LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.07.2004 
COM(2004)536 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
2004. GADA P ĀRSKATS 
PAR EK ATT ĪSTĪBAS POLITIKU UN ĀRĒJO PALĪDZĪBU 
  
{SEC(2004)1027} 
 
LV 2   LV SATURS 
A. Priekšv ārds ................................................................................................................... 3 
1. EK ieguld ījums attīstības sadarb ībā............................................................................. 4 
1.1. Saikne starp tirdzniec ību un attīstību ........................................................................... 5 
1.2. Re ģionālā integrācija un sadarb ība .............................................................................. 5 
1.3. Atbalsts makroekonomikas politiskaj ām nostādnēm un vienl īdzīga piekļuve 
sociālajiem pakalpojumiem.......................................................................................... 6 
1.4. Transports................................................................................................................ ..... 6 
1.5. P ārtikas nekait īgums un ilgsp ējīga lauku att īstība ....................................................... 7 
1.6. P ārvaldība, institucion ālās kapacitātes veicin āšana un likumdošana........................... 7 
1.7. Sadarb ība zinātnē un tehnolo ģijās, lai atbalst ītu attīstību ............................................ 8 
1.8. Citas EK sadarb ības aktivit ātes.................................................................................... 8 
2. EK sadarb ības efektivit āte............................................................................................ 8 
3. EK glob ālā mērogā: reģionu sasniegumi 2003. gad ā................................................... 8 
4. Īpaša iezīme: miers k ā prioritāte ................................................................................ 11 
5. Pielikumi ................................................................................................................... .1 1 
 
LV 3   LV A. P RIEKŠV ĀRDS 
Šis ir Eiropas Komisijas ceturtais Gada p ārskats par att īstības politiku un ārējo palīdzību un 
pēdējais pārskats, kas sast ādīts Prodi vad ītajā Komisijā. Tajā tiek sniegti  2003 .gadā izvirzītie 
uzdevumi  un progress  attiecībā uz šiem  uzdevumiem . 
Eiropas Savien ība ir pasaules noz īmes līderis ekonomikas, tirdzniec ības un att īstības aspekt ā. 
Tā atbild par 55% glob ālās palīdzības plūsmām, kas sast āda apmēram 30 miljardu eiro gad ā, 
un no tām vairāk nekā vienu piektda ļu uzrauga Eiropas Komi sija. To sniedz vair āk kā 160 
valstīm, teritorij ām vai organiz ācijām visā pasaulē. Šādi praksē izpaužas Komisijas 
apņemšanās sasniegt T ūkstošgades att īstības mērķus, kuru uzman ības centr ā ir nabadz ības 
samazināšana. Kopš 2000. gada Kopienas att īstības politikas galvenais m ērķis ir samazin āt un 
novērst nabadz ību. Palīdzot ārvalstīm, Eiropas Savien ība demonstr ē savu atbalstu visp ārējo 
vērtību – demokr ātijas un cilv ēktiesību – veicin āšanai un nostiprin āšanai. 
Attiecībā uz 2003. gadu Komisija k ā uzdevumu noteica partnerattiec ību uzlabošanu glob ālā 
mērogā starp Zieme ļiem un Dienvidiem, galvenok ārt iesniedzot p ārskatu par veiktajiem 
pasākumiem ANO 2002. gada konferenc ē par Attīstības finans ēšanu Monterej ā (Monterrey ) 
un Ilgspējīgu attīstību Johannesburg ā (Johannesburg ), kā arī izmantojot Cotonou  līgumu1, lai 
apstiprinātu Eiropas solidarit āti ar Āfriku. Turkl āt mērķis bija pārliecināties, ka globaliz ācijas 
pozitīvā ietekme tiek vienl īdzīgi dalīta starp valst īm un valstu teritorij ās, tajā pašā laikā cienot 
to kultūru dažādību un vides mantojumu, k ā arī veicināt godīgāku resursu sadali starp 
Ziemeļiem un Dienvidiem. 
2003. gads bija ar ī nozīmīgs gads attiec ībā uz vienot ības uzlabošanu un EK ārējas palīdzības 
ietekmi. Komisija veica reformu attiec ība uz sav ām priorit ātēm, savu programmu 
organizēšanu un īstenošanu, un tas s āka dot konkr ētus rezultātus. 
Saistības un maks ājumi budžet ā un Eiropas Att īstības fondā sasniedza rekordaugstu l īmeni 
2003. gad ā. Nododot ikdienas l ēmumu pie ņemšanu deleg ācijām, Savien ības ārējās palīdzības 
programmas ir k ļuvušas atsauc īgākas attiec ībā uz partnervalst īm un citu ziedot āju 
ziņojumiem, kas ir iev ērojami uzlabojuši koordin ēšanu. Šis dele ģēšanas uzdevums liel ākoties 
tiks pabeigts l īdz 2004.gada vidum. Ar ī stratēģijas dokumentu kvalit āte, kas kalpo situ ācijas 
analīzei partnervalst ī un izdala sektorus, kuros ir j ākoncentrē palīdzība, jau ir iev ērojami 
uzlabojusies. 
2003. gad ā tika veikti noz īmīgi soļi Savien ības Kop ējās lauksaimniec ības politikas 
uzlabošan ā, lai samazin ātu tās traucējošās ietekmes uz starptautisko tirdzniec ību un veicin ātu 
tādu pieeju, kas ir atsauc īgaka attiec ība pret att īstību, un lai pan āktu labāku saskaņotību starp 
ES lauksaimniec ības un att īstības politiku, ņemot vērā ieceres saist ībā ar PTO att īstībai veltīto 
sarunu kārtu Dohā (Doha ). Tiek gatavotas turpm ākas reformas attiec ībā uz tiem sektoriem, 
kuros ietekme v ēl nav konstat ēta, konkrēti, attiecībā uz kokvilnu, tabaku, ol īveļļu un cukuru. 
2003. gad ā ES attiec ībām ar tās tuvākajām kaimiņvalstīm radās jauna iniciat īva un tās tika 
skaidri defin ētas. Decembr ī Eiropas Padome vienoj ās par jaunas politikas pamatu, ar ko š īm 
valstīm piedāvā partnerattiec ības, kas v ērstas uz to, lai viss, iz ņemot instit ūcijas, tiktu risin āts 
                                                 
1 Daudzpus ējs līgums attiec ībā uz tirdzniec ību, attīstības sadarb ību un politisko dialogu starp ES un 78 
valstīm Āfrikas Sah āras, Karību salu un Klus ā Okeāna valstīm, kas parakst īts 2000.gad ā. 
 
LV 4   LV kopīgi. Eiropas Kaimi ņattiecību politika nodrošin ās to, lai p ēc ES paplašin āšanas netiktu 
vilktas jaunas dal ījuma līnijas šaj ā karu plos ītajā kontinent ā starp "bag ātajiem" un 
"nabagajiem". 
2003. gads ar ī atnesa radošu izr āvienu uz priekšu Kopienas ieguld ījumā miera nodrošin āšanā 
Āfrikā. Komisija sniegs 250 miljonu eiro ieguld ījumu Āfrikas miera nodrošin āšanā. Tas būs 
balstīts uz sekojošiem principiem: (i) Āfrikas iedz īvotāju spējas veicin āšana risin āt Āfrikas 
konfliktus; (ii) solidarit āte, izmantojot finanšu ieguld ījumus no vis ām Āfrikas valst īm; un (iii) 
attīstība, kuras pamat ā ir atziņa, ka bez miera un stabilit ātes Āfrikā nevar būt attīstība. 
C. PATTEN . Eiropas Komisijas loceklis, atbild īgs par ārējiem sakariem. Eiropas pal īdzības 
sadarbības biroja valdes priekšs ēdētājs. 
P. NIELSON . Eiropas Komisijas loceklis, atbild īgs par attīstību. Eiropas pal īdzības sadarb ības 
biroja valdes galven ā atbildīgā amatpersona.  
G. VERHEUGEN . Eiropas Komisijas loceklis, atbild īgs par paplašin āšanos. Eiropas 
palīdzības sadarb ības biroja valdes loceklis.  
P. LAMY . Eiropas Komisijas loceklis, atbild īgs par tirdzniec ību. Eiropas pal īdzības sadarb ības 
biroja valdes loceklis. 
J. ALMUNIA . Eiropas Komisijas loceklis, atbild īgs par ekonomikas un monet ārajiem 
jautājumiem. Eiropas pal īdzības sadarb ības biroja valdes loceklis.  
________________________________________________________________________ 
1. EK  IEGULD ĪJUMS ATT ĪSTĪBAS SADARB ĪBĀ 
Šis gada p ārskats sniedz izkl āstu par Eiropas Kopienas politikas iniciat īvām un 
aktivitātēm attīstības sadarb ības un ārējās palīdzības jomā 2003.gad ā. Pārskats ir 
veidots ar m ērķi sasniegt plašu auditoriju: pašas Eiropas instit ūcijas, dal ībvalstu 
administr ācijas, citas instit ūcijas, kas str ādā attīstības un ārējās palīdzības jomās, 
partnervalstis un iesaist ītās puses ārpus Eiropas, k ā arī pilsoņi, kas kā nodokļu 
maksātāji palīdz īstenot šo svar īgo uzdevumu. 
Finanšu pal īdzība ir svar īga, lai sasniegtu visus ambiciozos m ērķus, ko uzst ādījušas 
attīstības valstis un kopiena, ka s sniedz ekonomisko pal īdzību. Eiropas Savien ība 
kopumā ir pasaules liel ākā palīdzības sniedz ēja attīstības jomā, nodrošinot vair āk kā 
pusi no visas glob ālās attīstības palīdzības, kas ir vair āk kā 30 miljardi eiro 
2003.gadā.  
Par vairāk kā vienu piekto da ļu Eiropas Savien ības kopējā palīdzības budžeta ir 
atbildīga Eiropas Komisija Eiropas Kopienas v ārdā. Šie fondi tiek nodrošin āti no 
Kopienas budžeta, k ā arī no Eiropas Att īstības fonda (EAF).  
Arī ģeogrāfiskā mērogā Kopienas pal īdzības programmas ir glob ālas – sākot ar ES 
tuvākajiem kaimi ņiem un beidzot ar maz ām Klusā okeāna saliņām. Šajā pārskatā ir 
sniegti šādi skaitļi: 7,8 miljardi eiro nodoti un 5,8 miljardi eiro izmaks āti 2003. gada 
laikā. 
 
LV 5   LV Eiropas Kopienas att īstības sadarb ības politikas m ērķis ir veicin āt ilgspējīgu attīstību, 
kas veidota ar m ērķi novērst nabadz ību partnervalst īs un integr ēt šīs valstis pasaules 
ekonomikas aprit ē. To var sasniegt tikai izstr ādājot politisk ās nostādnes, kas veicina 
demokrātijas konsolid āciju, likumdošanu, labu p ārvaldību un cilv ēktiesību 
ievērošanu. 
Partnervalstu strat ēģiju īstenošana – stiprinot demokr ātisko sistēmu un paplašinot 
visu sabiedr ības slāņu dalību – ir pan ākumu atsl ēga. Kopiena piegriež lielu v ērību 
dialoga kvalit ātei ar katru partnervalsti, lai nodrošin ātu politisko nost ādņu 
saskaņotību un Kopienas atbalsta pas ākumus. 
Pasākums sniedz aktualiz ētu inform āciju par veikto progresu strat ēģisko mērķu 
sasniegšan ā, ko izvirz ījusi EK, k ā arī pēdējā gada laik ā realizētajiem pas ākumiem. 
EK stratēģiskie mērķi ir balstīti uz Tūkstošgades att īstības mērķiem (TAM), par 
kuriem vienoj ās pasaules l īderi Tūkstošgades samit ā 2000. gada septembr ī. Kā 
galvenais uzdevums tika uzst ādīts pasaules nabadz ības samazin āšana uz pusi l īdz 
2015. gadam. 
EK sniedz ieguld ījumu TAM sasniegšan ā, koncentr ējot palīdzību sešās galvenaj ās 
jomās, kur tas ir seviš ķi svarīgi. Pārskatā tiek analiz ēts sasniegtais progress šaj ās 
svarīgajās jomās: saikne starp tirdzniec ību un att īstību; reģionālā integrācija un 
sadarbība; atbalsts makroekonomikas politiskaj ām nostādnēm un vienl īdzīga 
piekļuve sociālajiem pakalpojumiem; transports; p ārtikas droš ība un ilgsp ējīga lauku 
attīstība; institucion ālās kapacit ātes veicin āšana, jo seviš ķi attiecībā uz labu 
pārvaldību un likumdošanu. Cilv ēktiesību ievērošanas, vienl īdzības, vides ilgsp ējas 
un konfliktu nov ēršanas veicin āšana ir saist ītie jautājumi, kurus nepieciešams 
integrēt katrā līmenī visās Kopienas pal īdzības programm ās.  
1.1. Saikne starp tirdzniec ību un att īstību 
2002.gada novembr ī Ministru padome pie ņēma Komisijas sagatavotos secin ājumus 
par Pazi ņojumu2 par tirdzniec ību un att īstību, tādējādi EK uzs āka vairākus 
pasākumus analiz ētā gada laik ā. Komisijas galvenais uzdevums ir nodrošin āt, ka 
attīstības valstis, jo seviš ķi mazāk attīstītās, gūst vērā ņemamu labumu no dal ības 
pasaules tirdzniec ības sistēmā. Sekojoši, Komisija ir str ādājusi pie saska ņotības 
uzlabošanas starp jaunajiem PTO likumiem un att īstības politikas m ērķiem. 
Ilgtspējas ietekmes izv ērtējums (III) tagad tiek regul āri izmantots, lai izv ērtētu 
potenciālo tirdzniec ības līgumu (gan daudzpus ējo, gan divpus ējo, gan re ģionālo) 
ietekmi uz ekonomiskajiem, soci ālajiem un vides jaut ājumiem.  
1.2. Re ģionālā integrācija un sadarb ība 
ES politik ā attīstības valstu re ģionālā integrācija tiek uzskat īta par svar īgu soli to 
integrācijas veicin āšanā pasaules ekonomikas aprit ē. Tādējādi reģionālā integrācija 
bija svar īgs faktors ES sniegtaj ā atbalstā Mercosur  pasākumā, Centrālamerikas 
vienotajā tirgū un Andu kopien ā, kamēr reģionālās sadarbības pasākumi tika veikti 
Dienvidaustrum āzijā. 
                                                 
2 Komisijas ieteikt ā politiskā nostādne ES dal ībvalstīm un Eiropas Parlamentam [COM(2002)513] 
 
LV 6   LV EK aktīvi strādāja 2003. gad ā, veicinot liel āku reģionālo sadarbību Āfrikas, Kar ību 
salu un Klus ā okeāna valstīs (ĀKK), par ko bija nosl ēgta Kotonou ( Cotonou ) 
vienošanās. Līdz 2003. gada vidum tika nosl ēgta vienošan ās par strat ēģijām sešos 
ĀKK grupas re ģionos, ieskaitot re ģionālo integrāciju un tirdzniec ību kā galvenās 
jomas.  
Eiropas kaimi ņattiecību politika uzsver partnerattiec ības starp ES un Krieviju, 
Rietumu jaunajam neatkar īgajām valstīm un Vidusj ūras valst īm. 2003. gad ā 
Komisija izstr ādāja kaimiņattiecību programmu koncepciju, apvienojot gan iekš ējās, 
gan ārējās finanses jaun ā, saskaņotā veidā.  
1.3. Atbalsts makroekonomikas politiskaj ām nostādnēm un vienl īdzīga piekļuve 
sociālajiem pakalpojumiem 
Tiešā budžeta princips, lai pal īdzētu valstīm ieviest nabadz ības samazin āšanas 
stratēģijas, ir ticis piem ērots ar iev ērojamiem pan ākumiem 2003. gad ā. Budžeta 
atbalsts un makroekonomisk ā palīdzība ir divas atš ķirīgas metodes, kas ir svar īgas 
nabadzības samazin āšanā; lai atbalst ītu valsts izdevumus par svar īgiem vesel ības un 
izglītības pakalpojumiem un izv ērtētu praktiskos rezult ātus. 
Kopā 770 miljoni eiro tika nodoti un 390 miljoni eiro tika izmaks āti finanšu 
atbalstam 19 ĀKK valstīm 2003. gada laik ā, palīdzot ieviest partnervalsts vald ības 
nabadzības samazin āšanas strat ēģijas, nodrošinot progresu valsts finanšu vad ības 
reformas programm ās un mudinot vald ības koncentr ēties uz rezult ātiem. 
Darbs izgl ītības jomā 2003. gad ā EK attīstības politik ā sekoja strat ēģijai, kas tika 
definēta 2002.gada marta Pazi ņojumā par  Izglītību un apm ācību nabadz ības 
samazināšanas kontekst ā attīstības valstīs. Komisijai bija akt īva loma starptautisko 
partnerattiec ību plānošanā un uzs ākšanā projektā „Izglītība visiem” ar m ērķi 
paātrināt progresu univers ālas sākumskolas izgl ītības izveid ē attīstības valst īs. 
Ieguldījumi, kas sniegti specifisk ām izglītības programm ām 2003. gad ā un 
projektam, kop ā sasniedz apm ēram 250 miljonus eiro, no kuriem apm ēram 135 
miljonu eiro tika novirz īti ĀKK valstīm. Šīs specifisk ās izglītības programmas un 
projekti galvenok ārt sedz pamata, profesion ālās un augst ākās izglītības programmas, 
kur katra ir iestr ādāta partnervalsts att īstības programm ās un uzraudz īta ar rādītāju 
palīdzību kopā ar partnervalsts vald ību.  
Eiropas Komisija ir progres ējusi attiec ībā uz Tūkstošgades att īstības mērķiem 
veselības jomā, kā, piemēram, bērnu mirst ībā, māšu veselībā un lipīgās slimībās, 
nosakot to k ā prioritāti savā politikā. Tas tiek atspogu ļots programmu atbalst ā 
attīstības valstīs. EK arī ir iesaist ījusi 460 miljonus eiro Glob ālajā fondā, lai cīnītos 
pret AIDS, tuberkulozi un mal āriju. ES ieguld ījums (EK kop ā ar dalībvalstīm) 
sasniedz vair āk kā pusi no visiem resursiem, kas jau ir izmaks āti fondam.  
1.4. Transports 
Transports ir svar īgs pakalpojums, lai uzlabotu vesel ības, izglītības, ūdens un 
pārtikas droš ību. Transports ir viena no seš ām EK attīstības sadarb ības priorit ātēm un 
galvenā nozare 32 ĀKK valstu programm ās un trijās ĀKK reģionālajās programm ās. 
Saskaņā ar 9. Ekonomisk ās attīstības fondu transporta programm ām ĀKK valstīs un 
reģionos 2003. gad ā sasniedza apm ēram 500 miljonus eiro, lai atbalst ītu politikas un 
 
LV 7   LV stratēģijas reformas un veicin ātu sadarb ības tīkla invest īcijas galvenok ārt ceļu 
nozarē.  
Transports ir ar ī viena no priorit ātēm „TACIS”3 un Centr ālāzijas un Rietumu 
Balkānu reģionālajās programm ās. Ar nosaukumu TRAC ECA Komisija sniedz 
atbalstu kop ēja transporta koridora izveidei no Eiropas l īdz Centrālāzijai: 2003. gad ā 
vienpadsmit projekti tika veikti ar kop ējo budžetu 12 miljonu eiro apm ērā. 
2003. gad ā tika pabeigti ar ī reģionālie Balkānu infrastrukt ūras pētījumi un vajadz ību 
izvērtējums aviācijas droš ībā un gaisa satiksmes kontrol ē piecās „CARDS” valst īs.  
1.5. P ārtikas nekait īgums un ilgsp ējīga lauku att īstība 
Lauku rajonu nabadz ība ir domin ējošā iezīme gan nabadz ības sastopam ības, gan 
apjoma zi ņā attīstības valstīs. 2003. gad ā Komisija vad īja ES dal ībvalstu speci ālo 
komisiju, lai izveidotu jaunu zemes politiku, sniedzot atbalstu att īstības valst īs. 
Tādējādi ir likti pamati ilgtsp ējīgām, dalību veicinoš ām un nabadz īgo zemju 
atbalstošām politiskaj ām nostādnēm, kā arī ir izveidotas zemes administr ācijas 
sistēmas, kurās tiek atzītas esošās vietējo kultūru un sabiedr ības tiesības. 
2003. gad ā Komisija sniedza ieguld ījumu Glob ālās donoru platformas izveid ē lauku 
attīstībai, piedaloties galvenajiem divpus ējiem un daudzpus ējiem donoriem. EK ar ī 
uzsāka darbu Strat ēģisko partnerattiec ību izveid ē ar galvenaj ām ANO instit ūcijām, 
kā Pārtikas un lauksaimniec ības organiz āciju un Pasaules p ārtikas programmu.  
Komisija nodrošin āja 440,6 miljonus eiro ar īpašu ES budžeta l īniju Pārtikas 
nekaitīguma un P ārtikas pal īdzības jomā 32 priorit ārajām valstīm, galvenok ārt 
Āfrikā, kā arī lai atbalst ītu svarīgākās starptautisk ās organizācijas.  
1.6. P ārvaldība, institucion ālās kapacit ātes veicin āšana un likumdošana 
Laba pārvaldību un demokr ātijas veicin āšanu ir notei kusi starptautisk ā kopiena, 
ieskaitot Eiropas Savien ību, kā kritiskos faktorus, sasniedzot T ūkstošgades att īstības 
mērķus. EK politika attiec ībā uz pārvaldību, institucion ālās kapacitātes veicin āšanu 
un likumdošanu ir apskat īta pēdējā Komunik ācijā par pārvaldību un attīstību. Metode 
ir praktiska rakstura un t ā koncentr ējas uz atš ķirīgiem situ āciju veidiem, t.i. uz 
sarežģītām partnerattiec ībām, pēc konflikta situ ācijām un efekt īvām 
partnerattiec ībām. 
Turpinot 2003. gad ā sniegt atbalstu „labiem rezult ātu rādītājiem”, tādējādi palielinot 
sniegtās palīdzības efektivit āti, EK arī atbalsta politisko nost ādni, ka iedz īvotājiem 
valstīs, kurās ir slilkt āki rezultātu rādītāji, nav j ācieš sliktu vad ītāju dēļ. Lai 
nodrošinātu solidarit āti, drošību un ilgtermi ņa palīdzības efektivit āti, Komunik ācijā 
ir izteikts priekšlikums rast alternat īvus risinājumus un sadarb ības metodes.  
                                                 
3 “TACIS” programma nodrošina ar dot ācijām finansētu tehnisko pal īdzību 12 valst īm Austrumeirop ā un 
Centrālāzijā (Armēnijā, Azerbaidž ānā, Baltkrievij ā, Gruzijā, Kazahst ānā, Kirgizst ānā, Moldov ā, 
Krievijā, Tadžikist ānā, Turkmenist ānā, Ukrainā un Uzbekist ānā). 
 
LV 8   LV 1.7. Sadarb ība zinātnē un tehnolo ģijās, lai atbalst ītu attīstību 
6. PTA pas ākumu programm ā (2002. - 2006. gadam) ir iek ļauts attīstības pētniecības 
faktors, kas galvenok ārt balstīts uz sadarb ību ar attīstības valstīm.  
1.8. Citas EK sadarb ības aktivit ātes 
Gada sasniegumos ir iek ļauti arī EK ieguld ījumi glob ālajos pasākumos un veiktaj ā 
progresā attiecībā uz ieguld ījumiem, kas sniegti Monterejas un Johannesburgas 
konferenc ēs par ilgsp ējīgu un vienm ērīgu attīstību, kā arī attiecībā uz Dohas att īstību 
PTO pasākumu plānā. Eiropas Savien ības paplašin āšanās sekas – saist ībā ar donora 
kopienas paplašin āšanos un jauno kaimi ņu lomu – ir aprakst ītas šī dokumenta 
pielikumos.  
2003. gad ā tika paredz ēts pabeigt strat ēģiju dokumentu ceturkš ņa vidus p ārskatus 
(CVP) Vidusj ūras, Āzijas, Latīņamerikas, „TACIS” (Austrumeiropa un Centr ālāzija) 
un „CARDS” (Rietumu Balk āni) reģioniem un uzs ākt procesu ĀKK valst īm. Šo 
CVP mērķis ir saglab āt būtiskumu un uzlabot adekv ātu reakciju situ āciju 
risinājumos.  
2. EK  SADARB ĪBAS EFEKTIVIT ĀTE 
Ārējās palīdzības reformas process, kurš tika uzs ākts 2000.gad ā, turpinājās 
2003.gadā. Vadības pienākumu nodošana EK deleg ācijām valstīs, kas sa ņem 
palīdzību, ir labi veikta, uzman ība ir pārorientēta no uzdevumiem uz rezult ātiem. 
Reforma ir atnesusi proced ūru vienkāršošanu, un liel āks uzsvars tiek likts uz ārējās 
palīdzības stratēģisko plānošanu un programm ēšanu. Eiropas pal īdzības sadarb ības 
biroja vad ības kapacit āte turpin ās uzlaboties, jo seviš ķi jāuzsver kvalit ātes 
uzlabošan ās un vadības inform ācijas sistēmu uzlabošana. 
Attīstības aktivit āšu koordin ēšana starp partneriem, politisko nost ādņu, programmu, 
procedūru un prakses saska ņošana, k ā arī palīdzības resursu lietder īguma 
palielināšana ir svar īgas reformas procesa sast āvdaļas. Kopiena ir akt īvi veicinājusi 
koordinēšanas, papildin āšanas un saska ņošanas koncepcijas ieviešanu. 
3. EK  GLOBĀLĀ MĒROGĀ: REĢIONU SASNIEGUMI 2003. GADĀ  
Eiropas Kopiena akt īvi darbojas 140 valst īs un sešos pasaules re ģionos, sniedzot 
palīdzību: Rietumu Balk āni; Austrumeiropa un Centr ālāzija; Vidusj ūras valstis; 
Āfrikas, Kar ību salu un Klus ā okeāna (ĀKK) aizjūras zemes un teritorijas; Āzija; un 
Latīņamerika. Prec īza inform ācija, ieskaitot finanšu oper āciju skait ļus un resursu 
sadalījumu 2003. gad ā, ir pieejama pielikumos.  
Rietumu Balk āni 
Kopienas aktivit āšu stratēģiskais mērķis Rietumu Balk ānos, īstenojams ar „CARDS” 
programmas pal īdzību, joproj ām ir sniegt atbalstu stabiliz ācijas un asoci ācijas 
procesam (SAP). 2003. gads apliecin āja turpmākas izmai ņas Kopienas sniegtaj ā 
palīdzībā – no rekonstrukcijas un demokr ātijas stabiliz ācijas pārorientējoties uz 
citiem sektoriem, kas daudz cieš āk saistīti ar SAP reformu pl ānu, t.i. administrat īvo 
 
LV 9   LV un institucion ālo kapacit ātes veicin āšanu, ekonomisko un soci ālo attīstību, tiesliet ām 
un iekšliet ām, kā arī pilnīgāku ES likumdošanas iev ērošanu.  
Kopā 620 miljoni eiro tika nodoti un 425  miljoni eiro izmaks āti Rietumu Balk ānu 
reģionam 2003. gad ā. 
Austrumeiropa un Centr ālāzija 
2003. gada galven ā prioritāte, ņemot vērā Eiropas Savien ības paplašin āšanos 
2004. gada maij ā, bija cieš āka sadarb ība, šķērsojot Savien ības ārējās robežas. Jaunaj ā 
stratēģiju un r ādītāju programm ā 2004. - 2006. gadam „TACIS” p ārrobežu 
sadarbības programmas ietvaros, kas pie ņemta 2003. gada novembr ī, tiek nor ādīts, 
kā šī politiskā nostādne tiks ieviesta paplašin ātas ES austrumu robežu ab ās pusēs. 
2003. gada beig ās Komisija uzs āka darbu pie „TACIS” regulas izskat īšanas. Ir 
svarīgi pielāgoties soci ālajām pārejas sekām, uzvērt nepieciešam ību pēc lielākas 
drošības kodolr ūpniecībā un nodrošin āt, ka „TACIS” program ma ir atbilstoši 
pielāgota Eiropas kaimi ņattiecību jaunajām prioritātēm. 
Kopā 504 miljoni eiro tika nodoti un 420  miljoni eiro izmaks āti Austrumeiropas un 
Centrālāzijas reģionam 2003. gad ā. 
Vidusjūras un Tuvo Austrumu re ģions 
Aktivitātes šajā reģionā, kas tika īstenotas ar „MEDA” programmas pal īdzību, 
atspoguļoja Barselonas procesu un EK kaimi ņattiecību politiku.  
2003. gad ā Kopiena turpin āja atbalstīt iniciatīvas, kas izstr ādātas ar mērķi veicināt 
reģionālo integrāciju tādās jomās kā tirdzniec ība, infrastrukt ūras sadarb ības tīkli un 
migrācijas politika saska ņā ar Mahgrebas ( Mahghreb ) Arābu Savien ību, un Agadiras 
(Agadir ) procesu. Svar īgs uzdevums Vidusj ūras dienvidu valst īs ir veicin āt 
investīcijas: šaj ā aspektā „ECOFIN” Padome 2003. gada novembr ī izteica 
priekšlikumu Eiropas Vidusj ūras invest īciju un partnerattiec ību turpmākai attīstības 
veicināšanai. 
Neapoles konferenc ē 2003. gada decembr ī tika apstiprin āta Eiro-Vidusj ūras fonda 
izveide ar m ērķi veicināt dialogu starp kult ūrām. Izglītības jomā „Tempus” 
programmas paplašin āšana attiec ība uz Vidusj ūras valstīm pastiprin ās sadarbību 
augstākās izglītības un profesion ālās apmācības jomās. Visbeidzot, ir uzs ākta 
sadarbības programma tiesliet ās un iekšliet ās un tiek ieviesti specifiski projekti 
policijas apm ācībā un sadarb ībā, tiesnešu apm ācībā un sadarb ībā, kā arī informācijas 
apkopošan ā un analiz ēšanā attiecībā uz migrācijas plūsmām Vidusjūras reģionā.  
Kopā 600 miljoni eiro tika nodoti un 498  miljoni eiro izmaks āti Vidusjūras un Tuvo 
Austrumu re ģionam 2003. gad ā. 
Āfrikas, Kar ību salu, Klusa oke āna valstis/Aizj ūras zemes un teritorijas 
ES-ĀKK politiskaj ā dialogā, kas noteikts Kotonou ( Cotonou ) līgumā, tika 
atspoguļoti kopējo interešu jaut ājumi, ieskaitot cilv ēktiesību un demokr ātisko 
principu iev ērošanu. EK ir sniegusi ieguld ījumu miera nodrošin āšanā Āfrikas 
savienībā un Rietum āfrikas valstu ekonomiskaj ā kopienā. 
 
LV 10   LV Galvenās palīdzības jomas divpus ējās sadarbības programmu ietvaros bija transports, 
reģionālā integrācija, lauku att īstība, makroekonomikas un soci ālā nozare un citas 
svarīgas jomas, kas min ētas pirmaj ā nodaļā. EK sniegtie ieguld ījumi tādās globālās 
aktivitātēs kā palīdzības sniegšana Lielos par ādos esošaj ām nabadz īgajām valstīm un 
Globālais AIDS, TB un mal ārijas fonds galvenok ārt sasniedza nabadz īgās Āfrikas 
valstis Sah āras reģionā. 
Tirdzniec ības jomā sarunas par Ekonomisko partnerattiec ību līgumu slēdzieniem tika 
uzsāktas ar re ģionālajām grupām – Centr ālā un Rietum āfrika bija pirm ās grupas, ar 
ko tika uzs āktas sarunas. M ērķis ir izveidot jaunu tirdzniec ības režīmu ar ĀKK 
valstīm pēc 2008. gada. Cits iev ērojams EK pas ākums tika uzs ākts 2003. gad ā – 
risinot probl ēmu, ko atspogu ļo fakts, ka gandr īz 40% cilv ēku Āfrikā, dzīvojošiem 
Sahāras rajonā, nav pieejams drošs ūdens vai adekv āti sanitārie apstākļi. 500 miljoni 
eiro tika novirz īti šim Eiropas Savien ības Ūdens pasākumam.  
2003. gads ar ī sniedza iesp ēju apsvērt ĀT–EK asoci ācijas nākotnes att īstību. 
Divpadsmit ārvalstis un teritorijas, kur ām ir ticis pieš ķirts individu ālais budžeta 
pabalsts laika period ā līdz 2007. gadam, l īdz gada beig ām ir iesniegušas programmu 
projektu dokumentus. 
Eiropas Att īstības fonda sniegums bija seviš ķi ievērojams – ar pieaugumu galvenajos 
finanšu resursos (kop ā 3,7 miljardi eiro) un rekordlieliem skait ļiem attiec ībā uz 
parakstītajiem līgumiem (3 miljardi eiro) un maks ājumiem (2,5 miljardi eiro). 
Āzija 
Saskaņā ar Eiropas Savien ības sadarb ības stratēģiju Āzijai tika uzs ākta praktiska 
sadarbības sekojošaj ās jomās: tirdzniec ība un invest īcijas, nozaru politika nabadz ības 
samazināšanai, laba p ārvaldība, cilvēktiesību un demokr ātijas ievērošana, k ā arī 
konfliktu risin āšana. Ekonomisk ās attiecības ar Āziju tika stiprin ātas ar regul āra 
dialoga pal īdzību reģionālā un divpus ējā līmenī, tās tika stiprin ātas arī ar sadarb ības 
programm ām visā Āzijas teritorij ā, kā arī ar sniegto tirdzniec ības palīdzības atbalstu.  
EK stratēģija ir ievērojami koncentr ējusies uz institucion ālās kapacitātes attīstību, 
sniedzot pal īdzību tirdzniec ības jomā saskaņā ar PTO Dohas att īstības plānu, 
ieskaitot pal īdzību valsts finanšu vad ībā. Labs praktisk ās sadarbības piemērs ir piecas 
Āzijas programmas, kur ās kā galvenie uzdevumi ir noteikti uz ņēmējdarbības 
investīciju un tirdzniec ības veicin āšana, pils ētvides att īstība, augst ākā izglītība un 
stipendijas, pa ātrināta inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģiju izmantošana un 
videi draudz īgu tehnisko risin ājumu veicin āšana. 
Kopā 558 miljoni eiro tika nodoti un 470  miljoni eiro izmaks āti Āzijas reģionam 
2003. gad ā. 
Latīņamerika  
EK sadarb ība ar Lat īņameriku 2003. gad ā sekoja Madrides samit ā izvirzītajiem 
secinājumiem 2002. gad ā. Šajā sadarbībā tika izvirz ītas trīs galvenās aktivitātes 
2003.gadā: institucion ālā un demokr ātiskā stiprināšana, valsts un cilv ēktiesību 
moderniz ācija; sociālā attīstība un maz āk attīstīto reģionu attīstība; un ar tirdzniec ību 
saistītā palīdzība un reģionālā integrācija. 
 
LV 11   LV Eiropas Komisija turpin āja vest sarunas ar Mercosur  valstīm 2003. gad ā, parakstīja 
Politiskā dialoga un sadarb ības līgumus ar seš ām Centrālamerikas valst īm un Andu 
kopienu un īstenoja Ekonomis ko partnerattiec ību, politisk ās koordin ācijas un 
sadarbības līgumu ar Meksiku, k ā arī Asociācijas līgumu ar Čīli. 
Kopā 329 miljoni eiro tika nodoti un 280  miljoni eiro izmaks āti Latīņamerikas 
reģionam 2003. gad ā. 
4. ĪPAŠA IEZ ĪME: MIERS K Ā PRIORIT ĀTE 
Šī pārskata pielikum ā īpaša uzman ība tiek piev ērsta jautājumam, kas ir piesaist ījis 
palielinātu uzman ību attīstības kopien ā, proti, saist ība starp p ārvaldību, mieru, 
drošību un att īstību. Pārskatā tiek sniegta r ūpīga savstarp ējās atkarības analīze un 
aprakstīti pasākumi, ko EK veic, lai att īstītu pārvaldības un droš ības standartus, 
tādējādi nodrošinot stabilit āti un mieru efekt īvas attīstības ietvaros.  
5. P IELIKUMI (KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS : SEC(2004)1027) 
Pielikumu beig ās ir Tūkstošgades att īstības mērķu progresa anal īze, finanšu 
procedūru un administr ācijas saska ņošanas progresa anal īze un saraksts par veikto 
Komunik āciju par att īstības politiku un ārējo palīdzību, ko sagatavojusi EK gada 
laikā.  
Visbeidzot, p ēdējos pielikumos ir „DAC” tabulas, kur ās tiek att ēlots finanšu 
sadalījums 2003. gad ā. Turklāt visi nodotie finanšu resursi 2003. gad ā ir sadalīti pa 
reģioniem saska ņā ar ģeogrāfiskajiem un tematiskajiem budžeta griestiem.