ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.7.

Komisija pamatoti norāda, ka publiskie ieguldījumi var piesaistīt privātā sektora līdzekļus un ka tā ir jādara. Tomēr REPowerEU plānā nav ietverts jautājums par attiecīgo publisko līdzekļu refinansēšanu. Fosilajiem resursiem paredzēto subsīdiju atcelšana būtu viena pieeja, kā to panākt; vēl viena pieeja būtu aplikt ar nodokli negaidīto papildu peļņu, kas radusies saistībā ar dziļo naftas un gāzes krīzi un ir milzīga, it īpaši lieliem naftas uzņēmumiem. EESK pauž bažas par to, ka ārkārtīgi lielā enerģētikas uzņēmumu peļņa, no vienas puses, un pieaugošā enerģētiskā nabadzība, ko izraisa enerģijas cenu eksplozija, no otras puses, sabiedrībā var radīt bīstamu destabilizējošu ietekmi. EESK ierosina šo peļņu samazināt ar nodokļu palīdzību un novirzīt kā finansiālu kompensāciju enerģijas patērētājiem, piemēram, finansiāli vājākām mājsaimniecībām vai energoietilpīgiem uzņēmumiem, un izmantot atjaunīgās enerģijas ražošanas un vajadzīgās tīkla infrastruktūras paplašināšanai, it īpaši tāpēc, ka dažās dalībvalstīs par to jau tiek diskutēts vai arī šādi plāni jau tiek īstenoti. EESK uzskata: lai energopakalpojumu uzņēmumus neatturētu no ieguldījumiem mazoglekļa risinājumos, šādu nodokļu noteikšanā jāizmanto ļoti sensitīva pieeja. EESK aicina Komisiju nekavējoties ierosināt attiecīgus pasākumus.
4.5.

Reklāma palīdz veidot pozitīvu vēstījumu par pasauli, laimi, prieku un skaistumu. Pašreizējos nepārtraukto krīžu apstākļos reklāma palīdz izplatīt optimistiskus un iedvesmojošus vēstījumus. Reklāma dod mums padomus arī ikdienas dzīvē: “ Don’t imitate, innovate ” ( Hugo Boss ), “ Take care of yourself ” ( Garnier ) un “ Impossible is nothing ” ( Adidas ). Tādējādi reklāma parasti sniedz pozitīvu skatījumu uz pasauli. Šis pozitīvais skatījums var kļūt par spēcīgu zaļās pārejas veicinātāju.
4.3.

Sociālās ekonomikas koncepcijām var būt svarīga nozīme sociālekonomiskajās pārmaiņās, radot jaunas mācību, dzīves un nodarbinātības iespējas, kā arī alternatīvus pakalpojumus un atbalsta infrastruktūras vietējās kopienās, it īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un riskam pakļautām personām. Saistībā ar vispārējas sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem šīs koncepcijas paver ievērojamas iespējas sabiedrības un ekonomikas dalībniekus kompetenti un efektīvi sagatavot prasībām, kas saistītas ar inovāciju un pārmaiņām, un to ietekmei, it īpaši reģionālā līmenī.
1.8.

Lai gan spēkā esošais ES korporatīvās pārvaldības regulējums uzņēmumiem sniedz norādījumus par to, kā ievērot dažādas ieinteresēto personu intereses, ilgtspējīgai korporatīvai pārvaldībai ir vajadzīga plašāka un plurālistiska izpratne par to, kādam jābūt uzņēmumam. Atzīstot akcionāru svarīgo nozīmi uzņēmumu darbības pārraudzībā, EESK vēlas sagaidīt stimulu, kas mudinātu apsvērt iespēju ES korporatīvās pārvaldības regulējumā iekļaut atbilstīgākas un lielākā mērā uz ieinteresētajām personām vērstas ES sabiedrību tiesības, vienmēr atzīstot workers’ voice . Šādai uz nākotni vērstai pieejai, kurā lielākā mērā ir ņemtas vērā kopējās intereses, būtu jāpalīdz labāk risināt milzīgās problēmas, ko rada klimata un digitālas pārmaiņas, kā arī atgūšanās no Covid-19 pandēmijas. Laba korporatīvā pārvaldība būtu jāskata no sabiedrības skatpunkta, apvienojot “izmaksas”, ko ilgtspēja rada uzņēmumam, un ieguvumus, ko sabiedrība gūst no ilgtspējīgākas korporatīvās pārvaldības. Papildus ieguvumiem vides jomā tie veicinātu virzību uz iekļaujošāku sabiedrību, proti, pieņemot darbā daudzveidīgākus darbiniekus.
Ieguldījumu var dot gan ES investīciju plāns, ja tas ir pienācīgi finansēts, gan tās kohēzijas politika, saskaņojot to ar konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem (KVAI). Tas nozīmē, ka stabilitātes un izaugsmes paktā ir jāpieļauj pienācīgs elastīgums. Kā norādīts vienā no iepriekšējiem atzinumiem, tas nozīmē arī nepārtrauktu kohēzijas politikas pienācīgu finansēšanu no ES budžeta ( 10 )
Nedrīkst aizmirst par saikni starp ekonomikas attīstību un migrāciju. Pētījumi liecina ( 12 ) , ka migrācijas vajadzība mazinās, tiklīdz ienākumi uz vienu iedzīvotāju sasniedz konkrētu līmeni (atšķirīgos pētījumos konstatētie skaitļi ir no 6 000 USD līdz 10 000 USD uz vienu iedzīvotāju gadā). Papildus tam, ka Āfrikā lielākā daļa migrācijas notiek kontinentā, šie skaitļi norāda uz to, ka ir nepieciešama attīstības politika, kas vērsta uz pienācīgas dzīves, darba un perspektīvas nodrošināšanu cilvēkiem viņu pašu valstīs. To panākt būs milzīgs izaicinājums, jo saskaņā ar demogrāfiskajām prognozēm 2050. gadā Āfrikā dzīvos 2,5 miljardi cilvēku ( 13 )
1.8.

Ņemot vērā to, ka arvien lielākā mērā cenu ziņā pieejamas piekļuves garantijas pamatā vairs nav sociālais (t. s. “saprātīgais”) tarifs, bet sociālā palīdzība, ko sniedz tikai visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem, un to, ka ne tikai visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem ir nopietnas ekonomiskas grūtības saistībā ar piekļuvi PVTN, EESK atkārtoti prasa noteikt pieejamības kritērijus, apzinot to pakalpojumu grozu, kurus uzskata par būtiskiem; mājsaimniecības finansiālā ieguldījuma likme katrā no šiem pakalpojumiem jānosaka atkarībā no tā, kas ir pieņemams, ņemot vērā minimālo algu/minimālo ienākumu. Virs šīs likmes cenas ir paaugstinātas un ir vajadzīgi reglamentējoši pasākumi vai arī jābūt tiesībām saņemt publisko atbalstu.
Eiropai jau ir tiesiskais regulējums attiecībā uz atbildīga publiskā iepirkuma veicināšanu ( 10 ) , un tā potenciāls ( 11 ) to padara par vienu no aprites ekonomikas virzītājspēkiem. Tomēr tā efektīvā īstenošanā ir daudz grūtību, tāpēc ir vajadzīga lielāka skaidrība par to, kādi produkti un pakalpojumi tiek attiecināti uz aprites ekonomiku.
3.5.

seguma rādītājs . Seguma rādītāju vienmēr norāda saistībā ar noteiktu bezdarba ilgumu (piemēram, to bezdarbnieku īpatsvars, kuri saņem pabalstu pēc viena bezdarba gada). Arī šajā jomā pastāv lielas dalībvalstu atšķirības . To īslaicīgo bezdarbnieku (personu, kas bijušas bez darba mazāk nekā gadu) īpatsvars, kuri saņem bezdarba apdrošināšanas pabalstus, ir caurmērā tikai viena trešdaļa no visiem bezdarbniekiem. Augstākais seguma rādītājs (ap 63 %) ir Vācijā. Turpretī Maltā, Horvātijā, Polijā, Rumānijā un Bulgārijā seguma rādītājs ir krietni mazāks par 15 % To bezdarbnieku skaitu, kas saņem bezdarba apdrošināšanas pabalstus, attiecībā pret kopējo bezdarbnieku skaitu izsaka. Seguma rādītāju vienmēr norāda saistībā ar noteiktu bezdarba ilgumu (piemēram, to bezdarbnieku īpatsvars, kuri saņem pabalstu pēc viena bezdarba gada). Arī šajā jomā pastāvdalībvalstu. To īslaicīgo bezdarbnieku (personu, kas bijušas bez darba mazāk nekā gadu) īpatsvars, kuri saņem bezdarba apdrošināšanas pabalstus, ir caurmērā tikai viena trešdaļa no visiem bezdarbniekiem. Augstākais seguma rādītājs (ap 63 %) ir Vācijā. Turpretī Maltā, Horvātijā, Polijā, Rumānijā un Bulgārijā seguma rādītājs ir krietni mazāks par 15 % ( 20 )
2.4.

Parīzē panāktā vienošanās par klimata pārmaiņām guva plašu atbalstu. To atbalstīja arī ASV un Ķīna, kas parasti nevēlas uzņemties saistības šajā jomā. Patlaban to apdraud jaunā ASV administrācija, kas paziņojusi, ka vēlas izstāties no līguma, bet tas aptur Tīras enerģijas plānu – 2015. gadā pieņemto tiesību aktu, kura mērķis ir samazināt emisijas enerģētikas nozarē un palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas apjomus.
4.14.1.

Viens no stratēģijas mērķiem ir vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību, ņemot vērā to, ka šī parādība apdraud ļoti lielu iedzīvotāju skaitu – 122 miljonus. Šajā sakarā palīdzību var sniegt atbalsta darbības programmas, darba tirgus aktīvie instrumenti, kā arī mērķorientēts finansējums, tostarp vismaz 20 % piešķīrums no Eiropas Sociālā fonda. Loģistikas un finansiāls atbalsts šiem cilvēkiem enerģētikas mikrokooperatīvu izveidei un/vai dalībai esošajos vietējos projektos saistībā ar lietisko internetu var pavērt ceļu uz profesionālo un sociālo integrāciju, kā arī ļaut novērst nabadzības risku.
3.28.

Mākslīgā intelekta un visu ar to saistīto elementu (attīstības platformas, dati, zināšanas, ekspertzināšanas) attīstības lielākā daļa ir piecu lielo tehnoloģisko uzņēmumu (Amazon, Google, Apple, Facebook un Microsoft) rokās. Lai arī minētie uzņēmumi atbalsta mākslīgā intelekta brīvu izstrādi un daži pat piedāvā piekļuvi savām mākslīgā intelekta izstrādes platformām atvērtā pirmkoda veidā (open-source), ar to nav pietiekami, lai nodrošinātu mākslīgā intelekta sistēmu pilnīgu pieejamību. Eiropas Savienībai, starptautiskajiem lēmumu pieņēmējiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām šajā saistībā ir būtiska nozīme, gādājot par to, lai šīs sistēmas būtu pieejamas visiem, kā arī par to, lai šādu sistēmu izstrāde notiktu atvērtā vidē.
4.1.3.

EESK ir konstatējusi, ka rūpniecības nozares darbvietas jau ir pārceltas uz ārvalstīm. Laikposmā no 2000. līdz 2014. gadam Eiropas rūpniecības nozares zaudēja 6,7 miljonus darba ņēmēju, kas veido 12 % no sākotnējā skaita, proti, 56,3 miljoniem. Šajā periodā importa apjoma rādītājs palielinājās par 144 %. Pētījums, kas veikts ASV, kur rūpnieciskais sektors ir mazāks nekā ES, rāda, ka laikposmā no 1999. līdz 2011. gadam šajā nozarē ir zaudēti aptuveni 985 000 darbvietu, jo palielinājās imports no Ķīnas (4).
3.3.

Daudzās Austrumu partnerības valstīs ir liels skaits lauku iedzīvotāju, kuru iztika zināmā mērā atkarīga no maziem un sadrumstalotiem zemes gabaliem un no pašvaldības vai valsts īpašumā esošu ganību izmantošanas. Šo mazo saimniecību resursi ir ļoti ierobežoti un to izaugsmes potenciāls ir neliels. Daudzos gadījumos mazās saimniecības saražo gandrīz visus lauksaimniecības produktus valstī. Mazo saimniecību produkti galvenokārt ir ražoti naturālās vai daļēji naturālās saimniecības vajadzībām. Jebkādu pārpalikumu pārdošanu apgrūtina ierobežotā saikne ar organizētiem tirgiem, kā arī izpostītā un novecojusī lauku infrastruktūra. Galvenās problēmas (jo īpaši Dienvidkaukāzā) ir sadarbības, apmācības un izglītības trūkums, kā arī tas, ka nav pienācīgas nodokļu sistēmas.
1.4.

No Polijas piemēra var mācīties to, ka azbesta demontāžas nodrošināšanai svarīgs ir pietiekams publiskais finansējums. Var arī uzskatīt, ka azbesta organizēta un strukturēta demontāža ir viens no reģionālās attīstības un šo reģionu infrastruktūras uzlabošanas veidiem. Eiropas Komisijai vajadzētu apsvērt jautājumu par to, vai nebūtu jānodrošina struktūrfondu pieejamība tieši azbesta demontāžas plāniem.
5.5.1.

Uzņēmējdarbības inkubatori ir inovācijas un uzņēmējdarbības centri. Tie atrodas daudzās augstskolās un rada drošu vidi, kurā studenti var saņemt profesionālas konsultācijas par to, kā uzņēmējdarbības idejas pārvērst realitātē un kā uzņemties risku, neciešot no negatīvām sekām un nebaidoties no neizdošanās. To uzņēmējdarbības skolu studenti, kurās ir inkubatori, var vieglāk pievienoties jaunizveidotiem uzņēmumiem vai izveidot savu uzņēmumu.
3.5.2.

Izmaiņas politikā jo īpaši nepieciešamas tāpēc, ka samazinās IKT jomā diplomētu sieviešu skaits; pašlaik tikai 29 no 1 000 sievietēm ar augstākās izglītības diplomu to ir ieguvušas IKT jomā, un tikai četras no viņām atrod darbu šajā jomā.
3.2.2.

Neraugoties uz vides nodokļu izmantošanas panākumiem dažās dalībvalstīs, VNR neizmanto visu savu potenciālu īstenot plašas pārmaiņas fiskālajā rīcībpolitikā. Jāuzsver, ka VNR piedāvā milzīgas iespējas, jo īpaši saistībā ar pasākumiem nodarbinātības atveseļošanai. Ja praksē tiks īstenots komisāres Hedegaard moto “Nodokļus par nokurināto, nevis nopelnīto” (“Tax what you burn, not what you earn”) un nodokļu slogs pāries no darbaspēka uz resursu izmantošanu, darba devējiem samazināsies darbaspēka izmaksas un tiks atvieglota jaunu darba vietu radīšana ne tikai “zaļajās nišās”, bet arī daudzās tautsaimniecības nozarēs. VNR būtu jākalpo kā stūrakmenim, veicot valstu finanšu nepieciešamo vispārējo pārstrukturēšanu, kuras mērķis ir fiskālā konsolidācija. Protams, šāda reforma nedrīkst palielināt kopējo nodokļu slogu, un tai jābūt rentablai un ekoloģiski efektīvai. Būtu jānovērš situācija, kad enerģijas izmaksu pieaugums ir lielāks nekā ar energoefektivātes palīdzību ietaupītās izmaksas.
2.1.4

Eiropa ir arvien vairāk atkarīga no enerģijas importa. ES 28 valstis 2030. gadā importēs 84 % no tām nepieciešamās dabasgāzes, 59 % no akmeņoglēm un 94 % no naftas (Eiropas Atjaunojamo energoresursu padome, EREC). Atsaucoties uz 2009. gada rādītājiem, nozare ar vislielāko enerģijas patēriņu ir transporta nozare — 33 %, patēriņš mājokļu nozarē ir 26,5 %, rūpniecībā — 24,2 %, pakalpojumu nozarē — 14 % un lauksaimniecībā — 2,3 %.
4.3

Šo organizāciju neatkarība no valdības un valsts iestādēm visās valstīs nav vienāda, un tā atšķiras arī valstu iekšienē. Baltkrievijā pašreizējās valsts varas pārstāvji nekad nav centušies atturēties no tiešas iejaukšanās darba devēju un arodbiedrību organizāciju darbībā un pasākumos. Tajās valstīs, kurās pastāv tikai viena darba devēju vai darba ņēmēju organizācija, to monopolstāvoklis reizēm būtiski ierobežo biedrošanās un darba koplīguma slēgšanas sarunu brīvības īstenošanu. Visbeidzot ir jāpiezīmē, ka visās šā reģiona valstīs, tostarp arī tajās, kuras pauž oficiālu atbalstu demokrātijai un tirgus ekonomikai, valdībām bieži vien ir grūti pieņemt šo darba devēju un darba ņēmēju organizāciju neatkarību un leģitimitāti. Turklāt tas attiecas ne tikai uz sociālajiem partneriem. To regulāri nākas piedzīvot arī pret valsts iestādēm un to darbību kritiski noskaņotajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
4.2

Turklāt tas, kā dažādas ieinteresētās personas uztver šos forumus, sevišķi to efektivitāti, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem: no diezgan atšķirīgiem līdzdalības līmeņiem procesā; no tā, kā tiek uztverts dalībnieku pārstāvības līmenis (21); no finansiāliem nosacījumiem, ar kādiem tiek vai netiek atbalstīta arī tādu vājāk strukturētu dalībnieku līdzdalība, kuriem nav pārstāvības Briselē; no tehniskām iespējām aktīvi sniegt ieguldījumu diskusijā un nodrošināt procesa pārraudzību; no nepārtrauktiem ES iestāžu ieguldījumiem darbībā.
4.3

Jo īpaši spilgti tas redzams banku sektorā. Neviena kooperatīvā banka Eiropas Savienībā vēl nav bankrotējusi. Eiropas Kooperatīvo banku apvienības dati liecina, ka to tirgus daļa ir aptuveni 20 % no noguldījumiem. Tās Eiropā finansē aptuveni 29 % no MVU. Pēdējos gados tās ir nemitīgi palielinājušas savu tirgus daļu. Apvienotajā Karalistē kooperatīvo banku tirgus daļa ir četrkāršojusies — no 1,2 % 2009. gadā līdz 5 % 2010. gadā. Itālijā BCC (Banche di credito cooperativo) sistēmā iepriekšējo piecu gadu laikā noguldījumi palielinājušies par 49 %, aizdevumi — par 60 % un darbinieku skaits — par 17 % (vienlaikus pārējā Itālijas banku nozarē darbinieku skaits samazinājās par 5 %). Kipras finanšu nozarē saskaņā ar Kooperatīvo sabiedrību pārraudzības un attīstības iestādes datiem kooperatīvās kredītiestādes 2011. gadā palielināja savu tirgus daļu (noguldījumu jomā — no 35 % līdz 38 % un aizdevumu jomā — no 27 % līdz 29 %). Tas apstiprina, ka kiprieši kooperatīvās kredītiestādes uzskata par drošām krīzes laikā.
7.1.

Visas valstis, kas ir iesaistījušās lauksaimniecības produktu taisnīgā tirdzniecībā ir dienvidu valstis. Taisnīgā tirdzniecība ar savas relatīvās pārredzamības starpniecību ir uzsvērusi to, ka ražotāja rīcībā nonāk tikai neliela daļa no patērētāju maksātās pirkšanas cenas (no katriem 100 euro tikai 20 nonāk atpakaļ vietējā ekonomikā), un to, cik daudz no pievienotās vērtības (piemēram, pārstrādē un mazumtirdzniecībā) paliek attīstītajās valstīs. Galvenais jautājums ir par to, vai taisnīga tirdzniecība spēj radīt paliekošas izmaiņas starptautiskās tirdzniecības noteikumos.
4.5.

Pēc EESK domām, vēl vairāk vajadzīgs ir kvalitatīvs lēciens, lai panāktu ciešāku politisko integrāciju Eiropā. Komiteja uzskata, ka integrācija ir vienīgā iespēja, kā panākt līdzsvaru starp atteikšanos no nacionālā egoisma un prioritātēm, no vienas puses, un virzību uz kopīgu nākotni, no otras puses.
2.6

ES dalībvalstu ekonomiku struktūra mainās un fizisko faktoru vietā aizvien nozīmīgāks kļūst cilvēku kapitāls. Komisija uzskata, ka Eiropas Savienībā pārmaiņas jau ir notikušas un tradicionālā darbaspēka vietā aizvien vairāk tiek pieprasīti augsti kvalificēti darbinieki. Tas vairāk liecina par pārmaiņām veicamo darbu struktūrā nevis par pārmaiņām darbavietu sadalē pa nozarēm. No 1995. līdz 2000. gadam vairāk nekā divas trešdaļas no jaunajām darba vietām augsti kvalificētiem un vidēji kvalificētiem darbiniekiem tika radītas ātri augošās un zināšanu ietilpīgās nozarēs, turklāt šajās nozarēs tika radīta arī ievērojama daļa no jaunām darbavietām mazkvalificētiem darbiniekiem (7). Īpaši daudz jaunu darba vietu izveidotas darījumu darbības pakalpojumu jomā, un turpmāk šai nozarei būs svarīga nozīme jaunu darbavietu radīšanā, kā arī ražošanas nozarēs zaudēto un racionalizācijas dēļ nevajadzīgo darbavietu kompensēšanā (8).
2.6

Labi pārvaldītas migrācijas un attīstības politikas priekšrocībai ir jābūt spējai aizsargāt mazāk aizsargātas valstis, kas gandrīz visas atrodas Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, no migrācijas radītajiem attīstības kavēkļiem. Attīstības valstis, kas no pārvedumiem un palīdzības iegūst vismazāk, migrācija bieži ietekmē visnelabvēlīgāk — tās zaudē augsti kvalificētu darbaspēku un talantīgus cilvēkus. Piemērojot cirkulārās un virtuālās migrācijas modeļus, zināmā mērā var risināt nekontrolētas izceļošanas radītās problēmas. Ar migrācijas un attīstības politikas palīdzību iespējams ņemt vērā to nozaru vajadzības un īpatnības, ko migrācija ietekmē īpaši negatīvi, piemērām, izglītība un veselības aprūpe. Ja stingri migrācijas režīmi nepasargās no augsti kvalificēta medicīnas aprūpes personāla zaudējumiem HIV/AIDS īpaši smagi ietekmētos apgabalos, tad ilgtspējīgi nebūs arī cita veida attīstības centieni. Galamērķa valstu un izcelsmes valstu divpusējām un reģionālām partnerībām migrācijas jautājumu risināšanai var būt būtiska nozīme, lai aizsargātu minētās nozares, kas ir īpaši svarīgas minēto valstu attīstībai.
8.3

Atsevišķās jaunajās dalībvalstīs, piemēram, Polijā un Čehijā, ir izdevies iesaistīt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus praktiski visās uzraudzības komitejās. Nevalstiskās organizācijas pašas ierosināja izstrādāt pārstāvju iesaistīšanas procedūru, saskaņā ar ko atbilstoši kvalificētas personas tika aicinātas izvirzīt savas kandidatūras, notika balsošana tīmekļa vietnē un to kandidātu ievēlēšana, kas saņēma vislielāko balsu skaitu. EESK apzinās, ka ne visās dalībvalstīs ir šāda situācija. Turklāt pat pozitīvā pieredze, kas bieži ir bijusi protestu iznākums, nevar nodrošināt, ka nākamajā programmu izstrādes periodā tiks sasniegti līdzīgi rezultāti. Tādēļ pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalības apjoms un kvalitāte pašlaik vislielākajā mērā ir atkarīga no atsevišķu valdību labās gribas, nevis no nepieciešamības ievērot skaidri izvirzītos principus. EESK uzskata, ka nākotnē tas, vai valsts varas iestādes un reģionālās pašvaldības atzīs pilsoniskās sabiedrības nozīmīgo lomu, būs atkarīgs gan no nepieciešamības ievērot īpašus noteikumus (vai pamatnostādnes), gan arī no pilsoniskās sabiedrības organizāciju (pirmām kārtām NVO) spējas pašorganizēties un izvirzīt savus pārstāvjus. EESK uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības dalībnieku vieta un viņu lomas atzīšana no valsts iestāžu puses var notikt tikai, nodrošinot neapšaubāmu pārstāvību, kas piešķir leģitimitāti un tātad tiesības izmantot to darbībai paredzētās struktūrfondu programmas.
1.3

Svarīgi ir uzsvērt, ka pašreiz vērojamās klimata pārmaiņas, kuras mēs cenšamies apturēt, ir tikai ilgstoša procesa sākums. Turpmāko 10–15 gadu laikā klimata pārmaiņas pastiprināsies viena vienīga iemesla dēļ, proti, cilvēce radījusi — un joprojām rada — pietiekami daudz kaitīgu vielu siltumnīcefekta gāzu formā. Tāpēc mūsu uzdevums ir sagatavoties un pielāgoties klimata pārmaiņām. Tomēr, īstenojot stingrus pasākumus, kas ļautu mazināt klimata pārmaiņas tālākā nākotnē, mūsdienu paaudzēm ir jāuzņemas atbildība par to, kas notiks pēc 15–20 gadiem. Iespējas, ko paver Diskusijas par UNFCCC (the UN Framework Convention on Climate Change — ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām) un Kioto protokolu, ir jāizmanto, lai vienotos par rīcību pēc 2012. gada. Ja minētā iespēja netiks izmantota, klimats pasliktināsies vēl vairāk un būs jārīkojas vēl radikālāk, lai negatīvās attīstības tendences apturētu. Tāpēc nav pārsteigums, ka palielinās to valdību skaits, kas piešķir īpašu prioritāti klimata pārmaiņām. Taču tas nenozīmē, ka valdības arī attiecīgi rīkojas.
3.5

Šī prasība pēc skaidra un līdz ar to starptautiski kontrolējama tiesiska pamata ir jāattiecina arī uz politisko sfēru kā neapšaubāms konstitucionālas dabas signāls par vajadzību pēc patērētāju tiesību aizsardzības politikas. Šajā sakarā nebūtu par sliktu atgādināt, ka ar 1986. gada 17. un 28. februāra Vienotā Eiropas akta palīdzību daļēji aizpildīja Romas līgumā esošos normatīvos robus, ieviešot tikai videi veltītu sadaļu, kurā ietilpa panti no 130.r līdz 130.t pantam (tagad no 174. līdz 176. pantam). Mērķi, kas ir nosprausti 175. pantā, un Kopienas rīcības vides jomā noteikšanas kritēriji, kas ir definēti tajā pašā pantā, ir acīmredzami veicinājuši efektīva normu kopuma šajā jomā rašanos.
4.1

ES mežu resursi nemitīgi palielinās. Tiek nocirsta tikai puse gada pieauguma, kamēr jaunu apmežošanas programmu rezultātā rodas mežu papildu rezerves. Uzkrājot oglekli, meži un koksne papildus okeāniem ir visnozīmīgākā oglekli absorbējošā ekosistēma. Vienlaicīgi koka izstrādājumi kalpo kā to produktu aizstājējs, kas ražoti no neatjaunojamām izejvielām. Eiropas mežsaimniecības politika ir dalībvalstu kompetencē. ES tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem ir aizvien lielāka ietekme uz Eiropas mežsaimniecības politiku. Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā (Ministerial Conference on the protection of forests in Europe — MCFPE) ir noteikusi ilgtspējīgas mežsaimniecības kritērijus un rādītājus, kas kalpo kā galvenais atskaites punkts mežu resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Eiropas Savienībai ilgtspējīgas attīstības ietvaros būtu jāatbalsta minētais process, protams, vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu.
6.1.2

Bērni, kuriem ir liekais svars, cieš arī no daudzām pavadošām slimībām, no kurām dažas izpaužas tiešā veidā, bet citas kalpo kā brīdinājuma signāli par iespējamo saslimstību nākotnē. Lai gan epidēmijas novēršanā visefektīvākā stratēģija ir primārā profilakse, ir nepieciešama to bērnu ārstēšana, kuriem jau ir aptaukošanās problēma, lai uzlabotu viņu pašreizējo veselības stāvokli, kā arī veselības stāvokļa perspektīvas ilgtermiņā.
7.1

Tirgus koncentrācijas atšķirīgā pakāpe un raksturs dažādajās dalībvalstīs ir faktors, kas jāņem vērā, izskatot lielo mazumtirgotāju praksi attiecībā uz piegādātājiem. Kā iepriekš norādīts, tā kā patērētāji pievērš lielu uzmanību cenai un, ņemot vērā to, ka patērētāju izteiktais pieprasījums ietekmē arī piedāvājumu, jāatzīst, ka uz mazumtirgotājiem tiek izdarīts ievērojams spiediens attiecībā uz cenu pazemināšanu. Lai varētu nodrošināt zemas cenas patērētājam, lielie kombinētā sortimenta mazumtirgotāji izdara spiedienu uz piegādātājiem, lai tie pazeminātu cenas. Tas attiecas uz pārtikas sektoru un galvenokārt uz tirgiem, kuros ir ļoti augsta koncentrācijas pakāpe. Mazumtirgotāji kā ieroci nemitīgi izmanto draudus svītrot kādu produktu no saraksta, lai panāktu no piegādātāja izdevīgākus nosacījumus. Turklāt daudzi ļoti lielie mazumtirgotāji bieži maina savus iepircējus no vienas nodaļas uz citu, lai novērstu personīgu attiecību veidošanos starp iepircējiem un piegādātajiem. Iepircēju loma ir mēģināt nopirkt no piegādātāja aizvien lētāku pārtiku. Viņi var izlemt kāda piegādes uzņēmuma likteni, izsvītrojot tā produktus no sava iepirkumu klāsta un pārejot uz citu uzņēmumu, īpaši gadījumā, kad piegādātājs ir izdarījis lielus kapitālieguldījumus, lai piegādātu kādu konkrētu produkcijas veidu vienam lielajam mazumtirgotājam. Piegādātājiem, sevišķi mazajiem piegādātājiem, bieži nav finanšu līdzekļu, lai izpildītu lielo mazumtirgotāju prasības. Kādas izredzes ir lauksaimniekam panākt izdevīgu cenu tirgos, kuros lielajiem kombinētā sortimenta mazumtirgotājiem ir tik liela pirktspēja?