PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pēc Portugāles lūguma Padome 2011. gada 17. maijā piešķīra Portugālei finanšu palīdzību (Padomes Īstenošanas lēmums 2011/344/ES), lai atbalstītu spēcīgu ekonomikas reformu programmu, kuras mērķis ir atjaunot uzticību, ļaut ekonomikai atkal uzsākt ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt finansiālo stabilitāti Portugālē, eurozonā un Eiropas Savienībā.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/344/ES 3. panta 10. punktu Komisija kopā ar SVF un sadarbībā ar ECB ir veikusi vienpadsmito pārskatu, lai novērtētu progresu pieņemto pasākumu īstenošanā, kā arī to efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi.

Ņemot vērā nesenās ekonomiskās, fiskālās un finanšu norises un politikas pasākumus, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgas dažas izmaiņas palīdzības pamatā esošajos ekonomikas politikas nosacījumos, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, kā izskaidrots ierosināto Padomes Īstenošanas lēmuma grozījumu apsvērumos.

Lēmuma 2011/344/ES 1. panta 2. punktā ir minēts korekcijas programmas darbības ilgums, nosakot, ka finanšu palīdzība ir pieejama trīs gadus. Tas nozīmē, ka finanšu palīdzības pieejamības periods beidzas 2014. gada 18. maijā. Lai nodrošinātu vispusīgu un rūpīgu novērtējumu par programmas nosacījumu izpildi, ir būtiski ņemt vērā informāciju, kas aptver laikposmu līdz 2014. gada pirmā ceturkšņa beigām. Tāpēc divpadsmitā pārskata misija Portugāles programmas ietvaros nevar sākties pirms 2014. gada aprīļa vidus. Tas nozīmē, ka pārskata pabeigšanas un vajadzīgo dokumentu sagatavošanas procesi būtu jāveic ļoti nedaudzās nedēļās, riskējot ar to, ka nepietiktu laika, lai pienācīgi pārbaudītu nosacījumu izpildi. Pastāvētu arī risks, ka netiktu ievērots programmas beigu termiņš, kā rezultātā Portugāle nesaņemtu galīgo maksājumu. Lai mazinātu šos riskus, šķiet, būtu saprātīgi pagarināt programmas pieejamības periodu par sešām nedēļām.

Jāatzīmē, ka šāds lēmums palielinās programmas ietvaros veicamo maksājumu prognozējamību. Vienlaikus tas uzlabos pārskata novērtējuma kvalitāti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmaiņas, kas ietver finanšu palīdzības pieejamības perioda pagarināšanu, ir lietderīgas programmas mērķu sasniegšanai.

2014/0103 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,

ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[1], un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1) Pēc Portugāles lūguma Padome 2011. gada 17. maijā ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES[2] piešķīra Portugālei finanšu palīdzību. Minētā finanšu palīdzība tika piešķirta, lai atbalstītu spēcīgu ekonomikas un finanšu reformu programmu („programma”), kuras mērķis ir atjaunot uzticību, ļaut ekonomikai atkal uzsākt ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt finansiālo stabilitāti Portugālē, eurozonā un Savienībā.

(2) Sakarā ar datu pieejamības tehniskiem iemesliem, kas nav atkarīgi no Portugāles iestāžu rīcības, programmas ietvaros veicamo divpadsmito un galīgo pārskatu nevar sākt pirms 2014. gada aprīļa vidus. Tomēr saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem finanšu palīdzības pieejamības periods beidzas 2014. gada 18. maijā. Lai nobeiguma pārskata ietvaros ar pienācīgu rūpību veiktu programmas nosacījumu izpildes vispusīgu novērtējumu, kas ir nosacījums palīdzības pēdējās daļas izmaksai, īss finanšu palīdzības pieejamības perioda pagarinājums par sešām nedēļām ir nepieciešama formalitāte.

(3) Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 3. panta 10. punktu Komisija kopā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) no 2014. gada 20. februāra līdz 28. februārim veica vienpadsmito pārskatu par Portugāles iestāžu panākto progresu to pasākumu īstenošanā, kuri pieņemti saskaņā ar programmu.

(4) Reālais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2013. gadā attīstījās labāk, nekā prognozēts programmas desmitajā pārskatā, un tagad tiek lēsts, ka tas samazinājās par 1,4 % (par 0,2 procentu punktiem mazāk). Tam par iemeslu ir spēcīga pozitīva izaugsme 2013. gada ceturtajā ceturksnī, kā arī statistiskās augšupvērstās korekcijas par iepriekšējiem ceturkšņiem. Īstermiņa rādītāji liecina par turpmāku ekonomikas atlabšanas pastiprināšanos šogad. Raugoties uz attīstību pa gadiem, tiek lēsts, ka 2014. gadā reālais IKP sasniegs pozitīvu izaugsmi, kas turpināsies arī 2015. gadā, sasniedzot attiecīgi 1,2 % un 1,5 % pieaugumu. Arī darba tirgus perspektīvas ir uzlabojušās, tomēr bezdarba līmenis vēl joprojām ir augsts – paredzams, ka 2014. gadā tas samazināsies līdz 15,7 % un pēc tam turpinās sarukt. Negatīvie riski attiecībā uz makroekonomisko perspektīvu saglabājas, jo prognozētā atlabšana ir lielā mērā atkarīga no tirdzniecības un finanšu tirgu pozitīvas attīstības, kas ir arī atkarīga no situācijas Eiropā kopumā.

(5) Tiek lēsts, ka 2013. gadā valsts budžeta deficīts EKS 95 izteiksmē tika samazināts līdz aptuveni 4,5 % no IKP (neskaitot banku rekapitalizāciju; ņemot to vērā – līdz apmēram 4,9 %), t. i., deficīts ir par aptuveni 1 % no IKP mazāks nekā paredzētais mērķis (5,5 % no IKP). Mērķa pārsniegšana galvenokārt ir izskaidrojama ar valsts nodokļu ieņēmumiem, kas bija lielāki, nekā plānots (tostarp pateicoties vienreizējai shēmai ar mērķi atgūt nodokļu un sociālā nodrošinājuma iemaksu parādus), kā arī ar to, ka izdevumi centrālās valdības līmenī bija mazāki par prognozētajiem (piemēram, preču un pakalpojumu iegādes un kapitālizdevumu jomā). Pretstatā tam beznodokļu ieņēmumi bija mazāki, nekā plānots. Tiek lēsts, ka kopējais fiskālo pasākumu apmērs (ko mēra kā strukturālās bilances uzlabojumu) ir 1 % no IKP.

(6) Pateicoties dažādām parādu atmaksas programmām (veselības aizsardzības jomā, kā arī vietējā un reģionālajā līmenī), iekšzemes nokavēto maksājumu uzkrājums ir samazinājies par aptuveni 1,2 miljardiem euro (0,7 % no IKP). Tomēr vēl aizvien tiek uzkrāti jauni nokavētie maksājumi, kaut arī tas notiek lēnāk.

(7) Tiek lēsts, ka 2013. gada budžeta izpildes rezultātā radušies pārnesumi un labākas makroekonomiskās prognozes par 2014. gadu pozitīvi ietekmēs fiskālo bāzes budžetu 2014. gadā (0,7 % apmērā no IKP). Saskaņā ar aplēsēm pozitīvie pārnesumi sasniegs 0,2 % no IKP; turpmākie aptuveni 0,5 % no IKP ir izskaidrojami ar lielākiem ieņēmumiem un sociālā nodrošinājuma iemaksām, kā arī ar mazākiem izdevumiem par bezdarbnieku pabalstiem, kam par iemeslu bija izaugsmes un nodarbinātības prognožu augšupvērsta pārskatīšana un bezdarba līmeņa prognožu lejupvērsta pārskatīšana.

(8) Deficīta mērķi 2014. gadam (4 % no IKP) atbalsta konsolidācijas pasākumi 2,3 % apmērā no IKP, kuri ir iekļauti 2014. gada budžetā un citos papildinošos tiesību aktos. Šiem pasākumiem galvenokārt ir pastāvīgs raksturs, un to pamatā ir izdevumu ietaupījumi. Pasākumi, kas sasniedz aptuveni 1,8 % no IKP, izriet no publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas (public expenditure review, PER), un tos papildina ieņēmumu palielināšanas pasākumi mazākā apmērā (aptuveni 0,4 % no IKP), kā arī daži vienreizēji pasākumi (aptuveni 0,1 % no IKP). Publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas pasākumi skar trīs galvenās jomas: 1) algu izdevumu samazināšana publiskajā sektorā, ko cita starpā panāk, samazinot pārmērīgu nodarbinātību konkrētās apakšnozarēs un pārskatot algu skalu; 2) pensiju reforma, jo īpaši palielinot pensionēšanās vecumu līdz 66 gadiem un ieviešot izmaiņas apgādnieka zaudējuma pensiju piešķiršanas nosacījumos; un 3) konkrētas nozares skarošas reformas, kuru mērķis galvenokārt ir racionalizēt personāla izmaksas, starppatēriņu un ieguldījumus nozaru ministrijās. Pārējie pastāvīgie ieņēmumu palielināšanas pasākumi ir nodokļu palielināšana uzņēmumu automašīnām un akcīzes nodokļu palielināšana alkoholiskajiem dzērieniem un tabakas izstrādājumiem. Vairums tiesību aktu, kuri ir pastāvīgo konsolidācijas pasākumu pamatā, ir stājušies spēkā 2014. gada 1. janvārī.

(9) Ņemot vērā labākas makroekonomiskās prognozes un pozitīvo pārnesumu no 2013. gada, riski saistībā ar 2014. gada fiskālo mērķu sasniegšanu ir kļuvuši līdzsvarotāki nekā līdz šim, jo plānotajos pasākumos ir ņemts vērā budžeta spiediens un īstenošanas riski. Lielāks spiediens jo īpaši varētu rasties dažiem ieņēmumu posteņiem (piemēram, ienākumi no īpašuma), kā arī starppatēriņa un sociālo pārvedumu jomā. Turklāt īstenošanas riskiem (izņemot kavēšanos saistībā ar dažiem pastāvīgajiem pasākumiem) galvenokārt ir juridisks raksturs, proti, Konstitucionālajai tiesai tika nosūtīti četri Budžeta likumā iekļauti pasākumi (tostarp algu skalas pārskatīšana un izmaiņas apgādnieka zaudējuma pensiju piešķiršanas nosacījumos), un pastāv iespēja, ka tiks apstrīdēti arī citi jaunākajā papildu budžetā paredzētie pasākumi.

(10) Valsts parāda attiecība pret IKP 2013. gadā ir sasniegusi 128,8 %. Prognozējams, ka no šā gada parāda attiecība pakāpeniski samazināsies, 2014. gadā sasniedzot 126,7 % no IKP. Paredzams, ka šo samazinājumu 2014. gadā daļēji sekmēs skaidras naudas noguldījumu turpmāka izmantošana, kā arī sociālā nodrošinājuma portfeļa pašreiz notiekošā pārnešana no ārvalstu aktīviem uz valsts vērtspapīriem. Paredzams, ka neto parāds līdz 2014. gada beigām sasniegs aptuveni 118,1 % no IKP.

(11) Budžeta korekcijas procesu papildina virkne fiskālu strukturālo pasākumu, kuru mērķis ir pastiprināt kontroli pār valdības izdevumiem un uzlabot ieņēmumu iekasēšanu.

– Saistību kontroles sistēma jau sniedz rezultātus publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā, ierobežojot jaunu kavētu maksājumu uzkrāšanos, tomēr īstenošana ir stingri jāuzrauga, lai nodrošinātu to, ka pieejamais finansējums sedz saistības un netiek uzkrāti jauni kavētie maksājumi. Jaunu kavētu maksājumu uzkrāšanās iemesls galvenokārt ir strukturālā nelīdzsvarotība dažās valsts slimnīcās un dzelzceļa uzņēmumā Comboios de Portugal. Līdz marta beigām ir paredzēts pabeigt stratēģiskos plānus, kuru nolūks ir veicināt šo valsts uzņēmumu finansiālo ilgtspēju un nepieļaut jaunu kavētu maksājumu uzkrāšanos 2014. gadā. Tiek turpināta Budžeta pamatlikuma vērienīgā reforma. Vispirms 2014. gada marta beigās jāgroza Budžeta pamatlikums, lai nodrošinātu pilnīgu fiskālā pakta un „sešnieka” transponēšanu.

– Kaut arī publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) līgumu pārskatīšanā ir gūti panākumi, to nevarēja pabeigt līdz 2013. gada beigām, kā bija plānots. Tomēr ietaupījumi, kas netika īstenoti 2013. gadā, tiks panākti šogad, tādējādi papildinot ievērojamos ietaupījumus, kuri paredzēti 2014. gadā un turpmākajos gados. Gan 2012., gan 2013. gadā valsts uzņēmumi (VU) vidēji panāca līdzsvarotus darbības rezultātus, un ir plānotas papildu reformas, lai nepieļautu šo uzņēmumu darbības rezultātu atkārtotu pasliktināšanos. Labi panākumi ir gūti privatizācijas jomā, un ieņēmumi no privatizācijas pārsniedz programmā paredzēto mērķi.

– Turpinās reformas, lai ieviestu modernu atbilstības riska pārvaldības modeli ieņēmumu administrēšanas jomā. Riska novērtēšanas jaunā nodaļa ir sākusi darbu un galvenokārt pievēršas tam, lai uzlabotu konkrētu nodokļu maksātāju grupu (piemēram, pašnodarbinātu personu un ļoti turīgu privātpersonu) saistību izpildi. Turpinās cīņa pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, piemēram, ar tādu iniciatīvu palīdzību kā nesen uzsāktā PVN loterija.

– Valsts pārvaldē tiek īstenotas reformas, lai modernizētu un racionalizētu nodarbinātību un struktūras publiskajā sektorā. Ar vairākām svarīgām reformām valsts pārvaldē tiek atbalstīta publiskā sektora izdevumu pārskatīšana un pastiprināta 2014. gada konsolidācijas stratēģija. Minētās reformas cita starpā ir šādas: pasākumi, kuri pievēršas nodarbinātībai publiskajā sektorā un kuru mērķis ir līdzsvarot darba ņēmēju sastāvu šajā sektorā, lai palielinātu augsti kvalificētu un labāk apmācītu ierēdņu skaitu (piemēram, pārtraucot darba attiecības pēc savstarpējas vienošanās un izmantojot pārkvalifikācijas shēmu); algu skalas pārskatīšana un vienotas algu piemaksu skalas izveide (paredzams, ka tā stāsies spēkā līdz 2014. gada jūnija beigām); esošo publiskā sektora nodarbinātības noteikumu apkopošana jaunā vispārīgā likumā par nodarbinātību valsts pārvaldē, orientējoties pēc privātā sektora darba kodeksa struktūras; un publiskā sektora darba ņēmēju pensiju sistēmas pielīdzināšana vispārējam pensiju režīmam. Vēl viena valsts pārvaldē nesen veikta reforma ir kopējo pakalpojumu stratēģijas īstenošana finanšu resursu jomā visās iniciatīvas aptvertajās struktūrās.

(12) Politikas īstenošana un reformas veselības aprūpes nozarē turpinās un rada ietaupījumus efektivitātes palielinājuma rezultātā. Ievērojamā kavēto maksājumu uzkrājuma eksistence ir lielā mērā (taču ne tikai) saistīta ar to, ka pastāvīgi nepietiek finansējuma, lai apmaksātu valsts slimnīcu sniegtos pakalpojumus. Iestādes saglabā apņēmību, lai īstenotu iesākto slimnīcu reformu un turpinātu precizēt pasākumu kopumu, kas attiecas uz zālēm, centralizētu iepirkumu un primāro veselības aprūpi.

(13) Turpmāki panākumi ir gūti, īstenojot izaugsmi un konkurētspēju veicinošas strukturālās reformas. Iestādes ir pieņēmušas papildu pasākumus bezdarba līmeņa samazināšanai un darba tirgus efektivitātes uzlabošanai. Pašlaik tiek apspriesti turpmāki uzlabojumi algu vienošanās sistēmā un pasākumi, kuru mērķis ir samazināt lielo darba tirgus segmentāciju. Parlamentā ir iesniegts likumprojekts, ar ko pārskata Darba kodeksā iekļauto definīciju par pamatotu atlaišanu individuālos gadījumos; Konstitucionālā tiesa pirms tam bija atcēlusi iepriekšējos grozījumus. Turpmāki panākumi ir gūti attiecībā uz sistēmu palīdzībai darba meklēšanā un aktivizēšanā.

(14) Izglītības sistēmā līdz šim ir īstenotas svarīgas reformas. Portugāles iestādes ir apņēmušās šīs reformas pastāvīgi izvērtēt un uzraudzīt. Portugāle ir arī pieņēmusi dekrētlikumu, ar ko izveido īsa cikla mācību kursu, un pašlaik tiek sagatavots vēl viens likums, ar kuru paredzēts pārskatīt un saskaņot noteikumus par references arodskolām.

(15) Valdība ieviesa jaunu nodevu, ko piemēro enerģētikas nozares operatoriem; šī nodeva cieši jāuzrauga, lai nepieļautu, ka tā tiek iekļauta galalietotāju cenās. Sistēmas izmaksu samazināšanas pasākumi, kuru nolūks ir līdz 2020. gadam likvidēt enerģijas tarifu parādu un nodrošināt sistēmas ilgtspēju, šķiet nepietiekami. Valdība iesniegs papildu pasākumus.

(16) Neraugoties uz dažām pozitīvām tendencēm, kas konstatētas pārskata periodā, reformas transporta jomā tiek īstenotas lēnāk, nekā paredzēts. Pateicoties infrastruktūras projektu īstenošanai prioritārā kārtā, ir panākti zināmi uzlabojumi, tomēr ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa redzējums attiecībā uz transporta sistēmu. Ir pabeigts transporta regulatora (AMT) tiesiskais regulējums, un paredzams, ka tas tiks apstiprināts 2014. gada martā. Lai uzlabotu Portugāles konkurētspēju, ir vajadzīgas turpmākas politikas reformas ostu nozarē. Attiecībā uz dzelzceļa un pilsētu transporta pakalpojumiem iestādēm ir jāpastiprina centieni uzlabot šo pakalpojumu finansiālo ilgtspēju, konkurētspēju un efektivitāti.

(17) Ir gūti panākumi (kaut arī pieticīgā tempā), lai pieņemtu tiesību aktu grozījumus ar nolūku transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes Pakalpojumu direktīvu 2006/123/EK[3]. Pēc tam, kad tika pieņemts horizontālais ietvarlikums par sabiedriskajām profesionālajām apvienībām, ir konstatējama turpmāka kavēšanās attiecībā uz būvniecības likumiem, likumu, ar ko groza augstskolu tiesisko režīmu, un saistībā ar arodorganizāciju grozīto statūtu iesniegšanu parlamentā. Ir konstatēti panākumi, lai nodrošinātu pilnvērtīgu vienotā kontaktpunkta darbību.

(18) Pēc jaunā tiesiskā regulējuma pilnīgas īstenošanas pašlaik tiek veikta pilsētas īpašumu īres līgumu reforma. Tomēr pastāvīgi jānovērtē reformas ietekme.

(19) Pēc tam, kad tika pieņemts ietvarlikums, kurā ir noteikti valsts regulatoru darbības galvenie principi, pašlaik tiek atbilstoši grozīti valsts regulatoru statūti; daži no tiem jau ir apstiprināti.

(20) Ir gūti panākumi saistībā ar pasākumiem licencēšanas vides uzlabošanai un administratīvā sloga samazināšanai, un pašlaik tiek veikts pārskats par apgrūtinošiem noteikumiem. Tomēr kavēšanās ir konstatējama saistībā ar „one-in/one-out” normu attiecībā uz jauniem noteikumiem (saskaņā ar šo normu nedrīkst izstrādāt jaunu tiesību aktu, ja netiek atcelts šajā jomā līdz šim spēkā esošais tiesību akts), pasākumiem vides un teritoriālās plānošanas jomā, kā arī saistībā ar ģeoloģiskās izpētes un izejvielu ieguves licencēšanas režīma pārskatīšanu.

(21) Banku kapitāla rādītāji pietiekamā mērā turpināja atbilst Eiropas Banku iestādes (EBI) noteiktajām kapitāla rezervēm, kā arī pamata 1. līmeņa kapitāla programmas mērķim 10 % apmērā. Minētās kapitāla rezerves paliek pienācīgas arī tad, ja banku pašu kapitāla novērtējumam izmanto jaunās Kapitāla prasību direktīvas (CRD IV) noteikumus. Šie jaunie kapitāla noteikumi tiek piemēroti kopš 2014. gada janvāra ar robežvērtību, kura visām bankām ir noteikta 7 % apmērā no 1. līmeņa pamata kapitāla rādītāja, savukārt četru lielāko banku gadījumā – par 1 procentu punktu vairāk. Aizdevumu un noguldījumu attiecība banku sistēmā samazinājās līdz 117,0 %, un līdz 2014. gada beigām tā, visdrīzāk, samazināsies vēl vairāk.

(22) Pastāvīgi tiek pastiprināti centieni dažādot uzņēmumu finansējuma avotus. Valdība iecēla ekspertus komitejā, ar kuru izveido attīstības finanšu iestādi (DFI). Komiteja atbild par DFI dibināšanas dokumentu, jo īpaši par statūtu, izstrādi, stratēģiskā uzņēmējdarbības plāna izveidi un jaunās vienības struktūras noteikšanu. DFI mērķis ir racionalizēt un centralizēt to finanšu instrumentu izmantošanu, kurus atbalsta Eiropas struktūrfondi un ieguldījumu fondi, kas saistīti ar finansējuma piešķiršanu uzņēmumiem.

(23) Sadarbībā ar Banco de Portugal iestādes piekrita sagatavot stratēģisku plānu, kura mērķis ir risināt uzņēmumu pārmērīgi lielo parādu problēmu un atbalstīt kapitāla pārnešanu uz ekonomikas ražojošajām nozarēm, vienlaikus sekmējot finanšu stabilitāti.

(24) Tika īstenoti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts garantiju sistēmas (NGS) pārvaldību, efektivitāti un riska pārvaldības praksi; NGS pārvalda valdības finansētās kredītlīnijas. Garantētajiem aizdevumiem pašlaik tiek piemērota jauna metode, ar ko nosaka procentu likmju robežvērtības.

(25) Ņemot vērā šo attīstību, būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2011/344/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES groza šādi:

1. Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

„2. Finanšu palīdzība ir pieejama trīs gadus un sešas nedēļas, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.”

2. Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 3. panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem:

„8. Saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētajiem noteikumiem Portugāle 2014. gadā pieņem šādus pasākumus:

(a) vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā nepārsniedz 4 % no IKP, un netiek pieļauta jaunu nokavēto maksājumu uzkrāšanās. Deficīta mērķa aprēķinā neņem vērā iespējamās budžeta izmaksas banku atbalsta pasākumiem valdības finanšu sektora stratēģijas kontekstā. Lai sasniegtu šo mērķi, Portugāle veic konsolidācijas pasākumus 2,3 % apmērā no IKP, kā noteikts 2014. gada budžeta likumā un papildinošajos tiesību aktos, kas pieņemti šajā nolūkā;

(b) lai kontrolētu izdevumu iespējamu pārsniegšanu, valdība cieši uzrauga ministriju izdevumu maksimālā apjoma ievērošanu, izstrādājot ikmēneša ziņojumus Ministru padomei;

(c) Portugāle steidzami definē un ievieš paredzētās izmaiņas apgādnieka zaudējuma pensiju saņemšanas nosacījumos, kā arī līdz marta vidum pabeidz ietvarlikuma projektu, ar ko regulē tiešsaistes azartspēļu licenču pārdošanas nosacījumus. Turklāt Portugāle izlēmīgi rīkojas, lai pārdotu dažas ostu ekspluatācijas koncesijas, par ko panākta vienošanās;

(d) lai ievērotu fiskālās konsolidācijas mērķus, uzņēmumu ienākuma nodokļu visaptverošo reformu īsteno esošo budžeta līdzekļu ietvaros;

(e) saglabā „atturēšanās no jebkādas darbības” noteikumu attiecībā uz nodokļu izdevumiem centrālajā, reģionālajā vai vietējā līmenī. Vēl vairāk pastiprina centienus apkarot nodokļu nemaksāšanu un krāpšanu attiecībā uz dažādiem nodokļu veidiem, cita starpā uzraugot e-rēķinu sistēmu. 2014. gada pirmajā ceturksnī veic pētījumu par ēnu ekonomiku mājokļu tirgū, lai meklētu veidus, kā ierobežot nodokļu nemaksāšanu saistībā ar īres līgumiem;

(f) gadījumā, ja izpaužas negatīvi juridiski vai citi ar budžeta izpildi saistīti riski, Portugāle īsteno augstas kvalitātes kompensācijas pasākumus, lai sasniegtu deficīta mērķi;

(g) valdība konkretizē pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu fiskālā deficīta mērķi, kas 2015. gadā nepārsniedz 2,5 % no IKP. Sīki izstrādāti plāni tiks atspoguļoti 2014. gada fiskālās stratēģijas dokumentā, kurš jāpublicē līdz 2014. gada aprīļa beigām un kurā arī tiks konkrēti norādītas izdevumu maksimālās robežas pa nozaru ministrijām. Lai atbilstu ES budžeta sistēmas prasībām, šajā dokumentā iekļauj arī informāciju par budžeta vidēja termiņa plāniem;

(h) 2015. gada konsolidācijas stratēģiju cita starpā atbalsta šādi pasākumi: valdība 2014. gadā izstrādā vienotu algu skalu, kura jāievieš 2015. gadā un kuras mērķis ir atalgojuma politikas racionalizācija un konsekvence visos karjeras posmos publiskajā sektorā; vienotās piemaksu skalas (to paredzēts ieviest 2014. gadā) fiskālā ietekme pilnībā izpaudīsies 2015. gadā; tiek īstenota visaptveroša pensiju reforma, kuras mērķis ir uzlabot pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju. Nesen ieceltā pensiju reformas komiteja izstrādā konkrētus reformas noteikumus. Reforma aptver īstermiņa pasākumus, ar kuriem tiesības uz pensiju tiek vēl vairāk piesaistītas demogrāfiskiem un ekonomiskiem kritērijiem, vienlaikus ievērojot arī progresivitātes principus atbilstoši nesenajam Konstitucionālās tiesas nolēmumam par civildienesta ierēdņu pensiju režīma (CGA) saskaņošanu ar vispārējo pensiju sistēmu. Konkrētie šīs reformas pasākumi tiks paziņoti līdz divpadsmitā pārskata izstrādes laikam, un likumprojekts tiks iesniegts parlamentā gada pirmajā pusē. Tiek konkretizēti turpmāki pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt pensiju sistēmu ilgtermiņa ilgtspēju. Turklāt valdība nodrošina, ka nesen paaugstinātais pensionēšanās vecums 2015. gadā tiek efektīvi piemērots pensionāriem, kuri saņem pensijas saskaņā ar CGA režīmu; citi pasākumi, ar kuru palīdzību jāsasniedz deficīta mērķis 2,5 % apmērā no IKP, tiks noteikti līdz aprīļa vidum;

(i) vidējā termiņa fiskālā stratēģija balstās uz turpmākām reformām, kas cita starpā ir izklāstītas priekšlikumā par valsts reformu. Šo reformu mērķis ir uzlabot publiskā sektora efektivitāti un šā sektora sniegto pakalpojumu kvalitāti. Balstoties uz konsultāciju ar sociālajiem partneriem pirmo kārtu, divpadsmitajā pārskatā tiks izvērtēti šā plāna ietvaros gūtie panākumi;

(j) Portugāle 2014. gada budžeta ietvaros publicē ziņojumu par nodokļu izdevumiem, kurš aptver centrālās, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes;

(k) Portugāle līdz 2014. gada jūnija beigām ievieš Finanšu ministrijā grāmatvedības funkciju, lai uzlabotu publiskā sektora grāmatvedības un pārskatu sniegšanas sistēmu. Tās uzdevumi cita starpā būs nodrošināt pienācīgu grāmatvedību attiecībā uz valdības bankas kontu ieņēmumiem, izdevumiem, aktīviem un saistībām, kā arī parādiem un publiskā un privātā sektora partnerībām;

(l) Saistību kontroles likums tiek pilnībā īstenots visās publiskā sektora struktūrās, lai novērstu jaunu kavēto maksājumu rašanos;

(m) Portugāle veic papildu pasākumus, lai vēl vairāk nostiprinātu savu valsts finanšu pārvaldības sistēmu. Portugāle pārskata Budžeta pamatlikumu (BP), lai līdz marta beigām pilnībā transponētu attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus. Turklāt Portugāle veic visaptverošāku BP pārskatīšanu, lai samazinātu budžeta sadrumstalotību, ko panāk, ierobežojot budžeta vienību skaitu un pārskatot pašu ieņēmumu klasifikāciju, kā arī lai racionalizētu budžeta apropriāciju struktūru, palielinātu pārskatatbildību un vēl lielākā mērā nostiprinātu valsts finanses vidēja termiņa plānā. Galvenos jaunā likuma aspektus un struktūru izstrādā līdz 2014. gada aprīļa beigām. Portugāle nodrošina, ka pasākumus, kuru mērķis ir īstenot jauno budžeta plānu centrālās valdības līmenī, piemēro arī reģionālajā un vietējā līmenī;

(n) Portugāle pilnībā īsteno jauno tiesisko un institucionālo PPP sistēmu. PPP līgumu pārskatīšana notiek dažādās nozarēs, lai ierobežotu šīs pārskatīšanas ietekmi uz budžetu. Ikgadējie ziņojumi par PPP nodrošina no PPP un koncesijām izrietošo fiskālo risku visaptverošu novērtējumu, lai tādējādi laicīgi novērtētu budžeta fiskālos riskus. Ņemot vērā jauno VU ietvarlikumu un saskaņā ar pastiprināto Finanšu ministrijas kā akcionāra lomu, vēl vairāk palielina VU uzraudzībai paredzētās tehniskās vienības darbinieku skaitu. Valdība turpina savu visaptverošo VU pārstrukturēšanas programmu, lai arī turpmāk nodrošinātu un uzlabotu līdzsvarotus darbības rezultātus. Portugāles valdība turpina jau uzsāktos privatizācijas projektus;

(o) Portugāle turpina reformu programmu ceļā uz modernu un efektīvāku ieņēmumu administrēšanu, kas atbilst starptautiskajai paraugpraksei. Portugāle līdz 2014. gada martam publicē sarakstu ar 50 % no tām vietējām nodokļu iestādēm, kas jāslēdz līdz 2014. gada maijam. To resursu apjomu, kas nodokļu administrācijā ir paredzēti revīzijai, līdz divpadsmitajam pārskatam palielina vismaz par 30 % no kopējā darbinieku skaita. Nodokļu administrācijas ietvaros tiek izveidota jauna nodokļu maksātāju pakalpojumu nodaļa, kurā apvienoti dažādi nodokļu maksātājiem paredzēti pakalpojumi. Riska pārvaldības struktūrvienībai jābūt pilnīgā darbgatavībā 2014. gada pirmajā ceturksnī, sākotnēji veltot galveno uzmanību mērķtiecīgiem projektiem, kuru nolūks ir uzlabot pašnodarbinātu speciālistu un ļoti turīgu privātpersonu nodokļu saistību izpildi. Nodokļu saistību izpildi uzrauga nepārtraukti. Tiek pastiprināts tiesiskais un normatīvais regulējums noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, lai efektīvāk apkarotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un predikatīvos noziegumus, tostarp nodokļu noziegumus;

(p) Portugāle iesniedz ziņojumu ar šādiem mērķiem:

i) apzināt dienestu un jurisdikciju pārklāšanos starp centrālo un vietējo valdības līmeni, kā arī citu trūkumu avotus, un

ii) reorganizēt ministriju decentralizēto dienestu tīklu (galvenokārt ar Lojas do Cidadão (vienas pieturas aģentūru) tīkla un citu risinājumu palīdzību), efektīvāk aptverot ģeogrāfiskos reģionus un pastiprinot kopēju pakalpojumu un digitālās pārvaldības izmantošanu;

(q) Portugāle publiskā sektora pārvaldē turpina īstenot kopējo pakalpojumu stratēģiju, jo īpaši cilvēkresursu (GeRHuP) un IKT jomā;

(r) Portugāle turpina īstenot reformas, kas attiecas uz cilvēkresursu vadību valsts pārvaldē. Balstoties uz aptauju un ziņojumu par algas piemaksām, līdz divpadsmitajam pārskatam tiek iesniegts likumprojekts par vienotu algas piemaksas skalu, lai īstenotu to līdz 2014. gada jūnijam. Līdz 2014. gada martam stājas spēkā jaunais vispārējais likums par nodarbinātību valsts pārvaldē; ar šo likumu tiek vienkāršoti un apkopoti esošie noteikumi par nodarbinātību publiskajā sektorā, orientējoties pēc privātā sektora darba kodeksa struktūras;

(s) Portugāle nodrošina efektivitāti un lietderīgumu veselības aprūpes sistēmā, turpinot racionāli izmantot pakalpojumus un kontrolējot izdevumus, tostarp valsts izdevumus par zālēm un stacionāro aprūpi, un novēršot kavētos maksājumus;

(t) Portugāle turpina šobrīd notiekošo slimnīcu tīkla reorganizāciju un racionalizāciju, specializējot, koncentrējot un pārdalot slimnīcu sniegtos pakalpojumus, un nodrošina to, ka tiek īstenots daudzgadu darbības plāns slimnīcu reorganizācijai;

(u) Portugāle turpina īstenot pasākumus, lai novērstu lielo segmentāciju darba tirgū;

(v) makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas nolūkā Portugāle veicina tādas atalgojuma sistēmas attīstību, kas atbilst mērķim sekmēt darbvietu radīšanu un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju. Programmas darbības laikposmā minimālā alga tiek palielināta tikai tad, ja to pamato norises ekonomikā un darba tirgū;

(w) Portugāle turpina nodrošināt aktīva darba tirgus politikas efektivitāti saskaņā ar novērtējuma ziņojumu un rīcības plānu valsts nodarbinātības dienestu darbības uzlabošanai;

(x) Portugāle turpina īstenot savos rīcības plānos izklāstītos pasākumus, lai uzlabotu vidējās izglītības, kā arī arodizglītības un apmācības kvalitāti un palielinātu uzņēmumu iesaisti arodizglītības un izglītības sistēmā;

(y) Portugāle īsteno plānu, lai izveidotu neatkarīgu uzņēmumu loģistikas pakalpojumu sniegšanai gāzes un elektroenerģijas jomā;

(z) Portugāle īsteno piemērotus pasākumus, lai likvidētu enerģijas tarifu parādu un nodrošinātu valsts elektroenerģijas sistēmas ilgtspēju;

(aa) Portugāle pieņem pasākumus, kas veicina transporta sistēmas darbību; pilnībā tiek īstenots 2011.–2015. gada stratēģiskais plāns transporta jomā, tostarp ilgtermiņa pasākumi efektivitātes un ilgtspējas nodrošināšanai;

(bb) Portugāle turpina transponēt ES dzelzceļa nozares tiesību aktu paketes;

(cc) Portugāle turpina uzlabot ostu pārvaldes sistēmu, tās saimniecisko regulējumu un darbību;

(dd) Portugāle turpina atcelt šķēršļus ienākšanai tirgū, mīkstināt esošās atļauju saņemšanas prasības un samazināt administratīvo slogu pakalpojumu nozarē;

(ee) Portugāle pabeidz pieņemt būvniecības likumus un citus atlikušos sektorālos grozījumus, kas ir nepieciešami, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK[4], un vajadzības gadījumā iesniedz tos parlamentā;

(ff) valdība iesniedz Portugāles parlamentam grozītos arodorganizāciju statūtus;

(gg) Portugāle uzlabo uzņēmējdarbības vidi, pabeidzot sāktās reformas administratīvā sloga samazināšanai, jo īpaši panākot to, ka pilnībā darbojas vienotais kontaktpunkts, lai tādējādi nodrošinātu atbilstību Pakalpojumu direktīvai un Profesionālo kvalifikāciju direktīvai, un vēl vairāk vienkāršojot esošās licencēšanas procedūras, noteikumus un citus ekonomiku apgrūtinošus administratīvus slogus, kas ir būtisks šķērslis saimnieciskās darbības attīstībai;

(hh) pēc grozījumu pieņemšanas Likumā 6/2006 par jaunajiem pilsētas īpašumu īres līgumiem un dekrētlikumā, ar ko vienkāršo renovācijas administratīvo procedūru, Portugāle veic visaptverošu pārskatu par mājokļu tirgus darbību;

(ii) valdība apstiprina atbilstošos grozījumus valsts regulatoru statūtos un nodrošina Konkurences iestādes finansējuma modeļa efektīvu darbību;

(jj) Portugāle izvērtē fakultatīva naudas līdzekļu uzskaites režīma ietekmi PVN jomā;

(kk) Portugāle turpina īstenot visaptverošu programmu, lai atceltu nevajadzīgas licencēšanas procedūras, noteikumus un citus ekonomiku apgrūtinošus administratīvus slogus.

9. Lai atgūtu uzticību finanšu sektoram, Portugāle tiecas saglabāt atbilstīgu kapitāla līmeni banku nozarē un nodrošināt sakārtotu procesu parādsaistību samazināšanai, ievērojot saprašanās memorandā noteiktos termiņus. Šajā saistībā Portugāle īsteno Portugāles banku nozares stratēģiju, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, ECB un SVF, tā, lai tiktu saglabāta finanšu stabilitāte. Jo īpaši Portugāle:

(a) nodrošina, ka banku kapitāla rezervju līmenis arī turpmāk ir adekvāts un atbilst jaunajiem kapitāla noteikumiem, kas izklāstīti Kapitāla prasību direktīvā IV (CRD IV);

(b) iesaka bankām ilgtspējīgā veidā stiprināt to nodrošinājumu rezerves;

(c) vajadzības gadījumā arī nākotnē apņemas sniegt turpmāku atbalstu banku sistēmai, mudinot bankas rast privātus risinājumus, savukārt saskaņā ar Savienības noteikumiem par valsts atbalstu Banku maksātspējas atbalsta mehānisma (BSSF) līdzekļi ir pieejami turpmākam dzīvotspējīgu banku atbalstam, ievērojot stingrus nosacījumus;

(d) nodrošina banku nozares parādsaistību līdzsvarotu un sakārtotu samazināšanu, kas ir būtiski, lai pastāvīgi likvidētu finansējuma nelīdzsvarotību un vidējā termiņā mazinātu atkarību no Eurosistēmas finansējuma. Banku finansējuma un kapitāla plānus pārskata reizi ceturksnī;

(e) turpina stiprināt Banco de Portugal (BdP) uzraudzības padomi, uzlabot tās uzraudzības procesus, kā arī izstrādāt un ieviest jaunu uzraudzības metodiku un instrumentus. Atbilstīgi Savienības līmenī noteiktajam termiņam BdP pārskatīs standartus attiecībā uz ienākumus nenesošiem aizdevumiem, lai sasniegtu konverģenci ar attiecīgajos EBI tehniskajos standartos iekļautajiem kritērijiem;

(f) turpina katru ceturksni uzraudzīt iespējamās banku kapitāla vajadzības, stresa apstākļos piemērojot progresīvu pieeju, tostarp integrējot jauno lejupējo spriedzes testu sistēmu kvalitātes nodrošināšanas procesā, tādējādi ļaujot veikt pārskatu par galvenajiem rezultātu virzītājspēkiem;

(g) nodrošina, ka tiek īstenoti pasākumi, par kuriem panākta vienošanās to finanšu iestāžu pārstrukturizācijas plānos, kuras ir saņēmušas valsts kapitāla palīdzību;

(h) nodrošina, ka laicīgi tiek pārdoti visu trīs valstij piederošo īpašam nolūkam dibināto sabiedrību meitasuzņēmumi un aktīvi, tostarp izmantojot divus atlasītos pakalpojumu sniedzējus;

(i) analizē banku sanācijas plānus un sniedz sistēmai tādas vadlīnijas par sanācijas plāniem, kuras atbilst attiecīgo EBI tehnisko standartu (projektam) un plānotajai Savienības direktīvai par kredītiestāžu sanāciju un noregulējumu, un sagatavo noregulējuma plānus, pamatojoties uz banku iesniegtajiem ziņojumiem;

(j) sagatavo ceturkšņa ziņojumus par jauno pārstrukturizācijas līdzekļu īstenošanu; turpina uzraudzīt finanšu iestādēm paredzētas sistēmas īstenošanu, lai iesaistītos mājsaimniecību parādu ārpustiesas pārstrukturizācijā, un atvieglo uzņēmumu parādu pārstrukturizācijas sistēmas piemērošanu. Sadarbībā ar Banco de Portugal sagatavo stratēģisku plānu, kura mērķis ir risināt uzņēmumu pārmērīgi lielo parādu problēmu un atbalstīt kapitāla pārnešanu uz ekonomikas ražojošajām nozarēm, vienlaikus sekmējot finanšu stabilitāti;

(k) ar ceturkšņa ziņojumu palīdzību turpina uzraudzīt uzņēmumu un mājsaimniecību augsto parādsaistību līmeni, kā arī turpina īstenot jauno parādu pārstrukturizācijas sistēmu, lai nodrošinātu, ka tā darbojas pēc iespējas efektīvāk;

(l) pamatojoties uz jau iesniegtajiem priekšlikumiem, veicina uzņēmumu finansējuma alternatīvu diversifikāciju, izstrādā un īsteno risinājumus, kas uzņēmumiem sniedz finansējuma alternatīvas salīdzinājumā ar tradicionāliem banku kredītiem, ko panāk, izmantojot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmumu pieeju kapitāla tirgiem;

(m) turpina izvērtēt uzlaboto valdības garantēto kredītinstrumentu ietekmi uz faktiskajām procentu likmēm; vajadzības gadījumā ir gatava veikt alternatīvus politikas pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības garantēto aizdevumu piešķiršanas cenas tiek noteiktas konkurētspējīgā un pārredzamā veidā par labu galasaņēmējiem; regulāri ziņo par gūtajiem panākumiem;

(n) izveido attīstības finanšu iestādi (DFI), kuras mērķis ir racionalizēt un centralizēt to finanšu instrumentu izmantošanu, kurus 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta Eiropas struktūrfondi un ieguldījumu fondi. Iestāde nepieņem publiskus noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus, neizsniedz tiešus aizdevumus, neiegādājas valsts parādzīmes un nepiešķir valstij aizdevumus. DFI uzņēmējdarbības modelis un statūti tiks izstrādāti tā, lai nepieļautu papildu slogu vai risku valsts finansēm.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

[1] OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

[2] Padomes Īstenošanas lēmums 2011/344/ES (2011. gada 17. maijs) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.).

[3] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

[4] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).