EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.3.2021 COM(2021) 201 final 2021/0077(BUD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.Priekšlikuma konteksts Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (turpmāk “ESSF”) izmantošanu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (turpmāk “regula”) 484 199 841 EUR apmērā, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai pēc reģionālām dabas katastrofām, kas šajās valstīs notika 2020. gadā, kā arī 20 dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm (Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai), reaģējot uz liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, ko 2020. gadā sākumā izraisīja Covid-19 pandēmija. Šai izmantošanai ir pievienots budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projekts (BGP), kurā ierosināts pārnest summu 47 981 598 EUR apmērā no neizmantotā 2020. gada piešķīruma tieši uz ESSF darbības budžeta pozīciju, un DEC Nr. 03/2021, kurā ierosināts pārvietot summu 427 543 750 EUR apmērā no rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (turpmāk “SEAR”) uz ESSF darbības budžeta pozīciju gan saistību, gan maksājumu apropriācijās. Saskaņā ar ESSF regulas 4.a panta 4. punktu summa 50 000 000 EUR apmērā jau ir iekļauta 2021. gada vispārējā budžetā (saistību un maksājumu apropriācijās) avansa maksājumiem. Šīs apropriācijas tiks izmantotas avansa maksājumiem 8 674 493 EUR apmērā saistībā ar reģionālām dabas katastrofām Grieķijā un Francijā. Ar Covid-19 saistītie avansa maksājumi 132 736 830 EUR apmērā tika izmaksāti no 2020. gada ESSF piešķīruma. 2.Informācija un nosacījumi 2.1.Grieķija — plūdi Centrālās Grieķijas reģionā 2020. gada augustā (1)Grieķija 2020. gada 29. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiāla ieguldījuma saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc plūdiem Centrālās Grieķijas reģionā 2020. gada augustā. (2) Pieteikums tika iesniegts noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2020. gada 9. augustā, un tajā ir iekļauta visa regulas 4. pantā prasītā informācija. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Grieķijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 132 004 000 EUR. Radītie zaudējumi veido 1,54 % no attiecīgā Centrālās Grieķijas NUTS 2. līmeņa reģiona IKP un tādējādi pārsniedz robežvērtību 128 286 000 EUR (1,5 % no reģionālā IKP). Tāpēc Grieķijas pieteikums ir atbilstīgs, lai saņemtu ieguldījumu no ESSF. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem regulas 3. panta 2. punktā (izņemot e) apakšpunktu) uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Grieķija savā 2020. gada 29. oktobra pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2021. gada 2. martā pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2021) 1507, piešķirot avansa maksājumu 330 010 EUR apmērā. Šī avansa summa tiks ņemta vērā, aprēķinot saņēmējvalstij izmaksājamo ieguldījuma atlikumu. Komisija atgūs nepamatoti izmaksātus avansus. (7)Pieteikumā ir sīki aprakstīts notikums un postījumu raksturs. 2020. gada 9. augustā vasaras vētras fronte Thalia, kas divas dienas iepriekš skāra Grieķijas ziemeļu daļu, pastiprinājās virzienā uz kontinentālās Grieķijas centrālo un dienvidaustrumu daļu, izraisot vertikālas meteoroloģiskās aktivitātes un ekstrēmus laikapstākļus. Šie ekstrēmie laikapstākļi izraisīja spēcīgas lietusgāzes (300 mm nokrišņu 8 stundās), intensīvus negaisus un spēcīgus vējus. Lietusgāžu rezultātā divas upes izgāja no krastiem, nobloķēja ceļus un applūdināja 3000 mājokļus, iesprostojot gan tūristus, gan iedzīvotājus. Visi seši galvenie Lilas upes tilti sabruka, un tika bojāti upes krastu nostiprinājumi. Ekstrēmie laikapstākļi radīja lielu kaitējumu elektrotīklam, publiskai infrastruktūrai un privātajiem mājokļiem, un liela daļa no reģionālā autoceļu tīkla kļuva īslaicīgi vai pastāvīgi neizmantojama. Slīpās topogrāfiskās ainavas dēļ spēcīgās lietavas izraisīja katastrofālus pēkšņus plūdus un zemes nogruvumus (galvenokārt upju sateces baseinos). Plūdos un dubļu nogruvumos gāja bojā 8 cilvēki. Arī uzņēmumi un lauksaimniecības nozare cieta ievērojamus zaudējumus. Kopumā tīkla infrastruktūrai nodarītais fiziskais kaitējums (ūdens / notekūdeņi, transports, tilti, enerģētikas un telekomunikāciju tīkls) veido lielāko izmaksu daļu no pieteikumā iekļautajiem aplēstajiem kopējiem tiešiem zaudējumiem. (8)Grieķija lēsa, ka avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 106 124 000 EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā 69 miljoni EUR) attiecas uz transporta infrastruktūras (autoceļu un tiltu) atjaunošanas izmaksām, kam seko katastrofas skartās teritorijas attīrīšanas darbu izmaksas (vairāk nekā 27 miljoni EUR). (9)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (11)Saistībā ar Direktīvas 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību īstenošanu tika veiktas šādas darbības: sākotnējais plūdu riska novērtējuma ziņojums (2012. gada marts), augstam plūdu riskam pakļauto teritoriju apzināšana valsts 14 upju baseinu apgabalos un sākotnējā plūdu riska novērtējuma ziņojuma atjauninājums (2012. gada novembris). 2017. gada martā tika apzināti plūdu un apdraudējumu riski valsts 14 upju baseinu apgabaliem. Tika pabeigti plūdu riska pārvaldības plāni visiem upju baseinu apgabaliem. 2.2.Grieķija —ciklons Ianos 2020. gada septembrī (1)Grieķija 2020. gada 9. decembrī iesniedza pieteikumu finansiāla ieguldījuma saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc postījumiem, ko 2020. gada septembrī nodarīja Vidusjūras reģiona ciklons Ianos.

(2)Pieteikums tika iesniegts noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2020. gada 19. septembrī, un tajā ir iekļauta visa regulas 4. pantā prasītā informācija. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP) vai — starpreģionālās katastrofas gadījumā —1,5 % no svērtā iekšzemes kopprodukta — . Pieteikums attiecas uz pieciem NUTS 2. līmeņa Grieķijas reģioniem (Jonijas salas (EL62), Centrālā Grieķija (EL64), Rietumgrieķija (EL63), Tesālija (EL61) un Peloponēsa (EL65)). Grieķijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 863 540 756 EUR. Radītie zaudējumi veido 11,08 % no piecu attiecīgo NUTS 2. līmeņa reģionu svērtā IKP un tādējādi pārsniedz robežvērtību. Tāpēc Grieķijas pieteikums ir atbilstīgs, lai saņemtu ieguldījumu no ESSF. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem regulas 3. panta 2. punktā (izņemot e) apakšpunktu) uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Grieķija savā 2020. gada 9. decembra pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2021. gada 2. martā pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2021) 1511, piešķirot avansa maksājumu 2 158 852 EUR apmērā. Šī avansa summa tiks ņemta vērā, aprēķinot saņēmējvalstij izmaksājamo ieguldījuma atlikumu. Komisija atgūs nepamatoti izmaksātus avansus. (7)Pieteikumā ir sīki aprakstīts notikums un postījumu raksturs. Ciklons Ianos, kas pazīstams arī kā Medicane Ianos, bija rets Vidusjūras tropiskais ciklons, kas 2020. gada 17.–20. septembrī skāra Grieķiju. Šī retā, viesuļvētrai līdzīgā vētra caur centrālo Tesāliju brāzās pāri Grieķijai, vēja ātrumam sasniedzot 120 km/h, spēcīgām lietusgāzēm izraisot plūdus, kas prasīja četru cilvēku dzīvības un skartajā reģionā nodarīja milzīgus postījumus mājām un infrastruktūrai. Vairāku upju baseinos, ko raksturo stāvs reljefs, spēcīgās lietavas izraisīja lielus plūdu viļņus. Karditsas un Mouzaki pilsētas milzīgs ūdens daudzums applūdināja vairākas dienas. Karditsas pilsētā kopumā tika appludināti 5000 īpašumi, 97 % veikalu tika bojāti un 15 ciemati šajā teritorijā tika nopietni izpostīti. Daudzos ciematos bija nopietni elektroenerģijas padeves un ūdensapgādes pārtraukumi. Dzelzceļa infrastruktūrai un autoceļu tīklam tika nodarīti nopietni postījumi. Kalnu apgabalā reģistrēja 100 zemes nogruvumus un 40 sabrukušus tiltus. Zari, simtiem ar saknēm izrautu koku, tonnām dūņu un gruvešu radīja problēmas autoceļu tīklā. Plašo plūdu un elektroenerģijas padeves pārtraukumu dēļ Itakas, Kefalonijas un Zakintas salās tika izsludināts ārkārtas stāvoklis. Avārijas dienesti ziņoja, ka ir saņēmuši vairāk nekā 2500 palīdzības pieprasījumu no cilvēkiem, kas iesprostoti applūdušos mājokļos un automašīnās, un Grieķijas ugunsdzēsības dienests katastrofas skartajos reģionos izglāba gandrīz 1000 cilvēku. (8)Grieķija lēsa, ka avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 507 660 619 EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā 293 miljoni EUR) attiecas uz transporta infrastruktūras atjaunošanu, kam seko ūdens un notekūdeņu infrastruktūras atjaunošanas izmaksas (vairāk nekā 13 miljoni EUR). (9)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (11)Saistībā ar Direktīvas 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību īstenošanu tika veiktas šādas darbības: sākotnējais plūdu riska novērtējuma ziņojums (2012. gada marts), augstam plūdu riskam pakļauto teritoriju apzināšana valsts 14 upju baseinu apgabalos un sākotnējā plūdu riska novērtējuma ziņojuma atjauninājums (2012. gada novembris). 2017. gada martā tika apzināti plūdu un apdraudējumu riski valsts 14 upju baseinu apgabaliem. Tika pabeigti plūdu riska pārvaldības plāni visiem upju baseinu apgabaliem. 2.3.2.3.Grieķija — zemestrīce Samas, Ikarijas un Hijas salās 2020. gada oktobrī (1)Grieķija 2021. gada 22. janvārī iesniedza pieteikumu finansiāla ieguldījuma saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc postījumiem, ko 2020. gada oktobrī nodarīja zemestrīce Samas, Ikarijas un Hijas salās. (2)Pieteikums tika iesniegts noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2020. gada 30. oktobris, un tajā ir iekļauta visa regulas 4. pantā prasītā informācija. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Grieķijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 101 252 020 EUR. Radītie zaudējumi veido 39,72% no attiecīgā Ziemeļegejas NUTS 2. līmeņa reģiona IKP, un tādējādi pārsniedz robežvērtību 38 239 500 EUR (1,5 % no reģionālā IKP). Tāpēc Grieķijas pieteikums ir atbilstīgs, lai saņemtu ieguldījumu no ESSF. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem regulas 3. panta 2. punktā (izņemot e) apakšpunktu) uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Grieķija savā 2021. gada 22. janvāra pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2021. gada 8. martā pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2021) 1623, piešķirot avansa maksājumu 253 131 EUR apmērā. Šī avansa summa tiks ņemta vērā, aprēķinot saņēmējvalstij izmaksājamo ieguldījuma atlikumu. Komisija atgūs nepamatoti izmaksātus avansus. (7)Pieteikumā ir sīki aprakstīts notikums un postījumu raksturs. 2020. gada 30. oktobrī aptuveni 14 km uz ziemeļaustrumiem no Grieķijas Samas salas notika zemestrīce, kuras stiprums bija 7,0 balles. Trīs dienas pēc galvenās zemestrīces reģistrēja aptuveni 150 pēcgrūdienus ar dažādu intensitāti. Sākotnējās zemestrīces izraisītie pārrāvumi radīja krasas izmaiņas jūras gultnē un zemūdens zemes nogruvumu. Rezultātā sākotnējai zemestrīcei sekoja trīs līdz 1,5 metriem augsti gravitācijas viļņi (cunami), kas brāzās pāri vairākiem apgabaliem Samas ziemeļu daļā. Zemestrīce un cunami nodarīja kaitējumu Egejas jūras ziemeļu daļas salām — Samai, Ikarijai un Hijai. Katastrofā gāja bojā divi cilvēki, un 19 cilvēki tika ievainoti, sabrūkot ēkām un krītošu gruvešu dēļ. Baznīcām, skolām, muzeju ekspozīcijām un privātām mājām tika nodarīti lieli postījumi. Vathi (Samā) katastrofas un postījumi ir ievērojami, un 2000 līdz 3000 cilvēku saskārās ar nopietnām mājokļu problēmām. Visas vecās akmens ēkas bija bojātas: dažas nedaudz, bet citas bija pilnībā iznīcinātas. Kopumā Samā pēc zemestrīces bija bojātas 300 ēkas. Zemestrīce iznīcināja būtisku autoceļu tīkla daļu. (8)Grieķija lēsa, ka avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 23 785 020 EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā 10 miljoni EUR) attiecas uz transporta infrastruktūras atjaunošanas izmaksām, kam seko izglītības infrastruktūras atjaunošanas izmaksas (vairāk nekā 6,6 miljoni EUR) un katastrofas skartās teritorijas attīrīšanas darbu izmaksas (vairāk nekā 4,5 miljoni EUR). (9)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

(10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (11)Grieķijas pieteikumā ir sniegts apraksts par to Savienības tiesību aktu īstenošanu, kuri attiecas uz katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas veidu. Pēc spēcīgajām zemestrīcēm, kas skāra Grieķiju 1978.–1981. gadā, Grieķijas iestādes izveidoja dabas katastrofu risku novēršanas un pārvaldības politiku, lai uzlabotu izturētspēju vietējās kopienās, ko panāk, ieviešot rīcībpolitikas satvaru zināmo risku samazināšanai, pārvaldot zemestrīču sekas un paredzot procedūras/pasākumus jaunu risku novēršanai. Grieķijas Antiseismiskās būvniecības kodeksā ir iekļauta atjauninātā seismiskā apdraudējuma karte. 2.4. Francija — vētra Aleksa Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā 2020. gada oktobrī (1)Francija 2020. gada 21. decembrī iesniedza pieteikumu finansiāla ieguldījuma saņemšanai no ESSF, lai finansētu avārijas un atjaunošanas darbus pēc postījumiem, ko 2020. gada oktobrī nodarīja vētra Aleksa Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā. (2)Pieteikums tika iesniegts noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem postījumiem, kas tika reģistrēti 2020. gada 2. oktobris, un tajā ir iekļauta visa regulas 4. pantā prasītā informācija. (3)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Francijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 2 373 000 000 EUR. Radītie zaudējumi veido 1,54 % no attiecīgā Provansas-Alpu-Azūra krasta NUTS 2. līmeņa reģiona IKP un tādējādi pārsniedz robežvērtību 2 372 040 600 EUR (1,5 % no reģionālā IKP). Tāpēc Francijas pieteikums ir atbilstīgs, lai saņemtu ieguldījumu no ESSF. (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem regulas 3. panta 2. punktā (izņemot e) apakšpunktu) uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem. (6)Francija savā 2020. gada 21. decembra pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2021. gada 22. februārī pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2021) 1340, piešķirot avansa maksājumu 5 932 500 EUR apmērā. Šī avansa summa tiks ņemta vērā, aprēķinot saņēmējvalstij izmaksājamo ieguldījuma atlikumu. Komisija atgūs nepamatoti izmaksātus avansus. (7)Pieteikumā ir sīki aprakstīts notikums un postījumu raksturs. Vētra Aleksa skāra Franciju no 2020. gada 1. līdz 4. oktobrim. Vētra nodarīja īpaši smagus postījumus Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā; dažas Alpu ielejas uz ziemeļiem no Nicas pilsētas skāra ārkārtīgi stipras lietusgāzes, kuru intensitāte vairākās vietās pārsniedza 100 gados pieredzēto stiprumu. Spēcīgās lietavas apvienojumā ar stāvo reljefu (ko raksturo šauras ielejas ar stāvām nogāzēm) izraisīja vairākus bīstamus procesus, piemēram, zemes nogruvumus, atlūzu plūsmas, pēkšņus plūdu viļņus un nopietnus erozijas procesus gar ūdenstecēm. Kopējais nokrišņu daudzums sasniedza apjomu, kāds iepriekš nekad nav reģistrēts. Tā rezultātā visi infrastruktūras tīkli bija nopietni bojāti vai iznīcināti, un tiltu un galveno ceļu postījumi izolēja vairākas pilsētas. Tas ietekmēja simtiem māju, 9 cilvēki gāja bojā. Lietus intensitāte un daudzums atbilst sastopamībai tikai reizi gadsimtā vai retāk, un to pavadīja spēcīgi vēji (reģistrēts līdz 161 km/h). Īpaši skartās pašvaldības atrodas Roya, Tiné un Vésubia ielejās. Mazākā mērā tika skartas arī Estéron un Var ielejas. Vētras sākumā Roya, Tiné un Vésubia ielejās tika atslēgti visi tīkli (ūdens, elektrība un ceļi), kas izolēja cilvēkus no ārpasaules. Kopumā vētra ir radījusi milzīgus postījumus valsts un privātajiem īpašumiem, kā arī ievērojamus zaudējumus ceļu un dzelzceļa infrastruktūrai, kā arī elektrotīkliem. Katastrofa ir nopietni ietekmējusi uzņēmējdarbību un tūrismu. (8)Francija lēsa, ka avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu, ir 1 805 243 000 EUR, un tās tika norādītas, iedalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā 663 miljoni EUR) attiecas uz ceļu infrastruktūras atjaunošanu, kam seko sabiedrisko ēku / objektu atjaunošanas izmaksas (vairāk nekā 340 miljoni EUR). (9)Francijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. (11)Direktīva 2007/60/EK Francijas tiesību aktos tika transponēta ar 221. pantu 2010. gada 12. jūlija Likumā Nr. 2010-788, ar ko nosaka valsts saistības vides jomā, un 2011. gada 2. marta Dekrētu Nr. 2011-227 par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību. Lai transponētu šo direktīvu, Francijas valsts ir izvēlējusies paļauties uz valsts pasākumiem, izstrādājot valsts plūdu riska pārvaldības stratēģiju, un uz teritoriālām darbībām ar plūdu riska pārvaldības plāniem (FRPP), kas izstrādāti upju baseinu apgabalu līmenī. PRPP ir instruments Plūdu direktīvas īstenošanai vietējā līmenī. 2.5. Albānija, Austrija, Beļģija, Čehija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Melnkalne, Portugāle, Rumānija, Serbija, Spānija, Ungārija un Vācija — liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija, ko 2020. gada sākumā izraisīja Covid-19 pandēmija 2019. gada decembrī PVO tika ziņots par nezināmas izcelsmes pneimonijas epidēmiju Uhaņā, Ķīnā. Vēlāk tas tika identificēts kā jauns koronavīrusa celms, kas iepriekš nav bijis zināms cilvēkiem – koronavīrusa slimība 2019 (Covid-19). PVO 2020. gada 30. janvārī izsludināja starptautiskā mērogā ārkārtas situāciju jaunās koronavīrusa epidēmijas dēļ. 2020. gadā Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) ietvaros ESSF regula tika grozīta, ES solidaritātes principa darbības jomā iekļaujot liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas. Pēc tam līdz noteiktajam termiņam – 2020. gada 24. jūnijam – Komisija saņēma 22 pieteikumus finansiāla ieguldījuma saņemšanai no ESSF. Kopumā palīdzību ir lūgušas 19 ES dalībvalstis (Austrija, Beļģija, Čehija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Spānija, Ungārija un Vācija) un trīs pievienošanās sarunvalstis (Albānija, Melnkalne un Serbija). Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši visus saņemtos pieteikumus saskaņā ar ESSF regulu un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Šī izvērtējuma svarīgākie elementi ir izklāstīti turpmāk. (1)Visi 22 pieteikumi saistībā ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, tika iesniegti līdz oficiālajam termiņam – 2020. gada 24. jūnijam (t. i., divpadsmit nedēļu laikā pēc grozošās Regulas (ES) 2020/461 stāšanās spēkā).

(2)Covid-19 pandēmija ir liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā. (3)Saņemtajos 22 pieteikumos ir iekļauta visa regulas 4. pantā prasītā informācija. (4)Septiņas ES dalībvalstis savos pieteikumos lūdza avansa maksājumu par gaidāmo ESSF ieguldījumu (Grieķija, Horvātija, Īrija, Portugāle, Spānija, Ungārija un Vācija). Regulas 4.a.pantā paredzēta iespēja pieprasīt avansa maksājumus no Fonda tikai dalībvalstīm. Komisijas dienesti veica no minētajām septiņām dalībvalstīm saņemto pieteikumu sākotnējo novērtējumu un secināja, ka nosacījumi avansa izmaksai no ESSF ir izpildīti attiecībā uz visiem septiņiem pieteikumiem. (5)Pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu,2020. gadā Komisijas dienesti noteica kopējos izdevumus, kas provizoriski apstiprināti Grieķijai, Horvātijai, Īrijai, Portugālei, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, ar vienīgo mērķi noteikt avansa maksājumu. Jaunākais ESSF grozījums palielināja avansa maksājuma maksimālo apjomu līdz 25 % no finansiālā ieguldījuma summas un ne vairāk kā līdz 100 miljoniem EUR. (6)Komisija 2020. gada 27. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2020) 8574, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 23 279 441 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Īrijai. (7)Komisija 2020. gada 2. decembrī pieņēma: –Īstenošanas lēmumu C(2020) 8686, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 8 462 280 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Horvātijai; –Īstenošanas lēmumu C(2020) 8667, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 15 499 409 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Vācijai; –Īstenošanas lēmumu C(2020) 8687, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 4 535 700 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Grieķijai; –Īstenošanas lēmumu C(2020) 8683, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 26 587 069 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Ungārijai; –Īstenošanas lēmumu C(2020) 8688, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 37 528 511 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Portugālei; –Īstenošanas lēmumu C(2020) 8696, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 16 844 420 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Spānijai. (8)Saskaņā ar regulu šī avansa summa tiks ņemta vērā, aprēķinot saņēmējvalstij izmaksājamo ieguldījuma atlikumu. Komisija atgūs nepamatoti izmaksātus avansus. (9)Visi saņemtie pieteikumi tika izvērtēti vienā paketē, lai nodrošinātu konsekventu un vienlīdzīgu attieksmi. Komisija rūpīgi izskatīja vairākus aspektus, piemēram, izdevumu attiecināmību (tostarp analizējot, vai uzrādītie izdevumi sedz attiecināmās darbības un vai izdevumi ietilpst attiecināmības periodā), izdevumu ārkārtas raksturu un tiešo saikni ar Covid-19 pandēmiju, vispārējā novērtējuma konsekvenci. Vajadzības gadījumā Komisija pieprasīja pieteikuma iesniedzējām valstīm sniegt papildu informāciju, paskaidrojumus un pamatojumu. (10)Vairākkārtēja viedokļu apmaiņa ar atbildīgajām valsts iestādēm ļāva Komisijai noskaidrot jautājumus par dažu deklarēto izdevumu veidu attiecināmību un pabeigt novērtējumu. Līdz ar to Komisijas dienesti noteica kopējos publiskos izdevumus ārkārtas reaģēšanas pasākumiem, kas tika apstiprināti katram pieteikumam. (11)Novērtējuma gaitā un pēc informācijas apmaiņas ar Polijas iestādēm Komisijas dienesti konstatēja, ka kopējie tiešie publiskie izdevumi, par kuriem Polijas iestādes ziņoja savā 2020. gada 22. jūnijā iesniegtajā ESSF pieteikumā, ir novērtēti par augstu, un tādēļ tie ir jāsamazina, vienojoties ar minētajām iestādēm. Tā kā Polijai 2020. gadā robežvērtība liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijā ir 1 430,574 miljoni EUR un pārskatītie kopējie publiskie izdevumi joprojām ir ievērojami zem šīs attiecīgās robežvērtības, Polijas pieteikums nav atbilstīgs atbalstam no ESSF. (12)Novērtējuma gaitā un pēc informācijas apmaiņas ar Slovēnijas iestādēm Komisijas dienesti konstatēja, ka kopējie publiskie izdevumi, par kuriem Slovēnijas iestādes ziņoja savā 2020. gada 17. jūnijā iesniegtajā ESSF pieteikumā, ir novērtēti par augstu, un tādēļ tie ir jāsamazina. Tā kā Slovēnijai 2020. gadā robežvērtība liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijā ir 135,102 miljoni EUR un pārskatītie kopējie publiskie izdevumi nepārsniedz attiecīgo robežvērtību, Slovēnijas pieteikums nav atbilstīgs atbalstam no ESSF. 2.6.Secinājums Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Grieķijas un Francijas pieteikumos minētās katastrofas, kā arī 20 pieteikumi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, atbilst regulā noteiktajām prasībām. 3.Finansējums no ESSF piešķīrumiem 2021. gadā

Ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.-2027. gadam (turpmāk “DFS regula”), un jo īpaši tās 9. pantu ir atļauts izmantot ESSF saistībā ar SEAR. 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Iestāžu nolīgums), kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, 10. punktā ir noteikta kārtība ESSF izmantošanai saistībā ar SEAR. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums ESSF izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei par zaudējumu daļu, kas pārsniedz “lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI vai 3 miljardus EUR 2011. gada cenās, ņemot vērā mazāko summu), būtu jāsniedz lielāka atbalsta intensitāte nekā par zaudējumiem līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, kuru izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem robežvērtības, un 6 % tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar “kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %. Ieguldījums nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par ESSF, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Ņemot vērā Grieķijas un Francijas pieteikumus, kuru pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, finansiālo ieguldījumu no ESSF aprēķina šādi: Dalībvalstis Katastrofu kvalifikācija Kopējie tiešie zaudējumi (EUR) Piemērotā reģionālajai katastrofai noteiktā robežvērtība

[1,5 % apmērā no IKP]



( EUR) Ierosinātā atbalsta kopsumma (EUR) 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem Avansi (EUR) GRIEĶIJA plūdi Centrālajā Grieķijā Reģionāla (2. panta 3. punkts) 132 004 000 128 286 000 3 300 100 330 010 GRIEĶIJA ciklons Ianos Reģionāla (2. panta 3. punkts) 863 540 756 116 933 271 21 588 519 2 158 852 GRIEĶIJA zemestrīce Reģionāla (2. panta 3. punkts) 101 252 020 38 239 500 2 531 301 253 131 FRANCIJA vētra Aleksa Reģionāla (2. panta 3. punkts) 2 373 000 000 2 372 040 600 59 325 000 5 932 500 KOPĀ 86 744 920 8 674 493 Liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju gadījumā Komisija, nosakot atbalsta summu, izmanto līdzīgu metodi kā dabas katastrofu gadījumā. Proti, valsts saņem 2,5 % no attiecināmo publisko izdevumu kopsummas līdz konkrētai valstij noteiktajai robežvērtībai attiecībā uz liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, plus 6 % no publisko izdevumu daļas, kas pārsniedz šo robežvērtību. Tas tika darīts zināms arī Komisijas tīmekļa vietnē. Tā kā šā aprēķina rezultātā visām valstīm kopējā summa pārsniedz pieejamos budžeta resursus, summas katrai valstij tika proporcionāli samazinātas. Attiecībā uz ESSF pieteikumiem, ko iesniegusi Albānija, Austrija, Beļģija, Horvātija, Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Melnkalne, Portugāle, Rumānija, Serbija un Spānija saistībā ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, Komisijas dienesti šajā sakarā ierosina, ka budžeta lēmējinstitūcija piešķir šādas atbalsta summas. Valsts Kopējie pieprasītie publiskie izdevumi

(EUR) EK apstiprinātie kopējie attiecināmie publiskie izdevumi (EUR) Robežvērtība liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijai (miljonos EUR) Iespējamā atbalsta summa (EUR) Proporcionāls atbalsts summa (EUR) Izmaksātais avanss Izmaksājamais atlikuma maksājums (EUR) 1 Albānija 54 998 000 54 755 654 38,852 1 925 519 905 271 0 905 271 2 Austrija 2 111 595 244 1 798 883 065 1 153,959 67 544 419 31 755 580 0 31 755 580 3 Beļģija 2 192 550 000 2 132 102 000 1 388,322 79 334 850 37 298 777 0 37 298 777 4 Horvātija 658 771 839 358 524 373 151,638 16 204 132 7 618 270 8 462 280 0 5 Čehija 1 832 510 000 959 231 097 588,597 36 952 971 17 373 205 0 17 373 205 6 Igaunija 173 328 000 171 932 664 76,647 7 633 315 3 588 755 0 3 588 755 7 Francija 7 011 813 781 4 284 611 574 1 792,639 194 334 329 91 365 053 0 91 365 053 8 Vācija 2 079 000 000 2 079 000 000 1 792,639 61 997 635 29 147 795 15 499 409 13 648 386 9 Grieķija 623 925 000 623 925 000 551,220 18 142 800 8 529 722 4 535 700 3 994 022 10 Ungārija 1 997 208 000 1 632 956 193 385,263 84 493 167 39 723 926 26 587 069 13 136 857 11 Īrija 1 997 000 000 1 996 328 000 762,921 93 077 445 43 759 771 23 279 441 20 480 330 12 Itālija 3 755 558 000 3 749 558 000 1 792,639 162 231 115 76 271 930 0 76 271 930 13 Latvija 178 626 000 91 884 602 85,947 2 504 931 1 177 677 0 1 177 677 14 Lietuva 176 974 000 176 932 597 131,433 6 015 801 2 828 291 0 2 828 291 15 Luksemburga 168 230 000 168 230 000 114,768 6 076 920 2 857 025 0 2 857 025 16 Melnkalne 15 329 000 15 329 000 14,154 424 350 199 505 0 199 505 17 Portugāle 3 470 870 000 2 318 870 000 598,233 118 194 045 55 568 181 37 528 511 18 039 670 18 Rumānija 848 631 000 841 391 000 596 025 29 622 585 13 926 870 0 13 926 870 19 Serbija 495 400 765 495 400 765 121,926 25 456 636 11 968 276 0 11 968 276 20 Spānija 15 750 543 061 2 941 717 381 1 792,639 113 760 678 53 483 861 16 844 420 36 639 441 KOPĀ 1 125 927 643 529 347 741 132 736 830 397 454 921 Saskaņā ar DFS regulas 9. panta 2. punktu SEAR kopējais gada maksimālais apjoms ir 1 200 000 000 EUR 2018. gada cenās jeb 1 273 450 000 EUR faktiskajās cenās. DFS regulas 9. panta 4. punktā ir noteikts, ka 25 % no kopējā 2021. gada piešķīruma SEAR (318 362 500 EUR faktiskajās cenās) ir jāsaglabā līdz 2021. gada 1. oktobrim, bet no minētā datuma tie kļūst pieejami visiem SEAR komponentiem. Turklāt saskaņā ar DFS regulas 9. panta 4. punktu maksimālā summa, ko ESSF var izmantot līdz 1. septembrim, ir 50 % no kopējā piešķīruma SEAR, atskaitot iepriekš minētos 25 %. Tāpēc maksimālā summa, ko ESSF var izmantot no 2021. gada piešķīruma līdz 2021. gada 1. septembrim, ir 477 543 750 EUR. Saskaņā ar ESSF regulas 4.a panta 4. punktu summa 50 000 000 EUR apmērā jau ir iekļauta 2021. gada vispārējā budžetā (saistību un maksājumu apropriācijās) avansa maksājumiem. Šo summu izmantos avansa maksājumiem četru dabas katastrofu gadījumā, un atlikusī summa (t. i., 41 325 507 EUR ) būs pieejama turpmākām avansa maksājumu vajadzībām vēlāk šā gada laikā. Turklāt summa 47 981 598 EUR apmērā no 2020. gada piešķīruma līdz šā gada beigām netika izmantota un tika pārnesta uz 2021. gadu. Tāpēc maksimālā ESSF ietvaros pieejamā summa pašreizējā brīdī 2021. gadā ir 525 525 348 EUR, kas ir pietiekami, lai segtu iepriekš minētās vajadzības saskaņā ar šo lēmumu par izmantošanu (484 199 841 EUR, no kuriem 86 744 920 EUR saistībā ar dabas katastrofām Grieķijā un Francijā un 397 454 921 EUR saistībā ar Covid-19 pieteikumiem). Summa, kas pašlaik pieejama ESSF ietvaros: 2021. gada piešķīrums SEAR 1 273 450 000 EUR Mīnus 25 % no 2021. gada piešķīruma SEAR, kas jāsaglabā līdz 2021. gada 1. oktobrim -318 362 500 EUR Kopējais piešķīrums SEAR, kas pieejams līdz 1. oktobrim 955 087 500 EUR Summa, kas pieejama ESSF līdz 1. septembrim no 2021. gada piešķīruma SEAR (50 % no pieejamā 2021. gada piešķīruma SEAR) 477 543 750 EUR No tās avansiem paredzētā summa 50 000 000 EUR Plus neizlietotā 2020. gada piešķīruma summa, kas pārnesta uz 2021. gadu 47 981 598 EUR Kopējā summa, kas pieejama ESSF līdz 2021. gada 1. septembrim 525 525 348 EUR Kopējā summa, ko ierosināts izmantot pieteikumiem par dabas katastrofām Grieķijā un Francijā, kā arī par Covid-19 484 199 841 EUR Atlikušie pieejamie līdzekļi līdz 1. septembrim 41 325 507 EUR 2021/0077 (BUD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (2020. gada 16. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, un jo īpaši tā 10. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas lielas vai reģionālas dabas katastrofas vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija. (2)Fonds nedrīkst pārsniegt Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2020/2093 9. pantā noteiktos maksimālos apjomus. Saskaņā ar DFS regulas 9. panta 2. punktu un 9. panta 4. punktu maksimālā summa, ko ESSF var izmantot no 2021. gada piešķīruma līdz 2021. gada 1. septembrim, ir 477 543 750 EUR. Saskaņā ar ESSF regulas 4.a panta 4. punktu summa 50 000 000 EUR apmērā jau ir iekļauta 2021. gada vispārējā budžetā (saistībās un maksājumos) avansa maksājumiem. Turklāt summa 47 981 598 EUR apmērā no 2020. gada piešķīruma līdz šā gada beigām netika izmantota un tika pārnesta uz 2021. gadu. Tāpēc maksimālā summa, kas pieejama no ESSF 2021. gadā, šobrīd ir 525 525 348 EUR, ar ko pietiek, lai segtu vajadzības saskaņā ar šo lēmumu par izmantošanu. (3)Grieķija 2020. gada 29. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc plūdiem Centrālajā Grieķijā 2020. gada augustā. (4)Pēc ciklona Ianos nodarītā postījuma 2020. gada septembrī, kurš skāra Jonijas salas, Centrālās Grieķijas, Rietumgrieķijas, Tesālijas un Peloponēsas reģionus, Grieķija 2020. gada 9. decembrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai. (5)Grieķija 2021. gada 22. janvārī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc 2020. gada oktobra zemestrīces, kas skāra Samas, Ikarijas un Hijas salas. (6)Francija 2020. gada 21. decembrī iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc postījumiem, ko 2020. gada oktobrī nodarīja vētra Aleksa Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā. (5)Līdz 2020. gada 24. jūnijam Albānija, Austrija, Beļģija, Čehija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Melnkalne, Portugāle, Rumānija, Serbija, Spānija, Ungārija un Vācija iesniedza pieteikumus Fonda izmantošanai saistībā ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, ko 2020. gada sākumā izraisīja Covid-19 pandēmija. (6)Šo dalībvalstu pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda. (7)Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai saistībā ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju. (8) Horvātijas gadījumā, tā kā galīgā atbalsta summa pārsniedz jau izmaksāto avansu, papildu summa nav jāizmanto, un nepamatoti izmaksātais avanss tiks atgūts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4.a pantu. (9)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants (a)summu 3 300 100 EUR apmērā piešķir Grieķijai saistībā ar plūdiem Centrālajā Grieķijā, tostarp 330 010 EUR kā avansa maksājumu; (b)summu 21 588 519 EUR apmērā piešķir Grieķijai saistībā ar ciklonu Ianos, tostarp summu 2 158 852 EUR apmērā kā avansa maksājumu; (c)summu 2 531 301 EUR apmērā piešķir Grieķijai saistībā ar zemestrīci Samas, Hijas un Ikarijas salās, tostarp summu 253 131 EUR apmērā kā avansa maksājumu;

(d)summu 59 325 000 EUR apmērā piešķir Francijai saistībā ar vētru Aleksa, tostarp summu 5 932 500 EUR apmērā kā avansa maksājumu. 2. pants Savienības 2021. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu saistībā ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, saistību un maksājumu apropriācijās izmanto šādi: