par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem

Vajadzība pēc elastīguma, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām: ERAF un Kohēzijas fonda ex post izvērtējumos tika secināts, ka programmu pielāgošana ekonomikas krīzes laikā 2007.–2013. gada periodā bija ļoti gudra rīcība, tāpēc šī pieeja būtu jāizmanto arī turpmāk.

Vienkāršošana: vajadzība samazināt administratīvo slogu: ERAF un Kohēzijas fonda ex post izvērtējumos tika konstatēts, ka pārvaldības, kontroles un revīzijas sistēmas ir pārāk sarežģītas. Tas rada administratīvu nenoteiktību un kavējumus īstenošanā. Augstā sarežģītība bija īpašs apgrūtinājums ES-15 valstīs, kam iedalīti relatīvi mazāks finansējums; šis fakts liecina par vajadzību ievērot samērīguma principu.

Politikas stratēģijas, prioritāšu un ietekmes ziņā ex post novērtējums dažādās jomās bija atšķirīgs:

·ESF+: Eiropas Sociālais fonds Plus

·ar vairākiem no lielākajiem pārbaudījumiem (globalizācija un ekonomikas pārkārtošana, pāreja uz mazoglekļa un aprites ekonomiku, vidiskās problēmas, migrācija un nabadzīgi rajoni pilsētās) arvien vairāk saskaras daudzi reģioni visā ES, tostarp arī attīstītākie; ES investīcijas ir vajadzīgas un tās ir solidaritātes izpausme;

Komisija no 2018. gada 10. janvāra līdz 9. martam noturēja sabiedrisko apspriešanu par tematu “ES fondi kohēzijas politikas jomā”. Galvenie secinājumi ir, ka ir vajadzīga vienkāršošana: ieinteresētās personas norādīja, ka galvenais šķērslis panākumiem ir sarežģītās procedūras, kam seko apjomīgās revīzijas un kontroles prasības, elastības trūkums, grūtības nodrošināt finansiālo ilgtspēju un maksājumu kavējumi.

Finanšu instrumentu (FI) potenciāls: ERAF un Kohēzijas fonda ex post izvērtējumos konstatēja, ka dažās politikas jomās investīciju finansēšanai FI varētu izmantot efektīvāk, taču ir kavējumi īstenošanā un to plašāka izmantošana ir apgrūtināta.

Joprojām piemēros ex ante nosacījumus, taču tagad tie būs “veicinošie nosacījumi”. Nosacījumu būs mazāk un tie būs stingri vērsti uz jomām, kam ir vislielākā ietekme uz ERAF un KF atbalsta rezultativitāti. Turklāt tie visa perioda laikā tiks pārskatīti.

Ņemot vērā budžeta samazinājumus, lai arī turpmāk nodrošinātu investīciju kritisko masu, ERAF un Kohēzijas fonda regulā saglabātas tematiskās koncentrācijas prasības. Lielākā daļa (65 % līdz 85 %) līdzekļu tiks novirzīti to politikas mērķu sasniegšanai, par kuriem pierādījumi izvērtējumā un ietekmes novērtējums liecina, ka tiem ir vislielākā pievienotā vērtība, kā arī lielākais devums ES prioritātēs:

Šī vienkāršošana ļaus veidot sinerģiju un sniegs elastīgumu starp kāda mērķa dažādajiem virzieniem, kas nozīmē, ka vairs nebūs mākslīga dalījuma starp dažādām rīcībpolitikām, kas palīdz sasniegt vienu un to pašu mērķi. Regulā ir arī izklāstīti tematiskās koncentrācijas pamatprincipi.

•pārrobežu programmas, tā vietā lai galvenokārt nodarbotos ar finansējuma pārvaldīšanu un sadali, turpmāk varētu darboties kā pieredzes apmaiņas iestādes, sekmējot pārrobežu darbības un kļūstot par stratēģiskās plānošanas centru;

•sadarbība ārpus ES: tā tiks īstenota, pirmkārt, ar attālāko reģionu sadaļu un, otrkārt, iekļaus esošo IPA/EKI finansējumu, lai atbalstītu paplašināšanos un sadarbību ar kaimiņvalstīm.

Interreg arī turpmāk varēs balstīt uz visiem prioritārajiem mērķiem (attiecīgā gadījumā), un, lai gan to finansēs no ERAF, tas būs reglamentēts atsevišķā ETS regulā, kurā būs noteikti Interreg specifiski noteikumi.

Daudzos gadījumos pārrobežu šķēršļus (it īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumiem, darba tirgus regulējumu, vietējo sabiedrisko transportu un darījumdarbības attīstību) rada atšķirīgas administratīvās prakses un valstu tiesiskais regulējums. Šos administratīvos šķēršļus programmām ir grūti novērst – ir vajadzīgi augstāka līmeņa struktūru lēmumi.

Komisija ierosina palīdzēt rast risinājumus ar standarta juridisku instrumentu, kas ļaus vienas dalībvalsts noteikumus piemērot kaimiņos esošā dalībvalstī. Tā kā darbība ir brīvprātīga un fakultatīva un par tās izmantošanu (vai neizmantošanu) lemj attiecīgās dalībvalstis, tā ir saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Tai arī nebūs finansiālas ietekmes uz ES budžetu.

Instruments piedāvā divas iespējas: Eiropas pārrobežu saistības dokuments (ar kuru atļauj atkāpties no parastajiem noteikumiem) vai Eiropas pārrobežu deklarācija (parakstītāji oficiāli apņemas izdarīt grozījumus parastajos noteikumos). Mehānisms attieksies uz kopīgiem projektiem par jebkuru infrastruktūras elementu, kam ir ietekme pārrobežu reģionā, vai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, ko sniedz pārrobežu reģionā.

7.Vienkāršota izpildes sistēma

Ir pierādījumi, ka ERAF un Kohēzijas fonda administrēšana rada ievērojamas administratīvās izmaksas, nesenā pētījumā tika aplēsts, ka ERAF tās veido vidēji 3 % no programmas izmaksām, bet Kohēzijas fondam – 2,2 %. Administratīvais slogs atbalsta saņēmējiem (tostarp MVU) ir augstāks.

Lielākā daļa pasākumu ERAF un Kohēzijas fonda vienkāršošanas pasākumu būs noteikti KNR. Daudzus no tiem šobrīd ir grūti izteikt skaitļos, taču pētījumā ir aplēsts, ka:

·plašāka vienkāršotu izmaksu iespēju (vai maksājumu atkarībā no nosacījumiem) izmantošana attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fonda finansējumu varētu ievērojami samazināt kopējās administratīvās izmaksas – par 20–25 %, ja šīs iespējas tiktu piemērotas vispārēji;

·samērīgāka kontroles un revīzijas pieeja būtiski samazinātu verifikāciju skaitu, kā arī revīzijas slogu t. s. zema riska programmām. Tādējādi ERAF un Kohēzijas fonda kopējās administratīvās izmaksas samazinātos par 2–3 %, bet zema riska programmās – vēl lielākā apmērā.

Vēl citi vienkāršošanas pasākumi:

·ar vienkāršiem noteikumiem ir izklāstītas dažādu fondu – un finanšu instrumentu un dotāciju – kombinēšanas iespējas;

·vairs nebūs īpašu noteikumu investīcijām, kas rada ieņēmumus;

·nebūs liela projekta procesa (tā vietā stratēģiskajiem projektiem sekos līdzi uzraudzības komiteja);

·finansējums tiks vienkāršots, piemēram, izmantojot izcilības zīmoga pieeju;

·finanšu instrumenti jau no paša sākuma būs labāk integrēti plānošanas un īstenošanas procesā jau no paša sākuma un attiecīgi tiks racionalizēts ex ante novērtējums – ir ierosināts paredzēt elastīguma iespēju dotāciju kombinēšanai ar finanšu instrumentiem;

·ir precizēti attiecināmības noteikumi un ir vienkāršoti noteikumi par pārvaldības izmaksām un maksām, taču nolūkā veicināt efektīvu pārvaldību tie joprojām balstīsies veikumā;

·nebūs vēl papildus atsevišķi jāziņo par finanšu instrumentiem, jo tie jau ir iekļauti tajā pašā ziņošanas sistēmā, tāpat kā visi pārējie finansējuma veidi.