EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) /* COM/2011/0251 galīgā redakcija */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošana, ņemot vērā elastības mehānismu, ar nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgās kategorijās nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. EGF ieguldījuma piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2]. Dānija 2010. gada 6. oktobrī iesniedza pieteikumu EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas Dānijas uzņēmumā Odense Steel Shipyard. Pēc šā pieteikuma rūpīgas pārbaudes Komisija saskaņā ar 10. pantu Regulā (EK) Nr. 1927/2006 secināja, ka minētajā regulā paredzētie nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Galvenie dati || EGF atsauces Nr. || EGF/2010/025 Dalībvalsts || Dānija 2. pants || a) Galvenais uzņēmums: || Odense Steel Shipyard Piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumi || 0 Pārskata periods || 13.4.2010. – 31.7.2010. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.10.2010. Pieteikuma datums || 6.10.2010. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 710 Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda || 646 Kopējais darbinieku atlaišanas gadījumu skaits || 1356 Atlaistie darbinieki, kam paredzēts atbalsts || 950 Individualizēto pakalpojumu izdevumi (EUR) || 20 874 362 Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 943 948 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 4,3 Kopējais budžets (EUR) || 21 818 310 EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 14 181 901 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2010. gada 6. oktobrī, un 2011. gada 8. martā tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) punktā noteiktajiem nosacījumiem par EGF izlietošanu, un tas tika iesniegts laikus, t.i., desmit nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas ietekmē vai globālo finanšu un ekonomikas krīzi 3. Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Dānija apgalvo, ka pēdējās desmitgadēs kuģu būvētavas Eiropā zaudējušas ievērojamas tirgus daļas, kuras ieguvusi Āzija. Globālā finanšu un ekonomikas krīze vēl vairāk ietekmēja globālo kuģubūves tirgu, piemēram, pēc Eiropas kuģu būvētavu apvienības kopienas (CESA) datiem laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam globālais pasūtījumu portfelis saruka no 194,2 miljoniem CGT[4] līdz 156,2 miljoniem CGT, bet jauni pasūtījumi tanī pašā laikposmā saruka no 43,0 miljoniem CGT līdz 16,5 miljoniem CGT . 4. CESA 2009.–2010. gada ziņojumā norāda, ka minētā samazināšanās pasaules pasūtījumu portfeļa apjomā izraisīja strauju kuģu būvētavu darba jaudu kritumu. Kopš pieprasījuma zuduma standarta kravas kuģu segmentā Eiropas kuģu būvētavu tirgus daļas tankkuģu, konteineru kuģu un beramkravu pārvadāšanas kuģu segmentos saruka vēl vairāk, jo aptuveni 1,5 miljoni CTG, kas ir apmēram 17 % no CESA locekļu esošā pasūtījumu portfeļa, sākot ar 2008. gada otro pusi, tika anulēti. Pēc CESA datiem 2009. gadā pabeigto kuģu augstvērtība un sarežģītība palīdzēja mazināt ietekmi apgrozījuma ziņā – 5 % salīdzinājumā ar 20 % samazinājumu tonnāžas ziņā. Tomēr esošo apstākļu kopējā ietekme uz Eiropas kuģu būvētavām vēl neizpaužas ilgo ražošanas sagatavošanas periodu dēļ. Kopš 2008. gada CESA kuģu būvētavās dramatiski samazinājusies jaunu pasūtījumu pieņemšana. Nodarbinātības ziņā 2009. gada beigās vidēji 20 % darbavietu kuģu būvētavās jau bija izjutušas ietekmi. CESA prognozēja, ka bez jauniem līgumiem 2010. gada vasarai nodarbinātības krīze, kurā skarta puse darbavietu, ir nenovēršana. Liels skaits Eiropas kuģu būvētavu pārgāja uz īstermiņa darbu, paziņojot par darbinieku atlaišanu vai veicot to. Dažas kuģu būvētavas jau paziņojušas par bankrotu, izraisot ķēdes reakciju savos piegādes uzņēmumos. 5. Šī ir trešā EGF lieta kuģubūves nozarē, un iepriekšējos divos gadījumos (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] un EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) minētie argumenti arvien vēl ir spēkā. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta a) punkta kritērijiem 6. Dānija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar intervences kritērijiem 2. panta a) punktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, kurā paredzēti vismaz 500 atlaišanas gadījumi četru mēnešu laikā uzņēmumā dalībvalstī, ieskaitot atlaistos darbiniekus tā piegādātājuzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 7. Pieteikumā minēti 710 atlaišanas gadījumi uzņēmumā Odense Steel Shipyard pārskata periodā no 2010. gada 13. aprīļa līdz 2010. gada 31. jūlijam, kā arī papildu 646 atlaišanas gadījuma laikposmā no 2009. gada 10. augusta, kad tika paziņots par kuģu būvētavas slēgšanu, līdz 2011. gada janvārim (ieskaitot). Pieteikumu iesniedzēja dalībvalsts nevēlējās izmantot pilnus četrus mēnešus pārskata perioda noteikšanai, jo trīs ar pusi mēnešu laikā sasniegtais skaits bija pietiekams, lai panāktu atbilstību noteikumiem. Visi minētie atlaišanas gadījumi aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas pirmo ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzēto raksturu 8. Dānijas iestādes apgalvo, ka nebija iespējams paredzēt kuģu būvētavas slēgšanu un tā izraisīto darbinieku atlaišanu. Kuģu būvētavas īpašnieki līdz 2009. gadam nopietni investēja kuģu būvētavā; tas netiktu darīts, ja uzņēmumu būtu plānots slēgt. Jāatzīmē, ka šī ir viena no lielākajām un modernākajām kuģu būvētavām Eiropā un tai pieder tādi rekordi kā pasaulē vislielāko konteinerkuģu Emma Maersk un tāda paša E-klases kuģa būve (2006.–2008. g.) Kuģu būvētava bija pazīstama ar inovatīvu kuģu projektēšanu un būvniecību, piemērojot jaunākās tehnoloģijas izstrādē un aprīkojumā. Uzņēmumu, kuros atlaida darbiniekus, un atlaisto darbinieku noteikšana 9. Pieteikums attiecas uz kopumā 1356 atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Odense Steel Shipyard. Veicot aptauju, pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts secināja, ka teju 70 % atlaisto darbinieku vēlēsies piedalīties EGF pasākumos. 10. Darbiniekus, kuriem paredzēta palīdzība, iedala šādi. Kategorija || Daudzums || Procenti Vīrieši || 903 || 95,0 Sievietes || 47 || 4,9 ES pilsoņi || 950 || 100,0 Personas, kas nav ES pilsoņi || 0 || 0,0 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 58 || 6,1 Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 726 || 76,4 Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 162 || 17,1 Vecāki par 64 gadiem || 4 || 0,4 11. Ne atlaisto darbinieku, ne to darbinieku, kam paredzēta palīdzība, vidū nav darbinieku ar ilglaicīgām veselības problēmām vai invaliditāti. 12. Sadalījums pa profesionālajām kategorijām ir šāds. Kategorija || Daudzums || Procenti Kvalificēti darbinieki || 30 || 3,2 Speciālisti || 616 || 64,8 Ierēdņi || 19 || 2,0 Pakalpojumu nozares darbinieki un veikalu un tirdzniecības darbinieki || 153 || 16,1 Vienkāršās profesijas || 132 || 13,9 13. Dānija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu ir apliecinājusi, ka ir piemērota sieviešu un vīriešu līdztiesības un nediskriminēšanas politika un ka tā tiks piemērota arī dažādajos īstenošanas posmos, jo īpaši saistībā ar piekļuvi EGF. Attiecīgās teritorijas un tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 14. Odense ar teju 200 000 iedzīvotāju ir Dānijas trešā lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas Fīnas (Funen) salas centrā, uz kuras dzīvo gandrīz 500 000 iedzīvotāju. Fīna ir Dānijas dienvidu reģiona austrumu daļā, kopā Dānijas dienvidu daļā ir 1 200 000 iedzīvotāju. Gan Fīnā, gan reģionā ir labi attīstīta infrastruktūra, un strādājošā iedzīvotāju daļa arvien vairāk brauc strādāt ārpus savām dzimtajām pilsētām. Tomēr Odense Steel Shipyard darbinieku gadījumā braukšanu uz darbu nevar uzskatīt par nodarbinātības problēmas risinājumu, jo citviet uz salas ir maz darba iespēju, kā arī Dānijā kopumā darbaspēka metalurģijas nozarē netrūkst. Tādēļ jāvelta milzīgas pūles, lai sagatavotu atlaistos darbiniekus jaunam darbam. 15. Odensei ir izeja uz jūru pa kanālu un Odenses fjordu, kur Munkebo pilsētiņā (5500 iedzīvotāji) atrodas Odense Steel Shipyard kuģu būvētava. Munkebo ir Kertemindes pašvaldībā, kas veido Fīnas ziemeļaustrumu daļu. 16. 2008. gadā Odensē un Kertemindē kopā bija 109 000 strādājošo. Tādēļ šajā pieteikumā iekļautie Odense Steel Shipyard tiešie zaudējumi pārsniedz 1 % no darbaspēka, kuram jāpieskaita turpmākie atlaišanas gadījumi apakšuzņēmēju uzņēmumos, kas notiks vēlāk, kā arī turpmāki atlaišanas gadījumi pašā kuģu būvētavā, kad tā tiks pilnībā slēgta. Tiek lēsts, ka netiešie darba zudumi beigās būs tik pat apjomīgi kā tiešie, tādēļ kuģu būvētavas slēgšana tiek uzskatīta par vērienīgu reģionālās ekonomikas krīzi. Kertemindē nodarbinātā darbaspēka izglītības līmenis atrodas gan zem valsts vidējā, gan zem Fīnas vidējā līmeņa. 2008. gadā apmēram 27,3 % Kertemindes darbaspēka bija saņēmuši tālākizglītību, bet atbilstošais skaits Fīnā bija 33 % un valsts vidējais līmenis – 34,8 %. 17. Gan Odenses gan Kertemindes pašvaldības ir cieši saistītas ar šo pieteikumu, kuru tās atbalstījušas no paša sākuma. Gaidāmā atlaišanas ietekme uz nodarbinātību vietējā mērogā, reģionā vai valstī 18. Dānijā 2009. un 2010. gadā krasi pasliktinājās vispārējā nodarbinātības situācija. Bezdarbs no rekordzema līmeņa 3,3 % 2008. gadā pieauga līdz 8,2 % 2010. gada decembrī (avots: Eiropas Statistikas biroja dati[7]). 19. Kertemindes rūpniecisko struktūru raksturo augsts nodarbinātības īpatsvars ražošanas, jo īpaši metalurģijas, nozarē. Šajā rūpniecības nozarē jau zaudēts daudz darbavietu tādu valstu ietekmē, kurās ir zemāks atalgojums. Atlaistajiem kuģu būvētavas darbiniekiem ir liela tehniskā zinātība, kuru grūti pielietot citās rūpniecības nozarē Fīnā vai pat Dānijā kopumā. Turklāt kuģu būvētavu slēdz posmu pa posmam, atlaižot darbinieku grupas pēc pēdējo kuģu būves pasūtījumu izpildes. Paredzams, ka 2011. gadā trīs kārtās tiks atlaisti vēl 1100 darbinieki. Bez būtiskas pārkvalifikācijas šiem darbiniekiem būs grūti atrast jaunu darbu. 20. Kopš paziņojuma par slēgšanu 2009. gada augustā vietējo, reģionālo un valsts ieinteresēto personu konsorcijs ir apspriedis un formulējis stratēģiju jaunām izaugsmes iespējām reģionā. Tieši minētā stratēģija bija noteicošā, izvēloties pasākumus pieteikumā. Finansējuma saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 21. No vienas puses Dienviddānijas reģions nosaka un izstrādā pasākumus, kurus var īstenot saskaņā ar Lisabonas mērķiem ar uzdevumu iedibināt spēcīgu Eiropas konkurētspēju. Reģionālais Izaugsmes forums izmanto gan ESF, gan ERAF finansējumu, kā arī valsts darba tirgus palīdzību, lai sasniegtu minētos ilgtermiņa mērķus veicināt šajā teritorijā jaunas izaugsmes nozares. 22. Tomēr, lai palīdzētu risināt problēmu par tūlītējas atlaišanas gadījumiem, jāveic konkrētākas darbības. Tostarp izglītība, apmācība, nodarbinātības stimulēšana un atbalsts uzņēmējdarbībai. Darbinieku mērķgrupa jau ir augsti kvalificēta, taču šī kvalifikācija ir jomā, kurā nākotnes nodarbinātībai nav spožu prognožu. Tādēļ šiem darbiniekiem ierosinātie pasākumi būs mazliet dārgāki nekā tas būtu citiem kolektīvās atlaišanas upuriem, kas bieži vien skar salīdzinoši zemu kvalificētus darbiniekus. – Diagnosticēšana, precizēšana un pamatkurss: paredzams, ka to izmantos aptuveni 70 % no atlaistajiem darbiniekiem. Kurss noritēs vidēji četras nedēļas un tajā būs ietverta gan apmācība grupā, gan papildu individuāla konsultēšana. Mērķis ir palīdzēt darbiniekiem izprast savu situāciju un gūt motivāciju pieņemt un pabeigt pārorientāciju, saprast reģionā esošās iespējas, noteikt savas kompetences, sevi interesējošas iespējas un izlemt par turpmāko rīcību. Šajā pasākumā būs ietverta daudz intensīvāka un profesionālāka konsultēšana nekā parasti tiek sniegta nodarbinātības centros (Job Centres). – Arodapmācība un vispārējā izglītība: paredzams, ka šo rīku izmantos apmēram 70 % no atlaistajiem darbiniekiem. Dažiem darbiniekiem pirms apmācību iespēju izmantošanas būs nepieciešams padziļināt savu vispārējās izglītības līmeni. – Pirmā iespēja būs Energotehnika, kurā ietverta energoražošana, enerģijas uzglabāšana, energoinfrastruktūra un energoefektivitāte ar uzsvaru uz "zaļo" enerģiju šajās jomās. Tā ir jauna apmācības joma, kuru līdz šim nodarbinātības centri nepiedāvāja. – Otra iespēja būs Būvniecība un ainavu arhitektūra, kurā pastāv publiskas saistības, kas jāīsteno turpmākajos gados. Kurā tiks ietvertas īpašas mācības energoefektīvā būvniecībā. Šie ir inovatīvi apmācības pasākumi, kas izriet no konkrētajā jomā pieejamajiem pasākumiem. – Trešā iespēja būs Robottehnika – stabilas izaugsmes joma, kurā Dānija guvusi starptautiska mēroga panākumus. Galvenā uzmanība tiks veltīta rūpnieciskajai ražošanai, rotaļām un mācību apgūšanai, kā arī bioloģiskajai ražošanai. Patlaban nodarbinātības centri to nepiedāvā, taču to varētu piedāvāt nākotnē, ja šī shēma gūs atzinību. – Ceturtā iespēja būs Labklājības tehnoloģija, kuras izstrāde jau koncentrējusies ap Odensi. Sagaidāms, ka pieaugs pieprasījums pēc sabiedriskiem sociālās aprūpes pakalpojumiem slimnīcās un veselības aprūpes pakalpojumiem. Galvenā uzmanība tiks vērsta uz vispārēju ievadu tehnoloģijā un iemaņu praktisku uzlabošanu. Arī šo kursu nodarbinātības centri patlaban nepiedāvā, taču nākotnē tas var sniegt labas darba iespējas. – Piektā iespēja ir Vispārējā izglītībā, kas daudziem atlaistajiem darbiniekiem var būt priekšnosacījums, lai ļautu tiem iesaistīties piedāvātajās apmācībās. Paredzams, ka šajā pasākumā piedalīsies ceturtā daļa no visiem darbiniekiem, kam paredzēta palīdzība, un tā norise paredzēta vidēji 22 nedēļas katrai personai. Lai gan šis pasākums tiek piedāvāts arī nodarbinātības centros, tos ir pārpludinājuši bezdarbnieku pieprasījumi un tie ne vienmēr var tikt galā ar pieprasījumu. – Piesaistīt un noturēt jaunatni/ augstākā izglītība: tas palīdzēs jaunajiem darbiniekiem turpināt izglītību, sniegs atbalstu un finansēs apmācību līdz pat vienam gadam. Šeit sniegtais atbalsts pārsniedz ierasti nodarbinātības centru sniegto atbalstu. – Nodarbinātības stimulēšana – Apmācība uzņēmumos: tas palīdzēs atlaistajiem darbiniekiem pārejā uz jaunu darbu, veicinot mācīšanos un pielāgošanos gan darba devējam, gan jaunajam darbiniekam. Pārsvarā tas papildinās kādu no citiem pasākumiem, kas sagatavo darbinieku jaunam darbam. Praktiski tas būs darbiniekam novadīts kurss vienu līdz trīs dienas nedēļā sešas līdz desmit nedēļas. Tas būtiski veicinās jaunu darba devēju lēmumu pieņemt darbā atlaistu darbinieku, jo viņiem tiks sniegta palīdzība ātrāk piemēroties jaunajai darbavietai. – Jaunu uzņēmējdarbību veicināšana: uzņēmējdarbība Dānijā nav izplatīta, taču tā pieaug un ir īpaši zema divās visvairāk skartajās pašvaldībās. Tomēr atlaisto darbinieku interese par šo pasākumu pārsniedz vidējo un gandrīz trešā daļa (285) darbinieku pauda interesi. Plānotie darbsemināri palīdzēs šiem darbiniekiem ģenerēt idejas un jaunradi, ideju skrīnings tiem palīdzēs koncentrēt uzmanību uz labāko pieredzi turpmākai attīstībai un sešu nedēļu garš uzņēmējdarbības kurss palīdzēs tiem, kas izvēlēsies iet šo ceļu (paredzams ap 95 darbinieki), koncentrēties uz uzņēmējdarbības vadīšanu. Mazākam skaitam (paredzams ap 45 darbinieki) tiks dos padoms, kā izstrādāt produktu kopā ar nepieciešamo tirgus analīzi. Apmēram 20 jaunie uzņēmēji saņems padomu un instruēšanu sākotnējā posmā, kā arī darbaudzināšanu vairākās darba sesijās pirmā gada gaitā. Tie, kuri veiksmīgi sāks uzņēmējdarbību saņems tirgzinības un sabiedrisko attiecību palīdzību, tostarp par preču zīmes veidošanu. Uzņēmēji, kas atbilst stingrām prasībām, var pieprasīt aizdevumu – paredzams, ka šim atbalsta posmam atbildīs apmēram desmit kandidāti. – Papildus minētajiem pasākumiem Dānija ierosina dienas naudu EUR 100,67 apmērā personai par līdzdalības dienu. 23. Izdevumi par EGF īstenošanu, kas ietverti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, attiecas uz sagatavošanas, pārvaldības un informēšanas un reklāmas, kā arī uz kontroles pasākumiem. Visiem pasākumos iesaistītajiem partneriem ir pienākums informēt par to, ka tiek saņemts EGF atbalsts. 24. Individualizētie pakalpojumi, kurus piedāvā Dānijas iestādes, ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas iekļaujas piemērotajās darbībās, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā. Saskaņā ar Dānijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 20 874 362, un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 943 948 (4,3 % no kopējās summas). Kopējais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 14 181 901 (65 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais mērķa darbinieku skaits || Aprēķinātās izmaksas par vienu darbinieku, kuram lūdz palīdzību (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Diagnosticēšana, precizēšana un pamatkurss || 950 || 1610,74 || 1 530 203 Arodapmācība energotehnikā || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Arodapmācība būvniecībā un ainavu arhitektūrā || 140 || 5369,13 || 751 678 Arodapmācība robottehnikā || 75 || 10 067,11 || 755 033 Arodapmācība labklājības tehnoloģijā || 70 || 12 080,54 || 845 638 Vispārējā izglītība || 235 || 7973,15 || 1 73 690 Piesaistīt un noturēt augstākajā izglītībā || 110 || 6711,41 || 738 255 Apmācība uzņēmumos || 190 || 3221,48 || 612 081 Nodarbinātības stimulēšana || 285 || 268,46 || 76 511 Ideju skrīnings || 140 || 134,23 || 18 792 Uzņēmējdarbības kurss || 95 || 5637,58 || 535 570 Apmācība produktu izstrādē || 45 || 3758,39 || 169 128 Tirgus analīze un priekšizpēte || 20 || 4026,85 || 80 537 Uzņēmējdarbības sākšana || 20 || 5637,58 || 112 752 Darbaudzināšana || 20 || 1342,28 || 26 846 Reklāma un preču zīmes veidošana || 20 || 4026,85 || 80 537 Aizdevums darbības sākšanai || 10 || 26 845,60 || 268 456 Dienas nauda || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Starpsumma par individualizētiem pakalpojumiem || || 20 874 362 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas darbības || || 74 260 Vadība || || 482 694 Informācija un reklāma || || 185 652 Kontroles pasākumi || || 201 342 Starpsumma: izdevumu par EGF īstenošanu || || 943 948 Kopējās aprēķinātās izmaksas || || 21 818 310 EGF ieguldījums (65 % no kopējām izmaksām) || || 14 181 901 * DKK konvertēšanas un noapaļošanas rezultātā kopsummas var nesaskanēt. 25. Dānija apliecina, ka iepriekš minētie pasākumi papildina darbības, kas tiek finansētas no struktūrfondiem, un tiks novērsta jebkāda finansējuma dublēšanās. Datums, kurā sākti vai plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem 26. Dānija 2010. gada 1. oktobrī sāka sniegt attiecīgajiem darbiniekiem individualizētos pakalpojumus no saskaņotās paketes, kuru ierosināts līdzfinansēt no EGF. Tādēļ šis datums ir jebkuras palīdzības, ko varētu piešķirt no EGF, piemērošanas perioda sākums. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 27. Dienviddānijas reģions un Odenses un Kartemindes pašvaldības kopīgi sagatavoja pieteikumu. Šajā darbā tika iesaistīti vairāki sociālie partneri, profesionālās organizācijas, savienības un izglītības iestādes. Tika noturētas kopīgas sanāksmes, kurās iesaistītās personas izstrādāja un apsprieda sīki izstrādātas stratēģijas izaugsmei un īpašu rīcību pārejas plānā. 28. Dānijas iestādes apliecināja, ka ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos noteiktās prasības par kolektīvo atlaišanu. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst koplīgumiem 29. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Dānijas iestādes savā pieteikumā: · apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai kolektīvajiem līgumiem; · pierādīja, ka ar rīcību atbalsta individuālus darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; · apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem. Pārvaldības un kontroles sistēmas 30. Dānija ir paziņojusi Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas finansiālo ieguldījumu no Eiropas Sociālā fonda, kura vadošā iestāde arī ir Dānijas uzņēmumu un būvniecības iestāde (Erhvervs- og Byggestyrelsen). Cita šīs pašas iestādes struktūra tiks pilnvarota kā sertifikācijas iestāde. Revīzijas iestāde būs ES intervences kontroles dienests Dānijas uzņēmumu un būvniecības iestādē. Finansējums 31. Pamatojoties uz Dānijas pieteikumu, ierosināts, ka EGF ieguldījums individualizēto pakalpojumu saskaņotajā paketē ir EUR 14 181 901, t. i., 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais fonda piešķīrums ir noteikts, balstoties uz Dānijas sniegto informāciju. 32. Ņemot vērā EGF finansiālā ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās summas apmērā; līdzekļi piešķirami atbilstoši finanšu shēmas 1.a kategorijai. 33. Ņemot vērā ierosināto finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma būs pieejami piešķīrumiem pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā. 34. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā starp budžeta lēmējinstitūcijas abām iestādēm tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme. 35. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārveduma pieprasījumu, lai 2011. gada budžetā iekļautu īpašas saistību apropriācijas, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā. Maksājumu apropriāciju avots 36. Tā kā 2011. gada budžeta pozīcijā 04.0501 "Eiropas Globalizācija pielāgošanas fonds (EGF)" norādītas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā, minētā budžeta pozīcija tiks izmantota, lai segtu summu EUR 14 181 901 apmērā, kas nepieciešama esošajam pieteikumam. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības padome, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[8] un jo īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[9] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. (3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. (4) Dānija 2010. gada 6. oktobrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Odense Steel Shipyard un 2011. gada 8. martā pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 14 181 901 apmērā. (5) Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 14 181 901 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē/Strasbūrā, [..] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV C 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Saskaņā ar 3. panta trešo daļu Regulā (EK) Nr. 1927/2006. [4] Kompensētā bruto tonnāža (CGT) norāda darba apjomu, kas nepieciešams konkrēta kuģa uzbūvēšanai, un to aprēķina, reizinot kuģa tonnāžu ar koeficientu, ko nosaka atbilstoši konkrētā kuģa tipam un lielumam (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage) [5] COM(2010) 451 galīgā redakcija. [6] COM(2010) 631 galīgā redakcija. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [9] OV C 406, 30.12.2006., 1. lpp. [10] OV C […], […], […]. lpp.