Kopš 2020. gada janvāra ir palielināts tiesnešu atalgojums, kā arī ir ieviesta piemaksu sistēma. Omnibus tiesību akti paredz trīs gadu periodā tiesnešu atalgojumu palielināt par 60 %. Tiesnešu atalgojuma pieaugums ir vērtējams pozitīvi, jo Ungārijas tiesnešu algas bija vienas no zemākajām ES. Atalgojuma pieaugums veicina lielāku tiesnešu neatkarību. Taču ir izskanējušas bažas par to, ka tiesu vadītāji var pēc saviem ieskatiem piešķir tiesnešiem piemaksas, nepiemērojot objektīvus un pārredzamus kritērijus. Eiropas Padome ir norādījusi, ka būtu jāizvairās no sistēmām, kas tiesnešu pamata atalgojumu padara atkarīgu no viņu darbības rezultātiem, jo var tikt apdraudēta tiesnešu neatkarība. Šādas sistēmas ietekme uz tiesnešu neatkarību ir jautājums, par kuru Tiesai lūgts sniegt prejudiciālu nolēmumu.

Valsts tiesu padomei ir grūti līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras; jauna Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja ievēlēšana var pavērt iespēju lielākai sadarbībai. VTIB priekšsēdētāju ievēlē parlaments, un tam tiek uzticētas plašas pilnvaras saistībā ar tiesu sistēmas administrēšanu. VTIB priekšsēdētājs veic darbību Valsts tiesu padomes uzraudzībā. Taču uz Valsts tiesu padomi attiecas virkne strukturālu ierobežojumu, kas tai liedz efektīvi uzraudzīt VTIB priekšsēdētāja darbību. Konkrētāk, tai nav tiesību iesaistīties apspriedēs par tiesību aktu priekšlikumiem, kas skar tiesu sistēmu. Tai ir ierobežota ietekme uz tiesnešu iecelšanu, kā arī tiesu priekšsēdētāju un citu vadošo tiesas darbinieku iecelšanu. Turklāt Valsts tiesu padomei ir ierobežoti resursi, un tā jautājumos par izmaksām no budžeta ir atkarīga no VTIB priekšsēdētāja. VTIB priekšsēdētāja darbības efektīvas kontroles trūkums palielina patvaļīgu lēmumu iespējamību tiesu sistēmas administrēšanā. Konkrētāk, Valsts tiesu iestāžu padome kritizēja iepriekšējo VTIB priekšsēdētāju par to, ka viņš pārkāpa likumu, anulējot tiesu priekšsēdētāju iecelšanas procedūras un pēc saviem ieskatiem ieceļot ad interim tiesu priekšsēdētājus bez Valsts tiesu padomes piekrišanas. Šīs situācijas dēļ Valsts tiesu padome formāli pieprasīja parlamentam atcelt no amata VTIB priekšsēdētāju. Kompetentā parlamenta komiteja izskatīja pieprasījumu un 2019. gada jūnijā to noraidīja. Jautājumus par Valsts tiesu padomes ierobežotajām pilnvarām un nepieciešamību tās stiprināt ir uzsvērušas Eiropas Padome, Eiropas Komisija un ieinteresētās personas. 2019. gada 9. jūlijā Eiropas pusgada procesa ietvaros Padome adresēja Ungārijai ieteikumu “stiprināt tiesu neatkarību”, norādot, ka Valsts tiesu padomei ir arvien grūtāk līdzsvarot VTIB priekšsēdētāja pilnvaras. Kopš tā laika nav veikti nekādi likumdošanas pasākumi, lai risinātu šos strukturālos jautājumus. Valsts tiesu padome atzinīgi novērtēja jaunā VTIB priekšsēdētāja ievēlēšanu 2019. gada decembrī, jo tā varētu būt jauna iespēja stiprināt sadarbību ar Valsts tiesu padomi, taču pilnvaru līdzsvarošanu var nodrošināt, tikai garantējot juridisko noteiktību, ko var panākt, likumdošanas ceļā stiprinot Valsts tiesu padomes pilnvaras.

Plašsaziņas līdzekļu tirgus plurālisms Ungārijā ir pakļauts augstam riskam. Vairāk nekā 470 valdību atbalstošu plašsaziņas līdzekļu apvienošana 2018. gada novembrī, ar Valdības dekrētu izveidojot plašsaziņas līdzekļu konglomerātu KESMA, netika pakļauta Konkurences iestādes un Plašsaziņas līdzekļu iestādes pārbaudēm, atzīstot to par "stratēģisku valsts nozīmes apvienošanos" un tādējādi liedzot iespēju iestādēm to kontrolēt. Konstitucionālā tiesa ar 2020. gada 25. jūnija lēmumu noraidīja prasību apstrīdēt valdības dekrētu, ko iesniedza ceturtā daļa parlamenta deputātu. Konstitucionālā tiesa konstatēja, ka tikai valdības ekskluzīvā kompetencē ir lemt par “stratēģiskiem valsts nozīmes” jautājumiem un ka apvienošanās nekādā ziņā neapdraud plašsaziņas līdzekļu plurālismu valstī. Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības centra ad hoc ziņojumā tika konstatēts, ka “KESMA izveide, apvienojot vairāk nekā 470 dažādus plašsaziņas līdzekļus, palielinās vispārējos riskus”, kam pakļauts plašsaziņas līdzekļu plurālisms Ungārijā, attiecībā uz vairākiem būtiskiem rādītājiem, ko vērtē, izmantojot plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumentu, tostarp attiecībā uz žurnālistu darba apstākļiem, horizontālo un transversālo plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrāciju un valsts reklāmlaika piešķiršanu. Konkrētāk, vērtējot šīs norises Plašsaziņas līdzekļu iestādes neatkarības no politiskās un/vai ekonomiskās ietekmes un valdības spējas ietekmēt Plašsaziņas līdzekļu iestādi kontekstā, ziņojumā tika konstatēts, ka “Ungārijas Plašsaziņas līdzekļu iestādes pilnīga izslēgšana no tāda nozīmīga darījuma kā KESMA kontroles rada papildu risku” plašsaziņas līdzekļu plurālismam Ungārijā. Ungārijas un Eiropas plašsaziņas līdzekļu brīvības organizācijas, kā arī pilsoniskā sabiedrība ir paudušas nopietnas bažas par Ungārijas populārākās neatkarīgās ziņu vietnes Index.hu galvenā redaktora atbrīvošanu no amata 2020. gada 22. jūlijā un tai sekojošo gandrīz visu žurnālistu aiziešanu no darba. Tika paustas bažas arī par to, ka varētu sekot Index.hu ekonomiska pārņemšana no valdību atbalstošu uzņēmēju puses, līdzīgi kā pārņemtas citas neatkarīgās ziņu vietnes un ziņu aģentūra Origo.

Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības centrs (2019), “Assessing certain recent developments in the Hungarian media market through the prism of the Media Pluralism Monitor”, pieejams šeit: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 .

Budapeštas Institūta Korupcijas pētniecības centrs (2019), “Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities – Analysis of Urban Municiaplities”, Budapešta, tīmekļa vietne: http://www.crcb.eu/?p=1799 .

Lai gan pamattiesību komisārs tika akreditēts, piešķirot viņam “A” statusu, pamattiesību komisāra atkārtota akreditācija tika atlikta. ANO Akreditācijas apakškomiteja (Sub-Committee on Accreditation —SCA) 2019. gada oktobrī lēma, ka sniegtā informācija par veiktajiem pasākumiem, lai īstenotu vairākus ieteikumus un ierosinātās problēmas, bija nepietiekama. SCA uzskatīja, ka atlases process nav pietiekami plašs un pārredzams un ka komisāra sniegtā informācija neatspoguļoja atbilstīgus centienus visu ar cilvēktiesībām saistīto jautājumu risināšanā, nedz arī viņš bija paudis savu viedokli tādā veidā, kas veicina un aizsargā visas cilvēktiesības. Tas it īpaši attiecās uz komisāra nostāju attiecībā uz Likumu par ārvalstu finansētajām organizācijām (sk. tālāk tekstā). SCA ieteica arī nodrošināt pietiekamu finansējumu. No 2020. gada maija jauns likums par komisāra darbinieku statusu un atalgojumu paredz vidēji par 30 % palielināt atalgojumu. Turklāt komisārs 2020. gadā pārņēma Neatkarīgas policijas sūdzību padomes pienākumus. Ir izskanējušas bažas par vairāku iestāžu neatkarību un to spēju līdzsvarot valdības pilnvaras.

Neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu darbībai tiek radīti sistēmiski šķēršļi, un pret tiem vērsta iebiedēšana. “Mérték Média Monitor” ziņoja, ka, pamatojoties uz ieņēmumiem, valdību atbalstoši plašsaziņas līdzekļi kontrolē aptuveni 80 % no ziņu plašsaziņas līdzekļu tirgus un politiskā satura atspoguļošanu . Nelielajai neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu tirgus daļai tiek radīti sistēmiski šķēršļi, un neatkarīgi žurnālisti un plašsaziņas līdzekļi tiek iebiedēti. Ungārijas Pilsoņu brīvību apvienības (“TASZ”) pētījumā, ko tā veica 2019. gadā un Covid-19 pandēmijas laikā 2020. gadā, norādīts uz “neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu darba sistēmiskiem traucējumiem”, cita starpā, ignorējot preses veiktu izmeklēšanu, ierobežojot žurnālistu fizisku piekļuvi, kā arī diskreditējot, stigmatizējot un aizskarot informācijas avotus. Nav ziņots par fiziskiem uzbrukumiem žurnālistiem un citiem plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem. Ungārijā apcietināšana ir viens no paredzētajiem sodiem par neslavas celšanu. Eiropas Padomes Platforma žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanai 2019. gadā publicēja divus brīdinājumus attiecībā uz Ungāriju par žurnālistu darbības ierobežojumiem parlamentā un Budapeštā īstenotu nomelnošanas kampaņu, ko daudzi uzskatīja par antisemītisku un kas bija vērsta pret diviem index.ru reportieriem, izmantojot valdību atbalstošus plašsaziņas līdzekļus, galēji labējos plašsaziņas līdzekļus un plakātus. Tajā pašā gadā iknedēļas valdību atbalstošs laikraksts publicēja sarakstu ar vairāk nekā 200 personām, tostarp vairāk žurnālistiem, kuras tika nodēvētas par Džordža Sorosa “algotņiem”. Platforma 2020. gadā publicēja četrus brīdinājumus par aizliegumu izplatīt biznesa žurnālu “Forbes Ungārija”, valdības rīkojumu Ungārijas valsts plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem prasīt atļauju, lai varētu sagatavot publikācijas par vairākiem tematiem, juridisku un cita veida draudu un aizskaršanas kampaņu, ka bija vērsta pret karikatūristu Gábor Pápai pēc it kā zaimojošas karikatūras publicēšanas un likumprojektu (tika pieņemts 2020. gada 30. martā), ar ko tika ieviests noziedzīgs nodarījums — “nepatiesas informācijas izplatīšana” par Covid-19 un sankcijas, kas paredzēja cietumsodu līdz pieciem gadiem. Ungārija sniedza plašas atbildes uz vairākiem no šiem brīdinājumiem. Attiecībā uz nepatiesas informācijas paušanu vai izplatīšanu saistībā ar pandēmiju Eiropas Komisija ir norādījusi, ka šī norma rada bažas attiecībā uz juridisko noteiktību, kā arī tai var būt atturoša ietekme uz runas brīvību.

Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs (2018), “Commissioner calls on Hungary’s President to return to the Parliament the legislative package on administrative courts” (2018. gada 14. decembra paziņojums), pieejams šeit: https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-calls-on-hungary-s-president-to-return-to-the-parliament-the-legislative-package-on-administrative-courts .

Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres Dunja Mijatović 2019. gada ziņojums pēc vizītes uz Ungāriju 2019. gada 4.–8. februārī, Strasbūra, 2019. gada 21. maijs, pieejams šeit: https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d .

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Ungārija, pieejama šeit: https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary .

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2010), “Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities”, 2010.

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2018), “Recommendation CM/Rec(2018)11 of the Committee of Ministers to member States on the need to strengthen the protection and promotion of civil society space in Europe”, 2018.

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2019), 2019. gada 25. septembra Lēmums Nr. CM/Del/Dec(2019)1355/H46-11, 2019.

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2020), Starpposma rezolūcija Nr. CM/ResDH(2020)180.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2012), “Hungary – Opinion on Act CLXIII of 2011 on the Prosecution Service and Act CLXIV of 2011 on the Status of the Prosecutor General, Prosecutors and other Prosecution Employees and the Prosecution Career of Hungary”, CDL-AD(2012)008.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2010), “Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges”, CDL-AD(2010)004.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2012), “Hungary – Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary”, CDL-AD(2012)009.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2012), “Hungary – Opinion on Act CLXII of 2011 on the Legal Status and Remuneration of Judges and Act CLXI of 2011 on the Organisation and Administration of Courts of Hungary”, CDL-AD(2012)001.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2012), “Hungary – Opinion on the Cardinal Acts on the Judiciary that were amended following the adoption of Opinion CDL-AD(2012)001 on Hungary”, CDL-AD(2012)020.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2015), “Hungary – Opinion on Media Legislation (Act CLXXXV on Media Services and on the Mass Media, Act CIV on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary”, CDL-AD(2015)015.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2017), “Poland – Opinion on the Draft Act amending the Act on the National Council of the Judiciary; on the Draft Act amending the Act on the Supreme Court, proposed by the President of Poland, and on the Act on the Organisation of Ordinary Courts”, CDL-AD(2017)031.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2019), “Hungary – Opinion on the law on administrative courts and the law on the entry into force of the law on administrative courts and certain transitional rules”, CDL-AD(2019)004.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2020), “Report - Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: reflections - taken note of by the Venice Commission on 19 June 2020 by a written procedure replacing the 123rd plenary session”, CDL-AD(2020)014.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību birojs (EDSO ODIHR) (2018), “Hungary – Joint Opinion on the Provisions of the so-called “Stop Soros” draft Legislative Package which directly affect NGOs (in particular Draft Article 353A of the Criminal Code on Facilitating Illegal Migration)”, CDL-AD(2018)013.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību birojs (EDSO ODIHR) (2018), “Hungary – Joint Opinion on Section 253 on the special immigration tax of Act XLI of 20 July 2018 amending certain tax laws and other related laws and on the immigration tax”, CDL-AD(2018)035-e.

Eiropas Savienības Padomes 2019. gada 9. jūlija Ieteikums par Ungārijas 2019. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2019. gada konverģences programmu, OV C 301, 5.9.2019., 2019.

Eiropas Savienības Padomes 2020. gada 20. jūlija Ieteikums par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu, OV C 282/17, 26.8.2020., 2020.