C 350/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2017. gada pārskati

(2018/C 350/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 2

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 8

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI 17

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 43

BÊKOU ES TRASTA FONDA GADA PĀRSKATI 44

ESTF ĀFRIKAI 2017. GADA PĀRSKATI 51

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 58

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI 63

GADA ZIŅOJUMS PAR ĪSTENOŠANU – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 91

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda 2017. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas IX sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šo finanšu pārskatu skaidrojumos.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 20. pantu.

Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

Grāmatvede Rosa ALDEA BUSQUETS 2018. gada 20. jūnijs

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk tekstā – “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti sadarbībai attīstības jomā, nāk no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets,

— Eiropas Attīstības fonds,

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk tekstā – “EAF”) ir galvenais instruments ES atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (turpmāk tekstā – “ĀKK”) un Aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk tekstā – “AZT”).

EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk tekstā – “Komisija”) atbild par to operāciju finansiālo izpildi, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk tekstā – “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus katram EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, kas pazīstami kā pagaidu mehānisms (PM) (2). PM ir sagatavots 11. EAF ietvaros.

Vienlaikus tika grozīta 10. EAF Finanšu regula (3) un tika pieņemta jauna Finanšu regula, ko piemēro pārejas periodam (4). Tās stājās spēkā 2014. gada 30. maijā. Padome 2015. gada 2. martā pieņēma 11. EAF Finanšu regulu (5) un īstenošanas noteikumus (6). Tie stājās spēkā 2015. gada 6. martā.

ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā (7).

2. KĀ FINANSĒ EAF?

Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet, ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starp-valdību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES EAF ir daudzgadīgs fonds. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laika periodā. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdz-finansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. GADA BEIGU PĀRSKATI

3.1. GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 46. pantu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas savukārt balstīti starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS). Komisijas grāmatvedes pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu, kā paredzēts ES Finanšu regulas 152. pantā. Šos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību īpašo raksturu.

EAF gada pārskatu sagatavošana tiek uzticēta Komisijas grāmatvedei, kas ir EAF grāmatvede. Viņa nodrošina, lai EAF gada pārskati sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatus veido:

I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi

i) EAF finanšu pārskati un skaidrojumi ii) EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati iii) EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati iv) Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu

II daļa. Gada īstenošanas ziņojums – EIB pārvaldītie līdzekļi

i) Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” iekļauti divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: Bêkou ES trasta fonds (skatīt iedaļu “Bêkou ES trasta fonda finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo EK grāmatvedes pārraudzībā, un privāts revidents veic to revīziju. Šajos gada pārskatos iekļautie trasta fondu skaitļi ir galīgi, t. i., pēc vajadzīgajām revīzijas korekcijām, bet pārskati vēl nav oficiāli apstiprināti.

Gada pārskati ne vēlāk kā līdz nākamā gada 31. jūlijam jāpieņem Komisijai un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

4. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

4.1. REVĪZIJA

EAF gada pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk tekstā – “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.2. IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālā izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums un Eiropas Parlamentam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu konkrētajā finanšu gadā. Šā lēmuma pamatā ir ERA veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi.

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI (1)

SATURA RĀDĪTĀJS

EAF FINANŠU PĀRSKATI 8

EAF BILANCE 9

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 10

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 11

EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 12

EAF BILANCE 13

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 14

EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 15

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI 17

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 43

BÊKOU ES TRASTA FONDA GADA PĀRSKATI 45

BILANCE 48

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 49

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 49

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM 50

ESTF ĀFRIKAI 2017. GADA PĀRSKATI 51

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI 52

BILANCE 55

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 56

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 56

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM 57

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 58

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 59

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 60

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 61

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 62

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI 63

EAF FINANŠU PĀRSKATI (8)

EAF BILANCE

(Miljonos EUR) Skaidrojums 31.12.2017. 31.12.2016. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 582 409 Iemaksas trasta fondā 2.2 163 98 745 507 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.1 1 518 1 372 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.3 92 132 Nauda un naudas ekvivalenti 2.4 347 680 1 958 2 184 KOPĀ AKTĪVI 2 703 2 691 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.5 (4) (4) Finanšu saistības 2.6 (14) (6) (18) (10) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (563) (549) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) KOPĀ SAISTĪBAS (1 314 ) (1 334 ) NETO AKTĪVI 1 389 1 357 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9 46 173 42 323 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.9 2 252 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.9 — — No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (43 219 ) (40 146 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 818 ) (3 073 ) NETO AKTĪVI 1 389 1 357





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(Miljonos EUR) Skaidrojums 2017 2016 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības 61 8 61 8 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi 4 3 Citi ieņēmumi 22 62 25 66 Ieņēmumi kopā 87 73 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 (42) 15 Finansējuma izmaksas 3.6 (8) 4 Citi izdevumi 3.7 (154) (196) Izdevumi kopā (3 904 ) (3 146 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 818 ) (3 073 )





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

(Miljonos EUR) Skaidrojums 2017 2016 Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 818 ) (3 073 ) Pamatdarbība Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto) 3 850 3 450 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums (66) (64) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (319) (120) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 40 39 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 8 (4) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 14 28 Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) (42) (80) NETO NAUDAS PLŪSMA (333) 177 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (333) 177 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.4 680 504 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.4 347 680





EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

(Miljonos EUR) Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2015. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitāla palielinājums – iemaksas (3 450 ) 3 450 3 450 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 073 ) (3 073 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 050 ) 4 050 4 050 Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm (200) (200) (200) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 818 ) (3 818 ) ATLIKUMS 31.12.2017. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





EAF BILANCE

(Miljonos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Iemaksas trasta fondā 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Korespondējošie konti 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Nauda un naudas ekvivalenti 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 KOPĀ AKTĪVI (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.5 — — — (4) — — — (4) Finanšu saistības 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Korespondējošie konti 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) KOPĀ SAISTĪBAS (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) NETO AKTĪVI (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) NETO AKTĪVI 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(Miljonos EUR) 2017 2016 Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Citi ieņēmumi 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Kopā ieņēmumi 1 9 66 11 3 23 41 7 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Finansējuma izmaksas 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Citi izdevumi 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Kopā izdevumi (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

(Miljonos EUR) 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2015. 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (20) (20) Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 2 2 ATLIKUMS 31.12.2016. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (7) (7) Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 0 — 0 ATLIKUMS 31.12.2017. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(Miljonos EUR) 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2015. 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (163) (163) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (91) (91) ATLIKUMS 31.12.2016. 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm (200) (200) (200) Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (37) (37) Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (13) — (13) ATLIKUMS 31.12.2017. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(Miljonos EUR) 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2015. 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitāla palielinājums – iemaksas (3 450 ) 3 450 3 450 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 182 182 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — 30 30 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (1 397 ) (1 397 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Kapitāla palielinājums – iemaksas (1 773 ) 1 773 — 1 773 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 44 44 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — (171) (171) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (1 266 ) — (1 266 ) ATLIKUMS 31.12.2017. 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(Miljonos EUR) 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2015. 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem — — (30) (30) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (1 587 ) — (1 587 ) ATLIKUMS 31.12.2016. 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Kapitāla palielinājums – iemaksas (2 277 ) 2 277 171 2 448 Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (2 539 ) — (2 539 ) ATLIKUMS 31.12.2017. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI (9)

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības ir būtiskums, patiesa uzrādīšana (ticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.2. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1. Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2. Valūta un konvertēšanas bāze

Gada pārskatus sniedz miljonos euro, jo euro ir EAF darbības un pārskatu sniegšanas valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2017. 31.12.2016. Valūta 31.12.2017. 31.12.2016. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver ne tikai, bet arī: uzkrātos un nākamo periodu ieņēmumus un maksas, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz debitoru parādiem, iespējamos aktīvus un saistības un aktīvu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un neietekmē to uzticamību. Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.3. BILANCE

1.3.1. Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikumā vai deficītā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikumā vai deficītā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas pamatā iegādāts pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad subjekts izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus ar sākotnējo termiņu virs trīs mēnešiem.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus subjekts pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav klasificēti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā subjekts plāno tos turēt, un parasti tas ir atlikušais termiņš.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikumā vai deficītā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti, aizdevumi un termiņnoguldījumi tiek atzīti to norēķinu datumā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikumā vai deficītā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmāka novērtēšana

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikumā vai deficītā turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā, un peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie radušies.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi.

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Subjekts katrā bilances datumā izvērtē, vai ir objektīvi pierādījumi, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies, un vai vērtības samazinājums ir atspoguļojams finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.2. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā nolīgumā, lēmumā, vienošanās dokumentā vai pamatā esošajā tiesību aktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu vai nu izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Priekšfinansējuma summu var samazināt (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem).

Turpmākos bilances datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tajā skaitā aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.3. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Tā kā ES grāmatvedības noteikumos prasīts atsevišķi uzrādīt ar komerciālu apmaiņu saistītus un nesaistītus darījumus, pārskatu sagatavošanas nolūkā debitoru parādi tiek definēti kā izrietoši no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, un atgūstamās summas tiek definētas kā izrietošas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu (kad subjekts saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību).

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, tādēļ tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un attiecīgi novērtēti (skatīt 1.3.1 above).

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, tiek uzskaitītas sākotnējā summā (ko koriģē, ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstītu vērtības samazinājumu. Daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.4. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.5. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja subjektam pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kuru nepieciešamība tiek plānota, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.3.6. Kreditoru parādi

Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, piemēram, izmaksu pieprasījumiem no saņēmējiem, subsīdijām vai cita ES finansējuma.

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas subsīdijas vai cits finansējums, izmaksu pieprasījumus reģistrē kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu pieprasījums. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.7. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar grāmatvedes izsniegtām darbības un praktiskajām pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos būtu patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu bruto ieplūde vai pakalpojuma potenciāls, ko subjekts ir saņēmis vai saņems, kas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala šādus ieņēmumus:

i) Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību.

Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu no šiem resursiem, un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Resursu ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu un kas ir atzīts par aktīvu (t. i., nauda), arī atzīst kā ieņēmumus, izņemot tādā apmērā, kādā subjektam ir pašreizējs pienākums attiecībā uz šādu pārvedumu (nosacījums), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības (saņemtais priekšfinansējums).

ii) Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

1.4.2. Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai pakalpojumu potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi/pašu kapitāls. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan -nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Izdevumus novērtē, ņemot vērā sākotnējā rēķinā norādīto summu. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

1.5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.5.1. Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ir ticams.

1.5.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo: nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

1.6. LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumu, un tās uzrāda kā izmaksājamas dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas līgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

2.1. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā priekšfinansējuma apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekš-finansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

(Miljonos EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Īstermiņa priekšfinansējums 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Kopā 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Kopējā priekšfinansējuma palielinājums skaidrojams ar ļoti augsto maksājumu līmeni 2017. gadā. Neto maksājumu kopējais līmenis 2017. gadā paaugstinājās par 24 % salīdzinājumā ar 2016. gadu (skatīt 2.1. tabulu EAF ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu). “Bruto” maksājumu, t. i., maksājumu bez ieplūdes no atgūšanas rīkojumiem, līmenis 2017. gadā paaugstinājās par 25 %.

Šis pieaugums atbilst EAF ciklam. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2017. gads tādējādi bija tā pastāvēšanas trešais gads. 11. EAF ir sasniedzis briedumu un maksimumu attiecībā uz pieņemto darbību īstenošanu. 11. EAF nepabeigto līgumu skaits palielinājās no 1,3 tūkstošiem 2016. gadā līdz 1,6 tūkstošiem 2017. gadā. 2017. gadā vidējās līgumsummas vērtība palielinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2016. gadu. Tāpēc 11. EAF neto maksājumu līmenis 2017. gadā paaugstinājās par 52 % salīdzinājumā ar 2016. gadu (skatīt 2.1. tabulu EAF ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu). Tā kā attiecība starp maksājumiem saistībā ar rēķiniem un priekšfinansējumu ir stabila (42 %-44 %), maksājumu pieauguma rezultātā paaugstinājās priekšfinansējuma līmenis.

Kopējā priekšfinansējuma palielinājums atbilst naudas un naudas ekvivalentu samazinājumam (skatīt 2.4. skaidrojumu).

2.1.1. Ilgtermiņa priekšfinansējums

(Miljonos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Tiešā pārvaldība 159 71 Īsteno: Komisija 105 39 ES izpildaģentūras 6 4 ES delegācijas 48 29 Netiešā pārvaldība 423 338 Īsteno: EIB un EIF 166 180 Starptautiskās organizācijas 189 87 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 11 25 Publisko tiesību subjekti 37 13 Trešās valstis 20 34 Kopā 582 409

2.1.2. Īstermiņa priekšfinansējums

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Priekšfinansējums (bruto) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Kopā 1 40 867 610 1 518 1 372





(Miljonos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Tiešā pārvaldība 256 246 Īsteno: Komisija 86 115 ES izpildaģentūras 10 10 ES delegācijas 161 122 Netiešā pārvaldība 1 262 1 125 Īsteno: EIB un EIF 345 372 Starptautiskās organizācijas 563 432 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 59 121 Publisko tiesību subjekti 108 53 Trešās valstis 186 148 Kopā 1 518 1 372

2.1.3. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2017. gada 31. decembrī tādu garantiju vērtība, ko EAF saņēmis par priekšfinansējumu, bija 54 miljoni EUR (2016. gadā 53 miljoni EUR).

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs nav EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus. 2017. gadā minētās garantijas veidoja 577 miljonus EUR.

2.2. IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Bêkou un ES trasta fondā Āfrikai. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmas izmaksas.

Iemaksas trasta fondā veic EAF tiešās pārvaldības režīmā.

(Miljonos EUR) Trasta fondi Neto iemaksa 31.12.2016. 2017. gadā veiktās iemaksas TF neto izdevumu piešķīrums 2017. gadā Neto iemaksa 31.12.2017. Āfrika 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Kopā 98 180 (114) 163

ESTF Āfrikai darbības 2017. gadā pieauga pēc darbības sākšanas 2016. gadā. Tā izdevumi 2017. gadā palielinājās gandrīz piecas reizes salīdzinājumā ar 2016. gadu. Tā maksājumi divkāršojās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

2.3. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

(Miljonos EUR) Skaidrojums 31.12.2017. 31.12.2016. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.3.1 19 62 Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.3.2 73 70 Kopā 92 132

2.3.1. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Dalībvalstis — — — 7 7 40 Klienti 2 7 9 1 19 18 Publisko tiesību subjekti — 10 8 2 20 23 Trešās valstis 0 1 4 0 6 4 Norakstītā summa (2) (16) (15) (1) (34) (25) Korespondējošie konti ar ES iestādēm — — — 2 2 2 Kopā 0 2 6 11 19 62

Atgūstamo summu no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, kopējais samazinājums ir galvenokārt saistīts ar atgūstamo summu no dalībvalstīm samazinājumu. 2016. gada 31. decembrī tas ietvēra parastas iemaksas un summas, kas jāsaņem pagaidu mehānisma korekciju rezultātā, kas tika kompensētas ar dalībvalstu iemaksām 2017. gadā.

2017. gada 31. decembrī dalībvalstu atgūstamās summas ietver neveikto finanšu korekciju, ko īsteno pret 2018. gadā pieprasāmā fondu kapitāla pirmo daļu (skatīt 2.9.1. skaidrojumu).

(Miljonos EUR) Dalībvalstis 31.12.2017. Čehija 2 Rumānija 1 Ungārija 1 Īrija 1 Grieķija 1 Citas 1 Kopā 7

2.3.2. Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Uzkrātie ienākumi — 63 11 — 74 70 Korespondējošie konti starp EAF 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Kopā 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

Uzkrātajos ienākumos pamatā ir iekļautas uzkrāto procentu summas ar projektiem saistītam priekšfinansējumam (63 miljoni EUR) un ES trasta fondu Āfrikai (11 miljoni EUR) saistītam priekšfinansējumam.

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF (10); tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas korespondējošos kontos.

Korespondējošie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF. Korespondējošo kontu kopsumma nemainās.

2.4. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (11)

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Speciālie konti: Dalībvalstu finanšu iestādes — — — 105 105 292 Norēķinu konti: Komercbankas — — — 242 242 389 Kopā — — — 347 347 680

Naudas un naudas ekvivalentu kopējais samazinājums ir galvenokārt skaidrojams ar ārkārtīgi augsto maksājumu līmeni 2017. gadā. Neto maksājumu kopējais līmenis 2017. gadā paaugstinājās par 24 % salīdzinājumā ar 2016. gadu (skatīt 2.1. tabulu EAF ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu). “Bruto” maksājumu, t. i., maksājumu bez ieplūdes no atgūšanas rīkojumiem, līmenis 2017. gadā paaugstinājās par 25 %.

Šis maksājumu pieaugums atbilst EAF ciklam. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2017. gads bija tā pastāvēšanas trešais gads. 11. EAF ir sasniedzis briedumu un maksimumu pieņemto darbību īstenošanā. 11. EAF nepabeigto līgumu skaits palielinājās no 1,3 tūkstošiem 2016. gadā līdz 1,6 tūkstošiem 2017. gadā. 11. EAF neto maksājumu līmenis 2017. gadā paaugstinājās par 52 % salīdzinājumā ar 2016. gadu (skatīt 2.1. tabulu EAF ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu).

Nolūkā uzlabot 2017. gada pārskatu sniegšanu ir pārskatīta finanšu iestāžu un banku klasifikācija. Attiecīgi ir sniegti salīdzinoši skaitļi par 2016. gadu.

SAISTĪBAS

2.5. UZKRĀJUMI

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Uzkrājumi — — — 4 4 4 Kopā — — — 4 4 4

Uzkrājums ir vislabākā iespējamās summas aplēse, kas EAF jāiemaksā, lai finansētu Centre de Development (CDE) pienācīgu slēgšanu, par ko lēma ĀKK un ES Vēstnieku komiteja (2014. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 4/2014).

Summa ietver tiesas prāvas (1,2 miljoni EUR), kas celtas pret CDE, un atlikušās paredzamās izmaksas pasīvajā posmā (piemēram, atlikušie administratīvie uzdevumi, citas atlikušās tiesas prāvas, arhīvs utt.), kas sākās 2016. gada 31. decembrī (skatīt 4.2.2. skaidrojumu). Līdz šim nav radušies izdevumi attiecībā uz pasīvo posmu.

2.6. FINANŠU SAISTĪBAS

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Līdzfinansējums – kreditoru parādi — — 7 7 14 6 Kopā — — 7 7 14 6

Par izmaiņām līdzfinansējuma saistību kopsummā skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu.

2.7. KREDITORU PARĀDI

(Miljonos EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Īstermiņa kreditoru parādi 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Dažādi kreditoru parādi 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Kopā 0 13 133 417 563 549

2.7.1. Īstermiņa kreditoru parādi

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Piegādātāji 0 9 85 40 133 98 Dalībvalstis — — 0 12 12 0 Trešās valstis 0 (0) 15 131 146 91 Publisko tiesību subjekti — 3 10 70 83 32 Citi īstermiņa kreditoru parādi 0 1 4 (18) (13) 1 Kopā 0 13 114 235 361 222

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu subsidēšanas darbību. Tos iegrāmato par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada noslēguma (periodizācijas) procedūrās. Saskaņā ar periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas ir atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Neattiecināmās summas ir uzrādītas kā citi īstermiņa kreditoru parādi.

Dalībvalstu kreditoru parādi veido neveikto finanšu korekciju, kas jāatskaita no 2018. gadā pieprasāmā fondu kapitāla pirmās daļas (skatīt 2.9.1. skaidrojumu). Šī pozīcija ietver summas, kas maksājamas Francijai (10 miljoni EUR), Nīderlandei (1 miljons EUR) un Austrijai (1 miljons EUR).

2.7.2. Dažādi kreditoru parādi

(Miljonos EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Citi dažādi kreditoru parādi — — — 1 1 2 Kopā — — 22 179 202 327

2.7.2.1. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu dalījums pa dalībvalstīm apkopots turpmāk tabulā:

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Ilgtermiņa līdzfinansējums Beļģija — — 0 1 2 2 Dānija — — — 0 0 0 Francija — — 4 — 4 — Vācija — — — — — 0 Zviedrija — — 1 2 3 2 Apvienotā Karaliste — — 1 — 1 1 Kanāda — — — — — 0 Austrālija — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Īstermiņa līdzfinansējums Beļģija — — 4 (1) 3 4 Dānija — — (1) 1 (0) 1 Francija — — 12 — 12 37 Vācija — — 0 — 0 1 Nīderlande — — 0 — 0 1 Spānija — — 1 — 1 3 Zviedrija — — 5 0 5 7 Apvienotā Karaliste — — 1 3 4 11 Kanāda — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Kopā — — 29 13 42 70

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma samazinājās par 28 miljoniem EUR salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu.

2017. gadā tika saņemtas jaunas līdzfinansējuma iemaksas no USAID (7 miljoni EUR), Apvienotās Karalistes (5 miljoni EUR) un Zviedrijas (2 miljoni EUR).

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma tika samazināta par 42 miljoniem EUR, lai atzītu ieņēmumus un izdevumus saistībā ar līdzfinansētajiem projektiem (skatīt 3.1.1. and 3.4. skaidrojumu).

2.7.2.2. Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Apvienotā Karaliste — — — 170 170 252 Lietuva — — — 2 2 — Ungārija — — — — — 9 Kopā — — — 173 173 261

Šī pozīcija pilnībā attiecas uz dalībvalstu avansā veiktajām iemaksām 2018. gadā.

2.8. UZKRĀTĀS MAKSAS UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Uzkrātās maksas 0 76 517 137 730 770 Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi — — — 3 3 6 Kopā 0 76 517 140 733 776

Uzkrātās maksas ietver pamatdarbības izdevumus saskaņā ar aplēsēm par tekošajiem un pabeigtajiem līgumiem, izņemot apstiprinātos izmaksu pieprasījumus, kuros, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju par esošajiem līgumiem, aplēstas 2017. gada attiecināmās izmaksas, kas radušās EAF saņēmējiem. Aplēsto uzkrāto maksu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, uzskaitīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.1. skaidrojumu).

NETO AKTĪVI

2.9. FONDU KAPITĀLS

2.9.1. Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2016. 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Fondu kapitāls 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepieprasītais fondu kapitāls — — — (27 090 ) (27 090 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2017. 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas vēl nav pieprasīts no dalībvalstīm.

Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstis ir pieprasījušas pārvedumam uz finanšu līdzekļu kontiem (skatīt turpmāk 2.9.2. skaidrojumu).

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1206 (12) 8. un 9. EAF iekšējos nolīgumos noteiktās dalībvalstu iemaksas attiecīgi samazina par summu 200 miljonu EUR apmērā no 8. un 9. EAF līdzekļiem, par kuriem saistības ir atceltas. Tā kā 8. EAF līdzekļi, par kuriem saistības ir atceltas, gandrīz pilnībā jau ir pārvesti uz citiem EAF, 200 miljoni EUR tika atskaitīti no 9. EAF kapitāla.

Atmaksājumi, kas rodas no šī samazinājuma, ir kompensēti pret papildu līdzekļu pieprasījumu 11. EAF. Rezultātā tika veikta finanšu korekcija. Finanšu korekciju var īstenot pret 2017. gada trešo daļu un/vai 2018. gada pirmo daļu. Neveikta finanšu korekcija ir uzrādīta kā debitoru parādi vai kreditoru parādi no/pret dalībvalstīm (skatīt 2.3.1. un 2.7.1. skaidrojumu).

2.9.2. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā

(Miljonos EUR) Iemaksas 10. EAF % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2016. 2017. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2017. Austrija 2,41 43 (43) — Beļģija 3,53 63 (63) — Bulgārija 0,14 2 (2) — Kipra 0,09 2 (2) — Čehija 0,51 9 (9) — Dānija 2,00 35 (35) — Igaunija 0,05 1 (1) — Somija 1,47 26 (26) — Francija 19,55 347 (347) — Vācija 20,50 364 (364) — Grieķija 1,47 26 (26) — Ungārija 0,55 10 (10) — Īrija 0,91 16 (16) — Itālija 12,86 228 (228) — Latvija 0,07 1 (1) — Lietuva 0,12 2 (2) — Luksemburga 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Nīderlande 4,85 86 (86) — Polija 1,30 23 (23) — Portugāle 1,15 20 (20) — Rumānija 0,37 7 (7) — Slovākija 0,21 4 (4) — Slovēnija 0,18 3 (3) — Spānija 7,85 139 (139) — Zviedrija 2,74 49 (49) — Apvienotā Karaliste 14,82 263 (263) — Kopā 100,00 1 773 (1 773 ) —





(Miljonos EUR) Iemaksas 11. EAF % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2016. 2017. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2017. Austrija 2,40 704 (55) 650 Beļģija 3,25 954 (74) 880 Bulgārija 0,22 64 (5) 59 Horvātija 0,23 66 (5) 61 Kipra 0,11 33 (3) 30 Čehija 0,80 234 (18) 216 Dānija 1,98 582 (45) 537 Igaunija 0,09 25 (2) 23 Somija 1,51 443 (34) 409 Francija 17,81 5 231 (406) 4 826 Vācija 20,58 6 044 (469) 5 575 Grieķija 1,51 443 (34) 408 Ungārija 0,61 180 (14) 166 Īrija 0,94 276 (21) 255 Itālija 12,53 3 680 (285) 3 394 Latvija 0,12 34 (3) 31 Lietuva 0,18 53 (4) 49 Luksemburga 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Nīderlande 4,78 1 403 (109) 1 294 Polija 2,01 589 (46) 544 Portugāle 1,20 351 (27) 324 Rumānija 0,72 211 (16) 195 Slovākija 0,38 110 (9) 102 Slovēnija 0,22 66 (5) 61 Spānija 7,93 2 330 (181) 2 149 Zviedrija 2,94 863 (67) 796 Apvienotā Karaliste 14,68 4 311 (334) 3 976 Kopā 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

2017. gadā 1 773 miljoni EUR ir pieprasīti no 10. EAF un 2 277 miljoni EUR – no 11. EAF. 2017. gada 31. decembrī 8., 9. un 10. EAF kapitāls tika pilnībā pieprasīts un saņemts.

2.9.3. Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.9.4. Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2015. (2 476 ) 2 376 35 65 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (20) (163) 182 — — Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — (356) 356 — Pārvedums no 11. darbības rezerves uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu (10. EAF) — — 386 (386) — Atlikums 31.12.2016. (2 496 ) 2 214 247 35 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (7) (37) 44 — — Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — (171) 171 — Atlikums 31.12.2017. (2 503 ) 2 177 120 206 —

Šī pozīcija ietver līdzekļus, kas pārvesti starp aktīvajiem EAF.

Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc atbrīvošanas no saistībām tiek pārvesti uz jaunāko atvērto EAF. Līdzekļi, kas pārvesti no citiem EAF, palielina saņēmēja fonda apropriācijas un samazina izcelsmes fonda apropriācijas. Līdzekļus, kas pārvesti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var piesaistīt tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATA SKAIDROJUMI

IEŅĒMUMI

(Miljonos EUR) Skaidrojums 2017. 2016. Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 61 8 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 25 66 Kopā 87 73

3.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

(Miljonos EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2017. 2016. Izdevumu atgūšana 0 5 7 7 19 23 Stabex līdzekļu atgūšana — — — 0 0 1 Līdzfinansējuma ieņēmumi 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Kopā 0 5 49 7 61 8

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

(Miljonos EUR) 2017. 2016. Tiešā pārvaldība 5 6 Īsteno: Komisija 1 1 ES delegācijas 4 5 Netiešā pārvaldība 56 2 Īsteno: Trešās valstis 55 (0) Starptautiskās organizācijas 2 2 Publisko tiesību subjekti 0 0 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu (1) 0 Kopā 61 8

3.1.1. Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdz-finansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie kritēriji ir izpildīti, t. i., radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

3.2. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2017 2016 Finanšu ieņēmumi (0) (1) 4 (0) 4 3 Citi ieņēmumi 1 5 13 4 22 62 Kopā 1 4 17 4 25 66

Finanšu ieņēmumus veido procenti no trasta fonda un procenti par priekšfinansējumu.

Citi ienākumi pilnībā attiecas uz realizētiem un nerealizētiem ieņēmumiem no valūtas maiņas.

IZDEVUMI

3.3. ATBALSTA INSTRUMENTI

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2017 2016 Plānojamais atbalsts 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makroekonomiskais atbalsts — 21 — — 21 39 Nozaru politika (0) (9) — — (9) 18 Iekšējie ĀKK projekti — 0 417 694 1 112 693 Procentu likmju subsīdijas — — — — — (3) Ārkārtas palīdzība — (1) 26 264 289 398 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas — (1) — — (1) 1 Institucionālais atbalsts — — 3 21 23 38 Saņemtās eksporta kompensācijas (0) (1) — — (1) 0 Iemaksas trasta fondos — — — 114 114 35 Kopā 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

Kopējo izdevumu par atbalsta instrumentiem pieaugums atbilst EAF ciklam. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2017. gads tādējādi bija tā pastāvēšanas trešais gads. 11. EAF ir sasniedzis briedumu un maksimumu attiecībā uz pieņemto darbību īstenošanu. 11. EAF nepabeigto līgumu skaits palielinājās no 1,3 tūkstošiem 2016. gadā līdz 1,6 tūkstošiem 2017. gadā. 2017. gadā vidējās līgumsummas vērtība palielinājās par 51 % salīdzinājumā ar 2016. gadu.

Nozaru politikas izdevumu pozīcija 2017. gadā bija negatīva sakarā ar 2016. gadā nepareizi iegrāmatota rēķina apvērsi.

3.4. LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2017. 2016. Līdzfinansējums — — 42 1 42 (15)

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2017. gadā radās saistībā ar līdzfinansējuma projektiem. Jāatzīmē, ka radušies izdevumi ietver ar finanšu gada robeždatumu saistītās aplēstās summas (un attiecīgi iepriekšējā gada aplēsto summu apvērses). Tā kā 2015. gadā aplēsto izdevumu (50 miljoni EUR) apvērses pārsniedza 2016. gadā radušos izdevumus (35 miljoni EUR), līdzfinansējuma izdevumu pozīcija 2016. gadā bija negatīva.

Attiecīgie ieņēmumi ir atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā (skatīt 3.1.1. skaidrojumu).

3.5. ATBALSTA INSTRUMENTI UN LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI PĀRVALDĪBAS VEIDU DALĪJUMĀ

(Miljonos EUR) 2017 2016 Tiešā pārvaldība 1 447 1 173 Īsteno: Komisija 122 140 ES izpildaģentūras 26 10 Trasta fondi 89 36 ES delegācijas 1 209 987 Netiešā pārvaldība 2 295 1 781 Īsteno: EIB un EIF 48 5 Starptautiskās organizācijas 1 171 821 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu (20) 143 Publisko tiesību subjekti 356 57 Trešās valstis 739 756 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 0 (1) Kopā 3 742 2 954

3.6. FINANSĒJUMA IZMAKSAS

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2017. 2016. Debitoru parādu daļēja norakstīšana (1) (1) 10 1 9 (4) Citi finanšu izdevumi — — — (1) (1) 0 Kopā (1) (1) 10 0 8 (4)

Debitoru parādu daļējas norakstīšanas pozīcijā iekļauta noslēguma izdevumu aplēse neatgūstamajiem debitoru parādiem. 2017. gada aplēstie izdevumi atspoguļo debitoru parādu daļējas norakstīšanas pieaugumu no 25 miljoniem EUR līdz 34 miljoniem EUR (skatīt 2.3.1. skaidrojumu). Tā kā aplēse ietver arī iepriekšējā gada aplēses apvērses, kopējo izdevumu pozīcija 2016. gadā bija negatīva (no 29 miljoniem EUR 2015. gadā līdz 25 miljoniem EUR 2016. gadā).

3.7. CITI IZDEVUMI

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2017 2016 Administratīvie un IT izdevumi (0) 0 1 106 107 129 Uzkrājums riskiem un maksām — — — — — — Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi 1 1 1 — 3 0 Zaudējumi no valūtas maiņas 1 7 28 8 44 66 Kopā 2 9 29 114 154 196

Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus, t. i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tie ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt.

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Izpildes garantijas — 4 6 0 10 9 Ieturēšanas garantijas — 4 4 — 8 7 Kopā — 8 10 0 18 16

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti to līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešajā režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tos neuzskaita. 2017. gadā minētās garantijas veidoja 644 miljonus EUR.

4.2. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.2.1. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“Reste à Liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

(Miljonos EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2017. 31.12.2016. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Kopā 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

2017. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija 9 745 miljoni EUR (2016. gadā – 7 665 miljoni EUR).

4.2.2. Uzņēmējdarbības attīstības centrs

ĀKK un ES Ministru padome 2014. gada jūnijā vienojās “sākt pakāpenisku UAC slēgšanu” un vienlaikus – “nodrošināt, lai pilnībā tiktu pabeigti privātā sektora atbalsta projekti, kurus UAC īstenoja ĀKK valstīs un reģionos”. Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome deleģēja pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai, lai virzītu šo jautājumu tālāk, pieņemot nepieciešamos lēmumus.

ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, 2014. gada 23. oktobrī pieņemot Lēmumu Nr. 4/2014, atļāva UAC valdei nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotos UAC slēgšanai. Kā paredzēts minētā lēmuma 2. pantā, valdei tika uzdots nolīgt kuratoru, lai sagatavotu un īstenotu slēgšanas plānu.

Kurators 2015. gada jūnija beigās iesniedza UAC valdei galīgo stratēģisko plānu ar budžetu un darba plānu saskaņā ar sociālā dialoga rezultātiem. Šā galīgā stratēģiskā plāna budžets pēc apstiprināšanas UAC valdē ir izmantots par pamatu Komisijas priekšlikumam par finansēšanas lēmumu, kuru EK pieņēma 2015. gadā par kopējo summu 18,2 miljoni EUR. Pēc minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas 2015. gada decembrī UAC un Eiropas Komisija noslēdza dotācijas nolīgumu, kas nodrošina nepieciešamo finansējumu UAC aktīvu realizācijai un saistību nokārtošanai. Dotācijas nolīgums stājas spēkā 2016. gada 1. janvāri un bija spēkā līdz 2017. gada 31. decembrim.

4.2.3. Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

Vispārīga informācija

2016. gada 23. jūnijā vairākums Apvienotās Karalistes iedzīvotāju, kuri balsoja referendumā par dalību Eiropas Savienībā, nobalsoja par izstāšanos no ES. 2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste oficiāli paziņoja Eiropadomei savu nodomu izstāties no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom).

Saistībā ar EAF

2018. gada 19. martā Komisija publicēja izstāšanās līguma projektu, kurā aprakstīts sarunās ar Apvienoto Karalisti panāktais progress.

Šajā izstāšanās līguma projektā noteikts, ka Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF puse līdz 11. EAF un visu iepriekšējo neslēgto EAF slēgšanai un šajā ziņā uzņemas tādus pašus pienākumus kā dalībvalstis saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru tas tika izveidots, kā arī pienākumus, kas izriet no iepriekšējiem EAF līdz to slēgšanai. Tā drīkst piedalīties EAF komitejā kā novērotāja bez balsstiesībām.

Izstāšanās nolīguma projektā noteikts arī, ka, ja šī līguma spēkā stāšanās datumā par summām no 10. EAF projektiem vai no iepriekšējiem EAF saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, šo summu Apvienotās Karalistes daļu atkārtoti neizmanto. Tas pats attiecas uz Apvienotās Karalistes līdzekļu daļu, par kuriem nav uzņemtas saistības, vai atceltajām summām 11. EAF ietvaros pēc 2020. gada 31. decembra.

2017. gada 31. decembrī nav finansiālas ietekmes, kas jāuzrāda EAF finanšu pārskatā. Sarunas par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības joprojām turpinās, un tāpēc līguma galīgā forma šobīd nav apstiprināta.

5. FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām kases operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF Finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

— EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi.

— Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās.

— Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

(Miljonos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. USD GBP DKK SEK EUR Citas Kopā USD GBP DKK SEK EUR Citas Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Nauda un naudas ekvivalenti 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Kopā 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Finanšu saistības Ilgtermiņa finanšu saistības — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Kreditoru parādi (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Kopā (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Kopā 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF kases operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3. PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem dažādos banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Tā kā dažiem no šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu attiecīgajos kontos, tiek izmantotas naudas pārvaldības procedūras. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

5.4. KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

(Miljonos EUR) Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 92 92 0 — — Kopā 31.12.2017. 92 92 0 — — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 132 93 36 4 — Kopā 31.12.2016. 132 93 36 4 —





Finanšu aktīvi dalījumā pa riska kategorijām

(Miljonos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākie un augstas pakāpes 3 103 106 34 284 318 Virs vidējās pakāpes 0 240 240 3 371 374 Zem vidējās pakāpes 3 4 7 2 16 18 Neieguldījumu pakāpe 1 0 2 1 9 10 Kopā 7 347 354 40 680 720 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 86 0 86 92 0 92 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) — — — — — — Kopā 86 0 86 92 0 92 Kopā 92 347 440 132 680 812

Līdzekļi, kas atbilst kategorijām neieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 22. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu iemaksātās summas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi.

Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā EAF FR tiek turēti “speciālajos kontos”, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījuma partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis).

Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody’s P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis.

5.5. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

(Miljonos EUR) < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Finanšu saistības 563 13 1 577 Kopā 31.12.2017. 563 13 1 577 Finanšu saistības 549 6 — 555 Kopā 31.12.2016. 549 6 — 555

Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas kases un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli ar mērķi garantēt, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos kases līdzekļus.

Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

EAF saistītās personas ir ES trasta fonds Bêkou, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp abiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, pilnvaras ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Galvenās vadības pilnvaras”.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu iesniegšanas dienā EAF grāmatvedei nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, lietderīgs kontroles pasākums ir pārbaude, vai tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

(Miljonos EUR) 2017 2016 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 818 ) (3 073 ) Ieņēmumi Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu (7) (2) Kārtējā gadā konstatētie prasījumi, kuru summas vēl nav iekasētas (3) (7) Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kuru summas iekasētas kārtējā gadā 29 16 Priekšfinansējuma neto ietekme 57 41 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (62) 8 Citi (2) (5) Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 19 22 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (60) (88) Priekšfinansējuma neto ietekme (685) (459) Uzkrātie izdevumi (neto) 373 256 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (4 158 ) (3 291 )

8.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem.

Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, reģistrē saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētās summas ieskaita rezervēs un nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma.

Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskās darbības rezultātam saskaņošanas nolūkā.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tā ir saņemtā nauda, kas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

8.2. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet neietilpst budžeta izdevumos. Turpretim iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

BÊKOU ES TRASTA FONDA GADA PĀRSKATI (13)

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BÊKOU ES TRASTA FONDU

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Trasta fonds ir juridisks veidojums ar atšķirīgu finanšu struktūru, kurā vairāku līdzekļu devēju līdzekļi tiek apkopoti, lai kopīgi finansētu darbību, balstoties uz saskaņotiem mērķiem un informācijas sniegšanas formātiem.

Atbilstīgi 187. panta 1. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 42. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR), Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (ESTF). ESTF veido saskaņā ar nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem (vismaz vienu ārēju līdzekļu devēju) ārkārtas darbībām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. ESTF izveidi jāpamato tieši ar ES pievienoto vērtību (tā mērķus var labāk sasniegt ES, nevis valsts līmenī) un papildināmību (trasta fonds nedrīkstētu dublēt jau esošus un līdzīgus instrumentus).

Eiropas Komisija iesniedz lēmuma projektu par ESTF izveidi kompetentajai komitejai, kas definēta pamataktā, kurš reglamentē instrumentu, kas sniedz ES finansiālo iemaksu jaunajā trasta fondā. Komiteju apspriešanās nodrošina Padomes pienācīgu iesaisti jebkura ESTF izveidē. Priekšlikumā pārskatīt Finanšu regulu noteikta vajadzība pēc Eiropas Parlamenta lielākas iesaistes ESTF izveidē (227. panta 1. punkts) un ziņošanā par to darbībām (244. pants).

Pēc izveides un finansēšanas lēmumu pieņemšanas Eiropas Komisija un līdzekļu devēji paraksta ESTF dibināšanas aktu. Dibināšanas aktā noteiktas ESTF galvenās iezīmes, piemēram, tā konkrētie mērķi, noteikumi attiecībā uz sastāvu un tā valdes iekšējie noteikumi, kā arī termiņš. ESTF tiek izveidoti uz noteiktu laiku, kuru kopā ar tā mērķiem nosaka katra trasta fonda dibināšanas aktā. Saskaņā ar ES FR 187. pantu ESTF ir īpaši pārvaldības pasākumi, un iemaksas ir ārpus ES budžeta.

ESTF sniedz virkni priekšrocību: tie ir ES vadīti instrumenti, kas nodrošina labāku koordināciju ar ES dalībvalstīm; Savienība un citi līdzekļu devēji nodrošina labāku darbības kontroli un veicina ES atpazīstamību. Trasta fondi iegūst no ātra lēmumu pieņemšanas procesa un spējas akumulēt lielākas summas no dažādiem avotiem, tādējādi tie ir elastīgi, proaktīvi un pielāgojami instrumenti.

ESTF pārvalda Komisija deleģētā kredītrīkotāja pārraudzībā, kurš Komisijai un trešiem līdzekļu devējiem nodrošina pārliecību par līdzekļu izlietojuma atbilstību. ESTF vadītājs ir kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Eiropas Attīstības fonda gadījumā ESTF grāmatvedis ir Komisijas grāmatvedis, kas atbild par visiem ESTF kopīgu uzskaites noteikumu, kā arī kontu plāna izveidi.

Eiropas Parlaments un/vai Padome var pieprasīt Komisijai pārtraukt apropriācijas trasta fondam vai pārskatīt dibināšanas aktu tā likvidācijas nolūkā.

Esošie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

— BÊKOU ESTF, kura mērķis ir atbalstīt visus aspektus Centrālāfrikas Republikas izkļūšanai no krīzes un tās atjaunotnes centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

— MADAD ESTF, Eiropas Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

— ĀFRIKAS ESTF; Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

— KOLUMBIJAS ESTF; lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu agrīnā atveseļošanā un stabilizācijā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Papildu informācija ir pieejama atsevišķo ESTF tīmekļa vietnēs:

Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Āfrika – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbija -http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Bêkou trasta fonds

Pirmais ES trasta fonds, kurā piedalās vairāki līdzekļu devēji, ir nosaukts Bêkou, kas sangu valodā nozīmē “cerība”, tas tika izveidots 2014. gada 15. jūlijā, piedaloties Komisijai (ko pārstāv DEVCO ĢD un ECHO ĢD, un EĀDD) un trim dalībvalstīm (Vācija, Francija un Nīderlande), un mērķis bija veicināt stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā (CĀR). Tā maksimālais izveides ilgums bija 60 mēneši. Trasta fondu pārvalda no Briseles.

Trasta fonda valdē un Bêkou ES trasta fonda darbības komitejā ir līdzekļu devēju, Komisijas pārstāvji un novērotāji.

Valde pieņem un pārskata ESTF stratēģiju. Valde sanāk vismaz reizi gadā.

Darbības komiteja pārbauda, apstiprina un uzrauga fonda finansēto darbību īstenošanu. Komiteja arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Bêkou trasta fonda gada pārskati

Saskaņā ar 8. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, “Bêkou ES trasta fondu”, un dibināšanas nolīguma 11. panta 2. punkta 1. apakšpunktu gada pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, kuru sagatavo ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo Komisijas grāmatvedis, kurš saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvedis.

Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS).

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju un galīgos gada pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvedis iesniedz darbības komitejai apstiprinājumam (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) daļa).

Gada būtiskākie notikumi

ES izveidoja pirmo trasta fondu ar nosaukumu Bêkou 2014. gada jūlijā, lai palīdzētu Centrālāfrikas Republikai un tās iedzīvotājiem pārvarēt krīzes sekas, nodrošinot piekļuvi pamatpakalpojumiem, atjaunojot ekonomisko atveseļošanu un darbvietu radīšanu un atbalstot samierināšanu.

2017. gadā Bêkou ESTF pieņēma darbības stratēģiju 2017.–2019. gada periodam, kas vērsta uz: i) lauku attīstību; ii) atbalstu veselības aprūpes nozarei; iii) sabiedrisko pakalpojumu atkārtotu izvēršanu un iv) samierināšanu. Prioritātes ir saskaņotas ar Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix (RCPCA) un valsts indikatīvo programmu Centrālāfrikas Republikai (kas parakstīta 2017. gada jūnijā), un tiks veicināta valsts iestāžu atbildība. 2017. gadā Bêkou ESTF pieņēma darbības par kopējo summu 52,3 miljonu EUR apmērā tādās jomās kā lauku izturētspēja un darbvietu radīšana, veselības aprūpe, atbalsts iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu atgriešana, gaismas infrastruktūra, ūdens un sanitārija. Norādītā summa sedz pieņemtās jaunās programmas, kā arī jau pieņemtu darbību vairākas pārskatīšanas.

Kopš tā izveides Bêkou ESTF ietver 15 programmas. Līgumu izteiksmē Bêkou ESTF 2017. gadā parakstīja 15 jaunus līgumus par kopējo summu gandrīz 20 miljonu EUR apmērā, kas veicina to programmu īstenošanu tādās jomās ka veselības aprūpe, pārtikas nodrošinājums, dzimumu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana un dzīvās dabas saglabāšanu. Turklāt dažām izdevumu jomām atvēlētās summas ir palielinājušās, lai īstenotu pieņemto programmu pārskatīšanas; jo īpaši palielinājums 12 miljonu EUR apmērā izdevumu jomai “Pamata veselības aprūpe”.

Iemaksu veicēju saistības līdz 2017. gada beigām veidoja vairāk nekā 236 miljonus EUR. Tas ir palielinājums par 63 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2016. gadu. Tomēr 56 miljoni EUR no šiem 236 miljoniem EUR joprojām ir jāapstiprina.

Turklāt vairāk nekā 18 miljoni EUR tika samaksāti papildus iepriekšējos gados veiktajiem maksājumiem; kopējās izmaksas kopš Bêkou ESTF izveides ir sasniegušas vairāk nekā 61 miljonu EUR.

Finanšu pārskatos svarīgākās izmaiņas skar:

— priekšfinansējumu: samazinājums 7 912 tūkstošu EUR apmērā, jo mazāk līgumiem ir nesamaksāta priekšfinansēta summa,

— pamatdarbības izdevumus: palielinājums 12 486 tūkstošu EUR apmērā, kas liecina par trasta fonda briedumu un pastiprinātām darbībām pilsētattīstības un pamata un primārās veselības aprūpes jomās.

BILANCE

(Tūkstošos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 686 3 604 686 3 604 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 7 465 12 458 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 877 1 455 Nauda un naudas ekvivalenti 39 943 43 036 48 285 56 949 KOPĀ AKTĪVI 48 971 60 554 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (716) (0) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) KOPĀ SAISTĪBAS (48 971 ) (60 554 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Uzkrātais pārpalikums — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(Tūkstošos EUR) 2017 2016 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 29 620 17 232 29 620 17 232 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi 1 48 1 48 Ieņēmumi kopā 29 621 17 280 IZDEVUMI Darbības izdevumi (28 918 ) (16 432 ) Citi izdevumi (703) (848) Izdevumi kopā (29 621 ) (17 280 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — —

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

(Tūkstošos EUR) 2017 2016 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — Pamatdarbība Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 7 912 (6 569 ) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 578 (91) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (14 620 ) (3 786 ) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 716 0 Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 2 321 1 021 NETO NAUDAS PLŪSMA (3 092 ) (9 425 ) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (3 092 ) (9 425 ) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 43 036 52 461 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 39 943 43 036

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

(Tūkstošos EUR) Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2016. — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — ATLIKUMS 31.12.2017. — — —

ESTF ĀFRIKAI 2017. GADA PĀRSKATI (14)

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Trasta fonds ir juridisks veidojums ar atšķirīgu finanšu struktūru, kurā vairāku līdzekļu devēju līdzekļi tiek apkopoti, lai kopīgi finansētu darbību, balstoties uz saskaņotiem mērķiem un informācijas sniegšanas formātiem.

Atbilstīgi 187. panta 1. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 42. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR), Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (ESTF). ESTF veido saskaņā ar nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem (vismaz vienu ārēju līdzekļu devēju) ārkārtas darbībām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. ESTF izveidi jāpamato tieši ar ES pievienoto vērtību (tā mērķus var labāk sasniegt ES, nevis valsts līmenī) un papildināmību (trasta fonds nedrīkstētu dublēt jau esošus un līdzīgus instrumentus).

Eiropas Komisija iesniedz lēmuma projektu par ESTF izveidi kompetentajai komitejai, kas definēta pamataktā, kurš reglamentē instrumentu, kas sniedz ES finansiālo iemaksu jaunajā trasta fondā. Komiteju apspriešanās nodrošina Padomes pienācīgu iesaisti jebkura ESTF izveidē. Priekšlikumā pārskatīt Finanšu regulu noteikta vajadzība pēc Eiropas Parlamenta lielākas iesaistes ESTF izveidē (227. panta 1. punkts) un ziņošanā par to darbībām (244. pants).

Pēc izveides un finansēšanas lēmumu pieņemšanas Eiropas Komisija un līdzekļu devēji paraksta ESTF dibināšanas aktu. Dibināšanas aktā noteiktas ESTF galvenās iezīmes, piemēram, tā konkrētie mērķi, noteikumi attiecībā uz sastāvu un tā valdes iekšējie noteikumi, kā arī termiņš. ESTF tiek izveidoti uz noteiktu laiku, kuru kopā ar tā mērķiem nosaka katra trasta fonda dibināšanas aktā. Saskaņā ar ES FR 187. pantu ESTF ir īpaši pārvaldības pasākumi, un iemaksas ir ārpus ES budžeta.

ESTF sniedz virkni priekšrocību: tie ir ES vadīti instrumenti, kas nodrošina labāku koordināciju ar ES dalībvalstīm; Savienība un citi līdzekļu devēji nodrošina labāku darbības kontroli un veicina ES atpazīstamību. Trasta fondi iegūst no ātra lēmumu pieņemšanas procesa un spējas akumulēt lielākas summas no dažādiem avotiem, tādējādi tie ir elastīgi, proaktīvi un pielāgojami instrumenti.

ESTF pārvalda Komisija deleģētā kredītrīkotāja pārraudzībā, kurš Komisijai un trešiem līdzekļu devējiem nodrošina pārliecību par līdzekļu izlietojuma atbilstību. ESTF vadītājs ir kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Eiropas Attīstības fonda gadījumā ESTF grāmatvedis ir Komisijas grāmatvedis, kas atbild par visiem ESTF kopīgu uzskaites noteikumu, kā arī kontu plāna izveidi.

Eiropas Parlaments un/vai Padome var pieprasīt Komisijai pārtraukt apropriācijas trasta fondam vai pārskatīt dibināšanas aktu tā likvidācijas nolūkā.

Esošie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

— BÊKOU ESTF, kura mērķis ir atbalstīt visus aspektus Centrālāfrikas Republikas izkļūšanai no krīzes un tās atjaunotnes centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

— MADAD ESTF, Eiropas Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

— ĀFRIKAS ESTF; Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

— KOLUMBIJAS ESTF; lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu agrīnā atveseļošanā un stabilizācijā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Papildu informācija ir pieejama atsevišķo ESTF tīmekļa vietnēs:

Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Āfrika – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbija -http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

ESTF Āfrikai

Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā (“ESTF Āfrikai”) tika izveidots 2015. gada 12. novembrī Valletas samitā par migrāciju. Šī trasta fonda galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Trasta fonds darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sahelas reģionā un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Ziemeļāfrikā; izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projekta sniegtās priekšrocības. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu laika periodu līdz 2020. gada 31. decembrim, lai īstermiņā un vidējā termiņā risinātu reģionu problēmas. Trasta fondu pārvalda no Briseles.

Trasta fonda valdē un ESTF Āfrikai darbības komitejā ir līdzekļu devēju un Komisijas pārstāvji, kā arī iemaksas neveicošo ES dalībvalstu, attiecīgo valstu iestāžu un reģionālo organizāciju pārstāvji kā novērotāji.

Valde izveido un pārskata ESTF stratēģiju. Valde sanāk vismaz reizi gadā.

Darbības komiteja pārbauda, apstiprina un uzrauga fonda finansēto darbību īstenošanu. Komiteja arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

ESTF Āfrikai gada pārskati

Saskaņā ar 7. pantu “Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumus” (“dibināšanas nolīgums”), gada pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, kuru sagatavo ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo EK grāmatvedis, kurš saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvedis.

Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS).

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju un galīgos gada pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvedis iesniedz darbības komitejai apstiprinājumam (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) daļa).

Gada būtiskākie notikumi

Līdz 2017. gada 31. decembrim ES Trasta fondam Āfrikai piešķirtie līdzekļi ir aptuveni 3 330 miljoni EUR: vairāk nekā 2 900 miljoni EUR no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un ES finanšu instrumentiem, tajā skaitā ASI, EKI, HOME un ECHO finansējums, un 378,8 miljoni EUR no ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem (Šveices un Norvēģijas), no kuriem 340,9 miljoni EUR ir izmaksāti līdz 2017. gada 31. decembrim.

2017. gada laikā līdzekļi no EAF un ES budžeta ir palielinājušies par aptuveni 525 miljoniem EUR (245 miljoni EUR no EAF, 230 miljoni EUR no ASI un 50 miljoni EUR no HOME ĢD finansējuma), kas ir palielinājums par gandrīz 22 %. Tomēr svarīgāk ir tas, ka sakarā ar Komisijas un Eiropadomes izteikto pieprasījumu pēc papildu finansējuma ES dalībvalstu un citu līdzekļu devēju atvēlētie līdzekļi 2017. gadā ir ievērojami palielinājušies par 226,4 miljoniem EUR (148,5 %) no 152,4 miljoniem EUR 2016. gada decembra beigās līdz 378,8 miljoniem EUR 2017. gada beigās. Šis ievērojamais ES dalībvalstu iemaksu palielinājums ir galvenokārt vērsts uz Ziemeļāfrikas reģionu.

Līdz 2017. gada 31. decembrim ir apstiprināti kopumā 143 projekti 2 388 miljonu EUR vērtībā Sahelas un Čada ezera reģionam, Āfrikas ragam un Ziemeļāfrikas reģionam. No apstiprinātās kopējās summas ar īstenošanas partneriem ir parakstīti 210 līgumi par summu vairāk nekā 1 502 miljonu apmērā (63 % no apstiprinātā finansējuma). 2017. gadā ESTF Āfrikai pievērsās darbību izvēršanai valsts un reģionālā līmenī, lai risinātu Āfrikas partnervalstu neatliekamās vajadzības, vienlaikus turpinot trasta fonda stratēģiskās prioritātes pārvērst rīcībā. Gada laikā ir apstiprinātas 40 jaunas programmas trīs reģionos, 2017. gada beigās palielinot apstiprināto programmu kopsummu līdz 143, tajā skaitā trīs, kas darbojas vairākos reģionos. Ar 900 miljoniem EUR, par ko noslēgti līgumi, 2017. gadā ir ievērojami uzlabojies ESTF Āfrikai īstenošanas temps. Kopš trasta fonda sākuma ar īstenošanas partneriem ir parakstīta kopējā summa 1,5 miljardu EUR apmērā. Trasta fonds Āfrikai ir vēl vairāk pastiprinājis centienus, kas vērsti uz saimniecisko un nodarbinātības iespēju radīšanu, īpaši izcelsmes valstīs, un lai izveidotu ilgtspējīgas attīstības iespējas tranzīta valstīs, mudinot cilvēkus pārtraukt darbības, kas saistītas ar neatbilstīgu migrāciju. Sagaidāms, ka ar ESTF Āfrikai palīdzību kopumā vairāk nekā pusmiljonam cilvēku būs darbs, arodapmācība vai palīdzība izveidot uzņēmējdarbību. 2017. gadā ESTF Āfrikai piedāvāja aizsardzību un palīdzību vairāk nekā 13 000 migrantu un stiprināja 1 500 valdības vienību spējas, lai apkarotu migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību.

Finanšu pārskatos šīs pastiprinātās darbības ietekme ir visredzamākā, aplūkojot:

— priekšfinansējumu: palielinājums 134 662 tūkstošu EUR apmērā (+ 117 %). Tas ir salīdzināms ar nolīgtajām summām, kas palielinājās no 600 miljoniem EUR 2016. gadā līdz 1502 miljoniem 2017. gadā,

— naudu un naudas ekvivalentus: palielinājums 147 691 tūkstoša EUR apmērā sakarā ar saņemtajiem jaunajiem līdzekļiem.

Izdevumus: palielinājums 226 956 tūkstošu EUR apmērā, kas liecina ar pastiprinātām trasta fonda darbībām pēc darbības sākšanas 2016. gadā.

BILANCE

(Tūkstošos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 52 990 44 854 52 990 44 854 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 197 258 70 731 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 3 020 9 476 Nauda un naudas ekvivalenti 162 571 14 879 362 849 95 086 KOPĀ AKTĪVI 415 838 139 941 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (396 713 ) (138 502 ) (396 713 ) (138 502 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (526) (702) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (18 600 ) (736) (19 126 ) (1 439 ) KOPĀ SAISTĪBAS (415 838 ) (139 941 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Uzkrātais pārpalikums — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(Tūkstošos EUR) 2017 2016 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 279 027 52 246 279 027 52 246 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi 2 54 Citi ieņēmumi 270 43 271 97 Ieņēmumi kopā 279 299 52 343 IZDEVUMI Darbības izdevumi (271 669 ) (49 042 ) Citi izdevumi (7 630 ) (3 301 ) Kopā izdevumi (279 299 ) (52 343 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — —

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

(Tūkstošos EUR) 2017 2016 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — Pamatdarbība Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (134 662 ) (115 585 ) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 6 456 (9 476 ) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 258 211 105 860 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) (177) 702 Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 17 864 736 NETO NAUDAS PLŪSMA 147 691 (17 763 ) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 147 691 (17 763 ) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 14 879 32 642 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 162 571 14 879

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

(Tūkstošos EUR) Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2016. — — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — ATLIKUMS 31.12.2017. — — —

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI (15)

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

(Miljonos EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 636 457 636 457 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 1 723 1 455 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 96 143 Nauda un naudas ekvivalenti 550 738 2 369 2 336 KOPĀ AKTĪVI 3 005 2 794 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi (4) (4) Finanšu saistības (292) (106) (296) (110) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (564) (549) Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi (755) (778) (1 319 ) (1 327 ) KOPĀ SAISTĪBAS (1 615 ) (1 436 ) NETO AKTĪVI 1 389 1 357 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 46 173 42 323 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (43 219 ) (40 146 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 818 ) (3 073 ) NETO AKTĪVI 1 389 1 357

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(Miljonos EUR) 2017 2016 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Atgūšanas darbības 61 8 Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem 194 35 255 43 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saist