(4)Attiecīgie šai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, plānojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Sīkāku informāciju par minētā noteikuma izmantošanu Komisija ir sniegusi Norādēs par to, kā piemērojami pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(5)Uz Maltu pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība savā 2018. gada stabilitātes programmā plāno saglabāt budžeta pārpalikumu nominālā izteiksmē laikposmā no 2018. līdz 2021. gadam. Vidējā termiņa budžeta mērķis – IKP izteiksmē līdzsvarots budžeta stāvoklis – joprojām tiek ar pozitīvu rezervi ievērots visā programmas periodā. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP saglabāsies mazāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību, kura ir 60 % no IKP, un pakāpeniski samazināsies no 50,8 % no IKP 2017. gadā līdz aptuveni 36 % no IKP 2021. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir minēto budžeta prognožu pamatā, ir ticams attiecībā uz 2018.–2019. gadu un labvēlīgs attiecībā uz 2020.–2021. gadu. Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, sagaidāms, ka strukturālajā bilancē tiks reģistrēts pārpalikums 0,6 % apmērā no IKP 2018. gadā un 1,1 % apmērā no IKP 2019. gadā, kas pārsniedz vidējā termiņa budžeta mērķi. Kopumā Padome uzskata, ka ir sagaidāms, ka Malta 2018. un 2019. gadā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Vienlaikus ir uzmanīgi jāseko līdzi izdevumu attīstībai gan īstermiņā, gan vidējā termiņā, it īpaši ņemot vērā turpmāk iespējamos riskus saistībā ar ieņēmumu stabilitāti.

(6)Kā norādīts 2018. gada eurozonai adresētajā ieteikumā, ir būtiski cīnīties pret agresīvas nodokļu plānošanas stratēģijām, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem, nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un aizsargātu publiskās finanses. Nodokļu maksātāju agresīvo nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus ES tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valstu līmenī. Nodokļa nepiemērošana Maltā bāzētu uzņēmumu veiktiem izejošajiem (t. i., no ES rezidentiem – trešo valstu rezidentiem) dividenžu, procentu un autoratlīdzības maksājumiem var nozīmēt, ka šie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, ja nodoklis tiem nav piemērojams arī saņēmēja valstī. Lai gan Maltas nosacīto procentu atskaitīšanas režīms palīdzēs mazināt stimulu aizņemties, neefektīvi noteikumi attiecībā uz ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu kombinācijā ar relatīvi augstām likmēm un uz akcijām balstītu sistēmu var radīt iespējas izvairīties no nodokļu maksāšanas. Faktu, ka divpusējos nodokļu nolīgumos starp Maltu un citām ES dalībvalstīm ir ietverti daži noteikumi, kā arī Maltas nodokļu sistēmas iezīmi, ka uzņēmums, kurš rezidē Maltā, bet kuram tur nav domicila, tiek aplikts ar nodokli pēc avota un pārvedumu principa, uzņēmumi var izmantot, lai iesaistītos nodokļu apiešanas praksē. Komisija ņem vērā Maltas apņemšanos cīnīties pret nodokļu maksātāju agresīvas nodokļu plānošanas praksi. Komisija, balstoties uz neseno informācijas apmaiņu, turpinās konstruktīvo dialogu nolūkā apkarot nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģijas.

(7)Malta joprojām nav atrisinājusi problēmu saistībā ar publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Pamatiemesls tam ir ar sabiedrības novecošanu saistīto izmaksu (piemēram, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes izmaksu un pensiju) ietekme uz budžetu. Pensiju sistēmai ir jārisina divkārša problēma: jāpanāk ilgtspēja un vienlaikus jānodrošina atbilstoši pensiju ienākumi. Ilgtermiņa ilgtspējas izredzes attiecībā uz pensiju izdevumiem ir uzlabojušās galvenokārt tāpēc, ka Maltas ilgtermiņa izaugsmes potenciāls tiek novērtēts pozitīvāk. Tomēr pasākumiem, kurus ieviesa 2016. gada budžetā, bija tikai neliela ietekme uz pensiju sistēmas ilgtspēju ilgtermiņā, kas līdz ar to joprojām ir būtiska problēma. Turklāt, neraugoties uz to, ka tika ieviesti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot pensiju adekvātumu, sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības joprojām ir lielas. Veselības aprūpes sistēmas rādītāji ir uzlabojušies, un gaidīšanas laiks tiek samazināts. Tomēr joprojām pastāv problēmas ar resursu un darbību pārdali no slimnīcu aprūpes uz primāro aprūpi. Primārās veselības aprūpes sniegšanas institucionālā vide rada spiedienu gan uz aprūpi slimnīcās, gan uz neatliekamo medicīnisko palīdzību. Aprūpe slimnīcās un primārā aprūpe nav labi koordinētas, un neatliekamā medicīniskā palīdzība joprojām tiek izmantota neefektīvi. Piekļuve inovatīvām zālēm vēl aizvien ir būtiska problēma, arī budžeta ziņā. Lai apmierinātu augošo pieprasījumu ilgtermiņa aprūpes sistēmā, tika īstenotas tādas iniciatīvas, kā piemēram, stimuli veicināt kopienā balstītu aprūpi un aprūpi mājās.

(8)Nelieli panākumi ir gūti attiecībā uz pārrobežu sadarbības uzlabošanu. Tomēr šķiet, ka Maltas Finanšu pakalpojumu iestādē joprojām trūkst darbinieku, un joprojām pastāv bažas par tās spēju pārraudzīt lielu pārrobežu mēroga finanšu sistēmu, it īpaši tās nebanku segmentu. Turklāt, lai gan pakalpojumu nozare (jo īpaši tiešsaistes azartspēļu nozare) ir būtiski sekmējusi noturīgu valsts ekonomikas izaugsmi, tā var radīt problēmas finanšu sistēmas integritātei, tāpēc būtu vajadzīgs spēcīgs noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējums. Malta nesen transponēja 4. nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas direktīvu; tās īstenošanas efektivitāte vēl ir jānovērtē. Turklāt pēc šīs direktīvas transponēšanas valsts tiesību aktos Maltas iestādes ir nesen nākušas klajā ar integrētu stratēģiju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanai. Cita starpā tiks izveidota Valsts koordinācijas komiteja cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, kuras sastāvā būs valdības un citu attiecīgo valsts iestāžu pārstāvji. Tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar nesen pieņemtā tiesiskā regulējuma pareizu īstenošanu un efektīvu izpildi.

(9)Darba tirgus rādītāji Maltā ir uzlabojušies saistībā ar spēcīgu ekonomikas izaugsmi un reformām, kas atbalsta sieviešu nodarbinātību un darba ņēmēju prasmju pilnveidi. Tomēr joprojām problemātiskas ir lielas nodarbinātības atšķirības starp sievietēm un vīriešiem, kā arī sieviešu vecumā virs trīsdesmit gadiem un cilvēku ar invaliditāti mazā iesaiste darba tirgū. Paternitātes atvaļinājuma un bērna kopšanas atvaļinājuma sistēma joprojām ir salīdzinoši vāja, taču tai ir liela nozīme ģimenes aprūpes pienākumu līdzsvarošanā starp sievietēm un vīriešiem un sieviešu nodarbinātības veicināšanā. Darbaspēka trūkums arvien pieaug, un prasmes joprojām neatbilst darba tirgus pieprasījumam. Ievērojama daļa Maltas darba tirgus joprojām ir mazkvalificēta, lai gan pieaug paļaušanās uz ārvalstu darbaspēku, lai risinātu darbaspēka un prasmju trūkumu. Paredzams, ka tiks turpinātas politikas iniciatīvas, kas tiek īstenotas tādās jomās kā darba tirgus, prasmes un sociālā iekļaušana, taču tajās ir jāņem vērā rezultātu uzraudzība un novērtējums.

(10)Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs, kas 2017. gadā bija 18,6 %, joprojām ir visaugstākais ES un salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu nav ievērojami uzlabojies. Maltā cilvēkiem ar invaliditāti ir visaugstākais priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs, proti, 50 %, kas ir divreiz lielāks par ES vidējo rādītāju. Turklāt mācīšanās rezultāti ir ļoti atkarīgi no sociālekonomiskās izcelsmes, skolas veida un invaliditātes statusa. Atšķirība starp rādītājiem, ko zinātnēs sasniedz skolēni no vājākajām un spēcīgākajām skolām, ir viena no vislielākajām ES un 1,5 reizes pārsniedz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas konstatēto vidējo rādītāju. To skolēnu daļa, kam ir vājas sekmes matemātikā, zinātnēs un lasīšanā, ir ceturtā augstākā ES. Trūkst visaptverošas stratēģijas, kā uzlabot izglītības kvalitāti un samazināt izglītības rezultātu nevienlīdzību starp sociālajām grupām un dažāda veida skolām.

(11)Noturīga ekonomikas izaugsme ir palielinājusi spiedienu uz infrastruktūru un dabas resursiem. Jo īpaši autotransporta nozarē ir vērojamas nopietnas infrastruktūras un ilgtermiņa ilgtspējas problēmas. Nepietiekama transporta infrastruktūra un pieaugošas sastrēgumu izmaksas ir šķērslis ieguldījumiem. Transportlīdzekļu skaita un satiksmes pieaugums rada lielākas siltumnīcefekta gāzu emisijas un negatīvi ietekmē gaisa kvalitāti. Tās var arī negatīvi ietekmēt tūrisma nozari, kas ir svarīgs pīlārs Maltas ekonomikā. Tāpēc nepieciešamība risināt infrastruktūras trūkuma problēmas iet roku rokā ar vajadzību pēc nepiesārņojošu transportlīdzekļu risinājumiem. Valdība 2016. gadā pieņēma valsts transporta stratēģiju laikposmam līdz 2050. gadam un transporta darbības ģenerālplānu laikposmam līdz 2025. gadam. Tā arī paziņoja par EUR 700 miljonu vērtu projektu, lai uzlabotu ceļu tīklu. Paredzams, ka kopā šie pasākumi sastrēgumu radītās ekonomiskās izmaksas samazinās par mazāk nekā 20 %. Ekonomiskās aktivitātes pieaugums var pastiprināt esošos infrastruktūras trūkumus, radot vēl lielāku spiedienu uz dabas resursiem. Turklāt plānā nav noteikti skaidri mērķi attiecībā uz transportlīdzekļu radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un nav ierosināta paziņoto pasākumu īstenošanas efektīva uzraudzības sistēma (neskaitot piecu gadu pārskatīšanas ciklu). Tādēļ ir svarīgi noteikt mērķus un īstenot pasākumus, lai līdz 2025. gadam būtiski samazinātu sastrēgumus un siltumnīcefekta gāzu emisijas, paredzot periodiski pārraudzīt progresu.

(12)Problēmas, kas izriet no valsts izmēra un salas statusa, nepieciešamību pāriet uz pilnīgāku aprites ekonomiku padara sevišķi būtisku. Gudri ieguldījumi var palīdzēt mazināt spiedienu uz salas vārīgajiem dabas resursiem. Piemēram, ja netiks atrisinātas grūtības saistībā ar atbrīvošanos no celtniecības atkritumiem un būvgružiem, var pasliktināties vides kvalitāte un valsts kā tūrisma galamērķa pievilcība. Lai gan Malta ekoinovāciju veikuma ziņā palika zemākajā grupā (saskaņā ar ekoinovācijas indeksu tā no 18. vietas ES 2013. gadā noslīdēja uz 26. vietu 2016. gadā), tai ir potenciāls mobilizēt ieguldījumus, lai izveidotu vai ieviestu novatoriskus risinājumus, ar ko uzlabot resursu efektivitāti un energoefektivitāti celtniecības nozarē, kā arī atkritumu un notekūdeņu jomā. Proti, ir nepieciešami uzlabojumi atkritumu apsaimniekošanas jomā, ieguldījumi celtniecības atkritumu un būvgružu pārstrādē un kontroles, ar ko novērst celtniecības atkritumu un būvgružu nelikumīgu atkritumu poligonu veidošanu vai izmešanu jūrā.

(13)Tiesu sistēma joprojām saskaras ar problēmām efektivitātes ziņā, un, lai nodrošinātu augstas kvalitātes darījumdarbības vidi, ir nepieciešams nostiprināt tiesisko un institucionālo regulējumu korupcijas apkarošanai. Pārvaldības trūkumi pretkorupcijas regulējumā var negatīvi ietekmēt darījumdarbības vidi un investīcijas. Ir turpmāk jāuzlabo Maltas pretkorupcijas darba efektivitāte, jo īpaši attiecībā uz korupcijas izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par to. Pārvaldības sistēmas uzlabošana ir izšķiroši svarīga, lai saglabātu Maltas reputāciju un pievilcību kā starptautiskam ieguldījumu galamērķim.

(14)Komisija 2018. gada Eiropas pusgada ietvaros ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2018. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2018. gada stabilitātes programmu un 2018. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Maltai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Maltā, bet arī to, kādā mērā tās atbilst Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomikas pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

(15)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2018. gada stabilitātes programmu, un saskaņā ar tās atzinumu ir sagaidāms, ka Malta atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktam,

AR ŠO IESAKA Maltai 2018. un 2019. gadā rīkoties šādi.

1.Nostiprināt vispārējo pārvaldības sistēmu, palielinot valsts uzraudzību pār starptautiski orientētiem finanšu uzņēmumiem, kas ir licencēti Maltā, nodrošinot Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektīvu izpildi un turpinot pastiprināt cīņu pret korupciju.

2.Nodrošināt veselības aprūpes un pensiju sistēmas ilgtspējību, tostarp palielinot likumā noteikto pensionēšanās vecumu un ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos.

Briselē,