Priekšlikums Padomes regula ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un pārtrauc izmeklēšanas, kas saistītas ar antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā /* COM/2006/0415 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.7.2006 COM(2006) 415 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un pārtrauc izmeklēšanas, kas saistītas ar antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par to, kā procedūrā, kas attiecas uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā un Ukrainā, piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu. | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikām un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2005. gada 26. maijā uzsāka termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz tiem antidempinga pasākumiem, kuri ir spēkā attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Krievijas Federācijā un Ukrainā, un starpposma pārskatīšanu par antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tādu pašu ražojumu importu, kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā, un kas attiecās tikai uz pasākumu formu. Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka turpinās attiecīgā ražojuma dempings no Ķīnas Tautas Republikas, un pasākumu atcelšanas gadījumā Kopienas ražošanas nozarei tiktu atkārtoti nodarīts kaitējums. Vienlaikus konstatēja, ka tāda attiecīgā ražojuma imports, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā, nedz turpinās, nedz pastāv tā atkārtošanās iespējamība. Vēl konstatēja, ka apturot pasākumus, kas attiecas uz importu, kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā, netiktu apdraudētas Kopienas intereses. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai pagarinātu pret Ķīnas Tautas Republiku spēkā esošo pasākumu termiņu un pārtrauktu pasākumus pret Krievijas Federāciju un Ukrainu. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības veids ir raksturots iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumu. | Netiek piemērotas norādes par to, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Instrumentu izvēle | Ierosinātais instruments: regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregulā nav paredzētas alternatīvas iespējas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un pārtrauc izmeklēšanas, kas saistītas ar antidempinga pasākumiem, ko piemēro attiecībā uz tāda silīcija karbīda importu, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā un Ukrainā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērās Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”)[1], un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Iepriekšējas izmeklēšanas, spēkā esošie pasākumi un notiekošās izmeklēšanas (1) Ar Regulu (EK) Nr. 821/94[2] pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas 2423/88[3] 14. un 15. pantu Padome pagarināja noteiktos galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz tāda silīcija karbīda („SiC”) importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā („ĶTR”), Polijā, Krievijas Federācijā („Krievija”) un Ukrainā. Vienlaikus Komisija ar Lēmumu 94/202/EK[4] pieņēma saistības, ko piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport Maskavā, Krievijā. (2) Padome 2000. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2000[5] vēlreiz pagarināja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tāda SiC importu, kura izcelsme ir ĶTR, Krievijā un Ukrainā, pēc termiņa beigu pārskatīšanas un arī pagarināja saistības, ko piedāvāja Krievijas valdība sadarbībā ar V/O Stankoimport , Maskavā, Krievijā un ko pieņēma ar Komisijas Lēmumu 94/202/EK. (3) Iepriekš 1. apsvērumā minēto izmeklēšanu, pēc kuras noteica galīgo antidempinga maksājumu un pieņēma dažu izmeklēšanā iesaistīto eksportētāju piedāvātās saistības, un 1. un 2. apsvērumā minētās termiņa beigu pārskatīšanas, ko pabeidza 1994. un 2000. gadā, turpmāk tekstā sauks par „sākotnējām izmeklēšanām”. (4) Padome 2004. gadā ar Regulu (EK) 991/2004[6] paredzēja atbrīvot no antidempinga maksājuma importu uz jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā („ES-10”), to darot saskaņā ar īpašiem saistību piedāvājumiem („paplašināšanās saistības”), un pilnvaroja Komisiju pieņemt šādas paplašināšanās saistības. Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija ar Lēmumu 2004/498/EK[7] un 2004/782/EK[8] pieņēma Ukrainas ražotāja eksportētāja — publiskās akciju sabiedrības Zaporozhsky Abrasivny Combinat — piedāvātās saistības. Šo saistību pieņemšanas termiņš beidzās 2005. gada 20. maijā. (5) Pēc Ukrainas ražotāja eksportētāja Zaporozhsky Abrasivny Combinat pieprasījuma Komisija 2004. gada janvārī uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu[9]. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pēc būtiskām apstākļu izmaiņām tam jāpiešķir tirgus ekonomikas režīms („TER”) un ka tā dempinga starpība ir ievērojami zem spēkā esošo pasākumu nodrošinātā līmeņa. Tomēr pēc izmeklēšanas konstatēja, ka uzņēmums neatbilda TER piešķiršanai noteiktajiem kritērijiem (Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[10] („pamatregulas”) 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts), un izmeklēšana tika izbeigta.[11] (6) Visbeidzot 2005. gada 30. jūnijā[12] Komisija uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz tāda SiC importu, kura izcelsme ir Rumānijā, pamatojoties uz sūdzību, ko Eiropas Ķīmijas nozares padome ( CEFIC ) iesniedza to ražotāju vārdā, kas pārstāvēja 100 % no Kopienā saražotā SiC. Tomēr CEFIC 2006. gada 1. martā atsauca sūdzību, un pēc tam izmeklēšanu ar Komisijas Lēmumu EK/423/2006[13] izbeidza. 1.2. Pieprasījums pārskatīt termiņa beigas (7) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos attiecībā uz SiC, kura izcelsme ir ĶTR, Krievijā un Ukrainā[14], Komisija 2005. gada 24. februārī saņēma pieprasījumu pārskatīt šos pasākumus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Komisija vienlaikus saņēma arī pieprasījumu pārskatīt to pasākumu veidu, ko piemēro tā attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Krievijā, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. (8) Šos pierasījumus Eiropas Ķīmijas nozares padome ( CEFIC ) iesniedza to ražotāju vārdā, kas pārstāv 100% no kopējā Kopienā saražotā SiC. Pieprasījumu pārskatīt termiņa beigas pamatoja pieņēmums, ka, pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma Kopienas ražošanas nozarei turpināšanos vai atkārtošanos. Lūgumu īstenot starpposma pārskatīšanu pamatoja fakts, ka pasākumu veids nebūtu piemērots un nemazinātu dempinga kaitējošo ietekmi. (9) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka pastāv pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un starpposma pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, un uzsāka abas pārskatīšanas vienā dienā[15]. 1.3. Izmeklēšana (10) Komisija oficiāli apspriedās ar eksportētājiem ražotājiem, importētājiem, izejvielu ražotājiem, zināmiem procedūrā iesaistītiem lietotājiem un to asociācijām, eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjiem par termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. (11) Ņemot vērā to, ka daudzi Ķīnas ražotāji eksportētāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju kādā no attiecīgajām valstīm, uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu vajadzētu pārbaudīt, vai izmantojama pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par to, vai tiešām jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekš minētās personas aicināja pieteikties divu nedēļu laikā pēc procedūras uzsākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par uzsākšanu pieprasīto informāciju. (12) Neviens Ķīnas eksportētājs ražotājs neiesniedza pieprasīto informāciju un nesadarbojās šajā procedūrā. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama attiecībā uz Ķīnas ražotājiem. (13) Seši nesaistīti importētāji Kopienā sniedza paziņojumā par uzsākšanu pieprasīto informāciju un izteica vēlmi sadarboties turpmākā izmeklēšanā. No minētajiem sešiem importētājiem izlasē iekļāva trīs uzņēmumus. Šie importētāji pārstāvēja Kopienas zināmo importētāju lielāko reprezentatīvo importa daļu (98%), ko noteiktajā laikā varēja izmeklēt. (14) Tādēļ izlasē iekļautajiem trim Kopienas importētājiem, diviem Kopienas ražotājiem, astoņpadsmit Kopienas lietotājiem, sešpadsmit izejvielu piegādātājiem un diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ukrainā un Krievijas Federācijā tika nosūtītas anketas. Sazinājās arī ar diviem Brazīlijas ražotājiem, ko izvēlējās kā analogo valsti, un tiem nosūtīja anketas. (15) Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim izlasē iekļautajiem Kopienas importētājiem, septiņiem lietotājiem, diviem izejvielu ražotājiem un diviem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no diviem ražotājiem analogajā valstī. (16) Komisija savāca un pārbaudīja visu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās. Kopienas ražotāj: - Kollo Silicon carbide B.V . (Nīderlande), ESK-SIC GmbH (Vācija) - Navarro SiC, S.A . (Spānija) Ražotājs eksportētājā valstī - AS Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhsky (Ukraina) - AS Volzhsky Abrasive Combinat, Volžsskij (Krievija) Ražotāji analogajā valstī - Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazīlija) - Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda, Sao Paolo (Brazīlija) Importētāji Kopienā - Imexco-Ullrich GmbH (Vācija) - Smyris Abrasivi (Itālija) Lietotāji Kopienā - Morganite Crucible Limited (Apvienotā Karaliste) - TGA Ltd (Čehijas Republika) (17) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un zaudējumiem aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Pārbaudes par tendencēm, kas saistītas ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu, aptvēra laika posmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”). (18) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem tika pamatoti šā pārskata secinājumi. Tām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varētu izteikt to viedokli. Noteiktajā termiņā saņemtie pieteikumi tika rūpīgi izskatīti un tos pēc nepieciešamības ņēma vērā, apkopojot konstatētos faktus. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 2.1. Attiecīgais ražojums (19) Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā ražojums sākotnējās izmeklēšanās, kuru rezultātā tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t.i., silīcija karbīds (SiC). SiC patlaban klasificē ar KN kodu 2849 20 00. (20) SiC ražo, karsējot augstā temperatūrā (līdz 2000°C) silīciju un koksu (vai naftas koksu). Šā procesa rezultātā rodas neapstrādāts SiC, kuru parasti apstrādā tālāk gala lietošanai. SiC ražošanas process ir tāds, ka saražotajā produkcijā tiek automātiski ietvertas visdažādākās kategorijas, kas saistītas ar dažādu silīcija koncentrācijas saturu. Dažādās kategorijas var iedalīt divās nozīmīgās kategorijās: kristāliskajā un metalurģiskajā. Uzskata, ka kristāliskajai kategorijai ir augstāka kvalitāte, jo tajā ir augstāks silīcija saturs. Kristālisko kategoriju tālāk iedala melnajā un zaļajā tipā. (21) Kristālisko kategoriju parasti izmanto abrazīvo instrumentu, slīpēšanas/drupināšanas ripu, augstas kvalitātes ugunsizturīgu ražojumu un tehniskās keramikas ražošanā, savukārt metalurģisko kategoriju lietuvēs un kausētavās parasti izmanto kā silīcija nesēju. Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī pašreizējā izmeklēšanā abas kategorijas jāuzskata par tādām, kas veido vienu ražojumu. 2.2. Līdzīgs ražojums (22) Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un pašreizējā izmeklēšanā apstiprināja, ka attiecīgajam ražojumam, ražotāju eksportētāju ražotajiem un iekšzemes tirgū pārdotajiem, Kopienas ražotāju ražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem un analogās valsts ražotāja ražotajiem un šīs valsts tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumi, un tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. 3. DEMPINGA TURPINāšANāS UN/VAI ATKāRTOšANāS IESPēJAMīBA 3.1. Iepriekšējas piezīmes (23) Šajā termiņa beigu pārskatīšanā pilnīga sadarbība tika panākta ar diviem zināmiem ražotājiem Ukrainā un Krievijas Federācijā. Tomēr, kā minēts 12. apsvērumā, nepietiecās neviens ĶTR ražotājs. 3.2. Importa dempings izmeklēšanas periodā 3.2.1. Analogā valsts (24) Tā kā Ukrainu ([16]) un ĶTR izmeklēšanas periodā (un iepriekšējās izmeklēšanās) neuzskatīja par tirgus ekonomikas valstīm, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t.i., pamatojoties uz informāciju, kas iegūta tirgus ekonomikas trešā valstī, kur ražojumu ražo un pārdod iekšzemē. Turklāt jāatceras, ka Ukrainas ražotāji eksportētāji TER nevarēja iegūt starpposma pārskatīšanas laikā, kuru pabeidza tieši pirms termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanas (skatīt 5. apsvērumu). (25) Uzsākot šo termiņa beigu pārskatīšanu, bija paredzēts izmantot Brazīliju kā analogo valsti, no kuras var iegūt informāciju par ražošanas izmaksām un pārdevumiem iekšējā tirgū. Jāatceras, ka Brazīlija tika izmantota arī iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā. (26) Izmeklēšana apstiprināja, ka Brazīlija joprojām ir atbilstoša analogā valsts šādu iemeslu dēļ. (27) Pirmkārt, iekšzemes tirgus apjoma dēļ Brazīlija ir reprezentatīva valsts, lai noteiktu normālo vērtību abām attiecīgajām valstīm. Otrkārt, iekšzemes cenas Brazīlijā nosaka parasta tirgus konjunktūra, ņemot vērā pieprasījuma līmeni tirgū un konkurējošu ražotāju esamību. Treškārt, var uzskatīt, ka Brazīlijā ražotā līdzīgā ražojuma un abu attiecīgo valstu eksportētā ražojuma fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības ir identiskas. Visbeidzot, netika izvirzīti argumenti, kādēļ Brazīliju nevarētu izmantot kā analogo valsti. (28) Tādēļ secināja, ka Brazīlija ir pamatota un piemērota analogās valsts izvēle, lai noteiktu normālo vērtību tāda SiC importam, kura izcelsme ir ĶTR un Ukrainā. 3.2.2. Normālā vērtība 3.2.2.1. Normālā vērtība ĶTR un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem (29) Vispirms pārbaudīja, vai Brazīlijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū kopumā un pēc ražojumu veida bijuši reprezentatīvi apjoma ziņā, salīdzinot ar attiecīgi ĶTR un Ukrainas eksportētajiem apjomiem. (30) Konstatēja, ka Brazīlijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū pēc apjoma ievērojami pārsniedza ĶTR un Ukrainas ražotāju eksportētāju pārdevumu apjomu Kopienā gan kopumā, gan pēc ražojumu veida. (31) Tad pārbaudīja, vai katra Brazīlijas ražotāja, kas sadarbojās, t.i., gan Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda , gan Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda , pārdevumi iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir veikti parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. (32) Konstatēja, ka abu uzņēmumu vidējā svērtā pārdošanas cena visai pārdošanai izmeklēšanas periodā bija augstāka nekā vidējās svērtās vienas vienības ražošanas izmaksas. Tādēļ uzskatīja, ka visi pārdevumi iekšējā tirgū veikti parastā tirdzniecības apritē. Turklāt, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp cenām Brazīlijā un normālo vērtību ĶTR un Ukrainā, tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā visas atšķirības PKN vai tirdzniecības līmenī. (33) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālās vērtības pamatā bija divu Brazīlijas ražotāju vidējā svērtā cena, pārdodot neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. (34) Pēc galīgās informācijas sniegšanas CEFIC apšaubīja normālās vērtības noteikšanas precizitāti, apgalvojot, ka saskaņā ar viņu rīcībā esošo informāciju pārdošanas cenas Brazīlijas iekšējā tirgū pārsniedz Ukrainas eksporta cenu uz Kopienas tirgu. Tomēr prasību nepamatoja dokumentāri pierādījumi, un tā bija jānoraida. Tomēr 32. apsvērumā minēto korekciju dēļ bija iespējams aprēķināt patieso normālo vērtību. 3.2.2.2. Normālā vērtība Krievijas ražotājiem eksportētājiem (35) Vispirms pārbaudīja, vai Krievijas ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšējā tirgū apjoma ziņā, gan kopumā, gan pēc ražojumu veida, bija reprezentatīvi, t.i., vai tie veidoja vismaz 5% no apjoma, ko eksportē uz Kopienu. (36) Konstatēja, ka salīdzinājumā ar vispārējo pārdošanas apjomu un dažiem ražojumu veidiem pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū veidoja vismaz 5% no apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. To ražojumu veidu, kuru pārdevumu apjoms iekšējā tirgū bija mazāks par 5% no apjoma, ko eksportē uz Kopienu, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. (37) Attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumu apjoms iekšējā tirgū veidoja 5% no eksporta apjoma uz Kopienu, pārbaudīja, vai Krievijas ražotāju pārdevumi iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem veikti parastā tirdzniecības apritē un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To panāca, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida proporciju pārdevumos iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem, kas bez zaudējumiem pārdots iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. a) Tiem ražojumu veidiem, kuriem vairāk nekā 80% no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, t.i., ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai pārsniedza attiecīgā ražojuma veida vidējās ražošanas izmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida visu pārdevumu iekšējā tirgū vidējo cenu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana nesusi peļņu vai zaudējumus. b) Tiem ražojumu veidiem, kuriem vismaz 10%, bet ne vairāk kā 80% no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā to darījumu, kas veikti par cenu, kura vienāda vai lielāka par vienības pašizmaksu, vidējo svērto pārdošanas cenu. c) Attiecībā uz tiem ražojumu veidiem, kuriem mazāk kā 10% no pārdevumu apjoma iekšējā tirgū netika pārdoti par cenu, kas zemāka par vienības pašizmaksu, uzskatīja, ka attiecīgais ražojuma veids netiek pārdots parastā tirdzniecības apritē un tādēļ tā normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. (38) Normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, pamatojoties uz attiecīgā [ražojuma] veida ražošanas izmaksām, kam pieskaitīja summu, ko veido pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņas norma. PVA izmaksas rodas ražotājam eksportētājam par līdzīgu ražojumu un peļņas apjomu, kas pielīdzināms vidējai peļņai, ko gūst ražotājs eksportētājs, pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē. 3.2.3. Eksporta cena ĶTR (39) Kā minēts 12. apsvērumā, ar izmeklēšanu nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. Rezultātā eksporta cenas bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem,, t.i., informāciju sūdzībā. Ukraina un Krievija (40) Eksporta cenas Ukrainas un Krievijas ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, ko faktiski maksā vai kas jāmaksā neatkarīgiem Kopienas pircējiem. (41) Aprēķinot eksporta cenu Krievijas eksportētājam šādiem darījumiem, ko veica Stankoimport (t.i., importēja, nemaksājot antidempinga maksājumu saskaņā ar kvantitatīvām saistībām (KS)), visas izmaksas, kas rodas Stankoimport saistībā ar iesaistīšanos, tika atskaitītas, lai iegūtu eksporta cenu ražotāja noteiktajā līmenī. (42) CEFIC apstrīdēja konstatētos faktus attiecībā uz Ukrainai noteiktajām eksporta cenām, uzskatot, ka Ukrainas importam noteiktās cenas būtu daudz zemākas. Lai pamatotu šo prasību, CEFIC iesniedza dažus cenu piedāvājumus. Tomēr prasību vajadzēja noraidīt, jo cenu piedāvājumus nevar ņemt vērā bez pierādījuma, ka darījums (darījumi) tomēr notikuši. Ikvienā gadījumā, kā minēts 40. apsvērumā, dempinga aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas bija cenas, ko noteikuši attiecīgie ražotāji eksportētāji. Šīs cenas tika pārbaudītas, veicot pārbaudes uz vietas attiecīgo uzņēmumu telpās. 3.2.4. Salīdzinājums (43) Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, lai panāktu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta izmaksām, tirdzniecības līmeni un iepakošanas izmaksām, jo uzskatīja un parādīja, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. 3.2.5. Dempinga starpība (44) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā [ražojuma] veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. ĶTR (45) Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu, t.i., sūdzībā sniegto informāciju, dempinga starpību noteica tādā pašā kārtībā kā iepriekšējā izmeklēšanā, t.i., aptuveni 50%. Ukraina (46) Konstatēja, ka dempinga starpība attiecībā uz SiC eksportu no Ukrainas izmeklēšanas periodā bija mazāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni. Krievija (47) Jāatceras, ka Krievijai kopš 1986. gada bija KS. Tādēļ viens Krievijas importētājs, Stankoimport , importēja uz Kopienu fiksētu apjomu (fiksētu procentos no Kopienas patēriņa), nemaksājot antidempinga maksājumu. Par importa apjomu, kas pārsniedz šo slieksni, bija jāmaksā antidempinga maksājums. Veiktajā aprēķinā par dempingu netika nodalīts apjoms, ko eksportēja, izmantojot KS (77%), un apjoms, uz ko attiecās antidempinga maksājums (23%). (48) Konstatēja, ka attiecībā uz SiC eksportu no Krievijas dempinga starpība izmeklēšanas periodā bija zemāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis slieksni. 3.3. Importa pārmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu 3.3.1. ĶTR (49) Kā jau skaidrots iepriekš, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs. Tādēļ iespējamais scenārijs par to, kas notiktu, ja pasākumiem ļautu beigties, ir pamatots ar pieejamajiem faktiem, jo īpaši ar sūdzību un COMEXT datiem ( COMEXT ir elektroniska datubāze par Eiropas Kopienas ārējo tirdzniecību). Sasaiste starp Ķīnas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā (50) Svarīgākās trešās valstis, uz kurām bija virzīts Ķīnas eksports izmeklēšanas periodā, bija Amerikas Savienotās Valstis un Japāna. Informācija sūdzībā norādīja uz to, ka Ķīnas CIF importa cenas uz Amerikas Savienotajām Valstīm, importējot kategoriju Macro Black , izteiktas euro, bija ap 650 euro par tonnu. Turklāt Ķīnas CIF importa cenas uz Japānu, importējot kategoriju Macro Green , izteiktas euro, bija ap 770 euro par tonnu. Uzņēmēju žurnālos publicētā cenu statistika liecina, ka Ķīnas eksportētāju kotētās cenas ir precīzas. (51) Turklāt konstatēja, ka vidējās eksporta cenas no ĶTR uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kā liecināja COMEXT datu bāze, bija ievērojami mazākas par normālo vērtību, ko ieguva analogajā valstī šajā izmeklēšanā, kas norāda, ka šis eksports izmeklēšanas periodā arī varbūt veikts par dempinga cenām. (52) Ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozares vidējā cena (aptuveni 1000 euro par Macro Black un aptuveni 1500 euro par Macro Green ) ir ievērojami augstāka, Ķīnas eksportētājiem ražotājiem, ja nebūs attiecīgo pasākumu, būs nopietns stimuls ievērojamus eksporta apjomus novirzīt no pašreizējo trešo valstu tirgiem uz Kopienas tirgu. (53) Jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnas attiecīgā ražojuma eksports uz ES bija par dempinga cenām un tas turpinājās par tikpat augstām dempinga cenām pašreizējās izmeklēšanas periodā. Nav pamata cerēt, ka kaut kas mainīsies. (54) Turklāt pieejamā informācija par normālo vērtību un cenām uz trešām valstīm, kā paskaidrots iepriekš, pamato secinājumu par iespējamību, ka, pasākumiem beidzoties, Ķīnas eksportētāji turpinās dempinga praksi. (55) Noslēgumā jāsaka, ka pastāv iespējamība, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas eksports, kas patlaban virzīts uz trešo valstu tirgiem, varētu tikt novirzīts uz Kopienu. Turklāt, atceļot pasākumus, pastāv nepārprotams risks, ka eksports būs par dempinga cenām. Neizmantotā jauda un krājumi (56) Pieprasījumā veikt šo pārskatīšanu CEFIC (atsaucoties uz uzņēmēju žurnālos apkopoto un publicēto informāciju) veica aplēses, saskaņā ar kurām kopējā ražošanas jauda ĶTR ir no 600 000 līdz 700 000 tonnām. Aplēses liecina, ka faktiskā ražošana ir aptuveni 440 000 tonnas un neizmantota paliek jauda no 160 000 līdz 260 000 tonnām. Nav informācijas par krājumiem. (57) Pamatojoties uz iepriekš teikto, ir skaidrs, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama brīva jauda ražošanas palielināšanai. Secinot var teikt, ka, atceļot pasākumus, eksportētāji ražotāji, ļoti iespējams, sāktu izmantot neizmantoto jaudu, lai eksportētu uz Kopienu. 3.3.2. Krievija (58) Tā kā vienīgais zināmais Krievijas ražotājs eksportētājs sadarbojās šajā izmeklēšanā, iespējamo scenāriju par to, kas varētu notikt, ja pasākumiem ļautu beigties, pamato informācija, ko sniedz ražotāja eksportētāja pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. Sasaiste starp cenām Kopienā un cenām Krievijā (59) Vispirms jāmin tas, ka dominējošais cenu līmenis Kopienā jau ir pakļauts ievērojamai Krievijas importa ietekmei, ņemot vērā pastāvošo KS, jo Krievijas eksportētājs jau apmierina aptuveni 10% no Kopienas patēriņa. (60) Salīdzinot dominējošo cenu līmeni Krievijas iekšzemes tirgū un dominējošo cenu līmeni Kopienā, cenu līmenis Krievijā kopumā ir zemāks. Tomēr, ņemot vērā to, ka apjomi, kādus Krievijas ražotājs varēja eksportēt, nemaksājot antidempinga maksājumu, saskaņā ar KS bija iepriekš noteikti, Krievijas ražotājam bija stimuls eksportēt uz Kopienu kristālisko kategoriju (kas noteica augstākas cenas par tonnu), atstājot metalurģisko kategoriju iekšzemes tirgum un citiem tirgiem. Tādēļ reālās cenas atšķirība starp vienu un to pašu kategoriju, ja tāda ir, būtu mazāka nekā to iesaka vidējo cenu līmeņu salīdzinājums. (61) Secinot var teikt, ka, lai gan kopumā augstāks cenu līmenis Kopienā parasti noteiktu uz Kopienu virzītā eksporta palielinājumu, tad, ja pasākumiem ļautu beigties, šajā gadījumā minētais scenārijs nešķiet ticams. Ņemot vērā KS pastāvēšanu, potenciālo īpaši augstas kvalitātes SiC importa palielinājumu nevajadzētu pārvērtēt, jo Krievijas eksportētājam jau bija iespēja eksportēt ievērojamus SiC apjomus un tam bija stimuls eksportēt augstas kvalitātes SiC. Tādējādi SiC importa palielinājumu varētu ierobežot gan no apjoma, gan SiC veidu ziņā (metalurģiskās kategorijas) un nevienā gadījumā imports nebūtu par dempinga cenām. Sasaiste starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Krievijā (62) Vairāk nekā 75% no Krievijas ražotāju eksporta uz trešām valstīm ir virzīti uz Amerikas Savienotajām Valstīm. Salīdzinot ASV iekšzemes cenas un eksporta cenas uz ASV, eksporta cenu līmeņi vidēji ir augstāki. Tomēr jāatzīst, ka eksportā pārdoto un iekšzemē pārdoto ražojumu kategoriju sajaukums varbūt ir atšķirīgs (pastāv iespējamība, ka eksportā ir kategorijas, kam ir lielāka vērtība uz vienu tonnu, lai segtu iesaistītās transporta izmaksas), kā dēļ ir grūti izdarīt secinājumus no šāda salīdzinājuma. Tomēr jānorāda, ka šāds eksports nav pakļauts antidempinga pasākumiem un nav norāžu, ka šis eksports būtu par dempinga cenām. Sasaiste starp eksporta cenu uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā (63) Salīdzinot Krievijas eksportētāja eksporta cenas uz lielāko trešo valstu tirgu — Amerikas Savienotajām Valstīm — un Krievijas eksportētāja eksporta cenas uz Kopienas tirgu, ir svarīgi paturēt prātā, ka pastāv KS. Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka Krievijas eksportētājam bija iepriekš noteikts apjoms, kādu tas varēja eksportēt uz Kopienu, tam bija stimuls eksportēt uz Kopienas tirgu kategorijas ar augstu vērtību uz vienu tonnu. (64) Līdzīgi un kā paskaidrots 62. apsvērumā, var pieņemt, ka arī eksports uz Amerikas Savienotajām Valstīm, ņemot vērā iesaistītās transporta izmaksas, galvenokārt ietver kategorijas ar augstu vērtību uz vienu tonnu. Tādējādi vidējo pārdošanas cenu uz Kopienu un uz Savienotajām Valstīm var pamatoti salīdzināt. (65) Pēc tam, kad bija salīdzināta vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū un vidējā pārdošanas cena Amerikas Savienotajās Valstīs, konstatēja, ka cenas Amerikas Savienotajās Valstīs vidēji ir augstākas. (66) Secinot var teikt, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, Krievijas ražotājam šķietami nebūtu stimula novirzīt uz Kopienas tirgu apjomus, ko tas patlaban pārdod savā galvenajā eksporta tirgū, Amerikas Savienotajām Valstīs. Neizmantotā jauda un krājumi (67) Krievijas ražotāja eksportētāja jauda ir ierobežota un nepārsniedz 62 000 tonnas. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka tas strādā ar gandrīz maksimālu jaudu un atsauces periodā ir palielinājis šīs jaudas izmantošanas līmeni. Konstatēja, ka krājumu līmenis atbilst šim uzņēmējdarbības veidam. (68) Ņemot vērā Krievijas ražotāja izmantoto tehnoloģiju (par apstrādes vietu izmantojot „vilcienu vagonus”, ko pārvieto starp elektroinstalācijām un izkraušanas/šķirošanas vietām), nešķiet, ka eksportētājs ražotājs varētu paplašināties tuvākajā nākotnē. (69) Secinot, var teikt, ka, ja pasākumiem ļautu beigties, nav norāžu par to, ka Krievijas ražotājs varētu palielināt ražošanu, lai palielinātu eksportu uz Kopienu. 3.3.3. Ukraina (70) Tā kā vienīgais zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs sadarbojās šajā izmeklēšanā, iespējamais scenārijs par to, kas notiktu, ja pasākumiem ļautu beigties, lielākoties pamatots ar pārbaudīto informāciju, ko ražotājs eksportētājs sniedzis uz anketas jautājumiem. Neizmantotā jauda un krājumi (71) Ukrainas ražotāja eksportētāja jauda ir ierobežota un nepārsniedz 23 000 tonnas. Izmeklēšanas periodā konstatēja, ka tas strādā ar gandrīz maksimālu jaudu un atsauces periodā ir palielinājis tās izmantošanas līmeni. Konstatēja, ka krājumu līmenis atbilst šim uzņēmējdarbības veidam. (72) Ņemot vērā Ukrainas ražotāja izmantoto tehnoloģiju (tā pati, ko izmanto Krievijas ražotājs un kas paskaidrota 68. apsvērumā), nešķiet, ka eksportētājs ražotājs varētu paplašināties tuvākajā nākotnē. (73) CEFIC uzskatīja, ka ražotāja eksportētāja jaudai vajadzētu sasniegt 32 000 tonnas. Tomēr šā argumenta pamatā bija hipotētiska informācija un netika ņemti vērā apkopes un remonta radītie dīkstāves periodi un attiecīgā ražojošā uzņēmuma specifika — tas atrodas pilsētas teritorijā un uz to attiecas vides apsvērumi. Pamatojoties uz šo, tika apstiprināta 71. apsvērumā minētā jauda un CEFIC prasība bija jānoraida. (74) Noslēgumā var teikt, ka, ja pasākumiem ļautu beigties, nav norāžu par to, ka Ukrainas ražotājs varētu palielināt ražošanu, lai palielinātu eksportu uz Kopienu. Sasaiste starp cenām Kopienā un cenām Ukrainā un trešās valstīs (75) Salīdzinot dominējošo cenu līmeni Ukrainas iekšzemes tirgū, dominējošo cenu līmeni Kopienā un cenas uz trešām valstīm, Ukrainas cenu līmenis un cenu līmenis uz trešām valstīm vidēji ir zemāks. (76) Tomēr nav iespējams objektīvi salīdzināt Ukrainas tirgu, trešo valstu tirgus un Kopienas tirgu, jo ražojumu sajaukums ir atšķirīgs un līdz ar to vidējās cenas nav salīdzināmas. Turklāt Ukrainas iekšzemes tirgus apjoms ir ierobežots un Ukrainas ražotājs, atšķirībā no Kopienas ražotāja, nevar ražot dažādas (augstas kvalitātes) kategorijas. (77) Tādēļ nevar konstatēt, vai tad, ja pasākumiem ļaus beigties, Ukrainas eksportētājam būs stimuls novirzīt apjomus no sava iekšzemes vai eksporta tirgus uz Kopienas tirgu. Tomēr, ņemot vērā konstatētos faktus par dempingu un vispārīgi augstāku cenu līmeni, kas dominē Kopienā, secina, ka pat tad, ja eksports uz Kopienas tirgu palielinātos, to visticamāk neveiktu par dempinga cenām. Turklāt palielinājums ikvienā gadījumā būtu ierobežots (saskaņā ar aplēsēm tas nepārsniegtu 10 000 tonnas), ņemot vērā Ukrainas eksportētāja ierobežoto jaudu. 3.4. Secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību 3.4.1. ĶTR (78) Jāatceras, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. (79) Pamatojoties uz pieejamiem faktiem, konstatēja, ka Ķīnas eksportētāji turpina dempingu un, visticamāk, šo praksi turpinās Kopienas tirgū arī tad, ja pasākumiem ļaus beigties. (80) Tādēļ konstatēja, ka pastāv iespējamība, ka ĶTR eksportētāji ražotāji turpinās dempingu, ja pasākumiem ļaus beigties. 3.4.2. Ukraina (81) Jāatceras, ka par Ukrainas eksportētāju konstatēja, ka tas izmeklēšanas laikā neeksportē par dempinga cenām un nav norāžu par to, ka situācija varētu mainīties, ja pasākumiem ļautu beigties. (82) Turklāt konstatēja, ka, lai gan eksports no Ukrainas uz Kopienu var palielināties, ja pasākumus atcels, var sagaidīt, ka palielinājums būs ierobežots. Ņemot vērā Ukrainas ražotāja ierobežoto jaudu, pieņem, ka eksports uz Kopienu nepalielināsies vairāk kā par 10 000 tonnām un visticamāk nebūs par dempinga cenām. (83) Tādēļ uzskata, ka nepastāv iespējamība, ka varētu atkārtoties tāda importa dempings, kura izcelsme ir Ukrainā. 3.4.3. Krievijas Federācija (84) Jāatceras, ka tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Krievijas ražotājs neeksportēja par dempinga cenām un nav norāžu par to, ka situācija varētu mainīties, ja pasākumiem ļautu izbeigties. (85) Turklāt jāatceras, ka Krievijas ražotājs eksportētājs varēja piegādāt Kopienas tirgum fiksētu SiC apjomu vairāku gadus laikā, pastāvot KS. Izmeklēšanas periodā pa šo kanālu eksportētais apjoms veido aptuveni 17% no Krievijas ražotāja kopējās jaudas. Tādējādi Krievijas ražotājs eksportētājs jau ir nostabilizējies tirgū, t.i., nav iespējams, ka pēkšņi pieaugs imports, kura izcelsme ir Krievijā. (86) Turklāt tā kā konstatēja, ka cenas, par kādām Krievijas ražotājs eksportētājs pārdod trešām valstīm, bija augstākas nekā cenas, par kādām tas pārdeva Kopienai, risks, ka ievērojami tirdzniecības apjomi tiks novirzīti uz Kopienas tirgu, ir salīdzinoši mazs. (87) Visbeidzot konstatēja, ka Krievijas ražotājs eksportētājs strādāja ar gandrīz maksimālo jaudu un tam ir ierobežotas iespējas palielināt jaudu. (88) Šo iemeslu dēļ uzskata, ka nepastāv risks, ka varētu atkārtoties tāds imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir Krievijas Federācijā. (89) Ņemot vērā konstatētos faktus par Ukrainu un Krieviju, procedūra pret šīm valstīm jāpārtrauc . 4. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (90) Kopienas ražošanas nozares struktūra kopš pēdējās termiņa beigu pārskatīšanas ir mainījusies, t.i., kādreizējais Vācijas ražotājs Elektroschmelzwerk Kempten GmbH , Minhenē sadalījies divos radniecīgos uzņēmumos, no kuriem viens atrodas Nīderlandē un otrs — Vācijā. Tikai Nīderlandē esošais uzņēmums ražo un apstrādā neapstrādātu SiC, savukārt Vācijā esošais uzņēmums tālāk apstrādā SiC, ko ražo Kollo Silicon carbide B.V ., bet galīgais ražojums ir līdzīgs ražojums. Turklāt ESK-SIC GmbH pārdod ne tikai tā ražoto SiC, bet arī Kollo Silicon carbide B.V. saražoto SiC. Tādēļ uzskata, ka abi uzņēmumi veido grupu. 4.1. Kopienas ražošanas apjoms (91) Kopienā līdzīgu ražojumu ražo divi ražotāji, kas pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē saražo kopējo Kopienas produkciju. 4.2. Kopienas ražošanas nozare (92) Pieprasījumu atbalstīja šādi Eiropas Kopienas ražotāji: - Kollo Silicon carbide B.V. (Nīderlande) un tās radniecīgais uzņēmums ESK-SIC GmbH (Vācija), - Navarro SiC, S.A . (Spānija). (93) Tā kā iepriekš minētie Kopienas ražotāji saražo 100% no Kopienā saražotā līdzīgā ražojuma, secina, ka sūdzību iesniegušie ražotāji pārstāv Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. 5. STāVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ 5.1. Iepriekšējas piezīmes (94) Pārbaude par attiecīgā importa ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra novērtējumu par ekonomikas faktoriem un indeksiem, kas ietekmē ražošanas nozares stāvokli un kas uzskaitīti pamatregulas 3. panta 5. punktā. 5.2. Patēriņš Kopienas tirgū (95) Acīmredzamo Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importa apjomu no attiecīgajām valstīm un visām citām trešām valstīm un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. (96) Importa apjomu noteica, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, kas atbilst attiecīgajam KN kodam attiecīgajā periodā. (97) Pamatojoties uz iepriekš teikto, Kopienas patēriņš ir nedaudz palielinājies no 217 137 tonnām 2001. gadā līdz 226 450 tonnām izmeklēšanas periodā, t.i., par 4% attiecīgajā periodā. Tendence atspoguļota 1. tabulā. (98) Tomēr patēriņa tendence nav attīstījusies vienmērīgi. Jānorāda, ka vispirms laikā no 2001. līdz 2003. gadam bija vērojams samazinājums par 10%. Tomēr no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam patēriņš atkal palielinājās par vairāk nekā 10% un pārsniedza 2001. gada līmeni. (99) Samazinājumu attiecīgā perioda sākumā lielā mērā skaidro SiC aizstāšana ar citiem ražojumiem, tādiem kā dzelzs silīcijs un rūpnieciskais dimants, kas tolaik bija lētāki. (100) Tomēr kopš 2003. gada, samazinoties SiC cenām, patēriņš atkal palielinājās. 1. tabula | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | Ķīnas Tautas Republika | 52,6 | 2. Tiek piemēroti spēkā esošie noteikumi par muitas nodokļiem. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē Padomes vārdā— priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV Nr. L 340, 23.12.2005., 17. lpp.) [2] OV L 94, 13.4.1994., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1786/97 (OV L 254, 17.9.1997., 6. lpp.) [3] OV L 209 , 2.8.1988., 1. lpp. [4] OV L 94, 13.4.1994., 32. lpp. [5] OV L 125, 26.5.2000., 3. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 991/2004 (OV L 182, 19.5.2004., 18. lpp.) [6] OV L 182, 19.5.2004., 18. lpp. [7] OV L 183, 20.5.2004., 88. lpp. [8] OV L 344, 20.11.2004., 37. lpp. [9] OV C 3, 7.1.2004., 4. lpp. [10] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [11] Pārtraukšana pamatota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 779/2005 (L 131, 25.5.2005., 18. lpp.) [12] OV C 159, 30.6.2005., 4. lpp. [13] OV L 168, 21.6.2006., 37. lpp. [14] OV C 254, 14.10.2004., 3. lpp. [15] OV C 129, 26.5.2005., 17. lpp. [16] Ukrainai tika piešķirts tirgus ekonomikas statuss ar Padomes Regulu (EK) 2117/2005 (OV Nr. 340, 23.12.2005., 17. lpp.). Jaunais statuss piemērojams tikai attiecībā uz izmeklēšanām, kas uzsāktas pēc 2006. gada 1. janvāra.