EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.10.2011 
SEC(2011) 1234 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
ar ko izveido Eiropas energoinfrastrukt ūras vadlīnijas un atce ļ Lēmumu Nr. 
1364/2006/EK 
{COM(2011) 658 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1233 gal īgā redakcija}  
 
 11) Problēmas formul ējums 
Komisijas pazi ņojumā "Enerģētikas infrastrukt ūras priorit ātes 2020. gadam un p ēc tam"1 
apliecināts, ka nepieciešams p ārskatīt TEN-E politiku un finans ēšanas sist ēmu, iezīmēti 
prioritārie koridori un jomas, kas j āīsteno līdz 2020. gadam, un ierosin āta jauna metode, k ā 
apzināt kopējas ieinteres ētības projektus, lai īstenotu šīs prioritātes. Sagatavotaj ā ietekmes 
novērtējumā uzsvērts, ka mainījies gan nepieciešamo ieguld ījumu apjoms, gan izpildes 
laiks , un tas noz īmē, ka līdz 2020. gadam nepieciešami EUR 140 miljrd. ieguld ījumi Eiropas 
nozīmes elektrot īklos, aptuveni EUR 70 miljrd. ieguld ījumi gāzes tīklos, kā arī EUR 
2,5 miljrd. ieguld ījumi CO2 transport ēšanas infrastrukt ūrā. Apzināti arī šķēršļi saistībā ar 
atļauju piešķiršanu. 
Problēmas analīzi precizēja ar šo papildu ietekmes nov ērtējumu, kas pievienots likumdošanas 
priekšlikumam par energoinfrastrukt ūru. 
Problēmas ar at ļauju piešķiršanu un sabiedr ības pretest ību 
Tas ir viens no galvenajiem š ķēršļiem, kas kav ē energoinfrastrukt ūras projektu laic īgu 
īstenošanu, jo īpaši attiec ībā uz gaisvadiem.  Administrat īvās procedūras ir sarež ģītas un 
neefektīvas, jo īpaši no proced ūru organiz ācijas un iesaist īto pušu kompetences viedok ļa, tās 
ir sadrumstalotas; tr ūkst skaidri noteiktu ilguma ierobežojumu un ES vides ties ību aktu 
īstenošanas iepriekš ējas plānošanas un koordin ācijas2. Projekta skarto iedz īvotāju 
pretestība ir saistīta ar neskaidr ībām par projekta pievienoto v ērtību un reālo vai pied ēvēto 
ietekmi uz vidi un ainavu, baž ām par vesel ību un droš ību, pārāk vēlu un nepietiekamu 
sabiedrības un ieinteres ēto aprindu iesaist īšanos. 
Problēmas saist ībā ar regulējumu  
Pašreizējā sistēma nav orient ēta uz apzin āto Eiropas infrastrukt ūras priorit āšu īstenošanu. 
Tarifu noteikšana un regulat īvie stimuli ir orient ēti uz šaur ām valsts interes ēm un īstermiņa 
izmaksu efektivit āti, neņemot vērā nepieciešam ību piesaist īt ieguldījumus, lai ilgtermi ņa 
sasniegtu "Eiropa 2020" m ērķus. Nozīmīgus lēmumus par p ārrobežu projektiem pie ņem, 
vadoties no vals tu prioritātēm. Šī problēma ir seviš ķi smaga gad ījumos, kad ieguld ījumi un 
izmaksas ir nesam ērīgi sadalīti starp dal ībvalstīm,. un rezult ātā sarežģījas vai aizkav ējas 
pārrobežu ieguld ījumu apstiprin āšanas process. 
Ar finans ējumu saist ītas problēmas, 
Ņemot vērā, ka ir main ījies nepieciešamo ieguld ījumu apjoms un ka l īdz 2020. gadam ir 
steidzīgi jāīsteno energoinfrastrukt ūras priorit ātes, tīklu operatori piedz īvo ievērojamas 
finansēšanas grūtības. Finanšu kr īze mazin āja uzņēmumu iesp ējas piesaist īt aizņēmumu 
kapitālu ar labv ēlīgiem nosac ījumiem, savuk ārt valstu riska reitingi k āpj, bet kred ītreitingi 
krīt. Pašreiz ējā regulējuma un īpašumties ību strukt ūras dēļ PSO ir gr ūti piesaist īt jaunus 
institucion ālus ieguld ītājus. ES līmenī pašreizējā TEN-E programma, kas ir šauri orient ēta uz 
dotāciju piešķiršanu priekšizp ētei un kam tr ūkst adekv ātu riska mazin āšanas instrumentu, nav 
piemērota, lai atvieglotu piek ļuvi parāda/kapitāla finansējumam un piesaist ītu publiskos un 
privātos ieguld ījumus energot īklos nākotnes vārdā. 
 
2) Analīze par subsidiarit āti un ES pievienoto v ērtību 
ES kompetence ener ģētikas jomā ir paredz ēta Līgumā par Eiropas Savien ības darbību, jo īpaši 
194. pantā. Uz Eiropas energot īkliem attiecas LESD 170.  un 171. pants. Attiec ībā uz atļauju 
                                                 
1  COM/2010/0677. 
2  Direkt īvas 2001/42/EK, 85/337/EEK, 92/43/EEK, 2009/147/EK, 2000/60/EK.  
 
 2piešķiršanu LESD 171. panta 2. punkt ā noteikts: "Dalībvalstis sazi ņā ar Komisiju sav ā starpā 
koordinē valsts l īmeņa politiku, kas var b ūtiski ietekm ēt 170. pant ā minēto mērķu 
sasniegšanu."  Bez tam LESD 194. panta 2. punkts pa redz, ka ES var noteikt vajadz īgos 
pasākumus, lai veicin ātu energot īklu starpsavienojumus. 
 
3) ES iniciat īvas mērķi 
Šīs iniciatīvas vispārējais mērķis ir nodrošin āt efektīvu un laic īgu energoinfrastrukt ūras 
attīstību visā ES un tās kaimiņvalstīs, lai sasniegtu ES ener ģētikas politikas m ērķus: tirgus 
integrāciju, apgādes drošību un ilgtsp ējību. Iniciat īvas konkr ētais mērķis ir līdz 2020. gadam 
īstenot Eiropas energoinfrastrukt ūras koridorus, proti: 
− optimizēt atļauju piešķiršanas proced ūras, lai kop ējas ieinteres ētības projektu gad ījumā tās 
ievērojami sa īsinātu un lai vairotu sabiedr ības līdzdalību un labv ēlību pret šādu projektu 
īstenošanu; 
− atvieglināt kopējas ieinteres ētības projektiem piem ērojamo regulat īvo režīmu 
elektroener ģijas un gāzes jomā, izmaksas sadalot atkar ībā no gūtā labuma un nodrošinot, 
ka pieļaujamā peļņa atbilst riskiem; 
− paredzēt noteikumus, ar k ādiem kop ējas ieinteres ētības projekti var pretend ēt uz ES 
finansiālo atbalstu, kas izpaužas vai nu k ā tirgus instrumenti, vai k ā ES tiešs finansi āls 
atbalsts. 
Ar ierosin āto regulu pl ānots aizst āt pašreiz ējās TEN-E vadl īnijas, un t ā papildina 
priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu, kas 
aptver visus infrastrukt ūras sektorus (ener ģētika, transports, telekomunik ācijas) un nosaka 
kopīgus noteikumus, k ā piešķirt Savien ības finansi ālo atbalstu gan dot āciju, gan jaunu finanšu 
instrumentu veid ā. 
 
4) Politiskas varianti 
Tika apspriesti š ādi politikas varianti attiec ībā uz trim politikas jom ām, pievēršoties 
apzinātajām problēmām. 
 
Politikas joma A: At ļauju pieš ķiršana, ieinteres ēto aprindu iesaist īšana un kompens ācijas 
Variants A.0  Parastais scen ārijs 
Variants A.1  Kopējas ieinteres ētības projektu rež īma izveide  
Variants A.2  Atļauju piešķiršanas proced ūras organiz ēšana un laika ierobežojums  
 Elements A.2.1: At ļauju pieš ķiršanas proced ūras organiz ācija 
 Apakšvariants 
A.2.1.a  Vadošā iestāde bez lēmumu pie ņemšanas pilnvar ām valsts l īmenī 
("vienas pieturas a ģentūras" vienk āršota versija)  
 A.2.1.b  Vadošā iestāde ar lēmumu pie ņemšanas pilnvar ām valsts l īmenī 
("vienas pieturas a ģentūra") 
 A.2.1.c  Pārrobežu vadoš ā iestāde kā Eiropas p ēdējā instance un Eiropas 
atļauju piešķiršanas proced ūra 
 Elements A.2.2: At ļauju pieš ķiršanas proced ūras laika ierobežojums  
 A.2.2.a  Prasība, ka dal ībvalstīm jānosaka laika ierobežojumi attiec ībā uz 
katru atseviš ķu kopējas ieinteres ētības projektu  
 A.2.2.b  Juridiski saistoši laika ierobežojumi, ko nosaka ieinteres ētās 
personas re ģionālās sadarbības ietvaros  
 A.2.2.c  Juridiski saistoši laika ierobežojumi, ko nosaka ar ES ties ību aktu  
 
 3Risinājums A3  Kopējas ieinteres ētības projektu rež īma izveide un atļauju piešķiršanas proced ūras 
organizēšana un laika ierobežojums  
Politikas joma B: Regul ējums 
Variants B.0  Parastais scen ārijs 
Variants B.1  Izmaksu sadal ījums 
 B.1.a  ES pārvades tarifs  
 B.1.b Ex-ante izmaksu sadal ījums 
 B.1.c Ex-ante izmaksu sadal ījums ar ex-post korekcij ām 
Variants B.2  Ieguldījumu stimuli  
 B.2.a Ar riskiem saist īti stimuli attiec ībā uz kopējas ieinteres ētības 
projektiem  
 B.2.b  Sodi un piespiedu darb ības attiecībā uz kopējas ieinteres ētības 
projektiem  
Variants  B.3  Ex-ante izmaksu sadal ījums un ar riskiem saist īti stimuli attiec ībā uz kopējas 
ieinteresētības projektiem  
Politikas joma C: Finans ējums 
Variants C.0  Parastais scen ārijs 
Variants  C.1  Riska dal īšanas instrumenti  
Variants C.2  Riska kapit āla instrumenti  
Variants C.3  Dotāciju atbalsts projektu b ūvei 
Variants C.4  Dotāciju, riska dal īšanas un riska kapit āla instrumentu kombin ācija 
Pēc provizorisk ās analīzes apakšvarianti A.2.1.a, A .2.1.c, A.2.2.a, A.2.2.b un B.1.a tika 
atmesti, jo attiec īgos pasākumus uzskat īja par neefekt īviem vai nesam ērīgiem ar to rad īto 
ietekmi. 
 
5) Ietekmes nov ērtējums 
Ja turpināsies status quo  scenārijs, tad jaunu infrastrukt ūras projektu ( īpaši elektroener ģijas 
nozarē) īstenošana ar ī turpmāk kavēsies finans ējuma, regul ējuma un at ļauju pieš ķiršanas 
problēmu dēļ. Tirgus dal ībnieki un dal ībvalstis nevar ētu pietiekam ā mērā pievērsties Eiropas 
prioritātēm. Komisija l ēš, ka ar pašreiz ējo regulējumu ievērojamu da ļu no nepieciešamajiem 
ieguldījumiem (EUR 200 miljrd. l īdz 2020. gadam) neb ūs iespējams realiz ēt, un tas 
apdraud ES sp ēju līdz 2020. gadam sasniegt ener ģētikas un klimata politikas m ērķus. 
Starpsavienojumu tr ūkums samazina sist ēmas optimiz ācijas iesp ējas, palielina p ārrāvumu 
risku un liek papildus invest ēt rezervēs un ražošanas balans ēšanā. Ja nekas nemain īsies, TEN-
E un citi ES fondi nevar ēs būtiski pozit īvi ietekmēt ieguldījumu grūtības. 
 
5.1. Atļauju pieš ķiršana  
Variants A.1: Eiropas kop ējas ieinteres ētības projektu rež īma izveide  
Paredzams, ka šim variantam b ūtu pagaidu pozit īva ietekme — laikus tiktu realiz ēti vairāk 
projekti nek ā status quo  scenārijā. Iedzīvotājus skartu ierobežot ās iespējas apstrīdēt projekta 
nepieciešam ību atļauju pieš ķiršanas proced ūras gaitā. Nav paredzams, ka iev ērojami 
palielinātos ietekme uz vidi sal īdzinājumā ar pašreiz ējo režīmu, ņemot vērā pieņēmumu, ka 
projekti tiktu pabeigti agr āk. Ja projektu realiz ācija noritētu sekmīgi, tam b ūtu ļoti pozitīva 
ietekme uz klimata m ērķu sasniegšanu.  Ieguld ītāji varēs rēķināties ar liel āku noteikt ību, kas 
savukārt pozitīvi ietekmēs projekta dz īvotspēju. Runājot par administrat īvajām izmaks ām, lēš, 
 
 4ka noteikta skaita projektu izskat īšanai nepieciešamie resursi samazin āsies par aptuveni 3 % 
projektu virz ītājiem un par 12 % iest ādēm. 
Variants A.2: Noteikumi par at ļauju pieš ķiršanas proced ūras organiz ēšanu un ilgumu 
(apakšvariants A.2.1b par "vienas pieturas a ģentūrām" un A.2.2.c "termi ņš 4 gadi")  
Paredzams, ka šim variantam b ūs spēcīga un pozit īva ietekme, un b ūs iespējams vairumu 
projektu realiz ēt laikā. Laikā tiktu realiz ēti vairāk projekti nek ā A.1 variant ā, bet ne visi 
kopējas ieinteres ētības projekti tiktu uzskat īti par priorit āriem. Šis variants iev ērojami 
uzlabotu iedz īvotāju iespējas piedal īties lēmumu pie ņemšanas proces ā, jo vadošajai iest ādei 
un/vai projekta virz ītājiem būtu jāorganizē apspriešana jau projekta s ākumposm ā. Atbilstības 
izmaksas b ūtu augstākās nekā variantā A.1. Šis politikas variants dotu ar ī labākus rezult ātus 
administrat īvo izmaksu samazin āšanas ziņā, proti, administrat īvās izmaksas samazin ātos par 
26 %. 
Variants A.3: Kop ējas ieinteres ētības projektu rež īma izveide un noteikumi par at ļauju 
piešķiršanas proced ūras organiz ēšanu  un ilgumu 
Nospriests, ka šim politikas variantam, kas ir A.1. un A.2 varianta kombin ācija, būtu 
vislabvēlīgākā kopējā ietekme, jo tas ļautu līdz 2020. gadam laik ā pabeigt gandr īz visus 
nepieciešamos kop ējas ieinteres ētības projektus, ar nosac ījumu, ka ir ieviests attiec īgi 
regulējuma un finans ēšanas pas ākumi. Dom ājams, ka, izv ēloties šo variantu, ietekme uz vidi, 
sociālā ietekme (nodarbin ātība) un ekonomisk ā ietekme (IKP) b ūtu pozitīvāka, jo tiktu 
pabeigti visi projekti, turkl āt tiktu iev ērojami ietaup ītas administrat īvās izmaksas (par 31 %). 
No šīs analīzes izriet, ka ieteicamais politikas variants ir A.3. 
 4.2. Regulat īvie pasākumi
 
Variants B.1: Izmaksu sadal ījums  
Ex-ante  izmaksu sadal ījums  dotu iesp ēju realizēt ieguldījumus, kuru izmaksas status quo 
scenārijā nebūtu iespējams, un tas ietekm ētu gan tirgus dal ībniekus, gan galapat ērētājus no 
sadales un soci ālā viedokļa. Paredzama neliela administrat īva ietekme, jo tiktu izvirz īta 
prasība, ka valstu regulat īvajām iestādēm ir jāsadarbojas ar cit ām iestādēm un PSO no 
dažādām dalībvalstīm. 
Ex ante izmaksu sadal ījums ar ex-post korekcij ām: vienīgā atšķirība būtu galīgā ietekme no 
ekonomisk ā un sadales viedok ļa. Lai gan tas dotu iesp ēju precīzāk sadalīt izmaksas, tas 'b ūtu 
negatīvs risks attiec ībā uz PSO un ārējo ieguldītāju ieņēmumiem. Īstenošana var rad īt papildu 
administrat īvās izmaksas, jo PSO un valstu regulat īvajām iestādēm būtu jāpārvērtē ieguvumi 
un jāpārrēķina izmaksu sadal ījums.  
Rezultātā var secin āt, ka ieteicamais apakšvariants ir B.1.b. 
Variants B.2: Ieguld ījumu stimuli  
Stimuli riskant ākiem kop ējas ieinteres ētības projektiem  būtu ar labv ēlīgu ekonomisko 
ietekmi uz infrastrukt ūras realiz ēšanu, jo t ādējādi tiktu ņemtas vērā grūtības, kas skar 
noteiktus ieguld ījumus. Š ādam tīkla tarifu palielin ājumam b ūtu ļoti ierobežota finansi ālā 
ietekme, ņemot vērā uz niecīgo to ieguld ījumu skaitu, kas uz to var ētu pretend ēt, nelielo 
administrat īvo ietekmi un p ārvades izmaksu niec īgo procentu ālo daļu no enerģijas gala cenas.  
Sodi un piespiedu darb ības attiec ībā uz kopējas ieinteres ētības projektiem  — piespiežot 
PSO realiz ēt saskaņotos priorit āros projektus, iesp ējams, augtu soci ālā labklājība ES līmenī. 
 
 5Lai īstenotu šādus pasākumus, būtu jāpiešķir jaunas pilnvara s valstu regulat īvajām iestādēm. 
Šādi pasākumi rais ītu spēcīgu PSO pretest ību, jo ekonomisk ā ietekme var ētu būt negatīva, vai 
nu tāpēc, ka sodi par projektu nerealiz ēšanu samazin ātu ieņēmumus, vai t āpēc, ka projekta 
realizācijas gadījumā būtu jāuzņemas papildu nesegti riski. T āpēc šādai shēmai ir ierobežota 
pievienotā vērtība salīdzinājumā ar shēmu, kuras pamat ā ir stimuli.  
Rezultātā var secin āt, ka ieteicamais apakšvariants ir B.2.a. 
Variants B.3: Ex-ante izmaksu sadal ījums un ar riskiem saist īti stimuli attiec ībā uz 
kopējas ieinteres ētības projektiem  
Šis ir ieteicamais variants , jo tas apvieno abu iete icamo apakšvariantu pozit īvo ietekmi un 
ļauj aptvert visliel āko skaitu kop ējas ieinteres ētības projektu. 
 
4.2. Finans ējums  
Variants C.1: Riska dal īšanas instrumenti  
Ieviešot riska dal īšanas instrumentus, uzlabotos piek ļuve kapit ālam, jauniem finans ējuma 
avotiem un riska kapit ālam (piem ēram, oblig ācijām vai garantij ām) ar piel āgotākiem 
nosacījumiem, kas vairotu projektu komerci ālo izdevīgumu un t ātad arī liktu pie ņemt 
pozitīvus lēmumus par ieguld ījumiem. Š āds atbalsts publisk ā sektora budžetam izmaks ātu 
mazāk nekā tiešas subs īdijas, un tam b ūtu ievērojams daudzk āršošanas efekts (l īdz 25). 
Īstenojot šo variantu, ir nepieciešama sadarb ība ar finanšu iest ādēm, kas savuk ārt samazina 
Komisijas administrat īvo slogu.  
Variants C.2: Riska kapit āla instrumenti  
Kapitāla nodrošin āšanai būtu ļoti labvēlīga ietekme uz finansi ālajām iespējām un jaunu 
ieguldītāju piesaist īšanu. Nodrošinot atbalstu projektu s ākumposm ā, projekti b ūtu gatavi 
realizācijai ātrāk, īpaši gadījumos, kad tie ir sarež ģīti, inovatīvi un tajos iesaist ītas daudzas 
ieinteresētās personas. Paredzams, ka š āds ES budžeta izmantojums ļaus piesaist īt 
ievērojamus l īdzekļus, un daudzk āršošanas efekts b ūs no 1 līdz 10. Ja ieguld ījumus uztic 
finanšu iest ādei, šīm finanšu iest ādēm būs vajadzīgi ievērojami liel āki resursi. 
Variants C.3: Dot āciju atbalsts projektu b ūvei 
Dotācijām būtu ievērojama pozit īva ietekme no ekonomisk ā un sociālā viedokļa — būtu 
iespējams realiz ēt kopējas ieinteres ētības projektus, kuru īstenošana b ūtu neiespējami panākt 
tikai ar tirgus konjunkt ūru un regul ējumu, tajā pašā laikā mazinot ietekmi uz t īkla tarifiem. 
Dotācijas pieš ķirtu tiem kop ējas ieinteres ētības projektiem, kas ir seviš ķi izšķirīgi, lai 
sasniegtu 2020. gadam izvirz ītos enerģētikas un klimata politikas m ērķus, izveidotu iekš ējo 
tirgu un pan āktu Savien ības apgādes drošību. Administrat īvā ietekme tieši korel ē ar projektu 
skaitu un to atbalstam pieejamo ES budžetu. 
Variants C0.4: Dot āciju, riska dal īšanas un riska kapit āla instrumentu kombin ācija 
Šis variants ir variantu  C.1, C.2 un C.3 kombin ācija un kā tāds kumul ē atsevišķo variantu 
pozitīvo ietekmi. Tirgus instrumen ti (C.1 un C.2) un tiešs finansi ālais atbalsts rais īs sinerģijas 
un ļaus palielin āt efektivit āti, jo būs iespējams elast īgi rast visrentabl āko risinājumu projekta 
specifiskajiem riskiem. 
Rezultātā var secin āt, ka ieteicamais apakšvariants ir C.4.  Tas atspogu ļo priekšlikumus 
par nākotnes ES budžetu, ar ko Komisija n āca klajā 2011. gada 29. j ūnijā, un ir piln īgā 
saskaņā ar ierosin āto Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu. 
 
 6 
6) Variantu sal īdzinājums un ietekmes nov ērtējuma gala secin ājumi 
Analīzes rezult ātā ietekmes nov ērtējumā minēts šāds ieteicamo variantu kopums: 1) Eiropas 
kopējas ieinteres ētības projektu rež īma izveide, vienas pieturas a ģentūra un 4 gadu laika 
ierobežojums kop ējas ieinteres ētības projektiem; 2) ex-ante izmaksu p ārrobežu sadal ījums un 
ar riskiem saist īti stimuli attiec ībā uz kopējas ieinteres ētības projektiem; un 3) dot āciju, riska 
dalīšanas un riska kapit āla instrumentu kombin ācija. Neviens no šiem variantiem viens pats 
nevar nodrošin āt nepieciešamos ieguld ījumus , tāpēc attiecībā uz ieteicamajiem variantiem 
politika ir j ākoordinē. 
Kopumā, negatīvo ietekmi uz vidi, atseviš ķiem iedzīvotājiem un tarifiem liel ā mērā atsvērs 
ieguvumi no Eiropas t īklu pabeigšanas. Tas ļaus ES sasniegt ES l īmenī saskaņotos enerģētikas 
un klimata p ārmaiņu mērķus, jo īpaši līdz 2020. gadam palielin āt atjaunojam ās enerģijas 
īpatsvaru energoavotu strukt ūrā līdz 20 % un par 20 % samazin āt SEG emisijas. Pien ācīga 
infrastrukt ūra arī atvieglos iekš ējā enerģijas tirgus piln īgu integr āciju elektroener ģijas un 
gāzes nozar ē, un tas pav ērs jaunas iesp ējas sistēmas optimiz ācijai un efektivit ātei, 
konkurencei un galapat ērētāju izvēles iespējām, un tas viss kopum ā mazinās enerģijas cenas. 
Pasākumu kopums ar ī palīdzēs palielin āt energoapg ādes drošību, jo tiks diversific ēti avoti, 
maršruti un partneri un palielin āsies sistēmas stabilit āte, kā arī uzlabosies t īklu drošība un 
noturība pret klimata p ārmaiņām.  
Visa minētā rezultātā būs pozitīva kopējā ietekme uz IKP un nodarbin ātību, kā konstatēts jau 
2010. gada ietekmes nov ērtējumā ((+0,42% izaugsme un 410 000 papildu darbavietas, 
salīdzinot ar b āzes scenāriju, laikā no 2011. l īdz 20120. gadam).  
Tabulā apkopota visu variantu un apakšvariantu ietekme. 
Varianti  Ekonomisk ā un 
sociālā ietekme  Ietekme uz vidi  Cita ietekme  
A.1 + = Juridisk ā īstenojamība: - 
A.2 ++ + Juridisk ā īstenojamība: - 
A.3 +++ ++ Juridisk ā īstenojamība: - 
B.1 ++ + Administrat īva - 
B.2 ++ + Ietekme uz tarifiem -  
B.3 +++ ++ Administrat īvā un ietekme uz 
tarifiem: -  
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Administrativ ā: - 
C.3 +++ ++ Administrativ ā: - 
C.4 +++ ++ Administrativ ā: - 
Tarifi: + 
A.3 & B.3 & C.4 +++ +++ Juridisk ā, administrativ ā: - 
Tarifi: + 
Ietekmju kopsavilkums  (= nemain ās salīdzinājumā ar bāzes scenāriju; + līdz +++ uzlabojums sal īdzinājumā ar 
bāzes scenāriju; - līdz - - - pasliktin ājums salīdzinājumā ar bāzes scenāriju)