CORRIGENDUM This document corrects the COM (2019) 930 final of 20.11.2019 Level of sensibility removed from the cover page The text should read as follows:

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Ekonomikas attīstību un politiku Grieķijā uzrauga saskaņā ar Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu un pastiprinātas uzraudzības sistēmu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 472/2013 ( ). Veicot Grieķijas pastiprināto uzraudzību ( ), atzīts, ka vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāpieņem pasākumi, lai novērstu ekonomikas un finanšu grūtību cēloņus vai varbūtējos cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi.

Pastiprināta uzraudzība nodrošina visaptverošu pamatu ekonomikas attīstības uzraudzībai un tādas politikas īstenošanai, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos. Minētā uzraudzība ļauj regulāri novērtēt jaunākās ekonomiskās un finanšu norises Grieķijā, kā arī uzraudzīt valsts finansēšanas nosacījumus un atjaunināt parāda atmaksājamības analīzi. Pastiprināta uzraudzība arī nodrošina ietvaru to vispārējo saistību novērtēšanai, kuras Grieķija uzņēmusies Eurogrupas sanāksmē 2018. gada 22. jūnijā – turpināt un pabeigt reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) programmu, un nodrošināt, ka tiek saglabāti atbilstīgi finanšu palīdzības programmām pieņemto svarīgo reformu mērķi. Šajā kontekstā ar pastiprināto uzraudzību tiek sekots, kā tiek īstenotas īpašas saistības — līdz pieņemtajam termiņam (2022. gada vidum) pabeigt svarīgas strukturālās reformas, kas tika sāktas saskaņā ar programmu sešās būtiskās jomās, proti: i) fiskālā un strukturālā politika, ii) sociālā labklājība, iii) finanšu stabilitāte, iv) darba un produktu tirgi, v) privatizācija un vi) valsts pārvaldes modernizācija ( ). Piecpadsmit konkrēto saistību izpildes termiņš ir 2019. gada vidū, un to izpildes gaita tiek novērtēta šajā ziņojumā.

Šis ir ceturtais pastiprinātās uzraudzības ziņojums attiecībā uz Grieķiju. Tas tiek sagatavots reizē ar Grieķijas 2020. gada budžeta plāna projekta novērtējumu un kalpo arī kā īpašs uzraudzības ziņojums makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros Eiropas pusgada saistībā Grieķijai, kur 2019. gada Eiropas pusgadā tika konstatēta pārmērīga nelīdzsvarotība. Šā ziņojuma pamatā ir konstatējumi, kas gūti Komisijas vizītē Atēnās 2019. gada 23.–26. septembrī sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku ( ). Starptautiskais Valūtas fonds piedalījās 2019. gada IV panta uzraudzības cikla kontekstā, savukārt Eiropas Stabilizācijas mehānisms piedalījās savas agrīnās brīdināšanas sistēmas ietvaros un saskaņā ar 2018. gada 27. aprīļa Saprašanās memorandu par darba attiecībām starp Eiropas Komisiju un Eiropas Stabilizācijas mehānismu.

Šis ziņojums varētu kalpot par pamatu, lai Eurogrupa lemtu par otrā no politikas atkarīgu parāda pasākumu kopuma veikšanu 767 miljonu euro apmērā. Eurogrupa 2018. gada 22. jūnijā vienojās, ka Grieķijas parāda samazināšanas pasākumu kopumā būtu jāietver stimuli, kas nodrošinātu Eiropas Stabilizācijas mehānisma programmā apstiprināto reformu pasākumu stingru un pastāvīgu īstenošanu. Šajā nolūkā, pamatojoties uz pozitīviem ziņojumiem atbilstīgi pastiprinātai uzraudzībai, Grieķijai atsevišķās daļās reizi pusgadā līdz 2022. gada vidum tiks darīti pieejami daži saskaņoti parāda pasākumi, ja tā izpildīs savas saistības attiecībā uz reformu nepārtrauktību un pabeigšanu. Minētie pasākumi cita starpā ir šādi: i) tādu ienākumam līdzvērtīgu summu atgriešana, kuras izriet no centrālo banku turējumiem Grieķijas valdības obligācijās saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un ii) atteikšanās no palielinātās procentu likmju starpības konkrētiem aizdevumiem, kurus uz laika periodu no 2019. gada 17. jūnija līdz 2019. gada 31. decembrim izsniedzis Eiropas finanšu stabilitātes instruments.

Šajā ziņojumā tiek secināts, ka Grieķija ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savas konkrētās reformu saistības, kas bija jāpabeidz līdz 2019. gada vidum. Turpmākās darbības būs izšķiroši svarīgas reformu pabeigšanā un vajadzības gadījumā to paātrināšanā. Šajā novērtējumā ņemti vērā jaunās administrācijas centieni pēdējo mēnešu laikā izpildīt saistības sakarā ar plašākas reformu programmas virzīšanu, un administrācijas gatavība tās sagatavot ciešā sadarbībā ar iestādēm.

EKONOMIKAS PROGNOZE

Ekonomikas izaugsme Grieķijā 2019. gada pirmajā pusē turpinājās, un tiek prognozēts, ka tā saglabāsies noturīga par spīti nelabvēlīgiem ārējiem faktoriem. Rezultāti gada sākumā bija sliktāki, nekā paredzēts, taču sagaidāms, ka izaugsme atgūs dinamiku gada otrajā pusē un 2019. gadā kopumā sasniegs 1,8 %, kas ir nedaudz zem 1,9 % — rādītāja, kas tika fiksēts 2018. gadā. Galvenie izaugsmes veicinātāji šogad un nākamajā gadā, domājams, būs privātais patēriņš un ieguldījumi, par ko liecina stabils izmantojamā ienākuma pieaugums un augsts patērētāju uzticēšanās līmenis tirgus apsekojumos, kurš jau ir apsteidzis pirmskrīzes līmeni. Atveseļošanās Grieķijā notiek apstākļos, kad ārējā vide pasliktinās. Tomēr, ņemot vērā izziņotos darbaspēka un kapitāla nodokļu samazinājumus un nemainīgo eksporta tirgus daļas pieaugumu, tiek prognozēts, ka 2020. gadā izaugsme pieaugs līdz 2,3 %, kas ir virs eurozonas vidējā rādītāja — 1,2 %.

Vispārējais noskaņojums un cerības liecina par pozitīvu dinamiku. Ekonomiskās situācijas rādītājs kopš vispārējām vēlēšanām jūlijā ir ievērojami uzlabojies, un kapitāla kontrole ir pilnībā atcelta. Grieķija darbojas starptautiskajos kapitāla tirgos, kur procentu likmju starpības ir strauji samazinājušās līdz vēsturiski zemam līmenim, pārsniedzot kopumā labvēlīgās izmaiņas Eiropas valstu obligāciju tirgos. Reitinga aģentūru novērtējumā ir vērojami uzlabojumi, kuri atspoguļo pozitīvu un konstruktīvu mijiedarbību ar Eiropas iestādēm. Grieķijas iestāžu un arī Eiropas partneru uzdevums turpmāk būs saglabāt šo vispārējo pozitīvo impulsu.

Izaugsmes rezultāti vidējā termiņā lielā mērā būs atkarīgi no tā, vai izdosies palielināt ieguldījumus, kas joprojām ir zem eurozonas vidējā rādītāja. 2018. gadā ieguldījumi Grieķijā procentos no IKP bija zemākie ES un atradās 7,7 procentpunktus zem eurozonas vidējā rādītāja — 20,6 % no IKP. Ieguldījumu līmeņa paaugstināšanai, kas ļautu atgūties pēc gadiem, kad krīzes laikā ieguldījumu trūka, ir izšķiroša nozīme turpmākajā ekonomikas izaugsmē. Privāto ieguldījumu palielināšanā galvenā nozīme būs svarīgākajiem privatizācijas projektiem un ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistei. Publisko ieguldījumu palielināšana, vispirms sasniedzot budžeta izdevumu griestus un pēc tam paplašinot publiskos ieguldījumus līdz līmenim, kas pārsniedz pašreizējās budžeta iespējas, vēl vairāk stimulētu izaugsmi multiplikatora efekta pēc.

Darba tirgū novērojami tālāki uzlabojumi, un bezdarba līmenis turpina stabili samazināties. Tiek prognozēts, ka nodarbinātība 2019. un 2020. gadā palielināsies par vairāk nekā 2 %, bet bezdarba līmenis samazināsies no 19,3 % 2018. gadā līdz 17 % šogad un gandrīz 15 % 2020. gadā. Paredzams, ka inflācija īstermiņā būs zema sakarā ar neseno netiešo nodokļu samazinājumu un naftas cenu attīstību, bet vidējā termiņā tā nedaudz palielināsies.

Prognoze ir pakļauta augšupvērstiem un lejupvērstiem riskiem, pie tam lejupvērstie riski ir izteiktāki. Lejupvērstie riski ir saistīti ar ārvalstu pieprasījuma samazināšanos, kā arī valsts ieguldījumiem paredzētā budžeta pastāvīgu nepietiekamu izpildi. Augšupvērstie riski ir saistīti ar ievērojamiem uzlabojumiem uzņēmumu un patērētāju noskaņojumā, kas vēl nav izpaudies būtiska izdevumu pieauguma veidā. Prognoze balstās uz pieņēmumu, ka tiks turpinātas reformas, par ko ir panākta vienošanās pastiprinātās uzraudzības ietvaros, tostarp reformas ienākumus nenesošu aizdevumu noregulējuma sistēmā, kuras veidotas tā, lai nodrošinātu pietiekamu ienākumus nenesošo aizdevumu samazinājumu un stiprinātu banku kredītspēju.

FISKĀLĀ POLITIKA UN PERSPEKTĪVA

Grieķija ir ceļā uz to, lai pārsniegtu noteikto primārā pārpalikuma mērķi 3,5 % no IKP 2019. gadā; līdz ar to mērķis tiktu pārsniegts piekto gadu pēc kārtas. Tas kliedē šā gada sākumā radušās bažas, ka fiskālo pasākumu pieņemšana 2019. gada maijā varētu apdraudēt primārā pārpalikuma mērķa sasniegšanu. Jaunā administrācija šos pasākumus saglabāja. Maijā pieņemtie pasākumi bija šādi: jaunas maksājumu shēmas (ar 120 maksājumiem) nodokļu parādiem, sociālās nodrošināšanas fondiem un pašvaldībām; atsevišķu pievienotās vērtības nodokļa likmju samazināšana; no jauna ieviests 13. pensijas maksājums un iepriekš veiktās apgādnieka zaudējuma pensiju reformas atcelšana. Turklāt tika atcelts 2017. gadā pieņemtais likums par iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformu, kas no 2020. gada būtu paplašinājis nodokļu bāzi un samazinājis likmes fiskāli neitrālā veidā. Maija pasākumu fiskālās izmaksas pašlaik tiek lēstas 0,7 % apmērā no IKP, kas ir mazāk nekā jūnija pastiprinātas uzraudzības ziņojumā paredzētie 1,1–1,4 % no IKP sakarā ar to, ka parādi, kas tika pārvesti no esošajām nodokļu norēķinu shēmām uz jauno shēmu, ir mazāki, nekā gaidīts. Šo pasākumu kvalitāte radīja bažas, ņemot vērā mērķi uzlabot publisko finanšu kvalitāti un to atbilstību reformām, kas pieņemtas Eiropas Stabilizācijas mehānisma programmas ietvaros. Jūlijā jaunā administrācija grozīja 120 maksājumu shēmu, lai padarītu to pievilcīgāku tieši uzņēmumiem, un nedaudz samazināja Enfia īpašuma nodokli.

Lai nodrošinātu fiskālo mērķu sasniegšanu, jaunā administrācija pazemināja izdevumu maksimālos apjomus līdz reālistiskākam līmenim, savukārt papildu fiskālo telpu nodrošināja papildu nodokļu ieņēmumi. Iestādes samazināja budžeta maksimālo apjomu gan parastajā (neieguldījumu) budžetā, gan valsts ieguldījumu budžetā, lai kompensētu to pastāvīgo pārlieku augsto novērtējumu. Tas 2019. gadā uzlabos budžeta bilanci par 0,6 % no IKP. Pārskatīšana daļēji tiek pārnesta uz 2020. gada budžetu. Iestādes ir izstrādājušas arī rīcības plānu valsts ieguldījumu budžeta prognozēšanas un uzraudzības uzlabošanai. Turklāt tās pieņēma tiesību aktus ar noteikumiem, kas reglamentē publisko ieguldījumu budžeta valsts komponenta izstrādi, pārvaldību, finansēšanu un īstenošanu, lai novērstu tā zemo izpildes līmeni. Šie ir visnotaļ apsveicami pasākumi; tie bija jāveic jau sen. Iestādes tiek mudinātas pilnībā izmantot budžeta ietvaros pieejamo fiskālo telpu, lai stimulētu ekonomikas atveseļošanos. Fiskālās prognozes 2019. gadam balstās arī uz labvēlīgām ieņēmumu izmaiņām, kas galvenokārt saistītas ar jaunu debitoru masveidīgāku līdzdalību pakāpeniskās nomaksas shēmās, nekā paredzēts, un lielākiem pievienotās vērtības nodokļa ieņēmumiem, ko izraisīja arī liels tūristu tēriņu pieaugums.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas iestādes prognozē, ka primārais pārpalikums (saskaņā ar definīciju, ko lieto pastiprinātās uzraudzības ietvaros) 2019. gadā sasniegs 3,8 % no IKP. Prognozē 2019. gadam tiek pieņemts, ka sabiedrisko pakalpojumu saistību maksājums Grieķijas valsts elektroapgādes uzņēmumam aptuveni 200 miljonu euro apmērā tiks segts no rezerves neparedzētiem izdevumiem, un tajā nav ņemti vērā iespējamie papildu vienreizējie pasākumi, kas varētu tikt pieņemti 2019. gadā, lai izmantotu pieejamo fiskālo telpu.

Tas nozīmē, ka Grieķijai 2019. gadā būs jāsasniedz valsts budžeta pārpalikums 1,3 % apmērā no IKP. Tas ir krietni virs eurozonas vidējā deficīta rādītāja 0,8 % no IKP. Kopš 2016. gada Grieķijas valsts finansējums ir bijis ar pārpalikumu, pateicoties tam, ka ESM programmas laikā tika īstenoti būtiski fiskālās konsolidācijas pasākumi, taču sava loma bija arī samazinātajiem publiskajiem ieguldījumiem. Valsts vispārējā budžeta pārpalikuma sasniegšana atbilst aplēstajam būtiskajam strukturālās bilances samazinājumam (no 5,8 % no IKP 2016. gadā līdz 3,0 % 2019. gadā), kas liecina par to, ka izmantotā fiskālā nostāja pakāpeniski kļūst mazāk stingra.

Pamatojoties uz 2020. gada budžeta plāna projektā iekļauto informāciju, Komisija prognozē, ka Grieķija izpildīs primāro pārpalikuma mērķi 3,5 % no IKP (pastāvīgas konkrētas saistības), lai panāktu valsts budžeta pārpalikumu 1,0 % apmērā no IKP un 2020. gadā atbilstu visām Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Budžeta projektā ir ietverta virkne jaunu izaugsmi veicinošu pasākumu 0,6 % apmērā no IKP, kuru mērķis ir samazināt kropļojošos nodokļus un palielināt sociālos pabalstus ģimenēm. Paketē ietilpst uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums par četriem procentpunktiem; iedzīvotāju ienākuma nodokļa reforma, kas cita starpā samazina nodokļa likmi no 22 % līdz 9 % attiecībā uz ienākumiem līdz 10 000 euro un palielina neapliekamo minimumu nodokļu maksātājiem, kam ir bērni; sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājums par vienu procentpunktu pilna laika algotiem darbiniekiem; kā arī dividenžu nodokļa samazinājums no 10 % līdz 5 %. Turklāt pakete ietver jaunu bērna piedzimšanas pabalstu 2000 euro apmērā. Valdība ir arī paziņojusi par papildu nodokļu samazinājumiem 2021. gadā un turpmāk, taču patlaban tie netiks pieņemti ar likumu. Lai nodrošinātu budžeta neitralitāti, budžeta plāna projektā pasākumu kopums tiek papildināts ar līdzīga apmēra “fiskāli ekvivalentiem” galvenokārt parametriskiem, bet arī administratīviem pasākumiem. Šo pasākumu mērķis ir palielināt netiešo nodokļu ienesīgumu, atjaunināt nekustamā īpašuma nodokļa bāzi un vēl vairāk samazināt izdevumu mērķus, kas nav izmantoti iepriekšējos gados.

Lai gan viss pasākumu kopums visumā neietekmē budžetu, paredzams, ka tas uzlabos publisko finanšu kvalitāti un 2020. gadā veicinās izaugsmi. Nodokļu samazinājumi kapitālam un darbaspēkam ir svarīgi pozitīvi soļi virzienā uz to, lai samazinātu Grieķijas faktisko uzņēmumu ienākuma nodokli un nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās. Paredzams, ka labumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformas gūs visi nodokļu maksātāji, sevišķi personas ar zemākiem ienākumiem un pašnodarbinātie. Turklāt pilna laika darbinieki, tostarp tie, kuru ienākumi ir zemāki par neapliekamo līmeni, gūs labumu no sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājuma. Izaugsmi veicinošā nodokļu novirzīšana no kropļojošiem uz mazāk kropļojošiem, kā pievienotās vērtības nodoklis vai nekustamā īpašuma nodoklis, paredzams, stimulēs privātos ieguldījumus un nodarbinātību, kā arī veicinās ražīguma pieaugumu un privāto patēriņu. Reforma nepievēršas salīdzinoši augstajam iedzīvotāju ienākuma nodokļa neapliekamajam minimumam, kas bija daļa no nodokļu reformas, par kuru 2017. gadā tika panākta vienošanās ar iestādēm Eiropas Stabilizācijas mehānisma programmas ietvaros, un kam bija paredzēts stāties spēkā 2020. gadā. Galīgajā tiesību akta, ar ko ievieš 2020. gada fiskālo paketi, redakcijā, kas publicēta sabiedriskajai apspriešanai, ir iekļauti daži nelieli papildu pasākumi, kas neietekmē 2020. gada fiskālās politikas novērtējumu.