Pamatojoties uz ziņojumā sniegto informāciju par veikto rīcību, atjauninātajā Komisijas pavasara prognozē nominālais deficīts prognozēts 3,8 % apmērā no IKP 2015. gadā, kas ir zemāks par Padomes noteikto mērķi attiecīgajā gadā, un 3,4 % apmērā no IKP 2016. gadā saskaņā ar Padomes noteikto mērķi. Tomēr strukturālās bilances korekcija saglabāsies mazāka, nekā abos gados ieteikusi Padome.

Ņemot vērā ziņojumā sniegto informāciju par veikto rīcību, atjauninātajā Komisijas pavasara prognozē paredzēts, ka nominālais budžeta deficīts saglabāsies nemainīgs 3,8 % apmērā no IKP 2015. gadā un samazināsies līdz 3,4 % no IKP 2016. gadā. Attiecībā uz 2015. gadu ziņojumā par veikto rīcību apstiprināta pasākumu kopuma EUR 4 miljardu apmērā ietekme uz valsts finansēm, kā lēsts pavasara prognozē. Attiecībā uz 2016. gadu tikai papildu konsolidācijas pasākumi, kas plānoti attiecībā uz valsts izdevumiem un veido EUR 1,6 miljardus (0,1 % no IKP) šķiet pietiekami precizēti šajā posmā, un tāpēc tie ir iekļauti atjauninātajā Komisijas prognozē. Tādēļ prognozētais vispārējās valdības deficīts 2016. gadā tika samazināts no 3,5 % pavasara prognozē līdz 3,4 % no IKP.

Komisijas 2015. gada pavasara prognozē, kas sniedzas līdz 2016. gadam, prognozēts, ka vispārējās valdības bilance sasniegs deficītu 3,8 % apmērā no IKP 2015. gadā, tādējādi būs zem pamatmērķa 4,0 % apmērā no IKP, kas noteikts Padomes ieteikumā. Attiecībā uz 2016. gadu, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, deficīts tika prognozēts 3,5 % apmērā no IKP, kas ir virs ieteiktā mērķa 3,4 % apmērā no IKP.

Attiecībā uz 2016. gadu ziņojumā par veikto rīcību sniegta papildu informācija par pasākumiem, kas ir pamatā izdevumu ietaupījumiem EUR 5 miljardu apmērā (0,2 % no IKP), kas nebija pietiekami precizēti stabilitātes programmā un tādēļ netika iekļauti Komisijas 2015. gada pavasara prognozē. Mazāki izdevumi rastos no valsts (EUR 1,6 miljardi), sociālās apdrošināšanas (EUR 2,2 miljardi) un vietējās valdības (EUR 1,2 miljardi) ietaupījumiem. Šajā posmā tikai valsts plānotie papildu izdevumu samazinājumi (EUR 1,6 miljardi), kas ir dokumentēti vēstulēs, kuras premjerministrs 2015. gada 24. aprīlī nosūtījis katram ministram, šķiet pietiekami precizēti, lai tos ņemtu vērā Komisijas veiktajā novērtējumā. Iestāžu plānotos pārējos ietaupījumus var iekļaut Komisijas prognozē tikai tad, kad budžeta stratēģijas pamatā esošie pasākumi būs pietiekami precizēti.

Attiecībā uz 2015. gadu ziņojumā apstiprināts stabilitātes programmā paziņoto pasākumu kopums EUR 4 miljardu apmērā (0,2 % no IKP), kas jau tika pilnībā ņemti vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozē. Šajā pasākumu kopumā ietilpst valsts izdevumu papildu samazinājums (EUR 1,2 miljardi), mazāki procentu maksājumi (EUR 1,2 miljardi) un sociālie pārskaitījumi (EUR 1 miljards), kā arī papildu pasākumi ieņēmumu jomā (EUR 0,6 miljardi). Kā norādīts Komisijas dienestu novērtējumā par stabilitātes programmu , šie pasākumi EUR 1,2 miljardu apmērā ir veikti, lai 2014. gadā novēroto zemāku nekā plānoto izdevumu līmeni pārvērstu pastāvīgos ietaupījumos. Šie pasākumi nozīmē iestāžu plānoto izdevumu līmeņa samazināšanu. Tomēr tie nemaina valsts izdevumu pieauguma tempu un līdz ar to neietekmē fiskālo konsolidāciju.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu Padome noteica 2015. gada 10. jūniju kā termiņu, lai Francija detalizēti ziņotu par rīcību, kas veikta attiecībā uz i) papildu strukturāliem diskrecionāriem pasākumiem, kas veido 0,2 % no IKP, lai panāktu ieteikto strukturālās bilances uzlabojumu 2015. gadā; un ii) izklāstītajiem galvenajiem budžeta pasākumiem, lai sasniegtu mērķus 2016. un 2017. gadā. Būtu jāatjaunina “loi de programmation des finances publiques”, lai atspoguļotu jauno korekciju. Turklāt Francijai bija jāsniedz ex ante novērtējums par galvenajiem pasākumiem, kas ir pamatā korekcijām par 2016. un 2017. gadu pirms termiņa beigām.

Padome 2015. gada 10. martā izdeva ieteikumu Francijai saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, lai līdz 2017. gadam izbeigtu pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Francijai tika ieteikts sasniegt nominālā deficīta mērķi 4,0 % apmērā no IKP 2015. gadā, 3,4 % apmērā no IKP 2016. gadā un 2,8 % apmērā no IKP 2017. gadā. Pamatojoties uz Padomes ieteikuma pamatā esošajām makroekonomiskajām prognozēm, tas tika uzskatīts par atbilstīgu strukturālās bilances uzlabojumam par 0,5 % no IKP 2015. gadā, 0,8 % 2016. gadā un 0,9 % 2017. gadā, un būtu nepieciešami papildu pasākumi 0,2 % apmērā no IKP 2015. gadā, 1,2 % apmērā 2016. gadā un 1,3 % apmērā 2017. gadā.

Ja pastāv risks nesasniegt nominālā deficīta mērķi vai vajadzīgo strukturālās bilances uzlabojumu vai ja dalībvalsts to nesasniedz, tiek veikta deficīta iemeslu rūpīga analīze. Rūpīgajā analīzē izvērtē, vai dalībvalsts ir rīkojusies atbilstīgi ieteikumam, pamatojoties uz diviem papildu fiskālās konsolidācijas pasākumiem: i) "lejupēja" pieeja, ar kuru novērtē izmaiņas strukturālajā bilancē, kas koriģēta atbilstīgi iespējamā ražošanas apjoma pieauguma pārskatīšanai, neplānotiem papildu ieņēmumiem/ieņēmumu deficītam un neparedzētiem gadījumiem; un ii) "augšupēja" pieeja, ar kuru aplēš īstenoto individuālo diskrecionāro fiskālo pasākumu ietekmi uz budžetu un izdevumu attīstību, ko kontrolē valdība, salīdzinājumā ar pamata scenāriju, kas ir pamatā Padomes ieteikumam. Rūpīgo analīzi papildina arī ar citiem attiecīgiem kvalitatīviem apsvērumiem, kas Komisijai ļauj sniegt kvalificētu spriedumu par to, vai dalībvalsts ir veikusi pietiekamus politiskus pasākumus, lai ievērotu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumu. Ja rūpīgā analīze liecina, ka attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi savas politikas saistības, izvērtējumā tiks secināts, ka ir veikta efektīva rīcība. Ja rūpīgā analīze liecina, ka politikas saistības nav izpildītas un sagaidāms, ka nominālā deficīta mērķi netiks sasniegti, izvērtējumā tiks secināts, ka nav veikta efektīva rīcība. Tomēr, ja sagaidāms, ka nominālā deficīta mērķi tiks sasniegti, procedūra tiek apturēta, pat ja nav īstenotas ieteiktās izmaiņas strukturālajā bilancē. Tajā pašā laikā būtu jāveic rūpīga analīze, lai labāk izprastu pamatā esošās budžeta attīstības būtību.

Strukturālās bilances uzlabojums, kas izriet no atjauninātās Komisijas prognozes, veido 0,3 % no IKP 2015. gadā un 0,1 % 2016. gadā, par 0,5 % un 0,8 % no IKP nesasniedzot Padomes ieteikto konsolidāciju. Attiecībā uz 2015. gadu prognozētais strukturālās bilances uzlabojums saglabājas nemainīgs salīdzinājumā ar pavasarī prognozētajiem 0,3 % no IKP un ir līdzīgs tam, kas bija prognozēts Padomes ieteikuma laikā. Konkrētāk, stabilitātes programmā paziņotais papildu pasākumu kopums EUR 4 miljardu apmērā palielinās strukturālo konsolidāciju par EUR 2,8 miljardiem (0,1 % no IKP). Tomēr šī ietekme tiek kompensēta ar samazinātu nodokļu elastību. Attiecībā uz 2016. gadu strukturālās bilances uzlabojums tika lēsts 0,0 % apmērā no IKP pavasara prognozē un -0,4 % no IKP pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pamata scenārijā. Ņemot vērā izdevumu turpmāko samazinājumu, kas izklāstīts ziņojumā par veikto rīcību, tagad tiek prognozēts, ka strukturālā bilance uzlabosies par 0,1 % no IKP, kas joprojām ir ievērojami mazāk par Padomes ieteikto uzlabojumu 0,8 % apmērā no IKP.

Kā paredzēts metodikā efektīvas rīcības izvērtēšanai (skatīt 1. izcēlumu), šajā situācijā ir nepieciešama fiskālās konsolidācijas rūpīga analīze, pamatojoties uz koriģēto strukturālās bilances uzlabojumu (lejupēja pieeja) un veikto pasākumu apmēru (augšupēja pieeja).

1. tabula. Budžeta prognožu salīdzinājums

Attiecībā uz 2015. gadu rūpīgā analīze apstiprina, ka tiek prognozēts, ka fiskālā konsolidācija nesasniegs Padomes ieteikto līmeni. Ja korekcijā ņem vērā potenciālās izaugsmes izmaiņas, kā arī ieņēmumu deficītu kopš Padomes ieteikuma, koriģētās strukturālās bilances uzlabojums tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2015. gadā salīdzinājumā ar Padomes ieteiktajiem 0,5 %. Tiek prognozēts, ka augšupējā fiskālā konsolidācija saglabāsies nemainīga 0,0 % apmērā no IKP saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi salīdzinājumā ar Padomes ieteiktajiem 0,2 % no IKP. 2015. gadam papildu pasākumu ietekme, kas izklāstīta ziņojumā par veikto rīcību, tiek kompensēta ar korekciju saistībā ar ietaupījumiem par procentu maksājumiem, kuri tiek uzskatīti par valdības kontrolē neesošiem atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai efektīvas rīcības izvērtēšanai un tādējādi netiek ņemti vērā, aprēķinot augšupējo fiskālo konsolidāciju 2015. gadam.

2016. gadā rūpīgā analīze arī liecina par deficītu salīdzinājumā ar Padomes ieteikto fiskālo konsolidāciju. Ņemot vērā pasākumus, kas iekļauti ziņojumā par veikto rīcību, un korekcijā ņemot vērā potenciālās izaugsmes izmaiņas, kā arī neplānotus papildu ieņēmumus kopš Padomes ieteikuma, tiek prognozēts, ka koriģētā strukturālā bilance saglabāsies nemainīga salīdzinājumā ar Padomes ieteikto uzlabojumu 0,8 % apmērā no IKP. Tāpat sagaidāms, ka valsts papildu ietaupījumi palielinās augšupējo fiskālo konsolidāciju no pavasara prognozē lēstajiem 0,3 % no IKP līdz 0,4 % no IKP, nesasniedzot 1,2 % no IKP, ko Padome ieteica 2015. gada 10. martā.

Padomes 2015. gada 10. marta ieteikumā aicināts arī veikt novērtējumu par galvenajiem pasākumiem, kas plānoti 2016. un 2017. gadā. Ziņojumā par veikto rīcību šis novērtējums nav sniegts. Jo īpaši tiek prognozēts, ka izdevumu ietaupījumus 2016. un 2017. gadā pamatos izdevumu pārskati, kas tiek veikti vai vēl ir jāsāk. Turklāt „loi de programmation des finances publiques” nav atjaunināts, kā ieteikusi Padome.

2. tabula. Koriģētās strukturālās bilances izmaiņu un fiskālās konsolidācijas salīdzinājums, pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi

4.Secinājumi

Francijas 2015. gada 10. jūnijā iesniegtais ziņojums par veikto rīcību apstiprina Francijas valdības plānu novērstu pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2017. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš, un sniegti daži papildu precizējumi par budžeta stratēģijas pamatā esošajiem pasākumiem, kas izklāstīti Francijas stabilitātes programmā. Tomēr nav minēti papildu pasākumi salīdzinājumā ar tiem, kas jau ir paziņoti stabilitātes programmā.

Kopumā, pamatojoties uz šobrīd pieejamo informāciju, tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 3,8 % no IKP 2015. gadā un 3,4 % 2016. gadā atbilstīgi Padomes 2015. gada 10. martā ieteiktajiem mērķiem. Strukturālās bilances uzlabojums, ko Komisija aplēsusi, balstoties uz 10. jūnijā pieejamo informāciju, šķiet, atpaliek no ieteiktās konsolidācijas gan 2015., gan 2016. gadā. Rūpīgā analīzē, kas balstīta gan uz strukturālās bilances koriģēto izmaiņu novērtējumu ("lejupēja" pieeja), gan uz plānoto pasākumu apmēru ("augšupēja" pieeja), arī secināts, ka tiek prognozēts, ka fiskālā konsolidācija nesasniegs Padomes ieteikto līmeni. Turklāt, lai gan Padomes ieteikumā aicināts novērtēt galvenos pasākumus, kas plānoti 2016. un 2017. gadā, ziņojumā par veikto rīcību šis novērtējums netika sniegts. Visbeidzot, „loi de programmation des finances publiques” netika atjaunināts, kā ieteikusi Padome.

Francijas īstenotā konsolidācijas stratēģijai balstās galvenokārt uz ciklisko nosacījumu uzlabošanos un joprojām zemiem procentiem. Tādēļ, lai nodrošinātu ilglaicīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz noteiktajam termiņam, būtu vēl vairāk jānostiprina budžeta stratēģija. Jo īpaši ir papildus jāprecizē 2016. un 2017. gadā plānotie izdevumu ietaupījumi, un negaidīta papildu peļņa, kas īpaši radusies no lielākiem nekā paredzēts nodokļu ieņēmumiem vai zemākām procentu likmēm, būtu jāizmanto budžeta deficīta samazināšanai. Turklāt būtu jāpastiprina centieni, lai palielinātu izdevumu pārskata efektivitāti un noteiktu ietaupījumu iespējas visos vispārējās valdības apakšsektoros, tostarp attiecībā uz sociālo apdrošināšanu un vietējo valdību, kā ieteikusi Padome. Turklāt būs svarīgi nostiprināt fiskālo konsolidāciju, īstenojot visaptverošas un vērienīgas strukturālās reformas atbilstīgi Padomes ieteikumiem, kas Francijai sniegti saistībā ar Eiropas pusgadu, un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.

Kopumā sagaidāms, ka nominālā deficīta mērķi tiks sasniegti gan 2015., gan 2016. gadā, lai gan fiskālā konsolidācija atbilstīgi visiem rādītājiem atpaliek no ieteiktās konsolidācijas 2015. un 2016. gadā. Tāpēc atbilstīgi metodikai efektīvas rīcības izvērtēšanai Komisija uzskata, ka procedūra uz laiku ir jāatliek.



Tabulas saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru