LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 107/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Centrālajai bankai “Finanšu pakalpojumu regulēšana ilgtspējīgai izaugsmei” ”

COM(2010) 301 galīgā redakcija

2011/C 107/04

Ziņotājs: Edgardo Maria IOZIA kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2010. gada 2. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Centrālajai bankai “Finanšu pakalpojumu regulēšana ilgtspējīgai izaugsmei” ”

COM(2010) 301 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2011. gada 1. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 469. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 16. un 17. februārī (16. februāra sēdē), ar 164 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi.

1.1. “Daudz vairāk uzmanības jāpievērš banku nozares uzraudzībai. Var izstrādāt pasaulē labākos noteikumus, bet, ja to īstenošanu neuzrauga, tie ir bezjēdzīgi.” (1)

1.2. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un uzskata, ka jauns finanšu tirgus regulējums ir nepieciešams instruments, lai atjaunoti izvērstu ilgtspējīgu ekonomiku.

1.3. EESK uzskata, ka šīm problēmām tiek pievērsta aizvien mazāka uzmanība, ka vajadzība nekavējoties īstenot ierosinātos pasākumus katrā valstī tiek atšķirīgi uztverta un tā vairs nešķiet esam kopīga prioritāte.

1.4. EESK uzsver, ka ir svarīgi, ieguldot lielāku darbu, panākt starptautisku vienošanos, tomēr uzskata, ka ļoti būtiski un nepieciešami ir ātri un rezultatīvi pabeigt ES iestāžu uzsākto darbu, nepakārtojot to starptautiskiem nolīgumiem, kuru apstiprināšanai vēl vajag daudz laika, kā diemžēl pierādījies arī pēdējā laikā.

1.5. EESK pozitīvi vērtē ierosinātos pasākumus un gaida iespēju izteikt savu viedokli par tiem, kas vēl tiek izstrādāti, piemēram, par pārskatīšanai paredzēto direktīvu par finanšu instrumentu tirgiem (MiFID), kas ir svarīga, lai nodrošinātu tirgu stabilitāti un pārredzamību, kā arī ieguldītāju uzticēšanos.

1.6. EESK atbalsta Komisijas centienus, kas virzīti uz to, lai pabeigtu tiesiskā regulējuma izveidošanu. Komisija varētu pilnvarot EESK šos apspriežamos ierosinājumus un jaunā regulējuma priekšlikumus izplatīt sabiedriskās un ekonomikas organizācijās un finanšu pakalpojumu lietotāju un patērētāju organizācijās valstu līmenī.

1.7. Amerikas Savienotās Valstis, pieņemot likumu “Dodd-Frank Act”, ar ko regulē ASV finanšu tirgus, ir devušas spēcīgu impulsu, izveidojot spēcīgākas konverģences priekšnoteikumus globālā līmenī. Minētajā likumā daudzi jautājumi izskatīti tikai vispārīga regulējuma kontekstā, konkrētu noteikumu izstrādi deleģējot kompetentajām iestādēm vai atstājot turpmākiem detalizētiem pasākumiem; savukārt Eiropas Komisija ierosina jau konkrētus un detalizētus pasākumus. Izmantojot vai nu vienu, vai otru pieeju, galarezultātā būtu jāsasniedz tie paši mērķi.

1.8. EESK pozitīvi vērtē dažus oriģinālus risinājumus ASV tiesību aktā un iesaka Komisijai uzsākt sīku pētījumu par priekšlikumu izveidot finanšu pakalpojumu patērētāju aizsardzības iestādi. EESK tomēr uzskata, ka būtu jāizvērtē, vai tādai iestādei nevajadzētu būt autonomākai.

1.9. Interesanti ir novērtēt arī otrpus okeāna pieņemtos lēmumus par to, ko darīt ar iestādēm, kuras ir “pārāk lielas, lai pieļautu to bankrotu” — problēma, kas riska pārvaldībā var radīt morālā kaitējuma problēmu. EESK aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt iespēju veikt līdzīgus pasākumus, kas šķiet stingri un ietekmīgi, lai novērstu dažu finanšu institūciju vadītāju neapdomīgo un riskanto uzvedību, un kas varētu būt lietderīgi, lai uzlabotu riska pārvaldību finanšu iestādēs.

1.10. Tiesiskā regulējuma pārskatīšana kopumā būtu jāpabeidz līdz 2011. gadam, un tam pilnībā jāstājas spēkā no 2013. gada. Tas būs iespējams, ja negadīsies problēmas un visi ievēros laika grafiku. EESK izsaka bažas, vai tas būs iespējams. Komisijai būtu jāaicina Parlaments un Padome uzskatīt par prioritāti visus tiesību aktus, kas saistīti ar finanšu tirgu regulēšanu. Finanšu krīze sākās 2007. gadā un jau sākumā radīja vajadzību izdarīt nopietnus grozījumus tirgu regulējumā. Krīze ir izraisījusi vairāk kā 2000 miljardu USD zaudējumu, neskaitāmus bankrotus un vismaz 30 miljonu zaudētu darba vietu, un Starptautiskā Valūtas fonda direktors uzskata, ka paredzami turpmāki zaudējumi 400000000 USD apmērā. Tikai finanšu nozarē vien visā pasaulē vismaz 500 000 cilvēku ir zaudējuši darbu, un tiem pievienojas un pievienosies citi.

1.11. EESK aicina izstrādāt stingru, vispusīgu, iedarbīgu un līdzsvarotu regulējumu. Negatīvo seku novēršanai EESK iesaka rūpīgi izanalizēt reglamentējošās iniciatīvas kopumā, ņemot vērā finanšu sistēmā un kapitāla tirgū nepieciešamos pasākumus. Stabilai un efektīvai sistēmai būtu jāsekmē finanšu stabilitāte un likviditāte reālajā ekonomikā.

1.12. Pilsoniskajai sabiedrībai ES un valstu līmenī jāturpina izdarīt spiedienu uz iestādēm un publiskajām iestādēm, lai ātri pabeigtu jauno noteikumu pieņemšanu finanšu nozarē. Komisija varētu uzticēt Komitejai uzdevumu mudināt dalībvalstis pieņemt ātrus un aptverošus lēmumus attiecībā uz finanšu tirgu regulēšanu, reģionālajā līmenī īstenojot sabiedriskās iniciatīvas, kurās iesaistītos sociālie partneri, ekonomikas aprindas un finanšu pakalpojumu lietotāju un patērētāju organizācijas.

2. Komisijas paziņojums.

2.1. Paziņojumā “Finanšu pakalpojumu regulēšana ilgtspējīgai izaugsmei” Komisija iepazīstina ar sasniegtajiem mērķiem un laika grafiku tiesiskā regulējuma iniciatīvām nākotnē, nosakot četrus savas darbības pamatprincipus — pārredzamība, uzraudzības efektivitāte, lielāka izturētspēja un finanšu stabilitāte, kā arī patērētāju aizsardzība.

2.2. “Drošāka, stabilāka, pārredzamāka un atbildīga finanšu sistēma, kas darbojas visas ekonomikas un sabiedrības labā un spēj finansēt reālo ekonomiku, ir ilgtspējīgas izaugsmes priekšnoteikums. Tā būtiski papildina Eiropas centienus konsolidēt valsts finanses un īstenot strukturālās reformas, gādājot par dzīvotspējīgu ekonomiku nākotnē.” Tādas ir Komisijas tiesību aktu izstrādes pamatnostādnes.

2.3. Šeit izskatāmajā dokumentā Komisija atgādina par to, kas — kopš lielās krīzes sākuma 2008. gada septembrī — paveikts jauna un strukturēta regulējuma izstrādē.

2.4. Jau 2008. gada novembrī tika izveidota grupa, ko vadīja Jacques de Larosière, un tika veikti daži steidzami pasākumi, piemēram, tika pārskatīta kapitāla prasību direktīva un direktīva par noguldījumu garantiju sistēmām. Turklāt tika pieņemta regula par kredītreitinga aģentūrām un iesniegti divi ieteikumi par atalgojuma principiem.

2.5. Saskaņā ar grupas paziņojumā iekļautajiem priekšlikumiem Komisija pieņēma vairākus priekšlikumus, no kuriem daudzi vēl tiek apspriesti Eiropas Savienības politikas izstrādes iestādēs — Padomē un Parlamentā.

2.6. Komisija cer uz saskaņotu darbu pie tiesiskā regulējuma, lai līdz 2012. gada beigām pabeigtu procedūru saistībā ar visiem ierosinātajiem pasākumiem un to transponēšanu.

3. EESK piezīmes.

3.1. EESK vairākos atzinumos ir izteikusi savu viedokli par pasākumiem, ko Komisija gatavojas pieņemt — gan par Larosière grupas ieteikto pasākumu kopumu, gan atsevišķiem pasākumiem.

3.2. Vairākos gadījumos daudzi Komitejas ieteikumi un piezīmes ir ņemti vērā, un galarezultāts šķiet atbilstošs un apmierinošs. Bet vai tas viss atgriezīs uzticību tirgiem un uzraudzības iestādēm, kā arī tām sabiedriskajām iestādēm, kas pagātnē kaut kādā veidā ir atbalstījušas ārkārtīgi liberālo modeli ar pārliecību, ka tirgus pats nostabilizēsies? Šī ilūzija ir pārņēmusi ne tikai lielāko daļu dalībvalstu, bet arī svarīgus Eiropas Komisijas pārstāvjus. Tirgiem pēc būtības ir tendence uz neracionālām svārstībām starp riska novēršanu un riska uzņemšanos. Grūts uzdevums ir mazināt šīs svārstības, neiznīcinot tirgus.

3.3. Komisija ar šo paziņojumu netieši atzīst pagātnes kļūdas, uz kurām EESK uzreiz bija norādījusi, un izveido jaunu un visaptverošu ceļvedi, lai pārveidotu tirgu uzraudzības, stabilitātes un pārredzamības regulējošo sistēmu. Tas ir svarīgs veikums, un Komiteja labprāt atzīst līdz šim paveiktā darba kvalitāti.

3.4. Eiropas Parlaments ir daudz palīdzējis nostiprināt un uzlabot iesniegtos dokumentus, reizēm atbalstot Komitejas ieteiktos grozījumus, tādējādi sekmējot efektīvu un saskaņotu regulu un direktīvu pieņemšanu.

3.5. Īstenošanas posmā tomēr saglabājas dažas problēmas. Piemēram, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādē (EIOPA), kas pārrauga apdrošināšanas tirgu un pensiju fondus, ir svarīgi atzīt un aizsargāt šo abu nozaru īpatnības. Īpaši būtiski ir nodrošināt papildpensiju nozarei tādu pašu uzmanību kā apdrošināšanas nozarei.

3.6. Negaidīti mazāk pozitīva loma bija Padomei, jo tā lika Komisijai pārskatīt dažus vērtīgus priekšlikumus, piemēram, attiecībā uz uzraudzības iestādēm. Pateicoties Parlamenta un Komisijas darbam, sasniegtais kompromiss tomēr ir pozitīvi vērtējams, bet to varēja labāk un ātrāk panākt bez savstarpējām veto tiesībām atsevišķiem pasākumiem.

3.7. Bet vai ir izdarīts viss, kas bija jāizdara, un vajadzīgajā laikā?

3.8. Amerikas Savienotās Valstis ar “Dodd-Frank act” (2), ko pieņēma 2010. gada 21. jūlijā, ir izstrādājušas šķietami pilnīgāku un ātrāku risinājumu prasībai pēc regulējuma un aizsardzības, ko izteica tirgus neaizsargātākā daļa — patērētāji. Protams, jāņem vērā, ka lēmumu pieņemšanas process Eiropas Savienībā ir lēnāks, un ES pasākumos sīki apskatīti atsevišķi aspekti, bet ASV tiesību aktos tikai noteikts pamats turpmāk izstrādājamiem likumiem un regulējumam. Lai jaunā regulējuma kontekstā nodrošinātu sistemātisku pieeju, ir svarīgi, lai procesi būtu savstarpēji līdzsvaroti un saskaņoti laikā.

3.9. Analizējot Komisijas priekšlikumus, EESK vēlas salīdzināt divas pieejas, novērtēt dažādas atbildes uz atsevišķiem jautājumiem un apsvērt, vai dažus otrpus okeānam izstrādātos risinājumus varētu lietderīgi izmantot mūsu regulējumā.

3.10. Federālās patērētāju aizsardzības iestādes (Bureau of Consumer Financial Protection) izveide ir piemērs, kas jāizpēta. EESK aicina Komisiju veikt detalizētu pētījumu par iespēju izveidot līdzīgu iestādi ES sistēmā.

3.10.1. Iestāde, ko paredzēts izveidot Amerikas Savienotajās Valstīs, ir pakļauta ASV Centrālajai bankai (Federal Reserve), un tai ir plašas pilnvaras, kuras ietver lielu daļu funkciju, ko iepriekš veica citas banku uzraudzības iestādes saskaņā ar tiesisko regulējumu patērētāju aizsardzības jomā. Iestādei būs ekskluzīvas pilnvaras, t.i., tā uzraudzīs, kā tiesību aktus ievēro starpnieki, kuru aktīvi pārsniedz 10 miljardus USD, bet kopā ar citām uzraudzības iestādēm tā veiks uzraudzību to starpnieku gadījumā, kuru aktīvi ir mazāki nekā 10 miljardi USD.

3.10.2. EESK uzskata, ka galvenokārt jāizanalizē šādi aspekti:

— Amerikas Savienotajās Valstīs iepriekšminētā iestāde pakļauta ASV Centrālajai bankai. Lai gan to var pamatot ar vajadzību ierobežot iestādes administratīvās izmaksas, tomēr pastāv risks, ka zināmā mērā var tikt apdraudēta tās autonomija un neatkarība. Tādēļ EESK uzskata, ka jānovērtē arī tas, vai šādai iestādei nebūtu jāpiešķir lielāka autonomija;

— iestādes pilnvaras dažos gadījumos varētu būt konfliktā ar finanšu starpnieku uzraudzības iestāžu pilnvarām. Iepriekš jānosaka prioritāšu hierarhija, kas palīdzēs atrisināt iespējamas neskaidrības, ņemot vērā, ka, lai gan starpnieku un tirgu stabilitāte ir ļoti svarīgs jautājums, tikpat svarīga ir arī privāto ieguldītāju aizsardzība. Nekādi citi principi nedrīkst būt svarīgāki par ieguldītāju aizsardzību. Izaugsmi var uzskatīt par ilgtspējīgu tikai tad, ja sistēmas pamatā ir vājāko indivīdu vajadzības un aizsardzība;

— svarīgi ir pievērst uzmanību finanšu pakalpojumiem un produktiem, nevis vienkārši finanšu institūcijām. Iestādei jābūt tiesīgai ietekmēt visus sabiedrībai piedāvātos finanšu pakalpojumus un produktus arī tad, ja tie nav saistīti galvenokārt ar finanšu starpniekiem, kas jau tiek uzraudzīti citā veidā.

3.11. Vēl viens svarīgs aplūkojamais jautājums ir to noteikumu kopums, kas paredzēts morāla kaitējuma problēmu risināšanai saistībā ar iestādēm, kuras ir “pārāk lielas, lai pieļautu to bankrotu”. ASV likumā šī pieeja ir efektīva un tālejoša — spēja iepriekš sakārtot uzņēmuma daļu pārdošanu, lai novērstu sistēmiskus riskus, un obligāta tādu konglomerātu sadalīšanas plāna izveidošana, kuru darbība ir daudzveidīga vai kuru apmēri apgrūtina jebkādu iejaukšanos. Tie paši pasākumi attiecas arī uz tirgus dalībniekiem, kas ir citu valstu rezidenti, un tādēļ ietekmē dažu svarīgu ES rezidējošu dalībnieku darbību.

3.11.1. Izveidojot Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (European Systemic Risk Board — ESRB), minētie aspekti ir ņemti vērā. Lielo grupu pilnvaru ierobežošana ir noderīga daudzējādā ziņā. Tas ne tikai samazinātu sistēmisko risku, ļaujot bankrotēt slikti pārvaldītām bankām, bet veicinātu arī konkurenci, kas savukārt ietekmētu procentu likmes, lai kredīti būtu pieejamāki klientiem. Šie apsvērumi tika minēti jau iepriekš, un regulējuma izveidotājiem vajadzētu tajos vairāk iedziļināties, īpaši ņemot vērā finanšu nozares īpatnības, kam nav tādu fizisku ierobežojumu kā citās nozarēs.

3.11.2. Lai gan apjoms ir ļoti svarīgs, jāņem vērā, ka starpnieka sistēmiskais nozīmīgums nav atkarīgs tikai no aktīvu apjoma, bet arī no sistēmā veiktajām funkcijām, neaizstājamības, kā arī grupas sadarbības līmeņa valsts un starptautiskā mērogā. Daži starpnieki, neatkarīgi no to aktīvu apjoma, var bankrotēt kopā, jo ir pakļauti tiem pašiem riskiem.

3.11.3. EESK uzsver, ka attiecībā uz finanšu tirgu regulēšanu jāpieņem līdzsvarota pieeja. Komiteja norāda, ka stingrāks finanšu iestāžu regulējums ilgtermiņā ievērojami uzlabos finanšu stabilitāti, ekonomikas izaugsmi un reālās tautsaimniecības efektivitāti.

3.12. Uzlabota sistēma brīdināšanai par lieliem sistēmiskiem riskiem, ārpusbanku sistēmas regulēšana, finanšu stabilitātes padomes izveidošana, efektīvs tiesiskais regulējums par kredītreitinga aģentūrām, pārredzamības nodrošināšanas pasākumi un atbildības garantijas attiecībā uz neierastiem instrumentiem, tostarp ārpusbiržas tirgos, pārvēršana vērtspapīros, izmantojot ar aktīviem nodrošinātus vērstpapīrus un ieguldījuma fondus ar augstu riska pakāpi — ir daži no pasākumiem, kas iekļauti jaunajā Amerikas Savienoto Valstu tiesiskajā finanšu regulējumā.

Eiropas Savienība pirmā reaģēja uz krīzi un izteica vajadzību izveidot starptautisku koordinēšanu — svarīgs nosacījums, lai starptautiskā līmenī nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

3.13. Jājautā, vai dažādu valstu iestāžu risinājumi ir viendabīgi un saskaņoti, ņemot vērā, ka viena no lielākajām problēmām ir pastāvošais nesaskaņotais regulējums dažādos finanšu tirgos.

3.14. Lai neradītu problēmas ES uzņēmumiem un finanšu sistēmai, kura no starptautisko ieguldītāju viedokļa netiek efektīvi pārvaldīta atšķirību dēļ starp dalībvalstīm un tiesiskā modeļa neefektivitātes dēļ, Eiropas Savienībai vairs nebūtu jāvilcinās pabeigt reformu, kas, sākot ar 2013. gadu, būtu jātransponē valstu tiesību aktos.

3.15. Neskatoties uz Komisijas centieniem izveidot vienotu iekšējā tirgus regulējumu, spēcīgas ekonomiskās un politiskās intereses arvien apgrūtina efektīvas un visaptverošas ES uzraudzības sistēmas izveidošanu.

3.16. EESK vēl nesen vēlreiz ir norādījusi uz nepieciešamību paātrināt normatīvā un tiesiskā regulējuma izveidošanu un atbalsta Komisijas centienus šajā jomā. Pilsoniskajai sabiedrībai ES un valstu līmenī jāturpina izdarīt spiedienu uz iestādēm un publiskajām iestādēm, lai ātri pabeigtu jauno noteikumu pieņemšanu finanšu nozarē. Komitejai ir ļoti nozīmīga loma gan tieši, gan izmantojot organizācijas, kuras pārstāv Komitejas locekļi un kurām būtu jāveicina rūpīgas un apzinātas debates dalībvalstīs. Jaunas ilgtspējīgas ekonomikas un tādu finanšu tirgu nākotne, kas izveidoti līdzsvarotai attīstībai un ilgtspējīgai izaugsmei, galvenokārt būs atkarīga no finanšu tiesiskā regulējuma kvalitātes. Ir jāievieš efektīvāki un stingrāki noteikumi, lai tirgū atjaunotos zināma darījumu ētika, kas būtu tā darbības pamatprincips.

4. Īpašas piezīmes.

4.1. Izņemot piezīmi, ka ietekmes novērtēšanas process ir noticis, paziņojumā nekas nav minēts ne par ieinteresēto pušu iesaistīšanu tajā, ne par pieņemtajiem pasākumiem. Kuras tad ir ieinteresētās puses? Ja izmanto atsauci uz parasto apspriešanu elektroniskā veidā, kas noteikti interesē nozari, bet daudz mazāk darba ņēmējus un patērētājus, vai uz dažām ekspertu grupām, kuras izvēlas vienmēr finanšu sistēma, joprojām trūkst stabila līdzsvara starp dažādām interesēm, kas jāņem vērā no reformas īstenošanas paša sākuma.

4.2. EESK aicina Komisiju pievērst lielāku uzmanību pilsoniskās sabiedrības institūcijām un to reālai piesaistīšanai. EESK aicina Komisiju efektīvāk sadalīt savus centienus, lai uzlabotu starptautisko koordinēšanu starp visu ES dalībvalstu demokrātiskajām struktūrām. Jāizveido nopietna un atbilstīgi finansēta programma, lai iesaistītu ES pilsoņus un informētu viņus arī par dažām problemātiskām, bet vajadzīgām pārmaiņām.

4.3. Dažādu tiesiskā regulējuma iniciatīvu kopējā ietekme nav skaidri noteikta arī tāpēc, ka pasākumi nav īstenoti vienlaikus un dažus no tiem (Bāzele III, starptautiskie grāmatvedības principi nākotnē) īstenos trešās struktūrvienības, piemēram, Bāzeles komiteja un IASB (3).

4.4. EESK aicina izstrādāt stingru, vispusīgu, iedarbīgu un līdzsvarotu regulējumu. Negatīvo seku novēršanai EESK iesaka rūpīgi izanalizēt reglamentējošās iniciatīvas kopumā, ņemot vērā finanšu sistēmā un kapitāla tirgū nepieciešamos pasākumus. Stabilai un efektīvai sistēmai būtu jāsekmē finanšu stabilitāte un likviditāte reālajā ekonomikā. Komisijai būs grūts uzdevums, proti, kopumā pārskatīt visu tirgu regulējuma uzbūvi, panākt labāku līdzsvaru starp piesardzības pasākumiem, kapitāla prasību pieaugumu, efektīvāku risku nosegšanu un klasificēšanu, kā arī ekonomikas attīstību. Tas viss būs jādara situācijā, kad valstu budžetu atveseļošanas pasākumi ir ievērojami padziļinājuši finanšu un ekonomikas krīzi.

4.5. EESK aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai panāktu vienotu nostāju ar lielāko valstu, jo īpaši G20 valstu, iestādēm.

4.6. Komisija uzskata, ka trīsdesmit jauni tiesiskā regulējuma priekšlikumi jāapspriež un jāapstiprina līdz nākamā gada beigām, bet Parlamenta darba grafikā tie vēl nav iekļauti. EESK izsaka nopietnas bažas un šaubas par to, vai programmu varēs reāli izpildīt. Nākamajai un aiznākamajai Eiropas Savienības prezidentvalstij būs jāveic ļoti sarežģīts uzdevums, un savu nozīmi vēl nav apliecinājis ES prezidents, kam būtu jāgarantē rīcības nepārtrauktība un efektivitāte. Komisijai būtu jāaicina Eiropas Parlaments un Padome uzskatīt par prioritāti tirgu regulēšanas pasākumus, kuru pieņemšana jau pārāk ilgi ievilkusies.

4.7. EESK ir gatava atbalstīt Komisiju šajā procesā un ar saviem atzinumiem un pastāvīgām tiešajām konsultācijām palīdzēt izveidot labāku regulējumu. Komisija varētu uzticēt Komitejai uzdevumu mudināt dalībvalstis pieņemt ātrus un visaptverošus lēmumus attiecībā uz finanšu tirgu regulēšanu, reģionālajā līmenī īstenojot sabiedriskās iniciatīvas, kurās iesaistītos sociālie partneri, ekonomiskās aprindas un finanšu pakalpojumu lietotāju un patērētāju organizācijas. EESK kopā ar valstu un starptautisko ekonomikas un sociālo lietu padomju tīklu var ievērojami palīdzēt pozitīvi virzīt procesu, veicot šādus mērķtiecīgus pasākumus:

— uzturēt augstu uzmanības līmeni;

— nostiprināt Eiropas un starptautisko koordinēšanu;

— popularizēt Eiropas debatēs izskatāmos priekšlikumus;

— dalīties savā pieredzē un zināšanās.

Briselē, 2011. gada 16. februārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) D. Strauss-Kahn, Agadirā, 2010. gada 1. novembrī.

(2) Publicēts L. 111–203, H. R. 4173.

(3) Starptautisko Grāmatvedības standartu padome.