EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.5.2018 COM(2018) 321 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv



Daudzgadu finanšu shēma 2021.-2027. gadam



{SWD(2018) 171 final}



1.JAUNS, MŪSDIENĪGS BUDŽETS 27 VALSTU SAVIENĪBAI Reizi septiņos gados Eiropas Savienība lemj par tās turpmāko ilgtermiņa budžetu – daudzgadu finanšu shēmu. Nākamais šāds budžets, kas sāksies 2021. gada 1. janvārī, būs pirmais Eiropas Savienībai 27 valstu sastāvā. Tas ir izšķirīgs brīdis mūsu Savienībai. Tā ir iespēja dalībvalstīm un Eiropas iestādēm kopīgi atbalstīt skaidru redzējumu par Eiropas nākotni. Laiks, kad nepārprotami parādīt, ka Savienība ir gatava savus vārdus apliecināt ar darbiem, kas nepieciešami, lai īstenotu mūsu kopīgo redzējumu. Mūsdienīgs, mērķtiecīgs ES budžets palīdzēs turpināt iedzīvināt pozitīvo programmu, kuru Eiropas Parlamentā 2016. gada 14. septembrī savā runā par stāvokli Savienībā ierosināja Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers un par kuru 27 dalībvalstu vadītāji vienojās 2016. gada 16. septembrī Bratislavā un 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā. Mūsdienīgs, mērķtiecīgs ES budžets palīdzēs Savienībai lielāku uzsvaru likt uz svarīgiem jautājumiem un neveltīt tik lielu uzmanību mazāk nozīmīgiem jautājumiem, par ko vienošanās panākta Romā. Sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu notiek laikā, kad Savienība saskaras ar jaunu dinamiku, kā arī ar lieliem izaicinājumiem. Savienība pēc finanšu un ekonomikas krīzes rīkojās izlēmīgi, lai liktu stabilus pamatus ilgtspējīgai atlabšanai. Ekonomika tagad pieaug un rada darbvietas. Savienības uzmanība arvien vairāk tiek vērsta uz efektīvu un taisnīgu to jautājumu risināšanu, kas patiešām ir svarīgi iedzīvotāju ikdienas dzīvē. Un tas ir jādara visu iedzīvotāju labā visās Savienības dalībvalstīs. Tāpēc Komisijas priekšsēdētāja Junkera aicinājums pārvarēt domstarpības un padarīt Savienību vienotāku, stiprāku un demokrātiskāku būtu jāatspoguļo arī jaunā budžeta plānojumā. Turpmāko mēnešu laikā veiktā izvēle ietekmēs Savienību vairākus gadu desmitus uz priekšu. Likmes ir augstas. Tehnoloģiskās un demogrāfiskās pārmaiņas pārveido mūsu ekonomiku un sabiedrību. Klimata pārmaiņas un resursu trūkums piespiež nopietni apsvērt to, kā mēs varam nodrošināt mūsu dzīves veida ilgtspējību. Bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū, daudzviet Eiropā joprojām ir augsts. Jauniem drošības apdraudējumiem ir vajadzīgi jauni risinājumi. Eiropas kaimiņvalstīs notiekošā kara un terora izraisītā bēgļu krīze ir parādījusi nepieciešamību pastiprināt mūsu spēju pārvaldīt migrācijas radīto spiedienu un risināt tā pamatcēloņus. Pieaug ģeopolitiskā nestabilitāte, un tiek pārbaudītas vērtības un demokrātijas principi, kas ir mūsu Savienības pamatā. Priekšlikumi, kurus Komisija šodien iesniedz 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai, palīdzēs reaģēt uz šīm iespējām un izaicinājumiem. Tie ir radušies atklātu un iekļaujošu diskusiju rezultātā. Komisija savā 2018. gada 14. februāra paziņojumā iepazīstināja ar turpmākā ES budžeta variantiem. Komisija ir rūpīgi uzklausījusi Eiropas Parlamentu, dalībvalstis, valstu parlamentus, ES finansējuma saņēmējus un citas ieinteresētās personas. Gada sākumā rīkoto atklāto sabiedrisko apspriešanu laikā tika iegūti vairāk nekā 11 000 atbilžu. Komisija ierosina jaunu, mūsdienīgu ilgtermiņa budžetu, kas cieši piesaistīts 27 valstu Savienības politiskajām prioritātēm. Ierosinātajā budžetā apvienoti jauni instrumenti ar modernizētām programmām, lai efektīvi īstenotu Savienības prioritātes un spētu risināt jaunas problēmas. Priekšlikumi arī parāda, kā budžeta finansējumu varētu vienkāršot un reformēt, lai veidotu ciešāku saikni ar politiskajām prioritātēm. Šie priekšlikumi ir izstrādāti tā, lai tiem būtu unikāla ietekme uz labklājīgas, drošas un saliedētas Eiropas veidošanu. Tas tiek panākts, koncentrējoties uz tām jomām, kurās Savienība rezultātus var panākt vislabāk. Katrā jomā Komisija ierosina tādu finansējuma līmeni, kas būs vajadzīgs, lai spētu sasniegt mūsu kopīgos vērienīgos mērķus. Tiesību aktu priekšlikumi par atsevišķām nākotnes finanšu programmām tiks iesniegti turpmāko nedēļu laikā. Priekšlikumos arī reālistiskā un līdzsvarotā veidā reaģēts uz sekām, kas radīsies budžetā, Apvienotās Karalistes izstāšanās dēļ. Nozīmīga ieguldītāja ES budžetā izstāšanās radīs finansiālu ietekmi, un tas ir jāņem vērā turpmākajā finanšu shēmā. Lai saglabātu atbalsta līmeni, kas atbilst mūsu mērķiem visās prioritārajās jomās, no visām dalībvalstīm taisnīgā un līdzsvarotā veidā būs vajadzīgas papildu iemaksas. Līdztekus nedrīkst žēlot pūles ES budžeta efektivitātes uzlabošanai. Komisija ierosina ietaupījumus dažās no galvenajām izdevumu jomām un visa budžeta reformas, lai padarītu to racionālāku un gūtu maksimālu labumu no katra euro. Eiropā patlaban notiek paaudzē lielākās diskusijas par tās nākotni. Diskusiju uzsāka Komisijas 2017. gada 1. martā publicētā Baltā grāmata par Eiropas nākotni, un savu kulmināciju tā sasniegs vadītāju neformālajā sanāksmē Sibiu, Rumānijā, 2019. gada 9. maijā. Dažas nedēļas pirms Eiropas iedzīvotāji dodas vēlēt, tas būs laiks, kad 27 dalībvalstu vadītājiem un Eiropas Parlamentam ir jāiestājas par tādu Eiropu, kādu viņi vēlas, un jāapgādā Savienība ar līdzekļiem rezultātu sasniegšanai. Izšķirīgs progress attiecībā uz topošo ilgtermiņa budžetu līdz tam laikam dos spēcīgu signālu par apņēmību un noteiktību kopīgi virzīties uz priekšu. 2019. gads būs jauns sākums Savienībai 27 valstu sastāvā. Mums jābūt tam gataviem. Laika ir maz, lai ieviestu jauno shēmu un nodrošinātu, ka jaunās programmas ir gatavas no pirmās dienas nodrošināt rezultātus ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Jaunais ES budžets būs vienkāršāks, elastīgāks un mērķtiecīgāks budžets. Budžets, kura pamatā ir labklājības, ilgtspējas, solidaritātes un drošības principi. Budžets Eiropas Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Budžets, kas vieno un nešķeļ. Budžets, kas ir taisnīgs attiecībā pret visām dalībvalstīm. Budžets Eiropas nākotnei. Darbs pie tā ir jāsāk tūlīt. 2.ES BUDŽETA MODERNIZĒŠANA ES budžets ilgu laiku ir bijis vitāli svarīgs avots izaugsmi veicinošām investīcijām visā Eiropā. Pat krīzes laikā tas ir ļāvis Savienībai atbalstīt izaugsmi un darbvietu radīšanu un virzīt ilgtermiņa inovāciju un ekonomikas reformas. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (“Junkera fonds”) izveide labi parāda to, kā ES budžets spēja nodrošināt kritiskā brīdī Eiropas ekonomikas atlabšanai tik ļoti nepieciešamo stimulu. ES budžets ir bijis arī nozīmīga daļa mūsu reakcijā uz daudzajām nopietnajām problēmām – no liela mēroga migrācijas plūsmām līdz drošības apdraudējumiem un klimata pārmaiņām. Nesenā pieredze ir atklājusi dažus pašreizējās shēmas trūkumus. Neraugoties uz dažiem uzlabojumiem, ES budžets joprojām ir pārāk neelastīgs. Elastības trūkums ir liedzis Eiropai strauji mainīgā pasaulē pietiekami ātri un efektīvi reaģēt. Sarežģīti un atšķirīgi finansēšanas noteikumi apgrūtina piekļuvi ES finansējumam un novērš uzmanību no patiešām svarīgā – rezultātu sasniegšanas uz vietas. Līdzekļi ir sadalīti pa pārāk daudzām programmām un instrumentiem gan pašā budžetā, gan ārpus tā. Ir iespējams darīt vairāk, lai modernizētu un vienkāršotu divus lielākos budžeta izdevumu blokus – kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politiku. Daudzām jaunajām prioritātēm Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv, ir vajadzīgi jauni, īpaši pielāgoti instrumenti, lai mērķus pārvērstu realitātē. Komisijas plašo apspriežu galvenais vēstījums ir uztverts skaidri un nepārprotami. Vienotākai, stiprākai un demokrātiskākai Eiropai ir vajadzīgs jauns, mūsdienīgs budžets. Tai ir vajadzīgas svaigas idejas par to, kā šis budžets var panākt rezultātus iedzīvotājiem visā Savienībā. Komisijas rūpīgais izdevumu pārskats ir palīdzējis apzināt to, kas iepriekš ir darbojies labi un kas būtu jāsaglabā nākamajā budžetā. Taču tas arī atklāja jomas, kurās ir vajadzīga reforma, lai atraisītu visu ES budžeta potenciālu. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija ierosina mūsdienīgu shēmu un jaunu un reformētu programmu kopumu, kuru pamatā ir turpmāk minētie principi. ·Lielāks uzsvars uz Eiropas pievienoto vērtību. ES budžets ir pieticīgs salīdzinājumā ar Eiropas ekonomikas un valstu budžetu apmēriem. Tādēļ ir vitāli svarīgi, ka no tā tiek ieguldīts jomās, kurās Savienība var piedāvāt reālu “Eiropas pievienoto vērtību” publiskajiem izdevumiem valstu līmenī. Resursu apvienošana var sasniegt rezultātus, ko dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi, nevar panākt . Piemēri ietver progresīvus pētniecības projektus, kas apvieno labākos pētniekus no visas Eiropas, vai iespējas jauniešiem un maziem uzņēmumiem pilnā mērā izmantot vienotā tirgus un digitālās ekonomikas piedāvātās iespējas. Citi gadījumi, kad resursu apvienošana palīdz darīt vairāk, ietver būtisku stratēģisko investīciju piesaisti. Šīs investīcijas ir Eiropas nākotnes labklājības un tās vadošās lomas pasaules ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā atslēga. Tas pats attiecas uz nodrošinājumu tam, lai Savienība varētu aizstāvēt un aizsargāt savus iedzīvotājus strauji mainīgā pasaulē, kurā daudzas visneatliekamākās problēmas pārsniedz valstu robežas. ·Racionālāks un pārredzamāks budžets. Komisija ierosina saskaņotāku, mērķtiecīgāku un pārredzamāku shēmu. Budžeta struktūra būs skaidrāka un ciešāk saskaņota ar prioritātēm. Komisija ierosina par vairāk nekā vienu trešdaļu samazināt programmu skaitu, piemēram, apvienojot sadrumstalotus finansējuma avotus jaunās, integrētās programmās un krasi racionalizējot finanšu instrumentu izmantošanu. ·Mazāk birokrātijas līdzekļu saņēmējiem. Komisija ierosina noteikumus padarīt loģiskākus, balstoties uz vienotu noteikumu kopumu. Tas ievērojami samazinās administratīvo slogu saņēmējiem un vadošajām iestādēm. Tas atvieglos līdzdalību ES programmās un paātrinās īstenošanu. Tas atvieglos iespējas dažādām programmām un instrumentiem darboties kopā, lai palielinātu ES budžeta ietekmi. Turklāt Komisija ierosinās vienkāršot un racionalizēt valsts atbalsta noteikumus, lai būtu iespējams vieglāk sasaistīt ES budžeta instrumentus ar valsts finansējumu. ·Elastīgāks un labāk reaģējošs budžets. Nestabilā ģeopolitiskā vidē Eiropai uz neparedzētām vajadzībām ir jāspēj reaģēt ātri un efektīvi. Komisija ierosina par pamatu izmantot pastāvošos mehānismus, lai palielinātu budžeta spēju reaģēt. Tas ietver elastības palielināšanu programmās un to starpā, krīzes pārvarēšanas rīku pastiprināšanu un jaunas “Savienības rezerves” izveidošanu, lai reaģētu uz neparedzētiem notikumiem un ārkārtas situācijām tādās jomās kā drošība un migrācija.

·Veiktspējīgs budžets. ES budžetu var uzskatīt par veiksmīgu tikai tad, ja tas sniedz taustāmus rezultātus uz vietas. Komisija ierosina palielināt uzsvaru uz sniegumu visās programmās, tostarp nosakot skaidrākus mērķus un koncentrējoties uz mazāku skaitu augstākas kvalitātes darbības rādītāju. Tas ļaus vieglāk veikt uzraudzību un mērīt rezultātus, un vajadzības gadījumā veikt izmaiņas. Turpmāko programmu izstrāde ir tikai pirmais solis. Īstais pārbaudījums ir tas, vai šīs programmas dos rezultātus uz vietas. Tāpēc nākamās paaudzes programmu iedarbīga un efektīva īstenošana ir augsta prioritāte. Tā ir Komisijas, dalībvalstu, reģionālo iestāžu un visu ES budžeta pārvaldībā iesaistīto kopīga atbildība. Tam ir arī būtiska nozīme saiknes nostiprināšanā starp ES finansējumu un tiesiskuma ievērošanu. ES ir Kopiena, kas balstīta uz tiesiskumu, kas nozīmē arī to, ka neatkarīgām tiesām valstu un ES līmenī ir uzticēts pārraudzīt, kā tiek ievēroti mūsu kopīgi pieņemtie noteikumi un kā tie tiek īstenoti visās dalībvalstīs. Tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. Komisija tāpēc ierosina jaunu mehānismu ES budžeta pasargāšanai no finanšu riskiem, kas saistīti ar vispārīgiem trūkumiem tiesiskuma jomā. ES BUDŽETS UN TIESISKUMS Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem visām dalībvalstīm un saņēmējiem ir jāpierāda, ka finanšu pārvaldības normatīvais regulējums ir spēcīgs, ka tiek ievēroti attiecīgie ES noteikumi un ka ir nodrošināta vajadzīgā administratīvā un institucionālā kapacitāte. Pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā ir ietverti arī noteikumi, ar kuriem nodrošina, ka ES finansējuma efektivitāti negrauj kļūdaina ekonomikas un fiskālā politika. Komisija tagad ierosina pastiprināt ES budžeta aizsardzību pret finanšu riskiem, kas saistīti ar vispārīgiem trūkumiem tiesiskuma jomā dalībvalstīs. Ja šādi trūkumi vājina vai apdraud pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, ir jābūt iespējai izjust sekas ES finansējuma ziņā. Jebkuram pasākumam, kas veikts saskaņā ar šo jauno procedūru, vajadzēs būt samērīgam ar vispārīgo trūkumu tiesiskuma jomā būtību, smagumu un mērogu. Tas neietekmētu attiecīgo dalībvalstu saistības pret līdzekļu saņēmējiem. Lēmumu par to, vai vispārīgs trūkums tiesiskuma jomā riskē ietekmēt ES finanšu intereses, ierosinās Komisija un pieņems Padome, izmantojot apvērsto kvalificētā vairākuma balsojumu . Tajā tiks ņemta vērā attiecīgā informācija, piemēram, Eiropas Savienības Tiesas nolēmumi, Eiropas Revīzijas palātas ziņojumi, kā arī attiecīgo starptautisko organizāciju secinājumi. Attiecīgajai dalībvalstij tiks dota iespēja izklāstīt savus apsvērumus, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums.



3.BUDŽETS EIROPAS PRIORITĀTĒM Turpmākais ilgtermiņa budžets būs budžets, kas paredzēts Savienības prioritātēm. Komisijas priekšlikumi nodrošinās, ka ES budžeta struktūra un programmas pilnībā atbilst Savienības pozitīvajai programmai laikposmam pēc 2020. gada, par ko vienošanās tika panākta Bratislavā un Romā. Turpmākās daudzgadu finanšu shēmas jaunā uzbūve nodrošinās lielāku pārredzamību par to, kam ES budžets ir paredzēts un kādu ieguldījumu dod dažādās budžeta daļas. Tā arī sniegs elastību, kas vajadzīga, lai reaģētu uz mainīgajām vajadzībām. Programmas tiks organizētas tā, lai tiktu ņemtas vērā galvenās tematiskās izdevumu prioritātes. Tās atbildīs izdevumu kategorijām formālajā budžeta struktūrā. Katras prioritātes ietvaros programmas tiks sagrupētas pa politikas kopām, kas tiks atspoguļots gada budžeta sadaļās. Tas dos lielāku skaidrību par to, kā tās sekmēs politikas mērķus. Praksē budžeta formālā struktūra ir tikai daļa no stāsta. Daudzas no Savienības prioritātēm ir sarežģītas un daudzpusīgas. Visus aspektus vienā programmā nebūtu iespējams aptvert. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumiem ieguldījumi no dažādām programmām tiks apvienoti, lai risinātu tādas galvenās transversālās prioritātes kā digitālā ekonomika, ilgtspēja, drošība, migrācija, cilvēkkapitāls un prasmes, kā arī atbalsts mazajiem uzņēmumiem un inovācija. Komisija ierosina vienkāršot šo mijiedarbību topošās shēmas ietvaros, nodrošinot saskaņotāku atbildi uz Eiropas problēmām. Turpmākajās iedaļās ir izklāstītas galvenās reformas un programmas katrā izdevumu prioritātē. Sīkāka informācija par atsevišķo programmu mērķiem, plānu un Eiropas pievienoto vērtību ir iekļauta šā paziņojuma pielikumā. Jaunā daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam:

mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. I. VIENOTAIS TIRGUS, INOVĀCIJA UN DIGITALIZĀCIJA 1. Pētniecība un inovācija ·“Apvārsnis Eiropa” ·Euratom pētniecības un mācību programma ·Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors (ITER) 2. Eiropas stratēģiskās investīcijas ·InvestEU fonds ·Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments ·Digitālās Eiropas programma (t. sk. Kiberdrošība) 3. Vienotais tirgus ·Vienotā tirgus programma (t. sk. Mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma (COSME), Pārtikas nekaitīgums, Statistika, Konkurence un administratīvā sadarbība) ·ES Krāpšanas apkarošanas programma ·Sadarbība nodokļu jomā (FISCALIS) ·Sadarbība muitas jomā (MUITA) 4. Kosmoss ·Eiropas kosmosa programma II. KOHĒZIJA UN VĒRTĪBAS 5. Reģionālā attīstība un kohēzija ·Eiropas Reģionālās attīstības fonds ·Kohēzijas fonds ·Atbalsts Kipras turku kopienai 6. Ekonomiskā un monetārā savienība ·Reformu atbalsta programma, tostarp reformu īstenošanas instruments un konverģences mehānisms ·Euro aizsardzība pret viltojumiem 7. Ieguldījums cilvēkos, sociālajā kohēzijā un vērtībās ·Eiropas Sociālais fonds + (t. sk. Migrantu integrācija un Veselība) ·Programma Erasmus+ ·Eiropas Solidaritātes korpuss ·Tiesiskums, tiesības un vērtības ·Radošā Eiropa (t. sk. MEDIA) III. DABAS RESURSI UN VIDE 8. Lauksaimniecība un jūrlietu politika ·Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds ·Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ·Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds 9. Vide un klimata pasākumi ·Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) IV. MIGRĀCIJA UN ROBEŽU PĀRVALDĪBA 10. Migrācija ·Patvēruma un migrācijas fonds 11. Robežu pārvaldība ·Integrētās robežu pārvaldības fonds V. DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA 12. Drošība ·Iekšējās drošības fonds ·Kodoliekārtu dezekspluatācija (Lietuva) ·Kodoldrošums un kodoliekārtu dezekspluatācija (t. sk. Bulgārijai un Slovākijai) 13. Aizsardzība ·Eiropas Aizsardzības fonds ·Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments – militārā mobilitāte 14. Reaģēšana krīzes situācijās ·Savienības Civilās aizsardzības mehānisms (rescEU) VI. KAIMIŅVALSTIS UN

PASAULE 15. Pasākumi ārējās darbības jomā* ·Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments (t. sk. migrācijas ārējie aspekti) ·Humānā palīdzība ·Kopējā ārpolitika un drošības politika ·Aizjūras zemes un teritorijas (tostarp Grenlande) 16. Pirmspievienošanās palīdzība ·Pirmspievienošanās palīdzība VII. EIROPAS PUBLISKĀ ADMINISTRĀCIJA 17. Eiropas publiskā administrācija ·Administratīvie izdevumi, pensijas un Eiropas skolas INSTRUMENTI ĀRPUS DFS MAKSIMĀLAJIEM APJOMIEM ·Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos ·Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ·Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ·Elastības instruments ·Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija * Eiropas Miera nodrošināšanas fonds ir ārpusbudžeta fonds, kas neietilpst finanšu shēmā. I. VIENOTAIS TIRGUS, INOVĀCIJA UN DIGITALIZĀCIJA Ieguldījumi: ·Pētniecība un inovācija ·Nozīmīga stratēģiskā infrastruktūra ·Vienotā tirgus nostiprināšana ·Stratēģiski kosmosa projekti Eiropas turpmākā labklājība ir atkarīga no mūsu šodien pieņemtajiem investīciju lēmumiem. ES budžets ilgu laiku ir bijis vitāli svarīgs avots investīcijām visā Eiropā. Investīciju palielināšana tagad tādās jomās kā pētniecība, stratēģiskā infrastruktūra, digitālā pārveide un vienotais tirgus būs svarīga, lai atraisītu nākotnes izaugsmi un risinātu kopīgās problēmas, piemēram, dekarbonizāciju un demogrāfiskās pārmaiņas. Jaunā Eiropas pētniecības programma “Apvārsnis Eiropa” palīdzēs Eiropai noturēties globālās pētniecības un inovācijas vadošajās pozīcijās. Kā uzsvērts Paskāla Lamī vadītās augsta līmeņa grupas ziņojumā, investīcijas pētniecībā ļaus Savienībai konkurēt ar citām attīstītajām un jaunietekmes ekonomikām, nodrošināt labklājīgu nākotni saviem iedzīvotājiem un saglabāt tās vienreizējo sociālo modeli. Balstoties uz “Apvārsnis 2020” sekmēm, jaunā programma turpinās sekmēt pētniecības izcilību un nostiprināt uzsvaru uz inovāciju, piemēram, izstrādājot prototipus, attīstot nemateriālos aktīvus, zināšanas un tehnoloģiju nodošanu. Jauna Eiropas Inovācijas padome būs vienas pieturas aģentūra augsta potenciāla un veiktspējīgiem novatoriem ar mērķi nodrošināt Eiropai vadošo pozīciju tirgu veidojošas inovācijas jomā. Balstoties uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda sekmēm privāto ieguldījumu piesaistīšanā visā Eiropā, Komisija ierosina izveidot jaunu, pilnībā integrētu investīciju fondu – InvestEU. Šādā veidā salīdzinoši ierobežotu publisko resursu summu var izmantot, lai mobilizētu ievērojamus privātos resursus tik ļoti nepieciešamajām investīcijām. Kopā ar Eiropas Investīciju bankas grupu kā galveno īstenošanas partneri un citiem partneriem, piemēram, valsts attīstību veicinošām bankām, kas palīdz īstenošanā, InvestEU nostiprinās visus centralizēti pārvaldītos finanšu instrumentus Eiropas Savienībā vienotā, racionalizētā struktūrā. Šī jaunā pieeja samazinās pārklāšanos, vienkāršos piekļuvi finansējumam un samazinās administratīvo slogu. Ar ES budžeta ieguldījumu EUR 15,2 miljardu apmērā paredzams, ka InvestEU mobilizēs vairāk nekā EUR 650 miljardus papildu investīciju visā Eiropā. Pārrobežu infrastruktūra ir vienotā tirgus mugurkauls, kas palīdz precēm, pakalpojumiem, uzņēmumiem un iedzīvotājiem brīvi pārvietoties pāri robežām. Ar reformētā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta palīdzību Savienība turpinās investēt visas Eiropas transporta, digitālajā un enerģētikas tīklā. Topošā programma ļaus labāk izmantot sinerģiju transporta, digitālās un enerģētikas infrastruktūras starpā, piemēram, izstrādājot alternatīvo degvielu infrastruktūru vai ilgtspējīgus un viedus tīklus, kas ir pamatā digitālajam vienotajam tirgum un enerģētikas savienībai. Balstoties uz pašreizējā plānošanas perioda sekmīgo pieeju, daļa no Kohēzijas fonda piešķīruma (EUR 11,3 miljardi) tiks pārvietoti uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu transporta projektiem, kas piedāvā augstu Eiropas pievienoto vērtību.

Lai pārvarētu pašreizējo investīciju atšķirību digitālajās jomā, Komisija ierosina izveidot jaunu Digitālās Eiropas programmu nolūkā veidot un atbalstīt Eiropas sabiedrības un ekonomikas digitālo pārveidi. Tehnoloģiskās pārmaiņas un digitalizācija maina mūsu rūpniecību, sabiedrību, darbvietas un karjeras, kā arī mūsu izglītības un labklājības sistēmas. Atbalstot stratēģiskus projektus tādās primārās jomās kā mākslīgais intelekts, superdatori, kiberdrošība vai rūpniecības digitalizācija un ieguldot digitālo prasmju attīstībā, jaunā programma palīdzēs pabeigt digitālā vienotā tirgus izveidi, kas ir būtiska Savienības prioritāte. Komisija nākamajā finanšu shēmā ierosina kopsummā par 64 % palielināt ieguldījumus pētniecībā, inovācijā un digitālajā jomā saskaņā ar tiešo pārvaldību. Šos ieguldījumus papildinās pētniecības, inovācijas un digitālie projekti, kurus atbalsta Eiropas strukturālie un investīciju fondi. Ieguldījums nākotnē Miljardos euro, faktiskajās cenās Piezīme. Salīdzinājumā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014. –2020. gadam ES-27 (aplēse) Avots: Eiropas Komisija Pilnībā integrēta kosmosa programma apkopos visas mūsu darbības šajā ļoti stratēģiskajā nozarē. Tas nodrošinās saskaņotu sistēmu turpmākiem ieguldījumiem, piedāvājot lielāku pamanāmību un lielāku elastību. Uzlabojot efektivitāti, tas galu galā palīdzēs izvērst jaunus ar kosmosa izpēti saistītus pakalpojumus, kas nāks par labu visiem ES iedzīvotājiem. No ES budžeta arī turpmāk tiks finansēts Eiropas ieguldījums starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) projekta attīstībai, lai izstrādātu dzīvotspējīgu avotu drošai un videi labvēlīgai enerģijai nākotnē. Komisija arī ierosina jaunu, īpašu programmu ar mērķi atbalstīt vienotā tirgus – Eiropas vislabākā līdzekļa izaugsmes veicināšanai globalizētos tirgos – netraucētu darbību un palīdzēt attīstīt kapitāla tirgu savienību. Pamatojoties uz pašreizējo Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME), Komisija ierosina pastiprināt atbalstu, kas tiek sniegts maziem uzņēmumiem – mūsu ekonomikas dzinējspēkam –, lai palielinātu darbību un paplašinātos pāri robežām. Jaunā programma palīdzēs uzņēmumiem un patērētājiem labāk izmantot vienotā tirgus potenciālu, ieviešot informācijas rīkus, izstrādājot standartus un atbalstot sadarbību administrāciju starpā. Komisija ierosina atjaunot un pastiprināt Muitas programmu tā, lai atbalstītu turpmāku digitalizāciju un modernizāciju muitas savienībā, kurai šogad aprit 50 gadi. Līdztekus Fiscalis programma būs pamatā padziļinātai sadarbībai starp nodokļu administrācijām, tostarp kopīgiem centieniem apkarot krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu. II. KOHĒZIJA UN VĒRTĪBAS Ieguldījumi: ·Reģionālā attīstība un kohēzija ·Ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana ·Cilvēki, sociālā kohēzija un vērtības Ekonomiskie un sociālie apstākļi visā Eiropā uzlabojas, un nodarbinātības līmenis daudzviet Savienībā ir nostiprinājies. Tomēr ekonomikas krīzes sekas dažviet Eiropā joprojām ir jūtamas. Daži reģioni atpaliek arvien vairāk, kam daļēji par iemeslu ir globalizācijas un digitālās pārveides ietekme. Savienībā turpina pastāvēt ievērojamas atšķirības, un sabiedrība saskaras ar virkni jaunu problēmu. ES budžetam ir izšķiroši svarīga nozīme ilgtspējīgas izaugsmes un sociālās kohēzijas veicināšanā, kā arī kopīgo vērtību un piederības sajūtas Eiropas Savienībai sekmēšanā. Komisija ierosina modernizēt un pastiprināt kohēzijas politiku. Strādājot kopā ar citām programmām, fondi turpinās piedāvāt svarīgu atbalstu Eiropas dalībvalstīm un reģioniem. Mērķis ir palielināt konverģenci, palīdzēt samazināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības dalībvalstīs un visā Eiropā, kā arī atbalstīt Bratislavā un Romā pieņemto politisko prioritāšu īstenošanu. Kohēzijas politikai būs arvien lielāka nozīme ekonomikas reformu procesa atbalstīšanā dalībvalstīs. Komisija ierosina nostiprināt saikni starp ES budžetu un Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu, kurā ņemtas vērā reģionālās īpatnības. Komisija ierosinās īpašas ar investīcijām saistītas norādes līdztekus ikgadējiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem gan pirms plānošanas procesa, gan vidusposmā, lai nodrošinātu skaidru ceļvedi ieguldījumiem reformās, kas ir atslēga uz pārtikušu nākotni. Ekonomiskie un sociālie apstākļi reģionu starpā ievērojami atšķiras. Lai gan daudzās jomās ir notikusi būtiska augšupēja konverģence, daži reģioni pēdējo gadu laikā faktiski ir novirzījušies, pat salīdzinoši turīgākās valstīs. Šī attīstība būtu jāatspoguļo kohēzijas politikā tā, lai neviens reģions netiktu atstāts novārtā. Relatīvais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju joprojām būs dominējošais kritērijs līdzekļu piešķiršanai, jo kohēzijas politikas galvenais mērķis ir un būs palīdzēt dalībvalstīm un reģioniem, kas ekonomiski vai strukturāli atpaliek, iedzīt pārējo Eiropas Savienību, bet tiks ņemti vērā arī citi faktori, piemēram, bezdarbs (jo īpaši jauniešu bezdarbs), klimata pārmaiņas un migrantu uzņemšana/integrācija. Komisija arī ierosina palielināt valsts līdzfinansējuma likmes, lai labāk atspoguļotu mūsdienu ekonomikas reālo situāciju. Tas ļaus palielināt atbildību valsts līmenī, uzturēt lielākus ieguldījumu apjomus un uzlabot to kvalitāti. Pienācīga uzmanība tiks veltīta arī tālāko reģionu un mazapdzīvoto apgabalu īpatnībām. Jaunais tiesiskais regulējums arī ļaus veidot efektīvāku saikni ar citām ES programmām. Piemēram, dalībvalstis varēs pārvietot daļu savu piešķirto līdzekļu InvestEU fondā, lai būtu pieejama garantija, ko nodrošina ES budžets. Tās arī varēs finansēt “izcilības zīmes” projektus, kurus kā starptautiski izcilus projektus to reģionos noteikusi programma “Apvārsnis Eiropa”. Tas palīdzēs nodrošināt, ka investīcijas infrastruktūrā tiek labi koordinētas ar citām ES investīcijām tādās izšķiroši svarīgās jomās kā pētniecība un inovācija, digitālie tīkli, dekarbonizācija, sociālā infrastruktūra un prasmes. Kā Komisija paziņoja 2017. gada decembrī, ES budžeta nākotni nevar nodalīt no mērķa panākt stabilāku un efektīvāku ekonomisko un monetāro savienību, kas nāk par labu visai Savienībai. Saskaņā ar Līgumiem visas ES dalībvalstis ir daļa no ekonomiskās un monetārās savienības, to skaitā arī dalībvalstis ar izņēmuma statusu vai iespēju atteikties, un līdz ar to visas piedalās Eiropas pusgada procesā. Saskaņā ar Līgumiem euro ir ES valūta, un ekonomikas konverģence un stabilitāte ir visas Savienības mērķi. Tāpēc instrumenti ekonomiskās un monetārās savienības stiprināšanai nedrīkst būt atsevišķi, bet gan neatņemama daļa no Savienības vispārējās finansiālās struktūras. ES BUDŽETS UN

EKONOMISKĀ UN MONETĀRĀ SAVIENĪBA Stabila eurozona ir priekšnoteikums visas Savienības finanšu stabilitātei un labklājībai. Kā paziņots Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas 2017. gada 6. decembra paketē, Komisija ierosina jaunus budžeta instrumentus stabilai eurozonai un konverģencei ar eurozonu Savienības sistēmas ietvaros. Šie jaunie instrumenti papildinās citus ES fondus, to skaitā Eiropas strukturālos un investīciju fondus un InvestEU, atbalstot ekonomikas konverģenci, finanšu stabilitāti, darbvietu radīšanu un investīcijas. Jauna, spēcīga reformu atbalsta programma ar kopējo budžetu EUR 25 miljardi piedāvās tehnisku un finansiālu atbalstu reformām valsts līmenī. Šī jaunā programma būs atsevišķa, bet papildinoša nākotnes Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Tā ietvers reformu īstenošanas instrumentu, kas nodrošina finansiālus stimulus visās dalībvalstīs galveno reformu veikšanai, kas norādītas Eiropas pusgada ietvaros. Tā koncentrēsies uz tām reformām, kas var sniegt vislielāko ieguldījumu valstu ekonomikas noturības palielināšanā un kam ir pozitīva plašāka ietekme uz citām dalībvalstīm. Tas ietver reformas produktu un darba tirgos, izglītību, nodokļu reformas, kapitāla tirgu attīstību, reformas ar mērķi uzlabot darījumdarbības vidi, kā arī ieguldījumus cilvēkkapitālā un valsts pārvaldes reformas. Šī jaunā programma ietvers arī īpašu konverģences mehānismu to eurozonā neietilpstošo dalībvalstu atbalstam, kuru mērķis ir pieņemt vienoto valūtu nākamās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā. Konverģences instrumentam paredzētie piešķīrumi tiks pārnesti uz reformu īstenošanas instrumentu, ja līdz 2023. gada beigām tiesīgā dalībvalsts nebūs veikusi vajadzīgos pasākumus, lai pieprasītu atbalstu no konverģences instrumenta. Līdzdalība visos trīs reformu atbalsta programmas posmos būs brīvprātīga, un dalībvalstis joprojām būs pilnībā atbildīgas par veiktajām reformām. Jauna Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija papildinās pašreizējos instrumentus valstu un Eiropas līmenī ar mērķi absorbēt lielus asimetriskus makroekonomiskus satricinājumus eurozonā. Kā bija redzams nesenās krīzes laikā, valstu automātiskie stabilizatori vien, iespējams, nav pietiekami, lai tiktu galā ar lieliem asimetriskiem satricinājumiem un no tiem nereti izrietošo investīciju samazinājumu. Papildus esošajiem mehānismiem tiek ierosināts, ka ES budžets garantēs secīgus aizdevumus līdz pat EUR 30 miljardu apmērā. Aizdevumi būs pieejami dalībvalstīm, kuras ievēro stingrus atbilstības kritērijus attiecībā uz pareizu fiskālo un ekonomikas politiku. Eiropas ieguldījumu stabilizācijas funkcija arī nodrošinās procentu likmes subsīdiju, lai valstu budžetiem nodrošinātu vajadzīgo finansējumu investīciju līmeņa saglabāšanai. Šī subsīdija tiks finansēta no eurozonas dalībvalstu iemaksām, kas atbilst monetāro ienākumu daļai (seigniorage). Eiropas Investīciju stabilizācijas funkciju laika gaitā varētu papildināt ar papildu finansēšanas avotiem ārpus ES budžeta, piemēram, apdrošināšanas mehānismu, ko finansē no dalībvalstu brīvprātīgām iemaksām, kā arī ar iespējamu lomu Eiropas Stabilizācijas mehānismam un topošajam Eiropas Monetārajam fondam. Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija būs pieejama dalībvalstīm, kas nav eurozonā, ja tās iegulda šīs funkcijas finansējumā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgu. Jauni budžeta instrumenti stabilai eurozonai Savienībā Avots: Eiropas Komisija. COM(2017) 822 atjauninājums.

ES budžetam ir arī vitāli svarīga loma solījumu īstenošanā, kurus valstu vadītāji pauda 2017. gada novembra Gēteborgas sociālo lietu samitā. Tas nozīmē nostiprināt Savienības sociālo dimensiju, tostarp, pilnībā īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Kohēzijas politikas ietvaros nostiprināts un pārstrukturēts Eiropas Sociālais fonds attiecīgajā laikposmā sasniegs aptuveni EUR 100 miljardus, kas atbilst aptuveni 27 % kohēzijas izdevumu. Tas sniegs mērķtiecīgu atbalstu jauniešu nodarbinātības, darba ņēmēju prasmju pilnveides un pārkvalificēšanas, sociālās iekļautības un nabadzības mazināšanas jomās. Lai maksimāli palielinātu finansējuma ietekmi šajā jomā, Komisija ierosina apvienot Eiropas Sociālā fonda, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām, Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas un Veselības programmas resursus vienā visaptverošā instrumentā. Komisija nākamajā finanšu shēmā ierosina lielāku uzsvaru uz “jaunatni”. Tas tiks panākts, vairāk nekā dubultojot programmas Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusa apmēru. Erasmus+ programma, kas ir viena no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem, turpinās radīt iespējas jauniešu izglītībai un mobilitātei. Uzsvars tiks likts uz iekļautību, kā arī uz to, lai sasniegtu vairāk jauniešu no nelabvēlīgas vides. Tas ļaus vairāk jauniešiem pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu. Spēcīgāka Erasmus+ programma attiecīgajā periodā sasniegs EUR 30 miljardu apmēru un ietvers arī summu EUR 700 miljonu apmērā jauniešu Interrail abonementiem. Komisija arī ierosina izveidot vienotu Eiropas Solidaritātes korpusu, kurā iekļauta pašreizējā ES palīdzības brīvprātīgo programma. Tas Eiropas iedzīvotājiem piedāvās vienreizēju iespēju iesaistīties humānās palīdzības pasākumos, palīdzot grūtībās nonākušiem cilvēkiem gan Eiropā, gan ārpus tās. Komisija ierosina jaunu Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kas aptver Tiesību un vērtību programmu un Tiesiskuma programmu. Laikā, kad Eiropas sabiedrības saskaras ar ekstrēmismu, radikālismu un sašķeltību, vairāk nekā jebkad agrāk ir svarīgi sekmēt, stiprināt un aizstāvēt tiesiskumu, tiesības un ES vērtības, kam ir dziļa un tieša ietekme uz politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi Eiropā: cilvēka cieņas neaizskaramību, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesības. Turpmākā ES budžeta nozīmīgi uzdevumi ir iespēju radīšana iesaistei un demokrātiskai līdzdalībai politiskajā un pilsoniskajā sabiedrībā. Jaunā fonda ietvaros Tiesiskuma programma turpinās atbalstīt integrētas Eiropas tiesiskuma telpas un pārrobežu sadarbības attīstību. Kultūra ir un tai ir jābūt Eiropas projekta pamatā. Kultūru un valodu daudzveidība, kā arī mūsu kultūras mantojums ir mūsu kontinenta un mūsu Eiropas identitātes noteicošās īpašības. Ar programmas “Radošā Eiropa” palīdzību Komisija vēlas nākamajā budžetā likt spēcīgu uzsvaru uz atbalstu kultūrai un audiovizuālajai nozarei, tostarp izmantojot spēcīgu programmas daļu “MEDIA” ar palielinātu finansējumu Eiropas radošās un audiovizuālās nozares atbalstam. ES krīzes pārvarēšanas instrumenti pēdējo gadu laikā ir pierādījuši savu vērtību. Ārpus ES budžeta Komisija ierosina saglabāt un nostiprināt Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kas palīdz dalībvalstīm atgūties pēc smagām dabas katastrofām, un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, kas piedāvā vienreizēju palīdzību darba ņēmējiem, kuri zaudējuši darbu saistībā ar lielu skaitu negaidītas atlaišanas gadījumu, ko izraisījusi pasaules tirdzniecības norišu un ekonomikas traucējumu nelabvēlīgā ietekme. III. DABAS RESURSI UN VIDE Ieguldījumi: ·Ilgtspējīga lauksaimniecības un jūrlietu nozare un nekaitīgas, augstas kvalitātes pārtikas piegāde ·Klimata pasākumi un vides aizsardzība Ilgtspēja ir kopējais pavediens Savienības darbā daudzās un dažādās jomās. Tā ir gan nepieciešamība, gan izvēle. Izmantojot mūsdienīgu lauksaimniecības un jūrlietu politiku, īpašu finansējumu klimata pasākumiem un vides aizsardzībai, iekļaujot klimata jautājumus visā budžetā un uzlabojot vides aizsardzības mērķu integrāciju, ES budžets ir ilgtspējas virzītājspēks. Komisija ierosina reformētu, modernizētu kopējo lauksaimniecības politiku. Tā ļaus uzturēt pilnībā integrētu vienoto tirgu lauksaimniecības precēm ES. Tā arī nodrošinās piekļuvi nekaitīgai, augstas kvalitātes, cenu ziņā pieejamai, uzturvielām bagātai un daudzveidīgai pārtikai. Reformētā politika lielāku uzsvaru liks uz vidi un klimatu. Tā atbalstīs pāreju uz pilnībā ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari un plaukstošu lauku apgabalu attīstību. Reformētā politika ar EUR 365 miljardiem arī turpmāk būs balstīta uz diviem pīlāriem: tiešiem maksājumiem lauksaimniekiem un lauku attīstības finansējumu. Attiecībā uz pēdējo pīlāru Komisija ierosina palielināt valsts līdzfinansējuma likmes. Pārvaldība tiks dalīta starp ES un dalībvalstīm. Komisija ierosina ieviest jaunu īstenošanas modeli, pārejot no pašreizējās atbilstības politikas uz politiku, kas ir orientēta uz rezultātu, lai īstenotu kopējos mērķus, kas noteikti ES līmenī, bet valstu līmenī tiek īstenoti elastīgāk. Tiešie maksājumi lauksaimniekiem arī turpmāk būs būtiska politikas sastāvdaļa, bet tie tiks racionalizēti un būs mērķtiecīgāki. Tiks veicināts līdzsvarotāks sadalījums, un saimniecību līmenī tiks noteikts obligāts saņemto vai samazināto maksājumu maksimums. Tas nozīmēs, ka atbalsts tiek pārdalīts par labu vidējām un mazākām saimniecībām un, iespējams, lauku attīstībai. Turpināsies tuvināšanās ES vidējam rādītājam attiecībā uz tiešo maksājumu apmēru par hektāru starp dalībvalstīm. Jaunajai politikai būs vajadzīgs augstāka līmeņa vides un klimata mērķu vērienīgums, nostiprinot nosacījumus tiešo maksājumu saņemšanai, kas atbilst vides politikai, norobežojot ievērojamu daļu lauku attīstības finansējuma darbībām, kas labvēlīgi ietekmē klimatu un vidi, un budžetā tiešajiem maksājumiem uz rezultātiem balstītā un stratēģiskā satvarā ieviešot brīvprātīgas eko-shēmas. Lai novērstu krīzes, ko rada neprognozējamas norises starptautiskajos tirgos vai konkrēts satricinājums lauksaimniecības nozarē trešo valstu veiktu darbību dēļ, tiks izveidota jauna krīzes rezerve. Izmantojot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, ES budžets turpinās atbalstīt ilgtspējīgu ES zivsaimniecības nozari un piekrastes kopienas, kuras no tās ir atkarīgas. “Zilās ekonomikas” veicināšana zivsaimniecības un akvakultūras, tūrisma, okeāna enerģijas, kas nekaitē videi, vai jūras biotehnoloģijas jomās sniedz reālu Eiropas pievienoto vērtību, mudinot valdības, nozares pārstāvjus un ieinteresētās personas izstrādāt kopīgu pieeju izaugsmes veicināšanai, vienlaikus aizsargājot jūras vidi. Komisija ierosina turpināt un stiprināt iedibināto vides un klimata pasākumu programmu LIFE, kas arī atbalstīs pasākumus energoefektivitātes un tīras enerģijas veicināšanai. Lai papildinātu mērķtiecīgos dabas aizsardzības centienus, Komisija arī nostiprina sinerģiju ar kohēzijas politiku un kopējo lauksaimniecības politiku, lai finansētu ieguldījumus dabas un bioloģiskās daudzveidības jomā. Plašākā mērogā atbilstīgi Parīzes nolīgumam un saistībām īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus Komisija ierosina noteikt vērienīgāku mērķi klimata pasākumu integrēšanai visās ES programmās ar mērķi 25 % no ES izdevumiem veltīt klimata jomas mērķiem.



IV. MIGRĀCIJA UN ROBEŽU PĀRVALDĪBA Ieguldījumi: ·Vispusīga pieeja migrācijas pārvaldībai ·Ārējo robežu pārvaldes nostiprināšana Bēgļu plūsmu un migrācijas pārvaldības problēmas apliecina vajadzību pēc Eiropas līmeņa rīcības. ES budžetam bija nozīmīga loma, finansējot kopīgo atbildes reakciju uz dažādajām migrācijas krīzes dimensijām. Komisija ierosina palielināt atbalstu, lai stiprinātu mūsu ārējās robežas, uzlabotu patvēruma sistēmu Savienībā un palielinātu migrantu pārvaldību un ilgtermiņa integrāciju.

Mūsu ārējo robežu efektīva aizsardzība ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu drošu zonu personu un preču brīvai kustībai Savienībā. Tas ietver personu un preču plūsmas pareizu pārvaldību un muitas savienības integritātes aizsardzību. Jauns, integrēts Robežu pārvaldes fonds nodrošinās nodrošinās dalībvalstīm vitāli svarīgu un pastiprinātu atbalstu kopīgajā pienākumā nodrošināt Savienības kopējās ārējās robežas. Fonds aptvers robežu pārvaldību, vīzas un muitas kontroles iekārtas. Tas palīdzēs nodrošināt līdzvērtību, veicot muitas kontroli pie ārējām robežām. Tas tiks panākts, novēršot pašreizējo nelīdzsvarotību dalībvalstu starpā ģeogrāfisko, kapacitātes un resursu atšķirību dēļ. Tas ne tikai stiprinās muitas kontroli, bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību, tādējādi veicinot drošu un efektīvu muitas savienību. Savstarpēji arvien vairāk savienotā pasaulē un ņemot vērā demogrāfisko dinamiku un nestabilitāti Eiropas kaimiņvalstīs, migrācija arī turpmāk Savienībai būs ilgtermiņa problēma. Ir skaidrs, ka to labāk var pārvaldīt dalībvalstis ar ES finansiālu un tehnisku atbalstu. Līdz ar to Savienības budžetam ir centrālā loma patvēruma meklētāju un migrantu pārvaldības atbalstīšanā, meklēšanas un glābšanas spēju attīstīšanā, lai glābtu to cilvēku dzīvības, kuri mēģina sasniegt Eiropu, efektīvas atgriešanas pārvaldībā un citu darbību veikšanā, kam ir nepieciešama koordinēta rīcība, kas pārsniedz atsevišķu dalībvalstu spējas. Komisija ierosina nostiprināt Patvēruma un migrācijas fondu, lai atbalstītu valsts iestāžu darbu patvēruma meklētāju un migrantu uzņemšanas nodrošināšanā laikposmā tūlīt pēc ierašanās ES teritorijā, kā arī lai izstrādātu kopīgu patvēruma un migrācijas politiku un nodrošinātu efektīvu atgriešanu. Kohēzijas politika nodrošinās atbalstu ilgtermiņa integrācijas veicināšanai pēc sākotnējā uzņemšanas posma. Instrumenti ārējās politikas ietvaros risinās migrācijas pamatcēloņus un atbalstīs sadarbību ar trešām valstīm migrācijas pārvaldības un drošības jautājumos, tādējādi sekmējot Satvara partnerībai migrācijas jomā īstenošanu. Šie centieni ir jāpapildina ar spēcīgu un pilnībā darbotiesspējīgu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (FRONTEX), kas atrodas pilnībā integrētas ES robežu pārvaldības sistēmas centrā. Komisija ierosina līdz finanšu perioda beigām izveidot pastāvīgu korpusu ar aptuveni 10 000 robežsargu. Tā arī sniegs finansiālu atbalstu un apmācību, lai palielinātu valsts robežsardzes daļu dalībvalstīs. Tas arī ļaus palielināt operatīvās spējas, nostiprināt pašreizējos instrumentus un izstrādāt ES mēroga informācijas sistēmas robežu, migrācijas pārvaldībai un drošībai. Kopumā ES budžets ārējo robežu, migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldībai tiks ievērojami palielināts, kopsummā sasniedzot gandrīz EUR 33 miljardus salīdzinājumā ar EUR 12,4 miljardiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Spēcīgs uzsvars uz migrāciju un mūsu ārējās robežas aizsardzību Miljardos euro, faktiskajās cenās Piezīme. Salīdzinājumā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014. –2020. gadam ES-27 (aplēse) Avots: Eiropas Komisija



V. DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA Ieguldījumi: ·Eiropas iedzīvotāju drošība ·Eiropas aizsardzības spēju uzlabošana ·Reaģēšana krīzes situācijā Pēdējo gadu laikā drošības apdraudējumi Eiropā ir pastiprinājušies un dažādojušies. Tie ir izpaudušies kā teroristu uzbrukumi, jauni organizētās noziedzības veidi, kā arī kibernoziedzība. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu dimensija, un tāpēc ir vajadzīga spēcīga, koordinēta ES reakcija. Papildus iekšējām drošības problēmām Eiropa saskaras ar ārējiem apdraudējumiem, ko neviena dalībvalsts nevar novērst viena pati. Lai būtu gatava aizsargāt savus iedzīvotājus, Eiropai ir arī vajadzīgas būtiskas pārmaiņas, lai uzlabotu tās stratēģisko autonomiju un izveidotu atbilstoši izstrādātus un racionalizētus instrumentus attiecībā uz aizsardzību. Komisija ierosina pastiprināt Iekšējās drošības fondu, lai izstrādātu tīklus un kopējas sistēmas efektīvai sadarbībai valstu iestāžu starpā un uzlabotu Savienības spēju risināt šos drošības apdraudējumus. To papildinās centieni nostiprināt kiberdrošību visās attiecīgajās programmās, kas vērstas uz digitālajām tehnoloģijām, infrastruktūru un tīkliem, pētniecību un inovāciju, kā arī mērķtiecīgu aizsardzību pret kibernoziedzību, jo īpaši izmantojot Digitālās Eiropas programmu un programmu “Apvārsnis Eiropa”. Komisija arī ierosina nostiprināt Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols). Tas palielinās tā spēju atbalstīt valsts iestāžu darbu un nodrošināt Eiropas līmeņa atbildi uz drošības apdraudējumiem. Savienība turpinās sniegt ļoti mērķtiecīgu finansiālo atbalstu kodoliekārtu dezekspluatācijai un ar kodolenerģijas izmantošanu saistītu darbību drošumam dažās dalībvalstīs (Lietuva, Bulgārija un Slovākija), kā arī savām kodoliekārtām. ES budžets arī paredzēs ilgstošu atbalstu darba ņēmēju un sabiedrības veselībai, nepieļaujot vides degradāciju un sekmējot kodoldrošumu un drošību. Aizsardzības jomā Savienībai būs jāuzņemas lielāka atbildība, lai aizsargātu savas intereses, vērtības un Eiropas dzīvesveidu, papildinot Ziemeļatlantijas līguma organizācijas darbu. Lai gan Eiropa nevar aizstāt dalībvalstu centienus aizsardzības jomā, tā var mudināt un ietekmēt to sadarbību tādu aizsardzības spēju veidošanā, kas nepieciešamas kopīgo drošības problēmu risināšanai. Komisija ierosina nostiprinātu Eiropas Aizsardzības fondu, kura mērķis būs sekmēt konkurētspēju un novatoriskās spējas aizsardzības rūpniecībā visā Savienībā, atbalstot sadarbības pasākumus katrā rūpniecības cikla posmā, sākot ar pētniecību. Tas novērsīs dublēšanos, ļaus gūt apjomradītus ietaupījumus un galu galā ļaus panākt nodokļu maksātāju naudas efektīvāku izmantojumu. Turklāt Komisija ierosina Savienībai, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, uzlabot tās stratēģisko transporta infrastruktūru tā, lai tās būtu derīgas militārajai mobilitātei. Norises pēdējo gadu laikā ir parādījušas, ka Savienībai ir jāspēj ātri izvērst operatīvu palīdzību, lai reaģētu uz negaidītiem notikumiem, dabas un cilvēka izraisītām katastrofām. Tāpēc Komisija ierosina palielināt reaģēšanai krīzes situācijās pieejamos resursus. Tas tiks sasniegts ar pastiprinātu civilās aizsardzības mehānismu (rescEU) un paplašinātu rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos, lai ārkārtas situācijās Savienībā un ārpus tās nodrošinātu finanšu līdzekļus, kas pārsniedz finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus. Komisija arī ierosina dažās programmās, piemēram, Patvēruma un migrācijas fondā un Iekšējās drošības fondā, uzturēt nepiešķirtas rezerves, kas izmantojamas krīzes vai ārkārtas situāciju gadījumā.

Būtiskas pārmaiņas attiecībā uz drošību un aizsardzību Miljardos euro, faktiskajās cenās Piezīme. Salīdzinājumā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014. –2020. gadam ES-27 (aplēse) Avots: Eiropas Komisija



VI. KAIMIŅATTIECĪBAS UN PASAULE Ieguldījumi: ·Savienības ārējā darbība tās kaimiņvalstīs, jaunattīstības valstīs un pārējā pasaulē ·Palīdzība valstīm, kas gatavojas pievienoties Savienībai Problēmām, ar ko jāsaskaras ES ārējā darbībā, tostarp tām, kas definētas ES vispārējā ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā, pārskatītajā Eiropas kaimiņattiecību politikā un jaunajā Eiropas Konsensā par attīstību, ir nepieciešama budžeta ārējās dimensijas ievērojama modernizācija, lai palielinātu tās efektivitāti un pamanāmību. Lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus un Parīzes klimata nolīgumu, kā arī Satvaru partnerībai ar trešām valstīm migrācijas jomā, ir vajadzīga arī spēcīgāka ārpolitikas un iekšpolitikas savstarpēja koordinācija. Komisija tāpēc ierosina veikt Savienības ārējās darbības instrumentu nozīmīgu pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību starp instrumentiem, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un sinerģiju programmu starpā, kā arī vienkāršotu procesus. Tas dos Savienībai vairāk iespēju īstenot savus mērķus un projicēt savas intereses, politiku un vērtības pasaules mērogā. Ierosinātā Savienības ārējās darbības instrumentu jaunā uzbūve atspoguļo vajadzību koncentrēties uz stratēģiskām prioritātēm gan ģeogrāfiski – Eiropas kaimiņvalstīs, Āfrikā un Rietumbalkānos, kā arī nestabilās valstīs un valstīs ar vislielākajām vajadzībām, gan tematiski – drošības, migrācijas, klimata pārmaiņu un cilvēktiesību jomā. Komisija ierosina apvienot lielāko daļu tās pašreizējo instrumentu plašā Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentā, kas darbojas visā pasaulē. Finanšu uzbūve tiks vēl vairāk vienkāršota, integrējot Eiropas Attīstības fondu, kas šobrīd ir ES galvenais instruments palīdzības sniegšanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām . Plašajam instrumentam būs norobežoti budžeta piešķīrumi par katru ģeogrāfisko reģionu, tostarp kaimiņvalstīm un Āfriku. Tajā pašā laikā tas piedāvās lielāku elastību attiecībā uz reaģēšanas spēju un plašāku darbības risinājumu klāstu, lai labāk kalpotu Savienības prioritātēm. Tas ietvers arī “jaunu uzdevumu un prioritāšu spilvenu”, lai nodrošinātu elastību, reaģējot uz esošām vai jaunām, steidzamām prioritātēm, jo īpaši stabilitātes un migrācijas jomās. Par pamatu izmantojot Eiropas Ārējo investīciju plānu un tā Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai, jauna ārējo investīciju struktūra ļaus piesaistīt papildu resursus no citiem līdzekļu devējiem un no privātā sektora. Tas palīdzēs risināt attīstības problēmas, papildinot dotācijas ar budžeta garantijām, citiem tirgus instrumentiem, tehnisko palīdzību, “resursu apvienošanu” un iespējamu līdzdalību attīstības finanšu iestāžu kapitālā, tādējādi ļaujot virzīt tālāk Savienības mērķu un politikas īstenošanu. Turklāt makrofinansiālā palīdzība palīdzēs novērst ekonomikas krīzes. Pirmspievienošanās palīdzības instruments atbalstīs kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis to ceļā uz pievienošanās kritēriju izpildi. Turklāt tas palīdzēs sasniegt plašākus Eiropas mērķus – nodrošināt stabilitāti, drošību un labklājību Savienības tuvējās kaimiņvalstīs. Tas tiks izstrādāts arī Rietumbalkānu stratēģijas kontekstā un atspoguļos norises attiecībās ar Turciju. Kopā ar tās starptautiskajiem partneriem un dalībvalstu rīcību Savienība turpinās uzņemties vadošo lomu humānās palīdzības jomā. Komisija ierosina pastiprinātu Humānās palīdzības instrumentu, ar ko nodrošināt vajadzībām atbilstīgu ES palīdzības sniegšanu dzīvību glābšanai un pasargāšanai, cilvēku ciešanu nepieļaušanai un atvieglošanai, kā arī dabas katastrofu vai cilvēku izraisītu krīžu skarto iedzīvotāju integritātes un cilvēka cieņas aizsardzībai. Eiropa kā spēcīga pasaules mēroga dalībniece Miljardos euro, faktiskajās cenās

Piezīme. Salīdzinājumā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014. –2020. gadam ES-27, ieskaitot Eiropas Attīstības fondu (aplēse) Avots: Eiropas Komisija Savienībai ir arī jāiegulda krīžu novēršanā, miera, sabiedriskās kārtības atjaunošanā vai stabilizācijā visās valstīs vai reģionos pasaulē, kas saskaras ar konfliktiem vai nekārtībām. Saskaņā ar Līgumiem ES budžets nespēj aptvert visas ES darbības jomās ārējās drošības un aizsardzības jomā. Tas ir mazinājis vispārējās ES darbības ietekmi, efektivitāti un ilgtspēju. Lai to novērstu, Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ar Komisijas atbalstu ierosinās atsevišķu ārpusbudžeta finansējuma mehānismu – Eiropas Miera nodrošināšanas fondu. Miera nodrošināšanas fonda mērķis ir novērst pašreizējos trūkumus ES spējā veikt kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas un nodrošināt militāro un aizsardzības palīdzību attiecīgām trešām valstīm, starptautiskām un reģionālām organizācijām. Miera nodrošināšanas fonds ļaus Savienībai darīt vairāk un ātrāk rīkoties, lai novērstu konfliktus, sekmētu cilvēku drošību, novērstu nestabilitāti un strādātu ar mērķi veidot drošāku pasauli. VII. EIROPAS PUBLISKĀ ADMINISTRĀCIJA Ieguldījumi: ·Efektīva un mūsdienīga publiskā pārvalde, kas kalpo visiem Eiropas iedzīvotājiem Eiropas publiskā pārvalde ir maza salīdzinājumā ar valstu un pat daudzām reģionālajām un vietējām administrācijām. Tomēr tai ir izšķiroši svarīga loma, palīdzot Savienībai īstenot tās prioritātes, politiku un programmas Eiropas kopējās interesēs. Pēdējo gadu laikā Eiropas administrācijā ir notikušas padziļinātas reformas. 2013. gada decembra vienošanās par pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu ietvaros Civildienesta noteikumu reforma ieviesa būtiskus efektivitātes pasākumus. Turklāt iestādes apņēmās samazināt darbinieku skaitu par 5 %. Komisija šo apņemšanos ir pilnībā īstenojusi, un citas iestādes, struktūras un aģentūras arī īsteno šo samazinājumu, kā rezultātā Komisijas darbinieku relatīvais īpatsvars visās Eiropas struktūrās samazinās. Revīzijas palāta nesen secināja, ka visas iestādes un struktūras kopumā ir panākušas minēto samazinājumu. Jāatzīmē, ka šīs reformas tika veiktas laikā, kad Savienības darbiniekiem vajadzēja palielināt darba intensitāti, uzņemties jaunus uzdevumus jaunās prioritārajās jomās un risināt tādas neparedzētas problēmas kā migrācijas un bēgļu krīzes. Eiropas publiskajai administrācijai būtu jātiecas darboties pēc iespējas efektīvāk. Komisija pastāvīgi tiecas maksimāli izmantot sinerģiju un efektivitāti. Tomēr administrācijai ir jābūt pienācīgi apgādātai ar resursiem, lai veiktu savas pamatfunkcijas. Nepieciešamība ieguldīt informācijas tehnoloģijās un ēku uzlabošanā nākotnē neizzudīs. Apvienotās Karalistes izstāšanās rezultātā dažas funkcijas administrācijā tiks nedaudz pārorientētas, taču darbību apjoms nemainīsies un dažās jaunās prioritārajās jomās kļūs intensīvāks. Netiks skarti arī rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumi angļu valodā. Savienības administratīvajiem izdevumiem 2020. gadā noteiktais maksimālais apjoms veido 6,7 % no kopējās daudzgadu finanšu shēmas. Tas sedz visu ES iestāžu administratīvās izmaksas, pensijas un Eiropas skolu izmaksas. Pēc ievērojamajiem pūliņiem, jo īpaši no Komisijas puses pašreizējā laikposmā, lielāks samazinājums liktu apšaubīt ES iestāžu darbību un efektīvu politikas īstenošanu un ieviešanu. Spēcīgai Eiropas Savienībai ar daudziem papildu uzdevumiem, kurus tai uzticējušas dalībvalstis, ir vajadzīgs efektīvs un dinamisks civildienests, kas spēj piesaistīt talantīgus cilvēkus no visām dalībvalstīm darbam visu Eiropas iedzīvotāju labā. Tāpēc Komisija ierosina saglabāt administratīvo izdevumu stāvokli pašreizējā līmenī. 4.PRIORITĀŠU SASKAŅOŠANA AR RESURSIEM Lai pārvērstu ES līmenī pieņemtās politiskās prioritātes rezultātos uz vietas, atbilstoši izstrādātas programmas ir jāapgādā ar pietiekamiem resursiem pārmaiņu panākšanai. Kā paskaidrots Komisijas ieguldījumā vadītāju neformālajā sanāksmē februārī, lēmumus, kas pieņemti par finansējuma līmeņiem turpmākajam ilgtermiņa budžetam, nevar nodalīt no Savienības mērķiem katrā prioritārajā jomā. Komisijas priekšlikumu pamatā ir rūpīgs novērtējums par resursiem, kas vajadzīgi Savienības mērķu efektīvai īstenošanai, un par izdevumu efektivitāti un pievienoto vērtību katrā jomā. Pat pieticīgam ES budžetam var būt ievērojama ietekme ar atbilstoši izstrādātām programmām, efektīvu īstenošanu un viedu kombinēšanu ar citiem finansējuma avotiem. Tomēr pastāv ierobežojumi tam, ko ar tādu budžetu var panākt, un, ja Eiropa vēlas savas pozitīvās programmas īstenošanu virzīt kopīgi, tai būs nepieciešams attiecīgs budžets. Turpmākā ES budžeta galvenais uzdevums ir nodrošināt atbalstu jaunām un esošajām prioritātēm, vienlaikus novēršot iztrūkumu valstu iemaksās, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās. Komisija ierosina līdzsvarotu pieeju. Jaunas prioritātes būtu jāfinansē galvenokārt no jauniem resursiem. Apvienotās Karalistes izstāšanās izraisītais iztrūkums būtu daļēji jāsedz no jauniem resursiem un daļēji no ietaupījumiem un pārdalījumiem no pastāvošajām programmām. Lai ES budžets spētu dot vērtīgu ieguldījumu daudzās no jaunajām prioritārajām jomām, jo īpaši tajās, kurās tiek veidoti jauni instrumenti, būs jāpalielina pašreizējie finansējuma līmeņi. Tagad veikti ieguldījumi tādās jomās kā pētniecība un inovācija, jaunieši un digitālā ekonomika nākamajām paaudzēm nodrošinās bagātīgas dividendes. Tāpēc Komisija ierosina būtiskus palielinājumus prioritārajās jomās.





Jaunas un nostiprinātas prioritātes 27 valstu Savienībai Piezīme. Salīdzinājumā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014. –2020. gadam ES-27, ieskaitot Eiropas Attīstības fondu (aplēse) Avots: Eiropas Komisija Tajā pašā laikā Komisija ir kritiski izvērtējusi jomas, kurās var panākt ietaupījumus, neiedragājot ES programmu pievienoto vērtību. Šo centienu ietvaros Komisija ierosina nedaudz samazināt budžeta piešķīrumu kopējai lauksaimniecības politikai un kohēzijas politikai, lai atspoguļotu jauno kontekstu un atbrīvotu resursus citām darbībām. Šo politikas jomu modernizācija ļaus turpināt īstenot to pamatmērķus, vienlaikus arī sekmējot jaunas prioritātes. Piemēram, kohēzijas politikai būs arvien svarīgāka loma strukturālo reformu atbalstīšanā un migrantu integrēšanā. Šo pārmaiņu rezultātā budžets tiks līdzsvarots un arvien lielāks uzsvars tiks likts uz jomām, kurās ir vislielākā Eiropas pievienotā vērtība.



Galveno politikas jomu attīstība ES budžetā Avots: Eiropas Komisija Kopumā, veicot papildu iemaksas un ietaupījumus, Komisija ierosina daudzgadu finanšu shēmu EUR 1279 miljardu apmērā saistībās laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, kas atbilst 1,114 % no ES-27 nacionālā kopienākuma. Tas ir pielīdzināms pašreizējās finanšu shēmas apjomam reālajā izteiksmē, ieskaitot Eiropas Attīstības fondu.



ES budžeta apmērs kā procents no nacionālā kopienākuma (NKI) Šis saistību līmenis nozīmē EUR 1246 miljardus maksājumos, kas atbilst 1,08 % no ES-27 nacionālā kopienākuma, pašreizējo un turpmāko izdevumu programmu īstenošanai līdz 2027. gadam. Lai nodrošinātu atbilstību spēkā esošajam pašu resursu maksimālajam apjomam, jo īpaši nākamās daudzgadu finanšu shēmas pirmajos divos gados, Komisija ierosina samazināt priekšfinansējuma likmi kohēzijas politikas un lauku attīstības programmām.

Ierosinātā finanšu shēma darbosies septiņus gadus – no 2021. līdz 2027. gadam – ar starpposma pārskatu 2023. gadā. Komisija atzīst vērtību, kas ir finanšu shēmas ilguma pakāpeniskai sinhronizēšanai ar Eiropas iestāžu piecu gadu politisko ciklu. Taču pāreja uz piecu gadu ciklu 2021. gadā nepiedāvātu optimālu saskaņošanu. Ierosinātais septiņu gadu cikls dos Komisijai, kas stāsies amatā pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2024. gadā, iespēju iesniegt, ja tā izvēlēsies to darīt, jaunu shēmu pieciem gadiem, sākot no 2028. gada. Nesenā pieredze liecina, ka sevišķi svarīga ir shēmas elastība. Daudzās problēmas, ar kurām Savienība pēdējo gadu laikā ir saskārusies, ir maksimāli noslogojušas pašreizējo elastību. ES budžetam ir jābūt pietiekami elastīgam, lai ļautu Savienībai uz neparedzētām vajadzībām reaģēt ātri un efektīvi. Tāpēc Komisija ierosina pārskatīt pašreizējos elastības mehānismus un ieviest jaunu “Savienības rezervi”. ·Elastība programmu ietvaros un to starpā. Komisija ierosinās iestrādātas rezerves, lai programmu ietvaros radītu elastību. Turklāt ir ierosināts, ka summa, kuru var pārvietot no vienas programmas uz citu programmu tajā pašā kategorijā, tiks palielināta no 10 % līdz 15 %. Komisija arī ierosina iespēju “apvienot” dažādus finansiālā atbalsta veidus, mainot dažādus pārvaldības veidus, “pārplānot” finansējumu vidusposmā, kā arī veikt valstu piešķīrumu īpašu pārskatīšanu, lai pielāgotos norisēm attiecīgajā periodā. Tas vēl vairāk palielinās elastību, vienlaikus saglabājot sistēmas taisnīgumu. ·Elastība starp izdevumu kategorijām un gadiem. Pēc pietiekamu nepiešķirtu līdzekļu rezervju nodrošināšanas Komisija ierosina pilnībā izmantot maksājumu vispārējo rezervi, kas ieviesta saskaņā ar pašreizējo shēmu. Komisija ierosina paplašināt saistību vispārējās rezerves apmēru un darbības jomu, lai izveidotu “Savienības rezervi”. Tas tiks finansēts no rezervēm, kas palikušas pieejamas saskaņā ar iepriekšējā finanšu gada saistību maksimālajiem apjomiem, kā arī izmantojot līdzekļus, kas ir paredzēti ES budžetam, bet tomēr nav izmantoti programmu īstenošanā. Šī rezerve ir spēcīgs, jauns rīks neparedzētiem gadījumiem un reaģēšanai uz ārkārtas situācijām tādās jomās kā drošība un migrācija. Tā arī palīdzēs novērst tirdzniecības traucējumu ekonomiskās un sociālās sekas, kad citi pieejamie instrumenti jau būs izmantoti. ·“Īpašie instrumenti”. Komisija ir pārskatījusi īpašo instrumentu, piemēram, Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos, Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda, darbības jomu. Šie instrumenti ļauj ES budžetā iekļaut papildu finanšu līdzekļus, kas pārsniedz finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus. Komisija ierosina attiecīgos gadījumos paplašināt minēto instrumentu darbības jomu, piemēram, ļaujot aktivizēt Rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos ārkārtas situācijās Eiropas Savienības iekšienē. Komisija arī ierosina racionalizēt procedūras šo instrumentu mobilizēšanai un palielināt elastības instrumenta apmēru līdz EUR 1 miljardam (2018. gada cenās) gadā. 5.MŪSDIENĪGA ES BUDŽETA FINANSĒŠANAS SISTĒMA Budžeta izdevumu un ienākumu daļas ir vienas monētas divas puses. Abas ir jāmodernizē, lai maksimāli palielinātu ES budžeta ieguldījumu Savienības politikas prioritātēs. Saskaņā ar Mario Monti vadītās augsta līmeņa grupas par ES turpmāko finansēšanu ieteikumiem Komisija ierosina modernizēt un vienkāršot pašreizējo pašu resursu sistēmu un dažādot ienākumu avotus. Līdz ar Apvienotās Karalistes izstāšanos beigsies arī ar to saistītā budžeta korekcija. Tas pats attiecināms arī uz Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanas korekcijām, kas piešķirtas dažām dalībvalstīm. Korekcijas saistībā ar samazinātām PVN pašu resursu piesaistīšanas likmēm un vienreizējā maksājuma samazinājumi uz nacionālo kopienākumu balstītiem maksājumiem automātiski zaudēs spēku 2020. gada beigās. Tas dod iespēju vienkāršot un reformēt sistēmu un nostiprināt saskaņotību ar Savienības politiku un prioritātēm. Komisija kā daļu no taisnīga un līdzsvarota budžeta pasākumu kopuma ierosina likvidēt visas korekcijas ienākumu daļā. Iekasēšanas izmaksas, ko dalībvalstis patur sev no tradicionālajiem pašu resursiem, tiks atjaunotas no 20 % uz sākotnējo 10 % līmeni, lai labāk saskaņotu finansiālo atbalstu muitas aprīkojumam, personālam un informācijas tehnoloģijām ar faktiskajām izmaksām un vajadzībām. Šo pasākumu ietekme attiecībā uz muitas kontroles slogu tiks rūpīgi uzraudzīta.