2010/0036 (COD) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu /* COM/2010/0054 galīgā redakcija - COD 2010/0036 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 22.2.2010 COM(2010)54 galīgā redakcija 2010/0036 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Eiropas Savienība ar Regulu (EK) Nr. 2007/2000[1] piešķīra neierobežotu un no muitas nodokļiem atbrīvotu ārkārtas pieeju ES tirgum gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un teritorijās, kuras piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā. Šo pasākumu galvenais mērķis ir atjaunot Rietumbalkānu valstu tautsaimniecību, izveidojot priviliģētu pieeju ES tirgum. Savukārt saimnieciskā attīstība veicinās politisko stabilitāti visā reģionā. 2. Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 vairākkārt tika būtiski grozīta, tāpēc tās kodificētā versija ir Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009[2]. 3. Šīs tirdzniecības preferences piešķīra uz laikposmu, kas beidzas 2010. gada 31. decembrī, un tās patlaban attiecībā uz visiem Regulā (EK) Nr. 1215/2009 paredzētajiem produktiem izmanto Bosnija un Hercegovina, Serbija un Kosova[3]. Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Horvātijas Republikā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā vai Melnkalnē, turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 1215/2009 noteikumus, kad tajā attiecīgi norādīts, vai visus Regulā (EK) Nr. 1215/2009 paredzētos pasākumus, kas ir labvēlīgāki nekā tirdzniecības koncesijas, kas noteiktas divpusējos nolīgumos starp Eiropas Savienību un šīm valstīm. 4. Eiropas Savienība 2008. gada 16. jūnijā parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Bosniju un Hercegovinu. Kamēr tiek pabeigtas ratifikācijas procedūras, 2008. gada 1. jūlijā stājās spēkā Pagaidu nolīgums par tirdzniecību vai ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu. 5. Eiropas Savienība 2008. gada 29. aprīlī parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Serbiju. Līdz brīdim, kad nolīgums stāsies spēkā, no 2009. gada 8. decembra tiek īstenots Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Savienību un Serbiju, kas stājās spēkā 2010. gada 1. februārī. 6. Tā kā ar Pagaidu nolīgumiem / Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem (SAN) Bosnijai un Hercegovinai un Serbijai tiek piešķirtas tirdzniecības koncesijas tiem pašiem produktiem, kas norādīti autonomajās tirdzniecības preferencēs, šīs koncesijas jāsvītro no Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009. Tās attiecas uz preferenciālajām tarifu kvotām intensīvi barotu jaunlopu gaļai, cukuram un cukura produktiem, dažiem vīniem un dažiem zivsaimniecības produktiem. 7. Eiropas Komisija 2009. gada 14. oktobrī pieņēma paziņojumu “Kosova — Eiropas perspektīvas īstenošana”, kurā ieteica pagarināt autonomo tirdzniecības pasākumu piemērošanas termiņu. 8. Vispārējo lietu padome 2009. gada 8. decembra secinājumos paziņoja, ka ES attiecībās ar Kosovu piešķir lielu nozīmi pasākumiem tirdzniecības jomā, neskarot dalībvalstu nostāju par šīs valsts statusu. 9. Eiropas Parlaments 2009. gada 26. novembra rezolūcijā “2009. gada paplašināšanās stratēģija attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju” aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai mazinātu ekonomikas krīzes ietekmi uz Rietumbalkānu valstīm. 10. Tirdzniecības preferenču pārtraukšana atņemtu to saņēmējvalstīm objektīvas ekonomiskās priekšrocības, ko tās izmanto tirdzniecībā ar ES. Tas ļoti negatīvi ietekmētu Rietumbalkānu valstu tautsaimniecības rādītājus kopumā, kas negatīvi atsauktos uz šo valstu reformu un pārejas procesiem. Turklāt būtu nopietni apdraudēta to ekonomikas atveseļošanās. 11. Ar šo priekšlikumu veikti grozījumi Regulā (EK) Nr. 1215/2009, lai pagarinātu tās darbības termiņu līdz 2015. gada 31. decembrim, un daži pielāgojumi, kas būs nepieciešami, stājoties spēkā divpusējiem nolīgumiem ar Bosniju un Hercegovinu un ar Serbiju. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1215/2009 2. un 10. pantā ir iekļautas dažas tikai Padomei piešķirtas pilnvaras, kas nebija paredzētas Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Komisija sagatavos priekšlikumu, ar kuru kopējā tirdzniecības politikā visas šādas procedūras būs pārskatītas, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantā noteikto īstenošanas aktu sistēmu un regulu par noteikumiem un vispārējiem principiem attiecībā uz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanu, kas pieņemta, pamatojoties uz 291. panta 3. punktu. Attiecīgajā priekšlikumā būs aplūkoti arī Regulas (EK) Nr. 1215/2009 2. un 10. pantā minētie aspekti. Komisija nāks klajā ar šo priekšlikumu, tiklīdz tā būs pieņēmusi priekšlikumu par noteikumiem un vispārējiem principiem attiecībā uz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanu. 12. Regula nerada izmaksas EK budžetā. Salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli tās piemērošana arī neradītu muitas ieņēmumu zaudējumus. 13. Ievērojot iepriekš minēto, šā priekšlikuma mērķis ir pagarināt Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņu līdz 2015. gada 31. decembrim. Ar šo priekšlikumu groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, lai ņemtu vērā pārmaiņas attiecībā uz produktu aptvērumu. 14. Lai nodrošinātu nepārtrauktu tirdzniecību, šī regula jāpieņem un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pirms 2010. gada 31. decembra. Ja tas nav iespējams, regulā pilnībā jāiekļauj 8. apsvērums un 3. panta otrā daļa, kas priekšlikumā atrodami iekavās, lai ārkārtas gadījumā nodrošinātu tās retroaktīvu piemērošanu. 2010/0036 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, pēc tam, kad šis priekšlikums ir nosūtīts dalībvalstu parlamentiem, saskaņā ar parasto leģislatīvo procedūru, tā kā: (1) Ar Padomes 2000. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 2007/2000[4] tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un muitas teritorijās, kas gūst labumu no stabilizācijas un asociācijas procesa, tika ieviesti ārkārtas pasākumi, ar kuriem paredz neierobežotu un no muitas nodokļiem brīvu pieeju Savienības tirgum. Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 vairākkārt tika būtiski grozīta, tāpēc tās kodificētā versija ir Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009[5]. (2) Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses. Pagaidu nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā[6]. (3) Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 29. aprīlī Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses. Pagaidu nolīgums stājās spēkā 2010. gada 1. februārī[7]. (4) Ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem un pagaidu nolīgumiem ir izveidots uz nolīgumiem balstīts tirdzniecības režīms starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu un starp Eiropas Savienību un Serbiju. Tāpēc jāgroza Regula (EK) Nr. 1215/2009, svītrojot Bosniju un Hercegovinu un Serbiju no tarifu koncesiju saņēmējvalstu saraksta, kas atbilstoši uz nolīgumiem balstītam režīmam piešķirtas par tiem pašiem produktiem, un jāpielāgo vispārējie tarifu kvotu apjomi konkrētiem produktiem, par kuriem atbilstoši uz nolīgumiem balstītiem režīmiem ir noteiktas tarifu kvotas. Tomēr uz Bosniju un Hercegovinu un Serbiju joprojām jāattiecina Regula (EK) Nr. 1215/2009, ciktāl tajā paredzētas koncesijas, kas ir labvēlīgākas par pašreizējām koncesijām, kas noteiktas, ievērojot uz nolīgumiem balstītu režīmu. Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš beidzas 2010. gada 31. decembrī. Padomes Regula (EK) Nr. 1215/2009 joprojām ir galvenais instruments, kas regulē tirdzniecības attiecības ar Kosovu[8]. Turpmāka pieeja Eiropas Savienības tirgum ir izšķiroša, lai notiktu Kosovas un visa reģiona ekonomikas atveseļošanās. Vienlaikus tas neradīs negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienību. (5) Šo apsvērumu dēļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš jāpagarina līdz 2015. gada 31. decembrim. (6) Lai nodrošinātu Savienības starptautisko saistību ievērošanu, šajā regulā paredzētās preferences jāpiemēro tad, ja pašreizējais Eiropas Savienībai piešķirtā atbrīvojuma no PTO saistībām termiņš saglabājas vai tiek pagarināts. (7) Lai aizsargātu uzņēmēju ekonomiskās intereses, jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz precēm, kuras šīs regulas spēkā stāšanās dienā atrodas tranzītā vai pagaidu glabāšanā muitas noliktavās. (8) [Lai nodrošinātu nepārtrauktu tirdzniecību, šī regula jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra, ja 2010. gada 31. decembrī beidzas Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš,] IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1215/2009 groza šādi. 1) Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu: “1. pants Preferenču piemērošana 1. Ievērojot īpašos regulas 3. pantā paredzētos noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, izņemot produktus, kas atbilst Kombinētās nomenklatūras 0102., 0201., 0202., 0301., 0302., 0303., 0304., 0305., 1604., 1701., 1702. un 2204. pozīcijai, drīkst importēt Savienībā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem un maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi. 2. Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē vai Serbijā, turpina piemērot šīs regulas noteikumus, kad tajā attiecīgi norādīts. Tiem arī piemēro visas šajā regulā paredzētās koncesijas, kuras ir labvēlīgākas nekā koncesijas, kas paredzētas starp Eiropas Savienību un šīm valstīm noslēgtajos divpusējos nolīgumos.” 2) Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: “a) jāatbilst “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” definīcijai, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2454/93 I daļas, IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā,”. 3) Regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Muitas nodokļi, ko piemēro, importējot Savienībā intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktus, kuri definēti II pielikumā un kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, ir 20 % no ad valorem nodokļa un 20 % no īpašā nodokļa, kas noteikts Kopējā muitas tarifā, nepārsniedzot ikgadējo tarifu kvotu 475 tonnu apmērā, kas izteiktas liemeņa svarā. Importēšanas lūgumiem, kas atbilst šai kvotai, pievieno autentiskuma sertifikātu, ko izsniegušas eksportētājteritorijas kompetentās iestādes un kas apliecina, ka preču izcelsme ir attiecīgajā teritorijā un ka tās atbilst šīs regulas II pielikuma definīcijai. Šo sertifikātu sagatavo Komisija saskaņā ar procedūru, kas minēta 195. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula)[9].”. 4) Regulas 3. panta 3. punktu svītro. 5) Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: “4. pants Tarifu kvotu īstenošana intensīvi barotu jaunlopu gaļai “Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu tarifu kvotas intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem, saskaņā ar procedūru, kas minēta 195. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula).” 6) Regulas 12. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “To piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim. Šajā regulā paredzētās preferences pilnībā vai daļēji pārtrauc piemērot, ja tās nav atļautas ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas piešķirto atbrīvojumu. Šāda pārtraukšana ir spēkā no dienas, kad minētais atbrīvojums vairs nav spēkā. Pietiekami savlaicīgi pirms minētās dienas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, informējot uzņēmējus un kompetentās iestādes. Paziņojumā konkrēti norāda, kuras šajā regulā paredzētās preferences vairs nav spēkā, un dienu, no kuras preferences vairs nav spēkā.” 7) Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu. 2. pants Uz precēm, kuras 2011. gada 1. janvārī atrodas tranzītā vai Savienībā pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās un attiecībā uz kurām pirms minētās dienas saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[10] IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu ir attiecīgi izsniegts pierādījums par izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā vai Serbijā, arī turpmāk līdz 2011. gada 1. maijam attiecas Regula (EK) Nr. 1215/2009. 3. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . [To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.] Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS I PIELIKUMS 4. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS TARIFU KVOTAS Neskarot noteikumus, kas attiecas uz Kombinētās nomenklatūras interpretāciju, jāuzskata, ka produktu apraksts ir tikai orientējošs, un preferenču režīmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču režīmu nosaka, piemērojot gan KN kodu, gan attiecīgo aprakstu. Kārtas nr. | KN kods | Apraksts | Gada kvotas apjoms[11] | Saņēmēji | Nodokļa likme | 09.1571 | 0301 91 10 | Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache and Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 15 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % | 0301 91 90 | 0302 11 10 | 0302 11 20 | 0302 11 80 | 0303 21 10 | 0303 21 20 | 0303 21 80 | 0304 19 15 | 0304 19 17 | ex 0304 19 18 | ex 0304 19 91 | 0304 29 15 | 0304 29 17 | ex 0304 29 18 | ex 0304 99 21 | ex 0305 10 00 | ex 0305 30 90 | 0305 49 45 | ex 0305 59 80 | ex 0305 69 80 | 09.1573 | 0301 93 00 | Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 20 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % | 0302 69 11 | 0303 79 11 | ex 0304 19 18 | ex 0304 19 91 | ex 0304 29 18 ex 0304 99 21 ex 0305 10 00 ex 0505 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 | 09.1575 | ex 0301 99 80 | Jūras karūsas (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 45 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % | 0302 69 61 | 0303 79 71 | ex 0304 19 39 | ex 0304 19 99 | ex 0304 29 99 | ex 0304 99 99 | ex 0305 10 00 | ex 0305 30 90 | ex 0305 49 80 | ex 0305 59 80 | ex 0305 69 80 | 09.1577 | ex 0301 99 80 | Jūras asari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 30 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % | 0302 69 94 | ex 0303 77 00 | ex 0304 19 39 | ex 0304 19 99 | ex 0304 29 99 | ex 0304 99 99 | ex 0305 10 00 | ex 0305 30 90 | ex 0305 49 80 | ex 0305 59 80 | ex 0305 69 80 | 09.1515 | ex 2204 21 93 | Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 tilp. % un kas nav dzirkstošais vīns | 50 000 hl2 | Albānija5, Bosnija un Hercegovina7, Horvātija3, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika4, Melnkalne6, Serbija8 vai Kosovas muitas teritorija | Atbrīvojums | ex 2204 21 94 | ex 2204 21 95 | ex 2204 21 96 | ex 2204 21 97 | ex 2204 21 98 | ex 2204 29 93 | ex 2204 29 94 ex 2204 29 95 ex 2204 29 96 ex 2204 29 97 ex 2204 29 98 | 1 Importam ar izcelsmi saņēmējvalstīs ir pieejams viens kopapjoms par katru tarifu kvotu. 2 Šīs vispārējās tarifu kvotas apjomu samazina, ja ir palielinājies atsevišķo tarifu kvotu apjoms, ko piemēro atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1588 dažiem Horvātijas izcelsmes vīniem. 3 Lai par Horvātijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Horvātiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1588 un 09.1589. 4 Lai par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1558 un 09.1559. 5 Lai par Albānijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Albāniju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1512 un 09.1513. 6 Lai par Melnkalnes izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltai atsevišķajai tarifu kvotai, kas paredzēta ar Melnkalni noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šī atsevišķā kvota ir atvērta atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1514. 7 Lai par Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1528 un 09.1529. 8 Lai par Serbijas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Serbiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1526 un 09.1527. FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu. 2. BUDŽETA POZĪCIJAS Nodaļa un pants: 120 Summa, kas attiecīgajā gadā (2010.g.) iekļauta budžetā: EUR 14 079 700 000 3. FINANSIĀLĀ IETEKME ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes X Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda: (miljonos EUR, 1 zīme aiz komata) Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[12] | 12 mēnešu periods no 1.1.2011. | [Gads n] | 120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | 0.3 | Pēc darbības | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | …. pants | …. pants | 4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Krāpšanas gadījumā vai tad, ja, pārbaudot pierādījumu izcelsmi, netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, vai netiek ievēroti preferenču režīma izmantošanas nosacījumi, Komisija var veikt pasākumus, lai pilnībā vai daļēji apturētu Padomes Regulā (EK) Nr. 1215/2009 paredzētā režīma darbību. 5. CITAS PIEZĪMES Priekšlikuma finansiālās ietekmes aprēķins ir sagatavots, pamatojoties uz tirdzniecības jomā HS2 līmenī svērtajiem lielākā labvēlības režīma (LLR) tarifiem. Aprēķins tika sagatavots, izmantojot 2008. gada rādītājus. Ietekme uz pašu resursiem ir izteikta kā neto summa, proti, summa, kas aprēķināta, no bruto summas atskaitot iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā. Aprēķins attiecībā uz preferenču režīmu augļiem un dārzeņiem tika veikts, pamatojoties uz pilnīgu tarifa atcelšanu. Tomēr faktiskais zaudējums ir daļa no norādītajām summām, jo preferenču režīms attiecas tikai uz konkrētu kopējās LLR vērtības elementu. 2. tabula. ES lielākā importa daļa no Kosovas pēc importa režīma, kas 2008. gadā lēsta kā ES tarifu ieņēmumu zaudējumi (miljonos euro un %) HS2 | ES imports* | Imports, uz kuru attiecas preferenču režīms | LLR-0 imports | LLR tarifs** | “Tarifu ieņēmumu zaudējumi” | miljoni euro | miljoni euro | miljoni euro | % | miljoni euro | Starpsumma | 64,2 | 8,7 | 54,8 | nepiemēro | 0,4 | Cits HS2 līmeņa imports | 13,9 | 0,4 | 13,3 | nepiemēro | nepiemēro | Visi produkti | 78,1 | 9,2 | 68,1 | nepiemēro | nepiemēro | Avots: COMEXT un TRAINS . Piezīme: * atskaitīts imports, kas veikts saskaņā ar “nezināmu” režīmu, ** svērts tirdzniecības jomā. [1] OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp. [2] OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp. [3] Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244/99 noteiktajam. [4] OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp. [5] OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp. [6] OV L 233 30.8.2008., 6. lpp. [7] OV L 28, 30.1.2010., 2. lpp. [8] Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244/99 noteiktajam. [9] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. [10] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. [11] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.