Priekšlikums Padomes regulai kura uzliek galīgo antidempinga nodevu un skaidri iekasē provizorisko nodevu, kura ir uzlikta tām polietilēna tereftalāta importprecēm, kuras ir radušās Austrālijā, Ķīnas Tautas Republikā, un kura izbeidz to antidempinga tiesvedību, kura skar tās polietilēna tereftalāta importpreces, kuras ir radušās Pakistānā, un kura atbrīvo tos importpreču apjomus, uz kuriem attiecas uzliktās provizoriskās nodevas /* COM/2004/0518 galīgā redakcija */





Priekšlikums PADOMES REGULAI kura uzliek galīgo antidempinga nodevu un skaidri iekasē provizorisko nodevu, kura ir uzlikta tām polietilēna tereftalāta importprecēm, kuras ir radušās Austrālijā, Ķīnas Tautas Republikā, un kura izbeidz to antidempinga tiesvedību, kura skar tās polietilēna tereftalāta importpreces, kuras ir radušās Pakistānā, un kura atbrīvo tos importpreču apjomus, uz kuriem attiecas uzliktās provizoriskās nodevas (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 2003. gada 22.maijā Komisija paziņoja par antidempinga procedūras uzsāksanu attiecībā uz uz Austrālijas, Ķīnas Tautas Republikas un Pakistānas (,attiecīgo valstu") izcelsmes polietilēntereftalāta ('PET') importu Kopienā. 2004. gada 19. februārī Komisija ar Regulu (EK) Nr. 306/2004 (,pagaidu Regulu") noteica antidempinga pagaidu maksājumus attiecīgo valstu izcelsmes PET importam Kopienā. Pievienotais Komisijas projekts Padomes Regulai ietver galīgos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Tiek ierosināts noteikt galīgos antidempinga maksājumus Austrālijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes PET importam. Ņemot vērā to, ka Pakistānas eksportētājiem konstatētā dempinga starpība ir zemāka par de minimis līmeni, tiek ierosināts nenoteikt antidempinga maksājumus Pakistānas izcelsmes PET importam. Tiek ierosināts Komisijai pieņemt pievienoto Padomes Regulas projektu, lai Padome varētu pieņemt galīgos antidempinga maksājumus un Regula varētu tikt publicēta Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2004. gada 19. augustā. Priekslikums PADOMES REGULAI kura uzliek galīgo antidempinga nodevu un skaidri iekasē provizorisko nodevu, kura ir uzlikta tām polietilēna tereftalāta importprecēm, kuras ir radusās Austrālijā, Ķīnas Tautas Republikā, un kura izbeidz to antidempinga tiesvedību, kura skar tās polietilēna tereftalāta importpreces, kuras ir radusās Pakistānā, un kura atbrīvo tos importpreču apjomus, uz kuriem attiecas uzliktās provizoriskās nodevas EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, Ņemot vērā 1995. gada 22. decembra (EK) Padomes Regulu Nr. 384/96 par aizsardzību pret tām importprecēm, kuru sakarā ir realizēts dempings, no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienu locekles [1] ('Pamatregula'), un jo īpasi tās 9. pantu, [1] OJ L 56, 6.3.1996, 1. lpp. Regula atbilstosi tai, kā to pēdējo reizi grozīja (EK) Regula Nr. 461/2004 (OJ L 77, 13.03.2004, 12. lpp.) Ņemot vērā Komisijas iesniegto priekslikumu pēc tam, kad tā bija konsultējusies ar Padomdevēju Komiteju, Tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Provizoriski pasākumi (1) 2004. gada 19. februārī Komisija ar (EK) Regulas Nr. 306/2004 [2] ('provizoriskā Regula') palīdzību uzlika provizorisku antidempinga nodevu tām poli(etilēna tereftalāta) ('PET') importprecēm Kopienā, kuras ir radusās Austrālijā, Ķīnas Tautas Republikā un Pakistānā ('iesaistītās valstis'). [2] OJ L 52, 21.2.2004, 5. lpp. (2) Tiek uzskatīts, ka dempinga un kaitējumu izmeklēsanas periods ('IP') ilga laika posmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam. To tendenču pārbaude, kas saistīta ar kaitējuma analīzi, ilga laika posmā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP ('apskatītā perioda') beigām. 2. Paralēlā izmeklēsanas procedūra (3) Tiek uzskatīts, ka pagaidu pārbaudi, kas skar tās PET importpreces, kuras radusās Korejas Republikā un Taivānā, iesāka Oficiālajā Eiropas Savienības Vēstnesī 2003. gada 22. maijā publicētais paziņojums [3]. [3] OJ C 120, 22.5.2003, 13. lpp. 3. Sekojosa procedūra (4) Pēc tam, kad bija uzlikta provizoriskā antidempinga nodeva tām PET importprecēm, kuras nāca no iesaistītajām valstīm, visas puses saņēma to faktu un apsvērumu izklāstu, uz kuriem balstījās provizoriskā Regula. Visām pusēm tika arī piesķirts laika posms, kurā tās varēja izteikt protestus sakarā ar so faktu atklāsanu. (5) Dazas ieinteresētās puses savus komentārus iesniedza rakstveidā. Pusēm, kuras izteica attiecīgu lūgumu, tika piesķirta iespēja izteikties mutiski. Komisija sameklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciesamu. Tika izvērtēti gan pusu mutiskie, gan to rakstveidā iesniegtie komentāri, un, kad vien tie tika uzskatīti par atbilstosiem, attiecīgi tika grozīti iegūtie provizoriskie dati. (6) Kopienas dienesti turpmāk atklāja visus būtiskākos faktus un apsvērumus attiecībā uz tām vadlīnijām, par kurām tā bija iecerējusi ieteikt galīgās antidempinga nodevas uzliksanu, un galīgu to apjomu ievāksanu, uz kuriem attiecas uzliktās provizoriskās nodevas. Ieinteresētajām pusēm tika arī piesķirts laika posms, kurā tās varēja izteikt protestus sakarā ar so faktu atklāsanu. Tika ņemti vērā gan mutvārdos, gan rakstveidā izteikti pusu komentāri, un, kad vien tie bija atbilstosi, attiecīgi tika grozīts arī priekslikums par galīgo antidempinga nodevu. B. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGAIS PRODUKTS (7) Tiek uzskatīts, ka provizoriskās Regulas (14.) punkta izklāstā attiecīgais produkts tika definēts kā poli(etilēna tereftalāts) ar viskozitātes skaitli 78 ml/g vai lielāku atbilstosi ISO standartam 1628-5, kurs paslaik klasificējams CN koda 3907 60 20 ietvaros un kurs ir radies iesaistītajās valstīs. (8) Turklāt provizoriskās Regulas (18.) punkta izklāstā tika minēts, ka Komisija ir atklājusi to, ka tas PET, ko razo Kopienas rūpniecība un kurs tiek pārdots Kopienas tirgū, kā arī tas PET, ko razo iesaistītajās valstīs un kurs tiek eksportēts uz Kopienu, ir līdzīgi produkti, jo netika atklātas nekādas atsķirības galvenajos fizikālajos un ķīmiskajos raksturojumos un jau pastāvoso atsķirīgo PET veidu izmantosanas sakarā. (9) Tā kā nav nekādu komentāru sakarā ar attiecīgā produkta un līdzīgā produkta definīciju, ar so tiek apstiprināts to izklāstu saturs un provizoriskie secinājumi, kas ietverti no provizoriskās Regulas (14.) līdz (18.) punktam. C. DEMPINGS 1. Vispārēja metodoloģija (10) Tā vispārējā metodoloģija, kura tika izmantota, lai noteiktu to, vai pret konkrētā produkta importu Kopienā ir realizēts dempings, ir aprakstīta no provizoriskās Regulas (19.) līdz (34.) punkta izklāstā. 1.1. Normālā vērtība (11) Tā kā nav nekādu komentāru, iegūtie provizoriskie dati attiecībā uz normālo vērtību tiek apstiprināti tādi, kā noteikti no provizoriskās Regulas (20.) līdz (27.) punkta izklāstā. 1.2. Eksporta cena (12) Vairāki uzņēmumi izteica iebildumus par to, ka Komisijas izmantotais valūtu kurss, veicot provizorisko datu ieguvi, nebija precīzs, ka tas netika ņemts no ticama, vispārzināma avota, un izteica pretenzijas sakarā ar to, ka sim valūtu kursam vajadzētu būt no oficiāli ticama avota. (13) Šīs pretenzijas tika ļoti rūpīgi izskatītas, un pēc pārbaudes atklājās, ka, veicot provizorisko datu ieguvi, bija dazas kļūdas attiecībā uz Komisijas piemēroto valūtu kursu. Līdz ar to aprēķini tika pārstrādāti, vadoties no ikmēnesa vidējā valūtu kursa, ko publicē (i) Komisija [4] sakarā ar tām konversijām, kurās ir iesaistīts eiro (EUR); (ii) Amerikas Savienoto Valstu Federālā Rezerve sakarā ar visām konversijām starp ASV dolāru, Ķīnas juaņu (CNY) un Honkongas dolāru (HKD); un (iii) Ķīnas Banka sakarā ar konversijām starp HKD un CNY. Visi sie valūtu kursi, tāpat kā provizorisko aprēķinu gadījumā, ir tikusi piemēroti, vadoties no tā ikmēnesa vidējā valūtas kursa, kas attiecas uz konkrēto mēnesi, kad tika izsniegts faktūrrēķins par pārdoto. [4] http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?Language=en 1.3. Salīdzinājums (14) Tā kā nav nekādu komentāru sakarā ar vadlīnijām, uz kurām pamatojoties tika salīdzināta normālā vērtība un eksporta cenas, ir apstiprināts provizoriskās Regulas (30.) punkta izklāsts. 1.4. Dempinga robeza (15) Tā kā nav nekādu komentāru, ir apstiprināts, ka dempinga robezas aprēķināsanai tiek izmantoti no provizoriskās Regulas (31.) līdz (34.) punktam tie iegūtie dati, kas saistīti ar metodoloģiju. 2. Austrālija (16) Tikai viens no diviem eksportpreču razotāju sadarbības partneriem veica dokumentu iesniegsanu izskatīsanai pēc tam, kad tika uzlikti provizoriskie pasākumi. 2.1. Normālā vērtība (17) Tā kā nav nekādu komentāru, iegūtie provizoriskie dati attiecībā uz normālo vērtību tiek apstiprināti tādi, kā noteikti provizoriskās Regulas (36.) izklāstā. 2.2. Eksporta cena (18) Tā kā nav nekādu citu komentāru bez tiem, kuri jau ir minēti (12) un (13) punkta izklāstā, tiek apstiprināta tā metodoloģija, kura ir izskaidrota provizoriskās Regulas (37.) punkta izklāstā. 2.3. Salīdzinājums (19) Viens eksportpreču razotājs izteica pretenzijas par to, ka no Komisijas puses, veicot provizorisko datu ieguvi, nav tikusas ievērotas atsķirīgas pabalsta naudas summas sakarā ar tehnisko apkalposanu pēc pārdosanas un mārketinga izmaksām. Pretenzija saistībā ar tehnisko apkalposanu tika pieņemta pēc tam, kad to pārbaudīja atbilstosi Pamatregulas 2(10)(h) pantam. Pretenzija saistībā ar mārketinga izmaksām tika pieņemta pēc tam, kad to pārbaudīja atbilstosi Pamatregulas 2(10)(k) pantam. 2.4. Dempinga robeza (20) Tā kā nav nekādu komentāru, ar so tiek apstiprināts, ka dempinga robezas aprēķināsanai tiek izmantoti no provizoriskās Regulas (39.) līdz (41.) punktam tie iegūtie dati, kas saistīti ar metodoloģiju. (21) Galīgās dempinga robezas, izteiktas kā CIF importa cenas procents uz Kopienas robezas, ir sādas: - SIA Leading Synthetics /Galvenie sintētikas materiāli/ Pty: 7.8% - SIA Novapex Australia Pty: 15.9% - Atlikusī dempinga robeza: 15.9% 3. Pakistāna (22) Divi eksportpreču razotāji, kuri savstarpēji sadarbojās, pēc provizorisko pasākumu uzsāksanas veica iesniegumu, kurā viņi izvirzīja prasību sakarā ar to, ka viņus nevajadzētu uzskatīt par diviem atsevisķām, lai arī saistītām pusēm, bet gan viņu darījumu attiecību kontekstā - par vienotu eksportpreču razotāju, un, vadoties no sī fakta vajadzētu veikt tikai vienu dempinga aprēķinu. (23) Šī prasība tika ļoti rūpīgi izanalizēta, vadoties no tiem so eksportpreču razotāju sniegtajiem argumentiem, kuri izriet no iegūtajiem provizoriskajiem datiem. (24) Tika atklāts, ka specifiskās so attiecību raksturīgās iezīmes starp konkrētajiem uzņēmumiem un to ļoti ciesā savstarpējā saistība viņu darbības sakarā bija tāda, lai būtu iespējams nosķirt viņu situāciju no divu saistītu uzņēmumu tipiskās situācijas. Jo īpasi tika ņemts vērā būtiskās finansiālās un cita veida saistības starp siem diviem eksportpreču razotājiem, tas fakts, ka viņi pārdod attiecīgo produktu ar vienu firmas zīmi, tas fakts, ka viņi izmanto vienas administratīvās telpas un organizācijas, kā arī mārketinga, nodaļas. Pie tam viņi pārsvarā izmanto vienus personāla locekļus un Direktorus, kā arī viņiem ir vienots razosanas plāns. Visu so elementu kombinācija ir uzskatāma par pietiekamu, lai izdarītu secinājumus, ka atbilstosi siem specifiskajiem apstākļiem so divu eksportpreču razotāju situācija nodrosina to, lai viņi tiktu uztverti par vienotu eksportpreču razotāju Pakistānas PET biznesā, nevis par diviem atsevisķiem uzņēmumiem. Līdz ar to visu so elementu kontekstā tika izdarīts secinājums, ka sī prasība ir jāakceptē. 3.1. Normālā vērtība (25) Ieprieksminētā kontekstā tā vispārējā metodoloģija, kas ir izskaidrota no provizoriskās Regulas (20.) līdz (34.) punkta izklāstam, tika piemērota vienotam eksportpreču razotājam un tā metodoloģija, kas ir izskaidrota no provizoriskās Regulas (43.) līdz (44.) punkta izklāstam, tika pārstrādāta. (26) Sākumā Komisija vienota eksportpreču razotāja sakarā noteica to, vai tā attiecīgā produkta kopējais iekszemes pārdosanas apjoms bija pretrunīgs salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdosanas apjomu Kopienai. Atbilstosi Pamatregulas 2(2.) Pantam iekszemes pārdotā apjoms tika uzskatīts par pretrunīgu gadījumos, kad katra eksportpreču razotāja kopējais iekszemes pārdosanas apjoms bija vismaz 5 % no tā kopējā eksporta pārdosanas apjoma Kopienai. (27) Kopiena pēc tam noteica tos PET veidus, kuri tika pārdoti valsts ieksienē no tā vienotā eksportpreču razotāja puses, kuram bija vispārējas pretrunas iekszemes pārdosanas sakarā, un kas bija identiskas vai tiesi salīdzināmas ar tiem veidiem, kurus pārdod eksportam Kopienā. (28) Katram veidam, ko vienotais eksportpreču razotājs pārdod tā iekszemes tirgū, un ja tiek atklāts, ka tas ir tiesi salīdzināms ar to PET veidu, kurs tiek pārdots eksportam Kopienai, tiek noteikts tas, vai iekszemes pārdosanas apjoms bija pietiekami pretrunīgs Pamatregulas 2(2.) Panta mērķiem. Specifiskā PET veida iekszemes pārdosana tika uzskatīta par pietiekami pretrunīgu gadījumos, kad kopējais iekszemes pārdosanas apjoms attiecīgajam veidam IP laikā bija 5% vai vairāk no kopējā salīdzināmā PET veida pārdosanas apjoma, kuru eksportē uz Kopienu. (29) Tika veikta arī izpēte sakarā ar to, vai katra PET veida iekszemes pārdosana varētu tikt uzskatīta par tādu, kas veikta parastā tirdzniecības procesa ietvaros, nosakot peļņu nesosas pārdosanas proporciju neatkarīgajiem attiecīgā PET veida produkta patērētājiem atbilstosi tam, kas minēts provizoriskās Regulas (23.) un (24.) punkta izklāstā. (30) Gadījumos, kad nav iespējams izmantot iekszemes cenas kādam īpasa veida produktam, kuru pārdod vienotais eksportpreču razotājs, ir jāizmanto sastādītā normālā vērtība. (31) Pēc tam atbilstosi Pamatregulas 2(3.) Pantam normālo vērtību iegūst, pievienojot pie eksportēto produktu veidu izvērtētajām vidējām razosanas izmaksām, kuras tiek koriģētas, kad vien tas ir nepieciesams, saprātīgu summu pārdosanas, vispārējiem un administratīvajiem izdevumiem ("PV&A") un saprātīgu peļņas robezu. Lai to panāktu, Komisija pārbauda, vai iegūtie PV&A un vienotā eksportpreču razotāja sasniegtā peļņa iekszemes tirgū sniedz ticamus datus. (32) Patiesie iekszemes PV&A izdevumi tika uzskatīti par ticamiem gadījumos, kad vienotā eksportpreču razotāja kopējās iekszemes pārdosanas apjoms var tikt uzskatīts par pretrunīgu, kad to salīdzina ar pārdosanas apjomu eksportam uz Kopienu. Iekszemes peļņas robezu noteica, pamatojoties uz to produktu veidu iekszemes pārdosanu, kuri tika pārdoti parastā tirdzniecības procesa ietvaros. Šī mērķa dēļ tika piemērota tā metodoloģija, kura noteikta provizoriskās Regulas (23.) punkta izklāstā. (33) Diviem PET produktu veidiem, kurus eksportēja vienots eksportpreču razotājs, Komisija varēja noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz tām cenām, kuras tika samaksātas, vai kuras ir jāmaksā iekszemes tirgū neatkarīgiem pircējiem parastā tirdzniecības procesa ietvaros atbilstosi Pamatregulas 2(1.) Pantam. Trijiem PET produktu veidiem, kuru sakarā tika atklāts, ka to iekszemes pārdosanas apjomu sakarā nav iebildumu, tika izmantota radītā normālā vērtība atbilstosi Pamatregulas 2(3.) Pantam. 3.2. Eksporta cena (34) Visa attiecīgo produktu pārdosana, ko veic vienotais eksportpreču razotājs Kopienas tirgū, tiek veikta neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Pēc tam tiek noteikta eksporta cena saskaņā ar Pamatregulas 2(8.) Pantu, pamatojoties uz reāli maksātajām vai maksājamām cenām. 3.3. Salīdzinājums (35) Lai nodrosinātu godīga salīdzinājuma iespējamību, atbilstosi Pamatregulas 2(10.) Pantam tika ņemtas vērā to faktoru atsķirības, kuri tika izvirzīti un uzskatīti par tādiem, kuri ietekmē cenas un iespējas tās salīdzināt. Pamatojoties uz so, tika piesķirti atvieglojumi sakarā ar transporta, apdrosināsanas, tirdzniecības nodevām, komisijas naudām, kredītu un citiem faktoriem. 3.4. Dempinga robeza (36) Atbilstosi tam, kā to nosaka Pamatregulas 2(11.) Pants, izvērtētā vidējā katra atiecīgā produkta normālā vērtība, kuru eksportē vienotais eksportpreču razotājs uz Kopienu, tika salīdzināta ar izvērtēto vidējo attiecīgā produkta atbilstosā veida eksporta cenu. (37) Dempinga robeza, ko izsaka kā CIF importa cenas procentu Kopienas robezā, tika izskatīta no jauna ieprieksmineto jautājumu kontekstā, un tika atklāts, ka tā ir 1.6%, tas ir zem de minimis slieksņa atbilstosi tam, kā noteikts Pamatregulas 9(3.) Pantā. 4. Ķīnas Tautas Republika ('ĶTR') 4.1. Tirgus Ekonomikas Traktēsana ('TET') (38) Četri uzņēmumi, kuriem nebija piesķirta ne TET, ne Individuālā Traktēsana (IT), veica iesniegumus, kuros viņi vairākkārt atkārtoja tās pretenzijas, kuras jau minētas no provizoriskās Regulas (57.) līdz (73.) punkta izklāstam. Tomēr neviens no viņiem nesagādāja pierādījumus, kuri radītu pretrunas attiecībā uz Pamatregulā izklāstītajiem secinājumiem. Līdz ar to ir apstiprināts lēmums par TET nepiesķirsanu siem četriem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojās, un iegūtie dati ir atrodami ieprieksminētajos Pamatregulas punktu izklāstos. (39) Divi uzņēmumi, kuriem tika piesķirta tikai IT, un kuri izteica pretenzijas sakarā ar TET, kas tika noraidītas, pamatojoties uz viņu neatbilstību Pamatregulas 2(7.)(c) Pantā noteiktajam 2. kritērijam, arī veica iesniegumus, kuros viņi atkārtoja savu prasību TET sakarā. Tomēr neviens no viņiem neiesniedza nekādus turpmākus pierādījumus, kas radītu pamatu tam, lai tiktu apstrīdēti Pamatregulā minētie secinājumi. Līdz ar to tiek apstiprināts secinājums, kurs minēts provizoriskās Regulas (68.) punkta izklāstā. 4.2. Individuālā traktēsana (40) Viens no četriem uzņēmumiem, kuram nebija piesķirta ne TET, ne IT, neskatoties uz so faktu, izteicās, ka tas atbilst visiem nosacījumiem, lai tiktu piesķirta IT. Taču, ņemot vērā to, ka netika iesniegti nekādi jauni pierādījumi, apstiprinājās tie secinājumi, kuri minēti provizoriskās Regulas (76.) punkta izklāstā, un prasība tiek noraidīta. 4.3. Normāla vērtība 4.3.1. Normālās vērtības noteiksana visiem tiem eksportpreču razotājiem, kuriem nav piesķirta TET a) Analoga valsts (41) Eksportpreču razotāji ir atkārtojusi savus iebildumus sakarā ar Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) būt analogas valsts statusā. Galvenie iemesli, kas tika sniegti, bija attiecībā uz kultūras un ekonomiskās attīstības atsķirībām, atsķirībām izmaksu ziņā un fakts, ka tādas valstis kā Pakistāna vai Dienvidkorejas Republika ('Koreja') būtu daudz piemērotākas nekā ASV. (42) Pirmkārt, atsķirības jautājumos par kultūras attīstību ir uzskatāmas nesaistītas sakarā ar analogas valsts izvēli, jo analoga valsts ir izvēlēta tāpēc, lai tā atspoguļotu tirgus ekonomikas apstākļus un nevis lai salīdzinātu kultūras attīstības līmeņus. (43) Kas attiecas uz tās valsts izmantosanu, kurai ir atsķirīga ekonomiskās attīstības gaita, vajadzētu minēt to, ka atbilstosi definīcijai - valsts, kurā nav tirgus ekonomika, vai valsts, kurā ir pārejas ekonomika, nav ar tādām pasām ekonomiskajām rakstura iezīmēm, kādas piemīt valstij ar tirgus ekonomiku. Nav nekas neparasts, ka pastāv sādas atsķirības ekonomiskās attīstības gaitas ziņā starp analogu valsti un valsti, kurā nav tirgus ekonomika vai kurā ir pārejas ekonomika. Taču sis fakts nerada sķērsļus ASV, lai tā tiktu izvēlēta par analogu valsti tik ilgi, cik vien tā ir uzskatāma par visatbilstosāko. (44) Ņemot vērā atsķirības izmaksu ziņā, var uzskatīt, ka netika atklātas nekādas būtiskās atsķirības cenu sakarā, kuras razotāji ASV un ĶTR maksā par pamatizejvielu materiālu (PTA), kas sastāda visbūtiskāko PET produkcijas izmaksu daļu. (45) Dazi eksportpreču razotāji uzsvēra faktu, ka, kamēr darba spēka izmaksas ASV ir lielākas nekā ĶTR, darba spēka izmaksas Pakistānā un Korejā ir daudz līdzīgākas Ķīnas darba spēka izmaksām. Šādos apstākļos sie razotāji uzskatīja, ka Pakistāna vai Koreja būtu piemērotāka analogās valsts statusam nekā ASV. (46) Atbilstosi tam, kā minēts ieprieks (43.) punkta izklāstā, valsts ar atsķirīgu ekonomikas attīstības gaitas līmeni var tikt izvēlēta par analogu valsti tai valstī, kurā nav tirgus ekonomika, vai tai valstij, kurai ir pārejas ekonomika. Līdzīgā veidā tās darba spēka izmaksas, kuras atspoguļo valsts ekonomiskās attīstības stāvokli, atsevisķi nav uzskatāmas par saistosu kritēriju. Šajā gadījumā nelielas pārstāvju daļiņas viedokļa ietvaros par to, ka darba spēka izmaksas jāņem vērā, vērtējot kopējās razosanas izmaksas (tas ir mazāk par 3% no kopējās produkcijas izmaksas) salīdzinājumā ar PTA izmaksām (vairāk par 60% no kopējā produkcijas izmaksām, sis kritērijs netika uzskatīts par pietiekami būtisku, lai izvēlētos Pakistānu vai Koreju par analogu valsti ASV vietā. Pie tam tā konkurences līmeņa kontekstā, kurs valda izvēlētajā analogajā valstī, un tā līmeņa sakarā, kas atticas uz iekszemes tirdzniecības pārstāvniecību neatkarīgajiem pircējiem analogajā valstī salīdzinājumā ar Ķīnas veikto PET eksportu, Pakistāna un Koreja ir uzskatāmas par mazāk piemērotākām nekā ASV atbilstosi tam, kā minēts no provizoriskās Regulas (78.) līdz (86.) punkta izklāstam. Līdz ar to sī prasība tika noraidīta. (47) Tā kā nav nekādu citu komentāru sakarā ar analogu valsti, ir apstiprināta ASV izvēle. b) Normālas vērtības noteiksana (48) Tā kā nav nekādu komentāru sakarā ar normālas vērtības noteiksanu, tiek apstiprināta tā metodoloģija, kura ir aprakstīta provizoriskās Regulas (87.) un (88.) punktu izklāstā. 4.3.2. Normālās vērtības noteiksana tiem eksportpreču razotājiem, kuriem ir piesķirta TET (49) Divi eksportpreču razotāji izteica pretenzijas sakarā ar to, ka Komisija ir divreiz aprēķinājusi nodevas atmaksāsanas lielumu attiecībā uz razosanas izmaksām un pamatoja savas pretenzijas ar apstiprinosiem dokumentiem. Pamatojoties uz siem jaunajiem pierādījumiem, sīs prasības tika pieņemtas attiecībā uz diviem minētajiem uzņēmumiem, un tika atbilstosi izlaboti razosanas izmaksu aprēķini. Viens no siem eksportpreču razotājiem arī izteica iebildumus par to, ka dazas korekcijas vai nu ir tikusas izlaistas vai arī piemērotas nepareizi. Pēc pārbaudes sī prasība tika pieņemta ar vienu izņēmumu attiecībā uz kredīta izmaksām. Šajā sakarā tiek apstiprināta tā metodoloģija, kuru Komisija piemēro provizoriskajā posmā un kura ir noteikta no provizoriskās Regulas (89.) līdz (91.) punkta izklāstam. 4.4. Eksporta cenas (50) Divi eksportpreču razotāji apstrīdēja Komisijas izmantoto valūtu kursu. Kā jau tika paskaidrots ieprieks (12) un (13) punkta izklāstā, sī pretenzija tika pieņemta. 4.5. Salīdzinājums (51) Tā kā nav nekādu komentāru sakarā ar vadlīnijām, uz kurām pamatojoties tika salīdzināta normālā vērtība un eksporta cenas, kā arī veiktas korekcijas, lai nodrosinātu godīgu salīdzinājumu starp eksporta cenām un normālo vērtību, ir apstiprināts tas provizoriskais secinājums, kurs ietverts provizoriskās Regulas (93.) punkta izklāstā. 4.6. Dempinga robeza 4.6.1. Lai atbalstītu eksportpreču razotājus, kuriem ir tikusi piesķirta MET/IT (52) Tās dempinga robezas, kuras ir izteiktas kā CIF importa cenas procents uz Kopienas robezas un kuras tika pārskatītas ieprieksminēto jautājumu kontekstā, tagad ir sekojosas : SIA Changzhou Worldbest /Labākais pasaulē/ Radici Co // 0 % SIA Far Eastern Industries /Tālo Austrumu rūpniecības nozares/ Shanghai // 2.6 % SIA Jiangyin Xingye Plastic /Plastmasa/ Co // 18.4 % SIA Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry /Ķīmisko sķiedru rūpniecība/ Co // 18.5 % 4.6.2. Visiem citiem eksportpreču razotājiem (53) Viens eksportpreču razotājs izvirzīja prasību sakarā ar to, ka antidempinga nodokļa aprēķins visiem tiem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojas, bet kuriem nav tikusi piesķirta ne TET, ne IT, beidzās ar to, ka katram no siem uzņēmumiem ir individuāla nodeva. Precizējot sīkāk var teikt, ka sis eksportpreču razotājs izvirzīja argumentu saistībā ar to, ka visiem tiem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojās, un kuriem nav piesķirta ne TET, ne IT, vajadzētu maksāt vienādu nodevu. (54) Provizoriskajā posmā siem uzņēmumiem bija vienāda dempinga robeza pēc CIF vērtības procenta. Taču īpasās nodevas aprēķināsana par tonnu, vadoties no katras so uzņēmumu importēto preču vērtības noveda pie dazāda lieluma nodevām. Īpasi var minēt to, ka specifiskās nodevas, kas ir 188 EUR par tonnu un 191 EUR par tonnu, ir noteiktas attiecīgi diviem eksportpreču razotājiem. Specifiskās nodevas apjoms par tonnu tika labots, veicot sekojosu galīgās nodevas aprēķinu: individuālā dempinga robeza tiem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojās, tika aprēķināta, salīdzinot izvērtēto vidējo normālo vērtību, kura ir tikusi noteikta analogajai valstij, un izvērtēto vidējo eksporta cenu, kuru attiecīgie eksportpreču razotāji ir paziņojusi. Vidējā dempinga robeza tad tika izrēķināta kā izvērtētais vidējais lielums no individuālajām dempinga robezām, kuras tika noteiktas tiem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojās un kuriem nebija piesķirta ne TET, ne IT. Specifisko nodevu par tonnu aprēķināja, piemērojot so vienoto dempinga robezu izvērtētajai CIF vidējai vērtībai par tonnu, ko noteica siem uzņēmumiem. Gadījumā, ja ieprieksminētā metodoloģija bija piemērota jau provizoriskajā posmā, provizoriskā specifiskā nodeva par tonnu visiem eksporta preču razotājiem, neatkarīgi no tā, vai tiem bija piesķirta TET, vai IT, būtu 183 EUR. Līdz ar to tādā mērā, kā to nosaka provizoriskā Regula, piemērotās nodevas bija lielākas par so summu, sī starpība galīgā variantā netiktu iekasēta.. (55) Sakarā ar so dempinga galīgais līmenis visas valsts mērogā tika noteikts 22,9% no CIF Kopienas pierobezas cenas. D. KAITĒJUMS 1. Kopienas razojums (56) Tā kā nav iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināts tāds Kopienas kopējais razojumu aprēķins, kāds ir minēts provizoriskās Regulas izklāstā no (100.) līdz (101.) punktam. 2. Kopienas rūpniecības definīcija (57) Tā kā nav iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināta tāda Kopienas rūpniecības definīcija, kāda ir minēta provizoriskās Regulas (102.) punkta izklāstā. 3. Kopienas patēriņs (58) Tā kā nav iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināts tāds Kopienas patēriņs, kāds ir minēts provizoriskās Regulas izklāstā no (103.) līdz (106.) punktam. 4. Importpreces Kopienā no iesaistītajām valstīm 4.1. Attiecīgo importpreču, pret kurām tiek realizēts dempings, razotspējas novērtējuma kopums - to importpreču, pret kurām tiek realizēts dempings, tirgus daļas (59) Atbilstosi tam, kā minēts ieprieks (52.) punkta izklāstā, tika atklāts, ka viens no eksportpreču razotājiem ĶTR IP laikā nepārdod preces par dempinga cenām. Bez tam, kā tas ir minēts ieprieks (37.) punkta izklāstā, tā dempinga robeza, kas tika noteikta tiem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojās Pakistānā, bija zem de minimis slieksņa. Līdz ar to sie eksporta apjomi, kas pieder attiecīgajiem eksportpreču razotājiem, ir jāatskaita no kopējo importpreču apjomiem, kuri ir attiecīgajās valstīs. To importpreču novērtējumam, pret kurām tiek realizēts dempings, kas nāk no attiecīgajām valstīm atbilstosi tam, kā minēts provizoriskās Regulas (108.) punkta izklāstā, līdz ar to jābūt sekojosam : >TABELPOSITION> (60) Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda jauna informācija, no ieprieksminētajiem datiem iespējams secināt, ka arī gadījumos, kad tiek ņemta vērā to importpreču atskaitīsana, pret kurām nav realizēts dempings, kā izskaidrots (59.) punkta izklāstā, vēl joprojām pastāv atbilstība Pamatregulas 3(4.) Pantā minētajiem kritērijiem attiecībā uz to importpreču atskaitīsanu, kuras ir radusās ĶTR un Austrālijā. Līdz ar to importpreču, pret kurām nav realizēts dempings, atskaitīsana neietekmē iegūtos datus saistībā ar attiecīgo importpreču, pret kurām ir realizēts dempings, razosanas jaudas atskaitīsanas novērtējuma piemērotību atbilstosi tam, kā tas ir noteikts provizoriskajā Regulā, jo īpasi tā fakta kontekstā, ka pārdosana par zemāku cenu, kas minēta provizoriskajā Regulā, atbilst tam pārdosanas par zemāku cenu līmenim, kurs sniegts sakarā ar siem eksportpreču razotājiem, kas paliek pēc to importpreču atskaitīsanas, pret kurām netiek realizēts dempings. Nobeidzot var teikt, ka ar so tiek apstiprināta tā tirgus daļa, kas ir saistīta ar tām importprecēm no Austrālijas, pret kurām ir realizēts dempings, atbilstosi tam, kā noteikts no provizoriskās Regulas (107.) līdz (111.) punkta izklāstam. (61) Tā kā papildus ieprieksminētajam nav iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināti tie iegūtie dati, kuri ir saistīti ar attiecīgo importpreču, pret kurām tiek realizēts dempings, razotspējas novērtējuma kopumu un so importpreču tirgus daļu, kādi ir minēti provizoriskās Regulas izklāstā no (107.) līdz (111.) punktam. 4.2. Importpreču cenas un pārdosana par zemāku cenu (62) Var uzskatīt, ka, veicot provizoriskās informācijas ieguvi, Komisija, atbilstosi tam, kā noteikts no provizoriskās Regulas (112.) līdz (114.) punkta izklāstam, salīdzināja Kopienas rūpniecības ieprieksējo razojumu cenas ar tām cenām, kuras eksportpreču razotāji ir uzlikusi attiecīgajās valstīs CIF Kopienas pierobezas līmenī, ņemot vērā muitas nodevas un veicot grozījumus attiecībā uz pārdosanas izmaksām un dazādiem tirdzniecības līmeņiem. (63) Pamatojoties uz jaunajām CIF Kopienas pierobezas cenām, kuras ir aprēķinātas eksportpreču razotājiem Austrālijā (skatieties (21.) punkta izklāstu) un ĶTR (skatieties (52.) punkta izklāstu), un jaunā valūtu kursa dēļ (skatieties no (12.) līdz (13.) punkta izklāstam) tika aprēķinātas jaunas robezas pārdosanai par zemāku cenu. (64) Šīs jaunās robezas, kuras bija saistītas ar importa produktiem, kuri ir radusies attiecīgajās valstīs, samazināja Kopienas rūpniecības nozaru produktu vidējās cenas, kuras tika sekojosi izteiktas procentos: - Austrālijā: no 9.5 % uz 13.8 %, - ĶTR: no 10.49 % uz 14.09 %. (65) Atsķirības salīdzinājumā ar to preču pārdosanas par zemāku cenu līmeni, kas ir noteikts eksportpreču razotājiem Austrālijā un ĶTR, kā minēts (113.) punkta izklāstā, nevar uzskatīt par būtiskām. Līdz ar to tiek apstiprināts pieņemtais secinājums sakarā ar to provizoriskajā Regulā minēto līmeni, kurā notiek pārdosana par zemāku cenu. (66) Dazi eksportpreču razotāji izteica iebildumus sakarā ar to, ka tie labojumi, kas veikti attiecībā uz pārdosanas izmaksām un dazādiem tirdzniecības līmeņiem (1%), nav pietiekami. Saskaņā ar so eksportpreču razotāju viedokli attiecīgie labojumi nebija pietiekami, lai iekļautu visas reālās izmaksas, kas saistītas ar preču importu. (67) Tomēr sie labojumi balstījās uz patiesu informāciju, kura tika ievākta izmeklēsanas gaitā. Tā kā nav nekādu jaunu pierādījumu par to, ka labojumi sakarā ar līmeņiem ir nepatiesi, tas ir - tie nebalstās uz iegūtajiem faktiem, tiek noraidīti sie eksporta preču razotāju argumenti. Ar so tiek apstiprināts provizoriskajā Regulā minētais veikto labojumu līmenis. (68) Tā kā papildus ieprieksminētajam nav iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināti tie iegūtie dati, kuri attiecas uz importpreču cenām un to pārdosanu par zemāku cenu, kādi ir minēti provizoriskās Regulas izklāstā no (112.) līdz (114.) punktam. 5. Kopienas rūpniecības situācija (69) Tiek uzskatīts, ka provizoriskās Regulas (147.) punkta izklāstā Komisija provizoriski izdarīja secinājumus par to, ka Kopienas rūpniecība ir cietusi materiāla rakstura kaitējumu atbilstosi tam, kas noteikts Pamatregulas 3. pantā. (70) Daudzi eksportpreču razotāji apsaubīja to skaitļu interpretāciju, kuri attiecas uz tādu Kopienas rūpniecības situāciju, kāda sniegta no provizoriskās Regulas (117.) līdz (144.) punkta izklāstam. Viņi uzskatīja, ka sie cipari neatklāj nekādu materiālo kaitējumu. Šie eksportpreču razotāji izvirzīja pretenzijas sakarā ar to, ka sie cipari vajadzīgā vietā parādīja milzīgu razojumu apjomu, razosanas jaudas, pārdotā apjomu un vidējo cenu pieaugumu, kops attiecīgā perioda sākuma (1999), kas ļauj secināt, ka Kopienas rūpniecība nav cietusi materiālu kaitējumu. (71) Eksportpreču razotāji minēja arī faktu, ka patēriņs attiecīgā perioda laikā ir palielinājies par 37 % (provizoriskās Regulas (106.) punkta izklāsts). Viņi izvirzīja pretenziju sakarā ar to, ja Kopienas rūpniecība sādos izdevīgos apstākļos nebija spējīga panākt efektīvu līmeni, kurs tai varētu nodrosināt nepārtrauktu peļņu, pat, ja tā tiek konfrontēta ar importētajām precēm no tresajām pasaules valstīm, uz siem faktoriem ir jāattiecina slikts izpildījums pasas Kopienas rūpniecības ietvaros, nevis ar importa precēm saistītā konkurence. (72) Ir atzīmēts, ka neviens no eksportpreču razotājiem nav apstrīdējis tos skaitļus, kuri attiecas uz Kopienas rūpniecības situāciju atsevisķi, bet gan to interpretāciju. (73) Analizējot Kopienas rūpniecības attīstības ekonomiskos rādītājus starp 1999. gadu un IP, jāpatur prātā tas, ka Kopienas rūpniecība bija izteikti nospiestā stāvoklī 1999. gadā ar zaudējumiem to attiecīgo produktu importpreču dēļ, pret kurām tika veikts dempings, kuras ienāca no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taivānas un Taizemes. (74) Atbilstosi tam, kā minēts provizoriskās Regulas (129.) punkta izklāstā, tika piemērotas antidempinga nodevas to attiecīgo produktu importprecēm, kuras 2000. gadā [5].ienāca no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taivānas un Taizemes. [5] (EK) Komisijas Regula Nr. 1742/2000 (OJ L 199, 5.8.2000, 48. lpp.) un (EK) Padomes Regula Nr. 2604/2000 (OJ L 301, 30.11.2000, 21. lpp.) (75) Pēc antidempinga pasākumu piemērosanas 2000. gadā Kopienas tirgus stabilizējās un so piemēroto pasākumu rezultātā Kopienas rūpniecības ekonomiskie rādītāji uzlabojās. Komisija uzsvēra so īpaso attīstību, kad, atbilstosi tam, kā minēts provizoriskās Regulas (143.) punkta izklāstā, Kopienas rūpniecība ap 2001. gadu bija atguvusies no pagātnes dempinga politikas. (76) Šajos apstākļos, lai novērtētu to importpreču ietekmi, pret kurām veikts dempings, kuras ienāk no attiecīgajām valstīm, tiek uzskatīts, ka ir jāizvērtē attiecīgi saistītie ekonomiskie rādītāji, jo īpasi sākot no laika, kad Kopienas rūpniecība pilnībā bija atguvusies no pagātnes dempinga politikas, kas sajā gadījumā bija 2001. gadā. Apskatot attiecīgi saistītos ekonomiskos faktorus no 2001. gada, parādās, ka pretēji ieprieksminētajiem iesniegumiem, bet atbilstosi tam, kā Komisija ir atklājusi savos provizoriskajos datos (no provizoriskās Regulas (135.) līdz (146.) punkta izklāstam), Kopienas rūpniecība parāda nozīmīgu samazināsanos peļņas, cenas nospiestības un būtiska tirgus daļas zaudējuma ziņā īpasi laikā no 2002. gada un IP laikā. (77) Tā kā papildus ieprieksminētajam nav iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināti tie iegūtie dati, kuri attiecas uz Kopienas rūpniecības situāciju, kādi ir minēti provizoriskās Regulas izklāstā no (117.) līdz (144.) punktam. 6. Secinājums (78) Izvērtējot ieprieksminēto, tiek secināts, ka Kopienas rūpniecība ir cietusi materiālu kaitējumu atbilstosi tam, kā noteikts Pamatregulas 3. pantā. E. CĒLONĪBA 1. Importpreču, pret kurām tiek realizēts dempings, ietekme (79) Var uzskatīt, ka atbilstosi tam, kā noteikts no provizoriskās Regulas (150.) līdz (153.) punkta izklāstam, Komisija ir izdarījusi secinājumus sakarā ar to, ka pastāvēja cēloniska saistība starp tām importa precēm, pret kurām tika realizēts dempings un kuras ienāca no attiecīgajām valstīm, un to materiālo kaitējumu, ko cieta Kopienas rūpniecība. (80) Tā kā tika atklāts, ka viens no eksportpreču razotājiem nepārdod preces par dempinga cenām ĶTR IP laikā, un atklājās, ka dempinga robeza tiem eksportpreču razotājiem, kuri sadarbojās Pakistānā, bija zem de minimis slieksņa, so eksportpreču razotāju eksporta apjomus vajadzēja atskaitīt no to impotrpreču apjoma, pret kurām tiek realizēts dempings. (81) Kopienai piegādātās eksportpreces, ko veica Ķīnas attiecīgais eksportpreču razotājs, sastādīja mazāk nekā 5 % no importpreču apjomiem, kas radās ĶTR IP laikā (mazāk par 1 % attiecībā pret Kopienas patēriņa tirgus daļu). Eksporta preču atskaitīsana no sī eksportētāja līdz ar to ir uzskatāma par tādu, kurai ir izsķirosa ietekme uz izmeklēsanā noteikto cēlonisko saistību, kura noved pie provizoriskās Regulas. (82) Kopienai piegādātās eksportpreces, ko veic tie eksportpreču razotāji, kas sadarbojās Pakistānā, sastādīja 4 % attiecībā pret Kopienas patēriņa tirgus daļu IP laikā, un līdz ar to ir uzskatāmas par būtiskām. Taču, salīdzinot kopējās importpreces no attiecīgajām valstīm, tās eksporta preces, kuras ir radusās Pakistānā, vienas pasas sastādīja 33.4 % no kopējā importa preču apjoma, kuras ir ievestas no attiecīgajām valstīm, tas ir 66.7 % no importprecēm, kuras ievestas no attiecīgajām valstīm, tika atklāts, ka tās ir tikusas pārdotas par cenām ar dempinga robezu virs de minimis slieksņa. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka cēloniskā saistība vēl joprojām pastāv starp tām importa precēm, pret kurām ir realizēts dempings no Austrālijas un ĶTR, un starp Kopienas rūpniecības ciesto materiālo kaitējumu. (83) Dazi eksportpreču razotāji izteica pretenzijas sakarā ar to, ka pastāvēja pozitīva korelācija starp Kopienas rūpniecības un eksportpreču razotāju cenām tādā ziņā, ka pieaugums un samazinājums notika vienlaicīgi. Saskaņā ar so eksportpreču razotāju viedokli tas parādīja to, ka cenu samazināsanās radītās ciesanas divu pēdējo gadu laikā Kopienas rūpniecības sakarā nenotika to importa preču konkurences dēļ, pret kurām tika realizēts dempings, bet gan dēļ veiktajām izmaiņām attiecībā uz izejvielu izmaksām. (84) Tiek uzskatīts, ka apmēram divas tresdaļas no razojumu cenas sastāda to izejvielas (skatieties provizoriskās Regulas (162.) punkta izklāstu). Šajā kontekstā, tā kā gan eksportpreču razotāji, gan Kopienas rūpniecība balstās uz vienām un tām pasām izejvielām, ir uzskatāms, ka jautājums par to, vai cenas reaģē vienlaicīgi uz tām pamatā esoso izmaksu struktūru pārmaiņām, vai tas tā nav, nav uzskatāms par saistītu ar izolāciju. Katrā gadījumā, kā tas tiks parādīts vēlāk, patieso cenu analīze neapstiprina to, ka pastāv pozitīva savstarpēja saistība. (85) Provizoriskās Regulas punkti no (162.) līdz (17.) punkta, kuri izklāsta detalizēti iespējamo izejvielu izmaksu nozīmes analīzi sakarā ar Kopienas rūpniecības ciesto kaitējumu. Pie tam ir jāatzīmē tas, ka to importa preču cenu analīze, pret kurām tiek realizēts dempings, no attiecīgajām valstīm pēc 2001. gada, kad Kopienas rūpniecība bija atguvusies no pagātnes dempinga, parāda sekojoso: - attiecīgo produktu, kuri ir radusies Austrālijā, importpreču cenas samazinājās no 868/tonnā 2002. gadā uz 838/tonnā IP laikā, vai par - 3.4 %, - attiecīgo produktu, kuri ir radusies ĶTR, importpreču cenas palielinājās no 788/tonnā 2002. gadā uz 825/tonnā IP laikā, vai par + 4.5 %. (86) Tā kā to importpreču cenu palielināsanās, kuras tiek ievestas no ĶTR (+ 4.5 %), atbilst galveno izejvielu cenu veidosanai visa perioda laikā, PTA (+ 5.1 % (skatieties provizoriskās Regulas (168.) izklāsta punktu, to importa preču cenas, kuras ir radusās Austrālijā, sī pasa perioda laikā samazinājās. Kopienas rūpniecības cenas sī perioda laikā palielinājās par mazāk nekā 1%. Līdz ar to nav iespējams secināt, ka pastāvēja pozitīva savstarpējā saistība starp Kopienas rūpniecību un eksportpreču razotāju cenām, jo cenu veidosanās no sīm trijām valstīm nav atbilstīga. Šajā kontekstā vajadzētu arī uzskatīt, ka Komisija ir atklājusi būtisku Kopienas rūpniecības nozaru produktu cenas samazinājumu, ko veica visi eksportpreču razotāji izmeklēsanas procesa gaitā. (87) Tā kā papildus ieprieksminētajam nav tikusi iesniegta nekāda informācija, ar so tiek apstiprināts tas secinājums, kas izdarīts attiecībā uz to importpreču ietekmi, pret kurām tiek realizēts dempings, kas minēts no provizoriskās Regulas (150.) līdz (153.) izklāsta punktam. Tomēr ir nepieciesams atzīmēt to, ka viena eksportpreču razotāja veiktais eksports ĶTR, par kuru provizoriskajā Regulā atklājās, ka pret to ir realizēts dempings, ir atklāts, ka nav notikusi pārdosana par dempinga cenām. Bez tam to eksportpreču razotāju, kuri savstarpēji sadarbojās, dempinga robeza Pakistānā, kuru eksporta preces, pret kurām tika realizēts dempings, izrādījās zem de minimis slieksņa. Šo eksporta preču ietekmi līdz ar to vairāk nevajadzētu vērtēt atbilstosi to importa preču ietekmei, pret kurām ir realizēts dempings, bet saistībā ar citu faktoru ietekmi. 2. Citu faktoru ietekme (88) Tā kā netika atklāts, ka viens no eksportpreču razotājiem ĶTR ir pārdevis preces par dempinga cenām IP laikā un tā kā tika atklāta, ka dempinga robeza tiem eksportpreču razotājiem, kuri savstarpēji sadarbojās, Pakistānā ir zem zem de minimis slieksņa, eksporta apjoma no siem eksportpreču razotājiem ir jāatskaita no kopējā to importa preču apjoma, pret kuru ir realizēts dempings. Taču so eksportpreču razotāju cenas tika atklātas kā tādas, kas būtiski samazina Kopienas rūpniecības vidējās pārdosanas cenas. Atbilstosi tam, kā minēts (81.) un (82.) punktu izklāstā, to importpreču apjomi, kas ienāk no attiecīgajām valstīm, pret kurām nav realizēts dempings, sastāda starp 4% un 5% no Kopienas patēriņa. Līdz ar to nevar izslēgt faktu, ka eksports uz Kopienu, ko veic sis eksportpreču razotājs ĶTR un tie eksportpreču razotāji, kuri savstarpēji sadarbojās Pakistānā, arī ir sniegusi būtiskiu ieguldījumu Kopienas rūpniecības ciestajā materiālajā kaitējumā. (89) Dazi eksportētāji izteica pretenzijas sakarā ar to, ka Komisija nav pienācīgi izpētījusi USD un RMB devalvāciju pret EUR. Šie eksportētāji izvirzīja pretenzijas par to, ka sakarā ar USD un RMB vērtības pazemināsanos attiecībā pret EUR IP laikā eksportētāji ir ieguvusi tirgus daļas Kopienā, saglabājot cenas USD, kas efektīvi noveda pie to cenu samazināsanas, kuras tika izteiktas EUR. Pamatojoties uz ieprieksminēto, eksportpreču razotāji izteica saubas par to, vai Kopienas rūpniecības ciestais materiālais kaitējums ir izraisīts tāpēc, ka tika realizēts dempings pret importprecēm vai tāpēc, ka importpreces bija par tādām cenām, kas bija zemākas valūtas kursa dēļ. (90) Valūtas svārstības atsevisķi parasti netiek ņemtas vērā, veicot antidempinga izmeklēsanu, jo tās nav uzskatāmas par tādām, kas raksturīgas ilgtermiņam. Tomēr pastāv valūtu svārstību ietekme, kas būtiski tiek ietverta analīzē, jo tām ir ietekme uz to izejvielu izmaksām, kuru kopa patērē Kopienas rūpniecība (no provizoriskās Regulas (162.) līdz (173.) punkta izklāstam), un uz importa preču cenu, pret kurām tiek realizēts dempings (no provizoriskās Regulas (150.) līdz (153.) punkta izklāstam). (91) Var uzskatīt, ka dempinga būtiska līmeņus ir atklājusi eksportpreču razotāji Austrālijā un ĶTR izmeklēsanas gaitā (skatieties no (21.) līdz (52.) punkta izklāstam). Bez tam var arī uzskatīt, ka ir atklājies, ka eksportpreču razotāji Austrālijā un ĶTR pārdod preces par zemākām cenām būtiskos apjomos, ietekmējot Kopienas rūpniecību (skatieties (64.) punkta izklāstu). (92) Nevar izslēgt faktu, ka tās importpreces, pret kurām netiek realizēts dempings un kuras ir radusās ĶTR, un, tās importpreces, kuras ir radusās Pakistānā, savstarpēji sadarbojoties vairākiem eksportpreču razotājiem, kuru dempinga robeza tika konstatēta tāda, kas ir zem zem de minimis slieksņa, varētu ietekmēt Kopienas rūpniecības ciesto kaitējumu. Šī ietekme tomēr nav tāda, lai sagrautu provizoriskajā Regulā minēto cēlonības saistību starp tām attiecīgo valstu importa precēm, pret kurām tiek realizēts dempings, un Kopienas rūpniecību. Līdz ar to, tā kā nav tikusi iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināti tie secinājumi, kas izdarīti sakarā ar tām importprecēm, pret kurām tiek realizēts dempings atbilstosi tam, kā minēts no provizoriskās Regulas (150.) līdz (153.) punkta izklāstam sakarā ar tām importprecēm, pret kurām tiek realizēts dempings, un tā, kā minēts no provizoriskās Regulas (154.) līdz (178.) punkta izklāstam sakarā ar citiem faktoriem. F. KOPIENAS INTERESE 1. Kopienas rūpniecības interese (93) Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda informācija attiecībā uz Kopienas rūpniecības interesi, ar so tiek apstiprināti tādi iegūtie dati, kādi minēti no provizoriskās Regulas (183.) līdz (184.) izklāsta punktam. 2. Nesaistīto importētāju interese (94) Tika saņemts viens iesniegums no nesaistīta importētāja. Bez tam tika uzklausīts arī cits importētājs (pārstāvis). Pirmā importētāja argumenti sakrita ar tiem, kurus sniedza eksportpreču razotāji, un kuri ir apskatīti ieprieksminētā (70.) punkta izklāstā. Otra importētāja (pārstāvja) argumenti ir apspriesti tālāk minētā (102.) punkta izklāstā, jo tie sakrīt ar divu minerālūdens razotāju argumentiem. (95) Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda turpmāka informācija attiecībā uz nesaistīto importētāju interesi, ar so tiek apstiprināti tādi iegūtie dati, kādi minēti no provizoriskās Regulas (185.) līdz (187.) izklāsta punktam. 3. Piegādātāju interese (96) Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda informācija attiecībā uz Kopienas piegādātāju interesi, ar so tiek apstiprināti tādi iegūtie dati, kādi minēti no provizoriskās Regulas (188.) līdz (189.) izklāsta punktam. 4. Lietotāju interese 1. Sākotnējās piezīmes (97) Veids, kādā Kopienas attiecīgo produktu patēriņs tika izplatīts starp dazādiem to lietotājiem, tika izskaidrots zem virsraksta ieprieksējās piezīmes no provizoriskās Regulas (190.) līdz (192.) punkta izklāstam. Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda jauna informācija, ar so tiek apstiprināts sis apraksts. 2. Ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāji (98) Var uzskatīt, ka Komisija savu provizoriski iegūto datu kontekstā (provizoriskās Regulas (196.) punkta izklāsts) nevarēja noteikt, vai tās ietilpst ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāju interesēs, un vai viņi vēlas piemērot antidempinga nodevas. Šis secinājums balstījās uz faktu, ka laikā, kad divi ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāji atbalstīja antidempinga pasākumu ieviesanu, Plastmasas Pārstrādātāju Asociācija iebilda pret to. (99) Pēc tam, kad tika uzsākti provizoriskie antidempinga pasākumi, Plastmasas Pārstrādātāju Asociācija neveica nekādus jaunus iesniegumus, ne arī lūdza iespēju tikt uzklausītai. Pamatojoties uz so, nevar secināt, ka ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāju intereses rada pienācīgu pamatojumu pret antidempinga pasākumu uzsāksanu. Ar so tiek apstiprināta tāda iegūtā informācija, kāda ir minēta no provizoriskās Regulas (193.) līdz (195.) punkta izklāstam. 3. Minerālūdens un atspirdzinoso dzērienu razotāji (100) Pēc tam, kad bija izklāstīti tie attiecīgie fakti, sakarā ar kuriem tika pieņemti provizoriskie pasākumi, tika izlabota pārrakstīsanās kļūda, iekļaujot L'Européenne D'embouteillage to lietotāju sarakstā, ar kuriem notiek sadarbība. Šis lietotājs iebilda pret povizorisko pasākumu ieviesanu. Pēc tam uzradās arī drīzāk divi nekā viens minerālūdens un atspirdzinoso dzērienu razotāji, kuri iebilda pret antidempinga nodevu ieviesanu, kamēr divi pārējie to atbalstīja. (101) Var uzskatīt, ka tās izmeklēsanas gaitā, kas noveda pie provizoriskajām nodevām, Komisija ir secinājusi sekojoso sakarā ar pildītām minerālūdens pudelēm: - PET izmaksas minerālūdens un atspirdzinoso ūdens razotājiem sastādīja apmēram 30% no to razosanas izmaksām (skatieties provizoriskās Regulas (198.) punkta izklāstu), - PET izmaksas beigu patērētāju līmenī sastādīja tikai 3 centus vai 6-10 % no mazumtirdzniecības cenas (skatieties provizoriskās Regulas (199.) punkta izklāstu), - Palielinoties PET cenai par 10 %, sis fakts radītu iespējamu maksimālās cenas pieaugumu par 0.6 % to 1 % beigu patērētāja līmenī, ja visas sīs izmaksas tiek pakāpeniski nodotas tālāk. Šis pieaugums provizoriskajā Regulā netika uzskatīts par būtisku tāpēc, ka tas varētu arī tikt absorbēts pagrimusajā rūpniecībā vai nodots tālāk mazumtirgotājiem vai beigu patērētājiem (skatieties provizoriskās Regulas (202.) punkta izklāstu). (102) Pēc provizoriski iegūto datu atklāsanas divi minerālūdens un atspirdzinoso dzērienu razotāji un viens importētājs ('grupa') veica kopīgu iesniegumu. Grupa izteica sekojosas pretenzijas: - nav tikusi pienācīgi ņemta vērā mazo un vidējo ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāju interese. Viņi izteica pretenzijas sakarā ar to, ka cenu pieaugums, kas rodas no pasākumu piemērosanas, nevarētu tikt tālāk nodots bezalkoholisko dzērienu razotājiem, bet tas ir jāabsorbē tiem ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātājiem, citādi tas negatīvi ietekmēs finansiālo stabilitāti mazajiem un vidēja izmēra ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātājiem, - Komisija provizoriskajā Regulā bija pārspīlējusi mazumtirdzniecības cenu minerālūdens pudelei, ar so par zemu novērtējot faktu, cik būtiskas ir PET izmaksas vienai minerālūdens pudelei. Nevis 6-10% no mazumtirdzniecības cenas, kā to norādīja Komisija un sakarā ar ko izteica pretenzijas grupa, uzsverot, ka PET izmaksas ir apmēram 20% no mazumtirdzniecības cenas. Šajā sakarā grupa izteica pretenzijas pret to, ka Komisija ir novērtējusi par zemu to ietekmi, ko PET izmaksu palielināsanās rada uz pagrimstoso rūpniecību. - resursu izsīksanas risks no Eiropas Kopienas nav ticis pienācīgi ņemts vērā. (103) Apsverot grupas prasību par to, ka cenu palielināsanās uz PET rēķina nedrīkst tikt nodotas tālāk nākamo līmeņu lietotājiem (tas ir - mazumtirgotājiem, gala patērētājiem un, ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāju gadījumā, bezalkoholisko dzērienu razotājiem); sī prasība netika pamatota. Turklāt neviens mazumtirgotājs, ne patērētāju organizācija nedeva par sevi ziņu izmeklēsanas gaitā. (104) Apsverot nepamatoti apgalvoto pārspīlējumu sakarā ar mazumtirdzniecības cenu, ko Komisija izteica provizoriskajā Regulā (kas radīja zemāku to ietekmju novērtējumu, ko PET palielināsanās izraisa pagrimusā rūpniecībā), mazumtirdzniecības cenas tika pārskatītas. Tomēr atklāja, ka tās atbilst provizoriskās Regulas noteiktajiem ietvariem. Līdz ar to sis arguments tiek noraidīts. (105) Kas attiecas uz resursu izsīksanas risku, tiek uzskatīts, ka veselības standarta noteikumi attiecībā uz minerālūdens iepildīsanu pudelēs pieprasa to, lai izmantotās pudeles principā tiktu razotas tajā pasā vietā, kur tās tiek pildītas. Attiecīgi tās ieprieks sarazotās lietas, kuras izmanto ūdens razotāji, tiek razotas tuvu pie izpūsanas un iepildīsanas līnijām. Tādējādi resursu izsīksanas risks attiecībā uz ieprieks sarazoto lietu/pudeļu iepildīsanas jaudu būtu ierobezots to ieprieks sarazoto lietu gadījumā, kas ir paredzētas bezalkoholisko dzērienu razotājiem, kas vienas pasas sastāda gandrīz 40% no kopējā atiecīgo produktu kopējā patēriņa. Bez tam, kā minēts ieprieks (99.) punkta izklāstā, nevar secināt, ka ieprieks sarazoto lietu/pudeļu pārstrādātāju intereses sastādītu nepārvaramu pamatojumu pret antidempinga pasākumu piemērosanu. Šajos apstākļos tika noraidīts grupas arguments attiecībā uz minēto resursu izsīksanas risku un pudeļu iepildīsanas/pārstrādes jaudu. (106) Tā kā papildus ieprieksminētajam nav tikusi iesniegta nekāda jauna informācija ar so tiek apstiprināti tādi iegūtie dati, kādi minēti no provizoriskās Regulas (197.) līdz (202.) izklāsta punktam. 4. Bezalkoholisko dzērienu razotāji (107) Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda jauna informācija attiecībā uz bezalkoholisko dzērienu razotāju interesi, ar so tiek apstiprināti tādi iegūtie dati, kādi minēti no provizoriskās Regulas (203.) līdz (206.) izklāsta punktam. 5. PET trūkums Kopienas tirgū (108) Tā kā nav tikusi iesniegta nekāda jauna informācija attiecībā uz PET trūkumu Kopienas tirgū, kura sakarā ir izteiktas pretenzijas, ar so tiek apstiprināti tādi iegūtie dati, kādi minēti no provizoriskās Regulas (207.) līdz (209.) izklāsta punktam. 5. Secinājums sakarā ar Kopienas interesi (109) To secinājumu kontekstā, kuri izklāstīti provizoriskajā Regulā, un, ņemot vērā dazādu pusu veiktos iesniegumus, ir secināms, ka nepastāv nepārvarami iemesli, lai nepiemērotu galīgos antidempinga pasākumus tām PET importa precēm, pret kurām tiek realizēts dempings, un kuras ir radusās attiecīgajās valstīs. G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (110) Pamatojoties uz to metodoloģiju, kas ir izskaidrota no provizoriskās Regulas (212.) līdz (215.) punkta izklāstam, tika aprēķināts kaitējuma novērsanas līmenis ar mērķi noteikt to pasākumu līmeni, kurus vajadzētu uzsākt. (111) Aprēķinot kaitējuma robezu atbilstosi provizoriskajai Regulai, mērķa peļņa Kopienas rūpniecībai tika noteikta 7% apmērā, - līmenī, kurs radās izmeklēsanas rezultātā un sakarā ar kuru nonāca pie antidempinga pasākumu piemērosanas tām atiecīgo produktu importa precēm, kuras radās, inter alia, Indijā 2000. gadā. Tajā laikā tas tika balstīts uz to peļņas līmeņa kalkulāciju, kādu Kopienas rūpniecība varēja sagaidīt laikā, kad nebija dempinga, un uz to līmeni, kāds tika uzskatīts par nepieciesamu, lai nodrosinātu rūpniecības dzīvotspēju. (112) Taču pasreizējā izmeklēsana atklāja, ka, pamatojoties uz pierādījumiem, ir sasniedzams peļņas līmenis 7,6 % apmērā tad, kad nepastāv dempings. Sakarā ar so tiek uzskatīts, ka, aprēķinot kaitējuma robezu, mērķa peļņa 7,6 % apmērā ir piemērotāka par tiem 7 %, kuri izmantoti provizoriskajā Regulā. (113) Tā kā nav nekādu jaunu komentāru sakarā ar so tēmu bez tiem, kas attiecas uz ieprieksminēto grozījumu, ar so tiek apstiprināta tā metodoloģija, kas minēta no provizoriskās Regulas (212.) līdz (215.) izklāsta punktam. 1. Galīgie pasākumi (114) Ieprieksminētā kontekstā un atbilstosi Pamatregulas 9(4.) Pantam galīgā antidempinga nodeva ir jāpiemēro aprēķinātajam dempinga robezas līmenim, jo tās visos gadījumos bija mazākas par kaitējuma robezām. (115) Pamatojoties uz ieprieksminēto, jābūt sekojosām galīgajām nodevām: >TABELPOSITION> (116) Tās individuālās antidempinga nodevas likmes, kuras ir minētas sajā Regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz sīs izmeklēsanas laikā iegūtajiem datiem. Līdz ar to tie atspoguļo to situāciju, kas atklājās izmeklēsanas gaitā sakarā ar siem uzņēmumiem. Šīs nodevu likmes (atbilstosi tam, kā tās tiek stādītas pretstatā valsts mēroga nodevai, kuru piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem") sādi ir eksluzīvi piemērojamas to produktu importam, kuri ir radusies attiecīgajā valstī un kurus ir razojusi īpasi minētie uzņēmumi. Tie importētie produkti, kurus razo jebkurs cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpasi minēta sīs Regulas operatīvajā daļā, ieskaitot tās juridiskās personas, kurām ir kāda saistība ar tām juridiskajām personām, kas ir tikusas īpasi minētas, nevar gūt nekādu labumu no sīm likmēm, un tās ir pakļaujamas tai nodevu likmei, kura ir piemērojama "visiem pārējiem uzņēmumiem". (117) Jebkura pretenziju, ar kuru tiek izteikta prasība sakarā ar so individuālo antidempinga nodevu likmju piemērosanu (piemēram, pēc tam, kad ir notikusas izmaiņas juridiskās personas nosaukumā, vai pēc tam, kad ir izstrādāta jauna produkcija vai pārdosanas vienības), vajadzētu nekavējoties adresēt Komisijai [6] ar visu attiecīgo informāciju, jo īpasi sakarā ar jebkurām izmaiņām tajās uzņēmuma darbībās, kas attiecas uz razosanu, iekszemes un eksporta tirdzniecību, kam ir sakars ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai tām pasām izmaiņām produkcijas un pārdosanas ziņā. Ja tas būs pieņemami, sī Regula tiks atbilstosi grozīta, veicot to uzņēmumu saraksta atjaunosanu, kuri gūst labumu no individuālo nodevu likmju pastāvēsanas. [6] Eiropas Komisija Tirdzniecības Ģenerāldirekcija B Valde Birojs J-79 5/16 B-1049 Brisele (118) Atbilstosi tam, kā minēts provizoriskās Regulas (162.) punkta izklāstā, PET cenas var svārstīties, un tās arī svārstās atbilstosi jēlnaftas cenu svārstībām, taču sis fakts viens pats nerada lielāku nodevu. Līdz ar to ir uzskatāms par pieņemamu uzlikt tādas nodevas, kas būtu īpasā apjomā uz tonnas vienību. Šie apjomi rodas no pieteikuma par antidempinga nodevas likmi CIF eksporta cenām, kas tiek izmantotas, lai aprēķinātu kaitējuma novērsanas līmeni. 2. Pasākumi (119) Pēc tam, kad bija pieņemti provizoriskie antidempinga pasākumi, viens eksportpreču razotājs, kurs sadarbojās Austrālijā, piedāvāja cenu galvojumu atbilstosi Pamatregulas 8(1.) Pantam. Šajā galvojumā attiecīgais eksportpreču razotājs piedāvāja pārdot konkrēto produktu par tādu cenu vai virs tiem cenu līmeņiem, kuri izslēdz dempinga kaitīgo ietekmi. (120) Ar Lēmumu 2004/XX/EK [7] Komisja pieņēma attiecīgā eksportpreču razotāja piedāvāto galvojumu. Iemesli sī galvojuma pieņemsanai ir izklāstīti sajā Lēmumā. [7] XXXX 3. Provizorisko nodevu ievāksana (121) Dempinga robezu nozīmīguma kontekstā, kas atklājas tā materiālā kaitējuma līmeņa ietvaros, kas ir nodarīts Kopienas Rūpniecībai, tiek uzskatīts par nepieciesamu, ka tos apjomus, kuri tiek nodrosināti ar provizoriskās antidempinga nodevas palīdzību un kurus piemēro (EK) Regula Nr. 306/2004, ir jā iekasē atbilstosi galīgajai uzliktajai nodevas likmei. Gadījumos, kad galīgās nodevas ir lielākas par provizoriskajām nodevām, gala rezultātā ir jāiekasē tikai tas daudzums, kas noteikts atbilstosi provizorisko nodevu līmenim. ir pieņēmusi Šo regulu. 1. pants 1. Ar so tiek uzlikta galīgā antidempinga nodeva tām poli(etilēna tereftalāta) importprecēm, kuru viskozitātes skaitlis atbilstosi ISO Standartam 1628-5, klasificēts pēc CN koda 3907 60 20, ir 78 ml/g vai lielāks, un kuras ir radusās Austrālijā, Ķīnas Tautas Republikā un Pakistānā. 2. Galīgās antidempinga nodevas likme, kas neto ir piemērojama brīvajai Kopienas pierobezas cenai tiem produktiem, kurus razo zemāk minētie uzņēmumi, būs sekojosa: >TABELPOSITION> 3. Individuālo nodevu likmju piemērosana, kas ir noteikta 16 uzņēmumiem, kuri minēti 2. paragrāfā, jābūt saistosiem tad, kad tiem iznāk darīsanas ar Dalībvalstu muitas iestādēm sakarā ar spēkā esosu tirdzniecības faktūrrēķinu, kuram jāatbilst visām tām prasībām, kas ir noteiktas 1. Pielikumā. Gadījumā, ja sāds faktūrrēķins netiek uzrādīts, piemēro to nodevu likmi, kas ir piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem. 4. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms to ievesanas brīvajā apritē un līdz ar to patiesībā maksātā vai maksājamā cena tiek sadalīta atbilstosi muitas vērtības noteiktajam lielumam saskaņā ar 1993. gada 2. jūlija (EEK) Komisijas Regulas (EEC) Nr. 2454/93 145. Pantu, kurs nosaka piemērosanas nosacījumus (EEK) Padomes Regulai Nr. 2913/92, kura izstrādā Vispārējo Muitas Kodeksu [8], to antidempinga nodevas apjomu, kas ir aprēķināts, pamatojoties uz ieprieksminēto 2. paragrāfu, ir jāsamazina par tādu procentu, kas atbilst īstenībā maksātai vai maksāmajai cenas daļai. [8] OJ L 253, 11.10.1993, 1. lpp. Regula atbilstosi tai, kā to pēdējo reizi grozīja (EK) Komisijas Regula Nr. 2286/2003 (OJ L 343, 31.12.2003, 1. lpp.). 5. Neskatoties uz 2. paragrāfa nosacījumiem, galīgā nodeva nedrīkst tikt piemērota tām importprecēm, par kurām ir paziņots, ka tās ir atļautas brīvai apgrozībai atbilstosi 2. panta nosacījumiem. 6. Ja vien nav norādīts citādi, jāpiemēro tie spēkā esosie nosacījumi, kas saistīti ar muitas nodevām. 2. pants Tās importa preces, kuras ir deklarētas, lai iegūtu atļauju būt brīvā apritē, no to uzņēmumu puses, kuri piedāvāja pasākumus, kas tika pieņemti un uzskaitīti Komisijas Lēmumā 2004/XX/EK (*), ir jāatbrīvo no 1. Panta uzliktajām antidempinga nodevām ar noteikumu, ka tās tiek razotas transportētas un, ka par tām faktūrrēķinus ir izdevusi minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā; un ar noteikumu, ka sīm importa precēm līdzi nāk tirdzniecības faktūrrēķns, kurā ietverti vismaz tie elementi, kuri uzskaitīti 2. Pielikumā. Atbrīvosana no nodevas turpmāk būs saistosa tām precēm, kuras ir deklarētas un uzrādītas muitā atbilstosi to precīzam aprakstam, kas minēts tirdzniecības faktūrrēķinā. 3. pants Tie apjomi, uz kuriem attiecas provizoriskā antidempinga nodeva, kas ir saskaņā ar (EK) Regulu Nr. 306/2004 par poli(etilēna tereftalāta) importprecēm, kuras atbilst CN Kodam 3907 60 20 un kuras ir radusās Austrālijā, Ķīnas Tautas Republikā un Pakistānā, noteikti ir jāievāc atbilstosi tādai galīgai likmei, kādu to nosaka sī Regula. Tie apjomi, kuru sakarā galīgā antidempinga nodevu likme ir pārsniegta, ir jāatlaiz. Provizoriskās antidempinga nodevas labojums, kas piemērots tām poli(etilēna tereftalāta) importprecēm, kuras atbilst CN Kodam 3907 60 20 un kuras ir radusās Ķīnas Tautas Republikā, attiecas uz sekojosiem uzņēmumiem sakarā ar to, ka izlabotā nodeva būtu bijusi mazāka par uzlikto provizorisko nodevu: >TABELPOSITION> Provizoriskā antidempinga nodeva, kas ir uzlikta siem uzņēmumiem, galīgi jāiekasē tikai atbilstosi izlabotajai provizoriskās antidempinga nodevas likmei. 4. pants Regula stāsies spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī Regula būs pilnībā saistosa un tiesi piemērojama visās Dalībvalstīs. Sastādīta Briselē, Padomes vārdā Priekssēdētājs 1. PIELIKUMS Spēkā esosā tirdzniecības faktūrrēķinā, kas ir minēts sīs Regulas 1(3.) pantā, jābūt sekojosa veida paziņojumam, kuru ir parakstījusi viena uzņēmuma amatpersona: 1. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un amatpienākums, kura ir izdevusi attiecīgo tirdzniecības faktūrrēķinu; 2. Sekojosam paziņojumam: 'Es, kurs parakstījies apaksā, apliecinu, ka tas poli(etilēna tereftalāta) [apjoms], kurs tiek pārdots eksportam uz Eiropas Kopienu un kurs uzrādīts sajā faktūrrēķinā, ir razots [uzņēmuma nosaukums un adrese] [TARIC papildkods] [valstī]; Es apliecinu, ka sajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.' 3. Datums un paraksts. 2. PIELIKUMS Elementi, kas jānorāda 2. pantā minētajā tirdzniecības faktūrrēķinā Tirdzniecības faktūrrēķinā, kurs pārdosanas procesā nāk līdzi tam attiecīgajam produktam, uz kuru attiecas veiktais Pasākums un sakarā ar kuru tiek prasīts atbrīvojums no antidempinga nodevas, jānorāda sekojosi elementi: 1. Virsraksts "TIRDZNIECĪBAS FAKTŪRRĒĶINS, KURŠ NĀK LĪDZI TĀM PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS VEIKTAIS PASĀKUMS"; 2. 2. pantā minētā uzņēmuma nosaukums, kurs ir izdevis tirdzniecības faktūrrēķinu; 3. Tirdzniecības faktūrrēķina numurs; 4. Tirdzniecības faktūrrēķina izdosanas datums; 5. Tas TARIC papildkods, ar kuru faktūrrēķinā minētajām precēm tiks nokārtotas muitas formalitātes Kopienas pierobezā; 6. Precīzs preču apraksts, kurs ietver: - produkta koda numuru (PKN), - CN kodu, - apjomu (tonnās) ; 7. Pārdosanas noteikumu apraksts, kurs ietver: - cenu par tonnu, - piemērojamos maksājumu noteikumus, - piemērojamos piegādes noteikumus, - kopējās atlaides un rabatus; 8. Tā uzņēmuma nosaukumu, kurs darbojas kā importētājs un tiesi kuram uzņēmums ir izsniedzis faktūrrēķinu; 9. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds, kura ir izdevusi attiecīgo tirdzniecības faktūrrēķinu, un sekojoss parakstīts paziņojums: 'Es, kurs parakstījies apaksā, apliecinu, ka sajā faktūrrēķinā uzrādīto preču pārdosana tiesajam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta tās darbības sfēras ietvaros un saskaņā ar tiem pasākuma noteikumiem, ko realizē [uzņēmuma nosaukums un adrese], [Taric papildkods], un to akceptē Eiropas Kopiena atbilstosi Lēmumam XXX/YYY/EK. Es paziņoju, ka sajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.'