P6_TA(2005)0208
Pamatties ību veicin āšana un aizsardz ība
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par pamatties ību veicin āšanu un aizsardz ību—dalībvalstu un Eiropas
iestāžu, tostarp Pamatties ību aģentūras, loma (2005/2007(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāKonstitucion ālo līgumu, kuru valstu un vald ību vad ītāji parakst īja 2004. gada 29. oktobr īun
kura otraj ādaļāir ietverta Eiropas Savien ības Pamatties ību harta,
— ņemot v ērāLīguma par Eiropas Savien ību 6. un 7. pantu un Konstitucion ālālīguma I-2. un I-9. pantu,
— ņemot v ērāEiropas Kopienas dibin āšanas l īguma 13. pantu un 192. panta 2. punktu,
— ņemot v ērāEiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilv ēkties ību tiesas l ēmumus,
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Pamatties ību a ģentūra. Publisks dokuments ”(KOM(2004)0693),
— ņemot v ērādalībvalstu p ārstāvju Eiropadom ē2003. gada 12. un 13. decembra Briseles san āksmes
lēmumu, kur āir uzsv ērta cilv ēkties ību datu v ākšanas un anal īzes noz īmešīs jomas politikas noteik šanā
Savien ībā, balst īties uz Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudz ības centru un papla šināttāpilnvaras,
to pārveidojot par Cilv ēkties ību a ģentūru,
— ņemot v ērā2005. gada 25. –26. apr īlīpēc Pilso ņub r īvību, tieslietu un iek šlietu komitejas iniciat īvas
notiku šāatklātāsemin āra“ES pamatties ību politikas veicin āšana: no v ārdiem pie darbiem vai k ātiesības
iedzīvināt praks ē?”rezult ātu,
— ņemot v ērāParlamenta 2004. gada 20. apr īļa rezol ūciju par Komisijas pazi ņojumu par Eiropas Savien ī-
bas l īguma 7. pantu: Savien ību balsto šovērtību iev ērošana un veicin āšana (1),
— ņemot v ērātā2005. gada 28. apr īļa rezol ūciju par gada zi ņojumu par cilv ēkties ībām pasaul ē2004. gad ā
un ES politiku šajājomā(2),
— ņemot v ērāReglamenta 39. un 45. pantu,
— ņemot v ērāPilso ņub r īvību, tieslietu un iek šlietu komitejas zi ņojumu un Ārlietu komitejas, Att īstības
komitejas un Konstitucion ālo jaut ājumu komitejas atzinumus (A6-0144/2005).
ES konstitucion ālais ietvars k ājauns pamatties ību balsts
1. uzskata, ka pamatties ību efekt īva aizsardz ība un veicin āšana ir Eiropas demokr ātijas pamats un b ūtisks
nosac ījums, lai Eiropas Savien ība apvienotu br īvības, dro šības un tiesiskuma telpu;
2. nor āda, ka Pamatties ību hartas iek ļaušana Konstitucion ālajālīgum āun ES turpm ākāpievieno šanās
Eiropas Cilv ēkties ību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencijai (ECPAK) izrais īs iev ērojamas izmai ņas, b ūtiski
palielinot ES saist ības nodro šināt pamatties ību akt īvuīsteno šanu vis ās politikas jom ās;
(1) OV C 104 E, 30.4.2004., 408. lpp.
(2) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2005)0150.C 117 E/242 LV 18.5.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs
3. uzskata, ka Eiropas Savien ība arvien vair ākpārveidojas par politisku kopienu ar kop ējāmvērtībāmu n
turpina papla šinātsākotn ējo m ērķi, kas bija v ērsts tikai uz tirgus izveidi;
4. uzskata, ka vair āki Savien ības m ērķi, piem ēram, br īvības, dro šības un tiesiskuma telpas att īstība, dis-
krimin ācijas apkaro šana, p ārredzam ība un datu aizsardz ības nodro šināšana, ir neatdal āmi no pamatties ību
nodro šināšanas;
5. atz īmē,k ap ēc Savien ības kompetences jomu papla šināšanas pamatties ības un individu ālāsb rīvības ir
pilnībājāaizsarg āun j āievēro un ka jauni terorisma veidi ir v ēl vair āk palielin ājuši vajadz ību nodro šināt
kolekt īvo dro šību; t ādēļuzskata, ka l īdzsvars starp individu ālajāmb r īvībām un kolekt īvo dro šību ir j āsas-
niedz, izmantojot šo divu m ērķu saska ņošanai atbilst īgas politikas;
6. uzskata, ka ir b ūtiski iedz īvināt dibin āšanas l īgumos un jaunaj āKonstit ūcijāsludin ātāsvērtības;
7. atz īmē,k ap ārredzam ība ir demokr ātijas princips, kas b ūtisks attiec ībās starp ES un t ās pilso ņiem,
starp Kopienas tiesu varu un t ās likumdev ēju varu, starp ES un t ās dal ībvalst īm, k āarīstarp ES un Eiropas
Padomi;
8. atz īmē, ka Eiropas Savien ība un dal ībvalstis ir kop īgi atbild īgas par cilv ēkties ībāmu nk at ādēļtāmi r
pienākums iev ērot cilv ēkties ības un pamatbr īvības sav ās kompetences jom ās saska ņāar subsidiarit ātes prin-
cipu, ņemot v ērātāiepriek šminēto 2004. gada 20. apr īļa rezol ūciju; mudina Komisiju veikt pas ākumus, lai
nodro šinātu visu nepiecie šamo sadarb ību un pal īdzību, pat pirms t āuzsāk jebkuras procesu ālas darb ības, lai
dalībvalstis var ētu pārvarēt jebk ādas probl ēmas, ar kur āmtās var saskarties Kopienas ties ību un Savien ības
pasākumu īsteno šanā; uzskata, ka īpašas pak āpes p ārredzam ība ir b ūtiska, transpon ējot Savien ības pas āku-
mus, kuri attiecas uz pamatties ībām.
Ceļāuz ES pamatties ību politiku
9. atzin īgi vērtēKonstitucion ālālīguma parakst īšanu, jo tas Eiropas Kopienu Tiesai paredz pilnu kompe-
tenci br īvības, dro šības un tiesiskuma jom ā, pievieno šanos ECPAK, Pamatties ību hartas iek ļaušanu L īgum ā
un kopl ēmuma proced ūras pla šāku izmanto šanu, l īdz ar to palielinot Eiropas Parlamenta lomu;
10. uzskata, ka pamatties ībuīsteno šana ir viens no visu Eiropas politiku m ērķiem; šajāsakar āES iest ā-
dēm ir akt īvi jāveicina un j āaizsarg āpamatties ības, k āarītās un to piem ērošana p āri robe žām piln ībājāņem
vērā, sagatavojot un pie ņemot ties ību aktus;
11. uzskata, ka politisk āziņāir būtiski, lai nor āde par pamatties ību veicin āšanu tiktu iek ļauta starp m ēr-
ķiem attiec ībāuz Kopienas un Savien ības acquis vienk āršošanu un reorganiz āciju; aicina jebkurai jaunai
politikai, likumdo šanas priek šlikumam un programmai pievienot ietekmes nov ērtējumu attiec ībāuz pamat-
tiesību iev ērošanu; šis nov ērtējums b ūtu jāiekļauj priek šlikuma pamatojum ā;
12. atzin īgi vērtēPamatties ību, pretdiskrimin ācijas un vien ādas attieksmes komis āru grupas izveidi; aicina
Komisiju un it īpaši par pamatties ībām atbild īgos komis ārus izstr ādāt visaptvero šu un saska ņotu strat ēģiju,
lai nodro šinātu pamatties ību iev ērošanu vis ās Savien ības politikas jom ās;
13. uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesai ir bijusi iz šķiroša loma Kopienas un Savien ības tiesiskuma nodro-
šināšanā,i tīpaši dal ībvalstu tiesne šu un Eiropas tiesne šu augl īgādialoga rezult ātāsaistībāar uzdevumu
sniegt provizoriskas interpret ācijas, kuru snieg šanu L īgumi uztic Tiesai; atbalsta H āgāpieņemtaj āprogramm ā
Eiropadomes izvirz īto priek šlikumu stiprin āt dialogu starp dal ībvalstu augst ākajām ties ām un uzskata, ka
šādi pas ākumi ne tikai par āda augst āko tiesu ap ņēmību apmain īties ar pieredzi, bet tos var uzskat īta rīpar
sākumu t ādai Eiropas sabiedriskajai k ārtībai, kuras pamat āir pamatties ību aizsardz ības kop īgais m ērķis;18.5.2006. LV C 117 E/243 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs
14. nor āda, ka dal ībvalst īm un Savien ības iest ādēm likum ības nodro šināšanas nol ūkos ir īpašas ties ības
ierosin āt tiesved ību Ties āun uzskata, ka Parlaments, izmantojot šolīdzekli, var aizsarg āt pilso ņu ties ības
tajos gad ījumos, kad pamatties ības var b ūt aizsk āris Savien ības ties ību akts;
15. pau žnožēlu par to, ka saist ībāar Kopienas un Savien ības ties ību aktu īsteno šanu dal ībvalstis izr āda
aizvien liel āku nev ēlēšanos pie ņemt savstarp ējas atz īšanas principu, apgalvojot, ka pamatties ību aizsardz ības
līmenis attiec īgajādalībvalst īir nepietiekams; šajāsakar āpievēršuzman ību Tiesas praksei (1), kāarīaicina
attiec īgo dal ībvalstu varasiest ādes sniegt s īku inform āciju, lai pamatotu to nev ēlēšanos, un šādu inform āciju
piepraso šo dal ībvalstu iest ādes nodro šināt visus vajadz īgos paskaidrojumus.
Sadarb ība ar dal ībvalstu cilv ēkties ību iest ādēm un parlamentiem
16. atz īmē,k ad a žās dal ībvalst īs ir izveidotas nacion ālās iest ādes pamatties ību aizsardz ībai un veicin āša-
nai, it īpaši saska ņāar ANO “Parīzes principiem ”; aicina p ārējās dal ībvalstis šajāsakar ārīkoties un atbilst īgi
finans ēt valstu komitejas un iest ādes, cita starp āneaizmirstot, ka viena no šo iest āžu funkcij āmi rp ārskat īt
valdību cilv ēkties ību politikas, lai nepie ļautu nepiln ības un ieteiktu uzlabojumus, jo efekt īvāk ir nepie ļaut
probl ēmu ra šanos, nevis tikai risin āt jau radu šās probl ēmas;
17. atbalsta past āvīga dialoga par pamatties ībāmsākšanu ar dal ībvalstu parlamentiem;
18. uzskata, ka datu v ākšana ir priorit āte, tāpat k āmetodikas izstr āde, lai datus var ētu sal īdzinātu n
analiz ēt; uzskata, ka dal ībvalstu iest ādēmšajājomāir izšķiroša noz īme;
19. saglab āpārliecību, ka v ēl efekt īvāk pamatties ības var aizsarg āt, ja pilso ņus inform ēpar vi ņu ties ībām
un ja vi ņi var piepras īt savu ties ību aizsardz ību jau tad, kad tiesisku pas ākumu veik šana v ēl nav nepiecie-
šama, k āarīveicinot pilso ņu iesaist īšanu l ēmumu izstr ādēunīsteno šanā; uzskata, ka saska ņāaršomērķi
pamatties ību komiteju un instit ūtu izveido šana dal ībvalstu l īmen īvar dot iesp ēju nevalstiskaj ām organiz āci-
jām gan skaidr āk noteikt viedok ļus, gan efekt īvāk piev ērsties aicin ājumiem uz r īcību un gad ījumiem, kurus
var uzskat īt par pretlikum īgiem; atk ārto viedokli, ka valsts un nevalstiskaj ām organiz ācijāmjāapmain āsa r
inform āciju par lab āko praksi attiec ībāuz cilv ēkties ībām;
20. uzskata, ka Komisijai j āpievēršuzman ība atk ārtotiem un past āvīgiem cilv ēkties ību—itīpaši civiltie-
sību, piem ēram, ties ību akt īvi un pas īvi piedal īties v ēlēšanu procesos —pārkāpumiem, kas tiek pie ļauti
dažās dal ībvalst īs, kuras min ētas Eiropas Padomes cilv ēkties ību komis āraAlvaro Gil-Robles ziņojumos.
Pamatties ību aizsardz ības principa izplat īšana ārpus Savien ības
21. uzskata, ka pamatties ību univers ālumam un nedal āmībai j āmudina Eiropas Savien ība un t ās dal ībval-
stis veicin ātšo ties ību izplat īšanu attiec ībās ar tre šām valst īm, tostarp nosl ēdzot asoci ācijas l īgumus ar tre-
šām valst īm, k āarīattiec ībās ar starptautisk ām organiz ācijām, piem ēram, ANO, kas uzs ākusi reformu pro-
cesu, kur āīpaša uzman ība tiek piev ērsta pamatties ību aizsardz ībai; uzsver, ka Eiropas Savien ībai ir akt īvi
jāpiedal āsšīs reformas īsteno šanā, turpinot pastiprin ātārpolitikas pas ākumus šajājomāun pal īdzot izstr ādāt
ANO zi ņojumu par šo jaut ājumu;
22. ierosina izstr ādāt iest āžurīcības kodeksu, kas dotu Savien ībasārpolitikai demokratiz ācijas un cilv ēk-
tiesību jom ālielāku saska ņotību un taisn īgumu —tas ir solis, kas jau apstiprin āts tā2002. gada 25. apr īļa
rezol ūcijāpar Komisijas pazi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savien ības lomu cilv ēk-
tiesību un demokratiz ācijas veicin āšanātrešās valst īs(2); uzskata, ka kodeksam j āreglament ēattiec ības starp
Savien ību un vair āk nek ā120 valst īm, kur āmp a šlaik piem ēro demokr ātijas klauzulu, k ābūtiskai visu t ās
saisto šolīgumu sast āvdaļai;
(1) Apvienot ās lietas C-187/01 un C-385/01 Gözütok unBrügge [2003] ECR I-1345.
(2) OV C 131 E, 5.6.2003., 147. lpp.C 117 E/244 LV 18.5.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs
23. pieprasa, lai Komisija uzs āk un iesniedz Parlamentam kop āar tās nost āju par šoaģentūru vispus īgu
pētījumu par l īdzīgas strukt ūras nepiecie šamību (Komisijas iek šienēvaiārpus t ās), kas nodarbotos ar b ūtiskas
inform ācijas snieg šanu par cilv ēkties ībām un demokr ātijas probl ēmām taj ās valst īs, kuras nav iek ļautas šīs
aģentūras darb ības lauk ā.
Sadarb ība ar starptautiskaj ām cilv ēkties ību organiz ācijām
24. atg ādina da žādu Eiropas Padomes uzraudz ības meh ānismu un iest āžu iev ērojamo lomu cilv ēkties ību
jomā; mudina ES iest ādes un a ģentūru p ārņemt pieredzi, ņemot v ērāšos meh ānismus un iek ļaujot tos
sadarb ības proced ūrā, un izmantot Eiropas Padomes izstr ādātos standartus un citus svar īgus t ās darba rezul-
tātus; izsaka cie šupārliecību, ka šīsadarb ība nedr īkst izrais īt jebk ādu ES standartu pazemin āšanu;
25. uzskata, ka j āizstrādāfunkcion āls sadarb ības modelis un ka gaid āmajāKomisijas likumdo šanas priek-
šlikum āpar a ģentūru jābūt konkr ētiem ierosin ājumiem, tostarp skaidr āmaģentūras un da žādu citu a ģentūru
pilnvaru defin īcijām, un institucionaliz ētai saiknei starp Eiropas Padomi un topo šo Pamatties ību a ģentūru, lai
izvair ītos no dubl ēšanās, kāarīlai sniegtu a ģentūrai visus vajadz īgos nor ādījumus un nodro šinātu tās efekti-
vitāti.
Aģentūra kāES cilv ēkties ību politikas kopuma īsteno šanas instruments
26. nor āda, ka a ģentūras izveide veicin ās dal ībvalstu savstarp ējas uztic ēšanāstālāku uzlabo šanos un
garant ēs to principu past āvīgu iev ērošanu, kas noteikti Eiropas Savien ības L īguma 6. un 7. pant ā,u nk a
aģentūra sniegs visu inform āciju, kas vajadz īga, lai att īstītu Savien ības likumdo šanu, nov ērotāja lomu un
politiku attiec ībāuz inform ēšanu par pamatties ībām;
27. uzskata, ka a ģentūrai jāpiešķir pla šas pilnvaras un vara nov ērot, k āPamatties ību hartu un cilv ēkties ī-
bas iev ēro Eiropas Savien ībāun pievieno šanās sarunvalst īs; uzsver, ka a ģentūras darb ībai j āietver ar ītrešās
valstis, ja t ās ir saist ītas ar cilv ēkties ību jaut ājumiem, kas ietekm ēSavien ību, piem ēram, gad ījumos, kad
pastāv aizdomas par demokr ātijas klauzulas p ārkāpumiem;
28. uzskata, ka Pamatties ību a ģentūrai jābūtīpašam statusam starp ES a ģentūrām; uzskata, ka a ģentūras
leģitimit āte būs liel āka, ja t ās vad ības strukt ūrvien ības iecels Eiropas Parlaments, ja t āsbūs atbild īgas Eiropas
Parlamenta priek šāun zi ņos atbild īgajām Parlamenta komitej ām; pau žpārliecību, ka a ģentūras neatkar ība un
uzticam ība ir priek šnoteikums pien ācīgai sadarb ībai starp to un Eiropas iest ādēm;
29. uzskata, ka ir svar īgi, lai a ģentūru uzskat ītu par piln īgi neatkar īgu visos jaut ājumos; t ādēļuzsver, ka
tai jābūt pietiekamiem darbinieku un bud žeta resursiem, kas ļautu īstenot pla šās pilnvaras, un ka t ās darbi-
niekiem j ābūt augsta l īmeņa, ar zin ātnisku kompetenci, nevainojamu pieredzi un personisku uzticam ību;
30. uzskata, ka a ģentūras galvenaj ām strukt ūrvien ībāmjāsastāv no neatkar īgiem dal ībvalstu ekspertiem
(iesp ējams, iek ļaujot konstitucion ālo tiesu p ārstāvjus), kuriem ir augst ākāprofesion ālāreput ācija, augsta
līmeņapārstāvjiem no ES iest ādēm, Eiropas Padomes un starptautisk ām nevalstiskaj ām organiz ācijām;
uzsver, ka t ās vad ītājam j ābūt izcilai pieredzei cilv ēkties ību jom āun ka to j āieceļEiropas Parlamentam;
31. uzskata, ka vairums ieteikumu, kas izkl āstītišajārezol ūcijākā, piem ēram, šādos punktos:
— 11.: katras likumdo šanas un strat ēģiskās ES iniciat īvas ietekmes nov ērtējums, ņemot par piem ēru ietek-
mes nov ērtējuma pa ņēmienu, ko Komisija apstiprin āja 2005. gada 27. apr īlī;
— 13.: veicin āt dialogu un sadarb ību starp augst ākajām ties ām;
— 16., 18. un 19.: atbalst īt dal ībvalstu pamatties ību instit ūtus un “vienl īdzības”komisijas, kas izveidotas
pamatojoties uz Direkt īvu 2000/43/EK saist ībāar datu v ākšanu;18.5.2006. LV C 117 E/245 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs
— 17.: nodibin āt past āvīgu nacion ālo parlamentu forumu par pamatties ību jaut ājumiem un veidot ES par
brīvības, dro šības un tiesiskuma telpu;
— 23.: finans ētpētījumu par ārējiem faktoriem, kas var ētu ietekm ēt ES politikas saist ībāar cilv ēkties ībām,
un Eiropas Pamatties ību a ģentūras iesp ējamo konsultat īvo lomu;
— 24. un 25.: struktur ēta operat īvāsadarb ība un siner ģija ar Eiropas Padomi;
— 49.: ES instit ūciju inform ācijas un komunik ācijas strat ēģija, cikt āl ES politikas ietekm ēpamatties ības;
— 26., 27., 28., 32., 39., 40., 41., 42., 43., 44., 45., 46., 47., 48., 50.: k āiespējama nor āde uz topo šās
aģentūras uzdevumiem un pilnvar ām;
— 29., 30., 34., 35., 36., 38.: topo šāsaģentūras p ārvaldes iest ādes un organizatorisk āstrukt ūra,
tiecas nodro šināt, ka inform āciju sav āc, analiz ēun apstr ādāar m ērķin o v ērtēt pas ākumu ietekmi, lai aizsar-
gātu cilv ēkties ības, kam ēr Kopiena un Savien ība realiz ēsavas kompetences; bez tam, t āsa rītiecas uzlabot
administrat īvo un likumdo šanas proced ūru organiz āciju un atrast juridisko pamatojumu, it īpaši, politik ām,
kas saist ītas ar pas ākumiem diskrimin ācijas apkaro šanai (EK l īguma 13. pants), p ārvieto šanāsb rīvību (EK
līguma 18. pants), patv ērumu (EK l īguma 63. pants), tiesisko sadarb ību civilliet ās (EK 65. l īguma pants),
datu aizsardz ību (EK 286. pants) un caurskat āmību (EK l īguma 255. pants);
32. šajāsakar āuzskata, ka pats dokuments, ar kuru defin ēinform ācijas v ākšanas uzdevumu, var veidot
juridisko pamatu Pamatties ību a ģentūras izveidei, kuras darb ība ir pak ārtota iest āžu darb ībai jom ā, uz kuru
attiecas šīrezol ūcija; t ādēļjāpiem ēro kopl ēmuma proced ūra, kur āir iesaist īts Parlaments un kur āPadome
pieņem l ēmumus ar kvalific ētu vair ākumu;
33. ņemot v ērāEK līguma 192. pantu, aicina Komisiju iesniegt likumdo šanas priek šlikumu pamatojoties
uz iepriek šminētajiem nor ādījumiem ;priek šlikumam īpašijāattiecas uz politik ām, kur ās Parlaments ir likum-
došanas partneris; ņemot v ērāEiropas Kopienu Tiesas tiesu praksi, daudz ējāda juridisk āpamata gad ījumos
par galveno (bet ne vien īgo) juridisko pamatu ir j ābūtE Kl īguma 13. pantam, kas nov ēršot diskrimin āciju,
kalpo cilv ēka cie ņas aizsardz ībai, kas ir galvenais elements jebkur āpolitik ā, kas ir saist īta ar pamatties ībām;
ļauj Komisijai izlemt, vai pas ākums, kas saist īts ar tre šopīlāru un attiecas uz Kopienas pas ākumu, b ūs
vajadz īgs, lai neatpaliktu no iniciat īvām, kas saist ītas ar tiesu un policijas sadarb ību krimin āltiesību jaut āju-
mos;
34. uzskata, ka a ģentūrai jādarbojas k ājumta organiz ācijai, aptverot visus cilv ēkties ību jaut ājumus, lai
izvair ītos no t ā,k ad a žādas strukt ūras veic vienu un to pa šu darbu;
35. uzskata, ka a ģentūra ir j āveido k ādaudzpak āpju strukt ūra (“tīkls, kas sast āvn ot īkliem”)—speciali-
zēta iest āde ar horizont ālu kompetenci —, kur ākatram no sl āņiem ir sava noz īme, sniedzot ieguld ījumu
pamatties ību kult ūras att īstīšanāEiropas Savien ībā; uzskata, ka a ģentūrai jāapkopo visa atbilst īgāinform ācija,
pētījumi un pieredze, kas pieejama Eiropas un dal ībvalstu iest ādēs, parlamentos, vald ībās un cilv ēkties ību
iestādēs, augst ākajās un konstitucion ālajās ties ās, nevalstiskaj ās organiz ācijāsu np a šreizējos tīklos, piem ēram,
Pamatties ību neatkar īgo ekspertu t īklā,u ni t īpašijāizmanto Eiropas Rasisma un ksenofobijas nov ērošanas
centra (EUMC) pieredze un t āinform ācijas t īklsRAXEN ;
36. izsaka viedokli, ka Eiropas un dal ībvalstu pa šreizējām cilv ēkties ību iest ādēmi rj ākļūst par da ļun o
“tīkla, kas sast āvn ot īkliem”un a ģentūrai ir j ābūtlīdzeklim, kas nodro šina ES cilv ēkties ību politikas kvalit āti
un saska ņotību: turkl ātšajānolūkāir jāizveido Eiropas un dal ībvalstu iest āžuu np a šreizējo tīklu karte;
37. uzskata, ka šīstrukt ūra ir iesp ēja izveidot efekt īvu tīklu, kas sasaist ītu pa šreizējās iest ādes, instrumen-
tus un proced ūras, izveidojot Pamatties ību a ģentūru;
38. uzskata, ka pirms jaunu organiz āciju izveides pamatties ību aizsardz ībai ir j āizpēta pa šreizējo organi-
zāciju konsolid ācija un iesp ējas apvienot, lai uzlabotu to darb ību; t āpēc uzsver, ka topo šais Dzimumu insti-C 117 E/246 LV 18.5.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs
tūts jāiekļauj Pamatties ību a ģentūras sast āvā, kura b ūskā“tīkls, kas sast āvn ot īkliem”, tam j ādarbojas zem
atsevi šķa nosaukuma un tas var ētu atrasties taj āpašāvietā, lai iev ērotu racion ālu, izdevumu zi ņāefekt īvu un
konsekventu pieeju, izveidojot jaunas iest ādes, kas nodarbosies ar pamatties ībām;
39. izsaka priek šlikumu a ģentūras strukt ūru veidot, papildinot EUMC cīņu pret rasismu un ksenofobiju
un pamatojoties uz Pamatties ību hart āaplūkotaj ām jom ām—cita starp āvārda, sapul ču, biedro šanāsu n
viedok ļab rīvība, ties ības l īdzties īgi piedal īties v ēlēšanu procesos, ties ības uz izgl ītību un br īvību, solidarit ātes
un soci ālās ties ības, b ērnu ties ības, dzimumu l īdzties ība, vardarb ība pret sieviet ēm, cilv ēku tirdzniec ība, pil-
soņu ties ības un tiesiskums, ties ības uz patv ērumu, romu jaut ājums un minorit āšu ties ības, k āarīcieņa pret
kultūras, reli ģiju un valodu daudzveid ību; ja k ādājomājau darbojas Savien ības m ēroga strukt ūra, a ģentūras
uzdevumi šajājomājāveic specializ ētajai strukt ūrai, kas k ļūst par a ģentūras sast āvdaļu;
40. atz īmē, ka nacion ālo minorit āšu aizsardz ība papla šinātajāES ir ļoti noz īmīgs jaut ājums un ka to
nevar ēs nodro šināt, cīnoties tikai pret ksenofobiju un diskrimin āciju; nor āda, ka šīsarežģītāprobl ēma ir
jārisina ar īno citiem aspektiem un ka jaut ājumam par etnisko un nacion ālo minorit āšu aizsardz ību jābūt
vienam no a ģentūrasīpašajiem uzdevumiem;
41. izsaka viedokli, ka, veidojot šo jauno instrumentu, īpaša uzman ība jāpievērštrijām galvenaj ām funk-
cijām, kuras šai iest ādei j āveic (veicin āt pamatties ības, aizsarg āt pamatties ības un uzlabot galveno iesaist īto
pušu, proti, dal ībvalstu, ES iest āžu un pilso ņu, inform ētību), lai sasniegtu kop ējāsb rīvības, dro šības un
tiesiskuma telpas strat ēģiskos m ērķus;
42. uzskata, ka, lai a ģentūra pild ītu tr īs galven ās funkcijas, tai j āvāc dati, izmantojot savus t īklus, un
jāanaliz ētie, k āarījābūt pilnvarotai sniegt atzinumus un ieteikumus Parlamentam, Padomei un Komisijai;
43. uzskata, ka, pildot uzdevumu veicin āt pamatties ības, topo šajai a ģentūrai jāsniedz prevent īvs atbalsts
cilvēkties ību politikas veido šanai divos veidos —identific ējot vajadz īgos ties ību aktu uzlabojumus un nov ē-
rojot pa šreizējo ties ību aktu īsteno šanu un piem ērošanu;
44. uzskata, ka viens no a ģentūras uzdevumiem pamatties ību aizsardz ības darb āir sagatavot ikgad ēju
ziņojumu par t ās atbild ības jom āesošo ties ību situ āciju un iesniegt to Eiropas Parlamentam, Padomei un
Komisijai; turkl āt uzskata, ka a ģentūrai, kurai nav tiesu iest ādes kompetences, tie šāveidāun vispirms j ābūt
pakļautai Eiropas Parlamentam, lai uz šīpamata Eiropas Parlaments var ētu izdar īt secin ājumus un pie ņemt
ieteikumus, un Padomei;
45. uzskata, ka a ģentūras nov ērojumiem b ūs pievienot āvērtība, sniedzot horizont ālu un apkopojo šu
skatījumu uz pamatties ību aizsardz ību un veicin āšanu, t ādēļir jāaptver visas ties ības, kas iek ļautas Pamattie-
sību hart āun Konstitucion ālālīguma pirm āsd aļas attiec īgajos noteikumos; uzskata, ka a ģentūras ikgad ējā
darba programmai var b ūt tematiska ievirze;
46. uzsver, ka jaut ājums nav par pamata sagatavo šanu kaut kam l īdzvērtīgam jaunai ES Cilv ēkties ību
tiesai; apzin ās, ka cilv ēkties ību individu ālo pārkāpumu izskat īšana piln īgi at šķiras no politisk ās sist ēmas vai
tās juridisko instrumentu p ārraudz ības, kas var pat neatbilst visp ārpieņemtiem cilv ēkties ību standartiem.
47. uzskata, ka a ģentūrai j āpiešķir padomdev ēja un konsultanta loma attiec ībāuz ES l īguma 6. un
7. panta noteikumiem, atbalstot Parlamenta un Padomes darb ību, k āarīizmantojot inform āciju, zin āšanas
un pieredzi, kas sav ākta ar t āstīklu pal īdzību;
48. uzskata, ka a ģentūrai jāveic konkr ēti pas ākumi, lai atrastu lab āko veidu, k āEiropas Savien ības iedz ī-
votājus inform ēt par vi ņu pamatties ībām un izveidot Eiropas Savien ībāpamatties ību kult ūru, kuru p ēc tam
varēs sekm īgi izplat ītārpus ES robe žāmkāvienu no t ās pamatv ērtībām;18.5.2006. LV C 117 E/247 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs
49. uzskata, ka ir vajadz īga papla šināta inform ācijas un sazi ņas strat ēģija, lai sasniegtu pamatties ību vei-
cināšanas m ērķus un palielin ātu izpratni par pamatties ībām( t ādējādi radot cie ņas pilnu attieksmi pret
pamatties ībām); uzskata, ka priek šmeta, kas aptvertu starptautisk ās sabiedr ības atz ītās pamatties ības un cil-
vēkties ības, iek ļaušana dal ībvalstu m ācību programm ās var ētu pal īdzētšomērķu sasnieg šanā;
50. uzskata, ka šiem konkr ētajiem pas ākumiem j āietver apm ācība, kuru a ģentūra organiz ētu tiem, kas
strādācilvēkties ību jom āEirop ā—gan pilsonisk ās sabiedr ības, gan profesion ālo organiz āciju p ārstāvjiem;
51. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dal ībvalstu vald ībām
un parlamentiem, dal ībvalstu cilv ēkties ību iest ādēm, Eiropas Padomei, EDSO un ANO.
P6_TA(2005)0209
Ekonomikas politikas visp ārējās pamatnost ādnes
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Komisijas ieteikumu par dal ībvalstu un Kopienas ekonomikas
politikas visp ārējām pamatnost ādnēm saska ņāar integr ētajām pamatnost ādnēm attiec ībāuz izaug-
smi un darbaviet ām (laika posmam no 2005. l īdz 2008. gadam) (KOM(2005)0141 —2005/2017(INI))
Eiropas Parlaments,
— ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu (KOM(2005)0141),
— ņemot v ērāEK līguma 99. panta 2. punktu,
— ņemot v ērāKomisijas 2005. gada pavasar īizstrādātās ekonomisk ās att īstības prognozes euro zonai un
Eiropas Savien ībai (laika posmam no 2005. l īdz 2006. gadam),
— ņemot v ērā2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. j ūnija G ētebor-
gas Eiropadomes un 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezident ūras secin ājumus,
— ņemot v ērā2003. gada 20. un 21. marta, 2003. gada 16. un 17. oktobra, 2004. gada 25. un 26. marta,
2004. gada 4.un 5. novembra un 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezident ūras
secin ājumus,
— ņemot v ērātā2005. gada 22. febru āra rezol ūciju par Eiropas Savien ības ekonomikas apst ākļiem—
provizorisko zi ņojumu par ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm(1),
— ņemot v ērāReglamenta 107. pantu,
— ņemot v ērāEkonomikas un monet ārās komitejas zi ņojumu (A6-0150/2005),
A. t ākāeuro zon āun 25 dal ībvalstu Eiropas Savien ībāizaugsme nav sasniegusi ilgsp ējīgas att īstības poten-
ciālo līmeni, un t ājoproj āmi rp ārākvāja, jo īpaši euro zonas četru vado šo valstu ekonomik ā;tākā
mājsaimniec ības pat ēriņšjoproj ām ir nestabils un 2005. –2006. gada ekonomikas perspekt īva vēl aizvien
ir neapmierino ša, saglab ājoties augstam bezdarba l īmenim, kas mazin āsies tikai l ēnām; tākā, neskatoties
uz zem ākajām procentu likm ēmk o p šOtrāpasaules kara, ieguld ījumus veic nelabpr āt;
B. t ākāpreču, ener ģētikas, k āarīdarba tirgu struktur ālo reformu, nodok ļu sist ēmas un iek šējātirgus
īsteno šanas uzdevumi vis ās dal ībvalst īs nav veikti ar atbilst īgu rūpību, un t ākāreformu att īstība Kopie-
nas l īmen īnotiek l ēnām;
(1) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2005)0034.C 117 E/248 LV 18.5.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs