[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.9.2005 COM(2005) 400 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā (Dokuments attiecas uz EEZ) SATURS 1. Kopsavilkums 3 2. Spektra efektīva izmantošana — vajadzīgas pārmaiņas 4 3. Kādā veidā spektra tirgi palīdzēs uzlabot efektivitāti? 5 4. Spektra tirgi un Eiropas Savienība 6 5. Galvenie apsveramie jautājumi par Eiropas frekvenču spektra tirgu ieviešanu 7 5.1. Vienošanās par mērķiem 7 5.2. Spektra joslas 7 5.3. Ar pāreju saistīti jautājumi 8 5.4. Spektra tiesību noteikšana 9 5.5. Informācijas koordinācija 9 5.6. Pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitāte 9 6. Nākamie pasākumi spektra tirgu izveidē 10 7. Secinājumi 11 1. KOPSAVILKUMS Tā kā mūsdienu sabiedrība ir atkarīga no progresīviem elektroniskajiem sakariem, nepārtraukti pieaug pieprasījums pēc radiofrekvencēm. Frekvenču spektrs — no mobilajiem sakariem līdz bezvadu piekļuvei internetam un televīzijas apraidei — ir būtiska mūsu ikdienas dzīves sastāvdaļa. Tradicionālā metode , ko izmanto, meklējot risinājumu konkurences problēmai attiecībā uz frekvenču pieprasījumiem, balstās uz to, ka tiek izraudzīti lietotāji, kam piešķir tiesības izmantot spektra resursus, un ka tiek noteikts izmantošanas veids, mēģinot sekmēt daudz dažādu stratēģisko mērķu sasniegšanu. Šodien straujās tehnoloģijas attīstības un telekomunikācijas, plašsaziņas līdzekļu satura un elektronisko ierīču konverģences rezultātā ir radusies dinamiska vide, kurā frekvenču spektrs kļūst aizvien svarīgāks resurss. Frekvenču spektra pārvaldība savā attīstībā ir atpalikusi no šiem sasniegumiem, tādēļ pieaug risks, ka, ja netiks mainīta tradicionālā metode, sabiedrībai tiks liegts izmantot šo jauno dinamisko vidi savā labā. No mobilo sakaru globālās attīstības virzītājspēka, nu Eiropa riskē pārtapt par citur izstrādātas tehnoloģijas lietotāju, nevis novatoru . Šā iemesla dēļ dalībvalstis pārskata katra savu frekvenču spektra politiku. Viens no risinājumiem ir izmantot uz tirgu orientētu modeli , kas tirgus dalībniekiem dod lielāku brīvību izlemt, kā izmantot frekvenču spektru, un kas samazina spektra tiesību iegūšanas šķēršļus, atļaujot šo tiesību tirdzniecību. Pastāv arī risks, ka regulējuma neatbilstība tirgus dinamismam apvienotu bezvadu sakaru pakalpojumu jomā neļaus efektīvi izmantot frekvenču spektru un tādējādi kavēs ES tādu stratēģisko mērķu sasniegšanu kā iekšējā tirgus, konkurences, inovācijas un izaugsmes attīstība. Ar frekvenču spektra reformas sadrumstalošanas metodi būs grūtāk sasniegt šos mērķus. Pamatojoties uz šo, Komisija pēc plašām sabiedriskām debatēm un apspriedēm ierosina koordinēti ieviest frekvenču spektra tirgu visā ES. Šā priekšlikuma īstenošanas rezultātā tiks panākta izaugsme un radītas darbavietas, un tiks īstenoti Lisabonas pārskatītās stratēģijas mērķi. Šis priekšlikums ir arī daļa no efektīvas spektra pārvaldības stratēģijas, kas paredzēta i2010 iniciatīvā un kuras pamatā ir vīzija par spektra izmantošanas ierobežojumu kopēju un saskaņotu atcelšanu visās dalībvalstīs, lai veicinātu atvērtu un konkurētspējīgu ciparu ekonomiku . Eiropas iedzīvotājiem jāgūst tiešs labums, ātrāk saņemot jaunas tehnoloģijas un zemākas sakaru cenas. L īdz 2010. gadam iespējams varētu noteikt tirdzniecības režīmu un elastīgu izmantošanu ievērojamai spektra daļai, tostarp, piemēram, aptuveni vienai trešdaļai spektra, kas zemāks par 3 GHz (virszemes sakariem vispiemērotākais spektrs) . Šajā paziņojumā izvirzīti nosacījumi dinamiskai un pretimnākošai spektra izmantošanai. Līdztekus uz tirgu orientētajai spektra pārvaldības metodei tiks saglabāts arī tradicionālais modelis, kuru izmantos jomās, kurās uz spēles ir liktas svarīgas sabiedrības intereses (piemēram, valsts aizsardzībā un aviācijā vai tādos zinātniskās izpētes pielietojumos kā radioastronomija un zemes mākslīgie pavadoņi). Vēl viena iespējamā pieeja ir bezatļauju modelis , kas nodrošina lielāku elastīgumu, garantējot brīvu piekļuvi ar dažiem tehniskiem ierobežojumiem. Katrs pārvaldības modelis ir lietderīgs mehānisms, un ES stratēģisko mērķu sasniegšanai svarīgi būs izvēlēties pareizo kombināciju starp tiem[1]. Lai šo procesu Eiropas Savienībā iesāktu koordinēti, Komisija ierosina izveidot spektra tirgus un vēlas panākt politisku vienošanos par turpmāk tekstā norādītajiem mērķiem. Laika posmā līdz 2010. gadam ES līmenī praksē ieviest: - Tiesības tirgot individuālās tiesības izmantot frekvences noteiktās frekvenču spektra joslās virszemes elektronisko sakaru pakalpojumiem. - Tiesības izmantot šīs frekvences elastīgi. Komisija plāno ierosināt reglamentējošus pasākumus, kas vajadzīgi, lai šo mērķi īstenotu, kad tiks pārskatīti reglamentējošie noteikumi par elektronisko sakaru pakalpojumiem, t.i., 2006. gada vasarā. Lai sekmētu spektra tirgus drīzu izveidi, Komisija paralēli uzsāks koordinācijas procesu ar mērķi izvairīties no novilcinājumiem un dārgi izmaksājošas sadrumstalošanas, kas kaitē vienotajam tirgum, kamēr nebūs rasts risinājums ES mērogā. 2. SPEKTRA EFEKTīVA IZMANTOšANA — VAJADZīGAS PāRMAIņAS Visos aparātos, kas funkcionē ar radioviļņu palīdzību, tiek izmantots radiofrekvenču spektrs, lai raidītu vai saņemtu informāciju, un, paplašinoties spektra pielietojumam, pieaug pieprasījums, kuru ir grūti izpildīt, jo pašreizējais pārvaldības regulējums nav elastīgs. Frekvenču spektru uzskata par ierobežotu resursu. Frekvenču spektra pieejamība ir ļoti būtiska ne tikai mobilajā telefonijā, televīzijā un radio, bezvadu interneta piekļuvē, bet arī daudzos citos pielietojumos, piemēram, meteoroloģiskajā prognozēšanā, astronomijā, lidojumu un kuģošanas drošībā. Tas ir nepieciešams arī dienestiem, kuri gādā par ļoti būtiskām sabiedrības interesēm, piemēram, drošība un aizsardzība, kā arī plaši izmantotām ierīcēm, piemēram, tālvadības pultīm un dzirdes aparātiem. Pieprasījums pēc radiofrekvenču spektra ir krasi pieaudzis. Saskaņā ar spektra sadales tradicionālo modeli tiek piešķirtas individuālas tiesības uz spektru un dažādās joslas tiek sadalītas starp noteiktām pakalpojumu kategorijām, lai galvenokārt izvairītos no traucējumiem. Spektra joslu lielums un izmantošanas nosacījumi bieži vien piesaista lietotājus noteiktām tehnoloģijām, piemēram, GSM — dažas no „mobilo sakaru” joslām, bet televīzijai — daļa no „ētera” joslām. Tādēļ individuālās tiesības tieši vai netieši aizliedz izmantot citas tehnoloģijas vai sniegt citus pakalpojumus . Šī pieeja vairs nešķiet atbilstoša elektronisko sakaru pakalpojumiem paātrinātas tehniskās attīstības pasaulē, kur aizvien grūtāk ir sadrumstalot pakalpojumus, ņemot vērā to konverģenci . Ciparošana nozīmē to, ka ar tehnoloģijas palīdzību var apvienot tādus sakaru pakalpojumus kā TV, telefonija un platjoslas piekļuve. Turklāt, pateicoties tehnikas attīstībai, kļūst lētāk izgatavot ierīces, kas darbojas dažādās frekvencēs. Tradicionālais modelis nav pietiekami elastīgs un pretimnākošs, lai ļautu sabiedrībai šos sasniegumus izmantot savā labā. Tā rezultātā ir zaudēta iespēja palielināt konkurētspēju, attīstīt rūpniecību, radīt darbavietas, ieviest jauninājumus un nodrošināt iedzīvotājiem pakalpojumu izvēli. Šodien netiek pietiekami izmantotas daudzas frekvenču spektra daļas. Spektra zemfrekvences daļas joprojām aizņem vecās, mazefektīvās tehnoloģijas, turpretim jaunām tehnoloģijām ir pieejamas tikai augstākas frekvences ar ierobežotu izplatību un lielākām ierīkošanas izmaksām . Politiskais konteksts Eiropas Komisija uzskata, ka ir iespējams ievērojami uzlabot spektra pārvaldības efektivitāti. Komisija ir akcentējusi spektra pārvaldības reformu kā vienu no stratēģiskajiem jautājumiem i2010 iniciatīvā, kas uzsākta 2005. gada jūnijā. Uz šo jautājumu Komisija ir reaģējusi arī ar vairākām citām iniciatīvām, tostarp ar nozīmīgu pētījumu par spektra tirdzniecību[2], ar sabiedrisko apspriešanu, darbsemināriem un veicinot diskusijas augstā politiskajā līmenī. Pēc Komisijas lūguma sniegt konsultācijas Radiofrekvenču spektra politikas grupa (RSPG)[3] 2004. gada novembrī savā atzinumā par radiofrekvenču spektra tirdzniecību secināja, ka „ spektra tirdzniecība varētu būt noderīga dažām spektra daļām, ar nosacījumu, ka tiek īstenoti pietiekami aizsardzības pasākumi, ” un „ ka tirdzniecībā starp dalībvalstīm ir nepieciešama zināma vienotība ”. RSPG arī atzīmēja, ka „ varētu būt lietderīgi šos (atļauju izsniegšanas) nosacījumus definēt pēc iespējas plašāk, lai nodrošinātu tehnoloģiju neitralitāti un elastīgu spektra izmantošanu nākotnē ”. Konsultējošā ziņojumā[4], ko Nīderlandes prezidentūra 2004. gadā iesniedza Padomei, bija priekšlikums „ ieviest jaunu un elastīgu spektra sadalīšanas modeli: ES nekavējoties jāpadara elastīgāks stingrais spektra sadales modelis ”. Padome 2004. gada decembrī secināja, ka „ jāturpina novērtēt dažādi spektra pārvaldības modeļi, lai panāktu elastīgāku un efektīvāku spektra izmantošanu Eiropas un visas pasaules līmenī, ņemot vērā jaunu un novatorisku tehnoloģiju attīstību, kā arī metodes, ar kādām tiek izmantoti tirgus mehānismi ”[5]. 3. KāDā VEIDā SPEKTRA TIRGI PALīDZēS UZLABOT EFEKTIVITāTI? Var sagaidīt, ka, atstājot tirgus ziņā spektra izlietojumu un sadali apvienotajiem sakaru pakalpojumiem, spektra izmantošana būs daudz efektīvāka, un tas ir elektronisko sakaru reglamentējošo noteikumu galvenais stratēģiskais mērķis. Efektīva izmantošana ir arī citu ES stratēģisko mērķu, jo īpaši inovācijas un izaugsmes, degpunkts, un tā netieši ietekmē vienotā tirgus darbību. Ieguvumi Zinātniskā izpēte liecina, ka, izmantojot uz tirgu orientētu metodi, iegūtu būtisku saimniecisko labumu, ievērojami paplašinātu iedzīvotāju izvēles iespējas un uzlabotu iedzīvotāju piekļuvi jaunām tehnoloģijām un pakalpojumiem par zemām cenām. Komisijas pasūtītajā pētījumā par spektra tirdzniecību ir novērtēts, ka ES un EEZ dalībvalstīm tīrais ieguvums, pateicoties spektra tirdzniecības ieviešanai, kas apvienota ar elastīgu tiesību izmantošanu, būtu EUR 8-9 miljardi gadā . Par galveno ieguvumu avotu atzina intensīvāku inovāciju, kam sekoja pastiprināta konkurence. Tika novērtēts, ka, apvienojot tirdzniecību ar izmantošanas elastīgumu , ieguvums ir desmit reizes lielāks nekā tad, ja spektrs tiek tirgots, bet to nevar elastīgi izmantot. Kādā citā pētījumā[6] secināts, ka frekvenču spektra reforma ASV nodrošinātu patērētājiem pat USD 77 miljardus ieņēmumu gadā, pateicoties zemākām mobilās balss telefonijas pakalpojumu cenām. Lai gan šie skaitļi dod tikai aptuvenu priekšstatu par ieguvumu lielumu, tie skaidri norāda uz to, ka ir vajadzīga Eiropas līmeņa rīcība. Dažādo metožu izsvēršana Kad būs iegūta pieredze, īstenojot dažādās spektra pārvaldības metodes, atklāsies katra alternatīvā modeļa stiprie un vājie punkti, kā arī būs lielāka skaidrība par to, kur un kurām joslām šos modeļus vislabāk piemērot. Pašreiz jāatbalsta spektra tirgus attīstība Eiropas Savienībā, lai izvairītos no šajos tirgos valdošo nosacījumu sadrumstalošanas tirgus izveides gaitā. 4. SPEKTRA TIRGI UN EIROPAS SAVIENīBA Radiofrekvenču spektru pamatā pārvalda dalībvalstis nacionālā līmenī ar starptautiskas koordinācijas palīdzību. Tā kā palielinās informētība par to, kādu ietekmi atsevišķi lēmumi var atstāt uz Kopienas stratēģijām, jau ir ieviesti daži reglamentējoši pasākumi ES līmenī attiecībā uz koordināciju un uzlabotu efektivitāti[7]. Reglamentējošajos noteikumos[8] uz tirgu orientēta spektra pārvaldība ir atzīta par vienu no iespējām, un saskaņā ar tiem dalībvalstīs var ieviest spektra tirdzniecību ar dažiem priekšnoteikumiem[9]. Spektra efektīvāka izmantošana ir bijis galvenais iemesls arī tam, kādēļ vairākas valstis Eiropas Savienībā un ārpus tās ir vai nu īstenojušas uz tirgu orientētas reformas, vai arī ir agrīnā pārejas fāzē pirms šādām reformām[10]. Kopēja virzība Lai nodrošinātu jaunu tehnoloģiju strauju ieviešanu un lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus, ir veiksmīgi īstenota spektra izmantošanas saskaņošana ES līmenī dažās spektra joslās. Tomēr lielākā daļa frekvenču izmantošana netiek koordinēta ES līmenī, un dalībvalstu atšķirīgo stratēģiju dēļ iekšējā tirgus attīstība joprojām tiek kavēta. Šādas problēmas var samazināt, kā arī palīdzēt daudz efektīvāk de facto saskaņot izmantošanu, koordinēti ieviešot spektra tirgu Eiropas Savienībā. Komisijas pasūtītajā pētījumā tika analizēts, kādu sekundāro ietekmi atstās atšķirīgas tirdzniecības un elastīguma ieviešanas stratēģijas. Tika konstatēts, ka, ja viena valsts izlemtu neveikt savas spektra pārvaldības politikas reformu, nosakot šādus pasākumus, šis lēmums radītu izmaksas citām valstīm. Turpretim, ja viena valsts izlemtu pievienoties reformas projektam, tad citām valstīm no tā būtu papildu ieguvums. 60-70% ieguvumu tiktu radīti valstu reformu rezultātā, bet 30-40% — pateicoties pārejas procesam visās ES valstīs. Šiem aprēķina modeļiem pamatā esošie kvalitātes apsvērumi pieļauj tāda paša veida sekundāro ietekmi, kāda pieredzēta Eiropas Savienībā ar iekšējā tirgus izveidi. Ja ES līmenī ieviestu frekvenču spektra tirdzniecību, tad tiktu radīti priekšnoteikumi nevainojamiem pārrobežu pakalpojumiem, pamatojoties uz visā Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem, un tiktu izveidots viens no pasaulē vislielākajiem uz spektra izmantošanu balstītajiem pakalpojumu tirgiem. Strauji uzlabotos ES konkurētspēja, un tas būtu spēcīgs impulss inovācijai. 5. GALVENIE APSVERAMIE JAUTāJUMI PAR EIROPAS FREKVENčU SPEKTRA TIRGU IEVIEšANU Ir dažas grūtības, kuras jāpārvar, ieviešot spektra tirgus, un tās var pārvarēt, tikai ES līmenī vienojoties par stratēģiskajiem mērķiem un koncentrējot uzmanību uz dažiem galvenajiem īstenošanas aspektiem. 5.1. Vienošanās par mērķiem Politiski jāvienojas izveidot funkcionējošus spektra tirgus līdz 2010. gadam, atļaujot tirgot ievērojami lielas daļas spektra ar elastīgas izmantošanas priekšnoteikumu. Tādējādi visas ieinteresētās puses spētu sagatavoties jaunajai spektra pārvaldības videi un tiktu nodrošināta vienmērīga pāreja tādu pakalpojumu tirgos, kuri atkarīgi no spektra izmantošanas. 5.2. Spektra joslas Lai sasniegtu iepriekšminēto mērķi, būtu jāatļauj tirgot krietna spektra daļa. Ar pakāpenisku metodi, uzmanību koncentrējot tikai uz dažām „testa joslām”, lielāku konkurenci un inovāciju nevar nodrošināt. Tirdzniecībai piedāvājot pārāk ierobežotu spektra daļu, riskētu ar paralizējošu rīcību, kas vērsta pret konkurenci, un ierobežotu iespējas mācīties no gūtās pieredzes. Šis priekšlikums neattiecas uz to spektra daļu, ko izmanto sabiedrības interešu labā, piemēram, aizsardzībā un zinātnē, vai ko pārvalda globālā līmenī, piemēram, aviācija un satelīti. Pamatojoties uz pētījumiem un sabiedrisko apspriešanu, ir vispāratzīts, ka tās spektra joslas, kas tiek izmantotas virszemes elektronisko sakaru pakalpojumiem, ir visnoderīgākās, lai gūtu ieguvumus, kas būtu iespējami ar tirgu palīdzību. Turklāt šīs joslas lielos vilcienos atbilst tām joslām, ko dažas dalībvalstis jau sākotnēji izvēlējās saviem nacionālajiem spektra tirgiem[11], un tās ir RSPG darba centrā, kas veltīts konverģences stratēģijas izstrādei. Lai nodrošinātu efektīvu koordināciju, kuras rezultātā iegūtu reālus rezultātus Kopienas līmenī, Komisija ierosina ieviest tirgus tām frekvencēm, kas šobrīd tiek izmantotas še turpmāk uzskaitītajiem mērķiem, piemēram: - Virszemes mobilo sakaru pakalpojumi , ieskaitot, piemēram, frekvences publiskajiem mobilo sakaru pakalpojumiem, tādiem kā GSM un 3G, kā arī frekvences, kuras izmanto slēgtas lietotāju grupas, tādas kā PMR un PAMR. - Virszemes fiksēto bezvadu sakaru pakalpojumi , ieskaitot, piemēram, frekvences bezvadu abonentlīnijai, platjoslas bezvadu piekļuvei un mikroviļņu saitēm. - Virszemes televīzijas un radioapraides pakalpojumi , ieskaitot, piemēram, frekvences vietējai, reģionālai un nacionālai apraidei. Faktisko joslu izvēle būs jāapstiprina koordinācijas procesā, un konkrētām likumdošanas iniciatīvām būtu jābalstās uz ietekmes novērtējumiem. Šajā kontekstā īpaši jāievēro mazo, lēto operatoru izmaksas. Iepriekš uzskaitītās joslas jau pavisam drīz var tikt regulētas ar tirgus nosacījumiem. Tās jau bieži vien ir piešķirtas kā individuālas tiesības izmantot noteiktus „frekvenču blokus” konkrētās ģeogrāfiskajās zonās, un arī tiesību subjekti bieži vien paši atbild par sava tīkla plānošanu, un viņiem ir pieredze ar tehnoloģijas modernizāciju un ietekmi uz tirgiem. Ja spektrs, kas atbrīvots, pateicoties ciparu dividendei, tiks pārdalīts, tad šīs joslas tiks izmantotas vēl efektīvāk (lai gan var nolemt kādu šīs dividendes daļu pārvaldīt atbilstoši citiem modeļiem)[12]. Kaut arī vērā jāņem sabiedriskās apraides īpašās iezīmes, jāsaprot, ka spektra lietotāji šīs piedāvātās iespējas tirgot un efektīvāk izmantot frekvences var pieņemt, bet tas nav viņu pienākums. Varētu būt noderīgi arī vēlreiz izvērtēt pieņēmumu, ka raidīšanai ēterā sabiedrības interesēs ir automātiski vajadzīgs virszemes frekvenču spektrs, jo pārklājuma nodrošināšanas saistības arvien biežāk ir iespējams izpildīt citādi nekā ar zemes bezvadu komunikāciju, ņemot vērā pieaugošo konverģenci un vairāku platformu pieejamību. Tas nav pretrunā nedz sabiedriskās apraides nodrošināšanas mērķim, nedz citiem joprojām spēkā esošiem politiskajiem mērķiem. Paredzētā tirgojamo joslu darbības joma līdz minimumam samazinātu spektra ierobežošanas risku, jo uzņēmējiem nebūs resursu vai stimula panākt dominējošo stāvokli. Attiecībā uz gadījumiem, kad rastos konkurences problēmas, konkurences tiesības principā paredz adekvātus un pietiekamus aizsardzības līdzekļus. Ja nevajadzīgi ierobežojumi, kas saistīti ar spektra izmantošanas tiesībām, rada šķēršļus tirgus pieejamībai, attiecīgo ierobežojumu atcelšanai izmanto atbilstošo aizsardzības līdzekli. 5.3. Ar pāreju saistīti jautājumi Sagaidāms, ka spektra tirgu ieviešana ietekmēs pašreizējo, tostarp tirgojamo, atļauju vērtību, kā arī attiecīgos ieguldījumus. Šāda ietekme varētu dažādi skart dažādos tiesību subjektus. Katrā ziņā šī ietekme atspoguļos esošos un turpmākos atļauju izsniegšanas nosacījumus, kā arī konkurences līmeni Kopienā. Pārejot uz tirgu orientētu metodi, dalībvalstīm jāņem vērā tiesību subjektu leģitīmās intereses, bet vienlaikus jānodrošina arī atbilstība konkurences tiesību prasībām un vispārējiem Kopienu tiesību principiem. Lai izvairītos no esošo tiesību subjektu sodīšanas, var būt lietderīgi, piemēram, dot viņiem lielāku brīvību realizēt savas tiesības un atcelt nepamatotus ierobežojumus šo tiesību izmantošanai. Tas jādara pakāpeniski un bez diskriminācijas, kamēr attīstās tirgus vērtība tiesībām uz spektru. 5.4. Spektra tiesību noteikšana Būtu jāsaskaņo daži tirgojamo tiesību aspekti, piemēram, kopējais formāts (dokuments vai „nosaukums”), un galu galā materiālie noteikumi, kas nosaka lietotāju brīvību savas tiesības izmantot un tirgot. Tādējādi tiktu samazinātas darījumu izmaksas, palielināta tirgus pārredzamība un juridiska noteiktība visā ES. Tiktu arī vienkāršota īpašumtiesību nodošana un sekmēta efektīvāka izmantošana, tādējādi veicinot liela mēroga inovāciju un apjomradītus ietaupījumus. 5.5. Informācijas koordinācija Lai spektra tirgi darbotos, ir būtiski, lai būtu viegli pieejama ticama informācija. Šobrīd šāda informācija dažādos formātos atrodas valsts datu bāzēs. Nākotnē tā jāsniedz koordinēti, lai atvieglotu spektra tiesību salīdzināšanu un lai pircēji varētu atrast potenciālos pārdevējus visā ES. Tādēļ jāizstrādā viens ES mēroga portāls ar pieeju informācijai par sadalījumu, par piešķirtajām tiesībām uz spektru (valsts reģistri), par tirdzniecībai pieejamo spektru, kas vēl nav piešķirts vai kas noteiktā laika brīdī kļūs pieejams tirdzniecībai, kā arī par attiecīgajiem valsts noteikumiem un tiesību aktiem. To var sekmēt, par pamatu ņemot vai paplašinot esošās struktūras, tādas kā EFIS (Elektroniskas lidojuma instrumentu sistēmas) datubāze Eiropas Radiosakaru birojā. 5.6. Pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitāte Tā kā tehnoloģiju un pakalpojumu ierobežojumi arvien biežāk ir pretrunā apvienošanai, ir svarīgi pievērst uzmanību tam, kā tiesību tirgojamību var apvienot ar elastīgumu, t.i., spektra īpašnieka tiesības to izmantot jebkādiem pakalpojumiem, ja vien tiek ievērotas tehniskās prasības. Tehnoloģiju neitralitāte ir princips, kura pamatā ir pašreizējie reglamentējošie noteikumi ES līmenī un kas attiecībā uz spektru jādefinē tā, lai līdz minimumam samazinātu ierobežojumus, vienlaikus nodrošinot, ka tiek pienācīgi risināta tehnisko traucējumu problēma. Tomēr jāsaprot, ka atsevišķos gadījumos nepieciešamā traucējumu pārvaldība uzliek ierobežojumus, kas praksē vienai tehnoloģijai ir noderīgāki nekā citai. Pakalpojumu neitralitāte nozīmē to, ka tiesību subjekts ir tas, kas nosaka, kurus pakalpojumus tas piedāvā, pamatojoties uz savām spektra izmantošanas tiesībām. Raugoties no spektra tehniskās pārvaldības viedokļa, parasti nav pamata ierobežot to pakalpojumu skaitu, kuru sniegšanai var izmantot spektru. Tomēr Starptautiskā elektrosakaru savienība noteikumos par radiosakariem ir noteikusi plašas [pakalpojumu] kategorijas, uz kurām attiecas noteikumi par izvairīšanos no pārrobežu sakaru traucējumiem. Virszemes elektronisko sakaru jomā šīs kategorijas strauji noveco. Var būt gadījumi, kad pakalpojumu ierobežošana ir lietderīga un attaisnojama (piemēram, kad ir panākta pakalpojumu savstarpēja izmantojamība), un ir gadījumi, kad šāda metode ir bijusi ļoti veiksmīga pakalpojumu tirgu attīstīšanā un patērētāju pieprasījuma izpildē. Tādēļ jānosaka izņēmuma kritēriji gadījumiem, kad pakalpojumu ierobežojumi ir pamatoti, piešķirot spektra izmantošanas tiesības, bet pretējā gadījumā par likumu jāpieņem pakalpojumu neitralitāte. 6. NāKAMIE PASāKUMI SPEKTRA TIRGU IZVEIDē Šā paziņojuma primārais mērķis ir panākt politisku vienošanos ES līmenī par vispārējo mērķi līdz 2010. gadam izveidot spektra tirgus. Lai to sasniegtu, Komisija plāno izstrādāt ES spektra tirdzniecības stratēģiju ar šādiem galvenajiem aspektiem: Tirgojamība - Tiesības tirgot individuālas tiesības izmantot frekvences noteiktās spektra joslās elektronisko sakaru pakalpojumiem, - Noteikt kārtību, kādā joslas tiek iekļautas tirdzniecības režīmā, - Izstrādāt spektra joslu sākotnējo atlasi. Tehnoloģiju neitralitāte - Noteikt tehnoloģiju neitralitāti, ieviešot vismazākos iespējamos ierobežojumus. Pakalpojumu neitralitāte - Noteikt īpašos pakalpojumu sniegšanas nosacījumus, kuri nākotnē var būt saistīti ar joslu izmantošanu. Tiesības uz spektru - Saskaņot tiesības uz spektru; izveidot kopēju formātu un pēc tam noteikt kopējas definīcijas dažādajiem materiālajiem aspektiem, kas piemīt lietotāju tiesībām brīvi izmantot un tirgot savas tiesības. Pārredzamība - Pieeja informācijai, kas nepieciešama spektra tirgiem, tostarp informācijai par sadalījumu un piešķirtajām tiesībām uz spektru (valsts reģistri), kas tiek sniegta saskaņoti, izmantojot vienu ES mēroga portālu. Jo īpaši reglamentējošo noteikumu pārskatīšanā, kas sāksies 2006. gada vidū, tiks iekļauti pasākumi, kas saistīti ar tirdzniecības režīmu, tehnoloģiju neitralitāti un pakalpojumu neitralitāti. Likumdošanas process jāpapildina ar ietekmes novērtējumiem un aktīvu dialogu ar dalībvalstīm, kā arī ar koordinācijas procesu, kurā var apsvērt arī tos jautājumus, kas nav iekļauti reglamentējošo noteikumu pārskatīšanā. Tas ļaus praktiski īstenot tirdzniecības režīmu, vienlaikus šajā īsajā termiņā izvairoties no dārgi izmaksājošas novilcināšanas un sadrumstalošanas. Vajadzības gadījumā Komisija var arī izdot ieteikumus. Cik vien iespējams drīz jāizveido koordinācijas grupas, kas strādās pie galvenajiem noteiktajiem aspektiem. Koordinācijas un likumdošanas procesos savstarpēji jāapmainās ar informāciju, un tiem vienam otrs jāpastiprina. Iepriekš izklāstītais process sistemātiski tiktu papildināts, rīkojot sabiedrisko apspriešanu par konkrētiem priekšlikumiem. Komisija plāno ziņot par panākto progresu savā ikgadējā ziņojumā par politiku frekvenču spektra jomā. 7. SECINāJUMI Spektra pārvaldības reforma Eiropas Savienībā, lai ieviestu uz tirgu orientētu spektra sadales metodi, ir grūts uzdevums. Bet to ir vērts uzsākt, jo spektru tirgus efektīva ieviešana būtu - noderīga tādā ziņā, ka palielinātos Eiropas konkurētspēja, inovācijas potenciāls un nostiprinātos iekšējais tirgus, kā arī paplašinātos patērētājam piedāvāto pakalpojumu klāsts līdztekus pozitīvajai ietekmei uz darbavietu radīšanu un ārējo tirdzniecību; - savlaicīga un nepieciešama, jo ir izsmeltas līdz šim praktizētās spektra pārvaldīšanas iespējas, ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, pieaugošo pieprasījumu pēc spektra resursiem, kā arī strauji mainīgos ekonomiskos scenārijus un tirgus; - realizējama paredzētajā termiņā. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Ministru padomi apstiprināt šajā paziņojumā izklāstīto metodi. [1] Paziņojumā KOM(2005) 411: „Tālredzīga Eiropas Savienības radiofrekvenču spektra politika: 2. gada ziņojums” izklāstīta vispārējā Komisijas pieeja šim jautājumam. [2] „Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Union”, http://europa.eu.int/information_society/policy/radio_spectrum/ref_info/studies/index_en.htm. [3] http://rspg.groups.eu.int. [4] “Rethinking the European ICT agenda: Ten ICT breakthroughs for reaching Lisbon goals”. [5] Padomes 2004. gada 10. decembra rezolūcija, skat. 15472/04 (Press e 345.). [6] The economic costs of spectrum misallocation, Jerry Ellig, 2005. gada maijs http://cadep.ufm.edu.gt/telecom/ingles/interior.asp?menu=lecturas. [7] Radiofrekvenču spektra lēmums 676/2002/EK. [8] Pamatdirektīva 2002/21/EK, Atļauju izsniegšanas direktīva 2002/20/EK. [9] Radiofrekvenču spektra regulējums arī ir svarīgs līdzeklis, ar kā palīdzību veicināt iekārtu iekšējo tirgu, kopā ar RTTE direktīvu 1999/5/EK. [10] Pie tām pieder šādas Eiropas Savienības valstis: DK, IT, NL, HU, AT, PT, SK, SI, SE un UK. [11] Komisija ir informēta, ka dažas dalībvalstis plāno arī citām joslām piemērot uz tirgu orientētu metodi. [12] Skatīt Paziņojumu par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu virszemes apraidi, KOM(2005) 204, un ar to saistīto personāla darba dokumentu SEK(2005) 661, 10. lpp.