EIROPAS KOMISIJA Briselē, 4.9.2019 COM(2019) 399 final 2019/0183(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm sniegtu finansiālu palīdzību, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Apvienotā Karaliste ir nolēmusi izstāties no Eiropas Savienības, atsaucoties uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantā paredzēto procedūru. Pēc Apvienotās Karalistes lūguma Eiropadome (50. pants) 2019. gada 11. aprīlī vienojās pagarināt LES 50. panta 3. punktā paredzēto termiņu līdz 2019. gada 31. oktobrim. Ja vien Apvienotā Karaliste līdz 2019. gada 31. oktobrim neratificēs izstāšanās līgumu vai nepieprasīs trešo pagarinājumu, par kuru Eiropadomei (50. pants) būs vienprātīgi jāvienojas, tajā dienā beigsies LES 50. panta 3. punktā paredzētais termiņš. Tad Apvienotā Karaliste no 2019. gada 1. novembra būs trešā valsts, neratificējusi līgumu, kas nodrošinātu sakārtotu izstāšanos. Komisija joprojām uzskata, ka vislabākais iznākums būtu Apvienotās Karalistes sakārtota izstāšanās no Savienības uz izstāšanās līguma pamata. No tā brīža Apvienotajai Karalistei vairs nebūs saistošs neviens ES primārais un sekundārais tiesību akts. Tādējādi nebūs izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda. Tas, bez šaubām, izraisīs ievērojamas neērtības iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskā sektora iestādēm un radīs ievērojamu negatīvu ietekmi uz ekonomiku un finansēm. Eiropas Savienība un ES-27 dalībvalstis līdz šim ir ieviesušas virkni pasākumu. Konkrētāk, kopš 2018. gada novembra Eiropas Komisija gatavojas situācijai, ka izstāšanās notiek bez līguma. Komisija līdz šai dienai ir sagatavojusi un likumdevēji pieņēmuši 19 tiesību aktu priekšlikumus. Komisija ir pieņēmusi arī 63 neleģislatīvus aktus un publicējusi 100 sagatavotības paziņojumus. 2018. gada 13. novembrī publiskotajā otrajā paziņojumā par sagatavotību Brexit tika izklāstīti principi, kas piemērojami ārkārtas pasākumiem visos līmeņos. To vidū īpaši minēts, ka pasākumiem nevajadzētu būt vērstiem uz tādu zaudējumu kompensēšanu, no kuriem būtu varēts izvairīties, attiecīgajām ieinteresētajām personām veicot sagatavotības pasākumus un savlaicīgas darbības. Kā norādīts ceturtajā paziņojumā par sagatavotību Brexit, kurš datēts ar 2019. gada 10. aprīli, sagatavotības pasākumu ietvaros Komisija, ņemot vērā pieejamos līdzekļus un visas ES budžeta izdevumu un ieņēmumu korekcijas, kas var būt vajadzīgas pēc izstāšanās bez līguma, ir gatava ierosināt finansiālā atbalsta pasākumus, kuri mazinātu ietekmi visvairāk skartajās teritorijās un nozarēs. Lai skartās ieinteresētās personas varētu saņemt tūlītēju atbalstu, ES valsts atbalsta noteikumi piedāvā elastīgus risinājumus valsts pasākumiem. Uzņēmumi, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, kuriem liela uzņēmējdarbības daļa ir saistīta ar Apvienoto Karalisti, arī var saskarties ar grūtībām tādēļ, ka būs zaudēta ērta piekļuve AK tirgum, vai tādēļ, ka tirdzniecības attiecības kļūs sarežģītākas. Viens no seku piemēriem varētu būt darbvietu zudums. Dalībvalstis, iespējams, gribēs mazināt negatīvo ietekmi uz darba tirgu, ieviešot atbalsta pasākumus, ar kuriem palīdzēt skartajiem uzņēmumiem pārvaldīt pārmaiņas, vai ieviešot pasākumus, kuri palīdzētu saglabāt nodarbinātības līmeni. Ietekmi izjutīs arī dalībvalstu publiskā sektora iestādes, jo tām būs jāizveido papildu infrastruktūras objekti un dažās skartajās nozarēs ļoti īsā laikā jāpieņem darbā papildu personāls. Piemēram, muitas un netiešo nodokļu jomā valstu pārvaldes iestādēm būs jāveic ievērojami ieguldījumi infrastruktūrā un cilvēkresursos, galvenokārt dalībvalstīs, kas Eiropas Savienības tirdzniecībā ar Apvienoto Karalisti ir galvenie ieejas un izejas punkti. Sanitāro un fitosanitāro pārbaužu jomā ES-27 valstis veido jaunus robežkontroles punktus vai paplašina pašreizējos robežkontroles punktus ievešanas vietās, kur preces no Apvienotās Karalistes tiek importētas Eiropas Savienībā. Sagaidāms, ka iepriekš aprakstīto veidu pasākumiem būs liela ietekme uz valsts izdevumiem, it īpaši īstermiņā un visvairāk skartajās valstīs. Šo dalībvalstu publiskajām finansēm tā varētu būt liela katastrofa, kuras rezultātā būs steidzami vajadzīgi papildu budžeta līdzekļi. Tādējādi Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošana varētu būt vitāls atvieglojums minētajām dalībvalstīm un to finansēm, ja tā darbības joma tiktu paplašināta, lai aptvertu šā scenārija negatīvo ietekmi. ESSF tika izveidots 2002. gadā, lai atbalstītu dalībvalstis un pievienošanās valstis lielu katastrofu situācijās, ko radījušas tādas dabas parādības kā plūdi, vētras, zemestrīces, vulkānu izvirdumi, meža ugunsgrēki vai sausums. Fondu var izmantot pēc attiecīgās valsts pieprasījuma, ja katastrofas apmēri attaisno Eiropas līmeņa intervenci. Fonda darbība ir praktiska ES patiesas solidaritātes izpausme, jo dalībvalstis vienojas cita citu atbalstīt, darot pieejamus papildu finanšu līdzekļus ES budžetā. Neraugoties uz jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, ir saprātīgi pieņemt, ka ar Apvienoto Karalisti nodibinātu īpaši ciešu ekonomisko un tirdzniecības saišu dēļ dažas dalībvalstis ietekmi no izstāšanās bez līguma izjutīs skaudrāk par pārējām dalībvalstīm. Pat ja ir ārkārtīgi grūti seku apmēru novērtēt precīzi, tām būs liela ietekme uz ekonomiku, darba tirgu un publiskajām finansēm, it īpaši īstermiņā. Lai gan izstāšanās būs vienreizējs notikums, tā izraisītās neērtības un slogs uz publiskajām finansēm, kas ir tiešas bezlīguma izstāšanās sekas, varētu radīt lielu katastrofu, un tādējādi šo seku mazināšanai varētu būt pamatoti iedarbināt “solidaritātes principu”, kas ir ESSF stūrakmens. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētās rīcībpolitikas jomā Šā priekšlikuma nolūks ir Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Regula (EK) Nr. 2012/2002”), grozīt, lai paplašinātu tās darbības jomu, to attiecinot uz konkrētu veidu papildu publiskajiem izdevumiem, kurus rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības bez izstāšanās līguma. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Priekšlikums ir gatavošanās ārkārtas pasākumiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Tā kā priekšlikums paredz spēkā esošas regulas grozījumus, tas ir saskaņā ar noteikumiem, kas veido Regulas (EK) Nr. 2012/2002 juridisko pamatu, proti, juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pants. Tā kā šie grozījumi attiecas tikai uz dalībvalstīm, LESD 212. pants nav piemērojams. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikuma mērķis ir paplašināt ESSF darbības jomu, lai apliecinātu Eiropas solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, sniedzot palīdzību no Fonda, lai tām atvieglotu finansiālo slogu, kas ir sekas tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez līguma. Saskaņā ar subsidiaritātes principu priekšlikumā definēti skaidri ESSF izmantošanas kritēriji. Tāpēc palīdzība no šā instrumenta aprobežosies ar izmaksām, kurām ir nopietna ietekme uz ekonomikas un finanšu apstākļiem konkrētajā dalībvalstī. ESSF balstās uz subsidiaritātes principu. Tas nozīmē, ka Eiropas Savienībai būtu jāiejaucas tikai gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka dalībvalsts vairs nespēj tikt galā ar krīzi viena pati un tai ir nepieciešama palīdzība. Likumdevēji uzskatīja, ka – dabas katastrofu gadījumā – šāda situācija rodas tad, ja kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz noteiktu slieksni. Ekonomiskie pakārtotie zaudējumi nav iekļauti, jo tos ir pārāk sarežģīti noteikt ātrā, uzticamā un salīdzināmā veidā. Tāpēc attiecībā uz dabas katastrofām noteiktais slieksnis ir tiešo zaudējumu apmērs, kas pārsniedz 0,6 % no nacionālā kopienākuma (NKI) vai 3 miljardus EUR (2011. gada cenās), un tiek piemērota zemākā summa. Šis dubultais kritērijs tika izvēlēts tāpēc, ka vienota fiksētā summa neatspoguļotu dalībvalstu ekonomikas spēcīguma atšķirības (un attiecīgi budžeta reaģēšanas spējas) un izraisītu lielu netaisnīgumu un nevienādu attieksmi pret dalībvalstīm. Vienotas procentu likmes rezultātā būtu vai nu ļoti mazas summas mazākām dalībvalstīm, vai nesasniedzami augsti sliekšņi ekonomiski lielākajām valstīm. Ja Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES notiek nekontrolētā veidā, dalībvalstu ekonomikai sagaidāmas smagas sekas. Tomēr aplēst tiešos zaudējumus ir teju neiespējami. Tāpēc nav iespējams izmantot tādu pašu pieeju kā dabas katastrofu gadījumā. Tā vietā Komisija ierosina, ka par attiecināmības mērauklu jānosaka dalībvalstu budžetiem radītais finansiālais slogs saistībā ar tādu papildu vajadzību apmierināšanu, kuras radušās un ir cieši saistītas ar izstāšanos bez līguma. Tas lielā mērā atbilst to tiešo zaudējumu no budžeta sedzamajai daļai, par kuriem var saņemt finansējumu (piemēram, publiskās infrastruktūras atjaunošanas izmaksas, palīdzība iedzīvotājiem, glābšanas pakalpojumi utt.) dabas katastrofas gadījumā. Attiecināmā tiešo zaudējumu publiskā daļa ir ļoti atšķirīga atkarībā no katastrofas un skartās valsts. Vidēji tā ir aptuveni 50 % no kopējiem zaudējumiem. Tāpēc Komisija ierosina saglabāt principus, uz kuriem balstās piekļuve ESSF. Attiecīgi, lai piekļūtu finansējumam no ESSF, ir noteikts, ka minimālajiem publiskajiem izdevumiem saistībā ar izstāšanos bez līguma jābūt vai nu 0,3 % no NKI, vai 1,5 miljardiem EUR 2011. gada cenās, izraugoties zemāko no šīm summām, un tā ir puse no dabas katastrofās piemērojamām robežvērtībām. Dalībvalsts pienākums ir sniegt pierādījumus par šiem izdevumiem un apliecināt, ka tie ir tieši attiecināmi uz izstāšanos bez līguma. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. Tas nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kas jau ir noteikti pašreizējā instrumentā. •Juridisko instrumentu izvēle Tiek ierosināts spēkā esošo Regulu (EK) Nr. 2012/2002 grozīt, lai pastāvošo kārtību un procedūras izmantotu palīdzības pieteikumu sagatavošanai un novērtēšanai un atbalsta īstenošanai un ziņošanai par to. Šie pasākumi ir mērķorientēti un aprobežojas ar vienreizēja notikuma – Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās – ekonomisko seku mazināšanu. 3.EX-POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex-post novērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Ex-post novērtējumā par laikposmu no 2002. līdz 2017. gadam tika secināts, ka Fonds ir vērtīgs instruments starp Eiropas Savienības rīcībā esošajiem rīkiem, ar kuriem īstenot intervenci katastrofas situācijās, un ka dalībvalstīs un pievienošanās valstīs tas dod ES pievienoto vērtību pēckatastrofas reaģēšanā. Novērtējumā pausts arī aicinājums turpmāk apsvērt politikas pasākumus, kuri palielina Fonda iespējas iesaistīties. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Tā kā priekšlikums ir sagatavots steidzami, lai likumdevējas iestādes to varētu pieņemt laikus, apspriešanās ar ieinteresētajām personām nav varējusi notikt. •Ietekmes novērtējums Priekšlikuma steidzamības dēļ ietekmes novērtēšana nenotika. 4.IETEKME UZ BUDŽETU

Lai saglabātu ESSF pieejamību lielām dabas katastrofām, kas ir tā sākotnējais izmantošanas mērķis, ESSF izmantošana šā priekšlikuma vajadzībām būtu jāierobežo līdz maksimāli 50 % no Fondam ikgadēji pieejamās summas 2019. un 2020. gadā. Maksimālais ikgadējais ESSF piešķīrums ir 500 miljoni EUR 2011. gada cenās. Pašreizējās cenās tas nozīmē 585,8 miljonus EUR 2019. gadā un 597,5 miljonus EUR 2020. gadā, t. i., kopējā summa ir 1183,3 miljoni EUR. Tādējādi pašreizējā priekšlikuma vajadzībām pieejamā summa sasniegtu 591,65 miljonus EUR. Ņemot vērā ESSF palīdzību, kas jau tika izmantota 2019. gadā, un palīdzību, kas pašlaik tiek mobilizēta, ir saprātīgi sagaidīt, ka lielākā daļa Fonda līdzekļu un jebkurā gadījumā vairāk nekā puse no 2019. gada piešķīruma minētajā gadā netiks izlietota un tiks pārnesta uz 2020. gadu. Līdz ar ESSF regulas pārskatīšanu 2014. gadā tika ieviesti avansa maksājumi, kas stājās spēkā no 2015. gada. Galvenais to ieviešanas pamatojums bija tas, ka procedūra, kas ir nepieciešama, lai mobilizētu ESSF un izmaksātu pilnu palīdzību, ir pārāk gara (parasti līdz vienam gadam) un ka nopietnas krīzes situācijas prasa ātrāku reaģēšanu. Tika uzskatīts arī, ka gari palīdzības sniegšanas termiņi kaitē ES tēlam. Avansa maksājumu līmenis tika noteikts 10 % apmērā no paredzamā ESSF pabalsta, un maksimālā avansa summa noteikta 30 miljonu EUR apmērā. Šāds līmenis izrādījies nepietiekams. Mazāku katastrofu gadījumā, kad ESSF pabalsts ir daži miljoni EUR, avanss nav ievērojami lielāks par aptuveni simts tūkstošiem EUR, un ar šādu summu nav iespējams panākt daudz. Ļoti lielu katastrofu gadījumā, piemēram, kāda bija Abruco zemestrīce ar aplēsto zaudējumu apmēru 22 miljardi EUR un ESSF pabalstu 1,2 miljarda EUR apmērā, avansa maksājuma summa, kas nepārsniedz 30 miljonus EUR, nepavisam nav adekvāta. Abos gadījumos avansa maksājuma apmērs ir nesamērīgs ar katastrofas ietekmi uz vietas. Nesenajā ESSF ex-post novērtējumā par laikposmu no 2002. līdz 2017. gadam šī analīze ir apstiprināta. Tāpēc Komisija ierosina palielināt avansa maksājumu līmeni visu kategoriju katastrofām līdz 25 % no paredzamā ESSF pabalsta, par maksimālo avansa summu nosakot 100 miljonus EUR. Komisija arī ierosina palielināt ESSF avansa maksājumiem paredzēto kopējo apropriāciju līmeni ikgadējā budžetā no 50 miljoniem EUR līdz 100 miljoniem EUR. Budžeta projektā 2020. gadam šis priekšlikums nav iekļauts. Lai nodrošinātu resursu savlaicīgu pieejamību vajadzības gadījumā, Komisija ierosinās 2020. gada budžetā iekļaut papildu apropriācijas ne vairāk kā 50 miljonu EUR apmērā. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Ir nepieciešama maksimāla pārredzamība un pareiza uzraudzība attiecībā uz ES finanšu resursu izmantošanu. Dalībvalstīm un Komisijai būs piemērojams ziņošanas pienākums, kāds tas noteikts Regulā (EK) Nr. 2012/2002. 2019/0183 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm sniegtu finansiālu palīdzību, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 tika izveidots Eiropas Savienības Solidaritātes fonds. Fonds tika izveidots kā praktisks Eiropas solidaritātes apliecinājums ārkārtas situācijās nonākušām dalībvalstīm, un tas sniedz finansiālu palīdzību. (2)2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. No izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai – gadījumā, ja tāds netiks noslēgts, – pēc diviem gadiem no minētā paziņojuma Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs saistoši, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nebūs nolēmusi minēto periodu pagarināt. (3)Pēc Apvienotās Karalistes lūguma Eiropadome 2019. gada 11. aprīlī vienojās pagarināt LES 50. panta 3. punktā paredzēto termiņu līdz 2019. gada 31. oktobrim. Ja vien Apvienotā Karaliste līdz 2019. gada 31. oktobrim neratificēs izstāšanās līgumu vai nepieprasīs trešo pagarinājumu, par kuru Eiropadomei vienprātīgi jāvienojas, Apvienotā Karaliste no Savienības izstāsies bez līguma un no 2019. gada 1. novembra kļūs par trešo valsti. (4)Lai mazinātu ekonomisko ietekmi, ko radīs Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, un šādos ārkārtas apstākļos apliecinātu solidaritāti ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāgroza, lai pabalstītu attiecīgos publiskos izdevumus. (5)Ņemot vērā, ka šī uzskatāma par Fonda ārkārtas izmantošanu, Fonda palīdzībai, ar kuru mazina dalībvalstīm radušos nopietno finansiālo slogu, kas ir tiešas sekas tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez līguma, jābūt mērķorientētai un ierobežotai laikā, lai saglabātu fonda pamatā esošo loģiku un tā spēju reaģēt uz dabas katastrofām. (6)Lai Fondu varētu izmantot šajā ārkārtas situācijā, būtu jānosaka minimālā aplēsto zaudējumu summa, kuru pārsniedzot dalībvalsts var lūgt palīdzību no Fonda sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības bez līguma. Turklāt būtu jāgroza attiecināmības noteikumi, lai iekļautu atbalstu publiskajiem izdevumiem, kas radušies saistībā ar Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanos no Savienības. (7)Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, būtu jānosaka visām dalībvalstīm piemērojams vienots termiņš pieteikumu pieņemšanai par finansiālo pabalstu no Fonda, bez iespējas pēc šā termiņa pagarināt pieteikšanos papildu izmaksu segšanai. (8)Lai saglabātu Fonda pieejamību dabas katastrofu gadījumā, kas ir tā sākotnējais mērķis, būtu jānosaka budžeta maksimālais apjoms attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanos no Savienības. (9)Palīdzībai no fonda, ar kuru mazina nopietnu finansiālo slogu, kas dalībvalstīm radies kā sekas no Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, būtu jāpiemēro tādi paši īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas, kontroles un revīzijas noteikumi kā visām citām Fonda intervencēm. Turklāt, ņemot vērā potenciāli attiecināmo publisko izdevumu plašo diapazonu, ir svarīgi nodrošināt, ka tiek ievēroti citi ES tiesību noteikumi, jo īpaši valsts atbalsta noteikumi. (10)Komisijai vajadzētu būt iespējai ātri pieņemt lēmumu par īpašu finanšu resursu piešķiršanu un iespējai tos izmantot, cik drīz vien iespējams. Tāpēc spēkā esošie noteikumi par avansa maksājumiem ir jāpilnveido, palielinot šādu maksājumu summas. (11)Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no dienas, kas seko dienai, kurā atbilstoši LES 50. panta 3. punktam Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nav saistoši, ja vien līdz minētajam datumam nav stājies spēkā izstāšanās līgums, kas noslēgts ar Apvienoto Karalisti. (12)Tāpēc Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza šādi: (1)pirms 1. panta iekļauj šādu virsrakstu: “I SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN ATTIECINĀMĪBA (2)1. pantam pievieno šādu daļu:

“Šajā regulā jēdziens “liela katastrofa” aptver dabas katastrofas, kā arī situācijas, kurās dalībvalstīm radies nopietns finansiālais slogs, kas ir tiešas sekas tam, ka Apvienotā Karaliste no Savienības izstājusies bez līguma.”; (3)iekļauj šādus jaunus 3.a un 3.b pantus: “3.a pants (1)Pēc dalībvalsts pieprasījuma Fonda palīdzību var izmantot arī tad, kad šai dalībvalstij radies nopietns finansiālais slogs, kas ir tiešas sekas tam, ka Apvienotā Karaliste uz LES 50. panta 2. punkta pamata no Savienības izstājusies bez līguma (“izstāšanās bez līguma”). Palīdzību sniedz kā finansiālu pabalstu no Fonda. (2)Šim mērķim pieejamās apropriācijas nepārsniedz pusi no maksimālās summas, kas pieejama Fonda palīdzības darbībām 2019. un 2020. gadā. (3)Šāda palīdzība sedz daļu no papildu publiskajiem izdevumiem, kurus tiešā veidā izraisījusi izstāšanās bez līguma un kuri radušies tikai laikposmā no bezlīguma izstāšanās dienas līdz 2020. gada 31. decembrim (“finansiālais slogs”). (4)Dalībvalsts ir tiesīga lūgt palīdzību saskaņā ar šo pantu, ja aplēstais finansiālais slogs, kas tai radies, vai nu pārsniedz 1 500 000 000 EUR 2011. gada cenās, vai pārsniedz 0,3 % no dalībvalsts nacionālā kopienākuma. (5)Palīdzību saskaņā ar šo pantu var prasīt vienīgi dalībvalstis. 3.b pants (1)Saskaņā ar 3.a pantu sniegtā palīdzība aptver tikai finansiālo slogu, kas dalībvalstij radies salīdzinājumā ar situāciju, kurā starp Savienību un Apvienoto Karalisti būtu bijis noslēgts līgums. Šādu palīdzību var izmantot, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem, kurus ietekmējusi izstāšanās bez līguma, tai skaitā atbalstu valsts atbalsta pasākumiem minētajiem uzņēmumiem un līdzīgas darbības; pasākumiem pašreizējās nodarbinātības saglabāšanai; pasākumiem, kuri vērsti uz robežas, muitas, sanitārās un fitosanitārās kontroles nodrošināšanu, ieskaitot papildu personālu un infrastruktūru. (2)PVN nav attiecināmie izdevumi. (3)Dalībvalsts negūtie ieņēmumi nav uzskatāmi par attiecināmajiem izdevumiem. (4)Uz finansiālu pabalstu no Fonda nevar pretendēt par tehniskās palīdzības pasākumiem saistībā ar pārvaldību, uzraudzību, informēšanu un saziņu, sūdzību izskatīšanu, kontroli un revīziju. Izmaksas, kas saistītas ar tādu pasākumu sagatavošanu un īstenošanu, kuri mazina finansiālo slogu, ieskaitot izmaksas, kas saistītas ar būtiskām tehniskām zināšanām, ir attiecināmas kā daļa no projekta izmaksām. (5)Ja ar 1. punktā minētajiem pasākumiem ar Fonda finansiālo pabalstu tiek radīti ieņēmumi, kopējais finansiālais pabalsts no Fonda nepārsniedz dalībvalstīm radušos kopējo neto finansiālo slogu. Dalībvalsts ziņojumā par Fonda finansiālā pabalsta izlietojumu, kāds paredzēts 8. panta 3. punktā, iekļauj attiecīgu paziņojumu. (6)Attiecināmās izmaksas var būt saistītas tikai ar darbībām, kas ir saderīgas ar Savienības tiesību aktiem, to skaitā ar valsts atbalsta noteikumiem.”; (4)pirms 4. panta iekļauj šādus virsrakstus: “II SADAĻA

Procedūras I nodaļa

Dabas katastrofas” (5)pirms 4.a panta iekļauj šādu virsrakstu: “II nodaļa

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības”

(6)regulas 4.a pantu aizstāj ar šādu: “4.a pants (1)Dalībvalsts atbildīgās valsts iestādes var iesniegt vienotu pieteikumu Komisijai par finansiālu pabalstu no Fonda saskaņā ar 3.a pantu, vēlākais, līdz 2020. gada 30. aprīlim. Pieteikumā iekļauj vismaz visu attiecīgo informāciju par finansiālo slogu, kas radies minētajai dalībvalstij. Tajā apraksta publiskos pasākumus, kas veikti, reaģējot uz bezlīguma izstāšanos, un norāda pasākumu neto izmaksas līdz 2020. gada 31. decembrim un pamatojumu, kāpēc no šādiem pasākumiem nevarēja izvairīties, īstenojot sagatavotības pasākumus. Tajā iekļaujams arī pamatojums par tiešo ietekmi, ko rada bezlīguma izstāšanās. (2)Komisija sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm. (3)Pēc 2020. gada 30. aprīļa Komisija, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto informāciju, attiecībā uz visiem saņemtajiem pieteikumiem novērtē, vai katrā atsevišķā gadījumā ir izpildīti Fonda izmantošanas nosacījumi, un nosaka Fonda iespējamā finansiālā pabalsta summas pieejamo finansiālo resursu robežās. (4)Palīdzību no fonda piešķirs dalībvalstīm, kas atbilst attiecināmības kritērijiem, ņemot vērā 3.a panta 4. punktā norādītos sliekšņus, un tās apmērs nepārsniegs 5 % no faktiskā finansiālā sloga, vienlaikus ievērojot pieejamā budžeta robežas. Ja pieejamais budžets ir nepietiekams, palīdzības apmērs tiek proporcionāli samazināts. (5)Ja Komisija ir secinājusi, ka 3.a pantā izklāstītie nosacījumi Fonda finansiālā pabalsta sniegšanai ir izpildīti, tā Eiropas Parlamentam un Padomei nekavējoties iesniedz vajadzīgos priekšlikumus Fonda izmantošanai un attiecīgo apropriāciju piešķiršanai. Minētajos priekšlikumos ietver: (a)visu pieejamo informāciju, kas minēta 1. punktā; (b)visu citu attiecīgo informāciju, kas ir Komisijas rīcībā; (c)pierādījumus, kas apliecina 3.a panta nosacījumu izpildi; (d)pamatojumu par ierosinātajām summām. (6)Lēmumu par Fonda izmantošanu – pēc iespējās drīz pēc tam, kad Komisija ir iesniegusi priekšlikumu, – kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Komisija, no vienas puses, un Eiropas Parlaments un Padome, no otras puses, cenšas saīsināt laiku, kas vajadzīgs, lai izmantotu fondu. (7)Kad Eiropas Parlaments un Padome ir piešķīruši apropriācijas, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par Fonda finansiālā pabalsta piešķiršanu un nekavējoties izmaksā saņēmējvalstij minēto finansiālo pabalstu vienā maksājumā. Ja saskaņā ar 4.b pantu ir izmaksāts avanss, izmaksā tikai atlikumu.”; (7)pēc 4.a panta iekļauj šādu jaunu 4.b pantu: “III nodaļa

Kopīgie noteikumi” “4.b pants (1)Iesniedzot Komisijai pieteikumu Fonda finansiālā pabalsta saņemšanai par dabas katastrofas izraisītajiem zaudējumiem, dalībvalsts var lūgt izmaksāt avansu. Komisija sagatavo sākotnēju novērtējumu par to, vai pieteikums atbilst 4. panta 1. punkta nosacījumiem, un noskaidro, vai ir pieejami budžeta līdzekļi. Ja nosacījumi ir izpildīti un ir pieejami pietiekami līdzekļi, Komisija ar īstenošanas aktu var pieņemt lēmumu par avansa piešķiršanu un to nekavējoties izmaksāt pirms 4. panta 4. punktā minētā lēmuma pieņemšanas. Avansu izmaksā, neskarot galīgo lēmumu par Fonda izmantošanu. (2)Iesniedzot Komisijai pieteikumu Fonda finansiālā pabalsta saņemšanai par nopietnu finansiālo slogu, ko izraisījusi Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības, dalībvalsts var lūgt izmaksāt avansu. Komisija sagatavo sākotnēju novērtējumu par to, vai pieteikums atbilst 4.a panta 1. punkta nosacījumiem, un noskaidro, vai ir pieejami budžeta līdzekļi. Ja minētie nosacījumi ir izpildīti un ir pieejami pietiekami līdzekļi, Komisija ar īstenošanas aktu var pieņemt lēmumu par avansa piešķiršanu un to nekavējoties izmaksāt pirms 4.a panta 7. punktā minētā lēmuma pieņemšanas. Avansu izmaksā, neskarot galīgo lēmumu par Fonda izmantošanu. (3)Avansa summa nepārsniedz 25 % no paredzamās finansiālā pabalsta summas un nekādā gadījumā nav lielāka par 100 000 000 EUR. Kad ir noteikts finansiālā pabalsta galīgais apmērs, Komisija pirms finansiālā pabalsta atlikuma izmaksāšanas ņem vērā avansa summu. Komisija atgūst nepamatoti izmaksātu avansu. (4)Ja jāizdara atmaksāšana Savienības vispārējā budžetā, to izdara termiņā, kas norādīts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 101. pantu sagatavotajā iekasēšanas rīkojumā. Atmaksāšanas termiņš ir otrā mēneša pēdējā diena pēc rīkojuma izdošanas.

(5)Komisija, pieņemot Savienības vispārējā budžeta projektu konkrētam finanšu gadam, ierosina Eiropas Parlamentam un Padomei avansa maksājumiem Fondu izmantot maksimāli 100 000 000 EUR apmērā, ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, un ierosina iekļaut attiecīgās apropriācijas Savienības vispārējā budžetā. Budžeta noteikumi atbilst limitiem, kas minēti Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 10. panta 1. punktā.”; (8)aiz 9. panta iekļauj šādu virsrakstu: “III SADAĻA

Nobeiguma noteikumi” 2. pants Šī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nav saistoši. Tomēr šo regulu nepiemēro, ja līdz šā panta otrajā daļā minētajai dienai stājas spēkā izstāšanās līgums, kas ar Apvienoto Karalisti noslēgts saskaņā ar LES 50. panta 2. punktu. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm sniegtu finansiālu palīdzību, kas atvieglotu nopietnu finansiālo slogu, kuru tām rada Apvienotās Karalistes bezlīguma izstāšanās no Savienības 1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma 13. Reģionālā politika; 13 06 01. Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku. 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.3.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Šī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nav saistoši. Šo regulu nepiemēro, ja līdz minētajai dienai ir stājies spēkā izstāšanās līgums, kas ar Apvienoto Karalisti noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktu. 1.3.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. ES Solidaritātes fonda (ESSF) izveides iemesls ir apliecināt solidaritāti ar dalībvalstīm, ko skārusi smagas dabas katastrofas izraisīta nopietna krīze, kuras apmēri pārsniedz dalībvalsts reaģēšanas spējas budžeta aspektā. Šis priekšlikums finansiālā sloga problēmu attiecina uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības bez izstāšanās līguma. 1.3.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Fonda darbības izvērtējumā ir secināts, ka ESSF ir pierādījis sevi kā ļoti iedarbīgs instruments palīdzības sniegšanai dalībvalstīm pēc dabas katastrofām. 1.3.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Šīs regulas īpašie noteikumi par Apvienotās Karalistes izstāšanos bez līguma ir ierobežoti laikā un attiecas tikai uz 2019. un 2020. budžeta gadu. Tiek ievēroti maksimālie piešķīrumi, kas ir fonda rīcībā minētajiem gadiem, un tādējādi regula ir saderīga ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS). 1.3.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums Šī regula nepalielinās maksimālo piešķīrumu ES Solidaritātes fondam. Savienības ieguldījums intervencēs tiks finansēts no Savienības vispārējā budžeta. 1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme –Ierobežota ilguma priekšlikums. Priekšlikums attiecas uz 2019. un 2020. gadu. Pieteikumus pieņems laikā no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 30. aprīlim. –Maksimālais apjoms būs 50 % no ESSF maksimālā piešķīruma 2019. un 2020. gadam un sasniegs 591,65 miljonus EUR (292,9 miljoni EUR 2019. gadam un 298,75 miljoni EUR 2020. gadam). 1.5.Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. X Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

–◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes nav 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Tādi paši, kādi noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002 (attiecībā uz dabas katastrofām). 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Tādi paši, kādi noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Tādi paši, kādi noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002.

2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Tādi paši, kādi noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Tādi paši, kādi noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu veids Iemaksa Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 9. pozīcija. Īpaši instrumenti 13 06 01 – Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku. Diferenciēts NĒ NĒ NĒ NĒ 3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām –◻ Šai regulai nav finansiālas ietekmes. X Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas: Šīs regulas īpašie noteikumi par Apvienotās Karalistes izstāšanos bez līguma ir ierobežoti laikā un attiecas tikai uz 2019. un 2020. budžeta gadu. Regulu piemēros no nākamās dienas pēc tam, kad saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs saistoši. Pieteikumus pieņems laikā no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 30. aprīlim. Maksimālais apjoms būs 50 % no ESSF maksimālā piešķīruma 2019. un 2020. gadam un sasniegs 591,65 miljonus EUR (292,9 miljoni EUR 2019. gadam un 298,75 miljoni EUR 2020. gadam). Šo regulu nepiemēros, ja līdz minētajai dienai būs stājies spēkā izstāšanās līgums, kas ar Apvienoto Karalisti noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktu.

Turklāt papildu avansa maksājumiem no 2020. gada būs vajadzīgi 50 miljoni EUR saistību un maksājumu apropriācijās. Kopējais priekšlikums neizraisīs ESSF sniegtā maksimālā piešķīruma pārsniegšanu, un tādējādi tas ir saderīgs ar DFS.



EUR Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 9 Īpaši instrumenti 2019 2020 2021 2022 2023 Turpmākie gadi KOPĀ • Darbības apropriācijas 13 06 01 – Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku. Saistības (1a) Maksājumi (2 a) KOPĀ apropriācijas

Saistības =1a+1b +3 Maksājumi =2a+2b +3







• KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) Maksājumi (5) • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

9. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības =4+ 6 Maksājumi =5+ 6 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu:



Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE. miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N gads N+1 gads N+2 gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ <…….> ĢD • Cilvēkresursi • Citi administratīvie izdevumi KOPĀ <….> ĢD Apropriācijas KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa)

miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N gads N+1 gads N+2 gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības Maksājumi 3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus ⇩ 2020. gads Gads

Gads

Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ IZNĀKUMI Veids Vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1… – Iznākums – Iznākums – Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ... – Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 KOPSUMMAS 3.3.2.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas. –Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)



N gads



N+1 gads



N+2 gads



N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ 5. izdevumu kategorija Cilvēkresursi Citi administratīvie izdevumi Starpsumma –

5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ Ārpus

5. IZDEVUMU KATEGORIJĀS Cilvēkresursi Pārējie administratīvie izdevumi Starpsumma –

ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

–⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi. –Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu N gads N+1 gads N+2 gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE) XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) XX 01 04 yy – galvenajā mītnē – delegācijās XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – netiešā pētniecība) 10 01 05 02/12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (norādīt) KOPĀ XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki Ārštata darbinieki 3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai: –⌧ pilnībā pietiek ar līdzekļiem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā – jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā Šīs regulas darbības joma ir ierobežota laikā un attiecas tikai uz 2019. un 2020. budžeta gadu. Tiek ievēroti maksimālie piešķīrumi, kas ir ESSF rīcībā minētajiem gadiem, un tādējādi regula ir saderīga ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS). To piemēros no nākamās dienas pēc tam, kad saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nav saistoši. Pieteikumus pieņems laikā no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 30. aprīlim. Maksimālais apjoms būs 50 % no ESSF maksimālā piešķīruma 2019. un 2020. gadam un sasniegs 591,65 miljonus EUR (292,9 miljoni EUR 2019. gadam un 298,75 miljoni EUR 2020. gadam). Šo regulu nepiemēros, ja līdz minētajai dienai ir stājies spēkā izstāšanās līgums, kas ar Apvienoto Karalisti noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktu. –◻ jāpārskata DFS Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.