Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Honkongas īpašās pārvaldes apgabals (SAR) – 2007. gada ziņojums /* COM/2008/0118 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 2008.3.3 COM(2008) 118 galīgais variants KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Honkongas īpašās pārvaldes apgabals (SAR) – 2007. gada ziņojums KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Honkongas īpašās pārvaldes apgabals ( SAR ) – 2007. gada ziņojums Kopsavilkums Desmit gadus pēc Honkongas nodošanas Ķīnas valdījumā principa „viena valsts, divas sistēmas” īstenošana joprojām ir apmierinoša — ir saglabāts Honkongas dzīvesveids, tiesiskums un pamatbrīvības. Sadarbība ar ES, ko veicina abpusējā pragmatiskā pieeja, attīstās, un 2007. gadā tā ir paplašinājusies. Pēc Honkongas ekonomikas lejupslīdes 1990. gadu beigās ekonomiskais stāvoklis uzlabojās, jo īpaši pateicoties Ķīnas veicinātajiem ieguldījumiem vietējā tūrisma nozarē un Honkongai piešķirtajai priviliģētajai pieejai kontinentālās Ķīnas tirgiem. Pašlaik ekonomika strauji attīstās, tomēr vispārējo vēlēšanu ieviešanas gaita Honkongas valdības iestādēs joprojām rada bažas. Pastāv arī vairāki ilgtermiņa izaicinājumi, jo īpaši vides jomā. Ievads 2007. gads iezīmē desmito gadadienu, kopš Honkonga tika nodota Ķīnas valdījumā. Līdz ar šo nodošanu tika izveidots Ķīnas Tautas Republikas īpašās pārvaldes apgabals. Honkongas apvienošana ar kontinentālo Ķīnu pamatojas uz principu „viena valsts, divas sistēmas”, kas ir iekļauts Ķīnas un Lielbritānijas 1984. gada Kopīgajā deklarācijā un Honkongas pamatlikumā, kuru 1990. gadā pieņēma Ķīnas Tautas Republikas Nacionālais tautas kongress. Honkongas pamatlikums stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā, un tas nodrošina, ka Honkongas iepriekšējo kapitālisma sistēmu un dzīvesveidu 50 gadus saglabās bez izmaiņām. Atbalstot Ķīnas principu „viena valsts, divas sistēmas”, ES mērķis bija saglabāt šajā apgabalā uzņēmējdarbības vidi un tiesiskumu, un šis mērķis principā ir sasniegts. I. ES un Honkongas sadarbība 2007. gadā Tāpat kā 1997. gadā Honkonga joprojām ir Āzijas vadošā pilsēta, ņemot vērā ES pilsoņu skaitu, kas tajā dzīvo un strādā (2007. gadā — vairāk nekā 37000 cilvēku), un apgabalā reģistrēto ES uzņēmumu skaitu. Tas ir motivējošs faktors ES iesaistei Honkongas jautājumā. ES iesaiste Honkongas jautājumā palielinās un ietver daudzas dažādas nozares, jo īpaši finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumu, tirdzniecības, transporta, kā arī celtniecības jomā (95 %). Kā liecina oficiālais pētījums, ko publicējušas Honkongas iestādes (2007. gada septembris), kopš Honkongas nodošanas Ķīnas valdījumā 1997. gadā ārzemju uzņēmumu skaits Honkongā ir pieaudzis par vairāk nekā 50 %. 2007. gada jūnijā Honkongā bija 1 246 reģionālie centri, 2 644 reģionālie biroji un 2 550 vietējie biroji, kas pārstāv ārpus Honkongas esošos mātesuzņēmumus. ES uzņēmumiem Honkongā kopumā ir 405 reģionālie centri, ASV — 298 centri un Japānai — 232 reģionālie centri. Honkongai ir svarīga loma tirdzniecības veicināšanā starp kontinentālo Ķīnu un Eiropu. Tirdzniecības apjoms starp Ķīnu un ES caur Honkongu ir strauji pieaudzis. Honkongas tirdzniecības statistikas dati liecina, ka tirdzniecības apjoms starp ES un Ķīnu caur Honkongu 2006. gadā sasniedza 37 miljardus euro, no kuriem Ķīnas izcelsmes preču reeksports uz ES bija 29,6 miljardi euro un ES izcelsmes preču reeksports uz Ķīnu — 7,5 miljardi euro. Ķīnas statistikas dati liecina, ka pārvadājumi caur Honkongu sasniedz 17 % no kopējā tirdzniecības apjoma starp Ķīnu un ES. Tomēr, tā kā Eiropas uzņēmumi arvien biežāk sadarbojas ar Ķīnu tiešā veidā, samazinās caur Honkongu veiktās tirdzniecības relatīvā nozīme. Procentuāli no kopējā tirdzniecības apjoma starp ES un Ķīnu tirdzniecība starp ES un Ķīnu caur Honkongu ir samazinājusies no vairāk nekā vienas trešdaļas 2002. gadā līdz mazāk nekā 15 % 2007. gada pirmajos mēnešos, lai gan kopējais tirdzniecības apjoms ir palielinājies. Kopējais tirdzniecības apjoms starp ES un kontinentālo Ķīnu turpina pieaugt ātrāk nekā reeksports caur Honkongu. Kopš 1997. gada attiecības starp ES un Honkongu turpina pilnveidoties, un tās balstās uz kopīgu izpratni par abpusējām interesēm. Šīs attiecības galvenokārt ir pragmatiskas un koncentrētas uz tirdzniecību un ieguldījumiem. Tajā pašā laikā šī sadarbība ietver arī izglītības, sociālo, kultūras un regulatīvo jomu. Pēc Honkongas nodošanas Ķīnas valdījumā Honkonga saskārās ar vairākām neparedzētām problēmām (ieskaitot Āzijas finanšu krīzi, putnu gripas epidēmiju un SARS pandēmiju), kas negatīvi ietekmēja tās ekonomiku. Ķīna palīdzēja Honkongai — tā veicināja tūrismu, kas tika panākts, mazinot ierobežojumus kontinentālās Ķīnas iedzīvotājiem, kuri vēlējās apmeklēt Honkongu, un sniedza Honkongai priviliģētu pieeju tirgum saskaņā ar 2003. gadā noslēgto Ciešāku ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ( CEPA ). Nākamajos gados CEPA tika papildināts ar jauniem nolīgumiem. Šie pasākumi ir izrādījušies ļoti efektīvi, un Honkongas ekonomika strauji attīstās, sekojot kontinentālās Ķīnas ekonomikas uzplaukumam. Šie panākumi veicina arī ciešāku sadarbību starp abu pušu pārvaldes iestādēm, paverot plašākas apmaiņas un konsultāciju iespējas. Šobrīd šķiet skaidrs, ka Honkongas ekonomikas nākotne ir atkarīga no tā, kā tiks paplašinātas ekonomiskās attiecības ar kontinentālo Ķīnu. Tā ir uz pakalpojumiem balstīta ekonomika, tāpēc tās nākotnes izaugsme būs lielā mērā atkarīga no tā, cik veiksmīgi tiks izmantots lielais Ķīnas tirgus. Finanšu nozares attīstība pastiprina šo tendenci. Ķīnas Banku darbību regulējošā komisija ( China Banking Regulatory Commission ) 2007. gada maijā paziņoja, ka tiek paplašināta Kvalificētu vietējo ieguldītājinstitūciju shēmas darbības lauks ( Qualified Domestic Institutional Investors scheme QDII — programma, kas ļauj kontinentālās Ķīnas ieguldītājinstitūcijām veikt ārvalstu portfeļieguldījumus) tā, lai iekļautu arī Honkongas akcijas. Augustā paziņojums par tā saukto through-train shēmu, ar kuru dažiem kontinentālās Ķīnas ieguldītājiem ļāva pirkt akcijas Honkongā, izraisīja bažas par „finanšu cunami”, kas varētu radīt lielu nepastāvību Honkongas biržā. Šīs shēmas ieviešana pašlaik ir atlikta. Pēc tam, kad Padome 2006. gada 12. decembrī apstiprināja Komisijas priekšlikumus par sadarbības iespējām ar Honkongu 2007. – 2013. gadā, Komisija paplašināja sadarbību ne tikai tirdzniecības jomā, bet arī citās jomās, ieskaitot, robežu, finanšu, cilvēku savstarpējo sakaru un akadēmiskās apmaiņas, sporta, vides, veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Pirmā Honkongas un ES strukturētā dialoga sanāksme notika 2007. gada 30. novembrī Honkongā — pēc tam, kad 2006. gadā panāca vienošanos starp Honkongas SAR galveno izpildpersonu un ES Komisijas priekšsēdētāju, lai nostiprinātu šo mehānismu kā ikgadēju programmu plašākas un padziļinātas sadarbības attīstīšanai jomās, kuras interesē gan Honkongu, gan ES. Pirmās sanāksmes secinājumi par pašreizējo sadarbību tirdzniecības, muitas un imigrācijas jomā bija pozitīvi, un tika atzīts, ka attiecīgie nolīgumi par muitām, bezvīzu ieceļošanu un atpakaļuzņemšanu bija sekmīgi. Honkonga cenšas kliedēt ES paustās bažas, jo īpaši par intelektuālā īpašuma tiesību nodrošināšanu (viltotās preces, preču zīmju pārkāpumi, ko veic Honkongā reģistrēti uzņēmumi, kuri nelikumīgi izmanto citu uzņēmumu preču zīmes), un tā ir paredzējusi rīkot vispusīgas apspriedes par uzņēmējdarbības tiesību projektu, lai pēc 2008. gada septembra vēlēšanām to iesniegtu likumdošanas padomei. Saistībā ar ES rīcības plānu sadarbībai ar rūpnieciski attīstītajām valstīm Komisija ir piedāvājusi finansēt uzņēmumu sadarbības projekta izveidi Honkongā, lai izplatītu informāciju par ES, veicinātu diskusijas, uzlabotu pārredzamību, kā arī izstrādātu informācijas sniegšanas pasākumus. Komisija cer sākt šā projekta īstenošanu 2008. gadā. II. Politiskie notikumi Komisija uzrauga Honkongas institucionālo un sabiedrības attīstību, pamatojoties uz oficiālajām saistībām, kas 1997. gadā tika noslēgtas ar Eiropas Parlamentu. ES ir pastāvīgi izteikusi savu atbalstu Honkongas turpmākai demokrātiskai attīstībai. Pamatlikumā, kurš pamatojas uz koloniālā perioda (pirms 1997. gada) institucionālo mantojumu, teikts, ka galīgais mērķis ir galvenās izpildpersonas ievēlēšana un likumdošanas padomes visu locekļu ievēlēšana vispārējās vēlēšanās (pamatlikuma 45. un 68. pants). 2007. gadā notika vairākas diskusijas saistībā ar valdības plāniem par pakāpeniskām reformām, kas pavērtu ceļu uz vispārējo vēlēšanu ieviešanu vēlākā laika posmā (2012. vai 2017. gadā). Galvenā izpildpersona Donald Tsang, kura jaunais 5 gadu pilnvaru termiņš sākās 1. jūlijā, ieviesa publisko apspriešanu par Zaļo grāmatu saistībā ar konstitūcijas izstrādāšanu. 2. decembrī notikušajās papildvēlēšanas par vietu likumdošanas padomē piedalījās daudz vēlētāju, un uzvaru pār Regina Ip (iepriekšējā sekretāre drošības jautājumos), kuru atbalsta Demokrātiskā apvienība Honkongas uzlabošanai ( DAB ) un daži lobiji no uzņēmējdarbības sfēras, guva Anson Chan (iepriekšējā galvenā sekretāre), kuru atbalsta Demokrātiskā partija un tās atbalstītāji. Tas liecina, ka Honkongas iedzīvotāji joprojām vēlas tieši ietekmēt Honkongas lietas un atbildīgu valdību. Novembrī notikušajās apgabala vēlēšanās ievērojamus panākumus guva DAB, kuras kandidāti savās kampaņās uzsvēra iztikas līdzekļu jautājumu. Pēc Zaļās grāmatas apspriešanas galvenā izpildpersona Donald Tsang 12. decembrī iesniedza ziņojumu Nacionālā tautas kongresa pastāvīgajai komitejai. Nacionālais tautas kongress 29. decembrī atzina, ka galveno izpildpersonu un likumdošanas padomi varētu ievēlēt vispārējās vēlēšanās, sākot no 2017. gada. Tas nozīmē, ka galvenās izpildpersonas tiešās vēlēšanas varēs rīkot 2017. gadā un likumdošanas padomes vēlēšanas — 2020. gadā. Līdz 2017. gadam pašreizējā sistēmā īpašas izmaiņas netiks veiktas. Lai īstenotu Nacionālā tautas kongresa lēmumus, iespējams, pēc 2012. gada velēšanām likumdošanas padomē tiks ieviesti tiesību akti. Lai pieņemtu šos tiesību aktus, būs nepieciešams divu trešdaļu visu likumdošanas padomes locekļu atbalsts un galvenās izpildpersonas piekrišana, ka arī Nacionālā tautas kongresa apstiprinājums. Galvenā izpildpersona apstiprināja, ka apspriešanās laikā veiktās sabiedriskās domas aptaujas liecina, ka apmēram puse no Honkongas iedzīvotājiem atbalsta vispārējo vēlēšanu ieviešanu 2012. gadā, tomēr viņš uzskata, ka būtu labākas izredzes iegūt „kopienas vairākuma” piekrišanu, ja šo izmaiņu veikšanu atliktu līdz 2017. gadam. Eiropas Parlaments turpināja sekot līdzi notikumu gaitai, un vairāki Parlamenta locekļi 2007. gadā apmeklēja Honkongu. ES atbalsts demokrātijai ir nozīmīga daļa no ES apņemšanās attīstīt attiecības ar Honkongu. Leģitimitāti, stabilitāti un valdības atbildību uzskata par svarīgiem faktoriem, lai uzturētu labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi. Tie nodrošina, ka tiek atbalstīts tiesiskums, un aizsargā iedzīvotāju brīvības un tiesības, bez kurām uzņēmējdarbība un inovācija nevarētu pastāvēt. Ar 29. decembrī paziņotajiem Nacionālā tautas kongresa lēmumiem atbalsta Ķīnas apņemšanos sasniegt vispārējo vēlēšanu mērķi, kā tas noteikts pamatlikumā, lai ievēlētu Honkongas vadītājus un likumdevējus. Komisija ir pastāvīgi izteikusi atbalstu drīzai virzībai uz šo mērķi. Tā norāda uz Nacionālā tautas kongresa pakāpenisko konkrēto pieeju šo lēmumu pieņemšanai un paziņo, ka tā turpinās atbalstīt ne tikai pakāpenisku, bet arī nozīmīgu panākumu gūšanu. Šķiet, ir īstais brīdis veikt agrīnus pasākumus, lai pārveidotu vēlēšanu apgabalus un nodrošinātu pārredzamību procedūras, ar kurām nosaka elektorātu un izvēlās kandidātus valsts amatiem. Komisija norāda, ka Honkongas tiesu un tiesībaizsardzības iestādes turpina sniegt labus rezultātus un nodrošina tiesu praksi, kas atbilst labākajai pieredzei vispārējo tiesību jomā. Kompetentu un neatkarīgu tiesu darbs, lai efektīvi aizsargātu brīvības un pamattiesības, ir Honkongas dzīvesveida pamats. Ar dažām pašlaik vēl izskatāmām tiesu lietām, kas saistītas ar vārda brīvību strīdīgajā jautājumā par apraides licencēm, varētu pārbaudīt šo pamatbrīvību aizsardzības kvalitāti. III. Nākotnes perspektīvas Komisija tomēr atzīst, ka kopumā princips „viena valsts, divas sistēmas” ir ticis ievērots un sekmīgi darbojas Honkongas iedzīvotāju labā. Ir svarīgi, ka Honkongas īpašās pārvaldes apgabala valdībai joprojām ir liela autonomija ekonomikas, tirdzniecības, fiskālajos, finanšu un normatīvajos jautājumos, un Honkongas iedzīvotāji gūst labumu no savas tiesību sistēmas (neatkarīgs tiesiskums, personu īpašumtiesības, vārda brīvība) un tirgus ekonomikas sistēmas. Tajā pašā laikā jāatzīmē, ka Honkongas situācija kopš 1997. gada ir mainījusies. Pēdējo desmit gadu divi vispārsteidzošākie pasaules notikumi ir Ķīnas ekonomiskie sasniegumi ar tiem sekojošo Ķīnas nozīmes palielināšanos starptautiskajā arēnā un klimata izmaiņu un to katastrofālo seku apzināšana pasaules līmenī. Šie jautājumi tieši ietekmē Honkongu, un apgabala politikas veidotajiem tie ir pilnībā jāņem vērā. Ir jāpievēršas vairākiem steidzamiem un vidēja termiņa problemātiskiem jautājumiem. Ķīnas premjerministra Wen Jiabao nesenais ieteikums Ķīnai noteikt prioritāti inovācijām, izglītībai, prasmju attīstīšanai un vides jautājumiem ir labs šo izaicinājumu rezumējums. Honkongai patiešām ir vairākas vides kvalitātes problēmas, jo īpaši gaisa kvalitātes, ūdens kvalitātes, bioloģiskās daudzveidības, energoefektivitātes, atkritumu pārstrādes jautājumos un jautājumos par zema emisijas līmeņa standartiem transportlīdzekļiem un spēkstacijām. Honkongai šajā jomā vēl jāizstrādā un jāīsteno saskaņota ilgtermiņa stratēģija. Eiropas pieredze, kas uzkrāta caur sadarbības tīkliem un akadēmiskajām aprindām, varētu dot ieguldījumu, lai Honkongai izveidotu reālu plānu laikposmam līdz 2047. gadam un vēlākam laikam. Honkonga kā vārti uz Ķīnu un Āzijas finanšu pakalpojumu centrs — šī ideja joprojām ir aktuāla. Tomēr Honkongai jāņem vērā, ka ir nepieciešams uzturēt ciešākas saites un sadarbību ar kontinentālo Ķīnu, jo īpaši ar Guangdong provinci, Shenzhen un Zhuhai pilsētām un Makao. Šāda sadarbība ir patiešām nepieciešama, lai risinātu jautājumus par tirdzniecības plūsmu, tiesību aizsardzību, kā arī par cīņu ar vides problēmām. Komisija uzskata, ka ES var un vēlas sniegt ieguldījumu, piedāvājot savu pieredzi un tehnoloģijas. Jāņem vērā arī ieguldījums, ko varētu sniegt zinātne, izmantojot piedāvātās sadarbības iespējas ES Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros. Šie jautājumi būtu jāiekļauj darba kartībā nākamajai strukturētā dialoga sanāksmei, kas notiks 2008. gadā. Galvenais secinājums šā gada ziņojumā par situāciju Honkongā ir šāds — ir jāturpina stiprināt pragmatiskā sadarbība starp ES ar tās dalībvalstīm un Honkongu, kā arī veicināt cilvēku savstarpējos sakarus tajās jomās, kuras ir visnozīmīgākās Honkongas labklājībai nākotnē.