1.Ievads

Piektās paaudzes (5G) telesakaru tīkliem būs būtiska nozīme Eiropas sabiedriskajā un ekonomiskajā attīstībā. Sagaidāms, ka tie pavērs milzīgas ekonomiskās izdevības un uz tiem lielā mērā balstīsies digitālā pārveide un zaļā pārkārtošanās tādās jomās kā transports, enerģētika, ražošana, veselības aprūpe, lauksaimniecība un plašsaziņa.

Tas nozīmē, ka 5G ir potenciāls iespaidot teju visas ES iedzīvotāju dzīves šķautnes. Tāpēc 5G tīklu kiberdrošība ir būtiska ne tikai tāpēc, lai pasargātu mūsu ekonomiku, sabiedrību un demokrātiskos procesus, bet arī tāpēc, lai nodrošinātu, ka digitālā pārveide norit uzticēšanās garā un nāk par labu ikvienam ES iedzīvotājam.

Tas, ka tik daudzi kritiski svarīgi pakalpojumi ir atkarīgi no 5G tīkliem, nozīmē, ka sistēmisku un plaši izvērstu pārrāvumu sekas būtu sevišķi smagas un, ņemot vērā digitālo ekosistēmu starpsavienotību, sniegtos pāri valstu robežām. Tāpēc 5G tīklu kiberdrošības nodrošināšana Savienībai ir stratēģiski svarīgs jautājums, sevišķi laikā, kad kiberuzbrukumi plešas plašumā un kļūst aizvien sarežģītāki, bet to realizētāji — aizvien daudzveidīgāki, turklāt to vidū aizvien biežāk ir ļaundari, kas tieši vai netieši pārstāv trešās valstis. Tāpēc pirmo reizi ir nolemts nospraust kopīgu Eiropas pieeju kritiskās infrastruktūras (pie tās pieder arī 5G) drošībai. Pieeja paredz, ka ES iekšējā tirgus atvērtība tiek pilnībā respektēta tiktāl, ciktāl tiek izpildītas ES drošības prasības, kas balstās uz risku novērtējumu.

Eiropadome 2019. gada 22. martā aicināja rast saskanīgu pieeju 5G tīklu drošībai. Komisija 2019. gada 26. martā pieņēma Ieteikumu (ES) 2019/534 par 5G tīklu kiberdrošību. Ieteikumā Komisija aicināja dalībvalstis pabeigt nacionālos riska novērtējumus un pārskatīt nacionālos pasākumus, kā arī ES līmenī kopīgi strādāt pie koordinēta riska novērtējuma un sagatavot rīkkopu ar iespējamiem riska mazināšanas pasākumiem. Šis paziņojums ir neatņemama daļa no Komisijas visaptverošās Eiropas digitālās stratēģijas, kuru sagatavot aicinājusi Eiropadome.

2.5G ierīkošana ES

5G tīklu infrastruktūras ieviešana ir priekšnosacījums Eiropas rūpnieciskās stratēģijas realizēšanai un konkurētspējas saglabāšanai. Komisija ir atzinusi, ka bez 5G tīkla tehnoloģiju ieviešanas nebūs iespējams pilnvērtīgi ieviest nākotnes digitālos pakalpojumus. 2016. gadā Komisija pieņēma 5G rīcības plānu, kurā izklāstīts, kā panākt, lai jau no 2020. gada Savienībā būtu izveidota savienojamības infrastruktūra, kas nepieciešama gan digitālajai pārveidei, gan 5G pārklājuma nodrošināšanai pilsētu teritorijās un gar visiem galvenajiem transporta koridoriem no 2025. gada. Paziņojumā par Gigabitu sabiedrību izvirzīts mērķis nodrošināt iespēju pieslēgties mobilajiem datiem it visur, tostarp arī laukos un attālos reģionos.

Kas attiecas uz frekvenču piešķiršanu, dalībvalstis ir piešķīrušas 16 % no pirmapgūstamajām 5G frekvenču joslām. Tā kā pastāv juridisks pienākums līdz gada beigām atļaut visu 5G pirmapgūstamo joslu izmantošanu, tuvākajos mēnešos tiks apspriestas vairākas piešķiršanas procedūras.

Runājot par 5G pakalpojumu ieviešanu komerciālām vajadzībām, šajā ziņā Eiropa ir viens no attīstītākajiem pasaules reģioniem. Pašlaik paredzams, ka līdz 2020. gada beigām 138 Eiropas pilsētās būs pieejami pirmie 5G pakalpojumi. Pirmo 5G tīklu pamatā ir pašreizējās 4. paaudzes tīkla tehnoloģijas (4G), un 5G pakalpojumi galvenokārt tiek sniegti plašai sabiedrībai un izpaužas vai nu kā 4G pakalpojumu uzlabojums (jaudas un ātruma ziņā), vai kā izmaksefektīva bezvadu alternatīva fiksētajiem tīkliem.

Runājot par izdevībām, kas pavērsies jauniem B2B pakalpojumiem (uzņēmumu pakalpojumi uzņēmumiem) tādās jomās kā enerģētika, pārtikas rūpniecība un lauksaimniecība, veselības aprūpe, ražošana vai transports, Eiropa ir krietni pavirzījusies uz priekšu — investīcijas sasniedz 1 miljardu EUR, no kuriem 300 miljoni ir no programmas “Apvārsnis 2020” atbalstītās 5G publiskā un privātā sektora partnerības. Šīs investīcijas aptver vairāk nekā 160 liela mēroga 5G izmēģinājumus Eiropā, t. sk. desmit pārrobežu automaģistrāļu koridorus, kurā tiek lielā mērogā testēti 5G tehnoloģijās bāzētie satīklotas un automatizētas mobilitātes pakalpojumi. Pie izmēģinājuma projektiem var minēt arī 5G iespējotus lietojumus visdažādākajās jomās, sākot ar ilgtspējīgu veselības aprūpi, automatizētu mobilitāti un resursefektīvu lauksaimniecību un beidzot ar viedajiem elektrotīkliem un t. s. rūpniecību 4.0. Turklāt EIB ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda atbalstu ir piešķīrusi aizdevumus, lai paātrinātu 5G tehnoloģijas pētniecību un izstrādi.

Eiropas Elektronisko sakaru kodekss (“Kodekss”), kas būs piemērojams no 2020. gada 21. decembra, ir būtisks elements, uz kura bāzes radīt labvēlīgu vidi investīcijām 5G un nākamo paaudžu tīklos. Arī atbalstam no publiskā finansējuma programmām, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta Digitālās programmas vai Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, būs ļoti liela nozīme turpmākā 5G tīklu ieviešanā, it īpaši tādos aspektos kā vietējo kopienu iespējas izmantot 5G iespējotus pakalpojumus (skolās, slimnīcās, pilsētās un pašvaldībās).