Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 380/12)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas (1) Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“GROS PLANT DU PAYS NANTAIS”

PDO-FR-A0275-AM02

Paziņojuma datums: 2020. gada 15. septembrī.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals ir pārskatīts pēc pašvaldību apvienošanas, kuras rezultātā ir mainījušies vairāku pašvaldību nosaukumi.

Pašvaldību nosaukumi “Saint-Géréon” un “Ancenis” tika aizstāti ar pašvaldības nosaukumu “Ancenis-Saint-Géréon”. Pašvaldības nosaukums “Saint-Hilaire-de-Loulay” tika aizstāts ar vārdkopu “Montaigu-Vendée tikai attiecībā uz Saint-Hilaire-de-Loulay deleģētās pašvaldības teritoriju”.

Šis redakcionāls grozījums ģeogrāfisko apgabalu nemaina.

Šā grozījuma rezultātā ir jāgroza vienotā dokumenta 6. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdu savienojuma “2018. gada 15. novembrī” pievieno vārdu savienojumu “un 2020. gada 17. jūnijā”.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala demarkācijas izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vienotais dokuments tiek pārskatīts, lai svītrotu atsauci uz pašvaldību skaitu ģeogrāfiskajā apgabalā.

Šis grozījums ir izdarīts vienotā dokumenta 8. punktā.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Gros Plant du Pays nantais

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīni

4. Vīna vai vīnu apraksts

Tie ir sausi, nedzirkstoši baltvīni.

Vīniem ir šādas īpašības:

— minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %,

— maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir 4 grami uz litru,

— gaistošo skābju maksimālais saturs ir 10 miliekvivalenti uz litru,

— pēc bagātināšanas maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 11 %.

Kopējais skābuma saturs, kopējais sēra dioksīda saturs un kopējā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija vīniem ir tāda, kā noteikts Kopienas tiesiskajā regulējumā. Tie ir sausi, nedzirkstoši baltvīni.

Tiem ir izteikti gaiši dzeltens ietērps, kas jauniem vīniem dažkārt iekrāsots ar zaļiem lāsumiem.

Vīnu garšas līdzsvars ir skābens, un kopumā dominē svaigums un vieglums.

Pēc smaržas tiem piemīt smalki, pārsvarā augļu vai ziedu, aromāti, ko bieži papildina jodēta smarža.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums: Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru): Kopējais maksimālais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Īpašās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2,20 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,90 līdz 1,10 metriem.

Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 14 vīnstīgu pumpuriem, apgriež:

— vai nu īsi (vainagu veidojot Ruajā [Royat] kordona, kausveida vai vēdekļveida formā),

— vai arī pēc vienkāršās Gijo [Guyot] metodes.

Apgriešana ir jāpabeidz pirms pumpuru izplaukšanas jeb 5. fenoloģiskajā fāzē pēc Eichborn un Lorenz skalas.

Augļu aizmešanās posmā auglīgo skaits gadā uz katru vīnkoku ir mazāks par vai vienāds ar 12.

Īpašā vīndarības metode

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas nepārsniedz -5 °C, ir aizliegta.

Pēc bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 11 %.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības praksē attiecībā uz vīniem tiek ievēroti arī pienākumi, kas noteikti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā [code rural et de la pêche maritime].

b. Maksimālais ražas iznākums

75 hektolitri no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2018. gada 20. jūnijā. Dienā, kad kompetentā valsts komiteja apstiprināja šo specifikāciju, minētais apgabals, pamatojoties uz 2020. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, aptvēra šādu pašvaldību teritoriju:

— Loire-Atlantique departamentā: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Chéméré deleģētās pašvaldības teritoriju), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz;

— Maine-et-Loire departamentā: Mauges-sur-Loire (tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Florent deleģētās pašvaldības teritoriju), Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Chaussaire deleģētās pašvaldības teritoriju), Orée d’Anjou un Sèvremoine (tikai attiecībā uz Saint-Crespin-sur-Moine un Tillières deleģēto pašvaldības teritoriju);

— Vendée departamentā: Cugand, Montaigu-Vendée tikai attiecībā uz Saint-Hilaire-de-Loulay deleģētās pašvaldības teritoriju, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Colombard B”

“Folle blanche B”

“Montils B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Apraksts par dabas faktoriem, kas nodrošina saikni

Ģeogrāfiskā apgabala reljefu caurvij blīvs upju tīkls, kas izvietojies uz dienvidiem un austrumiem no Nantes [Nantes] pilsētas. Nantes reģions stiepjas no Možas [Mauges] kalnu pakājes austrumos līdz Atlantijas okeāna piekrastei rietumos un no Luāras krastiem ziemeļos līdz Vandejas līdzenumiem dienvidos, un reģiona ainavu nosaka ar vīnogulājiem apstādīto pakalnu un ieleju mija. Vīnogulāji ir iestādīti lielākoties uz pakalniem un nogāzēs, kas atrodas ap Granljē [Grandlieu] ezeru un tā ietekām, kā arī Gulēna [Goulaine] purva un Luāras ielejas nogāzēs. Šis ģeogrāfiskais apgabals atrodas lielā Luāras ielejas vīndārza vistālākajā rietumu galā, un tajā ietilpst Atlantijas Luāras, Meinas un Luāras un Vandejas departaments.

Ģeogrāfiskais apgabals ir izvietots uz sena un kompleksa ģeoloģiskā pamata, kur plutoniskās formācijas (granīti, gabross) sastopamas jauktā veidā ar metamorfiskajiem iežiem (gneiss, vizlas slānekļi, amfibolīti un eklogīti), ko vietām klāj terciāra smilts un grants nogulumi. Šie dažādie ieži, nonākot erozijas stāvoklī, bieži vien izveido skābas augsnes, kas bagātas ar raupjiem elementiem (smiltīm, oļiem un granti), ir veselīgas un labi aerētas, ar pietiekamu dabisko noteci, bet nav pārāk auglīgas, un to ūdens rezerves ir mērenas. Attiecībā uz izmantojamību jāteic, ka vīnogu ražas novākšanai noteikto zemesgabalu apgabalu stingri ierobežo stāvāko pauguru nogāzes ar seklām un smilšainām augsnēm.

Nantes reģiona klimatā jūtama okeāna ietekme, un tās iespiešanos ievērojami atvieglo Luāras grīva. Klimatu raksturo nelielas temperatūras svārstības gada laikā. Ziemas ir īpaši maigas, un pavasaros tas veicina agru augsnes sasilšanu. Pateicoties jūras piekrastes vējam, kas samazina karstuma viļņu biežumu un intensitāti, vasarās temperatūras saglabājas zemas. Lietus ir salīdzinoši vienmērīgi sadalīts pa visu gadu, tomēr vasarās ir izteikts nokrišņu deficīts. Šajos platuma grādos ir daudz saulainu dienu.

Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas nodrošina saikni

Pārmantojis ļoti senas vīnkopības tradīcijas, Nantes reģiona vīndārzs viduslaikos bija viens no lielākajiem visā Francijā. Sākot no XVI gadsimta, holandiešu tirgotāju iespaidā vīnkopji pievērsās spirta dedzināšanai. Pēc tam izplatījās un vietējās vīnogu šķirnes nomāca pie Šarantas [charentais] šķirņu grupas piederīgā “Folle blanche B”, kas izslavēta ar no tās saražotā spirta kvalitāti. Nantes reģiona dabas apstākļos šī vīnogu šķirne ir apliecinājusi savu piemērotību baltvīna ražošanai. Nosaukums “Gros Plant” šo Francijas rietumdaļā lielu popularitāti iemantojušo vīnu apzīmēšanai rakstos pirmoreiz parādījās 1732. gadā. XIX gadsimta vidū, kaut arī spirta dedzināšana Nantes reģionā bija pieklususi, “Gros Plant” vīndārzs joprojām aizņēma 20 000 hektāru.

Pēc filokseras uzliesmojuma izraisītās krīzes līdzās vīnogulāju šķirnei “Folle blanche B” mazākā apjomā sāka stādīt arī divas citas Šarantas izcelsmes vīnogu šķirnes, proti, “Montils B” un “Colombard B”. Lai kontrolētu šo dabiski auglīgo augu spēku, ražotāji pieņēma stingrus noteikumus – vidēja vai paaugstināta stādījumu biezība, vīnogulāju īsā apgriešana un stingri ierobežojumi attiecībā uz auglīgo zaru skaitu. Šai ražošanai paredzētos zemesgabalus viņi izvēlējās, ņemot vērā to piemērotību agrai vīnogu nobriešanai, nelielās ūdens rezerves un vājāko auglību. Līdz ar ražības samazināšanos uzlabojās vīnu kvalitāte. Pateicoties reklāmai, kuru piekopa 1948. gadā izveidotā Bakha brālība Bretvins, un 1951. gadā izveidotās pirmās šā nosaukuma aizsardzības arodbiedrības centieniem, ar 1954. gada 26. februāra lēmumu “Gros Plant du Pays nantais” tika atzīts par ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukumu [appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure]. Pēc tam šie vīni kļuva slaveni visas valsts mērogā.

Lai varētu ražot bagātīgākus un sarežģītākus vīnus, vīndari apstiprināja īpašu tehnisko vīndarības metodi, “Nantes metodi”, kas paredz vīnus nenolejot izturēt uz smalkajām vīndarības nogulsnēm vismaz vienu ziemu, — šī zinātība radusies no vīndaru ieraduma labākā vīna mucu paturēt ģimenes svētku atzīmēšanai nākamā gada pavasarī un vīnu tajā atstāt uz nogulsnēm. Šāda vīndarības metode vīnam piešķir piesātinātību un sulīgumu, to bagātinot, it īpaši ar monoproteīniem un citām sastāvdaļām, kas rodas rauga šūnu sieniņu autolīzē. Turklāt šī metode, kas paredz neveikt nekādas manipulācijas ar vīniem un turēt tos ar oglekļa dioksīdu piesātinātā atmosfērā, stingri ierobežojot oksidēšanos un gaistošo savienojumu izdalīšanos, ļauj spirta fermentācijas gaitā veidojušos aromātus saglabāt līdz pavasarim un vēl ilgāk. Noteikumi, kas īpaši attiecas uz tradicionālo norādi “uz nogulsnēm”, tika izstrādāti 1977. gadā, un saskaņā ar tiem, lai ierobežotu vīna noliešanu no nogulsnēm un dekantēšanu, no 1994. gada vīnus pudelēs pilda vīndarīšanas pagrabos.

2009. gadā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīndārzs aizņēma gandrīz 1 500 hektāru lielu platību, ko izmantoja 600 ražotāji, lai gadā saražotu aptuveni 100 000 hektolitrus vīnu, un no tiem vairāk nekā trešdaļu apzīmēja ar norādi “uz nogulsnēm”. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Gros Plant du Pays nantais” vīni ir nedzirkstoši baltvīni. Tiem ir izteikti gaiši dzeltens ietērps, kas jauniem vīniem dažkārt iekrāsots ar zaļiem lāsumiem. Vīnu garšas līdzsvars ir skābens, un kopumā dominē svaigums un vieglums. Pēc smaržas tiem piemīt smalki, pārsvarā augļu vai ziedu, aromāti, ko bieži papildina jodēta smarža.

Vīni, kurus apzīmē ar norādi “uz nogulsnēm”, mutē parasti rada līdzsvaru, kas vairāk vērsts uz piesātinātību, sarežģītāku smaržu buķeti, un tiem var piemist viegls dzirkstīgums, ko rada atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies spirta fermentācijas procesā. Lai saglabātu svaigumu, aromātu bagātību un endogēno oglekļa dioksīdu, kopšanas laikā vīnus sargā no oksidēšanās. Tā kā oglekļa dioksīda saturs ir pārāk augsts fasēšanai mīkstos konteineros, šos vīnus pilda pudelēs, un iepildīšanas laikā ir nepieciešama īpaša rūpība. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīnu oriģinalitāti nosakošo vīnogu šķirņu iekopšana Nantes reģionā ir saistīta ar Nantes ģeogrāfisko stāvokli un vēsturi. Šajā lielajā ostas pilsētā, kas atrodas pie Luāras ieteces Atlantijas okeānā, ļoti agri attīstījās aktīva vīna tirdzniecība, kura apgādāja ar vīnu Ziemeļeiropas pilsētas. Nozīmīgais tirdzniecības centrs piesaistīja daudzus tirgotājus, to vidū lielu skaitu holandiešu, kuru ietekmē vīnogu šķirne “Folle blanche B” ģeogrāfiskajā apgabalā izplatījās, vēl pirms tika iekoptas abas pārējās vīnogu šķirnes “Montils B” un “Colombard B”, kuru agronomiskie parametri ir ļoti līdzīgi.

Nantes reģiona augsnes un klimata apstākļi ļāva no šīm vīnogu šķirnēm gatavot līdzsvarotus baltvīnus ar izsmalcinātiem aromātiem. Ģeogrāfiskā apgabala rupjgraudainās un skābās augsnes, kas izveidojušās uz granīta, gneisa, vizlas slānekļa vai smilts un grants nogulumiem, mijiedarbībā ar Nantes maigo ziemas klimatu veicina vīnogulāju veģetatīvā cikla agrīnu iesākumu un savlaicīgu vīnogu nogatavošanos. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīndārza atrašanās reģiona ziemeļu daļā un okeāna ietekme nodrošina vēsas temperatūras vasarās, palīdzot saglabāt vīnogu izsmalcināto aromātu prekursorus.

Lai izvēlētās vīnogu šķirnes pielāgotu Nantes reģiona dabas apstākļiem, ģeogrāfiskā apgabala vīndari izmantojuši labi iesakņojušos zinātību, kas pārmantota no gadsimtiem senām izsmalcinātu vīnu tirdzniecības tradīcijām. Tehniskās izvēles — gan attiecībā uz zemesgabalu atlasi pirms stādīšanas, gan attiecībā uz vīnogulāju augšanas spēka regulēšanu — ļauj maksimāli izmantot ģeogrāfiskā apgabala mazauglīgās augsnes un saules gaismas bagātību, lai iegūtu nogatavojušos un veselīgu vīnogu ražu.

Nantes vīna kopšanas metode, izturot to uz smalkajām vīndarības nogulsnēm un neveicot noliešanu, ļauj vīnā izpausties smaržu molekulām, kas radušās fermentācijas laikā. Maigais ziemas klimats veicina vīna mijiedarbību ar nogulsnēm, pastiprinot vīnu bagātīgumu. Šāda kopšana vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm”, piešķir piesātinātību, izsmalcinātus un maigus augļu vai ziedu aromātus, kā arī nelielu dzirkstīgumu, ko izraisa atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies fermentācijas beigās. Lai saglabātu šādas kopšanas radītās priekšrocības un novērstu oksidēšanos, vīndari ir apguvuši īpašu vīna fasēšanas prasmi un iepildīšanu pudelēs veic vīndarīšanas pagrabos. Šī tradicionālā prakse, kas samazina manipulācijas ar produktu, ir nevainojami pielāgota, lai saglabātu vīnu smalkās smaržu komponentes.

Būdams Luāras vīns, kas saražots “vistuvāk okeānam” (jo ģeogrāfiskais apgabals sniedzas līdz Burgnefas [Bourgneuf] līcim), “Gros Plant du Pays nantais” mutē atraisa skābenu garšu un parasti arī jodētus aromātus, kas lieliski sader ar vēžveidīgajiem un austerēm. Ražotāji vienmēr ir daudzinājuši šo vīnu identitātes saistību ar vietējo gastronomiju, un 1954. gadā viņi panāca ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukuma atzīšanu. Arī mūsdienās reģiona vīndārza atrašanās piekrastē starp Bretaņu un Vandeju dod komerciālas priekšrocības, jo daudzie tūristi vasarā aktīvi veicina vīna reģiona atpazīstamību un nostiprina priekšstatu par šo vīnu kā ideālu piedevu pie jūras produktiem.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi par prasībām vīndarīšanas un vīna gatavošanas jomā un attiecībā uz tādu vīnu darīšanu, gatavošanu, kopšanu un fasēšanu, kuriem var piemērot norādi “uz nogulsnēm”, veido šādu pašvaldību teritorija:

— Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās pašvaldības teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varades deleģētās pašvaldības teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé;

— Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās pašvaldības teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto pašvaldību teritoriju).

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “uz nogulsnēm” drīkst tiem vīniem, kuri atbilst attiecībā uz šo norādi specifikācijā paredzētajiem ražošanas nosacījumiem.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire” drīkst saskaņā ar noteikumiem, kas specifikācijā paredzēti attiecībā uz šā ģeogrāfiskā nosaukuma lietošanu.

Ja pievieno norādi “uz nogulsnēm” vai ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”, izmantoto rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz to rakstzīmju lielumu, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm”, jānorāda vīnogu ražas gads.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

— tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

— šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums. To norāda tajā pašā redzamības laukā, kur kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

lai saglabātu īpašības, kas radušās, pateicoties vīndarīšanas un vīna kopšanas metodei, it īpaši vīna svaigumu, aromātu sarežģītību un nelielo dzirkstīgumu, ko rada endogēnā oglekļa dioksīda klātbūtne, un lai ierobežotu dekantēšanu, vīnus, uz kuriem var attiecināt norādi “uz nogulsnēm”, pudelēs iepilda vīndarīšanas pagrabos, un to dara laikposmā no 1. marta līdz 31. decembrim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fd4318d-e004-4c39-afe6-5016a5faef3f

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.