Komisijai svarīga ir pasākumu izpildes panākšana un iedarbīgums, un šajā ziņojumā ir uzsvērta gada laikā ieviestā uzlabotā uzraudzības prakse. Apzinoties, ka laikā, kad notiek atveseļošanās no Covid-19 krīzes, varētu pieaugt to darbību skaits, kuru mērķis ir izvairīties no maksājumu veikšanas, pasākumu izpilde tika uzraudzīta stingrāk, it īpaši to pasākumu, attiecībā uz kuriem pastāvēja liekāks izvairīšanās no maksājumu veikšanas risks. Komisija vajadzības gadījumā sāka pretapiešanas un pretabsorbcijas izmeklēšanas, liekot uzņēmumiem saprast, ka ES ir apņēmusies cīnīties pret šādu praksi.

Salīdzinājumā ar 15 izmeklēšanām, kas tiks sāktas 2020. gadā, Komisija 2021. gadā sāka 14 jaunas izmeklēšanas (11 AD un 3 AS). Tā noteica pagaidu maksājumus 10 AD izmeklēšanās un pabeidza 12 izmeklēšanas, nosakot galīgos maksājumus (11 AD un 1 AS). Komisija izbeidza vienu antisubsidēšanas izmeklēšanu, nepiemērojot pasākumus, jo sūdzība tika atsaukta.

Reaģējot uz šiem ieteikumiem, Komisija 2021. gadā izstrādāja savu uz IT balstīto risinājumu, lai dokumentētu dokumentu konfidencialitātes novērtējumus, un sāka to izmantot 2022. gada sākumā. Informētības par TAI uzlabošanas process tika sākts 2021. gadā, lai izplatītu informatīvus video, kā arī izstrādātu septiņu moduļu informācijas pakotni, kas tika izvietota tiešsaistē 2022. gadā sākumā un kas tiks izplatīta ar kontaktpunktu dalībvalstīs palīdzību un attiecīgo ieinteresēto personu palīdzību. Tā kā pastāv nenoteiktība saistībā ar Covid-19 pandēmiju, klātienes informatīvas tikšanās ar ieinteresētajām personām tika atliktas. Saistībā ar tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konkurences aspektiem Komisija izstrādāja norādījumus ieinteresētajām personām, kā arī lietu apstrādātājiem par to, kā risināt šīs ar izmeklēšanām saistītās problēmas.

Pēdējo gadu laikā Komisija ir konstatējusi jaunus veidus, kā ražotāji eksportētāji (jo īpaši no Ķīnas) izvairās no maksājumu veikšanas; piemēram, pārceļot noteiktas darbības uz citām valstīm bez ekonomiskā pamatojuma un tad no šīm valstīm veicot eksportu uz ES. Komisija ir konsekventi rīkojusies, lai to novērstu un aizsargātu ES ražošanas nozari no kaitējuma.

Uzraudzība ietver padziļinātu tāda ražojuma importa analīzi, kam piemēro tirdzniecības aizsardzības pasākumu, un cita starpā tiek uzraudzīta eksporta no valsts, kam piemēro šos pasākumus, tendence / dinamika. Tādējādi rodas pilnīgs priekšstats par tirdzniecības plūsmām un tirgus norisēm pēc pasākumu noteikšanas. Komisija izmanto iekšējas datubāzes, kurās datus ES un dalībvalstu līmenī ievada muitas dienesti un statistikas iestādes, kā arī pēc vajadzības komerciālas datubāzes. Tiek ņemta vērā arī papildu informācija par tirgu no Savienības ražošanas nozares, kā arī konstatējumi par pasākumu neievērošanu, ko OLAF dokumentējis savu un dalībvalstu iestāžu veikto izmeklēšanu rezultātā.

Komisija apkaro šādas darbības, kas konstatētas uzraudzības laikā vai par ko saņemta informācija no ieinteresētajām personām. Lai pēc iespējas ātrāk noteiktu iespējamās problēmas, uzraudzības darbībām, pamatojoties uz risku, tiek noteikta prioritāte. Uzmanība tiek vērsta uz pasākumiem, attiecībā uz kuriem izmeklēšanā ir konstatēts lielāks izvairīšanās no maksājumiem risks, un regulās, ar ko nosaka pasākumus, tiek iekļauts īpašs uzraudzības noteikums. Minētā noteikuma mērķis ir samazināt risku, ka maksājumi tiek apieti, izmantojot citu uzņēmumu starpniecību. 2021. gadā cita starpā šis noteikums tika iestrādāts pasākumos, ko piemēroja pārveidotās alumīnija folijas un alumīnija štancējumu no Ķīnas importam, karsti velmētu plakanu dzelzs velmējumu no Turcijas un bērza saplākšņa no Krievijas importam.

Apiešana notiek tad, kad ražotāji eksportētāji trešās valstīs iesaistās tādās darbībās kā ražojumu sūtīšana caur valsti, kam nav noteikti maksājumi (pārkraušana), nedaudz mainot ražojumu, lai maksājumi uz to neattiektos, vai eksportēšana, izmantojot ražotāju eksportētāju, kam noteiktas mazākas antidempinga vai kompensācijas maksājumu likmes (“apiešana ar citu uzņēmumu starpniecību”). Vēl viena prakse ir maksājuma absorbcija, kad, neskatoties uz noteiktajiem pasākumiem, eksportētāji samazina savas cenas, lai izvairītos no maksājumiem, vai importētāji neatspoguļo maksājumu, ražojumu pārdodot tālāk Savienībā.

Tā kā tirdzniecības noteikumu izpilde Urzulas fon der Leienas vadītās Komisijas darba kārtībā ieņem nozīmīgu vietu, esošo tirdzniecības aizsardzības pasākumu uzraudzība arī 2021. gadā bija viena no galvenajām prioritātēm. Īpaša uzmanība tika pievērsta tiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, attiecībā uz kuriem bija konstatēts lielāks izvairīšanās no maksājumu nomaksas risks. Pasākumu atbilstoša īstenošana ir būtiska, lai saglabātu Komisijas izpildes panākšanas politikas efektivitāti un ticamību. Komisija ir stingri apņēmusies novērst jebkādus apiešanas mēģinājumus, eksporta cenas samazināšanu un tālākpārdošanas cenas absorbciju, kas mazina šo pasākumu iedarbīgumu.

Kas attiecas uz atlikušajiem ieteikumiem, Komisija 2021. gadā izstrādāja jaunu uzraudzības politiku, paredzot noturīgu, uz risku balstītu prioritāšu noteikšanu, labāku koordināciju ar saistītajiem dienestiem Komisijā (OLAF, TAXUD ĢD un BUDG ĢD) un ārējām ieinteresētajām personām, kā arī rezultātu ziņošanu. Šī jaunā uzraudzības politika, kas ir spēkā no 2021. gada decembra, tiks izvērtēta 2023. gadā. Komisija tikai daļēji pieņēma ieteikumu par ex officio izmeklēšanām, jo Komisija uzskata, ka tā, cik vien iespējams, jau izmanto ex officio noteikumus. Tomēr 2021. gadā Komisija savā tīmekļa vietnē sniedza vairāk informācijas par ex officio izmeklēšanām, lai novērstu noteiktus pārpratumus un sniegtu vairāk norādījumu Eiropas ražošanas nozarei. Saistībā ar trešo valstu tirdzniecības aizsardzības darbību uzraudzību Komisija 2021. gadā izstrādāja kritērijus, pamatojoties uz kuriem var noteikt ekonomiski un sistēmiski nozīmīgākās darbības, kā arī to, kurās nozarēs Eiropas eksportētāji aktīvi sadarbojas. Visbeidzot, Komisija veiks tirdzniecības aizsardzības pasākumu efektivitātes izvērtēšanu 2023. gadā.

Komisija 2021. gadā cita starpā ar tās MVU palīdzības dienesta starpniecību īstenoja papildu centienus ar mērķi nodrošināt, ka MVU zina par šiem instrumentiem un gūst labumu no tiem. Tas ietver samazinātas prasības par anketās sniedzamo informāciju un, ja iespējams, to finanšu gadam pieskaņotus izmeklēšanas periodus. Tāpat Komisija 2021. gadā izstrādāja tiešsaistes informācijas pakotni, kurā šie instrumenti vienkārši izskaidroti, un plāno turpmākas video apmācības. MVU paredzētas klātienes informācijas sesijas dalībvalstīs tiks atsāktas, tiklīdz to ļaus Covid-19 situācija.

Četras sāktās pretapiešanas izmeklēšanas attiecas uz stikla šķiedras audumu importa palielinājumu no Turcijas un Marokas pēc tam, kad šiem ražojumiem no Ķīnas un Ēģiptes 2020. gadā tika noteikti antidempinga un kompensācijas maksājumi. Stikla šķiedras audumus izmanto, piemēram, vējturbīnu lāpstiņu ražošanai, kuģu, kravas automobiļu un sporta aprīkojuma ražošanai, kā arī cauruļu rehabilitācijas sistēmās. Izmeklēšanas koncentrējās uz pārkraušanu pēc tam, kad attiecīgajam ražojumam bija veiktas montāžas darbības attiecīgi Turcijā un Marokā. Šie gadījumi labi ilustrē problēmas, ko rada Ķīnas iniciatīva “viena josla, viens ceļš”, kā arī Komisijas apņēmību aktīvi rīkoties, lai novērstu iniciatīvas rezultātā notiekošo negodīgo tirdzniecību.

Astoņās no 11 pabeigtajām lietām pasākumi pamatojās uz dempinga starpībām, jo tās bija mazākas nekā kaitējuma starpība un tas bija augstākais līmenis, ko atbilstoši tiesību aktiem varēja noteikt. Trīs atlikušajās lietās maksājumi pamatojās uz kaitējuma starpību, jo tā bija mazāka nekā dempinga starpība un nebija izpildīti kritēriji, kas piemērojami galvenās izejvielas eksporta ierobežojumiem, proti, plakano alumīnija velmējumu un pārveidotas alumīnija folijas no Ķīnas gadījumā izejvielu izkropļotās cenas nebija ievērojami zemākas nekā starptautiskās tirgus cenas, bet saistībā ar tērauda vējturbīnu torņiem no Ķīnas šis jautājums vispār netika apskatīts.

Komisija vairākās 2021. gadā pabeigtās lietās mērķa peļņas cenas aprēķinā iekļāva izmaksas, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu daudzpusējiem vides nolīgumiem un Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām. Tas ir jo īpaši būtiski attiecībā uz emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. Attiecīgās izmeklēšanas aptvēra alumīnija štancējumus, pārveidotu alumīnija foliju un plakanus alumīnija velmējumus no Ķīnas, nerūsējošā tērauda aukstos velmējumus no Indijas un Indonēzijas un bērza saplāksni no Krievijas. Tā rezultātā šajās ražošanas nozarēs palielinājās mērķa cena, jo tajā tika iekļautas nākotnes izmaksas, kas izriet no Savienības noslēgtajiem daudzpusējiem vides nolīgumiem un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies šo pasākumu darbības laikā. Divos gadījumos, kur maksājumu pamatā bija kaitējuma starpība (pārveidota alumīnija folija un plakanie alumīnija velmējumi), saistībā ar sociālo un vides standartu izpildes izmaksām veikto korekciju rezultātā noteikto pasākumu līmenis bija lielāks.

Komisijas centieni bija rezultatīvi. Nozares, kurās ir daudz MVU, 2021. gadā turpināja piedalīties tirdzniecības aizsardzības procedūrās. Šajā gadā Komisija sāka antidempinga izmeklēšanu par keramikas flīžu importu no Turcijas un Indijas, turpināja antidempinga izmeklēšanu par savienotājelementu importu no Ķīnas un pabeidza termiņbeigu pārskatīšanu par forelēm no Turcijas, pagarinot pasākumus vēl uz 5 gadiem. Attiecīgajās ražošanas nozarēs darbojas daudz MVU, kuri pateicoties to labajai koordinācijai un Komisijas norādēm un atbalstam, bauda tādas pašas tiesības un aizsardzību pret negodīgu tirdzniecību kā lielāki uzņēmumi.

Ja nav iespējams izvairīties no nepamatotiem pasākumiem, Komisija var izmantot PTO strīdu izšķiršanas mehānismu. Komisija tā rīkojās saistībā ar ASV 2018. gadā noteiktajiem AD un AS pasākumiem attiecībā uz gatavām olīvām no Spānijas. Šajā strīdā Eiropas Savienībai labvēlīgs ekspertu grupas ziņojums tika pieņemts 2021. gada 20. decembrī. Cits PTO ekspertu grupas process attiecībā uz Kolumbijas noteiktajiem AD pasākumiem saldētiem frī kartupeļiem 2021. gadā vēl turpinājās. Pirmā un otrā būtiskā sanāksme notika tiešsaistē attiecīgi 2021. gada jūlijā un 2022. gada janvārī.

Gadījumos, kad tiek noteikti nepamatoti TAI pasākumi, Komisija var izmantot PTO strīdu izšķiršanas mehānismu, jo īpaši tad, ja ir identificētas būtiskas sistēmiskas problēmas. Pašlaik notiek viena ES ierosināta strīdu izšķiršanas procedūra par Kolumbijas noteiktajiem AD maksājumiem par saldētiem frī kartupeļiem no Beļģijas, Vācijas un Nīderlandes. Paredzams, ka galīgais ekspertu grupas ziņojums šajā procesā tiks pieņemts pēc 2022. gada vasaras. Procesā par AD un AS maksājumiem, ko ASV noteikusi gatavu Spānijas olīvu importam, ekspertu grupas ziņojums tika pieņemts 2021. gada 20. decembrī. 2022. gada 1. jūlijā puses vienojās par pieņemamu īstenošanas periodu ASV — tas beigsies 2023. gada 14. janvārī.

AD komitejā ES ierosināja Dienvidāfrikas muitas savienībai (SACU) pārskatīt izmeklēšanu par saldētu čipsu / frī kartupeļu importu no Beļģijas un Nīderlandes, kā arī Kanādai pārskatīt pasākumus, ko tā noteikusi attiecībā uz rafinētu cukuru no Dānijas, Nīderlandes, Apvienotās Karalistes un Beļģijas, un ASV pārskatīt sākotnējos AD maksājumus attiecībā uz septiņu ES dalībvalstu izcelsmes parastu alumīnija sakausējumu lokšņu importu.

AD instruments joprojām ir pasaulē visvairāk izmantotais instruments, kas izmantots 128 no 177 spēkā esošajiem pasākumiem. 42 pasākumi bija aizsardzības pasākumi (salīdzinot ar 39 pasākumiem 2020. gadā), un 7 pasākumi bija AS pasākumi.

·2021. gada oktobrī Kanāda sāka atkārtotu ex officio izmeklēšanu, lai vēlreiz novērtētu AD un AS pasākumus, kas attiecas uz ES izcelsmes rafinēta cukura importu. Tas notika, jo Komisija vairākkārt skaidroja, ka šie kompensācijas pasākumi pamatojas uz iepriekšējām ES subsīdiju shēmām un neatspoguļo tagadējo subsīdiju līmeni, kas ir daudz zemāks. AS maksājums tika ievērojami samazināts (no 58 % līdz 9 %). Kanāda konstatēja, ka saskaņā ar ES kopējo lauksaimniecības politiku veiktie atsaistītie tiešā atbalsta maksājumi nav specifiski un ka pret tiem nav jāvēršas.

·tādu problēmu noteikšana, ko rada ar tirgus noteikumiem nesaderīga prakse;

·trūkumu noteikšana esošajos izpildes panākšanas rīkos, konstatējumi par to, vai būtu jāizstrādā jauni rīki šādas prakses novēršanai, kā arī sarunas par sadarbību šādu rīku izmantošanā;

·tādu jomu noteikšana, kurās jāveic papildu darbs, lai izstrādātu noteikumus šādas prakses novēršanai.

5Tirdzniecības aizsardzība, sekmējot citu ES politiku īstenošanu

2021. gadā publicētajā ES paziņojumā “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” tika izcelta vajadzība saskaņot un izmantot visus tirdzniecības rīkus, lai sekmētu ES politikas mērķu sasniegšanu. Šajā ziņā tirdzniecības aizsardzības instrumentiem ir nozīmīga loma. Lai gan to galvenais uzdevums ir aizsargāt ES ražotājus pret negodīgi tirgotu importu, tomēr tā rezultātā šie pasākumi palīdz nostiprināt ES apņēmību panākt atvērtus tirgus un brīvu un godīgu tirdzniecību, kā arī sekmēt ES atvērtās stratēģiskās autonomijas mērķa sasniegšanu. Konkurētspēja, godīgums un uz noteikumiem balstīta tirdzniecība ir nozīmīgi tirdzniecības aizsardzības jēdzieni un daži no galvenajiem elementiem, kuri ir ES tirdzniecības politikas mērķu pamatā.

Nodrošinot vienlīdzīgus noteikumus un godīgu konkurenci ES ražotājiem, tirdzniecības aizsardzības instrumenti sekmē izaugsmi, darbvietu stabilitāti, ieņēmumu plūsmu un investīcijas. ES ražošanas nozarei cita starpā jāspēj investēt pētniecībā un izstrādē, lai stiprinātu tās dzīvotspēju un spēju sasniegt plašākās politikas iniciatīvās, piemēram, zaļajā kursā un digitālajā programmā, noteiktos mērķus.

Konkrēti, zaļā kursa kontekstā ir noteikti pasākumi, kuri no negodīgas tirdzniecības prakses aizsargā ES ražotājus, kas ražo būtiskus ilgtspējīgas enerģijas vērtības ķēdes elementus, un kuri attiecas uz šādiem ražojumiem vai izejmateriāliem: stikla šķiedras audumi no Ķīnas (ko izmanto vējturbīnu lāpstiņu ražošanā) un Ēģiptes un saules elementu stikls no Ķīnas (ko izmanto saules enerģijas paneļu ražošanā). 2021. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi vējturbīnu torņiem no Ķīnas, kas arī ir nozīmīgs ražojums saistībā ar ES atjaunīgās enerģijas un CO2 izmešu samazinājuma mērķrādītājiem. Lai gan dažas ieinteresētās personas norādīja, ka Komisija šādi kavē atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanu, tā uzsvēra, ka bez investīcijām mūsdienīgā ražošanā, kā arī pētniecībā un izstrādē ES ražošanas nozare zaudēs savu vietu globālajā sacensībā par tehnoloģisko līderību vēja enerģijas jomā. Šie pasākumi atbalstīs vējturbīnu torņu ražotājus Savienībā un nodrošinās izaugsmi, darbvietu stabilitāti, ieņēmumus un investīcijas. Savukārt lietotājiem būtu jāgūst labums no tā, ka Savienībā darbojas daudz konkurētspējīgu, uzticamu un finansiāli stabilu ražotāju, kuri ražo vējturbīnu torņus no tērauda. Nenovēršot Ķīnas importa radīto negodīgo konkurenci, tas nebūtu iespējams. Komisija secināja, ka pasākumi veicinās vēja enerģijas izmantošanu visā Savienībā, radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros visi ekonomikas dalībnieki, arī Ķīnas ražotāji, varētu konkurēt saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem.

Attiecībā uz ES digitālo programmu — Ķīnas izcelsmes optisko šķiedru importam 2021. gadā noteiktajiem AD maksājumiem ir nozīmīga loma. Optisko šķiedru kabeļus izmanto ātrdarbīgu platjoslas tīklu izveidei. Šādi tīkli ir ļoti svarīgi, lai atbalstītu strādāšanu un mācīšanos no mājām, uzņēmumu vadīšanu vai iedzīvotāju, uzņēmumu un publisku struktūru pakalpojumu sniegšanu ES. Tā kā viena no galvenajām Eiropas Savienības prioritātēm ir augsto tehnoloģiju platjoslas infrastruktūras izvēršana visā ES, optisko šķiedru kabeļi gan šajā ziņā, gan arī saistībā ar ES digitālo desmitgadi un digitālo suverenitāti ir ļoti svarīgi. Dažas ieinteresētās personas ir norādījušas, ka antidempinga pasākumi izraisītu tīkla izveides projektu kopējās cenas palielinājumu. Tomēr Komisija konstatēja, ka optisko šķiedru kabeļu cena veido tikai nelielu daļu no kopējām tīkla izveides projekta izmaksām un neradīs būtisku ietekmi. Ja netiktu īstenoti pasākumi Ķīnas eksportētāju negodīgās tirgus prakses novēršanai, ES ražošanas nozares nākotne tiktu apdraudēta, jo tā saskartos ar finansiālo rādītāju, piemēram, rentabilitātes un investīciju, turpmāku pasliktināšanos. Ņemot vērā šīs ražošanas nozares nozīmīgo lomu ES digitālajā programmā, ir ļoti svarīgi nodrošināt šīs nozares turpmāku dzīvotspēju un nepieļaut, ka negodīgs imports un konkurence to vājina.

Būtu jāatgādina, ka pasākumu pamatota noteikšana nenovērš importu no trešām valstīm, kas godīgi konkurē Savienības tirgū. Lai gan tiek atzīts, ka bez šiem pasākumiem lietotāji, importētāji, galalietotāji un valstu budžets varētu gūt ieguvumu no lētākiem ražojumiem īstermiņā, imports par dempinga cenām beigu beigās izspiež Savienības ražotājus no Savienības tirgus. Ilgtermiņā tiek zaudēti vērtīgi piegādes avoti un var palielināties importa cenas, jo nav Savienības ražotāju radītās konkurences. Tas, savukārt, grauj ES ražošanas nozares pamatus, uz kā balstīta tās politika.

Tāpēc, atjaunojot godīgu konkurenci, tirdzniecības aizsardzības pasākumi palīdz uzturēt konkurētspējīgu, uzticamu un finansiāli stabilu ražošanu Savienībā. Vienlaikus ES līdzsvarotā pieeja šiem instrumentiem, kura daudzos gadījumos ietver mazākā maksājuma noteikuma piemērošanu, kā arī Savienības interešu pārbaudi pirms maksājumu uzlikšanas, nodrošina, ka lietotāji joprojām gūst labumu no tā, piegādātāju ir daudz.

Secinājums

2021. gadā globālajā tirdzniecībā joprojām pastāvēja problēmas, jo ES centās atjaunot stāvokli, kāds bija pirms Covid-19 pandēmijas. Stingri piemērojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, ES turpināja aizsargāt ES uzņēmumus no negodīgas tirdzniecības. Tas ne tikai sekmēja ES vispārējo tirdzniecības politikas mērķu sasniegšanu, bet arī netieši atbalstīja plašākas politikas iniciatīvas, piemēram, zaļo kursu un digitālo programmu. Labāka uzraudzība un pasākumu izpildes panākšana vēl vairāk palielināja jau tā nozīmīgo lomu, kāda tirdzniecības aizsardzībai ir noturīgu Eiropas uzņēmumu veidošanā.