Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)2017. gada jūnijā un 2018. gada jūnijā Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā bija vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Konstatēto būtisko noviržu dēļ Padome sniedza 2017. gada 16. jūnija un 2018. gada 22. jūnija ieteikumus, iesakot Rumānijai veikt politikas pasākumus, kas nepieciešami, lai izlabotu minētās novirzes. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija pēc minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies, un izdeva pārskatītus ieteikumus attiecīgi 2017. gada 5. decembrī un 2018. gada 4. decembrī. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija arī pēc šiem minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies.

(2)Padome 2019. gada 14. jūnijā konstatēja, ka 2018. gadā Rumānijā atkal bija vērojama būtiska novirze no korekcijām, kas domātas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un izdeva ieteikumu Rumānijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps nepārsniedz 4,5 % 2019. gadā un 5,1 % 2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā un 0,75 % apmērā no IKP 2020. gadā. Tā arī ieteica Rumānijai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas labvēlīgs izaugsmei. Padome noteica, ka Rumānijai līdz 2019. gada 15. oktobrim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz minēto ieteikumu.

(3)Komisija 2019. gada 25. septembrī Rumānijā veica pastiprinātas uzraudzības misiju uzraudzībai uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija bija nosūtījusi savus pagaidu konstatējumus Rumānijas iestādēm, aicinot tās sniegt savus komentārus, Komisija 2019. gada 20. novembrī par saviem konstatējumiem ziņoja Padomei. Konstatējumi tika nodoti atklātībai. Komisijas ziņojumā ir konstatēts, ka Rumānijas iestādes plāno sākt strukturālu korekciju tikai no 2022. gada, un tādējādi neplāno rīkoties atbilstoši Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumam.

(4)Rumānijas iestādes 2019. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu. Šajā ziņojumā nav ietverts ne visaptverošs aprēķins par atsevišķām budžeta kategorijām, ne arī katra minētā pasākuma ietekme uz budžetu. Tādēļ šis ziņojums neatbilst Padomes ieteiktajām ziņošanas prasībām. Ziņojumā iestādes atkārtoja, ka 2019. gada mērķis tām ir nominālais deficīts 2,8 % no IKP, kas ir tas pats mērķis, kas noteikts 2019. gada konverģences programmā. Ja šis mērķa nominālais deficīts tiktu sasniegts, tas veidotu tikai nelielu vispārējās valdības budžeta deficīta samazinājumu salīdzinājumā ar 2018. gadu, neraugoties uz to, ka Rumānijā ir vērojama augsta ekonomikas izaugsme. Iestāžu noteiktais mērķis 2020. gadam ir nominālais deficīts 2,9 % apmērā no IKP, kas ir augstāks nekā 2019. gada konverģences programmā norādītais – 2,7 % no IKP. Visumā paziņoto pasākumu fiskālā ietekme neatbilst prasībai, kas minēta Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumā.

(5)Balstoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, 2019. gadā valdības neto primāro izdevumu pieaugums paredzēts 12,8 %, kas ievērojami pārsniedz ieteiktos 4,5 % (novirze 2,5 % no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar ieteikto uzlabojumu 1,0 % apmērā no IKP (novirze 1,8 % apmērā no IKP). Tādējādi abi pīlāri rāda novirzi no ieteiktās korekcijas. Vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas 2019. gadā.

(6)Balstoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, 2020. gadā valdības neto primāro izdevumu pieaugums paredzēts 11,1 %, kas ievērojami pārsniedz ieteikto 5,1 % (novirze 1,8 % apmērā no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar ieteikto uzlabojumu 0,75 % apmērā no IKP (novirze 1,6 % apmērā no IKP). Tādēļ abi pīlāri liecina par risku novirzīties no ieteiktās korekcijas līdzīgā apmērā. Vispārējais novērtējums apstiprina novirzi no ieteiktās korekcijas 2020. gadā.

(7)Turklāt Komisijas 2019. gada rudens prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā būs 3,6 %, bet 2020. gadā – 4,4 %, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP.

(8)Minētie konstatējumi ved pie slēdziena, ka Rumānijas rīcība pēc Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikuma nav bijusi pietiekama,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.