EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.3.2022 COM(2022) 140 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu



1.Ievads Pēdējo gadu lielās krīzes un ekonomikas satricinājumi ir ietekmējuši ES tautsaimniecību un sabiedrību it visos aspektos. Pēdējā un smagākā krīze šajā satricinājumu virknē — Krievijas nežēlīgais un neprovocētais iebrukums Ukrainā — savā būtībā atšķiras gan no pandēmijas un atkopšanās no tās, gan no aizvien steidzamākās vajadzības reaģēt uz klimata un biodaudzveidības krīzi. Izveidojusies ģeopolitiskā situācija nozīmē, ka ļaudīm un uzņēmumiem gan Eiropā, gan aiz tās robežām jāsastopas ar jaunām grūtībām, turklāt laikā, kad Eiropas Savienība, Ukraina un visa pasaule bija cerējusi uz atjaunotni. Taču šīm krīzēm ir arī daudz kopīga — tās mums liek apšaubīt pieņēmumus, pārdomāt ekonomikas modeli un strādāt pie energosistēmas pārveides. Jau atkal esam sadūrušies ar pašu atkarību un tās potenciāli izraisīto neaizsargātību — piegādes drošības apdraudējumiem, mājsaimniecību finansiālajām grūtībām un satricinājumiem, ar ko sastopas uzņēmumi, kuru ikdienas darbs un ilgtermiņa izdzīvošana ir apdraudēta. Tas liecina, ka jāmeklē veidi, kā palielināt iedzīvotāju labklājību un nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi, gan labāk izmantojot resursus un materiālus, kas ir mūsu ikdienas lietošanas produktu pamatā, gan uzlabojot pašus produktus. Ja produkti patērē mazāk enerģijas, ja tie tiek izmantoti efektīvāk un ilgāk, ja to ražošanā izmanto reciklētus materiālus, nevis primārās izejvielas, ja tiek plaši ieviesti novatorisko aprites ekonomikas modeļi, tas pavērs izdevību nošķirt ekonomisko izaugsmi no dabas resursu izmantošanas un vides degradācijas. Saskaņota ES līmeņa pieeja palīdzēs kāpināt konkurētspēju un radīt jaunas darījumdarbības izdevības un darbvietas, veicinās vienotā tirgus zaļināšanu saskaņā ar Eiropas zaļā kursa ilgtspējīgas izaugsmes programmu, ļaus patērētājiem ietaupīt izmaksas un padarīs ES ekonomiku noturīgāku pret traucējumiem integrētajās globālajās vērtības ķēdēs. Turklāt izšķirīgs būs arī tās devums klimatneitralitātes sasniegšanā līdz 2050. gadam, biodaudzveidības izzušanas apturēšanā un “nulles piesārņojuma” mērķu sasniegšanā. Lai gan pēdējos gados ir gūtas zināmas sekmes, patēriņa ietekmē mēs joprojām virzāmies ārpus cilvēcei drošas darbības telpas, jo Eiropas Savienībā vairākos veidos tiek pārsniegtas planētas iespēju robežas. Pasaulē pusi no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām un 90 % no biodaudzveidības zuduma izraisa primāro izejvielu ieguve un pārstrāde, savukārt joprojām valdošais lineārais modelis “iegūt → saražot → izmest” noved pie ievērojamas resursu izšķērdēšanas. ES neizdosies sekmīgi pāriet uz resursefektīvu, klimatneitrālu un nepiesārņojošu aprites ekonomiku un samazināt energoatkarību un resursatkarību, ja steidzami neieviesīsim jaunu pieeju, kā izstrādāt, ražot un izmantot produktus. ES šo pieeju popularizēs arī starptautiskā mērogā, tādējādi stiprinot globālo vērtības ķēžu ilgtspēju un noturību. Šajā paziņojumā apskatītā savstarpēji saistīto iniciatīvu pakete, kas veltīta ilgtspējīgiem produktiem, sagatavota ar mērķi šo jauno pieeju ievērojami tuvināt realitātei, balstoties uz jau paveikto. ES jau tagad nosaka minimālās vidiskās prasības konkrētiem produktiem vai nozarēm, piemēram, energopatēriņu ietekmējošiem produktiem, iepakojumam un ķimikālijām. Šīs prasības ir palīdzējušas būtiski samazināt ES vidisko un klimatisko pēdu, tostarp enerģijas patēriņu. Piemēram, pašreizējo ES ekodizaina un energomarķējuma noteikumu kumulatīvā ietekme nozīmē, ka aptverto produktu gada enerģijas patēriņš ir par 10 % mazāks, kas ir līdzvērtīgi Polijas enerģijas patēriņam, kas savukārt mazina mūsu atkarību no fosilā kurināmā, tostarp no Krievijas kurināmā. Tomēr pašreizējie noteikumi attiecas uz tikai nelielu daļu no ES tirgotajām precēm, neveicina sistemātisku apritīgumu un neaptver daudzus no veidiem, kā produkti ietekmē klimatu un vidi visā savā aprites ciklā. Turklāt joprojām ir ievērojams potenciāls samazināt energopatēriņu ietekmējošu produktu energopatēriņu. Tāpēc šīs tiesību aktu paketes pamatā ir priekšlikums regulai par ilgtspējīgu produktu ekodizainu. Tā kā tieši produktu dizains un konstrukcija nosaka līdz 80 % no tā, cik liela būs tā ietekme uz vidi aprites ciklā, ar priekšlikumu tiek paplašināta ekodizaina regulējuma darbības joma, lai tā aptvertu pēc iespējas plašāku produktu klāstu. Tajā paredzēts noteikt ne tikai energoefektivitātes, bet arī apritīguma un produktu vidiskās un klimatiskās pēdas samazinājuma minimālos kritērijus. Līdz brīdim, kad jaunais regulējums stāsies spēkā, energoefektivitātes un apritīguma uzlabojumu virzītājspēks joprojām būs pašreizējā Ekodizaina direktīva. Tālab Komisija kopā ar jauno priekšlikumu pieņem arī priekšlikumu Ekodizaina un energomarķējuma darba plānam 2022.–2024. gadam, kas aptvers jaunus energopatēriņu ietekmējošus produktus un ļaus atjaunināt un kāpināt jau reglamentētajiem produktiem izvirzītās prasības. Tālab pakete ietver arī mērķtiecīgas nozaru iniciatīvas — ES Ilgtspējīgu un apritīgu tekstilizstrādājumu stratēģiju un Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanu —, kas veltītas šīm divām prioritārajām produktu grupām, kurām ir būtiska ietekme uz vidi un klimatu. Lai gādātu par to, ka pārkārtošanās veicināšanā aktīvi iesaistās arī patērētāji, Komisija ir sagatavojusi arī tiesību akta priekšlikumu, ar ko iecerēts iespēcināt patērētājus zaļās pārkārtošanās procesā, proti, ar to ievieš specifiskus grozījumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka “zaļāki” top arī ES horizontālie tiesību akti par patērētāju tiesībām. Ar šiem priekšlikumiem ES tiek ieviesta vienota pieeja produktiem, kas savukārt palīdzēs radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, kuri darbojas vienotajā tirgū, un ļaus panākt, ka tieši ES nosaka standartus ilgtspējīgu produktu jomā. Lai nodrošinātu, ka pārkārtošanās uz ilgtspējīgākiem produktiem norit tā, ka tiek mazinātas pārejas izmaksas un problēmas, produktu grupu atlase un konkrētiem produktiem piemērojamo noteikumu izstrāde notiks ilgtermiņa plānošanas griezumā un iekļaujošā līdzradīšanas procesā, turklāt tiks veikti pamatīgi ietekmes novērtējumi, tostarp attiecībā uz pieejamību patērētājiem, ietekmi uz konkurētspēju un administratīvo slogu. Vairākas dalībvalstis jau ir pašas sākušas produktiem izvirzīt vidiskās ilgtspējas prasības, un iedzīvotāji arvien uzstājīgāk aicina dalībvalstis rīkoties vērienīgāk un raitāk. Tas rada risku, ka atšķirīgi valstu noteikumi var sadrumstalot vienoto tirgu, sarežģīt darījumdarbību un palielināt tās izmaksas. Saskaņoti ES noteikumi novērsīs šādus tirgus izkropļojumus, ievērojami paplašinās vidiski ilgtspējīgu produktu tirgu un galu galā samazinās atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu uzņēmumiem visā ES. Uzņēmumiem paveras arī daudzas citas iespējas ietaupīt izmaksas, ņemot vērā pieaugošo primāro dabas resursu deficītu, izejvielu piegādes problēmas un to cenu svārstīgumu. Pārveidojot darījumdarbības modeļus, ražošanas procesus un produktus, padarot produktus ilgmūžīgākus vai optimizējot to izmantošanu, un piedaloties labi funkcionējošā otrreizējo izejvielu tirgū, uzņēmumi var ievērojami samazināt izmaksas par materiāliem, enerģiju un atkritumu apsaimniekošanu un uzlabot savu noturību. Sociālās ekonomikas organizācijas bijušas celmlauzes aprites ekonomikas veidošanā un paplašināšanā, piemēram, tādās jomās kā elektronikas un tekstilizstrādājumu reciklēšana, atkalizmantojamas patēriņa preces, remonta un pārražošanas darbības. Arī jauni digitāli risinājumi paver milzīgas iespējas pārveidot darījumdarbības modeļus tā, lai tie būtu vērsti uz energoefektivitāti, apritīgumu un plašāku vidisko ilgtspēju. Daudzās industriālajās ekosistēmās vadošie uzņēmumi jau ir nostājušies uz pārkārtošanās ceļa. Skaidrs un saskaņots tiesiskais regulējums par produktu vidisko ilgtspēju ir priekšnosacījums, lai šāda pieeja kļūtu vispārpieņemta, un tā rosinās uzņēmumus, kas tirgojas ES tirgos, inovēt un investēt apritīgos darījumdarbības modeļos un nākotnes produktos. Tas viss ievērojami paplašinātu ES patērētājiem pieejamo vidiski ilgtspējīgo produktu klāstu, un šādi produkti kļūtu aizvien pieejamāki. Pašlaik šādu produktu tirgus daļa joprojām ir neliela, kas savukārt ietekmē to pieejamību patērētājiem, tai skaitā cenas ziņā. Taču ES pieredze jau tagad liecina: ekodizains var dot ievērojamus apjomradītus ietaupījumus. Tikai 2021. gadā vien pašreizējās ekodizaina prasības energopatēriņu ietekmējošiem produktiem patērētājiem ietaupīja 120 miljardus EUR, pat ieskaitot iegādes izmaksas. Ietaupījumi varētu būt vēl lielāki, ja izdotos novērst to, ka patērētājiem vai nu nākas iegādāties produktus, kam ir īss kalpošanas laiks un kurus nevar salabot, vai nav pietiekamas piekļuves apritīgiem darījumdarbības modeļiem. Ja tas tiktu kombinēts ar pienācīgu patērētāju informēšanu un zaļmaldināšanas nepieļaušanu, ES ne tikai jēgpilni iespēcinātu patērētājus ņemt dalību zaļās pārkārtošanās procesā, bet arī padarītu ilgtspējīgus produktus par normu un iedvesmotu pārējo pasauli sekot šim piemēram. Aprites ekonomikas paketē iekļauto iniciatīvu apskats 2.Mūsu iecere: ilgtspējīgiem produktiem jākļūst par normu Ilgtspējīgākus, apritīgāku un energoefektīvāku produktu radīšana

Ierosinātā Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regula (IPER) ir stūrakmens, uz kura balstīsies Komisijas pieeja vidiski ilgtspējīgākiem un apritīgākiem produktiem. Ar to tiek izveidots satvars ekodizaina prasību noteikšanai konkrētām produktu kategorijām nolūkā būtiski uzlabot to apritīgumu, energoefektivitāti un citus vidiskās ilgtspējas aspektus. Tā balstās uz Ekodizaina direktīvas pierādīto efektivitāti attiecībā uz energopatēriņu ietekmējošiem produktiem, un tā dos iespēju noteikt minimālās ekodizaina un informācijas prasības gandrīz visām ES tirgū laisto fizisko preču kategorijām . Produktu grupām, kurām ir pietiekami daudz kopīgu īpašību, var paredzēt horizontālus noteikumus. Šīs ekodizaina prasības tiks pielāgotas attiecīgo produktu grupu specifikai. To apzināšanā un izstrādē tiks ņemts vērā gan tas, kāds ir to uzlabojumu potenciāls, gan tas, cik relatīvi efektīvi tās varētu palielināt resursefektivitāti un energoefektivitāti, nodrošināt produktu ilgāku kalpošanas laiku un maksimāli izmantot iegulto materiālu vērtību, samazināt piesārņojumu un produktu kopējo ietekmi uz klimatu un vidi. Ekodizaina prasības atkarībā no reglamentējamās produktu kategorijas, ir šādas: ·produkta ilgizturība, uzticamība, atkalizmantojamība, modernizējamība, remontējamība, apkopes un pārjaunošanas ērtība; ·ierobežojumi tādu vielu klātbūtnei, kas kavē produktu un materiālu apritīgumu; ·produktu energopatēriņš jeb energoefektivitāte; ·produktu resurspatēriņš jeb resursefektivitāte; ·minimālais reciklēto materiālu saturs produktos; ·produktu un materiālu demontāžas, pārjaunošanas un reciklēšanas ērtība; ·produktu ietekme uz vidi aprites ciklā, tostarp to oglekļa un vidiskā pēda; ·atkritumu, tostarp izlietotā iepakojuma, rašanās novēršana un samazināšana. Atbalsts uzņēmumiem un patērētājiem zinīgā izvēlē Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulā (IPER) ne tikai noteiktas prasības, kā produkti jāražo, bet arī prasības, kā jāsniedz informācija par produktu vidisko ilgtspēju. Atkarībā no produkta te var ietilpt informācija par energopatēriņu, reciklēto saturu, bažas radošu vielu klātbūtni, ilgizturību, remontējamību, tostarp remontējamības indeksu, rezerves daļu pieejamību un reciklējamību. Visiem saskaņā ar IPER regulētajiem produktiem būs vajadzīgas digitālās produkta pases, kas dos iespēju produktus marķēt, identificēt un sasaistīt ar datiem par to apritīgumu un ilgtspēju. Šāda novatoriska pieeja vidiskās ilgtspējas datiem var arī pavērt ceļu plašākai brīvprātīgai datu kopīgošanai, kas sniedzas tālāk par IPER reglamentētajiem produktiem un prasībām. Turklāt produktu pases var izmantot, lai sniegtu informāciju par citiem attiecīgās produktu grupas ilgtspējas aspektiem atbilstīgi citiem Savienības tiesību aktiem. Informācijas strukturēšana par produktu vidisko ilgtspēju un tās izplatīšana, izmantojot digitālas produktu pases, palīdzēs uzņēmumiem visā vērtības ķēdē (sākot ar ražotājiem, importētājiem un izplatītājiem un beidzot ar tirgotājiem, remontētājiem, pārražotājiem un reciklētājiem) piekļūt vērtīgai informācijai, kas var lieti noderēt, lai uzlabotu vidisko sniegumu, pagarinātu produktu kalpošanas laiku, palielinātu efektivitāti un otrreizējo izejvielu izmantošanu un tādējādi samazinātu vajadzību pēc primārajiem dabas resursiem, ļautu ietaupīt izmaksas un mazinātu stratēģisko atkarību. Tas arī palīdzēs izsekot bažas radošu vielu klātbūtnei visā materiālu un produktu aprites ciklā, kas savukārt palīdzēs izpildīt Ilgtspēju sekmējošajā ķimikāliju stratēģijā noteiktās saistības un sasniegt ES nulles piesārņojuma mērķi. Digitālās produkta pases var arī dot iespēju patērētājiem izdarīt zinīgu izvēli, uzlabot sabiedrības interešu organizāciju prasīto pārredzamību un palīdzēt valstu iestādēm izpildes nodrošināšanas un pārraudzības darbā. IPER arī paredz iespēju ES noteikt marķēšanas prasības, piemēram, attiecībā uz produktu remontējamību. Jaunais ES energomarķējums aptvers arī apritīguma aspektus, piemēram, tiks sniegta papildu informācija par remontējamības indeksu. Par citiem produktiem šādu informāciju sniegs jaunais IPER marķējums. Dažiem produktiem var būt gan ES energomarķējums, gan IPER marķējums, ja ir pierādījumi, ka tas būs ērtāk patērētājiem un mazāk apgrūtinoši ražotājiem un tirgotājiem. Kā liecina pieredze ar ES energomarķējumu, ja ir noteikts, ka iegādes brīdī ir obligāti jāsniedz pamatinformācija, tas var būt efektīvs veids, kā informēt par produktu vidiskā snieguma relevantajiem aspektiem, jo īpaši tad, ja tas ļauj viegli salīdzināt konkrētas kategorijas produktus. Līdztekus un sinerģijā ar konkrētiem produktiem veltītu noteikumu izstrādi saskaņā ar IPER Komisija strādās pie konkrētiem produktu domātu kritēriju pārskatīšanas vai noteikšanas ES ekomarķējuma satvarā. Tas ir labi pazīstams un uzticams marķējums, ar ko 30 gadus visā ES tiek atzīti un sertificēti produktus ar augstu vidisko sniegumu. Darīts gals nerealizēto patēriņa preču iznīcināšanai Ierosinātajā IPER ir iekļauti pasākumi, kā novērst un apturēt nerealizētu patēriņa preču iznīcināšanu. Pirmkārt, lielajiem uzņēmumiem, kas izmet nepārdotos produktus, būs jāatklāj gadā izmesto produktu daudzums, jānorāda iemesli, kāpēc izmesti šādi apjomi, un jāsniedz informāciju par to izmesto produktu daudzumu, kas nosūtīts atkalizmantošanai, pārražošanai, reciklēšanai, enerģijas atgūšanai un likvidēšanai saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju. Regulā būs paredzēta arī iespēja pilnībā aizliegt nerealizēto produktu iznīcināšanu atkarībā no reglamentējamajām produktu kategorijām. Ilgtspējīgāku produktu popularizēšana un iepirkums

Lai gan prasības sniegt informāciju par produktu sniegumu un ekodizainu ļaus uzņēmumiem un patērētājiem izvēlēties vidiski ilgtspējīgākus produktus, liela nozīme var būt arī dalībvalstu paredzētajiem stimuliem un publiskajam iepirkumam. Komisija jau ir izstrādājusi vairākus zaļā publiskā iepirkuma kritērijus, taču to ietekme pagaidām nav sevišķi liela, jo to izmantošana pašlaik ir brīvprātīga. Tāpēc IPER mērķis ir panākt, ka publiskie tēriņi kāpina pieprasījumu pēc vidiski ilgtspējīgākiem produktiem, proti, tajā ir noteikti obligāti kritēriji, kas izmantojami šādu produktu publiskajā iepirkumā, un vajadzības gadījumā par pamatu ir ņemti pašreizējie brīvprātīgi izmantojamie kritēriji. Tas nozīmē, ka līgumslēdzējām iestādēm konkrētu produktu grupu iepirkumā būtu jāizmanto zaļā iepirkuma kritēriji. Turklāt dalībvalstu sniegto stimulu efektu var pastiprināt, ja nosaka vidiskās ilgtspējas prasības produktiem, kurus šie stimuli aptver. 3.Starpnozaru pieeja ilgtspējīgiem produktiem IPER ir veidota tā, lai tā būtu gan konsekventa, gan salāgota ar spēkā esošajiem un turpmāk gaidāmajiem nozaru tiesību aktiem un rīcībpolitikām. Kad satvars būs ieviests, produktiem piemērojamās prasības tiks sagatavotas saskaņā ar daudzgadu darba plāniem. Tas ļaus Komisijai rūpīgi izvērtēt, kur regulatīvā darbība ir visvairāk vajadzīga. Ja vidiskās ilgtspējas prasības ES tiesību aktos jau ir noteiktas apmierinošā līmenī, IPER izmantot nebūs vajadzības. Savukārt gadījumos, kad šādas prasības ir nepietiekamas, bet pasākumi būtu lietderīgi, jo pastāv augsts apritīguma, energoefektivitātes un resursefektivitātes potenciāls un iespējas samazināt vispārējo ietekmi uz klimatu un vidi, IPER piemērošana būtu īsti vietā. Saskaņā ar IPER ieviestos noteikumus papildinās īpaši ietekmes novērtējumi, lai nodrošinātu, ka pasākumi ir samērīgi, ka tajos pienācīgi ņemti vērā starptautiskie aspekti un iespaids uz trešām valstīm, un ka tie ir saskanīgi ar citiem ES tiesību aktiem. Trīs piemēri raksturo, kā ierosinātajai IPER vajadzētu funkcionēt kombinācijā ar nozaru likumdošanas un rīcībpolitiskajām iniciatīvām, lai paātrinātu zaļo pārkārtošanos. Jauni ES noteikumi, kas veltīti konkrētiem produktiem: tekstilizstrādājumu piemērs Ja produktiem nav veltīti īpaši ES tiesību akti, kuros būtu noteiktas vidiskās ilgtspējas obligātās prasības, IPER būs tiesiskais regulējums, uz kura pamata tiks pieņemti ES noteikumi. Šāds piemērs ir tekstilizstrādājumi un apavi. Lai gan uz šiem produktiem pašlaik attiecas noteiktas prasības, piemēram, par ķimikālijām un marķēšanu, tiem nav izvirzītas specifiskas apritīguma prasības, piemēram, par ilgizturību, remontējamību, reciklējamību un reciklētu saturu. Kad IPER būs pieņemta un stājusies spēkā, un būs veikts ietekmes novērtējums, šis regulējuma iztrūkums tiks novērsts ar sekundārajiem tiesību aktiem, kas nosaka prasības tekstilizstrādājumu ekodizainam, sniedzamajai informācijai un digitālajai produkta pasei. Tāpat tiks apsvērts, vai būtu jāmaina Tekstilizstrādājumu marķēšanas regulā paredzētais tekstilizstrādājumu marķējums. Sekojot šai pašai loģikai, pirmajā IPER darba plānā papildus tekstilizstrādājumiem tiks apzināti citi prioritārie produkti (sk. 4. iedaļu). Turklāt ES ilgtspējīgu un apritīgu tekstilizstrādājumu stratēģijā, ko Komisija pieņem kā daļu no šīs paketes, ir izklāstīts visaptverošs pasākumu kopums, kas ir krietni plašāks par IPER paredzētajiem. Mērķis ir pārveidot pašu nozari, ne tikai mainīt to, kā tekstilizstrādājumi top, bet arī veicināt apritīgas darījumdarbības modeļus un samazināt tekstilizstrādājumu atkritumus, pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt gan to, ka patērētāji šādus tekstilizstrādājumus var atļauties, gan to, ka uzņēmumi nezaudē konkurētspēju. Tā ir arī izejas punkts tekstilizstrādājumu industriālās ekosistēmas pārkārtošanas līdzradīšanas procesā. Papildināti spēkā esošie ES noteikumi par konkrētiem produktiem: būvizstrādājumu, bateriju, iepakojuma un ķimikāliju piemērs Tā kā IPER darbības joma ir ļoti plaša, uz dažiem tās aptvertajiem produktiem attieksies arī atsevišķi tiesību akti, kas veltīti konkrētiem produktiem. Principā šiem produktiem IPER noteikumi kļūs piemērojami tikai tad, ja šo produktu vidiskās ilgtspējas aspektus nevar pilnībā un pienācīgi risināt ar citiem instrumentiem. Tādējādi ES noteikumi par konkrētiem produktiem tiktu padarīti saskaņotāki un uzņēmumiem netiktu uzlikts administratīvais slogs, ko radītu dažādos ES tiesību aktos paredzēto prasību izpilde. Tomēr pēc nepieciešamajām apspriedēm un ietekmes novērtējumiem konkrētos apstākļos var būt lietderīgi veikt specifiskus pasākumus saskaņā ar IPER. Tā būtu, piemēram, gadījumos, ja produkts ir daļa no cita produkta (piemēram, baterijas), ir cieši saistīts ar to (piemēram, iepakojums) vai tiek noteiktas vidiskās ilgtspējas prasības visai produktu grupai. Lai gan būvizstrādājumi ietilpst IPER darbības jomā, tā kā pastāv cieša saikne starp to vidisko un strukturālo sniegumu (tostarp veselības un drošuma aspektā), ir lietderīgi tiem paredzēt vidiskās ilgtspējas prasības saskaņā ar pārskatīto Būvizstrādājumu regulu, kas tiek pieņemta kā daļa no šīs ilgtspējīgu produktu paketes. Tomēr energopatēriņu ietekmējošu būvizstrādājumu ilgtspējas aspekti galvenokārt tiks risināti IPER ietvaros, jo tos jau reglamentē spēkā esošā Ekodizaina direktīva. Tomēr pārskatīto Būvizstrādājumu regulu vajadzības gadījumā var izmantot kā papildinājumu. Abas ierosinātās regulas ietver noteikumus, kas paredz, ka noteikumu pilnveides un īstenošanas gaitā ir jāsaglabā to cieša juridiska salāgotība. Ilgtspējas prasības baterijām galvenokārt aplūkotas ierosinātajā Bateriju regulā. Ja radīsies vajadzība noteikt papildu specifiskas ilgtspējas prasības, piemēram, attiecībā uz bateriju specifiskiem lietojumiem citos produktos, šos papildu aspektus varētu risināt IPER satvarā. Runājot par iepakojumu, pamatprasības ES tirgū atļautajam iepakojumam ir noteiktas Iepakojuma un izlietotā iepakojuma direktīvā, kas pašlaik tiek pārskatīta. Tomēr, tā kā atkarībā no produktu kategorijas iepakojums ir ļoti daudzveidīgs, tam vajadzētu būt vienam no galvenajiem aspektiem, kas jāņem vērā, izstrādājot konkrētiem produktiem piemērojamus IPER noteikumus. Tas ar precīzākiem noteikumiem papildinās Iepakojuma un izlietotā iepakojuma direktīvā noteiktās pamatprasības. Tas, cik lielā mērā IPER ir piemērojama ķimikālijām, ir skaidri definēts: IPER būs piemērojama, lai ierobežotu ķimikāliju klātbūtni produktos tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar produkta vidiskā snieguma uzlabošanu visā tā aprites ciklā. Tā var papildināt spēkā esošos ķimikālijas reglamentējošos tiesību aktus, piemēram, REACH, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt ķīmisko drošumu, vai RoHS, kas attiecas tikai uz elektriskām un elektroniskām iekārtām. Jauni ES noteikumi saskaņā ar pašreizējo Ekodizaina direktīvu: plaša patēriņa elektronikas piemērs Elektroniskie atkritumi ir visstraujāk augošā atkritumu plūsma. Lietotāji ir neapmierināti ar to, cik ātri ierīces salūzt, kļūst morāli novecojušas, neatjaunināmas vai neremontējamas. Turklāt ES tiek atgūti tikai nedaudzi komponenti un materiāli (to starpā kritiski svarīgi), ko varētu atkal izmantot jaunu produktu ražošanā. Tāpēc Komisija strādā pie jauniem viedtālruņu, planšetdatoru un klēpjdatoru ekodizaina normatīviem, kas tiks pieņemti saskaņā ar pašreizējā Ekodizaina direktīvā paredzēto darba plānu. Šos pasākumus ieviesīs, pirms jaunā IPER aizstās spēkā esošo regulējumu, un līdztekus energoefektivitātei tie aptvers citus būtiskus ekodizaina aspektus no apritīguma viedokļa, jo īpaši tādus kā ilgizturība, remontējamība un reciklējamība. Šajā pašā kontekstā tiek pārskatīti ekodizaina noteikumi par ārējiem barošanas avotiem, galvenokārt ņemot vērā sadarbspējas un aprites ekonomikas prasības, lai papildinātu neseno vienotajiem lādētājiem veltīto iniciatīvu, kas tika īstenota kā Radioiekārtu direktīvas grozījumi. Līdztekus ekodizaina prasību izstrādei Komisija ir arī sākusi pārskatīt ES noteikumus, kas ierobežo bīstamu vielu izmantošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, t. i., RoHS direktīvu, lai nodrošinātu, ka tā sasniedz savus mērķus visefektīvākajā un lietderīgākajā veidā. Komisija arī pēta iespējas, kā stimulēt to, ka mazas elektroniskas ierīces, kas glabājas pie iedzīvotājiem, piemēram, veci mobilie tālruņi, planšetdatori un lādētāji, tiek pieņemtas un nodotas atpakaļ. Mērķis ir pagarināt šo produktu kalpošanas laiku un uzlabot to savākšanu, tādējādi veicinot arī apritīgas darījumdarbības modeļus. 4.Ekodizaina metode: plānošana, apspriešana, līdzradīšana ES ekodizaina un energomarķējuma rīcībpolitika jau tagad nes taustāmus rezultātus energoefektivitātes ziņā. Tā dod ietaupījumus patērētājiem, mazina mūsu atkarību no fosilās enerģijas importa un samazina emisijas. Pēdējās desmitgades laikā ir pieņemti noteikumi par aptuveni 30 energopatēriņu ietekmējošu produktu grupām. Pateicoties rūpīgi pārdomātiem daudzgadu darba plāniem, ir izdevies panākt skaidru prioritāšu noteikšanu, efektivitāti un lietderību saskaņā ar Ekodizaina direktīvu. Tas turpināsies arī saskaņā ar IPER, pamatojoties uz pārdomātu un pamatotu pieeju, ko izmanto prioritāro produktu identificēšanai.

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz IPER satvaru, šīs paketes ietvaros tiek pieņemts arī jaunais ekodizaina un energomarķējuma darba plāns 2022.–2024. gadam. Tas nodrošina, ka līdz brīdim, kad stāsies spēkā jaunais IPER satvars, darbs saskaņā ar pašreizējo Ekodizaina direktīvu var turpināties, kas ļaus vēl vairāk samazināt energopatēriņu ietekmējošu produktu enerģijas un materiālu patēriņu. Jau ir noskaidroti attiecīgie produkti, piemēram, zemas temperatūras radiatori, kam ir ievērojams enerģijas taupīšanas potenciāls, kas ļaus patērētājiem ietaupīt miljardiem euro. Svarīgi ir tas, ka jaunais darba plāns nodrošina, ka aizvien lielāka vērība tiek veltīta apritīguma aspektiem, ciktāl tas ir iespējams saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu. Tajā pašā laikā Komisija iecerējusi jau saskaņā ar ierosināto IPER sākt strādāt pie jauniem produktiem un jauniem parametriem. Tās mērķis ir nekavējoties, tiklīdz būs ieviests jaunais regulējums, ierosināt konkrētiem produktiem veltītus pasākumus. Lai nodrošinātu, ka pārredzami un iekļaujoši tiek noteiktas pareizākās prioritātes, Komisija līdz 2022. gada beigām sāks sabiedrisko apspriešanu par produktu kategorijām, kas atlasāmas saskaņā ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulas pirmo darba plānu. Komisijas sākotnējā novērtējumā ir konstatēts, ka ir produktu kategorijas, piemēram, tekstilizstrādājumi, mēbeles, matrači, riepas, mazgāšanas līdzekļi, krāsas, smērvielas, kā arī dzelzs, tērauds un alumīnijs, kam ir ļoti liela ietekme uz vidi un līdz ar to arī ievērojams uzlabojumu potenciāls, tāpēc tās ir sevišķi piemērotas iekļaušanai pirmajā darba plānā. Līdzšinējie Ekodizaina direktīvas panākumi lielā mērā gūti, pateicoties visu nozīmīgāko interesentu devumam iekļaujošā, atklātā un pārredzamā veidā. Arī IPER balstīsies uz šo līdzradīšanas pieeju, sākot ar darba plāna izstrādi un prioritāro produktu noteikšanu un beidzot ar visu jauno produktiem izvirzīto prasību novērtēšanu un izstrādi. Ekodizaina forums, kas sakņosies Ekodizaina direktīvā paredzētajā Apspriežu forumā, joprojām būs platforma, kur noritēs viedokļu apmaiņa starp ieinteresēto personu grupām visos procesa galvenajos posmos un kura savedīs kopā nozaru pārstāvjus, valstu iestādes un izpildes panākšanas iestādes. Apspriešanās procesi un rūpīgi ietekmes novērtējumi tiks veikti pirms produktiem izvirzīto prasību izstrādes un pieņemšanas un būs to pamatā. Jauno IPER noteikumi pamatā jābūt labi izstrādātām metodiskām pieejām, lai produktu ietekmi uz vidi un klimatu varētu mazināt ar prasībām par galvenajiem IPER paredzētajiem aspektiem. Tā kā gaidāmā satvara potenciāli aptverto produktu klāsts ir plašs, būs svarīgi izvēlēties un pielāgot pašu piemērotāko metodiku atkarībā no attiecīgā produkta vai produktu grupas un vidiskā vai apritīguma aspekta. Šī pieeja balstīsies uz pieredzi, kas gūta, īstenojot pašreizējo Ekodizaina direktīvu, kuru turpinās pilnveidot, un pēc vajadzības arī uz produkta vidiskās pēdas metodi. Komisija prioritārā kārtā izstrādās jaunas metodikas, kas būs veltītas pārējiem IPER aptvertajiem apritīguma aspektiem, tostarp, piemēram, ar ilgizturību, remontējamību un reciklētu saturu saistītas metodikas, ņemot vērā arī pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansēto projektu pētniecības rezultātus. 5.Apritīgas darījumdarbības modeļi Jāpanāk ne tikai ilgtspējīgu produktu kļūšana par normu, ir arī arvien vairāk jāstimulē apritīgas darījumdarbības modeļu ieviešana un jāinvestē tajos. Šādi modeļi ir, piemēram, “produkts kā pakalpojums”, savstarpīga koplietošana un reversā loģistika, ražošana pēc pieprasījuma, atkalizmantošanas un remonta pakalpojumi. Tas ir nepieciešams, lai samazinātu kopējo pieprasījumu pēc enerģijas un resursiem un atsaistītu izaugsmi no primāro resursu izmantošanas. Apritīgas darījumdarbības modeļi ir izstrādāti, lai radītu un iegūtu vērtības, tajā pašā laikā optimizējot un ierobežojot resursu izmantošanu. Tas nozīmē, ka vajadzīgas ne tikai regulatīvas prasības konkrētiem produktiem, bet arī pareizi tirgus signāli apritīgas darījumdarbības modeļiem, lai motivētu ražotājus produktus labāk izstrādāt, pagarināt to kalpošanas laiku un saglabāt to vērtību lietošanas laikā un pēc tam. Piemēram, pārdodot produktus kā pakalpojumu (to ilustrē plaši pazīstamais piemērs ar “gaismas, nevis spuldžu tirgošanu”), ekonomiskā loģika mainās — peļņa vairs nav atkarīga no pārdoto produktu apjoma. Tā vietā kļūst izdevīgi nodrošināt, ka produkti, kas sniegti kā pakalpojums, ir ilgizturīgi un remontējami, jo īpašumtiesības uz tiem paliek uzņēmumam, bet nepieciešamība iegādāties jaunus produktus ir darījumdarbības izmaksas. Pašlaik apritīgas darījumdarbības modeļiem joprojām ir grūti ieviesties un izvērsties. Saskaņā ar IPER produktiem izvirzītās prasības stimulēs šādu modeļu ieviešanu, jo apritīga saimnieciskā darbība lielā mērā ir atkarīga no produktu fiziskās konstrukcijas un piekļuves relevantiem datiem. Arī digitālās produktu pases un digitalizēto inovāciju pārdomāta izmantošana ir būtiski faktori, bez kuriem nav iespējams pāriet uz apritīgas darījumdarbības modeļiem. Tomēr ar labāku produktu konstrukciju un informāciju vien nepietiks, lai pilnībā mainītu darījumdarbības pieeju. Ir skaidrs, ka ir jānoskaidro vājās vietas, jāapzina efektīvi veidi, kā veicināt apritīgas darījumdarbības modeļu ieviešanu, jānodrošina to rentabilitāte, jāpadara tie arvien pievilcīgāki patērētājiem, jāapmainās ar paraugpraksi un jāsniedz konsultācijas jauniem un esošiem uzņēmumiem, kas vēlas pāriet uz apritīgas darījumdarbības modeļiem. Tālab Komisija vēlas izveidot Eiropas Apritīgas darījumdarbības centru, kas savedīs kopā dažādas ieinteresētās personas. Centrs atbalstīs apritīgas darījumdarbības modeļu ieviešanu, sniegs informāciju un pakalpojumus, tostarp tādās jomā kā izpratnes veidošana, sadarbība, apmācība un paraugprakses apmaiņa. Tā pamatā būs pieredze un pakalpojumi, ko jau tagad piedāvā dažādi ES atbalstīti veidojumi, jo īpaši Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platforma, Eiropas Biznesa atbalsta tīkla ilgtspējas padomdevēju grupa un Eiropas zaļo tehnoloģiju klasteru tīkls. Turklāt Komisija sagatavos norādes par apritīgas darījumdarbības modeļu popularizēšanu, lai palīdzētu uzņēmumiem, dalībvalstīm un reģioniem rīkoties. Te ietilps norādes par investīciju un finansējuma virzīšanu un par vietējo resursu krājumu un plūsmu optimizāciju nolūkā radīt apritīgas vērtības un darbvietas. Komisija arī izdos norādes par to, kā atbalstīt apritīgas ekonomikas ieviešanu un partnerības sociālo uzņēmumu un citu aktoru (tostarp tradicionālo uzņēmumu) starpā. Turklāt, izmantojot Eiropas Prasmju programmu, Komisija atbalsta investīcijas tādās prasmēs, bez kurām nav iespējama aprites ekonomikas attīstība. Saskaņā ar Prasmju pilnveides paktu Komisija veido plaša mēroga partnerības, kas apvieno nozaru pārstāvjus, sociālos partnerus un profesionālās izglītības un apmācības sniedzējus. 6.Patērētāju iespēcināšana un aizsardzība Lielākā daļa patērētāju vēlas aktīvi piedalīties zaļās pārkārtošanās procesā. IPER būs atbalsts patērētājiem zaļās pārkārtošanās gaitā. Tā nodrošinās, ka produkti atbilst minimālajām vidiskā snieguma prasībām, ka par tiem tiek sniegta labāka informācija, ka ir labāks marķējums, ka ir vieglāk pieejamas rezerves daļas, ka produktus ir vieglāk modernizēt un remontēt, un ka tajā pašā laikā tie nav pārmērīgi dārgi, ka patērētājiem ir ērtāk tos izmantot un ka tiem ir pieejami kvalitatīvāki produkti. Tomēr ir arī jānodrošina labāka informācija tirdzniecības vietā un jāpanāk, ka patērētāji vairāk uzticas apgalvojumiem, ko ražotāji pēc savas iniciatīvas sniedz par savu produktu labvēlīgo ietekmi uz vidi. Priekšlikums par patērētāju iespēcināšanu zaļās pārkārtošanās procesam dod patērētājiem iespēju pieņemt zinīgus lēmumus par pirkumu. Ar priekšlikumu tiks ieviesti specifiski grozījumi horizontālajos ES patērētāju tiesību aizsardzības aktos, lai nodrošinātu, ka patērētājiem tirdzniecības vietā tiek sniegta informācija par komercgarantiju attiecībā uz produkta ilgizturību, kā arī informācija par remontu (tostarp remontējamības indekss, ja tas ir pieejams). Tas arī aizliedz tirgotājiem nākt klajā ar noteikta veida vidiskām norādēm, kuras uzskatāmas par maldinošām. Te ietilpst miglainas vidiskas norādes (piemēram, “zaļš”, “ekoloģisks”, “videi draudzīgs”), kas nav pienācīgi pamatotas un verificētas saskaņā ar noteikumiem. Turklāt ar priekšlikumu tiks aizliegta prakse, kas saistīta ar produktu agrīnu morālo novecošanos, tostarp plānotu novecošanos. Turklāt Komisija gatavo priekšlikumus specifiskākiem noteikumiem par zaļajām norādēm, lai vairotu to uzticamību, salīdzināmību un verificējamību, paļaujoties uz produktu un organizāciju vidiskās pēdas metodēm, un izstrādā iniciatīvu, ar ko veicinās patēriņa preču remontējamību (“tiesības uz remontu”), kuras pieņemšana ir plānota 2022. gada rudenī. Šī iniciatīva papildinās IPER un vairos tās praktisko iespaidu, proti, dos patērētājiem iespēju ilgāk izmantot iegādātos produktus, jo tiem būs tiesības uz produktu remontējamību. 7.Vadošās pozīcijas ilgtspējīgu un apritīgu produktu un darījumdarbības modeļu jomā pasaules līmenī ES sekmīgi iestājas par ilgtspēju visā pasaulē. Ja ražotāji vēlas laist produktus ES tirgū, tiem ir jāievēro ES noteikumi par bīstamām vielām, ekodizainu un energomarķējumu. Ilgtspējīgu produktu iniciatīvu paketē iekļautie priekšlikumi palīdzēs straujāk īstenot ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. Paplašinot vidiski ilgtspējīgu produktu tirgus, ES tiecas stiprināt globālo vērtības ķēžu ilgtspēju un veicināt pozitīvas pārmaiņas partnervalstīs, un tas palīdzēs sasniegt vairākus ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.