PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Lai globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežotu zem 1,5 °C, nākamajās desmitgadēs pasaulē būs ievērojami jāsamazina siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas. Lai to panāktu, pirmkārt, jāuzlabo ēku, transporta veidu un nozaru efektivitāte, jāpāriet uz aprites ekonomiku un ievērojami jāpalielina atjaunīgās enerģijas apjoms. Otrkārt, ir jāreciklē ogleklis no atkritumu plūsmām, ilgtspējīgiem biomasas avotiem vai tieši no atmosfēras, lai to izmantotu fosilā oglekļa vietā ekonomikas nozarēs, kas neizbēgami būs atkarīgas no oglekļa – risinājums varētu būt, piemēram, oglekļa uztveršana un izmantošana (CCU) un ilgtspējīgas sintētiskās degvielas. Vienlaikus, lai panāktu klimatneitralitāti, ik gadu no atmosfēras būs jāuztver un jāpiesaista aizvien vairāk oglekļa dioksīda (CO2), izmantojot oglekļsaistīgu lauksaimniecību un rūpnieciskās piesaistes darbības vai projektus, lai šādi kompensētu grūti novēršamas emisijas tādās nozarēs kā lauksaimniecība, cementa un tērauda rūpniecība, aviācija un jūras transports.

Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) jaunākajā ziņojumā norādīts, ka pasaules mērogā iespēja ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 °C samazinās, ja vien nenotiks strauja SEG emisiju samazināšana. IPCC ziņojumā skaidri norādīts, ka “oglekļa dioksīda piesaistes ieviešana, lai līdzsvarotu grūti novēršamas atlikušās emisijas, ir neizbēgama, lai sasniegtu neto nulles CO2 vai SEG emisijas”. Tas nozīmēs ilgtspējīgu darbību plašu izvēršanu, lai uztvertu CO2 no atmosfēras un ilgstoši uzglabātu to ģeoloģiskās formācijās, sauszemes un jūras ekosistēmās vai produktos.

Eiropas Klimata akts paredz, ka ES līdz 2050. gadam jākļūst klimatneitrālai. Tas nozīmē, ka ir ievērojami jāsamazina SEG emisijas un ka nenovēršamās emisijas un piesaistījumi Eiropas Savienībā būtu jālīdzsvaro vēlākais līdz 2050. gadam, lai pēc tam panāktu negatīvas emisijas. Lai sasniegtu šo mērķi, gan dabiskajām ekosistēmām, gan rūpnieciskajām darbībām būtu jāpalīdz no atmosfēras ik gadu uztvert vairākus simtus miljonu tonnu CO2. Pašlaik un saskaņā ar pašreizējo politiku ES nespēs to nodrošināt. Oglekļa piesaistīšana dabiskās ekosistēmās pēdējos gados ir samazinājusies, savukārt ar rūpnieciskiem risinājumiem ogleklis Savienībā netiek piesaistīts nozīmīgos apjomos.

Saskaņā ar IPCC novērtētajiem scenārijiem Eiropas Komisija 2020. gada marta aprites ekonomikas rīcības plānā ir paziņojusi, ka tā izstrādās efektīvu sertifikācijas satvaru oglekļa piesaistījumu sertifikācijai, lai stimulētu oglekļa piesaistījumu ieviešanu un palielinātu oglekļa apritīgumu, pilnībā ievērojot biodaudzveidības un nulles piesārņojuma mērķus.

Šīs iniciatīvas galvenie mērķi ir: i) nodrošināt oglekļa piesaistījumu augstu kvalitāti ES un ii) izveidot ES pārvaldības sertifikācijas sistēmu, lai novērstu zaļmaldināšanu, šajā nolūkā visā Savienībā pareizi piemērojot un panākot ES kvalitātes satvara kritēriju izpildi. Šīs darbības ir nepieciešamas, lai rosinātu oglekļa piesaistījumu izvēršanas darbības un izstrādātu jebkādu turpmāku rīcībpolitiku šajā jomā, ņemot vērā nepieciešamību ik gadu uztvert simtiem miljonu tonnu CO2. Tas palīdzēs sasniegt 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, kas noteikts Eiropas Klimata aktā, kā arī citus paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izvirzītos vidiskos mērķus.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Saskaņā ar priekšlikumu grozīt Regulu par zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (ZIZIMM) Eiropas Komisija pirmo reizi ierosināja atsevišķu zemesatkarīgo neto piesaistījumu mērķrādītāju, proti, -310 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta 2030. gadā. ES mēroga mērķrādītāja sasniegšana ir jāīsteno, nosakot saistošus valsts mērķrādītājus ZIZIMM sektoram, kas prasa dalībvalstīm pastiprināt zemes izmantošanas rīcībpolitiku vērienīgumu. Šis priekšlikums ļauj novirzīt efektīvāku un uz rezultātiem balstītu atbalstu oglekļsaistīgas lauksaimniecības darbībām, kas var palīdzēt sasniegt šo mērķrādītāju. Komisija ir arī ierosinājusi palielināt Inovāciju fonda apjomu, ko finansē no ieņēmumiem no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS), tādējādi palīdzot uzņēmumiem investēt inovatīvās tīrās tehnoloģijās, tostarp tajās, kas rada oglekļa piesaistījumus.

Komisijas 2021. gada paziņojumā par ilgtspējīgiem oglekļa aprites cikliem ir uzsvērts, cik svarīgi ir radīt uzņēmējdarbības modeli, kas zemes apsaimniekotājus atalgo par oglekļa sekvestrēšanu, pilnībā ievērojot ekoloģiskos principus (t. i., “oglekļsaistīga lauksaimniecība”), un izveidot ES iekšējo tirgu CO2 uztveršanai, izmantošanai, uzglabāšanai un transportēšanai, izmantojot inovatīvas tehnoloģijas. Paziņojumā ir arī izklāstīts rīcības plāns, kā sasniegt šādus vēlamos oglekļa piesaistījumu mērķus: līdz 2028. gadam visiem zemes apsaimniekotājiem vajadzētu būt piekļuvei verificētiem emisiju un piesaistījumu datiem oglekļsaistīgas lauksaimniecības prakšu izsvēršanai, un būtu jāziņo un jāuzskaita viss CO2, kas uztverts, transportēts, izmantots un uzglabāts, izmantojot rūpnieciskas darbības; līdz 2030. gadam oglekļsaistīgas lauksaimniecības pieejām vajadzētu palīdzēt sasniegt ZIZIMM mērķrādītāju, proti, CO2 ekv. neto piesaistes -310 milj. t apmērā; līdz 2030. gadam ar rūpnieciskajām tehnoloģijām ik gadu būtu jāpiesaista vismaz 5 milj. t CO2 ekvivalenta.

Šis priekšlikums atbilst arī Konferences par Eiropas nākotni galīgajiem priekšlikumiem, jo īpaši 1. priekšlikumam, kura nepārprotams mērķis ir “ieviest oglekļa piesaistījumu sertifikāciju, pamatojoties uz stingru, stabilu un pārredzamu oglekļa uzskaiti” (5. pasākums). Turklāt 2022. gada Paziņojumā par zaļināšanu Komisija paziņoja, ka papildus vērienīgajam SEG samazināšanas pasākumu kopumam Komisijai būs jāpaļaujas arī uz oglekļa piesaisti, lai neitralizētu nenovēršamās emisijas un līdz 2030. gadam panāktu SEG neto nulles emisiju līmeni.

Šajā priekšlikumā aprakstītā sertifikācijas satvara pamatā ir šādi spēkā esoši tiesību akti klimata pārmaiņu jomā.

•Ar CO2 ģeoloģiskās uzglabāšanas direktīvu (CCS direktīva) ir izveidots vispārējais tiesiskais satvars vidiski drošai CO2 ģeoloģiskajai uzglabāšanai. Darbības, kuras atļautas saskaņā ar CCS direktīvu un ar kurām CO2 uzglabāšanai iegūst no ETS iekārtas uzglabāšanas vietā, ir skaidri iekļautas ES ETS direktīvā, un CO2 noplūžu gadījumā ES ETS kvotas ir jānodod. Ierosinātais sertifikācijas satvars nodrošinās, ka oglekļa piesaistījumu kvantificēšana rūpnieciskām darbībām, piemēram, uz bioenerģiju balstītai oglekļa piesaistei un uzglabāšanai (BECCS) un oglekļa tiešai uztveršanai no gaisa un uzglabāšanai (DACCS), atbilst noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/2066 par SEG emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar ETS, un detalizētajām ES metodikām, ko Komisija izstrādājusi SEG emisiju nepieļaušanas kvantificēšanai BECCS un DACCS projektos Inovāciju fonda ietvaros.

•Attiecībā uz oglekļsaistīgas lauksaimniecības un oglekļa uzglabāšanas produktiem ZIZIMM regulā ir sniegts plāns precīzam oglekļa piesaistījumu monitoringam un ziņošanai saskaņā ar IPCC vadlīnijām un sinerģijā ar rīcībpolitikām biodaudzveidības, nulles piesārņojuma, atjaunīgās enerģijas un pielāgošanās klimata pārmaiņām jomā. ZIZIMM regulā paredzētie noteikumi veicina zemes izmantošanas savlaicīgu uzraudzību ģeogrāfiski eksplicītā veidā un ar zemām izmaksām, piemēram, izmantojot digitālas datubāzes, ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) un tālizpēti, tostarp Copernicus Sentinel satelītus un pakalpojumus (piemēram, klimata un zemes pakalpojumus), vai komerciāli pieejamus pakalpojumus.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

ES sertifikācijas satvars attiecībā uz oglekļa piesaistījumiem vai nu balstīsies uz šādiem Savienības politikas virzieniem, vai arī tam būs svarīga nozīme šādu politikas virzienu īstenošanā.

•Ierosinātajā Dabas atjaunošanas aktā ir noteikts mērķis, ka līdz 2030. gadam atjaunošanas pasākumi būtu jāattiecina uz 20 % ES sauszemes un jūras un ka līdz 2050. gadam atjaunošanas pasākumiem būtu jāaptver visas ekosistēmas, kurām nepieciešama atjaunošana. Pastāv daudzas sinerģijas starp oglekļa piesaistes darbībām, jo īpaši oglekļsaistīgu lauksaimniecību, un dabas atjaunošanas pasākumiem. Ierosinātais oglekļa piesaistījumu sertifikācijas satvars palīdzēs sasniegt atjaunošanas mērķrādītājus un izpildīt Dabas atjaunošanas aktā noteiktos pienākumus. Piemēram, oglekļsaistīgas lauksaimniecības darbības, kas uzlabo oglekļa uzglabāšanu, var palīdzēt izpildīt pienākumu nodrošināt, ka valsts līmenī palielinās organiskā oglekļa uzkrājums meža ekosistēmās un aramzemes minerālaugsnēs lauksaimniecības ekosistēmās. Tās var arī atbalstīt pienākumu ieviest atjaunošanas pasākumus attiecībā uz lauksaimniecībā izmantojamām organiskām augsnēm, kas ir nosusināti kūdrāji. Tāpēc ierosinātais Dabas atjaunošanas akts un šis priekšlikums viens otru stiprinās, veicinot gan klimata, gan biodaudzveidības rīcībpolitikas.

•Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) paredz atbalstu lauksaimniekiem, kuri apņemas īstenot vai investēt konkrētās vides un klimata praksēs. Šī politika ietver arī dažus vides un klimata nosacījumus (tā sauktos labus lauksaimnieciskos un vidiskos stāvokļus, LLVS), kas lauksaimniekiem jāievēro, saņemot KLP ienākumu atbalstu. Šie nosacījumi pārsniedz tiesību aktos noteiktās prasības. Daži nosacījumi ir būtiski sekvestrēšanai un oglekļa aizsardzībai augsnē, piemēram, zālājos un kūdrājos. Turklāt KLP var palīdzēt ieviest sertifikāciju, aptverot sākotnējās investīcijas un veicinot attiecīgu praksi saimniecību līmenī. ES oglekļa piesaistījumu sertifikācijas satvars palīdzēs uzlabot SEG kvantifikāciju atbalstītajās praksēs un valsts zemes sektora SEG inventarizāciju pārskatus. Pateicoties tirgu brīvprātīgai attīstībai, tas var nodrošināt oglekļa uzkrājumu ilgāka termiņa aizsardzību un darbības zemē, ko neatbalsta KLP. Dalībvalstu izstrādātās publiskās sertifikācijas shēmas varētu pieteikties atzīšanai ES saskaņā ar šo priekšlikumu, lai īstenotu ES oglekļa piesaistījumu sertifikācijas satvaru, tostarp šajā priekšlikumā izklāstītās sertifikācijas metodikas. Turklāt šis priekšlikums ļaus uzrādīt ar CO2 nesaistītus emisiju samazinājumus kā oglekļa piesaistījumu līdzieguvumus.