Īpašais ziņojums ES atbalsts cīņā pret 
spīdzināšanu un par 
nāvessoda atcelšanuLV 2015  Nr. 09
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-2657-0 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/79661 QJ-AB-15-009-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-2653-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/381253 QJ-AB-15-009-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2633-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/3668 QJ-AB-15-009-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES atbalsts cīņā pret 
spīdzināšanu un par 
nāvessoda atcelšanu
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 09
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē ­
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kuras pārziņā ir ārējo darbību izdevumu jomas. 
Revīziju vadīja ERP loceklis Klaus‑Heiner Lehne , un viņam palīdzēja biroja atašejs Thomas Arntz , nodaļas vadītāja Sabine 
Hiernaux‑Fritsch , revidentu grupas vadītājs Werner Vlasselaer , revidente Kim Hublé  un revidents Athanasios Tsamis .
No kreisās uz labo: S. Hiernaux‑Fritsch, T. Arntz, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis,  
K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
I–VII  Kopsavilkums
1–10  Ievads
1–4 Spīdzināšanas un nāvessoda izplatība
5–10  ES apņemšanās cīnīties pret spīdzināšanu un nāvessodu
11–12  Revīzijas tvērums un pieeja
13–53  Apsvērumi
13–30  Lai gan vajadzības bija novērtētas pienācīgi, Komisija nenovirzīja finansējumu optimāli
14–20  Piešķirot finansējumu, netika pienācīgi ņemtas vērā valstu cilvēktiesību stratēģijas, un koordinācija ar 
citām ES darbībām bija vāja
21–27  Projektu atlases procedūra bija labi dokumentēta, bet nebija pietiekami stingra
28–30  Uz pieprasījumu balstītā pieeja nodrošināja, ka labuma guvējām organizācijām ir pietiekamas speciālās 
zināšanas un ka tās spēj uzņemties atbildību par darbībām, taču šai pieejai bija arī nepilnības
31–53  Projekti tika īstenoti, kā plānots, tomēr EIDHR  finansējuma vispārējā ietekme bija ierobežota
32–39  Projektu darbības kopumā īstenoja saskaņā ar plānu
40–48 EIDHR  finansējuma ietekme bija ierobežota tāpēc, ka pieticīgais EIDHR  finansiālais ieguldījums tika 
sadrumstalots, un dažos gadījumos arī tāpēc, ka politiskais konteksts bija nelabvēlīgs
49–53  Projektu sasniegumi ir ilgtspējīgi, taču dotācijas neveicina pilsoniskās sabiedrības organizāciju 
pašpietiekamību
04 Saturs
54–56  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Nāvessods Āfrikā
 II pielikums.  Nāvessods Āzijā
 III pielikums.   Nāvessods Latīņamerikā
 IV pielikums.   Nāvessods Amerikas Savienotajās Valstīs
 V pielikums.   Vispārēji uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus 2007.–2013. gadā
 VI pielikums.    Projekti, kuros Palātas revidenti caurskatīja, kā Komisija novērtējusi projekta 
aprakstus un pilnīgos priekšlikumus
 VII pielikums.   Pārbaudītās dotācijas
 Komisijas un EĀDD atbildes
05
 Saīsinājumi
ANO : Apvienoto Nāciju Organizācija
Attīstības un sadarbības ĢD : Eiropas Komisijas Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts
COHOM : Padomes Cilvēktiesību jautājumu darba grupa
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
EIDHR : Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments
OPCAT : Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvais 
protokols
06
 Kopsavilkums
I
Starptautiskā sabiedrība ir veltījusi daudz pūļu, lai 
izskaustu spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu iztu ­
rēšanos. Tomēr spīdzināšana un cita veida nežēlīga 
izturēšanās nav izzudušas, un tie, kas vainojami šajos 
nodarījumos, paliek nesodīti daudzās valstīs visā 
pasaulē. Nāvessodu joprojām piemēro 58 valstīs. Katru 
gadu to izpilda 5 000 cilvēkiem.
II
ES ir cieši apņēmusies novērst un izskaust visus spīdzi ­
nāšanas veidus un jebkuru citu nežēlīgu izturēšanos, 
kā arī panākt nāvessoda atcelšanu visā pasaulē. Šo 
mērķu sasniegšanai ES ierosina daudzas diplomātiskas 
iniciatīvas, kas ietver divpusējus nolīgumus, poli ­
tisko dialogu un piedalīšanos daudzpusējos forumos. 
Turklāt ES uzskata, ka galvenais nosacījums tās līdz ­
dalībai attīstības sadarbībā ir progress cilvēktiesību 
ievērošanā, un tā finansē projektus, kas paredzēti šo 
jautājumu risināšanai. Galvenais tās izmantotais instru ­
ments ir Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instru ­
ments ( EIDHR ), kas piešķir dotācijas pilsoniskās sabied ­
rības organizācijām projektu īstenošanai. No 2007. līdz 
2013. gadam Komisija piešķīra 183  EIDHR  dotācijas 
100,9 miljonu EUR kopsummā projektiem, kas saistīti 
ar cīņu pret spīdzināšanu un nāvessodu.
III
Palāta izvērtēja, cik efektīvi EIDHR  veicināja spīdzinā ­
šanas novēršanu, spīdzināšanas upuru rehabilitāciju 
un nāvessoda atcelšanu. Galveno uzmanību Palāta pie ­
vērsa tam, kā tika piešķirti līdzekļi un vai tika sasniegti 
ilgtspējīgi rezultāti. Revīzijas darbā ietilpa analītisks 
izvērtējums, Komisijas, EĀDD un labuma guvēju orga ­
nizāciju darbinieku iztaujāšana, kā arī izlasē iekļauta 
31 projekta detalizēta pārbaude. Revidenti apmeklēja 
Londonu, Kongo Demokrātisko Republiku, Gruziju, 
Dienvidāfriku, kā arī pārbaudīja dokumentus projek ­
tiem, kas attiecās uz Ķīnu un Amerikas Savienotajām 
Valstīm.
Kopsavilkums 07
IV
Palāta secina, ka EIDHR  atbalsts cīņai pret spīdzinā ­
šanu, upuru rehabilitācijai un nāvessoda atcelšanai bija 
tikai daļēji efektīvs.
V
Komisija pienācīgi nosaka katras partnervalsts priori ­
tātes cilvēktiesību jomā. Lai gan finansējums parasti 
bija pienācīgi piešķirts, Komisija nepietiekami ņem 
vērā šīs prioritātes. Turklāt finansētie projekti bieži 
vien nav pietiekami koordinēti ar citām ES darbībām, 
tādām kā tradicionālais attīstības atbalsts un dialogs 
ar partnervalstīm. Projektu finansēšanā piemērotā uz 
pieprasījumu balstītā pieeja nodrošināja to, ka projek ­
tus parasti īstenoja motivētas pilsoniskās sabiedrības 
organizācijas, kam ir liela zinātība. Projektu atlase bija 
labi dokumentēta, taču tai trūka stingrības. Turklāt 
gadījumos, kad tika konstatētas nepilnības atlasītajos 
projektos, projekta izstrādi attiecīgi neuzlaboja.
VI
Ar projektiem saistītās darbības tika īstenotas, kā 
plānots, un parasti tās bija izmaksu ziņā efektīvas. 
Ar dotācijām panāktie rezultāti ir ilgtspējīgi. Tomēr 
sistēmas ietekmes mērīšanai ir diezgan vājas, pro ­
jektu loģiskais pamatojums nav skaidrs, trūkst precīzi 
definētu kritēriju un mērķu, un projektu novērtēšanā 
izmantotā pieeja nav konsekventa. Ja projekti sniedz 
tiešu palīdzību upuriem, ietekme ir, taču ierobežota, 
jo attiecas uz relatīvi nelielām mērķgrupām. Ietekmi, 
ko rada citi projekti, kuri parasti ir virzīti uz juridiskām 
vai politikas virzienu reformām, ierobežo apstāklis, ka 
panākumi ir atkarīgi no daudziem citiem faktoriem 
un politiskā konteksta, kas ne vienmēr bija labvēlīgs. 
Pastāv labas izredzes, ka iegūtie rezultāti būs ilgt ­
spējīgi. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras 
saņēma atbalstu, tomēr ir ļoti atkarīgas no finansiālas 
palīdzības.VII
Lai uzlabotu atbalstu cīņai pret spīdzināšanu un 
nāvessodu, Palāta ir sagatavojusi vairākus ieteikumus 
Komisijai. Ieteikumi attiecas uz finanšu resursu mērķ ­
tiecīgu novirzīšanu, saskaņotību ar citām ES darbībām, 
projektu priekšlikumu atlasi un uzlabošanu, darbības 
rezultātu mērīšanas sistēmu un labuma guvēju organi ­
zāciju ilgtspēju.
08
 Ievads
Spīdzināšanas un 
nāvessoda izplatība
01 
Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā1 ir 
noteikts, ka nevienu cilvēku nedrīkst 
pakļaut spīdzināšanai vai nežēlīgiem, 
necilvēcīgiem vai cieņu pazemojo ­
šiem apiešanās un sodīšanas veidiem2. 
ANO Konvencijā pret spīdzināšanu 
un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai 
pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas 
veidiem3, kuru parakstīja 1984. gadā, 
ir definēts spīdzināšanas jēdziens 
(sk. 1. izcēlumu ) un izstrādāti noteiku ­
mi, kas valstīm jāievēro, lai cīņu pret 
spīdzināšanu padarītu efektīvāku. Līdz 
2014. gada beigām 156 valstis bija pa ­
rakstījušas un ratificējušas Konvenciju 
un 10 valstis to bija parakstījušas, bet 
vēl nebija ratificējušas.02 
Konvencijas pret spīdzināšanu un citu 
nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu 
rīcību vai sodīšanu fakultatīvā protoko ­
la (OPCAT )4 mērķis ir izveidot sistēmu 
neatkarīgu starptautisku un valsts 
struktūru regulāriem apmeklējumiem 
apcietinājuma vietās, lai novērstu 
spīdzināšanu. Līdz 2014. gada beigām 
76 valstis bija parakstījušas un rati ­
ficējušas  OPCAT  un 19 valstis to bija 
parakstījušas, bet vēl nebija ratificē ­
jušas. Protokola ratificēšanas līmeņa 
paaugstināšana ir nozīmīgs jautājums, 
kas vēl jārisina.
03 
Neraugoties uz starptautiskās sabied ­
rības pūliņiem, spīdzināšana nav izzu ­
dusi, un tie, kas tajā vainojami, paliek 
nesodīti daudzās valstīs visā pasaulē. 
Starptautisko pilsoniskās sabiedrības 
organizāciju5 nesen sagatavotajos 
ziņojumos ir minēts, ka 131 pasaules 
valstī ir izplatīta spīdzināšana un ne ­
žēlīga izturēšanās. Tāpēc vēl joprojām 
ir jārisina problemātiskie jautājumi 
saistībā ar spīdzināšanas novēršanu un 
upuru rehabilitāciju.1 Pieņemta ANO Ģenerālajā 
asamblejā 1948. gada 
10. decembrī.
2 5. pants.
3 Pieņemta un atvērta 
parakstīšanas, ratificēšanas un 
pievienošanās procedūrai ar 
Ģenerālās Asamblejas 
1984. gada 10. decembra 
Rezolūciju 39/46, stājusies 
spēkā 1987. gada 26. jūnijā.
4 ANO Ģenerālā asambleja to 
pieņēma 2002. gada 
18. decembrī, un tas stājās 
spēkā 2006. gada 22. jūnijā.
5 Amnesty International  
ziņojums nr 2014/2015 
“Cilvēktiesību stāvoklis 
pasaulē” un Human Rights 
Watch  ziņojums par stāvokli 
pasaulē 2015. gadā (2014. gada 
notikumi).
Spīdzināšanas definīcija
Spīdzināšana nozīmē jebkādu aktu, ar kuru kādai personai tīši tiek nodarītas stipras fiziskas vai garīgas sāpes 
vai ciešanas, lai no tās vai no kādas trešās personas iegūtu ziņas vai atzīšanos, lai sodītu par kādu darbību, 
kuru šī persona vai kāda trešā persona veikusi vai par kuras veikšanu šo personu vai kādu trešo personu tur 
aizdomās, lai šo personu vai kādu trešo personu iebaidītu vai uz šo personu vai kādu trešo personu izdarītu 
spiedienu vai jebkāda cita iemesla dēļ, kura pamatā ir jebkāda veida diskriminācija, ja šādas sāpes vai ciešanas 
nodara valsts amatpersona vai kāda cita persona, kas rīkojas kā valsts amatpersona, vai ja tās tiek nodarītas 
šādu personu veiktas kūdīšanas dēļ vai ar to tiešu vai netiešu piekrišanu6.
6 Formulējums “valsts amatpersonas (..) tieša vai netieša piekrišana” paplašina valstij uzliktos pienākumus arī uz privāto sfēru, un tas jāinterpretē tā, 
ka valsts atbildība iestājas arī tad, ja valsts nav varējusi pasargāt tās jurisdikcijā esošās personas no spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās, kad to 
pastrādājusi privātpersona.1. izcēlums
09 Ievads
7 Juridiski vai faktiski. Septiņās 
no šīm valstīm nāvessods ir 
atcelts vienīgi par 
kriminālnoziegumiem, bet tiek 
piemērots par “ārkārtējiem” 
noziegumiem, uz kuriem 
attiecas militārie likumi vai kuri 
pastrādāti ārkārtas apstākļos.
8 Avots : Amnesty International.  
Šie ir aptuveni skaitļi, jo 
vairākas valstis nesniedz 
oficiālas ziņas.
9 Lai atvieglotu teksta uztveri, 
spīdzināšana un cita veida 
nežēlīga izturēšanās turpmāk 
šajā ziņojumā ir apzīmēta ar 
vienu vārdu – spīdzināšana.
10 Līguma par Eiropas Savienību 
2., 3., 6. un 21. pants un Līguma 
par ES darbību 205. pants.
11 Padome to pieņēma 
2012. gada 25. jūnijā.
12 Attiecībā uz Āfrikas, Karību 
jūras reģiona un Klusā okeāna 
valstīm Kotonū nolīgums 
nosaka savstarpējas saistības, 
tostarp cilvēktiesību 
ievērošanu, un šo saistību 
uzraudzību īsteno ar pastāvīga 
dialoga un novērtēšanas 
palīdzību. Uz savstarpējām 
saistībām attiecas Nolīguma 
96. pantā iekļautā strīdu 
izšķiršanas klauzula, uz kuras 
pamata var veikt konsultācijas 
un atbilstošus pasākumus, 
tostarp apturēt sadarbību 
attiecībā uz konkrēto valsti. 
13 Piemēram, ANO Ģenerālās 
asamblejas Trešā komiteja, 
ANO Cilvēktiesību padome, 
Eiropas Drošības un 
sadarbības organizācijas un 
Eiropas Padome.04 
Lai gan 140 valstis ir atcēlušas nāvesso ­
du7, 58 valstīs tas joprojām tiek piemē ­
rots (sk.  I–IV pielikumu ). No 2007. līdz 
2014. gadam 37 valstīs tika izpildīts 
nāvessods vidēji vairāk nekā 5 000 cil ­
vēku gadā8. Vairāk nekā 83 % no 
nāvessodiem izpildīja Ķīnā, vairāk nekā 
13 % – Irānā, Irākā, Ziemeļkorejā un 
Saūda Arābijā un aptuveni 3 % – citās 
valstīs. 2014. gada beigās visā pasaulē 
nāvessods bija piespriests vairāk nekā 
19 000 cilvēku.
ES apņemšanās cīnīties 
pret spīdzināšanu un 
nāvessodu
05 
ES cilvēktiesību politikas prioritātes ir 
visu veidu spīdzināšanas un cita veida 
nežēlīgas izturēšanās izskaušana9, 
kā arī nāvessoda atcelšana. ES ciešā 
apņemšanās risināt šos jautājumus 
pamatojas Eiropas Līgumos10, un tā ir 
atspoguļota Stratēģiskajā satvarā un 
rīcības plānā par cilvēktiesībām un de ­
mokrātiju11, kā arī ES pamatnostādnēs 
(sk. 2. izcēlumu ).06 
Cilvēktiesību politikas mērķu sasnieg ­
šanai ES veic plašu diplomātisko dar ­
bību klāstu. Partnerības un sadarbības 
nolīgumos ar trešām valstīm ir iekļauta 
cilvēktiesību klauzula, lai mudinātu 
valstis ievērot cilvēktiesību normas. Ja 
tās neievēro, ir paredzēti dažādi pasā ­
kumi, tādi kā sadarbības sašaurināšana 
vai apturēšana12. ES arī iekļauj cilvēk ­
tiesību jautājumus politiskajā dialogā 
ar partnervalstīm vai reģionālajām 
organizācijām. Turklāt ES ir iesaistīju ­
sies konkrētos dialogos un apspriedēs 
cilvēktiesību jomā ar 41 valsti ārpus ES 
un atbalsta cilvēktiesības, piedaloties 
daudzpusējos forumos13. Diplomātis ­
kie demarši (kuri ir konfidenciāli) un 
deklarācijas (kuras ir publiskas) attie ­
cībā uz iestādēm valstīs ārpus ES arī 
ir nozīmīgs paņēmiens diplomātiskā 
spiediena izdarīšanai.
ES pamatnostādnes
ES Cilvēktiesību pamatnostādnes sniedz praktiskus norādījumus gan ES iestādēm, gan dalībvalstīm par 
ES cilvēktiesību politikas īstenošanu. Kopumā ir 11 pamatnostādnes par plašu jautājumu loku. Tās ir izstrādā ­
jusi Padomes Cilvēktiesību jautājumu darba grupa ( COHOM ), apstiprinājusi Pastāvīgo pārstāvju komiteja un 
pieņēmusi Padome. ES pamatnostādnes nav juridiski saistošas, taču tās ir stingrs politisks signāls, kas apliecina 
Savienības prioritātes cilvēktiesību jomā.2. izcēlums
10 Ievads
14 Tika nolemts izstrādāt uz 
cilvēktiesībām balstītu pieeju 
tad, kad pieņēma 
ES stratēģisko satvaru un 
rīcības plānu par 
cilvēktiesībām un demokrātiju 
(sk. 5. punktu).
15 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 
20. decembra Regula (EK) 
Nr. 1889/2006 par finanšu 
instrumenta izveidi 
demokrātijas un cilvēktiesību 
atbalstam visā pasaulē 
(OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.), 
kas aizstāta ar Regulu (ES) 
Nr. 235/2014 (OV L 77, 
15.3.2014., 85. lpp.). 
EIDHR  pilnveido un aizstāj 
Eiropas iniciatīvu par 
demokrātiju un cilvēktiesībām, 
ko pieņēma 1994. gadā.
16 Projektu finansēšana 100 % 
apmērā ir iespējama tikai 
pienācīgi pamatotos 
gadījumos.
17 “Cīņa pret spīdzināšanu” 
attiecas gan uz spīdzināšanas 
novēršanu, gan spīdzināšanas 
upuru rehabilitāciju.07 
Kad 2012. gada 25. jūlijā tika pieņemts 
ES stratēģiskais satvars un rīcības plāns 
par cilvēktiesībām un demokrātiju, 
Padome iecēla ES īpašo pārstāvi, ku ­
ram uzdots nodrošināt ES cilvēktiesību 
politikas saskaņotību, efektivitāti un 
redzamību. Viņa pienākums ir arī veici ­
nāt Stratēģiskā satvara un rīcības plāna 
par cilvēktiesībām un citu instrumentu, 
tādu kā ES Cilvēktiesību pamatno­
stādnes, īstenošanu ES iekšienē. Īpašais 
pārstāvis arī sekmē dialogu cilvēktie ­
sību jomā ar trešo valstu valdībām, 
starptautiskām un reģionālām organi ­
zācijām un pilsonisko sabiedrību.
08 
Līdztekus šīm darbībām ES tiecas 
veicināt cilvēktiesību ievērošanu, kā 
galveno nosacījumu sadarbībai attīs ­
tības jomā izvirzot progresu šo tiesību 
ievērošanā, labu pārvaldību un demo ­
krātiju. 2012. gadā Padome nolēma 
izstrādāt uz cilvēktiesībām balstītu 
pieeju attīstības sadarbībai, lai pastip ­
rinātu ES centienus palīdzēt partner ­
valstīm īstenot starptautiskās saistības 
cilvēktiesību jomā14. Tas izpaudīsies kā 
cilvēktiesību principu integrēšana visās 
ES operatīvajās darbībās attīstības 
jomā.09 
Turklāt ES finansē projektus, kas ir 
pilnībā veltīti cilvēktiesību sekmēšanai. 
Galvenais instruments, lai veicinātu 
spīdzināšanas novēršanu, spīdzināša ­
nas upuru rehabilitāciju un nāvessoda 
atcelšanu, ir Eiropas Demokrātijas un 
cilvēktiesību instruments ( EIDHR ), kas 
papildina ģeogrāfiskos instrumentus. 
To sāka piemērot 2006. gadā, lai snieg ­
tu atbalstu demokrātijas un cilvēktiesī ­
bu veicināšanai trešās valstīs15.
10 
Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību 
instrumentam piešķīra kopējo budžetu 
1,1 miljarda  EUR apmērā, šajā summā 
ietverot visus ES cilvēktiesību mērķus 
2007.–2013. gadā. Lielākā daļa EIDHR  fi­
nansējuma tiek piešķirta pilsoniskās sa ­
biedrības organizācijām dotāciju veidā 
projektu īstenošanai. Principā dotācijas 
ietver līdzfinansējumu, jo no tām var 
finansēt ne vairāk par 80 % no projekta 
izmaksām16. EIDHR  darbība aptver visu 
pasauli, tostarp daudzas industriāli 
attīstītas valstis, un no tā var piešķirt 
līdzekļus bez divpusējas piekrišanas, jo 
valstī, kur paredzēts īstenot projektu, 
tam nav nepieciešams valdības apstip ­
rinājums. EIDHR  izdevumi, kas saistīti ar 
cīņu pret spīdzināšanu17 un nāvessodu, 
2007.–2013. gadā bija 100 miljoni EUR 
(sk. 1. tabulu ). Šajā periodā noslēgto 
līgumu skaits ir atspoguļots 2. tabulā . 
Lielākā daļa projektu attiecas uz izprat ­
nes veicināšanas kampaņām, lobēšanu, 
uzraudzības praksi, preventīviem pa ­
sākumiem, spīdzināšanas upuru un uz 
nāvi notiesāto juridisko aizsardzību vai 
arī upuru ārstēšanu un rehabilitāciju.
11 Ievads 1. tabulaEIDHR  izdevumi cīņā pret spīdzināšanu un nāvessodu katrā kontinentā 2007 .–2013. g.
(EUR)
Spīdzināšana 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOPĀ
Āfrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerika 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Āzija 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Eiropa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Vairākiem kontinentiem kopīgi 
projekti0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
KOPĀ 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Nāvessods 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOPĀ
Āfrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Āzija 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Eiropa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Vairākiem kontinentiem kopīgi 
projekti0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
KOPĀ 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Avots:  Eiropas Komisija.2. tabulaEIDHR  līgumu skaits cīņā pret spīdzināšanu un nāvessodu katrā kontinentā 
2007.–2013. g.
(EUR)
Spīdzināšana 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOPĀ
Āfrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Āzija 1 19 5 5 4 0 18 52
Eiropa 0 7 2 4 6 1 3 23
Vairākiem kontinentiem kopīgi 
projekti0 6 0 10 1 0 6 23
KOPĀ 1 46 14 27 21 4 37 150
Nāvessods 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOPĀ
Āfrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Āzija 0 0 2 2 2 3 0 9
Eiropa 0 0 0 0 0 1 0 1
Vairākiem kontinentiem kopīgi 
projekti0 0 7 1 0 4 0 12
KOPĀ 0 0 14 6 3 10 0 33
Avots:  Eiropas Komisija.
12
 Revīzijas tvērums un pieeja
11 
Palāta izvērtēja, cik efektīvi EIDHR  vei­
cināja spīdzināšanas novēršanu, 
spīdzināšanas upuru rehabilitāciju un 
nāvessoda atcelšanu. Revīzija pievērsās 
diviem galvenajiem jautājumiem:
a) vai finansējums bija piešķirts 
pienācīgi;
b) vai dotācijas sasniedza ilgtspējīgus 
rezultātus.
12 
Revīzija attiecās uz 2007.–2013. gadu, 
un tā notika no 2014. gada jūlija līdz 
2015. gada janvārim. To veidoja divi 
dažādi komponenti. Pirmkārt, Palāta 
pārbaudīja finansējuma piešķiršanu, 
kas pārskata periodā notika ar piecu 
vispārēju uzaicinājumu starpniecību 
(sk. V pielikumu ). Pārbaudes laikā 
Palāta iztaujāja Eiropas Ārējās darbī ­
bas dienesta (EĀDD) un Attīstības un 
sadarbības ģenerāldirektorāta dar ­
biniekus, kā arī caurskatīja Komisijas 
veikto novērtējumu par 45 projek ­
tu aprakstiem un pilniem projektu 
priekšlikumiem (sk.  VI pielikumu ). 
Otrkārt, Palāta pārbaudīja septiņas 
EIDHR  dotācijas, kas tika piešķirtas trim 
pilsoniskās sabiedrības organizācijām 
Londonā, kuras tā apmeklēja revīzi ­
jas laikā. Treškārt, Palāta pārbaudīja 
13 EIDHR  projektus saistībā ar Kongo 
Demokrātisko Republiku, Gruziju un 
Dienvidāfriku. Šajā nolūkā Palāta devās 
revīzijas apmeklējumos uz šīm valstīm, 
lai iztaujātu attiecīgo ES delegāciju 
darbiniekus, kā arī to organizāciju 
pārstāvjus, kuras saņēma EIDHR  do­
tācijas. Visbeidzot, Palāta pārbaudīja 
dokumentus 11  EIDHR  projektiem, kas 
attiecās uz Ķīnu un Amerikas Savie ­
notajām Valstīm (sk.  VII pielikumu ). 
Revīzijas izlasē iekļautie paraugi veido 
24 % no attiecīgajiem izdevumiem.
13
 Apsvērumi
Lai gan vajadzības bija 
novērtētas pienācīgi, 
Komisija nenovirzīja 
finansējumu optimāli
13 
Palāta pārbaudīja, vai uzaicinājumi 
iesniegt priekšlikumus bija balstīti 
pienācīgā vajadzību novērtējumā un 
vai tie bija mērķtiecīgi un saskaņoti ar 
citām ES darbībām, tādām kā tradicio ­
nālais attīstības atbalsts un dialogs. 
Revīzijas laikā tika novērtēts arī tas, kā 
tika atlasīti projekti, un šajā nolūkā re ­
videnti pārbaudīja, vai atlases process 
bija pārskatāms, labi dokumentēts un 
stingrs un vai uz pieprasījumu balstītā 
pieeja bija pienācīga.
Piešķirot finansējumu, netika 
pienācīgi ņemtas vērā valstu 
cilvēktiesību stratēģijas, 
un koordinācija ar citām 
ES darbībām bija vāja
14 
Tā kā līdzekļi, kas tiek piešķirti cīņai 
pret spīdzināšanu un nāvessodu, ir 
pieticīgi, salīdzinot ar šīs problēmas 
apmēru (sk. 10. punktu), tie jānovirza 
tām valstīm un to jautājumu risināša ­
nai, kam tas visvairāk nepieciešams 
un kam ir būtisks potenciāls stāvokli 
uzlabot. Komisija iegūst adekvātu informāciju par cilvēktiesību stāvokli 
partnervalstīs, izskatot publiski pieeja ­
mo informāciju, sazinoties ar pilsonis ­
kās sabiedrības organizācijām un aktīvi 
pētot stāvokli uz vietas. ES delegācijas 
regulāri sagatavo informatīvas piezī ­
mes par cilvēktiesību jautājumiem un 
savos vadības ziņojumos iekļauj attie ­
cīgus komentārus un analīzi18.
15 
Kā liecina dažādi dokumenti, Komi ­
sija liek lietā pieejamo informāciju, 
lai pienācīgi novērtētu vajadzības un 
noteiktu prioritātes. EIDHR  daudzgadu 
stratēģijas dokumentos19 ir aprakstīti 
iecerētie EIDHR  rezultāti, kā arī attie ­
cīgie finanšu piešķīrumi. Turklāt gada 
darbības programmās ir konkrēti ap ­
rakstīti galvenie elementi20 darbībām, 
kuras paredzēts finansēt. Valsts līmenī 
prioritātes ir noteiktas valsts cilvēktie ­
sību stratēģijā (sk.  3. izcēlumu ). Tā ir 
konfidenciāla, tostarp arī tā dokumen ­
ta sadaļa, kurā uzskaitītas prioritātes, 
un tas ierobežo stratēģiju pievienoto 
vērtību.18 Ārējās palīdzības pārvaldības 
ziņojumi.
19 Revidētajā periodā šādi 
stratēģijas dokumenti bija 
izstrādāti 2007.–2013. gadam 
un 2011.–2013. gadam.
20 Piešķirtā summa, prioritātes 
un pieeja, kas nosaka 
finansējuma piešķiršanu.
Cilvēktiesību valsts stratēģijas
Kopš 2011. gada otrās puses ES un tās dalībvalstis ir izstrādājušas vairāk nekā 150 valsts cilvēktiesību stratēģi ­
jas dokumentu. Katrā ir rūpīgi analizēts stāvoklis konkrētajā valstī un uzskaitītas vairākas ES un dalībvalstīm 
kopējas prioritātes. Saskaņā ar plānu stratēģijas būtu jāatjaunina ik pēc diviem gadiem vai ikreiz, kad ir noti ­
kušas ievērojamas izmaiņas. 57 stratēģijās viena no prioritātēm ir cīņa pret spīdzināšanu, un 72 stratēģijās kā 
prioritāte ir noteikta cīņa pret nāvessodu.3. izcēlums
14 Apsvērumi
16 
Dotācijas piešķir pēc uzaicinājuma 
iesniegt priekšlikumus (uz pieprasī ­
jumu balstīta pieeja). No 2007. līdz 
2013. gadam bija trīs vispārēji uzaicinā ­
jumi iesniegt priekšlikumus saistībā ar 
cīņu pret spīdzināšanu un divi vispārēji 
uzaicinājumi – pret nāvessodu. Šos vis ­
pārējos uzaicinājumus pārvaldīja Attīs ­
tības un sadarbības ģenerāldirektorāta 
centrālie dienesti, un to rezultātā tika 
piešķirtas attiecīgi 80 un 24 dotācijas. 
Projektus atlasīja no 789 iesniegtajiem 
projektu priekšlikumiem. Dotācijas 
piešķīra, arī izmantojot attiecīgās valsts 
atbalsta shēmas. Šos uzaicinājumus 
pārvalda ES delegācijas, un tie attie ­
cas tikai uz konkrēto valsti. Pēc šiem 
uzaicinājumiem piešķīra 70 dotācijas 
cīņai pret spīdzināšanu un 9 – cīņai 
pret nāvessodu. Mērķi, kas formulēti 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, 
atbilst EIDHR  stratēģijas dokumentos 
un ES pamatnostādnēs noteiktajiem 
mērķiem.
17 
Vispārējie uzaicinājumi iesniegt 
priekšlikumus nav paredzēti valstīm, 
kurās saskaņā ar ES novērtējumu cīņa 
pret spīdzināšanu un pret nāvessodu 
ietilpst valsts prioritātēs (sk.  3. izcēlu -
mu). Izskatītajos projektos, kas attiecās 
uz Ķīnu un Amerikas Savienotajām 
Valstīm, vispārējie mērķi bija skaidri 
formulēti kā prioritāte ES cilvēktiesī ­
bu valsts stratēģijā, turpretī projekti 
Kongo Demokrātiskajā Republikā, Gru ­
zijā un Dienvidāfrikā attiecas uz cīņu 
pret spīdzināšanu, lai gan šo valstu 
cilvēktiesību stratēģijas dokumentos 
nav skaidras norādes, ka cīņa pret 
spīdzināšanu būtu prioritāte. Tādējādi 
EIDHR  resursi tika izlietoti valstīs, kur 
cīņa pret spīdzināšanu un nāvessodu 
nav prioritāte.18 
Lielākajā daļā priekšlikumu mērķi bija 
izklāstīti vispārīgi. 2007. gada uzaici ­
nājumā iesniegt priekšlikumus spīdzi ­
nāšanas apkarošanas atbalstam bija 
nošķirta novēršana (1. daļa) un reha ­
bilitācija (2. daļa), 2009. un 2012. gadā 
publicētajos uzaicinājumos šāda 
nošķīruma vairs nebija. Gluži pretēji, 
tie mudināja piemērot visaptverošu 
un holistisku pieeju, kura apvieno trīs 
prioritātes, proti, novēršanu, pārskatat ­
bildību un rehabilitāciju, kas uzskatā ­
mas par savstarpēji saistītām un cita 
citu pastiprinošām. Arī uzaicinājumi 
iesniegt priekšlikumus saistībā ar cīņu 
pret nāvessodu atbalstīja integrētu 
pieeju. Tajos nebija īpaši uzsvērts kāds 
aspekts vai mērķi.
19 
Gruzijā EIDHR  projektus veiksmīgi 
papildina citas ES darbības – tradi ­
cionālais attīstības atbalsts, sarunas 
saistībā ar ES un Gruzijas asociācijas 
nolīgumu un dialogs. Cilvēktiesību dia ­
logs ar Gruziju ir īpaši svarīgs tāpēc, ka 
tas konsolidē EIDHR  projektus, risinot 
problēmjautājumus, uz kuriem vērsti 
projekti. Citās pārbaudītajās valstīs EI‑
DHR  projekti diemžēl neveido daļu no 
konsekventas, stratēģiskas un saska ­
ņotas pieejas, lai risinātu ar cīņu pret 
spīdzināšanu un nāvessodu saistītos 
problēmjautājumus. Projekti cits citu 
lāgā nepapildina, un tie nav sasaistīti 
ar Komisijas tradicionālo attīstības 
atbalstu. Turklāt Komisijas dialogs ne ­
papildina EIDHR  projektus tik efektīvi, 
cik varētu. Problēmjautājumi saistībā 
ar spīdzināšanu netika risināti cilvēk ­
tiesību dialogā ar Kongo Demokrātisko 
Republiku un Dienvidāfriku, lai gan 
EIDHR  projektos galvenā uzmanība ir 
pievērsta spīdzināšanas novēršanai un 
tās upuru rehabilitācijai. Nāvessods 
bija iekļauts cilvēktiesību dialogā ar 
Ķīnu, kā arī ES un ASV apspriedēs par 
15 Apsvērumi
cilvēktiesībām, taču apspriestie jautā ­
jumi atšķīrās no tiem, uz kuriem vērsti 
EIDHR  projekti.
20 
Cilvēktiesībās balstītas pieejas iz ­
mantošana sadarbībā attīstības jomā 
(sk. 8. punktu) notiek ar kavēšanos. 
2014. gada maijā21 Komisija iepazīs ­
tināja Padomi ar līdzekļu kopumu, 
kurā izklāstīts, kā Komisija virzīsies uz 
cilvēktiesībās balstītas pieejas izman ­
tošanu sadarbībā attīstības jomā. Tajā 
ir iekļauti praktiski izmantojami kon ­
trolsaraksti un ir paziņots par atbalsta 
paketes izstrādāšanu. Tomēr cilvēktie ­
sībās balstīta pieeja vēl ir jāievieš, lai 
gan pirmais novērtējums ir paredzēts 
jau 2016. gadā.Projektu atlases procedūra 
bija labi dokumentēta, bet 
nebija pietiekami stingra
21 
Projektu atlases procedūra ir pārre ­
dzama un labi dokumentēta. Projek ­
tu novērtēšana (sk.  4. izcēlumu ) ir 
pamatota – katrs vērtētājs ir sniedzis 
detalizētu punktos izteiktu vērtējumu 
un arī tekstuālu izklāstu. Turklāt novēr ­
tēšanas komisijas kopējie secinājumi 
ir dokumentēti pietiekami sīki, tostarp 
ir norādīta arī galīgā secība, kādā 
projekti ir sarindoti, kritēriji projektu 
atlasei, paskaidrojumi, kāpēc projekti 
tiek uzskatīti par neatbilstīgiem, kā arī 
atkārtotas novērtēšanas pamatojums.21 Taču Stratēģiskā satvara un 
rīcības plāna par 
cilvēktiesībām un demokrātiju 
rīcības plānā (sk. 5. punktu) ir 
noteikts, ka tai bija jābūt 
pabeigtai 2013. gadā.
Projektu priekšlikumu novērtēšana
Saskaņā ar Praktiskajām vadlīnijām par ES ārējo darbību līgumslēgšanas procedūrām pilsoniskās sabiedrības 
organizācijas, kuras vēlas saņemt dotāciju, vispirms iesniedz īsu projekta aprakstu, kurā izklāstītas ierosinā ­
to projektu galvenās iezīmes. Kad novērtēšana komisija šo aprakstu ir pieņēmusi, tā uzaicina pretendentus 
iesniegt pilnus projektu priekšlikumus. Gan projekta aprakstu, gan pilno priekšlikumu izvērtē divas personas, 
vairākumā gadījumu neatkarīgs ārējs vērtētājs un pārstāvis no ES delegācijas valstī, kur ir plānota projekta 
norise22. Novērtējumu veic, izmantojot punktu piešķiršanas sistēmu un standartizētu vērtēšanas skalu, kurā 
iekļauti tādi aspekti kā projekta izstrāde, atbilstība, spējas, īstenojamība, efektivitāte, ilgtspēja un izmaksu 
efektivitāte. Dotācijas piešķir projektiem, kas ieguvuši labāko vērtējumu.
22 Ja projektā ir paredzētas darbības vairāk nekā vienā valstī, to novērtē Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta reģionālā direktorāta pārstāvis.4. izcēlums
16 Apsvērumi
22 
Komisijas izmantotajai standartizētajai 
vērtēšanas skalai (sk.  4. izcēlumu ) pie ­
mīt vairāki trūkumi, kas neļauj novērtēt 
projektus kvalitatīvi un objektīvi:
a) norādes par dažādiem kritērijiem 
piešķiramo punktu skaitu ir visai 
ierobežotas, un daudzu kritēriju 
aprakstā izmantoti tādi jēdzieni kā 
“pietiekams”, “pienācīgs”, “apmie ­
rinošs” vai “stratēģiska izvēle” bez 
precīza skaidrojuma par to, kādas ir 
prasības;
b) kopš 2011. gada projektu atbilstību 
novērtē, balstoties vienīgi uz tā 
aprakstu, nevis uz pilnīgu projekta 
priekšlikumu;
c) vairāki kritēriji ir apvienoti vienā 
vērtēšanas parametrā. Nav skaidrs, 
cik punktu jāpiešķir, ja atsevišķu 
kritēriju novērtējums atšķiras;
d) nav obligāto prasību, lai gan tām 
vajadzētu būt formulētām par 
tādiem būtiskiem aspektiem kā 
īstenojamība vai projekta ietekme.
23 
Katram uzaicinājumam iesniegt priekš ­
likumus Komisija izstrādā vērtētājiem 
adresētus norādījumus. To mērķis ir 
izskaidrot, kā jāvērtē priekšlikumi, lai 
nodrošinātu visu vērtējumu saskaņo ­
tību un konsekvenci. Tomēr šie norā ­
dījumi nav pietiekami, lai mazinātu 
standartizēto vērtēšanas skalu trūku ­
mus (sk. 22. punktu), un nepilnīgi iz ­
skaidro, kā jāvērtē specifiskās prasības 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. 
Piemēram, saistībā ar spīdzināšanu 
uzaicinājumos ir norādīts, ka priekšro ­
ka tiek dota holistiskai un visaptverošai 
pieejai, kā arī darbībām, kas noskaidro 
saikni starp ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību veicināšanu un spīdzi ­
nāšanas izskaušanu. Attiecībā uz cīņu 
pret nāvessodu projektos būtu jāietver 
darbības, kas izmanto integrētu pieeju 
šai cīņai. Tomēr šie kritēriji netiek ne ­
pārprotami izvērtēti vai uzskaitīti.
24 
Palātas pārbaudītie projektu novērtē ­
jumi (sk. 12. punktu) ne vienmēr bija 
pietiekami stingri:
a) 25 no 45 pārbaudītajiem projektu 
novērtējumiem vismaz vienā ap ­
rakstošā novērtējumā trūka katra 
kritērija analīzes, lai gan tas tika 
prasīts. Tāpēc šie novērtējumi nav 
tik pamatoti;
b) četros no 45 pārbaudītajiem pro ­
jektu novērtējumiem trūka precīza 
skaidrojuma, kāpēc dažiem kritēri ­
jiem bija noteikts tik zems punktu 
skaits;
c) 11 no 45 pārbaudītajiem projektu 
novērtējumiem Palātas reviden ­
ti konstatēja neatbilstības starp 
piešķirto punktu skaitu un aprak ­
stošajiem novērtējumiem. Lielāko ­
ties tas bija gadījumos, kad kritēriji 
ieguva augstu punktu skaitu, lai 
gan aprakstošie novērtējumi bija 
negatīvi.
17 Apsvērumi
25 
Vērtētāji bieži vien sniedz atšķirīgus at ­
zinumus par vienu un to pašu projektu. 
No 45 pārbaudītajiem projektiem bija 
vērojamas lielas atšķirības divu vērtē ­
tāju piešķirtajā punktu skaitā 20 % visu 
kritēriju23. Novērtēšanas komisijai ir 
iespēja noraidīt šo vērtētāju piešķirtos 
punktus un atkārtoti novērtēt visus 
kritērijus. Tomēr pieeja, lai noteiktu, vai 
nepieciešama atkārtota novērtēšana, 
nebija konsekventa. Trijos no pieciem 
pārbaudītajiem uzaicinājumiem novēr ­
tēšanas komisija veica atkārtotu no ­
vērtēšanu, ja abu novērtējumu kopējā 
punktu skaita atšķirības uzskatīja par 
būtiskām. Turklāt laika gaitā mainījās 
arī būtisku atšķirību traktējums. Līdz 
ar to netika atkārtoti novērtēti vairāki 
projekti, kuru novērtējumā ievērojami 
atšķīrās punktu skaits. Vienā uzaicinā ­
jumā iesniegt priekšlikumus24 nenotika 
atkārtota novērtēšana, lai gan viena 
vērtētāja piešķirtais kopējais punktu 
skaits četros no desmit projektiem 
būtiski atšķīrās25. Citā uzaicinājumā 
iesniegt priekšlikumus26 notika atkār ­
tota novērtēšana, taču nebija konkrēti 
norādīts, kuriem projektiem tā nepie ­
ciešama, un trīs no astoņiem priekšli ­
kumiem netika novērtēti atkārtoti, lai 
gan abu vērtētāju piešķirtajā kopējā 
punktu skaitā bija būtiskas atšķirības.26 
Dotācijām, uz kurām piesakās pilsonis ­
kā sabiedrības organizācijas, jāievēro 
zināmi limiti. Revidētā perioda laikā 
palielinājās dotāciju minimālā un 
maksimālā summa. Projektiem sais ­
tībā ar cīņu pret nāvessodu līguma 
vidējā vērtība pieauga no 550 000 EUR 
2008. gada uzaicinājumos līdz 
735 000 EUR 2011. gada uzaicinājumos. 
Projektiem saistībā ar cīņu pret spīdzi ­
nāšanu līguma vidējā vērtība pieauga 
no 715 000 EUR 2007. gada uzaicinā ­
jumos līdz 903 000 EUR 2009. gada 
uzaicinājumos. Summas palielināja, lai 
samazinātu līgumu skaitu un tādējādi 
atvieglotu Komisijas darba slodzi.
27 
Kad dotāciju pieprasījumus iesniedz 
mazākas pilsoniskās sabiedrības orga ­
nizācijas, tās atrodas relatīvi neizde ­
vīgākā stāvoklī, jo dažas pieteikšanās 
procedūras ir apgrūtinošas, ir jāievēro 
valodas prasības27 un dažos uzaici ­
nājumos ir noteikts, ka organizācijai 
jādarbojas vairāk nekā vienā valstī. 
Dotācijas minimālās summas palieli ­
nājums pat apgrūtināja pieteikšanos 
dotācijām, lai gan šīm organizācijām 
ir potenciāls izveidot atbilstīgus un 
efektīvus projektus. Lai mazinātu šo 
nelabvēlīgo ietekmi, Komisija orga ­
nizē seminārus un mācības vietējām 
pilsoniskās sabiedrības organizācijām, 
sekmē partnerattiecības un pieļauj 
vairāklīmeņu dotācijas.23 Viena kritērija vērtējumā 
atšķirība ir vismaz divi punkti 
no pieciem. Tā kā katrā 
novērtējumā ir 17 kritēriju, 
Palāta kopumā izskatīja 
765 kritērijus.
24 Uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumu 126 ­224.
25 Vairāk nekā 10 no 
50 punktiem.
26 Uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumu 131 ­085.
27 Pieteikumi jāiesniedz angļu, 
franču vai spāņu valodā.
18 Apsvērumi
Uz pieprasījumu balstītā 
pieeja nodrošināja, 
ka labuma guvējām 
organizācijām ir pietiekamas 
speciālās zināšanas un ka tās 
spēj uzņemties atbildību par 
darbībām, taču šai pieejai 
bija arī nepilnības
28 
Uz pieprasījumu balstīta pieeja ļauj 
risināt delikātus jautājumus bez val ­
dības piekrišanas. Novērtēto projektu 
pieteicējiem ir tehniskā ziņā pietiekami 
prasmīgi darbinieki, un lielākajā daļā 
gadījumu tie jau ir īstenojuši līdzīga 
mēroga un veida projektus. Vairāk 
nekā ceturtajā daļā gadījumu projekti 
tomēr krietni pārsniedza mērogu jeb ­
kurai no darbībām, ko labuma guvēja 
organizācija iepriekš bija īstenojusi, 
un tas rada potenciālu risku projekta 
pienācīgai īstenošanai. Tomēr tikai 
vienā gadījumā izrādījās, ka organizā ­
cijas ierobežotā kapacitāte ir galvenā 
problēma.
29 
Uz pieprasījumu balstītai pieejai ir 
vairākas negatīvas sekas:
a) projektu ģeogrāfiskais areāls var 
neietvert vietas, kur ar EIDHR  palī ­
dzību iespējams panākt vislielāko 
ietekmi. Vairākumā gadījumu 
projekti lielā mērā aptver tādus 
reģionus, kur organizācijas jau ir 
aktīvi darbojušās. Dažkārt tāpēc 
tika atbalstītas darbības ar ļoti 
ierobežotu potenciālo ietekmi, jo 
projekti bija paredzēti tādās valstīs, 
kurās politisku apsvērumu dēļ nav 
pamata cerēt uz progresu;b) vēloties iegūt dotācijas, pilsonis ­
kā sabiedrības organizācijas var 
pieteikt projektus, kuru mērķi ir 
pārlieku ambiciozi. No 31 pārbau ­
dītā projekta Palāta konstatēja, 
ka 13 projektos mērķi bija acīm ­
redzami pārāk ambiciozi. Parasti 
tie attiecas uz pārmaiņām, kuru 
īstenošanai vajadzīga valdības ap ­
ņemšanās tajā valstī, kur paredzēts 
īstenot projektu, taču nav pierādī ­
jumu, ka šāda apņemšanās pastāv, 
gluži otrādi;
c) labuma guvējas organizācijas var 
nebūt pilnībā gatavas īstenot izmē ­
rāmas darbības. Tāpēc Komisijai 
vēlākā posmā ir ļoti grūti objektīvi 
novērtēt, vai projekta darbības ir 
īstenotas apmierinoši. Ir definēti 
rādītāji projekta darbību mērīšanai, 
taču, kaut gan šādi rādītāji principā 
ir izmērāmi, sākumstāvokļa rādītāji 
un kvantitatīvie mērķi parasti nav 
noteikti, lai gan lielākoties tas būtu 
bijis iespējams.
30 
Uz pieprasījumu balstītās pieejas 
negatīvās sekas netika pienācīgi no ­
vērstas. Ja vērtētāji konstatē trūkumus 
projektu priekšlikumos, tas neved pie 
uzlabojumiem projektu izstrādē28. Tā ir 
garām palaista iespēja.28 Komisijas 2012. gada 
29. oktobra Deleģētā regula 
(ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam, piemērošanas 
noteikumiem (OV L 362, 
31.12.2012., 1. lpp.), 204. panta 
5. punkts, kurā noteikts, ka 
priekšlikumu nevar būtiski 
mainīt.
19 Apsvērumi
29 Vidēji 97,8 %.
30 Lai gan pārbaudīt bija grūti, jo 
10 gadījumos pat projekta 
galvenās darbības nebija 
izteiktas kvantitatīvi 
(sk. 29. punktu).Projekti tika īstenoti, kā 
plānots, tomēr 
EIDHR  finansējuma 
vispārējā ietekme bija 
ierobežota
31 
Palāta pārbaudīja, vai projekti tika 
īstenoti, kā plānots, darbību, budžeta 
un termiņu aspektā. Turklāt Palāta no ­
vērtēja, vai bija pienācīgi ņemta vērā 
projekta izmaksu efektivitāte. Palāta 
pārbaudīja arī to, vai projekti panāca 
gaidīto ietekmi un vai sasniegumi ir 
ilgtspējīgi.
Projektu darbības kopumā 
īstenoja saskaņā ar plānu
32 
Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, 
kuras īstenoja projektus, ziņoja par 
veiktajām darbībām projekta īstenoša ­
nas laikā un tā beigās. Šajos ziņojumos 
galvenā uzmanība tika pievērsta darbī ­
bām, bet mazāk – mērķu sasniegšanai. 
Tas traucē piemērot uz rezultātiem 
orientētu izdevumu pārvaldību.33 
Šī problēma ir saistīta ar to, ka pilsonis ­
kās sabiedrības organizāciju piedā ­
vāto projektu loģiskais pamatojums 
(sk. 5. izcēlumu ) bieži vien ir slikti 
izstrādāts. Bieži vien organizāciju pie ­
dāvājumā starp konkrētajiem mērķiem, 
plānotajiem rezultātiem un darbībām 
nav pilnīgas saskaņas. Faktiski loģis ­
kajam pamatojumam izmantojamais 
paraugs nav īsti piemērots šāda veida 
projektiem un daudzām pilsoniskās 
sabiedrības organizācijām ir pārāk 
sarežģīts.
34 
Pārbaudīto projektu budžets vienmēr 
tika ievērots un gandrīz pilnīgi izlie ­
tots29. Galvenās projekta darbības lielā ­
koties tika īstenotas saskaņā ar plānu30. 
Tomēr astoņos no 16 pārbaudītajiem 
projektiem, kuru īstenošana jau bija 
pabeigta, dažas no plānotajām darbī ­
bām nebija veiktas. Bieži vien tā notika 
tāpēc, ka projekti bija pārāk ambiciozi 
(sk. 29. punktu).
Loģiskais pamatojums
Ir noteikts, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras piesakās dotāciju saņemšanai, iesniedz loģisko 
pamatojumu projektam, ko tās vēlas īstenot. Loģiskais pamatojums ir dokuments standarta tabulas formā, un 
tajā jānorāda vispārējie mērķi, konkrētie mērķi, sagaidāmie rezultāti un projektā plānotās darbības.5. izcēlums
20 Apsvērumi
35 
Četros gadījumos projektu īstenošanu 
saskaņā ar plānu aizkavēja negaidīti 
notikumi, piemēram, partneri nesnie ­
dza paredzēto ieguldījumu vai politis ­
kajā vidē notika būtiskas pārmaiņas. 
Šos gadījumus pilsoniskās sabiedrī ­
bas organizācijas pienācīgi risināja, 
apspriežoties ar Komisiju. Risinājums 
ietvēra viena vai vairāku projekta part ­
neru nomaiņu vai projekta ģeogrāfiskā 
tvēruma izmaiņas.
36 
Ieviešanas termiņš 11 projektiem tika 
grozīts – tas tika pagarināts par laiku 
no diviem līdz 13 mēnešiem. Skaidroju ­
mos par nepieciešamību pagarināt īs ­
tenošanas periodu nebija pārliecinošu 
argumentu, kāpēc dotācija nav pilnībā 
izmantota līdz sākotnējā īstenošanas 
termiņa beigām, vai arī nebija norādīts, 
ka pagarinājums ir nepieciešams un 
pietiekams, lai sasniegtu projekta mēr ­
ķus. Pastāv risks, ka projektu īstenoša ­
nas periods bija pagarināts, lai galve ­
nokārt dotu iespēju labuma guvējām 
organizācijām pilnībā iztērēt budžetu, 
nevis sasniegt projekta mērķus.37 
Tā kā dotāciju līgumus piešķir pēc uzai ­
cinājuma iesniegt priekšlikumus, nevis 
saskaņā ar iepirkuma procedūru, Komi ­
sijai ir grūti pilnībā nodrošināt izmaksu 
efektivitāti. Turklāt Komisija nenoteica 
kritērijus izmaksu efektivitātes novēr ­
tēšanai. Tomēr nekas neliecina, ka lielā ­
kās daļas pārbaudīto projektu kopējās 
izmaksas nav pamatotas, salīdzinot 
ar plānotajiem rezultātiem. Vairākos 
gadījumos algas pat bija relatīvi zemas, 
kas pierāda pilsoniskās sabiedrības 
organizāciju daudzu darbinieku pašaiz ­
liedzību projektu īstenošanā. Taču no 
31 pārbaudītā gadījuma trijos izmaksu 
efektivitāte nebija optimāla. Minēta ­
jos gadījumos kopējās izmaksas bija 
augstas salīdzinājumā ar gaidāmajiem 
rezultātiem.
38 
Palāta salīdzināja 14 no 31 pārbaudītā 
projekta, kuru mērķis bija sniegt palī ­
dzību tieši galasaņēmējiem31. Attiecībā 
uz minētajiem projektiem tika gūti 
pierādījumi, ka projekti, ko īsteno or ­
ganizācijas, kuras atrodas saņēmējval ­
stīs, izmaksu ziņā ir efektīvāki nekā tie, 
kurus īsteno organizācijas citās valstīs. 
Saņēmējvalstīs esošās organizācijas var 
sasniegt vairāk galasaņēmēju un tām 
ir zemākas vidējās izmaksas uz katru 
palīdzības saņēmēju.31 No 183 dotāciju līgumiem, kas 
parakstīti 2007.–2013. gadā, 
76 attiecās uz projektiem, kuru 
galvenā darbība bija sniegt 
palīdzību galasaņēmējiem, 
piemēram, spīdzināšanas 
upuriem.
21 Apsvērumi
39 
Vairākumā no pārbaudīto projektu 
budžetiem bija iekļauts 7 % palieli ­
nājums tiešajām izmaksām, lai segtu 
netiešās izmaksas. Labuma guvējas 
organizācijas dažādi interpretēja to, 
kādi izdevumi attiecas uz šo vienotas 
likmes summu. Tāpēc izmaksas, kas 
saistītas ar biroju īri, finanšu/adminis ­
tratīvajiem/direkcijas darbiniekiem 
un citām izdevumu pozīcijām, tika 
traktētas atšķirīgi. Dotāciju budžetā 
papildu vienotas likmes summai, kas 
paredzēta netiešajām izmaksām, kā nu 
kurā gadījumā, tika iekļautas visas vai 
dažas no šīm izmaksām vai arī netika 
iekļauta neviena no tām.
EIDHR  finansējuma ietekme 
bija ierobežota tāpēc, ka 
pieticīgais EIDHR  finansiālais 
ieguldījums tika 
sadrumstalots, un dažos 
gadījumos arī tāpēc, ka 
politiskais konteksts bija 
nelabvēlīgs
40 
EIDHR  finansējums cīņai pret spīdzinā ­
šanu un nāvessodu atspoguļo ES ciešo 
kopīgo apņemšanos apkarot spīdzinā ­
šanu un atcelt nāvessodu. Kā tāds šis 
finansējums ir paredzēts, lai pastipri ­
nātu ES morālo ietekmi cilvēktiesību 
problēmjautājumu risināšanā. Tomēr 
atvēlētie līdzekļi ir relatīvi pieticīgi 
(sk. 10. punktu), salīdzinot ar to prob ­
lēmu apmēru, kas jārisina visā pasaulē 
(sk. 1.–4. punktu). Finansējums, kas 
bija pieejams 2007.–2013. gadā, bija 
sadrumstalots 183 projektiem, kurus īs ­
tenoja vairāk nekā 120 pasaules valstīs, 
tādējādi tā ietekme tika izpludināta.41 
Projektu ietekmi parasti bija grū ­
ti izmērīt, jo cerētā ietekme bieži 
vien nav materiāla, rezultatīvajiem 
rādītājiem nav noteikti mērķlielumi 
(sk. 29. punktu) un pilsoniskās sabied ­
rības organizāciju ziņojumos Komisijai 
galvenā uzmanība ir pievērsta darbī ­
bām (sk. 32. punktu). Turklāt progress 
ir atkarīgs ne tikai no projekta sasnie ­
gumiem, bet arī no daudziem ārējiem 
faktoriem. Tāpēc ir grūti un reizēm 
neiespējami noteikt, cik lielā mērā pro ­
jektu darbības veicināja progresu.
42 
Novērtēšanu veic, lai noteiktu projek ­
tu ietekmi. Tomēr tā nesniedz pilnīgu 
priekšstatu, jo pieeja nav saskaņota. 
Patiesi – izvēle ieplānot projekta no ­
vērtējumu vai iztikt bez tā ir atstāta to 
labuma guvēju organizāciju ziņā, kuras 
piesakās dotācijas saņemšanai32.
43 
No 31 pārbaudītā projekta 14 projektos 
galvenā darbība bija sniegt palīdzību 
galasaņēmējiem. Desmit projekti šo 
mērķi sasniedza. Par to liecina cilvēku 
skaits, kuri saņēma palīdzību, projektu 
īstenotāju – pilsoniskās sabiedrības or ­
ganizāciju reputācija un galasaņēmēju 
novērtējums, kas atspoguļots statisti ­
kas datos un ko Palāta uzzināja iztau ­
jāšanu laikā. Tomēr, atskaitot Gruzijā 
īstenoto projektu, pārbaudītajiem pro ­
jektiem ir ierobežota kopējā ietekme, 
jo tie ir virzīti mazām mērķgrupām.32 Tikai 18 no 31 pārbaudītā 
projekta bija ietverta projekta 
novērtēšana projekta beigās. 
Sk. arī 26. punktu Palātas 
īpašajā ziņojumā Nr. 18/2014 
“EuropeAid  novērtēšanas un uz 
rezultātiem vērstas 
uzraudzības sistēmas” ( http://
eca.europa.eu ).
22 Apsvērumi
44 
Citiem četriem projektiem, kas gal ­
venokārt sniedz palīdzību galasaņē ­
mējiem, nav pierādījumu par būtisku 
ietekmi. Divi projekti sniedza juridisko 
palīdzību cilvēkiem, kam Amerikas 
Savienotajās Valstīs bija piespriests 
nāvessods, bet tikai ļoti nedaudzos 
gadījumos bija iespējams nāvessodu 
novērst. Otru divu projektu rezultātā 
notika lietu iesniegšana tiesā daudzās 
valstīs saistībā ar spīdzināšanas gadī ­
jumiem, taču līdz šim tikai par dažām 
lietām ir saņemtas ziņas par pozitīvu 
lēmumu.
45 
No 31 pārbaudītā projekta 17 projektos 
galvenais mērķis bija cits, nevis sniegt 
palīdzību galasaņēmējiem. Deviņu pro ­
jektu īstenošana ir pabeigta, sešiem no 
tiem ietekme ir mazāka, nekā gaidīts:
a) projekts, kurš bija virzīts uz spīdzi ­
nāšanas novēršanu deviņās bijuša ­
jās Padomju republikās, bija daļēji 
efektīvs attiecībā uz uzraudzības 
sistēmu izveidi un rehabilitācijas 
paraugprakses modeļu populari ­
zēšanu. Nav pierādījumu par to, ka 
projekts būtu sekmīgi intensificējis 
mijiedarbību starp valdībām un 
pilsonisko sabiedrību spīdzināša ­
nas novēršanas jomā, palielinājis 
pilsoniskās sabiedrības spējas un 
visneaizsargātākajām cietumnieku 
grupām atvieglojis piekļuvi atbal ­
sta pakalpojumiem;
b) projekts, kas 17 valstīs bija vērsts 
uz nāvessoda atcelšanu, sekmīgi 
uzlaboja sabiedrības informētību, 
veicināja pārredzamību, pastipri ­
nāja sadarbības tīklus un koalīcijas 
un paaugstināja pilsoniskās sa ­
biedrības spējas. Tomēr tas neguva 
sekmes būtiskāko projekta mērķu 
sasniegšanā, piemēram, attiecībā 
uz nāvessoda atcelšanu vai mora ­
torija noteikšanu nāvessoda izpil ­
dei. Krimināltiesību politikas piln ­
veidošanas un tieslietu reformas 
jomā zināmi panākumi tika gūti tikai četrās no 17 valstīm, kurās 
projektus īstenoja, savukārt mērķis 
palielināt ratificētu starptautisko 
konvenciju skaitu nebūt nav uzska ­
tāms par sekmīgi sasniegtu;
c) vienā projektā, kas pievērsās 
ieslodzījuma apstākļiem virssardzē 
Gruzijā, ietekme nebija saskatāma. 
Sliktā stāvoklī esošās virssardzes 
telpas slēdza pēc projekta beigām, 
taču nav pierādījumu, ka slēgšanu 
būtu veicinājis projekts;
d) projektam to organizāciju pastip ­
rināšanai, kuras cīnās pret nāves ­
sodu divos ASV štatos, ietekme 
bija, taču tā krietni atpalika no 
iecerētās;
23 Apsvērumi
e) projekts, kura mērķis bija tuvināt 
Ķīnu OPCAT  parakstīšanas apsvēr ­
šanai un sekmēt spīdzināšanas un 
cita veida nežēlīgas izturēšanās no ­
vēršanu Ķīnā, nesasniedza lielāko 
daļu no sīki izklāstītajiem projekta 
rezultātiem. Neliels progress tika 
panākts pirmstiesas apcietinājuma 
centru uzraudzībā, un tika grozīts 
krimināllikums, lai to tuvinātu 
starptautiskajiem standartiem. 
Tomēr neizdevās panākt, lai vairāk 
tiktu ņemts vērā  OPCAT , jaunas 
īstenošanas pamatnostādnes attie ­
cībā uz nelikumīgi iegūtiem pierā ­
dījumiem netika ieviestas, uzrau ­
dzības izmēģinājuma programmu 
īstenoja tikai vienā apcietinājuma 
centrā, un netika ieviests uzlabots 
sūdzību izskatīšanas mehānisms;
f) viens projekts paredzēja samazi ­
nāt nāvessoda piemērošanu Ķīnā, 
veicinot tiesu iestāžu diskrēciju 
un šajā nolūkā apmācot tiesnešus 
vietējās tiesu iestādēs, kā arī izstrā ­
dājot stingras vadlīnijas attiecībā 
uz notiesāšanu un pierādījumiem 
tiesas procesos. Projekta īsteno ­
šanas laikā notika dažas pozitīvas 
pārmaiņas. Tika veikta reforma 
vairākos tiesību aktos un vairākās 
politiskās nostādnēs saistībā ar 
nāvessodu, piemēram, tika unifi ­
cēts notiesāšanas standarts lietās, 
kad tiek piespriests nāvessods, tika 
paredzēts, ka nāvessodu var pie ­
spriest tikai tiem kriminālnoziedz ­
niekiem, kas pastrādājuši ārkārtīgi 
smagus noziegumus, un 13 no ­
ziegumi bez vardarbības piemē ­
rošanas vairs netika uzskatīti par 
tādiem, kam jāpiemēro nāvessods. 
Tomēr šīs izmaiņas nav iespējams 
tieši saistīt ar projektu.46 
Vēl ir par agru spriest, kāda ir to astoņu 
projektu ietekme, kuri vēl turpinās. To ­
mēr ir pazīmes, ka vismaz divu projek ­
tu ietekme būs mazāka, nekā gaidīts:
a) viens projekts sešās Āfrikas valstīs 
atbalsta lielāku atbilstību to pienā ­
kumu, normu un procedūru ievēro ­
šanā, kas noteiktas starptautiskajos 
tiesību aktos pret spīdzināšanu. Lai 
gan darbsemināri bija sekmīgi, par 
ko liecina arvien pieaugošais dalīb ­
nieku skaits, nav pierādījumu, ka 
projektam bijusi būtiska ietekme;
b) cits projekts paredzēja izpēti, lai 
izstrādātu Ķīnas tiesām paredzētas 
vadlīnijas krimināltiesību politikas 
labākai interpretācijai. Vadlīnijas 
iesniedza Augstākajai tautas tiesai, 
taču līdz šim nav saņemta nekā ­
da reakcija. Ieguldītajam darbam 
nebūs nekādas ietekmes, ja tiesu 
iestādes nevēlēsies izmantot šīs 
vadlīnijas. Maz ticams, ka iznākums 
būs pozitīvs, jo valsts amatperso ­
nas ir kļuvušas vēl noraidošākas 
pret atbalstu tādām iniciatīvām, 
kas vērstas uz nāvessoda atcelšanu.
24 Apsvērumi
47 
Projektu ierobežotajai ietekmei ir vai ­
rāki skaidrojumi:
a) dažu projektu mērķi bija pārlieku 
ambiciozi, tāpēc tos nebija iespē ­
jams sasniegt (sk. 29. punktu);
b) progress cīņā pret spīdzināšanu 
un nāvessodu kopumā ir lēns, un 
pozitīva virzība ir panākama ilgākā 
laikā, kas pārsniedz projektu īste ­
nošanas laiku;
c) valstīs, kur īsteno projektus, politis ­
kais konteksts ne vienmēr veicina 
būtisku progresu. Valdības labvēlī ­
gā attieksme ir īpaši svarīga to pro ­
jekta mērķu sasniegšanai, kuri nav 
tieši paredzēti galasaņēmējiem.48 
Lai gan progress ir atkarīgs ne tikai no 
projekta sasniegumiem, bet arī no ārē ­
jiem faktoriem (sk. 41. punktu), ir vēro ­
jamas pazīmes, kas liecina, ka sešiem 
no pārbaudītajiem projektiem, kuri vir ­
zīti uz nāvessoda atcelšanu Amerikas 
Savienotajās Valstīs, bija apvienota po ­
zitīva ietekme. Šo projektu ieguldījums 
izpaudās vairākos veidos. Četri projekti 
bija veltīti izpratnes veicināšanai, pie ­
mēram, publiskojot uz nāvi notiesāto 
ģimenes locekļu viedokļus, palīdzot 
organizēt seminārus un konferences, 
kur uzstājas tie, kam atcelts nāvessods, 
un viņu piederīgie ( national speakers’ 
bureau ), vai īstenojot mediju kampaņu 
visas valsts līmenī. Divu projektu ietva ­
ros veica pētījumus: viens bija veltīts 
tam, kā ietekmēt politikas veidotājus, 
bet otrs – stāvokļa novērtēšanai četros 
štatos attiecībā pret nāvessodu. Šie 
projekti veicināja pozitīvas tendences 
(sk. 6. izcēlumu ), lai gan nav iespējams 
novērtēt ieguldījuma precīzu apmēru. 
Ir pazīmes, kas liecina, ka izpratnes 
veicināšanai veltīto projektu ietekme 
bija lielāka nekā abiem pētniecības 
projektiem.
Pozitīvas tendences Amerikas Savienotajās Valstīs attiecībā uz nāvessodu
Revidētajā periodā Amerikas Savienotajās Valstīs tendences attiecībā uz nāvessodu bija lielākoties pozitīvas. 
Nāvessods tika atcelts Ņūmeksikā (2009. gadā), Ilinoisā (2011. gadā), Konektikutā (2012. gadā) un Merilen ­
dā (2013. gadā), piespriesto nāvessodu skaits saruka no 118 spriedumiem 2009. gadā līdz 83 spriedumiem 
2013. gadā, un to izpilde – no 52 gadījumiem 2009. gadā līdz 39 gadījumiem 2013. gadā33.
33 Avots : Nāvessodu informācijas centrs. 2015. gadā nāvessodu atcēla arī Nebraskā.6. izcēlums
25 Apsvērumi
34 Palāta konstatēja tikai vienu 
izņēmumu.Projektu sasniegumi ir 
ilgtspējīgi, taču dotācijas 
neveicina pilsoniskās 
sabiedrības organizāciju 
pašpietiekamību
49 
Pārbaudītie projektu priekšlikumi 
risina finansiālas, institucionālas un 
politiskas ilgtspējas jautājumus. Turklāt 
rezultātu ilgtspēja ir atspoguļota 
ziņojumos, ko iesniedza pilsoniskās 
sabiedrības organizācijas projekta 
īstenošanas beigās34. Lai gan pro ­
jektu ietekme bieži vien nesasniedz 
gaidīto (sk. 43.–48. punktu), projekti 
veicināja pārmaiņas, kas, visticamāk, 
iesakņosies.
50 
Turklāt piešķirtās dotācijas vairākos 
gadījumos ļāva labuma guvējām 
organizācijām paplašināt darbības 
ģeogrāfisko areālu, un organizācijām 
tas nāca par labu. Dažos gadījumos 
EIDHR  dotācija pat palīdzēja paplašināt 
labuma guvējas organizācijas tematis ­
ko tvērumu.
51 
Tomēr vairākums pilsoniskās sabiedrī ­
bas organizāciju nav pašpietiekamas. 
Dažas nodrošina daļu no nepiecie ­
šamā finansējuma no darbībām, kas 
rada ienākumus, vai no sabiedrības 
ziedojumiem, taču kopumā šie avoti 
ir ļoti ierobežoti. Lai finansētu savas 
darbības, tās ir ļoti atkarīgas no tiem 
nedaudzajiem donoriem, kuru dotāci ­
jas ļauj finansēt cīņu pret spīdzināšanu 
un nāvessodu.52 
Pilsoniskās sabiedrības organizāciju 
nespēja būt pašpietiekamām apdraud 
to darbību nepārtrauktību. Ja tiek 
apturēts vai pārtraukts EIDHR  finan ­
sējums, labuma guvējas organizācijas 
bieži vien ir spiestas izbeigt darbību 
un atlaist darbiniekus, tādējādi zūd 
speciālās zināšanas. Dažos gadījumos 
nespēja būt pašpietiekamām pat 
apdraud pašu pilsoniskās sabiedrības 
organizāciju nepārtrauktību.
53 
No 31 pārbaudītā projekta tikai piecos 
bija iekļautas darbības, kas paredzētas 
pilsoniskās sabiedrības organizāciju 
pašpietiekamības uzlabošanai. Trijos 
gadījumos šis mērķis netika sasniegts, 
jo plānotās darbības, kas rada ieņēmu ­
mus, netika uzsāktas vai arī kopiena 
neuzņēmās līdzatbildību par pakalpo ­
jumiem. Divos citos gadījumos pašpie ­
tiekamību izdevās panākt:
a) Kongo Demokrātiskajā Republikā 
projekts, kas finansēja vietējos 
centrus psiholoģiskās un juridiskās 
palīdzības sniegšanai seksuālas 
vardarbības upuriem, panāca šo 
centru pašpietiekamību. Projekta 
laikā tika sāktas dažādas darbības, 
kas radīja ienākumus – laukkopība, 
maizes cepšana, galdniecība un 
adīšana, vai arī tika sniegti mikro ­
kredīti vietējai kopienai;
b) projekts ASV ļāva vietējām pilso ­
niskās sabiedrības organizācijām 
divos štatos izstrādāt līdzekļu 
vākšanas plānu, lai nodrošinātu to 
finansiālo ilgtspēju. Abas saistī ­
tās organizācijas kļuva finansiāli 
ilgtspējīgas, nepiesaistot valsts 
līmeņa koordinējošās organizācijas 
līdzekļus.
26
 Secinājumi un ieteikumi
54 
EIDHR  atbalsts cīņai pret spīdzināšanu, 
upuru rehabilitācijai un nāvessoda 
atcelšanai bija tikai daļēji efektīvs, jo 
pieticīgais finansējums netika optimāli 
novirzīts un progresu kavēja nelabvē ­
līgs politisks konteksts.
1. ieteikums
Pieticīgie resursi jānovirza precīzāk
Komisijai saskaņā ar prioritātēm, kas 
definētas valstu cilvēktiesību stratēģi ­
jās, ir jākoncentrē EIDHR  finansējums 
svarīgākajiem problēmjautājumiem un 
valstīm, kurām ir vislielākās vajadzības 
un kur var sagaidīt vislielāko ietekmi.
55 
Komisijai ir jāiegūst adekvāta informā ­
cija par cilvēktiesību stāvokli part ­
nervalstīs un jānosaka katrai valstij 
atbilstošas prioritātes. Lai gan finan ­
sējums parasti bija pienācīgi piešķirts, 
Komisija nepietiekami ņem vērā šīs 
prioritātes. Turklāt daudzās valstīs pro ­
jekti, ko finansē no EIDHR  dotācijām, 
bieži vien nav pietiekami koordinēti ar 
citām ES darbībām, tādām kā tradicio ­
nālais attīstības atbalsts un dialogs ar 
partnervalstīm, un minētās darbības 
šos projektus nepapildina. Projektu 
finansēšana, piemērojot uz pieprasīju ­
mu balstītu pieeju, nodrošināja to, ka 
projektus parasti īstenoja motivētas 
pilsoniskās sabiedrības organizāci ­
jas, kam ir labas speciālās zināšanas 
vadības un tehniskajos jautājumos. Lai 
gan projektu atlases process bija labi 
dokumentēts, tas nebija pietiekami 
stingrs, un daži trūkumi, kas rakstu ­
rīgi uz pieprasījumu balstītai pieejai, 
netika pietiekami samazināti. Gadīju ­
mos, kad atlasīto projektu mērķi bija 
pārlieku ambiciozi, vai ja projektos nebija pietiekami skaidri definēts, kas 
jāsasniedz, projektu izstrāde netika 
uzlabota (sk. 14.–30. punktu).
2. ieteikums
Jāuzlabo koordinācija ar citām 
ES darbībām
Kad vien iespējams, Komisijai ir atklāti 
jāpauž ES prioritātes, kas noteiktas 
valstu cilvēktiesību stratēģijās, un pro ­
jektu atlase, Komisijas tradicionālais 
atbalsts attīstībai un politiskais dialogs 
saskaņotā veidā jākoncentrē uz šīm 
prioritātēm. Turklāt Komisijai ir jāno­
drošina drīza uz cilvēktiesībām balstī ­
tas pieejas ieviešana.
3. ieteikums
Jāuzlabo projektu atlase
Komisijai ir vēl vairāk jāuzlabo standar ­
tizētas vērtēšanas skalas un norādījumi 
vērtētājiem, lai nodrošinātu visu novēr ­
tējumu saskaņotību un konsekvenci. 
Vērtētājiem ir jābūt pilnīgai skaidrībai 
par to, kurš tieši kritērijs ir jāvērtē un 
kā jāpiešķir punkti. Paši novērtējumi 
jāveic stingrāk un jāsniedz precīzi pa ­
skaidrojumi par visiem novērtētajiem 
kritērijiem. Atkārtotas novērtēšanas 
pieejai jābūt skaidri izklāstītai, un tā 
konsekventi jāpiemēro.
27 Secinājumi un ieteikumi
4. ieteikums
Labāk jāizmanto iespējas uzlabot 
projektu priekšlikumus, ja vērtētāji 
konstatējuši izstrādes trūkumus
Komisijai arvien biežāk jāaicina pie ­
teikuma iesniedzēji koriģēt projektu 
priekšlikumus, lai nodrošinātu to, 
ka tiek vairāk ņemti vērā vērtētāju 
konstatētie trūkumi, vienlaikus nodro ­
šinot, ka korekcijas nav būtiskas un ka 
tiek garantēta godīga un vienlīdzīga 
attieksme.
56 
Projektu darbības lielākoties tika 
īstenotas, kā plānots, un parasti tās 
bija izmaksu ziņā efektīvas, īpaši tad, ja 
projektus īstenoja pilsoniskās sabied ­
rības organizācijas partnervalstīs. Ar 
dotācijām panāktie rezultāti ir ilgtspē ­
jīgi. Tomēr sistēmas ietekmes mērīša ­
nai ir diezgan vājas, projektu loģiskais 
pamatojums nav skaidrs, trūkst precīzi 
definētu kritēriju un mērķu, un projek ­
tu novērtēšanā izmantotā pieeja nav 
konsekventa. Ja projekti sniedz palīdzī ­
bu upuriem, ietekme ir, taču ierobe ­
žota, jo attiecas uz relatīvi nelielām 
mērķgrupām. To projektu ieguldījumu, 
kuri ir virzīti uz juridiskām vai politikas 
virzienu reformām, ir grūti novērtēt, jo 
tādos gadījumos panākumi ir atkarīgi 
no daudziem citiem faktoriem. Vairā ­
kos gadījumos projektu ietekmi ma ­
zināja nelabvēlīgs politisks konteksts. 
Iegūtie sasniegumi ir ilgtspējīgi. Tomēr 
atbalstītās pilsoniskās sabiedrības 
organizācijas parasti ir ļoti atkarīgas no 
finansiāla atbalsta, un šo organizāciju 
darbības intensitāte ievērojami sama ­
zinās, ja beidzas EIDHR  finansējums 
(sk. 32.–53. punktu).5. ieteikums
Jāpilnveido darbības rezultātu mērī ­
šanas sistēma
Komisijai ir jāvienkāršo EIDHR  projektu 
loģiskajam pamatojumam izmantoja ­
mais paraugs, lai kļūtu skaidrāka saikne 
starp mērķiem, darbībām un ietekmi. 
Ietekmes rādītāji un izmērāmi mērķi ir 
jānosaka, pamatojoties uz sākotnējā 
stāvokļa rādītājiem un plānotajām pro ­
jekta darbībām. Ir jāsaskaņo projektu 
novērtēšanas pieeja.
6. ieteikums
Vairāk uzmanības jāpievērš labuma 
guvēju organizāciju ilgtspējai
Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus 
Komisijai jāveicina pasākumi, kas uzla ­
bo pilsoniskās sabiedrības organizāciju 
pašpietiekamību, piemēram, koor ­
dinējot donorus, un jāizskata veidi, 
kā sniegt nepārtrauktu atbalstu tām 
labuma guvējām organizācijām, kurām 
ir labi rezultāti.
28 Secinājumi un ieteikumi
Šo ziņojumu 2015. gada 30. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā  –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

29
 Pielikumi
Nāvessods ĀfrikāI pielikums
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Administratīvās robežas: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmAvots: Amnesty International, 2013. g.Nāvessods ir atcelts 
Nāvessods de facto netiek piemērots
Nāvessodu piemēro
Avots:  Eurostat .
30 Pielikumi
Nāvessods ĀzijāII pielikums
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Administratīvās robežas: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmNāvessods ir atcelts
Nāvessods de facto netiek piemērots
Nāvessods ir atcelts tikai 
par kriminālnoziegumiem
Nāvessodu piemēro
Avots: Amnesty International, 2013. g.
Šis nosaukums nav uzskatāms par Palestīnas valsts atzīšanu, un tas neskar dalībvalstu individuālo nostāju šajā jautājumā.
Avots:  Eurostat .
31 Pielikumi
Nāvessods LatīņamerikāIII pielikums
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Administratīvās robežas: © EuroGeographics © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAvots: Amnesty International, 2013. g.Nāvessods ir atcelts
Nāvessods de facto netiek piemērots
Nāvessods ir atcelts tikai par kriminālnoziegumiem
Nāvessodu piemēro VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Avots:  Eurostat .
32 Pielikumi
Nāvessods Amerikas Savienotajās ValstīsIV pielikums
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Administratīvās robežas: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Avots: Amnesty International, 2013. g.Nāvessods ir atcelts
Nāvessodu piemēro
Avots:  Eurostat .
33 Pielikumi
Vispārēji uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus 2007 .–2013. gadā
Uzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšli -
kumusVeids un 
aprakstsJoma NosaukumsDotācijas 
apjoms 
katram 
projektam  
(EUR)Ilgums Sākotnēji 
piešķirtā 
summa  
(EUR)Izmaksātā 
summa  
(EUR)
126-224Vispārējs 
uzaicinājums  
“Ierobežots 
uzaicinājums 
iesniegt 
priekšliku -
mus 2007. g.”SpīdzināšanaAtbalsts darbībām cilvēktiesību un demokrā -
tijas jomā cīņā pret spīdzināšanu un cita veida 
nežēlīgu izturēšanos  
1. daļa.  Spīdzināšanas novēršana (30 % no 
summas)  
2. daļa.  Spīdzināšanas upuru rehabilitācija 
(70 % no summas)Minimums:
200 000  
Maksimums:
1 500 000 Minimums:
12 mēneši  
Maksimums:
36 mēneši22 000  000 22 171 837
127-238Vispārējs 
uzaicinājums  
“Atklāts 
uzaicinājums 
iesniegt 
priekš -
likumus 
2008. g.”NāvessodsDarbības, kas atbalsta cilvēktiesību un 
demokrātijas problēmjautājumus, kuri ietverti 
ES pamatnostādnēs par nāvessoduMinimums:
150 000
Maksimums:
1 000  000 Minimums:
12 mēneši
Maksimums:
36 mēneši4 000  000 8 244 166
128-815Vispārējs 
uzaicinājums  
“Ierobežots 
uzaicinājums 
iesniegt 
priekšliku -
mus 2009. g.”SpīdzināšanaAtbalsts darbībām cilvēktiesību un demokrā -
tijas jomā cīņā pret spīdzināšanu un cita veida 
nežēlīgu izturēšanosMinimums:
200 000
Maksimums:
1 500 000 Minimums:
18 mēneši
Maksimums:
36 mēneši20 000  000 25 266 659
131-085Vispārējs 
uzaicinājums  
“Ierobežots 
uzaicinājums 
iesniegt 
priekšliku -
mus 2011. g.”Spīdzi -
nāšana/
Nāvessods1. daļa.  Pilsoniskās sabiedrības sadarbības 
tīklu stiprināšana, lai veicinātu cilvēktiesības 
un demokrātiskas reformas  
‘= > nav īpaši saistīts ar cīņu pret spīdzināšanu, 
tikai viens projekts no 1. daļas tika iekļauts 
revīzijas tvērumā  
2. daļa.  Darbības, kas atbalsta ES pamatno -
stādnes par nāvessoda atcelšanuMinimums:
200 000
Maksimums:
500 000 Minimums:
18 mēneši
Maksimums:
36 mēneši1. daļa:  
14 600  000
2. daļa:  
7 000  0001. daļa:  
855 324  
(tikai 
saistībā ar 
revidēto 
projektu)
2. daļa:  
6 618 135
132-762Vispārējs 
uzaicinājums  
“Ierobežots 
uzaicinājums 
iesniegt 
priekšliku -
mus 2012. g.”SpīdzināšanaNesodāmības apkarošana
1. daļa.  Pilsoniskās sabiedrības darbības cīņā 
pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu 
vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu
2. daļa.  Pilsoniskās sabiedrības darbības, lai 
veicinātu Starptautiskās Krimināltiesas un 
Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtu 
efektīvu darbību  
‘= > 2. daļa neietilpst revīzijas tvērumāMinimums:
500 000
Maksimums:
1 500 000 Minimums:
24 mēneši
Maksimums:
36 mēneši1. daļa:  
16 215 000  
2. daļa:  
6 000  00021 219  618
Avots:  Eiropas Komisija.V pielikums
34 Pielikumi
Projekti, kuros Palātas revidenti caurskatīja, kā Komisija novērtējusi projekta aprak­
stus un pilnus priekšlikumus
ValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)Iemesls iekļaušanai 
revīzijas izlasē
Gruzija2008/148-044 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaAssociation Justice 
And LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses204 961,00 Revidēts
2008/148-184 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaEmpathy 
AssociationStrengthening the system 
of rehabilitation for torture 
victims in Georgia679 937, 0 0 Revidēts
Ķīna 2008/148-024 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaThe Great Britain 
China CentrePrevention of torture in the PRC 787 966,00 Revidēts
Kongo 
Demokrātiskā 
Republika2008/148-156 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaSolidarité Pour La 
Promotion Sociale 
Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des 
victimes de la torture en RDC421 836,00 Revidēts
Argentīna, 
Brazīlija, 
Madagaskara, 
Maroka, Taizeme 
un Turcija2008/148-045 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaAssociation for 
the prevention of 
torturePreventing torture through 
the promotion of the optional 
protocol to the convention 
against torture in five target 
countries986 306,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Moldova 2008/148-070 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaANO Attīstības 
programmaSupport for the strengthening 
the national preventive mecha ‑
nism as per OPCAT provisions640  000,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Izraēla 2009/148-034 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaAdalah‑The legal 
Center for Arab 
minority rights in 
IsraelCombating and preventing 
torture and ill‑treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied 
Palestinian Territory638 651,00Novērtēšanas pirmajā 
kārtā netika atlasīts
ArgentīnaNetika 
noslēgts2007/126-224Spīdzi -
nāšanaComité para la 
defensa de la 
salud, la ética 
profesional y los 
derechos humanos 
asocian civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas de 
la represión y la tortura en 
contextos de acciones judiciales 
por crímenes de las humanidad683 708,00Novērtēšanas pirmajā 
kārtā netika atlasītsVI pielikums
35 Pielikumi
ValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)Iemesls iekļaušanai 
revīzijas izlasē
IndijaNetika 
noslēgts2007/126-224Spīdzi -
nāšanaStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie voor 
Ontwikkelingssa ‑
menwerkingReducing the impact of conflict 
among disadvantaged groups 
in Nepal530 243,00Projekta nosaukums 
nav saistīts ar vispārē -
jā uzaicinājuma mērķi
Kenija 2008/148-075 2007/126-224Spīdzi -
nāšanaIndependent 
Medico‑Legal UnitInitiative of holistic rehabi ‑
litation and prevention of 
torture‑project1 058 322,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Gruzija 2013/318-878 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaEmpathy 
AssociationCaucasian anti‑torture 
network: multi rehabilitation 
services for torture victims and 
fight impunity980 000,00 Revidēts
Ķīna 2013/318-802 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaThe Rights Practice 
LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of civil 
society662 500,00 Revidēts
Dienvidāfrika 2013/318-879 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaStichting Young In 
Prison (YIP)Ending impunity in torture and 
cruel, inhuman and degrading 
treatment of children in prison 
in South Africa and Malawi8 8 2 817, 0 0 Revidēts
Londona, 
Apvienotā 
Karaliste2013/318-874 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for torture: global 
sharing of expertise target 
countries: Kenya, Peru, Libya 
and Nepal (with some activities 
involving up to 15 countries in 
Africa, Asia, Latin America, the 
Middle East and Europe1 194 521,00. Revidēts
Kongo 
Demokrātiskā 
Republika2013/318-8862013/318-
886Spīdzi -
nāšanaCentre Internatio ‑
nal Pour La Justice 
Transitionnelle 
International Cen ‑
ter For Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national 
judicial response to interna ‑
tional crimes in Democratic 
Republic of Congo (DRC) and 
Cote d’Ivoire959 965,00 RevidētsVI pielikums
36 Pielikumi VI pielikumsValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)Iemesls iekļaušanai 
revīzijas izlasē
Kolumbija 2013/318-801 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaCorporación 
centro de atención 
psicosocialPrevención y Atención Integral 
a personas y familias víctimas 
de tortura en Colombia 
y Ecuador738 410,00Novērtēšanas pirmajā 
kārtā netika atlasīts
ĀKK valstis 2013/318-847 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaOmega Research 
Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies1 059  387 ,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Uganda 2013/318-799 2013/132-762Spīdzi -
nāšanaAfrican Centre For 
Treatment And 
Rehabilitation Of 
Torture Victims 
Non‑Governmen ‑
tal OrganisationStrengthening and enhancing 
torture prevention, rehabili ‑
tation and accountability in 
East Africa1 200  000,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Amerikas 
Savienotās 
Valstis2009/167-748 2008/127-238Nāves -
sodsMurder Victim’s 
Families For 
Human Rights Non 
Profit CorporationVoices of victims against the 
death penalty485 615,65 Revidēts
2009/167-820 2008/127-238Nāves -
sodsThe National 
Coalition To 
Abolish The Death 
Penalty National Coalition to Abolish 
the Death Penalty Intensive 
Assistance Program305 060,86 Revidēts
2009/167-888 2008/127-238Nāves -
sodsWitness To Inno ‑
cence CorporationAmerican DREAM campaign 374 944,62 Revidēts
2009/211-244 2008/127-238Nāves -
sodsAmerican Bar 
Association FundThe death penalty assessments 
project: toward a nationwide 
moratorium on executions708 162,00 Revidēts
Ķīna 2009/167-381 2008/127-238Nāves -
sods The Great Britain 
China CentrePromoting judicial discretion in 
the restriction and reduction of 
death penalty use576 723,00 Revidēts
Londona, 
Apvienotā 
Karaliste2009/167-880 2008/127-238Nāves -
sodsPenal Reform 
International UkProgressive abolition of the 
death penalty and alternatives 
that respect international 
human rights standards926 924,00 Revidēts
2009/214-466 2008/127-238Nāves -
sodsReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition504 454,00 Revidēts
37 Pielikumi VI pielikumsValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)Iemesls iekļaušanai 
revīzijas izlasē
Amerikas 
Savienotās 
Valstis2009/167-889 2008/127-238Nāves -
sodsDeath Penalty 
Information CenterChanging the course of the 
death penalty debate:  
a proposal for public opinion 
research, message develop ‑
ment, and communications on 
capital punishment in the U.S.193 443,00 Revidēts
Visas valstis 2009/167-901 2008/127-238Nāves -
sodsInternational 
Harm Reduction 
AssociationRestricting the death penalty 
for drug offences through hu ‑
man rights impact assessment 
(HRIA) of multi‑lateral drug 
enforcement assistance for 
death penalty states292 565,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Benina, 
Burkinafaso, 
Burundi, Kongo 
Republika, 
Lesoto, Libērija, 
Malāvija, Mali, 
Nigēra, 
Centrālāfrikas 
Republika, Togo, 
Vidusāzijas 
republikas, 
Karību jūras 
baseina valstis, 
kopā 25 valstis2009/167-753 2008/127-238Nāves -
sodsComunita 
Di S Egido 
Acapassociazone 
Cultura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition de 
la peine capitale. Promotion 
du rôle de la société civile au 
plan international et synergies 
politico‑institutionnelles725 000,00Novērtēšanas pirmajā 
kārtā netika atlasīts
BaltkrievijaNetika 
noslēgts2008/127-238Nāves -
sodsAssociazione Terra 
del FuocoRunning for rights 203 000,00Projekta nosaukums 
nav saistīts ar vispārē -
jā uzaicinājuma mērķi
38 Pielikumi
ValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)Iemesls iekļaušanai 
revīzijas izlasē
Amerikas 
Savienotās 
Valstis2012/297-0762011/131-
085/2Nāves -
sodsWitness to Inno ‑
cence CorporationEyes wide open project 850 032,14 Revidēts
2012/297-0782011/131-
085/2Nāves -
sodsEqual Justice USA 
Inc CorporationBreaking barriers: engaging 
new voices to abolish the death 
penalty in the United States495 014,31 Revidēts
Ķīna 2012/297-0722011/131-
085/2Nāves -
sodsBeijing Normal 
University“Use less” – judicial restraints 
on the use of the death penalty 
in China938 783,76 Revidēts
Londona, 
Apvienotā 
Karaliste2012/297-0792011/131-
085/2Nāves -
sodsPenal Reform 
International UK 
LGBProgressive abolition of the 
death penalty and implemen ‑
tation of humane alternative 
sanctions after a moratorium 
or abolition864  038,00 Revidēts
2012/297-0802011/131-
085/2Nāves -
sodsReprieve LGBEngaging Europe in the fight 
for abolition in the USA, MENA, 
and South East Asia715 47 7, 0 0 Revidēts
JordānijaNetika 
noslēgts2011/131-
085/2Nāves -
sodsWomen for Cultu ‑
ral DevelopmentMa’ Alhaya (All for life) 479 666,80Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Amerikas 
Savienotās 
ValstisNetika 
noslēgts2011/131-
085/2Nāves -
sodsPasaules koalicija 
pret navessoduCoordinated Nevada 358 153,00Novērtēšanas pirmajā 
kārtā netika atlasīts
LibānaNetika 
noslēgts2011/131-
085/2Nāves -
sodsAssociation Justice 
et MiséricordeLutte pour l’abolition de la 
peine de mort au Liban1 200  000,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
Gruzija 2010/222-921 2010/128-815Spīdzi -
nāšanaGeorgian Centre 
For Psycho‑Social 
And Medical 
Rehabilitation For 
Torture VictimsEnsuring access to rehabilita ‑
tion services for people affected 
by torture and contribution 
to the prevention of torture in 
Georgia766 000,00 Revidēts
Dienvidāfrika 2010/222-102 2010/128-815Spīdzi -
nāšanaUniversity Of Cape 
TownHarnessing African institu ‑
tions for the prevention and 
combating of torture and other 
ill‑treatment in six African 
states – the development and 
implementation of operational 
standards1 194 359,00 RevidētsVI pielikums
39 Pielikumi
ValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)Iemesls iekļaušanai 
revīzijas izlasē
Kongo 
Demokrātiskā 
Republika2010/222-810 2010/128-815Spīdzi -
nāšanaCoopi ‑  Co‑
operazione 
InternazionaleProjet de prévention, pro ‑
tection et réhabilitation des 
victimes de VS et de leurs com ‑
munautés et au renforcement 
des capacités communautaires 
et étatiques à l’Est de la RDC 1 395  000,00 Revidēts
Londona, 
Apvienotā 
Karaliste2010/222-086 2010/128-815Spīdzi -
nāšanaPenal Reform 
InternationalStrengthening institutions and 
building civil society capacity 
to combat torture in nine CIS 
countries 1 130 583,00 Revidēts
2010/222-733 2010/128-815Spīdzi -
nāšanaThe Redress Trust 
Limited LbgReparation for torture: global 
sharing of expertise1 033 805,00 Revidēts
Benina 2010/223-216 2010/128-815Spīdzi -
nāšanaCare France 
AssociationETODE:   – Pour la justice et les 
droits des femmes et des filles1 159409,00Novērtēšanas pirmajā 
kārtā netika atlasīts
NigērijaNetika 
noslēgts2010/128-815Spīdzi -
nāšanaConcern UniversalPreventing women’s ill‑treat ‑
ment / Rehabilitating widows 
in CRS and Eboyni State313 060,00Vērtētāju piešķirtie 
punkti būtiski atšķiras
TurcijaNetika 
noslēgts2010/128-815Spīdzi -
nāšanaRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi (Human 
Rights in Mental 
Health Initiative)Project for creating a civic mo ‑
nitoring system in the mental 
health field380 000,00Projekta nosaukums 
nav saistīts ar vispārē -
jā uzaicinājuma mērķi
Avots:  Eiropas Komisija.VI pielikums
40 Pielikumi VII pielikumsPārbaudītās dotācijas
ValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)
Londona, 
Apvienotā 
Karaliste2013/318-874 2013/132-762 SpīdzināšanaThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for torture: global sharing of 
expertise. Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some activities invol ‑
ving up to 15 countries in Africa, Asia, Latin 
America, the Middle East and Europe1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238 NāvessodsPenal Reform International 
UK LGBProgressive abolition of the death penalty 
and alternatives that respect international 
human rights standards926 924,40
2009/214-466 2008/127-238 Nāvessods Reprieve LBGEngaging Europe in the fight for US 
abolition504 454,40
2012/297-0792011/131-
085/2NāvessodsPenal Reform International 
UK LBGProgressive abolition of the death penalty 
and implementation of humane alternative 
sanctions after a moratorium or abolition 8 6 4  037, 6 0
2012/297-0802011/131-
085/2Nāvessods Reprieve LBGEngaging Europe in the fight for abolition 
in the USA, MENA, and South East Asia715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 SpīdzināšanaPenal Reform International 
UK LGBStrengthening institutions and building 
civil society capacity to combat torture in 
nine CIS countries 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 SpīdzināšanaThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for torture: global sharing of 
expertise1 033 805,00
Ķīna2008/148-024 2007/126-224 SpīdzināšanaThe Great Britain China 
CentreSpīdzināšanas novēršana ĶTR 787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 Spīdzināšana The Rights Practice LBGFighting torture in China: strengthening the 
role of civil society662 500,00
2009/167-381 2008/127-238 NāvessodsThe Great Britain China 
CentrePromoting judicial discretion in the restric ‑
tion and reduction of death penalty use576 723,00
2012/297-0722011/131-
085/2NāvessodsInternational Death Penalty 
Research Centre, Beijing 
Normal University“Use less” – judicial restraints on the use of 
the death penalty in China938 783,76
Kongo 
Demokrātiskā 
Republika2008/148-156 2007/126-224 SpīdzināšanaSolidarite Pour La Promotion 
Sociale Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes de 
la torture en RDC421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 SpīdzināšanaCentre International Pour 
La Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice AsblComplementarity in practice: strengthening 
the national judicial response to interna ‑
tional crimes in the Democratic Republic of 
Congo (DRC) and Cote d’Ivoire959 965,00
2010/222-810 2010/128-815 SpīdzināšanaCoopi ‑ Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et 
réhabilitation des victimes de VS et de 
leurs communautés et au renforcement 
des capacités communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC1 395  000,00
41 Pielikumi VII pielikumsValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)
Kongo 
Demokrātiskā 
Republika2012/307-100 132-685 SpīdzināšanaSolidarite Pour La Promotion 
Sociale Et La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture et 
actions de prévention (Monitoring, plai ‑
doyers et sensibilisation) contre la torture 
en RD Congo131 500,00
2013/308-415 132-685 SpīdzināšanaLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblMonitoring et suivi d’instructions des 
dossiers judiciaires des femmes et enfants 
victimes des violences sexuelles et basées 
sur le genre103 300,00
2009/224-243 128-135 SpīdzināšanaLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes61 463,00
Gruzija2008/148-044 2007/126-224 SpīdzināšanaAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military 
guardhouses204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 Spīdzināšana Empathy AssociationStrengthening the system of rehabilitation 
for torture victims in Georgia679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 Spīdzināšana Empathy AssociationCaucasian anti‑torture network: multi 
rehabilitation services for torture victims 
and fight impunity980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 SpīdzināšanaGeorgian Centre For 
Psycho‑Social And Medical 
Rehabilitation For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation services for 
people affected by torture and contribution 
to the prevention of torture in Georgia766 000,00
Dienvidāfrika2013/318-879 2013/132-762 SpīdzināšanaStichting Young In Prison 
(Yip)Ending impunity in torture and cruel, inhu ‑
man and degrading treatment of children 
in prison in South Africa and Malawi8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 Spīdzināšana University Of Cape TownHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture and 
other ill‑treatment in six African states – 
the development and implementation of 
operational standards1 194 359,00
2012/302-948 131-543 SpīdzināšanaThe Greater Nelspruit Rape 
Intervention Project GroupSexual assault and domestic violence rights 
programme173 317,00
42 Pielikumi
ValstsLīguma 
numursUzaici -
nājums 
iesniegt 
priekšliku -
musJoma Labuma guvējs Projekta nosaukumsDotācijas 
summa 
(EUR)
Amerikas 
Savienotās 
Valstis2009/167-748 2008/127-238 NāvessodsMurder Victim’s Families For 
Human RightsVoices of victims against the death penalty 485 615,65
2009/167-820 2008/127-238 NāvessodsThe National Coalition To 
Abolish The Death PenaltyNational coalition to abolish the death 
penalty intensive assistance program305 060,86
2009/167-888 2008/127-238 Nāvessods Witness To Innocence American DREAM campaign 374 944,62
2009/211-244 2008/127-238 Nāvessods Amerikas Banku asociācijaThe death penalty assessments project: 
toward a nationwide moratorium on 
executions708 162,00
2009/167-889 2008/127-238 NāvessodsAvots: Nāvessodu informāci ‑
jas centrsChanging the course of the death penalty 
debate:  a proposal for public opinion 
research, message development, and 
communications on capital punishment in 
the U.S.193 443,00
2012/297-0762011/131-
085/2Nāvessods Witness To Innocence Eyes wide open project 850 032,14
2012/297-0782011/131-
085/2NāvessodsEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking barriers: engaging new voices 
to abolish the death penalty in the United 
States495 014,31
Avots:  Eiropas Komisija.VII pielikums
43
Mēs atzīstam nepieciešamību panākt lielāku saskaņo ­
tību un sinerģiju ar citiem ES pasākumiem, nodrošinot 
lielāku ietekmi cilvēktiesību jomā, un mūsu dienesti 
jau strādā šajā virzienā, neaizmirstot par trauslo 
līdzsvaru starp ES cilvēktiesību prioritātēm, projektu 
būtiskumu un pilsoniskās sabiedrības partnerorga ­
nizāciju kapacitāti un ieinteresētības līmeni. Tomēr 
mūsu mērķis ir izvēlēties labākos projektus. Cīņa pret 
spīdzināšanu un nāvessodu ir viena no ES globālajām 
prioritātēm. To vēlreiz apstiprina Paziņojums par ES 
2015.–2019. gada Rīcības plānu par cilvēktiesībām. 
Tādējādi, ja attiecībā uz konkrēto valsti cīņa pret 
spīdzināšanu netiek skaidri minēta kā viena no priori ­
tātēm, tas nenozīmē, ka šajā valstī nevar tikt īstenoti 
pret spīdzināšanu vērsti projekti.
Visbeidzot, piešķiršanas procedūrā jāņem vērā atklā ­
tības prasības, kā arī taisnīga un vienlīdzīga attieksme 
pret dotāciju pieteikumu iesniedzējiem, īpaši ņemot 
vērā ļoti lielo pieteicēju skaitu.
VI
EIDHR  programmas finansētie projekti rada ilgtspē ­
jīgus rezultātus un ir izmaksu ziņā efektīvi. Tā kā šie 
bieži vien ir ļoti politiska rakstura projekti, nebūs 
pieejami vienkārši kvantitatīvie rādītāji, kā tas ir, 
piemēram, īstenojot ceļu būvniecības projektus. 
Turklāt cilvēktiesību iniciatīvām raksturīga atkarība no 
politiskā un tiesiskā konteksta, kuru neviens donors 
nevar apņemties kontrolēt. Ļoti dabisks paradokss 
cilvēktiesību jomā ir tas, ka vissteidzamāk nepiecieša ­
mie pasākumi tiek īstenoti vissarežģītākajos apstākļos.
ES ir viena no pavisam nedaudziem donoriem, kas 
sniedz finanšu atbalstu cīņai pret spīdzināšanu un par 
nāvessoda atcelšanu. Daudzos gadījumos tā ir vienī ­
gais donors. Tāpēc mūsu partnerorganizācijām mūsu 
atbalsts ir ļoti svarīgs. Komisija mēģina mazināt šīs 
atkarības sekas, sadarbojoties ar nedaudzajiem citiem 
donoriem šajā jomā (piemēram, ANO Brīvprātīgais 
spīdzināšanas upuru fonds vai ES dalībvalstu darba 
grupa cīņai pret spīdzināšanu), lai nodrošinātu pēc 
iespējas lielāku koordināciju un saskaņotību.
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 33. punktu.Kopsavilkums
IV
Komisija un EĀDD ir pilnībā pārliecināti par EIDHR  kā 
viena no vairākiem instrumentiem cīņā pret spīdzi ­
nāšanu un nāvessodu efektivitāti. Šādam uzskatam ir 
plašs atbalsts cilvēktiesību aizsardzības organizāciju 
aprindās kopumā. To apliecina, piemēram, Amerikas 
Juristu asociācijas publiski izteiktā atzinība attiecībā 
uz EIDHR  dotācijas lomu nāvessoda atcelšanā Pensil ­
vānijas pavalstī.
V
EIDHR  pilnībā atbilst Eiropas Savienības prioritātēm 
cilvēktiesību jomā gan pasaules, gan atsevišķu valstu 
mērogā. EIDHR  raksturs un mērķi piešķir cilvēktiesību 
aizsardzības organizācijām kontroli un dod tām efek ­
tīvu un praktisku līdzekli to politisko mērķu sasnieg ­
šanai, vienlaikus palīdzot sasniegt ES mērķus. Šādā 
situācijā ieguvējas ir abas puses. EIDHR  pamatā esošās 
dotāciju piešķiršanas procedūras tiek stingri un atklāti 
īstenotas. Tas ir ievērojams sasniegums, ņemot vērā 
ļoti lielo projektu pieteicēju skaitu visā pasaulē, kas 
atsaucas uz katru uzaicinājumu, un objektīvās grūtī ­
bas, kas saistītas ar pieteikumu novērtēšanu cilvēktie ­
sību aizsardzības jomā, kuru sarežģīti vērtēt skaitliskā 
izteiksmē. EIDHR  aptver pasākumus ļoti sarežģītās 
politiskās situācijās un bieži vien grūtos apstākļos 
konkrētajās valstīs, ņemot vērā to, ka cilvēktiesību 
mērķi nav viegli sasniedzami pat pie vislabvēlīgāka ­
jiem nosacījumiem. Ļoti mazais sūdzību vai tiesve ­
dību skaits saistībā ar EIDHR  un patiesībā nemitīgi 
lielais pieteikumu skaits katrā uzaicinājumā iesniegt 
priekšlikumus (kopumā aptuveni 1 200 projektu kon ­
cepciju pieteikumu uzaicinājumos iesniegt priekšliku ­
mus, ko pētīja Palāta) liecina, ka šim viedoklim pievie ­
nojas arī pasaules cilvēktiesību organizāciju aprindas 
kopumā. Tāpēc Komisija nepārprotami plāno turpināt 
EIDHR  īstenošanu, pamatojoties uz pieprasījumu, 
mudinot pilsoniskās sabiedrības organizācijas veidot 
savus projektus atbilstoši to administratīvajai, darbī ­
bas un ģeogrāfiskajai kapacitātei un to stratēģijai.Komisijas  
un EĀDD atbildes
Komisijas un EĀDD atbildes 44
Šie divi īstenošanas veidi ir savstarpēji papildinoši un 
ļauj darboties visā pasaulē atbilstoši EIDHR  starptau ­
tiskajam pilnvarojumam.
15
Atkarībā no vietējiem apstākļiem (kopējais politiskais 
klimats, cilvēktiesību aizstāvības diskusiju iespējas) un 
ar ES misiju vadītāju piekrišanu vietējās cilvēktiesību 
valsts stratēģijas galvenās prioritātes drīkst publis ­
kot. Tomēr no šādu prioritāšu publiskas paziņošanas 
vajadzētu izvairīties, ja tiek novērtēts, ka tas kaitētu 
stratēģijas īstenošanā.
Turklāt svarīgi ir, lai cilvēktiesību valsts stratēģijās 
noteiktās prioritātes zinātu personas, kas atbild par 
EIDHR  īstenošanu.
16
Papildus uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus izvei ­
doti citi EIDHR  īstenošanas veidi, piemēram, mērķa 
pasākumi.
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 14. punktu.
17
EIDHR  raksturs un mērķi piešķir cilvēktiesību orga ­
nizācijām kontroli un dod tām efektīvu un praktisku 
līdzekli to politisko mērķu sasniegšanai, vienlaikus 
palīdzot sasniegt ES mērķus. Šādā situācijā ieguvējas 
ir abas puses. Papildinātības princips un finansējuma 
saskaņošana ar politiskajām prioritātēm, protams, ir 
ļoti svarīga, neaizmirstot par trauslo līdzsvaru starp 
tādiem faktoriem kā ES cilvēktiesību prioritātes, 
projektu būtiskums un pilsoniskās sabiedrības part­
nerorganizāciju kapacitāte un ieinteresētības līmenis. 
Turklāt mūsu atbalsta saskaņotību paredzēts uzlabot, 
pakāpeniski īstenojot cilvēktiesībās balstītu pieeju 
attīstībai.
Vispārējos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus 
Komisija tās procedūrās dod priekšroku augšupējai 
pieejai un nosaka tās prioritātes, nopietni apspriežo ­
ties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tāpēc 
EIDHR  veicina nepreskriptīvu pieeju, mudinot pilsonis ­
kās sabiedrības organizācijas veidot savus projektus 
atbilstoši to administratīvajai darbības un ģeogrāfis ­
kajai kapacitātei un to stratēģijai.VII
No sešiem Palātas sagatavotajiem ieteikumiem Komi ­
sija piekrīt vienam, daļēji piekrīt trijiem un nepiekrīt 
atlikušajiem diviem ieteikumiem.
Ievads
05
ES stingro apņemšanos apkarot spīdzināšanu un cita 
veida nežēlīgu izturēšanos, kā arī atcelt nāvessodu 
pastiprina nesen pieņemtais ES stratēģiskais satvars 
un rīcības plāns par cilvēktiesībām un demokrātiju 
2015.–2019. gadam.
Apsvērumi
14
Lai reaģētu uz vajadzībām un saskaņā ar tās starptau ­
tiskajām pilnvarām, EIDHR  darbā stratēģiski apvienoti 
mērķa projekti, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus 
un ārkārtas līdzekļu fondi, ko pārvalda gan Komisi ­
jas centrālie dienesti, gan delegācijas, izmantojot 
dotāciju piešķiršanai paredzēto spēkā esošo tiesisko 
regulējumu.
Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir pirmais EIDHR  
projektu īstenošanas veids. Tā pamatā ir partnerība 
ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, dodot 
priekšroku augšupējai pieejai, kas mudina pilsonis ­
kās sabiedrības organizācijas veidot savus projektus 
atbilstoši to administratīvajai, darbības un ģeogrāfis ­
kajai kapacitātei un to stratēģijai.
Otrs EIDHR  projektu īstenošanas veids ļauj izstrādāt 
mērķa projektus, kas domāti to jautājumu risināšanai, 
kas netiek skarti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, 
atbilstoši politiskajām prioritātēm valstīs ar vissarežģī ­
tāko situāciju. Šo elastību pastiprina 2015. gada rīcības 
programma, kuras “mērķis ir elastīgs un ātri reaģējošs 
atbalsts pasākumiem, veicot tiešu līdzekļu piešķiršanu 
pierādītās īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa cil ­
vēktiesību krīzes situācijās, kad uzaicinājuma iesniegt 
priekšlikumus publicēšana būtu neatbilstoša vai neie ­
spējama un/vai kad pierādīts, ka cilvēktiesību jomā 
strādājošo organizāciju un to aizstāvju finansēšana ir 
būtiski traucēta”.
Komisijas un EĀDD atbildes 45
19
Lai arī atzīstam nepieciešamību panākt lielāku saska ­
ņotību un sinerģiju ar citiem ES pasākumiem, nodro ­
šināt lielāku ietekmi cilvēktiesību jomā, mūsu dienesti 
jau strādā šajā virzienā, neaizmirstot par trauslo 
līdzsvaru starp ES cilvēktiesību prioritātēm, projektu 
būtiskumu un pilsoniskās sabiedrības partnerorga ­
nizāciju kapacitāti un ieinteresētības līmeni. Tomēr 
mūsu mērķis ir izvēlēties labākos projektus.
EIDHR  rīcībā ir starptautisks pilnvarojums. Lai šo 
pilnvarojumu realizētu, EIDHR  izmanto pieeju, kas 
apvieno saskaņotus un savstarpēji papildinošus 
instrumentus,  – vispārējus uzaicinājumus iesniegt 
priekšlikumus (tematisks mērķis), vietējus uzaicināju ­
mus iesniegt priekšlikumus (tematisks un ģeogrāfisks 
mērķis) un mērķa projektus (visgrūtākajiem gadīju ­
miem), kā arī ārkārtas atbalsta fondus.
Lūdzam skatīt arī mūsu atbildi uz 17. punktu.
Attiecībā uz cilvēktiesību dialogiem EĀDD un Komisija 
ņem vērā Palātas komentāru un vēlētos izcelt dažus 
punktus. Par cilvēktiesību aizsardzības dialogā izska ­
tāmajiem jautājumiem, konsultējoties ar delegāciju, 
DEVCO  un citiem Komisijas dienestiem, vienojas attie ­
cīgā valsts un EĀDD. Mērķis ir pievērsties cilvēktiesību 
valsts stratēģijās un/vai attiecīgo valstu cilvēktiesību 
stratēģijās noteiktajām prioritātēm. Ņemot vērā 
pasākuma politisko raksturu, jautājumu saraksts var 
mainīties, lai nodrošinātu mērķtiecīgu apspriešanos 
par atsevišķām galvenajām prioritātēm, nevis katru 
reizi aptverot visas prioritātes. Tas nenozīmē, ka EIDHR  
projektu mērķi netiek atspoguļoti vispārējā dialogā 
starp valsti un ES.
EIDHR  projekti attiecībā uz nāvessoda atcelšanu gandrīz 
pilnībā saglabājuši visus ES cilvēktiesību pamatnostād ­
nēs par nāvessoda atcelšanu noteiktos politikas ele ­
mentus, t. i., to pamatā ir trīs pīlāri – pilnīga atcelšana, 
moratorijs, standartu minimuma ievērošana. Tomēr 
fakts, ka cilvēktiesību dialogā ar trešām valstīm risinātie 
jautājumi pilnībā nesakrīt ar projektiem, nav uzskatāms 
par konsekvences trūkumu. Šāds piemērs ir Amerikas 
Savienotās Valstis. Divpusējās konsultācijās ES informē 
Amerikas pusi par tās vispārējām iniciatīvām attiecībā 
uz nāvessoda atcelšanu, kā arī konkrētiem pasākumiem 
ASV. Tomēr informācija par pēdējo ASV valsts pārval ­
dei tiek sniegta tikai informatīvā nolūkā, jo nāvessoda 
atcelšanas iniciatīvas šajā valstī risina pavalsts līmenī, 
iesaistoties tās vietas gubernatoram un nosacītās atbrī ­
vošanas padomei, kurā ieslodzījumā atrodas attiecīgais 
nāvessoda izpildi gaidošais ieslodzītais.Pēc sava rakstura vispārējie uzaicinājumi iesniegt 
priekšlikumus vērsti uz sensitīvākiem pasākumiem, 
kurus grūti īstenot valsts līmenī vai risināt ar vietēja 
mēroga uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
Vietējo uzaicinājumu sakarībā Komisija piešķiršanas 
un atlases kritērijos ņem vērā konteksta riskus un 
sensitivitāti, kā arī saskaņotību ar ES Cilvēktiesību 
stratēģiju.
Fakts, ka tas nav nepārprotami minēts cilvēktiesību 
valsts stratēģijā, nav iemesls, lai nefinansētu uz spīdzi ­
nāšanas apkarošanu vai nāvessoda atcelšanu vērstu 
projektu attiecīgajā valstī. Tēmas globālais raksturs 
nozīmē to, ka jāceļ informētības un aizstāvības līme ­
nis visā pasaulē, lai stiprinātu ietekmi daudzpusējos 
forumos.
Cilvēktiesību valsts stratēģiju (CVS) process sācies 
samērā nesen.
Kas attiecas uz Gruziju, divi no trim novērtētajiem 
projektiem bija sagatavoti, pirms Padome 2011. gada 
10. maijā apstiprināja CVS. Arī politiskajam kontek ­
stam bijusi nozīmīga loma, prasot reakciju un atbalstu 
cīņā pret spīdzināšanu Gruzijā.
Dienvidāfrikā cīņa pret spīdzināšanu netika iekļauta 
piecās CVS prioritātēs. Tomēr cīņa pret spīdzināšanu 
tika izvirzīta par prioritāti 2014. gada vietējos uzaici ­
nājumos iesniegt priekšlikumus Dienvidāfrikā. Tāpēc 
ES delegācija Pretorijā ņēma vērā to, ka atbalstāmā 
tēma kļuvusi par cilvēktiesību aizsardzības prioritāti.
18
Izvēlētā pieeja ir holistiska, un tā apspriesta ar pilso ­
niskās sabiedrības organizācijām, lai atbilstoši risinātu 
dažādos grūtos uzdevumus, ar kādiem saskaras 
ar šiem jautājumiem strādājošās organizācijas, un 
nodrošinātu labākos rezultātus. Tomēr Komisija atzīst, 
ka vispārējos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus 
atlases procesu iespējams uzlabot, labāk definējot 
mērķus un mērķējot atbalstu, kā arī nosakot vēlamos 
pasākumus. Tāpēc Komisija centusies uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus (īpaši EIDHR  vispārējā uzaici ­
nājumā iesniegt priekšlikumus, kurš tiks publiskots 
2015. gada jūlijā) panākt vēl mērķtiecīgāku atbalstu.
Komisijas un EĀDD atbildes 46
 — Pirms tam 2014. gada jūlija beigās tika publicēts 
informatīvs paziņojums par vispārīga mācību 
kursa izstrādi un tehniskās palīdzības sniegšanu 
delegācijām. Pašlaik tiek gatavots pakalpojumu 
līguma paziņojums, kas satur sīku informāciju 
par nepieciešamo pakalpojumu raksturu un 
apjomu.
22
Standartizētās vērtēšanas skalas un citi norādījumus 
saturoši dokumenti nodrošina stingru un konsek ­
ventu dotāciju pieteikumu novērtēšanu gan projekta 
apraksta iesniegšanas, gan pilnā projekta pieteikuma 
stadijā, īpaši ņemot vērā ļoti lielo pieteikumu skaitu 
EIDHR  uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.
22 a)
Īpaša vērtētāju uzmanība tiek pievērsta garai rind­
kopai dokumentā ar nosaukumu “Guidelines for 
Assessors”  (“Norādījumi vērtētājiem”), kas pašlaik kopš 
2013. gada tiek izmantoti kā neatņemama “ES ārējo 
projektu iepirkumu un dotāciju praktisko vadlīniju 
(“Practical Guide for Procurement and Grants for EU 
External Action ”; PRAG ) sastāvdaļa. Šajā dokumentā 
vērtētājiem nepārprotami atgādināts, ka ir ārkārtīgi 
svarīgi, lai tie sniegtu novērtēšanas komisijai pilnībā 
atbilstīgus un labi pamatotus komentārus attiecībā uz 
katru vērtēšanas skalas apakšiedaļu un lai šie komen ­
tāri atbilstu attiecīgajam punktu vērtējumam. Turklāt 
pirms novērtēšanas procesa sākuma visi vērtētāji 
piedalās informatīvā nodarbībā, lai saņemtu atbildes 
uz to iespējamiem jautājumiem attiecībā uz novērtē ­
šanas skalā iekļautajiem kritērijiem. Visā procesā tiek 
nodrošināta saziņas plūsma starp Eiropas Komisiju un 
komandas vadītāju.
22 b)
Tā kā projekts starp šīm divām stadijām – projekta 
apraksts un pilns projekta pieteikums – nemainās, 
netika uzskatīts, ka obligāti nepieciešams jauns atbils ­
tības novērtējums. Tomēr jaunā PRAG  versija, kas tiks 
publicēta 2015. gada jūlijā, ļaus vērtētājam atsevišķos 
gadījumos vēlreiz novērtēt atbilstību, pamatojoties uz 
pilno projekta pieteikumu.Kongo Demokrātiskajā Republikā SOPROP  projektu 
īstenoja vienlaikus ar APRODEPEP  projektu attiecībā 
uz nāvessoda atcelšanu (2007.–2009. gadā) un ar ES 
politisko dialogu ar Kongo Demokrātisko Republiku. 
Kaut gan parlaments nepieņēma likumu par nāves ­
soda atcelšanu, debates par šo likumu jau bija iespēja 
veicināt sabiedrisku apspriešanu.
20
Lai virzītos uz cilvēktiesībās balstītas pieejas izmanto ­
šanu, ietverot visas cilvēktiesību jomas ES attīstībai, 
jau sperti vairāki konkrēti soļi.
 — Cilvēktiesībās balstītas pieejas iekļaušana proce ­
dūrās un veidlapās  – identifikācijas dokuments 
atbalsta veidiem, Komisijas projektu uzraudzī ­
bas sistēma ( ROM  – Results oriented Monitoring;  
uz rezultātiem vērsta uzraudzība) projektu un 
programmu rezultātiem un ietekmei, Komisijas 
projektu vērtēšanas kritēriju skala. Turklāt, gata ­
vojot ceļvedi sadarbībai ar pilsoniskās sabiedrī ­
bas organizācijām, tas pielāgots, ietverot cilvēk ­
tiesībās balstītas pieejas galvenos elementus.
 — Cilvēktiesībās balstīta pieeja jau integrēta kā 
princips tieslietu sektora ES programmu plā ­
nošanā Nigērā un Zimbabvē, kā arī ES atbalsta 
programmu plānošanā Peru.
 — Organizētas mācību nodarbības a) sadarbības 
vadītājiem; b) cilvēktiesību jomā strādājošiem; 
c) dzimumu līdztiesības jomā strādājošiem; d) 
pilsoniskās sabiedrības organizācijām; e) vietējo 
iestāžu darbiniekiem; f) tieslietu sektora koordi ­
nācijas punktu darbiniekiem delegācijās, kā arī 
DEVCO  centrālā biroja darbiniekiem.
Komisijas un EĀDD atbildes 47
24
Komentēto gadījumu skaits jāaplūko kopskatā ar 
šajos uzaicinājumos apstrādāto un novērtēto projektu 
aprakstu un pilno projektu pieteikumu kopskaitu 
(attiecīgi 1193 un 316).
Turklāt pašlaik jau ieviesta būtiski stingrāka proce ­
dūra, 2013. gadā pieņemot “Norādījumus vērtētā ­
jiem”. Sīkāku informāciju lūdzam skatīt mūsu atbildē 
uz 22. punktu.
24 a)
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 24. punktu.
25
Kas attiecas uz gadījumiem, kad varēja veikt atkār ­
totu novērtēšanu, lūdzam ņemt vērā, ka saskaņā 
ar PRAG  6.4.8.6. iedaļu “novērtēšanas komisija var 
nolemt apstiprināt sekretāra sagatavoto vietu sadalī ‑
jumu, pamatojoties uz vērtētāja ziņojumu. Ja komiteja 
nepiekrīt punktu vērtējumam, ko vērtētāji piešķīruši 
priekšlikumam (piemēram, ja pastāv būtiska atšķirība 
starp vērtētāju piešķirtajiem punktiem), tai savs lēmums 
jāpamato novērtēšanas ziņojumā”.
Atkārtots novērtējums nav obligāts, tāpēc piešķirto 
punktu atšķirības nav absolūts kritērijs, īpaši ņemot 
vērā lielo pieteikumu skaitu EIDHR  uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus.22 c)
No vienas puses, novērtēšanas skalām jābūt pie ­
tiekami detalizētām, lai varētu veikt visaptverošu 
pieteikumu novērtēšanu. No otras puses, tām neva ­
jadzētu būt pārāk detalizētām, lai vērtētāji tās varētu 
aizpildīt saprātīgā laika periodā. Katra kritērija ikviena 
aspekta nodalīšana arī palielinātu dublēšanās risku, 
kas nozīmē, ka vienu un to pašu detalizēto informā ­
ciju vērtētu vairākos kritērijos. Tāpēc Komisija pašrei ­
zējā posmā neplāno mainīt esošās vērtēšanas skalu 
veidlapas.
22 d)
Obligāto prasību pieeja attiecas uz uzaicinājumiem 
iesniegt piedāvājumus iepirkuma procedūrā, kuros 
līgumslēdzējs sīki apraksta vēlamos pakalpojumus, 
veicamos darbus vai piegādes un nosaka obligātās 
prasības, kas konkursa dalībniekam jāizpilda. Šādu 
pieeju nevar piemērot dotācijām, jo šajā gadījumā 
veicamos pasākumus nosaka projektu pieteicēji. Nav 
reāli iespējams, ka Komisija varētu noteikt konkrētas 
prasības attiecībā uz tādu pasākumu iespējamību vai 
ietekmi, kas varētu būtiski atšķirties un kuru saturs 
Komisijai iepriekš nav zināms.
23
Kopš 2013. gada norādījumi vērtētājiem iekļauti PRAG  
(e 4.b pielikums), un minētā dokumenta 3.2. iedaļā 
noteikts, ka katram kritērijam obligāti jāpievieno 
komentāri. Turklāt jaunākā prakse kopš 2012. gada ir 
organizēt vienas dienas mācību kursus ārējiem vērtē ­
tājiem, kuros tiek aplūkoti visi to darba aspekti.
Lūdzam skatīt arī mūsu atbildi uz 22. punkta 
a) apakšpunktu.
Turklāt Komisija vēlētos paskaidrot, ka holistiskās 
pieejas novērtējums (kas nozīmē organizāciju partne ­
rību) nav iekļauts vērtēšanas skalā. Šāds lēmums tika 
pieņemts apzināti, lai atstātu iespēju izvēlēties pie ­
šķirt finansējumu tādiem ļoti labiem projektiem, kuru 
mērķis ir tikai viens vai divi cīņā pret spīdzināšanu 
svarīgi faktori. Norādījumos stingri ieteikts veidot 
organizāciju partnerības, taču tā nav obligāta prasība. 
Šis punkts tika paskaidrots norādījumos vērtētājiem, 
kā arī vienas dienas informatīvajā sanāksmē ar ārējiem 
vērtētājiem.
Komisijas un EĀDD atbildes 48
28
Komisija rūpīgi novērtē situāciju katrā atsevišķā gadī ­
jumā, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmējas organizā ­
cijas kapacitāte un tehniskās iemaņas ir pietiekamas, 
lai īstenotu konkrēto projektu. Tomēr pieteikuma 
sniedzēju finanšu kapacitāte ir tikai viens no kritēri ­
jiem, ko ņem vērā priekšlikuma novērtēšanā. Dažreiz 
atbalstu saņemošā NVO var izrādīties vienīgā organi ­
zācija, kas spēj darboties ļoti sensitīvā vidē. Komisijas 
loma ir arī palīdzēt un līdzdarboties ar mazākām orga ­
nizācijām dotāciju projektu īstenošanā un stiprināt to 
vadības kapacitāti.
29
EIDHR  paredzēts pilsoniskās sabiedrības organizāciju 
atbalstam, lai tās kļūtu par iedarbīgu spēku politisko 
reformu īstenošanā un cilvēktiesību aizsardzībā. 
Tāpēc EIDHR  dod priekšroku uz pieprasījumu balstītai 
pieejai, kas mudina pilsoniskās sabiedrības organizā ­
cijas veidot savus projektus atbilstoši to administra ­
tīvajai, darbības un ģeogrāfiskajai kapacitātei un to 
stratēģijai.
29 a)
Komisija izmanto vairākus atbalsta īstenošanas 
veidus, kas ļauj nodrošināt ģeogrāfisko un tematisko 
aptvērumu atbilstoši EIDHR  pilnvarojumam.
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 14. punktu.
Turklāt Komisija vēlētos atgādināt, ka cīņa pret spī ­
dzināšanu un par nāvessoda atcelšanu ir ilgtermiņa 
process. Projektu ietekmi un rezultātus vairākumā 
gadījumu grūti izteikt skaitliskā izteiksmē, un tie sais ­
tīti drīzāk ar kvalitatīvu, nevis kvantitatīvu informāciju. 
Tomēr šis faktors, vērtējot cilvēktiesību jomas projek ­
tus, atkārtojas bieži, ņemot vērā cilvēktiesību projektu 
raksturu.
Visbeidzot, patiešām pastāv valstis, kurās īstermiņā ir 
ļoti mazs cilvēktiesību situācijas uzlabošanās poten ­
ciāls. Tomēr Komisija pilnībā tic, ka tam nevajadzētu 
kavēt EIDHR  sniegt atbalstu pilsoniskās sabiedrības 
organizācijām un turpināt darboties šajās valstīs, īpaši 
ņemot vērā, ka tas ir viens no vienīgajiem atlikušajiem 
finansējuma avotiem šādā ļoti sensitīvā jomā. Efektīva 
pieeja ir veicināt debates, uzlabot informētību un 
vairot aizstāvību.26
Dotācijas apjoms nav saistīts ar tās paredzamo 
ietekmi, īpaši tādā jomā kā cilvēktiesības, kur nav 
iespējams vienkāršs skaitlisks novērtējums. EIDHR  
risina sensitīvus jautājumus, bieži vien sarežģītos 
politiskos apstākļos, un atbalsta īstenošana prasa 
pamatīgu un laikietilpīgu vadības darbu. Tāpēc pro­
grammas mērķu sasniegšanai būtiski svarīga dotāciju 
saņēmēju kapacitāte. Pieaugoša darba slodze un 
pārdomātas administratīvās pārvaldības princips arī 
neizbēgami palielina dotāciju līguma vidējo vērtību. 
Tas arī ir galvenais iemesls, kāpēc minimālās dotāciju 
summas pieaugušas un palielinājies dotāciju apakš ­
projektu iespēju lietojums (finanšu atbalsts trešām 
personām).
27
Mazākas organizācijas joprojām piesakās vispārējos 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus partnerībā ar 
vairāk pieredzējušiem partneriem. Daudzos uzai ­
cinājumos iesniegt priekšlikumus nepārprotami 
ieteikts veidot partnerības, īpaši globāla vai reģionāli 
starptautiska tvēruma gadījumā. Tas ļauj, piemēram, 
mazākām organizācijām palielināt savu kapacitāti un 
piekļūt ES līdzekļiem.
Pēdējos četros gados Komisija pirms vispārēja uzaici ­
nājuma iesniegt priekšlikumus izsludināšanas organi ­
zēja seminārus pilsoniskajai sabiedrībai, lai nodroši ­
nātu vietējām organizācijām (un ne tikai tām) iespēju 
iepazīties ar EIDHR  un tā procedūrām. 2014. gadā 
EIDHR  forumā piedalījās vairāk nekā 500 dalībnieku, 
tostarp vietējo (sponsorēto) organizāciju pārstāvji.
Turklāt ES delegācijas organizē vietēja mēroga tema ­
tiskus mācību kursus par ES procedūrām vietējām 
organizācijām (projekta cikla pārvaldība utt.).
Komisijas un EĀDD atbildes 49
33
Organizācijas, kas strādā ar tik sensitīviem jautāju ­
miem, bieži vien saskaras ar apdraudējuma situāci ­
jām, to kapacitāte ir ierobežota, un dažreiz tām ir grūti 
ievērot ES procedūras. Komisija vēlētos arī atzīmēt, 
ka ES delegācijas un centrālie biroji regulāri organizē 
informatīvas nodarbības un mācību kursus par ES 
procedūrām, tostarp projektu cikla pārvaldību, lai pēc 
iespējas novērstu neinformētību un zināšanu trū ­
kumu pilsoniskās sabiedrības organizācijās.
34
Jāpasvītro, ka kopsumma par nenotikušām darbībām 
nemainīgi tiek atskaitīta no pēdējā maksājuma.
36
Šis apsvērums attiecas uz vienu no daudzajiem 
iespējamiem riskiem, kas jāņem vērā atbildīgajam 
kredītrīkotājam.
37
Komisija nepiekrīt Palātas secinājumam. Nepietiekami 
optimāla izmaksu efektivitāte ir niecīga salīdzinājumā 
ar projektu kopskaitu šajos EIDHR  uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus.
Turklāt, lai gan uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus 
un uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus ievēroti tie 
paši atklātības, taisnīgas un vienlīdzīgas attieksmes 
principi, iepirkuma un dotāciju līgumu raksturs un 
prasības būtiski atšķiras. Dotācijas parasti nepieļauj 
peļņas gūšanu un nozīmē, ka projekta īstenošanā 
viennozīmīgi ieinteresēts atbalsta saņēmējs, kamēr 
iepirkuma konkursā pieļaujama peļņas gūšana un tas 
saistīts ar nodevumu, tostarp īpašuma tiesību, pilnīgu 
nodošanu Komisijai. Jebkurā gadījumā izmaksu efek ­
tivitāte ne vienmēr ir saistīta ar izvēlētās procedūras 
veidu.
Visbeidzot, iepirkuma procedūras noteiktas FR 
101. pantā kā procedūras, kuras attiecas uz “atlīdzības 
līgumiem, kas rakstiski noslēgti starp vienu vai vairā ‑
kiem ekonomikas dalībniekiem un vienu vai vairākām 
līgumslēdzējām iestādēm”.  Nav skaidrs, kā tas varētu 
vispārīgi noderēt cilvēktiesību jomā, kurā darbojas 
tikai atsevišķi ekonomikas dalībnieki.29 b)
Komisija vēlas pasvītrot, ka:
1) organizācijas, kas strādā šādos sensitīvos apstāk­
ļos, bieži vien saskaras ar apdraudējuma situāci ­
jām. Pašā būtībā cilvēktiesību aizsardzības pasā ­
kumi cenšas sasniegt vērienīgus mērķus, kas var 
tikt uzskatīti par ideālistiskiem vai pārāk vērienī ­
giem. Tāpat jāatzīmē, ka atsevišķi cilvēktiesību 
aizsardzības mērķi pēc savas dabas ir absolūti 
(piemēram, absolūts spīdzināšanas, verdzības 
vai rasu diskriminācijas aizliegums), bet šo mērķu 
būtiskumu nosaka konkrētas, reālas darbības un 
rezultāti, kas risina mērķa grupas galvenās vaja ­
dzības, kā arī ilgtspējīgas un pastāvīgas ietekmes 
panākšana;
2) jebkurā konkrētā valstī grūtais uzdevums pa ­
nākt cilvēktiesību situācijas uzlabošanos parasti 
gulstas uz valdības pleciem, sevišķi īstenojot pro ­
jektus, kas saistīti ar spīdzināšanas aizliegšanu un 
nāvessoda atcelšanu. Valdības vai tās ministriju 
politisko gribu grūti virzīt, un politiskā konteksta 
attīstība var gan pozitīvi, gan negatīvi ietekmēt 
projektu īstenošanu. Ja valdība pati vēlas aizliegt 
nāvessodu vai spīdzināšanu, iespējams, būtu iz ­
šķērdība finansēt pasākumu ar tādu pašu mērķi.
29 c)
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 33. punktu.
30
Tiesiskais regulējums, ko piemēro uzaicinājumiem 
iesniegt priekšlikumus, nepieļauj priekšlikuma mainī ­
šanu, izņemot nenozīmīgus aspektus (skatīt Finanšu 
regulas piemērošanas noteikumu ( RAP ) 204. pantu) 
vai pārrunas ar potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. 
Projektu pieteicējiem drīkst prasīt tikai, lai tie skaidro 
pamatojuma dokumentus vai iesniedz trūkstošo 
informāciju. Tādējādi prasības attiecībā uz atklātību, 
kā arī taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi pret dotāciju 
pieteikumu sniedzējiem nepieļauj pieteicēju iesniegto 
projektu nosacījumu būtisku maiņu līguma piešķir ­
šanas procedūrā, īpaši ņemot vērā ļoti lielo pieteicēju 
skaitu. Lūdzam skatīt arī mūsu atbildes uz apsvēru ­
miem par vērtētāju un vērtēšanas komisijas attiecīga ­
jām lomām 22., 23. un 24. punktā.
Komisijas un EĀDD atbildes 50
43
Cilvēktiesību aizsardzības joma jau pēc savas būtības 
ir tāda, kuru nav viegli vērtēt skaitliskā izteiksmē. 
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 41. punktu.
Ja mērķi un mērķrādītāji (kaut arī varbūt tie ir pie ­
ticīgi) ir skaidri definēti un projekts tos veiksmīgi 
sasniedz un izpilda, ietekme ne vienmēr ir ierobežota. 
Proti, konkrēta mērķa sasniegšanai paredzētās meto ­
doloģijas izstrādei var būt milzīga ietekme uz nākot ­
nes projektiem un tādējādi arī uz projekta ilgtermiņa 
mērķi.
Var minēt daudzus piemērus Palātas pārbaudīto pro ­
jektu vidū. Viens no Kongo Demokrātiskajā Repub ­
likā īstenotajiem projektiem bija konkrēti vērsts uz 
sievietēm un bērniem, kas ir sadzīves un seksuālās 
vardarbības upuri. NVO piedāvātā metodika bija 
izstrādāt modeli ilgtspējīgu aprūpes telpu uzturē ­
šanai, lai sniegtu palīdzību izvarošanas kā nežēlīgas 
izturēšanās veida upuriem – starptautiskajās tiesībās 
nežēlīga izturēšanās iekļauta spīdzināšanas jēdzienā. 
Ja projekts būs veiksmīgs (tas joprojām tiek īstenots), 
šī metodika tiks lietota citās jomās un tam varētu būt 
pastiprinoša ietekme.
Visbeidzot, Palāta kā piemēru min projektu Gruzijā, 
kurš bija vērsts uz ļoti mazu mērķgrupu – aizturēta ­
jām militārpersonām. Šis projekts liecina, ka preven ­
cijai ir ārkārtīgi pozitīva loma, lai arī to no ārpuses nav 
iespējams tūlīt pat saskatīt. Kas attiecas uz ilgtermiņa 
mērķi, projekts pirmo reizi ļāva pilsoniskajai sabiedrī ­
bai pārbaudīt armijas sargtelpas un netieši atbalstīja 
Gruzijas valdības apzināto lēmumu valsts aizstāvja 
biroja ietvaros izveidot valsts preventīvās uzraudzības 
dienestu.
44
Juridiskās palīdzības rezultāts vienmēr ir nenoteikts. 
Tomēr tām nedaudzajām pozitīvajām lietām, kurās 
var uzvarēt ar EIDHR  atbalstu, bija liela ietekme, un tās 
radīja precedentu. Turklāt ietekmi nevajadzētu vērtēt 
tikai kā konkrēto lietu iznākumu vai tiesas lēmumus, 
bet jāiekļauj visi starpposma soļi, kas var izrādīties 
ar stratēģisku nozīmi citās lietās, un vērtējums jāveic 
ilgtermiņa skatījumā.
Lūdzam skatīt mūsu atbildes uz 43. un 45. punktu.38
Vēsturiski organizācijas ar vislielāko pieredzi cīņā pret 
spīdzināšanu, cita veida nežēlīgu izturēšanos un par 
nāvessoda atcelšanu bāzētas Eiropā (t. i., Londonā, 
Kopenhāgenā, Ženēvā) un ASV. Tās strādā pasaules 
līmenī un aizstāvības ziņā pilda vienu no galvena ­
jām lomām starptautiskās cilvēktiesību aizsardzības 
struktūrās. Izmaksu efektivitātes apsvērumiem jābūt 
sabalansētiem ar šo organizāciju pievienoto vērtību 
un unikālajām zināšanām.
Ņemot vērā ierasto EIDHR  finansēto projektu veidu 
(kapacitātes celšana, mācības, aizstāvība u. c.), 
cilvēkresursiem atvēlētie līdzekļi bieži veido būtisku 
kopējā budžeta daļu. Eiropā vai ASV atalgojums tie ­
šām ir daudz augstāks nekā vairākumā trešo valstu.
39
Netiešās izmaksas, kas aprēķinātas kā tiešo attieci ­
nāmo izmaksu procentuāla daļa, ir jau sen iedibināta 
prakse PRAG  līgumu veidlapās. Tās noteiktas dotāciju 
līgumu vispārīgo nosacījumu 14. pantā un atbilst 
izmaksām, ko nevar tieši attiecināt uz darbību. Šo 
definīciju bieži vien papildina sīkāks izmaksu sadalī ­
jums dotāciju līguma III pielikumā (budžets).
40
EIDHR  strādā sensitīvā un sarežģītā kontekstā, kurā 
ietekmi grūti noteikt skaitliskā izteiksmē, un progress 
dažreiz ir lēns, īpaši grūtākajos gadījumos.
41
Lai arī reālas, šīs grūtības piemīt jebkurai darbībai 
cilvēktiesību aizsardzības jomā trešās valstīs. Lūdzam 
skatīt arī mūsu atbildes uz 29., 32. un 43. punktu.
Komisijas un EĀDD atbildes 51
45 a)
Lai gan nav pazīmju, ka Baltkrievijas, Krievijas un 
Tadžikistānas valdības ratificēs Konvencijas pret 
spīdzināšanu fakultatīvo protokolu, tas nenozīmē, 
ka šajās valstīs nav jāīsteno pasākumi, lai nākotnē 
panāktu šādu ratificēšanu. Piemēram, Tadžikistānā 
projekta pasākumi veicināja to, ka tiesībsargs pirmo 
reizi apmeklēja cietumu, un 2013. gada beigās tika 
izveidota aizturēšanas telpu uzraudzības darba grupa, 
kurā ietilpst pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un 
cietuma amatpersonas. Baltkrievijā projekta atbalstītā 
NVO, kas cīnās pret spīdzināšanu, sāka veikt pirmstie ­
sas aizturēšanas centru uzraudzību. Krievijā projekts 
nodrošinājis Krievijas NVO jaunus līdzekļus uzskatu 
aizstāvībai varas iestādēs.
45 b)
Cīņa pret spīdzināšanu un par nāvessoda atcelšanu ir 
ilgtermiņa process. Progress un uzlabojumi bieži vien 
notiek lēni un ne vienmēr sakrīt ar līgumu ierobe ­
žoto izpildes termiņu. Politiskajam kontekstam arī ir 
būtiska nozīme, vērtējot tādu rezultātu kā, piemēram, 
konvencijas pret spīdzināšanu ratificēšana vai nāves ­
soda moratorijs, sasniegšanu. Šajā apsvērumā Palāta 
atsaucas uz projektu, kas strādā ļoti sarežģītā un 
sensitīvā kontekstā (Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika – 
MENA , Austrumāfrika, Krievija, Vidusāzija, Baltkrievija), 
kur progress patiešām ir ļoti lēns.
45 c)
Projekts bija pirmais intervences gadījums, kad NVO 
tika ļauts pārbaudīt armijas sargtelpas. Skatīt mūsu 
atbildi uz 43. punktu par projekta ietekmi Gruzijā.
45 d)
Saskaņā ar noslēguma ziņojumu visas darbības veik ­
smīgi pabeigtas, tomēr taisnība, ka ietekme varbūt 
nebija tik liela, kā organizācija iepriekš tika paredzē ­
jusi. Tā šajā jomā nav neparasta parādība.45
EIDHR  programmas finansētie projekti rada ilgtspē ­
jīgus rezultātus un ir izmaksu ziņā efektīvi. Tā kā 
šo projektu būtība bieži vien ir ļoti politiska, nebūs 
pieejami vienkārši kvantitatīvie rādītāji, kā tas ir, pie ­
mēram, īstenojot ceļu būvniecības projektus. Turklāt 
cilvēktiesību iniciatīvas parasti atkarīgas no politiskā 
un tiesiskā konteksta, kuru neviens donors nevar 
apņemties kontrolēt. Ļoti dabisks paradokss cilvēktie ­
sību jomā ir tas, ka vissteidzamākās nepieciešamības 
pasākumi notiek vissarežģītākajos apstākļos. Turklāt 
cīņa par nāvessoda atcelšanu un pret spīdzināšanu ir 
ilgstošs process. Ņemot vērā šādu projektu raksturu 
un to darbības sensitīvo kontekstu, Komisija atzīst, ka 
ietekmi bijis grūti izteikt skaitliskā izteiksmē. Šādos 
kontekstos jāsaglabā aktivitāte atbilstoši EIDHR mēr ­
ķiem un darbības jomai visā pasaulē.
Turklāt cilvēktiesību aizsardzības joma jau pēc savas 
būtības ir tāda, kuru nav viegli vērtēt skaitliskā 
izteiksmē.
Saskaņā ar augšupējo pieeju iespējamie atbalsta 
saņēmēji nosaka mērķus, ģeogrāfisko areālu, darbī ­
bas, kā arī ierosināto projektu atbalsta galasaņēmējus 
atbilstoši to (administratīvajai, darbības un ģeogrā ­
fiskajai) kapacitātei un stratēģijai. Tādējādi pieteicēju 
ierosinātās darbības patiešām var būt pārāk vērienī ­
gas un, iespējams, var neradīt vēlamo ietekmi.
Komisijas un EĀDD atbildes 52
47 a)
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 29. punkta 
a) apakšpunktu.
6. izcēlums
Komisija augstu novērtē Palātas atzinumu par pozi ­
tīvajiem rezultātiem, kas sasniegti EIDHR  cīņā pret 
nāvessodu ASV.
Kā EIDHR  pozitīvas ietekmes piemēru var minēt to, 
ka Pensilvānijas pavalsts gubernators nesen ieviesis 
moratoriju attiecībā uz nāvessodu, kā rezultātā ieslo ­
dzītajam Terensam Viljamsam ( Terrence Williams ) un 
186 citām personām, kas pašlaik Pensilvānijā notiesāti 
uz nāvi, soda izpilde nekavējoties tika uz laiku atcelta.
Gubernatora Toma Volfa ( Tom Wolf ) memorandu, 
kurā norādīta Amerikas Juristu asociācijas ziņojuma 
(saņēma EIDHR  finansējumu) centrālā loma, skatīt šeit:  
http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov ­tom ­wolf ­issues ­death ­penalty ­moratorium .
Viens no svarīgākajiem argumentiem, ko guberna ­
tors minēja savā lēmumā, ir Amerikas Juristu aso ­
ciācijas veiktais Pensilvānijas pavalsts nāvessoda 
novērtējums.
51
Eiropas Savienība ir viena no pavisam nedaudziem 
donoriem, kas sniedz finanšu atbalstu cīņā pret spīdzi ­
nāšanu un par nāvessoda atcelšanu. Daudzos gadīju ­
mos tā ir vienīgais donors. Tāpēc mūsu partnerograni ­
zācijām EIDHR  atbalsts ir ļoti svarīgs. Eiropas Komisija 
mēģina šo atkarību mazināt, ļaujot partneriem EIDHR  
projektos pieņemt darbā amatpersonas, kas nodar ­
bojas ar līdzekļu piesaisti. Komisija arī sadarbojas ar 
nedaudzajiem citiem donoriem šajā jomā (piemēram, 
ANO Brīvprātīgais spīdzināšanas upuru fonds vai ES 
dalībvalstu darba grupa cīņai pret spīdzināšanu), 
lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku koordināciju un 
saskaņotību.
Turklāt neizbēgams paradokss ir tas, ka cilvēktiesību 
jomā darbojošos NVO pašpietiekamību pēc būtības 
nav iespējams garantēt, turpinot piešķirt vai palielinot 
Komisijas finansējumu. Šo sarežģīto jautājumu nav 
iespējams atrisināt, palielinot ES finansējumu.45 e)
Ņemot vērā EIDHR  projektu raksturu un sensitīvos 
apstākļus, kādos tie tiek īstenoti, ietekmi bieži vien 
grūti vērtēt skaitliskā izteiksmē, un progress dažkārt ir 
lēns, īpaši visgrūtākajos gadījumos (piemēram, Ķīnā). 
Šādos kontekstos jāsaglabā aktivitāte atbilstoši EIDHR  
mērķiem un darbības jomai visā pasaulē.
45 f)
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 45. punkta 
e) apakšpunktu.
46
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 45. punktu.
46 a)
Projekta ietekme Āfrikā jāvērtē vidējā un ilgtermiņa 
skatījumā. Tā tiks vērtēta, pārbaudot atbilstības līmeni 
(ziņošana, turpmāka cilvēktiesību principu integrā ­
cija vietējos tiesību aktos) un īstenošanas efektivitāti 
(paražu tiesību attīstība, pieeja aizturēšanas centriem, 
kompensācijas un spīdzināšanas gadījumu skaita 
samazināšanās) gan attiecībā uz ratificētiem starp ­
tautiskajiem instrumentiem, gan vietējiem tiesību 
aktiem, kas paredzēti cīņai pret spīdzināšanu un 
veicina tās novēršanu katrā mērķa valstī.
46 b)
Projekta ietekmi Ķīnā grūti novērtēt, jo nav saņemta 
atbilstoši sagatavota informācija no dotācijas saņē ­
mēja. Delegācija saņēmusi atsevišķus konkrētus 
datus, kas liecina par iespējami veiksmīgu pasākuma 
īstenošanu. Šo pasākumu veic Ķīnas politisko reformu 
jomā pieredzējis dalībnieks. Vienlaikus projekta 
vadītājs ir ietekmīgs profesors, kura zināšanas tika 
izmantotas, gatavojot krimināllikuma grozījumus, 
kuri pašlaik tiek izskatīti. Paredzams, ka likums vēl 
vairāk samazinās to noziegumu loku, par kuriem tiek 
noteikts nāvessods.
Lūdzam skatīt arī mūsu atbildi uz 29. punkta 
a) apakšpunktu.
Komisijas un EĀDD atbildes 53
55
Ir būtiski, lai projekti cilvēktiesību aizsardzības jomā, 
jo īpaši attiecībā uz spīdzināšanu un nāvessodu, 
atbilstoši atspoguļotu prioritātes un pasākumus, 
ko noteikuši tie, kas atrodas tuvāk reālajai situāci ­
jai. Dialoga laikā bieži vien tiek apspriests projektu 
finansējums un to mērķi. Tomēr dienaskārtībā katru 
reizi jāiekļauj tikai dažas prioritātes. Šīs prioritātes tiek 
noteiktas savstarpējās konsultācijās, kurās piedalās 
EĀDD un Komisijas dienesti, delegācija, kā arī part ­
nervalsts. Turklāt daudzi finansētie pasākumi vai nu 
apstrīd iedibināto valsts praksi un tādējādi partnerval ­
stīs tie tiek vērtēti kritiski, vai arī ir globāla, starptau ­
tiska rakstura pasākumi, kuros tradicionālais atbalsts 
izstrādē vai dialogs ar partnervalstīm nav iespējams.
Visbeidzot, ņemot vērā ļoti lielo projektu pieteicēju 
skaitu EIDHR  vispārīgajos uzaicinājumos iesniegt 
priekšlikumus, tā kā spēkā esošais tiesiskais regulē ­
jums attiecībā uz dotācijām šādu iespēju neparedz, 
un ņemot vērā taisnīgas un vienlīdzīgas attieksmes, 
kā arī atklātuma principus, Komisija neplāno pirms 
līgumu slēgšanas pārrunāt dotāciju pieteikumu saturu 
ar pieteikuma iesniedzējiem.
2. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Atkarībā no vietējiem apstākļiem (kopējais politiskais 
klimats, cilvēktiesību aizstāvības diskusiju iespējas) 
un ar ES misiju vadītāju piekrišanu vietējās cilvēk ­
tiesību aizsardzības stratēģijas galvenās prioritātes 
drīkst publiskot. Tomēr no šādu prioritāšu publiskas 
paziņošanas vajadzētu izvairīties, ja tiek novērtēts, 
ka tas kavētu stratēģijas īstenošanu. Tas nenozīmē, 
ka starp prioritātēm un atbalstu attīstībai nebūs 
konsekvences.
Komisija sākusi īstenot tiesībās balstītu pieeju un tur ­
pinās to darīt. Sīkāku informāciju par tiesībās balstītas 
pieejas īstenošanu skatīt mūsu atbildē uz 20. punktu.52
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 51. punktu.
53 a)
Lūdzam skatīt mūsu atbildi uz 51. punktu.
Secinājumi un ieteikumi
54
Pasākumus cilvēktiesību aizsardzības jomā pēc 
būtības ir grūti novērtēt, un tie ir īpaši sensitīvi pret 
politiskajām norisēm mērķa valstīs. Pasākumi, kas 
vērsti pret spīdzināšanu un nāvessodu, pēc dabas ir 
vēl sensitīvāki nekā citi cilvēktiesību jomas projekti. 
Šādos apstākļos EIDHR  līdzekļi ir labi izlietoti, veltot 
lielas pūles tam, lai panāktu trauslo līdzsvaru starp 
vērienīgo tvērumu ( EIDHR  vispārīgie uzaicinājumi 
iesniegt priekšlikumus bijuši ārkārtīgi veiksmīgi, pie ­
saistot daudzus projektu pieteicējus visā pasaulē) un 
stingru līdzekļu pārvaldību. Komisija plāno turpināt 
darbu šajā virzienā, lai stiprinātu EIDHR  kā būtiska ES 
cilvēktiesību politikas instrumenta lomu ārvalstīs.
1. ieteikums. Pieticīgie resursi 
jānovirza precīzāk
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu. Mēs piekrītam, 
ka EIDHR  līdzekļus nepieciešams koncentrēt svarīgāko 
jautājumu risināšanai, jo vispārīgajos uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus (piemēram, EIDHR  2015. gada 
vispārīgajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus) jau 
paredzēts šaurākas koncentrācijas atbalsts.
Atbilstoši augšupējai pieejai Komisija turpinās 
nodrošināt trauslo līdzsvaru starp ES cilvēktiesību 
aizsardzības prioritātēm, projektu būtiskumu un 
pilsoniskās sabiedrības partnerorganizāciju kapacitāti 
un iesaistīšanos.
Ņemot vērā EIDHR  pasākumu raksturu, kas ļoti bieži 
tiek īstenoti sarežģītā kontekstā, Komisija tāpēc 
noraida ieteikumu aptvert šaurāku ģeogrāfisko areālu 
un saglabās nepreskriptīvu pieeju, kas nekoncentrējas 
uz ietekmi un konkrētu valstu sarakstu.
Komisijas un EĀDD atbildes 54
56
Kā pilnībā norādīts mūsu atbildēs uz 29. un 45. pun ­
ktu, cilvēktiesību aizsardzības jomā atšķirībā no 
dažām citām attīstībai sniegtā atbalsta jomām 
novērtēt ietekmi ir īpaši sarežģīti. Progress cilvēktie ­
sību aizsardzības jomā ir dinamisks process, kurā pat 
šķietami ierobežotas dabas projekts var mainīt līdz ­
svaru par labu nāvessoda atcelšanai Pensilvānijā, kā 
par to liecina mūsu atbilde uz šī ziņojuma 6. izcēlumu. 
Nav domājams, ka atsevišķa cilvēktiesību aizsardzības 
projekta tiešās ietekmes novērtēšanas grūtības pēk ­
šņi ievērojami samazināsies pat tad, ja tiks ieviestas 
jaunas ietekmes vērtēšanas sistēmas.
Pašpietiekamības jautājums, kas cilvēktiesību aizsar ­
dzības organizācijām ir ļoti svarīgs, nevar tikt atrisi ­
nāts, palielinot Komisijas ilgtermiņa finansējumu, īpaši 
ārpus ES esošajām organizācijām. Šajā sakarībā Komi ­
sija atsevišķos gadījumos pieņēmusi to, ka finansē ­
juma piesaistes darbības iekļautas projektu budžetos.
5. ieteikums
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu.
Ņemot vērā sarežģīto politisko kontekstu, kurā tiek 
īstenoti EIDHR  projekti, pilsoniskās sabiedrības orga ­
nizācijas iegūtu no vienkāršota loģiska regulējuma 
izveides.
Saskaņā ar EIDHR  piemērojamo augšupējo pieeju 
mērķrādītāji un bāze būtu jānosaka pašiem projekta 
pieteicējiem. Jāņem vērā arī pilsoniskās sabiedrības 
organizāciju atšķirīgā kapacitāte. Tomēr, vērtējot 
cilvēktiesību aizsardzības jomas projektus, obligāti 
jāņem vērā ļoti specifiskais konteksts, kādā tiek īste ­
noti EIDHR  projekti, nemaz nerunājot par to, ka valstis 
un reģioni, kuros visvairāk nepieciešami pasākumi, 
kas vērsti uz spīdzināšanas aizliegumu un nāvessoda 
atcelšanu, ir tie, kuros progress šajos jautājumos nav 
vienkārši sagaidāms. Jāņem vērā arī tas, ka cilvēktie ­
sību aizsardzības jautājumus grūti vērtēt skaitliskā 
izteiksmē. Tāpēc mēs neuzskatām konkrētus mērķ­
rādītājus un bāzes rādītājus par instrumentiem, ko 
varētu izmantot šādā īpatnējā kontekstā.
Komisija arī jau strādā pie cilvēktiesību aizsardzības 
projektu ietekmes novērtējuma uzlabošanas.3. ieteikums
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu. Kas attiecas 
uz standartizētām vērtēšanas skalām un norādīju ­
miem vērtētājiem, tie 2013. gadā mainīti, un Komi ­
sija neplāno tuvākajā laikā veikt vēl kādas izmaiņas. 
Tomēr Komisija pastāvīgi vērtē savas procedūras, lai 
panāktu uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz uzaicināju ­
miem iesniegt priekšlikumus.
Komisija EIDHR  uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus 
piemēro stingrus standartus, neraugoties uz ļoti 
lielo saņemto pieteikumu skaitu (šī revīzija izskatīja 
kopumā 1 193 pieteikumus saistībā ar EIDHR  uzaici ­
nājumiem iesniegt priekšlikumus). Novērtēšanas pro ­
cesa saskaņotība un konsekvence jau tiek nodrošināta 
ar dotāciju pieteikumu vērtētāju publiski pieejamu un 
detalizētu darba uzdevumu un norādījumu palīdzību. 
Piešķiršanas kritērijus skaidri un konsekventi novērtē 
ārēji eksperti, un pastāv skaidri norādījumi attiecībā 
uz to, kad nepieciešams atkārtots pieteikumu novēr ­
tējums. Skatīt arī mūsu atbildi uz 23. punktu.
4. ieteikums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.
Spēkā esošie noteikumi pirms līguma parakstīšanas 
pieļauj tikai nebūtiskus dotāciju pieteikumu pielāgo ­
jumus. Dažos gadījumos tāpēc bijis iespējams svītrot 
no sākotnējā budžeta neatbilstošus vai pārmērīgus 
izdevumus.
Tomēr Komisija nevar pirms līguma slēgšanas pār ­
spriest projekta plānojumu ar projektu pieteicējiem, 
ņemot vērā lielo pieteicēju skaitu EIDHR  vispārīgos 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un to, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz dotācijām 
šādu iespēju neparedz, kā arī taisnīgas un vienlīdzīgas 
attieksmes un atklātuma vispārīgos principus.
Saskaņā ar RAP  204. panta 5. punktu novērtēšanas 
komisija var sagatavot atsevišķus ieteikumus, ko atbil ­
dīgais kredītrīkotājs tad ņems vērā, slēdzot līgumu.
Komisijas un EĀDD atbildes 55
6. ieteikums
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.
Cilvēktiesību aizsardzības jomā aktīvi darbojošos 
pilsoniskās sabiedrības organizāciju pašpietiekamība 
Komisijai ir svarīga, tāpēc tā šajā sakarībā pamatotos 
gadījumos piekritusi finansēt NVO darbiniekus, kas 
strādā ar finansējuma piesaistīšanas jautājumiem. Paš ­
pietiekamība tiek nodrošināta arī ar līdzfinansējuma 
prasības palīdzību. Tomēr, ja šī prasība tiktu palieli ­
nāta, tas apdraudētu daudzus pasākumus, jo nebūtu 
pieejams alternatīvs finansējums. Pašpietiekamība 
nozīmē arī to, ka dotāciju saņēmējiem nevajadzētu 
paļauties uz to, ka Komisija ir to vienīgā finansējuma 
iespēja vai ka tiem neatkarīgi no to projektu labajām 
īpašībām nepārtraukti tiks piešķirti dotāciju līgumi. 
Tas vēl vairāk ir taisnība tāpēc, ka dotāciju piešķiršanā 
piemēro spēcīgas konkurences procedūru attiecībā 
uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Parasti 
atbalsta saņēmēji, kas labi īsteno projektu, labi tiek 
galā arī dotāciju piešķiršanas procedūrā.
Kas attiecas uz donoru koordinēšanu, tas patiešām 
ir svarīgi plānošanas posmā, bet ne uzaicinājuma 
iesniegt priekšlikumus posmā, un mēs neredzam, 
kā spēkā esošais tiesiskais regulējums pieļautu trešo 
personu iejaukšanos minētajā posmā.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
ES ir cieši apņēmusies novērst un izskaust visus 
spīdzināšanas veidus un jebkuru citu nežēlīgu 
izturēšanos, kā arī panākt nāvessodu atcelšanu visā 
pasaulē. Palāta izvērtēja, cik efektīvi darbojas Eiropas 
demokrātijas un cilvēktiesību instruments, kas piešķir 
dotācijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām to 
projektu īstenošanai, kuri virzīti uz šiem mērķiem.
Palāta secina, ka sniegtais atbalsts bija tikai daļēji 
efektīvs. Lai gan Komisija bija pienācīgi novērtējusi 
vajadzības, tā nenovirzīja finansējumu optimāli. Šī 
iemesla un arī nelabvēlīga politiskā konteksta dēļ 
finansēto projektu kopējā ietekme nebija optimāla. 
Palāta ir sagatavojusi vairākus ieteikumus Komisijai 
attiecībā uz projektu priekšlikumu atlasi, saskaņotību 
ar citām ES darbībām, darbības rezultātu 
novērtēšanas sistēmu un labuma guvēju 
organizāciju  ilgtspēju.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA