LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.5.2010 
SEC(2010) 595 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES ATZINUMS 
par atjaunin āto Kipras stabilit ātes programmu 2009.–2013. gadam 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. V ISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Stabilitātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sak ārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosac ījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. Ar pakta 2005. gada reformu, atz īstot pakta lietder ību fiskālās 
disciplīnas stiprin āšanā, tomēr tika mekl ētas iespējas uzlabot t ā efektivitāti un ekonomisko 
pamatojumu, k ā arī ilglaicīgi saglabāt valsts finanšu ilgtsp ēju. Jo īpaši ar paktu tika ieviesta 
lielāka elastība, piemērojot noteikumus par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, 
īpaši attiec ībā uz defin īciju „ārkārtas apstākļi”, un pārmērīga budžeta defic īta korekcijas 
termiņu noteikšanu. 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa uzraudz ības un ekonomikas politikas 
uzraudzības un koordin ācijas stiprin āšanu1, kas ir Stabilit ātes un izaugsmes pakta da ļa, 
paredzēts, ka dal ībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilit ātes vai konver ģences 
programmas un to ikgad ējie atjaunin ājumi. Dal ībvalstis, kuras jau ir pie ņēmušas vienoto 
valūtu, iesniedz (atjaunin ātas) stabilit ātes programmas, un dal ībvalstis, kuras v ēl nav to 
pieņēmušas, iesniedz (atjaunin ātas) konver ģences programmas. 
Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar 
Ekonomikas un finanšu komiteju, 2008. gada 4. mart ā sniedza atzinumu par pirmo Kipras 
stabilitātes programmu. Regul ā paredzēts, ka Komisija nov ērtē un iepriekšmin ētā komiteja 
pārbauda atjaunin ātās stabilitātes un konver ģences programmas, un atbilst īgi šai iepriekš 
izklāstītajai proced ūrai atjaunin ātās programmas var p ārbaudīt arī Padome. 
2. A TJAUNIN ĀTĀS PROGRAMMAS NOV ĒRTĒJUMA PAMATOJUMS  
Komisija ir p ārbaudījusi jaunāko Kipras stabilit ātes programmas atjaunin ājumu, kas iesniegts 
2010. gada 1. apr īlī, un ir pie ņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to. 
Lai radītu priekšstatu par kontekstu, k ādā tiek novērtēta atjaunin ātās stabilitātes programmas 
budžeta strat ēģija, turpm ākajos punktos apkopota š āda inform ācija: 
(1) Komisijas 2008. gada 26. novembra pazi ņojums („Eiropas ekonomikas atvese ļošanas 
plāns”); 
(2) Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 20. oktobra secin ājumi par „Izejas 
stratēģiju”; 
(3) jaunākais valsts st āvokļa novērtējums saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par p ēdējo stabilit ātes 
programmas atjaunin ājumu). 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šaj ā tekstā minētie dokumenti ir pieejami: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm 
 
LV 3   LV 2.1. Komisijas 2008. gada 26. novembra pazi ņojums („Eiropas ekonomikas 
atveseļošanas pl āns”) 
Ņemot vērā pasaules kr īzes bezprecedenta m ērogu, kas ietekm ēja finanšu tirgus un pasaules 
ekonomiku 2008.–2009. gad ā, Eiropas Komisija aicin āja pieņemt Eiropas ekonomikas 
atveseļošanas plānu (EEAP)2. Plānā ierosināti koordin ēti makroekonomiski pretpas ākumi, kas 
orientēti uz ciklisko kr īžu ietekmes nov ēršanu, veicot v ērienīgu pasākumu kopumu, lai 
atbalstītu ekonomiku, proti, i) t ūlītējs budžeta atbalsts EUR 200 miljardu apm ērā (1,5 % no 
ES IKP), kas sast āv no dalībvalstu budžeta palielin ājuma EUR 170 miljardu apm ērā (aptuveni 
1,2 % no ES IKP) un ES finans ējuma tūlītēju darbību atbalstam aptuveni EUR 30 miljardu 
apmērā (aptuveni 0,3 % no ES IKP); un ii) vair ākas priorit ārās darbības, kuru pamat ā ir 
Lisabonas strat ēģija un kuras paredz ētas, lai m ūsu tautsaimniec ības pielāgotu ilgtermi ņa 
uzdevumiem, turpinot īstenot struktur ālās reformas, kuru m ērķis ir palielin āt potenci ālo 
izaugsmi. Pl ānā aicināts veikt fisk ālo stimulu daž ādošanu dal ībvalstīs atbilstīgi katras valsts 
stāvoklim valsts finanšu ilgtsp ējas un konkur ētspējas jomā. Jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas 
atrodas ārpus euro zonas un kur ās ir ievērojama ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, budžeta 
politikas m ērķim pamatā ir jābūt vērstam uz min ētās nelīdzsvarotības koriģēšanu. Eiropadome 
plānu atbalst īja 2008. gada 11. decembr ī.  
2.2. Ekonomikas un finanšu pado mes 2009. gada 20. oktobra secin ājumi par „Izejas 
stratēģiju” 
Pēc tam, kad saimniecisk ās darbības strauj ā samazināšanās bija apst ājusies un var ēja vērot 
pirmās pazīmes, kas liecin āja par atvese ļošanos no kr īzes, finanšu tirgu nostabiliz ēšanos un 
uzticības atjaunošanos, Padome 2009. gada 20. oktobr ī secināja, ka atvese ļošanās vēl nav 
stabila un ka v ēl nav pien ācis laiks atcelt vald ību atbalstu ekonomikai un finanšu sektoram, 
tāpēc bija jāsagatavo koordin ēta stratēģija izejai no visp ārējas stimulu politikas. Šai strat ēģijai 
vajadzētu līdzsvarot r ūpes par stabiliz āciju un ilgtsp ēju, ņemt vērā dažādu politikas 
instrumentu savstarp ējo saikni, k ā arī pasaules m ēroga apspriedes. Laikus izstr ādājot šādu 
stratēģiju un iepaz īstinot ar to sabiedr ību, nostiprin ātos uzticība vidēja termiņa politikai un 
rastos pamats cer ībām. Lai aptur ētu parāda palielin āšanos un, iesp ējams, pan āktu pretēju 
tendenci, k ā arī lai atjaunotu stabilu fisk ālo stāvokli, papildus Eiropas ekonomikas 
atveseļošanas programmas stimul ējošo pasākumu atcelšanai bija vajadz īga būtiska fisk ālā 
konsolidācija. Publisko finanšu efektivit ātes un m ērķtiecības palielin āšana un struktur ālo 
reformu pastiprin āšana bija v ēlama pat īstermiņā, jo tas veicin ātu potenci ālā ražošanas apjoma 
pieaugumu un par āda samazin āšanos. Padome vienoj ās par šādiem izejas strat ēģijas 
principiem fisk ālajā jomā: i) stratēģijai valst īs jātiek koordin ēti, konsekventi īstenojot 
Stabilitātes un izaugsmes paktu; ii) ņemot vērā katras valsts konkr ētos apstākļus, laicīgi 
jāatceļ fiskālie stimuli; iii) konsolid ācijas tempam j ābūt vērienīgam un liel ākajā daļā 
dalībvalstu tam krietni j āpārsniedz 0,5 % no IKP gad ā strukturālā izteiksm ē; iv) strat ēģijas 
ticamības pamat ā jābūt pasākumiem, kas veicina valsts finanšu kvalit āti un vērienīgas 
strukturālas reformas, lai rad ītu darba vietas un potenci ālo izaugsmi.  
                                                 
2 Komisijas 2008. gada 26. novembra pazi ņojums Eiropadomei. 
 
LV 4   LV 2.3. Nov ērtējums Padomes atzinum ā par iepriekš ējo programmas atjaunin ājumu 
Padome 2009. gada 3. apr īļa atzinum ā apkopoja iepriekš ējā stabilitātes programmas 
atjauninājuma nov ērtējumu par 2008.–2012. gadu, k ā aprakstīts turpmāk. Padome uzskat īja, 
ka „fiskālā nostādne 2009. gad ā būs ekspans īva, jo 2009. gad ā tiks pieņemti ievērojami 
stimulējoši pasākumi saska ņā ar EEAP. Prognoz ē, ka turpm ākajos gados fisk ālā bilance 
aizvien pasliktin āsies. Prognoze par fisk ālās stingrības mazin āšanu nešķiet pamatota, ņemot 
vērā samērā labās ekonomisk ās izaugsmes izredzes un lielo ārējo nelīdzsvarotību. Turkl āt, 
ņemot vērā ekonomisko apst ākļu kraso pasliktin āšanos visā pasaulē, budžeta strat ēģija, kuras 
izaugsmes prognozes pamatojas uz program mas optimistisko makroekonomisko scen āriju, ir 
pakļauta ievērojamiem negat īviem riskiem. Ņemot vērā lielo ārējo nelīdzsvarotību, par 
galveno priorit āti jāizvirza piesardz īga politika un fisk ālās ilgtspējas stiprin āšana. Tas noz īmē, 
ka Kipras fisk ālās politikas galvenais un gr ūtākais uzdevums ir ierobežot k ārtējos izdevumus 
un izvairīties no procikliskuma. Bez tam, ņemot vērā esošo nel īdzsvarotību, ir svar īgi uzlabot 
valsts finanšu kvalit āti, lai pan āktu ekonomikas korek cijas bez satricin ājumiem.” Ņemot vērā 
šo novērtējumu, Padome aicin āja Kipru: „i)  kā plānots, īstenot fisk ālo politiku 2009. gadam 
saskaņā ar EEAP un atbilst īgi Stabilit ātes un izaugsmes paktam, vienlaikus nepie ļaujot 
turpmāku valsts finanšu pasliktin āšanos 2009. gad ā salīdzinājumā ar mērķi; ii) no 2010. gada 
apturēt prognoz ēto fiskālā deficīta pieaugumu, ierobežojot izdevumu palielin āšanos, lai 
nodrošinātu stabilu fisk ālo stāvokli vid ējā termiņā; iii) ņemot vērā valsts izdevumu 
prognozēto pieaugumu, kas saist īti ar sabiedr ības novecošanos, stiprin āt valsts finanšu 
ilgtermiņa ilgtspēju, turpinot uzs ākto vesel ības aprūpes sistēmas un pensiju sist ēmas 
reformu.”. 
 
LV 5   LV Ieteikums 
PADOMES ATZINUMS 
par atjaunin āto Kipras stabilit ātes programmu 2009.–2013. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu3 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu (SP), 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU: 
(1) Padome [2010. gada mm.dd] izskat īja atjaunin āto Kipras stabilit ātes programmu 
laikposmam no 2009. l īdz 2013. gadam. 
(2) Saimniecisk ā darbība 2009. gad ā samazin ājās par 1,7 %. T ā ir pirmā reize, kad 
pēdējos trīsdesmit piecos gados Kipra ir piedz īvojusi negat īvu izaugsmi. Zems 
iekšzemes piepras ījums un negat īva ārējā vide smagi ietekm ēja izaugsmi. Jo īpaši 
mājsaimniec ību lielā parādu nasta un neizdev īgie aizdevumu nosac ījumi, darba tirgus 
pasliktināšanās izredzes un uztic ības trūkuma ietekme rad īja privātā patēriņa 
kritumu. Ieguld ījumi uzrādīja būtisku korekciju, vienlaikus ar ārējā pieprasījuma pēc 
mājokļiem samazin āšanos, zemu jaudas izmantojumu un uz ņēmumu bilan ču 
restrukturiz āciju. Vald ības patēriņš bija vien īgais piepras ījuma virz ītājs, kas atbalst īja 
saimniecisko darb ību, daļēji tāpēc, ka saska ņā ar EEAP tika īstenoti stimul ēšanas 
pasākumi 1½ % apm ērā no IKP. Kop ā ar šiem diskrecion āriem pas ākumiem 
saimniecisk ās darbības palēnināšanās, aktīvu kāpuma mazin āšanās un nodok ļu 
ieņēmumu kritums ir rad ījis būtiskas gr ūtības valsts finanšu sist ēmai. Tāpēc 
izveidojās valsts finanšu defic īts 6,1 % apm ērā no IKP p ēc 2008. gada IKP 
pārpalikuma 0,9 % apm ērā. Krīze ir arī parādījusi lielas ārējas nelīdzsvarotības 
uzkrāšanos, kas atspogu ļo gan priv ātā sektora t īrā uzkrājuma nelielo apjomu, gan 
kopējā valsts st āvokļa un konkur ētspējas pasliktin āšanos. Sagaid āms, ka zems 
iekšzemes piepras ījums un gausa ārējā atveseļošanās ietekm ēs atveseļošanās 
izredzes. Prognoz ēts, ka, lai ar ī mazākā apmērā, tomēr 2010. gad ā IKP pieaugums 
turpinās samazin āties un 2011. gad ā gaidāma tā neliela atvese ļošanās. Tādējādi Kipra 
vidējā termiņā saskarsies ar gr ūtu uzdevumu — izaugsmes veicin āšanu pasaules 
                                                 
3 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šaj ā tekstā minētos dokumentus var atrast š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm 
 
LV 6   LV ekonomikas l ēnas atvese ļošanās apstākļos, vienlaikus cenšoties nov ērst esošo 
makroekonomisko nel īdzsvarotību, izmantojot piesardz īgu fiskālo politiku. 
Ilgtermiņā valstij j āstiprina valsts finanšu ilgtsp ēja, ņemot vērā sabiedrības 
novecošanos.  
(3) Lai gan saist ībā ar krīzi konstat ētais faktisk ā IKP kritums liel ākoties ir ciklisks, 
negatīva ietekme bijusi ar ī uz potenci ālo ražošanas apjomu. Bez tam kr īze var 
ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vid ējā termiņā, kas izpaud īsies kā ieguldījumu 
apjoma samazin ājums, kred ītu pieejam ības ierobežojumi un pieaugošs struktur ālais 
bezdarbs. Turkl āt ekonomisk ās krīzes ietekme akcent ē demogrāfiskās novecošanas 
negatīvo ietekmi uz potenci ālo ražošanas apjomu un valsts finanšu ilgtsp ēju. Šādos 
apstākļos būs ļoti svarīgi paātrināt struktur ālo reformu tempu, lai atbalst ītu 
potenciālo izaugsmi. Kiprai ir īpaši svar īgi sākt reformas darba tirgus jom ā, lai 
stiprinātu mūžizglītības iespējas, īpaši attiec ībā uz mazkvalific ētiem, gados vec ākiem 
darba ņēmējiem un bezdarbniekiem, k ā arī, lai nodrošin ātu laicīgu un efekt īvu 
plānoto reformu īstenošanu tehnisk ās un arodizgl ītības jomā. Turklāt ir labāk 
jāsaskaņo darba samaksas pieaugums ar produktivit āti, nodarbin ātības pieaugumu un 
konkurētspēju.  
(4) Makroekonomiskaj ā scenārijā, kas ir programmas pamat ā, paredzēts, ka reālais IKP 
pieaugums palielin āsies no –1,7 % 2009. gad ā līdz 0,5 % 2010. gad ā, pirms tas 
atlikušajā programmas laikposm ā atgriezīsies līdz vidējam 2,6 % l īmenim. P ēc 
pašlaik pieejam ās informācijas4, šķiet, ka š ā scenārija pamat ā ir optimistiskas 
izaugsmes prognozes visam programmas laikposmam. Konkr ētāk, ir sagaid āms, ka 
privātā patēriņa tendences b ūs pozitīvas, pamatojoties uz optimistisk ām 
nodarbinātības un atalgojuma pieauguma prognoz ēm. Programm ā prognoz ēts, ka 
reālo ieguldījumu pieaugums celtniec ībā īstermiņā paliks negat īvs un atvese ļošanās 
sagaidāma programmas laikposma otraj ā pusē. Tomēr, kā liecina uz n ākotni vērsti 
rādītāji, ir ieteicams veikt celtniec ības nozares nopietn āku korekciju vid ējā termiņā, 
nekā tas prognoz ēts programm ā. Turklāt, neraugoties uz ekonomikas izredžu 
uzlabošanos, Kipras galveno tirdzniec ības partneru nestabil ā atveseļošanās rada 
nozīmīgus negat īvus riskus programmas makroekonomiskajam scen ārijam. 
Saimniecisk ās darbības palēnināšanās rezultātā 2009. gad ā tika veikta b ūtiska, tom ēr 
tikai daļēja korekcija ārējam defic ītam, kurš arvien v ēl ir augsts — 8,5 % no IKP, un 
programm ā ir prognoz ēts tā straujš pieaugums l īdz 12,9 % no IKP l īdz 2013. gadam, 
kad sagaid āms importa pieaugums. Iesp ējams, ka ārējā nelīdzsvarotība vidējā 
termiņā ietekmēs ekonomisko izaugsmi. Lielais valsts sektora negat īvais uzkrājums 
būtu jāfinansē no ārējā parāda vai iekšzemes priv ātā uzkrājuma. Tādējādi tekošā 
konta nel īdzsvarotības korekcijai b ūtu nepieciešama augst ākas parādu finans ēšanas 
izmaksas vai liel āks privātā sektora uzkr ājumu apjoms. Liel āks privātā sektora 
uzkrājumu apjoms noz īmētu mazāku ražošanas apjoma pieaugumu, jo priv ātais 
patēriņš vai ieguld ījums (izspiešanas efekts) b ūtu mazāks. Programm ā paredzētā 
inflācija šķiet ticama.  
(5) Saska ņā ar programmu kop ējā valsts budžeta defic īts ievērojami pasliktin ājās 
2009. gad ā, sasniedzot 6,1 % no IKP p ēc 2008. gada IKP p ārpalikuma 0,9 % apm ērā 
un atspogu ļojot galvenok ārt krīzes ietekmi uz valsts finans ēm, bet ar ī stimulējošu 
                                                 
4 Novērtējumā galvenok ārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoze, k ā arī cita 
informācija, kas k ļuvusi pieejama p ēc tam. 
 
LV 7   LV pasākumu ieviešanu 1½ % apm ērā no IKP, kurus vald ība pieņēma saskaņā ar Eiropas 
ekonomikas atvese ļošanas pl ānu (EEAP). Saska ņā ar programmu tiek pl ānots, ka 
fiskālā politika b ūs ierobežojoša, ņemot vērā pārmērīga budžeta defic īta koriģēšanu 
līdz 2013. gadam atbilst īgi pieņemtajam izaugsmes scen ārijam. 
(6) Saska ņā ar atjaunin ājumu 2010. gada budžeta m ērķis ir defic īts 6 % apm ērā no IKP. 
Likumā par 2010. gada budžetu (kuru parlaments apstiprin āja 2009. gada 
24. decembr ī) tika noteikts budžeta m ērķis — defic īts 4,5 % apm ērā no IKP, 
pamatojoties uz pl ānoto 2009. gada defic ītu 3 % apm ērā no IKP. Ņemot vērā, ka 
galīgais 2009. gada budžeta defic īts bija 6 % no IKP, likum ā par budžetu j āparedz 
vēl lielāks deficīts. Tomēr programm ā ietverti pas ākumi, kuru m ērķis ir aptur ēt 
turpmāku budžeta situ ācijas pasliktin āšanos un stabiliz ēt deficītu 2009. gada l īmenī. 
Atjauninājumā prognozēts, ka ieņēmumu attiec ība pret palielin āsies par apm ēram 
1¼ procentpunktiem 2010. gad ā salīdzinājumā ar 2009. gada rezult ātu. Sagaid āms, 
ka valsts izdevumi pieaugs par 1¼ procentpunktiem no IKP. Pl ānots, ka prim āro 
izdevumu turpm āku palielin ājumu veidos galvenok ārt sociālo maksājumu, subs īdiju 
un darba algas pieaugums valsts sektor ā. Saskaņā ar atjaunin ājumu procentu 
maksājumu krituma tendence turpin āsies, samazinoties l īdz ¼ procentpunktiem no 
IKP, lai gan v ērojams uzkr ājušos parādu pieaugums. Pl ānots, ka valsts ieguld ījumu 
apjoms saglab āsies 2009. gada l īmenī. Kopum ā fiskālā politika, k ā izriet no 
strukturālās bilances (t. i., cikliski kori ģētā izteiksm ē bez vienreiz ējiem un citiem 
pagaidu pas ākumiem), kura paredz ēta programm ā, 2010. gad ā tiks ierobežota par 
apmēram ½ % no IKP.  
(7) Programmas vid ēja termiņa budžeta strat ēģijas galvenais m ērķis ir valsts bilances 
deficīta samazin āšana zem atsauces v ērtības 3 % apm ērā no IKP l īdz 2013. gadam. 
Programm ā prognozēts, ka 2011. gad ā nominālais budžeta defic īts samazin āsies līdz 
4,5 % no IKP (iepriekš ējā gadā tas bija 6,1 %) un 2012. gad ā — līdz 3,4 % no IKP, 
līdz beidzot 2013. gad ā tas sasniegs 2,5 % no IKP. Sagaid āms, ka prim ārā bilance 
attīstīsies pēc līdzīga modeļa un sasniegs l īdzsvarotu st āvokli laikposma beig ās, sākot 
ar deficītu 3,7 % apm ērā no IKP 2010. gad ā. Struktur ālais defic īts, kas apr ēķināts 
atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodolo ģijai, turpin ās uzlaboties p ēc 2010. gada, 
2011. gad ā sasniedzot 3½ % no IKP, 2012. gad ā — nedaudz zem 3 % no IKP un 
2013. gad ā — 2¼ % no IKP. Laikposm ā no 2010. l īdz 2013. gadam gada fisk ālie 
pasākumi vidēji atbilst 3/4 % no IKP gad ā. Šī korekcija paredz ēta laikposma s ākumā, 
lai gan 2010. gad ā veikto pas ākumu ietekme b ūs pilnībā skaidra tikai 2011. gad ā. 
Turklāt pasākumi saist ībā ar EEAP tiks izbeigti tikai 2010. gada beig ās. 
Konsolidāciju ir pl ānots īstenot galvenok ārt no budžeta ie ņēmumu da ļas, kas 
prognozēs plānota, ka palielin āsies par 2,6 procentpunktiem no IKP starp 2010. un 
2013. gadu, kam ēr izdevumu samazin āšana dotu papildu procentpunktu no IKP. 
Ieņēmumus veicinoši pas ākumi ietver c īņu pret izvair īšanos no nodok ļiem, 
pilsētplānošanas amnestiju, minim ālo akcīzes nodevu par naftas produktiem 
saskaņošanu un samazin āta PVN piem ērošanu p ārtikai un farmaceitiskiem 
preparātiem, kā arī dividenžu ien ākumus no da ļēji valstij piederoš ām organiz ācijām. 
Attiecībā uz izdevumu pas ākumiem programmas korekcijas liel ākā daļa veidojas no 
darbības izdevumu kontrol ēšanas un pašreiz ējo maks ājumu samazin āšanas. 
Programm ā uzskaitītas tās izdevumu kategorijas, ko nepieciešams konsolid ēt, kad 
starp soci ālajiem partneriem tiks pan ākta vienošan ās, piemēram, sociālo maksājumu 
novirzīšana un darba algu apjoma un pieauguma tempu ierobežošana valsts sektor ā. 
Atjauninājumā apliecin ātas saistības sasniegt katrai valstij īpašu vidēja termiņa 
 
LV 8   LV budžeta m ērķi (VTM), kas ir l īdzsvarots budžeta st āvoklis struktur ālā izteiksmē (t. i., 
cikliski kori ģētā izteiksmē bez vienreiz ējiem un citiem pagaidu pas ākumiem). VTM 
pienācīgi atspogu ļo pakta m ērķus. Struktur ālās bilances atbilstoši programmas 
budžeta defic īta mērķiem nozīmē, ka VTM netiks sasniegts programmas laikposm ā. 
(8) Budžeta izpildes rezult āti varētu būt sliktāki, nekā paredzēts programm ā. Konkrētāk, 
atjauninājumā prognoz ētais makroekonomiskais scen ārijs šķiet pamatots uz 
optimistisk ām izaugsmes prognoz ēm visam programmas laikposmam. Run ājot par 
ieņēmumiem, valsts finanses īpaši 2010.–2011. gad ā ir vairāk apdraud ētas nekā 
iepriekšējos gados, un tas tiek saist īts ar iesp ējamu strauju ekonomikas izaugsmes 
palēnināšanos un t ās struktūras maiņu uz maz ākiem nodok ļu ieņēmumiem. Ņemot 
vērā gaidāmo ekonomikas l ēno atvese ļošanos un spied īgo vajadz ību stimul ēt 
iekšzemes piepras ījumu, palielinot valsts izdevumus, ir j ārēķinās ar iesp ējamu 
izdevumu p ārsnieguma risku. Šo risku galvenok ārt saista ar praksi gada gait ā iesniegt 
papildu budžetus, kuros paredz ēts izdevumu pieaugums, p ārsniedzot iecer ēto 
līdzekļu pārdali, kas noz īmē kārtējo izdevumu pieaugumu. Turkl āt sociālie 
maksājumi varētu kļūt lielāki, nekā gaidīts, ņemot vērā iepriekšējā gada rezult ātus un 
mērķa noteikšanas meh ānisma trūkumu, kā arī pārāk optimistisk ās nodarbin ātības 
(tātad bezdarba) pieauguma prognozes.  
(9) Valsts kop ējā parāda attiecība pret IKP 2009. gad ā tiek plānota 56,2 % apm ērā no 
IKP, kas noz īmē pieaugumu sal īdzinājumā ar 48,4 % iepriekš ējā gadā. Papildus tam, 
ka palielin ās budžeta defic īts un samazin ās IKP pieaugums, par āda un defic īta 
korekcija 1 procentpunkta apm ērā no IKP veicin āja parāda līmeņa pieaugumu. 
Parāda līmenis atspogu ļo valsts akt īvu uzkrāšanos pārmērīga finans ējuma 
piešķiršanas rezult ātā 2009. gada beig ās, lai izpild ītu 2010. gada janv āra sākumā 
izveidojuš ās saistības. Prognoz ēts, ka par āda līmenis pieaugs vis ā programmas 
laikposmā, galvenok ārt turpmāk saglabājoties prim āram budžeta defic ītam, kas 
tomēr samazin āsies. Parāda līmenis pārsniegs atsauces v ērtību 60 % apm ērā no IKP 
2010. gad ā, un prognoz ēts, ka atsauces v ērtības pārsniegums saglab āsies visā 
programmas laikposm ā. Prognoz ēts, ka 2011. un 2012. gad ā tas pieaugs l īdz 
apmēram 63 % no IKP, bet p ēc tam nedaudz samazin āsies. Ņemot vērā negatīvos 
riskus, kas apdraud makroekonomisko scen āriju un budžeta m ērķus, parāda līmeņa 
dinamika var neb ūt tik optimistiska, k ā paredzēts programm ā.  
(10) Sabiedr ības novecošan ās ilgtermi ņa ietekme uz budžetu ir krietni liel āka nekā vidēji 
ES, galvenok ārt tāpēc, ka pensiju izdevumi k ā daļa no IKP n ākamajās desmitgad ēs 
salīdzinoši būtiski palielin āsies, jo pensiju sist ēma vēl tiek veidota. Programm ā tiek 
apspriesta 2009. gada apr īlī ieviestā pensiju reforma, kur ā plānots nedaudz samazin āt 
pensiju izdevumu pieaugumu un jo īpaši palielin āt sociālās apdrošin āšanas 
maksājumu likmes. Reformai j āuzlabo pensiju sist ēmas ilgtermi ņa bilance un 
jāsamazina apdraud ējums ilgtsp ējai, tomēr nav jāietekmē kopējais novērtējums. Kā 
plānots programm ā, budžeta st āvoklis 2009. gad ā pastiprina sabiedr ības novecošan ās 
budžeta ietekmi uz ilgtsp ējas starpību. Primārās bilances uzlabošanai vid ējā termiņā 
un turpm āko pasākumu īstenošanai, kuru m ērķis ir iev ērojamo ar sabiedr ības 
novecošanos saist īto izdevumu, īpaši pensiju un vesel ības aprūpes izdevumu, 
pieauguma ierobežošana, j āsamazina valsts finanšu ilgtsp ējas apdraud ējums, kas 
 
LV 9   LV Komisijas 2009. gada stabilit ātes ziņojumā5 tika novērtēts kā augsts. Vid ēja termiņa 
parādu prognozes, kur ās pieņemts, ka IKP pieauguma koeficienti pak āpeniski 
atjaunosies l īdz vērtībām, kas tika prognoz ētas pirms kr īzes, un nodok ļu koeficienti 
atgriezīsies līdz pirmskr īzes līmenim, un kur ās ietverts prognoz ēto ar sabiedr ības 
novecošanos saist īto izdevumu pieaugums, li ecina, ka ar budžeta strat ēģiju, kāda tā ir 
paredzēta programm ā, un pieņemot, ka politika turpm āk netiek main īta, nepietiktu, 
lai līdz 2020. gadam stabiliz ētu parāda un IKP attiec ību. 
(11) P ēdējos gados Kipra ir p ārsniegusi savus budžeta m ērķus, lai ar ī tas notika 
plaukstošas saimniecisk ās darbības un lielu nodok ļu ieņēmumu apst ākļos. Nesen 
budžeta sist ēma tika pilnveidota, pie ņemot Finanšu vad ības uzskaites sist ēmu 
(FIMAS ), pakāpeniski ieviešot vid ēja termiņa trīsgadu budžeta pl ānu (MTBF ) un 
ieviešot uz programm ām un rezult ātiem balst ītu budžeta veidošanu ( PPB). Tomēr 
līdzšinējā prakse gada gait ā pieņemt papildu budžetus ir noz īmējusi, ka k ārtējo 
izdevumu palielin ājums pārsniedz iecer ēto līdzekļu pārdali. No programmas izriet, 
ka tad, kad jaun ā budžeta veidošanas sist ēma būs pilnībā ieviesta, š ādu praksi vairs 
neīstenos, un tas nodrošin ās efektīvāku un lietder īgāku budžeta veidošanas procesu, 
ierobežojot izdevumus. Tai pat laik ā jaunajam budžeta veidošanas procesam 
jānodrošina pien ācīga bāze izdevumu p ārdalīšanai par labu darb ībām, kas sekm ē 
izaugsmi atbilst īgi valsts reformu programm ā noteiktaj ām prioritātēm. Tomēr jaunās 
budžeta sist ēmas ieviešana ir s ākuma stadij ā un, domājams, tiks pabeigta 2012. gad ā. 
Tāpēc tās ietekme var ētu būt jūtama tikai vid ējā termiņā. Jaunās sistēmas laicīgai 
ieviešanai j ābūt izšķirošai, lai veiksm īgi un ilglaic īgi konsolid ētu valsts finanses. 
(12) Attiec ībā uz valsts finanšu kvalit āti programma atz īst tās nozīmi potenci ālās 
izaugsmes atbalst īšanā un valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspējas nodrošin āšanā. 
Konkrētāk, programm ā norādīts uz ietekmi, kura MTBF  un PPB budžeta veidošanai 
būs pēc tās pilnīgas īstenošanas attiec ībā uz augstas priorit ātes līdzekļu labāku sadali 
un izaugsmes veicin āšanas jom ām kopā ar neprodukt īvo izdevumu lab āku kontroli. 
Runājot par izdevumiem, programm ā ietverts jaun āko projektu p ārskats, kuru m ērķis 
bija uzlabot infrastrukt ūru, izmantojot Priv ātā un valsts sektora partner ību (PPP), kā 
arī pasākumus izgl ītības uzlabošanai, palielinot datoru izmantošanu pamata un 
vidējās izglītības ieguv ē un uzlabojumus p ētniecības un akad ēmiskās iestādēs. 
Atjauninājumā paredzēta arī līdzekļu piešķiršana valsts slimn īcu pārstrukturēšanai 
par autonom ām iestādēm un valsts vesel ības aizsardz ības sistēmas pieņemšana, lai 
uzlabotu efektivit āti, izmantojot konkurences regul ēšanu un izmaksu ierobežošanu. 
Tas šķiet būtisks līdzeklis, lai kontrol ētu paredz ēto izdevumu pieaugumu, kurus 
saista ar sabiedr ības novecošanos. Run ājot par ie ņēmumiem, programm ā uzsvērta 
MTBF  ieviešanas pozit īvā ietekme uz vid ēja termiņa ieņēmumu prognožu 
precizitātes un jut ības uzlabošanu. Iest ādes norāda, ka, ņemot vērā nodokļu elastības 
mainīgumu pēdējos gados akt īvu pieauguma rezult ātā, ieņēmumu prognozes tika 
pielāgotas, lai ņemtu vērā aktīvu cenu ietekmi un IK P pieauguma strukt ūru. 
Programm ā arī norādīts, ka iest ādes pastāvīgi uzrauga nodok ļu un pabalstu sist ēmu, 
                                                 
5 Padomes 2009. gada 10. novembra secin ājumos par valsts finanšu ilgtsp ēju teikts: „Padome aicina 
dalībvalstis to gaid āmajās stabilitātes un konver ģences programm ās pievērsties strat ēģijām, kas vērstas 
uz stabilit āti,” un tālāk, „aicina Komisiju kop ā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un 
finanšu komiteju turpin āt izstrādāt metodes, lai laik ā līdz nākamajam stabilit ātes ziņojumam izv ērtētu 
valsts finanšu stabilit āti ilgtermi ņā.” Minēto ziņojumu paredz ēts izdot 2012. gad ā. 
 
LV 10   LV lai pārliecinātos, ka darba ņēmējiem ir izdev īgi strādāt, vienlaikus nodrošinot atbalstu 
neaizsarg ātām sociālajām grupām.  
(13) Kopum ā, ņemot vērā riskus, kas apdraud iepriekšmin ētos budžeta m ērķus, arī 
2010. gad ā var tikt apsv ērta tāda stratēģija, kas uztur atbalstošu fisk ālo politiku 
saskaņā ar EEAP. Tom ēr pēc ekonomisk ās krīzes negatīvajām sekām kopējais valsts 
budžeta defic īts 2010. gad ā saglabāsies 6 % apm ērā no IKP, v ēlāk pakāpeniski 
samazinoties l īdz atsauces v ērtībai 3 %. Lai ar ī programmas strat ēģijā prognozēti 
gada vid ējie fiskālie rezult āti ¾ procentpunktu apm ērā no IKP laikposm ā no 
2010. līdz 2013. gadam, uz tiem attiecas negat īvie riski. T ādējādi, ņemot vērā šos 
riskus, ar fisk āliem rezult ātiem var nepietikt, lai budžeta defic ītu samazin ātu zem 
atsauces v ērtības 3 % no IKP l īdz 2013. gadam, k ā tas plānots. Turkl āt šķiet, ka 
konsolidācijas strat ēģijas strukt ūra lielā mērā pamatota uz ie ņēmumu palielin āšanas 
pasākumiem, minim āli ietverot izdevumu samazin āšanu. Faktiski programm ā 
prognozēts, ka izdevumu attiec ība pret IKP 2013. gad ā stabilizēsies augst ākā līmenī, 
salīdzinot ar 2009. gada rezult ātu. Pasākumi, ar kuriem var ētu šo situāciju "pagriezt" 
pretējā virzienā, vēl tiek apspriesti ar soci ālajiem partneriem, un t ādējādi tie pak ļauti 
riskiem atkar ībā no to k ārtības un īstenošanas termi ņa. Tāpēc parāda līmeņa 
dinamika, kura, k ā plānots, pārsniegs 60 % no IKP, s ākot ar 2010. gadu, var ar ī būt 
mazāk optimistiska, nek ā prognozēts atjaunin ājumā. 
(14) Attiec ībā uz prasībām par datiem, kas nor ādītas rīcības kodeks ā par stabilit ātes un 
konverģences programm ām, programm ā sniegti visi oblig ātie un fakultat īvie dati. 
Kopumā secināms, ka Kipras valsts finanšu st āvoklis ir iev ērojami pasliktin ājies ekonomisk ās 
lejupslīdes un ekspans īvās fiskālās nostādnes rezult ātā sakarā ar ievērojamu stimul ējošu 
pasākumu pie ņemšanu saska ņā ar EEAP. T āpēc 2009. gad ā budžeta bilanc ē radās deficīts 
6,1 % apm ērā no IKP p ēc 2008. gada IKP p ārpalikuma 0,9 % apm ērā. Programm ā izklāstīts 
konsolidācijas virziens, s ākot ar 2010. gadu, kura m ērķis ir kopējās valsts bilances defic īta 
samazināšana zem atsauces v ērtības 3 % apm ērā no IKP l īdz 2013. gadam. Tom ēr korekciju 
tiek plānots īstenot galvenok ārt no budžeta ie ņēmumu da ļas, kamēr izdevumu un IKP 
attiecība paliek v ēsturiski augst ā līmenī. Turklāt, ņemot vērā globālās ekonomikas l ēno 
atveseļošanos, budžeta strat ēģija ir pak ļauta ievērojamiem negat īviem riskiem, jo izaugsmes 
prognozes, uz kur ām pamatots makroekonomiskais scen ārijs, ir optimistiskas. Ņemot vērā 
lielo iekšzemes un ārējo nelīdzsvarotību, par priorit āti jāizvirza piesardz īga politika un 
fiskālās ilgtspējas stiprin āšana. Tādējādi kārtējo izdevumu kontrolei, īstenojot efekt īvu 
daudzgadu budžeta sist ēmu, jākļūst par noz īmīgu instrumentu, kas atbalsta konsolid ācijas 
plānu un budžeta m ērķu izpildi. Bez tam ir svar īgi uzlabot valsts finanšu kvalit āti, lai pan āktu 
ekonomikas korekcijas bez satricin ājumiem, ņemot vērā tās nelīdzsvarotību, proti, palielinot 
potenciālo IKP, stiprinot konkur ētspēju un turpinot nov ērst ārējo nelīdzsvarotību. 
Ievērojot iepriekš min ēto novērtējumu, Kipra tiek aicin āta: 
i) ierobežot budžeta defic ītu 2010. gad ā līdz ne vair āk kā 6 % no IKP, ja nepieciešams, 
pastiprinot konsolid ācijas pasākumus, proti, ja notikumi makroekonomikas jom ā 
izrādīsies maz āk optimistiski k ā programmas scen ārijā, un laic īgi rīkoties, lai 
izstrādātu konsolid ācijas strat ēģiju, kuras pamat ā ir galvenok ārt izdevumu 
samazināšana; izmantot iesp ējas papildus fisk ālajiem rezult ātiem, lai pa ātrinātu 
fiskālo konsolid āciju un kop ējā parāda attiecības samazin āšanu atsauces v ērtības 
virzienā; 
 
LV 11   LV ii) k ā plānots, īstenot efekt īvu daudzgadu budžeta sist ēmu, lai nodrošin ātu, ka tiek 
ievēroti budžeta m ērķi un izdevumi vid ējā termiņā tiek stingri ierobežoti; 
iii) uzlabot valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspēju, īstenojot reformu pas ākumus, lai 
kontrolētu pensiju un vesel ības aprūpes izdevumus ar nol ūku samazin āt prognoz ēto 
ar sabiedr ības novecošanos saist īto izdevumu pieaugumu. 
 
LV 12   LV Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu sal īdzinājums  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
SP 2010. g. apr īlis 3,6 –1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
COM 2010. g. maijs  3,6 –1,7 0,4 1,3 n.p. n.p. Reālais IKP (izmai ņas %)  
SP 2009. g. febru āris 3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis 4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
COM 2010. g. maijs  4,4 0,2 2,7 2,5 n.p. n.p. SPCI inflācija (%)  
SP 2009. g. febru āris 4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis 2,9 –1,3 –2,4 –2,5 –1,6 –0,5 
COM 2010. g. maijs  3,4 –0,7 –2,1 –1,6 n.p. n.p. Ražošanas apjoma starp ība1
(% no potenci ālā IKP) SP 2009. g. febru āris 0,8 –0,1 –0,6 –0,5 –0,2 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis –17,7 –8,5 –11,5 –12,2 –12,6 –12,9 
COM 2010. g. maijs  –17,6 –8,2 –6,8 –6,7 n.p. n.p. Tīrais 
aizdevums/aiz ņēmums 
salīdzinājumā ar citām 
pasaules valst īm (% no IKP)SP 2009. g.  februāris –12,4 –12,1 –11,5 –10,9 –10,2 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis 43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
COM 2010. g. maijs  43,5 40,3 41,2  41,3 n.p.  n.p. Valsts budžeta ie ņēmumi 
(% no IKP)  SP 2009. g. febru āris 45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 n.p.  
SP 2010. g. apr īlis 42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
COM 2010. g. maijs  42,6 46,4 48,3  49,0 n.p. n.p. Valsts budžeta izdevumi (% 
no IKP)  SP 2009. g. febru āris 44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 n.p.  
SP 2010. g. apr īlis 0,9 –6,1 –6,0 –4,5 –3,4 –2,5 
COM 2010. g. maijs  0,9 –6,1 –7,1 –7,7 n.p. n.p. Valsts kopbudžeta bilance 
(% no IKP)  SP 2009. g. febru āris 1,0 –0,8 –1,4 –1,9 –2,2 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis 3,7 –3,6 –3,7 –2,1 –1,0 0,1 
COM 2010. g. maijs 3,7 –3,6 –4,4 –4,8 n.p. n.p. Primārā bilance (% no IKP)  
SP 2009. g. febru āris 3,9 1,5 0,8 0,2 –0,2 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis –0,2 –5,6 –5,1 –3,5 –2,8 –2,3 
COM 2010. g. maijs  –0,4 –5,8 –6,3 –7,1 n.p. n.p. Cikliski kori ģētā bilance1 
(% no IKP)  SP 2009. g. febru āris 0,7 –0,8 –1,2 –1,7 –2,1 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis –0,2 –5,6 –5,2 –3,6 –2,9 –2,3 
COM 2010. g. maijs  –0,4 –5,8 –6,3 –7,1 n.p. n.p. Strukturālā bilance3 
(% no IKP)  SP 2009. g. febru āris 0,7 –0,8 –1,2 –1,7 –2,1 n.p. 
SP 2010. g. apr īlis 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
COM 2010. g. maijs  48,4 56,2 62,3 67,6 n.p. n.p. Valsts kop ējais parāds (% 
no IKP)  
SP 2009. g. febru āris 49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 n.p. 
Piezīmes: 
1 Komisijas dienestu veikts p ārrēķins programm ā norādītajām ražošanas apjomu starp ībām un cikliski kori ģētajām bilancēm, 
pamatojoties uz programm ās sniegto inform āciju. 
2 Pamatojoties uz pl ānoto potenci ālo izaugsmi attiec īgi 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 %, un 2,8 % apm ērā laikposm ā no 
2009. līdz 2013. gadam.  
3 Cikliski kori ģētā bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. Vienreiz ēji un citi pagaidu pas ākumi ir 0,1 % 
apmērā 2010., 2011. un 2012. gad ā (visi paredz ēti budžeta defic īta samazin āšanai) saska ņā ar jaunāko programmu. Komisijas 
dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē nav paredz ēti vienreiz ēji un pagaidu pas ākumi. 
Avots : 
Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozes (COM); Komisijas dienestu apr ēķini.