(4)

Iekļauj šādu pantu: “26.b pants Audzēšana Dalībvalstis , izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu visu vai konkrētu to ĢMO audzēšanu, audzēt konkrētus ĢMO vai ĢMO grupas, ko definē, pamatojoties uz kultūraugu šķirni vai raksturīgām īpašībām, vai visus ĢMO , par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kuri sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kas laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja [Gr. 40] a) šie pasākumi pamatojas uz i) pienācīgi pamatotiem apsvērumiem, kas nav saistīti ar novērtējumu par negatīvu ietekmi uz veselību un vidi, ko ietekmi uz vidi vietējā vai reģionālā mērogā , kuru varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū papildus tai ietekmei uz vidi, kas jau ir novērtēta, saskaņā ar šīs direktīvas C daļu veicot zinātnisku ietekmes uz vidi novērtējumu, vai apsvērumiem, kas saistīti ar riska pārvaldību. Šie apsvērumi var būt šādi: — novērst pret pesticīdiem rezistentu nezāļu un kaitēkļu rašanos; — ĢM šķirne ir invazīva vai noturīga, vai pastāv varbūtība, ka šī šķirne var sajaukties ar vietējo kultivēto vai savvaļas augu šķirnēm; — novērst nelabvēlīgu ietekmi uz vietējo vidi, kuru izraisa ar ĢMO audzēšanu saistītas izmaiņas lauksaimniecības praksē; — saglabāt un pilnveidot tādu lauksaimniecības praksi, kas nodrošina labākas iespējas ražošanu saskaņot ar ekosistēmas ilgtspējību; — saglabāt vietējo bioloģisko daudzveidību, tostarp noteiktas dzīvotnes un ekosistēmas vai konkrētas dabas un ainavas iezīmes; — atbilstošu datu par ĢMO izplatīšanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz dalībvalsts vidi vietējā vai reģionālā mērogā, tostarp ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, nav vispār, vai arī dati ir nepietiekami; ii) apsvērumiem, kas saistīti ar sociālekonomisko ietekmi. Šie apsvērumi var būt šādi: — līdzāspastāvēšanas pasākumi nav praktiski īstenojami, vai to izmaksas ir ļoti lielas, vai šādi pasākumi nav īstenojami īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, uz mazām salām vai kalnu reģionos; — ir jāaizsargā lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidība; — ir jānodrošina sēklas materiāla tīrība; vai iii) citiem apsvērumiem, tostarp par zemes izmantošanu, pilsētu un lauku teritoriju plānošanu vai citiem tiesiskiem faktoriem; [Gr. 41] aa) ja šos pasākumus nosaka attiecībā uz Savienības līmenī jau atļautām ĢM kultūrām, dalībvalstis nodrošina, lai lauksaimniekiem, kas likumīgi audzē šīs kultūras, pietiktu laika pabeigt kārtējo audzēšanas sezonu; [Gr. 17] ab) šie pasākumi vispirms ir izvērtēti, veicot izmaksu un ieguvumu neatkarīgu analīzi un ņemot vērā alternatīvas, [Gr. 42] ac) par šiem pasākumiem iepriekš ir veikta vismaz trīsdesmit dienu ilga sabiedriskā apspriešana; [Gr. 19] un b) šie pasākumi atbilst Līgumiem , jo īpaši samērīguma principam . [Gr. 20] Ar tādiem pašiem nosacījumiem dalībvalstu reģioni var pieņemt arī pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO audzēšanu savā teritorijā. [Gr. 51] Dalībvalstis nodrošina, lai ikviens šāds pasākums būtu publiski pieejams visiem attiecīgajiem uzņēmējiem, tostarp audzētājiem, vismaz sešus mēnešus pirms audzēšanas sezonas sākuma. Ja atļauja audzēt attiecīgo ĢMO tiek dota vēlāk nekā sešus mēnešus pirms audzēšanas sezonas sākuma, dalībvalstis nodrošina, lai šie pasākumi būtu publiski pieejami, tiklīdz tie ir pieņemti. [Gr. 43] Dalībvalstis šos pasākumus pieņem uz laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, un tos pārskata, kad tiek atjaunota ĢMO atļauja. [Gr. 22] Atkāpjoties no Direktīvas 98/34/EK, dalībvalstis, kuras plāno pieņemt pamatotuspasākumus saskaņā ar šo pantu, informatīvos nolūkos dara tos zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms to pieņemšanas.” [Gr. 23]