Attiecībā uz “atbilstību” EFIA pieeju raksturo kā ļoti būtisku jaunajā ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) virzītajā globālās attīstības finansēšanas modelī, ņemot vērā EFIA veicinošo nozīmi, riska dalīšanas iespējas un spēju stiprināt partnerības. Tādējādi to uzskata par vienu no vadošajiem šā jaunā modeļa piemēriem darbībā līdz šim. Uzsākot EFIA darbību, ES definē terminu “jaunās paaudzes līdzekļu devējs”.

Attiecībā uz instrumentiem ziņojumā ir aplūkotas Āfrikas un Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platformas, tostarp gan finansējuma apvienošanas darbības, gan EFIA garantija. Atbilstoši tam ģeogrāfiskais pārklājums ietver Subsahāras Āfriku un ES kaimiņvalstis (austrumos un dienvidos).

3.Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai un tā īstenošana

EFIA ir Ārējo investīciju plāna pirmais pīlārs. Tā galvenais mērķis ir nodrošināt integrētu finanšu paketi, lai finansētu ieguldījumus, galvenokārt Āfrikas reģionā un kaimiņvalstīs. Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai veido divas reģionālās investīciju platformas: viena Āfrikai — Āfrikas investīciju platforma (“AIP”), bet otra ES kaimiņvalstīm — kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platforma (“NIP”). Platformas tika izveidotas, pamatojoties uz iepriekšējiem finansējuma apvienošanas mehānismiem, Āfrikas investīciju mehānismu un kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu. Tajās apvieno ES finansējuma apvienošanu un jaunu garantiju instrumentu (EFIA garantija). Mērķis ir palielināt resursus migrācijas pamatcēloņu risināšanai un dot ieguldījumu IAM sasniegšanā.

3.1.EFIA garantija

EFIA garantija ir viens no galvenajiem inovatīvajiem elementiem ES Ārējo investīciju plānā, un to izmanto, lai mazinātu riskus ieguldījumiem ilgtspējīgā attīstībā partnervalstīs, tādējādi palīdzot mobilizēt ieguldījumus. Tā mērķis ir atbalstīt ieguldījumus Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas un sociālo attīstību, maksimāli palielināt papildināmību, kā arī piesaistīt privātā sektora līdzekļus. Garantija ir paredzēta kā riska mazināšanas mehānisms, lai piesaistītu privātā sektora finansējumu, vienlaikus izvairoties no tirgus izkropļojumiem.

EFIA garantija nepārsniedz 1,5 miljardus EUR, ko paredzēts iegūt no vispārējā budžeta, paredzot iespēju veikt iemaksas citām personām. Līdz 2019. gada beigām tika veiktas papildu iemaksas 50 miljonu ASV dolāru apmērā no Bila un Melindas Geitsu fonda, 9,6 miljonu EUR apmērā no Dānijas, 300 000 EUR apmērā no Čehijas Republikas un 100 000 EUR apmērā no Igaunijas.

Kā paredzēts EFIA regulas 9. panta 4. punktā, Komisija ir noteikusi piecus investīciju logus atbilstoši galvenajām prioritārajām jomām:

·ilgtspējīga enerģija un savienojamība;

·mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MMVU) finansēšana;

·ilgtspējīga lauksaimniecība, lauku uzņēmēji un agrorūpniecība;

·ilgtspējīgas pilsētas;

·digitalitāte attīstības veicināšanai.

Katram investīciju logam savus priekšlikumus jeb piedāvātās ieguldījumu programmas iesniedza dažādi atbilstīgie partneri.

Divdesmit astoņām piedāvātajām garantiju programmām tika piešķirti 1,54 miljardi EUR. Paredzams, ka tas ļaus piesaistīt kopējos ieguldījumus 17,5 miljardu EUR apmērā. Attiecībā uz prioritārajām jomām garantijas apmērs, ko apstiprināja ilgtspējīgas enerģijas un savienojamības nozarē, bija 603,5 miljoni EUR, starpniecības aizdevumiem MMVU un lauksaimniecībai — 522 miljoni EUR, digitalizācijai — 220 miljoni EUR, ilgtspējīgām pilsētām — 167 miljoni EUR, savukārt 22 miljonus EUR paredzēja, lai atbalstītu vietējās valūtas finansēšanu.

Attiecībā uz minētajām divdesmit astoņām garantijām līdz 2020. gada janvārim tika parakstīti septiņi garantijas nolīgumi.. Paredzēts, ka tiks parakstīti vēl citi, kurus, iespējams, pārveidos, lai veicinātu spēcīgu un mērķtiecīgu ES atbildes reakciju nolūkā atbalstīt partnervalstu centienus cīņā pret koronavīrusa pandēmiju.

Līdztekus ātrai īstenošanai ir jāvienojas par atbilstošiem noteikumiem, ar kuriem īsteno finanšu instrumentu un budžeta garantiju regulatīvās prasības, kā noteikts ES Finanšu regulā un citos ES tiesību aktos. Jo īpaši ir pierādījies, ka līgumu slēgšana ar attīstības finansēšanas iestādēm ārpus Eiropas prasa vairāk pūļu un ir laikietilpīgāks process, jo ES prasības dažkārt pārsniedz starptautiski atzītus standartus, piemēram, attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu un jurisdikcijām, kas nesadarbojas. Tāpēc, lai nodrošinātu īstenošanas efektivitāti, Komisijai, izvēloties un iesaistot finanšu iestādes, ir pienācīgi jāņem vērā to finanšu un operatīvās spējas, lai veidotu finanšu arhitektūru, ar ko veicina politikas mērķu sasniegšanu, un pienācīgi nodrošinātu Eiropas Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību. Tāpēc starp Komisiju un tās partneriem ir jāved intensīvs dialogs un sarunas par salīdzināmām līguma klauzulām.

Svarīgi, lai nolīgumi būtu pilnīgi droši un visaptveroši, kā arī atbilstu ES Finanšu regulā un EFIA regulā noteiktajām prasībām, lai partneriem būtu skaidrs, ko no tiem sagaida ar šīm garantijām, kuras atbalsta ar ES nodokļu maksātāju līdzekļiem.

3.2.Finansējuma apvienošana