KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBĀM 2012. GADĀ /* COM/2013/0752 final */





Saturs 1........... Ievads. 3 2........... Eiropas Savienības aizdevumi 3 2.1........ Maksājumu bilances mehānisms. 3 2.2........ EFSM... 5 2.3........ Makrofinansiālās palīdzības mehānisms. 7 2.4........ Euratom mehānisms. 8 3........... Eiropas Savienības aizņēmumi 9 3.1........ Maksājumu bilance. 9 3.2........ EFSM... 10 3.3........ MFP. 10 3.4........ Euratom.. 11 4........... Eiropas Investīciju banka. 11 4.1........ EIB aizdevumu darbības. 11 4.2........ EIB aizņēmumu darbības. 11 5........... Finanšu stabilitātes nodrošināšana eurozonā. 12 5.1........ Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms (GAM) 12 5.2........ Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI) 12 5.3........ Eiropas stabilizācijas mehānisms (ESM) 13 1. Ievads Komisijai katru gadu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par dažādo Eiropas Savienības aizdevumu instrumentu izmantošanu. Lai ievērotu šīs informēšanas prasības, šajā ziņojumā ir aprakstītas aizdevumu darbības, kurās izmantots katrs instruments, un attiecīgās aizņēmumu darbības. 2. Eiropas Savienības aizdevumi Komisija sniedz finansiālu atbalstu (tādu divpusēju aizdevumu veidā, kurus finansē kapitāla tirgos, izmantojot ES budžeta garantiju) trešām valstīm un dalībvalstīm atbilstoši dažādiem Padomes vai Padomes un Eiropas Parlamenta tiesību aktiem atkarībā no sasniedzamajiem mērķiem[1]. Komisija un Augstā pārstāve, kurām palīdz EĀDD, nodrošina trešām valstīm paredzētā finansiālā atbalsta konsekvenci ar vispārīgajiem ES ārējās darbības mērķiem. 2.1. Maksājumu bilances mehānisms Maksājumu bilances palīdzība, kura paredzēta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 143. pantu un Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm[2], tiek sniegta kā Savienības piešķirti vidēja termiņa aizdevumi, un to parasti sniedz kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un citu daudzpusēju aizdevēju, piemēram, EIB, ERAB vai Pasaules Bankas, finansējumu vai dalībvalstu divpusējo palīdzību. Maksājumu bilances palīdzība pēc būtības ir ārkārtas palīdzība, un Padome ar kvalificētu balsu vairākumu to piešķir katrā gadījumā atsevišķi. Potenciālie palīdzības saņēmēji ir eurozonā neietilpstošas dalībvalstis, kas saskaras ar nopietnām maksājumu bilances grūtībām. Šīs palīdzības mērķis ir mazināt saņēmējas dalībvalsts ārējā finansējuma ierobežojumus un atjaunot valsts maksājumu bilances dzīvotspēju. Palīdzība tiek piešķirta, ja pēc konsultācijām ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK) par korekciju programmas projektu tiek izpildīti ekonomikas politikas nosacījumi, kurus noteikusi Padome un par kuriem Komisija un saņēmēja dalībvalsts pirms aizdevuma līguma noslēgšanas ir vienojušās saprašanās memorandā. Regulāri tiek pārbaudīta pastāvīgā atbilstība korekciju programmā iekļautajiem pasākumiem, un šī atbilstība ir nosacījums turpmāko aizdevuma daļu izmaksai. Komisija kapitāla tirgos Eiropas Savienības vārdā piesaista nepieciešamos līdzekļus. Komisija regulāri sniedz ziņojumu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) un Padomei par to, kā tiek īstenota regula, ar ko izveido maksājumu bilances mehānismu. Reaģējot uz starptautisko ekonomikas un finanšu krīzi, maksājumu bilances mehānisms tika atkal aktivizēts 2008. gadā, un 2008. gada decembrī tā maksimālais limits tika palielināts no 12 miljardiem euro līdz 25 miljardiem euro[3], savukārt 2009. gada maijā tika nolemts palielināt limitu vēl līdz 50 miljardiem euro[4], lai ES varētu ātri reaģēt uz visiem turpmākiem maksājumu bilances palīdzības pieprasījumiem. Līdz 2012. gada 31. decembrim Ungārijai[5], Latvijai[6] un Rumānijai[7] tika piešķirti pavisam 14,6 miljardi euro, no kuriem 13,4 miljardi euro tika izmaksāti līdz 2012. gada beigām. Papildus maksājumu bilances palīdzībai 5 miljardu euro apmērā, kuras darbības termiņš beidzās 2012. gada 6. maijā, Padome 2011. gadā nolēma piešķirt Rumānijai finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā (PFA) ar maksimālo apjomu 1,4 miljardi euro[8]. Tomēr izmaksas netika veiktas, un instrumenta darbības termiņš beidzās 2013. gada 31. martā. Ungārijai un Latvijai piešķirtā finansiālā palīdzība beidzās attiecīgi 2010. gada novembrī un 2012. gada janvārī. Maksājumu bilances mehānisma ietvaros 2012. gadā netika pieņemti nekādi lēmumi / netika veikti nekādi maksājumi. 1. tabula. Maksājumu bilances palīdzība 31.12.2012. (miljardos euro) Valsts || Piešķirtā summa || Izmaksātā summa || Atmaksātā summa || Neatmaksātā summa || Vidējais aizdevuma termiņš (gados) Ungārija || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Latvija || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumānija (Maksājumu bilance) || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Rumānija (PFA) || 1,4 || 0 || 0 || 0,0 || 0 Kopā || 16,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.2. EFSM Ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010 tika izveidots Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM), pamatojoties uz LESD 122. panta 2. punktu[9]. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu pilnībā sedz ES budžets, un tā kopējā aizdevumu izsniegšanas spēja nepārsniedz 60 miljardus euro. Potenciālas EFSM atbalsta saņēmējas ir eurozonas dalībvalstis, kas saskaras ar grūtībām, kuru iemesls ir nopietna starptautiskās ekonomikas un finanšu vides pasliktināšanās. EFSM izmantošana ir atkarīga no politikas nosacījumiem, ņemot vērā ekonomikas un finanšu korekciju programmu atbilstīgi saprašanās memorandam, kuru noslēgusi Komisija un saņēmēja dalībvalsts, un lēmumu pieņemšanas process EFSM palīdzības piešķiršanai ir līdzīgs atbilstošajam procesam maksājumu bilances palīdzības gadījumā. Finansiālo vajadzību novērtējums un regulāra programmas īstenošanas uzraudzība tiek veikta, konsultējoties ar ECB, proti, vismaz reizi pusgadā attiecībā uz korekciju programmas vispārīgajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, savukārt reizi trijos mēnešos tiek pārbaudīts, kā dalībvalsts izpilda ekonomikas politikas nosacījumus, saskaņā ar kuriem palīdzība ir piešķirta. Jebkādas korekciju programmas izmaiņas, kas var būt vajadzīgas, apspriež ar saņēmēju dalībvalsti. Padome, kas pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma saņemšanas, lemj par jebkādām korekcijām, kas veicamas sākotnējos vispārīgajos ekonomikas politikas nosacījumos, un apstiprina pārskatīto korekciju programmu, kuru sagatavojusi saņēmēja dalībvalsts. Komisija regulāri ziņo Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) un Padomei par EFSM Regulas īstenošanu un par tādu ārkārtas apstākļu turpināšanos, kas attaisnoja tās pieņemšanu. 2011. gadā EFSM tika aktivizēts par labu Īrijai un Portugālei, piešķirot šīm divām saņēmējvalstīm aizdevumus, kas attiecīgi nepārsniedz 22,5 miljardus euro un 26 miljardus euro. Kopējās saistības (tostarp arī EFSI, SVF un citas dalībvalstis) nepārsniedz attiecīgi 85 miljardus euro un 78 miljardus euro. 2. tabula. Saistību sadalījums (miljardos euro) Valsts || EFSM || EFSI || SVF || Citi || Kopā Īrija || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugāle || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Kopā || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * 4,8 miljardi euro no citām dalībvalstīm (Apvienotās Karalistes, Zviedrijas, Dānijas) un 17,5 miljardi euro no Īrijas. Turklāt saskaņā ar eurozonas valstu vai valdību vadītāju un ES iestāžu 2011. gada 21. jūlija paziņojumu ir pieņemts lēmums par maksājumu dzēšanas termiņu pagarinājumu[10] un procentu likmes samazinājumu[11], piemērojot tos ar atpakaļejošu spēku visām izmaksātajām aizdevumu daļām. Atbilstīgi Padomes Īstenošanas lēmumam 2011/77/ES[12] un Padomes Īstenošanas lēmumam 2011/344/ES[13] 2012. gadā Īrijai tika izmaksāti 7800 miljoni euro un Portugālei – 8000 miljoni euro. Mehānisma ietvaros neatmaksāto aizdevumu kopējā summa 2012. gada beigās ir 43 800 miljoni euro. 3. tabula. EFSM ietvaros 2012. gadā izmaksātie aizdevumi (miljonos euro) Valsts || Lēmums || Piešķirtā summa || Maksājuma datums || Izmaksātā summa || Kupons || Dzēšanas termiņš || Vidējais aizdevuma dzēšanas termiņš (gados) Īrija || 2011/77/ES || 22 500 || 16.1.2012. 5.3.2012. 3.7.2012. 30.10.2012. || 1500 3000 2300 1000 || 3,75 % 3,375 % 2,875 % 2,50 % || 4.4.2042. 4.4.2032. 4.4.2028. 4.11.2027. || 10,2 11,8 12,3 12,4 Starpsumma || || || || 7800 || || || 12,4 Portugāle || 2011/344/ES || 26 000 || 16.1.2012. 24.4.2012. 4.5.2012. 30.10.2012. || 1500 1800 2700 2000 || 3,75 % 3,375 % 2,75 % 2,50 % || 4.4.2042. 5.4.2038. 4.4.2022. 4.11.2027. || 10,9 12,5 12,2 12,4 Starpsumma || || || || 8000 || || || 12,4 Kopā || || 48 500 || || 15 800 || || || 2.3. Makrofinansiālās palīdzības mehānisms Makrofinansiālo palīdzību (MFP) piešķir ES kandidātvalstu, potenciālo kandidātvalstu un kaimiņvalstu atbalstam, lai novērstu maksājumu bilances īstermiņa problēmas, stabilizētu valsts finanses un veicinātu strukturālo reformu īstenošanu. MFP sniedz kā īslaicīgu ārkārtas palīdzību, pamatojoties uz stingriem ekonomikas politikas nosacījumiem. MFP darbības parasti papildina SVF korekciju programmas. Makrofinansiālo palīdzību var sniegt aizdevumu un/vai neatmaksājamu dotāciju veidā. Ja saņēmēja valsts nepilda savas atmaksāšanas saistības, Komisija var iedarbināt Garantiju fondu ārējai darbībai[14], lai nodrošinātu attiecīgā Komisijas aizņēmuma atmaksu no šā fonda līdzekļiem[15]. Detalizēta informācija par MFP darbībām ir pieejama Komisijas ikgadējā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par MFP sniegšanu trešām valstīm[16]. MFP darbība, kas 2009. gadā pieņemta attiecībā uz Armēniju[17], tika pabeigta 2012. gadā. Aizdevuma otrā un pēdējā daļa 39 miljonu euro apmērā tika izmaksāta Armēnijas iestādēm 2012. gada februārī. Pirmā daļa un otrās daļas dotāciju daļa tika izmaksāta 2011. gadā. Tādējādi tika pabeigta MFP darbība 100 miljonu euro apmērā, kuru veidoja 65 miljoni euro aizdevumu veidā un 35 miljoni euro dotāciju veidā. Saistībā ar Moldovai paredzēto MFP[18], ko veidoja dotācija 90 miljonu euro apmērā, Komisija 2012. gada aprīlī izmaksāja trešo un pēdējo daļu (30 miljonus euro). Ukrainai paredzētā MFP tika apstiprināta 2010. gadā[19], un kopā ar līdzekļiem, kas bija pieejami saskaņā ar iepriekšējo, 2002. gadā apstiprināto, darbību, palīdzības apjoms bija 610 miljoni euro aizdevumu veidā; tomēr MFP īstenošana 2012. gadā joprojām aizkavējās, jo bija jāpanāk vienošanās ar Ukrainas iestādēm par konkrētiem saprašanās memoranda (SM) nosacījumiem, kā arī saistībā ar to, ka SVF programmā bija pieļautas novirzes un tā beidzās 2012. gada decembrī. Vienošanās par saprašanās memorandu tika panākta 2012. gada vidū, un tas tika parakstīts 2013. gada februārī Ukrainas un ES augstākā līmeņa sanāksmes laikā. Tomēr pirmā līdzekļu izmaksa saskaņā ar šo MFP darbību joprojām ir atkarīga no tā, vai Ukrainas iestādes un SVF spēs panākt vienošanos par jaunu finansiālās palīdzības programmu. Bosnijai un Hercegovinai paredzētā MFP[20] tika apstiprināta 2009. gadā (par kopējo summu 100 miljoni euro aizdevumu veidā), un saprašanās memoranda un aizdevuma līguma darbības termiņš tika pagarināts uz vienu gadu – līdz 2013. gada novembrim. Šīs MFP darbības pirmā daļa 50 miljonu euro apmērā tika izmaksāta 2013. gada februārī. Eiropas Parlaments un Padome 2012. gadā apsprieda divus tiesību aktu priekšlikumus par jaunām MFP darbībām, kurus Komisija pieņēma 2011. gadā, proti, priekšlikumu paplašināt Gruzijai paredzēto MFP 23 miljonu euro apmērā aizdevumu veidā un 23 miljonu euro apmērā dotāciju veidā, kā arī priekšlikumu izņēmuma kārtā[21] paplašināt Kirgizstānas Republikai paredzēto MFP 15 miljonu euro apmērā aizdevumu veidā un 15 miljonu euro apmērā dotāciju veidā. Lēmums par Gruziju tika pieņemts 2013. gada augustā. 2.4. Euratom mehānisms Euratom aizdevuma instrumentu var izmantot, lai finansētu projektus dalībvalstīs (Padomes Lēmums 77/270/Euratom) vai atsevišķās trešās valstīs (Ukrainā, Krievijā vai Armēnijā) (Padomes Lēmums 94/179/Euratom). 1990. gadā Padome noteica aizņēmumu limitu 4 miljardu euro apmērā, no kuriem apmēram 3,4 miljardi euro ir izmaksāti saskaņā ar pieņemtajiem lēmumiem. Komisija 2002. gadā ierosināja palielināt aizņēmumu limitu līdz 6 miljardiem euro, taču Padome atlika savu lēmumu līdz brīdim, kamēr izmaksas nav sasniegušas 3,8 miljardus euro. Šobrīd norit apspriedes par aizdevumu Ukrainai 300 miljonu euro apmērā, kas būs paredzēts esošo kodoliekārtu modernizācijai. Euratom aizdevuma instrumenta ietvaros 2012. gadā netika lemts par aizdevumiem un netika veiktas izmaksas. 3. Eiropas Savienības aizņēmumi Lai finansētu Padomes nolemtās aizdevumu darbības, Komisija ir pilnvarota gan Eiropas Savienības, gan Euratom vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgos. Aizņemšanos un aizdošanu veic kā kompensējošus darījumus, kas nodrošina to, ka ES budžets netiek pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtas maiņas riskam[22]. Neatmaksāti aizņēmumi ir saskaņoti ar neatmaksātiem aizdevumiem. 4. tabula. Kopējie Eiropas Savienības aizņēmumi – neatmaksātās kapitāla summas(1) (miljonos euro) || EOTK likv. (1) (2) || Euratom (1) || Maksājumu bilance || MFP || EFSM || Kopā 2008. || 266 || 484 || 2000 || 654 || || 3404 2009. || 214 || 481 || 9200 || 584 || || 10 479 2010. || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011. 2012. || 225 183 || 447 423 || 11 400 11 400 || 590 545 || 28 000 43 800 || 40 662 56 351 (1) Izmantotie konvertācijas kursi ir katra gada 31. decembra kursi. (2) Eiropas Ogļu un tērauda kopiena tiek likvidēta kopš 2002. gada. Pēdējās EOTK emitētās obligācijas maksājuma termiņš beidzas 2019. gadā. || 3.1. Maksājumu bilance Ar maksājumu bilances mehānismu 2012. gadā tirgū netika piesaistīti aizdevumu līdzekļi. 3.2. EFSM 2012. gadā tika piesaistīti līdzekļi 15,8 miljardu euro apmērā, emitējot sešas ES etalona obligācijas („etalons” nozīmē obligācijas, kurās katras sērijas nenomaksātā nominālā summa ir 1 miljards euro vai vairāk). Pēc šīm ES obligācijām bija liels pieprasījums tirgū, kā rezultātā pieprasījums rīkojumu reģistros pārsniedza piedāvājumu. Šīs ES obligācijas iegādājās visas nozīmīgās ieguldītāju grupas un jo īpaši ilgtermiņa ieguldītāji (ieguldījumu fondi, aktīvu pārvaldītāji, apdrošināšanas un pensiju fondi), kā arī oficiālas iestādes. Šo ES obligāciju rezultāti otrreizējā tirgū bija pozitīvi, un tas apliecināja, ka ES ir spēcīgs etalona obligāciju emitents. Saskaņā ar mūsu aprēķiniem, kuros tika izmantoti dati no 22 bankām, ES etalona obligāciju apgrozījums otrreizējā tirgū 2012. gadā bija 50 miljardi euro (salīdzinājumā ar 40 miljardiem euro 2011. gadā). 5. tabula. Pārskats par EFSM finansējumu un aizdevumu izmaksāšanu (miljardos euro) Valsts || Piesaistīts || Termiņš || Apjoms Īrija (1,5), Portugāle (1,5) || 16.1.2012. || 4.4.2042. || 3,00 Īrija || 5.3.2012. || 4.4.2032. || 3,00 Portugāle || 24.4.2012. || 5.4.2038. || 1,80 Portugāle || 4.5.2012. || 4.4.2022. || 2,70 Īrija || 3.7.2012. || 4.4.2028. || 2,30 Īrija (1), Portugāle (2) || 30.10.2012. || 4.11.2027. || 3,00 Kopā || || || 15,80 EFSM ietvaros piesaistīto līdzekļu kopsumma 2012. gada beigās ir 43,8 miljardi euro. 3.3. MFP 2012. gadā tika veiksmīgi īstenots viens aizņēmuma darījums (39 miljoni euro Armēnijai). 6. tabula. ES privātais izvietojums 2012. gadā (miljonos euro) Valsts || Apraksts || Emisijas datums || Termiņš || Apjoms Armēnija || SSD EU 3.137/2026 || 9.2.2012. || 4.12.2026. || 39 Kopā || || || || 39 3.4. Euratom 2012. gadā aizņēmumu darījumi Euratom ietvaros nenotika. 4. Eiropas Investīciju banka 4.1. EIB aizdevumu darbības EIB tieši piešķir finansējumu atsevišķiem ieguldījumu projektiem vai ar finanšu starpnieku palīdzību mazāka mēroga projektiem, ko uzņēmušies MVU vai vietējās iestādes un pašvaldības. EIB arī izsniedz aizdevumu garantijas, sniedz tehnisku palīdzību un nodrošina riska kapitālu. 2012. gadā EIB parakstīja finansējumu ar kopsummu 52,2 miljardi euro (salīdzinājumā ar 61 miljardu euro 2011. gadā). Finansējums ES dalībvalstīs bija 44,8 miljardi euro. Šo summu nesedz ES garantija. 7,4 miljardi euro tika parakstīti ārpus ES, no tiem 4 miljardi euro saskaņā ar ārējo darbību mandātu, ko sedz ES garantija. Pēc tam, kad 2012. gada beigās stājās spēkā dalībvalstu lēmums palielināt EIB iemaksāto kapitālu par 10 miljardiem euro, ir paredzams, ka EIB 2013.–2015. gadā palielinās savu kreditēšanas apjomu par 60 miljardiem euro. EIB finansējuma darījumi ietekmē ES budžetu, ja tos papildina ES garantijas. Tas attiecas uz šādiem finansējuma darījumiem: - EIB aizdevumi, kas piešķirti atbilstoši ārējo darbību mandātam (tas aptver pirmspievienošanās valstis, kaimiņattiecību un partnerattiecību valstis, Āziju, Latīņameriku un Dienvidāfriku, kā arī Klimata izmaiņu pilnvarojumu), tiek segti ar ES budžeta garantiju pret suverēno vai politisko risku. Komisija 2013. gada otrajā pusgadā izdos atsevišķu ziņojumu par EIB ārējiem aizdevumiem 2012. gadā; - riska dalīšanas finanšu mehānismi, kuru ietvaros izmanto ES budžetu, lai atbalstītu ES politikas jomas (piemēram, Riska dalīšanas finanšu mehānisms pētniecības un izstrādes projektiem un Projektu obligāciju iniciatīva). 4.2. EIB aizņēmumu darbības Nestabilos tirgus apstākļos visu gadu saglabājās augsts izpildes risks, jo īpaši saistībā ar lieliem etalona darījumiem. Spēcīgais pieprasījums pēc EIB obligācijām sākumā veicināja īsāka termiņa procentu likmju starpības samazināšanos, jo īpaši euro valūtā. Kredītreitingu aģentūras saglabāja bankas kredītreitingu AAA (šajā saistībā pozitīva ietekme bija kapitāla palielināšanas plāniem), savukārt dažas citas pārvalstiskas finanšu iestādes Eiropā nevarēja sasniegt šādu rezultātu. Elastīgi manevrējot šādos tirgus apstākļos, banka spēja jau septembrī pabeigt sākotnēji paredzēto finansējuma programmu 60 miljardu euro apmērā un turpināja izmantot iespējas, lai emitētu vērtspapīrus pievilcīgā cenu līmenī līdz brīdim, kad gada beigās tirgi kļuva mazāk likvīdi. EIB aizņēmumi 2012. gadā sasniedza 71,3 miljardus euro ar vidējo termiņu 8,4 gadi. 5. Finanšu stabilitātes nodrošināšana eurozonā Reaģējot uz pasaules ekonomikas un finanšu krīzi, Padome un eurozonas dalībvalstis ir pieņēmušas lēmumus par pasākumiem, lai saglabātu finanšu stabilitāti eurozonā un Eiropā kopumā. Šie pasākumi, kas nav garantēti ar ES budžetu, ir sīkāk aprakstīti turpmāk tekstā. 5.1. Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms (GAM) Pēc tam, kad eurozonas finanšu ministri 2010. gada 2. maijā vienbalsīgi vienojās[23] par atbalstu Grieķijai, kopā ar SVF tika izveidota trīs gadu kopīga programma, kas ietvēra finansējumu 110 miljardu euro apmērā un ko papildināja strikti politikas nosacījumi[24], par kuriem Komisija un SVF, sadarbojoties ar ECB, bija vienojusies ar Grieķijas iestādēm. Eurozonas dalībvalstu sākotnējais finansējums (80 miljardi euro) – SVF apņēmās nodrošināt 30 miljardus euro – vēlāk tika samazināts par 2,7 miljardiem euro, ņemot vērā to, ka Slovākija nolēma nepiedalīties un Īrija un Portugāle izstājās no GAM brīdī, kad tās pašas lūdza finansiālu palīdzību. Aizdevumi, kurus eurozonas dalībvalstis piešķīra saskaņā ar šo pirmo programmu, sasniedz 52,9 miljardus euro, savukārt SVF piešķīra 20,1 miljardu euro. Mehānisma finanšu noteikumi tika atkārtoti koriģēti 2012. gada decembrī. Aizdevuma beigu termiņš tika pagarināts līdz 30 gadiem, vienlaikus saglabājot 10 gadu ilgu labvēlības periodu. Turklāt procentu likmju starpība tika samazināta līdz 0,5 %. Tomēr procentu likmju starpību 1,5 % apmērā joprojām piemēros summām, kas ir atmaksājamas tām eurozonas dalībvalstīm, kuras izmanto pilnu finansiālas palīdzības programmu, ko finansē EFSI vai EFSM. Eurozonas finanšu ministri un SVF 2012. gada 14. martā apstiprināja otro ekonomikas korekciju programmu, papildinot pirmās programmas ietvaros vēl neizmaksātās summas ar 130 miljardiem euro. Tādējādi šajā otrajā programmā paredzētā finansiālā palīdzība kopā sasniedz 164,5 miljardus euro, no kuriem 19,8 miljardi euro ir SVF ieguldījums. Pirmā programma tika izveidota kā kreditoru līgums, kas attiecas uz apkopotiem atbalstu sniedzošo eurozonas dalībvalstu divpusējiem aizdevumiem un saskaņā ar kuru Komisija nodrošina koordināciju un pārvaldību, savukārt otrā programma tiek finansēta, izmantojot EFSI. 2012. gada 31. decembrī Grieķijai kopsummā bija izmaksāti 182,9 miljardi euro.[25] 5.2. Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI) Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) eurozonas dalībvalstis izveidoja kā tām piederošu un Luksemburgā reģistrētu uzņēmumu, ievērojot 2010. gada 9. maijā Ecofin Padomes ietvaros pieņemtos lēmumus. Tas tika izveidots kā pagaidu glābšanas mehānisms, kas emitē eurozonas dalībvalstu garantētas obligācijas, lai izmantotu tās aizdevumiem grūtībās nonākušām eurozonas dalībvalstīm. 2010. gada oktobrī tika nolemts izveidot pastāvīgu glābšanas mehānismu – Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM). 5.3. Eiropas stabilizācijas mehānisms (ESM) Vienošanās par jauna pastāvīga krīzes mehānisma – Eiropas stabilizācijas mehānisma (ESM) – izveidi tika panākta 2012. gada 2. februārī, un 2012. gada 8. oktobrī tas tika ieviests. Mehānismam jāuzņemas uzdevumi, kurus pašlaik veic EFSI, vajadzības gadījumā sniedzot eurozonas dalībvalstīm finansiālu palīdzību ar maksimālo aizdevumu apjomu 500 miljardi euro, savukārt EFSI un ESM kombinētais maksimālais aizdevumu apjoms ir noteikts 700 miljardu euro apmērā. Reģistrētais kapitāls ir 700 miljardi euro, no kuriem 80 miljardi euro ir eurozonas dalībvalstu apmaksātais kapitāls. Plānots, ka parakstīšanās uz apmaksāto kapitālu ir jāveic piecās daļās un jāpabeidz 2014. gada pirmajā pusē. Reģistrētais nesamaksātais kapitāls var tikt pieprasīts, lai atjaunotu apmaksātā kapitāla līmeni tad, ja apmaksātais kapitāls ir samazinājies zaudējumu rezultātā. Kapitāla iemaksas posmā attiecība starp apmaksāto kapitālu un ESM emitēto vērtspapīru nenomaksāto vērtību tiks saglabāta vismaz 15 % apmērā; apmaksātais kapitāls nav pieejams aizdevumu izsniegšanai, bet tiek ieguldīts augstas kvalitātes likvīdos aktīvos. Sākot ar 2012. gada oktobri, Eiropas stabilizācijas mehānismam[26] būtu jābūt galvenajam instrumentam, ar ko finansē jaunas programmas. [1] Detalizēts pārskats par Komisijas aizņēmumiem un aizdevumiem ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp. [3] Padomes 2008. gada 2. decembra Regula (EK) Nr. 1360/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 352, 31.12.2008., 11. lpp.). [4] Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 128, 27.5.2009., 1. lpp.). [5] Padomes 2008. gada 4. novembra Lēmums 2009/102/EK. [6] Padomes 2009. gada 20. janvāra Lēmums 2009/290/EK. [7] Padomes 2009. gada 6. maija Lēmums 2009/459/EK. [8] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums 2011/288/ES par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.). [9] LESD 122. panta 2. punktā ir paredzēts finansiāls atbalsts dalībvalstīm, kuras nonākušas grūtībās, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus dalībvalstis nevar ietekmēt. [10] Padomes 2013. gada 21. jūnija Īstenošanas lēmums Nr. 2013/313/ES, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 173, 26.6.2013., 40. lpp.) un Padomes 2013. gada 21. jūnija Īstenošanas lēmums Nr. 2013/323/ES, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 175, 27.6.2013., 47. lpp.). [11] Padomes 2011. gada 11. oktobra Īstenošanas lēmums Nr. 2011/682/ES, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 269, 14.10.2011., 31. lpp.) un Padomes 2011. gada 11. oktobra Īstenošanas lēmums Nr. 2011/683/ES, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 269, 14.10.2011., 32. lpp.). [12] Padomes 2010. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums Nr. 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.). [13] Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums Nr. 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 30.5.2011., 88. lpp.). [14] Skatīt Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009. Līdz šim nav reģistrēti saistību neizpildes gadījumi saistībā ar MFP aizdevumiem. [15] Lai gan aizņēmuma atmaksu sedz no ES budžeta, Garantiju fonds darbojas kā likviditātes buferis, kas aizsargā ES budžetu pret prasību risku, kurš rodas maksājumu saistību neizpildes rezultātā. Pilnīgs ziņojums par Garantiju fonda darbību ir atrodams COM(2010) 418 un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2010) 968). [16] COM(2013) 426 un SWD(2013) 211. [17] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/890/EK. [18] Padomes un Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. septembra Lēmums Nr. 938/2010/ES. [19] Padomes un Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. jūlija Lēmums Nr. 388/2010/ES. [20] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/891/EK. [21] „Izņēmuma kārtā” tādēļ, ka palīdzība tiek piešķirta valstij ārpus MFP parastā ģeogrāfiskā tvēruma, kas ir kandidātvalstis / potenciālās kandidātvalstis un kaimiņvalstis. [22] Ar EFSM Regulu ir atļauts izmantot avansa finansējumu, jo tā pilnvaro Komisiju „aizņemties kapitāla tirgos vai finanšu iestādēs vispiemērotākajā laikā starp plānotajām izmaksas reizēm, lai optimizētu finansējuma izmaksas un saglabātu savu reputāciju kā Savienības emitents finanšu tirgos”. Tomēr aizņēmējam jāsedz visas izmaksas, kas rodas līdzekļu turēšanas rezultātā. [23] Atbalsts tiek sniegts, izmantojot pārējo eurozonas dalībvalstu divpusējus aizdevumus, kurus Komisija centrāli pārvalda atbilstoši šo dalībvalstu 2010. gada 11. aprīļa paziņojumā izklāstītajiem nosacījumiem. [24] Galvenie politikas nosacījumu elementi ir ietverti Padomes 2010. gada 10. maija lēmumā, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2010/320/ES). Politikas nosacījumi tika sīkāk izklāstīti saprašanās memorandā, kas eurozonas dalībvalstu vārdā noslēgts starp Grieķijas iestādēm un Komisiju. [25] Papildu informācija par Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānismu ir atrodama šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms//greek_loan_facility. [26] Papildu informācija par ESM ir pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://esm.europa.eu.