Priekšlikums padomes Lemumam ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu /* COM/2007/0515 galīgā redakcija - CNS 2007/0189 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.9.2007 COM(2007) 515 galīgā redakcija 2007/0189 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PAMATINFORMāCIJA PAR PRIEKšLIKUMU | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padome 2007. gada 15. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 168/2007 (turpmāk tekstā - „Regula”)[1], ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (turpmāk tekstā - „Aģentūra”). Aģentūra darbību uzsāka 2007. gada 1. martā. Lai pilnībā tiktu ievērotas pamattiesības, attiecīgajām Kopienas un tās dalībvalstu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām īstenojot Kopienas tiesību aktus, Aģentūras mērķis ir sniegt tām palīdzību un īpašās zināšanas attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi sniedzot atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās. Aģentūra veic savus uzdevumu nolūkā sasniegt šo mērķi Kopienas kompetences ietvaros, kā tas noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, un, veicot savus uzdevumus, tā atsaucas uz pamattiesībām, kā tās definētas Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā, tostarp uz Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Eiropas Sociālo hartu. Šīs pamattiesības jo īpaši ir atspoguļotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, paturot prātā tās statusu un skaidrojumus. Aģentūrai uzticētie uzdevumi ir saistīti ar informācijas un datu savākšanu un analīzi, konsultācijām ziņojumu un atzinumu formā, un sadarbības ar pilsonisko sadarbību un izpratnes veicināšanu. Saskaņā ar Regulas 5. pantu Aģentūras darbības tematiskās jomas nosaka Padome, pieņemot vairākgadu pamatprogrammu. Šo tematisko jomu ietvaros Aģentūra pilnīgi neatkarīgi veiks iepriekšminētos uzdevumus. Turklāt Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija saskaņā ar Regulas 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu var iesniegt pieprasījumus par jautājumiem, kas neietilpst šajās tematiskajās jomās, ar noteikumu, ka Aģentūras finanšu resursi un cilvēkresursi to ļauj. Šī priekšlikuma mērķis ir izveidot vairākgadu pamatprogrammu, kā tas paredzēts Regulas 5. pantā. | Vispārīgā pamatinformācija Regulas 5. panta 2. punktā ir noteikti vairākgadu pamatprogrammas pamatelementi, pirmkārt nosakot, ka pamatprogramma ir paredzēta piecu gadu laikposmam. Otrkārt, tās tematiskajām jomām jābūt vērstām uz cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību. Regulas preambulā ir paskaidrots, ka paralēli jautājumiem saistībā ar rasismu, ksenofobiju un antisemītismu Aģentūrai, kas ir Eiropas Novērošanas centra rasisma un ksenofobijas jautājumos[2] darba turpinātāja, vajadzētu turpināt darboties minoritāšu tiesību aizsardzības un dzimumu līdztiesības jomā, jo tā ir pamattiesību aizsardzības būtiska sastāvdaļa. Treškārt, vairākgadu pamatprogrammai ir jāatbilst Eiropas Savienības prioritātēm, atbilstīgi ņemot vērā pamatnostādnes, kuras iekļautas Eiropas Parlamenta lēmumos un Padomes secinājumos pamattiesību jomā. Pēdējos gados Eiropas Parlamenta lēmumos attiecībā uz pamattiesībām[3] ir skartas šādas jomas: rasisms un ksenofobija, nediskriminācija un vienlīdzīga attieksme, diskriminācija dzimumorientācijas dēļ, homofobija Eiropā, diskriminācija invaliditātes dēļ, invaliditātes jautājumi, vārda brīvība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība, un uzskatu brīvība, vārda brīvība internetā, tiesības ar vienlīdzīgiem nosacījumiem piedalīties vēlēšanu procesos, tiesības uz izglītību, izglītības izvēles brīvība un meiteņu un sieviešu izglītība, solidaritāte un sociālās tiesības, bērnu tiesības, dzimumu līdztiesība, sieviešu tiesības, vardarbība pret sievietēm, sieviešu ģenitāliju kropļošana, cilvēku tirdzniecība, pilsoņu tiesības un tiesiskums, patvēruma tiesības, imigrācija; imigrantu integrācija, nacionālo minoritāšu aizsardzība, minoritāšu tiesības un čigānu jautājumi, cieņa pret kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību, nāvessods, garīgā veselība. Padomes noteiktos prioritāros virzienus var uzskaitīt, pamatojoties uz Eiropadomes pēdējo gadu sanāksmēs pieņemtajiem secinājumiem[4]: Eiropas migrācijas politika, tostarp integrācijas un patvēruma politika, vīzu jautājumi un robežkontrole, cilvēku tirdzniecība, dzimumu līdztiesība, terorisma apkarošana, jaunieši. Vairākgadu pamatprogrammā pienācīgi jāņem vērā Aģentūras finanšu resursi un cilvēkresursi. Aģentūras finanšu resursi vairākgadu pamatprogrammas laikposmam ir noteikti ar finanšu shēmu, kas pievienota Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[5], ko 2006. gada 17. maijā noslēdza Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, kā arī ir atspoguļoti Komisijas 2008. gada tāmes V dokumentā Finanšu plānošana laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam[6]. Turklāt vairākgadu pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006[7], un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 45/2001[8]. Tā kā atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1922/2006 2. pantam ar dzimumu līdztiesības jautājumiem nodarbojas Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, tiklīdz Aģentūra būs izveidota, starp to un institūtu tiks noslēgts Saprašanās memorands, lai nodrošinātu atbilstīgu koordinēšanu saskaņā ar regulas 7. pantu. Šie elementi veido kritērijus, kuriem jābūt vairākgadu pamatprogrammas pamatā, papildinot Aģentūras kompetenci saskaņā ar Regulas 3. pantu. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Komisija 2004. gada 25. oktobrī publiskoja Paziņojumu par Pamattiesību aģentūru, tādējādi uzsākot sabiedrisko apspriešanu, kurā tika pārrunāts arī tematisko jomu jautājums. Rakstiskajā apspriešanā tika saņemtas simts atsauksmes. Starp atsauksmju iesniedzējiem bija desmit dalībvalstis, Eiropas un starptautiskās struktūras, valstu struktūras cilvēktiesību, nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju jomā, augstākās izglītības un zinātnes darbinieki, privātpersonas un gandrīz 60 nevalstiskās organizācijas. Atklātā izskatīšana notika 2005. gada 25. janvārī. Tajā piedalījās vairāk nekā 200 reģistrētu dalībnieku, kas pārstāvēja iepriekš minētās ieinteresētās personas. Aptaujātie dalībnieki vienojās par noteiktu tematisko prioritāšu piešķiršanu Aģentūrai, jo īpaši minot šādas jomas: diskriminācija (tostarp darbavietā); datu aizsardzība; patvērums; imigrācija; pamattiesību iekļaušana Kopienas politikas visās jomās; cietušo tiesības; minoritāšu tiesības; tiesas pieejamība; apcietinājuma apstākļi; terorisma apkarošanas pasākumi; sociālās pamattiesības; dzimumu līdztiesības jautājumi. Apspriešana bija daļa no ietekmes novērtējuma[9], kas veicināja lēmuma pieņemšanu par „ES politikas jomu mērķtiecīgas novērošanas un novērtēšanas aģentūras” izveidi. To īstenoja ar Regulu, kurā iekļāva kritērijus vairāku jomu definēšanai, kurās Aģentūras ieguldījums Kopienas politikas virzienu attīstīšanā ir visvairāk vajadzīgs. Turklāt Komisija, sagatavojot priekšlikumu, konsultējās ar Pamattiesību aģentūras valdi tās 12.–13. jūlija sanāksmes laikā un 2007. gada 25. jūlija vēstulē Komisija saņēma rakstiskas atsauksmes. Komisija ņēma vēra apsvērumus, kas tika izteikti šā priekšlikuma apspriešanas laikā. Visi dokumenti saistībā ar apspriešanu un ietekmes novērtējumu ir pieejami šādā vietnē: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pamatojoties uz regulā noteiktajiem kritērijiem, Komisija ierosina Aģentūras vairākgadu pamatprogrammā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam iekļaut šādas tematiskās jomas: a) rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība; b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija; c) kompensācija cietušajiem, noziedzības novēršana un ar to saistītie aspekti, kas ir būtiski iedzīvotāju drošībai; d) bērnu aizsardzība, tostarp bērnu tiesības; e) imigrācija un migrantu integrācija; f) patvērums; g) vīzas un robežkontrole; h) līdzdalība Savienības demokrātiskas darbības nodrošināšanā; i) cilvēktiesību jautājumi saistībā ar informācijas sabiedrību; kā arī j) piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai. Sarakstu veido tēmas jeb politikas virzieni, kas ļaus Aģentūrai pievērsties visām pamattiesību problēmām, kādas varētu rasties attiecīgajā tematiskajā jomā. Kad šīs tematiskās jomas tiks iekļautas vairākgadu pamatprogrammā, zināmā mērā būs aptvertas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas visas nodaļas, vienlaikus nosakot tematisko jomu atbilstīgu skaitu. | Juridiskais pamats Juridiskais pamats ierosinātajam Padomes lēmumam ir 5. panta 1. punkts Padomes Regulā (EK) Nr. 168/2007. | Juridisko instrumentu izvēle | Piedāvātie instrumenti: Padomes lēmums, kas ir atbilstīgs juridiskais instruments, lai izveidotu vairākgadu pamatprogrammu Kopienas aģentūrai. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums tieši neietekmē ES budžetu. | SīKāKS PRIEKšLIKUMA SKAIDROJUMS Aģentūras darbību (2. pants) tematiskās jomas ļauj Aģentūrai pievērsties visām pamattiesību problēmām, kas varētu rasties attiecīgajā tematiskajā jomā. Rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība: Šo tematisko jomu nosaka pati regula. Diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija: Faktiski visas ieinteresētās personas sagaida to, ka Aģentūra risinās jautājumus saistībā ar diskriminācijas veidiem, kas minēti Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 13. pantā un skar ne vien rasi un etnisko piederību, bet arī dzimumu, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju. Pēdējais veids jeb minoritātēm piederošu personu diskriminācija ir atspoguļots regulas preambulā. Pārējās jomas ir saistītas ar rasi un etnisko piederību, un tādējādi Aģentūra var izmantot priekšrocības, ko sniedz plašā pieredze īpašo zināšanu un datu vākšanas jomā. Turklāt šī tematiskā joma ļaus pievērsties daudzējādai diskriminācijai, diskriminācijai darba vietā vai jautājumiem saistībā ar sociālo integrāciju. Jo īpaši attiecībā uz dzimumorientāciju gan jaunākās attīstības tendences ES, gan Eiropas Parlamenta lēmumos par homofobiju izteiktā stingrā prasība norāda uz to, ka šī joma ir jāiekļauj vairākgadu pamatprogrammā. Šajā sadaļā Aģentūra varētu pievērsties arī dzimumu līdztiesības un tās nodrošināšanas jautājumiem, cieši saskaņojot savas darbības ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darbībām un papildinot tās, pamatojoties uz saprašanās memorandu, kas jānoslēdz starp Aģentūru un institūtu. Kompensācija cietušajiem, noziedzības novēršana, ar to saistītie aspekti, kas ir būtiski iedzīvotāju drošībai: Izveidojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, drošības politika EK kļuvusi vēl būtiskāka, un tās mērķis ir veicināt personu brīvu pārvietošanos, vienlaikus nodrošinot iedzīvotāju drošību un aizsardzību. Noziedzības novēršana ir šā darba obligāta sastāvdaļa. Cietušo tiesības ir jāiekļauj tematiskajās jomās atbilstoši Kopienas tiesību aktiem par valsts kompensāciju noziegumos cietušajiem vai cilvēku tirdzniecības upuriem. Šīs jomas ir nozīmīgas ieinteresētajām personām. Bērnu aizsardzība, tostarp bērnu tiesības: . Šī joma attieksies uz bērnu tiesībām, kuru saistība ar Kopienas prioritātēm ir acīmredzama. Darbs pamatā attiektos uz brīvas pārvietošanās, izglītības, sociālās integrācijas un jauniešu politikas jomām, plašsaziņas līdzekļiem un citiem saistītiem Kopienas politikas virzieniem. Imigrācija: To pašu var teikt arī par imigrāciju, jo īpaši no pamattiesību viedokļa nopietnas bažas ir saistītas ar izturēšanos pret personām uz robežas, apstākļi nelegālo imigrantu aizturēšanas centros, kā arī jautājumi saistībā ar cilvēku tirdzniecības upuriem. Migrantu integrācija ir cieši saistīta ar imigrāciju. Tā ir joma, kur pamattiesībām jāpievērš īpaša uzmanība un arī ES ir paredzēta noteikta loma. Šajā tematiskajā jomā Aģentūra varētu nodarboties ar sociālās integrācijas, reliģiskās pārliecības brīvības, kā arī sieviešu sakropļošanas un piespiedu laulību attiecīgajiem aspektiem. Patvērums: Tā acīmredzami ir Aģentūras darbības tematiskā joma, jo tā skar īpaši neaizsargātu personu grupu un to regulē plašs Kopienas tiesību aktu klāsts, kuru būtiska sastāvdaļa ir pamattiesības. Arī visas ieinteresētās personas rēķinās ar to, ka Aģentūra nodarbosies ar patvēruma jautājumiem. Politika robežu un vīzu jomā ir pamattiesību brīvi pārvietoties konkrēta izpausme. Šo jomu ierosināja iekļaut tādēļ, ka valsts ierēdņu attieksme šajā jomā var skart ne vien trešo valstu valstspiederīgos, bet arī Eiropas Savienības pilsoņus. Daudzos tiesību aktos attiecībā uz robežām un vīzām ir iekļauti īpaši noteikumi pamattiesību un brīvību nodrošināšanai. Līdzdalība Savienības demokrātiskas darbības nodrošināšanā: Šī tematiskā joma skar Savienības pilsoņu tiesības piedalīties vietējās un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Cilvēktiesību jautājumi saistībā ar informācijas sabiedrību aptver tādas būtiskas jomas kā privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzību. Tādēļ arī šie jautājumi ir iekļauti, jo tie ir cieši saistīti ar centieniem līdzsvarot Kopienas politikas un pārvaldības pārskatāmību un privātās dzīves neaizskaramību. Šo tematisko jomu ieinteresētās personas minējušas vairākkārt. Tā skartu arī jautājumus par internetu un citiem elektroniskās saziņas līdzekļiem, radiofrekvenču identifikāciju, vārda brīvību un sabiedrības drošības interesēm un cīņu pret noziedzību, kā arī intelektuālo īpašumu. Piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai: Šajā jomā ir pieņemti Kopienas tiesību akti, lai veicinātu piekļuvi tiesai (tiesiskā palīdzība, vienkāršots civilprocess, patērētāju tiesības), un tie ir Eiropas civiltiesību būtiska sastāvdaļa. | 1. 2007/0189 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru[10], un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[11], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[12], tā kā: (1) Lai Aģentūra varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus, precīzas tematiskās jomas tās darbībai ir jānosaka ar vairākgadu pamatprogrammu piecu gadu laikposmam, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 2. punktā. (2) Aģentūras darbības tematiskās jomas pamatprogrammā ir jāpapildina ar cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību. (3) Pamatprogrammai ir jāatbilst Eiropas Savienības prioritātēm, atbilstīgi ņemot vērā pamatnostādnes, kuras ir iekļautas Eiropas Parlamenta lēmumos un Padomes secinājumos pamattiesību jomā. (4) Pamatprogrammā pienācīgi jāņem vērā Aģentūras finanšu resursi un cilvēkresursi. (5) Pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi[13], un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[14], un tādējādi ir jāņem vērā to mērķi. (6) Komisija, sagatavojot priekšlikumu, konsultējās ar Pamattiesību aģentūras valdi tās 12.–13. jūlija sanāksmes laikā un 2007. gada 25. jūlija vēstulē Komisija saņēma rakstiskas atsauksmes. (7) Atbilstoši regulas 5. panta 3. punktam Aģentūra saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma var sniegt atbildes uz pieprasījumiem ārpus tematiskajām jomām, kas noteiktas vairākgadu pamatprogrammā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Vairākgadu pamatprogramma 1. Ar šo izveido Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras (turpmāk tekstā - „Aģentūra”) vairākgadu pamatprogrammu laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam. 2. Aģentūra veic uzdevumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. panta 1. punktā saskaņā ar tematiskajām jomām, kas noteiktas 2. pantā. 2. pants Tematiskās jomas Tematiskās jomas ir šādas: a) rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība; b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija; c) kompensācija cietušajiem, noziedzības novēršana un ar to saistītie aspekti, kas ir būtiski iedzīvotāju drošībai; d) bērnu aizsardzība, tostarp bērnu tiesības; e) imigrācija un migrantu integrācija; f) patvērums; g) vīzas un robežkontrole; h) līdzdalība Savienības demokrātiskas darbības nodrošināšanā; i) cilvēktiesību jautājumi saistībā ar informācijas sabiedrību; kā arī j) piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai. 3. pants Komplementaritāte un sadarbība ar citām struktūrām 1. Lai īstenotu šo pamatprogrammu, Aģentūrai ir jānodrošina darbību atbilstīga saskaņošana ar saistītām Kopienas struktūrām, iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas Nr. 168/2007 7., 8. un 10. pantā. 2. Jo īpaši Aģentūrai tās darbība ir jāsaskaņo ar Eiropas Padomes darbībām, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas Nr. 168/2007 9. pantā un šajā pantā minētajā nolīgumā. 3. Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā, ņemot vērā to, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm. 4. Aģentūra veic savus uzdevumus attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem saistībā ar informācijas sabiedrību, neskarot Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atbildību, kas atbilstīgi saviem pienākumiem un pilnvarām, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 45/2001 46. un 47. pantā, nodrošina to, ka Kopienas iestādes un struktūras ievēro fizisko personu pamattiesības un brīvības, un jo īpaši to tiesības uz privāto dzīvi. Briselē, […] Padomes vārdā priekšsēdētājs [1] OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp. [2] Aģentūra ir izveidota no līdzšinējā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra, kas izveidots ar 1997. gada 2. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1035/97 (OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.). [3] 17.1.2006., 18.1.2006., 2.2.2006., 16.2.2006., 15.3.2006., 1.6.2006., 14.6.2006., 15.6.2006., 6.7.2006., 6.9.2006., 28.6.2006., 26.10.2006., 15.11.2006., 16.11.2006., 30.11.2006., 26.5.2005., 18.1.2007., 1.2.2007., 13.3.2007. un 26.4.2007. lēmumi. [4] Eiropadomes sanāksmes Briselē 22. - 23.3.2005., 16. - 17.6.2005., 15. - 16.12.2006., 23. - 24.3.2006., 15. - 16.6.2006. un 14. - 15.12.2006. [5] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [6] SEC(2007) 500 galīgā redakcija, 2007. gada 2. maijs. [7] OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp. [8] OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp. [9] Skatīt ziņojumu SEC(2005)849, 30.6.2005. [10] OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp. [11] OV C […], […], […]. lpp. [12] OV C […], […], […]. lpp. [13] OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp. [14] OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.