PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums paredz 2014.–2020. gada vispārējā tiesiskajā regulējumā, kas izveidots Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un Eiropas atbalsta fondam vistrūcīgākajām personām (EAFVP), izdarīt ārkārtējas un mērķorientētas izmaiņas, ar kurām reaģē, pirmkārt, uz Krievijas Federācijas iebrukumu Ukrainā un no tā izrietošo ietekmi uz Eiropas Savienību un jo īpaši uz vairākiem tās austrumu reģioniem un, otrkārt, uz Covid-19 pandēmijas ilgstošo ietekmi uz ES kopumā.

Pirmkārt, neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija ir novedusi pie tā, ka ES un jo īpaši vairāki tās austrumu reģioni saskaras ar dažām steidzami risināmām migrācijas problēmām, kas saistītas ar trešo valstu valstspiederīgo plūsmām. Tāpēc ir svarīgi konkretizēt, kāda veida atbalstu var sniegt dalībvalstīm un reģioniem, lai tie spētu pārvarēt šo ārkārtas situāciju un lai nepieļautu, ka tiek apdraudēts patlaban noritošais darbs pie noturīgas atveseļošanas no Covid-19 pandēmijas.

Šajā sakarā ir svarīgi atgādināt, ka migrācijas problēmu risināšanai domātus pasākumus dalībvalstis un reģioni jau var atbalstīt no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) un Eiropas Sociālā fonda (“ESF”) līdzekļiem, kā arī ar papildu resursiem, kas darīti pieejami kā Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (“REACT-EU”). Šāds atbalsts var ietvert investīcijas infrastruktūrā, aprīkojumā, produktos, piekļuvē pakalpojumiem un darbībās, kuras veic tādās jomās kā izglītība, nodarbinātība, sociālā iekļaušana, veselības aprūpe, administratīvā spēja, kopienas nodrošināti aprūpes pakalpojumi, mājaprūpes pakalpojumi un diskriminācijas novēršana, kā arī atbalstu uzņemšanas sistēmām, kas papildina AMIF un citu finansējuma avotu sniegto atbalstu. Turklāt ir svarīgi atgādināt, ka EAFVP var izmantot, lai sagādātu pārtiku un pamata materiālo palīdzību personām, kuras skar Krievijas militārā agresija, tai skaitā trešo valstu valstspiederīgajiem.

Lai gan uz REACT-EU papildu līdzekļiem jau attiecas vairākas izpildes elastības iespējas, dažas no šīm iespējām neattiecas uz ERAF un ESF līdzekļiem, kas paredzēti daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam. Tāpat ir lietderīgi noteikt īpašus pasākumus attiecībā uz EAFVP, jo īpaši ņemot vērā steidzamo vajadzību sniegt pamata materiālo palīdzību personām, kuras skar Krievijas militārā agresija. Ņemot vērā to, ka migrācijas problēmas, ko izraisījusi Krievijas militārā agresija, ir jārisina steidzami, ir jāatļauj attiecīgās darbības atzīt par attiecināmām ar atpakaļejošu datumu, proti, no minētās agresijas sākuma dienas. Turklāt, lai programmās pieejamo finansējumu varētu izmantot ātri, būtu jāpalielina elastības iespējas, kas ļauj šādām darbībām izmantot gan ERAF, gan ESF atbalstu. Tiecoties nodrošināt, ka EAFVP var ātri izmantot, lai sniegtu pamata materiālo palīdzību skartajām personām, to vidū trešo valstu valstspiederīgajiem, ir lietderīgi arī atļaut dalībvalstīm dažus EAFVP atbalstīto programmu elementus grozīt bez prasības saņemt Komisijas apstiprinājumu.

Otrkārt, Covid-19 pandēmija ir izrādījusies ilgāka, nekā 2020. gadā varēja paredzēt. Pandēmijas tiešā un netiešā ietekme joprojām ir jūtama visās dalībvalstīs, tāpēc publiskais atbalsts visvairāk skarto teritoriju un ekonomikas nozaru atveseļošanai ir vajadzīgs ilgāku laiku. Tas radījis ļoti lielu slogu uz dalībvalstu budžetu, tāpēc šajos apstākļos ir jāpiemēro tālāki ārkārtas pasākumi.

Abas pasākumu paketes, kas ir daļa no Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) un CRII+ un kas 2020. gada pavasarī apstiprinātas attiecīgi ar Regulu (ES) 2020/460 un (ES) 2020/558, ieviesa vairākas būtiskas izmaiņas, kuras ļāva rīkoties iedarbīgāk un nodrošināja ārkārtas papildu elastību, lai reaģētu uz nepieredzēto situāciju. Ņemot vērā konkrētos riskus, ar kuriem pandēmijas dēļ saskaras vistrūcīgākās personas, otrajā paketē bija iekļauti arī grozījumi Regulā (ES) Nr. 223/2014 (EAFVP regula), kuri izdarīti ar Regulu (ES) 2020/559 un ievieš īpašus papildu elastības un likviditātes pasākumus, kas domāti, lai dalībvalstis Covid-19 pandēmijai varētu stāties pretī, izmantojot Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (EAFVP).

Turklāt, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, kohēzijas politikai tika darīti pieejami ievērojami papildu resursi no NextGeneration EU (kā REACT-EU). Arī šos papildu resursus dalībvalstis var izmantot, lai palielinātu piešķīrumu EAFVP atbalstītajām programmām.

Ieviestajām elastības iespējām un papildu resursiem, tai skaitā no REACT-EU atvēlētiem jauniem līdzekļiem 50 miljardu EUR apmērā un pārorientētam CRII un CRII+ finansējumam 23 miljardu EUR apmērā, ir bijusi liela pozitīva ietekme. Konkrētāk, aptuveni 8 miljardi EUR ir pārdalīti steidzamām investīcijām individuālajos aizsardzības līdzekļos, plaušu ventilatoros un neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļos. Vairāk nekā 12 miljardi EUR novirzīti ārkārtas dotāciju un zemas procentu likmes aizdevumu izsniegšanai mazajiem uzņēmumiem, lai tie varētu “noturēties virs ūdens”. Taču pandēmijas ilgums un tās ietekme uz ES ekonomiku, cilvēkiem, īpaši vistrūcīgākajiem, un sabiedrību kopumā ir pārsnieguši sākotnējās prognozes. Konkrēti, lielais slogs uz dalībvalstu budžetu ir samazinājis līdzekļus, kas pieejami, lai attiecīgajām programmām nodrošinātu vajadzīgo valsts līdzfinansējumu.

Jaunu vīrusa variantu parādīšanās 2021. gadā, sevišķi omikrona varianta uzliesmojums gada otrajā pusē, un ar to saistītā stingrāku ierobežojumu noteikšana, kas 2021. gada pēdējā ceturksnī bija plaši izplatīta, negatīvo ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku saasināja vēl vairāk.

Papildu slogu uz dalībvalstu budžetu rada arī apjomīgie fiskālie pasākumi, ko tās veic, lai vērstos pret neseno enerģijas cenu lēcienu un tādā veidā mazinātu ietekmi uz visneaizsargātākajām personām, mazākiem uzņēmumiem un energoietilpīgām nozarēm. Pagaidām nav skaidrs, kādu ekonomisko ietekmi radīs iebrukums Ukrainā, taču tas varētu pamatīgi kavēt dalībvalstu ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas.

Tātad, lai mazinātu slogu uz valstu budžetu, fondu atbalsts būtu jāmobilizē ātri. Tāpēc, īstenojot pagaidu un ārkārtas pasākumu un neskarot noteikumus, kas būtu jāpiemēro parastos apstākļos, pagaidu iespēja kohēzijas politikas programmu un EAFVP atbalstīto programmu īstenošanai piešķirt 100 % līdzfinansējumu no ES budžeta, ir jāattiecina arī uz pašreizējo 2021.–2022. grāmatvedības gadu.