2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII A iedaļa - Eiropas ombuds (C6-0471/2006 - 2006/2063(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0170 - 0171



2. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VIII A iedaļa — Eiropas ombuds (C6-0471/2006 — 2006/2063(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu [1], - ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2005. finanšu gadu — I sējums (C6-0471/2006) [2], - ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm [3], - ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību [4], ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu, - ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0104/2007), 1. atzīmē, ka 2005. gadā Eiropas ombuda (ombuda) rīcībā bija saistību apropriācijas EUR 7224554 apmērā (2004. gadā — EUR 5782968) un to izlietojuma līmenis bija 84,27 %; 2. atzīmē, ka ombuda 2005. gada finanšu pārskati uzrāda negatīvus gada saimnieciskos rezultātus (EUR 98482) un vienādu summu gan aktīviem, gan pasīviem (EUR 890853); 3. vērš uzmanību uz to, ka Revīzijas palātas pārskatā par 2005. finanšu gadu ir norādīts — revīzija nedeva pamatu nekādu apsvērumu formulēšanai par Eiropas ombuda darbību; 4. atzīmē, ka, saskaņā ar iekšējā revidenta ziņojumu Nr. 6/81 Eiropas ombudam, i) 2005. gadā veikto iekšējo revīziju rezultātā nav konstatēta neviena joma, kas ietver būtisku risku ombuda budžeta operācijām, un ii) iestādes iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas ir efektīvas un sniedz pamatotu pārliecību par kontroles mērķu konsekventu izpildi; 5. atzīmē, ka saskaņā ar galvenā pilnvarotā kredītrīkotāja darbības pārskatā sniegto informāciju 2006. gada sākumā tika veikts ombuda dienestu iekšējās kontroles pamatsistēmas efektivitātes pašnovērtējums un ka tā rezultātā kopumā var secināt — iekšējās kontroles standartu izpilde ir nodrošināta apmierinošā līmenī (76 %); tomēr atzīmē arī to, ka atsevišķās jomās (risku novērtējums, ar paaugstinātu risku saistītas funkcijas, daudzgadu programmu izstrāde) efektivitāte ir jāuzlabo; 6. atgādina, ka kopš 2004. gada ombuds neatkarīgi veic visus finanšu darījumus saistībā ar savu budžeta iedaļu un pilnībā nodrošina šo darījumu kontroli; 7. atzīmē, ka 2005. gadā tika apspriests jauns beztermiņa sadarbības pamatnolīgums starp ombudu un Eiropas Parlamentu par atsevišķu administratīvo pakalpojumu sniegšanu, tai skaitā tulkošanas pakalpojumiem un biroja telpu nodrošināšanu, un ka 2006. gada martā šis pamatnolīgums tika parakstīts; 8. atzīmē, ka, saskaņā ar Eiropas ombuda 2005. gada ziņojumu, ombudam izskatīšanai iesniegto lietu skaits ir pieaudzis no aptuveni 800 lietām 1996. gadā līdz gandrīz 4000 lietām 2005. gadā, īpaši straujš pieaugums bija vērojams laikposmā no 2003. līdz 2004. gadam (53 %); 9. vērš uzmanību uz to, ka 2005. gadā Eiropas ombuda birojs pilnībā izjuta 2004. gada paplašināšanās kārtas ietekmi uz budžetu un ka 2004. un 2005. gadā budžeta lēmējinstitūcija atļāva ombudam iekļaut savā amatu sarakstā 20 jaunas amata vietas papildus 2003. gadā noteiktajai 31 amata vietai (darbinieku skaita pieaugums par 65 %), piešķirto budžeta apropriāciju apjomam pieaugot no EUR 4438635 2003. gadā līdz EUR 7312614 2005. gadā (arī pieaugums par 65 %); 10. atzīmē, ka saskaņā ar Eiropas ombuda gada ziņojumu 2005. gadā ombuds turpināja īstenot informatīvo vizīšu programmu ES dalībvalstīs, lai paaugstinātu pilsoņu izpratni par viņu tiesībām, lai veicinātu tiesu, likumdevēju un izpildvaras iestāžu vadošo darbinieku izpratni par Eiropas ombuda darba nozīmi un lai padziļinātu sadarbību ar valstu ombudiem; uzsver minētās informatīvās kampaņas nozīmi; 11. turklāt atzīmē, ka 2005. gadā ombuds un ombuda dienesta darbinieki turpināja īstenot pasākumus savas iestādes darba popularizēšanai, 2005. gadā uzstājoties 120 dažādās konferencēs, semināros un sanāksmēs un sniedzot 50 intervijas žurnālistiem; 12. atzīmē, ka, saskaņā ar ombuda atbildēm uz referenta anketas jautājumiem, ombuds cenšas mērķtiecīgi sniegt informāciju tajās valstīs, no kurām saņemts mazāk sūdzību, nekā varētu prognozēt, ņemot vērā attiecīgās valsts iedzīvotāju skaitu, piemēram, Vācijā un Itālijā, un ka tādējādi ombuda stratēģija darbam ar plašsaziņas līdzekļiem paredz veicināt šajās valstīs izpratni par ombuda darba nozīmi; uzskata — lai noteiktu mērķa valstis, ombudam vajadzētu paļauties nevis uz sūdzību skaitu, bet gan uz aptauju datiem, kuras veic, lai dažādās dalībvalstīs noskaidrotu pilsoņu izpratni par ombuda darbu; 13. vērš uzmanību uz piezīmi Eiropas ombuda darbības pārskatā, saskaņā ar kuru 2005. gads ombudam bija īpaši nozīmīgs, raugoties no komunikāciju viedokļa, jo papildus ierastajam darbam saistībā ar informācijas sniegšanu iestāde rīkoja arī vairākus pasākumus, lai atzīmētu Eiropas ombuda darbības desmito gadadienu; turklāt būtiski pieauga iestādes komunikāciju resursi, pieņemot darbā speciālistus trīs jaunos ar komunikāciju saistītos amatos un norīkojot darbā jaunizveidotajā Komunikāciju nodaļā vēl vienu darbinieku no esošā dienesta personāla; 14. atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta 1994. gadā pieņemtajiem Eiropas ombuda statūtiem ombudam nav pienākuma publiskot savas finansiālās un mantiskās intereses; 15. atzīmē, ka saskaņā ar minētajiem statūtiem ombudam ir Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) tiesnesim līdzvērtīgs statuss; norāda, ka pēc Eiropas Parlamenta ierosinājuma EKT ir izveidojusi darba grupu, lai izvērtētu piemērotāko veidu pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz tiesnešu finansiālajām interesēm; kamēr turpinās iepriekšminētā izvērtēšana, aicina ombudu sekot Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un viņa vietnieka piemēram un publicēt finansiālo interešu deklarāciju, pamatojoties uz veidlapu, ko izmanto Eiropas Parlamenta deputātu finansiālo interešu reģistram. [1] OV L 60, 8.3.2005. [2] OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp. [3] OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp. [4] OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp. [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). --------------------------------------------------