LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 2.2.2011 
SEC(2011) 133 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
par kopīgu pieeju Pasažieru datu  
reģistra datu izmantošanai  
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(20011) aaa gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) bbbb} 
 
{SEC(2011) 132 gal īgā redakcija} 
{COM(2011) 32 gal īgā redakcija} 
LV    LV 1. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Komisija 2007. gada 6. novembr ī pieņēma priekšlikumu Padomes Pamatl ēmumam par 
pasažieru datu re ģistra (PDR) izmantošanu ties ībaizsardz ības mērķiem1. Priekšlikumam tika 
pievienots ietekmes nov ērtējums2. Priekšlikumu plaši apsp rieda Padomes darba grup ās, un 
diskusiju laik ā panākto progresu apstiprin āja TI Padom ē 2008. gad ā. Diskusijas par 
priekšlikumu darba grup ās ļāva panākt konsensu par liel āko daļu priekšlikuma noteikumu.  
Taču pēc Lisabonas l īguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembr ī Komisijas priekšlikums, 
kuru līdz minētajam datumam Padome nebija pie ņēmusi, kļuva novecojis. "Stokholmas 
programm ā – atvērta un droša Eiropa pilso ņu un viņu aizsardz ības labā"3 Komisija tiek 
aicināta iesniegt priekšlikumu par PDR datu izmantošanu, lai nov ērstu, atklātu, izmekl ētu 
teroristu nodar ījumus un smagus noziegumus un sauktu pie atbild ības par tiem. 
Izstrādājot 2007. gada ietekmes nov ērtējumu, Komisija apspried ās ar visām ieinteres ētajām 
personām. Pēc Komisijas 2007. gada priekšlikuma pie ņemšanas visas ieinteres ētās personas, 
proti, Eiropas Parlaments , 29. panta datu aizsardz ības darba grupa, Eiropas datu aizsardz ības 
uzraudzītājs, Pamatties ību aģentūra un aviosabiedr ību apvien ības public ēja savas nost ājas par 
to. Šā ziņojuma mērķis ir izskat īt iespēju pieņemt jaunu priekšlikumu, lai aizst ātu 2007. gada 
priekšlikumu saska ņā ar Lisabonas l īguma noteikumiem un proced ūrām. Tā mērķis ir atbild ēt 
uz ieinteres ēto personu pausto kritiku un iek ļaut visus jaunos faktus un pieredzi, kas g ūta kopš 
2007. gada.  
2. PROBLĒMAS  IZKLĀSTS 
2.1. Terorisma un smagu noziegumu draudi 
Pēdējo desmit gadu laik ā Eiropas Savien ība un citas pasaules da ļas ir pieredz ējušas pārrobežu 
noziedzības izvēršanos. Saska ņā ar ES uzzi ņu krājumu 2007. gad ā ES dalībvalstīs (atskaitot 
Itāliju un Portug āli, par kur ām dati netika sniegti) uz 100 000 iedz īvotāju tika izdar īti 143 948 
noziedzīgi nodarījumi, liel ākā attiecība bija Zviedrij ā - 14 465 noziedz īgi nodarījumi, bet 
mazākā Kiprā – 958. Eiropols ES organiz ētās noziedz ības draudu nov ērtējumā 2009. gad ā 
atzina, ka liel ākajai daļai organiz ētās noziedz ības draudu piem īt starptautiska dimensija un 
vairums organiz ēto noziegumu ietver starptautisku ce ļošanu.  
Pašlaik viens no liel ākajiem draudiem droš ībai, mieram, stabilit ātei, demokr ātijai un 
pamatties ībām ir terorisms. Terorisma draudi neaprobežojas ar k ādu konkr ētu ģeogrāfisko 
zonu. Kaut ar ī Eiropola „Zi ņojumā par terorisma situ āciju un tendenc ēm ES 2010. gad ā” 
konstatēts, ka terorisms ES 2009. gad ā ir samazin ājies, tajā tiek uzsv ērts, ka šie draudi tik un 
tā joprojām ir reāli un nopietni. Liel ākai daļai teroristu kampa ņu, īpaši tām, kuras Eiropols 
dēvē par "islāmistu terorismu", piem īt starptautisks raksturs. 
2.2. PDR dati un to izmantošana 
PDR dati ir tikuši izmantoti vair ākus gadus, galvenok ārt muitas un ties ībaizsardz ības iestādēs 
visā pasaulē. PDR datus ir iesp ējams izmantot policijas un tiesu iest āžu lietās: 
• "pēc notikuma":  izmeklējot, saucot pie atbild ības un atkl ājot tīklus pēc tam, kad 
pastrādāts noziegums. Lai ties ībaizsardz ības iestādes varētu izpētīt pietiekami senas 
                                                 
1 COM (2007) 654. 
2 SEC (2007) 1453. 
3 Padomes dokuments 17024/09, 2.12.2009. 
LV    LV pagātnes datus, š ādos gadījumos ir nepieciešams noteikt, ka ties ībaizsardz ības iestādes šos 
datus var glab āt atbilstoši ilgu laikposmu; 
• reālā laikā: izmantojot pirms pasažieru ieli došanas vai izlidošanas, lai nov ērstu 
noziegumu, nov ērotu vai arest ētu personas pirms nozieguma izdar īšanas vai t āpēc, ka 
noziegums ir pastr ādāts vai tiek pastr ādāts. Šādos gadījumos PDR dati ir īpaši lietder īgi 
nolūkā salīdzināt šādus datus ar iepriekš noteiktiem v ērtēšanas krit ērijiem, lai identific ētu 
personas, kas iepriekš ties ībaizsardz ības iestādēm bija "nezin āmas", kā arī nolūkā 
salīdzināt datus ar mekl ēto personu un objektu datub āzēm; 
• proaktīvi: datus izmantojot anal īzei un vērtēšanas krit ēriju izveidei, kurus p ēc tam var 
izmantot pasažieru nov ērtēšanai pirms ielidošanas un pirms izlidošanas. Lai veiktu š ādu 
būtiskuma anal īzi attiecībā uz teroristu nodar ījumiem un smagiem noziegumiem, š ādos 
gadījumos ir nepieciešams atbilstoši ilgs laikposms, kur ā tiesībaizsardz ības iestādes glabā 
datus. 
Uzlikt gaisa p ārvadātājiem šos tiesiskos pien ākumus nepieciešams š ādu iemeslu d ēļ. 
Pirmkārt, PDR dati ļauj tiesībaizsardz ības iestādēm identific ēt personas, kas iepriekš bija 
"nezināmas", t.i. iepriekš netika tur ētas aizdom ās par saist ību ar smagiem noziegumiem un 
terorismu, bet par kur ām datu anal īze vedina dom āt, ka tās var būt iesaistītas šādos 
noziegumos un kuras t ādēļ būtu tālāk jāizpēta kompetentaj ām iestādēm. Šādu personu 
identificēšana palīdz tiesībaizsardz ības iestādēm novērst un atkl āt smagus noziegumus, 
tostarp terorisma aktus. Lai to pan āktu, tiesībaizsardz ības iestādēm nepieciešams izmantot 
PDR datus gan re āllaikā, lai salīdzinātu PDR datus ar iepriekš noteiktiem v ērtēšanas 
kritērijiem, kas nor āda, kuras iepriekš "nezin āmas" personas nepieciešams p ārbaudīt sīkāk, 
gan proakt īvi vērtēšanas krit ēriju analīzei un izveidei.  
Piemēram, PDR datu anal īze var sniegt nor ādes par visbiež āk cilvēku vai narkotisko vielu 
tirdzniecībā izmantotajiem ce ļošanas maršrutiem, ko var iek ļaut novērtējuma krit ērijos. 
Reāllaikā salīdzinot PDR datus ar š ādiem krit ērijiem, var nov ērst vai atkl āt noziegumus. 
Konkrēts piemērs, ko kāda dalībvalsts min ējusi saistībā ar cilvēku tirdzniec ību, ir gad ījums, 
kad PDR anal īze atklāja cilvēku tirgotāju grupu, kas vienm ēr ceļoja vienā un tajā pašā 
maršrutā. Izmantojot viltotus dokumentus, lai re ģistrētos ES iekš ējam lidojumam, vi ņi tajā 
pašā laikā izmantoja autentiskos dokumentus, lai re ģistrētos citam lidojumam uz trešo valsti. 
Nonākuši lidostas uzgaid āmajā telpā, viņi iekāpa ES iekš ējā avioreisā. Bez PDR neb ūtu bijis 
iespējams atklāt šo cilvēku tirdzniec ības tīklu. 
Tādējādi PDR datu apvienota proakt īva un re āllaika izmantošana ļauj tiesībaizsardz ības 
iestādēm pievērsties smagiem noziegumiem un terorismam no cit ādas perspekt īvas nekā 
apstrādājot personas datu c itas kategorijas – k ā turpmāk izskaidrots s īkāk, to personas datu 
apstrāde, kuri ties ībaizsardz ības iestādēm ir pieejami esošo un pl ānoto ES l īmeņa pasākumu 
ietvaros, piem ēram, ar Direkt īvu par Iepriekš ēju pasažieru inform āciju4, Šengenas 
informācijas sistēmu (SIS)  un otrās paaudzes Šengenas inform ācijas sistēmu (SIS II) , neļauj 
tiesībaizsardz ības iestādēm identific ēt "nezināmas" aizdom ās turamas personas t ā, kā to ļauj 
PDR datu anal īze.  
Otrkārt, PDR dati pal īdz tiesībaizsardz ības iestādēm novērst, atklāt, izmekl ēt smagus 
noziegumus, tostarp terorisma aktus, un saukt pie atbild ības par tiem p ēc tam, kad noziegums 
ir pastrādāts. Lai to pan āktu, tiesībaizsardz ības iestādēm nepieciešams izmantot PDR datus 
reālā laikā, lai salīdzinātu PDR datus ar daž ādām datubāzēm par "zin āmām" person ām un 
meklētiem objektiem. T ām nepieciešams ar ī izmantot PDR datus "pēc notikuma" , lai veidotu 
                                                 
4 2004. gada 29. augusta Direkt īva 2004/82/EK. 
LV    LV pierādījumus un attiec īgā gadījumā atrastu noziedznieku l īdzzinātājus un atkl ātu noziedznieku 
tīklus.  
Piemēram, kred ītkaršu inform ācija, kas ir da ļa no PDR datiem, var dot ties ībaizsardz ības 
iestādēm iespēju noteikt un pier ādīt saistību starp k ādu personu un zin āmu noziedznieku vai 
noziedznieku organiz āciju. Kādas dalībvalsts min ētais piem ērs attiecas uz cilv ēku un 
narkotiku tirdzniec ību lielā apmērā, kas aptv ēra kādu dalībvalsti un treš ās valstis. Karte ļi 
importēja narkotikas uz vair ākiem galam ērķiem Eirop ā. Viņi izmantoja personas, kas 
narkotikas p ārvadā norītas, turklāt minētās personas bija cilv ēku tirdzniec ības upuri. Vi ņi tika 
identificēti uz PDR pamata, jo bija ieg ādājušies biļetes ar zagt ām kredītkartēm. Tā rezultātā 
dalībvalstī notika aresti. Uz š ā pamata tika izveidots v ērtēšanas krit ērijs, kas savuk ārt kļuva 
par iemeslu vair ākiem papildu arestiem cit ās dalībvalstīs un trešās valstīs.  
Visbeidzot, PDR datu izmantošana pirms ielidošanas ļauj tiesībaizsardz ības iestādēm veikt 
novērtējumu un s īkāku skrīningu īstenot tikai t ām person ām, kas, spriežot p ēc objektīviem 
vērtēšanas krit ērijiem un iepriekš ējās pieredzes, var ētu radīt draudus droš ībai. Tas atvieglo 
visu citu pasažieru ce ļošanu un samazina iesp ēju, ka pasažieriem tiek veikts skr īnings, 
pamatojoties uz t ādiem nelikum īgiem krit ērijiem ka pilson ība vai ādas krāsa, ko 
tiesībaizsardz ības iestādes, tostarp muita un robežsardze, var k ļūdaini saist īt ar droš ības 
riskiem.  
Nolīgumi par PDR datu nos ūtīšanu saist ībā ar cīņu pret terorismu un starptautisko organiz ēto 
noziedzību ir nosl ēgti starp ES un ASV, Kan ādu un Austr āliju. Ir paredzams, ka ar ī citas 
trešās valstis var ētu piepras īt PDR datu pazi ņošanu no gaisa p ārvadātājiem, kas veic 
lidojumus no ES. 
Apvienotā Karaliste, Francija un D ānija jau ir ieviesušas prim āros tiesību aktus attiec ībā uz 
PDR datu fiks ēšanu un izmantošanu. Š ādi valstu pas ākumi atšķiras vairākos aspektos un 
paredzams, ka tad, kad šaj ās dalībvalstīs būs pieņemts pilnīgs tiesiskais regul ējums, atšķirību 
būs vēl vairāk. Tā kā vēl citas dal ībvalstis gatavo pašas savus PDR ties ību aktus, var ētu tikt 
izveidotas pat 27 b ūtiski atšķirīgas sistēmas, kas rad ītu nevien āda līmeņa datu aizsardz ību, 
trūkumus droš ībā, lielākas izmaksas un tiesisko nenoteikt ību pārvadātājiem.  
2.3. ES tiesības rīkoties un subsidiarit āte 
ES tiesības rīkoties šaj ā jomā ir noteiktas L īguma par Eiropas Savien ības darbību V sada ļas 
V nodaļas 82. un 87. pant ā. Tā kā lielākā daļa smago noziegumu kategor iju, tostarp narkotiku 
un cilvēku tirdzniec ība, kādā posmā ietver starptautisku ce ļošanu, ir b ūtiski, lai iest ādes vāktu, 
apstrādātu PDR datus un veiktu to apmai ņu nolūkā palielināt ES iekš ējo drošību. Personu 
brīvas pārvietošanās Šengenas zon ā dēļ nepieciešams, lai visas dal ībvalstis v āktu un 
apstrādātu PDR datus un veiktu to apmai ņu, lai nov ērstu trūkumus droš ībā. Turklāt rīcība ES 
līmenī nodrošin ās saskaņotus noteikumus par datu aizsardz ības garantij ām, izmaksu 
samazināšanu un tiesisko noteikt ību pārvadātājiem. 
3. MĒRĶI 
3.1. Politikas m ērķi 
Vispārējais mērķis ir uzlabot ES iekš ējo drošību, vienlaikus iev ērojot tiesības uz personas 
datu aizsardz ību un citas pamatties ības, un tam ir š ādi konkrēti politikas m ērķi: 
(1) Novērst un mazin āt teroristu darb ības un citus smagus noziegumus, izmantojot glob ālu 
pieeju PDR datu izmantošanai un nov ēršot trūkumus droš ībā. 
LV    LV (2) Nodrošināt, ka, vācot un apstr ādājot PDR datus, tiek iev ērotas indiv īdu tiesības uz 
viņu personas datu aizsardz ību, veicinot PDR datu apmai ņu starp atbild īgajām 
iestādēm un nodrošinot, ka piek ļuve PDR datiem tiek ierobežota l īdz nepieciešam ībai.  
(3) Sniegt pārvadātājiem tiesisko noteikt ību un samazin āt izmaksas, samazinot atš ķirības 
juridiskaj ās un tehniskaj ās prasībās, kādas tiek noteiktas p ārvadātājiem. 
3.2. Pamatties ību apsvērumi 
Ietekmes nov ērtējumā ietekme uz pamatties ībām ir nov ērtēta saskaņā ar pamatties ību 
"pārbaudes lapu", k āda paredz ēta Komisijas Strat ēģijā Pamatties ību hartas efekt īvai 
īstenošanai Eiropas Savien ībā5. 
PDR datu izmantošana skartu pamatties ības uz priv ātās dzīves aizsardz ību un personas datu 
aizsardzību. Tādēļ var paredz ēt ierobežojumus un nosac ījumus, paredzot, ka š āda iejaukšan ās 
notiek "saska ņā ar likumu" un "ir nepieciešama demokr ātiskā sabiedrībā". Tā kā ierosināto 
darbību mērķis ir apkarot terorismu un citus smagus noziegumus, t ās kalpotu visp ārējo interešu 
mērķim, ar ko var pamatot š ādus ierobežojumus, ja tiek piem ērots samērīguma princips. 
Ikviena ierosin ātā darbība ietilptu LESD V sada ļas V noda ļas "Policijas sadarb ība" darbības 
jomā. Pamatlēmums 2008/977/TI par t ādu personas datu aizsardz ību, ko apstr ādā, policijas un 
tiesu iestādēm sadarbojoties krimin āllietās,6 attiektos tikai uz tiem ikvienas ierosin ātās darbības 
aspektiem, kur daži personas dati tiktu nos ūtīti starp dal ībvalstīm, un tādējādi nebūtu 
regulējuma attiec ībā uz personas datiem, kurus apstr ādā vienīgi valsts l īmenī. Pašlaik nav ES 
noteikumu, kas regul ētu šādu personas datu apstr ādi valsts l īmenī. Piemērotākais risinājums 
būtu tāds, ka ikvienas ierosin ātās darbības datu aizsardz ības garantijas ir saska ņā ar 
Pamatlēmumu 2008/977/ TI. Tas garant ētu personas datu aizsardz ības vienotu standartu.  
Ir nepieciešams sam ērīgs periods, kur ā attiecīgās iestādes glabā datus. Attiec ībā uz metodi, ar 
kādu pārvadātāji nosūta datus, push  sistēmas priekšroc ības salīdzinājumā ar pull sistēmu ir 
neapstrīdamas, tādēļ veicot jebk ādu nosūtīšanu, būtu jāizmanto push sistēma. 
Attiecībā uz kritiku, kas pa usta par "profil ēšanu", ES datu aizsardz ības likumi dod ikvienam 
indivīdam tiesības nebūt par subjektu l ēmumā, kas tam rada tiesiskas sekas vai b ūtiski to 
ietekmē un kas balst ās vienīgi uz datu autom ātisku apstr ādi, kas paredz ēta, lai vērtētu uz to 
attiecīgus personiskus aspe ktus. Ikviens autom ātisks individu āls lēmums būtu pilnībā 
jāpārbauda un j āapstiprina cilv ēkam, un taj ā būtu jāparedz kārtība, kādā datu subjekts var ētu 
paust savu viedokli. 
4. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Ietekmes nov ērtējumā ir analizēti četri galvenie risin ājumi. 
A risinājums.  Ar to atturas piev ērsties jaut ājumam ES l īmenī un saglab ā status quo . 
B risinājums.  Ar šiem risin ājumiem piev ēršas PDR sist ēmas strukt ūrai. 
B.1. Datu decentraliz ēta vākšana un apstr āde, ko veic dal ībvalstis. B.2. Datu centraliz ēta 
vākšana un apstr āde ES līmenī. 
C risinājums.  Risinājumi attiec ībā uz mērķa ierobežojumu. 
                                                 
5 COM (2010) 573, 19.10.2010. 
6 Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatl ēmums 2008/977/TI par t ādu personas datu aizsardz ību, ko 
apstrādā, policijas un tiesu iest ādēm sadarbojoties krimin āllietās, OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp. 
LV    LV C.1. Piek ļuve vienīgi saistībā ar teroristu nodar ījumiem un smagiem noziegumiem. C.2.
 Piek ļuve saist ībā ar teroristu nodar ījumiem un smagiem noziegumiem un citiem 
politikas m ērķiem. 
D risinājums.  Risinājumi attiec ībā uz transporta veidiem. 
D.1. Vien īgi gaisa p ārvadātāji. D.2. Gaisa, j ūras un dzelzce ļa pārvadātāji. 
E risinājums.  Brīvprātīga / stiprin āta sadarbība. Šis risin ājums, ar kuru rosina sadarb ību starp 
dalībvalstīm šajā jomā, tika noraid īts sākumposm ā. 
5. POLITIKAS  RISINĀJUMU  UN TO IETEKMES  SALĪDZINĀJUMS 
Risinājumi tika v ērtēti saistībā ar to ietekmi, kas izpaužas k ā lielāka drošība ES, personas datu 
aizsardzības uzlabošana, publisko iest āžu izmaksas, p ārvadātāju izmaksas / konkurence 
iekšējā tirgū, attiecības ar treš ām valstīm un glob ālas pieejas veicin āšana. 
A risinājums, ar kuru paredz saglab āt status quo , sniedz ierobežotus ieguvumus attiec ībā uz 
lielāku drošību ES, taču citādi tam ir negat īva ietekme, jo tiek rad ītas administrat īvas grūtības 
un izmaksas, ko rada daudzas atš ķirīgas valstu sist ēmas.  
B risinājumā decentraliz ēta datu vākšana (B.1. risin ājums) rada priekšroc ības salīdzinājumā ar 
šādu datu centraliz ētu vākšanu (B.2. risin ājums) attiec ībā uz lielāku drošību ES. Risin ājumam, 
kas paredz datu centraliz ētu vākšanu, būtu liels neizdošan ās risks, jo tas nesp ēj garantēt 
pienācīgu sadarb ību starp dal ībvalstīm un praktisk ā līmenī sistēma būtu neērta un dārga 
lietošanai. B.1. risin ājums būtu dārgāks nekā B.2. risin ājums. Tom ēr ieguvumi droš ības ziņā 
atsver trūkumus izmaksu zi ņā. 
Attiecībā uz mērķa ierobežojumu C.2. risin ājums sniedz dažas priekšroc ības drošības ziņā 
salīdzinājumā ar C.1. risin ājumu, taču tas ietver b ūtiski lielāku iejaukšanos datu aizsardz ībā 
un lielākas izmaksas nek ā C.1. risin ājums. C.2. risin ājums, kas paredz PDR datu izmantošanu 
attiecināt arī uz citiem m ērķiem, šajā posmā šķiet nesam ērīgs. 
Attiecībā uz transporta veidiem D.2. risin ājums sniedz liel ākus ieguvumus droš ības ziņā nekā 
D.1. risin ājums, jo tas aptvertu vair āk transporta veidu un vair āk pasažieru, ta ču tas ietver 
iejaukšanos datu aizsardz ībā un lielākas izmaksas nek ā D.1. risin ājums, kur ā pasākums tiktu 
piemērots vien īgi gaisa p ārvadātājiem. D.2. risin ājums, kas paredz paplašin āt pasākuma 
darbības jomu, aptverot ar ī ceļošanu pa j ūru un dzelzce ļu, šķiet priekšlaic īgs, vismaz šaj ā 
posmā.  
6. VĒLAMAIS  RISINĀJUMS 
Šķiet, ka šaj ā posmā labākais politikas risin ājums ir jauns ties ību akta priekšlikums, ko 
piemēro ceļošanai ar gaisa transportu, datus v ācot decentraliz ēti nolūkā novērst, atklāt, 
izmeklēt teroristu nodar ījumus un citus smagus noziegumus un saukt pie atbild ības par tiem 
(B.1., C.1. un D.1. risin ājuma apvienojums). Tas dotu lab ākus līdzekļus, kā panākt lielāku 
drošību ES, vienlaikus nodrošinot, ka iejaukšan ās datu aizsardz ībā tiek saglab āta minimuma 
līmenī un izmaksas tiek saglab ātas pieņemamā līmenī.  
Vēlamā politikas risin ājuma izmaksu anal īze tika veikta 2007. gada ietekmes nov ērtējuma 
nolūkos. Saskaņā ar 2007. gada apr ēķiniem vēlamā politikas risin ājuma kop ējās izmaksas 
publiskām iestādēm un pārvadātājiem būtu šādas.  
Attiecībā uz publisk ām iestādēm aplēstās izmaksas vis ām dalībvalstīm kopā ir šādas: 
Ieviešanas izmaksas (neatk ārtojas) €  614  833  187 
LV    LV BET tiek paredz ēts piecus gadus ilgs amortiz ācijas periods €  122  966  637 
Ikgadējās personāla izmaksas (atk ārtojas) €  11 686  749 
Ikgadējās uzturēšanas izmaksas (atk ārtojas) €  61 483  319 
Attiecībā uz visiem ES p ārvadātājiem kopā šīs izmaksas ir š ādas: 
PUSH  ieviešanas izmaksas (neatk ārtojas) €  11 647  116 
BET tiek paredz ēts piecus gadus ilgs amortiz ācijas periods €  2 329  423 
PUSH  nosūtīšanas izmaksas divreiz uz vienu pasažieri (atk ārtojas) €  2 250  080 
Personāla un uztur ēšanas izmaksas (atk ārtojas) €  5 435  321 
Komisija 2008. gad ā publicēja pieteikumu konkursu p ētījumam par veidiem, k ā izveidot Es 
PDR tīklu. Ziņojums "P ētījums par veidiem, k ā izveidot ES t īklu Pasažieru datu re ģistra 
(PDR) datu apmai ņai tiesībaizsardz ības nolūkos" (Study on ways of setting up an EU network 
on exchange of Passenger Name Record (P NR) data for law enforcement purposes)7 tika 
izdots 2009. gad ā, un tajā ir ietverts jauns izmaksu nov ērtējums. 
Attiecībā uz publisk ām iestādēm aplēstās izmaksas vis ām dalībvalstīm kopā ir šādas: 
Ieviešanas izmaksas (neatk ārtojas) €  221  000  000 
BET tiek paredz ēts piecus gadus ilgs amortiz ācijas periods €  44 200  000 
Ikgadējās personāla izmaksas (atk ārtojas) €  11 686  749 
Ikgadējās uzturēšanas izmaksas (atk ārtojas) €  61 483  319 
Attiecībā uz visiem p ārvadātājiem kopā šīs izmaksas ir š ādas: 
PUSH  ieviešanas izmaksas (neatk ārtojas) 
€ 100  000 * 120 ES b āzēti pārvadātāji = €  12 000  000 
€ 100  000 * 80 ārpus ES b āzēti pārvadātāji = €  8 000  000 
BET tiek paredz ēts piecus gadus ilgs amortiz ācijas periods €  4 000  000 
PUSH nosūtīšanas izmaksas divreiz uz vienu pasažieri (atk ārtojas) 
€ 33 500 uz aviosabiedr ību gadā*120 gaisa p ārvadātāji*3 savienojumi*2 PUSH €  24 120  000 
Personāla/uzturēšanas izmaksas (atk ārtojas) €  6 240  000 
Skaitļi par 2009. gadu liecina, ka sal īdzinājumā ar 2007. gad ā veikto izmaksu apr ēķinu 
samazinās izmaksas publiskaj ām iestādēm par ES PDR sist ēmas ieviešanu, bet pieaug 
izmaksas p ārvadātājiem. Faktisk ās izmaksas b ūtu aptuveni pa vidu starp šiem diviem 
novērtējumiem un, vismaz attiec ībā uz izmaks ām pārvadātājiem, ticam āk, ka tās būtu tuvāk 
2007. gada nov ērtējumiem, kas balst ījās uz tirgus cen ām, kas tika ieg ūtas tieši no 
pārvadātājiem. 
Pat ņemot vērā 2009. gad ā aprēķinātās ļoti augstās summas, ja p ārvadātāji izlemtu savas 
izmaksas attiecin āt uz pasažieriem, tas noz īmētu, ka cena pieaugtu par maz āk nekā 
EUR 0,10 par bi ļeti, kas ir niec īga summa sal īdzinājumā ar biļešu kopējām cenām.  
                                                 
7 Autori: Accenture  un SITA . 
LV    LV 7. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Katra dal ībvalsts var ētu sagatavot gada p ārskatu par sist ēmu īstenošanu. Komisija var ētu 
četrus gadus p ēc direktīvas stāšanās spēkā novērtēt tās darbību, lai uzraudz ītu, vai PDR datu 
izmantošana ir sasniegusi m ērķus, vai dal ībvalstis ir pild ījušas savus pien ākumus un vai 
sistēma ir bijusi sekm īga.  
Komisijai b ūtu arī jāapsver iesp ēja attiecin āt pasākumu arī uz ES iekš ējiem lidojumiem. 
Tādējādi būtu iespējams pārejas periods un var ētu gūt pieredzi no pirm ās PDR direkt īvas 
darbības.