LV ECB -PUBLIC 
 
 
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS  
(2012. gada 2. oktobris )  
par euro ieviešanai nepieciešamajiem sagatavošanās darbiem un grozījumiem  tiesību aktos  
(CON/2012/ 73) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2012. gada 20. jūlijā saņēma Latvij as Finanšu ministrijas lūgumu sniegt 
atzinumu par „Euro ieviešanas likuma” projektu (turpmāk – „euro likumprojekts”), likumprojektu par 
grozījumiem likumā „Par Latvijas Banku” (turpmāk – „ Latvijas Bankas likumprojekts”) un 
likumprojektu par grozījumiem li kumā „Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā” 
(turpmāk – „ IKN likumprojekts”) (turpmāk kopā – „likumprojekti”).  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 
4. punktu un 282. panta 5.  punktu un Padomes 1998. gada 29. jūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu 
iestāžu apspriešanos ar Eiropas Centrālo banku par tiesību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta pirmo, otro 
un trešo ievilkumu, jo likumprojekti attiecas uz valūtas lietām, maksāšanas līdzekļ iem un Latvijas Banku. 
ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5.  panta 
pirmo teikumu. 
 
1. Likumprojektu mērķis  
Likumprojektu mērķis ir sagatavot euro ieviešanu un nodrošināt Latvijas tiesību aktu atbilstību 
Līgum am un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (turpmāk – 
„ECBS Statūti”), kā arī Latvijas atbilstību Līguma 131. pantā noteiktajām pielāgošanas prasībām.  
1.1. Euro likumprojekts  
Euro likumprojekta mērķis ir nodrošināt, ka eur o ieviešana Latvijā notiek efektīvi un caurredzami. 
Cita starpā likumprojekts paredz pasākumus saistībā ar skaidras naudas nomaiņu, bezskaidras 
naudas un elektroniskās naudas nomaiņu un preču un pakalpojumu cenu paralēlo atspoguļošanu. 
Tāpat tas paredz pas ākumus grāmatvedības uzskaites un finanšu tirgu pielāgošanai euro ieviešanai, 
kā arī noteikumus attiecībā uz tiesību aktu grozīšanu un izpildi.  
1.2. Latvijas Bankas likumprojekts un IKN likumprojekts  
Latvijas Bankas likumprojekts risina virkni jautājumu, uz ko saistībā ar likumu „Par Latvijas 
Banku” norādīts ECB un Eiropas Komisijas Konverģences ziņojumos2. Cita starpā grozījumi tiek 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42.  lpp.  
2  Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 237.  lpp.; Eiropas Komisijas 2012.  gada Konverģences ziņojuma 71.  lpp. 
ECB -PUBLIC  
2 veikti noteikumos, kas attiecas uz Latvijas Bankas neatkarību, monetārās finansēšanas un 
priviliģētas piekļuves aizliegumiem  un Latvijas Bankas tiesisko integrāciju Eurosistēmā.  
IKN likumprojektā risināts personiskās neatkarības jautājums, uz ko ECB norādījusi saistībā ar likuma „Par Latvijas Banku” 31.  pantu
3. Likumprojekts tagad precizē, ka Latvijas Bankas 
prezidentam, prezid enta vietniekam un padomes locekļiem citus amatus ļauts ieņemt tikai saskaņā 
ar likumiem vai Latvijas parlamenta apstiprinātiem starptautiskajiem līgumiem, Ministru kabineta 
noteikumiem un rīkojumiem, un tikai tad, ja citu amatu ieņemšana neapdraud Latvija s Bankas 
neatkarību.  
 
2. Apsvērumi par euro likumprojektu  
2.1. Euro likumprojekta 3. pants nosaka, ka diena, kurā Latvijā ievieš euro, ir diena, kurā Padome atceļ 
izņēmuma statusu. ECB norāda, ka šī diena var nesakrist ar dienu, kurā izņēmuma statusa atce lšana 
stājas spēkā. Tādēļ likumprojekta 3.  pants jāgroza, lai tas tieši norādītu uz izņēmuma statusa 
atcelšanas spēkā stāšanos.  
2.2. Šajā sakarā ECB arī norāda, ka Līguma, ar ko izveido Eiropas Stabilizācijas mehānismu  (ESM)4 
(turpmāk – „ESM līgums”) 44.  pants nosaka, ka, iesniedzot dalības pieteikumu, ESM līgumam var 
pievienoties citas ES  dalībvalstis5. Šīs „citas” dalībvalstis ir  dalībvalstis, kuras nav ieviesušas euro 
ESM līguma parakstīšanas laikā. ESM līguma 44.  pants tāpat nosaka, ka dalībvalstij tās dalības 
pieteikums jāiesniedz ESM pēc tam, kad Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Līguma 140. panta 
2. punktu pieņēmusi lēmumu atcelt dalībvalsts izņēmuma statusu euro ieviešanai . ESM līguma 
44 pants arī nosaka, ka pēc tam, kad dalības pieteikumu apstipr inājusi ESM Padome, jaunais ESM 
dalībnieks ESM pievienojas, iesniedzot depozitārijam pievienošanās dokumentus.  
 
3. Apsvērumi par Latvijas Bankas likumprojektu un IKN likumprojektu  
3.1. ECB atzinīgi vērtē Latvijas valdības centienus sasniegt nepieciešamo ti esiskās konverģences līmeni 
un atzīmē, ka grozītā likuma „Par Latvijas Banku” tiesiskā konverģence tiks vērtēta arī nākošajā 
ECB Konverģences ziņojumā. Tajā pašā laikā ECB ir tālāk tekstā izklāstītie  apsvērumi attiecībā uz 
centrālās bankas neatkarību un La tvijas Bankas tiesisko integrāciju Eurosistēmā. 
3.2. Institucionālā neatkarība  
Latvijas Bankas likumprojekts Līgumam atbilstošā veidā groza likuma „Par Latvijas Banku” 
43. pantu attiecībā uz neatkarīgu ārējo revidentu pilnvarām. ECB arī atzīmē, ka likuma „Par 
Latvijas Banku” 43.  panta pirmā daļa nosaka, ka Latvijas Banku uzrauga parlaments. ECB saprot, 
ka „uzraudzība” šajā kontekstā norāda uz parlamenta tiesībām uzdot jautājumus saskaņā ar 
                                                 
3 Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 238.  lpp. 
4  http://www.european-council.europa.eu/media/582311/05- tesm2.en12.pdf.  
5  ESM līguma 7.  apsvērums atzīst, ka „visas euro zonas dalībvalstis klūs par ESM dalībniekiem. Pievienojoties euro zonai, 
Eiropas Savienības dalībvalstij jākļūst par ESM dalībnieku, kuram ir pilnas tiesības un pienākumi, kas atbilst 
līgumslēdzēju pušu tiesībām un pienākumiem” . 
ECB -PUBLIC  
3 „Saeimas kārtības rulli ”6 ar nolūku paaugstināt Latvijas Bankas atbi ldību par tās lēmumiem. Šis 
noteikums atbilst Latvijas Bankas institucionālās neatkarības principam.  
3.3. Finansiālā neatkarība  
3.3.1.  ECB atzinīgi vērtē Latvijas Bankas kapitāla palielināšanu. Finansiālās neatkarības princips nozīmē 
to, ka nacionālās cen trālās bankas (NCB) rīcībā jābūt pietiekamiem līdzekļiem, lai veiktu ne tikai ar 
ECBS vai Eurosistēmu saistītos uzdevumus, bet arī tās nacionālos uzdevumus (piemēram, NCB pārvaldes un darbības finansēšanu). Finansiālā neatkarība tiek vērtēta no viedokļa, v ai kāda trešā 
puse var tieši vai netieši ietekmēt ne tikai NCB uzdevumu izpildi, bet arī tās spēju gan cilvēkresursu, gan pietiekamu finanšu līdzekļu ziņā īstenot savas pilnvaras
7. Šajā sakarā finansiālā 
neatkarība galvenokārt nozīmē to, ka NCB vienmēr jāb ūt pietiekami kapitalizētai8. ECB jo īpaši 
uzskata, ka jo augstāks ir kapitāla, rezervju un uzkrājumu pret finanšu riskiem līmenis, jo augstāks ir nodrošinājums pret nākotnē iespējamiem zaudējumiem. Tādēļ NCB jābūt brīvām neatkarīgi 
veidot finanšu uzkrājum us, kas nodrošina to kapitāla un aktīvu patieso vērtību. Turklāt dalībvalstis 
nedrīkst traucēt NCB veidot savu rezerves kapitālu apjomā, kas nepieciešams Eurosistēmas dalībniekam savu uzdevumu veikšanai
9. Kā minēts ECB 2010. gada un 2012. gada Konverģences  
ziņojumos10 jānovērš jebkura situācija, kuras dēļ ilgākā laika periodā NCB tīrais pašu kapitāls ir 
zemākā līmenī par tās statūtkapitālu vai pat ir negatīvs, t.sk. gadījumi, kad zaudējumi, kas 
pārsniedz kapitāla un rezervju apjomu, tiek pārnesti uz nākamo p eriodu. Katrs šāds gadījums var 
negatīvi ietekmēt NCB spēju veikt ne tikai tās ar ECBS vai Eurosistēmu saistītos uzdevumus, bet arī nacionālos uzdevumus. Turklāt šāda situācija var ietekmēt Eurosistēmas monetārās politikas 
uzticamību. Tāpēc, ja NCB tīrais pašu kapitāls kļūst mazāks par tās statūtkapitālu vai pat negatīvs, 
attiecīgajai dalībvalstij pieņemamā laika periodā savai NCB jānodrošina atbilstošs kapitāla apjoms vismaz statūtkapitāla līmenī, lai ievērotu finansiālās neatkarības principu. Centrālās bankas finansiālo neatkarību var stiprināt arī kārtība, saskaņā ar kuru dažu centrālās bankas uzdevumu 
izpildes izmaksas sedz iestādes vai personas, ar kurām šie uzdevumi saistīti
11. 
3.3.2.  ECB saprot, ka kompetentās Latvijas iestādes cieši sadarbojušās ar La tvijas Banku, lai noteiktu 
līmeni, līdz kuram tiek palielināts pamatkapitāls. Šāda sadarbība ne tikai palīdz ievērot Latvijas 
Bankas finansiālo neatkarību, bet arī ņem vērā to, ka Latvijas Banka vislabāk var novērtēt tai 
nepieciešamo rezerves kapitāla līmeni12. 
3.3.3.  ECB atzinīgi vērtē likuma „Par Latvijas Banku” 18.1 panta pirmās daļas jauno redakciju, saskaņā ar 
kuru Latvijas Banka daļu savas peļņas ieskaita valsts budžetā pēc tam, kad Latvijas Bankas padome apstiprinājusi gada pārskatu, un tikai pēc tam,  kad segti iepriekšējos gados uzkrātie zaudējumi, ja 
                                                 
6  Saeimas  Kārtības rullis, "LV", 96 (227), 18.08.1994.  
7 Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 26.  lpp. 
8 Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 25.  lpp.; sk. arī Atzinumu CON/2010/88. Visi ECB atzinumi tiek publicēti 
ECB tīmekļa vietnē www.ecb.eur opa.eu.  
9 Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 27.  lpp.; šajā sakarā sk. arī Atzinuma CON/2008/34. 4.2.  punktu.  
10 Sk. ECB 2010.  gada Konverģences ziņojuma 21. un 22.  lpp un ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 25. un 26.  lpp. 
11 Sk. Atzinuma CON/2012/35 2. punktu.  
12 Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 27.  lpp.; sk. arī Atzinuma CON/2010/88 2.1.  punktu.  
ECB -PUBLIC  
4 tādi ir. Tas atspoguļo no finansiālās neatkarības principa izrietošās prasības13. ECB tāpat atzinīgi 
vērtē šī panta jauno otro daļu, kas Latvijas Bankai ļauj samazināt maksājuma par valsts kapitāla 
izmant ošanu procentu, ja tas nepieciešams Latvijas Bankas rezerves kapitāla palielināšanai saistībā 
ar finanšu riskiem, kam Latvijas Banka pakļauta savu uzdevumu izpildē.  
3.4.  Personiskā neatkarība  
3.4.1.  ECB atzinīgi vērtē to, ka likuma „Par Latvijas Banku” 2 2. panta ceturtā daļa saistībā ar Latvijas 
Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un padomes locekļu atbrīvošanas no amata iemesliem 
atsaucas uz ECBS Statūtu 14.2. pantu. Kā norādīts ECB Konverģences ziņojumos14, NCB 
statūt iem jānodrošina, ka prezidentus un citus NCB lēmējinstitūciju dalībniekus nevar atbrīvot no 
amata tādu iemeslu dēļ, kuri nav minēti Statūtu 14.2. pantā. Šīs prasības mērķis ir neļaut prezidentu 
apstiprināšanā iesaistītajām iestādēm, īpaši valdībai vai parl amentam, patvarīgi atbrīvot prezidentu 
no amata.  
Saskaņā ar likuma „Par Latvijas Banku” 22.  panta ceturto daļu, lai Latvijas parlaments varētu lemt 
par Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka vai  padomes locekļa atbrīvošanu smaga 
pārkāpuma dēļ (k as ir Statūtu 14.2. pantā paredzēts atbrīvošanas pamats), nacionālajai tiesai 
jākonstatē, ka attiecīgā amatpersona ir vainīga likumpārkāpumā. ECB atzīst, ka saskaņā ar 22. panta ceturto daļu tiesa var lemt tikai par attiecīgās amatpersonas likumpārkāpumu, bet tā nav 
pilnvarota lemt par to, vai likumpārkāpums ir smags pārkāpums. Tomēr 22. panta ceturtā daļa Savienības tiesību jēdzienu „smags pārkāpums” ierobežo līdz likumpārkāpumiem, lai gan nacionālajam likumdevējam nebūtu jāparedz atbrīvošanas no amata nos acījumi
15. Likuma „Par 
Latvijas Banku” 22. panta ceturtā daļa pilnībā jāsaskaņo ar Statūtu 14.2.  pantu, vai arī jāatsakās no 
jebkādām norādēm uz atbrīvošanas iemesliem, ņemot vērā, ka Statūtu 14.2. pants ir tieši 
piemērojams.  Turklāt, lai nodrošinātu pilnīg u atbilstību ECBS Statūtu noteikumiem, ECB iesaka 
nepārprotami, t.i. atsevišķā tiesību normā, nošķirt Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka vai Padomes locekļa atbrīvošanas no amata procedūru, t.sk. tiesas lēmumus, no materiālajām 
tiesību normām , kas attiecas uz atbrīvošanas no amata iemesliem.  
3.4.2.  Attiecībā uz personisko neatkarību jānovērš arī jebkādu interešu konfliktu rašanās, veicot ar ECBS 
saistītu uzdevumu izpildē iesaistītu NCB lēmējinstitūciju locekļu pienākumus attiecībā uz savām 
NCB  (prezidentiem – arī attiecībā uz ECB) un jebkuras citas šo lēmējinstitūciju locekļu iespējamās 
funkcijas, kas varētu apdraudēt viņu personisko neatkarību. Principā dalība ar ECBS saistītu uzdevumu izpildē iesaistītā lēmējinstitūcijā nav savienojama ar cit u funkciju veikšanu, kas varētu 
izraisīt interešu konfliktu. Jo īpaši šādi lēmējinstitūciju locekļi nedrīkst ieņemt amatus un viņiem 
nedrīkst būt intereses, kas varētu ietekmēt viņu darbību, pārstāvot valsts izpildvaras vai 
likumdevējvaras institūcijas vai  reģionu vai vietējā līmeņa pārvaldes institūcijas, vai saistībā ar 
dalību komercorganizācijās. Sevišķi jārūpējas, lai novērstu potenciālus interešu konfliktus saistībā 
                                                 
13  Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 27.  lpp. 
14 Sk., piemēram, ECB 2012. gada Konverģences ziņojuma 24.  lpp.  
15 Sk. Atzinuma CON/2011/38 2.1.  punktu; sk. arī Atzinumus CON/2012/26 un CON/2012/43.  
ECB -PUBLIC  
5 ar lēmējinstitūciju locekļiem, kuriem nav izpildfunkciju16. IKN likumprojekta precizējum s novērš 
ECB paustās bažas veidā, kas ņem vērā institucionālās neatkarības principu. Tomēr nacionālie 
likumi, starptautiskie līgumi, nacionālie noteikumi vai rīkojumi, kas saskaņā ar IKN likumprojektu 
ļautu prezidentam vai citiem Latvijas Bankas padomes lo cekļiem apvienot savu amatu ar citiem 
amatiem, var būt par pamatu bažām par to personisko neatkarību, kas noteikta Līguma 130.  pantā. 
Tādēļ IKN likumprojektu jāgroza, lai precizētu, ka citu amatu ieņemšana var tikt atļauta, ja tā 
neapdraud ne tikai Latvijas Bankas neatkarību, bet arī Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta 
vietnieka un citu padomes locekļu personisko neatkarību. 
3.5. Tiesiskā integrācija Eurosistēmā  
Likuma „Par Latvijas Banku” 34.  panta trešā daļa neatzīst ECB pilnvaras attiecībā uz „prasīb ām 
euro skaidrās naudas apstrādes iekārtām un euro banknošu apstrādes kvalitātes prasībām, kā arī 
reģistrācijas un pārskatu iesniegšanas prasībām komersantiem, kas nodarbojas ar skaidrās naudas apstrādi un laišanu otrreizējā apgrozībā”. ECB uzskata, ka ir būtiski, ka jebkurš tiesību akta 
projekts, ar ko ievieš Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā
17, nepieļauj atkāpes no tā kopējiem noteikumiem, ja 
vien tas nav tieši noteikts Lēmumā ECB/ 2010/1418. Tādēļ likumā „Par Latvijas Banku” jānosaka, 
ka šādas darbības veic saskaņā ar Savienības tiesībām19.  
3.6. Finanšu stabilitātes veicināšana  
Ņemot vērā Līguma 127. panta 5. punktā noteikto Eurosistēmas uzdevumu palīdzēt kompetentām iestādēm sekmīgi  īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību un finanšu sistēmas 
stabilitāti, un ņemot vērā institucionālo izaugsmi, piemēram, centrālo banku atbalstu Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai
20, ECB, ievērojot savu nostāju šajā jautājumā21, uzskata,  ka uzdevums 
veicināt finanšu sistēmas stabilitāti tieši jānorāda likumā „Par Latvijas Banku”22. 
                                                 
16  Sk. ECB 2012.  gada Konverģences ziņojuma 25.  lpp.  
17  OV L 267, 9.10.2010., 1.  lpp.  
18  Sk. Atzinumu CON/2011/94.  
19  Sk., t.sk., 6. panta 1.  punktu Padomes 2001.  gada 28.  jūnija Regulā (EK) Nr.  1338 /2001, ar kuru paredz pasākumus, kas 
vajadzīgi euro aizsardzībai pret vilto šanu (OV L 181, 4.7.2001., 6.  lpp.) un Lēmumu ECB/2010/14.  
20  Sk. 9.  apsvērumu Padomes 2010.  gada 17.  novembra Regulu (ES) Nr.  1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai 
piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (OV  L 331, 15.12.2010., 162.  lpp.) 
un 6.  apsvērumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010.  gada 24.  novembra Regulā (ES) Nr.  1092/2010 par Eiropas 
Savienības finanšu sistēmas makrouzrau dzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV  L 331, 
15.12.2010., 1.  lpp.).  
21  Sk Atzinuma CON/2004/16 5.  punktu, Atzinuma CON/2007/31 3.1.  punktu, Atzinuma CON/2010/10 2.3.  punktu un 
Atzinuma CON/2012/44 2.2.  punktu.  
22  ECB norāda, ka šāda atsauce uz centrālo banku ieguldījumu finanšu stabilitātē vai banku vai finan u sistēmas sta  
noteikta virknē NCB statūtu, t.sk.: Austrijā : federālā akta par Oesterreichische Nationalbank 44b. panta 1. punktā; 
Beļģijā : likuma, ar ko nosaka Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique statūtus 12.  pantā; Bulgārijā : 
likuma par Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā banku) 2.6.  pantā; Kiprā : Central Bank of Cyprus 2002 līdz 
2007.  gada likumu 6.2.  pantā; Čehijas Republikā : akta par Česká národní banka 2.  panta 2.  punktā; Igaunijā : Eesti Pank 
akta §2(3) punktā; Somijā : akta par Suomen Pankki 3.  iedaļā; Ungārijā : likuma par Magyar Nemzeti Bank 12.  pantā; 
Īrijā: Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland 2010.  gada Reformu akta 26.  panta 2. punktā; Lietuvā : likuma 
par Lietuvos bankas 8. panta 4. punktā; Luksemburgā : likuma par Banque centrale du Luxembourg 2.6.  pantā; Maltā : 
Bank  Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta akta  5. pantā; Nīderlandē : 1998.  gada Banku akta 3.  panta 2.  punktā ; 
Polijā : Narodowy Bank Polski akta 3.  pantā; Rumānijā : likuma par Banca Naţională a României statūtiem 2.  pantā; 
Slovēnijā : Banka Slovenije akta 4.  panta 3.  punktā; Slovākijā : Národná banka Slovenska akta 2.  panta 3.  punktā; 
Apvienotajā Karalistē : Section  2A of the 1998.  gada Bank of England akta 2.A  iedaļā.  
ECB -PUBLIC  
6  
Šo atzinumu publicēs ECB tīmekļa vietnē.  
  
Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 2. oktobrī  
 
[parakstīts]  
 
ECB prezidents  
Mario DRAGHI