LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2006. gada 9. j ūnijs) 
pēc Latvijas Finanšu ministrijas l ūguma 
par likumprojektu, ar ko veic groz ījumus Latvijas Satversm ē 
(CON/2006/27) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2006. gada 8. maij ā saņēma Latvijas Finanšu ministrijas l ūgumu sniegt 
atzinumu par likumprojektu, kura nosaukums ir „Groz ījumi Latvijas Republikas Satversm ē” (tālāk tekstā 
– „likumprojekts”). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, jo likumprojekts 
attiecas uz Latvijas Bankas statusu saska ņā ar Latvijas Satversmi (t ālāk tekstā – „Satversme”). ECB 
Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo 
teikumu.  
 1.  Likumprojekta m ērķis 
1.1. Likumprojekts paredz ēts, lai saska ņotu Satversmes tekstu, kas nosaka, ka visas valsts p ārvaldes 
iestādes ir padotas Ministru kabi netam, ar to, ka praks ē pastāv neatkarīgas pārvaldes iest ādes, kuras 
nav padotas Ministru kabinetam.  
1.2. Šīs normas cita starp ā attiecas uz Latvijas Banku. Lai gan likumprojekt ā paredzēts vispārīgs 
princips, kas dod ties ības Saeimai noteikt iest ādes, kuras nav padotas Ministru kabinetam, un 
pieņemt likumus, kuros noteikti šo iest āžu uzdevumi un iek ārta, likumprojekta tekst ā nepārprotami 
noteikts, ka Latvijas Banka ir centr ālā banka, kuras iek ārtu un kompetences nosaka seviš ķs likums 
un kuru uzrauga Saeima.  
 
                                                     
 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp. 
 
2 2.  Visp ārīgs apsvērums 
ECB atzin īgi novērtē to, ka likumprojekts cenšas nostiprin āt Latvijas Bankas statusu Satversm ē, un vēlas 
uzsvērt, cik svar īgi ir nodrošin āt, lai ierosin ātie grozījumi nerad ītu nekādas izmai ņas Latvijas Bankas 
statusā un funkcij ās, bet vien īgi konstitucion ālā līmenī noteiktu t ās vietu daž ādu iestāžu hierarhij ā.  
 3.  Īpaši apsv ērumi 
3.1.  ECB izsaka bažas par diviem jaut ājumiem saist ībā ar likumprojekta noteikumiem, kas reglament ē 
Latvijas Banku. Pirmk ārt, ECB atz īmē to, ka Satversmes 88. pant ā izmantotais formul ējums 
attiecībā uz Latvijas Banku atš ķiras no 87. pant ā izmantot ā formulējuma attiec īb
ā uz Valsts 
kontroli. P ēc likumprojekta pie ņemšanas Valsts kontrole un Latvijas Banka b ūs vienīgās 
neatkarīgās iestādes, kas īpaši noteiktas Satversmes tekst ā. Lai gan 87. pant ā nepārprotami noteikts, 
ka Valsts kontrole ir neatkar īga koleģiāla iestāde, 88. pants par Latvijas Banku tikai nosaka, ka 
Latvijas Banka ir centr ālā banka. Attiec ībā uz centrālās bankas iek ārtu un kompetenc ēm 88. pants 
norāda, ka tās noteiktas seviš ķā likumā, proti, Likum ā par Latvijas Banku, kas savuk ārt nosaka, ka 
Latvijas Banka ir neatkar īga savu lēmumu pie ņemšanā un to praktisk ā īstenošanā2. 
3.2. ECB atz īmē, ka Latvijas Bankas, kas ir ar ī Eiropas Centr ālo banku sist ēmas dalībniece, neatkar ība 
noteikta L īguma 108. pant ā un Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas 
statūtu 7. pant ā. Abi šie noteikumi aizliedz nacion ālajām centrālajām bankām (NCB) un to 
lēmējinstitūciju locek ļiem lūgt vai saņemt norādījumus no Kopienas iest ādēm vai strukt ūrām, no 
jebkuras dal ībvalsts vald ības vai kādas citas strukt ūras. Turkl āt tie aizliedz Kopienas iest ādēm un 
institūcijām un dal ībvalstu vald ībām censties ietekm ēt tos NCB l ēmējinstitūciju locek ļus, kuru 
lēmumi var ietekm ēt NCB veicamo ar ECBS saist īto uzdevumu izpildi. Š īs prasības jau tagad 
attiecas uz Latviju, un ECB saprot, ka  Satversmes 88. panta formul ējums neierobežo Latvijas 
Bankas neatkar ību. Ja tom ēr šī interpretācija ir nepareiza, 88. panta formul ējumu ir jāpārskata un 
jāgroza tā, lai tas atspogu ļotu Latvijas Bankas neatkar ību. 
3.3.  Otrk ārt, ECB atz īmē likumprojekt ā noteikto, ka „Latvijas Banku uzrauga Saeima”. Lai gan šis 
noteikums var ētu būt iecerēts, lai preciz ētu, ka Latvijas Banka nav iest āde, kas padota Ministru 
kabinetam, bet ir neatkar īga iestāde, kas padota Saeimai, nep ārprotami past āv risks, ka izmantotais 
formulējums tiks daž ādi interpret ēts. ECB jo īpaši atzīmē, ka līdzīga noteikuma neesam ību 
87.pantā attiecībā uz Valsts kontroli l īdz ar Latvijas Bankas neatkar ības konstitucion āla 
nostiprinājuma neesam ību var interpret ēt kā Latvijas Bankas neatkar ību ierobežojošu.   
3.4. Lai gan pašlaik l īdzīgs formul ējums noteikts likuma „Par Latvijas Banku” 43. panta 1. punkt ā, 
ECB tom ēr atzīmē, ka terminu „uzraudz ība” parasti piem ēro, lai apz īmētu daudz stingr āku saikni 
starp uzraugošo un uzraug āmo strukt ūru, nekā, piemēram, pārraudzība vai atskaites sniegšana. 
Tāpēc ECB vēlētos uzsvērt, ka jēdziens „uzraudz ība” ir maldinošs, jo to var ētu interpret ēt tādējādi, 
                                                      
2  Likuma par Latvijas Banku 13. panta 2. punkts.  
 
3 ka tas ļauj Saeimai iejaukties Latvijas Bankas uzdevumu veikšan ā veidā, kas pārsniedz atskaites 
sniegšanas rež īma līmeni, un ka tas pien ācīgi neatspogu ļo Līgumā un Statūtos noteikto pras ību par 
centrālo banku neatkar ību. ECB 2006. gada maija Konver ģences ziņojumā iekļauts šāds atzinums: 
„NCB un trešo personu dialogs, pat ja t ā pamatā ir likumā noteikti pien ākumi sniegt inform āciju un 
apmainīties viedok ļiem, atbilst centr ālās bankas neatkar ībai ar nosac ījumu, ka: i) nenotiek 
iejaukšan ās NCB lēmējinstitūciju locek ļu neatkarībā; ii) pilnībā tiek respekt ēts NCB prezidentu k ā 
ECB Ģenerālpadomes locek ļu īpašais statuss un iii) tiek iev ērotas Stat ūtos noteikt ās 
konfidencialit ātes prasības”3. Saskaņā ar Līguma 113. panta 3. punktu un Stat ūtu 15.3. pantu ECB 
adresē Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, k ā arī Eiropadomei gada zi ņojumu par ECBS 
darbību un monet āro politiku gan par iepriekš ējo, gan kārtējo gadu. Ņemot vērā iepriekš min ēto, 
ECB vēlētos, lai ierosin ātais noteikums, kas nosaka, ka La tvijas Banku uzrauga Saeima, tiktu 
aizstāts ar noteikumu par Latvijas Bankas k ā neatkarīgas, Saeimai padotas iest ādes statusu, vai ar ī, 
lai tas tiktu sv ītrots. 
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
  Frankfurt ē pie Mainas 2006. gada 9. j ūnijā 
 
[parakstīts] 
 
ECB priekšs ēdētājs 
Jean-Claude TRICHET 
                                                     
 
3  ECB Konver ģences ziņojums, 2006. gada maijs, 63. lpp.