Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010) {SEC(2007) 1661 SEC(2007) 1662} /* COM/2007/0797 galīgā redakcija - COD 2007/0278 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.12.2007 COM(2007) 797 galīgā redakcija 2007/0278 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010) (iesniegusi Komisija) {SEC(2007) 1661SEC(2007) 1662} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Ievads Cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību ir viens no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu galvenajiem mērķiem. Eiropadome, 2000. gada martā sākot Lisabonas stratēģiju, aicināja dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai „līdz 2010. gadam būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu”. Turpmākās Eiropadomes no jauna apstiprināja šo mērķi. Sociālās situācijas novērtēšanai veltītajā apspriešanā, kuru Eiropas Komisija sāka 2006. gadā, norādīts uz to, ka Eiropā ir būtiski risināt jautājumus saistībā ar zināmiem un jauniem nabadzības un sociālās atstumtības veidiem. Patlaban Eiropas Savienībā 78 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības sliekšņa. Visās dalībvalstīs daļa iedzīvotāju ir pakļauta atstumtībai un trūkumam un bieži vien saskaras ar ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem. Turklāt pazīmes liecina, ka liela nabadzība ir kļuvusi par arvien lielāku problēmu un ka ir palielinājies tādu cilvēku skaits, kuri dzīvo pilnīgā nabadzībā. Pašreizējais stāvoklis skaidri ir pretrunā galvenajām Eiropas Savienības kopīgajām vērtībām, un, izmantojot apņēmīgu un ticamu rīcību, jārisina tā radītās problēmas. Sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas atklātā koordinācijas metode (AKM) – to ierosināja Lisabonas Eiropadome – ir bijusi būtisks instruments, sniedzot dalībvalstīm ES pamatnostādnes un atbalstu ceļā uz lielāku sociālo kohēziju Eiropā. Tomēr tās efektivitāte ir izšķirīgi atkarīga no publiskā īpašuma un visu attiecīgo personu saistībām. Tāpēc Komisija sociālajā programmā 2005.–2010. gadam paziņoja par priekšlikumu noteikt 2010. gadu par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu. Eiropas gads papildinās rīcību, ko veic saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi, un palīdzēs nostiprināt ES in tās dalībvalstu politiskās saistības būtiski ietekmēt nabadzības izskaušanu un cīņu pret sociālo atstumtību. 2. NABADZīBAS UN SOCIāLāS ATSTUMTīBAS IZSKAUšANAS EIROPAS GADS 2.1. Vispārīgie mērķi Priekšlikums noteikt 2010. gadu par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu ir paredzēts, lai no jauna apstiprinātu un stiprinātu sākotnējās politiskās saistības, ko ES uzņēmās, sākot Lisabonas stratēģiju, lai „būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu”. Eiropas gadā jāpadziļina sabiedrības izpratne par nabadzību un sociālo atstumtību Eiropā un jāpauž ideja par to, ka nabadzība un atstumtība grauj sociālo un ekonomisko attīstību. Ar to jākliedē priekšstats, ka cīņa pret nabadzību rada izdevumus sabiedrībai, un no jauna jāpstiprina kolektīvās atbildības nozīmība, iesaistot ne tikai tos, kuri pieņem lēmumus, bet arī publiskā un privātā sektora pārstāvjus. Turklāt Eiropas gadā jāveicina, ka cilvēkiem, kuri cieš trūkumu un ir sociāli atstumti, ir iespēja paust savu viedokli, piemēram, nostiprinot organizācijas, kurās šīs personas līdzdarbojas, un iesaistot šīs personas pasākumos, kuri ir paredzēti, lai būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu. Turklāt ES no jauna jāapgalvo, ka tā ir globāli atbildīga par cīņu pret nabadzību visā pasaulē. Palielinot vispārīgu informētību, jāpadziļina izpratne par globālu savstarpēju atkarību un to, ka ir vajadzīga noturīga attīstība un solidaritāte paaudžu vidū un starp tām. Izpratnes padziļināšana par globālo nabadzību būs cieši saistīta ar informētības palielināšanu par sadarbības attīstības jautājumiem un tās galveno mērķi, t.i., cīņu pret nabadzību. Tādējādi Eiropas gadā no jauna apstiprinās saistības attiecībā uz solidaritāti, sociālo taisnīgumu un lielāku kohēziju un veicinās atbilstību Eiropas Savienības galvenajiem mērķiem un palielinās atbalstu tiem, īpaši attiecībā uz Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai un noturīgas attīstības stratēģiju. 2.2. Īpašie mērķi – atzīšana – kopīga atbildība – kohēzija – saistības Neatkarīgi no vispārīgajiem mērķiem pamatā priekšlikumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu ir četri īpaši mērķi. Atzīšana — atzīt tādu cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi un pilnvērtīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē, kuri dzīvo trūkumā un ir sociāli atstumti. Kopīga atbildība — palielināt sabiedrības atbildību par sociālās integrācijas politikas virzieniem un pasākumiem, uzsverot ikviena atbildību nabadzības izskaušanā un tās mazināšanā. Kohēzija — veicināt saliedētāku sabiedrību, padziļinot tās locekļu izpratni par priekšrocībām, ko visiem dod sabiedrība, kurā ir izskausta nabadzība un nevienam nav jādzīvo uz nabadzības robežas. Saistības — vairākkārt atkārtot ES stingro politisko apņemšanos cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību un veicināt šīs saistības [izpildi] visos pārvaldības līmeņos. 2.3. Pasākumu izpilde Sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas atklātā koordinācijas metode būs Eiropas gada pasākumu pamatā, un to mērķis būs radīt skaidru pievienoto vērtību politikas ietekmes un efektivitātes nozīmē. Saskaņā ar prioritātēm, kuras noteiktas sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesā, ir ierosināts Eiropas gadā uzmanību pievērst šādiem tematiem : - bērnu nabadzība un tās nodošana no paaudzes paaudzē; - ietverošs darba tirgus; - izglītības un apmācības pieejamības trūkums; - nabadzības dzimumu dimensija; - pamatpakalpojumu pieejamība; - imigrantu diskriminācijas novēršana un integrācijas veicināšana un mazākumtautību integrācija darba tirgū; - pievēršanās invalīdu un citu [sociāli] neaizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzībām. Plānojot Eiropas gada pasākumus, dalībvalstis piemēros šos tematus situācijai valstu, reģionālajā un pašvaldību līmenī un attiecīgām problēmām, ieskaitot teritoriālās kohēzijas apstākļus. Ieinteresēto personu iesaistīšanu un līdzdalību integrēs visās prioritārajās jomās. Īstenojot Eiropas gada pasākumus, Komisija un dalībvalstis ņems vērā dažādos veidus, kādos sievietes un vīrieši saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību. Tās arī nodrošinās, ka dzimumu dimensija tiek iekļauta visās Eiropas gada prioritātēs, lai veicinātu dzimumu līdztiesību. 2.4. Sadarbība ar iesaistītajām valstīm Kaut gan Eiropas Savienība var nodrošināt sistēmu koordinēšanai visos līmeņos, reāls progress tiks sasniegts vienīgi tad, ja valstu līmenī būs ievērojama iesaistīto valstu līdzdalība. Tādējādi, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju integrētai sabiedrībai, Eiropas līmenī noteiktos pasākumus pielāgos katras valsts specifikai. Iesaistīto valstu līdzdalība patedz koordinēšanas mehānismu izveidi gan valstu, gan ES līmenī, lai radītu vajadzīgās sinerģijas un mērķa sasniegšanas efektu. Lai palīdzētu Komisijai īstenot Eiropas gada pasākumus, tiks izveidota dalībvalstu pārstāvju komiteja . Pamatojoties uz Komisijas izstrādātajām pamatnostādnēm – stratēģisko pamatdokumentu (SPD), tā uzraudzīs pasākumu īstenošanu, lai nodrošinātu saskanību ar Kopīgo ziņojumu par sociālo integrāciju. SFD būs kā atsauces punkts dalībvalstīm, un ar to līdztekus Eiropas gada mērķiem noteiks Eiropas gada galvenās prioritātes. Lai panāktu efektivitāti, ES, aicinot pievienoties pašreizējam dialogam par Eiropas gada prioritātēm un īstenošanas mehānismiem, centīsies iesaistīt plašu ieinteresēto personu loku. Lai nodrošinātu, ka Komisija tiek regulāri un atbilstīgi informēta par Eiropas gada pasākumu īstenošanu, tā turklāt izveidos vajadzīgās saiknes ar sociālās aizsardzības komiteju. Lai īstenotu Eiropas gadu, Komisija var arī sadarboties ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām jo īpaši ar Eiropas Padomi, Starptautisko darba organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizāciju. Savukārt katra dalībvalsts būs atbildīga par koordinēšanu un īstenošanu valstu, reģionālajā un pašvaldību līmenī. Atsaucoties uz iepriekšminēto stratēģisko pamatdokumentu, [pasākumu] īstenošanai valstu līmenī jābūt saskanīgai ar Eiropas gadam nospraustajiem politikas mērķiem. Katra dalībvalsts iesniegs Komisijai Eiropas gada īstenošanas nacionālo programmu . Šajās programmās būs ietverti vispārējie mērķi un galvenie principi, kuri noteikti lēmumā, ar ko nosaka Eiropas gadu, un kuri izklāstīti stratēģiskajā pamatdokumentā. Tie tiks izstrādāti, cieši koordinējot sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas nacionālās stratēģijas un saskanībā ar tām. Katra programma jāizstrādā, jāpieņem un jāīsteno stingrā sadarbībā ar valsts struktūrām , kas ir atbildīgas par īstenošanu ( NIB ) , kuras ieceļ valstis, kas piedalās Eiropas gadā. NIB ir administratīvas iestādes vai tām līdzvērtīgas struktūras, kam ir lietpratība un pārbaudīta pieredze cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, un spēcīga loma nacionālo rīcības plānu ( NAP ) nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai izstrādāšanā, uzraudzībā un novērtēšanā. NIB būs atbildīgas par valsts, reģiona un pašvaldības līmeņa ierosmju izvēlēšanos atbilstīgi Komisijas noteiktajiem stratēģiskajiem politikas mērķiem. Katra NIB , izstrādājot un īstenojot nacionālās stratēģijas, apspriedīsies un cieši sadarbosies ar valsts līmeņa padomdevēju grupu ( NAG ), kurā darbojas plašs ieinteresēto personu loks, ieskaitot pilsoņu sabiedrības organizācijas, kas pārstāv tās personas, kuras skar nabadzība, valstu parlamentu pārstāvjus, sociālos partnerus un reģionālās un pašvaldību iestādes. 3. PAPILDINāMīBA Komisija nodrošinās, ka Eiropas gadā finansētie pasākumi papildinās citas attiecīgas Kopienas ierosmes un pasākumus, kuri ir cieši saistīti ar sociālo integrāciju, piemēram, struktūrfondus, jo īpaši ESF, stratēģisko dokumentu par dzimumu līdztiesību, programmu „PROGRESS”, izglītības un mācību programmas, Eiropas Jaunatnes paktu, programmu „Jaunatne darbībā”, programmu veselības jomā, imigrācijas un patvēruma politikas virzienus, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai ( EAFRD ) un [Eiropas] Septīto pētniecības pamatprogrammu. Tāpēc tiks ieviesti koordinēšanas mehānismi, lai izvairītos no pārklāšanās un virzītu atbalstu Eiropas gada galveno ideju izvirzīšanai. Turklāt Komisija nodrošinās papildināmību ar citām ierosmēm sadarbībai ar starptautiskajam organizācijām un trešajām valstīm, ieskaitot jaunattīstības valstis, jomās, kuras atbilst Eiropas gada mērķiem. 4. ES PIEVIENOTā VēRTīBA (SUBSIDARITāTE UN PROPORCIONALITāTE) Iepriekšējos Eiropas gados gūtā pieredze sociālajā jomā liecina par to, ka tie ir būtiski, padziļinot izpratni plašā sabiedrībā, veicinot līdzdalību, visos līmeņos pastiprināti paužot politisko apņēmību un sekmējot politikas pārmaiņas. Lai Eiropas līmenī gūtu pievienoto vērtību, attiecībā uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu, ir ierosināti pasākumi, kurus veiks šādi. - Sabiedrībā padziļinās izpratni par nabadzības cēloņiem, izplatību un to daudzdimensiālajiem aspektiem mūsdienu Eiropas Savienībā, kā arī par sasniegumiem saistībā ar Eiropas sociālo modeli. Sniegs unikālu iespēju „kopdarbībā” novērtēt politikas virzienu ietekmi uz sociālās integrācijas veicināšanu, ieskaitot atbalstu novatoriskām rīcībām valsts, reģionālā un pašvaldības līmenī. - Rosinās domu apmaiņu par to, kādā veidā nodrošināt tādu cilvēku līdzdalību sabiedrībā, kuri uzskata, ka patlaban ir atstumti no tās, un dos iespēju plašam ieinteresēto personu lokam iesaistīties, paužot viedokli par to, kā risināt nabadzības un atstumtības problēmas, paust atklātībai rīcības un, pastiprinot to papildināmību, savstarpēji darīt zināmus konkrētus priekšlikumus šajā jautājumā. - Veicinās lielāku sabiedrības saliedētību un labāku sociālās dimensijas integrāciju Eiropas un valsts līmeņa ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības politikas virzienos un noturīgas attīstības stratēģijā, kā arī sekmēs spēcīgākas saiknes un sinerģijas ar ES ierosmēm un programmām, ieskaitot struktūrfondus. - Nodrošinās spēcīgas politiskās saistības no dažādu ES ieinteresēto personu puses, lai izskaustu nabadzību un sociālo atstumtību, pārmantojot saskaņā ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas atklāto koordinācijas metodi uzņemtās saistības. Lai sasniegtu šos rezultātus, ES ir jābūt izšķirīgai un neaizstājamai lomai to pasākumu koordinēšanā, atbalstīšanā un papildināšanā, kuri jāveic valsts, reģionālajā un pašvaldības līmenī. Tādēļ priekšlikums atbilst EK līguma 5. pantā izklāstītajam subsidiaritātes principam. Tajā pašā laikā priekšlikumā par Eiropas gadu ir uzsvērts, cik svarīgi ir cienīt dalībvalstu dažādās tradīcijas un dalībvalstu kontekstu, kas dod iespēju elastīgi īstenot un izvairīties no iejaukšanās paraugpraksē, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs. Tādējādi šis priekšlikums atbilst arī proporcionalitātes principam. 5. APSPRIEšANāS AR NEATKARīGIEM EKSPERTIEM Lai izstrādātu šo priekšlikumu, Komisijas dienesti lūdza galvenās ieinteresētās personas paust viedokli par Eiropas gada mērķiem un īstenošanu. Apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām notika no 2007. gada aprīļa līdz jūnijam. Galvenā uzmanība tajā bija pievērsta anketai, kurā aicināts sniegt komentārus par šādiem jautājumiem, cita starpā, par mērķiem, ieinteresēto personu līdzdalību, darbību vispārēju plānu, sistēmu un veidu un par īstenošanas rezultātiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ilgstošu ietekmi saistībā ar Eiropas gadu. Apspriešanās rezultāti liecina par to, ka visas ieinteresētās personas labvēlīgi uzņem priekšlikumu par Eiropas gadu, kurš veltīts cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Atbildēs [uz anketas jautājumiem] ir uzsvērts, ka šādam Eiropas gadam ir potenciāls saziņas un iesaistīšanas nozīmē, un tajās ir sniegti labi priekšlikumi attiecībā uz ierosmes mērķi un ieceri. Tajos arī norādīts uz pievienoto vērtību saistībā ar atklātās koordinācijas metodi sociālās aizsardzības jomā. Apspriešanās rezultātus izmantoja, lai noteiktu Eiropas gada mērķus un pasākumus. Apspriešanās process nekad nevar būt „pagaidu” prakse, un efektīvai sagatavošanai ir vajadzīga apspriešanās vairākos posmos. Lai veicinātu Eiropas gada plānu un priekšdarbus, tā sagatavošanās posmā plašam ieinteresēto personu lokam būs iespējas īstenot papildu pasākumus (piemēram, ikgadējo apaļā galda diskusiju par nabadzību un sociālo atstumtību). 6. IETEKMES NOVēRTēJUMS Eiropas gada ietekmes novērtējums ir pievienots šim Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikumam. To ir veikusi Komisija. Saskaņā ar noteikumiem par iepriekšēju ( ex ante ) novērtējumu tajā ir sīki izklāstītas vajadzības, kas ir jāapmierina, mērķi, kas ir jāsasniedz, sagaidāmie rezultāti un to novērtēšanai nepieciešamie rādītāji. Tajā arī pētīta Kopienas ieguldījuma pievienotā vērtība, ar priekšlikumiem saistītie riski un izmantojamie izvēles varianti, un pieredze, kas gūta no pagātnē līdzīgām darbībām. Nobeigumā jānorāda, ka tajā, pienācīgi ņemot vērā rentabilitātes principu, ir novērtēts piešķiramo asignējumu, cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apmērs, kā arī izveidojamā uzraudzības sistēma. 7. DETALIZēTS SKAIDROJUMS PAR KATRU PANTU 1. pantā 2010. gads pasludināts par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu. 2. pantā noteikti Eiropas gada mērķi. 3. pantā izklāstīts darbību saturs un sīkākai informācijai lasītājam sniegta atsauce uz pielikumu. 4. pantā izvirzīts noteikums, ka ar Eiropas gadu saistītajos pasākumos jāintegrē dzimumu dimensija. 5. pantā izklāstīti sadarbības un īstenošanas noteikumi Kopienas līmenī un noteikts, kā Eiropas gada darbības īstenos Eiropas līmenī. 6. pantā izklāstīti sadarbības un īstenošanas noteikumi attiecībā uz valstīm, kuras iesaistās Eiropas gadā, un noteikts, kā īstenos tajā paredzētās darbības. Ar 7. pantu izveidota komiteja, lai palīdzētu Komisijai pieņemt lēmumus par Eiropas gada īstenošanu. 8. pantā noteikti Kopienas un valstu līmenī īstenojamo darbību finanšu nosacījumi. 9. pantā izklāstīta Kopienas un valstu līmeņa darbību izvēles procedūra. 10. pants paredz, ka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm jānodrošina konsekvence un papildināmība ar citām Kopienas darbībām un iniciatīvām. 11. pantā izklāstīti to valstu līdzdalības noteikumi, kuras nav dalībvalstis. 12. pantā noteikts rīcībai paredzētais budžets. 13. pantā paredzēts, ka Komisija var sadarboties ar starptautiskajām organizācijām. 14. pantā paredzēta Kopienas finanšu interešu aizsardzība. 15. pantā precīzi izklāstīta Eiropas gada uzraudzības un novērtēšanas sistēma. 16. pantā izklāstīti noteikumi par šā lēmuma stāšanos spēkā. 2007/0278 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru[4], tā kā: (1) Ar Amsterdamas līguma pieņemšanu 1997. gadā sāka cīņu pret sociālo atstumtību dažādās darbības jomās, uz kurām attiecās EK līgumā, proti, 136. un 137. pantā ietvertie sociālās politikas noteikumi, paredzēja jaunu tiesisko regulējumu un tiesisko pamatu jaunām politikas saistībām šajā jomā. (2) Lisabonas Eiropadome 2000. gada martā atzina, ka nabadzības un sociālās atstumtības līmenis ir nepieņemams. Tādējādi uzskatīja, ka integrētākas Eiropas Savienības veidošana ir būtisks elements ceļā uz turpmākajiem desmit gadiem nosprausto Eiropas Savienības stratēģisko mērķi – ekonomiskā izaugsme, vairāk un labākas darba vietas un lielāka sociālā integrācija. (3) Lisabonas Eiropadome aicināja dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai „līdz 2010. gadam būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu”. Tādējādi Lisabonas Eiropadome vienojās šajā jomā pieņemt atklāto koordinācijas metodi (AKM). (4) No paša sākuma sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas atklātā koordinācijas metode (AKM) ir bijusi būtisks instruments, lai atbalstītu šo politisko apņemšanos un stiprinātu ES spējas atbalstīt dalībvalstis ceļā uz lielāku sociālo kohēziju Eiropā. (5) Ar AKM palīdz izmantot citu valstu pieredzi, un tā ir vairojusi informētību par [sociālās] atstumtības un nabadzības daudzdimensionālajiem aspektiem. Tādējādi ar AKM rada nosacījumus, lai radītu lielāku ietekmi plašā vietēja rakstura jautājumu lokā un lai ES piesaiste sociālām vērtībām kļūtu redzamāka Eiropas pilsoņiem. (6) Neraugoties uz šo mērķtiecīgo darbību rezultātiem, visu dalībvalstu iedzīvotāju vidū ir ievērojams skaits cilvēku, kuri cieš trūkumu un kuru piekļuve pamatpakalpojumiem ir ierobežota vai kuri uzskata, ka ir atstumti no sabiedrības, un 78 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības sliekšņa. (7) Turklāt pazīmes liecina, ka liela nabadzības problēma kļūst arvien būtiskāka un ka palielinās tādu cilvēku skaits, kuri cieš pilnīgu nabadzību, īpaši tāpēc, ka visā Eiropas Savienībā pieaug labklājības nevienlīdzība. (8) Cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību ir viens no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu galvenajiem mērķiem. (9) Nabadzība un sociālā atstumtība izpaužas sarežģītos un daudzdimensionālos veidos. Tās ir saistītas ar ienākumiem un dzīves līmeni, piekļuvi kvalitatīviem veselības pakalpojumiem un citiem pakalpojumiem un izglītības un darba iespējām. (10) Galvenā loma ekonomiskās izaugsmes sociālās dimensijas veicināšanā ir 2005.−2010. gada sociālajai programmai, kas papildina un atbalsta Lisabonas stratēģiju. Kā vektors ceļā uz saliedētāku sabiedrību viena no sociālās programmas prioritātēm ir vienlīdzīgas iespējas visiem. (11) Dažas valstis sociālās integrācijas nacionālajos rīcības plānos uzsver to, ka ir liels nabadzības un/vai sociālās atstumtības risks, ar ko saskaras dažas īpašas iedzīvotāju grupas, ieskaitot bērnus, vecākus, kuri vieni audzina bērnus, vecus cilvēkus, migrantus un mazākumtautības, cilvēkus ar īpašām vajadzībām, bezpajumtniekus, ieslodzītos, sievietes un bērnus, kuri ir vardarbības upuri, un no psihoaktīvajām vielām atkarīgas personas. (12) Ja nodarbinātība būtiski samazina personas nabadzības risku, tā ne vienmēr ir pietiekams nosacījums tam, lai cilvēki izkļūtu no nabadzības, un nabadzības slieksnis joprojām ir augsts pat nodarbinātu personu vidū. Nodarbinātu personu nabadzība ir saistīta ar zemu darba samaksu, nepietiekamām prasmēm un nedrošu un bieži vien nepilna laika nodarbinātību, kā arī ar tās personas apgādībā esošu personu skaitu, kura dzīvo mājsaimniecībā, un ar mājsaimniecības darba intensitāti. Tādējādi kvalitatīva nodarbinātība ir būtiska, lai cilvēki izkļūtu no nabadzības. (13) Pamatprasmju un pamatkvalifikāciju trūkums ir arī būtisks šķērslis integrācijai sabiedrībā. Sabiedrībā palielinās draudi, ka noris noslāņošanās starp tiem, kam ir piekļuve mūžizglītībai, lai veicinātu nodarbinātību un piemērošanās spēju un lai veicinātu personības izaugsmi un aktīvu pilsoniskumu, un tiem, kuri ir atstumti no sabiedrības. Tiem, kuriem nav atbilstīgu prasmju, būs grūtāk iesaistīties darba tirgū un atrast atbilstīgu darbu un, un, visdrīzāk, ilgs laikposms būs jāpavada bez darba, savukārt ja šīs personas būs nodarbinātas, tad, visticamāk, darbā ar zemu darba samaksu. (14) Informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) pieejamība un to izmantošanas iespēja arvien vairāk kļūst par priekšnoteikumu integrācijai. Deklarācijā, kuru ministru līmenī pieņēma Rīgā 2006. gada jūnijā, aicināts izveidot informācijas sabiedrību visiem. (15) Tas, cik lielā mērā plašas sabiedrības atbalstu gūst cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību, nosaka to, cik sekmīga būs Kopienas rīcība. Eiropas gadam būtu jādarbojas kā katalizatoram, padziļinot izpratni un radot stimulus. Tam jāpalīdz koncentrēt politisko uzmanību un iesaistīt ikvienu ieinteresēto personu, lai veicinātu atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā. (16) Valstīs panāktā progresa līmeņu dažādība un atšķirīgā valstu sociāli ekonomiskā un kultūras vide, un jutīgie jautājumi nosaka to, ka liels skaits Eiropas gada pasākumu jādecentralizē valstu līmenī, izmantojot netiešas centralizētas vadības sistēmu saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Finanšu Regulas 54. panta 2. punktā c) apakšpunktā, un tās īstenošanas noteikumiem[5]. (17) Tomēr Komisijai būtu jāuzrauga politikas prioritāšu noteikšana valstu līmenī, lai garantētu saskanību ar Eiropas gadam apstiprinātajiem stratēģiskajiem mērķiem un visbeidzot ar kopējiem mērķiem, kuri atzīti attiecīgā uz atklāto koordinācijas metodi. (18) Līdzdalībai nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadā jābūt pieejamai visām dalībvalstīm, EBTA/EEZ valstīm saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumā, kandidātvalstīm, kas gūst labumu no pirmsiestāšanās stratēģijas, un Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi attiecīgajos nolīgumos izklāstītajiem nosacījumiem, un Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītajām valstīm saskaņā ar 2004. gada maijā pieņemtā stratēģijas dokumenta noteikumiem un valstu rīcības plāniem. (19) Saskanība un papildināmība ar citām Kopienas rīcībām, īpaši ar programmu „PROGRESS”, struktūrfondiem un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai ( EAFRD ), ir nepieciešama, lai cīnītos pret diskrimināciju un veicinātu dzimumu līdztiesību un pamattiesības, un rīcību izglītības, apmācības un kultūras jomā un attiecībā uz starpkultūru dialogu, jaunatnes, pilsonības, imigrācijas un patvēruma jautājumiem, un pētniecības jomu. (20) Ar šo lēmumu visam programmas darbības laikam nosaka finanšu shēmu, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta lēmējinstitūcijai tādā nozīmē, kas minēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[6]. (21) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. (22) Dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt ierosinātā Eiropas gada mērķus, jo ir vajadzīgas, cita starpā, daudzpusīgas partnerības, informācijas apmaiņa starpvalstu līmenī un paraugprakses izplatīšana visā Kopienā, un tādēļ paredzētās darbības apjoma dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopiena. Attiecīgi Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar tajā pašā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu, šajā lēmumā paredz vienīgi minēto mērķu sasniegšanai vajadzīgās darbības, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas gads Lai atbalstītu Kopienas rīcību attiecībā uz sociālās atstumtības izskaušanu, 2010. gadu pasludina par „nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu”, (turpmāk tekstā – Eiropas gads). 2. pants Mērķi Eiropas gada mērķi ir šādi. a) Atzīšana — atzīt tādu cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi un pilnvērtīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē, kuri dzīvo trūkumā un ir sociāli atstumti. Eiropas gads palīdz atzīt situāciju, ka ir cilvēki, kuri cieš trūkumu un ir sociāli atstumti, un veicināt, ka šīs personas efektīvi izmanto sociālās, ekonomiskas un kultūras tiesības, kā arī resursus un pakalpojumus, un palīdz izskaust stereotipus un novērst nabadzības radītās sekas. b) Kopīga atbildība — palielināt sabiedrības atbildību par sociālās integrācijas politikas virzieniem un pasākumiem, uzsverot ikvienas personas atbildību nabadzības izskaušanā un tās mazināšanā. Eiropas gads sekmē izpratni, veicina līdzdalību un iesaistīšanos, un pilsoņiem rada jaunas iespējas iesaistīties. c) Kohēzija — veicināt saliedētāku sabiedrību, padziļinot tās locekļu izpratni par priekšrocībām, ko visiem dod sabiedrība, kurā ir izskausta nabadzība un kurā neviens nav atstumts. Eiropas gads popularizē sabiedrību, kas atbalsta un pilnveido dzīves kvalitāti, sociālo labklājību un vienlīdzīgas iespējas visiem neatkarīgi no personas stāvokļa, nodrošinot noturīgu attīstību un solidaritāti paaudžu vidū un starp tām un politikas saskanību ar ES darbību visā pasaulē. d) Saistības — vairākkārt atkārtot ES stingro politisko apņemšanos cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību un veicināt šīs saistības [izpildi] visos pārvaldības līmeņos. Balstoties uz sasniegumiem un to, ka ir iespējamas sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas atklātās koordinācijas metodes kļūmes, Eiropas gads stiprina politisko apņemšanos novērst nabadzību un sociālo atstumtību un cīnīties pret tām, un dot impulsu turpmākai Eiropas Savienības rīcībai šajā jomā. 3. pants Darbību saturs 1. Lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus, var paredzēt šādas darbības, īpaši: a) sanāksmes un sabiedriskus pasākumus; b) informēšanas, reklāmas un izglītošanas kampaņas; c) apsekojumus un pētījumus Kopienas vai valstu mērogā. 2. Informācija par 1. punktā minētajām darbībām ir sīki izklāstīta šā lēmuma pielikumā (turpmāk tekstā – „pielikums”). 4. pants Dzimumu līdztiesība Eiropas gadā ņem vērā dažādos veidus, kādos sievietes un vīrieši saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību. 5. pants Sadarbība un īstenošana Kopienas līmenī 1. Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru. 2. Komisija nodrošina to, ka Kopienas darbības, uz kurām attiecas šis lēmums, īsteno atbilstīgi pielikumam. 3. Lai palīdzētu sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus, Komisija jo īpaši veic vajadzīgos pasākumus 10. pantā minēto Kopienas darbību un ierosmju saskanības un papildināmības nodrošināšanai. 4. Komisija regulāri, īpaši Eiropas līmenī, organizē viedokļu apmaiņu ieinteresētajām personām par Eiropas gada plānu, īstenošanu, tajā sasniegtajiem rezultātiem un novērtēšanu. 5. Komisijai ir jāizveido vajadzīgās saiknes ar sociālās aizsardzības komiteju un nodarbinātības komiteju, lai nodrošinātu regulāru un atbilstīgu informāciju par šajā lēmumā minēto īstenošanu. 6. pants Sadarbība un īstenošana valstu līmenī 1. Katra dalībvalsts izveido „par īstenošanu atbildīgo valsts struktūru”, lai organizētu līdzdalību Eiropas gadā un lai valstu līmenī nodrošinātu koordinēšanu. Minētā valsts struktūra ir atbildīga par Eiropas gada nacionālās programmas un prioritāšu noteikšanu un par atsevišķu darbību izvēlēšanos, kuras jāierosina Kopienas finansējumam. Eiropas gada nacionālo stratēģiju un prioritātes izklāsta saskaņā ar 2. pantā minētajiem mērķiem. 2. Kārtība, kādā valsts līmeņa darbībām piešķir Kopienas finansējumu, ir izklāstīta pielikuma II daļā. 3. Lai veiktu savus pienākumus, par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra regulāri apspriežas un sadarbojas ar valsts līmeņa padomdevēju grupu, kurā darbojas plašs ieinteresēto personu loks, ieskaitot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un apvienības, kas aizstāv vai pārstāv tādu personu intereses, kuras skar nabadzība vai sociālā atstumtība, valstu parlamentu pārstāvjus, sociālos partnerus un reģionālās un pašvaldību iestādes. 7. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kuras sastāvā ir viens pārstāvis no katras valsts, un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Valsts pārstāvi ieceļ no 6. pantā minētās valsts struktūras, kura ir atbildīga par īstenošanu. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 8. pants Finanšu noteikumi 1. Kā izklāstīts pielikuma I daļā, darbības, kuras apjoma dēļ veic Kopienas līmenī, var subsidēt līdz 80 % vai tās var paredzēt iepirkuma līgumā, ko finansē no Eiropas Savienības pamatbudžeta. 2. Darbības pašvaldību, reģionālajā vai valstu līmenī var līdzfinansēt no Eiropas Savienības pamatbudžeta maksimāli līdz 50 % no to darbību kopējām attiecināmajām izmaksām, kuras ir īstenotas saskaņā ar pielikuma II daļā izklāstīto kārtību. 9. pants Pieteikšanās un atlases kārtība 1. Komisija atbilstīgi 7. panta 2. punktā minētajai kārtībai pieņem lēmumus par darbību finansēšanu saskaņā ar 8. panta 1. un 2. punktu. 2. Attiecībā uz darbībām saskaņā ar 8. panta 2. punktu finansiālās palīdzības pieprasījumus iesniedz par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra saskaņā ar kārtību, kas izklāstīta pielikuma II daļā. 10. pants Saskanība un papildināmība 1. Kopā ar iesaistītajām valstīm, Komisija nodrošina, ka šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskanīgi ar citām Kopienas, valstu un reģionālā līmeņa rīcībām un iniciatīvām. 2. Tās nodrošina, ka Eiropas gads papildina citas iniciatīvas, kuras pašreiz noris Kopienas, valstu un reģionālajā līmenī, un resursus, ja ar to palīdzību iespējams sasniegt Eiropas gada mērķus. 11. pants Iesaistītās valstis Dalība Eiropas gadā ir atvērta: a) dalībvalstīm, b) kandidātvalstīm, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem, kas noteikti šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās, kuras noteiktas, respektīvi, pamatnolīgumā un Asociācijas Padomes lēmumos; c) Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar pasākumiem, kas jānosaka [kopā] ar šīm valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās; d) EBTA valstīm, kas ir EEZ līguma puses saskaņā ar minētā līguma noteikumiem; e) Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partnervalstīm saskaņā ar tiem vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem par šo valstu līdzdalību Kopienas programmās, kuri noteikti 2004. gada maija stratēģijas dokumentā un valstu rīcības plānos. Saistībā ar šo jebkādu finansiālu atbalstu darbībām EKP partnervalstīs segs, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu, saskaņā ar prioritātēm un procedūrām, kuras noteiktas sadarbībai ar minētajām valstīm. 12. pants Budžets 1. Šajā lēmumā minēto darbību īstenošanai laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim ir paredzēts EUR 17 000 000 budžets, no kura EUR 6 500 000 ir paredzēti laikposmam līdz 2009. gada 31. decembrim. 2. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi 2007.–2013. gada budžeta ierobežojumiem. 13. pants Starptautiskā sadarbība Lai īstenotu Eiropas gadu, Komisija var arī sadarboties ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, Starptautisko darba organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizāciju. 14. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Kopienas finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, kuras finansē saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem: mazinot vai zaudējot ienākumus no Kopienu vārdā tieši izveidotajiem pašu resursiem vai veicot nepamatotus izdevumus. 3. Komisija samazina, aptur vai atgūst finansiālas palīdzības summas, kas piešķirtas kādai darbībai, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šā lēmuma noteikumiem vai atsevišķam lēmumam, vai nolīgumam, ar ko piešķir finansiālu palīdzību, vai ja tā atklāj, ka, nepieprasot Komisijas apstiprinājumu, darbībā ir būtiskas izmaiņas, kas ir pretrunā tās būtībai vai īstenošanas nosacījumiem. 4. Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija lūdz atbalsta saņēmējam noteiktā termiņā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz pietiekamu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un prasīt jau izmaksāto summu atmaksāšanu. 5. Komisijai atlīdzina visas nepamatoti samaksātās summas. Maksājuma termiņā neatmaksātām summām pieskaita procentus saskaņā ar Finanšu regulā noteiktajiem nosacījumiem. 15. pants Uzraudzība un novērtēšana Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto darbību īstenošanu, rezultātiem un vispārēju novērtējumu. 16. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, [..] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [..] [..] PIELIKUMS Sīka informācija par 3. pantā minētajām darbībām I. DARBīBAS KOPIENAS LīMENī 1. Sanāksmes un pasākumi Sanāksmju un pasākumu organizēšana Kopienas līmenī ir paredzēta, lai padziļinātu izpratni par jautājumiem saistībā ar Eiropas gadu, nabadzību un sociālo atstumtību un lai sagatavotos ideju apmaiņas forumam. Tajos pulcēsies attiecīgās ieinteresētās personas, un tos plānos kopā ar cilvēkiem, kurus skar nabadzība, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas pārstāv šos cilvēkus, lai sniegtu labu iespēju novērst politikas nepilnības un risināt ikdienas problēmas. 2. Informēšanas un reklamēšanas kampaņas, kas ietver šādus pasākumus - Dažādu solidaritātes ierosmju sagatavošana, lai mazinātu nabadzību un palielinātu sociālo integrāciju, dodot parastiem pilsoņiem iespēju, tieši vai izmantojot organizācijas, kas viņus pārstāv, darboties līdzi vismaz nedaudz un jebkādā veidā. Ar plašsaziņas līdzekļu kampaņām iespējams palielināt finansējuma piesaistīšanu Eiropas gada norisēm. - Dažādos formātos pieejamu Eiropas gada logo un lozungu izstrāde, lai tos izmantotu ar Eiropas gadu saistītajās darbībās. - Kopienas līmeņa informēšanas kampaņa ar pasākumiem valstu līmenī, un to pamata ir tradicionālās un jaunākās saziņas iespējas un modernās tehnoloģijas. - Kopienā pieejamu saziņas un plašsaziņas līdzekļu izstrāde, lai veicinātu sabiedrības interesi. - Attiecīgi pasākumi un ierosmes, lai atklātībai paziņotu rezultātus un paustu plašāku informāciju par Kopienas programmām, darbībām un ierosmēm, veicinot Eiropas gada mērķu sasniegšanu. - Atbilstīgas izglītības iestāžu ierosmes, lai izplatītu informāciju par Eiropas gadu. - Eiropas konkursu organizēšana, akcentējot sasniegumus un pieredzi saistībā ar Eiropas gada tematiku. - Cieša saikne ar organizācijām un nozarēm (piemēram, sportu, mākslu), kuras parasti nav saistītas nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem, arī izmantojot apbalvošanas un „pārstāvības”. - Informācijas vietnes izveide tīmekļa vietnē Europa . 3. Citas darbības - Kopienas līmeņa apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu Eiropas gada priekšdarbus, efektivitāti, ietekmi un ilgtermiņa pārraudzību un lai sniegtu attiecīgus pārskatus. Lai veicinātu jaunas kompromisu iespējas attiecībā uz politiskiem risinājumiem, vienā šādā apsekojumā būs arī virkne jautājumu, lai novērtētu sabiedrisko domu par politiku, kas vērsta uz nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu, arī par sociālās aizsardzības sistēmām un par Eiropas Savienības potenciālo lomu cīņā pret nabadzību un atstumtību. To veiks 2009. gadā tā, lai Eiropas gada atklāšanas konferencē varētu sniegt rezultātus. - Sadarbība ar privāto sektoru, apraides sabiedrībām un citu plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, kas ir kā partneri, izplatot informāciju par Eiropas gadu, kā arī darbībās, kuru mērķis ir ilgtermiņa dialogs par sociālajiem jautājumiem. - Tehniskā palīdzība, lai veicinātu zināšanu nodošanu. - Novērtējuma ziņojums par Eiropas gada efektivitāti un ietekmi. Varētu radīt īpašas saiknes ar pasākumu organizētājiem Eiropas un starptautiskajā līmenī. Komisija var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību, lai Komisija un iesaistītās valstis abpusēji iegūtu, piemēram, finansējot kādā konkrētā jautājumā neatkarīgu ekspertu piesaisti. 4. Finansējums Finansējums var būt šādā veidā: - preču un pakalpojumu iegāde, izmantojot uzaicinājumus piedalīties konkursā, īpaši saziņas jomā; - konsultāciju pakalpojumu iepirkums, izmantojot uzaicinājumus piedalīties konkursā; - īpašu Eiropas līmeņa pasākumu izdevumu segšanai paredzētu subsīdiju piešķiršana, lai pievērstu uzmanību Eiropas gadam un padziļinātu izpratni par to; šis finansējums nepārsniegs 80 % no kopējiem izdevumiem, kas radušies saņēmējam. II. VALSTS LīMEņA DARBīBU LīDZFINANSēšANA Veicot šīs darbības, jāņem vērā tas, ka jāatrod iespējas nodrošināt finansējuma pieejamību organizācijām, kuras skar „plašs vietēja rakstura jautājumu loks”, un projektiem, kuros ir iesaistītas iedzīvotāju grupas, kam uzmanība ir pievērsta vismazāk. 1. Pašvaldību, reģionālā vai valstu līmeņa darbībām var saņemt finansējumu no Kopienas budžeta līdz maksimāli 50 % no iesaistītās valsts kopējām attiecināmajām izmaksām. Valsts līdzfinansējumam ar vismaz 50 % no publiskā vai privātā sektora atbalstu jāatbilst ES finansējumam. Izvēloties darbības, par īstenošanu atbildīgās valsts struktūras pašas lems par to, vai pieprasīt līdzfinansējumu vai arī to nepieprasīt, un kādā apjomā to pieprasīt no organizācijām, kuras pārzina atsevišķu darbību veikšanu. 2. Pēc šā lēmuma pieņemšanas Komisija sagatavos stratēģisko pamatdokumentu, ar kuru līdztekus 2. pantā izklāstītajiem mērķiem noteiks galvenās prioritātes Eiropas gada īstenošanai, ieskaitot standartus valstu struktūru līdzdalības un darbību nozīmē. 3. Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra, izskatot stratēģisko pamatdokumentu, sagatavos Eiropas gada īstenošanas nacionālo programmu, to cieši koordinējot un saskaņojot ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas nacionālajam stratēģijām. 4. Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra iesniegs atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam. Minētajā dotācijas pieteikumā būs raksturota nacionālā programma un Eiropas gadam paredzētās prioritātes, finansējumam ierosinātās darbības attiecīgajā iesaistītajā valstī un par katras atsevišķās darbības īstenošanu atbildīgās organizācijas. Dotācijas pieteikumam būs pievienots sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas ierosināto darbību kopējās izmaksas un līdzfinansējuma apmērs un avoti. Attiecināmās izmaksas var būt personāla un administratīvās izmaksas, kas radušās par īstenošanu atbildīgajai valsts struktūrai. 5. Vispārēju dotāciju piešķiršana iesaistītajām valstīm būs atkarīga no tā, cik lielā mērā 2. pantā un stratēģiskajā pamatdokumentā izklāstītie mērķi ir atbilstīgi izpildīti Eiropas gada nacionālajā īstenošanas programmā. 6. Komisija izvērtēs un, ja vajadzīgs, pieprasīs grozījumus pieteikumos Kopienas finansējumam, kurus iesniedz par īstenošanu atbildīgās valsts iestādes. 7. Darbības, kas minētas 1. punktā, var būt šādas: a) sanāksmes un pasākumi saistībā ar Eiropas gada mērķiem, ieskaitot valstu līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atvērtu telpu pārrunām par attiecīgo darbību, kas vērsta uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu. b) savstarpējas mācības valstu, reģionālajā un pašvaldību līmenī; c) citi ar ES līmeņa ierosmju sagatavošu saistīti pasākumi (piemēram, ikgadējā apaļā galda diskusija par nabadzību un sociālo atstumtību un tādu cilvēku Eiropas līmeņa sanāksme, kurus skar nabadzība); d) informēšanas, izglītošanas un reklāmas kampaņas un citas darbības skolās un pasākumi, ieskaitot apbalvošanas un konkursus, kam ir spēcīga, pastiprinoša ietekme, lai valstu, reģionālajā un pašvaldību līmenī izplatītu Eiropas gadā atbalstītos principus un pamatvērtības; e) I daļas 3. punktā neminēti apsekojumi un pētījumi, lai dziļāk pētītu Eiropas gada galvenos jautājumus; f) mācību iespējas ierēdņiem, sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, NVO pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām, lai uzlabotu zināšanas par nabadzības un sociālās atstumtības parādību, par Eiropas un valstu sociālās integrācijas politikas virzieniem un par dažādiem pieejamiem politikas instrumentiem, lai palielinātu šo subjektu spējas risināt ar nabadzību saistītus jautājumus un veicinātu aktīvu lomu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; g) sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem; h) rīcības izmēģinājumplānu izstrāde reģionālajā un pašvaldību līmenī sociālās integrācijas jomā. III. RīCīBA, KURAS FINANSēšANAI NAV PIEEJAMS ATBALSTS NO EIROPAS SAVIENīBAS PAMATBUDžETA Kopiena sniegs arī nefinansiālu atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot īpašo Eiropas gadam izveidoto logotipu un citus materiālus saistībā ar Eiropas gadu, publiskā vai privātā sektora organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas, pamatojoties uz konkrētiem kritērijiem, kuri izklāstīti stratēģiskajā pamatdokumentā, var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās ierosmes tiek vai tiks īstenotas Eiropas gadā un ka tās, iespējams, būtiski veicinās viena vai vairāku Eiropas gadam izvirzīto mērķu sasniegšanu. Iniciatīvas, kas attiecībā uz Eiropas gadu vai atsaucoties uz to ir sagatavotas trešajās valstīs, arī var no Kopienas saņemt nefinansiālu atbalstu un izmantot logotipu un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas gadu. IV. DARBīBAS PRIORITāTES EIROPAS GADAM Ņemot vērā nabadzības un sociālās atstumtības daudzdimensiālos aspektus un lai nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu un cīņu pret tām integrētu citos politikas virzienos, jānosaka Eiropas gada darbību mērķis – radīt skaidru pievienoto vērtību un paredzēt, ka tā efektīvi papildina atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās atstumtības jomā. Tāpēc šajās darbībās uzmanība jāpievērš dažām prioritārajām jomām. Saskaņā ar veikto analīzi un prioritātēm, kuras noteiktas Kopīgajā ziņojumā par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju, uzmanība Eiropas gadā jāpievērš šādiem tematiem: - bērnu nabadzība un tās nodošana no paaudzes paaudzē; - ietverošs darba tirgus; - izglītības un apmācības nepilnības, ieskaitot digitālo analfabētismu; - nabadzība un dzimumu dimensija; - piekļuve pamatpakalpojumiem, ieskaitot pienācīgu mājokli; - imigrantu diskriminācijas novēršana un integrācijas veicināšana un mazākumtautību sociālā integrācija un iesaistīšana darba tirgū; - pievēršanās invalīdu un citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzībām. Saskaņā ar iepriekšminētajām prioritātēm plānojot Eiropas gada darbības, iesaistītās valstis tās piemēros valstu, reģionālajai un pašvaldību situācijai un problēmām, ieskaitot teritoriālās kohēzijas apstākļiem. Ņemot vērā šā lēmuma 2. pantā izklāstītos mērķus, jautājums par līdzdalību jāintegrē visās prioritātēs. Saskaņā ar šā lēmuma 4. pantu Komisijai un dalībvalstīm, īstenojot Eiropas gada darbības, jāņem vērā dažādie veidi, kādos sievietes un vīrieši saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību. Turklāt tās nodrošinās, ka dzimumu temats tiek integrēts visās Eiropas gada prioritātēs, lai veicinātu dzimumu līdztiesību. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKšLIKUMA NOSAUKUMS: Nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gads 2. ABM / ABB (BUDžETA LīDZEKļU VADīBA VAI SADALE PA DARBīBAS JOMāM) Attiecīgā(-s) politikas joma(-as) un saistītais(-ie) pasākums/pasākumi Politikas joma: nodarbinātība un sociālie jautājumi. Darbība: nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gads . 3. BUDžETA POZīCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex- BA pozīcijas)), norādot nosaukumu: jauna budžeta pozīcija 04 04 12, lai atbalstītu darbības, kuras veiktas saistībā ar nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu. 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 1.1.2009. – 31.12.2010. 3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas): Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 04 04 12 | Oblig./ fakult. | Diferencētās apropriācijas. | JĀ | JĀ | JĀ | 1.a | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums pašreizējās cenās miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Kopā — cilvēkresursi | 5 | 5 | 3 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Komisija plāno plašāka ieinteresēto personu loka uzmanību dalībvalstīs pievērst jautājumam par nabadzības un sociālas atstumtības izskaušanu un par integrētākas sabiedrības nodrošināšanu un koordinēt centienus, lai padziļinātu izpratni un no jauna apstiprinātu, un stiprinātu ES sākotnējo politisko apņemšanos, kas pausta Lisabonas stratēģijas sākuma posmā,– „būtiski ietekmēt nabadzības izskaušanu”. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamās sinerģijas Eiropas gada mērķi, kas vienlaikus vērsti uz [katru] atsevišķu pilsoni, labāk tiks sasniegti un būs efektīvāki Kopienas nevis dalībvalstu līmenī. Paredzētās darbības aprobežosies vienīgi ar to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. Komisija nodrošinās, ka Eiropas gadā finansētās darbības papildinās citas jomas, kurās vajadzīga Kopienas iesaistīšanās. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Eiropas gadā jāveicina domu apmaiņa un jārada risinājumi, lai nodrošinātu tādu cilvēku daudzveidīgu līdzdalību sabiedrībā, kurus skar nabadzība un sociālā atstumtība, jāstimulē tādas organizācijas, kurās šīs personas ir darbojas, un jāsekmē spēcīgāku sistēmu attīstība, lai nodrošinātu iesaistīšanos pasākumos, kuri paredzēti tam, lai būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu. Tas palīdzēs ar atklāto koordinācijas metodi radīt lielāku ietekmi plašā vietēja rakstura jautājumu lokā. 5.4. Īstenošanas metode Pārvalda centralizēti , pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija, un pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu. 6. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA 6.1. Uzraudzības sistēma Tabulā ir sniegti rādītāju piemēri. MēRķI | RāDīTāJI (ORIENTēJOšI) | Īpašie mērķi | Rādītāji | Atzīšana — atzīt tādu cilvēku tiesības uz pienācīgu dzīvi un pilnvērtīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē, kuri dzīvo trūkumā un ir sociāli atstumti. | Pilsoņu un politikas veidotāju zināšanas un izpratne par dažādiem nabadzības aspektiem un galvenajiem iemesliem. Iespējas regulāri pilnveidot dialogu ar plašsaziņas līdzekļu organizācijām par sociālajiem jautājumiem. Mainīt priekšstatus par cilvēkiem, kurus skar nabadzība, attiecībā uz stereotipiem un nabadzības radītajām sekām, kā arī to, kā nabadzīgi cilvēki paši uztver šo faktu.. | Kopīga atbildība – veicināt domu apmaiņu par veidiem, kā palielināt līdzdalību sabiedrībā. | Īpašas iespējas apspriest visatbilstīgākos mehānismus un modeļus visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu līdzdalībai politikas veidošanas procesā. Pamatojoties uz kopējām pamatnostādnēm, plaša un efektīva līdzdalība Eiropas gada priekšdarbos. Efektīvas mācību un apmācības iespējas. | Kohēzija – integrētākas un saliedētākas sabiedrības veicināšana. | Pasākumi, pētījumi un kampaņas, lai veicinātu plašu domu apmaiņu ieinteresēto personu vidū par ES lomu, lai panāktu saliedētākas sabiedrības izveidi. Iespējas paplašināt domu apmaiņu tādu organizāciju un nozaru vidū, kuras parasti nav saistītas ar nabadzības un sociālās atstumtības jautājumiem. EK programmu un darbību redzamība, lai veicinātu sociālo kohēziju un noturīgu attīstību, un ES rīcība, lai visā pasaulē apkarotu nabadzību. Novatorisku ierosmju izstrādāšana, lai veicinātu, īpaši starpnozaru, pieeju sociālajai integrācijai. | Saistības – vairākkārt atkārtot stingro politisko apņemšanos. | Atklātās koordinācijas metodes sasniegumu novērtējums. Analīze gan ES, gan valstu līmenī, lai veicinātu spēcīgāku atbalstu politikai, kas balstīta uz faktiem, un turpmāku politikas pilnveidošanu. Iespējas attiecībā uz jaunām ES ilgtermiņa saistībām novērst nabadzību. | Darbības rādītāji | Informācijas un reklāmas kampaņas. | Informēšanas un popularizēšanas pasākumu skaits un veids. Padziļināta sabiedrības izpratne un atbalsts. Ietekme uz politikas procesu un publisku apspriešanu. Eiropas gadā atbalstīto notikumu atspoguļojuma apjoms un noskaņojums presē un plašsaziņas līdzekļos (kvalitatīvs un kvantitatīvs). Piemērotība, izvēloties laiku, un paustā ideja. Instrumentu skaits un veids, lai veicinātu plašas sabiedrības interesi. Procentuālā sabiedrības daļa, kas uzzina par notikumiem. Piekļuve Eiropas gada izveidotajiem un izplatītajiem informācijas līdzekļiem par attiecīgajām EK programmām un to izmantošana. Eiropas gada pasākumu dalībnieku informētība par šīm programmām un pasākumiem. Logotipa un lozungu izmantošana Eiropas gada pasākumos. Eiropas gada tīmekļa vietnes izmantošana. | Apsekojumi un pētījumi. | Publicēšanas izmaksas. Zināšanu bāzes uzlabošana. Ieteikumu atbilstība. Izmantošana lēmumos par plānošanu. | Kopienas līmeņa pasākumi un iniciatīvas. | Dalībnieku skaits un veids. Apmierinātības līmenis. Gūtā pieredze. Informācija plašsaziņas līdzekļos. Padziļināta sabiedrības izpratne. Paustās idejas kvalitāte. Ietekme uz politikas procesu un publisku apspriešanu. | Valstu līmeņa pasākumi un iniciatīvas. | Ierosmju skaits un veids (Eiropas gada sākšana un reklamēšana); pārrunām atvērta telpa; semināri par profesionālapskati; izglītojošas kampaņas un darbības skolās; apbalvošanu un konkursu organizēšana; apsekojumi un pētījumi; mācību iespējas; utt.). Dalībnieku skaits un veids. Piemērotība, izvēloties laiku. Eiropas gadam atbilstīga(-u) temata(-u) izvēle. Apmierinātības līmenis. Gūtā pieredze. Informācija plašsaziņas līdzekļos. Paustās idejas kvalitāte. Palielināta izpratne. Ietekme uz politikas procesu un publisku apspriešanu. Zināšanu bāzes uzlabošana. To projektu skaits, kuros iesaistīti veicinātāji vai struktūras, kas pārstāv dažādas nozares. Kopējā budžeta daļa, kas izmantota šā darbības mērķa atbalstīšanai. Palielinājuma efekts (tādu pasākumu un ierosmju skaits valstu, reģionālajā un pašvaldību līmenī, kurus Eiropas gadā atbalsta, bet ne finansē no Eiropas gadam paredzētajiem līdzekļiem). | Tehniskais atbalsts, lai veicinātu zināšanu nodošanu. | Ierosmju skaits un veids. Dalībnieku skaits un veids. Piemērotība, izvēloties laiku. Apmierinātības līmenis. Gūtā pieredze. | 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Ietekmes novērtējums Eiropas gada ietekmes novērtējums ir pievienots šim Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikumam. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Lai iegūtu pamatdatus Eiropas gada īstenošanas uzraudzībai un vajadzības gadījumā nodrošinātu ar starpposma rezultātiem, 2009. gadā tiks sāka neatkarīga novērtēšana. Novērtēšanas rezultāti būtu jāsagatavo līdz 2011. gada pirmā pusgada beigām. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Komisijai jānodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Kopienas finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot preventīvus pasākumus [cīņā] pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. Attiecībā uz Kopienas darbībām, kuras finansē saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minētas Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas pārkāpumu vai līgumsaistību neizpildi, ko rada saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt vispārējo Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvadītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus. 8. ZIņAS PAR RESURSIEM Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 2 | 2 | 1 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) | 2 | 2 | 1 | Pārējais personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 04/05. pantam | 0 | 0 | 0 | KOPĀ | 5 | 5 | 3 | No darbības izrietošie uzdevumi To uzdevumu apraksts, kuri jāveic īstenojot darbības A ierēdņi: Eiropas gada rosināšana Eiropas līmenī un saistībā ar valsts struktūrām, kuras ir atbildīgas par tā īstenošanu, komiteja, kas izstrādā uzaicinājumus piedalīties konkursā, pārrauga piešķīrumus dalībvalstīm, informācijas kampaņa, pasākumi, pētījumi un saziņa. B ierēdņi: piedāvājumu un piešķīrumu finansiāla pārraudzība, vispārēja palīdzība A punktā minētajiem ierēdņiem, veicot visu veidu pienākumus. C ierēdņi: palīdzība, veicot iepriekšminētos visu veidu pienākumus. Cilvēkresursu plānošana (štatā) Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas. 0 Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas ( GSP ) un provizoriskā budžeta projekta ( PBP ) procedūru 2008. gadam. 0 Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP / PBP procedūras ciklā (taču 1 līgumdarbinieks FG IV vai SNE no 2009. līdz 2011. gadam un 1 līgumdarbinieks FG II vai III no 2009. līdz 2010. gadam). 3 amata vietas 2009. un 2010. gadā un 2 amata vietas 2011. gadā jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras | 0 | 0 | 0 | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | 0 | 0 | 0 | – iekšējais (intra muros) | – ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0 | 0 | 0 | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,234 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,126 | 0,126 | 0,063 | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,477 | 0,477 | 0,297 | Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,017 | 0,069 | 0,086 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 — Komitejas | 0,019 | 0,038 | 0,019 | 0,076 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,036 | 0,107 | 0,019 | 0,162 | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,036 | 0,107 | 0,019 | 0,162 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Komandējumi: vidēji 3 komandējumi 32 valstīs (27 dalībvalstīs un iesaistītajās valstīs) x 900 €. Komiteja: 4 sanāksmes x 32 dalībnieki (27 dalībvalstis un iesaistītās valstis) x 700 €. Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā.[pic] [1] OV C [..], [..], [..]. lpp. [2] OV C [..], [..], [..]. lpp. [3] OV C [..], [..], [..]. lpp. [4] OV C [..], [..], [..]. lpp. [5] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 31.12.2006.); Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2007 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (OV L 357, 31.12.2002.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007.). [6] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.