C 321/58

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 321/10)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“LIPTOVSKÉ DROBY”

ES Nr.: PGI-SK-02370 – 31.10.2017.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums

“Liptovské droby”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovākija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Liptovské droby” ir unikāla, pēc tradicionālām metodēm gatavota desa. Īpaša šā produkta pazīme ir kartupeļu pildījums ar dradžiem un garšvielām, ko iepilda dabīgā cūku vai liellopu zarnu apvalkā. “Liptovské droby” ir ātrbojīgs produkts.

Šķērsgriezumā produkts ir apaļš, un tam ir izliekta cilindra forma. Produkta diametrs ir 30–50 mm, garums – 100–250 mm, svars – 100–300 g. Tiklīdz produktu piepilda līdz vēlamajam garumam, to sastiprina ar koka iesmu. Apvalks cieši pieguļ pildījumam, kas pagatavots no rīvētiem kartupeļiem, samaltiem dradžiem, sīpoliem un garšvielām un kam ir maiga konsistence. 1 kg produkta ir kartupeļi (75–85 %), dradži (8–10 %), cūkas speķis (5 %) un sāls (ne vairāk kā 1,7 %).

Produktam ir mīksta konsistence. Tā virsma ir gluda, nedaudz mitra un tīra. Virsmas krāsa ir gaiši pelēka, un šķēles ir pelēcīgi dzeltenas. Produkts smaržo un garšo pēc kartupeļiem un garšvielām.

“Liptovské droby” pārdod jau pagatavotu. Tieši pirms patēriņa produktu termiski apstrādā, to cepot.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejvielas un sastāvdaļas:

— kartupeļi,

— cūkas mugurdaļas speķis (svaigs vai saldēts),

— cūkas speķis,

— sīpoli,

— majorāns,

— dabīgie pipari,

— sāls,

— ķiploki,

— cūku vai liellopu zarnas,

— mannas putraimi.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Viss ražošanas process norisinās tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un tajā ietilpst šādi posmi:

— zarnu apvalku mērcēšana un mazgāšana 24 stundas pirms to lietošanas,

— nemizotu kartupeļu mazgāšana,

— kartupeļu mizošana, tīrīšana un mazgāšana,

— sīpolu šķēļu grauzdēšana cūku taukos,

— kartupeļu smalka sarīvēšana,

— cūkas mugurdaļas speķa sakapāšana un cepšana dradžu iegūšanai,

— dradžu, grauzdētu sīpolu un ķiploku smalka samalšana,

— garšvielu pievienošana,

— rūpīga sajaukšana,

— mannas putraimu pievienošana, sajaukšana,

— zarnu apvalka pildīšana,

— zarnu apvalka sastiprināšana,

— lēna vārīšana. “Liptovské droby” ievieto ūdenī, kura temperatūra ir apmēram 90 °C. Desu “Liptovské droby” lēni vāra, nepārtraukti maisot, līdz tā uzpeld virspusē. Pēc tam produktu izņem no ūdens,

— “Liptovské droby” atdzesēšana.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Liptovas reģions atrodas Slovākijas ziemeļos, Žilinas pašpārvaldes reģiona dienvidaustrumu daļā, Liptovas ielejā, ko ieskauj Augsto Tatru kalnu grēda austrumos, Rietumu Tatri un Choč kalni dienvidos, kā arī Lielā Fatras grēda rietumos. Ģeogrāfiski Liptova ir kompakts apgabals, kas ietver rajonus Liptovský Mikuláš un Ružomberok.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Reģiona augsnes īpašības un klimatiskie apstākļi, kā arī tā tradīcijas un vēsture veido pamatu ģeogrāfiskā nosaukuma “Liptovské droby” reģistrācijas pieteikumam, kas balstās uz vietējo ražotāju zinātību un produkta reputāciju.

Liptovas ieleja ir viena no Slovākijas augstākajām ielejām. Tās pamatu veido terciāra perioda ieži, Centrālo Karpatu paleogēna perioda nogulumi, kā arī nesenākas Vāhas upes sanesas, galvenokārt grants un smilts. Augsne Liptovā ir vidēji cieta, un klimats ir vēsāks. Šie apstākļi nav labvēlīgi graudu audzēšanai, taču ir piemēroti kartupeļiem. Kartupeļu audzēšana Liptovā sākās ap 1750. gadu. Postoša labības kultūru neraža 1771.–1773. gadā veicināja kartupeļu audzēšanas izplatīšanos. Slovākijas ziemeļu daļā kartupeļu audzēšanas uzplaukums tika novērots deviņpadsmitā gadsimta sākumā.

Pēc tam kartupeļi kļuva par vienu no galvenajām iedzīvotāju uztura sastāvdaļām un tika dēvēti par “otro maizi”. Slovākijā Liptovas noteiktais ģeogrāfiskais apgabals vienmēr ir bijis svarīgs reģions kartupeļu audzēšanai, vienlaikus tas ir pašpietiekams arī lopkopības – jo īpaši cūkkopības – ziņā. Ekonomisku apsvērumu dēļ bija svarīgi, lai Liptovas iedzīvotāji optimāli izmantotu subproduktus.

Runājot par uzturu, Liptovas iedzīvotāji mēdza paļauties uz vietējiem pārtikas avotiem, un kartupeļi bija viens no šiem avotiem. Kartupeļus ēda atsevišķi kā galveno ēdienu vai kopā ar dažādām piedevām.

Desa “Liptovské droby” kļuva iecienīta delikatese līdztekus kartupeļu biezenim, klimpām un kartupeļu mīklas plāceņiem. “Liptovské droby” gatavoja no sarīvētiem svaigiem kartupeļiem, kurus Liptovā bija viegli audzēt, ņemot vērā augsnes struktūru, klimatiskos apstākļus un audzēšanas vienkāršību.

Kartupeļu audzēšanai un lopkopībai labvēlīgie dabas, augsnes un klimatiskie apstākļi veidoja reģiona kopējo izskatu un raksturu. Papildus lauksaimniecības darbiem vietējie iedzīvotāji pārstrādāja un pārdeva arī izejvielas.

Pirmā rakstveida liecība par produktu – tā vēstures un tradīciju attēlojums – ir atrodama 1944. gada grāmatā Slovenská ľudová kuchárka pre každý stôl (“Slovāku tautas pavārgrāmata katram galdam”), ko apkopoja autore Žela Inovecká un kas tika vairākkārt pārpublicēta.

Pazīstamās etnogrāfes Iveta Zuskinová grāmatā Kuchyňa starých materí z Liptova (“Liptovas vecmāmiņu mājas ēdieni”), ko 2013. gadā publicēja Spoločnosť priateľov múzea liptovskej dediny (Liptovas ciemata muzeja draugu biedrība), kura atrodas Liptovski Hrādokā, var izlasīt, ka: “Liptovā droby bija iecienīts un tipisks ēdiens, ko īpaši gatavoja rudenī, kad bija nokautas aitas, jo tad bija pieejams pietiekams daudzums zarnu un tauku. Ap to laiku bija izrakti arī jaunie kartupeļi (..).”

Šī biedrība 2014. gadā publicēja citu autores I. Zuskinová grāmatu, proti, Liptov v ľudovej kultúre (“Liptova tautas kultūrā”), kuras nodaļā Čo sa varievalo a jedávalo (“Tradicionālā virtuve un ēdieni”) ir iekļauta šāda informācija: “Sarīvētus svaigus kartupeļus izmantoja, lai pagatavotu “Liptovské droby” pildījumu un uztumētu atsevišķus ēdienus; turklāt cilvēki varēja gatavot klimpas.” Tās pašas grāmatas nodaļā Tradičné jedlá (“Tradicionālie ēdieni”) Zuskinová precizē, ka “vārds droby nozīmē kartupeļu “desiņas””.

Produkta “Liptovské droby” nosaukums ir atvasināts no Liptovas reģiona – kas vēsturiski saistīts ar produkta pamatsastāvdaļas, t. i., kartupeļu, audzēšanu un pārstrādi – nosaukuma. Nosaukuma otra daļa ir vārds droby, ko vietējā dialektā izmanto, lai apzīmētu ēdamus subproduktus, arī zarnas. Unikālais kartupeļu pildījums cūku vai liellopu zarnu apvalkā (droby = apvalks) vietējā dialektā zināms kā “Liptovské droby”. Šis nosaukums apgabalā ir pastāvīgi izmantots kopš deviņpadsmitā gadsimta pirmās puses.

Produkta “Liptovské droby” īpatnība ir konkrētas desas sastāvdaļas aizstāšana ar kartupeļiem. Un, lai gan pēc formas produkts atgādina desu, pildījuma galvenā sastāvdaļa ir kartupeļi, kas veido 75–85 % no produkta svara. Lai pagatavotu kartupeļu pildījumu, rīvētiem svaigiem kartupeļiem pakāpeniski pievieno visas sastāvdaļas, kā saistvielu pievienojot mannas putraimus. Mannas putraimu daudzums ir atkarīgs no ūdens satura kartupeļos, un tikai pieredzējis ražotājs var noteikt pareizo daudzumu, lai produkts nezaudētu savu raksturīgo kartupeļu garšu. Tāpat pieredze ir nepieciešama, lai aplēstu gatavošanas laiku, nepieļautu apvalka pārplīšanu un pildījuma izkrišanu un pēc tam atdzesētu produktu. “Liptovské droby” ražo tikai noteiktajā apgabalā. “Liptovské droby” ražošanas procesu nevar salīdzināt ne ar vienu citu, jo tirgū nav cita produkta, ko apzīmē ar nosaukumu “droby” vai kam izmanto ģeogrāfisko nosaukumu kopā ar terminu “droby”. Vienīgais pieļaujamais secinājums ir tāds, ka “Liptovské droby” ir īpašs un unikāls produkts.

Tā kā agrāk mājlopi tika audzēti galvenokārt pārdošanai vai gaļas produktu – jo īpaši desu – ražošanai, iedzīvotāju nabadzīgākā daļa gribēja gatavot līdzīgus ēdienus. Gaļa desās tika aizstāta ar kartupeļiem, kas bija vispieejamākais pildījums. Tāpat kā desām, arī jaunajam produktam tika pievienotas garšvielas – sīpoli, ķiploki, melnie pipari, majorāns un sāls. Gaļas aromātu un garšu aizstāja cūkgaļas mugurdaļas speķis un tauki. Pēc tam šo pildījumu iepildīja zarnu apvalkā, ko sastiprināja ar koka iesmiem.

Visbiežāk izmanto kartupeļus no noteiktā apgabala. Tomēr, ja krājumi ir beigušies (jo īpaši vasarā), šo produktu var gatavot arī no citos apgabalos iegūtām sastāvdaļām. Vasaras tūrisma sezonas laikā pieprasījums pēc reģionālajiem ēdieniem palielinās. Apgabalā gatavotais produkts “Liptovské droby”, ko reizēm papildina ar citiem reģionālajiem gaļas ēdieniem, bagātina viesu kulināro pieredzi un būtiski veicina reģiona attīstību.

To kartupeļu izcelsme, kurus izmanto kā sastāvdaļas, neietekmē produkta īpašības. Tās drīzāk ir atkarīgas no ražošanas veida un no tā, ka gaļas vietā tiek izmantots kartupeļu pildījums. Tā kā kartupeļi Liptovā ir iecienīti kultūraugi un kartupeļu produkti ir cieši saistīti ar reģionu, kartupeļu pildījums ir kļuvis par īpašu “Liptovské droby” iezīmi.

Apgabalā audzētie kartupeļi ir vēlamā sastāvdaļa: “Tiek izmantotas tikai vietējās sastāvdaļas un jau sen zināmas ražošanas metodes” (http://www.teraz.sk/import/agro-zaujem-o-tradicne-liptovske-dr/220506-clanok.html). Tikai izņēmuma gadījumos (piemēram, kad ir slikta raža) tiek izmantoti kartupeļi no cita ģeogrāfiskā apgabala.

Saikne starp produktu un noteikto ģeogrāfisko apgabalu ir rodama to cilvēku atjautībā, kas spēja izmantot šajā apgabalā plaši pieejamos kartupeļus, lai pagatavotu pildījumu, kurā sabalansēti sajauktas visas sastāvdaļas un garšvielas (smalki sarīvēti kartupeļi, samalti dradži, grauzdēti sīpoli un garšaugi, piemēram, majorāns), tādējādi aizstājot sastāvdaļas, ko izmanto gaļas desu pildījumos.

To cilvēku prasmes, kas ražo “Liptovské droby”, attīstījās, pamatojoties uz zināšanām un pieredzi, kas nodotas no vienas paaudzes nākamajai, un tas atspoguļojas galaprodukta kvalitātē. “Liptovské droby” no citiem produktiem atšķir tā unikālais kartupeļu pildījums.

Tikai pieredzējušas personas spēj īstenot ražošanas procesa sarežģītos posmus (piemēram, pagatavot kartupeļu pildījumu vai piepildīt zarnu apvalku). Svaigu kartupeļu rīvēšana, pildījuma pareizās konsistences nodrošināšana, kartupeļu un mannas putraimu pareizās proporcijas ievērošana (kas atkarīga no ūdens satura kartupeļos), attiecīgā gatavošanas laika aplēšana un produkta turpmākā dzesēšana ir uzdevumi, kuru izpildei neaizstājamas ir pareizas darba prasmes un pieredze, kas gūta vēsturiskās attīstības gaitā.

Saikne starp “Liptovské droby” un noteikto ģeogrāfisko apgabalu atspoguļojas arī ceļojumu aģentūru sniegtajā informācijā. Tīmekļa vietnes https://www.exclusive-travel.cz/slovenska-republika/informace gastronomijas sadaļā ir atrodama šāda informācija: “Kaut arī katram reģionam ir savi īpašie ēdieni, kartupeļu klimpas ar aitas sieru, kas pārklātas ar ceptu bekonu un, reizēm, skābo krējumu, ir iecienītas visā valstī. Citas tradicionālās delikateses ir “bramborové šišky” (kartupeļu radziņi), “Liptovské droby” (..)”.

Ilgu laiku produkts “Liptovské droby” ir bijis Liptovas iedzīvotāju iecienīts gardums dažādos īpašos gadījumos, piemēram, gadatirgos un svētkos. Mūsdienās šī delikatese joprojām ir tikpat iecienīta. Katru gadu pilsēta Liptovský Mikuláš organizē festivālu Švábkafest (Liptovas reģionā švábka ir sarunvalodas vārds, kas nozīmē “kartupelis”). Liptovas reģionā festivāls Švábkafest tiek organizēts jau vairākus gadus, lai atbalstītu ne tikai kartupeļu audzēšanas, bet arī visu kartupeļu produktu – to skaitā “Liptovské droby” – gatavošanas tradīciju.

Vietējos un ārvalstu viesus piesaista tradicionālo reģionālo produktu (piemēram, “Liptovské droby”) augstā kvalitāte un reputācija, ziņas par kurām Slovākijā un ārvalstīs tiek izplatītas ne tikai mutiski, bet arī internetā un citos plašsaziņas līdzekļos. Video no festivāla Švábkafest (informācija par droby sākas ieraksta pirmajā minūtē):

https://www.visitliptov.sk/2017/09/14/fest-zemiakov-na-liptove/.

Produkts tiek reklamēts restorānos kā “tradicionālā slovāku delikatese” vai “Liptovas reģiona tradicionālais ēdiens” un piedāvāts kāzu svinībās, tādējādi demonstrējot tā kvalitāti un lielisko reputāciju.

Tas, ka “Liptovské droby” ir pieprasīta delikatese, kas cieši saistīta ar reģionu, ir parādīts arī izdevumā Kuchyňa, zvyky a tradície našich predkov (“Mūsu senču virtuve, paražas un tradīcijas”), ko publicēja Krajská organizácia cestovného ruchu ŽILINSKÝ TURISTICKÝ KRAJ (Žilinas tūrisma reģiona tūrisma padome): “Liptovā joprojām ir populāri ēdieni, kuru pamatā ir ar garšvielām bagātināts kartupeļu pildījums (piemēram, klimpas un raudzētas mīklas plāceņi). Turklāt mēs nedrīkstam aizmirst par “Liptovské droby” – ēdienu, ko iecienījuši ne tikai vietējie iedzīvotāji”

(http://www.zilinskazupa.sk/files/on-line-kniznica/kocr/kuchyna-zvyky-3.pdf).

Par produkta labo reputāciju liecina arī tā sastopamība internetā (kur tas iekļauts receptēs), televīzijas un radio programmās, preses rakstos, ceļojumu un tūrisma tīmekļvietnēs, kā arī dažādos pasākumos, piemēram, festivālos Švábkafest un Liptov Fest.

Kopš 1993. gada Slovākijas Starptautiskais radio (RSI) ir pārraidījis programmas par Slovākiju sešās svešvalodās, aptverot daudzas tēmas un notikumus. 2015. gada 13. oktobrī tika raidīta programma spāņu valodā par “Liptovské droby”, kurā tika paziņots, ka: “Liptovu apmeklēja Milan Velecký, kas iztaujāja cilvēkus par produktu “Liptovské droby”. Tas ir garšīgs! (El redactor Milan Velecký visitó la región de Liptov y preguntó a la gente sobre los Liptovské droby. Es una exquisitez!)”

(https://esrsi.rtvs.sk/clanky/gastronomia/91062/liptovske-droby).

Produkta labo reputāciju vēl vairāk apliecina tas, ka to pasniedz reģionā notiekošajās svinībās. Rakstā Hrádocké hradné hry (“Pils spēles Hrādokā”), kas 2017. gada 24. augustā publicēts laikrakstā Relax, ir teikts: “Dzīves baudīšana nav iedomājama bez laba ēdiena. Liptovas virtuves pamatā ir tradicionālas sastāvdaļas – piemēram, kartupeļi un aitas piens –, kas raksturīgas šim reģionam. Tas ir iemesls, kāpēc produkts “Liptovské droby” vienmēr ir atrodams Liptovski Hrādokā (..).”

(http://www.dennikrelax.sk/Relax/Krasy-Slovenska/Hradocke-hradne-hry/).

“Reģionālās izejvielas un produkti ir nesaraujami saistīti ar tūrismu. Arī Liptovai ir savi raksturīgie produkti. Mūsu mērķis ir izmantot šīs reģionālās īpatnības, lai iepazīstinātu tūristus ar tās savdabīgumu. Apmeklējuma laikā ir milzum daudz lietu, kas jānogaršo, proti, no aitas piena gatavotie produkti, pirmšķirīgie liķieri vai, neapšaubāmi, desa “Liptovské droby”, kuras galvenā sastāvdaļa ir vietējie kartupeļi,” saka Liptovas reģiona tūrisma padomes priekšsēdētāja Darina Bartková (http://www.teraz.sk/regiony/l-mikulas-svabkafest-ponukne-ochu/281215-clanok.html?mostViewedArticlesInSectionTab=2).

Viesi var atrast “Liptovské droby” ne tikai slavenajā brīvdabas muzejā ciematā Pribylina un augšējās un apakšējās Liptovas ciematos (Štiavnička, Smrečany, Lisková, Bobrovec un citos), bet arī šā noteiktā ģeogrāfiskā apgabala viesnīcās un restorānos.

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SPECIFIKACIA%20Liptovske%20droby.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.