturēja atgriešanos pie privātās veselības aprūpes nodrošināšanas modeļa, kas pastāvēja pirms reformas, kad aprūpi nodrošināja privātie ārsti (un kas bija balstīts uz sistēmu “maksa par pakalpojumu” apvienojumā ar maksimālo 200 vizīšu ierobežojumu), jo tika pierādīts, ka tas ierobežo neaizsargātu pacientu piekļuvi veselības aprūpei.

Atgūstamās summas joprojām ir lielas, bet tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu to atgūšanu un ierobežotu jaunu rašanos. Iestādes pieņēma tiesību aktus, lai varētu atgūt 2019. gada summas par zālēm un sāktu atgūt pakalpojumu sniedzēju atgūstamās summas par 2018. un 2019. gadu. Iestādes veic pakāpeniskus pasākumus, lai vērstos pret piedāvājuma izraisīto veselības aprūpes pakalpojumu pārtēriņu, kas rada slodzi veselības aprūpes sistēmai un palielina finansiālo slogu pacientiem, tostarp ievieš papildu terapeitiskos protokolus un lielāku uzsvaru liek uz cenu apspriešanu. Tomēr ir vajadzīga padziļināta pārskatīšana, lai efektīvi vērstos pret piedāvājuma ierosinātu pieprasījumu. Patlaban iestādes neapsver iespēju ieviest riska dalīšanas elementu atgūstamo summu definīcijā, kas palielinātu stimulus strukturālu pasākumu īstenošanai.

Neraugoties uz pašreizējo situāciju, uz priekšu virzās centralizēts iepirkums attiecībā uz veselības aprūpes izdevumiem, kas ir konkrētas 2022. gada vidus saistības. Iestādes virzās uz šā mērķrādītāja īstenošanu. Starpposma mērķis ir līdz 2021. gada pirmajam ceturksnim 30 % iepirkuma veikt centralizēti. Iestādes ir arī vienojušās no 2021. gada janvāra atjaunot cenu novērošanas centra darbību un līdz 2020. gada beigām pieņemt Veselības iepirkumu centrālās valsts iestādes jauno juridisko statusu.

Konkrēto saistību īstenošana attiecībā uz transporta subsīdijām un invaliditātes pabalstu reformu kopumā norit atbilstoši saskaņotajiem termiņiem, savukārt ir jāatsāk sociālās solidaritātes ienākumu shēmas aktivizācijas elementa īstenošana. Attiecībā uz transporta subsīdijām, kas ir konkrētas 2020. gada vidus saistības, 2020. gada oktobrī tika pieņemti sekundārie tiesību akti, lai varētu regulāri un objektīvi atmaksāt subsidētas sabiedriskā transporta biļetes neaizsargātām grupām, tostarp personām ar invaliditāti un lielu ģimeņu locekļiem, savukārt sekundārie tiesību akti, kas nosaka kompensācijas līmeņus galvenajiem transporta operatoriem, vēl tiek sagatavoti. Tiek pabeigta politikas dokumenta izstrāde invaliditātes pabalstu pārskatīšanai, kas ir konkrētas 2021. gada saistības, un 2021. gada martā ir plānots sākt izmēģinājuma projektu. Tomēr attiecībā uz darba tirgus reintegrācijas pakalpojumu sniegšanu garantētā ienākumu minimuma shēmas dalībniekiem plāni novērtēt konstatējumus, kas gūti 2019. gada izmēģinājuma projektā, kurš īstenots vairākās pašvaldībās, lai virzītu tā īstenošanu valsts mērogā, tika apturēti pēc koronavīrusa uzliesmojuma. Iestādes plāno sākt izvēršanu valsts mērogā 2021. gada aprīlī.

NORISES FINANŠU SEKTORĀ

Lai gan atbalstošas monetārās politikas nosacījumi ir ļāvuši Grieķijas bankām gūt labumu no labvēlīgiem likviditātes nosacījumiem, paredzams, ka pandēmijas ekonomiskā ietekme ierobežos banku jau tā zemās rentabilitātes attīstību. Nodrošinājuma prasību īslaicīgā atvieglināšana attiecībā uz Eurosistēmas kredītoperācijām un nosacījumiem mērķtiecīgām ilgtermiņa refinansēšanas darbībām ir ļāvusi bankām palielināt to naudas līdzekļu rezerves. To atbalstīja arī noguldījumu palielināšanās kopš marta, ko veicināja galvenokārt uzņēmumi, kuri vēlējās uzkrāt likviditāti pandēmijas apstākļos, un mazāk izteikta, bet stabila augšupejoša tendence mājsaimniecību noguldījumu jomā. No peļņas viedokļa banku pašu kapitāla atdeve joprojām bija viena no zemākajām eurozonā 2020. gada pirmajā pusē, un ir paredzams, ka papildu spiedienu tai radīs augstu uzkrājumu veidošana aizdevuma zaudējumu segšanai, nenoteiktība saistībā ar jaunajiem korporatīvajiem aizdevumiem nākamajā gadā un jauktā ietekme, ko rada notiekošā ieņēmumus nenesošu kredītu vērtspapīrošana, kas — papildus pozitīvajai ietekmei uz banku riska izmaksām — radīs spiedienu uz to neto procentu ienākumiem. Zema rentabilitāte apvienojumā ar gaidāmās vērtspapīrošanas izmaksām un pārejas prudenciālo pasākumu pakāpenisko izbeigšanu var apdraudēt banku kapitāla pozīciju, un vienlaikus ir paredzams, ka palielināsies paļaušanās uz aktīviem, kas saistīti ar valsti. Banku vidējais konsolidētais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs 2020. gada jūnija beigās bija 14,7 % no riska svērtajiem aktīviem; tas pārsniedz minimālās kapitāla prasības.

Ieņēmumus nenesošu kredītu samazinājums 2020. gada pirmajā pusē turpinājās, kaut arī lēnākā tempā nekā iepriekš, un to veicināja banku moratoriji aizdevumu atmaksājumiem, kuru termiņa beigšanās plānota gada beigās. Ieņēmumus nenesošu kredītu īpatsvars turpināja pakāpeniski samazināties un 2020. gada jūnijā sasniedza 36,7 %, kas joprojām ir visaugstākais eurozonā. Parāda atmaksas moratorijiem apvienojumā ar pastāvošo īslaicīgo uzraudzības elastīgumu ir bijusi svarīga nozīme, līdz šim pasargājot banku bilances no pandēmijas ietekmes uz to kredītu portfeļa kredītrisku. Tomēr lielais banku ieņēmumus nesošo kredītu īpatsvars, kam piemēro moratorijus, norāda uz būtisku risku, ka varētu būt palielinātas uzkrājumu veidošanas vajadzības pēc to termiņa beigām un varētu pasliktināties atbilstošie aktīvu un kvalitātes attiecības rādītāji, savukārt banku iekšējā spēja dzīvotspējīgi pārstrukturēt aizdevumus joprojām ir izaicinājums. Bankas ir sākušas pielāgot savas ieņēmumus nenesošo kredītu samazināšanas stratēģijas, bet līdz šim iegrāmatotie uzkrājumi kredītu zaudējumiem varētu tikai daļēji ierobežot pandēmijas eventuālo ietekmi uz banku aktīvu kvalitāti. Svarīgs solis banku stratēģijā ieņēmumus nenesošo aizdevumu ierobežošanai joprojām ir turpināt vērtspapīrošanu atbilstoši Hercules shēmai, ko paredzēts noslēgt 2021. gada pirmajā pusē.

Iestādes veiksmīgi īstenoja vai paplašināja atbalsta pasākumus, lai saglabātu koronavīrusa skartiem uzņēmumiem piekļuvi finansējumam. Grieķijas Attīstības banka īsteno garantiju shēmu un procentu subsīdiju jauniem korporatīviem aizdevumiem, kas, šķiet, veiksmīgi atbalsta banku kredītus lieliem uzņēmumiem un pēdējā laikā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. Rezultātā nefinanšu uzņēmumiem piešķirto banku kredītu gada pieauguma rādītājs 2020. gada septembrī sasniedza 8,3 %, kas ir augstākā vērtība, kas sasniegta kopš 2009. gada vidus. Turpretī kredīti mājsaimniecībām turpināja samazināties, lai gan lēnākā tempā nekā pēdējos ceturkšņos. Nominālās kredīta procentu likmes turpināja samazināties, nostabilizējoties gandrīz vēsturiski zemā līmenī attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām.

Turpmāk izklāstītās darbības tiek pārraudzītas un novērtētas kā daļa no pastāvīgajām saistībām finanšu politikas jomā —

·pēc jaunā Maksātnespējas kodeksa pieņemšanas iestādes sagatavo sekundāros tiesību aktus un nepieciešamo infrastruktūru. Kodekss paredz pieņemt aptuveni 53 administratīvus lēmumus, kas ir sarežģīts uzdevums. Ņemot vērā, ka kodekss stāsies spēkā 2021. gada janvārī, iestādes ir izvirzījušas mērķi pabeigt šo procesu pakāpeniski — vienlaikus attīstot pamatā esošo elektronisko platformu — līdz 2020. gada decembra beigām. Prioritāte tiks piešķirta darbam saistībā ar galvenajiem ministru lēmumiem par kredītu subsīdiju, pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā mehānismu un pārstrukturēšanas projektu aprēķināšanas algoritmu, un iestādes apņēmās iesniegt Eiropas iestādēm augstas gatavības pakāpes projektus līdz novembra vidum. Jaunais maksātnespējas regulējums ir nozīmīgs solis uz priekšu, un tā efektivitāte būs atkarīga no tā īstenošanas kvalitātes. Būs vajadzīga cieša pārraudzība, jo īpaši attiecībā uz jaunā ārpustiesas kredītu restrukturizācijas mehānisma ietekmi, kā arī fiskālo un finansiālo ietekmi, ko radīs jaunā pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā shēma un viena gada pirmsdzēšanas periods, kurš paredzēts atsevišķos gadījumos. Ir svarīgi, lai viss tiesiskais regulējums, arī sekundārie tiesību akti, kā arī nepieciešamā infrastruktūra būtu ieviesti laikus pirms jaunā Maksātnespējas kodeksa stāšanās spēkā, lai nodrošinātu jaunā regulējuma sekmīgu īstenošanu praksē un novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz finanšu sektoru un maksājumu kultūru kopumā.

·Iestādes ir pieņēmušas jaunu noteikumu kopumu, lai varētu apstrādāt ilgā laikā uzkrātās mājsaimniecību maksātnespējas lietas. Attiecīgais likums nosaka fiksētu laika grafiku tālu uzklausīšanas datumu pietuvināšanai. Iestādes paredz, ka pārplānošana un visas attiecīgās dokumentācijas iesniegšana būs pabeigta līdz 2021. gada trešajam ceturksnim, kas ļaus tiesām apstrādāt visas lietas līdz 2022. gada aprīlim. Ņemot vērā, ka īstenošana būs atkarīga no individuālu tiesu lietu apstrādes jaudas, ir pamatoti veikt ciešu pārraudzību. Šo noteikumu panākumi būs atkarīgi no iestāžu spējas tikt galā ar darbinieku trūkumu un pārvarēt infrastruktūras problēmas.

·Iestādes ir pieņēmušas arī pirmo noteikumu kopumu, kura mērķis ir uzlabot e-izsoļu platformas funkcionalitāti un lietošanas ērtumu. Šie pasākumi veicina attiecīgo dokumentu elektronisku apmaiņu ar e-izsoļu platformas starpniecību. Attiecībā uz citām identificētām problēmām, kas galvenokārt saistītas ar rezerves cenas koriģēšanas mehānismu un e-izsoļu platformas sadarbspēju ar citām valsts datubāzēm, iestādes apstiprināja, ka šīm problēmām tiks pievērsta uzmanība Civilprocesa kodeksa pārskatīšanas gaitā. Pārskatītā kodeksa projekts tiks pabeigts 2021. gada sākumā, nedaudz vēlāk, nekā sākotnēji paredzēts, bet pietiekamu laiku pirms 2021. gada septembra, kad kodeksam jāstājas spēkā. Iestādes apņēmās iesniegt progresa ziņojumu 2020. gada novembrī.

·Saskaņotais plāns attiecībā uz pieprasīto valsts garantiju izpildi tiek īstenots, kā plānots, bet joprojām pastāv ievērojams pieprasīto garantiju uzkrājums. Pēc pārvietošanās ierobežojumu laikā reģistrētajiem iztrūkumiem prasījumu izskatīšana un apmaksa par 2020. gada trešo ceturksni ir paātrinājusies. Pēc attiecīgā tiesiskā regulējuma maiņas jūnija sākumā elektronisko datņu repozitorijs tagad darbojas, savukārt sadarbspēja ar vietējiem nodokļu birojiem ir testēšanas posmā. Iestādes arī pieņem darbā 30 darbinieku, kuriem būtu jāsāk darbs novembrī. Paredzams, ka šie svarīgie soļi nodrošinās ievērojami ātrāku pieprasīto garantiju izpildi atlikušajā 2020. gada daļā.

·Septembrī tika nobalsots par ierobežotiem grozījumiem primārajos tiesību aktos par atliktā nodokļa kredītiem, lai aizsargātu banku kapitāla zaudējumu absorbcijas spēju visos gadījumos, tostarp noregulējuma gadījumā. Notiek darbs saistībā ar plašākiem tehniskajiem aspektiem sekundāro tiesību aktu veidā, lai ieviestu praksē visus regulējuma aspektus, tostarp noregulējuma un īpašās likvidācijas kontekstā.