KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti /* COM/2012/0675 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti 1. Ievads LESD 318. pantā paredzēts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti, jo īpaši saistībā ar norādēm, ko Eiropas Parlaments un Padome snieguši saskaņā ar 319. pantu. Šis ziņojums ir otrais ziņojums, un tas attiecas uz 2011. finanšu gadu[1]. 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas kontekstā Eiropas Parlaments aicināja Komisiju “pārskatīt savas izdevumu programmu efektivitātes vērtēšanas sistēmas, lai noteiktu, vai tās nodrošina pievienoto vērtību, ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai tiek sasniegti mērķi, kuriem tās izveidotas”[2]. Eiropas Parlaments lūdza Revīzijas palātas atzinumu, kas ierosināja pārskatīt ziņojuma apjomu, nolūku un saturu, un tam vajadzētu būt sākuma punktam Komisijas, Padomes un Parlamenta diskusijā par to, kā ziņojumu varētu padarīt noderīgu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei[3]. Pamatojoties uz Parlamenta norādēm un ņemot vērā Palātas atzinumu, Komisija izskata, kā veidot un sastādīt šo ziņojumu, lai nodrošinātu tā maksimālu lietderību budžeta izpildes apstiprinātājiestādei. Tas ietver metodi, kā konsekventi un ticami katru gadu ziņot par darba rezultātiem. Par tuvāko periodu ziņojumu vajadzēs balstīt uz informāciju par rezultātiem no pašreizējām uzraudzības un vērtēšanas sistēmām daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ietvaros un no Komisijas ikgadējiem ziņošanas instrumentiem[4]. Kā norādīts pagājušā gada ziņojumā[5], nākamās DFS sagatavošana dod iespēju veikt pielāgojumus turpmākos ziņojumus, jo īpaši attiecībā uz labākas informācijas sagatavošanu par rezultātiem. Nākamo ziņojumu uzbūvē tiek ņemti vērā dažādi aspekti saistībā ar nolūku, apjomu un laika grafiku: · jēgpilns ikgadējs novērtējums par izdevumu efektivitāti un lietderību budžeta lēmējinstitūcijai. Ziņojumā jāietver norādes par to, vai finanšu programmas īstenošana norit efektīvi, vai arī ir nepieciešami pielāgojumi; · programmu apjoma un satura liela dažādība. Lai to būtu iespējams pārvaldīt, ir jāvienojas par vienotu sistēmu – svarīgāko mērķu un galveno rādītāju kopumu un sistēmu uzraudzībai un ziņošanai par rezultātiem un saistībā ar programmu mērķiem un tādiem kritērijiem kā efektivitāte, lietderība un ES pievienotā vērtība. Šai sistēmai būtu jābūt saskanīgai ar Komisijas ikgadējiem ziņošanas instrumentiem un vērtēšanas darbu, kam jābūt arī šīs sistēmas pamatā; · laicīga ziņošana par vērtējumiem, ņemot vērā, ka Parlamentam ziņojums ir vajadzīgs ikgadējai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai. Līguma 318. pantā šis novērtējuma ziņojums ir saistīts ar budžeta izpildes apstiprināšanu. Tāpēc ir nepieciešams kopā ar budžeta izpildes apstiprinātājiestādi precizēt, kā sagatavot novērtējuma ziņojumu budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūciju kontekstā. Saistībā ar laika grafiku finanšu programmu pirmo gadu laikā budžeta izpildes apstiprināšanā galveno uzmanību pievērš finansējamo darbību uzsākšanai. Secinājumi par ietekmi ir iespējami tikai vēlākā posmā. Tas ir tāpēc, ka novērtējumi parasti attiecas uz līdzekļiem, kas iepriekš bijuši piesaistīti vismaz no trīs līdz pieciem gadiem. Izpildot Revīzijas palātas pieprasījumu saņemt Komisijas nākamo ziņojumu par n-2 budžeta gadu ievērojami agrāk gada laikā, lai ņemtu to vērā Palātas ikgadējā budžeta izpildes ziņojumā, vēl vairāk saīsinās laiku, kas pieejams ziņojuma sagatavošanai par rezultātiem. Tāpat ir jāpārskata saikne starp gada darbības ziņojumiem un šī ziņojuma sagatavošanu un laika grafiku. Būtu svarīgi atrast pareizo līdzsvaru starp laicīgu ziņošanu un rezultātu lietderīgu izvērtējumu. Ir uzsākts konceptuāls darbs un saskaņotajai sistēmai būtu jābūt novērtējuma ziņojumu pamatā. Ņemot vērā Parlamenta norādes, kurās ir prasīta vispusīgāka pieeja[6], un Revīzijas palātas norādes[7], šis ziņojums sniedz informāciju par rezultātiem, kas kļuva pieejama 2011. gadā par finansējumu visās galvenajās budžeta izdevumu kategorijās. Ziņojums nosaka: · galvenos jautājumus par ES pievienoto vērtību, lietderību un efektivitāti, vajadzības gadījumā norādot ierobežojumus, kas saistīti ar daudzu pieejamo novērtējuma ziņojumu starpposma raksturu; · informāciju, kas ir noderīga programmu pārvaldības pielāgojumiem un varētu dot ieguldījumu to gala rezultātu uzlabošanā; · piemērus novērtējuma rezultātiem, kas ir bijuši noderīgi, izstrādājot Komisijas priekšlikumus 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmai. Šie piemēri rāda, kā novērtējumi ir bijuši noderīgi programmu vienkāršošanā, labākas uzraudzības un vērtēšanas sistēmās un kā tie ir ietekmējuši politikas veidošanu; pielikumā pievienotajā darba dokumentā ir sniegts pilns kopums novērtējuma kopsavilkumiem par katru budžeta izdevumu kategoriju[8], saites uz novērtējuma informāciju gada darbības pārskatos (GDP)[9] un darbības paziņojumos[10]. 2. Pārskats par sasniegtajiem rezultātiem Šajā ziņojumā kā galvenais avots informācijai par rezultātiem ir izmantoti 2011. gadā sagatavotie novērtējumi (kopā – 118). Tajā ir apkopoti novērtējumu rezultāti par finanšu programmām katrā budžeta izdevumu kategorijā, uzsverot ES pievienoto vērtību, virzību un saskaņotību, efektivitāti un lietderību, kā arī organizatoriskos jautājumus. Ziņojumā ir norādīts, vai novērtējumos ir bijuši ieteikumi uzlabojumiem. Šīs iedaļas struktūra atbilst 2007.–2013. gada finanšu shēmas struktūrai. 1.a izdevumu kategorija - Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Uzņēmējdarbība Konkurētspējas un inovācijas programma (KIP) ietver Uzņēmējdarbības un inovācijas programmu, IKT politikas atbalsta programmu un programmu "Saprātīga enerģija Eiropai"[11]. Starpposma novērtējuma[12] pamatā ir visi trīs komponenti, un tajā ir izskatīta ietekme un ES pievienotā vērtība. Tajā ir secināts, ka vispārīgā programma un to veidojošie elementi darbojas labi un ir ceļā uz mērķu sasniegšanu[13]. Programma tika novērtēta kā ļoti noderīga, pareizi strukturēta, efektīva un lietderīga. Novērtējumā tika konstatēts, ka vajadzētu uzlabot sinerģiju starp programmas sastāvdaļām un labāk īstenot stratēģisko vadību. Rezultātu ziņā KIP ir kļuvusi par galveno instrumentu inovācijas veicināšanā, radot vai saglabājot 186 000 darba vietas, lielā mērā pateicoties tās pasākumiem. Tā ir atbalstījusi 134 ekoinovācijas projektus otrreizējās pārstrādes, zaļās uzņēmējdarbības, pārtikas un dzērienu un celtniecības nozarē. Attiecībā uz Izaugsmes un inovatīvu MVU mehānismu un mazo un vidējo uzņēmumu garantiju (MVUG) mehānismu aizdevumiem un mikrokredītiem tika apstiprināts, ka tie atbilst mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām un ES pievienotās vērtības aspektā apmierina pieprasījumu pēc finansējuma, kas citādi netiktu saņemts. Laikā no 2007. gada līdz 2011. gadam ar programmas finanšu instrumentiem ir sniegta palīdzība vairāk nekā 155 000 uzņēmumiem, nodrošinot finansējumu 11,4 miljonu euro apmērā garantijām un ieguldījumus 2,2 miljardu euro apmērā riska kapitālam. Eiropas Biznesa atbalsta tīklu ir izmantojuši vairāk nekā 2 miljoni MVU, puse no tiem ir meklējuši piekļuvi jauniem tirgiem vai jaunu produktu attīstībai. Starpposma novērtējumā[14] programmai “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”[15] ir atzīts programmas ievērojamais potenciāls darba vietu radīšanā. Puse no jaunajiem uzņēmējiem, kas piedalījās programmā, komentēja, ka viņi labprāt pieņemtu darbā norīkotos darbiniekus, kaut arī pastāv risks, ka šie cilvēki kļūs par konkurentiem. Par izmaksu lietderību liecina izmaksu summa no 7500 līdz 8500 euro par katru jaunu darba vietu. Dalībnieku skaits pieaug, un līdz ar pieteikumu apstrādes uzlabošanu pieaug arī dalībnieku apmaiņu skaits mēnesī. Ekonomikas un finanšu lietas Euratom aizdevumu instrumenta (EAI)[16] ex post novērtējums liecina, ka EAI mērķi vēl aizvien ir svarīgi un saskanīgi ar energoapgādes drošības un piegāžu mērķiem. EAI līdzfinansēja 21 % no kopējiem ieguldījumiem jaunās būvēs laikā no 1977. līdz 2003. gadam un izveidoja 6000 darba vietas kvalificētiem darbiniekiem. Ja šo ieguldījumu nebūtu, ES vajadzētu ik gadus importēt papildus 10 milj. tonnu energoresursu. EAI veica tiešus ieguldījumus drošības uzlabošanā Bulgārijā un Rumānijā un palīdzēja panākt šo valstu nukleāro iekārtu atbilstību starptautiski atzītiem standartiem. Euratom aizdevumi stimulēja plašākas reformas, tostarp fondu izveidi ekspluatācijas pārtraukšanai, elektroenerģijas tarifu reformu u.c. EAI finanšu rezultāti bija labi – visi aizdevumi tika pilnībā atmaksāti un ES budžeta garantijas netika izmantotas. Mobilitāte un transports TEN-T programmas[17] vidusposma novērtējums[18] apliecināja, ka programmai bija nozīmīga loma ES transporta tīkla strukturēšanā un mobilitātes vajadzību apmierināšanā, tomēr programmas īstenošana ir atpalikusi no grafika, jo ir pabeigti tikai daži prioritārie projekti un vēl aizvien trūkst svarīgas daļas – tādas kā pārrobežu posmi. Novērtējumā norādīts, ka TEN-T tīkls ir drīzāk valstu tīklu kopums (bieži vien ar nepietiekamiem savstarpējiem savienojumiem), nevis pilnībā savstarpēji izmantojams tīkls. Prioritāro projektu uzmanības centrā[19] lielākoties ir dzelzceļš un nav panākta pilnīga un saskanīga tīkla izveide ar visu transporta veidu sasaisti. Kaut arī galvenā uzmanība tiek pievērsta dzelzceļam, vienota Eiropas dzelzceļa telpa vēl aizvien nav izveidota, turpina pastāvēt vājās vietas un nopietni šķēršļi savstarpējai izmantojamībai. Prioritārie projekti nav nodrošinājuši paredzēto ietekmi. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta kontekstā ierosināja jaunas pamatnostādnes TEN-T projektiem 2014.–2020. gadam. Šajā pamatnostādņu projektā ir izklāstīti standarti efektivitātes, savstarpējas izmantojamības un labākas projektu plānošanas nodrošināšanai. Mērķis ir līdz 2030. gadam panākt Eiropas infrastruktūras galvenā tīkla izveidi un līdz 2050. gadam – visaptveroša tīkla izveidi. Līdz 2020. gadam galvenā uzmanība tiks pievērsta elementiem ar augstāko Eiropas pievienoto vērtību: trūkstošiem pārrobežu savienojumiem, galvenajām vājajām vietām un multimodālajiem mezgliem. Programmas Marco Polo 2003–2010[20] novērtējums[21] apliecināja, ka kaut arī programmas labvēlīgā ietekme uz vidi ir skaitliski izsakāma vairākos simtos miljonu euro[22], tomēr nav sasniegti kravu novirzīšanas mērķi, izteikti to kravu tonnkilometros, kas novirzītas no ceļiem uz tuviem jūras pārvadājumiem, dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. Programma Marco Polo ir atkarīga no tirgus norisēm, tāpēc to ievērojami ietekmē tirgus situācija un ekonomiskā krīze. Programmas uzbūve ir neparasta – tās finansējums galvenokārt ir atkarīgs no rezultātiem. Tomēr tirgū to uzskata par kompleksu instrumentu. Turklāt 42 procenti saņēmēju apgalvoja, ka būtu īstenojuši savus projektus arī bez Marco Polo līdzekļiem. Taču vērtējumā ir arī secināts, ka būtu priekšlaicīgi pilnībā izvērtēt Marco Polo II rezultātus, jo daudzu projektu īstenošana vēl turpinās. Šo konstatējumu rezultātā, ņemot vērā programmas rezultātus un transporta politikas attīstību, Komisija ierosināja turpināt iniciatīvu jaunā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un jaunās TEN-T programmas ietvaros. Informācijas sabiedrība un saziņas līdzekļi Programmas Safer Internet[23] starpposma novērtējumā[24] ir secināts, ka programma rada pievienoto vērtību un tā efektīvi reaģē uz mainīgiem sociāliem uzdevumiem, tostarp sociālo mediju un kiberterorizēšanas aspektiem. Programma atbalsta projektus, kas nebūtu varējuši saņemt citu finansējumu. Tā ir ietekmējusi darbības valstu un starptautiskā līmenī, tās izpēti un rezultātus plaši izmanto un citē. Programmai būtu noderīga ilgtermiņa finansēšanas perspektīva un plašāks stratēģiskais redzējums. Priekšlikumā nākamās daudzgadu finanšu shēmas programmai (Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments) ir ierosināta saskanīgāka un pārredzamāka pieeja ES finansējumam, kas sniegs noteiktību un kurai būtu jāpiesaista lielāks privātā sektora finansējums. eContent Plus programmas[25] gala novērtējumā[26] konstatēts, ka programma ir devusi ieguldījumu, padarot digitālo saturu Eiropā pieejamāku, vieglāk lietojamu un labāk izmantojamu un veicinot informācijas radīšanu un izplatīšanu sabiedrības interešu jomās. Attiecībā uz šī ieguldījuma nozīmību, ņemot vērā pilsoņu, studentu, zinātnieku, MVU un citu uzņēmēju pieprasījumu pēc augstas kvalitātes digitālā satura, novērtējumā ir ieteikts turpināt atbalstu Eiropas līmenī, lai palielinātu pieejamību Eiropas digitālajam saturam. Lai maksimāli izmantotu ES pievienoto vērtību, tika ierosināts virzīt finansējumu uz jomām, kurās paredzams lēnāks progress un piekļuvi saturam ierobežo valodas un kulturālās barjeras. Enerģētika Programmas “Saprātīga enerģija Eiropai II”[27] gala novērtējumā[28] konstatēts, ka programma ir labi saskaņota ar politikas prioritātēm un dod ieguldījumu ES mērķu sasniegšanā, veicinot energoefektivitāti un atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu. Programma tika vērsta uz labākās prakses un pārrobežu darbību izstrādi. Novērtējumā konstatēts, ka programma risina jautājumus saistībā ar ilgtspējīgas enerģijas vajadzībām un problēmām, taču ar tehnoloģijām nesaistīti šķēršļi turpina kavēt ES enerģētikas mērķu sasniegšanu. Lai labāk risinātu jautājumus par finanšu šķēršļiem, kas kavē ilgtspējīgas enerģijas izmantošanu, novērtējumā ieteikts plašāk finansēt pasākumus, ar kuriem veicina inovatīvas tehnikas, procesus un produktus. Šim konstatējumam papildu apstiprinājumu deva ex ante novērtējums IEE II programmas turpinājumam, kurā teikts, ka izmaksu ziņā visizdevīgākais politikas risinājums būtu turpināt programmu ar palielinātu budžetu un likt lielāku uzsvaru uz darbībām, ar kurām atbalsta politikas īstenošanu, resursu veidošanu un ieguldījumu izmantošanu. IEE II programmas ietekme varētu būt lielāka, ja vairāk pasākumu būtu domāti maziem un vidējiem dalībniekiem enerģētikas nozarē un tā būtu ciešāk saistīta ar struktūrfondiem. Šis jautājums ir skatīts Komisijas priekšlikumā nākamajai programmai. Visbeidzot, novērtējums apliecināja, ka Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras centieni vienkāršot pārvaldības procedūru varētu palielināt projektu efektivitāti un aģentūras darbība kopumā tika uzskatīta par efektīvu. Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai (EEPEA)[29] starpposma ziņojumā[30] konstatēts, ka finansējums ne vienmēr ticis izmantots tik strauji, kā paredzēts. Programmas vispārīgie mērķi un resursi ir svarīgi ekonomikas atveseļošanai un enerģētikas politikai ar darba vietu radīšanu īstermiņā un ievērojamu potenciālu attiecībā uz nodarbinātību un konkurētspēju ilgtermiņā. Daži pabeigtie projekti jau dod ieguldījumu piegāžu nodrošinājumā, konkurētspējā, siltumnīcefekta gāzu mazināšanā un vienotā tirgus izveidē. Dažos gadījumos projektu īstenošana prasīja vairāk laika nekā plānots, kas daļēji bija saistīts ar finansējuma un atļauju saņemšanas grūtībām, kas raksturīgas lieliem infrastruktūras projektiem. Komisija ir reaģējusi uz novērtējuma konstatējumiem ar priekšlikumu enerģētikas infrastruktūras pamatnostādnēm, kuru mērķis ir panākt nozīmīgus uzlabojumus programmas īstenošanas ātrumā. Priekšlikumā ir iekļauti noteikumi atļauju piešķiršanas procedūras paātrināšanai, izveidojot vienu kompetento iestādi valsts līmenī, kas pārvalda šo procedūras daļu, lēmumu pieņemšanai par atļaujas piešķiršanu nosakot trīs gadu termiņu un palielinot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību. Pētniecība Septītajā pētniecības pamatprogrammā (FP7)[31] 2011. gadā 40 % no dalībniekiem, kuru priekšlikumi tika atlasīti, bija no vidējās un augstākās izglītības nozares, galvenokārt no universitātēm, 26 % no ražošanas un 23 % – no pētniecības organizācijām. MVU saņēma 16,3 %[32] no finansējuma īpašajai programmai “Sadarbība” salīdzinājumā ar sākotnējo mērķi piešķirt vismaz 15 % no finansējuma MVU. Pamatprogrammas starptautisko raksturu parāda fakts, ka tajā ir iesaistītas 169 valstis. Līdz 2012. gada februārim tika parakstīti vairāk nekā 14 000 dotāciju nolīgumi un pabeigti vairāk nekā 1000 projekti. No pabeigto projektu gala ziņojumiem var secināt, ka vidēji katrā projektā ir sagatavotas astoņas publikācijas, no kurām četras ir ar atvērtu piekļuvi[33]. Vidēji Septītās pamatprogrammas projekti ir radījuši divdesmit divas pilna laika ekvivalenta (FTE) tiešās darba vietas[34]. 2011. gadā sagatavotajos novērtējumos[35] ir uzsvērts, ka pamatprogrammās ir izdevies iesaistīt Eiropas labākos zinātniekus un institūtus, izvēloties jaunas zinātnes jomas vai uzturot ES konkurētspēju pētniecības plānu izstrādē. Novērtējuma izpētes[36] liecina, ka Septītā pamatprogramma dod nozīmīgu ieguldījumu, kas palīdz augt un nostiprināties Eiropas mēroga partnerībām. Dažas novērtējuma izpētes sniedz vērtīgas ziņas par pamatprogrammu ieguldījumu inovatīvos produktos, procesos un pakalpojumos, kuriem ir ietekme uz konkurētspēju un darba vietu radīšanu. Pētījums par pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmi liecina par daudzveidīgu ietekmi atbilstoši dažādiem analizētajiem pētniecības veidiem; kā piemērus var minēt to, ka ES ir kļuvusi konkurētspējīga ar citiem pētniecības un izstādes līderiem kvantu informācijas apstrādes un skaitļošanas jomā un Eiropas pētniekiem ir vadošā loma stratosfēras ozona izpētes jomā. Pētījumā ir arī uzsvērts, cik svarīga ir arī blakus ietekme – kopienas veidošana, jaunu disciplīnu radīšana un personāla apmaiņa starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmējiem. Tika arī secināts, ka pamatprogrammas novērtējumi laika gaitā ir uzlabojušies, taču tajos vēl aizvien dominē ieguldījuma rādītāji un nepietiekami tiek atspoguļoti rezultātu un ietekmes rādītāji. Komisijas nesenajā priekšlikumā Horizon 2020 ir ierosināta sīkāk izstrādāta analītiskā sistēma. Tajā ir izklāstīta saskanīga intervences loģika programmai kopumā un tās atsevišķām daļām, tostarp norādīta programmas mērķu hierarhija un galveno rādītāju saraksts, pēc kuriem vērtē Horizon 2020 rezultātus un ietekmi. Turklāt, izstrādājot priekšlikumu, ir paredzēts ieviest vienkāršojumus nolūkā atvieglot administratīvo slogu dalībniekiem, racionalizēt piemērojamos noteikumus un procedūras, nodrošināt saskanību starp instrumentiem un rast jaunu līdzsvaru starp risku un uzticēšanos. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu līdzdalību. Izglītība un kultūra Mūžizglītības programmas 2007. – 2013. gadam[37] starpposma novērtējumā[38] ir skatītas četras nozaru programmas, transversālās un Jean Monnet programmas, ar kurām atbalsta starpvalstu mobilitāti, partnerības un citus sadarbības projektus visās izglītības nozarēs, ko aptver mūžizglītības programma. Tika apstiprināts, ka integrētāka pieeja palielināja programmu efektivitāti un lietderību. Tika izmantotas nozīmīgas sinerģijas, jo īpaši pārvaldības un veicināšanas pasākumos. Tomēr programmu atzina par pārāk kompleksu – tajā ir 70 darbības, pārāk daudz mērķu un bieži vien pietrūkst saikņu starp dažādiem līmeņiem. Mūžizglītības programma ir sekmīgi virzījusies uz savu mērķu sasniegšanu. Pirmajos īstenošanas gados ir izmantoti 96–100 % no īpaši piešķirtajiem līdzekļiem. Intitucionālie saņēmēji norādīja uz priekšrocībām saistībā ar uzlabotu saturu praksi izglītībā un mācībās. Novērtējumā atzīmēta ievērojama Eiropas pievienotā vērtība: paplašināta politiskā sadarbība un apmaiņa starp iesaistītajām valstīm un paplašināta Eiropas dimensija. Tomēr novērtējumā ir norādīts risks, ka daži programmas skaitliski izsakāmie mērķi (piemēram, mobilitāte un Grundtvig) var netikt sasniegti nepietiekama finansējuma dēļ un rezultātus būtu racionālāk jāiekļauj politikā, lai palielinātu programmas efektivitāti. Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, Komisijas priekšlikumos 2014.–2020. gadam ir paredzēta mūžizglītības programmas plašāka integrācija programmā "Jaunatne darbībā" un vairākās starptautiskās sadarbības programmās. Ar to ir paredzēts izveidot vienu vienkāršotu un racionālu sistēmu un palīdzēt sīkāk izstrādāt saskanīgu pieeju mūžizglītībai, tādējādi uzlabojot efektivitāti un izmaksu lietderību. Tiek arī plānots pilnībā izmantot iepriekš atšķirīgo programmu līdzīgos elementus un nodrošināts, ka konkrētās jomās tiek sasniegta kritiskā masa, kas nepieciešama ilgstošas ietekmes panākšanai. Nodrošinot elastīgumu un stimulus, budžeta sadalījumam dažādām darbībām, finansējuma saņēmējiem un valstīm būtu labāk jāatspoguļo darbības rezultātus un iespējamo ietekmi. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta[39] novērtējums aptver institūta izveidi, tā darbības uzsākšanu un pirmos pasākumus 2010. gadā. Tika secināts, ka EIT īstenošana norit saskaņā ar grafiku un saistībā ar pirmo zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) atlasi ir pat to apsteigusi. Budžets tika uzskatīts par pietiekamu, kaut arī piesaistes likmes ZIK nedaudz pārsniedza plānotās, un ZIK saņēma papildu līdzekļus no partneru pašu resursiem (49 %), valstu un reģionālajiem līdzekļiem (21 %) un citiem ES līdzekļiem (7 %). Tika secināts, ka EIT nodrošina lielu ES pievienoto vērtību. 1.b izdevumu kategorija – Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai Nodarbinātība un sociālās lietas Eiropas Sociālā fonda dzimumu līdztiesības atbalsta novērtējumā[40] konstatēts, ka dalībvalstis īpašos pasākumus saistībā ar dzimumu līdztiesību ir īstenojušas lēnāk nekā citas daļas ESF darbības programmās. Dažās dalībvalstis tā iemesls bija ekonomiskā krīze, kas centienus un resursus novirzīja no dzimumu līdztiesības mērķa uz darba tirgus politikām un bezdarba mazināšanu. Tomēr visas dalībvalstis savās ESF darbības programmās ņem vērā dzimumu līdztiesību, kaut arī dažādā mērā. Dažos gadījumos ESF nodrošina vienīgo finansējuma avotu attiecīgajām darbībām. Novērtējumā konstatēts, ka ESF intervence ir vērsta uz būtiskiem jautājumiem, tomēr dalībvalstīs pastāv tendence galveno uzmanību pievērst piedāvājuma aspektam – t.i. sieviešu darbaspēkam īpatsvaram darba tirgū un viņu spējām konkurēt darba tirgū – un mazākā mērā pievērsties dzimumu nevienlīdzības būtiskiem aspektiem un cēloņiem (piem., izglītības segregācijai, darba organizācijai, kultūras un sociālajiem stereotipiem). Novērtējumā konstatēts, ka programmas ir devušas pievienoto vērtību resursu veidošanā un atbalstījušas dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu politiskajā darba kārtībā lielākajā daļā dalībvalstu. Novērtējumā par Eiropas Sociālā fonda atbalstu migrantu un etnisko minoritāšu paplašinātai piekļuvei darba tirgum un sociālai iekļaušanai (2000.–2006. gads) ir apstiprināts, ka ESF ir devis pozitīvu ieguldījumu, palīdzot cilvēkiem no migrantu un minoritāšu aprindām pārvarēt šķēršļus iekļūšanai darba tirgū, uzlabot valodas prasmes un nostiprināt pamatprasmes nodarbinātības izredzēm. Rezultātā ir nostiprinātas publisko iestāžu sistēmas, struktūras un spējas veicināt minoritāšu pārstāvju integrāciju. Šajā politikas jomā ESF ir sedzis līdzekļu trūkumu, kas bija nozīmīgs. Tas ir devis īpaši paredzētu papildu finansiālo atbalstu, kas citādi nebūtu bijis pieejams. ESF un īpaši EQUAL[41] programma ir atbalstījusi plašākas mērķa grupas nekā tās, kas parasti būtu atbalstītas no valstu budžetiem. 2007.–2013. gada programmās migrantu un minoritāšu līdzdalība bija ievērojami augstākā nekā 2000.–2006. gada programmās (1,19 miljoni cilvēku jeb aptuveni 8,7 % no visiem ESF saņēmējiem). Komisijas priekšlikumam par nākamās paaudzes struktūrfondiem vajadzētu dot ieguldījumu procedūru vienkāršošanā un uzlabot sinerģiju ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un turpmāko Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu. Nākamās PROGRESS programmas ex ante novērtējumā ir uzsvērta vajadzība palielināt ES darbību saskaņotību nodarbinātības un sociālajā jomā, izveidojot un izstrādājot PROGRESS programmas, EURES programmas un Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumenta apvienotu īstenošanu. Turklāt tika konstatēts, ka jaunā programma nodrošina iespēju vienkāršot īstenošanu, izmantojot kopējus noteikumus, kas cita starpā ietver kopējus vispārējos mērķus, darbību kopēju tipoloģiju un ziņojumu sniegšanas un novērtēšanas racionalizēšanu. Reģionālā politika Reģionālo politiku īsteno ar dalītu pārvaldību ar dalībvalstīm un reģioniem, kas atbild par programmu īstenošanu, apvienojot ES, valstu un reģionālos resursus ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas panākšanai. Atbildība par novērtējumu arī ir dalīta. Novērtējuma datus izmanto, tiklīdz tie ir pieejami, un ļoti iespējams, ka tos ņems vērā politikas izmaiņās, ja tie tiks minēti vairākos novērtējumos. Novērtējuma datus par 2000.–2006. gada periodu (programmu darbība turpinājās līdz 2009. gadam) ņēma vērā, izstrādājot priekšlikumus turpmākajai politikai 2014.–2020. gadam, 2010. gada 5. kohēzijas ziņojumā un DFS 2011. gada priekšlikumos. Iepriekšējos gados, kā arī 2011. gadā iegūtos datus par iepriekšējo un pašreizējo plānošanas periodu ņēma vērā, sagatavojot Eiropas Komisijas nostājas dokumentus par turpmāko kohēzijas politiku katrā dalībvalstī, un tos apspriedīs sarunās par jaunajām programmām; šis process turpināsies līdz 2013. gada beigām. Ex post novērtējumi par 2000.–2006. gada plānošanas periodam 2011. gadā vēl nebija pabeigti. Tika sagatavoti arī novērtējuma konstatējumi par pašreiz notiekošo 2007.–2013. gada perioda īstenošanu. Novērtējuma rezultāti apstiprina galvenās idejas Komisijas priekšlikumos 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Detalizēti politikas aspekti tiks apspriesti ar dalībvalstīm, lai tos varētu atspoguļot jaunajās programmās, kas tiks izstrādātas nākamā gada laikā. Kā daļa no 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda ex post novērtējuma 2011. gadā tika sagatavotas trīs darba dokumentu paketes, un to galīgais kopsavilkums būs pieejams 2012. gadā. Divos pētījumos (par transportu un vidi)[42] ex post izmaksu un ieguvumu analīze tika izmantota ietekmes novērtējumā. Kaut arī novērtējumā tika secināts, ka pilnīgs ietekmes novērtējums pagaidām vēl nav iespējams, metode tika atzīta par piemērotu un tiks izmantota arī turpmāk. Visi transporta projekti bija saimnieciski izdevīgi, un Kohēzijas fonda ieguldījums bija nepieciešams to ekonomisko priekšrocību attīstībai. Vides projektu analīze apliecināja, ka daudzi vides infrastruktūras projekti tika īstenoti, lai panāktu atbilstību tiesību aktu prasībām. Izmaksas bija augstākas par aprēķināto izdevīgumu, taču projektiem bija nozīmīga ietekme tādos aspektos kā informētība par vidi un institucionālā pieredze. Politiskā pieredze, kas gūta no šajos un iepriekšējos gados sagatavotajiem novērtējumiem par ERAF finansētajiem transporta un vides projektiem, tiek apspriesta ar dalībvalstīm un to ņems vērā izstrādājot turpmāko politiku. Novērtējumi par reģionālās politikas sniegto atbalstu uzņēmējdarbībai un inovācijai[43] sniedza papildu datus, kas apliecināja Komisijas priekšlikuma pareizību attiecībā uz lielu uzņēmumu izslēgšanu no vispārējām ERAF atbalsta shēmām nākotnē. Tika konstatēts, ka uzņēmējdarbības atbalsta ietekme ir lielāka, ja tas tiek sniegts mazākiem uzņēmumiem. Pētījums par inovācijas atbalstu Vācijā[44] apliecināja, ka pētniecības un izstrādes dotācijas ir ietekmējušas plašu pasākumu klāstu no esošo produktu un procesu inovācijas līdz jaunu produktu un procesu izstrādei. Plašāka izpēte ir vajadzīga, lai izpētītu, vai mazāka apmēra dotācijas ir efektīvākas par lielām dotācijām ilgākā laika posmā, un lai plašāk izpētītu iespēju dotāciju vietā izmantot aizdevumus. Novērtēšanas ekspertu tīkls, kas katru gadu ziņo par reģionālās politikas rezultātiem pašreizējā plānošanas periodā, secināja, ka kavējumi programmu īstenošanā ir paaugstinājuši risku, ka prioritāte drīzāk tiek piešķirta izmantošanai, nevis efektivitātei. Tomēr ir pazīmes, kas liecina par paātrinātu īstenošanu, plašākiem panākumiem un vispārējiem uzlabojumiem novērtējumu kvalitātē dalībvalstīs. Ekspertu tīkla sagatavotie politiskie dokumenti par atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti liecina, ka ES atbalsts salīdzinājumā ar valstu finansējumu ir neliels un liek izskatīt jautājumu par pievienoto vērtību. Lai nodrošinātu saimniecisko izdevīgumu, ir nepieciešams veikt nozares ieguldījumu rūpīgu analīzi par katru atsevišķo gadījumu. Kopumā 2011. gadā sagatavoto novērtējumu dati apstiprināja, ka ir vajadzīgs pastiprināt pašreizējās un turpmākās politikas orientāciju uz rezultātiem un dalībvalstīm ir nepieciešams plašāk novērtēt politikas ietekmi. Šie elementi ir Komisijas priekšlikumu pamatā. 2. izdevumu kategorija - Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība Lauksaimniecība un lauku attīstība Novērtējums par tiešā atbalsta ietekmi uz ienākumiem[45] apstiprināja, ka tiešie maksājumi ir devuši ieguldījumu lauksaimnieku ienākumu palielināšanā un tiem ir bijusi nozīmīga loma lauksaimniecību ienākumu radīšanā. Tas jo īpaši attiecās uz ganību lopu saimniecībām (liellopi, aitas un kazas), laukaugu, jauktām un piena ražošanas saimniecībām. Tiešie maksājumi ir devuši ieguldījumu starpības mazināšanā starp lielu un mazu saimniecību vidējām izmaksām par darbaspēka vienību. Tiešo maksājumu lietderība, nodrošinot ienākumu atbalstu lauksaimniekiem, bija visai augsta, kaut arī pastāvēja ievērojamas atšķirības starp reģioniem. Novērtējumā par KLP pasākumu piemērošanu cukura nozarei[46] norādīts, ka 2006. gada cukura nozare ir ievērojami paātrinājusi nozares pārstrukturēšanas procesu. Ir panākti ražas uzlabojumi, kā arī ražošanas koncentrācija lielākās saimniecībās. Kaut arī reformas vispārīgie mērķi[47] tika sasniegti, kvotu sistēmas un atsauces cenas pārvaldība vēl aizvien ir sarežģīta. Novērtējums par KLP reformu pasākumu piemērošanu piena nozarei[48] liecināja, ka piena nozares politika ir ļāvusi no 2004. gada pakāpeniski samazināt piegāžu strukturālos pārpalikumus. Piena nozares atbalsta politikas kopējās izmaksas samazinājās līdz ar tirgus līdzsvarošanu. Laika posmā, uz kuru attiecās novērtējuma dati, tika uzturēts ražotāju ienākumu līmenis un tika apmierinātas ražotāju intereses attiecībā uz ražošanas elastīgumu un paplašināšanu. Reforma ietvēra arī lielāku administratīvo slogu un cenu risku. Novērtējumā tika ieteikts ieviest elastīgākus instrumentus, lai reaģētu uz notikumiem pasaules tirgū. Novērtējums par KLP reformu pasākumu piemērošanu aitu un kazu nozarei apliecināja, ka reforma ir sekmējusi produktivitātes pieaugumu, tomēr nozares vispārējā konkurētspēja nav uzlabojusies. Maksājumi, kas Itālijā un Grieķijā tika piešķirti kā palīdzība nozarēm ar īpašām problēmām, bija mazi, un to ietekme bija neliela. Aitu gaļas nozarē atbalsts, ko piedāvā lauku attīstības programmu ietvaros, tiek uzskatīts par izšķirīgu nozares uzturēšanai. Turklāt saistītais atbalsts nodrošina vides un sociālās priekšrocības dažos reģionos un ir nepieciešams ražošanas uzturēšanai reģionos ar sarežģītiem apstākļiem. Novērtējumā par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū[49] teikts, ka bez ES finansējuma pārrobežu pasākumi un kampaņas trešās valstīs būtu mazāk iespējamas. Kaut arī ieinteresētās personas izrādīja entuziasmu par informācijas un veicināšanas programmām, kas ir devušas ieguldījumu ES lauksaimniecības produktu tēla uzlabošanā un informētībā par šo produktu kvalitāti un īpašajām ražošanas metodēm, ir nepieciešams precīzāk noteikt šo programmu tiešo ekonomisko ietekmi. Novērtējumā par ārkārtas pasākumiem tirgus atbalstam mājputnu un olu nozarē norādīts, ka vienotā ES pieeja spēcīgu tirgus satricinājumu gadījumos (straujš pieprasījumu un cenu samazinājums, ko izraisīja patērētāju neuzticēšanās saistībā ar putnu gripu) ir bijusi pareiza reakcija. Kaut arī pasākumi nevarēja stabilizēt tirgū īsā laikā, jo tiem bija nepieciešams ilgāks sagatavošanas laiks, tie nodrošināja iespēju kompensēt ievērojamu daļu no smagiem ienākumu zudumiem pamatotā laika periodā. Novērtējumā secināts, ka Komisijai būtu jāizstrādā instrumenti, ko piemērot patērētāju uzticības krīžu gadījumā, lai rīkotos ātri un stabilizētu tirgu. Novērtējuma rezultāti tika ņemti vērā Komisijas 2011. gada oktobra priekšlikumos KLP reformas priekšlikumos, piemēram, attiecībā uz priekšlikumiem par turpmākai maksājumu atsaistei un lauku attīstību politikas satvara izveidi. Turpmāk ir plānots uzraudzību un novērtēšanu iekļaut vienā satvarā, lai vērtētu KLP rezultātus kopumā “Eiropa 2020” kontekstā. Šim nolūkam ir sākts izstrādāt vienotu rādītāju kopumu, kas piesaistīts politikas mērķiem. Jūrlietas un zivsaimniecība Eiropas Zivsaimniecības fonda (2007.–2013. g.) starpposma novērtējumā[50] secināts, ka fonda pārvaldības un kontroles sistēmām bija zināmas problēmas darbības uzsākšanas periodā, taču tagad tās darbojas apmierinoši. Pāreja uz vienu vienotu darbības programmu bija izdevīga ES līmenī, taču tā palielināja pārvaldības izmaksas lielākajai daļai dalībvalstu. Labākas revīzijas un kontroles metodes ir mazinājušas finanšu riskus, tomēr administratīvais slogs ir pārāk smags mazajām dalībvalstīm, un jo īpaši jaunajām dalībvalstīm. Uzraudzības un vērtēšanas sistēmas vairāk pievērsās rezultātiem, nevis ietekmei, nebija vienotas definīcijas mērāmajām vienībām. Turklāt rādītājus neizmantoja ziņošanai, un tie arī netika sistemātiski pārbaudīti. Šos konstatējumus ņēma vērā, sagatavojot priekšlikumu par jauno Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (2014.–2020. gads). Galvenās izmaiņas ietver dažādu administratīvu noteikumu un procedūru ievērojamu vienkāršošanu un saskaņošanu saistībā ar finanšu lēmumiem, ziņošanu, uzraudzību un novērtēšanu; stiprākas saiknes ar Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, ieviešot nosacītības noteikumus, ciešāku koordināciju ar citiem fondiem, kā arī uzlabotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, kuras pamatā ir vienoti rādītāji dalībvalstīs. 3.a izdevumu kategorija —– Brīvība, drošība un tiesiskums Iekšlietas Komisijas ziņojumā un vidusposma novērtējumā par Ārējo robežu fondu[51] konstatēts, ka, neskatoties uz sākumposma grūtībām, fonda darbība atbilda tā mērķiem novirzīt ES atbalstu, lai palielinātu ieguldījumus pie robežām un konsulātus Šengenas zonas kopējo interešu labā. Ieguldījumi valstu komunikācijas sistēmās robežu kontrolei un Šengenas Informācijas sistēmā II uzlaboja ES ārējo robežu drošību. Turklāt ieguldījumi Vīzu informācijas sistēmas izveidē uzlaboja vīzu apstrādes procesu. Neskatoties uz fonda ieguldījumiem labākā robežu pārvaldē un jaunu tehnoloģiju izveidē kopumā, dalībvalstis apšaubīja dažu projektu efektivitāti un lietderību. Komisijas ziņojums un vidusposma novērtējums par Eiropas Atgriešanās fondu (2008.–2013. gads) liecināja, ka fonds ir devis ieguldījumu atgriešanās pārvaldības prakses izveidē un konsolidācijā daudzās dalībvalstīs. Kā sasniegumus var minēt: saīsināts laiks, kas jāpavada uzņemšanas un/vai aizturēšanas centros, un palielināts trešo valstu valstspiederīgo skaits, kuri ir izmantojuši brīvprātīgas atgriešanās iespēju, Tā rezultātā pret šiem cilvēkiem bija labāka attieksme nekā tad, ja viņi būtu izraidīti piespiedu kārtā. Komisijas ziņojumā un vidusposma novērtējumā par Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondu (2008.–2013. gads) konstatēts, ka neskatoties uz sākumposma grūtībām, lielākā daļa dalībvalstu paredz pabeigt plānotās darbības un sasniegt noteiktos mērķus. Vēršot darbību uz īpašiem pasākumiem vai grupām, kas parasti nav galveno finansēšanas instrumentu darbības jomā, fonds apliecināja patiesu pievienoto vērtību. Vairākās dalībvalstīs ar fonda līdzekļiem tika atbalstīta vispusīgas politikas sistēmas izveide un nodrošināti resursi tās īstenošanai. Tomēr vajadzētu mazināt ar programmām saistīto administratīvo slogu. Pamatprogrammas “Drošība un brīvību garantēšana”[52] (2007.–2013. gads) vidusposma novērtējumā secināts, ka programmas darbība ir efektīva Eiropas līmeņa dimensijā un tā atbalsta plašu pasākumu klāstu. Visai smagnējās administratīvās procedūras pieteikumu iesniegšanai iespējami negatīvi ietekmēja projekta īstenošanu. Tomēr ES pievienotā vērtība tika novērtēta kā augsta, un programmas īstenošanu kopumā uzskata par pietiekami apmierinošu. Komisija ir ierosinājusi 2014.–2020. gada periodam samazināt iekšlietu jomas fondu un programmu skaitu samazināt no sešiem līdz diviem: Patvēruma un migrācijas fonds un Iekšējās drošības fonds. Šajos Komisijas priekšlikumus tika ņemti vērā arī citi novērtējumu rezultāti. Tiesiskums Programmas “Civiltiesības”[53] starpposma novērtējums[54] apliecināja, ka tās mērķi ir ļoti svarīgi Eiropas tiesiskuma politikas atbalstam. Finansētie pasākumi palīdzēja pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstīm dot efektīvu ieguldījumu ES tiesību aktu formulēšanā un raitā īstenošanā. Turklāt tika uzskatīts, ka, neskatoties uz ierobežotiem cilvēkresursiem, programma tiek efektīvi pārvaldīta. Starpposma novērtējumā tiek ierosināts jaunajā daudzgadu finanšu shēmā apvienot civiltiesību un krimināltiesību programmas. Programmas “Krimināltiesības” starpposma novērtējums[55] apstiprināja, ka atbalstītie pasākumi risināja svarīgas problēmas un papildināja valstu pasākumus. Tomēr tika arī konstatēta nepieciešamība palielināt finansējuma efektivitāti ar labāk noteiktām prioritātēm, virzību uz paaugstinātu Eiropas pievienoto vērtību, uzlabotu publicitāti un vienkāršāku īstenošanu. Daphne III programmas[56] starpposma novērtējumā[57] secināts, ka programmas mērķi ir cieši saistīti ar problēmām, kuru risināšanai programma tika izstrādāta, tomēr vajadzētu vairāk nostiprināt saiknes starp programmu un politikas attīstību. Pastāv iespējas uzlabot ES mēroga partnerību veicināšanu un nodrošināt vadošo organizāciju līdzsvarotu ģeogrāfisku izplatību. Tika novērtēts, ka finanšu resursi pasākumu īstenošanai ļauj finansēt augstas kvalitātes projektus, savukārt sekmīgo projektu īpatsvars projektu atlasē nodrošināja nopietnu konkurenci starp projektiem. Rezultātu izplatīšanu vajadzētu uzlabot. Pamattiesību un pilsonības programmas starpposma novērtējumā[58] tika norādīts, ka ir priekšlaicīgi izdarīt secinājumus par ietekmi, jo ir pabeigts tikai ierobežots skaits projektu, tomēr finansēto projektu veidi bija labi piemēroti programmas mērķiem un prioritātēm. Plašāka Eiropas dimensija, līdzsvarotāka dalība no ES dalībvalstīm un rezultātu izplatīšana ir jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi. Programmas “Narkotiku apkarošana un informēšana par tām”[59] starpposma novērtējums[60] nevarēja izdarīt secinājumus par dažu pabeigto projektu efektivitāti. Programmai bija grūtības ar neaizsargāto grupu iesaistīšanu un projektu ilgtermiņa pievienotās vērtības nodrošināšanu. Tika konstatēta vajadzība pēc papildu finanšu resursiem, kā arī vajadzība stiprināt sinerģiju starp dažādiem finanšu instrumentiem, ar kuriem atbalsta ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas mērķus. Novērtējumā ieteikts uzlabot sadarbību ar citām programmām, jo īpaši ar veselības aizsardzības programmu, lai novērstu darba dublēšanu un dotu iespēju potenciālajiem saņēmējiem efektīvāk novirzīt savus pieteikumus. 3.b izdevumu kategorija – Pilsonība Saziņa Euranet[61] starpposma novērtējums apliecināja, ka tīkla pastāvēšana ir ļāvusi plašāk informēt par ES jautājumiem un bagātinājusi informācijas saturu. Bez šiem līdzekļiem ziņu un programmu par ES jaunumiem paplašināta veidošana un pārraidīšana nebūtu ilgtspējīga. No otras puses, novērtējumā tika norādīts uz tādām problēmām kā nevienmērīgs informācijas daudzums par ES kopējās produkcijas apjomā, dažādu valodu grupu nevienmērīga pārstāvība staro iesaistītajiem partneriem un tīkla lēna attīstība, jo īpaši attiecībā uz valodu piedāvājuma paplašināšanu. Pēc šo jautājumu izskatīšanas septiņas jaunas raidstacijas piecās valstīs papildināja savu valodu klāstu ar četrām valodām, un ziņu veidošanā lielāka uzmanība tika pievērsta ES jautājumiem. Projekta nākamā posma izstrādē tika ņemti vērā novērtējuma galvenie secinājumi. Veselība un patērētāju aizsardzība Veselības aizsardzības programmas 2003.–2008. gadam[62] ex post novērtējumā secināts, ka tā bija pirmā veselības aizsardzības programma ES līmenī un, iespējams, bija vēlams finansēt plašu pasākumu klāstu, tomēr mērķtiecīgāki centieni konkrēti noteiktās jomās bija būtiski nozīmīga sekojošai programmai. Novērtējumā tika aicināts stiprināt virzību uz Eiropas pievienoto vērtību gan ar prioritāro jomu izvēli, gan gada darba programmās. Tāpat sekojošās programmas vidusposma novērtējumā[63] secināts, ka tai vajadzētu vairāk pievērsties prioritātēm un koncentrētu finansiālo atbalstu, lai radītu vislielāko ES pievienoto vērtību. Attiecībā uz organizāciju un pārvaldību tika apstiprināts, ka ir izveidota procedūra gada darba programmas prioritāšu noteikšanai un to saskaņotības nodrošināšanai ar veselības aizsardzības programmas vispārīgajiem mērķiem. Tomēr netiek uzskatīts, ka šī procedūra ir pietiekami skaidra un konsekventa. Veselības aizsardzības programmas pasākumi principā atbilst programmas mērķiem, taču ir pārāk priekšlaicīgi vērtēt rezultātus un ietekmi. Uzskata, ka lielākajai daļai pasākumu ir ietekme ES mērogā un lielākā daļa pasākumu nebūtu notikuši vai būtu notikuši ar mazāku vērienu, ja veselības aizsardzības programmas līdzekļu nebūtu. Gadījumu izpētes novērtējums liecināja, ka ES pievienotā vērtība visvairāk izpaudās tādās jomās kā “labākās prakses veicināšana” un “sadarbības tīkla veidošana”. Lietderības ziņā lielākajai daļai pasākumu ir paredzami apjomradīti ietaupījumi, kaut arī nav skaidri noteikti veidi, kā to izmērīt. Tika secināts, ka EAHC pārvaldības nodošana ārpakalpojumam ir devusi iespēju ievērojami uzlabot darbības rezultātus. Jaunās veselības aizsardzības programmas mērķis ir likt uzsvaru uz pasākumu skaita samazināšanu un īstenot tādus pasākumus, kuri nodrošina reālu ES pievienoto vērtību, konkrētus rezultātus un noteikto vajadzību vai trūkumu risinājumu. Jaunās programmas nolūks ir uzlabot veidu, kādā dalībvalstis sadarbojas veselības aizsardzības jomā, un palielināt veselības aizsardzības politikas reformu īstenošanas iespējas dalībvalstīs. Nodokļu politika un muitas savienība Fiscalis programmas vidusposma novērtējumā[64] secināts, ka programma ir devusi pozitīvu ieguldījumu nodokļu sistēmu darbībā iekšējā tirgū un tā palīdz risināt uzdevumus, ar kuriem saskaras valstu iestādes. Tika secināts, ka programma nodrošina lielu ES pievienoto vērtību. Daudzi pasākumi, kas nepieciešami nodokļu sadarbības progresam, nebūtu notikuši vispār, notikuši daudz vēlāk vai ar augstākām izmaksām un ne tik optimāliem rezultātiem, ja nepastāvētu sadarbības sistēma šajā programmā. Vispārējais secinājums ir tāds, ka Fiscalis programma ir saimnieciski izdevīga. Novērtējumā tomēr norādīts, ka programmas efektivitāte nebija tik liela attiecībā uz ES tiesību aktu labāku izpratni un krāpšanas apkarošanu. Tika arī ieteikts izveidot uz rezultātiem balstītu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu. Programmas rezultātu izplatīšana varētu būt labāka un programmas darbībai būtu lietderīgi iesaistīt plašāku ieinteresēto personu kopumu. Muitas programmas vidusposma novērtējumā tika uzsvērts programmas efektīvais ieguldījums iekšējā tirgus darbībā. Programmas pasākumi ES pievienotās vērtības atbalstam nebūtu notikuši, vai arī tiem vajadzētu daudz vairāk laika bez ES koordinējošās lomas un finansiālā atbalsta. Programma sekmēja paplašinātu sadarbību un koordināciju starp valstu muitas iestādēm, tādējādi uzlabojot apmaiņu ar informāciju un labāko praksi. Kopējo darbību efektivitāte programmā tika vērtēta kā augsta, savukārt daudz zemāks bija sadarbības līmenis ar citām publiskām un privātām organizācijām drošības uzlabošanas un krāpšanas apkarošanas jomā. Ieguldījums tirdzniecības veicināšanā ar trešām valstīm netika vērtēts augstu. Novērtējumā norādīts, ka efektivitāti būtu iespējams uzlabot ar rezultātu labāku izplatīšanu, kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu plašāku iesaistīšanu un šo valstu plašāku atbalstu. Izglītība un kultūra Programmas „Jaunatne darbībā”[65] starpposma novērtējumā[66] secināts, ka programma līdz šim ir sekmīgi sasniegusi savus mērķus, aktīvi vēršoties pie jauniem cilvēkiem ar mazākām iespējām. “Jaunatne darbībā” dod ieguldījumu ES jaunatnes politikas mērķu sasniegšanā un ir sekmējusi jauniešu piedalīšanos pasākumos ārpus “Jaunatne darbībā" ietvariem, nevalstisko organizāciju darbībā un lielāku mobilitāti. “Jaunatne darbībā” atbalstītās darbības, visticamāk, nevarēs atrast citu finansējumu. Programmai “Jaunatne darbībā” ir augsta līdzekļu apgūšanas pakāpe. Pārvaldības izmaksas šķiet relatīvi augstas, taču tās attaisno programmas raksturs. Budžeta piešķīrums bija pamatots. Tomēr jauniešu organizācijām un valstu aģentūrām bija relatīvi augsts administratīvais slogs, kaut arī pārvaldības instrumenti tika ievērojami uzlaboti. Dalībnieku apmierinātība bija augsta un salīdzinājums ar dalībvalstīs organizētajām jauniešu programmām pozitīvs, arī īstenošanas struktūras tika uzskatītas par efektīvām. 4. izdevumu kategorija – ES – globālo procesu dalībniece Attīstība un ārējās attiecības Divos izmēģinājuma novērtējumos par budžeta atbalstu Tunisijā[67] un Mali[68] secināts, ka budžeta atbalsts ir efektīvs instruments valstīs, kurās valdība ir apņēmusies īstenot robustu attīstības politiku. Tunisijā budžeta atbalsts ir veicinājis nozīmīgu ekonomisko izaugsmi un privātā sektora attīstību, taču tam būtu vajadzējis labāk risināt nabadzības mazināšanas jautājumus. Mali tas veicināja vairāku spēcīgu rezultātu sasniegšanu izglītības un veselības jomā. Budžeta atbalsts papildina citus atbalsta veidus, jo īpaši resursu veidošanu. Ar to nevar noteikt ievērojamas politikas izmaiņas, taču tas var sniegt papildu atbalstu politikas īstenošanai. Ietekme ir lielāka, ja pastāv saikne ar plašākām politiskām un ekonomiskām partnerībām. Tematiskais novērtējums[69] par ES atbalstu nodarbinātībai un sociālai integrācijai partnervalstīs[70] secināja, ka kaut arī nodarbinātība un sociālā integrācija ir būtiski svarīga prioritāte attīstības politikā, tā nav pietiekami iekļauta attīstības programmās un programmu uzbūvē nav pietiekami iekļauti rādītāji, kas piesaistīti nodarbinātībai un sociālai integrācijai. Tikai daži pasākumi ārpus darbizglītības un mācībām tika īpaši vērsti uz darbavietu radīšanu. Jaunais attīstības sadarbības instruments (2014.–2020. g.) ņem vērā nepieciešamību īstenot uz cilvēku vērstu attīstību un piedāvā tematisko programmu “Vispārēji sabiedriskie labumi un problēmas”, kas ietver tādus uzdevumus kā veselības aizsardzība, izglītība, dzimumu vienlīdzība, nodarbinātība, prasmes, sociālā aizsardzība un sociālā integrācijā, kā arī tādus ekonomiskos attīstības aspektus kā izaugsme, darbavietas, tirdzniecība un privātā sektora iesaiste. Novērtējumā[71] par atbalstu konfliktu novēršanai un miera uzturēšanai[72] ir secināts, ka ES ir ievērojami koncentrējusi savu virzību, nostiprinājusi politisko satvaru un izstrādājusi plašu klāstu ar finanšu un citiem instrumentiem. Komisija ir nodrošinājusi pievienoto vērtību tādā izteiksmē kā neitralitāte, paļāvība (pastāvīga klātbūtne), finansējuma kritiskā masa, iespēja izmantot plašu instrumentu klāstu, ilgtermiņa pieredze un uzticamība, veicinot demokrātiju, mieru un cilvēktiesības. Tomēr konceptuālā orientācija politikas līmenī ne vienmēr ir bijusi pietiekama darbības līmenī. ES vajadzētu konsolidēt un turpmāk attīstīt atbalstu konfliktu novēršanai un miera uzturēšanai un nodrošināt to, ka tās finanšu atbalstu pietiekamā mērā papildina un pastiprina ar finansēm nesaistīts atbalsts. Novērtējumā[73] par ES sadarbību ar aizjūras zemēm un teritorijām[74] secināts, ka ES atbalsts ir bijis saskanīgs ar ES politikas mērķiem – ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanu un šo zemju un teritoriju ekonomisko tuvināšanu ES. Attiecībā uz tirdzniecību ES preferenču režīms nepietiekami līdzsvaroja ekonomiskās diversifikācijas ierobežojumi. AZT iesaisti reģionālajās programmās mazināja izolācija no reģionālajiem tīkliem, augstas dalības izmaksas un dažkārt arī valodas barjeras. Klimata pārmaiņu un katastrofu pārvaldības jomā sasniegtie rezultāti bija pieticīgi. Novērtējumā par tādiem Eiropas Savienības Stabilitātes instrumenta (SI) komponentiem kā reaģēšana krīzes situācijās un gatavība krīzēm[75] ir secināts, ka SI ir devis nozīmīgu ieguldījumu un uzlabojis ES krīžu reakcijas un sagatavotības pasākumu vispārīgo nozīmību, efektivitāti un lietderību; tāpat ir secināts, ka SI ir devis arī nozīmīgu ieguldījumu ES miera, drošības un attīstības arhitektūras saskaņotībā un pasaules mieram un stabilitātei. Šajā ziņā izšķirīgs faktors ir SI pierādītā spēja ātri, piemērotajā brīdī reaģēt krīzes situācijās. Humānā palīdzība un civilā aizsardzība 2011. gadā sagatavotie novērtējumi liecināja, ka Komisijas darbības bija vērstas uz nopietnu veselības risku novēršanu un mirstības mazināšanu, uzlabojot saslimstības kontroli, Birmas bēgļiem Kambodžā; ir nodrošinājušas lietpratīgu un efektīvu reakciju uz holēras epidēmiju Zimbabvē; īstenoja lietpratīgas un piemērotas daudznozaru programmas Ugandā; kā arī aktīvi piedalījās Eiropas palīdzībā Haiti zemestrīces seku novēršanai. Novērtējumos attiecībā uz Haiti un Zimbabvi ir uzsvērta vajadzība jau intervences sākumposmā definēt nepieciešamās saiknes starp rehabilitāciju un attīstību (LRRD). Šis konstatējums apstiprina pašreizējos Komisijas priekšlikumus humānajai palīdzībai, kas paredz LRRD pastāvīgu racionalizāciju un stiprināšanu intervenču gadījumos. Visbeidzot, civilās aizsardzības mehānisma un civilās aizsardzības finanšu instrumenta (2007.–2009. g.)[76] novērtējumā ir apliecināts, ka abi komponenti ir devuši būtisku ieguldījumu Eiropas sadarbības un koordinācijas attīstībā. Paplašināšanās Novērtējums par atbalstu, kas sniegts sagatavošanās darbu pirmspievienošanās finanšu instrumentam (IPA)[77] laika posmam pēc 2013. gada nozaru, valstu un reģionālā līmenī, apstiprināja IPA palīdzības vajadzīgumu. Novērtējumā tika arī secināts, ka ekonomiskās un plašāka konteksta priekšrocības, ko dod paplašināšanās, noteikti pārsniegs jaunā finanšu instrumenta izmaksas un ES instruments dos iespēju veidot Eiropas pievienoto vērtību, saistot finanšu atbalstu ar politisko kritēriju panākumiem, ļaujot ES rīkoties ka starpvalstu un starpreģionu sadarbības katalizatoram, kā arī nodrošinot starpniecību speciālistu zināšanu nodošanai no dažādām pārvaldības iestādēm un aģentūrām ES (piemēram, mērķsadarbība). Novērtējums arī apstiprināja, ka pastāv stingrs pamatojums arī turpmākam pirmspievienošanās finanšu instrumentam, kam būtu lietderīga uzlabota saskaņotība starp politisko dialogu un finanšu sadarbību, uz nozaru pieeju balstīts plānošanas process, daudzgadu plānošana, saņēmēju un ieinteresēto personu plašāka iesaistīšanās visos posmos, kā arī uz rezultātiem balstītu stimulu noteikšana. 3. Secinājumi Novērtējumu rezultāti šajā ziņojumā kopumā norāda, ka dažādu finanšu programmu mērķi ir sasniegti un ir apliecināta ES pievienotā vērtība. Tomēr ziņojuma sagatavošanai galvenokārt ir izmantoti starpposma ziņojumi, kuros galvenokārt ir skatīti darbības aspekti un no kuriem nevar izdarīt secinājumus par galīgajiem rezultātiem vai ietekmi. No pieredzes ir gūta mācība, kā arī ir sniegtas norādes par iespējamo uzlabojumu jomām. Ja vien tas bija iespējams, šajā ziņojumā tika norādīti koriģējoši pasākumi, kas ietekmēja nākamās programmas. Kopumā ziņojumā ir norādīta vajadzība pēc stingrākas virzības, rezultātu sasaistes ar mērķiem un paaugstinātas uzmanības attiecībā uz saskaņotību un konsekvenci starp dažādām darbībām. Komisija vēlas precīzāk definēt šī ziņojuma iespējamos uzlabojumus, apspriežoties ar budžeta izpildes apstiprinātājiestādi. Komisija atzīmē arī Revīzijas palātas pieprasījumu sagatavot ziņojumu agrāk gada laikā. Nākotnes perspektīvā ziņojums izstrādās tā, lai parādītu, vai ES programmas darbojas pareizi un identificētu rezultātus un ietekmi, tiklīdz šādas ziņas ir pieejamas. Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāizveido stipra un konsekventa sistēma, lai nodrošinātu progresa uzraudzību visā programmu darbības gaitā. [1] Pirmo novērtējuma ziņojumu par 2010. finanšu gadu Komisija pieņēma 2012. gada 17. februārī (COM(2012) 40). [2] Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmums par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu; III iedaļa; 71. un 72. punkts. [3] Revīzijas palātas atzinums 4/2012, ko Komisija saņēma 7. jūnijā. [4] Tas ir: Komisijas stratēģiskās plānošanas cikls – gada darbības pārskati, gada budžeta pārskati, u.tml. [5] Secinājumu iedaļa, 16. lpp. [6] EP budžeta izpildes apstiprinājums 2010. gadam (P7_TA(2012)0153), I daļa). [7] Revīzijas palātas atzinums 4/2012, ko Komisija saņēma 7. jūnijā. [8] Vērtējoši pētījumi var ietvert pārskatus par darbību rezultātu specifiskiem aspektiem un/vai pievērsties uzraudzības un īstenošanas jautājumiem. [9] Spēkā esošie norādījumi 2011. gada GDP ir Finanšu regulas 60. panta 7. punkts. [10] FR 33. pants. [11] Aptuvenais daudzgadu budžets ir 3,6 miljardi euro. [12] Vispārīgā pieeja šajā ziņojuma ir identificēt starpposma novērtējumus. Ja nav norāžu par novērtējuma starpposma vai ex post raksturu, tas satur abus elementus. [13] Kaut arī programma attiecas uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam, ir paredzams, ka pēdējie rezultāti tiks sasniegti ap 2017. gadu. [14] http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/eye_final_report_en.pdf. [15] Aptuvenais budžets ir 34 miljoni euro. [16] ES budžetu izmanto tikai garantijām. [17] TEN-T programmas uzdevums ir nodrošināt Eiropas transporta tīkla kohēziju, saskaņotību un savstarpēju izmantojamību un nodrošināt tam piekļuvi. [18] Aptuvenais budžets ir 8 miljardi euro. [19] Astoņpadsmit projekti skar dzelzceļu un divi – iekšzemes ūdensceļus. [20] Aptuvenais budžets ir 417 miljoni euro tikai Marco Polo I. [21] http://ec.europa.eu/transport/evaluations/doc/2011_marco-polo-programme-2003-2010.pdf. Daļēji tas ir iepriekšējās programmas ex post novērtējums un daļēji – pašreizējās programmas starpposma novērtējums. [22] Vērtējumi, kas skar iepriekšējās un pašreiz notiekošās programmas, netiek raksturoti kā starpposma vai ex post vērtējumi. [23] Aptuvenais budžets ir 55 miljoni euro. [24] http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/policy/programme/current_prog/index_en.htm. [25] Aptuvenais budžets ir 149 miljoni euro. [26] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0548:FIN:LV:PDF [27] Aptuvenais budžets ir 730 miljoni euro. [28] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_iee2_programme.pdf [29] Aptuvenais budžets ir 4 miljardi euro. [30] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_eepr_mid_term_evaluation.pdf [31] Aptuvenais budžets ir 55 miljardi euro (ietverot Euratom). [32] Situācija 30.09.2012. [33] Atvērtu piekļuvi definē kā brīvu piekļuvi internetā nolūkā uzlabot un veicināt zināšanu izplatību, tādējādi uzlabojot zinātnisko atklājumu lietderību un panākot maksimālu atdevi no ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, ko veikušas sabiedriskās pētniecības finansēšanas iestādes. http://ec.europa.eu/research/science-society/index.cfm?fuseaction=public.topic&id=1294&lang=1 [34] Piektais Septītās pamatprogramas uzraudzības ziņojums – 2011. gada uzraudzības ziņojums –http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [35] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [36] FP7 Transporta pētniecības programmas novērtējums, programmas „Zināšanu reģioni” ietekmes novērtējuma ietvaros veiktais pētījums, FP6-NMP programmas novērtējuma pētījums. [37] Aptuvenais budžets ir 7 miljardi euro. [38] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf. [39] Aptuvenais budžets ir 309 miljoni euro. [40] http://ec.europa.eu/social/keyDocuments.jsp?type=0&policyArea=0&subCategory=0&country=0&year=0&advSearchKey=evaluationesf&mode=advancedSubmit&langId=lv [41] Vēršas pret diskrimināciju nodarbinātībā un darba tirgū. [42] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/wpb_en.htm [43] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#1 [44] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#2 [45] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/income/index_en.htm [46] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/sugar-2011/index_en.htm [47] Cukura nozares restrukturēšana, tirgus stabilizācija un tirgus orientācijas paplašināšana, cukura piegāžu pieejamība. [48] http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/market-and-income-reports/dairy-sector-2011_en.htm [49] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm [50] http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/eff_interim_evaluation_en.pdf Aptuvenais budžets ir aptuveni 4,3 miljardi euro. [51] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0857:LV:NOT [52] To veido programmas „Noziedzības profilakse un apkarošana (ISEC)” un „Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS). [53] Aptuvenais budžets ir 109 miljoni euro. [54] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0351:FIN:LV:PDF [55] Aptuvenais budžets ir 199 miljoni euro. [56] Aptuvenais budžets ir 116 miljoni euro. [57] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0254:FIN:LV:PDF [58] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0249:FIN:LV:PDF. Aptuvenais budžets ir 93 miljoni euro. [59] Aptuvenais budžets ir 21 miljoni euro. [60] http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V5&T2=2011&T3=246&RechType=RECH_naturel&Submit=Search [61] Eiropas radiostaciju tīkls. [62] Aptuvenais budžets ir 312 miljoni euro. http://ec.europa.eu/health/programme/docs/ex_post_evaluation_en.pdf [63] http://ec.europa.eu/health/programme/docs/mthp_final_report_oct2011_en.pdf [64] Aptuvenais budžets ir 157 miljoni euro. http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf [65] Aptuvenais budžets ir 885 miljoni euro. [66] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf [67] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1286_docs_en.htm [68] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1290_docs_en.htm [69] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1296_docs_en.htm [70] Aptuvenais budžets ir 7,9 miljardi euro. [71] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1291_docs_en.htm [72] Aptuvenais budžets 2001.-2010. gadam ir 7,7 miljardi euro. [73] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1294_docs_en.htm [74] Aptuvenais budžets 1999.-2009. gadam ir 286 miljardi euro. [75] http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/evaluation/search/search.do [76] Aptuvenais budžets 2007.–2013. gadam ir 190 miljoni euro. [77] Aptuvenais budžets 2007.–2013. gadam ir 11,5 miljardi euro.