PIELIKUMS priekšlikumam EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK /* COM/2013/0622 final - 2013/0302 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ar Padomes 1982. gada 4. oktobra Direktīvu 82/714/EEK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem[1],izveidoja saskaņotus noteikumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem visās dalībvalstīs, neietverot darbības Reinā. Būtībā Direktīvas 82/714/EEK pielikumos izklāstītajās tehniskajās prasībās ir iekļauti noteikumi, kas paredzēti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu redakcijā, kuru Reinas Kuģniecības centrālā komisija (turpmāk — CCNR) apstiprināja 1982. gadā. Kopš tā laika noteikumi un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu ir regulāri pārskatīti attiecībā uz lielāko daļu aktuālo kuģu veidu, un ir atzīts, ka tie atspoguļo pašreizējo tehnoloģiju attīstību. Konkurences un drošības apsvērumu dēļ, it sevišķi Eiropas līmeņa saskaņošanas veicināšanai, bija vēlams šādu prasību regulējumu noteikt visam ES iekšējo ūdensceļu tīklam. Tāpēc Direktīva 2006/87/EK[2], kas aizstāj Direktīvu 82/714/EEK, nodrošina, ka Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāti, kuri apliecina, ka visu veidu kuģi pilnībā atbilst iepriekš minētajām pārskatītajām tehniskajām prasībām, ir derīgi visos ES iekšējos ūdensceļos, ietverot Reinu, un ka Reinas sertifikāti ir derīgi visos ES iekšējos ūdensceļos. Saskaņā ar Direktīvas 2006/87/EK 3. pantu, kuģojot Reinā (zona R) ir obligāti jābūt: – vai nu sertifikātam, kas izdots saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu; – vai Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, kas izdots vai atjaunots pēc 2008. gada 30. decembra un apstiprina, ka kuģis pilnībā atbilst Direktīvas 2006/87/EK II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām, kuru līdzvērtīgums iepriekš minētās konvencijas tehniskajām prasībām ir noteikts atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un procedūrām, neskarot II pielikuma iedaļas „Pārejas un nobeiguma noteikumi” pārejas noteikumus. Tomēr ir sarežģīti uzturēt abu sertifikātu līdzvērtīgumu. Tie ir saistīti ar diviem atšķirīgiem tiesiskajiem regulējumiem, no kuriem katrs pamatojas uz atsevišķu standartu kopumu saskaņā ar saviem īpašiem noteikumiem un procedūrām. Drošības nolūkos, kā arī lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir jāvirzās uz kopīgu, vienotu tehnisko standartu kopumu. Tas nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību un to, ka saprātīgā laikposmā var ieviest tehniskus pielāgojumus tehnoloģiju attīstībai, lai garantētu, ka visos ES iekšējos ūdensceļos tiek uzturēti augsti drošības standarti un ka netiek kavēta inovācija šajā nozarē. Tā kā divi iepriekš minētie tiesiskie regulējumi tiek piemēroti saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, uz kopīgu, vienotu tehnisko standartu kopumu var virzīties tikai pakāpeniski. Pirmkārt, ir svarīgi nošķirt noteikumus, kas attiecas uz lēmumu pieņemšanu, no noteikumiem, kuri ir vispārīgāki, proti, neattiecas tieši uz ES, bet gan uz procedūru vai tehniskiem aspektiem. Pašreizējā direktīvas redakcijā šie noteikumi nav pienācīgi nošķirti, tādēļ ir grūti izstrādāt kopīgu standartu, kas būtu piemērojams abiem tiesiskajiem regulējumiem. Otrkārt, būs svarīgi izveidot atbilstīgas struktūras, kas ļaus ES un CCNR izstrādāt un uzturēt vienotus kopīgos tehniskos standartus. Tāpēc ir jāizveido īpaša struktūra, kam būtu vajadzīgā kompetence, lai izstrādātu tehniskos standartus, apvienojot ES un CCNR dalībvalstis, kā arī citas saistītās ieinteresētās starptautiskās organizācijas. Šajā nolūkā Komisijas dienesti un CCNR ģenerālsekretariāts 2013. gada 22. maijā parakstīja administratīvu vienošanos, kurā pausts abu pušu nolūks izveidot īpašu, šim mērķim paredzētu komiteju, kas darbotos CCNR aizbildnībā. Šī komiteja būs atvērta ES un CCNR dalībvalstis pārstāvošiem ekspertiem, kā arī paredzēs citu ieinteresēto personu atbilstīgu līdzdalību. Šai komitejai ir jāizstrādā tehniskie standarti. Tiklīdz komiteja būs izveidota, tā sāks savu darbu pie tehnisko standartu izstrādes. Pašreizējais priekšlikums ļauj Komisijai ņemt vērā šīs īpašās komitejas izstrādātos tehniskos standartus, atsaucoties uz tās standartiem, kad tā pielāgo direktīvā ietvertās tehniskās prasības tehnoloģiju attīstībai vai starptautisku organizāciju darbam. Ja saskaņā ar 2013. gada 22. maija administratīvo vienošanos CCNR līdzīgi pielāgotu Reinas Kuģu inspekcijas noteikumus, nodrošinot, ka arī šajos noteikumos var atsaukties uz šīs jaunās sui generis komitejas standartiem, iekšējo ūdensceļu kuģu tehnisko standartu uzturēšanas administratīvās procedūras būtu racionalizētākas un tiktu panākta standartu pilnīga vienotība starp ES un Reinas tiesiskajiem regulējumiem. Turklāt ir paredzēti grozījumi, kas saistīti ar to, ka Direktīva 2006/87/EK tiek pārskatīta pirmo reizi kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Bija jāievieš jaunie noteikumi par deleģētajām un īstenošanas pilnvarām. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI Komisija 2013. gada 1. martā organizēja sanāksmi ar direktoriem, kas dalībvalstu pārvaldes iestādēs un Eiropas Ekonomikas zonā (turpmāk — EEZ) atbild par iekšējo kuģošanu, kā arī ar upju komisiju ģenerālsekretāriem. Sanāksmes dalībnieki kopumā atzinīgi vērtēja vispārējo pieeju pārvaldības pārskatīšanai, lai racionalizētu iekšējās kuģošanas tehnisko standartu atjauninājumus. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Direktīvas 2006/87/EK kontekstā tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu kuģiem ir noteiktas II pielikumā. Saskaņā ar ierosināto direktīvu tiek reorganizēts pielikumu saturs, lai nodrošinātu, ka tie attiecas tikai uz tehniskiem vai procedūras aspektiem. Ar lēmumu pieņemšanas mehānismu saistītie aspekti ir ietverti direktīvas pamattekstā. Tas galvenokārt attiecas uz šādiem noteikumiem: – Līdzvērtīgums un izņēmumi (18. pants) un Pielikumu pielāgošana (22. pants); – Tehnisko pārbaužu veikšana (9. pants). Šā priekšlikuma pieeja paredz piešķirt Komisijai pilnvaras saistībā ar šīs direktīvas pielikumu pielāgošanu, ņemot vērā zinātnisko un tehnisko progresu vai attīstību šajā jomā, kura izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. It sevišķi Komisija jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai pielāgotu pielikumus, tostarp grozītu šīs direktīvas pielikumos izklāstītos dokumentu paraugus, un lai pieņemtu vai grozītu administratīvos norādījumus. Turklāt, lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā varētu atļaut konkrētus izņēmumus attiecībā uz tehniskajām prasībām konkrētiem kuģiem, apstiprināt klasificēšanas sabiedrības un apstiprināt konkrētas papildu tehniskās prasības konkrētām zonām, kas nav savienotas ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. Šīs pilnvaras jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Direktīvai nav finansiālas ietekmes. Konkrētas, ar direktīvu saistītas darbības finansēs ar citu pamataktu starpniecību. 2013/0302 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[5], tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/87/EK[6] paredz saskaņotus nosacījumus attiecībā uz tehnisko sertifikātu izdošanu iekšējo ūdensceļu kuģiem visā Savienības iekšējo ūdensceļu tīklā. (2) Tehniskās prasības kuģiem, kas kuģo Reinas upē, nosaka Reinas Kuģniecības centrālā komisija (turpmāk — CCNR). (3) Direktīvas 2006/87/EK pielikumos noteiktās tehniskās prasības lielākoties ietver noteikumus, kas izklāstīti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu redakcijā, ko CCNR apstiprināja 2004. gadā. Noteikumi un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu tiek regulāri atjaunināti, un ir atzīts, ka tie atspoguļo pašreizējo tehnoloģiju attīstību. (4) Divu atšķirīgu noteikumu kopumu — noteikumu par sertifikātiem, ko izdod saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, un Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāta noteikumu — uzturēšana nenodrošina juridisko noteiktību un drošību. (5) Lai panāktu saskaņošanu Eiropas līmenī un lai novērstu konkurences izkropļojumus un dažādus drošības līmeņus, būtu jāpiemēro un regulāri jāatjaunina vienādas tehniskās prasības attiecībā uz visu Savienības iekšējo ūdensceļu tīklu. (6) Tā kā CCNR ir uzkrājusi ievērojamu pieredzi iekšējo ūdensceļu kuģu tehnisko prasību atjaunināšanas jomā, šī pieredze būtu pilnībā jāizmanto saistībā ar Savienības iekšējiem ūdensceļiem. (9) Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātiem, kas apliecina, ka kuģis pilnībā atbilst tehniskajām prasībām, būtu jābūt derīgiem visos Savienības iekšējos ūdensceļos. (10) Būtu rūpīgāk jāsaskaņo dalībvalstu izdoto papildu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu nosacījumi darbībām 1. un 2. zonas ūdensceļos (ietekās), kā arī darbībām 4. zonas ūdensceļos. (11) Drošības apsvērumu dēļ standarti būtu jāsaskaņo augstā līmenī un tā, lai Savienības iekšējos ūdensceļos netiktu pazemināti drošības standarti. Tomēr dalībvalstīm būtu jābūt iespējai pēc apspriešanās ar Komisiju paredzēt īpašus noteikumus par papildu vai zemākām tehniskajām prasībām attiecībā uz konkrētām zonām ar nosacījumu, ka šādi pasākumi attiecas tikai uz III un IV pielikumā noteiktajiem īpašajiem jautājumiem. (12) Dalībvalstīm būtu jābūt iespējai piemērot izņēmumus attiecībā uz šīs direktīvas noteikumiem konkrētos gadījumos, kas saistīti ar kuģojamiem ūdensceļiem, kuri nav savienoti ar citas dalībvalsts iekšējiem ūdensceļiem, vai ar konkrētiem kuģiem, kas darbojas tikai valsts ūdensceļos. (13) Dalībvalstīm, saņemot Komisijas atļauju, būtu jābūt arī iespējai piemērot izņēmumus attiecībā uz šīs direktīvas noteikumiem par īpašiem kuģiem, lai pavērtu iespēju alternatīvām pieejām, veicinātu inovāciju vai novērstu pārmērīgas izmaksas. (14) Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāts būtu jāizdod kuģim, kas iztur tehnisko pārbaudi, kuru veic pirms kuģa nodošanas ekspluatācijā. Šī tehniskā pārbaude būtu jāizmanto, lai pārbaudītu, vai kuģis atbilst šajā direktīvā noteiktajām tehniskajām prasībām. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jābūt pilnvarotām veikt papildu pārbaudes jebkurā laikā, lai pārbaudītu, vai kuģa fiziskais stāvoklis atbilst Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātiem. (15) Ir atbilstīgi konkrētos laikposmos un atkarībā no attiecīgā kuģa kategorijas noteikt Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu derīgumu katrā konkrētajā gadījumā. (16) Konkrētā laikposmā ir jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu maiņu, atjaunošanu, derīguma pagarināšanu un jaunu sertifikātu izdošanu, lai iekšējā kuģošanā uzturētu augstu drošības līmeni. (17) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/100/EK[7] noteiktajiem pasākumiem ir jāpaliek spēkā attiecībā uz kuģiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva. (18) Būtu jāpiemēro pārejas režīms ekspluatācijā esošiem kuģiem, kam nav Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāta brīdī, kad notiek pirmā tehniskā pārbaude saskaņā ar pārskatītajām tehniskajām prasībām, kuras noteiktas šajā direktīvā. (19) Būtu jāizdod saistoši administratīvie norādījumi, lai paredzētu sīki izstrādātus noteikumus par tehnisko prasību saskaņotu piemērošanu. (20) Tehnisko prasību izmaiņas ir jāņem vērā iekšējās kuģošanas drošības apsvērumu un sertifikātu līdzvērtīguma dēļ. Lai to panāktu, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu zinātniskajam un tehniskajam progresam vai attīstībai šajā jomā, kas izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp arī ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga iesniegšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (21) Lai pavērtu iespēju alternatīvām pieejām, veicinātu inovāciju, novērstu pārmērīgas izmaksas, nodrošinātu sertifikātu izdošanas efektīvu procesu vai lai ņemtu vērā reģionālos apstākļus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras konkrētu izņēmumu atļaušanai saistībā ar tehniskajām prasībām konkrētam kuģim, klasificēšanas sabiedrību apstiprināšanai vai tehnisko prasību samazināšanai kuģiem, kas darbojas konkrētās zonās, kuras nav savienotas ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[8]. (26) Tādēļ Direktīva 2006/87/EK būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Ūdensceļu klasificēšana Šajā direktīvā Savienības iekšējos ūdensceļus klasificē šādi: a) 1., 2., 3. un 4. zona: i) 1. un 2. zona: I pielikuma 1. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi, ii) 3. zona: I pielikuma 2. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi, iii) 4. zona: citi I pielikuma 3. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi; b) zona R: tie a) apakšpunktā minētie ūdensceļi, kam sertifikāti jāizsniedz saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu tādā redakcijā, kādā minētais pants izteikts šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā. 2. pants Definīcijas un piemērošanas joma 1. Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: (a) „mazs kuģis” — kuģis vai atsevišķa peldošas iekārtas daļa; (b) „kuģis” — iekšējo ūdensceļu kuģis vai jūras kuģis; (c) „vilcējvelkonis” — kuģis, kas īpaši būvēts vilkšanai; (d) „stūmējvelkonis” — kuģis, kas īpaši būvēts, lai stumtu stumjamu karavānu; (e) „pasažieru kuģis” — vienas dienas brauciena vai kajīšu kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai tas varētu pārvadāt vairāk nekā 12 pasažieru; (f) „peldoša iekārta” — peldoša konstrukcija, uz kuras ir tādas darba ierīces kā celtņi, bagarēšanas iekārtas, pāļu dzinēji vai lifti; (g) „atpūtas kuģis” — kuģis, kas nav pasažieru kuģis un ir paredzēts sporta vai izklaides nodarbībām; (h) „ūdensizspaids” — kuģa iegrimes tilpums m³; (i) „garums (L)” — tilpnes maksimālais garums metros, izņemot stūri un bugspritu; (j) „platums (B)” — tilpnes maksimālais platums metros, ko mēra līdz ārējai apvalka apšuvuma malai (izņemot dzenratus, aiztures margas un tamlīdzīgas ietaises); (k) „iegrime (T)” — vertikālais attālums metros starp tilpnes zemāko punktu, neņemot vērā ķīli vai citu piestiprinātu aprīkojumu, un maksimālās iegrimes līniju; (l) „klasificēšanas sabiedrība” — klasificēšanas sabiedrība, kas ir apstiprināta saskaņā ar 9. pantā minētajiem kritērijiem un procedūrām; (m) „Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāts” — sertifikāts, ko iekšējo ūdensceļu kuģim izdevusi kompetentā iestāde un kas norāda uz atbilstību šīs direktīvas tehniskajām prasībām. 2. Šo direktīvu piemēro šādiem kuģiem: a) kuģiem, kuru garums (L) ir 20 metri vai vairāk; b) kuģiem, kuru garuma (L), platuma (B) un iegrimes (T) reizinājums ir 100 m3 vai vairāk. 3. Šo direktīvu piemēro arī šādiem kuģiem: a) vilcējvelkoņiem un stūmējvelkoņiem, kas paredzēti, lai vilktu vai stumtu kuģus, kuri minēti 1. punktā, vai peldošas iekārtas, vai arī lai pārvietotu ar bortiem sakabinātus šādus kuģus vai peldošas iekārtas; b) pasažieru pārvadājumiem paredzētiem kuģiem, kas var pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, neskaitot apkalpi; c) peldošām iekārtām. 4. Šo direktīvu nepiemēro šādiem kuģiem: a) prāmjiem; b) karakuģiem; c) jūras kuģiem, ieskaitot jūras vilcējvelkoņus un stūmējvelkoņus, kas: i) darbojas vai ir bāzēti paisuma un bēguma ūdeņos, ii) uz laiku darbojas iekšējos ūdeņos ar nosacījumu, ka tiem ir: – sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (turpmāk — SOLAS), vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, sertifikāts, kurš apliecina atbilstību 1966. gada Starptautiskajai konvencijai par kravas zīmi, vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, un Starptautiskais naftas piesārņojuma profilakses sertifikāts (turpmāk — IOPP), kas apliecina atbilstību 1973. gada Starptautiskajai konvencijai par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (turpmāk — MARPOL), vai – pasažieru kuģiem, uz kuriem neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, sertifikāts par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (pārstrādāta redakcija)[9], vai – atpūtas kuģiem, uz ko neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, tās valsts sertifikāts, zem kuras karoga tas kuģo. 3. pants Sertifikāta turēšanas pienākums 1. Kuģiem, kas darbojas 1. pantā minētajos Savienības iekšējos ūdensceļos, jābūt: a) darbojoties zonas R ūdensceļos: – vai nu sertifikātam, kas izsniegts saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, – vai Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātam, kas apliecina, ka kuģis, neskarot II pielikuma pārejas noteikumus, pilnībā atbilst II pielikumā minētajām tehniskajām prasībām, kuru līdzvērtīgums pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā tehniskajām prasībām ir noteikts atbilstoši piemērojamiem noteikumiem un procedūrām; b) darbojoties citos ūdensceļos, Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātam, tostarp attiecīgā gadījumā 5. pantā minētajām specifikācijām. 2. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu sagatavo pēc parauga, kas norādīts V pielikuma I daļā, un izdod saskaņā ar šo direktīvu. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai grozītu šo paraugu, ja tas ir vajadzīgs, lai ņemtu vērā zinātnisko un tehnisko progresu, racionalizētu administratīvās prasības vai ņemtu vērā attīstību šajā jomā, kas izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. 4. pants Savienības papildu iekšējās kuģošanas sertifikāti 1. Visiem kuģiem, kam ir derīgs sertifikāts, kurš izdots saskaņā ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, ņemot vērā šīs direktīvas 5. panta 5. punktu, kuģošanai Savienības ūdeņos pietiek tikai ar šo sertifikātu. 2. Tomēr visiem kuģiem, kam ir 1. punktā minētais sertifikāts, nodrošina arī Savienības papildu iekšējās kuģošanas sertifikātu: a) kad tie darbojas 3. un 4. zonas ūdensceļos, ja tie vēlas izmantot tehnisko prasību samazinājumu šajos ūdensceļos; b) kad tie darbojas 1. vai 2. zonas ūdensceļos vai — pasažieru kuģiem — kad tie darbojas 3. zonas ūdensceļos, kas nav savienoti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem, ja attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi papildu tehniskās prasības attiecībā uz šiem ūdensceļiem saskaņā ar 5. panta 1., 2. un 3. punktu. 3. Savienības papildu iekšējās kuģošanas sertifikātu sagatavo pēc parauga, kas norādīts V pielikuma II daļā, un to izdod kompetentās iestādes, ja ir uzrādīts 1. punktā minētais sertifikāts, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredzējušas par attiecīgajiem ūdensceļiem atbildīgās iestādes. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šo paraugu, ja tas ir vajadzīgs, lai ņemtu vērā zinātnisko un tehnisko progresu, racionalizētu administratīvās prasības vai ņemtu vērā attīstību šajā jomā, kas izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. 5. pants Papildu vai samazinātas tehniskās prasības konkrētām zonām 1. Dalībvalstis pēc apspriešanās ar Komisiju un, vajadzības gadījumā ievērojot pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā prasības, var pieņemt tehniskās prasības papildus II pielikumā minētajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas darbojas 1. un 2. zonas ūdensceļos to teritorijā. 2. Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas darbojas tās teritorijas 3. zonas ūdensceļos, kuri nav savienoti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem, katra dalībvalsts var noteikt tehniskās prasības papildus II pielikuma prasībām. Dalībvalstis šādas jaunas papildu tehniskās prasības var pieņemt, ievērojot 3. punktā minēto procedūru. Papildu prasības var piemērot tikai uz III pielikumā minētajiem elementiem. 3. Dalībvalsts par šīm ierosinātajām papildu prasībām Komisiju informē vismaz sešus mēnešus pirms to paredzētās stāšanās spēkā, kā arī informē pārējās dalībvalstis. Komisija apstiprina papildu tehniskās prasības ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 4. Atbilstību papildu prasībām norāda 3. pantā minētajā Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Savienības papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā. Šādu atbilstības apliecinājumu atzīst attiecīgās zonas Savienības ūdensceļos. 5. Ja II pielikuma 24.a nodaļā izklāstīto pārejas noteikumu piemērošanas rezultātā pazeminātos esošie valsts drošības standarti, dalībvalsts var nepiemērot šos pārejas noteikumus attiecībā uz iekšējo ūdensceļu pasažieru kuģiem, kas darbojas tās iekšējos ūdensceļos, kuri nav savienoti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. Šādā gadījumā dalībvalsts var pieprasīt, lai šādi kuģi, kas darbojas tās nesavienotajos iekšējos ūdensceļos, pilnībā atbilst II pielikumā izklāstītajām tehniskajām prasībām no 2008. gada 30. decembra. Dalībvalsts, kas izmanto pirmajā daļā minēto iespēju, par savu lēmumu informē Komisiju un pārējās dalībvalstis un sniedz Komisijai sīkāku informāciju par attiecīgajiem valsts standartiem, ko piemēro pasažieru kuģiem, kas darbojas tās iekšējos ūdensceļos. Atbilstību dalībvalsts prasībām attiecībā uz darbību tās nesavienotajos iekšējos ūdensceļos norāda 3. pantā minētajā Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Savienības papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā. 6. Kuģiem, kas darbojas tikai 4. zonas ūdensceļos, visos šīs zonas ūdensceļos var piemērot samazinātās prasībās, kuras noteiktas II pielikumā. Atbilstību šīm samazinātajām prasībām norāda 3. pantā minētajā Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā. 7. Dalībvalstis pēc apspriešanās ar Komisiju var atļaut tehnisko prasību daļēju piemērošanu vai noteikt mazāk stingras tehniskās prasības nekā noteikts II pielikumā kuģiem, kas darbojas vienīgi tās teritorijas 3. un 4. zonas ūdensceļos. Mazāk stingrās tehniskās prasības vai tehnisko prasību daļēja piemērošana var attiekties tikai uz IV pielikumā uzskaitītajiem elementiem. Ja kuģa tehniskais raksturojums atbilst mazāk stingrajām tehniskajām prasībām vai tehnisko prasību daļējai piemērošanai, to norāda Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Savienības papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā. Dalībvalstis informē Komisiju par mazāk stingrajām tehniskajām prasībām vai par II pielikuma tehnisko prasību daļēju piemērošanu vismaz sešus mēnešus pirms to stāšanās spēkā, kā arī informē pārējās dalībvalstis. 6. pants Izņēmumi 1. Dalībvalstis var atļaut izņēmumus attiecībā uz šo direktīvu vai tās daļu: a) kuģiem, vilcējvelkoņiem, stūmējvelkoņiem un peldošām iekārtām, kas darbojas kuģojamos ūdensceļos, kurus iekšējie ūdensceļi nesavieno ar citu dalībvalstu ūdensceļiem; b) kuģiem, kuru pašsvars nepārsniedz 350 tonnas vai kuri nav paredzēti preču pārvadāšanai un kuru ūdensizspaids ir mazāks par 100 m3, kā arī kuri nolaisti ūdenī pirms 1950. gada 1. janvāra un kuri darbojas tikai valsts ūdensceļos. 2. Dalībvalstis attiecībā uz kuģošanu savos valsts ūdensceļos var atļaut izņēmumus attiecībā uz vienu vai vairākiem šīs direktīvas noteikumiem ierobežotos vietējās nozīmes braucienos vai ostu zonās. Šos izņēmumus un braucienus vai zonas, uz kurām tie attiecas, norāda kuģa sertifikātā. 3. Dalībvalsts paziņo Komisijai par izņēmumiem, kas ir atļauti saskaņā ar 1. un 2. punktu, un informē pārējās dalībvalstis. 4. Dalībvalstij, kurai saskaņā ar 1. un 2. punktu atļauto izņēmumu dēļ nav kuģu, uz ko attiecas šīs direktīvas noteikumi un kas darbojas tās ūdensceļos, nav jāievēro 8., 9. un 11. pants. 7. pants Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošana 1. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdod kuģim, kas nolaists ūdenī no [šīs direktīvas transponēšanas datums] pēc tehniskajām pārbaudēm, kuras veiktas pirms kuģis nodots ekspluatācijā un kurās paredzēts pārbaudīt, vai kuģis atbilst II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām. 2. Kuģim, kas izslēgts no Direktīvas 82/714/EEK darbības jomas, bet uz ko attiecas šī direktīva saskaņā ar 2. panta 2. un 3. punktu, Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdod pēc tehniskajām pārbaudēm, kuras veic pēc kuģa pašreizējā sertifikāta derīguma beigām, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2018. gada 30. decembrī, lai pārbaudītu, vai kuģis atbilst II pielikuma tehniskajām prasībām. Jebkuru neatbilstību II pielikuma tehniskajām prasībām norāda Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā. Ja kompetentās iestādes uzskata, ka šīs nepilnības nerada būtisku apdraudējumu, šā panta pirmajā daļā minētie kuģi var turpināt darboties līdz kuģa komponentus vai jomas, kas sertifikātā norādītas kā neatbilstīgas prasībām, aizstāj vai izmaina, lai pēc tam šie komponenti un jomas atbilstu II pielikuma prasībām. 3. Par būtisku apdraudējumu šā panta izpratnē uzskata situāciju, kad ir skartas prasības, kas attiecas uz kuģa būves, kuģošanas vai manevrēšanas strukturālo drošību vai kuģa īpašajiem raksturlielumiem saskaņā ar II pielikuma tehniskajām prasībām. Izņēmumus, kas atļauti attiecībā uz II pielikuma tehniskajām prasībām, nenorāda kā nepilnības, kuras rada būtisku apdraudējumu. Par aizstāšanu šā panta izpratnē neuzskata esošu daļu nomaiņu ar identiskām vai līdzvērtīgas tehnoloģijas un konstrukcijas daļām regulāro apkopes darbu un remontdarbu laikā. 4. Kuģa atbilstību papildu prasībām, kas minētas 5. panta 1., 2. un 3. punktā, vajadzības gadījumā pārbauda šā panta 1. un 2. punktā minēto tehnisko pārbaužu laikā vai tādas tehniskās pārbaudes laikā, kura veikta pēc kuģa īpašnieka pieprasījuma. 8. pants Kompetentās iestādes 1. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus var izdot dalībvalstu kompetentās iestādes. 2. Katra dalībvalsts izveido sarakstu, norādot kompetentās iestādes, kas var izdot Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus, un paziņo par to Komisijai un pārējām dalībvalstīm. 3. Kompetentās iestādes uztur visu to Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu reģistru, kuri izdoti saskaņā ar VI pielikumā norādīto paraugu. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai grozītu šo paraugu, lai ņemtu vērā zinātnisko un tehnisko progresu, racionalizētu administratīvās prasības vai ņemtu vērā attīstību šajā jomā, kas izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. 9. pants Tehnisko pārbaužu veikšana 1. Šīs direktīvas 7. pantā minēto tehnisko pārbaudi veic kompetentās iestādes. Šīs kompetentās iestādes var pilnībā vai daļēji neveikt kuģim tehnisko pārbaudi, ja ir spēkā esošs apliecinājums, kuru izsniegusi atzīta klasificēšanas sabiedrība un kurš apliecina, ka šis kuģis pilnībā vai daļēji atbilst II pielikuma tehniskajām prasībām. 2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai apstiprinātu klasificēšanas sabiedrību, kas atbilst VII pielikumā uzskaitītajiem kritērijiem, vai lai atsauktu apstiprinājumu saskaņā ar 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 3. Apstiprinājuma pieteikumu Komisijai iesniedz dalībvalsts, kurā atrodas klasificēšanas sabiedrības, kas pilnvarota izdot apliecinājumus, ka kuģis atbilst II pielikuma prasībām saskaņā ar šo direktīvu, galvenais birojs vai filiāle. Šim pieteikumam pievieno visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti visi apstiprināšanas kritēriji. Jebkura dalībvalsts var pieprasīt uzklausīšanu vai arī papildu informācijas vai dokumentācijas nodrošināšanu. 4. Jebkura dalībvalsts var Komisijai iesniegt pieprasījumu atsaukt apstiprinājumu, ja tā uzskata, ka klasificēšanas sabiedrība vairs neatbilst VII pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Atsaukuma pieprasījumam pievieno dokumentārus pierādījumus. 5. Līdz to apstiprināšanai saskaņā ar šo direktīvu klasificēšanas sabiedrības, ko dalībvalsts ir atzinusi, apstiprinājusi un pilnvarojusi saskaņā ar Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvu 94/57/EK[10], uzskata par apstiprinātām vienīgi attiecībā uz kuģiem, kuri darbojas tikai attiecīgās dalībvalsts ūdensceļos. 6. Komisija publicē un atjaunina klasificēšanas sabiedrību sarakstu, kuras apstiprinātas saskaņā ar šo pantu. 7. Katra dalībvalsts izveido sarakstu, norādot kompetentās iestādes, kas var veikt tehniskās pārbaudes, un paziņo par to Komisijai un pārējām dalībvalstīm. 8. Katra dalībvalsts ievēro II pielikumā noteiktās īpašās prasības attiecībā uz pārbaudes iestādēm un pārbaudes pieprasījumu. 10. pants Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu derīgums 1. Saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem jaunbūvētiem kuģiem izdotu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu derīguma termiņu kompetentā iestāde nosaka ne ilgāk kā uz: a) pieciem gadiem pasažieru kuģu gadījumā; b) desmit gadiem visu citu kuģu gadījumā. Derīguma termiņu norāda Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā. 2. To kuģu gadījumā, kas pirms tehniskās pārbaudes jau bijuši ekspluatācijā, kompetentā iestāde nosaka Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāta derīguma termiņu katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā pārbaudes rezultātus. Tomēr derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt 1. punktā norādītos laikposmus. 3. Katra dalībvalsts II pielikumā noteiktajos gadījumos var izdot pagaidu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus. Pagaidu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus sagatavo pēc V pielikuma III daļā sniegtā parauga. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai grozītu šo paraugu, lai ņemtu vērā zinātnisko un tehnisko progresu, racionalizētu administratīvās prasības vai ņemtu vērā attīstību šajā jomā, kas izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. 11. pants Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu aizstāšana Katra dalībvalsts paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem var aizstāt spēkā esošu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu, kas ir pazaudēts vai sabojāts. 12. pants Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu atjaunošana 1. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu atjauno pēc tā derīguma termiņa beigām saskaņā ar 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem. 2. Lai atjaunotu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātus, kuģim piemēro II pielikuma 24. un 24.a nodaļā paredzētos pārejas noteikumus, kā arī tur paredzētos nosacījumus. 13. pants Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu derīguma pagarināšana Iestāde, kas izdevusi vai atjaunojusi Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu, izņēmuma kārtā var pagarināt tā derīgumu saskaņā ar II pielikumu bez tehniskās pārbaudes. Šādu pagarinājumu norāda šajā sertifikātā. 14. pants Jaunu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošana Būtisku izmaiņu vai remonta gadījumā, kas ietekmē kuģa, kuģošanas vai manevrēšanas strukturālo drošību, vai kuģa īpašos raksturlielumus saskaņā ar II pielikumu, kuģim pirms turpmākiem braucieniem atkal jāveic 7. pantā paredzētā tehniskā pārbaude. Pēc šīs pārbaudes izdod jaunu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu, kas atspoguļo kuģa tehniskos raksturlielumus, vai arī attiecīgi groza esošo sertifikātu. Ja šo sertifikātu izdod dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kura izdevusi vai atjaunojusi sākotnējo sertifikātu, par to viena mēneša laikā informē kompetento iestādi, kas izdevusi vai atjaunojusi sertifikātu. 15. pants Atteikums izdot vai atjaunot Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu un tā atsaukšana 1. Visos lēmumos par atteikumu izdot vai atjaunot Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu norāda iemeslus, uz kuriem ir balstīts šis atteikums. Kuģa īpašniekam paziņo un viņu informē par pārsūdzības kārtību un tās laika ierobežojumiem attiecīgajā dalībvalstī. 2. Jebkuru spēkā esošu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu var atsaukt kompetentā iestāde, kas to izdevusi vai atjaunojusi, ja kuģis vairs neatbilst tā sertifikātā noteiktajām tehniskajām prasībām. 16. pants Papildu pārbaudes 1. Dalībvalsts kompetentās iestādes jebkurā laikā var pārbaudīt, vai kuģim ir saskaņā ar šo direktīvu derīgs sertifikāts un vai kuģis atbilst prasībām, kas noteiktas šādā sertifikātā, vai rada būtisku apdraudējumu personām uz klāja, videi vai kuģošanas drošībai. Kompetentās iestādes veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar 2.–5. punktu. 2. Ja iestādes šādā pārbaudē atklāj, ka sertifikāta nav vai ka kuģa sertifikāts ir nederīgs, vai ka kuģis neatbilst sertifikātā noteiktajām prasībām, bet ka šāda spēkā neesamība vai prasību neizpilde nerada būtisku apdraudējumu, kuģa īpašnieks vai tā pārstāvis īsteno visus vajadzīgos pasākumus, lai situāciju labotu. Septiņu dienu laikā informē iestādi, kas izdeva sertifikātu vai kas to atjaunināja pēdējo reizi. 3. Ja pārbaudē iestādes atklāj, ka kuģis rada būtisku apdraudējumu personām uz klāja, videi vai kuģošanas drošībai, tās var neļaut kuģim turpināt braucienu līdz ir īstenoti vajadzīgie pasākumi, lai situāciju labotu. Tās var arī paredzēt pasākumus, kādi nodrošinātu kuģa darbības drošu turpināšanu līdz vietai, kur to pārbaudīs vai saremontēs, nepieciešamības gadījumā pārtraucot kuģa transportēšanas darbību. Septiņu dienu laikā informē iestādi, kas izdeva sertifikātu vai kas to atjaunināja pēdējo reizi. 4. Dalībvalsts, kas nav ļāvusi kuģim turpināt braucienu vai ir paziņojusi kuģa īpašniekam par savu nodomu tā rīkoties, ja atklātās nepilnības netiks novērstas, septiņu dienu laikā par savu pieņemto vai paredzēto lēmumu informē tās dalībvalsts iestādi, kas izdevusi vai pēdējo reizi atjaunojusi sertifikātu. 5. Visos lēmumos par kuģa turpmākās darbības pārtraukšanu, kuri pieņemti, īstenojot šo direktīvu, sīki jāapraksta iemesli, kas ir lēmuma pamatā. Tas bez kavēšanās jādara zināms attiecīgajai personai, kas vienlaikus jāinformē par pieejamajām pārsūdzības procedūrām saskaņā ar dalībvalstīs spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī par šādu pārsūdzības procedūru termiņiem. 17. pants Unikāls Eiropas kuģa identifikācijas numurs Kompetentā iestāde, kas izdevusi Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu, šajā Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā norāda unikālu Eiropas kuģa identifikācijas numuru saskaņā ar II pielikuma 2. nodaļu. 18. pants Līdzvērtīgums un izņēmumi 1. Dalībvalstis var prasīt Komisijai pieņemt īstenošanas aktus, kas atļautu izņēmumus vai atzītu tehnisko specifikāciju līdzvērtīgumu konkrētiem kuģiem attiecībā uz: a) tādu citu materiālu, iekārtu vai aprīkojuma daļu izmantošanu vai atrašanos uz kuģa klāja vai tādu citu konstrukcijas aspektu vai citu pasākumu pieņemšanu, kas nav ietverti II pielikumā; b) Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāta izdošanu izmēģinājuma nolūkā uz ierobežotu laikposmu, ietverot jaunas tehniskās specifikācijas, kas atkāpjas no II pielikuma II daļas prasībām, ar nosacījumu, ka šīs specifikācijas nodrošina līdzvērtīgu drošību; c) izņēmumu piemērošanu no pārbaudes iestāžu puses pasažieru kuģim saistībā ar zonām, kas paredzētas, lai tās lietotu personas ar ierobežotu kustību brīvību, ja II pielikuma 15. nodaļā noteikto īpašo prasību piemērošanu uzskata par sarežģītu praksē vai ja tā saistīta ar pārmērīgām izmaksām; d) tādu citu ugunsdzēšanas līdzekļu izmantošanu, kas nav minēti II pielikuma 10. nodaļā; e) pastāvīgi uzstādītu ugunsdzēšanas sistēmu izmantošanu priekšmetu aizsardzībai; f) II pielikuma 24. nodaļas piemērošanu kuģim, kas pārbūvēts tā, ka tā garums pārsniedz 110 m; g) izņēmumiem attiecībā uz II pielikuma 24. un 24.a nodaļā noteiktajām prasībām pēc pārejas noteikumu piemērošanas beigām, ja šīs prasības ir tehniski sarežģīti piemērot vai ja to piemērošanai var būt vajadzīgas nesamērīgas izmaksas; h) to standartu atzīšanu, kas attiecas uz sistēmām, kuras izsmidzina mazāku ūdens daudzumu nekā II pielikuma 10. nodaļā minētās sistēmas. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto konsultēšanas procedūru. 2. Dalībvalstu kompetentās iestādes 1. punkta a) līdz g) apakšpunktā minēto līdzvērtīgumu un izņēmumus norāda Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā. Informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. 3. Gaidot 1. punkta a) apakšpunktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanu, kompetentās iestādes var izdot pagaidu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu saskaņā ar 10. panta 2. punktu. Tādā gadījumā kompetentās iestādes viena mēneša laikā pēc pagaidu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāta izdošanas paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm kuģa nosaukumu un Eiropas kuģa identifikācijas numuru, izņēmumu būtību un valsti, kurā kuģis ir reģistrēts vai kurā ir tā reģistrācijas osta. 4. Komisija publicē saskaņā ar II pielikumu apstiprināto radara navigācijas iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru reģistru. 19. pants Trešo valstu kuģu kuģošanas sertifikātu atzīšana Savienība iesaistās visās sarunās ar trešām valstīm, lai nodrošinātu kuģošanas sertifikātu atzīšanu starp Savienību un trešām valstīm. Gaidot nolīgumu noslēgšanu, dalībvalstu kompetentās iestādes var atzīt trešo valstu kuģu kuģošanas sertifikātus kuģošanai šīs dalībvalsts ūdensceļos. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšanu trešo valstu kuģiem veic saskaņā ar 7. panta 1. punktu. 20. pants Direktīvas 2009/100/EK piemērošanas saglabāšana Kuģiem, kas nav šīs direktīvas 2. panta 2. un 3. punkta darbības jomā, bet kas ir Direktīvas 2009/100/EK darbības jomā, piemēro minētās direktīvas noteikumus. 21. pants Pārejas noteikumi attiecībā uz dokumentu izmantošanu Dokumenti, kas ir šīs direktīvas darbības jomā un ko izdevušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvu 2006/87/EK pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, ir derīgi līdz to termiņa beigām. 22. pants Pielikumu pielāgošana 1. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu attiecībā uz I, II, III, IV un VII pielikuma pielāgošanu atbilstīgi zinātniskajam un tehniskajam progresam vai attīstībai šajā jomā, kas izriet no citu starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba, lai nodrošinātu, ka 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie divi sertifikāti tiek izdoti, pamatojoties uz tehniskajām prasībām, kuras nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni, vai lai ņemtu vērā 5. pantā minētos gadījumus. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu attiecībā uz saistošiem administratīviem norādījumiem par II pielikumā paredzēto tehnisko prasību detalizētu piemērošanu, lai nodrošinātu šo prasību saskaņotu interpretāciju vai lai ņemtu vērā labāko praksi, kas izstrādāta Savienības līmenī vai izriet no starptautisko organizāciju, it sevišķi CCNR, darba. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija nodrošina, ka tehniskās prasības, kuras ir jāpilda, lai tiktu izdots Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāts, kas atzīts kuģošanai Reinā, atbilst drošības līmenim, kurš ir līdzvērtīgs līmenim, kas vajadzīgs, lai izdotu pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā minēto sertifikātu. 2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai atjauninātu atsauces šajā direktīvā uz konkrētiem II pielikuma noteikumiem nolūkā ņemt vērā šajā pielikumā ieviestos grozījumus. 23. pants Pagaidu prasības Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai paredzētu pagaidu prasības kuģiem nolūkā atļaut pārbaudes ar mērķi veicināt inovāciju un tehnoloģiju attīstību. Šādas prasības ir spēkā uz ne ilgāk kā 3 gadiem. 24. pants Deleģēšana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Direktīvas 3., 4., 8., 10., 22. un 23. pantā minētās pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums]. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 3., 4., 8., 10., 22. un 23. pantā minētās pilnvaras. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošu deleģēto tiesību aktu spēkā esamību. 4. Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 3., 4., 8., 10., 22. un 23. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus 2 mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija tiem ir paziņojusi par šo aktu. Eiropas Parlaments vai Padome var šo periodu pagarināt par 2 mēnešiem. 25. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/672/EEK 7. pantu (turpmāk — komiteja). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Ja ir jāsaņem komitejas atzinums ar rakstiskas procedūras starpniecību, tās priekšsēdētājs pieņem lēmumu izbeigt procedūru bez rezultāta sasniegšanas atzinuma sniegšanas termiņā. 26. pants Sankcijas Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas gadījumos, kad pārkāpti valsts noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka sankcijas tiek īstenotas. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. 27. pants Transponēšana 1. Dalībvalstis, kam ir 1. pantā minētie iekšējie ūdensceļi, pieņem tiesību aktus, noteikumus un administratīvos noteikumus, kas vajadzīgi, lai, sākot no 2015. gada 1. janvāra, nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šādus noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu valsts tiesību aktu noteikumu tekstu, kurus tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva. 28. pants Atcelšana Direktīva 2006/87/EK tiek atcelta, sākot no 2015. gada 1. janvāra. Atsauces uz atcelto direktīvu ir uzskatāmas par atsauci uz šo direktīvu. 29. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 30. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm, kam ir 1. pantā minētie iekšējie ūdensceļi. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā — Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs PIELIKUMU SARAKSTS I pielikums. Ģeogrāfiski 1., 2., 3. un 4. zonā sadalītu Savienības iekšējo ūdensceļu saraksts II pielikums. Obligātās tehniskās prasības, ko piemēro 1., 2., 3. un 4. zonas ūdensceļos kuģojošiem kuģiem III pielikums. Iespējamu papildu tehnisko prasību aspekti attiecībā uz kuģiem iekšējo ūdensceļu 1. un 2. zonā IV pielikums. Iespējamu tehnisko prasību pazeminājuma aspekti attiecībā uz kuģiem iekšējo ūdensceļu 3. un 4. zonā V pielikums. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikāta paraugs VI pielikums. Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu reģistra paraugs VII pielikums. Klasificēšanas sabiedrības [1] OV L 301, 28.10.1982., 1.–66. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK, OV L 389, 30.12.2006., 1.–260. lpp. [3] OV C , , lpp. [4] OV C , , lpp. [5] ….. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.). [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/100/EK par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (OV L 259, 2.10.2009., 8. lpp.). [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.). [9] OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp. [10] Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīva 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.). PIELIKUMS priekšlikumam EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK PIELIKUMU SARAKSTS I pielikums: Ģeogrāfiski 1., 2., 3. un 4. zonā sadalītu ES iekšējo ūdensceļu saraksts. II pielikums: Obligātās tehniskās prasības, ko piemēro 1., 2., 3. un 4. zonas iekšējos ūdensceļos kuģojošiem kuģiem. I PIELIKUMS ĢEOGRĀFISKI 1., 2., 3. UN 4. ZONĀ SADALĪTU ES IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU SARAKSTS 1. NODAĻA 1. zona Vācijas Federatīvā Republika Emsa || no līnijas, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven jūras virzienā 53° 30′ ziemeļu platumā un 6° 45′ austrumu garumā, t. i., nedaudz jūras virzienā no sauso kravu pārvadātājiem paredzētās lihterēšanas zonas Vecajā Emsā[1] Polijas Republika Pomožes līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Nord Perd Rīgenas salā un bāku Niechorze. Gdaņskas līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Helas bāku un ieejas enkurboju Baltijskas ostā. Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija SKOTIJA || Blue Mull Sound || Starp Gutcher un Belmont Yell Sound || Starp Tofts Voe un Ulsta Sullom Voe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gluss salas ziemeļaustrumu punktu ar Calback Ness ziemeļu punktu Dales Voe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kebister Ness ziemeļu punktu ar Breiwick krastu 1°10.8′ rietumu garumā Dales Voe || Vasarā: tāpat kā attiecībā uz Lerwick Lerwick || Ziemā: tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Scottle Holm līdz Scarfi Taing Bresejā un dienvidu virzienā — līnija no Twageos Point bākas līdz Whalpa Taing Bresejā Lerwick || Vasarā: tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Brim Ness līdz Inner Score ziemeļaustrumu stūrim un dienvidu virzienā — līnija no Ness of Sound dienvidu gala līdz Kirkabisterness Kirkwall || Starp Kirkwall un Rousay ne austrumu pusē no līnijas starp Point of Graand (Egilsay) un Galt Ness (Shapinsay) vai starp Head of Work (cietzeme) cauri Helliar Holm bākai līdz Shapinsay krastam; ne ziemeļrietumu pusē no Eynhallow Island dienvidaustrumu gala, ne jūras virzienā un līnijā starp krastu pie Rousay 59° 10.5N 002° 57.1W un krastu pie Egilsay 59° 10.0N 002° 56.4W Stromness || Līdz Scapa, taču ne ārpus Scapa Flow Scapa Flow || Zonā, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Point of Cletts Hoy salā līdz Thomson's Hill triangulācijas punktam Fara salā un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā; no Sv. Vinsenta mola Flotta salā līdz Calf of Flotta tālākajam rietumu punktam; no Calf of Flotta tālākā austrumu punkta līdz Needle PointSouth Ronaldsay salā un no Ness cietzemē līdz Point of Oxan bākai Graemsay salā, un no turienes līdz Bu Point Hoy salā; un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Balnakiel Bay || Starp Eilean Dubh un A'Chleit Cromarty Firth || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Invernesa || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Tay upe — Dundee || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Broughty pili ar Tayport, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Firth of Forth un Forth upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kirkcaldy ar Portobello upi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Solway Firth || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southerness Point ar Silloth Loch Ryan || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Finnart's Point ar Milleur Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem The Clyde || Ārējā robeža: līnija no Skipness līdz vienas jūdzes stāvoklim uz dienvidiem no Garroch Head, no turienes līdz Farland Head Iekšējā robeža ziemā: līnija no Cloch bākas līdz Dunoon molam Iekšējā robeža vasarā: līnija no Bogany Point, Bute sala, līdz Skelmorlie pilij, un līnija no Ardlamont Point līdz Ettrick līča galējai dienvidu robežai Kyles of Bute iekšpusē Piezīme: iepriekš minētā iekšējā vasaras robeža laikā no 5. jūnija līdz 5. septembrim (abus datumus ieskaitot) ir pagarināta ar līniju no 0,2 jūdzēm no Ayrshire krasta pie Skelmorlie pils līdz Tomont End, Cumbrae, un ar līniju no Portachur Point, Cumbrae, līdz Inner Brigurd Point, Ayrshire Oban || Tās zonas iekšpusē, ko ziemeļos ierobežo līnija no Dunollie Point bākas līdz Ard na Chruidh un dienvidos — līnija no Rudha Seanach līdz Ard na Cuile Kyle of Lochalsh || Cauri Loch Alsh līdz Loch Duich zemesragam Loch Gairloch || Ziemā: nav Vasarā: Dienvidos no līnijas, kas sniedzas uz austrumiem no Rubha na Moine līdz Eilan Horrisdale, un no turienes līdz Rubha nan Eanntag ZIEMEĻĪRIJA || Belfast Lough || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Carrickfergus ar Bangor, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Loch Neagh || Par 2 jūdzēm lielākā atstatumā no krasta ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS || Humber upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno New Holland ar Paull Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cleethorpes molu ar Patrington baznīcu, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS || Severn upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Porstkewett Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Wye upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmore Point ar Caldicot Pill, Portskewett Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Ņūporta || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Kārdifa || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Barry || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Swansea || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā Menai Straits || Menai Straits iekšpusē no līnijas, kas savieno Llanddwyn Island Light ar Dinas Dinlleu, un līnijām, kas savieno Puffin Island dienvidu galu ar Trwyn DuPoint un Llanfairfechan dzelzceļa staciju, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Dee upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hilbre Point ar Point of Air Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Mersey upe || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Preston un Southport || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southport ar Blackpool krastu iekšpusi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Flītvuda || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Lune upe || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno RossalPoint ar Humphrey Head, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Heysham || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head Morecambe || Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head Workington || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southerness Point ar Silloth, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem ANGLIJAS DIENVIDI || Colne upe — Kolčestera || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers Blackwater upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Crouch upe un Roach upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Temza un tās pietekas || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Medway upe un the Swale || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable, Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Čičestera || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Langstone osta || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Portsmuta || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Bembridža, Vaita sala || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Cowes, Vaita sala || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Sauthemptona || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Beaulieu upe || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Keyhaven ezers || Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Veimuta || Portlendas ostas iekšpusē un starp Wey upi un Portlendas ostu Plimuta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cawsand ar viļņlauzi un ar Staddon, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Falmuta || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Rosemullion Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Nare Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Camel upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Stepper Point ar Trebetherick Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Bridžvotera || Sēkļa iekšpusē un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Eivonas (Avon) upe || Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Portskewett Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry molu ar Steepholm, no turienes līdz Brean Down, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem 2. zona Čehijas Republika Lipno ezera aizdambējuma ūdeņi. Vācijas Federatīvā Republika Emsa || no līnijas, kas stiepjas no ieejas ostā Papenburgas virzienā, šķērsojot Emsu, un kas savieno bijušo Dīmas sūkņu staciju un dambja caurteku pie Haltes līdz līnijai, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven Jade || tās līnijas iekšpusē, kas savieno bijušo Schillig augstāko bāku un Langwarden baznīcas torni Vēzere || no dzelzceļa tilta ziemeļrietumu malas Brēmenē līdz pat līnijai, kas savieno Langwarden un Cappel baznīcas torņus, ieskaitot Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm un Schweiburg sekundārās attekas Elba un Bütztflether Süderelbe (no 0,69 km līdz Elbas grīvai) Ruthenstrom (no 3,75 km līdz Elbas grīvai), Wischhafener Süderelbe (no 8,03 km līdz Elbas grīvai) || no Hamburgas ostas apakšējās robežas līdz līnijai, kas savieno Döse bāku un Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu, ieskaitot Nebenelbe un Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau un Stör pietekas (visos gadījumos no grīvas aizsprosta) Meldorfas līcis || tās līnijas iekšpusē, kas savieno Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu un rietumu mola galu pie Büsum Eidera || no Gieselau kanāla grīvas (22,64 km) līdz viduslīnijai starp Tränke cietoksni un Vollerwiek baznīcas torni. Gieslau kanāls || no Eider grīvas līdz Nord-Ostsee kanāla grīvai Flensburgas līcis || tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kegnäs bāku un Birknack un uz ziemeļiem no Vācijas-Dānijas robežas Flensburger Förde Šleija || tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schleimünde mola galus Ekenferdas līcis || tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bocknis-Eck ar cietzemes ziemeļaustrumu galu pie Dänisch Nienhof Ķīles līcis || tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bülk bāku un Laboe jūras memoriālu Ziemeļjūras-Baltijas jūras kanāls, tai skaitā Audorfer See un Schirnauer See || no līnijas, kas savieno mola galus pie Brunsbüttel, līdz pat līnijai, kas savieno ieejas ugunis pie Kiel-Holtenau, ieskaitot Obereidersee un Enge, Audorfer See, Borgstedter See un Enge, Schirnauer See, Flemhuder See un Achterwehrer kanālu Trāve || no dzelzceļa gaisa tilta ziemeļrietumu malas Lībekā līdz pat līnijai, kas savieno mola dienvidu iekšējo un ziemeļu ārējo galu pie Trāvemindes, ieskaitot Pötenitzer Wiek un Dassower See Leda || no Leer jūras slūžu ieejas ārējā ostā līdz Emsas grīvai Hunte || no Oldenburgas ostas un no 140 m uz leju pa Amalienbrücke Oldenburgā līdz Vēzeres grīvai Lēzuma || no vietas, kur saplūst Hamme un Wümme upe (0,00 km) līdz Vēzeres grīvai Este || no Buxtehude aizsprosta izejas (0,25 km) līdz Elbas grīvai Līe || no Au-Mühle izejas Horneburgā (0,00 km) līdz Elbas grīvai Švinga || no Salztor slūžu ziemeļu malas Stadē līdz Elbas grīvai Oste || 210 m no satiksmes tilta pār Oste dambi (69,360 km) vidusdaļas līdz Elbas grīvai Pinnava || no dzelzceļa tilta dienvidrietumu malas Pinnebergā līdz Elbas grīvai Krikava || no tilta, kas ved uz/no Wedenkamp, dienvidrietumu malas Elmshornā līdz Elbas grīvai Štēra || no Rensing mareogrāfa līdz Elbas grīvai Freiburgas ostas caurtece || no Freiburg an der Elbe slūžu austrumu malas līdz pat Elbas grīvai Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff un Vismāras ostas zona || jūras virzienā līdz pat līnijai no Hoher Wieschendorf Huk līdz Timmendorf uguņiem un līnijai, kas savieno Gollwitz uguņus Poel salā un Wustrow pussalas dienvidu punktu Warnow, ieskaitot Breitling un sekundārās pietekas || lejup pa straumi no Mühlendamm no Geinitzbrücke ziemeļu malas Rostokā jūras virzienā līdz pat līnijai, kas savieno rietumu un austrumu mola ziemeļu punktus Varnemindē Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Darß un Zingst pussala, kā arī Hiddensee un Rügen sala (ieskaitot Štrālzundas ostas zonu) || sniedzas jūras virzienā starp – Zingst pussalu un Bock salu: līdz 54° 26′ 42″ ziemeļu garumam – Bock un Hiddensee salu: līdz pat līnijai, kas savieno Bock salas ziemeļu punktu un Hiddensee salas dienvidu punktu – Hiddensee salu un Rügen (Bug) salu: līdz pat līnijai, kas savieno Neubessin dienvidaustrumu punktu un Buger Haken Kleine Jasmunder Bodden || Greifswalder Bodden || Bodden jūras virzienā līdz pat līnijai no Thiessower Haken (Südperd) austrumu punkta līdz Ruden salas austrumu punktam un sniedzas līdz Usedom salas ziemeļu punktam (54°10' 37' N, 13° 47' 51' E) Ryck || uz austrumiem no Steinbecker tilta Greifsvaldē līdz līnijai, kas savieno mola galus Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Usedom sala (Peenestrom, ieskaitot Wolgast ostas zonu un Achterwasser, un Oder Haff) || austrumu virzienā līdz pat Polijas Republikas robežai Ščecinas līcī Ikere || no satiksmes tilta Ikermindē dienvidrietumu malas līdz līnijai, kas savieno mola galus Piezīme: Attiecībā uz kuģiem, kuru reģistrācijas osta ir citā valstī, jāņem vērā 1960. gada 8. aprīļa Emsas-Dollarta līguma 32. pants (BGBl. 1963 II 602. lpp.). Francijas Republika Žironda: no 48,50. kilometra lejup pa straumi Ile de Patiras punktā līdz jūras šķērslīnijas robežai, ko ierobežo līnija, kas savieno Pointe de Grave un Pointe de Suzac; Luāra: no Cordemais (25. kilometrā) līdz jūras šķērslīnijas robežai, ko ierobežo līnija, kas savieno Pointe de Mindin un Pointe de Penhoët; Sēna: no vietas, kur sākas Tancarville kanāls līdz jūras šķērslīnijas robežai, ko labajā krastā ierobežo līnija pie Hode zemesraga, bet kreisajā krastā punkts starp dambi un krastu pirms Berville; Vilēna: no Arzal Dam līdz jūras šķērslīnijas robežai, ko ierobežo līnija, kas savieno Pointe du Scal un Pointe du Moustoir; Ženēvas ezers. Ungārijas Republika Balatona ezers Nīderlandes Karaliste Dollarda Emsa Vadenzē: ieskaitot saiknes ar Ziemeļjūru Eiselmēras līcis: ieskaitot Markermeer un Ijmeer, taču neieskaitot Gouwzee Nieuwe ūdensceļš un Šēra Caland kanāls rietumu virzienā no Beneluksa ostas Hollands Diep Breeddiep, Beerkanaal un ar tiem saistītās ostas Haringvliet un Vuile Gat: ieskaitot ūdensceļus starp Gūri-Overflaki, no vienas puses, un Voorne-Putten un Hoekse Waard, no otras puses Hellegats Folkeraks Krāmera Grevelingenmeer un Brouwerschavensche Gat: ieskaitot visus ūdensceļus starp Schouwen-Duiveland un Gūri-Overflaki Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Eastern Scheldt un Roompot: ieskaitot ūdensceļus starp Walcheren, Noord-Beveland un Zuid-Beveland, no vienas puses, un Schouwen-Duiveland un Tholen, no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu Šelda un Rietumu Šelda un tās grīva jūrā: ieskaitot ūdensceļus starp Zeeland Flanders, no vienas puses, un Walcheren un Zuid-Beveland, no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu Polijas Republika Ščecinas līcis Kamień līcis Vislas līcis Puck līcis Włocławski rezervuārs Śniardwy ezers Niegocin ezers Mamry ezers Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija SKOTIJA || Scapa Flow || Zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no WharthFlotta salā līdz Martello tornim South Walls un no Point Cletts Hoy salā līdz Thomson triangulācijas punktam Fara salā, un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā Kyle of Durness || Dienvidu virziens no Eilean Dubh Cromarty Firth || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor un South Sutor Invernesa || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Fort George ar Chanonry Point Findhorn līcis || Zemesstrēles iekšpusē Aberdīna || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Abercromby Jetty Montrose baseins || uz rietumiem no līnijas, kas sniedzas ziemeļu-dienvidu virzienā pāri ostas ieejai pie Scurdie Ness bākas Tay upe — Dundee || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseinu (zivju doku) Dundee ar Craig Head, East Newport Firth of Forth un Forth upe || Firth of Forth iekšpusē, taču ne austrumu pusē no Forth dzelzceļa tilta Dumfries || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Airds Point ar Scar Point Loch Ryan || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cairn Point ar Kircolm Point Ayr osta || Sēkļa iekšpusē The Clyde || Iepriekš minētie 1. zonas ūdeņi Kyles of Bute || Starp Colintraive un Rhubodach Campbeltown osta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Macringan's Point ar Ottercharach Point Loch Etive || Etive ezera iekšpusē augšpus Lora ūdenskrituma Loch Leven || Augšpus tilta pie Ballachulish Loch Linnhe || Uz ziemeļiem no Corran Point uguņiem Loch Eil || Viss ezers Kaledonijas kanāls || Lochy, Oich un Ness ezers Kyle of Lochalsh || Kyle Akin iekšpusē, bet ne rietumu virzienā no Eilean Ban uguņiem vai austrumu virzienā no Eileanan Dubha Loch Carron || Starp Stromemore un Strome Ferry Loch Broom, Ullapool || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ullapool Point uguņus ar Aultnaharrie Kylesku || Pāri Cairnbawn ezeram zonā starp galējo GarbhEilean austrumu punktu un galējo Eilean na Rainich rietumu punktu Stornoway osta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Arnish Point ar Sandwick līča bāku ziemeļrietumu pusē The Sound of Scalpay || Nedz austrumu virzienā no Berry Cove (Scalpay), nedz arī rietumu virzienā no Croc a Loin (Harris) Ziemeļu osta, Scalpay, un Tarbert osta || Vienas jūdzes robežās no Harris salas krasta Loch Awe || Viss ezers Loch Katrine || Viss ezers Loch Lomond || Viss ezers Loch Tay || Viss ezers Loch Loyal || Viss ezers Loch Hope || Viss ezers Loch Shin || Viss ezers Loch Assynt || Viss ezers Loch Glascarnoch || Viss ezers Loch Fannich || Viss ezers Loch Maree || Viss ezers Loch Gairloch || Viss ezers Loch Monar || Viss ezers Loch Mullardach || Viss ezers Loch Cluanie || Viss ezers Loch Loyne || Viss ezers Loch Garry || Viss ezers Loch Quoich || Viss ezers Loch Arkaig || Viss ezers Loch Morar || Viss ezers Loch Shiel || Viss ezers Loch Earn || Viss ezers Loch Rannoch || Viss ezers Loch Tummel || Viss ezers Loch Ericht || Viss ezers Loch Fionn || Viss ezers Loch Glass || Viss ezers Loch Rimsdale/nan Clar || Viss ezers ZIEMEĻĪRIJA || Strangford Lough || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cloghy Point un Dogtail Point Belfast Lough || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holywood un Macedon Point Larne || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Larne molu ar prāmju piestātni Magee salā Bann upe || No viļņlaužu galiem jūras virzienā līdz Toome tiltam Lough Erne || Augšējais un apakšējais Erne ezers Lough Neagh || Divu jūdžu robežās no krasta ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS || Berwick || Viļņlaužu iekšpusē Warkworth || Viļņlaužu iekšpusē Blyth || Ārējo mola galu iekšpusē Tyne upe || No Dunston Staithes līdz Tyne mola galiem Wear upe || No Fatfield līdz Sunderland mola galiem Seaham || Viļņlaužu iekšpusē Hartlepool || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Middleton Jetty ar Vecā mola galu Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ziemeļu mola galu ar Dienvidu mola galu Tees upe || Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas rietumu virzienā no Government Jetty līdz Tees aizsprostam Whitby || Whitby mola galu iekšpusē Humber upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Ferriby ar South Ferriby Grimsby doks || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseina rietumu molu ar Zivju doku austrumu molu, North Quay Bostona || New Cut iekšpusē Dutch upe || Viss kanāls Hull upe || No Beverley Beck līdz Humber upei Kielder Water || Viss ezers Ouse upe || Lejpus Naburn slūžām Trentas upe || Lejpus Kromvela slūžām Wharfe upe || No savienojuma ar Ouse upi līdz Tadcaster tiltam Scarborough || Scarborough mola galu iekšpusē VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS || Severn upe || Ziemeļu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz rietumiem no Sharpness Point (51° 43 4′N) līdz Llanthony un Maisemore Weirs, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem Wye upe || Pie Chepstow, ziemeļu garumā (51° 38.0′N) līdz Monmouth Ņūporta || Ziemeļu virzienā no gaisa elektrības vadiem, tos šķērsojot pie Fifoots Points Kārdifa || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Penarth Head, un slēgtie ūdeņi rietumos no Kārdifas līča aizsprosta Barry || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā Talbotas osta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Afran upes viļņlaužu galus jūras virzienā ārpus slēgtajiem dokiem Neath || Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas uz ziemeļiem no Baglan līča Tanker Jetty gala jūras virzienā (51°37.2′N, 3°50.5′W) Llanelli un Burry osta || Tās zonas iekšpusē, ko norobežo līnija, kas novilkta no Burry ostas rietumu mola līdz Whiteford Point Milford Haven || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hook Point dienvidus ar Thorn Point Fishguard || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno ziemeļu un austrumu viļņlaužu galus jūras virzienā Kārdigana || Narrows iekšpusē pie Pen-Yr-Ergyd Aberystwyth || Viļņlaužu galu, kas vārsti jūras virzienā, iekšpusē Aberdyfi || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Aberdyfi dzelzceļa staciju ar Twyni Bach bāku Bārmuta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bārmutas dzelzceļa staciju ar Penrhyn Point Portmadoc || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Harlech Point ar Graig Ddu Holyhead || Tās zonas iekšpusē, ko norobežo galvenais viļņlauzis, un līnija, kas novilkta no viļņlauža gala līdz Brynglas Point, Towyn līcis Menai Straits || Menai Straits iekšpusē starp līniju, kas savieno Aber Menai Point ar Belan Point, un līniju, kas savieno Beaumaris molu ar Pen-y-Coed Point Conway || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mussel Hill ar Tremlyd Point Llandudno || Viļņlauža iekšpusē Rhyl || Viļņlauža iekšpusē Dee upe || Augšpus Connah's Quay līdz Barrelwell Hill ūdens ieguves punktam Mersey upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rock bāku un ziemeļrietumu jūras līča doku, taču izslēdzot pārējos dokus Preston un Southport || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Lytham ar Southport, un Prestonas doku iekšpusē Fleetwood || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Low uguņus ar Knott Lune upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sunderland Point ar Chapel Hill līdz pat un ieskaitot Glasson doku Barrow || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Haws Point, Walney sala, ar Roa salas eliņu Whitehaven || Viļņlauža iekšpusē Workington || Viļņlauža iekšpusē Maryport || Viļņlauža iekšpusē Kārlaila || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Point Carlisle ar Torduff Coniston Water || Viss ezers Derwentwater || Viss ezers Ullswater || Viss ezers Windermere || Viss ezers ANGLIJAS DIENVIDI || Blakeney un Morston osta un pieejas || Austrumu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz dienvidiem no Blakeney Point līdz ieejai Stiffkey upē Orwell upe un Stour upe || Orwell upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmanshead viļņlauzi ar Landguard Point, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem Blackwater upe || Visi ūdensceļi tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mersea salas dienvidrietumu tālāko punktu ar Sales Point Crouch upe un Roach upe || Crouch upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holliwell Point ar Foulness Point, ieskaitot Roach upi Temza un tās pietekas || Temza augšpus līnijai, kas novilkta no ziemeļiem uz dienvidiem cauri Denton kuģu piestātnes mola galējam austrumu punktam, Gravesend, līdz Teddington slūžām Medway upe un the Swale || Medway upe no līnijas, kas novilkta no Garrison Point līdz Grain tornim, līdz Allington slūžām; un the Swale no Whitstable līdz Medway Stour upe (Kenta) || Stour upe augšpus grīvai līdz kuģu piestātnei pie Flagstaff Reach Dover osta || To līniju iekšpusē, kas novilktas pāri austrumu un rietumu ieejām ostā Rother upe || Rother upe augšpus paisuma un bēguma signālstacijas pie Camber līdz Scots Float slūžām un ieejas slūžām Brede upē Adur upe un Southwick kanāls || Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri Shoreham ostas ieejai līdz Southwick kanāla slūžu ieejai un Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam Arun upe || Arun upe augšpus Littlehampton molam līdz Littlehampton Marina Ouse upe (Saseksa) Newhaven || Ouse upe no līnijas, kas novilkta pāri Newhaven ostas ieejas piestātnēm līdz North Quay ziemeļu galam Braitona || Brighton Marina ārējā osta tās līnijas iekšpusē, kas savieno West Quay dienvidu galu ar South Quay ziemeļu galu Čičestera || Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastoke punktu un baznīcas torni, West Wittering, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem Langstone osta || Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastney Point un Gunner Point Portsmuta || Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri ostas ieejai no Port Blockhouse līdz Round Tower Bembridge, Wight sala || Brading ostas iekšpusē Cowes, Wight sala || Medina upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlauža uguņus austrumu krastā ar mājas uguņiem rietumu krastā Sauthemptona || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Calshot pili ar Hook bāku Beaulieu upe || Beaulieu upes iekšpusē, bet ne austrumu virzienā no ziemeļu-dienvidu līnijas cauri Inchmery mājai Keyhaven ezers || Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta ziemeļu virzienā no Hurst Point Low uguņiem līdz Keyhaven purviem Christchurch || Run upe Poole || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Chain Ferry starp Sandbanks un South Haven Point Eksetera || Austrumu-rietumu līnijas iekšpusē no Warren Point līdz piekrastes glābšanas laivu stacijai iepretim Checkstone Ledge Teignmouth || Ostas iekšpusē Dart upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kettle punktu ar Battery punktu Salcombe upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Splat punktu ar Limebury punktu Plimuta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mount Batten molu ar Raveness punktu cauri Drake salām: Yealm upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Warren punktu ar Misery punktu Fowey || Ostas iekšpusē Falmuta || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv.Antonija zemesragu ar Pendennis Point Camel upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gun Point ar Brea Hill Taw un Torridge upe || Tās līnijas iekšpusē, kas atrodas 200°no bākas Crow Point, līdz krastam pie Skern Point Bridžvotera || Dienvidu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz austrumiem no Stert Point (51° 13.0′N) Eivonas (Avon) upe || Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Avonmouth molu ar kuģu piestātnes punktu, līdz Netham dambim 2. NODAĻA 3. zona Beļģijas Karaliste Jūras Šelda (lejpus Antverpenes atklātās enkurvietas) Bulgārijas Republika Donava: no 845,650 ceļa kilometra līdz 374,100 ceļa kilometram Čehijas Republika Labe: no Ústí nad Labem-Střekov slūžām līdz Lovosice slūžām Ezeri ar dambjiem: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice Máchovo ezers Velké Žernoseky ūdens telpa Dīķi: Oleksovice, Svět, Velké Dářko Kalnrūpniecības grants ezeri: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov Vācijas Federatīvā Republika Donava || No Kelheimas (2414,72 km) līdz Vācijas-Austrijas robežai pie Jochenstein Reina un Lampertheimer Altrhein (no 4,75. km līdz Rijn), Altrhein Stockstadt-Erfelden (no 9,80. km līdz Rijn) || no Vācijas-Šveices robežas līdz Vācijas-Nīderlandes robežai Elba (Norderelbe), tai skaitā Süderelbe en Köhlbrand || no Elbe-Seiten kanāla grīvas līdz Hamburgas ostas apakšējai robežai Müritz || Francijas Republika Adūra: no Bec du Gave līdz jūrai; Ona: no aizsprosta pie Châteaulin līdz jūras šķērslīnijas robežai, ko ierobežo Passage de Rosnoën; Blavē: no Pontivī līdz Pont du Bonhomme; Kalē kanāls; Šaranta: no tilta pie Tonnay-Charente līdz jūras šķērslīnijas robežai, ko ierobežo līnija, kas lejup pa straumi stiepjas pāri kreisā krasta uguņu vidusdaļai un krustojas ar Fort de la Pointe; Dordoņja: no vietas, kur upe saplūst ar Lidoire un Bec d'Ambès; Garona: no tilta pie Castet en Dorthe līdz Bec d'Ambès; Žironda: no Bec d'Ambès līdz šķērslīnijai 48,50. kilometrā, stiepjoties pāri Ile de Patiras punktam; Ēro: no Bessan ostas līdz jūrai (līdz pat paisuma un bēguma piekrastes joslas augšējai robežai); Ila: no vietas, kur upe saplūst ar Dronu līdz vietai, kur saplūst ar Dordoņju; Luāra: no vietas, kur upe saplūst ar Maine to Cordemais (25. km); Marna: no tilta pie Bonneuil (KP 169bis900) un slūžām pie St.Maur līdz vietai, kur upe saplūst ar Sēnu; Reina Niva: no Haïtze dam pie Ustaritz līdz vietai, kur upe saplūst ar Adūru; Uāza: no Janville aizsprosta līdz vietai, kur upe saplūst ar Sēnu; Orba: no Sérignan līdz jūrai (līdz pat paisuma un bēguma piekrastes joslas augšējai robežai); Rona: no Francijas-Šveices robežas līdz jūrai, izņemot Petit Rhône; Sona: no Pont de Bourgogne tilta pie Chalon‑sur‑Saône līdz vietai, kur upe saplūst ar Ronu; Sēna: no slūžām pie Nogent‑sur‑Seine līdz Tancarville kanāla sākumam; Nioras Sevra: no aizsprosta pie Marans līdz jūras šķērslīnijas robežai iepretim grīvai; Somma: no Pont de la Portelette tilta pie Abvilas lejup pa straumi līdz Noyelles gaisa tiltam un Saint-Valéry-sur-Somme dzelzceļa tiltam; Vilēna: no Redonas (KP 89,345) līdz Arzal Dam; Amance ezers; Annecy ezers; Biscarosse ezers; Bourget ezers; Carcans ezers; Cazaux ezers; Der-Chantecoq ezers; Guerlédan ezers; Hourtin ezers; Lacanau ezers; Orient ezers; Pareloup ezers; Parentis ezers; Sanguinet ezers; Serre-Ponçon ezers; Temple ezers. Ungārijas Republika Donava: no 1812. km līdz 1433. Km Donava Moson: no 14. km līdz 0. Km Donava Szentendre: no 32. km līdz 0. Km Donava Ráckeve: no 58. km līdz 0. Km Tisza upe: no 685. km līdz 160. Km Dráva upe: no 198. km līdz 70. Km Bodrog upe: no 51. km līdz 0. Km Kettős Körös upe: no 23. km līdz 0. Km Hármas Körös upe: no 91. km līdz 0. Km Sió kanāls: no 23. km līdz 0. Km Velence ezers Fertő ezers Nīderlandes Karaliste Reina Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuiden osta, Roterdamas ostas zona, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch kanāls, Boven Rijn, Pannersdensch kanāls, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdamas-Reinas kanāls, Veerse Meer, Šeldas-Reinas kanāls līdz pat Folkeraka grīvai, Amer, Bergsche Maas, Meuse lejpus Venlo, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (austrumu virzienā no Beneluksa ostas), Hartelkanaal Austrijas Republika Donava: no robežas ar Vāciju līdz robežai ar Slovākiju Inn: no grīvas līdz Passau-Ingling spēkstacijai Traun: no grīvas līdz 1,80. Km Enns: no grīvas līdz 2,70. Km March: līdz 6,00. Km Polijas Republika — Biebrza upe no Augustowski kanāla ietekas līdz Narwia upes ietekai — Brda upe no savienojuma ar Bydgoski kanālu Bidgoščē līdz Vislas ieteikai — Bug upe no Muchawiec upes ietekas līdz Narwia upes ietekai — Dąbie ezers līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem — Augustowski kanāls no savienojuma ar Biebrza upi līdz valsts robežai, kopā ar ezeriem, kas atrodas gar šī kanāla krastiem — Bartnicki kanāls no Ruda Woda ezera līdz Bartężek ezeram, kopā ar Bartężek ezeru — Bydgoski kanāls — Elbląski kanāls no Druzno ezera līdz Jeziorak ezeram un Szeląg Wielki ezeram, kopā ar šiem ezeriem un ezeriem, kas atrodas gar kanālu, un blakus ūdensceļš Zalewo virzienā no Jeziorak ezera līdz Ewingi ezeram, to ieskaitot — Gliwicki kanāls kopā ar Kędzierzyński kanālu — Jagielloński kanāls no savienojuma ar Elbląg upi līdz Nogat upei — Łączański kanāls — Ślesiński kanāls ar ezeriem, kas atrodas gar šo kanālu, un Gopło ezers — Żerański kanāls — Martwa Wisła upe no Vislas Pšegalinā līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem — Narew upe no Biebrza upes ietekas līdz Vislas ietekai, kopā ar Zegrzyński ezeru — Nogat upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai — Noteć upe (augšējā) no Gopło ezera līdz savienojumam ar Górnonotecki kanālu, un Górnonotecki kanāls un Noteć upe (apakšējā) no savienojuma ar Bydgoski kanālu līdz Warta upes ietekai — Nysa Łużycka upe no Gubin līdz Oderas upes ietekai — Odera no Racibórz pilsētas līdz savienojumam ar Austrumoderu, kas ietek Regalica upē no Piercing Klucz-Ustowo, kopā ar šo upi un tās sekundārajām pietekām, līdz Dąbie ezeram, kā arī Oderas blakus ūdensceļš no Opatowice slūžām līdz slūžām Vroclavā — Rietumodera no aizsprosta Widuchowa (704,1 km no Oderas) līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem, kopā ar sekundārajām pietekām, kā arī Piercing Klucz-Ustowo, kas savieno Austrumoderu ar Rietumoderu — Parnica upe un Piercing Parnicki no Rietumoderas līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem — Pisa upe no Roś ezera līdz Narew upes ietekai — Szkarpawa upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai — Warta upe no Ślesiński ezera līdz Oderas ietekai — Wielkie Jeziora Mazurskie sistēma, kas ietver ezerus, ko savieno upes un kanāli, un kas veido galveno ūdensceļu no Roś ezera (to ieskaitot) Pišā līdz Węgorzewski kanālam (ieskaitot šo kanālu) Węgorzewo, kopā ar šādiem ezeriem: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty un Święcajty, kopā ar Giżycki kanālu un Niegociński kanālu, un Piękna Góra kanālu, Ryńskie ezera (to ieskaitot) blakus ūdensceļš Ryn līdz Nidzkie ezeram (līdz pat 3 km, kas veido robežu ar “Nidzkie ezera” dabas rezervātu), kopā ar šādiem ezeriem: Bełdany, Guzianka Mała un Guzianka Wielka — Visla no Przemsza upes ietekas līdz savienojumam ar Łączański kanālu, kā arī no šī kanāla ietekas Skawina līdz Vislas ietekai Gdaņskas līcī, izņemot Włocławski rezervuāru Rumānija Donava: no Serbijas un Rumānijas robežas (1075 km) līdz Melnajai jūrai pie Sulina kanāla atzarojuma Donavas un Melnās jūras kanāls (garums 64,410 km): no vietas, kur tas savienojas ar Donavas upi, Donavas 299,300 kilometrā Cernavodă (attiecīgi, kanāla 64,410 km) līdz Dienvidkonstantas-Agigea ostai (kanāla “0” km) Poarta Albă-Midia Năvodari kanāls (garums 34,600 km): no vietas, kur tas savienojas ar Donavas un Melnās jūras kanālu 29,410 km Poarta Albă (attiecīgi, kanāla 27,500 km) līdz Midia ostai (kanāla “0” km) Slovākijas Republika Donava: no Devín (1880,26 km) līdz Slovākijas-Ungārijas robežai Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija SKOTIJA || Leith (Edinburga) || Viļņlaužu iekšpusē Glāzgova || Strathclyde ezers Crinan kanāls || No Crinan līdz Ardrishaig Kaledonijas kanāls || Kanāla daļas ZIEMEĻĪRIJA || Lagan upe || No Lagan Weir līdz Stranmillis ANGLIJAS AUSTRUMI || Wear upe (bez paisuma un bēguma) || Vecais dzelzceļa tilts, no Durham līdz Prebends tiltam, Durham Tees upe || Upes augštece no Tees aizsprosta Grimsby doks || Slūžu iekšpuse Immingham doks || Slūžu iekšpuse Hull doki || Slūžu iekšpuse Boston doks || Slūžu vārtu iekšpuse Aire un Calder navigācija || Goole doki līdz Līdsai; savienojums ar Līdsas un Liverpūles kanālu; Bank Dole savienojums ar Selby (Ouse upes slūžas); Castleford savienojums ar Wakefield (Falling slūžas) Ancholme upe || No Ferriby slūžām līdz Brigg Calder un Hebble kanāls || No Wakefield (Falling slūžas) līdz Broadcut Top slūžām Foss upe || No (Zilā tilta) savienojuma ar Ouse upi līdz Monk tiltam Fossdyke kanāls || Savienojums ar Trentu līdz Brayford dīķim Goole doks || Slūžu vārtu iekšpusē Hornsea Mere || Viss kanāls Hull upe || No Struncheon Hill slūžām līdz Beverley Beck Market Weighton kanāls || No Humber upes slūžām līdz Sod Houses slūžām New Junction kanāls || Viss kanāls Ouse upe || No Naburn slūžām līdz Nun Monkton Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls || No Keadby slūžām līdz Tinsley slūžām Trenta || No Kromvela slūžām līdz Shardlow Witham upe || No Boston slūžām līdz Brayford dīķim (Linkolna) VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI || Severn upe || Augšpus Llanthony un Maisemore Weirs Wye upe || Augšpus Monmouth Kārdifa || Roath Park ezers Talbotas osta || Slēgto doku iekšpusē Swansea || Slēgto doku iekšpusē Dee upe || Augšpus Barrelwell Hill ūdens ieguves punkta Mersey upe || Doki (izņemot Seaforth doku) Lune upe || Augšpus Glasson doka Eivona (Midlenda) || No Tewkesbury slūžām līdz Evesham Glostera || Glosteras pilsētas doki, Glosteras/Šārpnesa kanāls Hollingworth ezers || Viss ezers Mančestras kuģu kanāls || Viss kanāls un Salford doki, ieskaitot Irwell upi Pickmere ezers || Viss ezers Tawe upe || Starp jūras slūžām/Marina un Morfa Atlētikas stadionu Rudyard ezers || Viss ezers Weaver upe || Lejpus Noričas ANGLIJAS DIENVIDI || Nene upe || No Wisbech Cut un Nene upes līdz Dog-in a-Doublet slūžām Great Ouse upe || Kings Lynn Cut un Great Ouse upe lejpus West Lynn ceļu tilta Jārmuta || Yare upes ieteka no līnijas, kas novilkta pāri ziemeļu un dienvidu ieejas piestātnēm, ieskaitot Breydon Water Lowestoft || Lowestoft osta lejpus Mutford slūžām līdz līnijai, kas novilkta pāri ārējām ostas ieejas piestātnēm Alde un Ore upe || Augšpus ieejai Ore upē līdz Westrow Point Deben upe || Augšus Deben upes ieejas līdz Felixstowe Ferry Orwell upe un Stour upe || No līnijas, kas novilkta no Fagbury punkta līdz Shotley punktam Orwell upē līdz Ipsvičas dokam, un no līnijas, kas novilkta ziemeļu-dienvidu virzienā cauri Erwarton NessStour upē līdz Manningtree Chelmer un Blackwater kanāls || Austrumu virzienā no Beeleigh slūžām Temza un tās pietekas || Temza augšpus Teddington slūžām līdz Oksfordai Adur upe un Southwick kanāls || Adur upe augšpus Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam un Southwick kanāla iekšpusē Arun upe || Arun upe augšpus Littlehampton Marina Ouse upe (Saseksa), Newhaven || Ouse upe augšpus North Quay ziemeļu galam Bewl Water || Viss ezers Grafham Water || Viss ezers Rutland Water || Viss ezers Thorpe Park Lake || Viss ezers Čičestera || Austrumu pusē no līnijas, kas savieno Cobnor punktu un Chalkdock punktu Christchurch || Christchurch ostas iekšienē, izņemot Run upi Ekseteras kanāls || Viss kanāls Eivona (Avon) || Bristoles pilsētas doki No Netham dambja līdz Pulteney aizsprostam 3. NODAĻA 4. zona Beļģijas Karaliste Viss Beļģijas ūdensceļu tīkls, izņemot 3. zonas ūdensceļus Čehijas Republika Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 1., 2. un 3. Zonu Vācijas Federatīvā Republika Visi iekšējie ūdensceļi, izņemot 1., 2. un 3. zonas ūdensceļus Francijas Republika Visi pārējie iekšējie ūdensceļi Itālijas Republika Visi valsts kuģojamie ūdensceļi Lietuvas Republika Viss Lietuvas ūdensceļu tīkls Luksemburgas Lielhercogiste Mozele Ungārijas Republika Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 2. un 3. Zonu Nīderlandes Karaliste Visas pārējās upes, kanāli un iekšējās jūras, kas nav uzskaitītas saistībā ar 1., 2. un 3. Zonu Austrijas Republika Thaya: līdz pat Bernhardsthal March: augšpus 6,00 km Polijas Republika Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 1., 2. un 3. Zonu Rumānija Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 3. zonu Slovākijas Republika Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 3. zonu Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija SKOTIJA || Ratho un Linlithgow Union kanāls || Viss kanāls Glāzgova || Forth un Clyde kanāls Monkland kanāls, Faskine un Drumpellier daļas Hogganfield ezers ANGLIJAS AUSTRUMI || Ancholme upe || No Brigg līdz Harram Hill slūžām Calder un Hebble kanāls || No Broadcut augšējām slūžām līdz Sowerby tiltam Chesterfield kanāls || No West Stockwith līdz Worksop Cromford kanāls || Viss kanāls Derwent upe || No savienojuma ar Ouse upi līdz Stamford tiltam Driffield navigācija || No Struncheon Hill slūžām līdz Great Driffield Erewash kanāls || No Trentas slūžām līdz Langley dzirnavu slūžām Huddersfield kanāls || No savienojuma ar Calder un Hebble pie Coopers tilta līdz Huddersfield Narrow kanālam pie Huddersfield Starp Ashton-Under-Lyne un Huddersfield Līdsas un Liverpūles kanāls || No Līdsas upes slūžām līdz Skipton kuģu piestātnei Light Water Valley Lake || Viss ezers The Mere, Scarborough || Viss ezers Ouse upe || Augšpus Nun Monkton dīķim Pocklington kanāls || No savienojuma ar Derwent upi līdz Melbourne baseinam Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls || No Tinsley slūžām līdz Šefīldai Soar upe || No Trentas satekas līdz Loughborough Trentas un Mersey kanāls || No Shardlow līdz Dellow Lane slūžām Ure upe un Ripon kanāls || No satekas ar Ouse upi līdz Ripon kanālam (Ripon baseins) Ashton kanāls || Viss kanāls VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI || Eivona (Midlenda) || Augšpus Evesham Birmingemas kanāla navigācija || Viss kanāls Birmingemas un Feizlijas kanāls || Viss kanāls Coventry kanāls || Viss kanāls Grand Union kanāls (no Napton satekas līdz Birmingemai un Feizlijai) || Visa kanāla daļa Kennet un Avon kanāls (No Bātas līdz Ņūberijai) || Visa kanāla daļa Lancaster kanāls || Viss kanāls Līdsas un Liverpūles kanāls || Viss kanāls Llangollen kanāls || Viss kanāls Caldon kanāls || Viss kanāls Peak Forest kanāls || Viss kanāls Macclesfield kanāls || Viss kanāls Monmouthshire un Brecon kanāls || Viss kanāls Montgomery kanāls || Viss kanāls Rochdale kanāls || Viss kanāls Swansea kanāls || Viss kanāls Neath un Tennant kanāls || Viss kanāls Shropshire Union kanāls || Viss kanāls Staffordshire un Worcester kanāls || Viss kanāls Stretfordas pie Eivonas kanāls || Viss kanāls Trenta || Visa upe Trentas un Mersey kanāls || Viss kanāls Weaver upe || Augšpus Noričas Vusteras un Birmingemas kanāls || Viss kanāls ANGLIJAS DIENVIDI || Nene upe || Augšpus Dog-in-a-Doublet slūžām Great Ouse upe || Kings Lynn augšpus West Lynn ceļu tilta: Great Ouse upe un visi ar to saistītie Fenland ūdensceļi, ieskaitot Cam upi un vidējā līmeņa navigāciju Norfolkas un Safolkas platie ūdensceļi || Visas kuģojamās paisuma un bēguma upes un upes bez paisuma un bēguma, platie ūdensceļi, kanāli un ūdensceļi Norfolkas un Safolkas plato ūdensceļu ietvaros, ieskaitot Oulton Broad un šādas upes: Waveney, Yare, Bure, Ant un Thurne, izņemot tās, kas norādītas attiecībā uz Jārmutu un Lowestoft Blyth upe || No Blyth upes ieejas līdz Blaitburgai Alde un Ore upe || Alde upē augšpus Westrow Point Deben upe || Deben upe augšpus Felixstowe prāmju līnijas Orwell upe un Stour upe || Visi ūdensceļi Stour upē augšpus Manningtree Chelmer un Blackwater kanāls || Rietumu virzienā no Beeleigh slūžām Temza un tās pietekas || Stort upe un Lee upe augšpus Bow Creek. Grand Union kanāls augšpus Brentford slūžām, un Regents kanāls augšpus Limehouse baseina, un visi kanāli, kas ar to saistīti. Wey upe augšpus Temzas slūžām. Kennet un Avon kanāls. Temza augšpus Oksfordas. Oksfordas kanāls Medway upe un the Swale || Medway upe augšpus Allington slūžām Stour upe (Kenta) || Stour upe augšpus piestātnes pie Flagstaff Reach Douveras osta || Visa osta Rother upe || Rother upe un Karaliskais Militārais kanāls augšpus Scots Float slūžām, un Brede upe augšpus ieejas slūžām Braitona || Brighton Marina iekšējā osta augšpus slūžām Wickstead Park Lake || Viss ezers Kennet un Avon kanāls || Viss kanāls Grand Union kanāls || Viss kanāls Eivona (Avon) || Augšpus Pulteney aizsprosta Bridgewater kanāls || Viss kanāls II PIELIKUMS OBLIGĀTĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 1., 2., 3. UN 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM SATURS I DAĻA 1. NODAĻA VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI 1.01. pants — Definīcijas 2. NODAĻA PROCEDŪRA 2.01. pants — Pārbaudes iestādes 2.02. pants — Pārbaudes pieprasījums 2.03. pants — Kuģa uzrādīšana pārbaudei 2.04. pants — (Paliek anulēts) 2.05. pants — Savienības iekšējās kuģošanas pagaidu sertifikāts 2.06. pants — (Paliek anulēts) 2.07. pants — Precīzas ziņas Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā un tā grozījumi 2.08. pants — (Paliek anulēts) 2.09. pants — Periodiskas pārbaudes 2.10. pants — Brīvprātīga pārbaude 2.11. pants — (Paliek anulēts) 2.12. pants — (Paliek anulēts) 2.13. pants — (Paliek anulēts) 2.14. pants — (Paliek anulēts) 2.15. pants — Izmaksas 2.16. pants — Informācija 2.17. pants — Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātu reģistrs 2.18. pants — Unikāls Eiropas kuģa identifikācijas numurs 2.19. pants — (Paliek anulēts) 2.20. pants — Paziņojumi II DAĻA 3. NODAĻA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢUBŪVI 3.01. pants — Pamatnoteikumi 3.02. pants — Izturība un stabilitāte 3.03. pants — Korpuss 3.04. pants — Mašīntelpas un katlu telpas, bunkuri 4. NODAĻA DROŠĪBAS ATTĀLUMS, BRĪVSĀNI UN IEGRIMES SKALAS 4.01. pants — Drošības attālums 4.02. pants — Brīvsāni 4.03. pants — Minimālie brīvsāni 4.04. pants — Iegrimes atzīmes 4.05. pants — Tāda piekrauta kuģa maksimālā iegrime, kura tilpnes ne vienmēr ir noslēgtas tā, lai būtu šļakatu izturīgas un drošas pret laika apstākļu ietekmi 4.06. pants — Iegrimes skalas 5. NODAĻA MANEVRĒŠANAS SPĒJA 5.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 5.02. pants — Navigācijas pārbaudes 5.03. pants — Pārbaudes vieta 5.04. pants — Kuģu un karavānu piekraušanas pakāpe navigācijas pārbaužu laikā 5.05. pants — Kuģa iekārtu izmantojums navigācijas pārbaudē 5.06. pants — Paredzētais ātrums (uz priekšu) 5.07. pants — Apstāšanās spēja 5.08. pants — Atpakaļgaitas spēja 5.09. pants — Spēja veikt izvairīšanās darbību 5.10. pants — Pagriešanās spēja 6. NODAĻA STŪRĒŠANAS SISTĒMA 6.01. pants — Vispārīgas prasības 6.02. pants — Stūres ierīces piedziņa 6.03. pants — Hidrauliskā stūres ierīces piedziņa 6.04. pants — Enerģijas avots 6.05. pants — Manuālā piedziņa 6.06. pants — Stūres dzenskrūve, ūdens sprausla, cikloidālā dzenskrūve un priekšgala dzinekļa sistēmas 6.07. pants — Indikatori un uzraudzības ierīces 6.08. pants — Pagrieziena ātruma regulētāji 6.09. pants — Pieņemšanas pārbaude 7. NODAĻA STŪRES MĀJA 7.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 7.02. pants — Neaizsegta redzamība 7.03. pants — Vispārīgas prasības attiecībā uz vadību, indikācijas un uzraudzības iekārtām 7.04. pants — Specifiskas prasības attiecībā uz galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmas vadības, indikācijas un uzraudzības ierīcēm 7.05. pants — Navigācijas gaismas, gaismas signāli un skaņas signāli 7.06. pants — Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori 7.07. pants — Radio telefonijas sistēmas kuģos ar stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai 7.08. pants — Iekšējās saziņas ierīces uz kuģa 7.09. pants — Signalizācijas sistēma 7.10. pants — Apkure un ventilācija 7.11. pants — Kuģa pakaļgala enkura darbināšanas iekārta 7.12. pants — Nolaižamas stūres mājas 7.13. pants — Ieraksts to kuģu Savienības iekšējās kuģošanas sertifikātā, kuru stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai 8. NODAĻA DZINĒJU KONSTRUKCIJA 8.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 8.02. pants — Drošības iekārtas 8.03. pants — Elektrostacija 8.04. pants — Dzinēja izplūdes sistēma 8.05. pants — Degvielas tvertnes, caurules un piederumi 8.06. pants — Smēreļļas, cauruļu un piederumu uzglabāšana 8.07. pants — Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos lietojamo eļļu uzglabāšana 8.08. pants — Tilpnes ūdens izsūknēšanas un drenāžas sistēmas 8.09. pants — Eļļainā ūdens un izmantotās eļļas uzglabāšana 8.10. pants — Kuģu emitētais troksnis 8a. NODAĻA GĀZVEIDA UN DAĻIŅVEIDA PIESĀRŅOTĀJU EMISIJA NO DĪZEĻDZINĒJIEM 8a.01. pants — Definīcijas 8a.02. pants — Vispārīgi noteikumi 8a.03. pants — Atzīti tipa apstiprinājumi 8a.04. pants — Uzstādīšanas pārbaude un starpposma un īpašā pārbaude 8a.05. pants — Tehniskie dienesti 9. NODAĻA ELEKTROIEKĀRTAS 9.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 9.02. pants — Elektroenerģijas padeves sistēmas 9.03. pants — Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu radītiem traucējumiem un ūdens iekļūšanu 9.04. pants — Aizsardzība pret sprādzieniem 9.05. pants — Zemējums 9.06. pants — Maksimālais pieļaujamais spriegums 9.07. pants — Sadales sistēmas 9.08. pants — Savienojumi ar krastu vai citi ārēji tīkli 9.09. pants — Elektroenerģijas padeve citam kuģim 9.10. pants — Ģeneratori un motori 9.11. pants — Akumulatori 9.12. pants — Sadales iekārtas 9.13. pants — Avārijas automātiskie slēdži 9.14. pants — Iekārtu piederumi 9.15. pants — Kabeļi 9.16. pants — Apgaismes iekārtas 9.17. pants — Navigācijas gaismas 9.18. pants — (Paliek anulēts) 9.19. pants — Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas 9.20. pants — Elektroniskās iekārtas 9.21. pants — Elektromagnētiskā savienojamība 10. NODAĻA APRĪKOJUMS 10.01. pants — Enkuru iekārtas 10.02. pants — Pārējais aprīkojums 10.03. pants — Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti 10.03a. pants — Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpu, stūres māju un pasažieru telpu aizsardzībai 10.03b. pants — Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpu, katlu telpu un sūkņu telpu aizsardzībai 10.03c. pants — (Paliek anulēts) 10.04. pants — Kuģa laivas 10.05. pants — Glābšanas riņķi un glābšanas vestes 11. NODAĻA DROŠĪBA DARBA STACIJĀS 11.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 11.02. pants — Aizsardzība pret krišanu 11.03. pants — Darba vietu izmēri 11.04. pants — Sānu klāji 11.05. pants — Piekļuve darba vietām 11.06. pants — Izejas un avārijas izejas 11.07. pants — Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces 11.08. pants — Iekštelpas 11.09. pants — Aizsardzība pret troksni un vibrāciju 11.10. pants — Lūku pārsegi 11.11. pants — Vinčas 11.12. pants — Celtņi 11.13. pants — Degošu šķidrumu uzglabāšana 12. NODAĻA KAJĪTES 12.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 12.02. pants — Īpašas prasības attiecībā uz kajīšu konstrukciju 12.03. pants — Sanitārās iekārtas 12.04. pants — Kambīzes 12.05. pants — Dzeramais ūdens 12.06. pants — Apkure un ventilācija 12.07. pants — Citas kajīšu iekārtas 13. NODAĻA AR DEGVIELU DARBINĀTAS APKURES, ĒDIENU GATAVOŠANAS UN SALDĒŠANAS IEKĀRTAS 13.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 13.02. pants — Šķidro degvielu, eļļas darbinātu iekārtu lietojums 13.03. pants — Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis un izsmidzinošu eļļas degļu apkures ierīces 13.04. pants — Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis 13.05. pants — Izsmidzinošo eļļas degļu apkures ierīces 13.06. pants — Piespiedu gaisa padeves apkures ierīces 13.07. pants — Apkure ar cieto kurināmo 14. NODAĻA SAŠĶIDRINĀTĀS GĀZES IEKĀRTAS SADZĪVES VAJADZĪBĀM 14.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 14.02. pants — Iekārtas 14.03. pants — Tvertnes 14.04. pants — Padeves bloku atrašanās vietas un izkārtojums 14.05. pants — Rezerves tvertnes un tukšās tvertnes 14.06. pants — Spiediena regulētāji 14.07. pants — Spiediens 14.08. pants — Cauruļvadi un elastīgās caurules 14.09. pants — Sadales sistēma 14.10. pants — Gāzi patērējošās ierīces un to iekārtas 14.11. pants — Ventilācija un sadegšanas gāzu aizvadīšana 14.12. pants — Prasības attiecībā uz ekspluatāciju un drošību 14.13. pants — Pieņemšanas pārbaude 14.14. pants — Pārbaudes nosacījumi 14.15. pants — Atestācija 14a. NODAĻA Kuģa notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pasažieru kuģiem 14a.01. pants — Definīcijas 14a.02. pants — Vispārīgi noteikumi 14a.03. pants — Tipa apstiprinājuma pieteikums 14a.04. pants — Tipa apstiprināšanas procedūra 14a.05. pants — Tipa apstiprinājumu grozījums 14a.06. pants — Atbilstība 14a.07. pants — Līdzvērtīgu apstiprinājumu pieņemšana 14a.08. pants — Sērijas numuru pārbaude 14a.09. pants — Ražošanas atbilstība 14a.10. pants — Neatbilstība kuģa notekūdeņu attīrīšanas iekārtas tipam, kas saņēmis tipa apstiprinājumu 14a.11. pants — Izlases veida mērījumi / īpašais tests 14a.12. pants — Kompetentās iestādes un tehniskie dienesti 15. NODAĻA ĪPAŠAS PASAŽIERU KUĢIEM PIEMĒROJAMAS PRASĪBAS 15.01. pants — Vispārīgi noteikumi 15.02. pants — Kuģu korpusi 15.03. pants — Stabilitāte 15.04. pants — Drošības attālums un brīvsāni 15.05. pants — Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits 15.06. pants — Pasažieru telpas un zonas 15.07. pants — Dzinējspēka sistēma 15.08. pants — Drošības ierīces un aprīkojums 15.09. pants — Dzīvības glābšanas aprīkojums 15.10. pants — Elektroaprīkojums 15.11. pants — Ugunsdrošība 15.12. pants — Uguns dzēšana 15.13. pants — Drošības organizācija 15.14. pants — Notekūdeņu savākšana un atkritumu iekārtas 15.15. pants — Atkāpes attiecībā uz noteiktiem pasažieru kuģiem 15a. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PASAŽIERU BURINIEKIEM 15a.01. pants — II daļas piemērošana 15a.02. pants — Izņēmumi noteiktiem pasažieru buriniekiem 15a.03. pants — Stabilitātes prasības attiecībā uz kuģiem ar uzvilktām burām 15a.04. pants — Kuģubūves un mehāniska rakstura prasības 15a.05. pants — Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz takelāžu 15a.06. pants — Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz mastiem un takelāžas apaļkokiem 15a.07. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz mastiem 15a.08. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz topmastiem 15a.09. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz bugspritiem 15a.10. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz klīverkokiem 15a.11. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz galvenajiem klīverkokiem 15a.12. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz gafelēm 15a.13. pants — Vispārīgi noteikumi attiecībā uz nekustīgo un kustīgo takelāžu 15a.14. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz nekustīgo takelāžu 15a.15. pants — Īpaši notei