PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Nolīgums starp ES un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (turpmāk “nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu”) stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā līdztekus atpakaļuzņemšanas nolīgumam. Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu mērķis ir uz savstarpīguma pamata atvieglot vīzu izsniegšanu Savienības un Baltkrievijas pilsoņiem plānotās uzturēšanās periodam, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā.

Nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu palīdz uzlabot cilvēku savstarpējos sakarus un kopīgot vērtības, tostarp cilvēktiesības un ES demokrātijas vērtības. Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu preambulā ir uzsvērta nozīme, kāda ir ES un Baltkrievijas sadarbības pamatprincipiem, kā arī pienākumiem un atbildībai, ieskaitot cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanu, kas izriet no ES un Baltkrievijai saistošajiem attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem.

Padome 2020. gada 12. oktobrī pieņēma secinājumus par ES reakciju uz notikumiem Baltkrievijā. Savos secinājumos Padome atkārtoti uzsvēra, ka 2020. gada 9. augustā notikušās prezidenta vēlēšanas nebija ne brīvas, ne godīgas un ka Baltkrievijas režīmam nav demokrātiskās leģitimitātes. Padome atkārtoti pauda pilnīgu atbalstu Baltkrievijas suverenitātei un neatkarībai un uzsvēra Baltkrievijas tautas demokrātiskās tiesības ievēlēt prezidentu, rīkojot brīvas un godīgas vēlēšanas bez ārējas iejaukšanās. Secinājumos arī atgādināti ierobežojošie pasākumi, kas ietver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu un kas tika noteikti 40 personām, kuras ir atbildīgas par prezidenta vēlēšanu krāpniecisko raksturu un miermīlīgo protestu vardarbīgu apspiešanu, un pausta ES gatavība veikt turpmākus ierobežojošus pasākumus pret vienībām un augsta ranga amatpersonām, tostarp Aleksandr Lukashenko.

ES samazināja divpusējo sadarbību ar Baltkrievijas iestādēm centrālajā līmenī, palielināja atbalstu Baltkrievijas tautai un pilsoniskajai sabiedrībai un attiecīgi pārskatīja divpusējo finansiālo palīdzību. Saskaņā ar minētajiem pasākumiem ES nekavējoties ir darījusi pieejamus papildu finanšu resursus vardarbības upuriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem.

Opozīcijas aktīvistu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu apspiešana turpinās. Līdz 2021. gada septembra vidum bija vairāk nekā 670 politieslodzīto, un viņu skaits katru nedēļu pieaug. Pret viņiem notiek politiski motivētas tiesas prāvas, kuras bieži vien notiek aiz slēgtām durvīm sasteigtā veidā un beidzas ar kaunpilniem spriedumiem par daudzu gadu ieslodzījumu.

Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu piemērošana ir turpinājusies, savukārt ir atlikta nolīguma īstenošanas uzraudzībai paredzētās apvienotās komitejas izveide vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos.

Reaģējot uz brutālo represiju turpināšanos pret visiem Baltkrievijas sabiedrības segmentiem un jo īpaši uz pasažieru lidmašīnas sagrābšanu 2021. gada 23. maijā, ES aizliedza Baltkrievijas pārvadātājiem pārlidot ES gaisa telpu un piekļūt ES lidostām, pieņēma ceturto sankciju kopumu, ar ko sarakstā iekļautas personas un vienības, un mērķtiecīgas ekonomiskās sankcijas.

Pēc minēto pasākumu pieņemšanas Baltkrievijas iestādes veica atbildes pasākumus, 2021. gada 28. jūnijā paziņojot par savas dalības apturēšanu Austrumu partnerībā un ar ES noslēgtā atpakaļuzņemšanas nolīguma piemērošanas apturēšanu. Turklāt Baltkrievija atsauca savu vēstnieku ES uz apspriešanos, pieprasīja atsaukt ES vēstnieku uz apspriešanos Briselē un paziņoja, ka Eiropas iestāžu pārstāvjiem un ES personām, kas piedalījās sankciju sagatavošanā, tiks liegta iebraukšana Baltkrievijā. Baltkrievijas iestādes pieprasīja apturēt dalībvalstu kultūras institūtu darbību. Baltkrievija arī paziņoja, ka tā apsvērs turpmākus iespējamos pretpasākumus. Turklāt 2021. gada 8. septembrī Baltkrievijas parlamentam tika iesniegts likumprojekts, kas paredz apturēt ar ES noslēgto atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

Lai gan situācija pie ES ārējām robežām ar Baltkrieviju ir stabilizējusies attiecībā uz ieceļošanu, tostarp tāpēc, ka tika apturēti tiešie lidojumi no Bagdādes uz Minsku, tā joprojām ir saspringta un aizvien pastāv migrācijas spiediens, jo novērsto neatbilstīgas robežšķērsošanas mēģinājumu skaits vēl arvien ir augsts. Līdz 2021. gada 19. septembrim Lietuvas un Baltkrievijas robežu bija neatbilstīgi šķērsojušas 4145 personas; tas ir 56 reizes vairāk nekā 2020. gadā. Vairāk nekā puse trešo valstu valstspiederīgo, kas šķērsoja Lietuvas robežu ar Baltkrieviju, ieradās no Irākas (2805), citi bija Kongo (Brazavilas) un Kamerūnas valstspiederīgie un neliela daļa – Sīrijas, Irānas un Afganistānas valstspiederīgie. Polijas robežu ar Baltkrieviju tajā pašā laikposmā šķērsojuši 1493 trešo valstu valstspiederīgie. Tas ir 23 reizes vairāk nekā 2020. gadā. Līdzīgi lielākā daļa bija Irākas valstspiederīgie, bet salīdzinoši vairāk bija Afganistānas valstspiederīgo. Relatīvi lielākais pieaugums bija Latvijā – no 3 konstatētiem neatbilstīgas robežšķērsošanas gadījumiem 2020. gadā līdz 377 gadījumiem 2021. gadā. Tāda pati tendence piemīt arī patvēruma pieteikumiem. Salīdzinājumā ar tādu pašu laikposmu pagājušajā gadā līdz šim 2021. gadā Lietuva ir reģistrējusi 14 reizes vairāk patvēruma pieteikumu (2399), galvenokārt no Irākas valstspiederīgajiem (50 %). Polijā reģistrēto patvēruma pieteikumu pieaugums sasniedz 131 % (4109) un visvairāk pieteikumu iesnieguši ir Afganistānas valstspiederīgie (33 %), Baltkrievijas (29 %) un Krievijas valstspiederīgie (18 %). Līdzīgi Latvija ir saņēmusi 465 patvēruma pieteikumus, kas ir gandrīz sešas reizes vairāk nekā 2020. gadā.

Šis pēkšņais pieaugums liecina, ka režīms veicina neatbilstīgu migrāciju politiskiem mērķiem un konkrēti kā atbildes pasākumus pret Lietuvu, Poliju un Latviju par to nostāju pret Baltkrieviju. Ir vajadzīga vienota reakcija uz Baltkrievijas rīcību pret ES dalībvalstīm.

2.IEROSINĀTIE PASĀKUMI

Nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu tika noslēgts, pamatojoties uz priekšnoteikumu, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana ir viens no pamatprincipiem, kas reglamentē sadarbību starp Savienību un Baltkrieviju, kā arī to pienākumus un atbildību. Gan Savienība, gan Baltkrievija atzina, ka nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu nedrīkstētu izraisīt neatbilstīgu migrāciju, vienlaikus tās paredzēja pievērst īpašu uzmanību drošībai un atpakaļuzņemšanai.

Ņemot vērā iepriekš aprakstīto kontekstu, Baltkrievija pārkāpj šos principus. Baltkrievija ne tikai apdraud Savienības un tās dalībvalstu savstarpējās attiecības, bet arī saasina cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir pretrunā tās starptautiskajām saistībām.

Tādēļ piemērots pasākums ir apturēt konkrētu tādu pantu piemērošanu nolīgumā par vīzu atvieglotu izsniegšanu, kas paredz atvieglojumus konkrētām pieteikuma iesniedzēju kategorijām, proti:

i) Baltkrievijas oficiālu delegāciju dalībniekiem, tostarp šādu delegāciju pastāvīgiem dalībniekiem, kuri pēc Baltkrievijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;

ii) Baltkrievijas valsts un reģionālo valdību un parlamentu, Baltkrievijas Konstitucionālās tiesas un Baltkrievijas Augstākās tiesas locekļiem, kad tie pilda dienesta pienākumus.