Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments



Oficiālais Vēstnesis L 250 , 27/09/2011 Lpp. 0003 - 0022



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu [1], ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0212/2010) [2], ņemot vērā 2009. finanšu gada pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments [3], ņemot vērā iekšējā revidenta 2009. gada pārskatu, ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm [4], ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību [5], ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu, ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 275. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 318. pantu, kā arī Euratom līguma 179.a pantu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, [6] un jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu, ņemot vērā 13. pantu Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi [7], ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Savienības iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Eiropas Parlamenta lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par 2009. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm – I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa [8], ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2009. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi [9], ņemot vērā Reglamenta 77. pantu, 80. panta 3. punktu un VI pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0094/2011), A. tā kā Revīzijas palāta norāda, ka attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem 2009. gadā visas iestādes apmierinoši īstenoja Finanšu regulā paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas, un pārbaudītajos darījumos nebija būtisku kļūdu [10]; B. tā kā ģenerālsekretārs 2010. gada 2. jūlijā apliecināja, ka guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Nozīmīgākās izmaiņas Parlamenta budžeta pārvaldībā 2009. gadā 1. atzīst, ka pašreizējā finanšu stāvokļa dēļ gan Parlamentam, gan pārējām Savienības iestādēm, lai spētu sniegt efektīvus pakalpojumus, ir jāatrod visrentablākais veids, kā izmantot finanšu un cilvēkresursus (cita starpā meklējot arī iespējas ietaupīt), kā arī elektroniskus instrumentus un metodes; 2. prasa pārskatīt Parlamenta budžetu, ņemot vērā ilgtermiņa perspektīvu; prasa noteikt, kādus ietaupījumus turpmāk būtu iespējams panākt, lai samazinātu izmaksas un nodrošinātu resursus Parlamenta ilgtspējīgai darbībai, pildot likumdevējas iestādes pienākumus; 3. atgādina, ka 2010. gada 5. maija rezolūcijā [11] par Parlamenta 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments pauda nožēlu par to nepabeigto pasākumu lielo skaitu (88 no 452) un būtisko īpatsvaru, kuri saistīti ar iekšējā revidenta veikto iekšējās kontroles sistēmas revīziju; ar gandarījumu norāda uz ģenerālsekretāra atbildēm uz budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā uzdotajiem jautājumiem, kurās norādīts, ka, pēc ģenerāldirektoru domām, ir gūti ievērojami panākumi viņu apstiprināto rīcības pasākumu īstenošanā, proti, viņi uzskatīja, ka līdz 2010. gada beigām 51 pasākums ir pilnībā īstenots (tostarp visi četri īpaši nozīmīgie pasākumi), 31 pasākums ir īstenots daļēji, bet sešos gadījumos lielākais darbs vēl ir priekšā; tomēr prasa, lai nākamajā gada pārskatā tiktu iekļauts iekšējā revidenta vērtējums un apstiprinājums attiecībā uz šiem pašnovērtējumiem; turklāt prasa, lai ģenerālsekretārs reizi sešos mēnešos ziņotu Budžeta kontroles komitejai par visiem nepabeigtajiem pasākumiem; 4. atgādina, ka tas visvairāk attiecās uz Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorātu (DG ITEC), jo tas nebija pabeidzis 22 pasākumus; ar gandarījumu norāda, ka saskaņā ar iekšējā revidenta sniegto informāciju DG ITEC Informācijas tehnoloģijas direktorāts ir īstenojis 19 no 22 nepabeigtajiem pasākumiem un tādējādi ir ievērojami uzlabojis savu kontroles sistēmu; mudina visus attiecīgos ģenerāldirektorātus turpināt darbu, lai uzlabotu to pārvaldības un kontroles procedūras; aicina iekšējo revidentu noteikt stingrāku grafiku pasākumu īstenošanai; 5. norāda, ka 2009. gads bija pirmais Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma un Reģistrēto deputātu palīgu nolikuma darbības gads; vērš uzmanību uz zināmu skaitu sākotnēju problēmu saistībā ar Deputātu palīgu nolikuma īstenošanu, tomēr atzinīgi vērtē to, ka Prezidijā izveidotā pagaidu darba grupa Deputātu nolikuma un Deputātu palīgu nolikuma īstenošanas novērtēšanai ir ierosinājusi grozījumus Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumos attiecībā uz i) deputātu darba braucieniem, ii) deputātu veselības apdrošināšanu un medicīnisko izdevumu atmaksu, iii) deputātu palīgu komandējumiem, iv) deputātu palīgu līgumu darbības laiku un pagarināšanu, v) deputātu palīgu profesionālo apmācību un vi) Noteikumiem par deputātu praktikantiem, kā arī citus grozījumu Deputātu palīgu nolikumā, it īpaši attiecībā uz i) parlamentārās palīdzības piemaksas un piemaksas par vispārējiem izdevumiem izmantošanu, ii) pilnvarotajiem maksātājiem un iii) deputātu sūdzību un pārsūdzību procedūras pārskatīšanu; uzsver, ka šie grozījumi jāīsteno ne vēlāk kā līdz 2011. gada 30. novembrim; 6. konstatē, ka pašreizējie noteikumi par to, kā maksā piemaksu par vispārējiem izdevumiem, kuros noteikts, ka naudu pārskaita uz deputāta privāto kontu, bet netiek prasīti nekādi izdevumus apliecinoši dokumenti, ir sašķēluši deputātus tajos, kas par izdevumiem atskaitās pilnībā un publisko tos, un tajos, kas neievēro šādas pārredzamības nodrošināšanas procedūras un tādējādi riskē nokļūt aizdomās, ka daļa piemaksas varētu būt izmantota personīgo ienākumu papildināšanai; aicina ģenerālsekretāru ierosināt kārtību, kas nodrošinātu, ka izdevumi, kuriem paredzēta minētā piemaksa, visos gadījumos ir pārredzami un līdzekļi tiek izlietoti paredzētajiem mērķiem; 7. norāda uz administrācijas konstatēto ievērojamo darba slodzes pieaugumu, kas saistīts ar jauno nolikumu stāšanos spēkā; ar bažām norāda uz sarežģītāko procedūru reģistrēto palīgu komandējumiem ārpus trim darba vietām un uzskata, ka, lai gan ir ievērojami palielināts darbinieku skaits, deputātiem sniedzamo pakalpojumu dienestā un dienestos, kas risina ar palīgiem saistītos jautājumus, joprojām ir pārāk maz darbinieku, un tādēļ prasa administrācijai pārcelt papildu darbiniekus, lai varētu tikt galā ar palielināto darba slodzi; turklāt prasa veikt un līdz 2011. gada 30. septembrim nosūtīt atbildīgajām komitejām visaptverošu izvērtējumu par darbinieku sastāva izmaiņām un izdevumu attīstību visās attiecīgajās jomās, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, veselu gadu īstenojot abus jaunos nolikumus, kā arī rīcības plānu un novērtējumu par finansiālo ietekmi uz Parlamenta budžetu, tostarp pasākumiem, kas jāparedz saistībā ar iespējamo vajadzību pēc papildu biroja telpām; 8. ar gandarījumu norāda uz uzlabojumiem Parlamenta sniegto pakalpojumu pārvaldībā; īpaši atzinīgi vērtē Prezidija 2009. gada 1. aprīļa lēmumu no 2010. gada 1. janvāra pārstrukturēt Personāla ģenerāldirektorātu, kā arī pārstrukturēt Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorātu un piešķirt tam vairāk resursu, lai tas nekavējoties varētu sākt uzlabot Parlamenta ēku uzturēšanu; 9. pieņem zināšanai Prezidija 2010. gada 24. martā pieņemto ilgi gaidīto vidēja termiņa stratēģiju IT un nekustamā īpašuma jomā un sagaida, ka saistībā ar nekustamā īpašuma stratēģiju tiks uzlabota iestāžu sadarbība un ka regulāri notiks apspriešanās ar vietējo iedzīvotāju organizācijām; 10. īpaši pieņem zināšanai vidēja termiņa un ilgtermiņa nekustamā īpašuma politiku (nekustamā īpašuma stratēģiju), kurā ņemta vērā Parlamenta pienākumu paplašināšanās līdz ar Lisabonas līgumu, telpu piešķiršanas noteikumi un nepieciešamība izvietot atsevišķus ārštata darbiniekus, kā arī uzturēt un/vai atjaunot ēkas; prasa arī sagatavot detalizētu ziņojumu par turpmākajām vajadzībām pēc telpām un norādīt, no kurienes varētu ņemt tam nepieciešamo finansējumu; turklāt prasa, lai ģenerālsekretārs vestu sarunas ar Beļģijas varas iestādēm ar mērķi samazināt papildu summu (33 %), kas būtu jāpiemaksā, ja Parlaments iegādātos "valsts" īpašumu; 11. ir gandarīts par uzlabojumiem Parlamenta informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pārvaldībā, atvērtā pirmkoda programmatūras plānoto vispārējo lietošanu un to, ka nesen pieņemtajā IKT stratēģijā ir atzīta nepieciešamība strauji pilnveidot IT sistēmas iepirkuma procesa un līgumu pārvaldības jomā, kā arī nepieciešamība pēc: - skaidrām specifikācijām projektu uzsākšanas brīdī, - vispārējas pārvaldības informācijas sistēmas, - izvairīšanās no pārmērīgas ārpakalpojumu piesaistes IKT pakalpojumu jomā, - skaidrāka pienākumu sadalījuma izstrādes un uzturēšanas jomās, kā arī - papildu resursiem DG ITEC, lai nodrošinātu projektu stingrāku kontroli; 12. prasa visiem Eiropas Parlamenta deputātiem nosūtīt to svarīgāko politikas pamatnostādņu kopijas, kuras Prezidijs ir pieņēmis šī sasaukuma laikā, piemēram: - nekustamā īpašuma stratēģija, - IKT stratēģija, - rīcības plāns komunikācijas jomā; prasa arī turpmāk nosūtīt viņiem šādus dokumentus; 13. aicina Prezidiju nosūtīt visiem Eiropas Parlamenta deputātiem to dokumentu projektus, kas skar svarīgākos vispārējas intereses jautājumus, lai veicinātu diskusiju politiskajās grupās pirms galīgo lēmumu pieņemšanas; Galvenie vēl veicamie uzdevumi Drošība 14. nosoda trešo pēc kārtas notikušo laupīšanu Parlamenta telpās, kurām vajadzēja būt drošām; pauž lielu neapmierinātību par acīmredzamajiem trūkumiem Parlamenta drošības sistēmā; aicina administrāciju atbildīgajam vadītājam uzticēt citus pienākumus; 15. pauž izbrīnu par to, ka Parlamenta drošības dienestos strādā aptuveni 900 cilvēku, lielākā daļa kā ārēji līgumdarbinieki, un norāda arī uz kopējo drošības izmaksu pastāvīgo pieaugumu (2009. gadā aptuveni EUR 43000000); ņemot vērā nesenos drošības jomā notikušos incidentus, prasa pārskatīt šos pakalpojumus, lai palielinātu to efektivitāti; stingri ierosina divus galvenos līgumus par drošības pakalpojumiem, gan fiziskiem, gan tehniskiem, neslēgt ar uzņēmumu, kas tos nodrošina pašlaik; 16. šajā sakarībā atzinīgi vērtē jauna par drošības jautājumiem atbildīga direktorāta izveidi, sākot ar 2010. gada 1. janvāri, un prasa, lai šis jaunais direktorāts veiktu Parlamenta drošības politikas padziļinātu pārskatīšanu un izstrādātu priekšlikumus tādu drošības risinājumu ieviešanai Parlamentā, kas vairāk saistīti ar tehnoloģijām un ir lētāki, tādējādi panākot nozīmīgus ietaupījumus darbinieku ziņā, kā arī vēlas saņemt informāciju par sasniegto; 17. uzskata, ka ar jauno drošības politiku jāpanāk izmaksu ziņā izdevīgs samērs starp štata un ārštata darbiniekiem un drošības problēmām, no vienas puses, un pieejamību un atvērtību, no otras puses, lai Parlaments kā iestāde paliktu pēc iespējas atvērts un pieejams; uzsver, ka plašāka videonovērošana nav vēlamais risinājums; 18. norāda, ka viena no vājajām vietām Parlamenta drošības sistēmā pašlaik ir tā, ka, deputātiem ienākot ēkās un izejot no tām, caurlaides netiek elektroniski pārbaudītas; uzskata, ka deputātiem jāizvirza obligāta prasība uzrādīt caurlaidi, ienākot Parlamentā un izejot no tā; 19. konstatē, ka deputātu apmeklētāju reģistrācijas procedūra ir lēna un apgrūtinoša salīdzinājumā ar to, kāda noteikta Eiropas Komisijā un daudzos valstu parlamentos, kur drošība ir vienlīdz svarīga, un ka tādējādi rodas nevajadzīga kavēšanās un neērtības apmeklētājiem, deputātiem un viņu palīgiem; aicina ģenerālsekretāru iepazīties ar citu parlamentu praksi un pēc tam ierosināt labākas procedūras pieņemšanu; 20. uzsver skaidras drošības stratēģijas nepieciešamību, lai nodrošinātu racionāli veidotu, modernu un mūsdienīgu drošības dienestu, kas varētu ietvert šādus elementus: i) elektroniskais paraksts deputātiem (pašreizējās novecojušās un dārgās sistēmas vietā, kad parakstīšanās notiek uz papīra, kur darbinieki datus rakstījuši ar roku), nodrošinot, ka jauno sistēmu nav iespējams izmantot ļaunprātīgi; tādēļ aicina ģenerālsekretāru līdz 2011. gada 30. septembrim nākt klajā ar dažādiem efektīvākas parakstīšanās sistēmas priekšlikumiem, apsverot arī iespēju noteikt konkrētu laiku, kad iespējams parakstīties; ii) tehniski risinājumi, kas ļautu drošības dienestam efektīvi rīkoties krīzes situācijās, nodrošinot tam ticamu informāciju par to cilvēku skaitu un identitāti, kas atrodas Parlamenta telpās; iii) aktualizēts krīžu vadības plāns; iv) apmeklētāju iekšēja reģistrācija, kas ļautu šo pakalpojumu sniegt labāk un saskaņotāk; 21. norāda uz Parlamenta trīs darba vietās izvietoto kameru lielo skaitu [12]; prasa ģenerālsekretāram līdz 2011. gada 30. jūnijam sniegt Budžeta kontroles komitejai sīku informāciju par šādiem jautājumiem: i) kā tiek izmantoti videoieraksti; ii) kā un cik ilgi tie tiek glabāti; iii) kam ir piekļuve ierakstiem, kā arī iv) vai lielais kameru skaits un videonovērošana ir palīdzējusi novērst, konstatēt vai atklāt zādzības vai kā tas kopumā ir veicinājis drošības uzlabošanos Parlamentā; 22. ar bažām norāda uz aizvien lielākajām grūtībām, ar ko, veicot ikdienas darbu, deputātiem un darbiniekiem nākas saskarties daudzo apmeklētāju grupu dēļ, kas ierodas Parlamenta darba telpās, kuras nav sākotnēji paredzētas apmeklētājiem; prasa kvestoriem stingrāk piemērot attiecīgos noteikumus, it īpaši smagākas noslodzes periodos; 23. pauž nožēlu par nepietiekamo drošību Parlamenta apkārtnē un uzskata, ka labāka komunikācija un sadarbība ar vietējo policiju ļautu efektīvāk izmantot resursus; mudina iestādes vienoties ar Beļģijas varas iestādēm par drošības uzlabošanu ES ēku kvartālā Briselē, cita starpā par aktīvāku policijas patrulēšanu; Darbinieku rotācija 24. prasa informāciju par visām atkāpēm no parastās darbinieku rotācijas kārtības, kas paredz vienā amatā pavadīt ne vairāk kā septiņus gadus, un jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem "sensitīvos amatos"; Iestādes darbinieku un ārēju darbinieku izmantošana 25. ir ļoti nobažījies par lielo skaitu (aptuveni 990) ārštata darbinieku, kuru darba vietas ir Parlamenta telpās; uzskata, ka šādu telpu nepieciešamība jāparedz sākotnējās specifikācijās un ka dienestiem pienācīgi jāpamato, kādēļ ārštata IT vai ēku eksperti tiem nepieciešami uz vietas; uzskata, ka vairāk jāizmanto atklāta plānojuma biroji; 26. pauž nožēlu par pārmērīgo atkarību no ārējas (tehniskas) ekspertīzes, it īpaši IT un ēku jomā, ko izraisa iekšējo un ārējo resursu strukturāla nelīdzsvarotība, un prasa panākt izmaksu ziņā izdevīgu proporciju starp štata un ārštata speciālistiem visās Parlamenta darbības jomās; tādēļ uzskata, ka jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai nodrošinātu informāciju, kas nepieciešama lēmumu pieņemšanai par ārēju ekspertu piesaistīšanu; Ēku politika 27. uzsver nepieciešamību iestādes iekšienē nodrošināt augstas kvalitātes ekspertus nekustamā īpašuma jomā, kas vajadzīgs, lai ievērojami uzlabotu Parlamenta ēku iegādes vai ilgtermiņa nomas turpmāko plānošanu un iepirkuma procedūras; norāda uz labākas iestāžu sadarbības izšķirīgo nozīmi; 28. prasa iesniegt aplēsi par zaudējumiem, ko radīja Parlamenta vecās ēkas Briselē pārdošana Reģionu komitejai, ņemot vērā cenu par kvadrātmetru biroja telpu, ko pašlaik pērk vai nomā; 29. aicina ģenerālsekretāru ar DG INLO un visu ģenerāldirektorātu palīdzību veikt padziļinātu izpēti par Parlamenta ēku faktisko izmantošanu un nepieciešamajiem noteikumiem, kas attiektos uz visām lietotāju kategorijām, kā arī prioritārā kārtā izstrādāt vienotu, uzticamu datubāzi ar visu attiecīgo informāciju par visām personām, kuru darba vietas atrodas Parlamenta telpās; norāda, ka Prezidija lēmums par Parlamenta vidēja termiņa un ilgtermiņa politiku nekustamā īpašuma jomā šajā sakarībā ir labs sākums; aicina DG INLO skrupulozi īstenot kopā ar iekšējo revidentu apstiprināto rīcības plānu; aicina veikt salīdzinošu aprēķinu, kurā, ņemot vērā izmantoto biroju platību kvadrātmetros, izmaksas par ieguldījumiem, parāda apkalpošanu un uzturēšanu būtu salīdzinātas ar pašreizējām biroja telpu nomas cenām ES ēku kvartālā Briselē; prasa, lai pirms papildu biroju telpu iegādes, to vērtība tiktu noteikta saskaņā ar diskontētas naudas plūsmas metodi; 30. norāda, ka otra silīte Briselē ir prioritārs projekts un tādēļ tas rada vajadzību pēc papildu telpām; saistībā ar jaunām biroja telpām prasa veikt deputātu aptauju par to, vai otra palīga biroju viņi uzskata par nepieciešamu, ņemot vērā vēl citu palīgu pieņemšanu darbā; 31. uzskata, ka būtu vēlams, lai Parlamenta ēkas atrastos tuvu cita citai; tomēr atgādina, ka šī vēlme nav savienojama ar to, ka Parlamentam ir trīs oficiālās darba vietas; šajā sakarībā uzsver, ka Eiropas Parlamenta tuvākajā apkārtnē Briselē ir iespējams nomāt pietiekami daudz biroja telpu, kas varētu apmierināt vajadzības pēc telpām vidējā termiņā un vienlaikus atbilstu Parlamenta mērķiem finansiālās un darbības efektivitātes, kā arī vides jomā; 32. mudina administrāciju sarunās vienoties par iestāžu nolīgumu ar Komisiju par Eiropas namu (EP informācijas biroju) iegādes finanšu noteikumiem, proti, iekļaut nepārprotamus punktus par izmaksu samazināšanu; Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) joma 33. atzinīgi vērtē strukturētāku pieeju IKT un visaptverošas stratēģijas izstrādi šajā jomā; atzinīgi vērtē arī to, ka atbildēs uz jautājumiem administrācija ir apņēmusies sākt izpēti par ārējo darbinieku aizstāšanas iespējām; 34. saistībā ar IT lietojumprogrammu izstrādi uzsver strukturālo problēmu, ko izraisa lielā atkarība no ārējiem ekspertiem, kas rada nopietnu juridisku un funkcionālu apdraudējumu; tādēļ uzskata, ka būtiski jāmaina pārvaldības un kontroles sistēmas Informācijas tehnoloģiju direktorātā, tostarp arī visam lietojumprogrammu izstrādes procesam ciešāk un agrāk jāpiesaista citi ģenerāldirektorāti, kas varētu veicināt lietotāju lielāku iesaistīšanos un atbildību par katra projekta rezultātu; 35. tādēļ aicina DG ITEC skrupulozi īstenot kopā ar iekšējo revidentu apstiprināto rīcības plānu un censties panākt atbilstīgu samēru starp parlamenta darbiniekiem un ārējiem darbiniekiem, kā arī atbilstīgu samēru starp lietojumprogrammu iekšēju izstrādi un līgumu slēgšanu par konkrētu produktu izstrādi; pieņem zināšanai kvalificētu kandidātu trūkumu EPSO sarakstos IT drošības jomā; atbalsta arī ierosinājumu steidzami rīkot atsevišķus AD 7 līmeņa konkursus šajā jomā; 36. pauž sašutumu par milzīgajām viesabonēšanas izmaksām, kas tiek atmaksātas darbiniekiem, kuri nerēķinās ar izmaksu strauju pieaugumu, atrodoties Strasbūrā vai citur ārpus Briseles; mudina par IT atbildīgās personas izveidot kontroles instrumentu, lai īpaši augstas izmaksas varētu novērst, jau ļoti laicīgi konstatējot krasus izmaksu palielinājumus; 37. vērš uzmanību uz to, ka Parlamentam aizvien lielākā ārēju uzņēmumu izmantošana IT projektu īstenošanai ir ne tikai finansiāli neizdevīga, bet arī draud ar zinātības zaudēšanu ievērojamā apjomā un apdraud tā spēju pārvaldīt un uzraudzīt projektus, ko īstenojuši ārēji pakalpojumu sniedzēji; prasa arī to, lai lēmumi par ārēju uzņēmumu izmantošanu tiktu pamatoti ar izmaksu un ieguvumu analīzi; turklāt, ņemot vērā IKT aizvien plašāko izmantošanu un lielāko nozīmi Eiropas Parlamenta darbā, uzskata, ka IKT pārvaldība jāveic augstākā līmenī, arī tādēļ, lai uzlabotu drošību; uzstāj, lai DG ITEC 2010. gada darbības pārskatā sniegtu informāciju par datorcentru eksternalizācijas izmaksām salīdzinājumā ar iepriekšējām izmaksām; Ārkārtas pārrunu procedūras 38. atgādina savu 2010. gada 5. maija rezolūcijā pausto viedokli, ka 2007. un 2008. gadā vērojamais ārkārtas pārrunu procedūru skaita un īpatsvara pieaugums nepārprotami liek kredītrīkotājiem veikt pasākumus, lai mainītu šo tendenci, kā arī atgādina ģenerāldirektoram izteikto aicinājumu līdz 2010. gada 1. septembrim ziņot Budžeta kontroles komitejai par veiktajiem pasākumiem; 39. pauž bažas par ārkārtas pārrunu procedūru joprojām augošo skaitu un atkārtoti aicina ģenerālsekretāru un deleģētos kredītrīkotājus veikt efektīvus un iedarbīgus pasākumus šīs tendences maiņai, kā arī līdz 2011. gada 30. septembrim ziņot atbildīgajai komitejai par veiktajiem pasākumiem; papildus tam mudina administrāciju turpināt stingri pārbaudīt šīs procedūras, jo īpaši ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus, un par visiem konstatētajiem pārkāpumiem piemērot pastiprinātas un preventīvas sankcijas; Procesuālie noteikumi 40. norāda, ka Parlamenta struktūru iekšējā organizācija un pilnvaru sadalījums ir noteikts Reglamentā; uzsver, ka tas ir viens no galvenajiem elementiem demokrātiskajā labas likumdošanas procesā; 41. uzskata, ka ir jāuzlabo iespēja uzdot rakstiskus jautājumus citām iestādēm, nodrošinot atbilstošas veidlapas katrai iestādei, kā arī pielāgojot Parlamenta Reglamentu; Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību 42. konstatē, ka 2009. gadā Parlamenta ieņēmumi bija EUR 141250059 (2008. gadā – EUR 151054374), kas ietver arī piešķirtos ieņēmumus EUR 27576932 apmērā; Parlamenta pārskatu izklāsts 43. konstatē, ka Parlamenta 2009. finanšu gada kontu slēgšanas brīdī galīgie skaitļi bija šādi: (EUR) | a)Pieejamās apropriācijas 2009. gada apropriācijas | 1529970930 | Neautomātiskie pārnesumi no 2008. finanšu gada | 8315729 | Automātiskie pārnesumi no 2008. finanšu gada | 196133738 | 2009. gada piešķirto ieņēmumu apropriācijas | 27576932 | Piešķirto ieņēmumu apropriācijas, kas pārnestas no 2008. gada | 36808922 | Kopā | 1798806251 | b)Apropriāciju izlietojums 2009. finanšu gadā Saistības | 1670143804 | Veiktie maksājumi | 1466075267 | Uz nākamo gadu automātiski pārnestās apropriācijas, tostarp piešķirto ieņēmumu apropriācijas | 201826738 | Uz nākamo gadu neautomātiski pārnestās apropriācijas | 10100000 | Atceltās apropriācijas | 120804246 | c)Budžeta ieņēmumi 2009. gadā saņemts | 141250059 | d)Kopējā bilance 2009. gada 31. decembrī | 1709216709 | 44. uzskata, ka tabulā ir jāiekļauj papildu aile, kurā tiktu sniegti dati par iepriekšējo gadu, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un atvieglotu salīdzināšanu; 45. ar gandarījumu norāda, ka 2009. gadā pirmo reizi finanšu gada beigās netika veikts vispārējs pārvietojums, lai gan vairākos iepriekšējos gados šāda iespēja tika izmantota (galvenokārt ēku iegādei, veicot avansa maksājumus par ikgadējo nomas maksu), un uzskata, ka tas liecina par labāku budžeta plānošanu un disciplīnu un ir ļoti apsveicami; mudina administrāciju arī turpmāk paturēt prātā šo mērķi un pēc iespējas mazāk izmantot vispārēja pārvietojuma mehānismu; Ģenerālsekretāra ticamības deklarācija 46. atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra 2010. gada 2. jūlija paziņojumu par kredītrīkotāju 2009. gada darbības pārskatiem, kurā viņš kā galvenais deleģētais kredītrīkotājs apliecināja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību; Ģenerāldirektoru darbības pārskati 47. norāda, ka pašreiz katrs ģenerāldirektors (deleģētais kredītrīkotājs) sagatavo savu gada darbības pārskatu un ka netiek gatavots un apstiprināts vispārējs visas iestādes darbības pārskats; aicina ģenerālsekretāru apsvērt iespēju 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai sagatavot gada darbības pārskatu vieglāk uztveramu, konsolidētu versiju (kopsavilkumu), kā tas jau notiek citās iestādēs, vienlaikus nodrošinot, ka pārskatu pielikumi netiek ieskenēti, bet iekļauti tādā formātā, kurā iespējams veikt datorizētu meklēšanu; uzskata, ka pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību ir jānošķir no ierosinātā gada darbības pārskatu kopsavilkuma; 48. norāda, ka Iekšējo noteikumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi 8. panta 4.–7. punktā tiek prasīts, lai deleģētie kredītrīkotāji par pienākumu izpildi atskaitās galvenajam deleģētajam kredītrīkotājam, papildus par iepriekšējo gadu sagatavotajam gada darbības pārskatam gada laikā sniedzot vēl trīs pārskatus (vienu – finanšu gada sākumā, otru –15. jūnijā un trešo – 15. oktobrī); piekrīt, ka vienkāršošanas nolūkā ir jāsamazina šis pārskatu sniegšanas slogs, lai ģenerāldirektorāti gatavotu tikai vienu sava gada darbības pārskata versiju; 49. tomēr uzsver, ka, vienkāršojot deleģētā kredītrīkotāja pienākumu sniegt pārskatus, nedrīkst skart viņa pienākumu informēt galveno deleģēto kredītrīkotāju par visiem būtiskajiem darījumiem, kas varētu apdraudēt apropriāciju pareizu pārvaldību vai kavēt izvirzīto mērķu izpildi; 50. norāda uz dažiem informācijas sniegšanas trūkumiem attiecībā uz obligātajiem iekšējās kontroles standartiem gada darbības pārskatos; lai uzlabotu informācijas sniegšanu, ierosina pārskatīt šos standartus un izveidot vienotu iekšēju pārskatu sniegšanas sistēmu; 51. atkārtoti aicina [13] ģenerālsekretāru informēt Budžeta kontroles komiteju par konkrētiem pasākumiem (un to īstenošanas termiņiem), ko viņš ir veicis vai veiks, lai pastiprinātu iekšējās kontroles sistēmu; atgādina, ka šī informācija, kas joprojām nav iesniegta, bija jāsniedz līdz 2010. gada 31. decembrim; 52. lai palielinātu pārredzamību Parlamentā, ierosina darba uzdevumu aprakstus, darba programmu un Parlamenta administratīvo vienību, tostarp nodaļu un dienestu, struktūrshēmu darīt pieejamu Parlamenta iekštīkla vietnē, kā tas jau notiek Komisijā; 53. norāda, ka informācijas ieguve par to, uz kurieni patiesībā aizplūst līdzekļi no dažādām budžeta pozīcijām vai kur tie tiek izlietoti, prasa deputātiem un sabiedrībai lielas papildu pūles; tādēļ, lai veicinātu pārredzamību, ierosina internetā izveidot lietotājiem draudzīgu instrumentu, kas attēlotu naudas plūsmas ne tikai skaitļos, bet arī dažāda biezuma līnijās, kuras atspoguļotu šos skaitļus un savienotu attiecīgos ķēdes dalībniekus dažādos darbības līmeņos, lai naudas plūsmas būtu viegli identificējamas un pēc iespējas konkrētāk sasaistāmas ar līdzekļu izlietojumu, vienlaikus ņemot vērā privātuma aizsardzību; Gada pārskats par piešķirtajiem līgumiem 54. norāda, ka centrālie dienesti, pamatojoties uz apstiprinājumu sniedzošo nodaļu sniegto informāciju, sagatavoja budžeta lēmējinstitūcijai gada pārskatu [14] par 2009. gadā piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām, kā arī visu 2009. un 2008. gadā piešķirto līgumslēgšanas tiesību sadalījumu, kas norādīts turpmāk: Līguma veids | 2009 | 2008 | Skaits | Īpatsvars | Skaits | Īpatsvars | Pakalpojumi | 157 | 62 % | 241 | 67 % | Piegādes | 56 | 22 % | 59 | 17 % | Darbi | 34 | 14 % | 44 | 12 % | Ēkas | 5 | 2 % | 15 | 4 % | Kopā | 252 | 100 % | 359 | 100 % | Līguma veids | 2009 | 2008 | Vērtība (EUR) | Īpatsvars | Vērtība (EUR) | Īpatsvars | Pakalpojumi | 415344963 | 75 % | 454987532 | 67 % | Piegādes | 34980727 | 6 % | 22868681 | 3 % | Darbi | 36045314 | 6 % | 81247056 | 12 % | Ēkas | 70394138 | 13 % | 123429315 | 18 % | Kopā | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % | (2009. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 3.–4. lpp.) 55. uzsver, ka iepirkuma līgumu vērtība atbilst aptuveni vienai trešdaļai no Parlamenta kopējā budžeta un ka publiskais iepirkums ir joma, kuru visvairāk var ietekmēt nepareiza pārvaldība; tādēļ atkārtoti prasa regulāri izvērtēt iepirkuma sistēmas un jo īpaši veikt to līgumu iekšējās kontroles, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas pārrunu vai ierobežotajā procedūrā; 56. prasa, lai ģenerālsekretārs sniegtu informāciju par to, vai 2007. gadā notikusī zemas vērtības līgumu maksimālās robežvērtības paaugstināšana no EUR 25000 līdz EUR 60000 ir devusi maziem uzņēmumiem lielākas iespējas piedalīties, kā tas bija plānots, vienlaikus ievērojami nepavājinot iepirkuma procesa pārbaudes; norāda, ka šādi līgumi vērtības ziņā bija tikai 0,76 %, bet skaita ziņā 39,29 % no kopējā piešķirto līgumu apjoma; 57. norāda, ka 2008. un 2009. gadā piešķirtie līgumi pēc izmantotās procedūras veida sadalās šādi: Procedūras veids | 2009 | 2008 | Skaits | Īpatsvars | Skaits | Īpatsvars | Atklātā | 73 | 29 % | 126 | 35 % | Ierobežotā | 13 | 5 % | 14 | 4 % | Pārrunu | 166 | 66 % | 219 | 61 % | Kopā | 252 | 100 % | 359 | 100 % | Procedūras veids | 2009 | 2008 | Vērtība (EUR) | Īpatsvars | Vērtība (EUR) | Īpatsvars | Atklātā | 415996418 | 75 % | 345415316 | 51 % | Ierobežotā | 9458434 | 2 % | 139782362 | 20 % | Pārrunu | 131310290 | 23 % | 197334906 | 29 % | Kopā | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % | (2009. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 5. lpp.) Ārkārtas pārrunu procedūra 58. īpaši norāda uz ārkārtas pārrunu procedūru skaitu, kas 2009. gadā nemitīgi pieaudzis (lai gan lēnākā tempā, nekā tas noticis 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu) un kas redzams tabulā ietvertajā sadalījumā; sagaida, ka šī tendence turpmākajos gados tiks ievērojami mazināta; Ģenerāldirektorāts | 2009 | 2008 | Skaits | % no ĢD līgumu kopskaita | Skaits | % no ĢD līgumu kopskaita | DG PRES (izņemot DIT) | 14 | 53,85 % | 8 | 44,44 % | DG IPOL | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | DG EXPO | 1 | 50,00 % | 3 | 75,00 % | DG COMM (izņemot Bibliotēkas dir.) | 29 | 42,03 % | 16 | 16,00 % | DG PERS | 1 | 16,67 % | 0 | 0,00 % | DG INLO (izņemot Mutiskās tulkošanas dir.) | 37 | 38,14 % | 36 | 34,95 % | DG INTE (bijušais Mutiskās tulkošanas dir.) | 3 | 21,43 % | 9 | 56,25 % | DG TRAD (izņemot Publikāciju dir.) | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | DG ITEC (bijušie Publikāciju un IT dir. | 4 | 36,36 % | 9 | 56,25 % | DG FINS | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | Juridiskais dienests | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | Parlaments, kopā | 89 | 35,32 % | 81 | 22,56 % | (2009. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 9. lpp.) Revīzijas palātas 2009. gada pārskats Vispārīgi konstatējumi 59. norāda, ka Revīzijas palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka maksājumos kopumā būtisku kļūdu nav bijis un ka Revīzijas palāta nekonstatēja būtiskus trūkumus, novērtējot pārraudzības un kontroles sistēmu atbilstību Finanšu regulai; Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā 60. norāda uz Revīzijas palātas konstatēto, ka piecos gadījumos no 20 nav iesniegti dokumenti, kuri apliecinātu, ka ir ievēroti noteikumi par darbinieku klasificēšanu kategorijās "pagaidu darbinieki" vai "līgumdarbinieki" un noteikumi par lingvistisko, militārā dienesta vai citu prasību izpildi; ņem vērā Parlamenta sniegtās atbildes pretrunīgajā procedūrā ar Revīzijas palātu; Darbinieku piemaksas 61. norāda uz Revīzijas palātas konstatēto [15], ka 16 gadījumos no 30 nebija atjaunināta Parlamenta dienestiem pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētās piemaksas darbiniekiem tiek izmaksātas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas un dalībvalstu tiesību aktiem; piekrīt Revīzijas palātai, ka tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku, ja darbinieka apstākļi ir mainījušies; 62. ar gandarījumu norāda uz Parlamenta administrācijas atbildēm, kurās minēts, ka 2009. gadā tika uzsākta kampaņa, lai pārbaudītu, vai apgādnieka pabalsta piešķiršana personām, kuru apgādībā nav bērnu, joprojām ir pamatota, un ka tagad tiek veiktas regulāras darbinieku situācijas pārbaudes, un ka no 2010. gada šīs pārbaudes notiek automātiski (izmantojot "elektronisko veidlapu"), kas dod iespēju vismaz reizi gadā pārbaudīt darbinieku personīgos un administratīvos datus; Politisko grupu organizācija un darbība 63. norāda, ka 2005. gada 27. aprīlī pieņemto Parlamenta iekšējo noteikumu par budžeta izpildi 12. panta 9. punktā ir noteikts, ka iekšējā revidenta kompetencē neietilpst Parlamenta budžeta apropriācijas, kuras pārvalda politiskās grupas; norāda arī to, ka īpašajos noteikumos par šo apropriāciju izlietojumu prasīts, lai katra politiskā grupa izstrādātu savus iekšējos finanšu noteikumus un piemērotu iekšējās kontroles sistēmu; 64. uzsver, ka visās politiskajās grupās katru gadu ir jāveic ārējā revīzija un tām ir jāuzrāda ārēja revīzijas uzņēmuma sniegts revīzijas apliecinājums; 65. uzsver, ka politisko grupu pienākums ir izveidot iekšējās kontroles sistēmu un ka tas nav jādara Parlamenta iekšējam revidentam, un aicina Prezidiju apspriesties ar politiskajām grupām par to, kā varētu turpināt pilnveidot revīzijas noteikumus; 66. atzinīgi vērtē to, ka pārnesamie līdzekļi tika aprēķināti tādā pat veidā kā 2004. vēlēšanu gadā, kad kopējiem skaitļiem par diviem sešu mēnešu periodiem tika piemērots 50 % noteikums; Ģenerālsekretāra veiktie pasākumi saistībā ar 2008. gada rezolūciju par budžeta izpildes apstiprināšanu 67. ar gandarījumu norāda uz to atbilžu augsto kvalitāti, kuras saistībā ar 2008. gada rezolūciju par budžeta izpildes apstiprināšanu 2010. gada 19. novembrī tika sniegtas Budžeta kontroles komitejai; tomēr pauž nožēlu par to, ka šīs atbildes nebija iespējams saņemt pirms 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sākuma; sagaida, ka 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā viedokļu apmaiņa starp ģenerālsekretāru un Budžeta kontroles komiteju varēs notikt līdz 2011. gada oktobra beigām; 68. atgādina 2010. gada 5. maija rezolūcijā iekļauto prasību ģenerālsekretāram sazināties ar pārējām ES iestādēm, lai izveidotu veikto pētījumu centrālo datubāzi un šos pētījumus darītu pieejamus arī plašākai sabiedrībai; mudina ģenerālsekretāru sekot līdzi šīs prasības izpildei, jo īpaši ierosinot Komisijai, lai tā izveido šādu centrālu datubāzi; prasa pienācīgi informēt par šo iniciatīvu un cer, ka laikā līdz informācijas saņemšanai Parlamenta veiktie pētījumi tiks pilnībā publicēti Parlamenta tīmekļa vietnē; 69. ar gandarījumu norāda, ka ģenerālsekretārs ir sūtījis vēstules, atgādinot ģenerāldirektoriem par to īpaši nozīmīgo pasākumu īstenošanu, ko viņu dienesti apstiprinājuši kopā ar iekšējo revidentu; 70. pauž gandarījumu par pasākumiem, kas veikti pēc tam, kad Parlaments 2010. gada 5. maija rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu kritizēja Personāla komitejas organizētās slēpošanas brīvdienas; atgādina, ka saskaņā ar jaunajiem noteikumiem Parlamenta finansiālais ieguldījums var tikt piešķirts tikai to ierēdņu bērniem, kuru amata pakāpe nav augstāka par AST 4 un ka subsīdija tagad ir atkarīga no bērnu skaita [16]; Iekšējā revidenta gada pārskats 71. atzinīgi vērtē to, ka sākot ar 2009. gada 1. septembri Iekšējās revīzijas dienests administratīvos nolūkos ir piesaistīts ģenerālsekretāram; ar gandarījumu norāda, ka šīs svarīgās izmaiņas atbilst profesionālajiem standartiem par Iekšējās revīzijas dienesta strukturālo neatkarību un ka tās veicina gan iekšējās revīzijas efektivitāti, gan tās neatkarīgo un objektīvo lomu revidējamo struktūrvienību skatījumā; 72. norāda, ka atbildīgās komitejas 2011. gada 13. janvāra sanāksmē iekšējais revidents sniedza gada pārskatu un paskaidroja, ka 2009. gadā viņš ir veicis šādas revīzijas: - publiskā iepirkuma procesa revīzijas Prezidentūras ģenerāldirektorātā, Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorātā un Finanšu ģenerāldirektorātā, kā arī pēcpārbaudes saistībā ar svarīgākajiem pasākumiem, kas norādīti 2006. gada 31. martā apstiprinātajā iekšējās revīzijas ziņojumā Nr. 05/02, - ēku politikas revīzija: plānošana, novērtēšana un pārvaldība saistībā ar vajadzību pēc telpām, - otrā pēcpārbaude saistībā ar pasākumiem, kas norādīti avansu kontu, uzskaites un budžeta pārvaldības revīzijās atsevišķos informācijas birojos, bet nav pabeigti, - trešā pēcpārbaude saistībā ar iestādes iekšējās kontroles pamatsistēmas pārskatīšanu, - IT lietojumprogrammu izstrādes revīzija, kā arī - pēcpārbaude saistībā ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām paredzēto iemaksu pārskatīšanu un politisko fondu un noteikumu par rezervēm un pārpalikušo līdzekļu pārnešanu atkārtotu pārbaudi; 73. pieņem zināšanai un atbalsta iekšējā revidenta viedokli šādos jautājumos: - vispārēja vajadzība uzlabot iepirkuma procedūru sagatavošanu un plānošanu, kā arī vajadzību iepriekšēju novērtēšanu, - lai gan ir uzlabojusies iepirkuma procesa centralizēta vadība un atbalsts un ir izstrādāti noderīgi instrumenti un standarta dokumenti, struktūrvienības tos neizmanto sistemātiski, - ir nepieciešams steidzami pilnveidot IT, lai atbalstītu gan iepirkuma procesu, gan līgumu pārvaldību, - jebkura IT projekta priekšnoteikums ir obligāta darbības procesa modelēšana, ko veic lietotājas struktūrvienības, tādējādi uzlabojot savu iekšējās kontroles pamatsistēmu un riska pārvaldības efektivitāti un iedarbīgumu, - to risku nozīmīgums, kuri saistīti ar pārmērīgu atkarību no ārējiem konsultāciju un specializētu tehnisko pakalpojumu sniedzējiem; 74. uzskata, ka iekšējās revīzijas ziņojumi, ievērojot īpašus nosacījumus, jādara pieejami Budžeta kontroles komitejas locekļiem; mudina minētās komitejas priekšsēdētāju vienoties ar ģenerālsekretāru par šiem nosacījumiem; Riska pārvaldītājs 75. ar gandarījumu norāda, ka riska pārvaldītājs sāka darbu 2010. gada 1. jūnijā un ka šī amatpersona ir tieši pakļauta ģenerālsekretāram; apzinās, ka nav iespējams 2011. gadā pilnībā nodrošināt šo dienestu ar personālu, ka pirmais riska profils varētu tikt iesniegts 2011. gada pirmajā pusē un ka pieeja riska pārvaldībai un tās stratēģija ģenerālsekretāra vadībā tiks izstrādāta līdz 2011. gada vasarai; sagaida, ka atbildīgā komiteja saņems visu informāciju par notikumu attīstību un stratēģisko dokumentu par Parlamenta risku pārvaldību, kā arī tai tiks iesniegts riska pārvaldītāja gada darbības pārskats saistībā ar 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru; 76. uzskata – pat ja finansiālu risku nav, Parlamentam ir pēc iespējas jāizvairās no reputācijas apdraudējuma, jānosaka stratēģiskie riski (it īpaši IT un ēku jomā) un jānodrošina tādas efektīvas riska pārvaldības sistēmas darbība centrālā līmenī, kura ietver apstiprinātas procedūras, lai noteiktu un novērtētu riskus, formulētu atbildes pasākumus uz šiem riskiem, ziņotu par tiem un sniegtu apliecinājumu uzraudzības iestādēm un lēmējiestādēm, ka riska pārvaldība ir efektīva un ka visi pret risku vērstie pasākumi, tostarp iekšējās kontroles pasākumi, ir atbilstīgi; 77. mudina ģenerālsekretāru ar riska pārvaldītāja palīdzību izveidot saskaņotu visai iestādei paredzētu pieeju jutīgu amatu noteikšanai un pārvaldībai; PĀRVALDĪBA PARLAMENTA ADMINISTRĀCIJĀ Prezidentūras ģenerāldirektorāts (DG PRES) 78. norāda, ka to pasākumu lielās izmaksas, kas laikā no 2009. gada septembra vidus līdz 2010. gada marta beigām tika veikti H1N1 paveida gripas iespējamā uzliesmojuma novēršanai, bija aptuveni EUR 1261000; uzsver, ka turpmāk pirms vakcīnu iegādes ir jāizvērtē to cilvēku iespējamais skaits, kuri varētu vēlēties vakcinēties; ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (DG IPOL) un ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (DG EXPO) 79. norāda, ka Parlamenta delegācijas (DG EXPO) 2009. gadā izmaksāja aptuveni EUR 4301000; 80. uzsver, ka īpašu zināšanu pārvaldībai ir milzīga nozīme, sevišķi komiteju darbā, un komiteju darbības laukā ir pastāvīgi vajadzīgas visjaunākās zināšanas; atgādina pēdējās Parlamenta vēlēšanās pirmo reizi ievēlēto deputātu lielo skaitu; aicina Prezidiju apsvērt iespēju nodrošināt deputātiem vēl vairāk ar darba specifiku saistītas informācijas un apmācības, tostarp īpašus pasākumus 18 jaunajiem papildu deputātiem [17] un gaidāmajiem novērotājiem no Horvātijas; 81. atzinīgi vērtē atbalsta sistēmas izveidi delegāciju drošībai ārpus trim darba vietām ar mērķi nodrošināt Parlamenta vadībai visu vajadzīgo informāciju, lai ārkārtas situācijā varētu sniegt atbalstu delegāciju locekļiem; norāda uz karstās telefona līnijas (24/7), Drošības nodaļas dežurējošās amatpersonas un pienācīgas apmācības drošības jautājumos un drošības instruktāžas, kā arī plānotās "krīzes vienības" izveides nozīmību; vēlas saņemt informāciju par šī pasākuma kopējām izmaksām; Komunikācijas ģenerāldirektorāts (DG COMM) 82. norāda, ka 2009. gada 31. decembrīDG COMM bija pieejami cilvēkresursi 722 amata vietu apmērā un galīgais pārvaldīto apropriāciju apjoms bija EUR 80935000; aicina pārskatīt amata vietu skaitu un sadalījumu un detalizēti pamatot šo amata vietu nepieciešamību ar DG COMM veiktu efektivitātes un rezultātu analīzi; 83. apšauba, vai minētajam ģenerāldirektorātam ir nepieciešama Darbības un stratēģiskās pārvaldības nodaļa, kā arī Politikas nodaļa un Resursu nodaļa; prasa, lai ģenerālsekretārs izvērtētu šīs struktūras un apsvērtu, vai šādu nodaļu izveidi nevarētu uzskatīt par sākumu lielu un nevajadzīgu ģenerāldirektoriem paredzētu "biroju" veidošanai; 84. norāda, ka lielākā daļa Parlamenta informācijas biroju vadītāju ir iesnieguši kopīgu vēstuli, apšaubot vairākus minētā ģenerāldirektorāta budžeta pārvaldības aspektus, un aicina ģenerālsekretāru apzināt situāciju un noskaidrot, vai tādu centralizētu nodaļu kā Darbības un stratēģiskās pārvaldības nodaļa un Politikas nodaļa izveide ģenerāldirektorātā mazinātu to darbinieku skaitu, kas nodarbojas ar tiešajiem uzdevumiem, piemēram, budžeta pārvaldību, un tādējādi mazinātu ģenerāldirektorāta efektivitāti; 85. uzstāj, ka budžeta 3242. pozīcijā īpašie pasākumi un to saistītās izmaksas būtu jānorāda skaidri un pārredzami, sadalot pa posteņiem; Apmeklētāju centrs 86. pauž nožēlu par Apmeklētāju centra atvēršanas ievērojamo aizkavēšanos (sākotnēji to bija paredzēts atvērt līdz ar Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām) un administrācijas slikto plānošanu un nepietiekamo atbalstu tā darbības sākumposmā; norāda, ka tagad atklāšana tiek plānota 2011. gada oktobrī vai novembrī; atkārtoti prasa sīki informēt par tik ievērojamas kavēšanās konkrētajiem iemesliem, tostarp sniedzot arī iepirkuma procedūru detalizētu analīzi, un projekta izmaksu precīzu pieaugumu; 87. uzsver, ka ir jāizveido apmeklētāju grupām ērts savienojums (gaitenis) starp Apmeklētāju centru, sēžu zāles ēku un plānoto Eiropas vēstures namu; prasa ģenerālsekretāram līdz 2011. gada 30. septembrim iesniegt Budžeta kontroles komitejai konkrētus plānus šāda savienojuma izveidei līdz ar maksimālo izmaksu aplēsēm; Eiropas vēstures nams 88. pauž nožēlu, ka lēmumus par Eiropas vēstures namu pieņēma tikai Parlamenta Prezidijs; prasa turpmāko lēmumu pieņemšanā par Eiropas vēstures nama koncepciju iesaistīt attiecīgās Parlamenta komitejas; atbalsta diskusiju par iespējām projekta sākumstadijā rīkot izstādes dažādās vietās visā Eiropā; aicina izstrādāt koncepciju par Eiropas vēstures namu kā atsevišķu un neatkarīgu juridisko personu, lai pēc iespējas mazāk ietekmētu Parlamenta administratīvo budžetu; 89. vēlas saņemt informāciju par Eiropas vēstures nama kopējām izmaksām un prasa, lai ģenerālsekretārs darītu zināmu, kādi pasākumi tiks veikti stāvvietu jautājuma risināšanai (autobusi, vieglās automašīnas), ņemot vērā abos projektos gaidāmo apmeklētāju skaita lielo pieaugumu, un netraucētas piekļuves nodrošināšanai Esplanādei (la Dalle laukumam); Apmeklētāju grupas 90. atgādina ar sponsorēto grupu apmeklējumiem saistītos izdevumus grupas vadītājam atlīdzināt, un Parlamentam veikt izpēti par to, vai oficiālu apmeklētāju grupu ceļa izdevumu kompensēšanai ir piemērota vienotas likmes sistēma, ņemot vērā viņu dažādos ceļojuma sākumpunktus un apmeklējuma galamērķus; EuroparlTV 91. pauž nožēlu par to, ka EuroparlTV nav uzskatāms par veiksmes stāstu, ņemot vērā ļoti nelielo tiešo individuālo lietotāju skaitu [18] (tas neietver skatītājus, kas piesaistīti, izmantojot partnerības nolīgumus ar reģionālajām televīzijām), lai gan katru gadu šī TV saņem ievērojamus līdzekļus – aptuveni EUR 9000000; tādēļ prasa izvērtēt EuroparlTV izmaksu lietderību nolūkā ietaupīt līdzekļus šajā jomā; Godalgas 92. konstatē, ka dažos pēdējos gados Parlaments ir ievērojami palielinājis gan savu balvu skaitu, gan tām paredzēto budžetu [19]; pauž šaubas, vai šīs balvas visveiksmīgāk atspoguļo Parlamenta pamatpienākumus un uzdevumus, kas izriet no tā kompetences likumdošanas, budžeta un budžeta kontroles jomā; aicina Prezidiju neparedzēt finansējumu jaunām balvām un veikt priekšdarbus pašreizējo balvu piešķiršanas kārtības pārskatīšanai; 93. pauž nožēlu par to, ka, lai gan Parlamenta rezolūcijā [20] pausts viedoklis, ka balva žurnālistikā nav atbilstīga, jo Parlamentam nevajadzētu piešķirt balvas žurnālistiem, kuru uzdevums ir kritiski izvērtēt ES iestādes un to darbu, DG COMM jau ir uzsācis 2011. gada balvas piešķiršanas procedūru; aicina atcelt balvas piešķiršanu 2012. gadā; 94. prasa, lai visas ar Eiropas Parlamenta balvām tieši un netieši saistītās izmaksas tiktu darītas zināmas atklāti un pārredzami; 2009. gada vēlēšanu kampaņa 95. ar bažām norāda, ka vēlētāju aktivitāte Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanas kopumā ir kritusies līdz 43,2 %, lai gan tika ieguldīts ievērojams darbs Parlamenta vēlēšanu kampaņas atbalstam, kas izmaksāja aptuveni EUR 5676000; Sadarbības birojs Vašingtonā 96. norāda, ka Eiropas Parlamenta un ASV Kongresa sadarbības biroja izveide Vašingtonā 2009. un 2010. gadā kopumā izmaksāja aptuveni USD 400000 gadā saskaņā ar administratīvu vienošanos ar Komisiju; norāda, ka biroja izveides dēļ nav nācies veidot jaunas amata vietas, jo nepieciešamie darbinieki tika pārcelti, nosūtīti ilgtermiņa komandējumos vai norīkoti uz vienu gadu; pauž bažas par iespējamām turpmākajām izmaksām un prasa, lai atbildīgās komitejas tiktu regulāri un pienācīgi informētas par visiem ar šo biroju saistītajiem turpmākajiem plāniem, kam varētu būt nopietnas finansiālas sekas; Informācijas biroji 97. uzsver, ka pastāvīgi jāsniedz vienmērīgi sadalīta informācija par ES pilsonību; šajā sakarībā uzsver informācijas biroju labi pārdomāta izvietojuma nozīmību; Personāla ģenerāldirektorāts (DG PERS) 98. norāda, ka nesamaksāto saistību apjomu (nedaudz mazāk par EUR 6000000 jeb 1,4 %) 1200. postenī "Atalgojums un piemaksas" var izskaidrot ar Padomes 2009. gada decembra lēmumu ikgadējo algu korekciju veikt tikai 1,85 % apmērā, lai gan budžetā bija izdarīti grozījumi, pamatojoties uz 3,7 %, ko bija norādījusi un ierosinājusi Komisija; 99. norāda, ka pēc jauno noteikumu par reģistrētajiem deputātu palīgiem ieviešanas Personāla ģenerāldirektorātam bija jāstrādā ar 1770 jauniem līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, lielāko darba daļu veicot 2009. gadā; konstatē, ka kopumā šo procesu var uzskatīt par veiksmīgu; 100. pauž nožēlu, ka ģimenes locekļu pieņemšana darbā palīga statusā joprojām ir atļauta saskaņā ar Deputātu nolikumā iekļautajām atkāpēm, kas apstiprinātas Prezidija 2009. gada 23. novembra sanāksmē; mudina administrāciju skrupulozi izvērtēt pamatojumu vēl atlikušajos šādas nodarbinātības gadījumos; prasa, lai ģenerālsekretārs izsvērtu, vai ir vajadzīgi īpaši noteikumi, kas aizliegtu deputātiem kā palīgus pieņemt darbā citam cita ģimenes locekļus; 101. norāda uz vienas konkrētas dalībvalsts pilsoņu ievērojamo īpatsvaru (13,5 %, vairāk nekā jebkurai citai) Parlamenta Ģenerālsekretariātā; atgādina, ka Ģenerālsekretariāta uzdevums ir kalpot visu dalībvalstu deputātiem vienādi un ka tam būtu labāk jāatspoguļojas darbinieku sadalījumā pēc valstspiederības; Komandējumi uz Parlamenta trim darba vietām 102. uzsver, ka joprojām racionālāk jāizmanto komandējumi starp trim darba vietām, tos labāk pamatojot un uzraugot, lai izvairītos no nevajadzīgiem komandējumiem un izmaksām, un jo īpaši jāņem vērā gaidāmie Iekšējā revīzijas dienesta veikto pārbaužu rezultāti parlamentārās palīdzības jomā; aicina ģenerālsekretāru budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā informēt par tālākas racionalizācijas rezultātā ietaupīto kopējo summu; Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāts (DG INLO) 103. pauž bažas par nepareizi izrakstītiem rēķiniem, pat ja tas nav noticis krāpnieciskos nolūkos, jo tas liecina, ka DG INLO iekšējās kontroles sistēma nespēj novērst šādus gadījumus; atkārtoti aicina DG INLO skrupulozi īstenot kopā ar iekšējo revidentu apstiprināto rīcības plānu; Deputātu transports 104. konstatē, ka Parlamenta dienesta automašīnu parka izmaksas bija EUR 1272932 Strasbūrā un EUR 2352756 – Briselē; norāda arī to, ka Parlaments parakstīja jaunu līgumu par dienesta automašīnu izmantošanu, kura kopējā vērtība ir aptuveni EUR 5250000 (četru gadu periodā); 105. aicina Prezidiju pārskatīt dienesta automašīnu lietotājiem piemērojamos noteikumus, lai izbeigtu pašreizējo praksi tukšas automašīnas sūtīt garos pārbraucienos tikai tādēļ, lai tās varētu izmantot īsiem dienesta braucieniem (no lidostām uz galamērķiem pilsētā un atpakaļ); uzsver šādas prakses radītās izmaksas; mudina Prezidiju rast lētākas alternatīvas, lai nodrošinātu nodokļu maksātāju līdzekļu vislietderīgāko izlietojumu; Ēdnīcas un restorāni 106. uzskata, ka pakalpojumiem, kas nav nepieciešami iestādes darba uzdevumu veikšanai, bet kurus Parlamenta ēkās peļņas gūšanas nolūkā sniedz uzņēmumi, ir jābūt ekonomiski patstāvīgiem un tos nevajadzētu tieši vai netieši finansēt ar subsīdiju no Parlamenta budžeta, un visi izņēmumi saistībā ar trūkstošajiem līdzekļiem budžetā ir jānorāda atsevišķi un pienācīgi jāpamato; 107. uzskata, ka, ņemot vērā plašās un dažādās iespējas Parlamenta ēkās izvietot ēdnīcas, bārus un veikalus, dažādi konkurējoši ēdināšanas pakalpojumu sniedzēji, tostarp labi pazīstami zīmoli (kafejnīcas, sviestmaižu letes, restorāni u. c.), varētu piedāvāt darbiniekiem labākus pakalpojumus, ja tiem ļautu darboties Parlamenta telpās; prasa izstrādāt plānu, kurā būtu norādītas iespējas rīkot atsevišķus konkursus dažādām ēdināšanas pakalpojumu sniegšanas struktūrām, kad beigsies pašreizējās līgumsaistības; 108. prasa papildu informāciju par ēdnīcu un restorānu darbību, it īpaši par saistību starp ikgadējo subsīdiju un peļņu/zaudējumiem; Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts un Mutiskās tulkošanas un konferenču ģenerāldirektorāts 109. uzsver, ka, saglabājot augstus darba standartus, ir jāpanāk efektīvāka valodu resursu izmantošana un jākontrolē to izmaksas, izskatot katras valodu nodaļas kopējo noslodzi un nodrošinot, ka tiek samazinātas izmaksas, ko rada sanāksmju pieprasījumu vēla atsaukšana, delegāciju apmeklējumi, nodrošinot mutisko tulkošanu, un rīcības kodeksā noteikto rakstisko tulkojumu termiņu neievērošana; uzstāj, ka komitejām, delegācijām un politiskajām grupām, kas pastāvīgi pārkāpj rīcības kodeksā noteiktos termiņus, stingrāk jāņem tie vērā; 110. uzskata, ka rakstisko tulkojumu uzticēšana ārējiem tulkotājiem var ievērojami ietaupīt līdzekļus, taču ir jāstrādā pie ārējo tulkojumu kvalitātes uzlabošanas; atbalsta visām ES iestādēm kopīgās Euramis datubāzes plašāku izmantošanu, kā arī citus tehnoloģiskus jauninājumus rakstiskās tulkošanas jomā (piemēram, vienoto integrēto DocEP sistēmu un Euramis tulkošanas atmiņas), kuru mērķis ir izvairīties no dubultas tulkošanas un samazināt rakstiskās tulkošanas izmaksas; tomēr uzsver, ka nav tādas mašīntulkošanas, kas varētu pilnībā aizstāt tulkotājus; 111. pauž bažas par darbinieku trūkumu atsevišķās valodās un to, ka jaunu tulku un tulkotāju rezerves veidošanos var apdraudēt attiecīgu izglītības programmu trūkums atsevišķās dalībvalstīs; uzsver arī gaidāmās problēmas, ko radīs paaudžu maiņa ES–15 tulku un tulkotāju valodu nodaļās, jo liela daļa šo darbinieku varētu doties pensijā tuvākajos piecos līdz desmit gados; 112. ļoti atzinīgi vērtē Parlamenta mutiskās tulkošanas pakalpojumu augsto kvalitāti, bet pauž nožēlu par gadījumiem, kad tulkošana noteiktās valodās tiek nodrošināta, taču netiek izmantota; uzsver, ka nepieciešami pasākumi, lai mazinātu izmaksas par nevajadzīgu mutisko tulkošanu sanāksmēs, un tādēļ prasa izstrādāt un steidzami ieviest sistēmu, kā izvairīties no tulkošanas nodrošināšanas valodās, kas attiecīgajā sanāksmē praktiski netiek lietotas; 113. ierosina, ka šāda sistēma varētu nodrošināt, piemēram, to, ka darba grupu sanāksmēs automātiski būtu pieejama tulkošana sešās lielākajās oficiālajās valodās (FR, DE, EN, PL, ES, IT), bet tulkošana kādā citā no oficiālajām valodām būtu pieejama pēc deputāta pieprasījuma, iepriekš īpaši paziņojot par viņa piedalīšanos sanāksmē, tādējādi nodrošinot deputātu tiesības runāt dzimtajā valodā, ja viņi tā vēlas, bet izvairoties no nevajadzīgas tulkošanas un liekām izmaksām; Finanšu ģenerāldirektorāts (DG FINS) 114. ar bažām norāda uz trūkumiem Finanšu ģenerāldirektorāta iepirkuma procedūrā, kurus iekšējais revidents atklāja iepirkuma procesa revīzijā, kas parādīja, ka banku pakalpojumu iepirkuma gadījumā, kad nebija veikts iepriekšējs vajadzību izvērtējums, radās problēmas ar uzaicinājuma uz konkursu specifikācijām, kā arī liecināja par ievērojamiem riskiem, lai gan šī revīzija apliecināja arī to, ka pašreizējā kārtība nodrošina pienācīgu aizsardzību pret galvenajiem apdraudējumiem; uzsver, ka steidzami jāuzlabo pārbaužu veikšana, lai tās efektīvāk novērstu konstatētos riskus; 115. uzskata, ka Finanšu ģenerāldirektorāta dienesti un procedūras ir jāvienkāršo un jāracionalizē, lai paātrinātu dalībvalstīs bāzēto vietējo palīgu rēķinu apstrādi un mazinātu rindas un birokrātiju; uzskata, ka Finanšu ģenerāldirektorātam ātrāk elektroniski jāsniedz deputātiem informācija par atlikušajiem pieejamajiem līdzekļiem; uzskata arī, ka Finanšu ģenerāldirektorātam jāorganizē deputātu biroju darbinieku apmācība procedūru jautājumos; uzskata, ka šajā nolūkā Finanšu ģenerāldirektorātam vēlākais līdz 2011. gada 30. septembrim ir jāizstrādā rīcības plāns; 116. ar gandarījumu norāda, ka deputātu pensijām paredzētie līdzekļi 2009. gadā pirmo reizi ir iekļauti budžetā; Ceļojumu aģentūra 117. uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt darbības pēctecību ceļojumu aģentūras bankrota vai līguma termiņa izbeigšanās gadījumā; gaida elektroniskās rēķinu izrakstīšanas sistēmas ieviešanu, kam būtu ievērojami jāvienkāršo darbs un jāsamazina izmaksas; 118. norāda, ka Parlamentam ir līgums tikai ar vienu ceļojumu aģentūru, un saskata zināmu risku, ka šāda monopola situācija varētu deputātiem un Parlamentam liegt iespēju izmantot visizdevīgākās cenas; prasa pārbaudīt, kā ceļojumu aģentūra tiek pie biļetēm, kuras piedāvā deputātiem un viņu palīgiem oficiālu komandējumu gadījumā vai deputātiem, kas braukā starp Parlamenta darba vietām, un norāda, ka piedāvātās biļetes ne vienmēr ir vislētākās pārdošanā esošās konkrētajā biļešu klasē; 119. aicina Finanšu ģenerāldirektorātu 2010. gada darbības pārskatā sniegt informāciju par jaunā līgumslēdzēja prasītās samaksas attīstību, kā arī par sūdzībām saistībā ar pāreju no Carlsonwagonlit uz BCD pakalpojumiem; nepiekrīt darbinieku skaita palielināšanai un 2010. gadam prasītiem papildu maksājumiem EUR 34000 apmērā īsi pēc līguma noslēgšanas 2009. gada decembrī; prasa, lai nākamajos līgumos tiktu iekļauti punkti, kas garantētu zemāko biļešu cenu; 120. aicina ģenerālsekretāru pasūtīt pētījumu par deputātu un darbinieku ceļa izdevumu samazināšanu, noskaidrojot, piemēram, iespējas veikt ikgadējas liela apjoma rezervācijas aviosabiedrībās, nevis atsevišķas rezervācijas un biļešu iegādes, vai izmantot konkursa procedūras līgumiem par gada laikā nepieciešamajiem lidojumiem; prasa arī izstrādāt sistēmu Parlamenta atmaksātajos lidojumos uzkrāto atlaižu izmantošanai, lai vēl vairāk samazinātu izmaksas; Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorāts (DG ITEC) 121. pieņem zināšanai Prezidija 2009. gada 17. jūnija lēmumu un 2010. gada 18. oktobra lēmumu paplašināt bezvadu tīkla piekļuves (Wi-Fi) zonu Eiropas Parlamentā, lai tā ietvertu plenārsēžu zāli, komiteju telpas, deputātu birojus un sabiedriskās telpas gan Briselē, gan Strasbūrā; 122. uzsver, ka ir vajadzīgs lielāks skaits un labāki IT instrumenti iepirkuma procesa atbalstam; šajā sakarībā atzinīgi vērtē DG ITEC 2010. gada 20. decembrī uzstādīto WebContracts programmas 2.3. versiju, kurā tiek apstrādāti pamatlīgumi, īpašu pasūtījumu veidlapas un īpaši līgumi par pakalpojumiem saistībā ar pamatlīgumu; 123. prasa ģenerālsekretāram līdz 2011. gada 15. jūlijam iesniegt Budžeta kontroles komitejai dienesta vēstuli, kurā norādīts zināšanu pārvaldības sistēmas īstenošanas grafiks un ietaupījumi, kurus plānots gūt, veicot informācijas avotu racionalizāciju; 124. ar gandarījumu norāda uz 2010. gadā ievērojami samazinātajiem (49 %, no 8690 līdz 4446) IT aprīkojuma (printeri, personāldatori, klēpjdatori, ekrāni u. c.) krājumiem dažādos ģenerāldirektorātos; tomēr aicina vēl vairāk samazināt šos joprojām lielos krājumus, kam ir arī liela atlikusī vērtība (aptuveni EUR 880000); uzskata, ka ir jāapsver centralizētas printeru, faksu un personāldatoru noliktavas izveide; Politiskās grupas (budžeta 4000. postenis) 125. norāda, ka 2009. gadā budžeta 4000. postenī iekļauto apropriāciju izlietojums bija šāds: Grupa | 2009. gada pirmā puse | 2009. gada otrā puse | Gada apropr. [21] | Pašu resursi un pārnestās apropr. | Izdevumi | Gada apropriāciju izlietojums | Uz nākamo periodu pārnestā summa | Gada apropr. [21] | Pašu resursi un pārnestās apropr. | Izdevumi | Gada apropriāciju izlietojums | Uz nākamo periodu pārnestā summa | PPE (bijusī PPE-DE) | 9929 | 7762 | 15078 | 152 % | 2613 | 9786 | 2633 | 10237 | 105 % | 2182 | S&D (bijusī PSE) | 7357 | 6936 | 9857 | 134 % | 4436 | 6877 | 4499 | 6893 | 100 % | 4483 | ALDE | 3382 | 3034 | 4750 | 140 % | 1667 | 3058 | 1698 | 2578 | 84 % | 2178 | Verts/ALE | 1453 | 1049 | 1953 | 134 % | 548 | 1907 | 554 | 1282 | 67 % | 1179 | GUE/NGL | 1432 | 1484 | 1649 | 115 % | 1267 | 1240 | 1270 | 1453 | 117 % | 1057 | UEN | 1417 | 1251 | 2473 | 174 % | 195 | — | 201 | 79 | — | — | IND/DEM | 775 | 586 | 925 | 119 % | 436 | — | 437 | 123 | — | — | ECR | — | — | — | — | — | 1788 | 3 | 1415 | 79 % | 376 | EFD | — | — | — | — | — | 1113 | 1 | 701 | 63 % | 413 | Pie pol. gr. nepiederošie deputāti | 601 | 349 | 512 | 85 % | 204 | 568 | 204 | 414 | 73 % | 248 | Kopā | 26348 | 22450 | 37196 | 141 % | 11367 | 26338 | 11500 | 25177 | 96 % | 12116 | Eiropas līmeņa politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi 126. norāda, ka 2009. gadā budžeta 4020. un 4030. postenī iekļauto apropriāciju izlietojums bija šāds: Partija | Saīsinājums | Pašu resursi [22] | EP subsīdija | Ieņēmumi kopā | EP subsīdijas, % no attaisnotiem izdevumiem (maks. 85 %) | Ieņēmumu pārpalikums (pārvietošana uz rezervi) vai zaudējumi | Eiropas Tautas partija | EPP | 1486 | 3486 | 4971 | 68 % | –303 | Eiropas Sociālistu partija | PES | 913 | 3100 | 4013 | 77 % | –71 | Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija | ELDR | 377 | 1179 | 1556 | 79 % | 10 | Eiropas Zaļo partija | EGP | 568 | 644 | 1211 | 60 % | 129 | Eiropas Kreiso spēku partija | EL | 165 | 562 | 728 | 76 % | –16 | Nāciju Eiropas apvienība | AEN | 68 | 385 | 453 | 85 % | 0 | Eiropas Demokrātu partija | EDP/PDE | 58 | 249 | 307 | 85 % | 6 | Eiropas Brīvā apvienība | EFA | 67 | 227 | 294 | 72 % | –21 | ES Demokrāti | EUD | 139 | 217 | 356 | 85 % | 36 | Kopā | | 3841 | 10048 | 13890 | 73 % | –230 | 127. piekrīt iekšējā revidenta secinājumiem un ieteikumiem revīzijas ziņojumā Nr. 09/10 (pēcpārbaude saistībā ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām paredzēto iemaksu pārskatīšanu un Eiropas politisko fondu un noteikumu par rezervēm un pārpalikušo līdzekļu pārnešanu jauno pārskatīšanu) un mudina attiecīgos dienestus īstenot 27 prasītos pasākumus, sevišķi šādus īpaši nozīmīgus pasākumus: - ieviest obligātu standartmodeli ziņošanai par Eiropas līmeņa politisko partiju darbībām un ar tām saistītajiem attaisnotajiem izdevumiem (divi īpaši nozīmīgi pasākumi), lai nodrošinātu atbilstīgus instrumentus darbību un/vai izmaksu atbilstības novērtēšanai, - pareizi piemērot noteikumus par natūrā sniegtu ieguldījumu, - veikt ex post pārbaudes uz vietas, pamatojoties uz riska novērtējumu, - uzlikt par pienākumu arī fondiem izmantot obligāto standartmodeli, - noteikt kritērijus ieguldījumu pieņemšanai natūrā; 128. šajā sakarībā atzinīgi vērtē iekšējas darba grupas izveidi ar uzdevumu izskatīt praktiskus pasākumus, kas jāveic Finanšu ģenerāldirektorātam; 129. turklāt uzsver, ka partijām un fondiem vajadzīga standartizētu ārēju revīziju sistēma pašreizējās brīvprātīgās ārēju revidentu iecelšanas vietā, kā arī to, ka Parlamenta administrācijai stingri jāpiemēro grāmatvedības noteikumi, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem natūrā, līdzekļu pārnesumiem un rezervēm; tādēļ atzinīgi vērtē neseno Prezidija lēmumu, ka Parlaments iecels un apmaksās ārējo revidentu partijām un fondiem; Brīvprātīgais pensiju fonds 130. norāda ka 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē Prezidijs cita starpā nolēma, ka Parlaments uzņemsies juridisku atbildību, lai garantētu pensiju shēmas dalībnieku tiesības uz papildu pensiju; atzinīgi vērtē to, ka: i) iespēja saņemt samazinātu pensiju no 50 gadu vecuma un iespēja saņemt vienreizēju maksājumu, kas līdzvērtīgs 25 % no pensijas tiesībām, tika atcelta, lai uzlabotu fonda likviditāti un novērstu kapitāla priekšlaicīgu iztērēšanu; ii) shēmas dalībnieku pensionēšanās vecums tika paaugstināts no 60 uz 63 gadiem; iii) fonda pārvaldnieki tika aicināti pieņemt piesardzīgāku un līdzsvarotāku ieguldījumu stratēģiju un nepakļaut fonda līdzekļus valūtu maiņas kursa svārstību riskam; 131. konstatē, ka milzīgais aktuārdeficīts 2008. gada beigās (aptuveni EUR 120000000) tirgus stāvokļa uzlabošanās rezultātā ir būtiski samazināts (lai gan 2009. gada 31. decembrī tas joprojām bija aptuveni EUR 84500000); tomēr uzsver, ka ir jāveic jauna aktuārizpēte, lai izvērtētu, kāda ietekme ir Prezidija lēmumiem par shēmas dalībniekiem piemērojamajiem pasākumiem; 132. uzskata, ka ģenerālsekretāram jāiesniedz Budžeta kontroles komitejai dienesta vēstule, paskaidrojot Parlamenta lomu fonda aktīvu pārvaldībā un uzraudzībā; atgādina, ka saskaņā ar pensiju fonda aplēsēm, pat īstenojot 2009. gadā pieņemtos ierobežojošos pasākumus attiecībā uz pensijas tiesību izmaksu, fondam būs ievērojams aktuārdeficīts un tas izsmels savus līdzekļus laikā no 2020. līdz 2025. gadam; uzskata, ka šis deficīts jāsedz nevis ar nodokļu maksātāju, bet gan ar fonda līdzekļiem; Darba vietas 133. ņem vērā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ radušos dalībvalstu budžeta ierobežojumus un nepieciešamību rūpīgi izskatīt ietaupījumu iespējas visos līmeņos, tostarp arī Savienības līmenī; šajā sakarībā uzsver, ka patiesus līdzekļu ietaupījumus varētu nodrošināt tikai tad, ja Parlamentam būtu viena darba vieta; Vidi saudzējošs Parlaments 134. atkārtoti aicina iesniegt Budžeta kontroles komitejai EMAS gada pārskata kopiju; 135. aicina administrāciju paātrināt pasākumus, lai krasi samazinātu papīra patēriņu Parlamentā; uzskata, ka, pilnībā izmantojot elektronisko datu nesēju iespējas, iespējams novērst to, ka katru gadu tiek saražotas vairāk nekā 1000 tonnas papīra atkritumu; uzskata arī, ka deputātiem jādod iespēja darīt zināmu, ka viņiem nav vajadzīgi drukāti dokumenti; 136. uzskata, ka transporta radītās emisijas veido lielāko daļu no Parlamenta oglekļa [dioksīda] emisijas ietekmes, kuru tas saskaņā ar CO2 rīcības plānu līdz 2020. gadam gatavojas samazināt par 30 %; tādēļ mudina veikt atbilstīgus pasākumus Parlamenta oglekļa [dioksīda] emisijas ietekmes mazināšanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pētījumu par emisiju kompensācijām; aicina Parlamenta atbildīgos dienestus saistībā ar biļešu rezervāciju sistemātiski sniegt informāciju par emisijām, ko rada dažādi transporta veidi; 137. atzinīgi vērtē priekšlikumu visās Parlamenta sanāksmju telpās ierīkot dzeramā ūdens krānus un tādējādi ietaupīt līdzekļus, kā noteikts Prezidija 2009. gada februārī pieņemtajā CO2 rīcības plānā; 138. aicina Parlamenta atbildīgos dienestus nākt klajā ar pasākumiem Parlamenta ēku energoefektivitātes palielināšanai, jo īpaši attiecībā uz stikla virsmu un tiltiņu modernizēšanu; 139. mudina Parlamenta administrāciju aizstāt dienesta automašīnas ar videi saudzīgiem transportlīdzekļiem, pastāvīgi atjauninot autoparku ar automašīnām, kas rada mazāku piesārņojumu, un organizējot grupu transportu ar paaugstināta komforta mikroautobusiem uz lidostām Briselē un Strasbūrā, lai samazinātu Parlamenta oglekļa [dioksīda] emisijas ietekmi; atkārto rezolūcijā par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu pausto prasību, lai Parlaments Strasbūrā izveidotu savu velosipēdu nomu; uzstāj, lai tas tiktu izdarīts līdz 2011. gada septembrim; norāda, ka, uzlabojot velosipēdu pieejamību, varētu samazināt autoparku; 140. Parlamenta ilgtspējības nodrošināšanas nolūkā mudina braucieniem uz plenārsēdēm vairāk izmantot čartervilcienus no Briseles uz Strasbūru; pauž bažas par to, ka reģistrētie deputātu palīgi, kam neizdodas iegādāties čartervilciena biļeti, aizvien vairāk izmanto citus transporta veidus; norāda, ka deputātiem, Parlamenta ierēdņiem un reģistrētajiem deputātu palīgiem jādod priekšroka čartervilciena biļešu iegādē; 141. atzinīgi vērtē līgumu ar STIB [23] par dotēšanas sistēmu, ar kuru saskaņā Parlaments vides saudzēšanas nolūkā saviem darbiniekiem Briselē sedz 50 % izmaksu par gada braukšanas karti, lai samazinātu Parlamenta oglekļa [dioksīda] emisijas ietekmi, mudinot savus darbiniekus izmantot sabiedrisko transportu; mudina administrāciju vienoties par līdzīgu līgumu ar Beļģijas Valsts dzelzceļu (SNCB-NMBS) un reģionālajiem autobusu uzņēmumiem; 142. ierosina, lai ar darbu saistītos pārlidojumos uzkrātās atlaides tiktu izmantotas biļešu iegādei, tādējādi samazinot ievērojamos ceļa izdevumus Parlamentā; 143. uzskata – tā kā saudzīga attieksme pret vidi tiek apgūta agrīnā vecumā, arī bērni, kas mācās Eiropas skolās, būtu jāaicina izmantot skolu autobusus, nevis privātas automašīnas. [1] OV L 69, 13.3.2009. [2] OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp. [3] OV C 172, 30.6.2010., 1. lpp. [4] OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp. [5] OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp. [6] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [7] PE 349.540/Bur/Ann/fin. [8] OV C 247 E, 15.10.2009., 78. lpp. [9] OV C 279 E, 19.11.2009., 163. lpp. [10] OV C 303, 9.11.2010., 198. lpp. [11] OV L 252, 25.9.2010., 3. lpp. [12] 1001 kamera Briselē, 238 – Luksemburgā un 364 – Strasbūrā. [13] 2010. gada 5. maija rezolūcijas 61. punkts (OV L 252, 25.9.2010., 11. lpp.). [14] Sk.: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201009/20100901ATT80830/20100901ATT80830FR.pdf [15] 2009. gada pārskata 9.14. punkts (OV C 303, 9.11.2010., 199. lpp.). [16] Prezidija 2010. gada 19. aprīļa sanāksmes protokols (PE 439.765/BUR). [17] Tad, kad būs ratificēts Protokols, ar ko groza Protokolu par pārejas noteikumiem, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam (OV C 263, 29.9.2010., 1. lpp.). [18] Vidēji 25000 līdz 30000 apmeklējumi mēnesī. [19] Lux balva – aptuveni EUR 321000, Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balva – aptuveni EUR 24000, Eiropas balva žurnālistikā – aptuveni EUR 105500, Saharova balva – aptuveni EUR 300000 (2009. gada skaitļi). [20] 2010. gada 5. maija rezolūcijas 91. punkts (OV L 252, 25.9.2010., 15. lpp.). [] visas summas tūkstošos EUR [] visas summas tūkstošos EUR [23] Société de transports intercommunaux de Bruxelles. --------------------------------------------------