LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.10.2011 
SEC(2011) 1227 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
Finanšu instrumentu tirgi (p ārstrādāta versija) 
 
un 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
Finanšu instrumentu tirgi 
{COM(2011) 656 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1226 gal īgā redakcija}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
Finanšu instrumentu tirgi (p ārstrādāta versija) 
 
un 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
Finanšu instrumentu tirgi 
LV 3   LV 1. PROBLĒMAS  RAKSTUROJUMS 
Finanšu instrumentu tirgu direkt īva (FITD) izveido tiesisko regul ējumu banku un ieguld ījumu 
sabiedrību sniegtiem ieguld ījumu pakalpojumiem finanšu in strumentos (piem., brokeru 
pakalpojumiem, konsult ācijām, darījumu veikšanai, portfe ļu pārvaldībai, parakst īšanai u.c.) 
un tirgus organiz ētāju veiktai regul ētu tirgu darb ībai attiec ībā uz valstu kompetento iest āžu 
pilnvarām un pien ākumiem. 
Vispārējs direktīvas mērķis ir bijis veicin āt ES finanšu tirgu integr āciju, konkur ētspēju un 
efektivitāti. Direktīva atcēla iespēju dalībvalstīm piepras īt, ka visu veidu finanšu instrumentu 
tirdzniecībai jānotiek tikai noteikt ās biržās, un nodrošin āja Eiropas m ēroga brīvu konkurenci 
starp tradicion ālajām biržām un alternat īvām tirdzniec ības vietām. Tā arī pastiprin āja prasības 
bankām un ieguld ījumu sabiedr ībām, kas sniedz ieguld ījumu pakalpojumus vis ā ES, nosakot 
nepieciešam ību nodrošin āt atbilstību gan organiz ācijas, gan p ārskatu sniegšanas pras ībām, un 
plašus noteikumus ieguld ītāju aizsardz ības nodrošin āšanai. 
Direktīva ir spēkā trīsarpus gadus, un papildin āta ar tehnolo ģiju virzību, tās ietekmē ir 
pieaugusi konkurence starp fina nšu instrumentu tirdzniec ības vietām, un palielin ājusies 
iespēja ieguldītājiem izvēlēties pakalpojumu sniedz ējus un finanšu in strumentus. Kopum ā ir 
samazinājušās darījumu izmaksas un integr ācija ir palielin ājusies. Tom ēr ir parādījušās arī 
noteiktas probl ēmas. 
1.1. Nevienlīdzīgi darbības nosac ījumi tirgiem un tirgus dal ībniekiem 
FITD īstenošana apvienojum ā ar tehnolo ģiju virzību ir ievērojami izmain ījusi finanšu tirgu 
struktūru Eiropā, jo īpaši kapit āla vērtspapīru jomā, un tirgus dal ībnieku rīcība ir main ījusies, 
atspoguļojot šīs izmaiņas. 
Pirmkārt, neskatoties uz sal īdzināmu pakalpojumu sniegšanu regul ētiem tirgiem, 
daudzpus ējām tirdzniec ības sistēmām būtībā var tikt piem ērots mazāk strikts regul ējošais un 
uzraudzības režīms. Turkl āt ir parādījušās jaunas tirdzniec ības vietas un tirgus strukt ūras, 
piemēram, sistēmas, saska ņā ar kurām brokeri izpilda divus pret ējus klientu r īkojumus, 
nenosūtot tos tirgum, un atvasin ātu instrumentu tirdzniec ības platformas, kas veic darb ības, 
kas līdzīgas daudzpus ējo tirdzniec ības sistēmu vai sistem ātisko internaliz ētāju veiktaj ām 
darbībām, bet tām nepiem ēro tādas pašas ties ību aktu normat īvās prasības (pārredzamību un 
ieguldītāju aizsardz ību). 
Turklāt straujās tehnolo ģiju pārmaiņas, jo īpaši automatiz ētā tirdzniec ība un ļoti bieži 
tirdzniecības darījumi, rada bažas par iesp ējamiem jauniem riskiem pien ācīgai tirgu darb ībai, 
jo īpaši tādēļ, ka ne visiem ļoti biežo dar ījumu partneriem saska ņā ar FITD piem ēro 
reģistrēšanu un uzraudz ību. 
Treškārt, pieaugot ārpusbiržas tirdzniec ības darījumiem ar kapit āla vērtspapīriem, dažiem 
valstu uzraudz ītājiem ir raduš ās bažas par cenu veidošanas kvalit āti biržās un to 
reprezentat īvo būtību. Turkl āt G20 vienoj ās par standartiz ētu ārpusbiržas atvasin āto 
instrumentu tirdzniec ības pārvietošanu p ēc vajadzības uz biržu vai elektronisk ās tirdzniec ības 
platformām. 
LV 4   LV 1.2. Grūtības, ar ko saskaras MVU, v ēloties piek ļūt finanšu tirgiem 
Cenšoties ieg ūt līdzekļus no kapit āla vērtspapīru tirgiem, mazie un vid ējie uzņēmumi saskaras 
ar lielākām grūtībām un izmaks ām nekā lielākie emitenti. Š īs grūtības ir saist ītas ar MVU 
tirgus redzam ības trūkumu, to, ka MVU akcij ām nav likv īda tirgus, un s ākotnējo publisko 
piedāvājumu izteikšanas augstaj ām izmaks ām. 
1.3. Pārredzamības neesam ība attiecībā uz tirgus dal ībniekiem 
Ir radušās bažas, ka FITD noteiktais p ārredzamības režīms attiecībā uz tirgus dal ībniekiem ir 
nepietiekams gan saist ībā ar kapit āla vērtspapīriem, gan t ādu produktu tirgiem, kas nav 
kapitāla vērtspapīri. 
Attiecībā uz kapitāla vērtspapīru tirgiem elektronisk ās tirdzniec ības pieaugums ir veicin ājis 
likviditāti, kuras dati nav publiski pieejami, un t ādu rīkojumu izmantošanu, par kuriem dati 
nav publiski pieejami un kurus tirgus dal ībnieki izmanto, lai samazin ātu tirgus ietekmes 
izmaksas. Tom ēr aizvien pieaugoš ā tirdzniec ības apjoma, kura dati nav publiski pieejami, 
izmantošana rada bažas regu latoriem, jo tas galu gal ā var ietekm ēt cenu atkl āšanas 
mehānismu kvalit āti „atklātajos” tirgos. Tirgus dal ībnieki un uzraudz ītāji ir izteikuši bažas par 
novēlotām tirdzniec ības ziņojumu publik ācijām kapitāla vērtspapīru tirgos. 
Pārredzamības prasības attiec ībā uz tādu produktu tirgiem, kas nav kapit āla vērtspapīri, FITD 
nav ietvertas, un t ās tiek regul ētas tikai valstu l īmenī, bet tas ne vienm ēr uzskatāms par 
pietiekamu. 
Turklāt pastāv jautājums par inform ācijas kvalit āti un form ātu, kā arī par maksu, kas tiek 
iekasēta par inform āciju, un gr ūtībām apkopot inform āciju. Ja šos jaut ājumus piln ībā nerisina, 
tie var apdraud ēt FITD visp ārējo mērķu sasniegšanu attiec ībā uz pārredzamību, konkurenci 
starp finanšu pakalpojumu sniedz ējiem un ieguld ītāju aizsardz ību. 
1.4. Pārredzamības trūkums regulatoriem un nepietiekamas uzraudz ības pilnvaras 
galvenajās jomās 
Pieaugošā finanšu ieguld ītāju klātbūtne preču tirgos, jo īpaši dažos galvenajos b āzes rādītāju 
preču atvasināto instrumentu tirgos (piem ēram, naftas un lauksaimniec ības tirgos), var ētu būt 
iemesls p ārmērīgajam cenu pieaugumam un sv ārstīgumam. Attiec ībā uz atvasin ātiem 
instrumentiem un jo īpaši preču atvasinātiem instrumentiem, nepast āv pozīciju pārredzamība 
un to pārvaldība, kas var ētu novērst kaitējumu pien ācīgai tirgu darb ībai un ieguld ītāju 
aizsardzībai. Nepast āvot skaidr ībai un konsekvencei tiesiskaj ā regulējumā par emisiju 
kvotām, tiek negat īvi ietekm ēta tirgus integrit āte un ieguld ītāju aizsardz ība emisijas kvotu 
sekundārajos aktu āltirgos. 
Esošās prasības attiec ībā uz ziņošanu par dar ījumiem nenodrošina kompetentaj ām iestādēm 
pilnīgu pārskatu par tirgu, jo to darb ības joma ir p ārāk šaura (piem ēram, šobr īd nav jāziņo par 
finanšu instrumentiem, ko tirgo tikai ārpus biržas), un t ās ir pārāk atšķirīgas. 
Pieredze, jo īpaši finanšu kr īzes laikā, ir parādījusi, ka tr ūkst pilnvaru aizliegt vai ierobežot 
produkta vai pakalpojuma tirdzniec ību vai izplat īšanu nelabv ēlīgas tirgus att īstības vai 
ierobežojumu gad ījumā, kā arī izmeklēšanas vai sankciju noteikšanas pilnvaru. 
LV 5   LV 1.5. Nepietiekama ieguld ītāju aizsardz ība 
Pašreizējā FITD ir virkne nosac ījumu, kuru rezult ātā ieguldītāji nesaņem pietiekamu vai 
pienācīga līmeņa aizsardz ību. Tā rezultātā ieguldītājiem var nepareizi p ārdot finanšu 
produktus, kuri nav tiem piem ēroti, vai ar ī tie var pie ņemt neoptim ālus lēmumus par 
ieguldījumiem. 
Pirmkārt, FITD uz visiem pakalpojumu sniedz ējiem neattiecas vienl īdzīgi, proti, uz daž ām 
ieguldījumu sabiedr ībām un dažiem produktiem, piem ēram, struktur ētiem noguld ījumiem, 
FITD neattiecas vai attiecas neskaidri.  
Otrkārt, pastāv neskaidr ības par vair ākiem ieguld ītājiem sniegtiem pakalpojumiem, 
piemēram, sniegto pakalpojumu darb ības jomu, konsult ācijām par ieguld ījumu fondiem vai 
pamudinājumu regul ējumu. Attiec ībā uz beidzamo FITD noteikumi par inform ācijas 
atklāšanu attiec ībā uz trešo personu iniciat īvu ne vienm ēr ir izrādījušies ieguld ītājiem ļoti 
skaidri vai saprotami noformul ēti. 
Treškārt, ir gadījumi, kad nepareiza p ārdošana rad ījusi jautājumus par pakalpojumu sniegšanu 
klientiem, kas nav mazumtirdzniec ības klienti, un klientu klasifik āciju. 
Visbeidzot, datu tr ūkums par izpildes kvalit āti varētu pasliktin āt ieguldījumu sabiedr ību spēju 
izvēlēties labāko iespējamo vietu tirdzniec ības veikšanai klienta v ārdā. 
1.6. Trūkumi daž ās organiz ācijas, procesu, risku kontroles un tirgus dal ībnieku 
novērtējuma jom ās 
Problēma ir divpus ēja. Pirmkārt, kā liecina nesenie notikumi, direktoru loma ir nepietiekama, 
kā arī pastāv nepietiekami jaunu produktu, darb ību un pakalpojumu ieviešanas 
organizatoriskie pas ākumi un ir tr ūkumi iekš ējās kontroles funkcij ās. Otrkārt, trūkst 
specifisku organizatorisko pras ību portfeļa pārvaldībai, parakst īšanai un v ērtspapīru laišanai 
tirgū, kas atklājies, saņemot virkni s ūdzību no klientiem, kuri re ģistrēti dažādās dalībvalstīs. 
1.7. Šķēršļi konkurencei kl īringa infrastrukt ūrās 
Tas, kā ES tirdzniec ības vietas sazin ās ar klīringa pakalpojumu sniedz ējiem, ir par ādījis un 
radījis virkni š ķēršļu efektīvai pārrobežu konkurencei. Lai gan joproj ām tiek spriests par 
relatīvajiem plusiem un ieguvumiem no vertik āli integrētas tirdzniec ības un kl īringa 
platformas, no vienas puses, un horizont āli orientētām mijieskaita iest ādēm, kas pied āvā 
pakalpojumus daudzpus ējām tirdzniec ības platform ām, no otras puses, šie š ķēršļi ir traucējuši 
Eiropas konkurenci FITD atkl āto tirdzniec ības platformu l īmenī. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Vairums p ārskatā ietverto jaut ājumu pašlaik jau ir aptverti acquis  un FITD. Turkl āt finanšu 
tirgiem jau piem īt pārrobežu iez īmes, un tie arvien vair āk kļūst par pārrobežu tirgiem. 
Starptautiskajiem tirgiem nepieciešami p ēc iespējas plašāki starptautiski noteikumi. 
Nosacījumiem, saska ņā ar kuriem sabiedr ības un tirdzniec ības vietu organiz ētāji var konkur ēt 
šajā kontekst ā, neatkar īgi no tā, vai ir runa par pirmstirdzniec ības un p ēctirdzniec ības 
pārredzamības noteikumiem, ieguld ītāju aizsardz ību vai tirgus dal ībnieku veiktu risku 
novērtējumu vai kontroli, j ābūt kopīgiem visās valstīs, un pašreiz ējās FITD pamat ā jau ir šāda 
nostāja. Dažās jomās, kur to at ļauj direkt īva, dalībvalstis jau ir piem ērojušas stingr ākas 
LV 6   LV prasības. Tom ēr tas nozīmē, ka tās ir risinājušas probl ēmas tikai sav ā teritorijā. Nekoordin ēta 
rīcība neradīs vienlīdzīgus darbības nosac ījumus un vien ādu ieguld ītāju aizsardz ības/ tirgus 
integritātes līmeni. Nepieciešams r īkoties Eiropas m ērogā, atjauninot un grozot FITD noteikto 
tiesisko regul ējumu, lai ņemtu vērā attīstību finanšu tirgos kopš direkt īvas ieviešanas. 
Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādei (EVTI) ar ī ir svarīga loma jauno ties ību aktu 
priekšlikumu īstenošanā. Viens no Eiropas iest ādes izveides m ērķiem ir vēl vairāk pastiprin āt 
vienotā tirgus darb ību vērtspapīru tirgu jom ā, un jauni ES m ēroga noteikumi ir nepieciešami, 
lai EVTI tiktu pieš ķirtas atbilst īgas pilnvaras. 
3. MĒRĶI 
Analizējot iepriekš defin ēto problēmu, FITD p ārskatīšanas visp ārējie mērķi ir stiprin āt 
ieguldītāju uzticēšanos, samazin āt tirgus nestabilit ātes riskus un sist ēmiskos riskus, lai 
palielinātu finanšu tirgu efektivit āti, samazinot nevajadz īgas izmaksas dal ībniekiem. 
Lai sasniegtu šos visp ārējos mērķus, ir jāīsteno šādi konkrētāki politikas m ērķi: 
1) jānodrošina vienl īdzīgi darbības nosac ījumi tirgus dal ībniekiem; 
2) jāpalielina tirgus p ārredzamība tirgus dal ībniekiem; 
3) jāpalielina regulatoru p ārredzamība un to pilnvaras galvenaj ās jomās un 
jāuzlabo sadarb ība Eiropas l īmenī; 
4) jāpalielina ieguld ītāju aizsardz ība; 
5) jānovērš ieguld ījumu sabiedr ību un tirgus dal ībnieku organizatorisk ās 
nepilnības un pārmērīga riska uz ņemšanās vai kontroles tr ūkums. 
4. POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
Pārskatot FITD, apl ūkotais politisko risin ājumu skaits ir ļoti ievērojams. 
Attiecībā uz pirmo visp ārējo mērķi iespējamie risin ājumi aptver atbilst īgu visu tirgus 
struktūru regulējumu, fakt ūrkreditēšanu maz āku tirgus dal ībnieku, piem ēram, MVU, 
vajadzībām, kā arī jaunās tirdzniec ības tehnolo ģijas. Tas ietver esošo tirdzniec ības vietu 
tiesiskā regulējuma un at ļauju pras ību dažādus pastiprin ājumus un iesp ēju izveidot jaunu 
tirdzniecības vietas kategoriju, sauktu par „regul ētu tirdzniec ības sistēmu”, ko piem ērotu tai 
daļai vērtspapīru tirdzniec ības, ko šobr īd veic sist ēmas, saska ņā ar kurām brokeri izpilda divu 
pretēju klientu r īkojumus, nenos ūtot tos tirgum, k ā arī atvasināto instrumentu tirdzniec ībai 
dažādos formātos. It īpaši attiec ībā uz MVU divi izv ēlētie risinājumi ir vai nu ieviest konkr ētu 
režīmu MVU tirgiem, vai veicin āt nozares vad ītu iniciatīvu, lai uzlabotu šo tirgu redzam ību. 
No tehnolo ģiskā viedokļa uzmanība jāpievērš šo sist ēmu lietotāju labākai kontrolei, k ā arī 
veidam, k ā tie piekļūst tirgum. 
Attiecībā uz otro visp ārējo mērķi iespējamie risin ājumi palielin āt tirdzniec ības pārredzamību 
ietver esošo pras ību attiecībā uz vērtspapīriem kori ģēšanu un jaunu pras ību izveidošanu 
dažādos form ātos tirgiem, kas nav v ērtspapīru tirgi. Turkl āt ir izskat īti vairāki iespējami 
LV 7   LV risinājumi arī tirgus datu izmaksu samazin āšanai un šo datu pieejam ības uzlabošanai, 
izmantojot konsolid ētu datu lentes sist ēmu. 
Trešā mērķa īstenošanai regulatoru pilnvaras var ētu pastiprin āt, ieviešot daž ādus pasākumus, 
piemēram, jaunu darb ību apstiprin āšanas rež īmu, pozīciju pārvaldības un pastiprin āšanas 
sistēmu sankcion ēšanas rež īma dažādās shēmās. Trešo personu rež īma nosac ījumu 
saskaņošanu var ētu veikt, izmantojot daž ādus tiesiskus l īdzekļus, jo vair āki iespējamie 
risinājumi ir izveidoti, ar ī lai paplašin ātu darījumu pārskatu sniegšanas darb ības jomu un 
uzlabotu zi ņošanas kan ālus, kurus izmanto šai p ārskatu sniegšanai. Joma, kurai piev ērsta 
īpaša uzman ība, ir pre ču atvasinātu instrumentu tirgi, izveidojot tajos daž ādus mehānismus, 
lai labāk kontrolētu svārstīgumu, kā arī šo tirgu dal ībniekus un vi ņu darbības. 
Attiecībā uz ceturto m ērķi ieguldītāju aizsardz ības pastiprin āšanu veido vair āki iespējamie 
risinājumi, galveno uzman ību vēršot uz konkr ētām pakalpojumu jom ām, piem ēram, 
ieguldījumu konsult ācijas vai sarež ģīti produkti, kuriem var ētu piemērot stingrāku regulējumu 
un par kuriem var ētu piepras īt vairāk informācijas. 
Beidzamo m ērķi varētu sasniegt, izmantojot daž ādus politikas risin ājumus saist ībā ar 
korporatīvās pārvaldības pastiprin āšanu, tādu specifisku pakalpojumu organiz ēšanas 
stingrākiem nosac ījumiem k ā, piemēram, portfe ļa pārvaldība un saska ņotāks tālruņa un 
elektronisko ierakstu rež īms. 
5. VĒLAMO RISIN ĀJUMU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Dažādie politiskie risin ājumi tika p ārbaudīti, izmantojot to efektivit ātes un lietder īguma 
kritērijus saist īto mērķu sasniegšanai. Sal īdzinot politiskos risin ājumus, tika izdar īti turpmāk 
minētie secinājumi. 
Attiecībā uz pirmo visp ārējo mērķi pirmais galvenais v ēlamais risin ājums ir regul ētas 
tirdzniecības sistēmas režīma izveide, kurai ir tr īs mērķi: i) izveidot pien ācīgu tiesisko 
regulējumu vērtspapīru tirgos esošaj ām sistēmām, saskaņā ar kurām brokeri izpilda divus 
pretējus klientu r īkojumus, nenos ūtot tos tirgum, ii) izveidot pien ācīgu tiesisko regul ējumu 
dažāda veida tirdzniec ības sistēmām, kuras šobr īd netiek regul ētas kā tirdzniec ības vietas, un 
iii) radīt pietiekoši dinamisku regul ējumu, ko piem ērot nākotnes tirdzniec ības sistēmām un 
risinājumiem, kas var ētu rasties n ākotnē. Otrs galvenais v ēlamais risin ājums ir turpm āka to 
sabiedrību regulēšana, kas veic autom ātisku tirdzniec ību, kā arī pašu tirgus organiz ētāju 
regulēšana, jo īpaši attiec ībā uz spēcīgu riska p ārvaldību un darb ības drošību. Daži iesp ējamie 
risinājumi, kas ierobežotu ļoti biežus tirdzniec ības darījumus ar kait īgu ietekmi uz tirgus 
likviditāti, piemēram, noteikta minim ālā perioda piem ērošanu, kur ā rīkojumiem j āpaliek 
rīkojumu re ģistrā, ir noraid īti. Attiecībā uz MVU nozares vadoš ā iniciatīva ir noraid īta kā 
pārāk dārga, jo tai ir ierobežoti potenci ālie ieguvumi. 
Attiecībā u z  o t r o  m ērķi vēlamākais risin ājums ir apvienot esoš ā vērtspapīru tirgus 
pārredzamības režīma pilnveidošanu ar individu āli pielāgotu pārredzamības režīmu, kas tiks 
pielāgots katram pievienotajam finanšu instrumentam, kas nav v ērtspapīri (t.i., oblig āciju un 
atvasināto instrumentu tirgiem). Tam vajadz ētu radīt pareizo l īdzsvaru starp p ārredzamību un 
likviditāti. 
Attiecībā uz regulatoru pilnvar ām un uzraudz ības prakses konsekvenci galvenais v ēlamais 
risinājums ir apvienot jaunu pakalpoj umu un produktu aizliegšanas iesp ēju ar poz īciju 
pārvaldības sistēmu. Tas pastiprin ās regulatoru pilnvaras risin āt riska situ ācijas attiec ībā uz 
LV 8   LV ieguldītāju aizsardz ību, tirgus stabilit āti vai sist ēmisko risku. Turkl āt, pastiprinot sadarb ību 
starp fizisko un finanšu pre ču tirgu regulatoriem, tiks ieg ūti sakārtotāki un stabil āki preču 
atvasināto instrumentu tirgi. 
Attiecībā uz regulatoru p ārredzamību labākais ceļš ir apvienot dar ījumu pārskatu sniegšanas 
paplašināto darbības jomu ar lab āku pārskatu sniegšanu, iz veidojot apstiprin ātu pārskatu 
sniegšanas sist ēmu, kas ļautu regulatoriem daudz pamat īgāk uzraudz īt tirgus, tādējādi panākot 
pastiprinātu tirgus integrit āti. 
Preču atvasin ātu instrumentu tirgos jauna sist ēma pozīciju pazi ņošanai ar p ārskatu par 
izņēmumiem, no k ā ieguvēji bija daži pre ču tirgotāji, uzlabos p ārredzamību gan attiec ībā uz 
regulatoriem, gan sabiedr ību, ļaujot tiem lab āk izvērtēt finanšu ieguld ījumu ien ākošās 
plūsmas ietekmi uz cenu veidošanas meh ānismu un ar to saist īto cenu sv ārstīgumu. 
Visbeidzot, FITD piem ērošanas jomas paplašin āšana, attiecinot to uz sekund ārajiem emisiju 
kvotu aktu āltirgiem, nodrošin ās pienācīgu regulējumu un oglek ļa aktuāltirgu pārredzamību, 
un tiesisk ā regulējuma konsekvenci starp fiziskiem un atvasin ātu instrumentu tirgiem un starp 
primārajiem un sekund ārajiem tirgiem. 
Attiecībā uz ceturto m ērķi izvēlētie risinājumi, pirmk ārt, paplašin ās regulējuma darb ības 
jomu, attiecinot to uz produktiem,  pakalpojumiem un to sniedz ējiem, un pastiprin ās 
ieguldītāju aizsardz ību, nodrošinot atbilstošu ieguld ījumu pakalpojumu sniedz ēju (t.i., nelieli 
ieguldījumu konsultanti, kas saska ņā ar pašreiz sp ēkā esošo FITD nav pak ļauti 
uzņēmējdarbības noteikumu iev ērošanai, turpm āk tiks pak ļauti valst ī spēkā esošiem 
uzņēmējdarbības noteikumiem) un produktu (t.i., struktur ētu noguld ījumu) iek ļaušanu. 
Turklāt to sarež ģīto produktu saraksts, kurus var ētu pārdot tikai uz izpildes pamata, tiktu 
samazināts un tiktu pastiprin ātas inform ācijas sniegšanas pras ības attiec ībā uz klientiem. 
Risinājums piln īgi svītrot tikai izpildes rež īmu ir atz īts par neder īgu kā pārāk graujošs un 
dārgs dažu kategoriju klientiem ar lab ām finanšu zin āšanām. Ieguld ījumu konsult āciju 
kvalitāte tiktu uzlabota, nosakot apst ākļus neatkar īgu konsult āciju sniegšanai. Visbeidzot, 
aizliedzot spiediena izdar īšanu attiec ībā uz neatkar īgām ieguld ījumu konsult ācijām un 
portfeļa pārvaldību, tiks nov ērsts rakstur īgais interešu konflikts t ām sabiedr ībām, kas sniedz 
šos pakalpojumus, un ieguld ītāji saņems labākas kvalit ātes pakalpojumus. 
Attiecībā uz beidzamo m ērķi vēlamais risin ājums ir apvienot sabiedr ību direktoru lomas 
pastiprināšanu, jo īpaši iekšējās kontroles funkc ijas, un konkr ētas organizatorisk ās prasības 
portfeļu pārvaldībā un parakst īšanā, kas ir galven ās jomas ieguld ītāju aizsardz ībai un tirgus 
integritātei, tajā pašā laikā dodot ieguld ījumu saskan īgākam regul ējumam Eirop ā. Turpretim 
jaunu atseviš ķu iekšējo funkciju ieviešana klientu s ūdzību izskatīšanai ir atmesta k ā pārāk 
apgrūtinoša un neelast īga. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Komisija uzraudz īs, kā dalībvalstis piem ēro izmaiņas, kas ieteiktas ties ību aktu iniciat īvā par 
finanšu instrumentu tirgiem. Ties ību normu piem ērošanas seku izv ērtējumu varētu veikt tr īs 
gadus pēc tiesību normu transpon ēšanas dienas, iesniedzot zi ņojumu Padomei un 
Parlamentam. T ā pamatā varētu būt dažādi ziņojumi, ar kuriem nov ērtē dažādo šajā 
dokument ā ieteikto regul ējošo pasākumu praktisko ietekmi.