[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 6.4.2005.

KOM (2005) 116 galīgais

2005/0041 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu „Iedzīvotāji Eiropai”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu

(iesniegusi Komisija){SEK(2005)442}

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Ievads

Eiropas Savienība šodien veido iestāžu, sociālo un politisko attiecību blīvu tīklu, kas paplašinātas Eiropas kontekstā kļūst pat vēl bagātāks un turpinās būt tāds turpmāko paplašināšanos kontekstā. Eiropas iedzīvotāji ir šā procesa pamatā un viņu aktīva iesaistīšana ir svarīga, lai nodrošinātu Eiropas Savienības demokrātisku un līdzsvarotu attīstību.

Par spīti Eiropas Savienības panākumiem un sasniegumiem kopš tās izveidošanas Eiropas Savienība patlaban saskaras ar paradoksu, tomēr šķiet, ka Eiropas iedzīvotāji ir radījuši zināmu atstatumu attiecībā pret Eiropas iestādēm un Eiropas integrācijas procesā viņiem ir grūtības sevis identificēšanā. Zemais dalības līmenis pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ir jaunākais piemērs. Eiropadome vairākos gadījumos ir atzinusi vajadzību tuvināt dalībvalstu iedzīvotājiem Eiropas Savienību un tās iestādes, kā arī tā ir iedrošinājusi Eiropas Savienības iestādes sekmēt iedzīvotāju dalību sabiedrības dzīvē un lēmumu pieņemšanā.

Eiropas Komisija attiecībā uz šo problēmu ir identificējusi trīs atšķirīgus atbilžu veidus, kas ir jāīsteno ar atšķirīgam Komisijas iniciatīvām. Pirmkārt, ir vajadzīga labāka informācija par Eiropas iestādēm un kopumā labāka saziņa Eiropas jautājumos. Otrkārt, Eiropas iedzīvotājiem ir pilnīgi jāapzinās un kā Eiropas Savienības iedzīvotājiem jāizmanto tiesības, kas noteiktas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 17. pantā, un pamattiesības saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Treškārt, iedzīvotājiem būtu kā pilsoņiem jāapzinās savi pienākumi un aktīvi jāiesaistās Eiropas integrācijas procesā, izkopjot Eiropas piederības izjūtu un Eiropas identitāti.

Šīs programmas mērķis ir risināt trešo jautājumu. Izaicinājums pārvarēt plaisu starp iedzīvotājiem un Eiropas iestādēm ir cieši saistīts ar citu izaicinājumu, proti, kohēzijas stiprināšanu eiropiešu vidū, īpaši pēc 10 jaunu dalībvalstu pievienošanās 2004. gada 1. maijā. Tādas kopīgas vērtības kā brīvība, taisnīgums, iecietība un solidaritāte, kas satur kopā mūsu sabiedrības, šādā kontekstā kļūst arvien nozīmīgākas nekā jebkad agrāk.

Eiropas Savienība tāpēc pieprasa tādu programmu, kas piešķir iedzīvotājiem galveno nozīmi, piedāvā tiem iespēju kā Eiropas iedzīvotājiem pilnīgi uzņemties pienākumus un atbilst vajadzībai sekmēt līdzdalību Eiropas celtniecībā. Šī programma veicinātu iedzīvotāju un dažādu valstu organizāciju sadarbību, lai savstarpēji tiktos, kopā darbotos un attīstītu savas idejas tādā Eiropas vidē, kas pārsniegtu Eiropas vīziju valstiskā līmenī un respektētu šo iedzīvotāju atšķirības. Savstarpēja saprašanās, solidaritāte un Eiropas piederības izjūta ir pamatkritēriji iedzīvotāju iesaistīšanai šajā procesā.

1. priekšlikuma konteksts

Eiropas Padomes Lēmums, ar ko izveido Kopienas programmu, lai veicinātu aktīvu Eiropas pilsoniskumu (sabiedrības līdzdalību), tika pieņemts 2004. gada 26. janvārī, paredzot juridisku pamatu piešķīrumiem aktīva Eiropas pilsoniskuma veicināšanai trīs gadu laikposmā (no 2004. – 2006. gadam)[1].

Komisija ar paziņojumu „Mūsu kopējās nākotnes veidošana: paplašinātas Eiropas politikas izaicinājumi un budžeta līdzekļi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam”[2] ierosināja Eiropas pilsoniskuma veidošanu kā ES darbības galveno prioritāti. Šī prioritāte ietvēra vajadzību īstenot pilsoniskumu, rūpējoties par Eiropas kultūru un atšķirību, aptverot jomas, kurās Eiropas iedzīvotājus tieši iesaista integrācijas procesā, tostarp pilsoniskuma integrācijas procesā. Ievērojot iepriekš minēto un publiskās apspriedes rezultātus, kā arī paredzamo dokumentu iepriekšēju novērtējumu, Komisija izrāda šo likumdošanas iniciatīvu kā daļu no jaunās paaudzes programmām laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Ierosinātā programma turpina esošo programmu sabiedrības līdzdalībai, gan paver ceļu jauniem pasākumiem, paredzot zināmu elastīguma līmeni, lai izmaiņas varētu pielāgot nākotnei.

2. AR IEINTERESēTAJāM PUSēM VEIKTO PUBLISKO APSPRIEžU REZULTāTI UN IETEKMES NOVēRTēJUMS

2.1. Publiskas apspriedes

Izstrādājot šo priekšlikumu jaunai programmai, tika veikta plaša apspriede par aktuālajām problēmām un jautājumiem, lietotāju grupām, galvenajiem mērķiem un iespējamajiem risinājumiem programmas īstenošanai. Tiešsaistē no 2004. gada decembra līdz 2005. gada februārim notikušajās pārrunās tika sniegtas vairāk nekā tūkstoš atbildes, tostarp 700 atbildes tika saņemtas no organizācijām un aptuveni 300 – no fiziskām personām. 2005. gada 3. un 4. februārī tika organizēts konsultatīvs forums, sapulcējot apmēram 350 dalībniekus, kuri pārstāvēja plašu ieinteresēto personu loku.

Šo pārrunu galvenais rezultāts bija milzīgs atbalsts jaunajai programmai. Masveidā tika atbalstīta ierosinātā vispārējā pieeja, kas vērsta gan tieši uz iedzīvotājiem, gan pilsoniskas sabiedrības organizācijām.

Pilsētu sadraudzība un piešķīrumi organizācijām saimnieciskās darbības veikšanai ir tādi kārtējie pasākumi, kuru izdošanos ir pierādījis spēcīgs atbalsts to īstenošanai. Galvenie meklētie jauninājumi būtu daudzgadīgi projekti, dažādu valstu vietējos projektos gūtās pieredzes apkopošana, novatorisku partnerību pilnveidošana, iesaistot jaunus partnerus un mobilizējot iedzīvotājus svarīgākajos ES nozīmes pasākumos, īpaši starpkultūru dialoga kontekstā.

Ir uzsvērti tādi atšķirīgi vispārēji principi, saskaņā ar kuriem būtu jāīsteno programma. Starptautiskā dimensija tika uzskatīta par būtisku. Tika uzsvērta vajadzība pievērst īpašu uzmanību [saprašanās] tiltu veidošanai starp „veco”, „jauno” un nākamo dalībvalstu iedzīvotājiem. Tika uzskatīta par svarīgu tādu savstarpēji papildinošu efektu apgūšana, kuri rodas atšķirīgu ieinteresēto personu vidū dažādu pasākumu rezultātā, veidojot vienotu informācijas tīklu. Bija arī aicinājums saistīt šo programmu ar citām Komisijas programmām.

2.2. Iepriekšēja vērtēšana

Iepriekšējas vērtēšanas ziņojums atspoguļo apspriedes rezultātus, lai atbalstītu priekšlikumu. Tajā ir uzsvērta nepieciešamība pēc iedzīvotāju un pilsoniskas sabiedrības organizāciju vajadzību atbilstības sistēmas, lai atbalstītu starptautiskus pasākumus aktīva pilsoniskuma jomā. Tajā ir uzsvērta arī papildināmība ar Eiropas Savienības citām programmām un pasākumiem, jo īpaši ar tiem, kurus īstenojis Preses un sakaru ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts un Tiesiskuma, brīvības un drošības ģeneraldirektorāts.

3. JAUNāS PROGRAMMAS MēRķI

Jaunās programmas vispārējs mērķis ir dot ieguldījumu šādos virzienos:

- iespēja iedzīvotājiem sadarboties un piedalīties arvien tuvākas Eiropas celtniecībā, kuru vieno un bagātina kultūras daudzveidība;

- Eiropas identitāte, kuras pamatā ir kopīgo vērtību, vēstures un kultūras atzīšana;

- savstarpējā saprašanās starp Eiropas iedzīvotājiem, respektējot un cildinot [Eiropas] kultūras daudzveidību, vienlaikus dodot ieguldījumu starpkultūru dialogā.

Ņemot vērā pašreizējo situāciju un precizētās vajadzības, starptautiskajā līmenī ir jāīsteno vairums attiecīgu šādu īpašu mērķu:

- tuvināt vietējo kopienu iedzīvotājus visā Eiropā, lai dalītos pieredzē, apmainītos ar atzinumiem un vērtībām nolūkā gūt vēstures mācību un celt nākotni;

Programma atbalstīs visas Eiropas iedzīvotāju tiešu līdzdalību gan šīs programmas pasākumos, gan Eiropas identitātes jēdziena paplašināšanā. Viens no visefektīvākajiem līdzdalības veidiem ir tieša citu kultūru izzināšana tādā vidē, kas sekmē [kultūras vērtību] apmaiņu un kurā iedzīvotāji mācās, iesaistoties tādu jautājumu risināšanā un tādos pasākumos, kas skar Eiropas būtību. Šī starpkultūru apmaiņa dos ieguldījumu Eiropas tautu kultūras un vēstures savstarpējo zināšanu pilnveidošanā un tāpēc radīs izpratni par mūsu kopīgo kultūras mantojumu, un stiprinās mūsu kopīgās nākotnes pamatu.

- atbalstīt pasākumus, debates un tematiskos dokumentus attiecībā uz Eiropas pilsoniskumu, sadarbojoties pilsoniskas sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī;

Ir jāatbalsta starptautisko sadarbību starp pilsoniskas sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī. Tādas Eiropas mēroga organizācijas, kas pārstāv plašas iedzīvotāju grupas, var rīkoties kā viedokļa izplatītājas un iedzīvotāju vārdā paust savu nostāju Eiropā, piedaloties starptautiskos un starpnozaru pasākumos, debatēs, izstrādājot tematiskus dokumentus, kas skar Eiropas Savienības iedzīvotājus.

- padarīt iedzīvotājiem saprotamu un īstenojamu Eiropas ideju, sekmējot un cildinot Eiropas vērtības un sasniegumus, vienlaikus saglabājot pagātnes piemiņu.

Uzrunājot pēc iespējas plašāku auditoriju visā pierobežu teritorijā ir vajadzīgi pasākumi, kuru pamatā ir kopīgas idejas, vērtības vai sasniegumi un kas skar iespējamo vislielāko eiropiešu skaitu. Šo pasākumu mērķis ir visā Eiropā izkopt piederības izjūtu visas Eiropas ideāliem, pastiprinot esošo valsts un reģionālo identitāti. Tie vairos izpratni par mūsu kopīgo kultūras mantojumu.

- veicināt visu dalībvalstu iedzīvotāju un pilsoniskas sabiedrības organizāciju vienmērīgu integrāciju, sekmējot starpkultūru dialogu un radot izpratni gan par Eiropas daudzveidību, gan par Eiropas vienotību, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem kopā ar dalībvalstīm, kuras pēdējās pievienojās Eiropas Savienībai.

Ja nebūs stingras un pilnīgas jaunāko dalībvalstu iedzīvotāju un pilsoniskas sabiedrības organizāciju līdzdalības, Eiropas attīstība tiks stipri kompromitēta. Tāpēc visu iepriekš minēto mērķu izpildē tiks ņemts vērā šis pēdējais mērķis, kas tiks īstenots visos programmas pasākumos. Attiecībā uz šo mērķi starpvalstu sadarbībai būs būtiska loma.

4. DARBīBAS

4.1 1. darbība: aktīvi iedzīvotāji Eiropai

Pilsētu sadraudzība

Šā pasākuma mērķis ir darbības, kuras ietver vai veicina tiešas apmaiņas [apmeklējumus] Eiropas iedzīvotāju vidū, piedaloties pilsētu sadraudzības pasākumos, tostarp pilsētu sadraudzības pasākumu kontekstā organizētajās konferencēs vai semināros par vispārējas intereses jautājumiem līdz ar attiecīgām publikācijām. Šis pasākums aktīvi sekmēs savstarpējo zināšanu stiprināšanu un saprašanos iedzīvotāju vidū.

Iedzīvotāju projekti un atbalsta pasākumi

Saskaņā ar šo pasākumu, tieši iesaistot iedzīvotājus, tiks atbalstīta starptautiskas un starpnozaru dimensijas projektu daudzveidība. Šādu projektu apjoms un darbības joma būs atkarīga no izmaiņām sabiedrībā, un, izmantojot novatoriskas metodes, tiks pētītas iespējamās atbildes uz noskaidrotajām vajadzībām. Šādos projektos iesaistīs atšķirīgu reģionu iedzīvotājus, kuri kopā darbosies vai debatēs par visas Eiropas jautājumiem, līdz ar šo veicinot savstarpēju saprašanos, kā arī vairojot informētību par Eiropas integrācijas procesiem. Lai pilnveidotu iedzīvotāju projektus, ir arī jāizstrādā atbalsta pasākumi, lai apmainītos ar paraugpraksēm, apkopotu vietējā un reģionālajā līmenī ieinteresēto personu, tostarp, valsts iestāžu pieredzi un, piemēram, mācībās attīstītu jaunas iemaņas.

4.2. 2. darbība: aktīvi iedzīvotāji Eiropai

Strukturālais atbalsts Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem)

Iestādes, kas piedāvā jaunas idejas un tematiskos dokumentus par Eiropas jautājumiem, ir nozīmīgi institucionālie sarunu biedri, kuri ES iestādēm spēj sniegt neatkarīgus ieteikumus stratēģijas, starpnozaru jomā. Tās var uzsākt darbības, kas uztur debates, īpaši par Eiropas Savienības un Eiropas vērtību un kultūru jautājumiem. Šā pasākuma mērķis ir stiprināt tādu iestāžu institucionālo darbspēju, kuras ir reprezentatīvas, sniedz reālu Eiropas pievienoto vērtību, būtiski var ietekmēt eiropiešu ideju izplatīšanu un, visbeidzot, sadarboties ar citiem šīs programmas atbalsta saņēmējiem.

Šajā jomā svarīgs faktors ir visas Eiropas tīklu stiprināšana.

Strukturālais atbalsts pilsoniskas sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī

Pilsoniskas sabiedrības organizācijām ir jāpastāv un jāspēj darboties un sadarboties Eiropas līmenī daudzās vispārējas intereses jomās (piemēram, Eiropas kopīgās vērtības un mantojums, voluntārisms, sociālie jautājumi). Šis pasākums paredz minētām organizācijām spēju un stabilitāti, lai darbotos Eiropas līmenī kā starpvalstu katalizatori savu biedru un pilsoniskās sabiedrības labā. Šajā jomā svarīgs faktors ir visas Eiropas komunikāciju tīklu stiprināšana.

Atbalsts pilsoniskas sabiedrības organizāciju uzsāktajiem projektiem

Tādas pilsoniskas sabiedrības organizācijas kā nevalstiskās organizācijas, arodbiedrības, federācijas, ideju ģeneratori u.c. var iesaistīt iedzīvotājus vai pārstāvēt viņu intereses, piedaloties debatēs, ar publikācijām, iedzīvotāju interešu aizstāvības pasākumiem un citiem starpvalstu projektiem. Eiropas dimensijas ieviešana vai veidošana pilsoniskas sabiedrības organizāciju pasākumos veicinās atbalstu šīm organizācijām, lai tās saglabātu darbspēju un sasniegtu plašu auditoriju. Dažādu dalībvalstu pilsoniskas sabiedrības organizāciju tieša sadarbība sekmēs savstarpējo saprašanos attiecībā uz dažādām kultūrām un uzskatiem, kā arī kopīgu jautājumu un vērtību noteikšanu.

4.3. 3. darbība: kopīgi Eiropai

Augstas redzamības pasākumi

Ar šo tiks atbalstīti Eiropas Komisijas vai sadarbībā ar Eiropas Komisiju organizētie pasākumi, kas ir būtiski apjomā un darbības jomā; šis pasākums gūs ievērojamu rezonansi Eiropas iedzīvotāju vidū, palīdzēs vairot piederības izjūtu pašai kopienai, pievērsīs uzmanību Eiropas Savienības vēsturei, sasniegumiem un vērtībām, iesaistīs iedzīvotājus starpkultūru dialogā un sekmēs Eiropas identitātes pilnveidošanu.

Pētījumi

Lai Eiropas līmenī gūtu labāku saprašanos pilsoniskuma jautājumos, Komisija veiks pētījumus, sniegs apsekojumus un [sabiedriskās] domas aptaujas.

Informēšanas un izplatīšanas līdzekļi

Vēršanās pie iedzīvotājiem un iniciatīvu daudzveidība aktīva pilsoniskuma jomā prasa tādu visaptverošu informāciju par dažādiem programmas pasākumiem, Eiropas darbībām saistībā ar pilsoniskumu un par citam attiecīgam iniciatīvām, kas jāsniedz tīmekļa vietnēs un ar citiem [sakaru] līdzekļiem.

5. Priekšlikuma tiesiskie aspekti

5.1. Juridiskais pamats

Katrā programmas mērķī ir atspoguļota savstarpējas saprašanās un starpkultūru dialoga sekmēšanas svarīgā nozīme, kā arī vajadzīgā uzmanība attiecībā uz mūsu vērtībām, kultūru un vēsturi kā mūsu Eiropas identitātes pamatkritērijiem.

Minētie mērķi ir saistīti ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma sadaļu „Kultūra” - 151. pantu, taču, lai saskaņā ar programmu īstenotu tādus pasākumus, kurus ar šā līguma īpašām normām nevar juridiski pamatot, ir vajadzīga arī atsauce uz šā līguma 308. pantu.

5.2. Subsidiaritāte

Programmā attēlotās darbības papildina dalībvalstīs veiktos pasākumus, īpaši kultūras un izglītības jomā. Komisija uzskata, ka tai ir jāveic papildinoša funkcija, ierosinot īpašu un plašu programmu, lai sekmētu iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanu Eiropas veidošanā, kā pamatā ir starptautiski pasākumi. Tiešām īpaši tematiskie dokumenti un pasākumi Eiropas līmenī, un sadarbības un mobilitātes jautājumi, kurus izvirza, piemēram, pilsētu sadraudzības projektos, regulāri netiek adresēti dalībvalstu līmenī.

5.3. Proporcionalitāte

Ierosinātā programma tiks koncentrēta uz EK līguma mērķiem: tā radīs izpratni par kopīgām vērtībām, vienlaikus respektējot nacionālās un reģionālās atšķirības. Tā veicinās iedzīvotāju aktīvu līdzdalību Eiropas vērtībās, ideālos un dzīvē, kā arī sadarbību dalībvalstu un trešo valstu starpā. Programmā paredzētās darbības nepārsniedz to minimumu, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šos mērķus atbilstīgi proporcionalitātes principam.

5.4. Aktu izvēle

Lai sekmētu iedzīvotāju līdzdalību, kas minēta iepriekš, juridiskie līdzekļi nebūtu piemēroti. Ierosinātie mērķi aicina izpildīt konkrētas darbības Eiropas līmenī, pieprasot atbilstošu finansiālu atbalstu, un šie mērķi nebūtu sasniedzami ar vienkāršiem ieteikumiem vai sadarbību dalībvalstu starpā.

5.5. Vienkāršošana

Komisija iepriekš minētajos 2004. gada 10. februāra un 9. marta paziņojumos uzsvēra juridisko instrumentu pārskatīšanā gūtā labuma nozīmi, lai būtiski vienkāršotu Kopienas tiesību aktu izstrādi un īstenošanu un cik vien iespējams racionalizētu jaunās programmas.

Vienkāršākas metodes attiecībā uz saņēmējiem

Komisija pārbaudīs visus patlaban pieejamos līdzekļus ierobežojumu samazināšanai attiecībā uz saņēmējiem, vienlaikus respektējot spēkā esošos finanšu noteikumus, jo īpaši šādā veidā:

- vienkāršot veidlapas un pieteikšanās metodes;

- dažos gadījumos samazināt subsīdiju līgumos ietvertās informācijas apjomu;

- panākt caurskatāmāku līguma piešķiršanas procedūru un pilnveidot pieteikuma iesniedzējiem paredzēto informāciju;

- cik vien iespējams piemērot proporcionalitātes principu, piemēram, izmantojot vienotas likmes sistēmas nelieliem piešķīrumiem;

- pieļaut kopfinansēšanu nelieliem piešķīrumiem.

Lai veicinātu programmas administratīvo pārvaldību, ierosinājums juridiskam pamatam ietver izņēmumus, kas apstiprināti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, un tās izpildes pasākumus.

Daudzgadu partnerības līgumu izstrādāšana

Programma attīstīs daudzgadu partnerības principu, kura pamatā ir saskaņoti mērķi, padziļinot rezultātu analīzi, lai garantētu savstarpēju labumu gan pilsoniskajai sabiedrībai, gan Eiropas Savienībai.

Racionalizēta pārvaldība

Programmu vadīs centralizēti, tieši vai netieši. Lai pastiprinātu programmas efektivitāti un produktivitāti, Komisija uzdos izpildaģentūrai vadīt dažus pasākumus. Vajadzības gadījumā programmu var arī daļēji vadīt dalībvalstu līmenī (centralizēta netieša pārvaldība).

Budžeta pozīciju vienkāršošana

Programma arī vienkāršos Komisijai šo pasākumu finanšu vadību, jo astoņu budžeta pozīciju vietā būs tikai viena (administratīvie izdevumi nav ietverti).

6. IETEKME UZ BUDžETU

Programmas izmaksas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir 235 miljoni eiro.

2005/0041 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu „Iedzīvotāji Eiropai”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. un 308. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[3],

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[5],

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[6],

tā kā

(1) Savienības pilsoniskumam jābūt dalībvalstu piederīgo pamatstatusam.

(2) Kopienai jāmudina Eiropas iedzīvotāji pilnībā izmantot visas Eiropas Savienības pilsoniskuma priekšrocības, kas jāveicina, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritāti.

(3) Lai iedzīvotajiem sniegtu pilnu atbalstu Eiropas integrācijā, lielāks uzsvars tādējādi būtu jāliek uz kopīgajām vērtībām, vēsturi un kultūru kā galvenajiem faktoriem līdzdalībai tādā sabiedrībā, kas dibināta uz brīvības, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas principiem, vienlaikus respektējot viņu atšķirības.

(4) Lai tuvinātu Eiropu tās iedzīvotājiem un pilnībā veicinātu līdzdalību aizvien tuvākas Eiropas celtniecībā, ir jāvēršas pie visiem iedzīvotājiem un tie jāiesaista starptautiskajos apmaiņas un sadarbības pasākumos, izkopjot piederības izjūtu kopīgiem Eiropas ideāliem.

(5) Eiropas Parlaments 1988. gada 15. aprīļa Rezolūcijā[7] uzskatīja par vēlamiem centienus veicināt sakarus starp dažādu dalībvalstu pilsoņiem un konstatēja, ka gan racionāls, gan vēlams ir īpašs Eiropas Savienības atbalsts starppilsētu sadraudzības shēmu pilnveidošanai dažādās dalībvalstīs.

(6) Eiropadome vairākkārt ir atzinusi vajadzību dalībvalstu iedzīvotājiem tuvināt Eiropas Savienību un tās iestādes. Tā ir iedrošinājusi Savienības iestādes saglabāt atvērtu, caurskatāmu un regulāru dialogu ar pilsonisko sabiedrību un veicināt iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā, vienlaikus uzsverot tādas nozīmīgas vērtības, kas Eiropas iedzīvotājiem ir kopīgas.[8]

(7) Padome ar 2004. gada 26. janvāra Lēmumu[9] izveidoja tādu Kopienas rīcības programmu aktīva Eiropas pilsoniskuma (sabiedrības līdzdalības) veicināšanai, kas apstiprināja vajadzību sekmēt ilgtspējīgu dialogu ar pilsoniskas sabiedrības organizācijām un pašvaldības iestādēm un atbalstīt iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanos.

(8) Pilsoniskas sabiedrības organizācijas Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī ir svarīgi starpnieki iedzīvotāju uzrunāšanai. Tāpēc jāveicina šo organizāciju starptautiska sadarbība.

(9) Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijas var sniegt idejas un tematiskus dokumentus, lai uzturētu debates Eiropas līmenī. Tās var arī nodrošināt saikni starp Eiropas iestādēm un Eiropas iedzīvotajiem, un tāpēc šīs organizācijas ir jāatbalsta.

(10) Īpaša uzmanība jāpievērš visu dalībvalstu iedzīvotāju un pilsoniskas sabiedrības organizāciju līdzsvarotai integrācijai starptautiskos projektos un pasākumos.

(11) Kandidātvalstis un EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, tiek atzītas par potenciālajām dalībniecēm Kopienas programmās saskaņā ar šīm valstīm noslēgtajiem līgumiem.

(12) Saloniku Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnijā pieņēma „Saloniku darba kārtību Rietumbalkāniem: virzība uz Eiropas integrāciju”, ar ko uzaicināja Rietumbalkānu valstis piedalīties Kopienas programmās un aģentūrās, tāpēc Rietumbalkānu valstis jāatzīst par potenciālajām dalībniecēm Kopienas programmās.

(13) Programma sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm regulāri jāuzrauga un jānovērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus, jo īpaši attiecībā uz prioritātēm pasākumu īstenošanai.

(14) Jāpiemēro Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk tekstā – „finanšu regula”),[10] un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[11] par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, to gadījumu skaita ierobežojumu, kad Komisija saglabā tiešu atbildību par progrmmas īstenosanu un pārvaldību, un vajadzīgo proporcionalitāti starp resursu apjomu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu. Jāparedz arī īpaša kārtība Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 piemērošanai pasākumu īstenošanā, kā arī atkāpes no šiem dokumentiem gadījumos, kad to padara par nepieciešamu saņēmēju aprīkojums un pasākumu veids.

(15) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un atgūtu zaudētus vai nepareizi izmaksātus vai izmantotus līdzekļus.

(16) Šajā lēmumā ir noteikta finanšu struktūra visam programmas darbības laikam, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta iestādei …. punkta nozīmē, kas paredzēts … un iestāžu savstarpējā nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu.

(17) Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā, jo iesaistītās valstis vienas nevar pietiekamā kvalitātē sasniegt šīs programmas „Iedzīvotāji Eiropai” mērķus un tāpēc, ievērojot programmas pasākumu starptautisko un daudzpusējo raksturu, šos mērķus iespējams labāk sasniegt Kopienas līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

(18) Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi jāapstiprina saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[12].

(19) Saskaņā ar Lēmumu Nr. 2004/100/EK jāpieņem pārejas pasākumi, lai uzraudzītu darbības, kas uzsāktas pirms 2006. gada 31. decembra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas priekšmets un darbības joma

1. Ar šo lēmumu laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido programmu „Iedzīvotāji Eiropai”.

2. Programma sekmē šādus vispārējus mērķus:

- dot iedzīvotājiem iespēju sadarboties un piedalīties arvien tuvākas Eiropas celtniecībā, kuru vieno un bagātina kultūras daudzveidība;

- izkopt Eiropas identitāti, kuras pamatā ir kopīgo vērtību, vēstures un kultūras atzīšana;

- pastiprināt savstarpēju saprašanos starp Eiropas iedzīvotājiem, respektējot un cildinot kultūras daudzveidību, vienlaikus sekmējot starpkultūru dialogu.

2. pants

Īpaši programmas mērķi

Programmai ir šādi īpaši mērķi, kas jāīsteno starptautisk ajā līmenī:

1. tuvināt vietējo kopienu iedzīvotājus visā Eiropā, lai dalītos pieredzē un apmainītos ar atzinumiem un vērtībām nolūkā gūt vēstures mācību un celt nākotni;

2. atbalstīt pasākumus, debates un tematiskos dokumentus attiecībā uz Eiropas pilsoniskumu, pilsoniskas sabiedrības organizācijām sadarbojoties Eiropas līmenī;

3. padarīt iedzīvotājiem saprotamu un īstenojamu Eiropas ideju, sekmējot un cildinot Eiropas vērtības un sasniegumus, vienlaikus saglabājot pagātnes piemiņu;

4. veicināt visu dalībvalstu iedzīvotāju un pilsoniskas sabiedrības organizāciju vienmērīgu integrāciju, sekmējot starpkultūru dialogu un radot izpratni gan par Eiropas daudzveidību, gan par Eiropas vienotību, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem kopā ar dalībvalstīm, kuras nesen pievienojās Eiropas Savienībai.

3. pants

Darbības

1. Programmas mērķus sasniedz, atbalstot kādu no šādām darbībām, par kurām sīku informāciju var atrast pielikuma I daļā:

5. „Aktīvi iedzīvotāji Eiropai”, ko veido:

6. pilsētu sadraudzība;

7. iedzīvotāju projekti un atbalsta pasākumi.

8. „Aktīva pilsoniska sabiedrība Eiropā”, ko veido:

9. strukturālais atbalsts Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem);

10. strukturālais atbalsts pilsoniskas sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī;

11. atbalsts pilsoniskas sabiedrības organizāciju uzsāktajiem projektiem.

12. „Kopīgi Eiropai”, ko veido:

13. tādi augstas redzamības pasākumi kā aizlūgumi saistībā ar gadadienām, apbalvojumi, Eiropas mēroga konferences;

14. pētījumi, apsekojumi, sabiedriskās domas aptaujas;

15. informēšanas un izplatīšanas līdzekļi.

2. Katrā darbībā prioritāti var piešķirt līdzsvarotai visu dalībvalstu iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju integrācijai, kā paredzēts īpašajā mērķī, kas izklāstīts 2. panta 4. punktā.

3. Kopienas pasākumi var būt piešķīrumi vai valsts iepirkuma līgumi.

4. Kopienas dotācijas var piešķirt tādos īpašos veidos kā piešķīrumi darbības veikšanai, rīcības dotācijas, stipendijas, balvas.

5. Valsts iepirkuma līgumi attiecas uz tādu pakalpojumu iepirkšanu kā pasākumu organizēšana, pētījumi un apsekojumi, informācijas un izplatīšanas instrumenti, uzraudzība un novērtēšana.

6. Lai iegūtu tiesības uz Kopienas piešķīrumu, saņēmējiem jāatbilst prasībām, kas izklāstītas pielikuma II daļā.

4. pants

Līdzdalība programmā

Programma jāatver šādu valstu (turpmāk tekstā – „dalībvalstu”) līdzdalībai:

16. dalībvalstis;

17. EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem;

18. kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem, un nosacījumiem, kas noteikti šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās, respektīvi, pamatnolīgumā un Asociācijas Padomes lēmumos;

19. Rietumbalkānu valstis saskaņā ar kārtību, kas jāizveido ar šīm valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās.

5. pants

Pieejamība programmai

Programma ir atvērta visām ieinteresētajām personām, kas veicina aktīvu Eiropas pilsoniskumu, jo īpaši vietējām kopienām, Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem), iedzīvotāju grupām un tādām citām pilsoniskas sabiedrības organizācijām kā nevalstiskās organizācijas, platformas, tīkli, asociācijas un federācijas, arodbiedrības.

6. pants

Sadarbība ar starptautiskajām organizācijām

Uz kopīgu ieguldījumu pamata un saskaņā ar Padomes Regulu (EK Euratom) Nr. 1605/2002, un dažādiem katras iestādes vai organizācijas noteikumiem programma var attiekties uz kopīgām darbībām ar tādām starptautiskām organizācijām, kuras ir kompetentas aktīva pilsoniskuma jom ā, kā Eiropas Padome un UNESCO.

7. pants

Īstenošanas pasākumi

1. Komisija pieņem pasākumus, kas vajadzīgi programmas īstenošanai saskaņā ar pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

2. Attiecīgus pasākumus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārvaldības procedūru:

20. programmas īstenošanas kārtība, tostarp gada darba plānu, atlases kritērijus un atlases procedūras;

21. vispārīgs līdzsvars starp programmas dažādām darbībām;

22. procedūras programmas uzraudzība un novērtēšana.

3. Citus pasākumus, kas nepieciešami šīs programmas izpildei, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto konsultatīvo procedūru.

4. Kā daļu no 2. punktā minētās procedūras Komisija var izstrādāt pamatnostādnes katrai no pielikumā minētajām darbībām, lai pielāgotu programmu jebkurām izmaiņām Eiropas aktīva pilsoniskuma prioritāšu izmaiņām.

8. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja, turp māk tekstā – „komiteja”.

2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.

3. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā 8. panta noteikumus.

4. Komiteja pieņem savu reglamentu.

9. pants

Saskaņotība ar citiem Kopienas un Eiropas Savienības instrumentiem

1. Komisija nodrošina saskaņotību un papildināmību starp šo programmu un instrumentiem citās Kopienas darbības jomās, jo īpaši šādās jomās: izglītība, arod apmācība, kultūra, sports, pamattiesības un brīvības, sociālā iekļaušana, dzimumu līdztiesība, diskriminācijas apkarošana, pētniecība un Kopienas ārējā darbība, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā.

2. Programmai var būt kopīgi resursi ar citiem Kopienas un Savienības instrumentiem, lai izpildītu darbības, kas atbilst gan šīs programmas, gan citu šādu instrumentu mērķiem.

10. pants

Budžeta resursi

1. Laikposmā, kas minēts 1. pantā, budžets šīs programmas īstenošanai ir 235 miljoni eiro.

2. Atļaujas gada asignējumiem, ievērojot finanšu plānu, piešķir budžeta lēmējiestāde.

11. pants

Finanšu noteikumi

1. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 176. panta 2. punkta noteikumiem Komisija, ievērojot saņēmēju īpašības un darbību raksturu, var lemt par to atbrīvošanu no profesionālās kompetences un kvalifikācijas pārbaudes, kas vajadzīga ierosinātās darbības va i darba programmas pabeigšanai.

2. Finansiālais atbalsts notiek piešķīrumu veidā juridiskām personām. Dažos gadījumos dotācijas var piešķirt fiziskām personām saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1605/2002 114. panta 1. punkta noteikumiem.

3. Komisija var piešķirt balvas fiziskām vai juridiskām personām par darbībām vai projektiem, kas īstenoti saskaņā ar programmu.

4. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. pantu un atkarībā no darbības īpašībām var atļaut vienotas likmes finansējumu un/vai vienības izmaksu likmju piemērošanu.

5. Tādus piešķīrumus darbības veikšanai, kurus saskaņā ar šo programmu piešķir iestādēm, kas tiecas uz Eiropas vispārējas intereses mērķi, kā noteikts Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 162. pantā, atjaunošanas gadījumā automātiski nesamazina, ņemot vērā Padomes Regulas Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu.

6. Nelieliem piešķīrumiem var pieļaut kopfinansēšanu.

7. Informācijas saturu var ierobežot tādu nelielu piešķīrumu kā stipendiju un individuālās mobilitātes piešķīrumu gadījumos.

8. Tādos īpašos gadījumos, kad piešķir nelielas subsīdijas, saņēmējam nav jāpierāda finansiālā spēja izpildīt plānoto projektu vai darba programmu.

12. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1. Īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētās darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot profilaktiskus pasākumus krāpšanas, korupcijas un citu prettiesisku darbību novēršanai, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un profilaktiskus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2. Par Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar programmu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpums ir jebkurš Kopienas tiesību normu pārkāpums vai jebkurš līgumsaistību pārkāpums, kas rodas no uzņēmēja darbības vai bezdarbības un kā ietekme ir vai būtu bijusi tāda, ka Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītam budžetam tiek nodarīts kaitējums, radot nepamatotu izdevuma posteni.

3. Kopiena samazina, aptur vai atgūst finanšu palīdzības summas, kas piešķirtas darbībai, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šīs regulas noteikumiem vai atsevišķam lēmumam, vai līgumam, vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo atbalstu, vai ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma pieprasīšanas darbībā ir veiktas izmaiņas, kas neatbilst projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.

4. Ja nav ievēroti termiņi vai darbības īstenošana attaisno tikai daļu asignētās finansiālās palīdzības, Komisija saņēmējam pieprasa noteiktā termiņā iesniegt novērojumus. Ja saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušās finansiālās palīdzības piešķiršanu un pieprasīt izmaksāto summu atmaksāšanu.

5. Nepamatoti saņemtie maksājumi jāatmaksā Komisijai. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulā noteiktajiem nosacījumiem.

13. pants

Uzraudzība un vērtēšana

1. Komisija nodrošina regulāru programmas uzraudzību. Uzraudzības un novērtējuma procesa rezultātus izmanto programmas izpildē. Uzraudzīšana jo īpaši ietver 3. punkta a) un b) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanu.Īpašos mērķus var pārskatīt atbilstīgi uzraudzības ziņojumu rezultātiem.

2. Komisija nodrošina regulāru, ārēju, neatkarīgu programmas uzraudzību.

3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Eiropas Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šādus dokumentus:

23. starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem un par programmas izpildes kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī;

24. paziņojumu par programmas turpināšanu ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī;

25. iepriekšēja novērtējuma ziņojumu ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī.

14. pants

Pārejas noteikums

Pirms 2006. gada 31. decembra uzsāktās darbības saskaņā ar 2004. gada 26. janvāra Lēmumu Nr. 2004/100/EK līdz to pabeigšanai turpina vadīt, pamatojoties uz minēto lēmumu.

15. pants

Šīs lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —

priekšsēdētājs priekšsēdētājs

PIELIKUMS

I DARBīBU APRAKSTS

1. DARBīBA: AKTīVI IEDZīVOTāJI EIROPAI

Šī darbība veido programmas daļu, kas īpaši vērsta uz pasākumiem, kuros tieši vai netieši iesaista pilsoņus. Uz minētajām darbībām attiecas divi šādi pasākumu veidi:

Pilsētu sadraudzība

Šis pasākums ir vērsts uz darbībām, kas iesaista vai veicina tiešu apmaiņu Eiropas pilsoņu vidū, līdzdarbojoties pilsētu sadraudzības pasākumos. Tās var būt vienreizējas vai izmēģinājuma darbības, vai darbības strukturētu, daudzgadīgu, savstarpējas partnerības līgumu veidā, ievērojot programmētu pieeju un ietverot plašu darbību klāstu - no iedzīvotāju sanāksmēm līdz īpašām konferencēm par kopīgas intereses tematiem, kā arī attiecīgas publikācijas, ko organizē pilsētu sadraudzības darbību kontekstā. Šis pasākums aktīvi sekmēs savstarpējo zināšanu stiprināšanu un saprašanos starp iedzīvotājiem un starp kultūrām.

Lai palīdzētu īstenot šo pasākumu, struktūratbalstu var sniegt tieši Eiropas pašvaldību un reģionu padomei („CEMR”) - iestādei, kas tiecas pēc Eiropas vispārējas intereses mērķa sasniegšanas un ir aktīva pilsētu sadraudzībā.

Iedzīvotāju projekti un atbalsta pasākumi

Saskaņā ar šo pasākumu, tieši iesaistot iedzīvotājus, tiks atbalstīta starptautiskas un starpnozaru dimensijas projektu daudzveidība. Šādu projektu apjoms un darbības joma būs atkarīgi no izmaiņām sabiedrībā, un, izmantojot novatoriskas metodes, tiks pētītas iespējamās atbildes uz noskaidrotajām vajadzībām. Jāveicina jaunu tehnoloģiju izmantošana, jo īpaši Informācijas sabiedrības tehnoloģiju, izmantošana. Šādos projektos iesaistīs atšķirīgu reģionu iedzīvotājus, kuri kopā darbosies vai debatēs par visas Eiropas jautājumiem, līdz ar šo veicinot savstarpēju saprašanos, kā arī vairojot informētību par Eiropas integrācijas procesiem.

Lai pilnveidotu iedzīvotāju projektus, ir arī jāizstrādā atbalsta pasākumi, lai apmainītos ar paraugpraksēm, ieinteresēto personu, tostarp, valsts iestāžu starpā apvienotu pieredzi vietējā un reģionālajā līmenī, un, piemēram, mācībās attīstītu jaunas iemaņas.

Indikatīvi, šai darbībai tiks piešķirti apmēram 40 % kopējā programmai plānotā budžeta.

2. darbība: aktīvi iedzīvotāji Eiropai

Strukturālais atbalsts Eiropas sabiedrības politikas pētniecības organizācijām (ideju ģeneratoriem)

Iestādes, kas piedāvā jaunas idejas un tematiskos dokumentus par Eiropas jautājumiem, ir nozīmīgi institucionālie sarunu biedri, kuri ES iestādēm spēj sniegt neatkarīgus ieteikumus stratēģijas, starpnozaru jomā. Tās var uzsākt darbības, kas uztur debates, īpaši par Eiropas Savienības un Eiropas vērtību un kultūru jautājumiem. Šā pasākuma mērķis ir stiprināt tādu iestāžu organizatorisko jaudu, kuras ir reprezentatīvas, sniedz reālu Eiropas pievienoto vērtību, būtiski var ietekmēt eiropiešu ideju izplatīšanu un, visbeidzot, sadarboties ar citiem šīs programmas atbalsta saņēmējiem. Šajā jomā svarīgs faktors ir visas Eiropas tīklu stiprināšana. Subsīdijas var piešķirt uz daudzgadīgas darba programmas pamata, kurā apkopots plašs tematu vai darbību klāsts.

Struktūratbalstu var sniegt tieši asociācijai „Groupement d’études et de recherches Notre Europe” – iestādei, kas tiecas pēc Eiropas vispārējas intereses mērķa sasniegšanas.

Strukturālais atbalsts pilsoniskas sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī

Pilsoniskas sabiedrības organizācijām ir jāpastāv un jāspēj darboties un sadarboties Eiropas līmenī liela skaita vispārējas intereses jomās (piemēram, [Eiropas] kopīgās vērtības un mantojums, nerēķināšanās ar objektīvajiem likumiem un reālajiem apstākļiem, sociālie jautājumi). Šis pasākums paredz minētām organizācijām jaudu un stabilitāti, lai tās darbotos Eiropas mērogā kā starpvalstu katalizatori savu biedru un pilsoniskās sabiedrības labā. Šajā darba jomā svarīgs faktors ir visas Eiropas komunikāciju tīklu stiprināšana. Subsīdijas var piešķirt uz daudzgadīgas darba programmas pamata, kurā apkopots plašs tematu vai darbību klāsts.

Struktūratbalsatu var sniegt tieši divām iestādēm, kas tiecas pēc Eiropas vispārējas intereses mērķa sasniegšanas: Eiropas sociālo NVO platformai un Eiropas Kustībai.

Atbalsts pilsoniskas sabiedrības organizāciju uzsāktajiem projektiem

Tādas pilsoniskas sabiedrības organizācijas kā nevalstiskas organizācijas, arodbiedrības, federācijas, ideju ģeneratori u.c. var iesaistīt iedzīvotājus vai pārstāvēt viņu intereses, piedaloties debatēs, ar publikācijām, iedzīvotāju interešu aizstāvības pasākumiem un citiem starpvalstu projektiem. Eiropas dimensijas ieviešana vai veidošana pilsoniskas sabiedrības organizāciju pasākumos veicinās atbalstu šīm organizācijām, lai tās saglabātu jaudu un sasniegtu plašu auditoriju. Tieša sadarbība dažādu dalībvalstu pilsoniskas sabiedrības organizāciju starpā sekmēs savstarpējo saprašanos attiecībā uz dažādām kultūrām un uzskatiem, kā arī kopīgu jautājumu un vērtību noteikšanu. Kamēr tas var būt atsevišķu projektu veidā, ilgtermiņa pieeja nodrošinās arī ilgtspējīgāku ietekmi un tīklu un sinerģiju attīstību.

Indikatīvi, šai darbībai tiks piešķirti apmēram 30 % kopējā programmai plānotā budžeta.

3. darbība: kopīgi Eiropai

Augstas redzamības pasākumi

Ar šo tiks atbalstīti Eiropas Komisijas vai sadarbībā ar Eiropas Komisiju organizētie pasākumi, kas ir būtiski apjomā un darbības jomā; šis pasākums gūs ievērojamu rezonansi Eiropas iedzīvotāju vidū, palīdzēs vairot piederības izjūtu pašai kopienai, pievērsīs uzmanību Eiropas Savienības vēsturei, sasniegumiem un vērtībām, iesaistīs iedzīvotājus starpkultūru dialogā un sekmēs Eiropas identitātes pilnveidošanu.

Tādi pasākumi var ietvert vēsturisku notikumu pieminēšanu, Eiropas sasniegumu cildināšanu, apziņas celšanu par specifiskiem jautājumiem, Eiropas mēroga konferences un balvu piešķiršanu, lai izceltu ievērojamus panākumus. Jāveicina jaunu tehnoloģiju izmantošana, jo īpaši Informācijas sabiedrības tehnoloģiju, izmantošana.

Pētījumi

Lai Eiropas līmenī gūtu labāku saprašanos pilsoniskuma jautājumos, Komisija veiks pētījumus, sniegs apsekojumus un sabiedriskās domas aptaujas.

Informēšanas un izplatīšanas līdzekļi

Vēršanās pie iedzīvotājiem un iniciatīvu daudzveidība aktīva pilsoniskuma jomā prasa tādu visaptverošu informāciju par dažādiem programmas pasākumiem, Eiropas darbībām saistībā ar pilsoniskumu un par citam attiecīgam iniciatīvām, kas jāsniedz tīmekļa vietnēs un ar citiem [sakaru] līdzekļiem.

Struktūratbalstu var sniegt tieši asociācijai „Association Jean Monnet” un „Centre européen Robert Schuman” - iestādēm, kas tiecas pēc Eiropas vispārējas intereses mērķa sasniegšanas.

Indikatīvi, šai darbībai tiks piešķirti apmēram 15 % kopējā programmai plānotā budžeta.

II PROGRAMMAS PāRVALDīBA

Caurskatāmības un atklātuma principi šīs programmas īstenošanā vadīs uz organizāciju un projektu lielu dažādību. Tāpēc projektus un darbības parasti atlasīs ar atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Atkāpes būs iespējamas tikai sevišķos apstākļos un pilnīgā atbilstībā finanšu regulas izpildes noteikumu 168. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktam.

Programma attīstīs daudzgadu partnerības principu, kura pamatā ir saskaņoti mērķi, padziļinot rezultātu analīzi, lai garantētu savstarpēju labumu gan pilsoniskajai sabiedrībai, gan Eiropas Savienībai.

Attiecībā uz dažām darbībām var būt vajadzīgs pieņemt netiešu centralizētu pārvaldību.

Visas darbības būs jāveic uz starpvalstu mērogā. Tās veicinās pilsoņu un ideju mobilitāti Eiropas Savienībā.

Būs svarīga tīklu izveide un koncentrēšanās uz izplatīšanas faktoriem, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģijas izmantošanu, un tiks atspoguļoti gan darbību veidos, gan iesaistīto organizāciju spektrā. Veicinās mijiedarbību un sinerģiju starp dažādajām programmā iesaistītajām ieinteresētajām personām attīstību.

Programmas budžets var segt arī tādus izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, garantijas pārbaudes („follow-up”), uzraudzības, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas tieši vajadzīgas šīs programmas pārvaldībai un tās mērķu izpildei, jo īpaši pētījumiem, sanāksmēm, informācijas un publicēšanas darbībām, izdevumus, kas saistīti ar IT informācijas apmaiņas tīkliem, un jebkurus citus administratīvā un tehniskā atbalsta izdevumus, par kuriem Komisija var nolemt programmas pārvaldībai.

Komisija var veikt arī darbības, kas saistītas ar informēšanu, publicēšanu un izplatīšanu. Komisija šādas darbības var finansēt ar piešķīrumiem vai tās var organizēt un finansēt tieši ar uz pakalpojumu līgumu pamata.

III KONTROLES UN AUDITI

Par projektiem, kas atlasīti saskaņā ar šā lēmuma 13. panta 1. punktā aprakstīto procedūru, izveido paraugrevīzijas sistēmu.

Saņēmējam jārada Komisijai pieeja visiem attaisnojošajiem dokumentiem saistībā ar izdevumiem piecu gadu laikposmā no galīgā maksājuma dienas. Piešķīruma saņēmējs gādā par to, lai vajadzības gadījumā Komisijai pieejami tādi apliecinoši dokumenti, kas atrodas pie partneriem vai dalībniekiem.

Komisija var izdarīt piešķīruma izmantojuma revīziju, ko var veikt vai nu tieši Komisijas personāls vai pēc tās izvēles - jebkura cita kvalificēta neatkarīga iestāde. Šādu revīziju var veikt visā līguma darbības laikā un piecu gadu laikposmā no bilances maksājuma dienas. Attiecīgā gadījumā revīzijas atzinumi var būt pamata tam, lai Komisija pieņemtu lēmumus par atmaksāšanu.

Komisijas personālam un neatkarīgam personālam, kam ir Komisijas atļauja, jānodrošina pienācīga pieeja saņēmēja birojam un visai informācijai, tostarp informāciju elektroniskā formātā, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai.

Revīzijas tiesai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai („OLAF”) ir tās pašas tiesības, kas Komisijai, jo īpaši pieejas tiesības.

FINANCIAL STATEMENT

This document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Proposal for a Decision of the EUROPEAN PARLIAMENT and of the COUNCIL establishing the programme “Citizens for Europe” promoting active European citizenship (2007-2013).

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

Education and Culture – Dialogue with the citizens

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- BA lines)) including headings :

15.0601…

15.0104...

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

7 years (01.01.2007 – 31.12.2013)

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

15.0601… | Non-comp | Diff[13] | NO | YES | YES | No 3 |

15.0104… | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Commitment Appropriations | a+c | 21,200 | 28,100 | 29,800 | 34,900 | 38,000 | 40,000 | 43,000 | 235,000 |

Payment Appropriations | b+c | 15,752 | 26,219 | 29,314 | 33,466 | 37,097 | 39,463 | 53,689 | 235,000 |

Administrative expenditure not included in reference amount[16] |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 17,549 | 28,052 | 31,184 | 35,373 | 39,285 | 41,696 | 55,966 | 249,105 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

Total number of human resources | 36 | 41 | 41 | 43 | 45 | 46 | 46 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1. Need to be met in the short or long term

This is clearly identified in the explanatory Memorandum (see introduction and context of the proposal). This proposal is targeting all citizens (that is without focussing on any specific group or category). The overall approach is to involve both citizens directly and civil society organisations.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

5.2.1. Several alternatives were analysed before opting for a new programme:

Instruments other than a programme

A legislative instrument would not be appropriate to promote citizen participation as described above. The proposed objectives imply the implementation of concrete actions at a European level requiring appropriate financial support and could not be achieved by simple recommendations or co-operation between Member States.

The “no action” scenario

The option of not presenting a programme post 2006 would be politically incomprehensible at a time when the Union has undertaken to reinforce European citizenship. A promise has been given to citizens and cannot go unanswered. There would be a predictably high level of outrage and criticism of the Commission in such circumstances. In more general terms the European institutions risk being accused of not giving sufficient importance to the distance which h has arisen between them and citizens and to contradict themselves with regard to their undertakings to citizens (such as the political priorities of the Dutch presidency and the speech of Mr Barroso in his hearing at the parliament). In addition, the end of the programme would involve suppressing a series of successful activities involving citizens such as town twinning. In order to avoid a serious loss of credibility by the European institutions, the European Parliament, a strong supporter of such activities, asked the Commission to present a concrete programme proposal in 2005.

The “no change” scenario

The current programme was established with the objective of establishing a legal base for the granting of a series of subventions for the promotion of active citizenship. This programme is therefore characterised by a series of grants linked to different budget lines which while having a basic logic linking the different elements, suffers from a lack of sufficient cohesion. This programme has been largely criticised by the Parliament and civil society organisations for its lack of ambition. Simply continuing the programme would be insufficient to realise the objectives set out below.

Mainstreaming

This option is not sustainable in that no other sectoral programme can cover the objectives as set out. This programme differentiates itself from the other European initiatives specifically because of its horizontal dimension and its comprehensive approach to promoting active European citizenship.

Conclusion : the need for a new programme

In response to the emergence of the question of citizenship among the political priorities of the Union, the adoption of a new specific programme is the best option for achieving the desired objectives.

In order to respond properly to the expectations of citizens, this programme must firmly place the citizen at the centre of the actions, and is distinguished by its educational and transnational aspects. The first element gives citizens the necessary instruments to become involved at a European level, and the second creates favourable conditions for the mobility of citizens. It thus gives people the opportunity to develop their mutual understanding and to share a feeling of solidarity through the common European values that unite them. In addition, this programme integrates the principle of participative democracy introduced in article 47 of the draft establishing a constitution for Europe.

Through this approach the programme attempts to respond as closely a possible to the needs of civil society. It develops a public arena devoted to dialogue and citizenship open to all citizens and decentralised across the whole of Europe through a support to town twinning, to all types of transnational citizens' initiatives and to events with a European dimension. At the same time it encourages a structured participative process on questions linked to the construction of Europe and the values on which it is based. Finally it respects the diversity which on which the richness of the European Union is founded

5.2.2. European added-value

As indicated above, all actions will be implemented on a transnational basis. They will encourage mobility of citizens and of ideas within Europe. Twinning projects are by nature transnational, but the programme will also encourage transnational cooperation between regional organisations, NGO’s, think tanks etc. It will support the development of the transnational activities of civil society organisations and the structuring of civil society at European level. Some special events will bring more visibility to those transnational activities. Transnational debate and exchange of ideas will be supported. Studies by the Commission or research projects by think tanks will feed this debate.

The programme will pay due attention to broad geographic coverage of supported activities and projects. Special emphasis will be put on the integration of citizens and organisations from new, or future, Member states into transnational projects and networks.

5.2.3. Coherence with other financial instruments and possible synergy

Citizenship is an essential and broad concept in the EU; hence it is no surprise that many actions implemented by the European Commission relate to this wide area, but they have different objectives and different targets, as the following examples illustrate.

Within the DG Education and Culture programmes, the dimension of active citizenship is a recurrent theme. The programmes in the field of Education foresee actions promoting European citizenship. One of the objectives of the Youth programme is to promote young people’s active citizenship in general and their European citizenship in particular. It encourages voluntary work of young Europeans. The Culture programme, by fostering cultural cooperation and intercultural dialogue, also contributes to strengthening the feeling of solidarity and mutual understanding, essential for the building of a European citizenship. However, these programmes are aimed either at specific sectors (such as culture), specific groups (such as youth) or specific activities (such as education and culture) whereas the actions proposed by this programme are specifically aimed to be horizontal and inclusive, addressing issues which do not fit comfortably into the other programmes. It can, however, act as a nexus between all these activities, thus further adding value to its own actions. For example, links between schools and town twinning can easily be imagined.

In the field of Justice, Freedom and Security, the Commission has activities in relation to citizenship, for example the Preparatory action to support civil society in the ten Member States which acceded to the European Union on 1st May 2004, in the areas of the rule of law, democracy, fundamental rights, media pluralism and the fight against corruption. The aim of this action is to reinforce civil society in those countries mainly through support for Non-Governmental Organisations in promoting fundamental rights. The DG is preparing a programme on Fundamental rights and citizenship for the period 2007-2013. Those activities have a clear focus on citizenship rights and fundamental rights. The support to NGO’s therefore is limited to those promoting fundamental rights. The development of this programme of JLS and that of DG EAC are being carried out in close consultation to ensure maximum synergy.

In the context of its research activities, and more specifically on it work in the field of Citizens and governance in a knowledge-based society, the Sixth Framework Programme for Research and Technological Development has an objective of research directed towards providing a sound scientific base for the management of the transition towards a European knowledge based society, conditioned by national, regional and local policies and by decision making by individual citizens, families and other societal units. This covers scientific research on: the implications of European integration and enlargement; new forms of governance; resolution of conflicts and restoration of peace or new forms of citizenship and cultural identities. This research is relevant for policy makers and could be used to improve the EU policy in favour of the active involvement of citizens and their organisations.

In the field of communication, the Commission will be undertaking significant activities aimed at bringing the proposed constitution to the attention of citizens, and building understanding of fundamental rights and the need for active citizenship. However, this activity is top-down and informative whereas this programme has a more bottom-up and participative focus. However, when appropriate, cooperation with DG PRESS will be organised, particularly regarding Action 3 of the programme (Together for Europe).

To what regards the external relations of the EU, complementarities could be envisaged in the context of the Neighbourhood policy. The proposed programme will be open to candidate countries and to the countries of the Western Balkans, which should join the EU. It will not be open to other Third countries. However, the expertise of the programme could be useful for implementing actions involving citizens and civil society in those countries. This would be in line with the objective of tightening the relations with our neighbouring countries.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

This Education and Culture policy area aims at reinforcing the human dimension of Europe, notably by developing the feeling for a European citizenship. The current programme will contribute to this overall purpose by:

- Giving citizens the opportunity to interact and participate in constructing an ever closer Europe, united in and enriched through its cultural diversity;

- Forging a European identity, based on recognised common values, history and culture;

- Enhancing mutual understanding between European citizens respecting and celebrating cultural diversity, while contributing to intercultural dialogue.

To that end, four specific objectives (here below) have been identified; they will be implemented on a transnational basis by three sets of actions (following) which constitute the operational objectives:

Specific objective 1 : Bring together people from local communities across Europe to share and exchange experiences, opinions and values, to learn from history and to build for the future

The programme will foster the direct participation of citizens across Europe, both in the activities of the programme and in the development of the notion of a European identity. One of the most effective ways of participation is directly experiencing other cultures in an environment that fosters exchange and where people learn through involvement in issues and actions related to the essence of Europe. This intercultural exchange will contribute to the improvement of the mutual knowledge of the culture and history of the European peoples, and will therefore bring our common cultural heritage to the fore and strengthen the basis for our common future.

Specific objective 2: Foster action, debate and reflection related to European citizenship through cooperation between civil society organisations at European level

There is a need to support transnational cooperation among civil society organisations at European level. Those Europe-wide organisations, representing a vast spectrum of citizens, can act as multipliers and offer a voice in Europe for citizens, through transnational and cross-sectoral actions, debate and reflection, linked to citizenship of the European Union.

Specific objective 3: Make the idea of Europe more tangible for its citizens by promoting and celebrating Europe's values and achievements, while preserving the memory of its past

There is a need for activities addressing the widest possible audience across frontiers, built around shared ideas, values or achievements, and reaching the greatest possible number of Europeans. These activities across Europe have the objective of forging a sense of belonging to common European ideals, adding to the existing sense of national and regional identity. They will contribute to bringing the common cultural heritage to the fore.

Specific objective 4: Encourage the balanced integration of citizens and civil society organisations from all Member States, contributing to intercultural dialogue and bringing to the fore both Europe’s diversity and unity, with particular attention to the activities with Member States that have recently joined the European Union.

Without strong and full participation from citizens, and civil society organisations from the newer Member States, the development of the European space will be severely compromised. All the previous objectives will therefore take this last objective into account, which will be implemented in all the programme’s activities. Transnational cooperation will play an essential role with regard to this objective.

The above objectives will be implemented via the following sets of actions, presented below with their expected results. The elements of networking and focussing on the multiplier effects, including the use of information and communication technologies, will be important, and will be reflected both in the types of activities and the range of organisations involved. The development of interactions and synergies among the various types of stakeholders involved in the programme will be encouraged. This contributes to the notion of sustainability and building a structure which can encourage the emergence of a European active citizenship beyond the constraints and lifetime of the programme. This therefore involves not only developing and strengthening networks but also the organisations themselves. By bringing together and reflecting diversity of people and organisations, the programme can contribute to the development of a dynamic and innovative society.

Action 1: Active citizens for Europe

This action forms the part of the programme directed specifically at citizens, either directly or indirectly. These are broken down into two types of activity as follows:

- Town twinning

The measure is aimed at activities that involve or promote direct exchanges between citizens through their participation in town-twinning activities. These activities may be one-off or pilot in nature: these will include citizens meeting (approx. 1250/year) and conferences or seminars on subjects of common interest (approx 60/year). They can also take the form of structured multi-annual multi-partner agreements which take a more programmed approach (approx. 13/year). This measure will actively contribute to strengthening mutual knowledge and understanding between citizens and between cultures.

For helping in the implementation of this measure, structural support may be provided directly to the Council of European Municipalities and Regions (CEMR), a body pursuing an aim of general European interest, active in the field of town twinning.

- Citizens’ projects and support measures

Under this measure, a variety of projects of transnational and cross-sectoral dimension, directly involving citizens, will be supported (approx. 60/year). The scale and scope of such projects will depend on the evolutions within the society and will explore, through innovative approaches, the possible responses to the needs that will have been identified. Those projects will gather citizens from different horizons, who will act together or debate on common European issues, hereby developing mutual understanding as well as raising awareness of the process of European integration.

It also appears necessary to develop support measures to exchange best practices, to pool experiences between stakeholders at the local and regional levels including public authorities, and to develop new skills for example through training, in order to improve citizens’ projects.

Action 2: Active civil society in Europe

- Structural support to European public policy research organisations (think tanks)

Bodies providing new ideas and reflections on European issues are important institutional interlocutors able to provide independent strategic, cross-sectoral recommendations to the EU institutions... They can undertake activities that feed the debate notably on citizenship of the European Union and on European values and cultures. This measure is aimed at strengthening the institutional capacity of those organisations, which are representative, provide real European added value, can bring about important multiplier effects and, finally, are able to cooperate with other beneficiaries of this programme. The strengthening of transeuropean networks (3/year) is an important element in this area.

Structural support may be provided directly to the association “Groupement d’études et de recherches Notre Europe”, a body pursuing an aim of general European interest.

- Structural support to organisations of civil society at European level

Civil society organisations need to exist and to be able to operate and cooperate at European level in a large number of fields of general interest (e.g. common values and heritage, voluntarism, social issues). This measure will provide them with the capacity and stability to act as transnational catalysts for their members and for civil society at European level. The strengthening of transeuropean networks is an important element of this area. The Commission anticipates to contribute to the operating expenses of approximately 20 networks/year; in order to maximize the cost-effectiveness of this action, a sufficient amount will be allocated to relatively small operating grants (50.000-100.000 €).

Structural support may be provided directly to two bodies pursuing an aim of general European interest: the Platform of European Social NGOs and the European Movement.

- Support to projects initiated by civil society organisations

Civil society organisations, such as non-governmental organisations, trade unions, federations, think tanks, etc., can, through debate, publications, advocacy and other concrete transnational projects, involve citizens or represent their interests. Introducing or building on a European dimension in the activities of civil society organisations will enable them to enhance their capacities and reach wider audiences. Direct cooperation among civil society organisations from different Member States will contribute to mutual understanding for the different cultures and point of views and to the identification of shared concerns and values. Approx. 125 projects will be funded each year to that end.

Action 3 : Together for Europe

- High-visibility events

This measure will support events (approx. 5/year) organised by or in cooperation with the European Commission, which are substantial in scale and scope, strike a significant chord with the peoples of Europe, help to increase their sense of belonging to the same community, make them aware of the history, achievements and values of the European Union, involve them in intercultural dialogue and contribute to the development of their European identity.

- Studies

In order to get a better understanding of active citizenship at European level, the Commission will carry out studies, surveys and opinion polls (2 /year).

- Information and dissemination tools

The focus on citizens and the variety of initiatives in the field of active citizenship call for comprehensive information on the various activities of the programme, on other European actions related to citizenship and on other relevant initiatives to be provided through an Internet portal and other tools.

Structural support may be provided directly to the “Association Jean Monnet” and to the “Centre européen Robert Schuman”, both bodies pursuing an aim of general European interest.

The following table presents the indicators planned for measuring the results and impact of the programme activities:

Objectives | Indicators |

General The general objectives are to contribute to: |

Giving citizens the opportunity to interact and participate in constructing an ever closer Europe, united in and enriched through its cultural diversity | Change in behaviour of programme participants |

Forging a European identity, based on recognised common values, history and culture | Change in perceptions of programme participants |

Enhancing mutual understanding between European citizens respecting and celebrating cultural diversity, while contributing to intercultural dialogue | Change in attitudes of programme participants |

Specific | Indicators |

Bring together people from local communities across Europe to share and exchange experiences, opinions and values, to learn from history and to build for the future | Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to bring citizens together Number of citizens taking part, via the medium of the programme, in exchanges and collaborations Number of communities taking part, via the medium of the programme, in exchanges and collaborations Proportion of relevant completed projects that, if not funded by the programme, would probably not have been undertaken (based on survey of participants) |

Foster action, debate and reflection related to European citizenship through cooperation between civil society organisations at European level | Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to facilitate a structured and dynamic civil society Extent of new knowledge and ideas which have been developed with the support of the programme Proportion of relevant projects that, if not funded by the programme, would probably not have been implemented (based on survey of participants) |

Make the idea of Europe more tangible for its citizens by promoting and celebrating Europe's values and achievements, while preserving the memory of its past | Press and media coverage of the events – qualitative and quantitative |

Encourage the balanced integration of citizens and civil society organisations from all Member States, contributing to intercultural dialogue and bringing to the fore both Europe’s diversity and unity, with particular attention to the activities with Member States that have recently joined the European Union | Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to bring organisations together Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to involvement of new Member State and candidate country organisations and citizens Increase in involvement in transnational activities by participants from new Member States and the candidate countries Proportion of relevant projects that, if not funded by the programme, would probably not have been implemented (based on survey of participants) |

Operational | Indicators |

Active citizens for Europe: town twinning citizens projects and support measures | Number of town twinning projects Proportion of total programme budget used to support town twinning Number of projects to encourage active citizenship launched Number of support measures funded Proportion of total programme budget used to support citizens’ projects and support measures Level of use of information portal Proportion of total programme budget used to support this operational objective (indicative target 40 %). |

Active civil society in Europe: - Structural support of European public policy research organisations - Structural support to organisations of civil society at European level - Support to projects initiated by civil society organisations | Number of actions involving policy research organisations Number of supported public policy research organisations Proportion of total programme budget used to support policy research organisations Number of European organisations active in the field of civil society supported Proportion of total programme budget used to support such organisations Number of projects supported Level of use of information portal Proportion of total programme budget used to support this operational objective (indicative target 30 %). |

Together for Europe | Number of events supported Number of conferences supported Level of use of information portal Number of funded studies and research projects Proportion of total programme budget used to support this operational objective (indicative target 15 %). |

The percentages mentioned under each action are indicative. The total does not cover the totality of the programme’s budget, in order to preserve some flexibility and to take into account administrative expenditures.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[18] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

X Indirectly by delegation to:

X Executive Agencies

ٱ bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

X National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

Most of the actions will be implemented through centralised management as follows:

- The Commission will manage directly strategic activities, in particular those involving the development of partnerships or the organisation of major events: structural support to think tanks and to civil society networks, town-twinning support measures, citizen’s initiatives, studies and polls, and most of the special events and dissemination of information.

- The Executive Agency will manage by delegation smaller-scale projects: town-twinning projects (citizen’s meetings, conferences and seminars) and civil society projects.

- In specific circumstances, and in specific countries, the Commission could decide to entrust national public-sector bodies/bodies with public service mission with the management of the programme.

6. MONITORING AND EVALUATION

6. 1. Monitoring system

The specific objectives of the programme and the actions will be subject to monitoring. Data will be collected as follows:

- All participants to the programme will fill in a survey before and after the action takes place, in order to measure the changes in behaviour, perceptions and attitude; this survey will also enquire on whether projects, would or not have been undertaken, had they not been funded by the programme.

- All relevant quantitative data will be collected by the managing institution/body.

- Information providing a measure of the performance, results and impact of the programme will be also taken from audit reports on a sample of programme beneficiaries (30 per year).

- The information portal will include a counter.

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation was carried out by the Commission (August 2004-February 2005), with the support of an external consultant. As part of this exercise, an extensive consultation has been carried out of the problems and issues to be addressed, the target users, key objectives and potential options for implementation, in three steps:

a) Public on-line consultation (15 December 2004- 15 February 2005)

The online consultation was done with the IPM tool and resulted in more than thousand responses, including around 700 from organisations and around 300 from individuals. Almost all respondents agreed with the need for a new programme. This highlights that there is overwhelming support for a new programme. The overall approach proposed, of involving both citizens directly and civil society organisations, was massively supported. The success of the current activities, such as town twinning and operating costs of organisations, was evidenced by the strong support for pursuing them. The main innovations sought are multi-annual projects, pooling of experience between local projects of different Member States, development of innovative partnerships/cooperation with new partners and major events mobilizing citizens at EU level, notably in the context of intercultural dialogue. The ideas of exchanging good practices in the voluntary sector and the networking of think tanks were also welcomed. Simplification of procedures is requested by a large number of respondents.

Full results will soon be available on DG EAC website as well as on the “Your Voice in Europe” page.

b) Bilateral meetings with key stakeholders (January-February 2005)

These bilateral contacts provide the opportunity to have an in-depth discussion with a limited number of key interlocutors representing a variety of “profiles”[19].

Meeting reports are available (EAC.D.4).

c) Consultation Forum (3-4 February 2005)

Approximately 350 participants took part in the consultative forum, covering the full range of stakeholders including NGOs, think tanks, regional and municipal representatives, European networks, advocacy groups, trade unions and European associations. The transnational dimension was considered essential. The intercultural dimension was underlined, as well as the need to pay particular attention to building bridges between the citizens of “new”, “old” and future Member States. There was a demand for a better recognition of the aspect of volunteering which is intrinsic to this field. There was also a view that the programme should benefit both individual citizens and Europe as a whole. Another conclusion was that the action of bringing the various stakeholders together should be built upon in future. It was suggested that there should be more scope for events with a certain visibility and to celebrate together certain achievements and key moments of our history.

Continuity came out as a recurrent theme, without it being contradictory to the introduction of innovation. There was strong support for a continuation of the town-twinning activities. The situation was the same as regards support for operating costs of NGOs and other civil society organisations, reflecting their need for sufficient public sources of funding in order to preserve their independence. Already well established organisations like trade unions may use their networks for contributing and debating on European issues. European think tanks activities have to be supported, strengthened and structured. Many of the issues raised at the forum related to implementation and the need for simplification of the procedures.

The notion of multi-annual funding was seen as an opportunity to actively assist in capacity building and enhanced stability in all activities although scope for short-term actions should be maintained, be it for innovative actions or for small entities (particularly in the town-twinning area). Cross-fertilisation between the various activities carried out under the programme was recommended, for example between town-twinning and NGOs. Networking was also considered as important. This networking should not only be between the same types of stakeholders but between them – for example, linking think tanks (ideas) and civil society organisations (action). It was also asked that bridges between this programme and other Commission programmes be ensured (in the fields of Youth, Education, Justice, Social Affairs…).

Full transcription of the debates as well as the parallel sessions reports will be incorporated into a CDRom, that will be sent to all participants, and also be available on DG EAC website.

These findings were incorporated in the ex-ante evaluation analysis and taken into account in the programme proposal. They underline the necessity to respond to the needs of the citizens and of civil society organisations for a support scheme to transnational activities in the field of active citizenship. They stress the complementarity with other programmes and activities of the European Union, especially those implemented by the Directorate General for Press and Communication, the Directorate General for Research and the Directorate General for Justice, Freedom and Security.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

At the time of this proposal, the current programme has been implemented for one year only. An ex-post evaluation of the current programme (2004-2006) is due by December 2007; a draft report is anticipated in the beginning of 2006.

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

Mid-term report

The first report will be drawn up three years after the start of the programme (31 December 2010 at the latest). The object of this report is to provide an initial assessment of the results obtained at the halfway stage so that any changes or adjustments that are deemed necessary may be made for the second half of the programme (31 December 2011 at the latest).

Ex-post evaluation

The ex-post report on the impact of the action in question will be drawn up at the end of the seven-year programme (31 December 2015 at the latest). The object of this report is to assess the comparative results of support systems in the light of the programme objectives. As with the mid-term report, the Commission will call on outside consultants for assistance.

7. Anti-fraud measures

For projects selected in accordance with the procedure described in Article 13(1) of this Decision, a sampling audit system will be established.

The beneficiary of a grant shall make available to the Commission all supporting documents relating to expenditure for a period of five years reckoned from the date of the final payment. The beneficiary of a grant shall ensure that, where applicable, supporting documents in the possession of partners or members are made available to the Commission.

The Commission may have an audit of the use made of the grant carried out either directly by its own staff or by any other qualified outside body of its choice. Such audits may be carried out throughout the lifetime of the contract and for a period of five years from the date of payment of the balance. Where appropriate, the audit findings may lead to recovery decisions by the Commission.

Commission staff and outside personnel authorised by the Commission shall have appropriate access to the offices of the beneficiary and to all the information, including information in electronic format, needed in order to conduct such audits.

The Court of Auditors and the European Anti-Fraud Office (OLAF) shall enjoy the same rights, especially of access, as the Commission.

In order to protect the European Communities' financial interests against fraud and other irregularities, the Commission may carry out on-the-spot checks and inspections under this programme in accordance with Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96.[20] Where necessary, investigations shall be conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF) and these shall be governed by Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council[21].

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Officials or temporary staff[23] (15 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 8 | 8 | 8 |

Staff financed[24] by art. 15 01 02 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

Other staff[25] financed by art. 15 01 04/05 | 22 | 27 | 27 | 29 | 29 | 30 | 30 |

TOTAL | 36 | 41 | 41 | 43 | 45 | 46 | 46 |

8.2.2. Description of tasks deriving from the action

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (15 01 04… – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (15 01 01) | 1,127 | 1,150 | 1,173 | 1,197 | 1,463 | 1,493 | 1,523 |

Staff financed by art 15 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) | 0,232 | 0,236 | 0,241 | 0,245 | 0,251 | 0,256 | 0,261 |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 1,359 | 1,386 | 1,414 | 1,442 | 1,714 | 1,749 | 1,784 |

Calculation– Officials and Temporary agents (2005): 108.000 € Indexation: 1,040 (2007), 1,061 (2008), 1,082 (2009), 1,104 (2010), 1,126 (2011), 1,149 (2012), 1,172 (2013) 10 (12) FTE: 3(4) A – 1(2) B – 6 C |

Calculation– Staff financed under art. 15 01 02 Contract staff: (1) A: 87.014 € - (1) B: 51.140 € - (1) C: 40.037 € - (1) END: 44.316 € Indexation: 1,040 (2007), 1,061 (2008), 1,082 (2009), 1,104 (2010), 1,126 (2011), 1,149 (2012), 1,172 (2013) 3 FTE: 1A – 1B – 1C & 1 FTE: (END) |

The costs for staff under point 8.2.5 are an estimate for the period 2007-2013. Taking into account the increase of operational credits year after year, these human resources would pass from 14 men/years in 2007 to 16 men/years in 2013. No additional human resources are needed in 2007 compared with the situation in 2006. 8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL | |15 01 02 11 01 – Missions |0,042 |0,042 |0,043 |0,044 |0,045 |0,046 |0,047 | 0,309 | |15 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,328 |0,336 |0,342 |0,349 |0,356 |0,363 |0,370 | 2,444 | |15 01 02 11 03 – Committees[27] |0,068 |0,069 |0,071 |0,072 |0,073 |0,075 |0,076 | 0,504 | |15 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | | |15 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | | Total Other Management Expenditure

(15 01 02 11) |0,438 |0,447 |0,456 |0,465 |0,474 |0,484 |0,493 |3,257 | |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)

| | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |0,438 |0,447 |0,456 |0,465 |0,474 |0,484 |0,493 |3,257 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions: 5persons * 10missions * 825 € (average)

Meetings: 2meetings * 50persons * (860 € + (2*150 €))

Meetings: 3meetings * 25persons * 860 € (management Committee)

Conference: Annual conference - (approx. 200.000 €)

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure. The allocation of posts should take into account an eventual reallocation of posts between departments on the basis of the new financial perspectives.

[1] OV L 30, 4.2.2004., 6. lpp.

[2] KOM (2004) 101, 10.2.2004.

[3] OV C , , . lpp.

[4] OV C , , . lpp.

[5] OV C , , . lpp.

[6] OV C , , . lpp.

[7] OV C 122, 9.5.1998., 38. lpp.

[8] Eiropadomes 2000. gada 7.-9. decembra, 2001. gada 14.-15. decembra (un pievienotās Lākenas deklarācijas), 2004. gada 4.-5. novembra un 2004. gada 16.-17. decembra secinājumi.

[9] Lēmums 2004/100/EK, OV L 30, 4.2.2004, 6. lpp.

[10] OV L 248, 16.9.2002, 1. lpp.

[11] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

[12] OV L 184, 17.7.1999, 23. lpp.

[13] Differentiated appropriations.

[14] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[15] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[16] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[17] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[18] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[19] European Trade Union Confederation (ETUC), Platform of European Social NGOs, Solidar, Euro citoyen action et service (ECAS), Fondation pour les générations futures, COMECE (Confédération des Episcopats de la CE), European Policy Centre (EPC), AVSO (Association of Voluntary Service Organisations) and SCI (Service Civil International), Association « Notre Europe »,Four Town Twinning Committees (during the Forum).

[20] OJ L 292, 15.11.1996, p. 2.

[21] OJ L 136, 31.5.1999, p. 1.

[22] As described under Section 5.3.

[23] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[24] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[25] Cost of which is included within the reference amount.

[26] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[27] Specify the type of committee and the group to which it belongs.

Annex 1