C 88/87

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu

(2022/C 88/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM07

Paziņojuma datums: 2021. gada 26. novembrī.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Oficiālais administratīvi teritoriālo vienību klasifikators

Ģeogrāfiskajā apgabalā un tiešās apkaimes apgabalā esošo pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora datiem.

Ģeogrāfiskā apgabala robežas nav mainītas.

Grozīts vienotā dokumenta 6. un 9. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Pielikumā tika norādīts 2021. gada 3. jūnija datums, kas attiecas uz Saint-Estèphe, Pomerol un Liborno pašvaldību robežu noteikšanu.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Atsauce uz pārbaudes struktūru

Atsauce uz pārbaudes struktūru ir pārskatīta, lai to saskaņotu ar citu aizsargāto nosaukumu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

“Bordeaux”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

1. Nedzirkstoši sausie baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Nedzirkstošiem sausajiem baltvīniem:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10 %;

— fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 3 g/l. Šo saturu var paaugstināt līdz 5 g/l, ja kopējais skābums ir ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 13 %.

Pirms fasēšanas šiem vīniem:

— gaistošais skābums ir ≤ 13,26 m.ekv./l;

— kopējais SO2 saturs ir ≤ 180 mg/l.

Pārējie analītiskie standartparametri ir saskaņā ar Eiropas [Savienības] tiesību aktiem.

Sausie baltvīni, kas iegūti no vīnogu šķirnes “Sauvignon B”, ir ļoti aromātiski, svaigi un augļaini ar ziedu un citrusaugļu niansēm. Šķirne “Sémillon B” nodrošina vīnam pilnmiesīgumu un krēmīgumu, bet šķirne “Muscadelle B” piešķir tam ziedus atgādinošas aromāta nianses. Vīnu maisījumā blakusšķirnes palielina skābumu un dara izteiktākas citrusaugļiem piemītošās nianses. Šie veldzējošie vīni ir ļoti piemēroti patēriņam, kad tie vēl ir jauni (vienu vai divus gadus).

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums miliekvivalentos uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 200

2. Nedzirkstošie baltvīni ar atlikumcukuriem

ĪSS APRAKSTS

Nedzirkstošajiem baltvīniem ar fermentējamiem cukuriem:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10,5 %;

— fermentējamo cukuru saturs ir > 5 g/l un ≤ 60 g/l.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 13,5 %.

Pirms fasēšanas šiem vīniem:

— gaistošais skābums ir ≤ 13,26 m.ekv./l;

— kopējais SO2 saturs ir ≤ 250 mg/l.

Pārējie analītiskie standartparametri ir saskaņā ar Eiropas [Savienības] tiesību aktiem.

Baltvīnus ar fermentējamiem cukuriem veido no šķirnes “Sémillon B”, kas dod apaļīgus un pilnestīgus vīnus zeltainā krāsā, ar cukurā konservētu augļu aromātu; šie vīni var būt arī apvienojumā ar šķirni “Sauvignon B”, kas tad piešķir tiem svaigumu. Šos vīnus var gan dažus gadus izturēt, gan arī baudīt jaunus.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums miliekvivalentos uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 250

3. Nedzirkstošie sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Nedzirkstošajiem sārtvīniem:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10 %;

— fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 3 g/l. Šo saturu var paaugstināt līdz 5 g/l, ja kopējais skābums ir ≥ 2,7 g/l H2SO4;

— grozīta krāsu intensitāte (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 13 %.

Pirms fasēšanas

— gaistošais skābums ir ≤ 13,26 m.ekv./l;

— kopējais SO2 saturs ir ≤ 180 mg/l.

Pārējie analītiskie standartparametri ir saskaņā ar Eiropas [Savienības] tiesību aktiem.

Pēc izskata sārtvīnu ietērps ir no bāli sārta līdz vairāk izteikti sārtam atkarībā no izmantotā paņēmiena (tieša presēšana, viegla macerācija vai “noasiņošana” [vīnogu misas īslaicīga macerācija kopā ar melno vīnogu miziņām, pēc tam ar noliešanu atdalot no tām misu]), un tiem piemīt augļainuma vai ziedu nianšu buķete, ko bagātina struktūrainība, kurā apaļīgums labi sabalansēts ar dzīvīgumu. Kad šos vīnus nobauda, tie lieliski pauž savu dāsnumu. Šie vīni ir ļoti piemēroti patēriņam, kad tie vēl ir jauni (vienu vai divus gadus).

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums miliekvivalentos uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 200

4. Nedzirkstošie sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Nedzirkstošajiem sarkanvīniem:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10,5 %;

— fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 3 g/l;

— ābolskābes saturs ir ≤ 0,3 g/l.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 13,5 %.

Pirms fasēšanas šiem vīniem:

— gaistošais skābums ir ≤ 13,26 m.ekv./l;

— kopējais SO2 saturs ir ≤ 140 mg/l.

Pārējie analītiskie standartparametri ir saskaņā ar Eiropas [Savienības] tiesību aktiem.

Sarkanvīni, kuri bieži vien iegūti galvenokārt no šķirnes “Merlot N”, ir elastīgi, augļaini un tikai nedaudz skābeni; labas un vienmērīgi un bagātīgi nobriedušas ražas gados tos var darīt svaigākus, izmantojot šķirnes “Petit verdot N” un “Cot N” ar tām raksturīgo skābenumu. Taču galveno maisījumu veido, šķirni “Merlot N” apvienojot ar šķirni “Cabernet-Sauvignon N”, bet mazākā mērā – ar šķirni “Cabernet-franc N”; abas pēdējās piešķir vīniem aromāta nianšu daudzveidību un tanīniem piemītošu spēku, kas ļauj tiem saglabāt un pilnveidot tiem raksturīgo garšas buķeti.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums miliekvivalentos uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Stādījumu biezība, rindstarpu platums

Audzēšanas prakse

Attiecībā uz zemesgabaliem, kas apstādīti no 2008. gada 1. augusta, minimālā stādījumu biezība ir 4 000 vīnkoki uz hektāru. Rindstarpu platums tajos nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,85 metriem. Šo biezību var samazināt līdz 3 300 augiem uz hektāru. Rindstarpu platums tajos nedrīkst būt lielāks par 3 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,85 metriem.

2. Apgriešanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnkoku vainagu drīkst veidot, vai nu atstājot augļzarus (pēc īsās apgriešanas metodes, ko sauc par “à cots”), vai pēc garās apgriešanas metodes (ko sauc par “à astes” jeb “garkoku-”). “Merlot N”, “Sémillon B” un “Muscadelle B” šķirnes vīnogulājiem uz hektāru platības nedrīkst būt vairāk par 45 000 vīnstīgu pumpuru, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 18 vīnstīgu pumpuriem. Pārējo šķirņu vīnogulājiem, arī “Cabernet-franc N”, “Cabernet-Sauvignon N”, “Sauvignon B” un “Sauvignon gris G”, uz hektāru platības pēc apgriešanas nedrīkst būt vairāk par 50 000 vīnstīgu pumpuru, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 20 vīnstīgu pumpuriem. Pēc atpumpurošanas auglīgo zaru skaits uz katru vīnkoku nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:

— šķirnēm “Merlot N”, “Sémillon B” un “Muscadelle B” – 12 auglīgo zaru uz katru no tādiem vīnkokiem, kuru skaits uz hektāru platības ir vismaz 4 000, 15 auglīgo zaru uz katru no tādiem vīnkokiem, kuru skaits uz hektāru platības ir mazāks par 4 000;

— šķirnēm “Cabernet-franc N”, “Cabernet-Sauvignon N”, “Sauvignon B” un “Sauvignon gris G” – 14 auglīgo zaru uz katru no tādiem vīnkokiem, kuru skaits uz hektāru platības ir vismaz 4 000, 17 auglīgo zaru uz katru no tādiem vīnkokiem, kuru skaits uz hektāru platības ir mazāks par 4 000.

Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenz skalas). Atpumpurošanu veic pirms augļu aizmešanās.

3. Īpašā vīndarības metode

Lai gatavotu vīnus, kas nav tie, kurus drīkst apzīmēt ar norādi “clairet”, attiecībā uz vīnogu misu atļauts lietot enoloģisko ogli, taču to drīkst darīt tikai tādā apmērā, kas nepārsniedz 20 % no sārtvīnu apjoma, ko ražas gadā pagatavojis attiecīgais vīndaris.

4. Bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Bagātināšana ar sarkanvīnu daļēju koncentrāciju ir atļauta ar nosacījumu, ka spirta tilpumkoncentrācija šādi bagātinātajos vīna apjomos nepārsniedz 15 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija šajos vīnos nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:

— sarkanvīnos un baltvīnos ar fermentējamiem cukuriem pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13,5 %;

— sārtvīnos un sausajos baltvīnos pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Nedzirkstošie baltvīni (sausie un ar fermentējamiem cukuriem)

77 hektolitri no hektāra

2. Nedzirkstošie sārtvīni

72 hektolitri no hektāra

3. Nedzirkstošie sarkanvīni – vīnadārzos, kur stādījumu biezība ir ≥ 4 000 vīnkoku/ha

68 hektolitri no hektāra

4. Nedzirkstošie sarkanvīni – vīnadārzos, kur stādījumu biezība ir < 4 000 vīnkoku/ha

64 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinificēšana, vīnu gatavošana un kopšana notiek šādu Žirondas [Gironde] departamenta pašvaldību teritorijā (pēc 2021. gada 1. janvāra oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora):

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“Cabernet Franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Carmenère N”

“Cot N” – “Malbec”

“Merlot N”

“Muscadelle B”

“Petit Verdot N”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Semillon B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir vīna ražošanai piemēroti relatīvi viendabīgi klimatiskie apstākļi: lielu ūdensobjektu tuvums (Atlantijas okeāns, Žirondas estuārs, Garonnas un Dordoņas ieleja), kam ir liela termoregulējoša nozīme. Taču okeāna mīkstinošā ietekme uz pavasara salnām mazinās tādā mērā, kādā attiecīgais apvidus atrodas attālāk no jūras un lielajām ielejām un tuvāk Landes, Saintonge un Double Périgourdine mežu masīviem. Ar šīm īpatnībām izskaidrojams tas, ka noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ziemeļpusē un dienvidu-dienvidrietumu pusē vīnogulāju stādījumu nav daudz. Ģeogrāfiskais apgabals aptver 494 pašvaldību teritoriju Žirondas departamentā, kur pavisam ir 535 pašvaldības, izņemot departamenta dienvidrietumu daļu, kurā vīnogas neaudzē, bet nodarbojas ar mežsaimniecību.

Bordo reģiona šķirņu vīnogulājiem, ko audzē turienes okeāna piekrastes klimata apstākļos, jau kopš XVII un XVIII gadsimta vajadzēja balsta kārtis; vēlāk plaši ieviesa režģus, lai nodrošinātu piemērotu audzējamās ražas sadalījumu un netraucētas hlorofila veidošanās norisēm pietiekami lielu lapotnes virsmu, lai vīnogas sasniegtu optimālu gatavības pakāpi. Dažādi augšņu tipi un dažāds zemesgabala vērsums pret debespusēm prasīja attiecīgu selekcijas darbu un dažādo šķirņu pielāgošanu atkarībā no vides īpašībām. Tā var izdalīt četrus dažādus tipus:

— māla un kaļķakmens augsnes un merģeļaina kaļķakmens augsnes, kuras ir ļoti izplatītas nogāzēs un kurās ļoti labi aug “Merlot N” šķirnes vīnogulāji;

— silīcija augsnes ar mālu un kaļķakmens piejaukumiem; tās lieliski noder “Merlot N” un “Sauvignon B” šķirnes vīnogulāju audzēšanai;

— skābas lesivētas augsnes (ko reģionā sauc par “boulbènes”) ar sīkām kramzemes daļiņām; tās ir piemērotas sauso baltvīnu ražošanai;

— oļainas augsnes, ko veido grants, kvarca grants ar noapaļotām šķautnēm un vairāk vai mazāk rupja smilts; tur veidotas labi drenētas un siltas terases, kas lieliski piemērotas vīnogulājiem, it īpaši “Cabernet-Sauvignon N” šķirnei.

Vīnogulāju šķirņu piemērotība, biofiziskās vides dažādība, vīnogulāju kopšanas veids un vīndarības paņēmieni dod savdabīga stila vīnus, kuru aromāta niansēm raksturīga liela daudzveidība. Pateicoties ostai un ciešajām vēsturiskajām saitēm ar citām tautām, Bordo pilsēta jau ļoti agri bija izveidojusi labi strukturētu un spēcīgu tirdzniecību, tāpēc “Bordeaux” vīnadārzi vienmēr ir bijuši vērsti ar skatu uz pārējo pasauli, izmantojot vai izplatot tehniskus jauninājumus, veicinot saimniecību dinamismu un tādējādi palīdzot nostiprināt, attīstīt un eksportēt savu zinātību, taču vienmēr ievērojot gadsimtiem senās ieražas. Pēc tam kad 1152. gadā Akvitānijas hercogiene Eleonora bija devusies laulībā ar Henriju II Plantagenetu, topošo Anglijas karali, tirdzniecisko sakaru attīstība rosināja angļus importēt “Bordeaux” vīnus, kurus gaišās krāsas dēļ viņi nosauca par “Claret”. Šī tradīcija laika gaitā nav zudusi, un mūsdienās tā saglabājusies šo vīnu apzīmēšanai izmantojamo norāžu “clairet” un “claret” veidā. XVII gadsimtā līdz ar jaunu patērētāju parādīšanos sākās jauns tirdzniecības laikmets. Eksports joprojām saglabājas kā viena no “Bordeaux” vīnu izplatīšanas stiprajām pusēm. Viena trešdaļa saražotā apjoma tiek izplatīta vairāk nekā 150 valstīs. Ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu apzīmētas vīna produkcijas ražošana, kas ir Žirondas departamenta galvenais ienākumu avots, lielā mērā ir veicinājusi lauku un pilsētu ainaviskās vides veidošanu un vietējās arhitektūras attīstību (vīndaru muižu pilis, vīna pagrabi). Departamenta galvenajās pilsētās ir upju ostas, kuru galvenais attīstības faktors ir bijusi vīna tirdzniecība.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas atkāpes veidā noteikts tādu vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, kurus drīkst apzīmēt ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Bordeaux”, kas var būt papildināts ar norādēm “clairet” un “claret”, veido šādu pašvaldību teritorija (pēc 2021. gada 1. janvāra oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora):

— Dordogne departamentā: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

— Lot-et-Garonne departamentā: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Ģeogrāfiskie nosaukumi. Papildinformācija

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šāda veida vīnam, jo īpaši attiecībā uz analītiskajiem standartiem, ar ACVN “Bordeaux” apzīmētos sarkanvīnus var papildināt ar norādi “claret”, bet tumšos sārtvīnus – ar norādi “clairet”.

Attiecībā uz baltvīniem ACVN “Bordeaux” var papildināt ar ģeogrāfisko nosaukumu “Haut-Benauge” – saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šim papildu ģeogrāfiskajam nosaukumam, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfisko apgabalu, vīnogu šķirnēm, ražu un analītiskajiem standartiem.

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ģeogrāfisko nosaukumu “Haut-Benauge” uzreiz pēc kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Bordeaux” ieraksta ar burtiem, kuru izmēri gan augstumā, gan platumā nedrīkst pārsniegt to burtu izmērus, kādi izmantoti minētā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atveidei.

Tiesiskais regulējums

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

To baltvīnu marķējumā, kuros fermentējamo cukuru saturs ir augstāks par 5 gramiem uz litru un zemāks par 60 gramiem uz litru, norāda šo saturu tādu, kāds tas tajos ir faktiski, kā noteikts Kopienas noteikumos.

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielāko ģeogrāfisko vienību – “Vin de Bordeaux”. Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.