Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2010/0442 final - NLE 2010/0235 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 27.8.2010 COM(2010) 442 galīgā redakcija 2010/0235 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes veidu importu piemēro Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu iesniedza uzņēmums Heze Huayi Chemical Co., Ltd (Heze) (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā. Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā sāka pārskatīšanu. Pārskatīšanas izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas prasībām. Turklāt tajā konstatēja, ka bija samazinājusies pieprasījuma iesniedzējam noteiktā dempinga starpība, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Tādējādi bija skaidrs, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tāpēc šim uzņēmumam noteiktā individuālā dempinga starpība ir jāgroza. Šī pārskatīšana neietekmē dienu, kurā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1631/2005 sākotnēji noteiktie pasākumi zaudē spēku. Tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kura ne vēlāk kā 2010. gada 1. oktobrī jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3]. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDŽETU | Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. | 2010/0235 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi 1. Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005[5] (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (“ TCCA ”) importu. Maksājuma likme svārstījās no 7,3 % līdz 42,6 %. 2. Pārskatīšanas pieprasījums 2. Komisija 2009. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Ķīnas ražotājs eksportētājs Heze Huayi Chemical Co., Ltd (“ Heze ” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 14,1 %. 3. Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama. 4. Pieprasījumā bija īpaši apgalvots, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ievērojami samazinājusies pieprasījuma iesniedzēja noteiktā TCCA vienības pašizmaksa, jo: 5. pieprasījuma iesniedzējs ražo galveno izejvielu, kas vajadzīga ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izgatavošanai, un 6. pieprasījuma iesniedzējs ir palielinājis ražošanas jaudu. 3. Pārskatīšanas sākšana 7. Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka izmeklēšanu[6], kurā pārbaudīja dempingu vienīgi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. 4. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums 8. Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aprakstītais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās preparāti, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns” (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20. 9. Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 5. Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana 10. Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. 11. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. 12. Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā. 6. Izmeklēšanas periods 13. Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”). B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”) 14. Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās normālo vērtību ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.―6. punktu nosaka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums: 15. ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, 16. uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un piemēro visos nolūkos, 17. nav būtisku tirgus traucējumu, kas būtu pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kurā nedarbojās tirgus ekonomikas principi, 18. likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, 19. valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa. 20. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Heze pieņēma ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus bez valsts iejaukšanās un apstākļos, kad nebija traucējumu, kas saistīti ar plānveida tautsaimniecību. Uz Heze bez izņēmuma attiecas visi Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa. 21. Ievērojot iepriekš minētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER. 2. Normālā vērtība 22. Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai Heze līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja tā kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas attiecīgi pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū pārdotais TCCA apjoms kopumā bija reprezentatīvs. 23. Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus pieprasījuma iesniedzējs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi un tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem. 24. Par katru ražojuma veidu, kuru Heze bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kas bija eksportēts uz Savienību. 25. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida to rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā tika veikti neatkarīgiem pircējiem. 26. Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80% no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli. 27. Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas tika pārdoti izmeklēšanas periodā. 28. Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko Heze pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu Heze veiktajiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē. 29. Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku tika aprēķinātas ražošanas izmaksas diviem ražojuma veidiem. Ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, ražošanas izmaksas tika aprēķinātas atsevišķi granulām un tabletēm, un pulverim. 3. Eksporta cena 30. Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam. 4. Salīdzinājums 31. Katra attiecīgā ražojuma veida vidējo normālo vērtību salīdzināja ar vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un banku maksas. Turklāt tika konstatēts, ka gadījumā, ja attiecīgais ražojums bija pārdots eksportam uz Savienību, PVN tika daļēji atmaksāts. Tāpēc PVN, kas jāmaksā par iekšzemes tirgū pārdotajiem apjomiem, tika koriģēts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam. 32. Attiecībā uz atlīdzību par iepakojuma izmaksām pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai tam tiktu atmaksāti ražojuma iepakošanas izdevumi, to pārdodot uz Ķīnas un Savienības tirgu. Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka šīs izmaksas bija iekļautas ražojuma izgatavošanas izmaksās neatkarīgi no tā, vai to pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportam. Tāpēc pieprasītā atlīdzība netika apstiprināta nedz pārdevumiem iekšzemes tirgū, nedz eksporta tirgū. 5. Dempinga starpība 33. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. 34. Tika konstatēts, ka Heze dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas, kurā iekļauta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas, bija 3,2 %. C. MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS 35. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu. 36. Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās cenas eksportam uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. 37. Izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja par dempinga līmeņa samazināšanos, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Galvenie faktori, kas bija par pamatu pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūras samazinājumam, ir galvenās izejvielas ražošana pašā uzņēmumā un pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudas palielinājums. 38. Turklāt tika konstatēts, ka Heze eksporta cenas uz visiem tirgiem kopš sākotnējās izmeklēšanas ir palielinājušās. Eksporta cenas uz Savienību atbilst uzņēmuma eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Uz vietas iegūtie pierādījumi liecināja, ka uzņēmumam ir vairāki klienti Savienībā ar līdzīgu cenu līmeni. Pieprasījuma iesniedzēja konsekventā darbība tirgū liecina, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas. 39. Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro. D. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 40. Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts, ka antidempinga maksājums, kas piemērojams Heze veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 3,2 % apmērā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ierakstu attiecībā uz Heze Huayi Chemical Co. Limited Regulas (EK) Nr. 1631/2005 1. panta 2. punktā iekļautajā tabulā aizstāj ar šādu. Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme | TARIC papildu kods | ĶTR | Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 | 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp. [3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [4] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [5] OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp. [6] OV C 150, 2.7.2009., 14. lpp. (“Paziņojums par procedūras sākšanu”).