Īpašais ziņojums Eiropas banku 
uzraudzības sistēmas 
tapšana – Eiropas Banku 
iestāde un tās mainīgais 
kontekstsLV 2014  Nr. 05
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0497-4
doi:10.2865/95161
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 05
Īpašais ziņojums Eiropas banku 
uzraudzības sistēmas 
tapšana – Eiropas Banku 
iestāde un tās mainīgais 
konteksts
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
 Glosārijs
I–VIII  Kopsavilkums
1–16 Ievads
4–11 Komisijas iniciatīvas kopš 2008. gada
6–11 EBI izveide kā 2011. gadā izveidotās banku uzraudzības sistēmas sastāvdaļa
12–16 Jaunākās norises banku savienības izveidē
14–15 EBI un vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) izveide 
16 Vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) izveide
17–21 Revīzijas tvērums un pieeja
22–80 Apsvērumi
23–38 Tiesiskā regulējuma reforma: Komisija atbildēja ar plašu banku nozares tiesiskā regulējuma 
kopumu, un EBI deva ieguldījumu, izstrādājot tehniskos standartus un pamatnostādnes
24–27 Komisija savlaicīgi izstrādāja tiesību aktus, bet…
28–35 … EBI bija noteikti īsi termiņi, sabiedriskajai apspriešanai bija atvēlēts maz laika, un Komisija nebija 
izstrādājusi vispārēju ietekmes novērtējumu
36–38 Risks, ka EBI uzraudzības padomes lēmumu pieņemšana nebūs optimāla
39–55 Uzraudzības reforma: EBI ir veicinājusi pārrobežu uzraudzību, bet joprojām saglabājas neatrisināti 
jautājumi
44–52 … Uzraudzītāju kolēģijās īstenotā uzraudzības konverģence ir uzlabojusies, bet tā joprojām ir ierobežota
53–55 … Juridisku ierobežojumu dēļ EBI nevarēja pilnvērtīgi veikt mediācijas uzdevumus
03 Saturs
56–64 Uzraudzības reforma: EBI loma spriedzes testos
56– 61 Problēmas saistībā ar 2011. gada banku spriedzes testu ticamību, tomēr…
62–64 … 2012. gadā īstenotie rekapitalizācijas pasākumi palīdzēja atjaunot uzticēšanos
65–74 Uzraudzības reforma: vēl jāizstrādā patērētāju tiesību aizsardzība un galvenās vadības sistēmas
65–72 … Minimāli resursi un maz balsstiesīgo locekļu, kuriem ir visas pilnvaras patērētāju tiesību aizsardzības 
jautājumos
73–74 … EBI joprojām ir jāievieš galvenās iekšējās sistēmas, lai nodrošinātu lietderīgu un efektīvu darbību
75–80 Uzraudzības reforma: EBI mainīgā loma
81–90 Secinājumi un ieteikumi
83 Tiesiskā regulējuma reforma
84–90 Norises uzraudzības jomā: ietekme uz EBI uzraudzības lomu
 I pielikums.  Pārskats par revīzijas pieeju
 II pielikums.  EBI kompetence un darbības
 III pielikums.  Ekspertu grupa
 IV pielikums.  Pārbaudei atlasītās likumdošanas iniciatīvas
 V pielikums.   Noregulējuma mehānismi un noguldījumu apdrošināšana Amerikas Savienotajās 
Valstīs un Kanādā
 VI pielikums.  Sistēma banku sanācijai un noregulējumam
 VII pielikums.  Bibliogrāfija
 Komisijas atbilde
 Eiropas Banku iestādes atbilde
04
 Saīsinājumi
CRD  IV: IV Kapitāla prasību direktīva
CRR : Kapitāla prasību regula
EAAPI : Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde
EBI: Eiropas Banku iestāde
EBUK : Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja
ECB : Eiropas Centrālā banka
EFUS : Eiropas finanšu uzraudzības sistēma 
ES: Eiropas Savienība
ESRK : Eiropas Sistēmisko risku kolēģija
EVTI : Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde
FED : Federālo rezervju sistēma (ASV)
FICOD : Finanšu konglomerātu direktīva
FSP : Finanšu stabilitātes padome
G20 : Divdesmit valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju grupa
Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD : Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāts 
IKP: Iekšzemes kopprodukts
MCD : Hipotekāro kredītu direktīva
TARP : Problemātisku aktīvu glābšanas programma
VNM : vienotais noregulējuma mehānisms
VNV : Vienotā noregulējuma valde
VUI : valsts uzraudzības iestāde
VUM : vienotais uzraudzības mehānisms
05
 Glosārijs
Banku darbības regulējums : valdības regulējuma veids, kas bankām izvirza noteiktas prasības, ierobežojumus un 
vadlīnijas. Regulatīvā struktūra nodrošina caurredzamību banku iestāžu un to klientu attiecībās. Banku darbības 
regulējuma mērķis cita starpā ir nodrošināt prudenciālu uzraudzību (mazināt riska līmeni, kuram pakļauti banku 
kreditori), mazināt sistēmisko risku (mazināt darbības traucējumu risku, ko var izraisīt tādi nelabvēlīgi tirdzniecības 
nosacījumi bankām, kuri noved pie vairāku vai galveno banku bankrota) un izstrādāt noteikumus par taisnīgu 
attieksmi pret klientiem.
Banku uzraudzība : banku finanšu rezultātu un darbību uzraudzība nolūkā nodrošināt, ka tās darbojas droši un 
pareizi un ievēro tiesību un normatīvos aktus. Banku uzraudzību veic valstu regulatori, un tās mērķis ir novērst 
banku bankrotu.
Bāzeles Banku uzraudzības komiteja : banku uzraudzības iestāžu komiteja, kuru Desmit valstu grupas centrālo 
banku vadītāji 1974. gadā izveidoja, lai vairotu izpratni par galvenajiem uzraudzības jautājumiem un uzlabotu banku 
uzraudzības kvalitāti pasaules mērogā. Komiteja izstrādā pamatnostādnes un standartus dažādās jomās, piemēram, 
kapitāla pietiekamības starptautiskos standartus (Bāzele, Bāzele II un Bāzele III).
Finanšu atbalsta mehānisms : mehānisms vai fonds, kas nodrošina, ka ir pieejami pietiekami līdzekļi noregulējuma 
finansēšanai vai citam atbalstam finanšu iestādēm, to izmanto tikai kā pēdējo iespēju.
Finanšu tirgus : tirgus, kurā fiziskas un juridiskas personas var tirgoties ar finanšu aktīviem un saistībām. Naudas 
tirgi un kapitāla tirgi ir finanšu tirgu sastāvdaļas.
Ietekmes novērtējums : loģisku pasākumu kopums, kas palīdz Eiropas Komisijai novērtēt jaunas iniciatīvas 
iespējamo ietekmi ekonomiskā, sociālā un vides aspektā. Tas ir process, kurā, novērtējot politikas izvēles iespēju 
iespējamo ietekmi, tiek sagatavoti pierādījumi politisko lēmumu pieņēmējiem par šo iespēju priekšrocībām un 
trūkumiem.
Makroprudenciālā uzraudzība : uzraudzība, kas orientēta uz finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, nevis uz 
atsevišķām tās sastāvdaļām. Sistēmas makroprudenciālais regulējums ir vajadzīgs tāpēc, ka atsevišķu uzņēmumu 
piesardzīga rīcība saskaņā ar pamatnostādnēm kolektīvi var izraisīt sistēmas nestabilitāti, piemēram, ja visi aizdevēji 
ierobežo aizdošanu vai ja visi uzņēmumi vienlaicīgi pārdod aktīvus.
Mikroprudenciālā uzraudzība : uzraudzība, kas orientēta uz finanšu sistēmas sastāvdaļu stabilitāti. 
Mikroprudenciālās uzraudzības uzmanības centrā ir atsevišķu finanšu iestāžu drošums un pareiza darbība.
Noregulējums : jebkura iestādes rīcība, ar privātā sektora iesaistīšanos vai bez tās, nolūkā risināt nopietnas 
problēmas finanšu iestādē, kura vairs nav dzīvotspējīga un kurai nav arī pamatotu izredžu par tādu kļūt, pat ja veic 
tās pārstrukturēšanu.
06 Glosārijs
Piederības valsts uzraudzītājs : uzraudzības iestāde, kura atbildīga par prudenciālo uzraudzību ES dalībvalstī, kurā 
finanšu iestāde ir saņēmusi licenci ES banku darbības veikšanai (piederības valsts).
Prudenciālais regulējums : atbilstīgs tiesiskais regulējums finanšu operācijām, lai novērstu problēmas finanšu 
nozarē vai tās samazinātu.
Regulējošām prasībām atbilstošs kapitāls  (arī kapitāla prasība vai kapitāla pietiekamība): kapitāla summa, kuru 
finanšu regulators liek turēt bankai vai citai finanšu iestādei. To parasti izsaka kā kapitāla pietiekamības rādītāju – 
pašu kapitāla, kas jātur, procentuālo attiecību pret riska svērtajiem aktīviem.
Rekapitalizācija : tā notiek, kad juridiska persona maina kapitāla struktūru (pašu kapitāla un parāda attiecību) 
nolūkā uzlabot parāda attiecību pret pašu kapitālu.
Riska svērtie aktīvi : bankas aktīvi un ārpusbilances posteņu riska darījumi, kas svērti atbilstoši riskam un izmantoti 
finanšu iestādes kapitāla prasības vai kapitāla pietiekamības rādītāja ( CAR ) noteikšanā.
Sabiedriskā apspriešana : regulatīvais process nolūkā izzināt un saņemt sabiedrības viedokli par jautājumiem, 
kas to skar. Tās galvenais mērķis ir uzlabot lietderību, caurredzamību un sabiedrības iesaistīšanos tiesību aktu un 
politikas virzienu izstrādē. Apspriešana ir svarīgs priekšnosacījums kvalitatīvam ietekmes novērtējumam.
Spriedzes tests : simulācija, kas izstrādāta, lai novērtētu finanšu iestādes spēju pārvarēt ekonomikas krīzi. Spriedzes 
testus veic, lai redzētu, cik stabila ir finanšu iestāde dažādos apstākļos.
Uzņēmējas valsts uzraudzītājs : uzraudzības iestāde, kas atbildīga par prudenciālo uzraudzību ES dalībvalstī, kurā 
finanšu iestādei ir meitasuzņēmums, bet kura nav piederības dalībvalsts, kas iestādei izsniegusi licenci ES banku 
darbības veikšanai.
Uzraudzītāju kolēģijas : koordinācijas struktūras, kas apvieno dažādu valstu regulatīvās iestādes, kuras ir iesaistītas 
pārrobežu banku grupas uzraudzībā. Tās ir mehānisms informācijas apmaiņai starp piederības valsts un uzņēmējas 
valsts uzraudzītājiem, kas paredzēts uzraudzības uzdevumu koordinētai vai kopīgai plānošanai un izpildei, kā arī 
priekšdarbu veikšanai un rīcībai ārkārtas situāciju gadījumos.
07 Glosārijs
Valsts parāds : centrālās valdības parāds. Valsts parāda krīze ir saistīta ar to, ka dažām valstīm ir grūtības vai tās 
nespēj atmaksāt vai refinansēt valsts parādu bez trešo personu palīdzības.
Vienota (uzraudzības) rokasgrāmata : vienota sistēma banku darbības risku noteikšanai, mērīšanai un analīzei, 
kam pievienotas kopīgas norādes par uzraudzības iestāžu iejaukšanos un koriģējošiem pasākumiem. Rokasgrāmata 
būs nesaistošs ES piemērotās uzraudzības paraugprakses apkopojums.
Vienots noteikumu kopums : tā mērķis ir nodrošināt vienotu saskaņotu prudenciālo noteikumu kopumu, kas ir 
saistošs kopumā un tieši piemērojams visās dalībvalstīs. Tas nodrošinās Bāzele III standartu vienādu piemērošanu 
visās dalībvalstīs, novēršot trūkumus tiesiskajā regulējumā un tādējādi sekmējot efektīvāku iekšējā tirgus darbību. 
Vienotajā noteikumu kopumā ietilpst saistoši tehniskie standarti (STS), kuri papildina likumdošanas instrumentus, uz 
kuriem tie attiecas.
08
 Kopsavilkums
I
Finanšu krīzes seku dēļ Komisija veica pasākumus 
banku nozares stabilizēšanai, proti, tā centās stiprināt 
tiesisko regulējumu un banku uzraudzību, īpaši to 
banku uzraudzību, kas veic pārrobežu darbību. Tie ­
siskā regulējuma izmaiņu plašo priekšlikumu ietvaros 
2011. gadā izveidoja jaunu Eiropas Banku iestādi (EBI).
II
Palātas revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Komisija un 
EBI bija apmierinoši pildījušas pienākumus banku 
nozares regulatīvās un uzraudzības sistēmas jaunās 
kārtības izveidē, un pārbaudīt, cik sekmīgi šī jaunā 
kārtība darbojas.
III
Palāta atzina, ka Komisijas īstenotā banku nozares 
tiesību aktu reforma un EBI izveide, kā arī Komisijas un 
EBI darbības, kas bija vērstas uz banku nozares jaunās 
regulatīvās un uzraudzības sistēmas izveidi 2011. gadā, 
bija svarīgi pirmie atbildes pasākumi saistībā ar 
finanšu krīzi. Tomēr tika konstatēti trūkumi jaunās 
kārtības darbībā attiecībā uz pārrobežu banku uzrau ­
dzību, ES banku izturētspējas pārbaudi un patērētāju 
tiesību aizsardzības pasākumu veicināšanu finanšu 
produktu un pakalpojumu tirgū Eiropas Savienībā.IV
Palāta konstatēja, ka Komisija un EBI ir reaģējušas uz 
finanšu krīzi, piedāvājot plašu tiesiskā regulējuma 
kopumu. Komisija savlaicīgi izstrādāja tiesību aktus, 
bet sabiedriskās apspriešanas termiņi gan EBI, gan 
Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorātā bija 
īsi. Turklāt EBI bija noteikti īsi termiņi un nebija veikts 
tiesību aktu kopuma vispārējs ietekmes novērtējums.
V
Uzraudzības reformas ietvaros EBI ir uzlabojusi banku 
pārrobežu uzraudzību, darbojoties kā valstu uzraudzī ­
bas iestāžu (VUI) darba veicinātāja un koordinatore. 
Tomēr daudzās jomās tās loma banku uzraudzībā ir 
bijusi ierobežota. Banku ikdienas uzraudzība paliek 
VUI uzdevums, un EBI neveic finanšu iestāžu tiešu 
uzraudzību. Uzraudzītāju kolēģijās īstenotā uzrau ­
dzības konverģence ir ierobežota, un kolēģijas pārāk 
daudz laika tērēja procedūru apspriešanai, nevis veltīja 
uzmanību riskiem.
VI
EBI nav pilnvaru pieņemt vai izpildīt lēmumus par 
uzraudzības konverģenci un izšķirt VUI starpā radu ­
šās domstarpības. Kaut arī EBI ir ieguldījusi ievēroja ­
mas pūles, lai atrisinātu domstarpības, kas radušās 
VUI starpā, tai ir ierobežotas juridiskās pilnvaras medi ­
ācijā. Tāpat Palāta konstatēja, ka EBI bija ierobežotas 
juridiskās pilnvaras un personāls, lai veiktu 2011. gada 
spriedzes testus. Kopumā EBI resursi tās darbības 
sākumposmā nebija pietiekami, lai tā varētu pildīt 
savas pilnvaras.
Kopsavilkums 09
VII
Sākot ar 2014. gada rudeni, Eiropas Centrālā banka 
(ECB) būs pilnvarota uzraudzīt banku nozari visās euro ­
zonas dalībvalstīs un citās dalībvalstīs, kas vēlas pieda ­
līties. Vienotais uzraudzības mehānisms (VUM) ietvers 
sadarbību starp ECB un valstu uzraudzības iestādēm, 
kurā ECB būs atbildīga par VUM vispārējo darbību.
VIII
Palāta uzskata, ka sekmīgai banku uzraudzībai 
ES mērogā ir skaidri jāsadala lomas un atbildība starp 
EBI, ECB un valstu uzraudzības iestādēm, gan tām, 
kuras ietilpst vienotajā uzraudzības mehānismā, gan 
tām, kuras tajā neietilpst. Lai novērstu uzdevumu 
pārklāšanās risku un pienākumu neskaidru sadalījumu 
dažās jomās starp ECB, VUI un EBI, Palāta iesaka tiesību 
aktos vai saprašanās memorandā vēl vairāk preci ­
zēt lomas un pienākumus. Palāta iesaka arī izstrādāt 
procedūras, kas nodrošina ciešu un biežu sadarbību 
un informācijas apmaiņu starp dažādām struktūrām, 
un pievērst īpašu uzmanību pārejas periodam pirms 
VUM pilnīgas izveides.
10
 Ievads
01 
Pasaules mēroga krīzi, kura kopš 
2007. gada skāra finanšu nozari, 
izraisīja pārmērīga riska uzņemšanās 
apvienojumā ar nelabvēlīgām norisēm 
finanšu tirgos. Tās rezultātā radās ievē ­
rojami zaudējumi no ieguldījumiem, 
kas banku pašu kapitālu samazināja 
zem vajadzīgā līmeņa. Bankas vairs 
nespēja iegūt finansējumu naudas un 
kapitāla tirgos. Turklāt ciešās savstar ­
pējās sasaistes dēļ vienas lielas finanšu 
iestādes bankrots būtu varējis izraisīt 
daudzu citu finanšu iestāžu bankrotu, 
tādējādi pakļaujot riskam visu finanšu 
sistēmu.
02 
Lai izvairītos no banku sistēmas sabru ­
kuma, ES dalībvalstis banku rekapita ­
lizācijai izmantoja valsts līdzekļus, bet 
centrālās bankas nodrošināja banku 
sistēmas likviditāti. Lai atjaunotu uzti ­
cēšanos finanšu iestādēm, ES iestādes 
un dalībvalstis veica ārkārtas pasā ­
kumus, tiem sekoja tiesiskā regulēju ­
ma reforma un uzraudzības reforma 
(sk. 4.–16. punktu).03 
Komisija apstiprināja atbalstu finan ­
šu nozarei laikposmā no 2008. līdz 
2012. gadam 5 triljonu EUR apmērā 
(40,3 % no ES IKP1), tas galvenokārt 
izpaudās kā garantijas un rekapitalizā ­
cija. Dažās dalībvalstīs atbalsta mērogs 
izraisīja valsts parāda krīzi, kas apdrau ­
dēja eurozonas finanšu stabilitāti. Lai 
saglabātu eurozonas stabilitāti, tika 
sniegta finansiāla palīdzība, izmantojot 
dažādus finansiālā atbalsta mehānis ­
mus, kas tika izveidoti, reaģējot uz 
finanšu krīzi. Izvērstu laika grafiku par 
finanšu krīzes attīstību un ES un tās 
dalībvalstu atbildi uz to sk.  1. attēlā .
Komisijas iniciatīvas kopš 
2008. gada
04 
Saistībā ar pasaules mēroga krīzi 
finanšu nozarē Komisija ir veikusi pa ­
sākumus banku nozares stabilizēšanai, 
cenšoties stiprināt:
 — tiesisko regulējumu, ar kuru 
saskaņā bankas darbojas Eiropas 
Savienībā;
 — banku uzraudzību, īpaši attiecībā 
uz bankām, kas veic pārrobežu 
darbību;
 — Eiropas patērētāju tiesību aizsar ­
dzību pret finanšu produktiem.1 COM(2012) 778  final , 
21.12.2012., un 
SWD(2012) 443  final , 
21.12.2012., 29. lpp.
11 Ievads
05 
Kopš 2008. gada Komisijas Iekšējā 
tirgus un pakalpojumu ģenerāldirek ­
torāts (Iekšējā tirgus un pakalpoju ­
mu ĢD) ir ierosinājis tiesiskā regulēju ­
ma izmaiņu plašu priekšlikumu klāstu 
(sk.  IV. pielikumu ), kas izriet no G20  un 
Bāzeles Banku uzraudzības komitejas 
starptautiskajiem pūliņiem stabilizēt 
pasaules finanšu sistēmu. Viens no 
šiem priekšlikumiem bija saistīts ar 
Eiropas Banku iestādes (EBI) izveidi.EBI izveide kā 2011. gadā 
izveidotās banku uzraudzī -
bas sistēmas sastāvdaļa
06 
EBI tika nodibināta 2011. gada 1. janvā ­
rī2. Tā aizstāja Eiropas Banku uzraudzī ­
tāju komiteju (EBUK)3, un tai ir svarīgā ­
ka loma regulējumā un pārraudzībā, 
kā arī likumdošanas procesā (sk.  1. ta -
bulu ). EBI loma ietver arī patērētāju 
tiesību aizsardzību4.
EBUK un EBI pilnvaras
EBUK EBI
Tiesiskais 
regulējums Tikai padomdevēja funkcija
Sagatavo nesaistošas vadlīnijas un 
ieteikumus Izstrādā tehniskus standartus, kas kļūst par 
dalībvalstīs tieši piemērojamu ES regulu pēc 
tam, kad to pieņem Komisija
Uzraudzība Brīvprātīgi piedalās vairākās uzraudzī ‑
tāju kolēģijās Tiesības piedalīties visās uzraudzītāju kolē ‑
ģijās un ierosināt darba kārtībā iekļaujamos 
jautājumus
Mediācijas loma VUI starpā radušos domstar ‑
pību izšķiršanā 
Patērētāju 
tiesību 
aizsardzība NeattiecasVeicina patērētājiem paredzēto finanšu pro ‑
duktu un pakalpojumu tirgus pārredzamību, 
vienkāršumu un taisnīgumu Eiropas Savienībā 
Avots:  ERP analīze.1. tabula2 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 
24. novembra Regula (ES) 
Nr. 1093/2010, ar ko izveido 
Eiropas Uzraudzības iestādi 
(Eiropas Banku iestādi), groza 
Lēmumu Nr. 716/2009/EK un 
atceļ Komisijas Lēmumu 
2009/78/EK (OV L 331, 
15.12.2010., 12. lpp.).
3 Regula (ES) Nr. 1093/2010.
4 Regulas (ES) Nr. 1093/2010 
9. pants.
12 Ievads2011. gada 18. marts2011. gada 3. augusts
2011. gada 6. aprīlis 2011. gada 15. jūlijs2012. gada 27. jūnijs 2012. gada 12. septembris2013. gada 10. jūlijs 2013. gada 23. oktobris 2013. gada 14. novembris
2010. gada 28. novembris
Eurozonas ﬁnanšu ministri vienojās par 
Eiropas Finanšu stabilitātes fonda 
(EFSF) aizstāšanu 2013. gada vidū ar 
pastāvīgu glābšanas mehānismu – 
Eiropas Stabilitātes mehānismu (ESM).2011. gada 13. oktobris 
Pēc eurozonas valstu ratiﬁkācijas 
nostiprinātais EFSF uzsāka darbību. 
Fonda kreditēšanas spēja sasniedza 
440 miljardus EUR, ko nodrošināja 
17 eurozonas valstu garantiju saistības. 
2011. gada 1. janvāris
Izveidotas trīs jaunās Eiropas 
uzraudzības iestādes.
2012. gada 13. decembris
Padome apstiprina vienoto 
uzraudzības mehānismu.
2013. gada 26. jūnijs
Pieņemta jaunā CRD IV direktīva un 
CRR regula.2012. gada 2. marts
Parakstīts Līgums par stabilitāti, 
koordināciju un pārvaldību 
ekonomiskajā un monetārajā 
savienībā.
2013. gada 3. novembris
Stājās spēkā regula par vienoto 
uzraudzības mehānismu.2013. gada 20. decembris
Padome apstiprina vienoto 
noregulējuma mehānismu.
Eiropas Banku iestāde (EBI) 
publicēJa sīkāku informāciju par 
gaidāmajiem ES mēroga banku spriedzes testiem. Tajā skaidroti scenāriji un metodoloģija, ko piemēro Eiropas banku Izlasei.
Eiropas Komisija publicēja priekšlikumu par visu eurozonas banku vienotu uzraudzības mehānismu (VUM).
Komisija ierosināja priekšlikumu par vienoto noregulējuma 
mehānismu, kas papildina VUM un 
ar ko izveido vienoto banku noregulējuma fondu Vienotā noregulējuma valdes kontrolē.ECB uzsāka visaptverošu 
novērtējumu pirms uzraudzības uzdevumu uzņemšanās.Eurogrupas paziņojums par Spānijas un Īrijas izstāšanos no ekonomikas korekciju programmas.Eiropas Banku iestāde publicēja 2011. gada banku spriedzes testu rezultātus. 
Portugāle lūdza Eurogrupai un ECOFIN aktivizēt palīdzības mehānismu (ES pIešķīra aizdevumus 52 miljardu EUR apmērā).
Spānija un Kipra lūdza ﬁnansiālo palīdzību.Priekšsēdētāja Ž. M. Barozu paziņojums par eurozonas 
valsts obligāciju tirgiem un bažām saistībā ar norisēm 
valsts obligāciju tirgos Itālijā un Spānijā.1. attēlsFinanšu krīzes attīstība un ES atbildes pasākumi2007. gada sākums 2007. gada decembris 2008. gada 15. septembris 2008. gada oktobris 2008. gada 15. oktobris
2010. gada 21. novembris2009. gada 26. janvāris2009. gada 25. februāris 2009. gada aprīlis 2009. gada 23. jūnijs 2009. gada 13. jūlijs2010. gada aprīlis
2009. gada 23. septembris2010. gada 23. jūlijs 2010. gada 2. jūnijs 2010. gada 26. maijs
2008. gada 19. novembrisSpriedze, kas saistīta ar ASV zemas 
kvalitātes hipotēku kredītiem, radīja likviditātes nepietiekamību naudas tirgos visā pasaulē.
Kanādas Banka, Anglijas Banka, 
ECB, Federālo rezervju sistēma un 
Šveices Nacionālā banka paziņoja 
par pasākumiem palielināta spiediena mazināšanai īstermiņa ﬁnansējuma tirgos. Komisija pieņēma tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem izveido 
pirmo ES mēroga uzraudzības 
sistēmu – Eiropas ﬁnanšu 
uzraudzības sistēmu (EFUS). Tika 
izveidotas jaunas Eiropas uzraudzības iestādes, pārveidojot esošās 3. līmeņa komitejas banku, vērtspapīru un apdrošināšanas un fondēto pensiju jomā.
Ceturtā lielākā ASV investīciju banka Lehman Brothers Holdings Inc. iesniedza bankrota pieteikumu. Jau tā grūtības pārdzīvojošajā ﬁnanšu tirgū iestājās ārkārtējas nepastāvības periods.
Eiropas Komisija pieņēma 
priekšlikumu par esošās banku 
Kapitāla prasību direktīvas grozīšanu. Komisija pieņem priekšlikumu turpmāk grozīt Kapitāla prasību direktīvu (CRD).
Komisija ierosināja izveidot banku noregulējuma fondus, ko ﬁnansē ar banku nodevu.
Komisija ierosināja uzlabot ES uzraudzību pār kredītreitingu aģentūrām. 
Eiropas Banku uzraugu komiteja 
publicēja banku spriedzes testu rezultātus. Eiropas Komisija ierosināja palielināt banku noguldījumu minimālo garantēto atlīdzību līdz EUR 100 000. EK arī ierosināja izmaiņas Starptautiskajos grāmatvedības standarts (SGS), lai mazinātu ﬁnanšu nestabilitātes sekas.
Ziņojumu publicēja Larosjēra grupa, kuras uzdevums bija sniegt Eiropas Komisijai ieteikumus par ES ﬁnanšu uzraudzības stiprināšanu. Londonas sanāksmē G20 valstu 
vadītāji apsprieda ﬁnanšu tirgu un pasaules tautsaimniecības norises un vienojās par jaunas Finanšu stabilitātes padomes kā Finansiālās stabilitātes foruma (FSF) pēcteces izveidi ar pastiprinātām pilnvarām.
Saprašanās memorands par ﬁnansiālu palīdzību Ungārijai – maksājumu bilances palīdzība līdz 6,5 miljardiem EURSaprašanās memorands par 
maksājumu bilances ﬁnansiālu 
palīdzību Rumānijai – 5 miljardi 
Saprašanās memorands par ﬁnansiālu palīdzību Latvijai 
kā daļu no starptautiskās ﬁnansialās palīdzības paketes 
7,5 miljardu EUR apmērā Īrijas valdība lūdza ES un SVF 
ﬁnansiālu atbalstu .Finansiālā atbalsta mehānisms Grieķijai sāka pilnībā 
darboties, un 2010. gada maijā Grieķija oﬃciāli lūdza 
ﬁnansiālo atbalstu no eurozonas valstīm un SVF. 
Eurozonas valstis un SVF vienojās par 110 miljardu EUR 
aizdevuma paketi.
2010. gada 9. maijs
ECOFIN ārkārtas sanāksme: ministri lēma 
par visaptverošu pasākumu kopumu. Tas 
ietver Eiropas Finanšu stabilizācijas 
mehānismu (EFSM) un Eiropas Finanšu 
stabilitātes fondu (EFSF) ar kopējo apjomu 
500 miljardi EUR, pamatojoties uz 
stingriem nosacījumiem un noteikumiem. 
2010. gada 7. jūnijs
Izveidots Eiropas Finanšu stabilitātes fonds 
(EFSF).
2010. gada 16. oktobris
Stājās spēkā tiesību akti, ar ko izveido 
Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK).
13 Ievads2011. gada 18. marts2011. gada 3. augusts
2011. gada 6. aprīlis 2011. gada 15. jūlijs2012. gada 27. jūnijs 2012. gada 12. septembris2013. gada 10. jūlijs 2013. gada 23. oktobris 2013. gada 14. novembris
2010. gada 28. novembris
Eurozonas ﬁnanšu ministri vienojās par 
Eiropas Finanšu stabilitātes fonda 
(EFSF) aizstāšanu 2013. gada vidū ar 
pastāvīgu glābšanas mehānismu – 
Eiropas Stabilitātes mehānismu (ESM).2011. gada 13. oktobris 
Pēc eurozonas valstu ratiﬁkācijas 
nostiprinātais EFSF uzsāka darbību. 
Fonda kreditēšanas spēja sasniedza 
440 miljardus EUR, ko nodrošināja 
17 eurozonas valstu garantiju saistības. 
2011. gada 1. janvāris
Izveidotas trīs jaunās Eiropas 
uzraudzības iestādes.
2012. gada 13. decembris
Padome apstiprina vienoto 
uzraudzības mehānismu.
2013. gada 26. jūnijs
Pieņemta jaunā CRD IV direktīva un 
CRR regula.2012. gada 2. marts
Parakstīts Līgums par stabilitāti, 
koordināciju un pārvaldību 
ekonomiskajā un monetārajā 
savienībā.
2013. gada 3. novembris
Stājās spēkā regula par vienoto 
uzraudzības mehānismu.2013. gada 20. decembris
Padome apstiprina vienoto 
noregulējuma mehānismu.
Eiropas Banku iestāde (EBI) 
publicēJa sīkāku informāciju par 
gaidāmajiem ES mēroga banku spriedzes testiem. Tajā skaidroti scenāriji un metodoloģija, ko piemēro Eiropas banku Izlasei.
Eiropas Komisija publicēja priekšlikumu par visu eurozonas banku vienotu uzraudzības mehānismu (VUM).
Komisija ierosināja priekšlikumu par vienoto noregulējuma mehānismu, kas papildina VUM un ar ko izveido vienoto banku noregulējuma fondu Vienotā 
noregulējuma valdes kontrolē.ECB uzsāka visaptverošu 
novērtējumu pirms uzraudzības uzdevumu uzņemšanās.Eurogrupas paziņojums par Spānijas un Īrijas izstāšanos no ekonomikas korekciju programmas.Eiropas Banku iestāde publicēja 2011. gada banku spriedzes testu 
rezultātus. 
Portugāle lūdza Eurogrupai 
un ECOFIN aktivizēt palīdzības mehānismu (ES pIešķīra aizdevumus 52 miljardu EUR apmērā).
Spānija un Kipra lūdza ﬁnansiālo palīdzību.Priekšsēdētāja Ž. M. Barozu paziņojums par eurozonas 
valsts obligāciju tirgiem un bažām saistībā ar norisēm 
valsts obligāciju tirgos Itālijā un Spānijā.
14 Ievads
07 
EBI ietilpst Eiropas finanšu uzraudzī ­
bas sistēmā (EFUS), kuru izveidoja 
2011. gadā, lai nodrošinātu mikropru ­
denciālo uzraudzību. EFUS galvenais 
uzdevums ir veicināt finanšu sistēmas 
īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa 
stabilitāti ES ekonomikai, tās iedzīvotā ­
jiem un uzņēmumiem. Eiropas finanšu 
uzraudzības sistēmā ietilpst EBI, Eiro ­
pas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda 
pensiju iestāde (EAAPI), kas kopā ar 
valstu uzraudzības iestādēm (VUI) īste ­
no mikroprudenciālo uzraudzību. Kopā 
ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju 
(ESRK), kura ir atbildīga par makropru ­
denciālo uzraudzību, tās veido Eiropas 
uzraudzības sistēmu (sk.  2. attēlu ).2. attēls2011. gadā izveidotā Eiropas uzraudzības sistēma
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tECB atbalsts
Eiropas Komisija
Mikroprudenciāla 
informācijaBrīdinājums par risku 
IeteikumiES ﬁnanšu nozareEBI, EAAPI 
un EVTI vadītājiLocekļi bez balsstiesībām: pa 
vienam valstu uzraudzības 
iestāžu pārstāvim no katras 
dalībvalsts / Ekonomikas un 
ﬁnanšu komitejas priekšsēdētājsValstu centrālo banku 
vadītāji, ECB 
priekšsēdētājs un 
priekšsēdētāja vietnieks 
Eiropas Banku iestāde
Valstu banku uzraudzības 
iestādesEiropas Apdrošināšanas 
un aroda pensiju iestāde
Valstu apdrošināšanas un 
pensiju uzraudzības iestādesEiropas Vērtspapīru 
un tirgu iestāde
Valstu vērtspapīru 
uzraudzības iestādesEiropas Sistēmisko risku kolēģija 
Makroprudenciālā uzraudzība
Eiropas ﬁnanšu uzraudzības sistēma 
Mikroprudenciālā uzraudzība
Avots:  ECB.
15 Ievads
08 
EBI galvenie uzdevumi attiecībā uz 
visām ES dalībvalstīm ir:
 — izstrādāt vienotu noteikumu ko ­
pumu un tādējādi veicināt augstas 
kvalitātes kopēju regulatīvu un 
uzraudzības standartu un prakses 
noteikšanu;
 — veicināt juridiski saistošu Sa ­
vienības aktu konsekventu 
piemērošanu;
 — stimulēt un veicināt uzdevumu 
un pienākumu deleģēšanu starp 
kompetentajām iestādēm;
 — uzraudzīt un izvērtēt tirgus norises, 
kuras attiecas uz tās kompetences 
jomu;
 — sekmēt noguldītāju un ieguldītāju 
aizsardzību;
 — sekmēt uzraudzītāju kolēģijas kon ­
sekventu un saskaņotu darbību;
 — veicināt patērētājiem paredzēto 
finanšu produktu un pakalpojumu 
tirgus pārredzamību, vienkāršumu 
un taisnīgumu visā iekšējā tirgū.09 
Kaut arī EBI ir svarīgāka loma uzraudzī ­
bā Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar 
priekšteci EBUK (sk. 6. punktu), banku 
ikdienas uzraudzība paliek VUI uzde ­
vums. EBI neveic finanšu iestāžu tiešu 
uzraudzību. Eiropas banku uzraudzības 
sistēmā paredzēta paļaušanās cita 
starpā uz sadarbību starp piederības 
valsts un uzņēmējas valsts uzraudzī ­
tājiem un informācijas apmaiņa, ko 
nodrošina uzraudzītāju kolēģijas, lai 
gūtu konsolidētu pārskatu par bankas 
riska darījumiem.
10 
EBI finansējumu 60 % apmērā sniedz 
valstu uzraudzības iestādes, bet 40 % 
finansē no ES budžeta. EBI budžets 
2012. gadā bija 20,7 miljoni EUR 
(2011. gadā – 12,7 miljoni EUR). EBI per ­
sonāla resursi ir ierobežoti – 2012. gadā 
tajā strādāja 94 darbinieki. EBI ir lielā 
mērā atkarīga no VUI darbiniekiem 
(valstu eksperti vai īstermiņa palīdzī ­
ba īpašu uzdevumu izpildei), kā arī 
līgumdarbiniekiem.
11 
Attiecībā uz finanšu pakalpojumu tie ­
sisko regulējumu piemēro Padomes un 
Eiropas Parlamenta koplēmuma proce ­
dūru (LESD 294. pants: parastā likum ­
došanas procedūra). Tādējādi jaunas 
regulas un direktīvas pieņem Padome 
un Parlaments. Komisija apstiprina 
EBI izstrādāto tehnisko standartu pro ­
jektus ar īstenošanas aktiem vai dele ­
ģētajiem aktiem, kā noteikts regulā vai 
direktīvā (sk. arī 29. un 30. punktu).
16 Ievads
Jaunākās norises banku 
savienības izveidē
12 
Tā kā finanšu krīze turpinājās, euro ­
zonas valstu vai to valdību vadītāji 
2012. gadā nolēma, ka vajadzīgi papil ­
du pasākumi banku nozares regulēju ­
ma un uzraudzības uzlabošanai5. Tika 
nolemts izstrādāt “konkrētu un noteik ­
tā laikā īstenojamu ceļvedi patiesas 
ekonomiskās un monetārās savienības 
izveidei”, kurā ietilptu konkrēti priekš ­
likumi finanšu pakalpojumu vienotā 
tirgus vienotības un integritātes sagla ­
bāšanai6. Banku savienība ir viens no 
ceļveža elementiem, ko Eiropadomes 
priekšsēdētājs prezentēja 2012. gada 
26. jūnijā.
13 
Banku savienībā ietilpst šādas sastāv ­
daļas (sk.  2. tabulu ):5 Eurozonas samits 2012. gada 
29. jūnijā.
6 “Ceļā uz patiesu ekonomisko 
un monetāro savienību”, 
Eiropadomes priekšsēdētāja 
Hermana Van Rompeja 
[Herman Van Rompuy ] 
ziņojums, 26.6.2012., 7. lpp., un 
“Ceļvedis virzībā uz banku 
savienību”, COM(2012) 510, 
12.9.2012.
17 Ievads
Banku savienības sastāvdaļu statuss2. tabulaSastāvdaļa Statuss Apraksts
Vienotais 
uzraudzības 
mehānisms 
(sk. 14. un 
15. punktu) 2013. gada 15. oktobrī Padome pieņēma 
regulas, ar ko izveido vienoto uzraudzī ‑
bas mehānismu (VUM). Saskaņā ar VUM Eiropas Centrālā banka 
(ECB) kopā ar valstu uzraudzības iestādēm 
būs atbildīga par banku uzraudzību eurozo ‑
nā un citās dalībvalstīs, kas vēlas piedalīties. 
ECB sāks pilnībā īstenot uzraudzības 
uzdevumus 2014. gada 4. novembrī.
Integrētā krīzes 
pārvarēšanas 
sistēmaPadome un Eiropas Parlaments 
2013.  gada decembrī vienojās par 
regulējumu banku sanācijai un 
noregulējumam.Regulējuma mērķis ir pārvaldīt grūtībās 
nonākušās bankas un vajadzības gadījumā 
paredzami un efektīvi izbeigt bankrotējošo 
banku darbību, minimāli izmantojot valsts 
līdzekļus. Kad tiks izveidots vienotais no ‑
regulējuma mehānisms, tas būs pilnvarots 
piemērot šos noteikumus. 
Eiropas Parlaments un Padome 
2014. gada 20. martā vienojās par vie ‑
noto noregulējuma mehānismu (VNM). 
2014. gada 15. aprīlī Eiropas Parlaments 
pirmajā lasījumā izskatīja priekšlikumu 
regulai par grūtībās nonākušo banku 
vienotā noregulējuma mehānisma 
izveidi. Pēc teksta galīgās pieņemšanas 
Padome pieņems regulu bez turpmākas 
apspriešanas.Padome un Parlaments vienojās, ka nore ‑
gulējuma valdei būs plašas pilnvaras banku 
noregulējuma gadījumā. Valde vai ECB 
kā banku nozares uzraugs var ierosināt 
grūtībās nonākušas bankas noregulējumu. 
Vienošanās paredz vienoto noregulējuma 
fondu, kuru finansē no banku nodevām 
un kurā sākotnēji būs valstu sektori, kas 
astoņos gados pakāpeniski tiks apvienoti. 
Vienotais noregulējuma mehānisms aptvers 
visas bankas līdzdalības dalībvalstīs. 
Kopēja noguldī ‑
jumu garantiju 
sistēmaLikumdevēji vienojās, ka katra dalīb ‑
valsts izveidos daļēji priekšfinansētu 
sistēmu, ar kuru garantē visus noguldī ‑
jumus, kas nepārsniedz EUR 100 000. Ir izveidotas tikai valstu noguldījumu ga ‑
rantijas sistēmas. Revīzijas laikā Komisija vēl 
nebija izvirzījusi priekšlikumu par kopējās 
Eiropas noguldījumu garantiju sistēmas 
izveidi7.
Vienots notei ‑
kumu kopumsEBI kopš tās dibināšanas ir strādājusi pie 
vienota noteikumu kopuma izveides. 
2013. gadā darbs joprojām turpinājās. 2012. gadā sabiedriskai apspriešanai tika 
publicētas sešas pamatnostādnes, četri 
apspriešanās dokumenti, 14 konsultāciju 
dokumenti un 23 tehnisko standartu 
projekti, piemēram, lai iekļautu CRD  IV 
(sk. 29. punktu). 7 Pašreizējā direktīva (Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2009. gada 11. marta Direktīva 
2009/14/EK, ar ko Direktīvu 
94/19/EK par noguldījumu 
garantiju sistēmām groza 
attiecībā uz seguma līmeni un 
izmaksas aizkavējumu 
(OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp.)) 
nodrošina noguldījumu 
segumu līdz EUR 100 000 visās 
ES dalībvalstīs. 2010. gada 
jūlijā Komisija pieņēma tiesību 
akta priekšlikumu direktīvas 
rūpīgai pārskatīšanai, kuras 
mērķis ir saskaņot un 
vienkāršot valstu noguldījumu 
garantijas sistēmas, paātrināt 
izmaksu un uzlabot sistēmu 
finansēšanu. Eiropadomes 
2013. gada 27.–28. jūnija 
sanāksmē ES valstu vadītāji 
aicināja pieņemt šo 
priekšlikumu līdz gada 
beigām.
18 Ievads
EBI un vienotā uzraudzības 
mehānisma (VUM) izveide
14 
Padome 2013. gada oktobrī apstipri ­
nāja regulu, ar kuru Eiropas Centrālā 
banka tika pilnvarota uzraudzīt banku 
nozari. Tā apstiprināja arī grozījumus 
EBI regulā8. ECB regula paredz sadar ­
bību starp ECB un valstu uzraudzības 
iestādēm. Tomēr ECB būs atbildīga 
par VUM vispārējo darbību. ECB tieši 
uzraudzīs sistēmiski nozīmīgākās euro ­
zonas bankas, bet citas bankas paliks 
VUI uzraudzībā. Valstu uzraudzības 
iestādes joprojām būs atbildīgas par 
uzdevumiem, kas nav uzticēti Eiropas Centrālajai bankai, piemēram, par 
patērētāju tiesību aizsardzību un trešo 
valstu banku filiālēm.
15 
Pēc VUM izveides EBI regulatīvajai 
lomai principā būtu jāsaglabājas 
nemainīgai (sk. 76. punktu). Tomēr 
saistībā ar uzraudzību ir dažas jo ­
mas, kurās ir jāievieš skaidrība par 
pienākumu sadalījumu starp EBI un 
ECB (sk. 77.–80. punktu).8 Padomes 2013. gada 
15. oktobra Regula (ES) 
Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas 
Centrālajai bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar 
politikas nostādnēm, kas 
attiecas uz kredītiestāžu 
prudenciālo uzraudzību, 
“VUM regula” (OV L 287, 
29.10.2013., 63. lpp).  
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
22. oktobra Regula (ES) 
Nr. 1022/2013, ar kuru groza 
Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar 
ko izveido Eiropas Uzraudzības 
iestādi (Eiropas Banku iestādi), 
attiecībā uz īpašu uzdevumu 
uzticēšanu Eiropas Centrālajai 
bankai, ievērojot Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1024/2013 
(OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.).3. attēlsEiropas finanšu uzraudzība pēc VUM ieviešanas
Avots:  Pamatojoties uz Karaliskā starptautisko attiecību institūta Egmont  modeli.VUM ietilpstošas 
valstis
VUM neietilpstošas 
valstisKredītiestādes
Citas ﬁnanšu 
iestādes 
Valstu uzraudzībaValstu uzraudzībaTieša ECB 
uzraudzība 
Valstu uzraudzība, 
vispārēja ECB 
pārraudzībaNozīmīgas 
kredītiestādes
Ietilpst 
VUM 
Neietilpst 
VUM Citas kredītiestādes
19 Ievads
Vienotā noregulējuma 
 mehānisma (VNM) izveide
16 
Eiropas Parlaments un Padome 
2014. gada 20. martā vienojās par vie ­
noto noregulējuma mehānismu (VNM). 
Eiropas Parlamenta un Padomes ap ­
stiprinātajā regulas projektā paredzēta 
Vienotā noregulējuma valde, kurai ir 
plašas pilnvaras banku noregulējuma 
gadījumā. Pēc tam, kad no Eiropas 
Centrālās Bankas ir saņemts paziņo ­
jums, ka banka ir maksātnespējīga vai, 
domājams, kļūs maksātnespējīga, vai 
pēc savas iniciatīvas valde varētu pie ­
ņemt noregulējuma shēmu, ar ko ban ­
kai tiktu piemērots noregulējums. Tā 
lemtu par noregulējuma instrumentu 
izmantošanu un vienotā noregulējuma 
fonda izmantošanu. (Informāciju par 
regulējumu banku noregulējumam un 
Finanšu stabilitātes padomes “Efektīvu 
noregulējuma mehānismu galvenos 
elementus” sk.  VI pielikumā ).
20
 Revīzijas  
tvērums un pieeja
17 
Palātas revīzijas mērķis bija:
 — novērtēt, vai Komisija un EBI bija 
apmierinoši pildījušas pienāku ­
mus 2011. gadā izveidotās banku 
nozares regulatīvās un uzraudzības 
sistēmas jaunās kārtības izveidē;
 — pārbaudīt, cik sekmīgi šī jaunā 
kārtība darbojās attiecībā uz pārro ­
bežu banku uzraudzību, ES banku 
izturētspējas pārbaudi un patērē ­
tāju tiesību aizsardzības pasākumu 
veicināšanu finanšu produktu 
un pakalpojumu tirgū Eiropas 
Savienībā.
18 
Revīzijas darbs aptvēra Iekšējā tirgus 
un pakalpojumu ģenerāldirektorāta 
darbības finanšu nozares tiesību aktu 
sagatavošanā, to īstenošanas uzrau ­
dzībā un ietekmes novērtēšanā, kā 
arī EBI darbības saistībā ar tiesisko 
regulējumu, uzraudzību un patērētāju 
tiesību aizsardzību. Revīzijas darbs uz 
vietas šajās iestādēs notika 2012. gadā 
un 2013. gada sākumā.19 
Informācijas vākšanas nolūkā tika 
apmeklētas sešu dalībvalstu9 VUI, 
centrālās bankas un banku asociācijas. 
Revidenti apmeklēja EVTI, EAAPI, ESRK 
un Eiropas Centrālo banku, kā arī tikās 
ar vairākiem banku uzraudzītājiem un 
regulatoriem Amerikas Savienotajās 
Valstīs un Kanādā (sk.  I pielikuma 
6. punkta (c) apakšpunktu ). Sākotnē ­
jie apsvērumi tika apspriesti ar eksper ­
tu grupu (sk.  III pielikumu ). Revidenti 
caurskatīja arī plašu akadēmiskās 
literatūras klāstu par turpmāko banku 
uzraudzības režīmu (sk.  VII pielikumu ).
20 
Veiktais revīzijas darbs ļāva Palātai 
ziņot par nozīmīgiem faktiem un 
apsvērt, kādas revīzijas gaitā gūtās 
atziņas varētu būt svarīgas banku 
uzraudzībā VUM ietvaros.
21 
Revīzijas kritēriji un revīzijas pierādīju ­
mu vākšanas metodes plašāk aprakstī ­
tas I pielikumā .9 Čehijas Republika, Vācija, 
Spānija, Francija, Zviedrija un 
Apvienotā Karaliste.
21
 Apsvērumi
22 
Turpmākie apsvērumi jālasa, ņemot 
vērā problemātiskos apstākļus, kādos 
atradās Eiropas banku nozare kopumā, 
kā arī tas, ka apskatītajā laikposmā 
EBI bija savas darbības sākumposmā.
Tiesiskā regulējuma 
reforma: Komisija atbil -
dēja ar plašu banku noza -
res tiesiskā regulējuma 
kopumu, un EBI deva 
ieguldījumu, izstrādājot 
tehniskos standartus un 
pamatnostādnes
23 
Ar terminu regulējums  apzīmē tādu 
saistošu noteikumu kopumu, ko pie ­
ņēmusi publiska struktūra vai privāta 
iestāde, taču balstoties uz publiskām 
pilnvarām. Noteikumus savu pienā ­
kumu izpildē piemēro visi regulatori; 
 finanšu pakalpojumu jomā tie ir pru ­
denciālie noteikumi tirgum (to mērķis 
ir novērst, ka tirgū parādās apšaubā ­
mas reputācijas juridiskas personas 
vai tādi dalībnieki, kam nav vajadzīgās 
finansiālās spējas darbībām, kuras 
tās plāno īstenot) un noteikumi, kuru 
mērķis ir kontrolēt riskus, kas saistīti ar 
finanšu darbībām, kā arī uzņēmumu 
vadību, iekšējās kontroles sistēmas, uz ­
ņēmējdarbību regulējošos noteikumus 
un uzraudzības metodes10.Komisija savlaicīgi izstrādāja 
tiesību aktus, bet…
24 
Laika vadībā jāiekļauj procesi, ar 
kuriem nodrošina, ka projekts tiek 
pabeigts paredzētajā laikā: jādefinē 
darbības, to secība, jāaplēš resursi, jā ­
aplēš darbību ilgums, jāizstrādā grafiks 
un jākontrolē tā izpilde11.
25 
G20  un Bāzeles komiteja ir vadījusi 
stingrāka un pasaules mērogā vairāk 
saskaņota finanšu pakalpojumu noza ­
res regulējuma ieviešanu. Komisija ir 
piedalījusies G20  un Bāzeles komitejas 
sarunās par finanšu nozares tiesību ak ­
tiem. Viens no nozīmīgākajiem pasau ­
les mēroga panākumiem ir vienošanās 
(Bāzele III) par to, ka finanšu iestādēm 
jāpaaugstina kapitāla līmenis, lai segtu 
finanšu riskus un tādējādi nodrošinātu 
lielāku stabilitāti finanšu tirgos. Komi ­
sija reaģēja uz finanšu krīzi, piedāvājot 
plašu tiesiskā regulējuma kopumu. Lai 
ieviestu Bāzele III standartus Eiropas 
Savienībā, Iekšējā tirgus un pakalpoju ­
mu ģenerāldirektorāts sagatavoja Ka ­
pitāla prasību direktīvu IV un Kapitāla 
prasību regulu ( CRD  IV/CRR ). Citi svarīgi 
Komisijas priekšlikumi banku nozares 
regulējumam ir izklāstīti IV pielikumā .10 Pamatojoties uz Pasaules 
Bankas definīciju, “Finanšu 
pakalpojumu regulējuma 
juridiskie aspekti un vienota 
regulatora jēdziens” [ Legal 
Aspects of Financial Services 
Regulation and the Concept of 
a Unified Regulator ], Pasaules 
Banka, Vašingtona, Kolumbijas 
apgabals, 2006. g.
11 “Pamatzināšanas par projektu 
vadību” (rokasgrāmata)  
[Project Management 
Institute, Project Management 
Body of Knowledge (PMBOK 
Guide) ], 6. nodaļa “Laika 
vadība”, Projektu vadības 
institūts, ceturtais izdevums, 
2008. g.
22 Apsvērumi 3. tabulaTiesību aktu sagatavošanas procesa galvenajos posmos patērētais laiks
Sākums  CRD  II CRD  IIICRD IV – 
direktīva 
un regulaDirektīva, ar ko 
izveido kredītiestāžu 
un ieguldījumu 
sabiedrību sanācijas 
un noregulējuma 
režīmuNogul -
dījumu 
garantijas 
sistēmaFinanšu 
konglo -
merātu 
direktīvas 
pārskatī -
šanaGrāmat -
vedības 
direk -
tīvas 
pārskatī -
šanaPārre -
dzamības 
direktīvas 
pārskatī -
šanaVidējais 
laiks 
nedēļās
Sagatavošanas 
darbs37 7 100 77 69 63 108 69 66
Oficiāla dienestu 
apspriešanās7 6 8 2 4 3 3 3 5
Tiesību aktu galīgā 
sagatavošana2 0 0 1 1 3 20 8 4
Pieņemšana 
kolēģijā4 1 1 1 2 4 1 5 2
Pieņemšana Parla ‑
mentā un Padomē50 71 104 Nav pieņemtaNav 
pieņemta65 85 85 77
Avots:  ER P.26 
Laiks, ko Komisija patērējusi direktīvas 
vai regulas izstrādes un turpmākās po ­
litiskās pieņemšanas procesa galvena ­
jos posmos, parādīts 3. tabulā .
27 
Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģe ­
nerāldirektorāts kopumā savlaicīgi 
sagatavoja tiesību aktu priekšlikumus. 
Palāta konstatēja, ka tiesību aktu pie ­
ņemšanas plānotie un faktiskie datumi 
vairākumā gadījumu sakrita. Salīdzinot 
Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāl ­
direktorāta tiesību aktu priekšlikumu 
pieņemšanas faktiskos datumus ar plānotajiem, var konstatēt savlaicīgu 
tiesību aktu izstrādi finanšu krīzes 
laikā. Turklāt komisāru kolēģija ātri pie ­
ņēma no ģenerāldirektorāta saņemtos 
priekšlikumus (vidēji 2,4 nedēļās).
23 Apsvērumi
… EBI bija noteikti īsi 
 termiņi, sabiedriskajai 
apspriešanai bija atvēlēts 
maz laika, un Komisija nebija 
izstrādājusi vispārēju ietek -
mes novērtējumu
EBI bija noteikti īsi termiņi
28 
EBI ir svarīga loma likumdošanas 
procesa sagatavošanas posmā, un tās 
regulējuma izstrādes darba apjoms un 
termiņi ir noteikti tiesību aktos. EBI pēc 
tam izstrādā tehniskos standartus, 
kuros ir sniegta izvērsta tehniska infor ­
mācija, kas papildina tiesību aktus fi ­
nanšu pakalpojumu jomā. Tad Komisija 
šos tehniskos standartus apstiprina, 
lai tiem nodrošinātu saistošu juridisku 
spēku.
29 
Komisija pirmo reizi ierosināja Kapitāla 
prasību direktīvu IV un Kapitāla prasī ­
bu regulu 2011. gada jūlijā. Komisija, 
Padome un Eiropas Parlaments par 
CRD  IV/CRR  vienojās 2013. gada martā. 
2013. gada 16. aprīlī Eiropas Parla ­
ments apstiprināja CRD  IV priekšlikumu 
ar grozījumiem, un galīgā redakcija 
stājās spēkā 2013. gada 17. jūlijā. Par 
īstenošanas datumu kļuva 2014. gada 
1. janvāris – gadu pēc sākotnēji plāno ­
tā termiņa.30 
CRD  IV un CRR  deva Eiropas Banku 
iestādei tiesības izstrādāt vairāk nekā 
100 regulatīvu un īstenošanas teh ­
nisko standartu projektu. Komisijas 
2011. gada jūlija priekšlikumos par 
CRD  IV un CRR  ietilpa Eiropas Banku 
iestādei izvirzītā prasība iesniegt 
lielāko daļu tehnisko standartu līdz 
2013. gada 1. janvārim – datumam, 
kurā tajā laikā bija paredzēts piemērot 
CRD  IV/CRR . Tā kā Eiropas Banku iestā ­
dei noteiktie termiņi netika mainīti, tai 
nācās izstrādāt tehniskos standartus 
saskaņā ar Komisijas priekšlikuma pro ­
jektu, riskējot, ka izmaiņas direktīvā vai 
regulā izraisīs izmaiņas arī tehniskajos 
standartos. CRD IV /CRR  priekšlikumu 
sarunu gaitā EBI nebija uzaicināta kā 
novērotāja likumdošanas procesā, un 
tāpēc EBI nevarēja sistēmiski sniegt 
komentārus par likumdošanas procesa 
pilnvarām un savlaicīgumu.
Sabiedriskajai apspriešanai bija 
atvēlēts maz laika
31 
Komisija un EBI paredz standarta pe ­
riodu sabiedriskajai apspriešanai. Līdz 
2012. gadam tas bija 8 nedēļas, kopš 
2012. gada – 12 nedēļas12.
32 
Tiesību aktu sagatavošanas procesā 
gan Komisija, gan EBI dažādos veidos 
apspriežas ar ieinteresētajām perso ­
nām. Sabiedriskā apspriešana ir šā 
procesa svarīga sastāvdaļa.12 Tas nav saistošs standarts, bet 
tiek uzskatīts par vajadzīgu, lai 
ārējās ieinteresētās personas 
varētu pienācīgi sagatavot 
atbildes uz tiesību aktu 
priekšlikumu projektiem.
—  “Ceļā uz izkoptu 
apspriežu un dialoga 
kultūru. Priekšlikums par 
vispārīgiem principiem 
un obligātiem 
standartiem, kas 
Komisijai jāievēro 
apspriedēs ar 
ieinteresētajām 
personām”, 
COM(2002) 277 galīgā 
redakcija, 5.6.2002. 
  Kopš  2012. gada tiek 
paredzētas 12 nedēļas.
—  Publisks paziņojums par 
sabiedriskās 
apspriešanas praksi 
[Public Statement on 
Consultation Practices ], 
EBI, 2012. gada 
25. septembris, 3. punkta 
(3) apakšpunkts.
24 Apsvērumi
33 
Palātas pārbaudē atklājās, ka gan 
Komisijā, gan EBI vairākās sabiedriskās 
apspriešanās ieinteresētajām perso ­
nām ir dots īss atbildes laiks. Piemē ­
ram, Komisijas noteiktais CRD  II, CRD  III 
un CRD  IV/CRR  apspriešanas laiks vidēji 
bija 4,8 nedēļas. ERP analizētajās 11 ap ­
spriešanās no 2012. gada EBI vidējais 
apspriešanas laiks bija 8,7 nedēļas. Īso 
termiņu dēļ (sk. 28.–30. punktu) Komi ­
sija un EBI nav ievērojušas pašas savu 
paziņoto labāko praksi attiecībā uz 
ieinteresētajām personām paredzēto 
laiku atzinuma sniegšanai. Tas – īpaši 
banku asociāciju gadījumā – rada risku, 
ka atbilžu skaits ir ierobežots vai ka 
atbildes nav pietiekami izstrādātas, un 
tādējādi var tikt izvirzīti zemākas kvali ­
tātes tiesību aktu priekšlikumi.
Komisija nebija sagatavojusi 
tiesību aktu kopuma vispārēju 
ietekmes novērtējumu
34 
Visām Komisijas iniciatīvām, kurām ir 
nozīmīga ietekme, tostarp deleģēto 
un īstenošanas aktu priekšlikumiem, ir 
jāpievieno ietekmes novērtējums. Tajā 
jānovērtē jauno tiesību aktu vai poli ­
tikas priekšlikumu iespējamās sekas 
ekonomiskā (tostarp konkurētspējas), 
sociālā un vides aspektā13.35 
Kopš finanšu krīzes sākuma Komisija 
ir ierosinājusi daudzus tiesību aktu 
priekšlikumus saistībā ar banku darbī ­
bu, vērtspapīru tirgiem, apdrošināšanu 
un pensijām (sk.  IV pielikumu ), un 
Komisija paralēli sagatavoja ietekmes 
novērtējumus un tiesību aktu priekš ­
likumu projektus. Tomēr Komisija līdz 
šim nav veikusi starpnozaru novērtē ­
jumu par kumulatīvo ietekmi, ko uz fi ­
nanšu tirgiem atstātu pilns tiesību aktu 
priekšlikumu kopums, kurš ietekmē 
finanšu iestādes.
Risks, ka EBI uzraudzības 
padomes lēmumu pieņem -
šana nebūs optimāla
36 
Uzraudzības padomes locekļiem 
vajadzētu būt neatkarīgiem un būtu 
jārīkojas tikai Savienības interesēs14.
37 
Uzraudzības padome ir galvenā EBI lē ­
mējinstitūcija15. Tajā ietilpst par kredīt ­
iestāžu uzraudzību atbildīgās valsts 
iestādes vadītājs katrā no 28 dalībval ­
stīm. Saskaņā ar tiesību aktu Uzraudzī ­
bas padomes locekļi rīkojas neatkarīgi 
un objektīvi vienīgi Savienības inte ­
resēs kopumā. Reglamentā detalizēti 
nosaka Uzraudzības padomes locekļu 
balsošanas kārtību sanāksmēs u. c.16.13 SEC(2009) 92, 15.1.2009.
14 EBI regulas 52. apsvērums un 
42. pants.
15 EBI regulas 40.–44. pants 
(priekšsēdētāja iecelšana, 
mediācijas darba grupas 
iecelšana, Banku nozares 
ieinteresēto personu grupas 
locekļu iecelšana, atzinumu, 
ieteikumu un lēmumu 
pieņemšana u. c.).
16 Pieņemts 2011. gada janvārī un 
grozīts 2012. gada jūlijā.
25 Apsvērumi
38 
EBI pārstāvji un valstu uzraudzītāji 
sanāksmēs apgalvoja, ka Uzraudzības 
padomes locekļi galvenokārt pārstā ­
vēja savu valstu intereses. Uzraudzības 
padomes sanāksmē 2013. gada febru ­
ārī Palāta konstatēja, ka vairākums tās 
locekļu pasniedza savu valstu nostājas, 
nevis ierosināja ES nostāju. Tas ir pret ­
runā ar tiesību aktā noteikto mērķi.
Uzraudzības reforma: 
EBI ir veicinājusi 
 pār  robežu uzraudzību, 
bet joprojām saglabājas 
 neatrisināti jautājumi
39 
Banku  uzraudzība  ir banku finanšu re ­
zultātu un darbību uzraudzība nolūkā 
nodrošināt, ka tās darbojas droši un 
pareizi un ievēro tiesību un normatīvos 
aktus. Banku uzraudzību veic valstu 
regulatori, un tās mērķis ir izvairīties 
no banku bankrota17. Pašreizējā Eiropas 
Savienības kontekstā (pirms VUM) 
sarežģītu pārrobežu banku uzraudzību 
veic, mijiedarbojoties un sadarbojoties 
piederības valstu un uzņēmēju valstu 
regulatoriem, kuri kopā ar EBI pārstāv ­
jiem periodiski tiekas uzraudzītāju 
kolēģijās.
40 
Finanšu pakalpojumu tirgiem strauji in ­
tegrējoties ES un izplatoties universālu 
banku pakalpojumu jēdzienam, bankas 
pirmskrīzes periodā bija attīstījušas 
ievērojamas augsta riska pārrobežu 
darbības, gan Eiropas Savienībā, gan 
pasaules mērogā. Tajā pašā laikā banku 
uzraudzība palika valsts kompetencē18.41 
Kaut arī EBI ir svarīgāka loma uzrau ­
dzībā Eiropas Savienībā salīdzinājumā 
ar priekšteci EBUK, tā neveic finanšu 
iestāžu tiešu uzraudzību (sk. 9. pun ­
ktu). EBI ir būtiski svarīga loma visās 
dalībvalstīs piemērojamā vienotā no ­
teikumu kopuma izstrādē un konsek ­
ventas piemērošanas veicināšanā, kā 
arī uzraudzības prakses konverģences 
sekmēšanā Savienībā kopumā.
42 
EBI ir izveidojusi uzraudzības depar ­
tamentu, kurā ietilpst divas nodaļas: 
riska analīzes nodaļa un piederības val ­
stu un uzņēmēju valstu koordinācijas 
nodaļa. Piederības valstu un uzņēmēju 
valstu koordinācijas nodaļa strādā ar 
uzraudzītāju kolēģijām un piedalās 
44 lielākajās kolēģijās, kuras tā pārrau ­
ga, tā veic tematisku analīzi un sekmē 
uzraudzības prakses konverģenci. 
Tomēr tajā strādā nepietiekams skaits 
darbinieku: revīzijas laikā tikai 6 darbi ­
nieki. Riska analīzes nodaļa nodarbojas 
ar spriedzes testiem (sk. 59. punktu) un 
veic regulāru analīzi saistībā ar ban ­
ku nozares finanšu stabilitāti Eiropā. 
Turklāt tā ir izstrādājusi riska rādītāju 
kopumu, ko izmanto informācijas 
sniegšanā par nozares un banku risku 
(tā sauktie riska paneļi), un tā regulāri 
sniedz novērtējumu ESRK, Eiropas 
Parlamentam, ES Padomei un citām 
ES struktūrām.17 Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary .
18 Alford, D., Lamfalisī procedūra 
un ES banku regulējums: vēl 
viens solis ceļā uz Eiropas 
regulējumu? [ The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan‑European 
Regulation? ], Annual Review of 
Banking & Financial Law (Vol. 
25: 1), 396. lpp., 2006. g.
26 Apsvērumi
43 
EBI ir uzlabojusi banku pārrobežu 
uzraudzību, darbojoties kā valstu 
uzraudzības iestāžu (VUI) darba veici ­
nātāja un koordinatore. Tomēr EBI nav 
pilnvaru pieņemt vai izpildīt lēmumus 
par uzraudzības konverģenci un izšķirt 
VUI starpā radušās domstarpības 
(sk. 44.–55. punktu). Turklāt 2011. gada 
spriedzes testi parādīja, ka EBI loma 
šajā svarīgajā uzraudzības instrumentā 
bija ierobežota (sk. 56.–64. punktu).
… Uzraudzītāju kolēģijās   
īstenotā uzraudzības 
 konverģence ir uzlabojusies, 
bet tā joprojām ir ierobežota
… EBI loma uzraudzītāju 
kolēģijās ir uzlabojusies, bet tā 
joprojām ir ierobežota
44 
Iestāde palīdz veicināt un pārraudzīt 
uzraudzītāju kolēģiju efektīvu, kon­
struktīvu un saskaņotu darbību19. 
Šādas kolēģijas izveido visām finanšu 
grupām, kuras veic nozīmīgu pārrobe ­
žu darbību Eiropas Savienībā, tās sanāk 
regulāri un pienācīgi koordinē kompe ­
tento VUI uzraudzības darbu.45 
Uzraudzītāju kolēģiju (“kolēģiju”) 
izveide bija viens no galvenajiem 
elementiem uzraudzības konverģences 
pastiprināšanai VUI starpā20. Tiesību 
aktos noteikts, ka piederības valsts uz ­
raudzītājs ir atbildīgs par banku grupu 
organizācijas kopējo uzraudzību, kā arī 
kolēģijas koordināciju21.
46 
Kolēģiju galvenie uzdevumi ir šādi22:
 — nodrošināt forumu informācijas 
apmaiņai;
 — pieņemt kopīgu lēmumu par 
pārrobežu banku grupu kapitāla 
līmeni;
 — veikt kopīgu riska novērtējumu;
 — nodrošināt uzraudzības pasākumu 
sistēmu ārkārtas situācijās.
47 
EBI ir tiesīga piedalīties kolēģijās, kur 
tās loma ir racionalizēt informācijas ap ­
maiņas procesu. Tās mērķis ir veicināt 
konverģenci un konsekvenci kolēģijās 
Savienības tiesību aktu piemērošanā, 
palīdzēt pārvarēt pašreizējo krīzi un 
nepieļaut jaunas krīzes nākotnē.19 EBI regulas 21. pants.
20 Kolēģijas ES tiesību aktos 
noteica ar pārskatīto Kapitāla 
prasību direktīvu ( CRD  II), kura 
piemērojama no 2010. gada 
31. decembra (2009/111/EK).
21 Citi kolēģiju dalībnieki ir 
kompetentās iestādes, kuras 
atbild par ES mātesuzņē­
muma, kas ir kredītiestāde, vai 
ES mātesuzņēmuma, kas ir 
finanšu kontrolakciju 
sabiedrība, meitasuzņēmumu 
uzraudzību; kompetentās 
iestādes no uzņēmējas 
dalībvalsts, kur ir izveidotas 
nozīmīgas filiāles; centrālās 
bankas pēc vajadzības un 
attiecīgā gadījumā trešo valstu 
kompetentās iestādes.
22 EBI 2011. gada pārskats, 
8. diagramma, 29. lpp.
27 Apsvērumi
48 
EBI ir dažādos veidos devusi ieguldīju ­
mu kolēģiju darbā, tostarp:
 — izstrādājusi labas prakses doku ­
mentu par kopīgo lēmumu satura 
konsekvenci un saderību;
 — veikusi pētījumu par to, kā piemē ­
rotas pamatnostādnes par kolēģiju 
operatīvo darbību un lēmumi par 
pārrobežu kapitāla pietiekamību23;
 — izstrādājusi rīcības plānus par 
2011. un 2012. gadu kolēģiju dar ­
bības stiprināšanai un veikusi to 
pēcpārbaudi;
 — izmantojot IT platformu, nodro ­
šinājusi instrumentu informācijas 
apmaiņai kolēģijās.
49 
Turklāt dokumentu caurskatīšana pa ­
rādīja, ka EBI ir ieguldījusi ievērojamas 
pūles, lai neformāli izšķirtu VUI starpā 
radušās domstarpības (sk. 55. pun ­
ktu). Tādējādi EBI kā veicinātājas loma 
kolēģijās ir uzlabojusi to darbu. EBI līdz 
2013. gada beigām bija iesaistījusies 
arī vairākos mediācijas gadījumos24. 
Tomēr kolēģijās īstenotā EBI ietekme 
uz uzraudzības konverģenci ir bijusi 
ierobežota, jo tā nav atbildīga par kolē ­
ģiju darba organizēšanu (piemēram, 
darba kārtības noteikšanu) un nevar 
oficiāli piedalīties kolēģiju lēmumu 
pieņemšanā.Dažos gadījumos kolēģijas 
pārāk daudz laika tērēja 
procedūru apspriešanai, nevis 
veltīja uzmanību riskiem
50 
Caurlūkojot dokumentus un veicot 
pārrunas ar VUI, revidenti konstatēja, 
ka vairākos gadījumos kolēģiju sa ­
nāksmēs vairāk laika tērēja procedūru 
apspriešanai, nevis veltīja uzmanību 
diskusijām par riskiem pēc būtības. 
Piemēram, piederības valstu uzraudzī ­
tāji kolēģijā informēja dalībniekus par 
savu banku panākumiem EBI spriedzes 
testu veikšanā, bet rezultāti tika ap ­
spriesti reti. EBI kolēģijās vairākkārt ir 
sniegusi prezentācijas, bet līdz šim tās 
galvenokārt ir bijušas veltītas opera ­
tīviem jautājumiem. Kopš 2011. gada 
Kolēģijās tomēr ir panākta virzība, 
ieviešot kopīgus riska novērtējumus un 
kopīgus lēmumus visā ES.
Informācijas apmaiņa kolēģijās 
un dokumentācija nav bijusi 
pilnīga
51 
Tiesību akti paredz, ka kolēģiju darbī ­
bas pamatā ir rakstiska kārtība25. Do ­
kumentu pārbaudē atklājās, ka lietās, 
kas attiecās uz kolēģijām, EBI  nebija 
visu galveno dokumentu, piemēram, 
obligātā rakstiskā nolīguma par kolēģi ­
jas darbību. Viens no EBI galvenajiem 
devumiem kolēģijās ir atgriezeniskās 
saiknes sniegšana piederības valsts 
uzraudzītājam saistībā ar kolēģijas 
darbību26. Tomēr vairākos gadījumos 
kolēģiju dokumentos nebija pierādī ­
jumu par EBI sniegto atgriezenisko 
saikni. EBI nav pienācīgas dokumentu 
pārvaldības sistēmas, kas veicinātu 
zināšanu saglabāšanu.23 EBUK iepriekš publicēja 
pamatnostādnes par kolēģiju 
operatīvo darbību 
(34. pamatnostādne) un banku 
risku kopīgu novērtējumu, kā 
arī kopīgus lēmumus par 
pārrobežu banku kapitāla 
pietiekamību kolēģijas 
ietvaros (39. pamatnostādne).
24 EBI priekšsēdētāja paziņojums 
Ekonomikas un monetārajā 
komitejā 2013. gada 
30. septembrī.
25 42.a panta 3. punkts Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2009. gada 16. septembra 
Direktīvā 2009/111/EK, ar ko 
groza Direktīvu 2006/48/EK, 
Direktīvu 2006/49/EK un 
Direktīvu 2007/64/EK attiecībā 
uz bankām, kuras saistītas ar 
galvenajām iestādēm, dažiem 
pašu kapitāla posteņiem, 
lieliem riska darījumiem, 
uzraudzības pasākumiem un 
krīzes pārvaldību (OV L 302, 
17.11.2009., 97. lpp.).
26 EBI 2011. gada pārskats, 
8. diagramma, 29. lpp.
28 Apsvērumi
52 
Valstu uzraudzības iestādēm EBI no ­
drošina IT platformu informācijas 
apmaiņai kolēģijās. Palāta konstatē ­
ja, ka tā kalpo vairāk kā dokumentu 
arhivēšanas sistēma, nevis kā sistēma, 
kuru VUI aktīvi izmanto, lai piedalītos 
riska jautājumu pastāvīgā apspriešanā 
ārpus ikgadējām vai divas reizes gadā 
rīkotām kolēģijas sanāksmēm. Šādas 
apspriešanas bieži rīko divpusēji, nevis 
izmantojot IT platformas. Tā kā kolēģijā 
ir līdz 20 VUI, pastāv risks, ka svarīga 
informācija var nenonākt visu dalībnie ­
ku rīcībā.
… Juridisku ierobežojumu 
dēļ EBI nevarēja pilnvērtīgi 
veikt mediācijas uzdevumus
53
 — EBI regulas 19. panta (1) punkts 
(saistošā mediācija): “(..) ja kom ­
petentā iestāde nepiekrīt citas 
dalībvalsts kompetentās iestādes 
darbības vai bezdarbības pro ­
cedūrai vai saturam (..), iestāde 
pēc vienas vai vairāku iesaistīto 
kompetento iestāžu pieprasījuma 
var palīdzēt minētajām kompeten ­
tajām iestādēm panākt vienošanos 
(..). Gadījumos (..) un ja, pamato ­
joties uz objektīviem kritērijiem, 
var konstatēt, ka pastāv domstar ­
pības starp dažādu dalībvalstu 
kompetentajām iestādēm, iestāde 
pēc savas iniciatīvas27 var palīdzēt 
iestādēm panākt vienošanos (..)”. — EBI regulas 31. pants (nesaistošā 
mediācija): “Iestāde veicina saska ­
ņotu Savienības rīcību, inter alia : (..) 
c) neskarot 19. pantu, pēc kompe ­
tento iestāžu pieprasījuma vai pēc 
savas iniciatīvas, veicot nesaistošu 
starpnieka funkciju; (..)”.
54 
EBI izšķir VUI starpā radušās domstar ­
pības. Tomēr šī loma ir ierobežota, jo 
EBI var sniegt saistošu mediāciju tikai 
atsevišķos gadījumos, kad ir precīzi 
tiesiskā regulējuma noteikumi28 un ja 
to pieprasa tās valstu iestādes, starp 
kurām radušās domstarpības. Kaut arī 
pazīmes liecina, ka dažu VUI starpā ir 
bijušas domstarpības un EBI ir izstrā ­
dājusi procedūras strīdu izskatīšanai, 
revīzijas laikā neviena VUI nav piepra ­
sījusi EBI saistošo mediāciju. Valstu 
uzraudzītāji pārsvarā deva priekšroku 
domstarpību divpusējai izšķiršanai, 
daži no tiem pauda nevēlēšanos strī ­
dus pacelt EBI līmenī.
55 
Tomēr dokumentu pārbaude liecina, 
ka EBI ir pielikusi ievērojamas pūles 
neformālā domstarpību izšķiršanā 
VUI starpā, neizmantojot mediāci ­
jas procedūras. Turklāt kopš pēdējā 
Eiropas Revīzijas palātas apmeklējuma 
EBI – Eiropas tiesību aktu iespējamu 
pārkāpumu izmeklēšanas rezultātā – ir 
uzsākusi dažas nesaistošas mediācijas 
lietas29.27 Jaunā Kapitāla prasību 
direktīva un Kapitāla prasību 
regula ( CRD  IV/CRR) paplašina 
EBI saistošās mediācijas 
pilnvaras. Tomēr uz pilnvarām 
“pēc savas iniciatīvas” 
joprojām ir īpaši jāatsaucas 
sekundārajos tiesību aktos, ar 
kuriem ir piešķirtas saistošās 
mediācijas pilnvaras.
28 Palātas revīzijas laikā saistoša 
mediācija bija paredzēta tikai 
dažos gadījumos, tostarp 
kopīga lēmuma pieņemšanā 
par “nozīmīgas filiāles” statusa 
piešķiršanu un kopīga lēmuma 
pieņemšanā par prasīto pašu 
līdzekļu pietiekamību 
konsolidēti, kā arī individuāli.
29 Līdztekus “saistošajai 
mediācijai”, kas prasīta 
precīzos tiesiskā regulējuma 
noteikumos, EBI ar “nesaistošu 
mediāciju” var pildīt arī 
vispārējas koordinācijas 
lomu – vai nu pēc kompetento 
iestāžu pieprasījuma, vai pēc 
savas iniciatīvas (EBI regulas 
31. pants).
29 Apsvērumi
Uzraudzības reforma: 
EBI loma spriedzes testos
Problēmas saistībā ar 
2011. gada banku spriedzes 
testu ticamību, tomēr…
56 
Saskaņā ar EBI regulu tā var “ierosināt 
un koordinēt Savienības mēroga stresa 
testus (..), lai izvērtētu finanšu iestā ­
žu noturību (..), jo īpaši (..) sistēmisko 
risku (..).” EBI jānodrošina, “lai attiecībā 
uz šādiem testiem valstu līmenī tiktu 
piemērotas pēc iespējas konsekventā ­
kas metodes”, un attiecīgā gadījumā 
jāadresē kompetentajai iestādei ietei ­
kums labot stresa [jeb spriedzes] testā 
konstatētās problēmas30.
57 
EBI 2011. gadā veica 91 bankas31 sprie ­
dzes testus 21 ES valstī32. Mērķis bija 
novērtēt ES banku sistēmas izturētspē ­
ju un atsevišķu iestāžu maksātspēju33. 
Banku maksātspēju novērtēja, izman ­
tojot salīdzinošo bāzes rādītāju, kas 
definēts, atsaucoties uz pirmā līmeņa 
pamata kapitāla rādītāju34, kurš no ­
teikts 5 % no riska svērtajiem aktīviem. 
Spriedzes testi izraisīja arī banku datu 
izvērstu atklāšanu.EBI bija ierobežotas juridiskās 
pilnvaras un personāls, lai 
veiktu 2011. gada spriedzes 
testus
58 
Pats spriedzes tests bija augšupvērsts 
tests. Eiropas Komisija un ECB attiecīgi 
izstrādāja pamatscenāriju35 un nelab ­
vēlīgo scenāriju36. Bankas piemēroja 
nelabvēlīgo scenāriju un pašas aprē ­
ķināja rezultātus. VUI tieši sazinājās 
ar bankām un veica banku rezultātu 
pirmo kvalitātes pārbaudi. EBI loma 
bija nodrošināt metodoloģisko sistē ­
mu37 un koordinēt VUI darbu, kā arī 
pārbaudīt VUI iesniegto banku datu 
konsekvenci.
59 
EBI caurskatīja datus, izmantojot 10 no ­
rīkotos valstu ekspertus un piecus 
EBI darbiniekus. Kvalitātes pārbaudes 
palīdzēja mazināt datu nekonsekven ­
ci. Tomēr pārbaužu plašais mērogs 
(aptverta 91 banka), ierobežotais laika 
grafiks (četri mēneši), EBI ierobežotās 
pilnvaras un juridiskais tvērums (tā 
nenoteica scenārijus, neveica rezultātu 
aprēķinu un tai nebija tiešas piekļuves 
bankām) apgrūtināja banku datu iz ­
vērstu pārbaužu veikšanu. Visi minētie 
faktori ietekmēja spriedzes testu rezul ­
tātu vispārējo ticamību.30 EBI regulas 21. panta 2. punkts.
31 Rezultāti tika publicēti tikai par 
90 bankām. Tā kā bija radušās 
domstarpības par pirmā 
līmeņa pamata kapitāla 
definīciju, viena banka neļāva 
EBI publicēt EBI aprēķinātos 
rezultātus.
32 Spriedzes testi aptvēra vairāk 
nekā 65 % ES banku sistēmas 
kopējo aktīvu un vismaz 50 % 
no valsts banku nozares katrā 
ES dalībvalstī. Ja lielāko daļu 
banku aktīvu valstī turēja 
banku grupas, kas darbojas 
citā dalībvalstī, citas 
neatkarīgas bankas spriedzes 
testā neiekļāva, jo valsts bija 
pietiekami aptverta, iekļaujot 
aktīvus, kuri konsolidēti šajās 
banku grupās.
33 Revīzijā neietilpa tie spriedzes 
testi, kurus EBUK bija veikusi 
pirms 2011. gada.
34 Bāzeles Banku uzraudzības 
komiteja, kuras izstrādātie 
Bāzele III noteikumi veido 
pamatu pasaules mēroga 
banku regulējumam, balstās 
uz pirmā līmeņa pamata 
kapitāla rādītāju, kurā ietilpst 
tikai pašu kapitāls un 
nesadalītā peļņa.
35 Vienprātība attiecībā uz 
gaidāmo ekonomikas 
attīstību.
36 Nelabvēlīgo scenāriju 
izstrādāja ECB, pamatojoties 
uz risku kopumu, par kuru bija 
panākta vienošanās 
2010. gada decembrī, par 
pamatu izmantojot Komisijas 
2010. gada rudens prognozes, 
Ievada publikācija par 
2011. gada ES mēroga 
spriedzes testu rezultātiem 
[Opening Statement Publication 
of the 201 1 EU‑wide Stress Test 
Results ], Londona, 2011. gada 
15. jūlijs.
37 Metodoloģiskajā sistēmā 
(51 lpp.) ietilpa testu galvenie 
elementi (piemēram, tvērums, 
laika grafiks un atsauces 
datums) un pieņēmumi 
(piemēram, statiska bilance, 
nulles pieaugums un 
nemainīga uzņēmējdarbības 
kombinācija), kā arī tehniskās 
norādes un definīcijas 
(piemēram, dažādas kapitāla 
sastāvdaļas, riska 
ierobežošanas darījumu 
uzskaite, peļņas un zaudējumu 
attīstības atspoguļošana).
30 Apsvērumi
2011. gada spriedzes testi un piemēri par tiem sekojušām kapitāla palielināšanas 
vajadzībām līdz 2013. gada beigām
2011. gada janvāris: EBI paziņo par 2011. gada spriedzes testiem.
2011. gada 15. jūlijs: EBI publicē 90 banku spriedzes testu rezultātus38. Astoņās bankās (piecās Spānijas, divās 
Grieķijas un vienā Austrijas bankā) kapitāls nesasniedz minimālo 5 % robežvērtību. Tika konstatēts, ka kopējā 
kapitāla nepietiekamība ir 2,5  miljardi  EUR.
2011. gada 10. oktobris: Beļģija, Francija un Luksemburga vienojas pārstrukturēt banku Dexia  un piešķirt tai 
finansējuma garantiju līdz 90  miljardiem  EUR. Dexia  spriedzes testā tika novērtēta kā viena no drošākajām 
bankām Eiropā (13. vietā 91 bankas sarakstā).
2012. gada maijs: Bankia , lielākā nekustamā īpašuma aktīvu turētāja Spānijā, tiek nacionalizēta un pieprasa 
glābšanu 19 miljardu EUR apmērā. Tā pārskata arī 2011. gada peļņas un zaudējumu pārskatu no sākotnējās 
309 miljonu EUR peļņas uz 4,3 miljardu EUR zaudējumiem. Spriedzes testā (nelabvēlīgais scenārijs) bankas 
Bankia  pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs līdz 2012. gada beigām samazinājās līdz 5,4 %, kas joprojām 
pārsniedz minimālo prasīto 5 % robežvērtību.
2012. gads: Spānijas iestādes pasūta 14 banku grupu spriedzes testu39, šīs grupas aptver 90 % no Spānijas ban ­
ku sistēmas. Šajā pētījumā tiek aplēsts, ka nelabvēlīga scenārija gadījumā kopējās kapitāla vajadzības tuvinā ­
tos 60 miljardiem EUR. Tajā tiek aplēsts arī tas, ka triju gadu laikā Spānijas bankām kumulatīvi veidosies kredīta 
zaudējumi 270  miljardu  EUR apmērā.
2013. gada sākums: Nīderlandes valdība nacionalizē  SNS Bank  (SNS Reaal  meitasuzņēmums). Bankai bija radu ­
šies ievērojami zaudējumi par nekustamo īpašumu, kas atradās tās turējumā, īpaši par nekustamo īpašumu 
ārzemēs. 2011. gada spriedzes testos bankas SNS  pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs bija 8,4 %, krietni virs 
minimālajiem prasītajiem 5 %, un 2012. gada beigās tas nokritās līdz 7 %.
2013. gada beigas: divām lielākajām bankām Slovēnijā – Nova Ljubljanska banka  (NLB d.d. ) un Nova Kreditna 
Banka Maribor  (NKBM d.d .) – caurskatīja aktīvu kvalitāti un veica spriedzes testu40. Salīdzinājumā ar 2011. gada 
novērtējumu EBI testā, kurā netika konstatēts kapitāla trūkums, 2013. gada testa rezultātā Slovēnijas valdība 
rekapitalizēja NLB d.d.  par 1 551 miljonu EUR un NKBM  d.d. – par 870 miljoniem EUR.
38 Viena banka neļāva publicēt visus tās datus.
39 Testu veica Oliver Wyman , neatkarīga ārēja konsultāciju sabiedrība.
40 Visaptverošu caurskatīšanu veica Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield un Colliers  (sk. Slovēnijas 
Bankas 2013. gada 12. decembra preses relīzi).1. izcēlums
31 Apsvērumi
60 
EBI spriedzes tests bija iespējamās 
kapitāla nepietiekamības aprēķins. 
Spriedzes tests bija viens no uzraudzī ­
bas instrumentiem, ko izmanto, lai no ­
vērtētu atsevišķu iestāžu izturētspēju, 
kā arī sistēmas kopējo izturētspēju41. 
Tajā neietilpa banku aktīvu vai pamatā 
esošā nodrošinājuma kvalitātes novēr ­
tējums, netika pārbaudīta arī bankas 
likviditāte.
61 
Iemesli, kuru dēļ spriedzes testos 
nebija iespējams konstatēt problēmas 
vairākās Eiropas bankās, ko vēlāk vaja ­
dzēja glābt, minēti 59. un 60. punktā 
(sk.  1. izcēlumu ).
… 2012. gadā īstenotie 
 rekapitalizācijas  pasākumi 
palīdzēja atjaunot 
uzticēšanos
62 
Spriedzes testam, ko veica 2011. gadā, 
2012. gadā sekoja rekapitalizēja42. 
Mērķis bija stiprināt banku izlases 
kapitāla pozīcijas, izveidojot izņēmuma 
un pagaidu kapitāla rezervi. EBI piepra ­
sīja, lai līdz 2012. gada jūnija beigām 
tiktu palielināts pirmā līmeņa pamata 
kapitāla rādītājs43 līdz 9 %44.63 
EBI uzraudzīja banku rekapitalizācijas 
plānu īstenošanu un 2012. gada 3. ok ­
tobrī publicēja galīgo ziņojumu. Reka ­
pitalizācijas rezultātā banku kapitāla 
pozīcija kopumā palielinājās par vairāk 
nekā 200  miljardiem  EUR. 27 bankas 
ar sākotnēju kapitāla nepietiekamību 
bija iesniegušas kapitāla plānus un 
stiprinājušas kapitāla pozīciju 116 mil ­
jardu  EUR apmērā45. Rekapitalizācija 
palīdzēja atjaunot uzticēšanos banku 
nozarei46.
64 
Kopā ar spriedzes testiem nebija 
sagatavots ES līmeņa noregulēju ­
ma mehānisms vai finanšu atbalsta 
mehānisms tiešam banku atbalstam. 
Bija vajadzīgi ad hoc  risinājumi val ­
stu līmenī kapitāla ieguldīšanai tajās 
bankās, kuras vēlāk tika novērtētas kā 
vājas un kuras nespēja piesaistīt ka ­
pitālu finanšu tirgos, bet tas savukārt 
bija slogs valstu budžetiem. Situācija 
bija atšķirīga Amerikas Savienotajās 
Valstīs, kur finanšu atbalsta mehānismi 
bija sagatavoti pirms spriedzes testiem 
(sk.  V pielikumu ).41 Pārskats par EBI 2011. gada 
ES mēroga banku spriedzes 
testu [ Overview of the EBA 201 1 
banking EU‑wide stress test ], 
EBI, 2011. gada 18. marts.
42 2011. gada 26. oktobrī 
eurozonas valstu un to valdību 
vadītāji vienojās par 
visaptverošu pasākumu 
kopumu uzticēšanās 
atjaunošanai. Viens no šiem 
pasākumiem bija 
rekapitalizācija. Citi pasākumi 
bija saistīti ar Grieķijas parāda 
atvieglojumu un Eiropas 
Finanšu stabilitātes 
instrumenta (EFSI) aizņemto 
līdzekļu īpatsvara 
palielināšanu.
43 Pirmā līmeņa pamata kapitāls 
pret riska svērtajiem aktīviem.
44 Kapitāla rezerves tirgus 
problēmu risināšanai saistībā 
ar valstu parādiem [ Capital 
buffers for addressing market 
concerns over sovereign 
exposures ] – Metodoloģiska 
piezīme, EBI, 2011. gada 
8. decembris.
45 Galīgais ziņojums par kapitāla 
plānu īstenošanu pēc EBI 
2011. gada ieteikumiem par 
pagaidu kapitāla rezerves 
izveidi, lai atjaunotu 
uzticēšanos tirgum [ Final 
report on the implementation of 
Capital Plans following the EBA’s 
201 1 Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence ], EBI, 2012. gada 
3. oktobris.
46 Kopš banku rekapitalizācijas 
MSCI  Europe Financials  akciju 
indekss ir pakāpeniski audzis.
32 Apsvērumi
Uzraudzības reforma: vēl 
jāizstrādā patērētāju 
tiesību aizsardzība un 
galvenās vadības 
sistēmas
… Minimāli resursi un maz 
balsstiesīgo locekļu, kuriem 
ir visas pilnvaras patērē -
tāju tiesību aizsardzības 
jautājumos
65 
Patērētāju tiesību aizsardzības definīci ­
ja ir šāda: “Patērētāju interešu aizsar ­
dzība kvalitātes, cenas un drošuma 
aspektā, parasti tiesiskā regulējuma 
ietvaros”47. Finanšu nozarē konkrēti 
patērētāju tiesību aizsardzības jautāju ­
mi ietver produktu drošumu, pārredza ­
mību, pilnīgu un pareizu informāciju, 
negodīgu komercpraksi, tirgus pie ­
kļuves ierobežošanu, neiejaukšanos, 
mediāciju un sūdzību izskatīšanu.
66 
EBI regulas 9. panta 1. punkts: “Iestāde 
uzņemas vadošo lomu, veicinot patē ­
rētājiem paredzēto finanšu produktu 
un pakalpojumu tirgus pārredzamību, 
vienkāršumu un taisnīgumu visā iekšē ­
jā tirgū, tostarp:
 — vācot un analizējot informāciju par 
patēriņa tendencēm, un ziņojot 
par to;
 — pārskatot un koordinējot kompe ­
tento iestāžu finanšu lietpratības 
un izglītības iniciatīvas;
 — izstrādājot apmācības standartus 
nozarei; un
 — atbalstot vienotu noteikumu par 
datu nodošanu atklātībai izstrādi.”Patērētāju tiesību aizsardzībai 
piešķirts pārāk maz resursu
67 
Finanšu nestabilitātes rezultātā 
patērētāju tiesību aizsardzībai nebija 
piešķirta augsta prioritāte: 2011. un 
2012. gadā EBI veltīja pūliņus sistēmis ­
kā riska novēršanai, kas bija gandrīz 
visu valstu un starptautisko regulatoru 
prioritāte. Patērētāju aizsardzībai bija 
norīkoti tikai daži darbinieki. Pie ­
mēram, 2013. gada februāra beigās 
patērētāju tiesību aizsardzības nodaļā 
strādāja tikai divi darbinieki. Nodaļas 
vadītāja vakance nebija aizpildīta vai ­
rākus mēnešus. 2011. gadā Uzraudzības 
padomē netika apspriesti jautājumi, 
kas saistīti ar patērētāju tiesību aizsar ­
dzību; priekšsēdētājs tikai minēja, ka 
šādiem jautājumiem jāpiešķir aug­
stāka prioritāte EBI prioritāšu sarakstā. 
2012. gadā EBI uzņēmās vairāk strādāt 
patērētāju tiesību aizsardzības jomā, 
tāpēc notika vairākas apspriešanas Uz ­
raudzības padomē un 2013. gadā tika 
publicēti vairāki dokumenti.
68 
Visas trīs Eiropas uzraudzības iestādes 
(EUI)48 ir izvirzījušas patērētāju tiesību 
aizsardzību kā mērķi. Tas rada zināmu 
pārklāšanos, jo patērētāji var nopirkt 
apdrošināšanas polises bankā vai ap ­
drošināšanas sabiedrībā vai investīci ­
jas – bankā vai ieguldījumu sabiedrībā. 
Eiropas uzraudzības iestādēm tādējādi 
ir jākoordinē darbs patērētāju tiesību 
aizsardzības jomā, un tas sarežģī pār ­
valdību, kad tām jāpieņem konsekven ­
ti lēmumi saistībā ar patērētāju tiesību 
aizsardzību.47 Avots:  QFinance Dictionary  
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48 EBI, EAAPI un EVTI.
33 Apsvērumi
Maz balsstiesīgo locekļu, 
kuriem ir visas pilnvaras 
patērētāju tiesību aizsardzības 
jautājumos
69 
Patērētāju tiesību aizsardzība kat ­
rā dalībvalstī ir organizēta atšķirīgi 
(sk.  4. tabulu ). Daudzās dalībvalstīs, 
kurās atbildība ir dalīta, VUI patērētāju 
tiesību aizsardzības pilnvaras ir samērā 
ierobežotas, jo to galvenais pienā ­
kums ir nodrošināt vispārēju finanšu 
stabilitāti, nevis nodarboties ar kon ­
krētiem patērētāju tiesību aizsardzības 
jautājumiem.70 
Papildus valstu uzraudzības iestā ­
dēm ir 41  kompetenta iestāde, kuras 
pienākumos ietilpst zināmi patērētāju 
tiesību aizsardzības aspekti valsts līme ­
nī. Atšķirīgā kārtība patērētāju tiesību 
aizsardzības jomā dažādās valstīs ne ­
ļauj EBI izmantot vienu kontaktpunk ­
tu katrā dalībvalstī, un tas vēl vairāk 
apgrūtina EBI darbu šajā jomā.
49 EBI regulas 40. panta 5. punkts.4. tabulaVUI pilnvaras patērētāju tiesību aizsardzībā
Valsts
Beļģija 
Bulgārija
Čehijas Republika
Dānija
Vācija
Igaunija
Īrija
Grieķija
Spānija 
Francija
Itālija
Kipra
Latvija
Lietuva
Luksemburga
Ungārija
Malta
Nīderlande
Austrija
Polija
Portugāle 
Rumānija
Slovēnija
Slovākija
Somija
Zviedrija 
Apvienotā Karaliste
Nav pilnvaru X X
Dalītas pilnvaras X X X X X X X X X X X X X X X X X
Vienīgā atbildīga X X X X X X
Nav informācijas X X
Avots:  EBI.
71 
Ja Uzraudzības padomē izskata 
jautājumu, kas neietilpst balsojošās 
VUI kompetencē, tās loceklis var ņemt 
līdzi attiecīgās valsts iestādes pārstāvi, 
kam nav balsstiesību49. Tomēr 2011. un 
2012. gadā Uzraudzības padomes 
sanāksmēs, kurās tika izskatīti ar patērētāju tiesību aizsardzību saistīti 
jautājumi, valstu patērētāju tiesību aiz ­
sardzības iestāžu pārstāvji nepiedalījās 
(balsstiesīgie locekļi bija ņēmuši līdzi 
personas, kas strādāja vai nu VUI, vai 
centrālajā bankā).
34 Apsvērumi
EBI ierobežotās juridiskās 
pilnvaras
72 
EBI darbības joma, kas definēta 
EBI regulas 1. panta 2. punktā, neietver 
direktīvas, kuras saistītas ar patērē ­
tāju tiesību aizsardzību, izņēmums ir 
Maksājumu pakalpojumu direktīvas 
neliela daļa. Pirmās pilnvaras EBI iz ­
strādāt tehniskos standartus šajā jomā 
ir Hipotekāro kredītu direktīva ( MCD ), 
kuru pieņēma 2014. gada februārī.
… EBI joprojām ir jāievieš 
galvenās iekšējās sistēmas, 
lai nodrošinātu lietderīgu un 
efektīvu darbību
73 
Rezultatīvie rādītāji ļauj mērīt orga ­
nizācijas virzību mērķu sasniegšanā. 
ES iestādēs un aģentūrās rezultātu mē ­
rīšanas sistēmas izmanto, piemēram, 
galveno rezultatīvo rādītāju (GRR) vei ­
dā. Ar tiem novērtē galvenās darbības 
vai to darbību ietekmi, kurās iestāde 
vai aģentūra ir iesaistījusies.74 
EBI līdz šim nav ieviesusi visaptverošu 
rezultātu mērīšanas sistēmu pamat ­
darbības jomām. Atkarībā no darbības 
jomām var tikt noteikti dažādi GRR50. 
Kaut arī EBI daudzgadu personāla 
politikas plāns 2014.–2016. gadam dziļi 
pamato vajadzību pēc papildu resur ­
siem 2014. gadā, nav dokumenta, kurā 
būtu skaidri sasaistīti vidēja termiņa 
mērķi un uzdevumi ar darbā pieņemša ­
nas vajadzībām.
Uzraudzības reforma: 
EBI mainīgā loma
75 
Ņemot vērā VUM ieviešanu, ECB var 
pieņemt pamatnostādnes, ieteikumus 
un lēmumus tikai atbilstīgi EBI izstrā ­
dātajiem regulatīvajiem un īstenošanas 
tehniskajiem standartiem un saskaņā 
ar tiem51.
76 
Pēc VUM ieviešanas EBI lomai regulēju ­
ma izstrādē principā būtu jāsaglabājas 
nemainīgai (sk. 14. un 15. punktu). 
Piemēram, EBI būtu jāturpina pilnvei ­
dot un veicināt vienotā noteikumu 
kopuma konsekventa piemērošana un 
jāsekmē uzraudzības prakses konver ­
ģence Savienībā kopumā52.50 Piemēram, tiešsaistē saņemto 
informācijas pieprasījumu 
skaits un vidējais laiks, kas 
veltīts atbilžu sagatavošanai, 
saņemto atbilžu skaits 
sabiedriskās apspriešanās un 
šo atbilžu analīzei veltītais 
laiks, kolēģiju darba kārtībā 
iekļauto jautājumu skaits 
gadā, mācību stundu skaits uz 
profesionālu darbinieku gadā, 
to uzraudzītāju kolēģiju 
procentuālais īpatsvars, kuras 
informācijas apmaiņai aktīvi 
izmanto IT platformu u. c.
51 Regulas (ES) Nr. 1024/2013 
4. panta 3. punkts 
(VUM regula).
52 Regulas (ES) Nr. 1022/2013 
4. apsvērums.
35 Apsvērumi
77 
Tomēr ir jomas, kurās ir jāievieš skaid ­
rība par pienākumu sadalījumu starp 
EBI un ECB:
 — EBI turpinās izstrādāt un uzturēt 
atjauninātu Eiropas uzraudzības 
rokasgrāmatu, kurā nosaka uzrau ­
dzības metodoloģiju un procesu 
paraugpraksi attiecībā uz finanšu 
iestāžu uzraudzību visā Savienī ­
bā53. Tomēr gan EBI, gan ECB izstrā ­
dā “uzraudzības rokasgrāmatas”, 
un nav skaidrs, kas būs iekļauts 
katrā no tām. Pastāv risks, ka notei ­
kumi/pamatnostādnes būs pret ­
runīgas vai neskaidras un ka darbs 
dublēsies. Turklāt VUM valstīs var 
rasties neskaidrības saistībā ar to, 
kurās situācijās jāizmanto viena 
rokasgrāmata un kurās – otra.
 — Lai gan EBI ir atbildīga par ES mē ­
roga spriedzes testu ierosināšanu 
un koordinēšanu, par to veikšanu 
ir atbildīgas kompetentās iestādes. 
Tomēr pastāv nenoteiktība par to, 
kurš uzņemas vispārēju atbildību 
par testiem.
 — Tiesību aktos paredzēts, ka ECB va ­
jadzētu iedibināt kontaktus un 
paredzēt administratīvas sadarbī ­
bas pasākumus ar trešo valstu un 
starptautisko organizāciju uzrau ­
dzības un administratīvām iestā ­
dēm, nedublējot EBI54.78 
Tiesību aktos norādīts, ka ECB noslēdz 
saprašanās memorandus ar to ES da ­
lībvalstu kompetentajām iestādēm, 
kuras nepiedalās VUM, norādot, kā tās 
savā starpā sadarbosies uzraudzības 
uzdevumu izpildē55. Šie memorandi 
veidos divpusēju sadarbību starp 
ES galvenajiem banku uzraudzītājiem, 
nevis iedibinās ciešu koordināciju ar 
EBI starpniecību.
79 
EBI pilnvaras, piemēram, saistībā ar tās 
lomu uzraudzītāju kolēģijā, tādējādi 
varētu tikt apšaubītas, ja ECB vienojas 
par uzraudzības praksi ar to dalībvalstu 
uzraudzītājiem, kuras nepiedalās VUM.
80 
Turklāt, kā jau minēts 10. un 67. pun ­
ktā, EBI personāla komplektēšana ir 
atkarīga no VUI darbiniekiem (valstu 
eksperti vai īstermiņa palīdzība īpašu 
uzdevumu izpildei), kā arī līgumdar ­
biniekiem. Amatos, kuri ir saistīti ar 
politikas izstrādi, EBI galvenokārt 
pieņem darbā VUI vai banku nozares 
darbiniekus. Viena no praktiski risinā ­
majām problēmām VUM veidošanā būs 
vajadzība pieņemt darbiniekus darbam 
ECB (VUM) un EBI. Abas iestādes kon ­
kurēs vienā un tajā pašā darba tirgū. 
ECB plāno pieņemt darbā aptuveni 
1 000 ekspertu, un EBI laikposmā no 
2012. līdz 2016. gadam paredz vairāk 
nekā dubultot tās darbinieku skaitu no 
94 līdz 199.53 Regulas (ES) Nr. 1022/2013 
1. panta 5. punkta 
a) apakšpunkta i) punkts.
54 VUM regulas 31. apsvērums.
55 VUM regulas 3. panta 
1. punkts.
36
 Secinājumi  
un ieteikumi
81 
Palāta atzina, ka Komisijas īstenotā 
banku nozares tiesību aktu reforma 
un EBI izveide, kā arī Komisijas un 
EBI darbības, kas bija vērstas uz banku 
nozares jaunās regulatīvās un uzrau ­
dzības sistēmas izveidi 2011. gadā, 
bija svarīgi pirmie atbildes pasākumi 
saistībā ar finanšu krīzi. Tomēr tika 
konstatēti trūkumi jaunās kārtības 
darbībā attiecībā uz pārrobežu banku 
uzraudzību, ES banku izturētspējas 
pārbaudi un patērētāju tiesību aizsar ­
dzības pasākumu veicināšanu finanšu 
produktu un pakalpojumu tirgū Eiro ­
pas Savienībā. Tie ir apkopoti turpmāk 
tekstā, un Palāta formulē ieteikumus 
politikas veidotājiem un iestādēm, kas 
iesaistītas regulatīvu un uzraudzības 
atbildes pasākumu īstenošanā saistībā 
ar finanšu krīzi.
82 
Pieejamo resursu un ierobežoto juridis ­
ko pilnvaru robežās EBI ir nodrošinā ­
jusi jaunas banku nozarei paredzētas 
regulatīvās un uzraudzības sistēmas 
pirmos elementus. Tādējādi EBI iespē ­
ju robežās ir īstenojusi mērķi veicināt 
finanšu sistēmas īstermiņa, vidēji ilga 
termiņa un ilgtermiņa stabilitāti un 
efektivitāti. ECB paspārnē jaunizveido ­
tā VUM kontekstā ir jāturpina precizēt 
lomas un pienākumi, īpaši starp ECB, 
VUI un EBI.Tiesiskā regulējuma reforma
83 
Komisija kopumā savlaicīgi izstrādāja 
banku nozares tiesību aktus. Tomēr 
stingrie termiņi, kas izrietēja no pa ­
saules mēroga nolīgumiem G20  un Bā ­
zeles komitejas ietvaros, un kavējumi 
politiskās sarunās, mazināju laiku, kas 
ārējām ieinteresētajām personām bija 
pieejams, lai sniegtu ieguldījumu sa ­
biedriskā apspriešanā. Turklāt rezultātā 
EBI bija noteikti īsi termiņi, lai izstrādā ­
tu tehniskos standartus, un EBI nevarē ­
ja sistemātiski sniegt komentārus par 
likumdošanas procesa pilnvarām un 
savlaicīgumu. Kaut arī pēdējos gados 
ir izstrādāti daudzi tiesību aktu priekš ­
likumi (un citi pašlaik ir sagatavošanas 
procesā), nav veikts starpnozaru novēr ­
tējums par tiesību aktu priekšlikumu 
kopuma ietekmi.
37 Secinājumi un ieteikumi 
1. ieteikums
Jāparedz pietiekams laiks izstrādei 
un apspriešanai, kā arī jāapsver 
starpnozaru ietekmes analīze
— Likumdevējs varētu ņemt vērā to, 
cik laika vajadzēs tehnisko standar ­
tu izstrādei, un Komisijas tiesību 
aktu priekšlikumos jāparedz pietie ­
kams laiks, lai EBI izstrādātu tehnis ­
kos standartus. Tāpēc likumdevējs 
varētu uzaicināt EBI kā novērotāju 
likumdošanas procesā vai dot tai 
iespēju citādi sniegt komentārus 
par tiesību aktu priekšlikumiem, 
kas paredz EBI lomu.
— Komisijai un EBI jāievēro pašām 
savas labākās prakses pamatno­
stādnes attiecībā uz ieinteresē ­
tajām personām paredzēto laiku 
atzinuma sniegšanai sabiedriskās 
apspriešanās.
— Komisijai jāveic starpnozaru ana ­
līze par tiesību aktu priekšlikumu 
kopuma ietekmi. Jāapsver iespēja 
piesaistīt ārēju vērtētāju, kam ir va ­
jadzīgās zināšanas šādas sarežģītas 
analīzes veikšanai.
Norises uzraudzības jomā: 
ietekme uz EBI uzraudzības 
lomu
84 
EBI ir uzlabojusi banku pārrobežu 
uzraudzību, darbojoties kā valstu 
uzraudzības iestāžu darba veicinātāja 
un koordinatore un pildot regulatīvo 
lomu vienotā noteikumu kopuma un 
vienotās uzraudzības rokasgrāmatas 
izstrādē. Tomēr EBI nav autoritātes un 
pietiekamu juridisku pilnvaru pieņemt 
vai izpildīt lēmumus par uzraudzības konverģenci un izšķirt VUI starpā 
radušās domstarpības. Tāpēc EBI ie ­
guldījums uzraudzības konverģencē 
kopumā ir bijis ļoti ierobežots.
Uzraudzītāju kolēģijas
85 
Pārrobežu banku grupām – t. i., gru ­
pām, kurām ir nozīmīgi meitasuzņēmu ­
mi vai filiāles dažādās dalībvalstīs – ir 
izveidotas uzraudzītāju kolēģijas. EBI ir 
neierobežotas līdzdalības tiesības šajās 
kolēģijās ar nolūku racionalizēt infor ­
mācijas apmaiņas procesu un veicināt 
kolēģiju konverģenci un konsekvenci 
attiecībā uz Savienības tiesību aktu 
piemērošanu. Tomēr bieži kolēģiju 
sanāksmes ir vairāk izmantotas proce ­
dūru apspriešanai nekā diskusijām par 
riskiem pēc būtības. Tā rezultātā EBI ie ­
guldījums uzraudzības konverģencē 
no darbības kolēģijās kopumā ir bijis 
diezgan ierobežots un informācijas 
apmaiņa nav bijusi optimāla. Jaunajā 
uzraudzības struktūrā pēc VUM ievie ­
šanas uzraudzītāju kolēģiju sastāvs un 
skaits mainīsies. Tām joprojām būs no ­
zīmīga loma tām pārrobežu bankām, 
kurām ir nozīmīgi meitasuzņēmumi vai 
filiāles neiesaistītajās dalībvalstīs.
38 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
EBI jāturpina veicināt uzraudzītāju 
kolēģiju efektivitāti
— EBI jāturpina mudināt kolēģijas 
apspriest riskus, piemēram, novēr ­
tējot sistēmiskos riskus, apspriežot 
riska paneļus, spriedzes testus u. c. 
Šajā kontekstā EBI jānodrošina 
cieša iekšēja sadarbība starp kolē ­
ģijas uzraudzības grupu un riska 
analīzes grupu.
— Piederības valsts uzraudzības 
interesēs un zināšanu saglabāšanas 
nolūkā savām vajadzībām EBI jā ­
nodrošina, lai piederības valsts 
uzraudzītājam vienmēr tiktu snieg ­
ta atgriezeniskā saikne un lai tā 
vienmēr tiktu pilnīgi dokumentēta.
— EBI aktīvāk jāveicina, lai IT platfor ­
mas kolēģijās izmantotu kā forumu 
informācijas apmaiņai, nevis kā 
arhivēšanas sistēmu.
— EBI jāievieš dokumentu pārvaldī ­
bas sistēmas, lai veicinātu zināša ­
nu saglabāšanu un nodrošinātu 
rezultātu ilgtermiņa lietderību un 
efektivitāti.
Banku spriedzes testi
86 
EBI bija uzdevums veicināt un koordi ­
nēt 2011. gada spriedzes testus, bet tai 
nebija ne personāla, ne vajadzīgo piln ­
varu, lai nodrošinātu spriedzes testu 
ticamību. Turklāt spriedzes testu veica 
bez finanšu atbalsta mehānisma pasā ­
kumiem ES līmenī. Kaut arī 2011. gada 
spriedzes tests bija noderīgs, lai sāktu daudzu banku rekapitalizāciju, tas arī 
atklāja šāda testa ierobežojumus, ja to 
nesavieno ar aktīvu portfeļa kvalitātes 
novērtējumu.
3. ieteikums
Lai nodrošinātu banku spriedzes 
testu ticamību, vajadzīgas skaidras 
un plašas pilnvaras un pietiekams 
skaits pieredzējušu darbinieku. 
Jāizstrādā ES mēroga noregulējuma 
mehānismi, kas darbojas efektīvi
— Iestādei, kas ir atbildīga par 
spriedzes testu veikšanu, jāpiešķir 
skaidras un plašas pilnvaras un 
pietiekams skaits pieredzējušu 
darbinieku, lai nodrošinātu testu 
ticamību.
— ES politikas veidotājiem jācenšas 
nodrošināt, lai būtu ieviesti nore ­
gulējuma mehānismi un adekvāti 
finanšu atbalsta mehānismi, kas ir 
samērīgi pārrobežu banku darbī ­
bas mērogam un struktūrai.
39 Secinājumi un ieteikumi 
Patērētāju tiesību aizsardzība
87 
EBI nav spējusi īstenot tai piešķirtās 
pilnvaras patērētāju tiesību aizsardzī ­
bas jomā resursu trūkuma un juridisku 
ierobežojumu dēļ, kā arī tāpēc, ka 
valstu patērētāju tiesību aizsardzības 
iestādes nav pietiekami pārstāvētas 
EBI lēmumu pieņemšanas procesā. 
Daudziem Uzraudzības padomes 
locekļiem ir tikai ierobežotas pilnvaras 
patērētāju tiesību aizsardzības jomā 
vai arī to nav nemaz. Tāpēc pastāv 
risks, ka lēmumu pieņemšana nav 
optimāla ne vien Uzraudzības pado ­
mē, bet arī pastāvīgajās komitejās 
un apakšgrupās, kurās ir pārstāvētas 
dalībvalstis.
88 
Vēl jāmin, ka visas trīs Eiropas uzrau ­
dzības iestādes ir izvirzījušas patērē ­
tāju tiesību aizsardzību kā mērķi. Tas 
rada zināmu pārklāšanos, jo patērētāji 
var nopirkt apdrošināšanas polises 
bankā vai apdrošināšanas sabiedrībā. 
Eiropas uzraudzības iestādēm tādējādi 
ir jākoordinē darbs patērētāju tiesī ­
bu aizsardzības jomā, kā arī lēmumu 
pieņemšanas process, un tas vēl vairāk 
sarežģī patērētāju tiesību aizsardzības 
pārvaldību.
4. ieteikums
Vajadzīgi pastiprināti pasākumi 
patērētāju tiesību aizsardzībai 
ES finanšu nozarē
— Jāapsver, kā administratīvos resur ­
sus ES līmenī varētu lietderīgāk un 
efektīvāk izmantot, lai veicinātu 
patērētāju tiesību aizsardzību Eiro ­
pas Savienībā.Atbalsta pasākumi
89 
Priekšnosacījums efektīvai izpildes 
uzraudzībai ir rezultātu mērīšanas sis ­
tēmas izveide, izmantojot, piemēram, 
galvenos rezultatīvos rādītājus. EBI vēl 
ir jāievieš šāda sistēma, lai nodrošinā ­
tu, ka tā darbojas lietderīgi un efektīvi.
5. ieteikums
Rezultātu mērīšanas sistēmas izveide
— EBI jāizveido pamatdarbību 
rezultātu mērīšanas sistēma, lai 
varētu izsekot panākumiem mērķu 
sasniegšanā organizācijas līmenī.
Ietekme uz VUM
90 
Regulatīvās lomas ietvaros EBI ir piln ­
varota izstrādāt tehniskos standartus, 
un tā varētu lietderīgi izmantot savas 
speciālās zināšanas, lai turpinātu pildīt 
šo uzdevumu. Tomēr rodas jautājumi 
par EBI lomu nākotnē banku uzraudzī ­
bā, jo tās loma aprobežojas ar VUI dar ­
ba koordināciju un veicināšanu, un 
EBI nav pilnvaru VUI piemērot īpašus 
lēmumus. Tā rezultātā pastāv risks, ka 
EBI un ECB lomas un pienākumi nav 
skaidri un pārklājas.
40 Secinājumi un ieteikumi 
6. ieteikums
Jākonkretizē lomas un pienākumi, lai 
panāktu sekmīgu banku savienību un 
efektīvu banku uzraudzību
— Banku savienības izveidei vajadzī ­
ga skaidra lomu un pienākumu 
sadale starp EBI, ECB un valstu 
uzraudzības iestādēm, gan tām, 
kuras ietilpst vienotajā uzraudzības 
mehānismā, gan tām, kuras tajā 
neietilpst. Šīs lomas un pienākumi 
jāprecizē tiesību aktos vai sapraša ­
nās memorandos starp attiecīga ­
jām iestādēm.— Jāizveido procedūras, kas nodro ­
šina ciešu un biežu sadarbību un 
informācijas apmaiņu starp dažā ­
dām struktūrām. Īpaša uzmanība 
jāpievērš pārejas periodam pirms 
VUM pilnīgas izveides.
— Vajadzīga cieša sadarbība starp 
EBI, VUM un citām ES valstu uzrau ­
dzības iestādēm, kuras neietilpst 
vienotajā uzraudzības mehānis ­
mā un ES mēroga noregulējuma 
mehānismos.
Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2014. gada 15. maija sēdē Luksemburgā.
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
 Pielikumi
Pārskats par revīzijas pieejuI pielikums
Revīzijas
mērķi
Revīzijas
kritēriji
Pierādījumu
vākšanasmetodesVai Komisija labi pārvaldīja jaunu 
regulu ieviešanu?
- Ekspertu grupu ieteikumi
- Pamatzināšanas par projektu vadību 
(rokasgrāmata)  
- Vadības plānos un pirmā līme/uni0146a tiesību aktos 
noteiktie termi/uni0146i
- Juridiskās prasības EBI regulā saistībā ar 
/periodcentered.cap centrāli pieejamu re/uni0123istrēto finanšu iestāžu 
datubāzi
/periodcentered.cap valstu noguldījumu garantijas sistēmu 
Eiropas sistēmas stiprināšanu 
- ES noteikumu pareiza ieviešana dalībvalstīs, 
kā noteikts attiecīgajās direktīvās
- Atbilstoši pamatnostādnēm veikti ietekmes 
novērtējumi
- Vadības plānu un plānošanas dokumentu 
izskatīšana
- Ar citiem /uni0123enerāldirektorātiem veiktās 
koordinācijas izskatīšana
- Atbildīgo darbinieku iztaujāšana- Faktisko publicēšanas datumu salīdzināšana 
ar plānotajiem datumiem un termi/uni0146iem
- Nozīmīgu dokumentu pārbaude- Procedūru pārbaude Komisijā- EBI 2011. gada un 2012. gada darba 
programmu izskatīšana
- Štatu saraksta / darbā pie/uni0146emšanas plāna 
izskatīšana 
- Progresa zi/uni0146ojumu un gada darbības pārskatu 
izskatīšana
- Atbildīgo darbinieku iztaujāšana- Uzraudzītāju kolē/uni0123iju attiecīgā saraksta 
izskatīšana 
- Sanāksmju protokolu izskatīšana 
- Procedūru analīze saistībā ar informācijas 
apmai/uni0146u
- Publicēto dokumentu izskatīšanaVai EBI loma banku uzraudzībā bija 
efektīva?Vai Komisija un EBI apmierinoši pildīja savus pienākumus banku nozares jaunās 
regulatīvās un uzraudzības kārtības izveidē, un vai šī jaunā kārtība darbojas 
apmierinoši?
- Juridiskās prasības EBI regulā saistībā ar 
/periodcentered.cap uzraudzītāju kolē/uni0123iju izveidi un labāko 
prakšu veicināšanu
/periodcentered.cap mediāciju/periodcentered.cap sadarbību ar citām uzraudzības iestādēm/periodcentered.cap informācijas apmai/uni0146u /periodcentered.cap spriedzes testu veikšanu/periodcentered.cap uzraudzības standartu izstrādi
/periodcentered.cap pamatnostād/uni0146u un ieteikumu pie/uni0146emšanu 
/periodcentered.cap patērētāju tiesību aizsardzību 
- Pamatzināšanas par projektu vadību 
(rokasgrāmata) 
- Darbā pie/uni0146emšanas plāns un darba 
programma
- Rezultātu mērīšanas sistēma
42 Pielikumi
Revīzijas pierādījumu vākšanas metožu apraksts
Sākotnējais pētījums
01 
Pirms revīzijas uzsākšanas tika veikts sākotnējs pētījums par to, kā Komisija 
pārvaldīja finanšu krīzi. Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāts ir 
atbildīgs par Komisijas politikas risinājumu krīzei finanšu nozarē. Šā izpētes 
darba pamatā bija galveno dokumentu, piemēram, attiecīgo tiesību aktu, 
gada pārskatu un vadības plānu, izskatīšana un pārrunas ar atbildīgajiem 
darbiniekiem vairākās Komisijas nodaļās, ECB, ESRK un EBI.
Revīzijas apmeklējumi Komisijā un EBI
02 
Revidentu grupa trīs reizes apmeklēja Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģene ­
rāldirektorātu, lai vāktu revīzijas pierādījumus. Šajos apmeklējumos revidenti 
iztaujāja ģenerāldirektorāta turpmāk uzskaitīto desmit nodaļu atbildīgos 
darbiniekus:
 —Aģentūras Iekšējās revīzijas struktūrvienība;
 —02. nodaļa, Finanšu pakalpojumu politika, attiecības ar Padomi;
 —A direkcija, A1. nodaļa, Cilvēkresursi un plānošana;
 —B direkcija, B2. nodaļa, Analīze, ietekme un novērtēšana;
 —B direkcija, B3. nodaļa, Vienotā tirgus tiesību aktu piemērošana un Eiropas 
Parlaments;
 —B direkcija, B4. nodaļa, Starptautiskie jautājumi;
 —E direkcija, E2. nodaļa, Uzņēmumu savstarpējie pakalpojumi;
 —F direkcija, F2. nodaļa, Uzņēmumu pārvaldība, sociālā atbildība;
 —F direkcija, F3. nodaļa, Grāmatvedība un finanšu pārskati;
 —H direkcija, H1. nodaļa, Bankas un finanšu konglomerāti.I pielikums
43 Pielikumi
03 
Līdztekus iztaujāšanai tika veikta dokumentu caurskatīšana saistībā ar devi ­
ņām atlasītajām likumdošanas iniciatīvām (sk.  IV pielikumu ).
04 
Revidentu grupa divas reizes apmeklēja EBI. Izņemot horizontālās un at ­
balsta nodaļas, EBI darbs pamatā ir organizēts divos direktorātos – “Uzrau ­
dzība” un “Regulējums”. Šo apmeklējumu laikā tika rīkotas 22 tematiskās 
sanāksmes1 ar atbildīgajiem darbiniekiem (dažas tēmas tika apspriestas abos 
apmeklējumos).
05 
Atlasītām 12 bankām revidenti izskatīja dokumentus, kuros bija atspoguļota 
uzraudzītāju kolēģiju darbība. Tika atlasīti un caurskatīti 10 banku dokumenti 
saistībā ar 2011 gada spriedzes testiem un 2012. gada rekapitalizāciju.
Faktu konstatēšanas apmeklējumi
06 
Papildus tam, ka revidentu grupa apmeklēja Iekšējā tirgus un pakalpojumu 
ģenerāldirektorātu un EBI, tā vāca informāciju un uzklausīja ekspertu viedok ­
ļus par banku regulējumu un uzraudzību:
a) apmeklējot citas Eiropas uzraudzības iestādes (EAAPI un EVTI), ESRK, 
ECB un Eiropas Banku federāciju;
b) informācijas vākšanas nolūkā apmeklējot sešas ES dalībvalstis (Čehijas 
Republiku, Franciju, Vāciju, Spāniju, Zviedriju un Apvienoto Karalisti). Šajos 
faktu konstatēšanas apmeklējumos parasti tika apmeklēta VUI2 un banku 
asociācija. Spānijā tika apmeklēts arī Fonds pienācīgai banku pārstrukturē ­
šanai ( FROB)  [Fund for Orderly Bank Restructuring ];1 EBI pārvaldība, SCARA  
(Pastāvīgā komiteja 
grāmatvedības, informācijas 
sniegšanas un revīzijas 
jautājumos), patērētāju tiesību 
aizsardzība, sistēmiskais risks, 
kopēja uzraudzības kultūra, 
tiesību aktu īstenošana, 
IT sistēmas, cilvēkresursi, ESRK, 
Apvienotā komiteja, mediācija, 
spriedzes testi, uzraudzītāju 
kolēģijas, tehniskie standarti 
un darba programma.
2 Dažās valstīs par banku 
uzraudzību ir atbildīga vairāk 
nekā viena iestāde, piemēram, 
Vācijā: Bafin  un Bundesbank , 
Zviedrijā: Riksbanken  un 
Finansinspektionen , 
Apvienotajā Karalistē: Bank of 
England  un FSA.I pielikums
44 Pielikumi I pielikumsc) apmeklējot šādus regulatorus un uzraudzītājus divās trešajās valstīs – 
Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā:
 —Valūtas kontroliera birojs [ Office of the Comptroller of the Currency ] (ASV)
 —Amerikas Banku asociācija
 —ASV Valsts kase
 —Federālo rezervju banka, Valde (Vašingtona)
 —Federālo rezervju banka, Ņujorka
 —Finanšu iestāžu uzraudzības birojs [ Office of the Superintendent of Financial 
Institutions ] (Kanāda);
d) uzaicinot ekspertu grupu, lai apspriestu revīzijas sākotnējos apsvērumus 
pirms īpašā ziņojuma pirmā projekta sagatavošanas.
45 Pielikumi II pielikumsEBI kompetence un darbības
Savienības kompetence 
saskaņā ar Līgumu
(Līguma par Eiropas Savienības 
darbību 26. un 114. pants)  26. pants
“1. Savienība paredz pasākumus, lai izveidotu iekšējo tirgu vai nodrošinātu tā darbību saskaņā ar attiecīgajiem 
Līgumu noteikumiem.
2. Iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, 
pakalpojumu un kapitāla brīva aprite.
3. Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka pamatnostādnes un nosacījumus, kas vajadzīgi, lai visās attiecīgajās 
nozarēs nodrošinātu līdzsvarotu attīstību.”
114. pants
“1. Ja vien Līgumi neparedz ko citu, turpmāk norādītos noteikumus piemēro, lai sasniegtu 26. pantā noteiktos mēr ‑
ķus. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas 
un sociālo lietu komiteju paredz pasākumus, lai tuvinātu dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus, kuri 
attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību.”
Iestādes kompetence
(Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regula (ES) Nr. 1093/2010)Mērķi
a) iekšējā tirgus darbības uzlabošana, jo īpaši nodrošinot stabilu, efektīvu un konsekventu regulēšanas un uzraudzī ‑
bas līmeni;
b) finanšu tirgu integritātes, pārredzamības, efektivitātes un pienācīgas darbības nodrošināšana;
c) starptautiskās uzraudzības koordinācijas uzlabošana;
d) regulējuma arbitrāžas novēršana un vienlīdzīgu konkurences apstākļu veicināšana;
e) kredītrisku un citu risku pienācīgas regulācijas un uzraudzības nodrošināšana;
f) patērētāju aizsardzības uzlabošana.
Uzdevumi
a) Veicināt augstas kvalitātes kopēju regulatīvu un uzraudzības standartu un prakses noteikšanu;
b) veicināt juridiski saistošu Savienības aktu konsekventu piemērošanu;
c) stimulēt un veicināt uzdevumu un pienākumu deleģēšanu starp kompetentajām iestādēm;
d) cieši sadarboties ar ESRK1;
e) organizēt un veikt kompetento iestāžu salīdzinošās novērtēšanas analīzi;
f) uzraudzīt un izvērtēt tirgus norises, kuras attiecas uz tās kompetences jomu;
g) veikt tirgu ekonomisko analīzi, lai apstiprinātājiestādi informētu par Iestādes pienākumu izpildi;
h) sekmēt noguldītāju un ieguldītāju aizsardzību;
i) palīdzēt nodrošināt, lai uzraudzītāju kolēģijas darbotos konsekventi un saskaņoti, veicot sistēmisku risku uzraudzī ‑
bu, izvērtējumu un mērījumus, izstrādājot un saskaņojot atveseļošanas un risinājuma plānus, nodrošinot augsta 
līmeņa noguldītāju un ieguldītāju aizsardzību visā Savienībā un izstrādājot metodes grūtībās nonākušu finanšu 
iestāžu noregulējumam, kā arī sniedzot izvērtējumu par vajadzību pēc piemērotiem finanšu instrumentiem;
j) veikt jebkurus šajā regulā vai citos leģislatīvajos aktos noteiktos īpašos uzdevumus;
k) savā tīmekļa vietnē publicēt un regulāri atjaunināt informāciju, kas attiecas uz tās darbības jomu;
l) attiecīgā gadījumā pārņemt no Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas (EBUK) visus esošos un iesāktos uzdevumus.
1 Eiropas Sistēmisko risku padome.
46 Pielikumi II pielikumsPārvaldība Uzraudzības padome
Priekšsēdētājs, viens pārstāvis no katras dalībvalsts (valsts uzraudzības iestādes vadītājs2), Komisijas, ECB3, ESRK, 
EAAPI4 un EVTI5
Valde
Valdi veido priekšsēdētājs un seši citi Uzraudzības padomes locekļi.
Priekšsēdētājs
Ieceļ Uzraudzības padome.
Izpilddirektors
Ieceļ Uzraudzības padome.
Apelācijas padome
Apelācijas padome ir Eiropas trīs uzraudzības iestāžu (EUI) apvienota struktūra.
Ārējā revīzija
Eiropas Revīzijas palāta
Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde
Eiropas Parlaments
Iestādei pieejamie resursi 
2013. gadā ( 2012.  gada dati)Budžets 2013. gadā ( 2012. g. )
26,0  (20,7 ) miljoni EUR
Tostarp:
Eiropas Savienības subsīdija: 10,4  (8,3) miljoni EUR  
dalībvalstu iemaksas: 15,2  (12,1 ) miljons EUR  
novērotāju iemaksas: 0,4  (0,3) miljoni EUR
Darbinieku skaits 2013. gada 31. decembrī ( 2012. g. )
93 pagaidu darbinieki (68)
13 līgumdarbinieki (12)
19 norīkotie valstu eksperti (14)
Produkti un pakalpojumi 
2012.  gadā− 23 regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu projektu sabiedriskās apspriešanas, no tām 16 par kapitālu / pašu 
līdzekļiem.
− Komisijai iesniegts pirmais regulatīvu tehnisko standartu projekts par kapitāla prasībām centrālajiem darījumu 
partneriem saskaņā ar regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru.
− Izdotas sešas pamatnostādnes, četri apspriešanās dokumenti un 14 konsultāciju dokumenti.
− Sniegti septiņi atzinumi, kas adresēti Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei, trīs komentāru vēstules par 
grāmatvedības jautājumiem IASB  (Starptautisko grāmatvedības standartu padomes) / IFRS  (Starptautisko finanšu 
pārskatu standartu) fondam un viena komentāru vēstule par revīzijas jautājumiem IAASB  (Starptautiskajai revīzijas 
un apliecinājuma standartu padomei).
− Pēcpārbaude par EBI 2011. gada jūlija ES mēroga stresa testa ieteikumu un EBI 2011. gada decembra rekapitalizā ‑
cijas ieteikumu, kas bija jāīsteno līdz 2012. gada 30. jūnijam (banku kapitāla plānu uzraudzība, individuālu datu 
publicēšana par 61 bankas kapitāla pozīcijām).
2 Valsts uzraudzības iestāde.
3 Eiropas Centrālā banka.
4 Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde.
5 Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.
47 Pielikumi II pielikums− Darbs saistībā ar pārraugu kolēģijām, veltot uzmanību pārraudzības prakses konsekvences uzlabošanai, darbību 
labākai koordinācijai un kopīgu lēmumu formulēšanai par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām, īpaši 
pievēršoties 40 lielākajām ES pārrobežu bankām.
− Dalība kolēģiju 116 sanāksmēs un pasākumos.
− Izstrādāta EBI krīzes pārvaldības rokasgrāmata ārkārtas situāciju pārvaldībai, kurā apskatīta informācijas apmaiņa 
kolēģijās un ar EBI  ārkārtas situācijās.
− Izstrādāts labas prakses dokuments par kopīgo lēmumu satura un formulējuma konsekvenci.
− Izdoti vairāki ekspertu ziņojumi (piemēram, pārskata ziņojums par piesardzības režīmu MVU aizdevumiem, 
ziņojums par “Bāzele III” / Kapitāla prasību direktīvas ( CRD) IV uzraudzības pasākumu, pēcpārbaudes pārskats, 
kura mērķis bija novērtēt informāciju, ko bankas sniedza, pildot Kapitāla prasību direktīvas trešā pīlāra prasības, 
ziņojums par kolēģiju darbību un kolēģiju rīcības plānu izpildi, u. c.).
− Veikta riska analīze, novērtēšana un uzraudzība un plašam ieinteresēto personu lokam sniegti riska ziņojumi 
(tostarp gada ziņojums ES Parlamentam, pusgada un ceturkšņa atjaunināti informatīvi izdevumi un ziņojumi 
un iknedēļas pārskata ziņojums par likviditāti un finansējuma nosacījumiem Eiropas bankām), stiprināta riska 
novērtējuma un analīzes infrastruktūra, ietverot iekšējo un ārējo datu izskatīšanu.
− Sniegti dati un ieguldījums Eiropas Finanšu uzraudzības iestāžu sistēmas novērtēšanas procesā EBI regulas 
81. panta kontekstā kopā ar EVTI un EAAPI (sniegti kvantitatīvi un kvalitatīvi dati un pašnovērtējuma ziņojums 
Komisijai).
− Sniegts ieguldījums Starptautiskā Valūtas fonda ES finanšu sektora novērtēšanas programmā.
− Darbs saistībā ar Euribor  un ar etaloniem saistītos jautājumos, kuru veica kopā ar EVTI, tostarp izdoti ieteikumi 
Euribor‑EBF  un valstu iestādēm un strādāts saistībā ar etalona noteikšanas procesu principiem.
− Veikti apsekojumi par valstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz valstu tiesību aktiem par profesionālās darbī ‑
bas civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu un attiecībā uz atbildīgu aizdošanu un izturēšanos pret aizņēmējiem, 
kas nonākuši maksājumu grūtības, publicēts ziņojums par patēriņa tendencēm 2012. gadā.
− Organizēta EBI patērētāju aizsardzības diena 2012. gada oktobrī.
− Izveidota pastāvīgā komiteja patērētāju aizsardzības un finanšu jauninājumu jautājumos ( SCConFin ), un tās 
apakšgrupas strādā pie atbildīgas aizdošanas un parādu jautājumiem, biržā tirgotiem fondiem un cenu starpības 
līgumiem.
− Rīkoti un koordinēti 13 semināri EBI darbiniekiem un valstu pārraudzības iestādēm.
− Izveidots galveno rezultatīvo rādītāju kopums finanšu jomā, un tos regulāri ziņo EBI Valdei.
− Turpināta integrētās personāla resursu e‑HR sistēmas ( Allegro ) paplašināšana, lai veicinātu efektīvu un pārredza ‑
mu darba vidi.
− Notikušas 11 Uzraudzības padomes sanāksmes (septiņas klātienes sanāksmes un četras telekonferences), astoņas 
Valdes sanāksmes (sešas klātienes sanāksmes un divas telekonferences).
− EBI iekšējās komitejas/grupas/darba grupas/komisijas rīkojušas aptuveni 180 sanāksmes.
Avots:  Iestādes sniegtā informācija.
48 Pielikumi III pielikumsEkspertu grupa
 — Dirk Cupei , Eiropas Noguldījumu apdrošinātāju forums un Vācijas Banku 
asociācija
 — Farid Aliyev , Eiropas Patērētāju organizācija
 — Karel Lannoo , Eiropas politikas pētījumu centrs
 — Nicolas Véron , Brēgela institūts [ Bruegel Institute ] un Pītersona Starptautis ­
kās ekonomikas institūts [ Peterson Institute for International Economics ]
 — Peter Nyberg , Åbo Akademi  universitāte, Somija
 — Eva Hüpkes , Finanšu stabilitātes padome
49 Pielikumi IV pielikumsPārbaudei atlasītās likumdošanas iniciatīvas
CRD  II: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 
20 09/111/EK
CRD  III: Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 
2010/76/ES
CRD  IV: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 
2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un iegul ­
dījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 
2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK
CRR : Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) 
Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un 
ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012
Finanšu konglomerātu direktīva: Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 
16. novembra Direktīva 2011/89/ES
Grāmatvedības direktīvu pārskatīšana: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2011. gada 25. novembra Direktīvai
Krīzes pārvaldības sistēma: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un 
noregulējuma režīmu
Noguldījumu garantijas sistēmas: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Pado ­
mes 2009. gada 11. marta Direktīvai 2009/14/EK
Pārredzamības direktīvas pārskatīšana: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvai, COM(2011) 683 galīgā redakcija
50 Pielikumi V pielikumsNoregulējuma mehānismi un noguldījumu apdrošināšana 
Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā
Noregulējuma mehānismi ASV
ASV banku noregulējuma sistēmu pārvalda Federālā noguldījumu apdrošinā ­
šanas korporācija ( Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC) ), kas ir fede ­
rāla aģentūra. Saistībā ar neseno krīzi tā ir noregulējusi gandrīz 500 banku, 
tostarp salīdzinoši lielas bankas, kā Washington Mutual .
2010. gada Dodd‑Frank  akts Federālās noguldījumu apdrošināšanas korpo ­
rācijas noregulējuma pilnvaras paplašināja uz sistēmiski svarīgām banku 
holdingkompānijām, FDIC  apdrošināto iestāžu saistītajiem uzņēmumiem un 
nebanku finanšu iestādēm, piemēram, apdrošināšanas sabiedrībām.
Saskaņā ar Dodd‑Frank  aktu katrai sistēmiski svarīgais finanšu iestādei ir 
periodiski jāiesniedz FDIC   un Federālo rezervju sistēmai noregulējuma plāns, 
kurā jāizklāsta uzņēmuma plāni ātram un pienācīgam noregulējumam saska ­
ņā ar ASV Bankrota kodeksu.
Problemātisku aktīvu glābšanas programma1
ASV uzraudzības aģentūras2 2009. gadā veica spriedzes testu, lai noskaidrotu, 
vai lielākajām ASV finanšu iestādēm bija pietiekamas kapitāla rezerves, lai 
izturētu recesiju un finanšu tirgus nestabilitāti. Tests bija jāveic finanšu iestā ­
dēm, kuru aktīvi pārsniedza 100 miljardus USD. Tajā ietvertās 19 banku orga ­
nizācijas bija ASV banku sistēmas pamats, un to aktīvi veidoja aptuveni divas 
trešdaļas kopējo ASV banku holdingkompāniju aktīvu. Izrādījās, ka desmit no 
19 bankām, kuras piedalījās testā, trūka kapitāla. Spriedzes testā atklājās, ka 
nelabvēlīga scenārija gadījumā 2009. un 2010. gadā kopējais kapitāla trūkums 
šajās desmit finanšu iestādēs bija aptuveni 74,6 miljardi USD.
Problemātisku aktīvu glābšanas programmas ( TARP ) kalpoja kā finanšu atbal ­
sta mehānisms. Tā bija ASV valdības programma, kas paredzēta, lai stiprinātu 
finanšu nozari un lai dažādas finanšu iestādes varētu gan veikt, gan saņemt 
ieguldījumus, aizdevumus un aktīvu garantijas un iepirkumus. Izmantojot 
TARP  kapitāla atbalsta programmu, ASV valdība nekavējoties darīja pieejamu 
kapitālu tām iestādēm, kurām saskaņā ar spriedzes testa rezultātiem kon ­
statēja kapitāla trūkumu. Apņemšanās rekapitalizēt visas galvenās finanšu 
iestādes atjaunoja ieguldītāju uzticību un ļāva individuālām finanšu iestādēm 
piesaistīt pietiekamu kapitālu privātajos tirgos. Deviņas3 no desmit spriedzes 
testā konstatētajām iestādēm, kurām nebija pietiekama kapitāla, tiešām spēja 
atrast pietiekami daudz kapitāla tirgos, un tāpēc tām nebija vajadzīgs papildu 
finansējums no TARP .1 Šajā iedaļa apskatīta 
Problemātisku aktīvu 
glābšanas programmas viena 
daļa, kas attiecās uz lielām 
iestādēm: spriedzes testi 
(SCAP ) un Kapitāla atbalsta 
programma ( CAP ).
2 Federālo rezervju sistēmas 
Valde, Valūtas kontroliera 
birojs un Federālā 
noguldījumu apdrošināšanas 
korporācija. Ņujorkas 
FED  birojs aptuveni 
200 darbinieku sastāvā bija ļoti 
aktīvi iesaistīts spriedzes testu 
īstenošanā.
3 Uz tām attiecās 98 % no 
konstatētā nepietiekamā 
kapitāla.
51 Pielikumi V pielikumsKanādas noregulējuma mehānisms
Kanādas noguldījumu apdrošināšanas korporācija ( The Canada Deposit Insu ‑
rance Corporation  (CDIC )) apdrošina tajā ietilpstošo iestāžu noguldījumus un 
ir Kanādas banku noregulējuma iestāde. Bankas regulāri maksā noguldījumu 
garantiju sistēmas prēmijas, pamatojoties uz riska novērtējumu (risks saskaņā 
ar banku bilanci).
52 Pielikumi
Sistēma banku sanācijai un noregulējumam
Finanšu stabilitātes padome (FSP)1 2011. gada oktobrī publicēja dokumentu 
par finanšu iestādēm paredzētu efektīvu noregulējuma sistēmu galvena ­
jiem parametriem. Tajā ir izklāstīti galvenie elementi, kurus FSP uzskata par 
nepieciešamiem, lai noregulējuma sistēma būtu efektīva. FSP norāda, ka no ­
regulējuma iestādes var būt decentralizētas, bet tādā gadījumā tām ļoti cieši 
jāsadarbojas un jāparaksta nolīgumi. Turklāt noregulējuma sistēmai vajadzī ­
gas skaidras pilnvaras, lai būtu iespējams ātri pieņemt lēmumus un lai tā būtu 
nepārprotama un pārredzama bankām, kas tajā piedalās.
Efektīvu noregulējuma mehānismu galvenie elementi
Noregulējuma iestāde
Katrai jurisdikcijai ir vajadzīga izraudzīta administratīva iestāde vai iestādes, 
kas atbild par noregulējuma pilnvaru īstenošanu attiecībā uz uzņēmumiem 
noregulējuma sistēmas ietvaros (“noregulējuma iestāde”). Ja jurisdikcijā ir 
vairākas noregulējuma iestādes, ir skaidri jādefinē un jākontrolē to attiecīgās 
pilnvaras, lomas un pienākumi.
Ja par vienas un tās pašas grupas juridisko personu noregulējumu vienā 
jurisdikcijā atbild dažādas noregulējuma iestādes, noregulējuma sistēmai 
šajā jurisdikcijā jānosaka, kura noregulējuma iestāde ir galvenā iestāde, kas 
koordinē juridisko personu noregulējumu šajā jurisdikcijā.
Noregulējuma iestādei jādarbojas neatkarīgi saskaņā ar tās statūtos paredzē ­
tajiem pienākumiem, tai jābūt pārredzamiem procesiem, labai pārvaldībai un 
pietiekamiem resursiem, un uz to jāattiecina stingri novērtēšanas un pārska ­
tatbildības mehānismi, lai novērtētu noregulējuma pasākumu efektivitāti. Tai 
vajadzīgas zināšanas, resursi un darbības spēja īstenot noregulējuma pasāku ­
mus attiecībā uz lieliem un sarežģītiem uzņēmumiem.
Noregulējuma pilnvaras
Noregulējuma sistēmai jānodrošina savlaicīga un agra noregulējuma sākšana, 
pirms uzņēmuma bilance liecina par maksātnespēju un pirms ir zudis viss 
pašu kapitāls.1 FSP ir starptautiska struktūra, 
kas uzrauga pasaules finanšu 
sistēmu un saistībā ar to 
sniedz ieteikumus. FSP tika 
izveidota pēc 2009. gada 
G20 Londonas samita 
2009. gada aprīlī kā Finansiālās 
stabilitātes foruma (FSF) 
pēctece. Padomē ietilpst visas 
G20 galvenās valstis, 
FSF locekļi un Eiropas Komisija. 
Tā atrodas Bāzelē, Šveicē.VI pielikums
53 Pielikumi
Noregulējumā esošu uzņēmumu finansēšana
Jurisdikcijām jānodrošina privāti finansēta noguldījumu apdrošināšana 
vai noregulējuma fondi, vai arī finansēšanas mehānisms, lai no nozares 
ex post  atgūtu pagaidu finansējuma izmaksas nolūkā veicināt uzņēmuma 
noregulējumu.
Avots:  Finanšu iestādēm paredzētu efektīvu noregulējuma sistēmu galvenie elementi [ Key attribu ‑
tes of effective resolution regimes for financial institutions ], Finanšu stabilitātes padome, 2011. gada 
oktobris.VI pielikums
54 Pielikumi
Bibliogrāfija
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law 
[Vol. 25: 1] p. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes 
in the EU,  European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (March 
2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block 
towards a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety 
net’),  2nd Annual Research Conference of the IADI, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C., and an IMF Staff Team, A Banking Union for the Euro Area,  
IMF, 2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Centre for European Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA 
Academy of European Law, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Centre for European Policy Studies, 
CEPS Commentary, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Centre for 
European Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Pisani ­Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B. G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.VII pielikums
55 Pielikumi
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s 
Banking Union?,  EGMONT, Royal Institute for International Relations, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union,  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B. G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union,  BRUEGEL, 2013.
“A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes”, IMF, 2013.
“Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union”, 
German Council of Economic Experts, Annual Report 2012/13, 2013.
“Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”, 
Financial Stability Board, 2011.VII pielikums
56
Kopsavilkums
V
Komisija norāda, ka EBI neatbild par finanšu sabied ­
rību tiešu uzraudzību Eiropas Savienībā. EBI tika 
izveidota, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību, jo 
īpaši nodrošinot augstu, efektīvu un atbilstīgu regu ­
lēšanas un uzraudzības līmeni. Iestādei jāaizsargā 
tādas sabiedrības vērtības kā finanšu sistēmas sta ­
bilitāte, tirgu un finanšu produktu pārredzamība un 
noguldītāju un ieguldītāju aizsardzība. Tai arī jāno ­
vērš regulējuma arbitrāža, jānodrošina līdzvērtīgi 
konkurences apstākļi un jāstiprina starptautiskās 
uzraudzības koordinācija ar mērķi sniegt labumu 
ekonomikai kopumā.
VI
Komisija vēlas norādīt, ka EBI ir piešķirts skaidri 
noteikts uzdevums un pilnvaras pieņemt saistošus 
lēmumus, lai pastiprinātu uzraudzības konverģenci, 
jo īpaši saistībā ar saistošu mediāciju un ES tiesību 
aktu iespējamu pārkāpumu izmeklēšanu.
VIII
Komisija vēlas norādīt, ka dažādo dalībnieku lomas 
un atbildība ir skaidri noteiktas attiecīgajos tie ­
sību aktos. Dažās jomās var būt lietderīgi sīkāki 
precizējumi.
Ievads
15
Komisija uzskata, ka gan EBI, gan ECB loma ir skaidri 
noteikta attiecīgajās regulās. Gan VUM regulā 
(31. un 32. apsvērums), gan grozītajā EBI regulā 
(4. apsvērums) ir uzsvērts, ka ar VUM izveidi netiek 
apšaubīta EBI loma un atbildība. Dažās jomās 
(piemēram, spriedzes testi, uzraudzības rokasgrā ­
mata) cieša sadarbība starp Iestādi un ECB būs īpaši 
svarīga.Komisijas  
atbilde
Apsvērumi
25
Komisija norāda, ka kopš 2010. gada tā ir iesniegusi 
aptuveni 30 noteikumu kopumus, lai nodrošinātu 
visu finanšu nozares dalībnieku, produktu un tirgu 
atbilstošu regulēšanu un efektīvu uzraudzību. 
Tādējādi Komisija ir ierosinājusi visus svarīgākos 
tiesību aktus, kas attiecas uz G20  saistībām un citām 
saistībām. Šie noteikumi veido pamatstruktūru, 
kas attiecas uz visām 28 ES dalībvalstīm, un tie ir 
pamats pareizai finanšu pakalpojumu vienotā tirgus 
darbībai.
33
Komisija atzīst, ka gan Komisijai, gan EBI dažas 
sabiedriskās apspriešanas bija jāorganizē īsā 
laikposmā, taču šādas rīcības iemesls bija īpaša 
steidzamība saistībā ar apspriežamajiem jautāju ­
miem. Dažos gadījumos bija jāievēro termiņi (kurus, 
piemēram, diktēja G20  ietvaros uzņemtās saistības), 
kā rezultātā apspriešanas laiks izņēmuma kārtā bija 
īsāks.
34
Komisija pašlaik sagatavo vispārēju novērtējumu 
par veiktajiem pasākumiem.
Ietekmes novērtējumi balstās uz pieņēmumiem 
par attīstību nākotnē. Krīzes sākumposmā bija 
grūti nošķirt regulatīvo ietekmi no citiem svarīgiem 
faktoriem, tostarp finanšu krīzes tiešajām sekām 
(piemēram, pastiprināta vēlme izvairīties no riska, 
neskaidri tirgus nosacījumi, ārkārtēja rakstura 
monetārās politikas intervences un zemas procentu 
likmes). Nebija skaidra hipotētiska scenārija, uz 
kura pamata varētu kvantitatīvi noteikt paredzamo 
ietekmi. Pirmskrīzes tirgus nosacījumus nevar 
izmantot par atbilstošo hipotētisko scenāriju, jo pie ­
auguma un krituma pieredze ir tieši tas, ko finanšu 
reformas programma lielā mērā cenšas nepieļaut 
vēlreiz.
Komisijas atbilde 57
Šie tehniskie standarti attiecas uz šādām jomām:
 — informācijas apmaiņa starp piederības un uzņē ­
mējas valsts uzraudzītājiem saskaņā ar Direktī ­
vas 2013/36/ES 50. pantu;
 — paziņošana saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 35., 
36. un 39. pantu;
 — tādi kopīgi lēmumi par kapitāla un likviditātes 
prasībām, kuri kolēģijas locekļiem jāpieņem 
saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu;
 — uzraudzības kolēģiju darbība saskaņā ar Direktī ­
vas 2013/36/ES 116. pantu.
50
EBI katru gadu publicē ziņojumu. Šajā ziņojumā 
tiek konstatēti trūkumi un uzlabojumi uzraudzības 
kolēģiju darbībā.
68
“Kopējās komitejas” ietvaros Eiropas uzraudzības 
iestādes (EUI) aizvien lielākā mērā veic kopīgu darbu 
patērētāju tiesību aizsardzības jomā. Piemēram, 
sūdzību izskatīšanā tiek piemērots analoģijas prin ­
cips, lai nodrošinātu, ka visās trijās nozarēs (bankas, 
vērtspapīri, apdrošināšana) pastāv līdzīgi noteikumi, 
vienlaikus ņemot vērā konkrētai nozarei raksturīgās 
atšķirības.
72
Komisija norāda, ka patērētāju un ieguldītāju tiesību 
aizsardzība ir viens no EUI uzdevumiem. Kaut gan 
ir taisnība, ka iestāžu pilnvaras pieņemt juridiski 
saistošus lēmumus par konkrētu produktu / darbību 
aizliegšanu vēl aizvien ir ierobežotas (skatīt EBI 
regulas 9. panta 5. punktu), attiecīgā darbības joma 
neaprobežojas tikai ar šīm pilnvarām.Turklāt reformas tika izstrādātas, balstoties uz 
skaidru vispārēju stratēģiju, tostarp starptautiska ­
jām saistībām ( G20 ). Visā procesa gaitā Komisijas 
mērķis bija saskaņotā veidā izstrādāt noteikumus 
un pārbaudīt konsekvenci. Tāpēc vairumam tiesību 
aktu priekšlikumu ir pievienoti atsevišķi ietekmes 
novērtējumi. Vairumā tiesību aktu, kas pieņemti, 
lai ar regulatīvu rīcību reaģētu uz krīzi, ir iekļautas 
(dažos gadījumos vairākas) pārskatīšanas klauzulas, 
kuru nolūks ir dažādos posmos atkārtoti novērtēt 
ietekmi.
41
EBI tika izveidota, lai uzlabotu iekšējā tirgus dar ­
bību, jo īpaši nodrošinot augstu, efektīvu un atbil ­
stīgu regulēšanas un uzraudzības līmeni. Iestādei 
jāaizsargā tādas sabiedrības vērtības kā finanšu sis ­
tēmas stabilitāte, tirgu un finanšu produktu pārre ­
dzamība un noguldītāju un ieguldītāju aizsardzība. 
Tai arī jānovērš regulējuma arbitrāža, jāno  drošina 
līdzvērtīgi konkurences apstākļi un jāstiprina starp ­
tautiskās uzraudzības koordinācija ar mērķi sniegt 
labumu ekonomikai kopumā.
49
Komisija norāda, ka EBI loma uzraudzības kolēģi ­
jās de facto  ir ierobežota, taču vēlas uzsvērt šādus 
aspektus:
 — kopš 2011. gada ir panākts progress uzraudzības 
kolēģiju darbībā (skatīt EBI izstrādāto ikgadējo 
pārskatu par uzraudzības kolēģiju darbību);
 — pēc VUM tiesību aktu paketes pieņemšanas 
Eiropas Banku iestāde ir arī tiesīga sasaukt kolē ­
ģijas sanāksmes;
 — paredzams, ka 2014. gadā tiks pieņemti vairāki 
tehniskie standarti, kurus izstrādājusi EBI. Šo 
standartu īstenošana ievērojami palīdzēs saska ­
ņot uzraudzības kolēģiju praksi.
Komisijas atbilde 58
1. ieteikums  – otrais ievilkums
Komisija piekrīt ieteikumam un norāda, ka tā, izņe ­
mot steidzamības gadījumus, stingri ievēro Komi ­
sijas labākās prakses pamatnostādnes attiecībā uz 
sabiedriskās apspriešanas ilgumu.
1. ieteikums  – trešais ievilkums
Komisija piekrīt ieteikumam un norāda, ka tā pašlaik 
veic starpnozaru analīzi, ar kuru tiek izvērtēti tiesību 
aktu kopumā iekļautie pasākumi.
84
Lielā tiesību aktu kopuma dēļ EBI savā darbā ir 
galvenokārt pievērsusies šim aspektam, atstājot 
novārtā savas pilnvaras attiecībā uz uzraudzības 
konverģences pastiprināšanu. Komisija paredz, 
ka vidējā termiņā šī situācija mainīsies. Komisija 
arī norāda, ka EBI ir gan autoritāte, gan juridiskās 
pilnvaras uzraudzības konverģences jomā, kā arī 
attiecībā uz valstu uzraudzības iestāžu (VUI) starpā 
radušos domstarpību izšķiršanu.
3. ieteikums  – pirmais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka EBI 
loma spriedzes testu veikšanā ir pastiprināta vispā ­
rējās VUM tiesību aktu paketes ietvaros.
3. ieteikums  – otrais ievilkums
Komisija piekrīt ieteikumam un vēlas norādīt uz 
nesen pieņemto Banku sanācijas un noregulējuma 
(BRR ) direktīvu, kurā ir paredzēta Eiropas mēroga 
noregulējuma sistēma. Ir panākta politiska vienoša ­
nās par vienoto noregulējuma mehānismu (VNM), 
tostarp par vienoto noregulējuma valdi un vienoto 
banku noregulējuma fondu eurozonai, taču šie 
instrumenti vēl oficiāli jāpieņem. Vienlaikus VNM 
kontekstā tiks apspriesta viena vai vairāku iespē ­
jamo atbalsta mehānismu struktūra.Piemēram, saskaņā ar EBI regulas 16. pantu EBI ir tie ­
sīga pēc savas iniciatīvas izdot pamatnostādnes, un 
tai nav nepieciešams īpašs pilnvarojums attiecībā uz 
nozares tiesību aktiem.
79
Komisija uzskata, ka EBI loma un pilnvaras ir stingri 
noteiktas EBI izveides regulā un nevar tikt apšaubī ­
tas, noslēdzot saprašanās memorandus starp ECB 
un neiesaistīto dalībvalstu iestādēm.
Secinājumi un ieteikumi
82
Tas, ka tiek īstenots pilnvērtīgas banku savienības 
mērķis, neliek apšaubīt EBI pastāvēšanas vajadzību, 
kurai ir būtiska loma vienotā tirgus saglabāšanā.
83
Komisija pašlaik sagatavo starpnozaru novērtē ­
jumu, kurā tiks mērīta tiesību aktu kopuma ietekme, 
reaģējot uz finanšu krīzi.
1. ieteikums  – pirmais ievilkums
Komisija piekrīt ieteikumam paredzēt pietiekamu 
laiku, lai EBI izstrādātu tehniskos standartus, un 
norāda, ka jau ir īstenoti šādi aspekti: savos tiesību 
aktu priekšlikumos Komisija ir apņēmusies pare ­
dzēt tehnisko standartu pilnvarojuma termiņus, kas 
ir atkarīgi no attiecīgā pamatakta stāšanās spēkā 
(parasti – 12 mēneši, vismaz 6 mēneši). Svarīgi atzī ­
mēt, ka termiņus galīgi nosaka likumdevēji. Ietei ­
kuma atlikusī daļa ir adresēta Eiropas Parlamentam 
un Padomei.
Komisijas atbilde 59
Varētu padziļināti apspriest jautājumu, kā panākt 
to, ka EBI saistošu lēmumu pieņemšanas pilnva ­
ras (piemēram, attiecībā uz saistošu mediāciju un 
Savienības tiesību aktu pārkāpumiem) ir efektīvā ­
kas. Šis jautājums tiks izskatīts Komisijas gaidāmajā 
ziņojumā par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas 
(EFUS) pārskatīšanu.
Turklāt VUM regulā (31. apsvērums) ir skaidri izvir ­
zīta prasība Eiropas Centrālajai bankai sadarboties 
ar Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI).
6. ieteikums  – pirmais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un vēlas norādīt, 
ka šajā ievilkumā minēto dalībnieku lomas ir skaidri 
izklāstītas pamata leģislatīvajos aktos, taču sīkāk 
jākonkretizē to sadarbība un īstenošana. VUM 
regulā ir paredzēta iespēja noslēgt saprašanās 
memorandus, piemēram, starp ECB un neiesaistīto 
dalībvalstu uzraudzības iestādēm.
6. ieteikums  – otrais ievilkums
Komisija piekrīt ieteikumam un norāda, ka ECB jau ir 
pieņēmusi lēmumu par sadarbību un darba koordi ­
nāciju starp ECB un valstu uzraudzības iestādēm.
6. ieteikums  – trešais ievilkums
Komisija piekrīt ieteikumam un norāda, ka šī prasība 
ir atspoguļota VUM regulā (31. apsvērums).87
Komisija piekrīt ieteikumam un norāda, ka patērē ­
tāju un ieguldītāju tiesību aizsardzība ir viens no 
EBI uzdevumiem, kas paredzēti tiesību aktos. Kaut 
gan ir taisnība, ka iestāžu pilnvaras pieņemt juridiski 
saistošus lēmumus par konkrētu produktu / darbību 
aizliegšanu vēl aizvien ir ierobežotas (skatīt EBI 
regulas 9. panta 5. punktu), attiecīgā darbības joma 
neaprobežojas tikai ar šīm pilnvarām.
88
Komisija uzskata, ka patērētāju tiesību aizsardzības 
jomā varētu vairāk izmantot EUI kopējo komiteju. 
Pat tad, ja tādējādi palielinātos sarežģītība, šāda 
rīcība nodrošina koordināciju un pastiprina patērē ­
tāju tiesību aizsardzības konsekvenci.
4. ieteikums
Komisija no savas puses piekrīt šim ieteikumam 
un vēlas norādīt, ka kopējās komitejas izveide un 
regulārās sanāksmes ir atvieglinājušas un uzlaboju ­
šas viedokļu apmaiņu starp nozarēm par patērētāju 
tiesību aizsardzības jautājumiem. Kopējai komitejai 
būtu jāpilda būtiska loma šajā jomā. Patērētāju 
tiesību aizsardzībai ir arī veltīti daudzi tiesību aktu 
priekšlikumi, kurus Komisija ir nesen iesniegusi 
(piemēram, priekšlikums par bankas kontu, priekš ­
likums par standartizētiem privāto ieguldījumu 
produktiem ( PRIPS ), apdrošināšanas starpniecības 
direktīva ( IMD ) u. tml.). Nesen tika pieņemta hipote ­
kāro kredītu direktīva, un politiska vienošanās tika 
panākta par Finanšu instrumentu tirgu direktīvu II 
(MiFIDII ).
90
Grozītajā EBI regulā (4. apsvērums) un VUM regulā 
(32. apsvērums) ir uzsvērts mērķis, ka, uzticot 
uzraudzības uzdevumus Eiropas Centrālajai bankai, 
nebūtu jāapšauba EBI loma un pašreizējās pilnva ­
ras un uzdevumi. Jāatceras, ka EBI pati par sevi nav 
uzraudzības iestāde.
60
V
EBI uzsver, ka, lai būtiski uzlabotu EBI ietekmi uz 
uzraudzības konverģenci ES, būtu jāmaina EBI piln ­
varas primārajos tiesību aktos. Neraugoties uz EBI 
pilnvaru ierobežojumiem, EBI ir guvusi ievērojamus 
panākumus banku pārrobežu uzraudzības uzlabo ­
šanā un uzraudzītāju kolēģiju darbībā.
VI
EBI norāda, ka, neskatoties uz šaurajām juridiskajām 
pilnvarām (piemēram, to, ka nav pilnvaras uzsākt 
saistošu mediāciju) un nelielu EM mediācijas piepra ­
sījumu no dalībvalstu kompetentajām iestādēm, EBI 
ir veiksmīgi veikusi nesaistošu un saistošu mediāciju 
astoņos gadījumos, kuri ir noslēgti ar savstarpēji 
pieņemamiem risinājumiem.
EBI uzsver, ka, stiprinot stresa testu uzticamību visā 
ES, ir jāmaina EBI pilnvaras primārajos tiesību aktos. 
Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem EBI loma 
aprobežojas ar stresa testu “ierosināšanu un koor ­
dinēšanu”, bet juridiskā atbildība par stresa testu 
izpildi un kontaktiem ar iesaistītajām bankām paliek 
kompetento iestāžu ziņā. Ar to EBI uzņemas lielu 
atbildību un risku reputācijai bez reālas iespējas 
ietekmēt stresa testa rezultātus.
VIII
EBI neuzskata, ka saprašanās memorandi ir piemē ­
roti instrumenti uzdevumu un pienākumu sadalei 
starp EBI, Eiropas Centrālo banku (ECB) un valstu 
kompetentajām iestādēm, bet uzskata, ka šāda 
sadale var notikt tikai, ieviešot izmaiņas primāro 
tiesību aktu līmenī.Kopsavilkums
III
Eiropas Banku iestāde (EBI) ir stingri pārliecināta, 
ka tai ir izdevies sasniegt savus mērķus, ņemot vērā 
ierobežojumus, kas uzlikti EBI regulēšanas un uzrau ­
dzības pilnvarām un kompetencei. EBI uzskata, ka 
ierobežojumi Eiropas Savienības finanšu stabilitātes 
aizsardzībai radās monetārās savienības institu ­
cionālā plānojuma trūkumu dēļ, jo īpaši tāpēc, ka 
nebija integrētas uzraudzības sistēmas un kopīga 
finanšu drošības tīkla, nevis trūkumu dēļ EBI uzde ­
vumu izpildē. Banku savienība pašlaik šīs nepilnības 
novērš.
Turklāt saistībā ar patērētāju tiesību aizsardzību 
uz EBI pilnvarām šajā jomā attiecas vairāki ierobe ­
žojumi, jo īpaši tas, ka (i) tiesību akti par patērē ­
tāju aizsardzību netika ietverti EBI darbības jomā, 
izstrādājot regulu par tās izveidi; (ii) EBI nesaņēma 
patērētāju tiesību aizsardzības pilnvaras, ES direktī ­
vās 2011. gadā, 2012. gadā vai 2013. gadā; kā arī (iii) 
to finanšu iestāžu darbības joma, uz kurām EBI var 
vērst savus instrumentus, ir ierobežota un neietver 
visas finanšu iestādes, kas saistītas ar patērētāju 
tiesību aizsardzību.
IV
EBI norāda, ka nav bijusi iesaistīta ES primāro banku 
tiesību aktu sagatavošanā un nav ietekmējusi tie ­
sību aktos ietvertās EBI pilnvaras un termiņus.
EBI ir pilnībā apņēmusies respektēt savu produktu 
sabiedriskās apspriešanas procesus, tostarp ar 
Banku nozares ieinteresēto personu grupu iesaistī ­
šanos. Dažos gadījumos atkāpe no EBI paraugprak ­
ses attiecībā uz sabiedriskās apspriešanas ilgumu 
radās to likumdevēju ārēji noteikto saistību dēļ, 
kuras paredzēja laikus un noteiktajos termiņos 
izpildīt pilnvaras, lai nodrošinātu pārliecību finanšu 
tirgus dalībniekiem.Eiropas Banku  
iestādes atbilde
Eiropas Banku iestādes atbilde 61
43
EBI lomu mediācijā ierobežo tiesību akti. EBI nevar 
ierosināt saistošu mediāciju, ja vien konkrētas 
pilnvaras nav paredzētas primārajos tiesību aktos. 
Turklāt nav juridiskas noteiktības par to, vai EBI var 
iejaukties jomās, kurās kompetento iestāžu uzrau ­
dzības spriedumi atšķiras: daži apgalvo, ka EBI var 
ignorēt valsts iestāžu lēmumus tikai tajos gadīju ­
mos, kuros tās pārkāpj Eiropas tiesības. Neraugoties 
uz ierobežotajām pilnvarām un nelielo mediāci ­
jas pieprasījumu no dalībvalstu kompetentajām 
iestādēm, EBI ir sekmīgi veikusi savu nesaistošo 
un saistošo mediācijas lomu astoņos mediācijas 
gadījumos (tie ietver divas lietas saistošas medi ­
ācijas pieprasījuma samierināšanas posmā, piecas 
nesaistošas mediācijas lietas un vienu neformālu 
mediācijas lietu), kā arī visos gadījumos tā ir veici ­
nājusi savstarpējas vienošanās risinājumus (četras 
lietas tika pabeigtas ar formālu, lai gan nesaistošu, 
vienošanos, bet četros gadījumos ar vienprātīgu 
neformālu vienošanos).
Attiecībā uz EBI lomu stresa testēšanā, sk. EBI atbildi 
uz 3. ieteikumu.
Apvienota atbilde uz 49., 50., 51. un 
52. punktu
Sk. EBI atbildi uz 2. ieteikumu.
54
Divus lūgumus par saistošu mediāciju EBI saņēma 
no valsts kompetentās iestādes 2014. gada pirmajā 
ceturksnī.
55
Lai gan EBI nav juridiska pamata uzsākt saistošu 
mediāciju un 2014. gada pirmajā ceturksnī tā ir 
saņēmusi tikai divus saistošas meditācijas pieprasī ­
jumus no valsts kompetentās iestādes, EBI tomēr ir 
iejaukusies, lai pārraudzītu astoņas mediācijas lietas 
(sk. arī EBI atbildi uz 42. punktu).Mēs uzskatām, ka attiecīgie ECB uzdevumi, īstenojot 
uzraudzības lomu, kā arī EBI uzdevumi ir skaidri un 
pilnībā atbilst ECB, kā arī tā ir kompetenta iestāde 
tāpat kā jebkura cita valsts kompetenta iestāde, ja 
tā pilda šo lomu. EBI neslēdz saprašanās memoran ­
dus ar valstu kompetentajām iestādēm, jo tās tieši 
piedalās EBI darbā un ir pārstāvētas EBI lēmumu 
pieņemšanas struktūrā – Uzraudzības padomē. EBI 
uzskata, ka nav pieņemama atšķirīga attieksme pret 
ECB salīdzinājumā ar citām kompetentām iestādēm, 
ja tā darbojas kā uzraudzītājs, tomēr EBI ir noslēgusi 
saprašanās memorandu ar ECB kā monetāru iestādi.
Ievads
2. tabula – “Vienots noteikumu 
kopums”
2. tabulā (rindā par vienotu noteikumu kopumu) 
ietverti dati par EBI 2012. gada tiesiskā regulējuma 
produktiem. EBI 2013. gadā iesniedza Eiropas Komi ­
sijai apstiprināšanai 36 tiesiskā regulējuma teh ­
nisko standartu projektus un 21 tehnisko standartu 
īstenošanas projektu, izdeva 2 pamatnostādnes, 4 
ieteikumus, 6 atzinumus un veica 56 sabiedriskās 
apspriedes.
15
Sk. EBI atbildi uz 6. ieteikumu.
Apsvērumi
Apvienota atbilde uz 28. punktu un 
33. punktu
Sk. EBI atbildi uz 1. ieteikumu
Eiropas Banku iestādes atbilde 62
Attiecībā uz Dexia . Sakarā ar 2011. gada ES mēroga 
stresa testu Dexia  tika novērtēta kā viena no drošā ­
kajām bankām Eiropā (ierindojoties 13. vietā no 91), 
bet pirms lēmuma par privātā sektora iesaistīšanu 
Grieķijā EBI nespēja noteikt zemāku valsts parādu, 
nenonākot pretrunā ar Eiropas Savienības Padomes 
paziņojumiem. Tomēr EBI nodrošinātā pārredza ­
mība pasākuma beigās skaidri parādīja Dexia  risku 
saistībā ar valsts parādu un tās vājo kapitāla stā ­
vokli, kad šie riski tika salīdzināti ar situāciju tirgū.
Attiecībā uz Bankia.  Pēc ES mēroga stresa testa 
(negatīvais scenārijs) Bankia  pirmā līmeņa pamata 
kapitāla rādītāju attiecība līdz 2012. gada beigām 
samazinātos līdz 5,4 %, joprojām pārsniedzot 
minimālo 5 % robežvērtību. Tomēr EBI ieteica arī 
tām bankām, kuras pārsniedz, tomēr ir tuvu šai 
robežvērtībai, nostiprināt savas kapitāla pozīci ­
jas. Turklāt rezultāti bija balstīti uz sākumpunkta 
datiem, kas nebija pakļauti aktīvu kvalitātes pārbau ­
dei un līdz ar to neuzrādīja zaudējumus, kuri tika 
atklāti vēlāk.
Attiecībā uz SNS Bank . Pēc ES mēroga stresa testiem 
SNS  Bank  pirmā līmeņa kapitāla rādītājs bija 8,4 %, 
kas pārsniedz nepieciešamo 5 % minimumu, un 
tas samazinātos līdz 7 % 2012. gada beigās. Tomēr 
šis līmenis tika balstīts uz sākumpunkta datiem, 
attiecībā uz kuriem netika veikta aktīvu kvalitātes 
pārbaude un kuri nāca gaismā tikai divus gadus 
vēlāk, uzsverot stresa testu mainīgās programmas 
nepieciešamību. EBI ņem vērā arī to, ka banka bija 
spiesta veikt pārstrukturēšanu ārpus stresa testa 
laika grafika.
Apvienota atbilde uz 67 . punktu un 
72. punktu
Sk. EBI atbildi uz 4. ieteikumu.57
ES mēroga stresa tests vēl nebijušā līmenī nodroši ­
nāja pārskatāmību un atklāja informāciju par banku 
riska darījumiem un kapitāla sastāvu, lai tirgus 
dalībniekiem radītu informētu viedokli par ES banku 
sektora izturētspēju, kā arī tas bija svarīgs solis, (i) 
uzlabojot sabiedrības izpratni un uzticību ES ban ­
kām un (ii) bruģējot ceļu EBI 2012. gada rekapitalizā ­
cijas ieteikumiem. Tirgus disciplīnu varētu uzlabot 
vēl vairāk, regulāri un konsekventi atklājot banku 
bilances datus, un to varētu efektīvāk veicināt, ja EBI 
tiktu nodrošinātas pastiprinātas juridiskas pilnvaras 
publicēt banku datus, pamatojoties uz uzraudzības 
pārskatiem.
Apvienota atbilde uz 59., 60. un 
61. punktu
Sk. EBI atbildi uz 3. ieteikumu.
1. izcēlums
EBI norāda, ka tai nebija ne pilnvaru veikt aktīvu 
kvalitātes pārbaudi pirms 2011. gada stresa testa (ar 
ko būtu konstatētas problēmas Bankia  un, iespē ­
jams, SNS Bank ), ne arī iesaistīties tiešās sarunās ar 
bankām, lai apstrīdētu to rezultātus, un abos jautā ­
jumos atbildīgās bija valsts kompetentās iestādes.
EBI pieņem zināšanai, ka 1. izcēlumā minētajām 
bankām bija problēmas un beidzot tās tika glābtas 
vairāk nekā 1 gadu pēc stresa testa un pēc stresa 
testa laika grafika 2011.–2012. gadā.
Attiecībā uz banku piemēriem EBI precizē turpmāk 
minēto.
Eiropas Banku iestādes atbilde 63
izturētspēju. EBI ir centusies aktivizēt arī visus ar 
tās dibināšanas regulu piešķirots instrumentus un 
mehānismus, arī vienotā tirgus integritātes aiz ­
sardzībai. Turklāt EBI vēlas uzsvērt, ka šis mērķis ir 
sasniegts EBI budžeta un resursu robežās, kā arī to 
ierobežojumu ietvaros, kas noteikti EBI regulatīva ­
jām un uzraudzības pilnvarām un kompetencēm. 
Jābūt skaidram, ka ierobežojumi Eiropas Savienības 
finanšu stabilitātes aizsardzībai radās monetārās 
savienības institucionālās sistēmas dēļ, jo īpaši 
tāpēc, ka nebija integrētas uzraudzības sistēmas un 
kopīga finanšu drošības tīkla, nevis trūkumu dēļ EBI 
uzdevumu izpildē. Banku savienība pašlaik šīs nepil ­
nības novērš. Sk. arī EBI atbildes uz 3. ieteikumu un 
6. ieteikumu.
83
Sk. EBI atbildi uz 1. ieteikumu.
1. ieteikums
EBI pieņem ieteikumu.
EBI ir apņēmības pilna īstenot un stingri ievēro 
savu produktu sabiedriskās apspriešanas procesus, 
iesaistot arī Banku nozares ieinteresēto personu 
grupu. Iemesls dažām novirzēm no EBI paraugprak ­
ses attiecībā uz sabiedriskās apspriešanas ilgumu 
bija EBI apņemšanās izpildīt savas pilnvaras likum ­
devēju noteiktajā laikā un termiņos. Tas izrietēja no 
EBI mērķa nodrošināt noteiktību finanšu tirgum un 
tā dalībniekiem un aizsargāt sabiedrības intereses. 
Atzīmējam, ka visi revīzijas periodā uzticētie uzde ­
vumi bija paveikti savlaicīgi un noteiktajos termiņos 
(izņemot uzdevumus saistībā ar Kapitāla prasību 
direktīvas ( CRD ) 78. pantu, par kuru jaunajiem izpil ­
des termiņiem savlaicīgi vienojās ar Komisiju).77
Lai stiprinātu ES mēroga stresa testu ticamību, EBI 
uzsver, ka ir jāmaina EBI pilnvaras primārajos tiesību 
aktos (sk. EBI atbildi uz 3. ieteikumu).
EBI norāda, ka, izveidojot vienotu uzraudzības 
mehānismu, būs jāuzlabo darbības attiecības ar 
ECB, jo īpaši saistībā ar stresa testēšanu un vienotas 
uzraudzības rokasgrāmatas izstrādi. EBI precizē, ka 
saskaņā ar EBI juridiskajām pilnvarām Eiropas uzrau ­
dzības rokasgrāmata ietvers nesaistošu Eiropas 
Savienībā piemērotās uzraudzības paraugprakses 
krājumu. Pilnvarojums neļauj EBI panākt maksimālu 
uzraudzības paraugprakses saskaņošanu visā ES, 
kā arī tas neļauj aizstāt pašlaik kompetento iestāžu, 
piemēram, ECB, izmantotās rokasgrāmatas.
79
Sk. EBI atbildi uz 2. ieteikumu un 6. ieteikumu.
Secinājumi un ieteikumi
82.
EBI ir stingri pārliecināta, ka tai ir izdevies sasniegt 
savu mērķi aizsargāt sabiedrības intereses un vei ­
cināt finanšu sistēmas stabilitāti un efektivitāti. Ar 
EBI darbību uzsāktā banku kapitāla nodrošinājuma 
stiprināšana ir bijusi iespaidīga: pirms ES mēroga 
stresa testa pabeigšanas, lai nokārtotu pārbaudi, ES 
bankas papildināja savus kapitālus ar EUR 50 mil ­
jardiem; EBI rekapitalizācijas ieteikumi panāca, ka 
visas Eiropas Savienības lielās bankas sasniedza 
pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju 9 %, krietni 
virs minimālajām prasībām, ņemot vērā arī riskus 
banku valsts parāda portfeļos; rezultātā Eiropas 
banku kapitāla rādītāji ir pastiprināti ar vairāk nekā 
EUR 200 miljardiem. Vienotu noteikumu krājuma 
izveidei Eiropas Savienības finanšu iestādēm EBI ir 
devusi nozīmīgu ieguldījumu ar lielu skaitu regu ­
latīviem standartiem, pamatnostādnēm, ieteiku ­
miem, atzinumiem un brīdinājumiem, kas palīdzē ­
juši uzlabot arī vienotā tirgus efektīvu darbību un 
Eiropas Banku iestādes atbilde 64
kompetento iestāžu uzraudzības lēmumi atšķiras: 
daži apgalvo, ka EBI var atcelt valstu iestāžu lēmu ­
mus tikai tajos gadījumos, kad tās pārkāpj Eiropas 
tiesību aktus; kā arī EBI uzdevums izstrādāt vienotu 
uzraudzības rokasgrāmatu liedz panākt uzraudzī ­
bas paraugprakšu maksimālu saskaņošanu Eiropas 
Savienībā.
Neraugoties uz iepriekš minētajiem EBI pilnvaru 
ierobežojumiem, EBI ir sasniegusi ievērojamus 
panākumus uzraudzītāju kolēģiju darbības uzla ­
bošanā. Turklāt kopš EBI izveidošanas 2011. gadā 
ir notikušas nozīmīgas izmaiņas, jo tagad visas 
kolēģijas veic kopīgu risku novērtējumu un pieņem 
kopīgus lēmumus.
Jo īpaši 2013. gadā EBI rūpīgi uzraudzīja 43 kolē ­
ģijas, apmeklējot 93 fiziskas sanāksmes un pievie ­
nojoties 26 telefonkonferencēm. Kopš 2011. gada 
EBI konsolidētajiem uzraudzītājiem ir pieprasījusi 
sasaukt kolēģijas, lai apspriestu būtiskus un svarīgus 
jautājumus (piemēram, 2011. gada rekapitalizā ­
cijas pasākumus, 2011. gada un 2014. gada stresa 
testa pasākumus, 2013. gada ieteikumus attiecībā 
uz atveseļošanas plāniem, kapitāla rezervēšanu 
un aktīvu kvalitātes pārbaudi), kā arī apspriestu 
jautājumus attiecībā uz iestādi vai valsti (piemēram, 
makroekonomiskos apstākļus piederības valstīs, 
ārkārtas pasākumus un krīzes situācijas bankās). Tur ­
klāt EBI pieprasīja konsolidētajiem uzraudzītājiem 
darba kārtībā iekļaut punktus, lai apspriestu konkrē ­
tus jautājumus, piemēram, neiejaukšanos, ārkārtas 
situāciju plānus, risku pārvaldību un EBI risku paneli. 
EBI Uzraudzības padomei ir iesniegusi iekšējos gada 
ziņojumus par panākumiem kolēģiju darbībā un 
uzlabojumu jomām, kuros apliecināta virzība uz 
priekšu diskusijās par riskiem iesaistīto uzraudzītāju 
starpā. EBI ir izstrādājusi Ētikas kodeksu, lai valstu 
pasākumiem nodrošinātu iepriekšējo apsprie ­
šanu, kā arī Piederības valsts un reģistrācijas valsts 
uzraudzības struktūru protokolu, lai nodrošinātu, EBI atzīmē, ka tā nav bijusi iesaistīta Eiropas Savie ­
nības banku jomas primāro tiesību aktu izstrādē, un 
tai nav bijusi iespēja ietekmēt tiesību aktos ietver ­
tās EBI pilnvaras un termiņus. EBI lielāka iesaiste 
likumdošanas procesā un pastiprināta konsultatīvā 
loma attiecībā uz Komisiju un likumdevējiem EBI 
dotu iespēju optimāli pildīt lomu, ko tai paredzējuši 
politikas veidotāji, kā arī pildīt vienotu noteikumu 
krājuma aizsargātāja uzdevumu. Praksē to varētu 
panākt, (i) uzdodot Komisijas dienestiem neformāli 
iesaistīt EBI pirms tiesību aktu priekšlikumu publi ­
cēšanas, (ii) nosakot juridisku pienākumu konsul ­
tēties ar EBI par jautājumiem tās interešu jomās, kā 
noteikts EBI dibināšanas regulā, kā arī ar (iii) prasību 
pievērst Komisijas uzmanību jomām, kurās atšķirī ­
bas valstu noteikumos un praksēs traucē vienotā 
tirgus darbībai un ir nepieciešama iejaukšanās 
likumdošanas līmenī. Šādas prasības varētu papil ­
dināt pastāvīga piekļuve informācijai par projektu 
tekstu izstrādi Eiropas Savienības Padomē un 
trīspusēja apspriešanās starp Eiropas Savienības 
Padomi, Parlamentu un Komisiju, un tās veicinātu 
EBI uzticēto pilnvaru satura un termiņu iepriekšēju 
apspriešanu.
85
Sk. EBI atbildi uz 2. ieteikumu.
2. ieteikums
EBI pieņem ieteikumu, bet uzsver, ka jebkādiem 
nozīmīgiem uzlabojumiem attiecībā uz EBI ietekmi 
uz uzraudzības konverģenci Eiropas Savienībā būs 
nepieciešamas EBI pilnvaru izmaiņas primārajos tie ­
sību aktos. EBI nav pilnvaru sasaukt kolēģiju sanāk­
smes, kas ir konsolidētā uzraudzītāja kompetencē, 
un EBI nepiedalās kolēģiju lēmumu pieņemšanā; 
EBI nav pilnvaru uzsākt saistošu mediāciju starp 
kompetentajām iestādēm, ir juridiska nenoteiktība 
attiecībā uz to, vai EBI var iejaukties jomās, kurās 
Eiropas Banku iestādes atbilde 65
Ņemot vērā iepriekš minēto, EBI uzskata, ka tās 
loma stresa testēšanā ir vai nu jāpastiprina, piešķi ­
rot EBI tiesības tieši sadarboties ar bankām, veikt 
salīdzinošās novērtēšanas analīzi, apstrīdēt bankas 
veiktā stresa testa rezultātus un uz uzraudzības 
ziņojumu pamata publicēt datus par bankām EBI 
tīmekļa vietnē, vai radikāli jāpārskata.
Risinājums varētu būt Eiropas Savienības mēroga 
stresa testu padarīt par atklātu un pārredzamu 
pasākumu, EBI koncentrējoties uz instrumentu 
nodrošināšanu uzraudzītājiem stresa testu veikša ­
nai un darbojoties kā pārredzamības datu centram 
Eiropas Savienības mēroga rezultātiem. Tas papildi ­
nātu uzraudzības stresa testus, ko veic kompetentās 
iestādes, par paraugu ņemot sistēmu, kas ieviesta 
ASV ar Doda ­Franka aktu.
Lai varētu veikt jebkuras no minētajām izmaiņām, 
būtu nepieciešami primārie tiesību akti.
87
Sk. EBI atbildi uz 4. ieteikumu.
EBI paskaidro, ka nesen veikto EBI iekšējā regla ­
menta grozījumu mērķis bija novērst juridiskās 
nepilnības, kas izraisa valstu patērētāju tiesību 
aizsardzības iestāžu nepietiekamu pārstāvību EBI 
lēmumu pieņemšanas procesos. Proti, EBI Uzraudzī ­
bas padomes reglamentā, ar 2013. gada novembrī 
veiktajiem grozījumiem, kas publiski pieejams EBI 
tīmekļa vietnē, skaidri norādīts (2. panta 4. punkts): 
“Ja balsstiesīgais loceklis neiesaista pārstāvi no 
attiecīgās valsts iestādes saskaņā ar 2. panta 3. pun ­
ktu, balsstiesīgais loceklis ir atbildīgs par saskaņo ­
šanu ar attiecīgo valsts iestādi, lai nodrošinātu to, 
ka balsstiesīgais loceklis ir pietiekami informēts 
par jautājumu, lai varētu izpildīt savas balsstiesīgā 
locekļa funkcijas.”ka aktīvu kvalitātes pārbaudes un stresa testi tiek 
apspriesti kolēģijās. Bez tam EBI ir izstrādājusi regu ­
latīvo un īstenošanas tehnisko standartu kopumu 
kolēģijas darbības jomā, ko paredzēts pieņemt 
2014. gadā (RTS/ĪTS par informācijas apmaiņu starp 
piederības valsts un uzņēmējas valsts uzraudzītā ­
jiem, RTS/ĪTS par pasu datu paziņojumiem un ĪTS 
par kopīgiem lēmumiem par kapitāla un likviditātes 
prasībām). Visbeidzot, EBI ir veiksmīgi izpildījusi 
savu mediācijas lomu (tās pilnvarās norādītajās 
mediācijas lomas robežās) astoņos gadījumos, kā 
arī visos gadījumos ir veicinājusi savstarpēji pieņe ­
mamu risinājumu atrašanu.
Tāpat 2013./2014. gadā ir pastiprināts un formali ­
zēts process, ar kura palīdzību EBI personāls sniedz 
atgriezenisko saiti konsolidētajam uzraudzītājam, 
pamatojoties arī uz specifisku atgriezenisko saiti 
no EBI Uzraudzības padomes. EBI 2014. gadā savu 
IT platformu ir pārvietojusi uz iekšēju sistēmu, kas 
nodrošinās plašākas kontroles iespēju, kā arī iespēju 
turpmāk uzlabot IT platformu informācijas apmaiņai 
starp kompetentajām iestādēm.
86
Sk. EBI atbildi uz 3. ieteikumu.
3. ieteikums
EBI pieņem šo ieteikumu, bet uzsver, ka stresa testu 
ticamības pastiprināšanai Eiropas Savienībā nepie ­
ciešamas EBI pilnvaru izmaiņas primārajos tiesību 
aktos. Atzīmējam, ka, neraugoties uz EBI dibināša ­
nas regulā 2013. gadā sniegto EBI lomas skaidro ­
jumu, EBI lomas galvenais uzdevums ir stresa testu 
uzsākšana un koordinēšana, nevis pašu stresa testu 
veikšana. Juridiskā atbildība par stresa testēšanas 
darbu un saziņu ar iesaistītajām bankām paliek 
kompetento uzraudzības iestāžu kompetencē, kas 
EBI uzliek galveno atbildību un risku reputācijai, bez 
reālas kontroles attiecībā rezultātiem.
Eiropas Banku iestādes atbilde 66
Neskatoties uz ierobežojumiem, EBI tomēr spēja ar 
iepriekš minēto nesaistošo juridisko instrumentu 
palīdzību konstatēt un risināt vairākus svarīgus un 
aktuālus jautājumus saistībā ar banku darbības 
tirgu, piemēram, attiecībā uz atbildīgu aizdošanu, 
attieksmi pret aizņēmējiem, kuriem ir aizdevuma 
atmaksas grūtības, sūdzību izskatīšanu, biržā tirgoto 
fondu riska pārvaldību, cenu starpības līgumu 
riskiem, kolektīvo finansējumu,  virtuālajām valūtām 
utt.
5. ieteikums
EBI pieņem šo ieteikumu un atzīmē, ka pašlaik ievieš 
darba izpildes pārvaldības sistēmu.
6. ieteikums
EBI pieņem šo ieteikumu. EBI neuzskata saprašanās 
memorandus par atbilstošu instrumentu lomu un 
pienākumu precizēšanai starp EBI, ECB un valstu 
kompetentajām iestādēm, bet uzskata, ka šāda 
precizēšana var notikt tikai, veicot izmaiņas primāro 
tiesību aktu līmenī.
Uzskatām, ka attiecīgie ECB uzdevumi tās uzrau ­
dzības lomā ir skaidri un pilnībā atbilstoši ECB kā 
kompetentajai iestādei tāpat kā jebkurai valsts 
kompetentajai iestādei, kad tā darbojas šajā lomā. 
EBI nenoslēdz saprašanās memorandus ar valstu 
kompetentajām iestādēm, jo tās tieši piedalās EBI 
darbā un ir pārstāvētas EBI lēmumu pieņemšanas 
struktūrā – Uzraudzības padomē. EBI neuzskata, 
ka ir atbilstoši pret ECB attiekties citādi nekā pret 
pārējām kompetentajām iestādēm, kad tā darbojas 
kā uzraudzītājs, savukārt EBI ir noslēgusi saprašanās 
memorandus ar ECB kā ar monetāro iestādi.4. ieteikums
EBI pieņem ieteikumu, bet uzsver, ka EBI pilnvaras 
patērētāju tiesību aizsardzības jomā Eiropas Savie ­
nības finanšu nozarē ir ierobežotas dažādos veidos, 
un jebkādiem nozīmīgiem EBI ietekmes uzlabo ­
jumiem šajā jomā būtu nepieciešamas izmaiņas 
primārajos tiesību aktos.
EBI dibināšanas regulā EBI darbības jomā nav 
ietverti nekādi tiesību akti par patērētāju tiesību 
aizsardzību. Turklāt EBI nav piešķirtas nekādas 
patērētāju tiesību aizsardzības pilnvaras ar Eiropas 
Savienības direktīvām 2011. gadā, 2012. gadā un 
2013. gadā. Pirmās pilnvaras EBI tika piešķirtas ar 
2014. gada februārī pieņemto Hipotekāro kredītu 
direktīvu, kas aizstāj vienoto tehnisko standartu.
EBI patērētāju tiesību aizsardzības darbs tāpēc 
aprobežojas ar pašiniciatīvas darbu, savukārt vienī ­
gie juridiskie instrumenti, kas padarīti pieejami ar 
EBI dibināšanas regulu un kurus EBI var izmantot, 
lai savas iniciatīvas vērstu uz finanšu iestādēm un 
valstu kompetentajām iestādēm, ir brīdinājumi, 
atzinumi un pamatnostādnes, kas visi ir juridiski 
nesaistoši instrumenti. Turklāt to finanšu iestāžu 
loks, pie kurām EBI var vērsties, aprobežojas ar 
kredītiestādēm, maksājumu pakalpojumu sniedzē ­
jiem, kas ir kredītiestādes, un e ­naudas emitentiem. 
Tās neietver visas finanšu iestādes, kas ir svarīgas 
patērētāju aizsardzībai, piemēram, maksājumu 
pakalpojumu sniedzēji, kas nav kredītiestādes, 
nebanku hipotekāro kredītu pakalpojumu sniedzēji 
vai nebanku kredītu pakalpojumu sniedzēji. Visbei ­
dzot, kas ir ne mazāk svarīgi, EBI ir ļoti ierobežota 
joma juridiski saistošu lēmumu pieņemšanai, lai 
aizliegtu dažus produktus un darbības, kas atļautas 
tikai īpašos apstākļos (primārajos tiesību aktos EBI 
nav piešķirtas īpašas pilnvaras, un Padome nav pazi ­
ņojusi par ārkārtas situāciju).
Eiropas Banku iestādes atbilde 67
Turklāt EBI atzīmē, ka Regulā (ES) Nr. 1024/2013 
ietverti īpaši noteikumi, kas paredz saprašanās 
memorandu noslēgšanu ar kompetentajām iestā ­
dēm neiesaistītajās dalībvalstīs un ar vērtspapīru 
uzraudzītājiem, bet nav noteikumu par šādu vieno ­
šanos ar ECB.
EBI atzīmē, ka Vienotā uzraudzības mehānisma 
(VUM) izveidei būs nepieciešamas uzlabotas darba 
attiecības ar ECB, proti, saistībā ar stresa testēšanu 
un vienotās uzraudzības rokasgrāmatas izstrādi. 
Attiecībā uz Eiropas uzraudzības rokasgrāmatu EBI 
paskaidro, ka saskaņā ar EBI juridiskajām pilnvarām 
EBI rokasgrāmata būs nesaistošs Eiropas Savienībā 
izmantoto uzraudzības paraugprakšu krājums. 
Pilnvaras nedod iespēju EBI ne panākt uzraudzības 
paraugprakšu maksimālu saskaņošanu Eiropas 
Savienībā, ne aizstāt esošās rokasgrāmatas, ko 
izmanto kompetentās iestādes, piemēram, ECB.EBI dibināšanas regulas 8. pantā ir noteikti EBI gal ­
venie uzdevumi, piemēram, veicināt augstas kvalitā ­
tes un kopēju regulatīvu un uzraudzības standartu 
noteikšanu, kā arī pilnvaras, kas mums noteiktas šo 
uzdevumu izpildei, piemēram, tehnisko standartu, 
pamatnostādņu un ieteikumu izstrāde. Kompetento 
iestāžu loma galvenokārt ir noteikta nozares tiesību 
aktos, kas precizē uzraudzības jomu un izmantoja ­
mās pilnvaras. ECB gadījumā EBI dibināšanas regu ­
las 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts ir grozīts ar 
Regulu (ES) Nr. 1022/2013, lai EBI uzdevumu un piln ­
varu mērķiem iekļautu ECB kā kompetento iestādi 
“attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar uzdevu ­
miem, kuri tai piešķirti ar Padomes Regulu (ES) 
1024/2013”. Regulas (ES) Nr. 1022/2013 12. apsvē ­
rumā norādīts, ka “EBI būtu jāvar veikt uzdevumus 
arī attiecībā uz ECB tādā pašā veidā kā attiecībā uz 
pārējām kompetentajām iestādēm”. Turklāt Regu ­
las (ES) Nr. 1024/2013 3. pantā un 4. pantā skaidri 
norādīta ECB piešķirto uzdevumu joma, norādot, ka 
šie uzdevumi neskar EBI kompetenci un uzdevumus, 
un ECB tāpat kā pārējām kompetentajām iestādēm 
jāsadarbojas ar EBI un jāievēro Savienības tiesību 
akti, tostarp tehniskie standarti un EBI dibināšanas 
regulas 16. pants attiecībā uz pamatnostādnēm un 
ieteikumiem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­009­LV­C ISSN 1831 ­0877
Finanšu krīzes seku dēļ Komisija veica pasākumus banku nozares 
stabilizēšanai, proti, tā centās stiprināt regulatīvo un uzraudzības 
sistēmu un izveidoja Eiropas Banku iestādi (EBI). Palāta šo jomu 
revidēja pirmo reizi un vērtēja, vai Komisija un EBI bija apmierinoši 
pildījušas pienākumus banku nozares regulatīvās un uzraudzības 
sistēmas jaunās kārtības izveidē, un apsvēra, kādas atziņas varētu 
gūt banku uzraudzībā jaunā vienotā uzraudzības mehānisma 
ietvaros. Palāta secināja, ka Komisijas pasākumi, tostarp EBI izveide, 
bija svarīgi pirmie soļi, reaģējot uz finanšu krīzi. Tomēr tika 
konstatēti daži trūkumi jaunās kārtības darbībā attiecībā uz 
pārrobežu banku uzraudzību, ES banku izturētspējas pārbaudi un 
patērētāju tiesību aizsardzības veicināšanu, par ko Palāta formulē 
ieteikumus.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA