Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam /* COM/2008/0757 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.11.2008 COM(2008) 757 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importu piemērojama Padomes 1997. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 (“pamatregula”). - Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2007. gada 22. februāra Regula (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un Padomes 2007. gada 22. februāra Regula (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. - Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2007. gada 27. septembrī pēc savas ierosmes sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz spēkā esošo kompensācijas maksājumu, ko piemēro polietilēntereftalāta importam Indijā. Pārskatīšanu sāka, jo bija pietiekami daudz sākotnējo pierādījumu tam, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz subsidēšanu, pamatojoties uz kuru bija noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka, lai gan attiecīgās shēmas patiešām netika izmantotas, kopējais subsidēšanas līmenis attiecībā uz vienīgo Indijas ražotāju, kurš sadarbojās, tomēr ir palielinājies. Tā kā otrs ražotājs eksportētājs, kurš bija norādīts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, nesadarbojās, jāuzskata, ka tas izmantoja subsidēšanas piedāvātās priekšrocības vismaz tādā līmenī, kāds tika konstatēts eksportētājam, kurš sadarbojās. Nebija nekādu norāžu par to, ka ir jāpārrēķina subsīdiju likmes uzņēmumiem, kuriem noteikta individuālā starpība un uz kuriem neattiecās šī daļējā starpposma pārskatīšana. Tādēļ Padomei iesaka pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai koriģētu maksājuma likmi, kas piemērojama vienīgajam Indijas ražotājam, kurš sadarbojās, kā arī ražotājam, kurš nesadarbojās, bet uz kuru arī attiecās pārskatīšana. Lai gan individuālā starpība pārējiem uzņēmumiem, uz kuriem neattiecās izmeklēšana, nemainās, ir ierosināts attiecīgi koriģēt visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo atlikušo starpību. Saskaņā ar principu, kas paredz, ka nevienu produktu nepakļauj abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas, vienam un tam pašam ražojumam piemērojamais antidempinga maksājumu līmenis antidempinga regulā ir jākoriģē, ņemot vērā palielinātos kompensācijas maksājumus. - Juridiskais pamats Padomes 1997. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības veids ir aprakstīts iepriekšminētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, cita starpā, Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. un 19. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA I. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi 1. Padome 2000. gada 30. novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[2] noteica galīgos kompensācijas maksājumus dažu, cita starpā, Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes polietilēntereftalātu importam (“sākotnējā izmeklēšana”). 2. Pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007[3] (“antisubsidēšanas regula”) vēl uz pieciem gadiem piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam. Attiecīgais ražojums atbilst KN kodam 3907 60 20. Maksājuma likmi noteica robežās no 0 līdz 106,5 EUR par tonnu atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, un maksājuma likmi 41,3 EUR apmērā par tonnu noteica visu pārejo eksportētāju veiktam importam. 3. Turklāt Padome tam pašam Indijas izcelsmes ražojumam piemēroja galīgo antidempinga maksājumu ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[4] (“antidempinga regula”). Saskaņā ar šo regulu noteiktā maksājuma likme atsevišķi nosauktiem eksportētājiem ir 88,9 līdz 200,9 EUR par tonnu un pārējo eksportētāju veiktam importam maksājuma likme ir noteikta 181,7 EUR apmērā par tonnu. 4. Atbilstoši principam, kas saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu paredz, ka nevienu ražojumu nepakļauj abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas, nosakot antidempinga maksājumu līmeni antidempinga regulā, ņem vērā kompensācijas maksājuma lielumu, kas noteikts ar antisubsidēšanas regulu. II. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana 5. Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma atbilstīgi Ienākuma nodokļa likuma 80 HHC pantam) un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Attiecīgi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis, iespējams, ir samazinājies un ka tādēļ pasākumi, kas bija noteikti, daļēji balstoties uz šīm shēmām, ir jāpārskata. 6. Komisija pārbaudīja Indijas valdības sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem, pārbaudot tikai dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu importam piemērojamo subsidēšanas līmeni. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [5] (“paziņojums par izmeklēšanas sākšanu”) un sāka Padomes Regulas (EK) Nr. 193/2007 ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu. 7. Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri izmantoja priekšrocības, ko piedāvā viena vai abas izmainītās subsīdiju shēmas, ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Atkarībā no pārskatīšanā izdarītajiem secinājumiem daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā tiks novērtēts arī tas, vai ir jāpārskata pasākumi, kas piemērojami citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kurā noteica spēkā esošo pasākumu un/vai atlikušā pasākuma līmeni, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem. III. Izmeklēšanas laikposms 8. Izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas laikposms” jeb “PIL”). IV. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana 9. Komisija oficiāli informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri bija sadarbojušies iepriekšējā izmeklēšanā, kuri saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007 bija minēti kā ražotāji eksportētāji, kuri izmanto priekšrocības, ko piedāvā jebkura no abām mainītajām subsīdiju shēmām, un kuri bija minēti izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, kā arī Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā. 10. Ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu bija paredzēts izmantot paraugu ņemšanas metodes. 11. Pieteicās divi ražotāji eksportētāji, kuri sniedza pārbaudei izlases veidā nepieciešamo informāciju. Tādēļ tika uzskatīts, ka izlases veida pārbaudes izmantošana nav nepieciešama. Tomēr viens no abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija iesnieguši izlases veida pārbaudes veidlapu, vēlāk paziņoja Komisijai, ka tas neplāno atbildēt uz visiem anketas jautājumiem un sniegt izmeklēšanai nepieciešamās ziņas. 12. Tāpēc Komisija nosūtīja anketu tikai vienam ražotājam eksportētājam, kurš atbilda šīs pārskatīšanas kritērijiem, proti, uzņēmumam Pearl Engineering Polymers Ltd (“uzņēmums”), no kura tā saņēma atbildes uz anketas jautājumiem. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai. Gan uzņēmums, gan Indijas valdība sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. 13. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklēti šādu ieinteresēto personu uzņēmumi: 1. Indijas valdība: Komerclietu ministrija, Deli. 2. Ražotājs eksportētājs Indijā: Pearl Engineering Polymers Ltd , Deli VI. Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru 14. Par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem bija iecerēts ierosināt koriģēt maksājuma likmi, kas piemērojama vienīgajam Indijas ražotājam, kurš sadarbojās, un arī ražotājam eksportētājam, kurš nesadarbojās, bet kurš bija minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā, kā arī par nodomu spēkā esošos pasākumus saglabāt arī attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā izmeklēšanas pārskatīšanā, informēja Indijas valdību un pārējās ieinteresētās personas. Tām bija dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas apliecināts turpmāk. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS 15. Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, uz kuru attiecās Padomes Regula (EK) Nr. 193/2007, t.i., PET, kura viskozitāte atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāka un kura izcelsme ir attiecīgajā valstī. To patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20. C. SUBSĪDIJAS I. Ievads 16. Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un atbildēm uz Komisija anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, kā tika apgalvots, ietver subsīdiju piešķiršanu. a) iepriekšēja autorizācijas shēma (agrāk pazīstama kā iepriekšēja licenču shēma) ( Advance Authorisation Scheme “ AAS ”), b) piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem ( Duty Entitlement Passbook Scheme “ DEPS” ), c) ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma ( Export Promotion Capital Goods Scheme “ EPCGS” ), d) ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma ( Income Tax Exemption Scheme “ ITES” ), e) mērķa tirgus shēma ( Focus Market Scheme “ FMS” ), f) papildmērķa shēma ( Target Plus Scheme “ TPS ”). 17. Iepriekš a), b), c), e) un f) punktā norādītās shēmas ir izstrādātas, balstoties uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992.), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Eksporta un importa politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Viens eksporta un importa politikas dokuments ir saistīts ar šajā gadījumā minēto PIL, t.i., ar piecgadu plānu, kas attiecas uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“ EXIM politika 04–09”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politiku 04–09 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (“ HOP I 04–09 dokuments”). Arī Procedūras rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts. 18. Iepriekš d) apakšpunktā minētās ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēmas ir sagatavotas, balstoties uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. 19. Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu uzaicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām gan par grozītajām, gan negrozītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz minētajām shēmām un lai rastu savstarpēji saskaņotu risinājumu. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts savstarpēji saskaņots risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. 20. Viena ieinteresētā persona, kura pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari, apgalvoja, ka Indijas eksportētājiem joprojām ir pieejamas vairākas citas subsīdijas un shēmas. Tomēr no informācijas netika gūti galīgi pierādījumi tam, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, izmanto šīs shēmas. Tāpēc šajā konkrētajā procedūrā šie jautājumi netiek aplūkoti sīkāk. II. Konkrētās shēmas 1 Iepriekšēja autorizācijas shēma (AAS) a) Juridiskais pamats 21. Detalizēts shēmas apraksts ir ietverts EXIM politikas 04–09 4.1.1.–4.1.14. punktā un HOP I 2004–2009 dokumenta 4.1.–4.30. nodaļā. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007 piemēroja patlaban spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šo shēmu dēvēja par iepriekšēju licenču shēmu. b) Tiesības izmantot attiecīgo shēmu 22. AAS ir sešas apakšshēmas, kas sīkāk aprakstītas 23. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras izmantošanas iespēju ziņā. AAS fiziskā eksporta un AAS ikgadējā pieprasījuma iespējas var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. AAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, “nosacītā eksporta” priekšrocības atbilstīgi iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ ARO ”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvam var izmantot starpproduktu piegādātāji, kas apgādā ražotājus eksportētājus. c) Īstenošana praksē 23. Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem. i) Fiziskam eksportam. Tā ir galvenā apakšshēma, kas ļauj bez nodokļa importēt konkrētas eksporta produkcijas ražošanai nepieciešamos izejmateriālus. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē to, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas saistības, minot arī eksportējamā ražojuma veidu. ii) Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder attiecīgajai ražojumu grupai, ja to ražošanai izmantots šāds ar nodokli neapliekams materiāls. iii) Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kurš ražo starpproduktu, var bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus un šim mērķim starpproduktu piegādēm var saņemt atļauju izmantot AAS . Galīgais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē. iv) Nosacītais eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam darbuzņēmējam importēt izejmateriālus bez nodokļa, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras kā “paredzētas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti EXIM politikas 04–09 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā. Kā paskaidroja Indijas valdība, “nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes EOR vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”). v) ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus nevis no tiešā importa, bet gan no vietējiem avotiem, var izvēlēties tos iegūt pret iepriekšējas izlaides pasūtījumiem ( ARO ). Šādos gadījumos iepriekšējās atļaujas apstiprina kā ARO, un konkrēto preču piegādes brīdī tās tiek apstiprinātas vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t.i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem, gan par importētiem izejmateriāliem. vi) Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas īpašniekam. Iepriekšējas atļaujas īpašnieks var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša importa veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t.i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). 24. Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā tikai viens eksportētājs, kurš sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi divām ar attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) AAS fiziskajam eksportam, iv) AAS nosacītajam eksportam. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensēšana. 25. Pēc tam, kad ar Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007 bija piemērots patlaban spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Tādas pārbaudes vajadzībām, ko veic Indijas iestādes, atļaujas īpašniekam ir juridisks pienākums norādītajā veidā uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par importētu/vietējā tirgū iepirktu, ar muitas nodokļiem neapliekamu preču patēriņu un izmantošanu” (sk. HOP I 04–09 dokumenta 4.26., 4.30. nodaļu un 23. pielikumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. pielikumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekšminētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izsniegtas, sākot ar 2005. gada 13. maiju. Visu to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču īpašniekiem, kas izsniegtas pirms minētās dienas, ir jāievēro iepriekš piemērojamie pārbaudes noteikumi, t.i., jāuztur patiess un pareizs pārskats par importētu preču patēriņu un izmantošanu, kas saistās ar atļaujas izmantošanu, 18. papildinājumā norādītajā veidā, kā noteikts HOP I 02–07 dokumenta 4.30. nodaļā un 18. papildinājumā). 26. Attiecībā uz apakšshēmām, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, t.i., fiziskā eksporta un nosacītā eksporta shēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“ SION ”). SION ir noteiktas vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP II 04–09 dokumentā. 27. Šajā ziņā jānorāda, ka SION regulāri pārskata. Tā kā viens eksportētājs, kurš sadarbojās, izmantoja dažādos laikos izsniegtas atļaujas, tas nozīmēja arī to, ka šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā piemēroja dažādas SION . 28. Importētās izejvielas nav nododamas citiem, un tās izmantojamas, lai ražotu eksporta galaproduktu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). 29. Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija apgalvojis, ka izejmateriāli ir izmantoti pilnībā, attiecīgajam ražojumam nebija faktiskā patēriņa reģistra. Tika vienīgi pieņemts, ka patēriņš atbilst SION . Tāpēc nebija iespējams noteikt, vai konkrētās atļaujās/licencēs noteiktās SION prasības attiecībā uz izejmateriāliem, kurus ieveda bez ievedmuitas nodokļa, nepārsniedz materiālu daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu. 30. Turklāt pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka izejvielas ir importētas atbilstīgi trim dažādām atļaujām/licencēm un dažādām SION normām un ka tad tās ir kopā fiziski izmantotas vienas un tās pašas eksportētās preces ražošanas procesā. Tas, ka ir trīs dažādas SION un dažādas katram izejmateriālam noteiktās patēriņa normas, vēl vairāk apgrūtina faktiskā patēriņa noteikšanu eksportētājam, kurš sadarbojās. Šajā ziņā ir skaidrs, ka faktiskā patēriņa reģistrs ir par pamatu tam, lai varētu pārbaudīt, vai beznodokļa izejmateriāli nepārsniedz materiāla daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu. 31. Pārskatīšanas izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē. Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas līdz 2005. gada 13. maijam, attiecīgās iestādes nesaņēma nepieciešamos faktiskā patēriņa un krājumu reģistrus (18. papildinājums), tāpēc Indijas valdība tos nevarēja kontrolēt. Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas no 2005. gada 13. maija, ir jāsagatavo nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri, taču Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi, vai tie atbilst EXIM politikas prasībām. Šos reģistrus pārbaudīja neatkarīgi zvērināti grāmatveži, kā to nosaka attiecīgie 25. apsvērumā minētie Indijas tiesību akti, taču ne uzņēmums, ne zvērinātais grāmatvedis neveica nekādus ierakstus par to, kā šī sertifikācija ir notikusi. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju, ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu, ne EXIM politikas prasību, ne grāmatvedības procedūru. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo EXIM noteikumu ievērošanu. d) Komentāri par konstatētajiem faktiem 32. Eksportētājs, kurš sadarbojās, apstrīdēja iepriekšminētos konstatējumus, it īpaši secinājumus par zvērināto grāmatvedi, kā izklāstīts 31. apsvērumā. Tālab tika apgalvots, ka nav valsts vai starptautiskas tiesību normas, kas uzņēmumam, kurā tika veikta revīzija, noteiktu pienākumu protokolēt, kā revīzija tika veikta. Tieši pretēji saskaņā ar Indijas tiesību aktiem revīzijā izmantotie dokumenti ir revidenta īpašums. Šādos apstākļos un uzskatot, ka pirms pārbaudes apmeklējuma netika pieprasīts tikties ar zvērinātu grāmatvedi, fakts, ka apmeklējuma laikā uzņēmumā, kurā tika veikta revīzija, nebija šādu attaisnojošu dokumentu, nebūtu izmantojams pret to. Turklāt tika arī apgalvots, ka pamatregula nekādā gadījumā nedotu Komisijas dienestiem tiesības pārbaudīt dokumentus, kuri neatrodas uzņēmumā, kurā veikta izmeklēšana, kā tas būtu gadījumā ar neatkarīgu grāmatvedi. Tika arī iebilsts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, visu izejvielu faktiskais patēriņš bija lielāks nekā SION normas un ka nebija pārmērīga atbrīvojuma no muitas nodokļiem. 33. Šajā ziņā jāatgādina, ka zvērinātā grāmatveža veiktā pārbaude un attiecīgās apliecības izsniegšana ir pārbaudes sistēmas elementi, ko EXIM politikā ir ieviesusi Indijas valdība. Tālab saskaņā ar EXIM politiku zvērināts grāmatvedis ir šīs sistēmas īstenošanas dalībnieks, un Komisijai bija jāpārbauda, vai iepriekšminētā pārbaudes sistēma ir efektīvi piemērota. Tas, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas pats vai tā ieceltais zvērinātais grāmatvedis reģistrē pārbaudes, kas veiktas EXIM politikā noteiktās apliecības izsniegšanai, liecina, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir ievēroti attiecīgie EXIM politikas noteikumi. Attiecībā uz uzņēmuma apgalvojumu par to, ka nekādā gadījumā nebija pārmērīga atbrīvojuma no muitas nodokļiem, jāatgādina, ka faktiskais stāvoklis uz vietas (proti, izejvielu maisījums un izgatavotie ražojumi, atšķirīgu SION normu izmantošana, EXIM politikā noteikto dokumentu trūkums par faktisko patēriņu), kamēr Indijas valdība nav veikusi nepieciešamo galīgo pārbaudi, liecināja, ka aprēķini attiecībā uz faktisko patēriņu un tādējādi uz pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem par atļauju/licenci un SION normu nav ticami. e) Secinājums 34. Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t.i., Indijas valdības finansiāls atbalsts, kas piešķir priekšrocības eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana. 35. Turklāt AAS fiziskais eksports un AAS nosacītais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. 36. Nevienu no abām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksājuma sistēmu vai nodokļu atmaksājuma aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Pašas SION nav uzskatāmas par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo ar muitas nodokļiem neapliekamus izejmateriālus, kas importēti atbilstīgi atļaujām/licencēm ar dažādiem SION etalonkritērijiem, ir kopā izmantoti vienā un tai pašā eksportējamās preces ražošanas procesā. Šāds process neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kāds daudzums izejmateriālu tika patērēts eksporta produkcijas ražošanā un ar kādiem SION etalonkritērijiem tas ir jāsalīdzina. Turklāt Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, balstoties uz pareizi reģistrētu faktisko patēriņu, vai arī vēl nav to pabeigusi. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt jāatgādina, ka attiecīgajam uzņēmumam nebija patēriņa reģistra, kas ļautu pārbaudīt izejmateriālu reālo patēriņu pa ražojumu veidiem. Tāpēc pat tad, ja būtu ieviesta efektīva kontroles sistēma, Indijas valdība nevarētu pārbaudīt, kādi izejvielu daudzumi ir tikuši patērēti eksportētā ražojuma izgatavošanai. Visbeidzot, zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā nav uzlabojusi pārbaudes sistēmu, jo nav detalizētu noteikumu par to, kā zvērinātiem grāmatvežiem būtu jāveic tiem uzticētie uzdevumi, un izmeklēšanas laikā sniegtā informācija nevarēja garantēt atbilstīgi pamatregulai izklāstīto iepriekšminēto noteikumu izpildi. 37. Tādēļ šīs divas apakšsistēmas ir kompensējamas. f) Subsīdijas summas aprēķināšana 38. Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) iedaļu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļu pārsniegto atmaksu var kompensēt tikai tad, ja ir izpildīti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksāšanas shēmu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Tai, gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) iedaļu tikai jāatrod pietiekami pierādījumi tam, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. 39. Subsīdijas summu eksportētājam, kurš izmantoja AAS , aprēķināja, pamatojoties uz neuzliktās ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja attiecīgajam ražojumam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIL sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. 40. Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, bija 12,8 %. 2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS) a) Juridiskais pamats 41. Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4. nodaļā. 42. Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nesaņēma kompensējamas priekšrocības atbilstīgi DEPBS . Tādēļ uzskatīja, ka turpmāka šīs shēmas analīze šīs izmeklēšanas darbības jomā nav nepieciešama. 3. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma ( EPCGS ) a) Juridiskais pamats 43. Detalizētāks EPCGS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 5. nodaļā. b) Tiesības izmantot attiecīgo shēmu 44. Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu. c) Īstenošana praksē 45. Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apmērā (ieskaitot 10 % piemaksu), un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksportēšanas pienākumu, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksportpreču ražošanai. 46. EPCGS atļaujas īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas īpašniekam. d) Komentāri par konstatētajiem faktiem 47. Pēc konstatējumu izpaušanas komentāri par EPCG netika iesniegti. e) Secinājums par EPCG shēmu 48. EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) iedaļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi būtu jāsamaksā. Turklāt, nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti. 49. Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. 50. Visbeidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) iedaļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā. f) Subsīdijas summas aprēķināšana 51. Viens eksportētājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas laikposmā nebija iepircis ražošanas līdzekļus. Tomēr uzņēmums joprojām saņēma atbrīvojumu no nodokļa par ražošanas līdzekļiem, kuri par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto summu bija iepirkti pirms izmeklēšanas laikposma. Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā konstatēto pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā iegūto subsīdijas summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju uz laikposmu, kas atspoguļo šādu ražotāja eksportētāja ražošanas līdzekļu faktisko amortizācijas atskaitījumu periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIL, ir pielāgota, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūto priekšrocību pilno vērtību. No šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai saņemtu subsīdiju, iegūstot subsīdijas lielumu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Subsīdijas likme, kas bija noteikta attiecībā uz priekšrocībām, ko uzņēmums guva pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, bija 0,3 %. 4. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES) a) Juridiskais pamats 1961. gada Ienākuma nodokļa likuma (ITA) 80HHC pants 52. Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja izmantot priekšrocības, ko piedāvāja daļējs atbrīvojums no ieņēmuma nodokļa par eksporta tirdzniecībā iegūtu peļņu. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam bija noteikts Ienākuma nodokļa likuma 80HHC pantā. 53. Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t.i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi ITA 80HHC pants neparedz nekādas priekšrocības pēc 2004. gada 31. marta. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā neguva nekādas priekšrocības saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, tā kā šī shēma ir atcelta, priekšrocību izmantošana netiks kompensēta, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā. 5. Mērķa tirgus shēma (FMS) a) Juridiskais pamats 54. Detalizēts FMS apraksts ir ietverts EXIM politikas 04–09 3.9. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.20. nodaļā. Lai gan uzņēmums ziņoja par šo shēmu, izmeklēšanā atklājās, ka pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā netika gūtas nekādas priekšrocības. Tā kā tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nav guvis kompensējamas priekšrocības atbilstoši šai shēmai, šīs izmeklēšanas darbības jomā tam nebija nepieciešama turpmāka analīze. 6. Papildmērķa shēma (TPS) a) Juridiskais pamats 55. Detalizēts TPS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 3.7. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.2. nodaļā. b) Tiesības izmantot attiecīgo shēmu 56. Jebkurš ražotājs eksportētājs var pieteikties uz šo shēmu. c) Īstenošana praksē 57. Šīs shēmas mērķis ir piešķirt piemaksu uzņēmumiem, kuri palielina savu eksporta apgrozījumu. Šajā ziņā shēma ļauj attiecīgajiem uzņēmumiem izmantot kredītu 5 %–15 % apmērā no summas, kas noteikta, pamatojoties uz starpību starp tā eksporta FOB vērtībām, kas veikts divus pēdējos finanšu gadus pēc kārtas. 58. Uzņēmumiem, kuri vēlas izmantot šo shēmu, ir jāiesniedz pieteikums Komerclietu un rūpniecības ministrijai. Pēc pieteikuma apstiprināšanas attiecīgās iestādes izsniedz atļauju, kurā norādīts kredīta lielums. 59. Šīs shēmas darbība 2006. gada martā tika pārtraukta, un laika gaitā to aizstāja ar divām jaunām shēmām – mērķa tirgus shēmu un mērķa ražojumu shēmu. Tomēr uz TPS atļauju varēja pieteikties vēl līdz 2007. gada martam, un uzņēmumi, kuri izmanto šo shēmu, drīkst izmantot attiecīgos kredītus līdz 2009. gada martam. (d) Komentāri par konstatētajiem faktiem 60. Ražotājs, kurš sadarbojās, uzskatīja, ka uzņēmums šīs shēmas PIL laikā nav izmantojis priekšrocības un ka shēma 2006. gadā bija atcelta, tāpēc tā nav jākompensē. Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums PIL laikā ir izmantojis priekšrocības, tāpēc, lai gan shēma patiesi vairs netiek izmantota, uzņēmumi arī turpmāk līdz 2009. gadam to var izmantot. e) Secinājums par papildmērķa shēmu 61. TPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) iedaļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. TPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt TPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo tā likviditāti. 62. Turklāt pēc likuma TPS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktam. 63. Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) iedaļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas nodokļu pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs izmantot TPS piedāvātās priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai nē. Lai izmantotu priekšrocības, eksportētājam vienkārši jāpalielina eksporta apgrozījums, nepierādot, ka izejmateriāli tika importēti. Tātad TPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. f) Subsīdijas lieluma aprēķināšana 64. Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā priekšrocības, ko izmantoja saņēmējs un kas tika konstatētas pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. 65. Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,7%. III. Kompensējamo subsīdiju lielums 66. Jāatgādina, ka subsīdijas norma, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, bija 5,8 %. 67. Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju lielums, kas izteikts ad valorem izteiksmē, ir 13,8 %, kā norādīts turpmāk. SHĒMA | ALS | DEPBS | EPCGS | ITIRAD | FMS | TPS | Kopā | UZŅĒMUMS | % | % | % | % | % | % | % | Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 | 68. Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir palielinājies. D. KOMPENSĀCIJAS UN ANTIDEMPINGA PASĀKUMI I. Kompensācijas pasākumi 69. Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma 3. punktā, ir konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas norma ir palielinājusies no 5,8 % līdz 13,8 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007. 70. Otram uzņēmumam, uz kuru attiecās šī daļējā starpposma pārskatīšana, Reliance Industries Ltd , sākotnējā izmeklēšanā bija visaugstākā subsīdijas norma, taču tas šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā šis uzņēmums nesadarbojās, novērtējums saskaņā ar pamatregulas 28. pantu bija jāveic, balstoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā ziņā, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz vienu eksportētāju, kurš sadarbojās, ļoti iespējams, ka šis ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās, arī turpmāk gūs labumu, ko sniedz izmeklētās subsidēšanas shēmas, vismaz tādā pašā mērā, kāds konstatēts attiecībā uz eksportētāju, kurš sadarbojās. Tādējādi jāsecina, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecās šī pārskatīšana un kurš nesadarbojās, arī ir palielinājies līdz 13,8 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētajam noteikta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 193/2007. 71. Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās, bet kuri izmeklēšanas sākšanas paziņojuma pielikumā nebija norādīti kā uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nebija nekādu norāžu par to, ka būtu jāpārrēķina šiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas un antidempinga maksājuma likmes. Tāpēc individuālās maksājuma likmes, kas piemērojamas visām pārējām personām, izņemot Padomes Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktā minētos uzņēmumus Pearl Engineering un Reliance Industries , nemainās. 72. Taču attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nesadarbojās ne šajā pārskatīšanā, ne arī sākotnējā izmeklēšanā, jāuzskata, ka tie arī turpmāk izmantos priekšrocības, ko piedāvā izmeklētās subsidēšanas shēmas, vismaz tādā pašā mērā, kāds konstatēts attiecībā uz vienīgo eksportētāju, kurš sadarbojās. Lai izvairītos no veicināšanas maksājuma noteikšanas par nesadarbošanos, ir lietderīgi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo subsidēšanas līmeni noteikt kā visaugstāko likmi, kas piemērojama jebkuram uzņēmumam, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, t.i., 13,8 % apmērā. 73. Koriģētā kompensācijas maksājuma likmes jānosaka tādā līmenī, kādā ir jaunās subsidēšanas likmes, kas tika konstatētas šīs pārskatīšanas laikā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. 74. Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atspoguļo daļējā starpposma pārskatīšanā konstatēto situāciju. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Labumu no šīm maksājuma likmēm nevar gūt attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kuras saistītas ar tajā īpaši minētajiem, un tam piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. 75. Lai izvairītos no PET cenu svārstībām, ko izraisa jēlnaftas cenu izmaiņas, kā rezultātā tiek iekasēti lielāki nodokļi, jāatgādina, ka spēkā esošie pasākumi ir noteikti kā konkrētais maksājums par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas maksājuma likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanā sākotnējā izmeklēšanā. Šī pati metode ir izmantota, lai noteiktu konkrētā maksājuma koriģētos līmeņus saistībā ar šo pārskatīšanu. 76. Tāpēc piemērojamās normas un maksājuma likmes jāaprēķina atbilstoši turpmāk tabulā norādītajam. Kompensācijas maksājuma likme | Ierosinātā kompensācijas maksājuma likme | Reliance Industries Ltd | 13,8% | 69,4 | Eur/t | Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 74,6 | Eur/t | Senpet Ltd | 4,43% | 22,0 | Eur/t | Futura Polyeters Ltd | 0% | 0,0 | Eur/t | South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 106,5 | Eur/t | Visi pārējie uzņēmumi | 13,8% | 69,4 | Eur/t | 77. Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai[6] kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju regula tiks grozīta, attiecīgi atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem noteiktas individuālās maksājumu likmes. II. Antidempinga pasākumi 78. Kompensācijas maksājuma likmes koriģēšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas Indijas ražotājiem piemērots ar Regulu (EK) Nr. 192/2007. 79. Sākotnējā antidempinga izmeklēšanā antidempinga maksājumu koriģēja, lai izvairītos no tā, ka no eksporta subsīdijām gūtais labums tiktu uzskaitīts divreiz. Šajā ziņā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, 14. panta 1. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 1. punktā ir noteikts, ka nevienu ražojumu nepakļauj abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā, kā arī šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā aplūkotās subsīdiju shēmas, par kurām tika konstatēts, ka tās ir kompensējamas, veido eksporta subsīdijas antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāju eksportētāju eksporta cenu, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Citiem vārdiem sakot, sākotnējā antidempinga izmeklēšanā noteiktā galīgā dempinga starpība daļēji bija radusies eksporta subsīdiju esamības dēļ. 80. Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā no eksporta subsīdijām pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā gūtā labuma pārskatīto līmeni, kas noteikts šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma kompensēšanas ar eksporta subsīdiju ietekmi. 81. Citiem vārdiem sakot, lai koriģētu iepriekš noteiktās dempinga starpības, būs jāņem vērā jaunie subsīdiju līmeņi. 82. Tāpēc attiecīgajiem uzņēmumiem piemērojamās dempinga starpības un kompensācijas maksājumu likmes jāaprēķina tā, kā norādīts turpmākajā tabulā. Kompensācijas maksājuma likme (kas izriet no eksporta subsīdijām) | Kaitējuma novēršanas līmenis | Anti-dempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums | Reliance Industries Ltd | 13,8% | 44,3% | 30,5% | 153,6 | Eur/t | Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 33,6% | 16,2% | 87,5 | Eur/t | Senpet Ltd | 4,43% | 44,3% | 39,9% | 200,9 | Eur/t | Futura Polyesters Ltd | 0% | 44,3% | 14,7% | 161,2 | Eur/t | South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 44,3% | 11,6% | 88,9 | Eur/t | Visi pārējie uzņēmumi | 13,8% | 44,3% | 30,5% | 153,6 | Eur/t | 83. Lai nodrošinātu pareizu kompensācijas un antidempinga maksājumu piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi nepiemēro ne vien eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri PIL neveica eksportu. Tomēr šie uzņēmumi, ja tie atbilst pamatregulas 20. panta prasībām, ir aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi minētajam pantam, lai to situāciju izskatītu individuāli, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EK) Nr. 193/2007 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “Izņemot 2. pantā paredzētos gadījumus, kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas attiecībā uz turpmāk minēto uzņēmumu ražojumiem, ir šāda: Valsts | Uzņēmums | Kompensācijas maksājums (EUR/t) | TARIC papildkods | Indija | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 | Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 | Indija | Senpet Ltd | 22,0 | A183 | Indija | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 | Indija | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 | Indija | Visi pārējie uzņēmumi | 69,4 | A999” | 2. pants Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “Izņemot 2. pantā paredzētos gadījumus, antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda: Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums (EUR/t) | TARIC papildkods | Indija | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 | Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 | Indija | Senpet Ltd | 200,9 | A183 | Indija | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 | Indija | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 | Indija | Visi pārējie uzņēmumi | 153,6 | A999 | Indonēzija | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 | Indonēzija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 | Indonēzija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 | Indonēzija | Visi pārējie uzņēmumi | 187,7 | A999 | Malaizija | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 | Malaizija | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 | Malaizija | Visi pārējie uzņēmumi | 160,1 | A999 | Korejas Republika | SK Chemicals Group: SK Chemicals Co. Ltd Huvis Corp. | 0 0 | A196 A196 | Korejas Republika | KP Chemical Group: Honam Petrochemicals Corp. KP Chemical Corp. | 0 0 | A195 A195 | Korejas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 148,3 | A999 | Taivāna | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 | Taivāna | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 | Taivāna | Visi pārējie uzņēmumi | 143,4 | A999 | Taizeme | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 | Taizeme | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 | Taizeme | Visi pārējie uzņēmumi | 83,2 | A999” | 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. [2] OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. [3] OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp. [4] OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp. [5] OV C 227, 27.9.2007., 16. lpp. [6] European Commission –Directorate General for Trade- Directorate H –N-105 [ ] B-1049 Brussels.