KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības /* SWD/2013/0178 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības Eiropas Investīciju banka (EIB) veic darījumus ārpus ES, lai atbalstītu ES ārpolitiku, kuru daļēji sedz ES budžeta garantija, ko piešķir katrā daudzgadu finanšu shēmā (DFS). Jau vairāk kā 30 gadu ES ir piešķīrusi EIB budžeta garantiju, nosakot konkrētu maksimālo apjomu un citus nosacījumus, un kas sedz valsts un politiska rakstura riskus saistībā ar tās aizdevumu un aizdevumu garantiju darījumiem, kurus EIB veic ārpus Eiropas Savienības, atbalstot ES ārpolitiskos mērķus. Gadu gaitā šī garantija ir piešķirta, izmantojot virkni lēmumu. ES garantijas seguma kopējā darbības joma un vispārīgie noteikumi attiecībā uz EIB ārējiem darījumiem pašreiz ir izklāstīti Lēmumā Nr. 1080/2011/ES (“pašreizējais lēmums”). Šis lēmums ir spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. Vajadzība izmantot ES budžeta garantiju izriet no EIB statūtos paredzētā pienākuma nodrošināt atbilstošu drošību visiem tās aizdevumu darījumiem un plašāk — no vajadzības nodrošināt EIB kredītspēju, lai neapdraudētu tās uzdevumu veicināt līdzsvarotu un noturīgu ES dalībvalstu attīstību. ES garantija ir bijis galvenais instruments, kas nodrošina savietojamību starp EIB finanšu struktūru ar lielu saistību īpatsvaru, ievērojami augstāku aizdošanas risku trešām valstīm un vajadzību izvairīties no bankas AAA reitinga pasliktināšanās, vienlaicīgi ierobežojot EIB kapitāla patēriņu. EIB nesniedz atlīdzību ES par šīs garantijas izmantošanu. EIB darījumi būtu jāveic valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu (atbilstoši pašreizējā lēmuma definīcijai), lai atbalstītu jebkuru no šādiem mērķiem: i) vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalsts MVU, ii) sociālās un ekonomikas infrastruktūras attīstība, tostarp transporta, enerģētikas, vides infrastruktūras un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, un iii) klimata pārmaiņu seku mazināšana un pielāgošanās tām. ES garantijas ģeogrāfiskās darbības joma ir sadalīta pa reģioniem: pirmspievienošanās reģions, kaimiņattiecību un partnerattiecību valstis, ĀLA reģions (Āzija un Latīņamerika) un Dienvidāfrika. Attiecībā uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam pašreizējā lēmumā noteikts vispārējais maksimālais finansējuma apjoms EUR 27,484 miljardu apmērā un finansējums klimata pārmaiņu jomā EUR 2 miljardu apmērā. Vispārējais maksimālais apjoms ir sadalīts, nosakot reģioniem paredzēto maksimālo apjomu, bet finansējums klimata pārmaiņu jomā ir kopējs un neparedz nekādu iepriekšēju sadali pa reģioniem. Pašreizējā lēmuma 16. pantā noteikts, ka Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (2014.‑2020. gads). Pašreizējais lēmums arī paredz, ka Komisijai, sagatavojot šo priekšlikumu, jāizvērtē dažādi jautājumi. To darot, Komisija ir ņēmusi vērā budžeta mehānismu, kas ir ES garantijas pamatā, jo tam ir ietekme uz dažiem no Ietekmes novērtējumā (IN) analizētajiem risinājumiem. Garantiju fonda (GF) mērķis ir aizsargāt ES budžetu pret satricinājumiem sakarā ar iespējamo saistību neizpildi galvenokārt EIB ārējos finansēšanas darījumos un citās ES ārējās darbībās. Garantiju fondā no ES budžeta veic vienu maksājumu gadā. GF finansēšanas mehānisms, kas vērsts uz to, lai uzturētu GF 9 % līmenī no neatmaksāto aizdevumu summas, de facto ierobežo ES budžeta garantijas apjomu. Balstoties uz paredzamo garantēto darījumu, kurus sedz GF, izmaksu un atmaksāšanas modeļiem, plānotā summa, kas paredzēta Eiropas Komisijas sniegtajā tehniskajā ieguldījumā sarunās par atsevišķām programmām nākamās daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai, ko Komisija nosūtīja 2013. gada 27. martā (EUR 1,193 miljardi finanšu shēmai 2014. — 2020. gadam pašreizējās cenās), ļautu noteikt fiksētā mandāta maksimāli pieļaujamo summu aptuveni EUR 25 miljardu apmērā. Salīdzinot ar iepriekšējo lēmumu[1], reģionālie maksimālie apjomi Lēmumā 1080/2011/ES tika palielināti. Minētā lēmuma apsvērumos likumdevējs ir skaidri noteicis, ka šis palielinājums ir īslaicīgs un veikts izņēmuma kārtā ar mērķi risināt jautājumus, kas saistīti ar “arābu pavasari”, un ņem vērā EIB palielināto atbalstu ES partneriem 2009.-2010. gada krīzes kontekstā. Tas atklāj likumdevēja nodomu saglabāt vispārējo reģionālo līdzsvaru, par kuru ar grūtībām 2009. gadā tika panākta vienošanās, un kas bija trausla politikas kompromisa rezultāts. Līdz ar to tiek pieņemts, ka jaunā tiesību akta priekšlikuma pamatā jābūt 2009. gada reģionālajam sadalījumam. 1. Problēmas raksturojums Vide, kādā darbojas EIB, ir ievērojami attīstījusies, un jaunais tiesību akta priekšlikums ES garantijas piešķiršanai saskaņā ar nākamo DFS ir izstrādāts daudz sarežģītākā situācijā nekā iepriekšējais lēmums pirms dažiem gadiem. Jo īpaši EIB finansēšanas nosacījumus būtiski ietekmēja finanšu krīze, radot apdraudējumu EIB AAA reitingam. Uz šī fona korporatīvās darbības plāns (KDP) 2012.–2014. gadam, kuru apstiprināja 2011. gada beigās, paredzēja ievērojami samazināt aizdošanas apjomus līdz pat pirmskrīzes līmenim, it īpaši ārējās darbības jomā. Lai gan nesen apstiprinātais EIB kapitāla pieaugums ļautu palielināt EIB spēju aizdot ES iekšienē, EIB ārējai darbībai būtu jāpaliek netraucētai. Šī stratēģijas maiņa ir atspoguļota pārdomās par priekšlikumu jaunai ES garantijai kopā ar citiem elementiem, piemēram, inter alia, pašreizējo ekonomisko un finansiālo kontekstu, kas ietekmē ārējās aizdošanas portfeļa kvalitāti, EIB spēju uzņemties risku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) ģeogrāfiskās darbības jomas paplašināšanu uz Vidusjūras reģionu, kurā tā visbeidzot varētu sasniegt gada uzņēmējdarbības aktivitāti līdz EUR 2,5 miljardiem (kas būtu vairāk nekā kopējais EIB finansējums reģionā – ar ES garantiju un EIB pašai uzņemoties risku). Šajā kontekstā IN ziņojumā norādītas četras galvenās problēmas: · ES garantijas neoptimālas izmantošanas risks. · EIB nespēja finansēt visu veidu mikrofinansēšanas darījumus ar ES garantiju. · nepietiekams finansējuma apjoms klimata politikas pasākumiem un EIB grūtības palielināt aizdevumu apjomus šajā jomā. · neskaidra EIB kā galvenā ES ārējā finansiālā atbalsta sniegšanas instrumenta pozicionēšana. 2. Subsidiaritātes pārbaude un ES rīcības pamatojums Priekšlikums ir ES ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Juridiskais pamats ES rīcībai, ar kuru piešķir ES garantiju EIB pret zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektos ārpus Kopienas, ir Līguma par ES darbību 209. un 212. pants. EIB ir izveidota saskaņā ar Līguma 309. pantu, un tās statūti ir iekļauti Līgumiem pievienotā protokolā. 3. Jaunās ES garantijas mērķi attiecībā uz EIB ārējiem finansēšanas darījumiem: EIB darbības ar ES garantiju vispārīgajam mērķim ārpus Savienības būtu jābūt atbalstīt Savienības ārpolitiku, finansējot attiecīgos projektus partnervalstīs un apvienojot ES budžeta līdzekļus (nodrošinot finansējumu Garantiju fondam, kas izveidots ārējo darbību atbalstam un kura līdzekļi veido pamatu ES garantijai) ar EIB pašu resursiem. Izmantojot savus ārpussavienības finansēšanas darījumus ar ES garantiju, EIB būtu jāatbalsta ES partnervalstu ekonomiskā, sociālā un vides ilgtspējīga attīstība, kā arī to partnerība ar ES. Turklāt EIB finanšu darījumiem saskaņā ar mandātu būtu jāatbilst plašākam Savienības reģionālās politikas regulējumam. Citos jaunā mandāta īpašajos mērķos būtu jāiekļauj: i) labāka EIB speciālo zināšanu un resursu izmantošana un ii) uzlabota ES garantijas efektivitāte, vienlaikus saglabājot pienācīgu budžeta segumu. Šādos apstākļos jaunās ES garantijas darbības mērķiem būtu jābūt: · pastiprināti iekļaut ES garantijas ģeogrāfiskās darbības jomā saņēmējus, attiecībā uz kuriem garantijas piešķiršana rada visaugstāko pievienoto vērtību (1. mērķis); · nepārprotami attiecināt ES garantiju uz visiem mikrofinansēšanas darījumiem (2. mērķis), lai atbalstītu nabadzīgākos; · pastiprināt ES garantijas klimata pārmaiņu dimensiju, lai stimulētu EIB darījumus šajā Savienības ārējās darbības svarīgajā nozarē (3. mērķis); · palielināt EIB finansējuma ietekmi, labāk pielāgojoties ES politikai un uzlabojot saskaņotību un sinerģijas ar ES instrumentiem (4. mērķis), lai savlaicīgi un veiksmīgāk atspoguļotu politikas attīstību. 4. Politikas risinājumi Ņemot vērā noteikto problēmu un lai sasniegtu īpašos politikas un darbības mērķus, Komisija apsvēra šādus nākamās ES garantijas risinājumus attiecībā uz EIB ārējiem finansēšanas darījumiem: Risinājums Nr. 0: jaunu lēmumu nepieņem ‑ šis risinājums netika plašāk analizēts. Risinājums Nr. 1: izmaiņas netiek veiktas (kā noteikts Lēmumā 1080/2011/ES, bet to pagarinot līdz 2020. gada 31. decembrim) – pamatscenārijs. Risinājums Nr. 2: izdarīt grozījumus spēkā esošajā garantijā. Šis risinājums ir izstrādāts, ievērojot trīs apakšrisinājumus. Katrs no trim apakšrisinājumiem ir definēts kā skaidri formulēta četru veidu grozījumu kombinācija, lai sasniegtu četrus darbības mērķus, pamatojoties uz katra parametra izmaiņu savstarpēju mijiedarbību un plašāku ietekmi. Galvenās katra apakšrisinājuma iezīmes ir norādītas turpmākajā tabulā: Galvenās atšķirības starp izvēlētajiem politikas risinājumiem salīdzinājumā ar “pamatscenārijs – izmaiņas netiek veiktas” politikas risinājumu Atbilstība darbības mērķiem || Risinājums CLOSE: || Risinājums MICRO: || Risinājums FOCUS: i) koncentrēšanās uz valstīm/darījumiem ar lielāko pievienoto vērtību || ĀLA un Dienvidāfrikas izslēgšana || Izmaiņas netiek veiktas || Koncentrēšanās uz mazāk kredītspējīgiem saņēmējiem (dinamiski) ii) nepārprotamu garantiju nodrošināšana visiem mikrofinansēšanas darījumiem || Visi mikrofinansēšanas darījumi ir atbalsttiesīgi, bet ES garantija nesedz komerciāla rakstura risku || Iepriekš paredzēts finansējums EUR 2 miljardu apmērā mikrofinansēšanas darījumiem ar vispārējo garantiju || Izmaiņas netiek veiktas iii) klimata pārmaiņu dimensijas pastiprināšana || Iepriekš paredzētā finansējuma palielināšana klimata pārmaiņu pasākumiem līdz EUR 4 miljardiem || Reģionālo mērķu noteikšana un iepriekš paredzētā finansējuma iekļaušana vispārējā maksimālajā apjomā || Aizdevumu kopējā apjoma mērķis + siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kontrole iv) ietekmes/politikas saskaņotības palielināšana || Valsts ikgadējo stratēģijas dokumentu izstrādāšana || Reģionālo tehniskās darbības pamatnostādņu atjaunināšana saskaņā ar ES ārējo finanšu instrumentu daudzgadu indikatīvo programmu || Reģionālo tehniskās darbības pamatnostādņu atjaunināšana saskaņā ar ES ārējo finanšu instrumentu daudzgadu indikatīvo programmu Risinājums Nr. 3: sniegt garantiju citām finanšu iestādēm. Šis risinājums netika plašāk analizēts. 5. Ietekmes novērtējums Jāatzīmē, ka nav iespējams sniegt pilnīgus katra risinājuma kvantitatīvos aprēķinus, jo tie būs atkarīgi no tā, kā EIB īstenos lēmumu. Reģionālie maksimālie apjomi ir provizoriski un tie nav uzskatāmi par mērķa apjomiem. Lai arī lēmuma īstenošana galvenokārt ir atkarīga no EIB pārvaldes struktūrvienību lēmuma un saņēmēju spējas apgūt atbalstu, projektu līmenī EIB darbība būs arī īpaši atkarīga no tā, vai izdosies identificēt labi izstrādātus un bankām pieņemamus projektus, dotāciju un aizdevumu apvienošanas iespējām, saņēmēju valstu parādsaistību apjoma, riska analīzes, ekonomiskā un politiskā konteksta, projektu sagatavošanas kvalitātes, projekta virzītāju spējas utt. Tomēr attiecībā uz katra risinājuma galveno ietekmi ir veikts kvalitatīvs izvērtējums, bet atsauces uz datiem un skaitļiem ir sniegtas iespēju robežās. Saistībā ar jaunās ES garantijas darbības un īpašajiem mērķiem ir noteikta galvenā ietekme. Tika novērtēta šāda galvenā ietekme: i) atbalsts ES prioritārajām politikas jomām, tostarp paplašināšanās, kaimiņattiecības, trešo valstu attīstība un politiskā ietekme; ii) saskaņotība un papildināmība ar ES ārējiem finanšu instrumentiem un vajadzība piesaistīt līdzfinansējumu; iii) EIB pieredzes un speciālo zināšanu izplatīšana; iv) sociālā ietekme, atbalsts MVU, vietējā privātā sektora attīstība un mikrofinansēšana partnervalstīs; v) atbalsts ES pasākumiem klimata pārmaiņu jomā un ietekme uz vidi; vi) ietekme uz Garantiju fondu un ES budžetu; vii) ietekme uz EIB kredītriska pozīciju/reitingu un resursiem. Jāatzīmē, ka pēdējie divi kritēriji (ietekme uz GF un ES budžetu, kā arī ietekme uz EIB kredītrisku pozīciju un resursiem) ir, iespējams, vissvarīgākie, jo tie de facto nosaka robežas, kādās var īstenot lēmumu. Pamatojoties uz veikto analīzi, ziņojumā iekļauts katra risinājuma ietekmes novērtējums attiecībā uz efektivitāti, lietderību un saskaņotību salīdzinājumā ar pamatscenāriju. Dažādie risinājumi ir kvalitātes ziņā izvērtēti, pamatojoties uz Komisijas dienestu kvalitatīvo vērtējumu par iespējamo ietekmi. Saskaņā ar Komisijas viedokli administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar analizēto risinājumu īstenošanu, būtu jābūt tikpat lielām kā pamatscenārija īstenošanā. Novērtējumā secināts, ka CLOSE un MICRO risinājumu kopīgā iespējamā ietekme nebūtu ievērojami lielāka par status quo. No otras puses, risinājums FOCUS radītu lielāku pozitīvu ietekmi un būtu vēlamāks nekā citi analizētie risinājumi, jo īpaši saistībā ar budžeta ietekmi, saskaņotību un papildināmību attiecībā uz ES politiku un instrumentiem. || Pamata variants || CLOSE || miCro || FOCUS Atbalsts ES prioritārajām politikas jomām, tostarp paplašināšanās, kaimiņattiecības, trešo valstu attīstība un politiskā ietekme || 0 || Efv: - Ltd: 0 S: + || Efv: - Ltd: - S: + || Efv: + Ltd: + S: + Saskaņotība un papildināmība ar ES ārējiem finanšu instrumentiem un vajadzība piesaistīt līdzfinansējumu || 0 || Efv: 0 Ltd: - S: + || Efv: - Ltd: - S: || Efv: + Ltd: 0 S: + EIB pieredzes un speciālo zināšanu izplatīšana || 0 || Efv: - Ltd: + S: + || Efv: 0 Ltd: - S: - || Efv: + Ltd: + S: + Sociālā ietekme, atbalsts MVU, vietējā privātā sektora attīstība un mikrofinansēšana partnervalstīs || 0 || Efv: - Ltd: 0 S: - || Efv: + Ltd: - S: 0 || Efv: + Ltd: 0 S: 0 Atbalsts ES pasākumiem klimata pārmaiņu jomā un ietekme uz vidi || 0 || Efv: + Ltd: - S: 0 || Efv: + Ltd: 0 S: + || Efv: + Ltd: + S: + Ietekme uz Garantiju fondu un ES budžetu || 0 || Efv: - Ltd: - S: - || Efv: - Ltd: - S: - || Efv: 0 Ltd: 0 S: 0. Ietekme uz EIB kredītpozīciju/reitingu un resursiem || 0 || Efv: 0 Ltd: + S: n.p. || Efv: 0 Ltd: - S: n.p. || Efv: 0 Ltd: 0 S: n.p. Kopējā vidējā ietekme || 0 || - "+": 6 "0": 5 "-": 9 || - "+":4 "0": 4 "-": 12 || + "+": 10 "0": 10 "-":0 6. Risinājumu salīdzinājums Pamatojoties uz sniegtajiem kvalitatīvajiem reitingiem, bija skaidri redzams, ka FOCUS ir vēlamākais risinājums. Jāatzīmē, ka ar šo risinājumu netiktu sasniegts 3. mērķis, jo novērtējumā secināts, ka ES budžeta garantija nav piemērots instruments, lai segtu EIB finansējumu attiecībā uz visu veidu mikrofinansēšanas darījumiem reģionos, uz kuriem attiecas ES garantija. Neviena no ieinteresētajām pusēm nav izteikusi iebildumus attiecībā uz izvēlēto risinājumu. Turklāt risinājums FOCUS atbilst viedoklim, kuru pauduši lielākā daļa aptaujāto. Jo īpaši aptaujātās NVO, Eiropas Parlamenta locekļi un dalībvalstis, kā arī “Viedo ļaužu” koordinācijas komiteja (ko izveidoja laikā, kad tika veikts pašreizējā lēmuma starpposma pārskats) ir norādījuši uz vajadzību noskaidrot, kad EIB finansējuma ar ES garantiju pievienotā vērtība ir bijusi vislielākā, un meklēt veidus, lai stimulētu EIB vairāk pievērsties garantijas izmantošanai šajās situācijās. Aptaujātās NVO apšaubīja vajadzību paplašināt ES garantijas darbības jomu uz visu veidu mikrofinansēšanas darījumiem (kā to pieprasīja daži Eiropas Parlamenta locekļi), ņemot vērā to, ka šajā jomā darbojas vairāki citi dalībnieki. Turklāt aptaujātās NVO pieprasīja izstrādāt mehānismu, ar kura palīdzību EIB būtu jākontrolē oglekļa emisijas, kas radušās EIB finansēšanas darījumu rezultātā. 7. Uzraudzība un novērtēšana Jaunajā tiesību akta priekšlikumā, salīdzinot ar esošo situāciju, tiks pastiprināti uzraudzības un novērtēšanas noteikumi. Jo īpaši tiks saglabāti un pastiprināti darbības uzraudzības rādītāji, kurus nesen sagatavojusi EIB (rezultātu novērtēšanas sistēma – RNS). Turklāt progress virzībā uz īpašo mērķu sasniegšanu tiks uzraudzīts, pamatojoties uz galvenajiem rādītājiem šādās jomās: i) parakstītais aizdevumu apjoms pa reģioniem, ii) izmaksātās summas pa reģioniem, iii) progress attiecībā uz darbības līdzsvarotas sadales sasniegšanu pa valstīm, iv) darbības sadalījums dažādiem mērķiem, v) ar klimata pārmaiņām saistīto aizdevumu apjoms attiecībā pret mērķa finansējumu un ietekme uz relatīvo un absolūto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, vi) projektu skaits, kuros izvērtēts klimata pārmaiņu risks, vii) darījumu, kas apvienoti ar ES dotācijām, skaits un apmērs, un viii) darījumu, kuros iekļauts citu starptautisko finanšu institūciju līdzfinansējums, skaits un apmērs. Turklāt precīzāku darbības rādītāju kopumu sagatavos, izmantojot trīs pīlāru metodoloģiju, ko izstrādājusi EIB saskaņā ar RNS. Šīs sistēmas mērķis ir parādīt, kā EIB aizdevumi palīdz izpildīt uzdevumus, kas nodrošina rezultātus un laika gaitā rada ietekmi, kas atbilst bankas mandātā noteiktajiem mērķiem. Attiecībā uz finansējumu projektiem, kas popularizē klimata politikas pasākumus, tiesības uz darbībām, kuras saistītas ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu būtu precizējamas saistībā ar pieņemtiem kritērijiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz pašreizējām EIB definīcijām (un, ja vajadzīgs, tās konkretizējot), lai uzraudzītu klimata pārmaiņu seku mazināšanas izdevumus. EIB pētīs uzlabotas metodoloģijas, kuras ļautu ņemt vērā oglekli un uzlabot tās ieguldījumu noturību pret klimata pārmaiņām, kā arī klimata pārmaiņu risku noteikšanu projekta vērtēšanā. Līdztekus EIB būtu jāturpina izstrādāt metodoloģiju ar mērķi novērtēt klimata risku, lai attiecībā uz visiem attiecīgajiem darījumiem stiprinātu noturību pret klimata pārmaiņām, kā arī integrētu oglekļa cenas noteikšanu ekonomikas izmaksu un ieguvumu analīzē. Attiecīgo nozaru politikas jomās būtu arī jāuzlabo ierobežojoši noteikumi par tiesībām saņemt atbalstu un kritēriji attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar lielām oglekļa dioksīda emisijām. Turklāt tiesību aktā tiks paredzēts pienākums sniegt regulārus ziņojumus ‑ tāpat kā noteikts Lēmumā 1080/2011/ES. Komisija ik gadu sniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā EIB īsteno mandātu. Šo ziņojumu publicēs arī Komisijas tīmekļa vietnē. Visbeidzot, pēc trīs gadiem no mandāta sākuma veiks starpposma pārskatu. [1] Lēmums 633/2009/EK.