[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.07.2006 COM(2006) 424 galīgā redakcija 2004/0001 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū pieņemšanu 2004/0001 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas par pakalpojumiem iekšējā tirgū pieņemšanu 1. PRIEKŠVĒSTURE Priekšlikumu nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2004)2 galīgais – 2004/0001 (COD)): | 06.02.2004 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu: | 09.02.2005 | Reģionu komiteja sniedza atzinumu: | 29.09.2004 | Eiropas Parlaments sniedza atzinumu (pirmais lasījums): | 16.02.2006 | Grozīto priekšlikumu nosūtīja: | 06.04.2006 | Ar kvalificētu balsu vairākumu kopējo nostāju pieņēma: | 24.07.2006 | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Komisijas priekšlikuma mērķis ir - uzlabot ES ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības priekšnoteikumus; - izveidot īstu iekšējo tirgu pakalpojumiem, likvidējot tiesiskos un administratīvos šķēršļus , kas traucē pakalpojumu darbību attīstību; - stiprināt patērētāju kā pakalpojumu lietotāju tiesības; - noteikt juridiski saistošus pienākumus efektīvai dalībvalstu administratīvai sadarbībai. 3. PIEZĪMES PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1. Vispārīgas piezīmes Padomes pieņemtajā kopējā nostājā saglabāta Komisijas grozītā priekšlikuma būtība; šajā priekšlikumā savukārt iekļāva to grozījumu lielāko daļu, kurus Eiropas Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā. Turklāt attiecībā uz priekšlikuma pamatelementiem (īpaši izņēmumiem no piemērošanas jomas un noteikumiem saistībā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību) Padomes kopējā nostājā ņemta vērā Eiropas Parlamenta panāktā politiskā vienošanās, kas ir atspoguļota kopējā nostājā, kā tas bija paredzēts Komisijas grozītajā priekšlikumā. Vispār kopējā nostājā pilnībā vai pēc būtības iekļauti visi Eiropas Parlamenta grozījumi, kuriem Komisija piekrita plenārsēdē. Attiecībā uz dažiem citiem jautājumiem kopējā nostājā rasti risinājumi problēmām, kas paustas Eiropas Parlamenta grozījumos, lai gan formulējums var būt atšķirīgs. Visbeidzot kopējā nostājā ietverta arī virkne jaunu papildu noteikumu, kuri veicinās pārredzamību un Komisijas un dalībvalstu sadarbību, kas var kalpot tam, lai nodrošinātu pareizu direktīvas īstenošanu. Tālāk tekstā sīki komentēti galvenie kopējās nostājas aspekti. Pirmkārt, tiek sniegtas atsauksmes par aspektiem, kas atbilst Eiropas Parlamenta grozījumiem. Tās veido vairākumu, jo gan Komisijas grozītajā priekšlikumā, gan Padomes kopējā nostājā iekļauta lielākā daļa Eiropas Parlamenta grozījumu. Otrkārt, izklāstīti citi jautājumi, kurus Padome iekļāva kopējā nostājā. 3.2. Kopējās nostājas aspekti, kuri atbilst Eiropas Parlamenta grozījumiem 3.2.1. Piemērošanas joma un citi vispārīgi noteikumi (1.–4. pants) Konkrētas tiesību jomas (1. pants). Attiecībā uz direktīvas priekšmetu un tās saistību ar konkrētām tiesību jomām (pamattiesības, darba tiesības, krimināltiesības, kultūras un valodas daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsardzība vai veicināšana) kopējā nostājā, nedaudz pielāgojot formulējumu, iekļauta Eiropas Parlamenta grozījumu (7., 8., 290., 291., 297., 298., 299. grozījums un 72. grozījuma attiecīgā daļa) un grozītā priekšlikuma būtība; Komisija ir piekritusi šiem pielāgojumiem, jo tie paredzēti, lai uzlabotu tekstu, nemainot Eiropas Parlamenta balsojuma vai Komisijas grozītā priekšlikuma būtību. Piemērošanas joma (2. pants). Attiecībā uz direktīvas piemērošanas jomu kopējā nostājā lielā mērā ņemti vērā grozījumi, kurus Eiropas Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā. Attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem kopējā nostājā pilnībā atspoguļots Eiropas Parlamenta grozījumu saturs (īpaši skatīt 13., 44., 73. grozījumu un attiecīgās 72. un 289. grozījuma daļas), un salīdzinājumā ar grozīto priekšlikumu 2. panta tekstā vairāk paskaidrots tas, ka neekonomiskie vispārējas nozīmes pakalpojumi neietilpst direktīvas piemērošanas jomā. Attiecībā uz transporta pakalpojumiem un ostu pakalpojumiem kopējā nostājā apstiprināts, ka tiek izslēgti visi transporta pakalpojumi, ieskaitot ostu pakalpojumus, kā pieņemts Eiropas Parlamenta 20. un 306. grozījumā. Salīdzinājumā ar grozīto priekšlikumu teksts par transporta pakalpojumu izslēgšanu tika nedaudz mainīts, lai saskaņotu ar Līguma 51. pantu, un to apvienoja ar tekstu par ostu pakalpojumu izslēgšanu. Tas nemaina noteikumu būtību, un tāpēc Komisija tam piekrīt. Attiecībā uz audiovizuālajiem pakalpojumiem kopējā nostājā ir atspoguļota Eiropas Parlamenta 19. un 79. grozījuma būtība. Kopējā nostājā nedaudz mainīts grozītā priekšlikuma 2. panta attiecīgais teksts, lai precizētu, ka audiovizuālo pakalpojumu izslēgšana attiecas arī uz kinematogrāfiskajiem pakalpojumiem; Komisija tam ir piekritusi. Attiecībā uz sociālo pakalpojumu izslēgšanu kopējā nostājā ņemti vērā arī Eiropas Parlamenta grozījumi (skatīt 252., 294., 295. un 296. grozījumu). Salīdzinājumā ar Komisijas grozīto priekšlikumu kopējā nostājā vairāk precizēts tas, ka tiek izslēgti arī žēlsirdības organizāciju sniegtie pakalpojumi; Komisija piekrīt šim tekstam, jo tā uzskata, ka kopējā nostājā ietvertā definīcija uzlabos juridisko noteiktību, ciktāl tas attiecas uz sociālo pakalpojumu izslēgšanu. Salīdzinājumā ar Komisijas grozīto priekšlikumu kopējā nostājā papildināti izņēmumi attiecībā uz tādu notāru un tiesu izpildītāju sniegtajiem pakalpojumiem, kuri iecelti ar oficiālu valdības aktu. Šis izņēmums būtībā atbilst Eiropas Parlamenta 18. un 81. grozījumam, un Komisija tam ir piekritusi. Visbeidzot kopējā nostājā apstiprināts, ka no direktīvas piemērošanas jomas ir izslēgti pagaidu darbā iekārtošanas aģentūru pakalpojumi, veselības aprūpes pakalpojumi, azartspēļu darbības, privātie drošības pakalpojumi un nodokļu jomas pakalpojumi, kā paredzēts Eiropas Parlamenta grozījumos (īpaši skatīt 17., 19., 78., 80., 82., 300., 302./332. un 304. grozījumu), kā arī Komisijas grozītajā priekšlikumā. Direktīvas saistība ar citiem Kopienas tiesību aktiem (3. pants). Kopējā nostājā izmantota tā pati pieeja, ko izmantoja Eiropas Parlamenta grozījumos (21., 83., 219. un 307. grozījums) un grozītajā priekšlikumā, tāpēc kopējā nostājā skaidri teikts, ka direktīva neietekmē Kopienas instrumentus un konflikta gadījumā ar citiem Kopienas instrumentiem, kuri regulē īpašus aspektus saistībā ar piekļuvi pakalpojumu darbībai un tās veikšanu, priekšroka dodama noteikumiem par minētajiem īpašajiem aspektiem šādos instrumentos. Turklāt kopējā nostājā arī apstiprināts, ka direktīva neskar starptautisko privāttiesību noteikumus, īpaši tos, kuri nodrošina, ka patērētāji iegūst, pateicoties aizsardzībai, ko tiem sniedz patērētāju aizsardzības noteikumi, kas noteikti dalībvalstīs spēkā esošos patērētāju tiesību aizsardzības likumdošanas aktos. Definīcijas (4. pants). Kopējā nostājā atspoguļoti Eiropas Parlamenta grozījumi (1.–3. grozījums, 5.–6. grozījums, 11. grozījums, 25.–26. grozījums, 93.–94. grozījums un 97.–98. grozījums) un grozītā priekšlikuma teksts attiecībā uz direktīvā izmantoto terminu definīcijām. 3.2.2. Administratīvā vienkāršošana (5.–8. pants) Procedūru vienkāršošana (5. pants). Kopējā nostājā ar nelielām formulējuma pārmaiņām iekļauti Eiropas Parlamenta grozījumi (skatīt 27. grozījumu, 29.–30. grozījumu, 99. grozījumu un attiecīgo 100. grozījuma daļu) tādā formā, kādā tie tika atbalstīti ar grozīto priekšlikumu. Tā ar jaunu teikumu 1. punktā paskaidrots, ka dalībvalstu pienākums ir vienkāršot procedūras un formalitātes, ja pēc pārbaudes konstatē, ka tās nav „pietiekami vienkāršas”. Komisija var piekrist šim papildinājumam. Vienoti kontaktpunkti (6. pants). Kopējā nostājā būtībā atbalstīts grozītā priekšlikuma teksts, kura pamatā ir attiecīgie Eiropas Parlamenta grozījumi (104. un 309. grozījums). Izmantojot frāzi „ar … starpniecību”, 1. punktā tiek vairāk paskaidrots, ka vienoto kontaktpunktu nozīme var aprobežoties ar starpnieka darbību starp pakalpojuma sniedzēju un kompetento(-ajām) iestādi(-ēm). Komisija var piekrist šim paskaidrojumam. Tiesības uz informāciju (7. pants). Kopējā nostājā iekļauti Eiropas Parlamenta grozījumi (31. un 33. grozījums, 105.–106. grozījums un 108.–110. grozījums), kuri, nedaudz mainot formulējumu attiecībā uz direktīvas neiejaukšanos dalībvalstu tiesību aktos par valodu izmantojumu, tika akceptēti grozītajā priekšlikumā. Elektroniski veicamas procedūras (8. pants). Kopējā nostājā iekļauts grozītā priekšlikuma teksts, kura pamatā ir Eiropas Parlamenta grozījumi (attiecīgās 32. un 111. grozījuma daļas). Kopējās nostājas 52. apsvērumā paskaidrots, ka pienākums elektroniski nodrošināt procedūru veikšanu nekavē dalībvalstis papildus elektroniskajiem līdzekļiem piedāvāt citus līdzekļus, lai veiktu procedūras un formalitātes. Turklāt ar kopējo nostāju tiek paplašināta iespēja piemērot neelektroniskas procedūras gadījumos, kad jāpārbauda pakalpojuma sniedzēja vai tā atbildīgo darbinieku personiskā integritāte. Visbeidzot ar kopējo nostāju 3. punktā noteikts, ka savstarpējās izmantojamības atvieglināšanas labad paredzētajos noteikumos jāņem vērā „kopējie standarti, kas izstrādāti Kopienas līmenī”. Komisija var piekrist šīm pārmaiņām, jo tās uzlabo tekstu. 3.2.3. Pakalpojumu sniedzēju brīvība veikt uzņēmējdarbību (9.–15. pants) Atļauju piešķiršanas sistēmas (9. pants). Kopējā nostājā iekļauts grozītā priekšlikuma teksts (kurā ir iekļauts 35. grozījums, 112.–113. grozījums un daļēji 37., 115. un 117. grozījums); tā 3. punktā tika nedaudz mainīts formulējums. Komisija var piekrist šai pārmaiņai, jo ar to teksts kļūst skaidrāks, nemainot Eiropas Parlamenta grozījuma būtību. Nosacījumi atļaujas piešķiršanai (10. pants). Kopējā nostājā ar nelielām formulējuma pārmaiņām iekļauts grozītā priekšlikuma teksts, kura pamatā daļēji ir Eiropas Parlamenta grozījumi (34., 118., 119., 120., 121. un 122. grozījums). Pretēji grozītajam priekšlikumam (kurā tika atbalstīts Eiropas Parlamenta 120. grozījums) saskaņā ar kopējo nostāju 3. punktā nav paredzēts, ka, novērtējot, vai atļauju piešķiršanas nosacījumi citā dalībvalstī ir līdzvērtīgi vai būtībā salīdzināmi, dalībvalstis apsver to ieviešanas ietekmi un efektivitāti. Komisija piekrīt šim svītrojumam, jo teikums izraisīja bažas saistībā ar tā īstenošanu praksē. Visbeidzot ar kopējo nostāju 6. punktā precizēts, ka atļaujas piešķiršanas lēmumi nav jāpamato vai jāpakļauj iespējai apstrīdēt tiesā; tas atbilst Eiropas Parlamenta 122. grozījumam, kurš netika iekļauts grozītajā priekšlikumā. Komisija var piekrist šim papildinājumam. Atļaujas termiņš (11. pants). Izvēle starp vairākiem kandidātiem (12. pants). Kopējā nostājā iekļauts grozītā priekšlikuma teksts, kura pamatā lielākoties ir Eiropas Parlamenta grozījumi (36. un 38. grozījums, 124.–127. grozījums, 128. un 129. grozījums, 30. un 130. grozījuma daļa). Neatļautas prasības (14. pants). Kopējā nostājā iekļauts grozītā priekšlikuma teksts, kura pamatā būtībā ir Eiropas Parlamenta grozījumi (41., 138., 140., 141., 40., 142. un 143. grozījums); tika papildināts teksta 6. punkts (aizliegums par konsultēšanos ar konkurējošiem uzņēmumiem neattiecas uz konsultēšanos ar sabiedrību) un 7. punkts (apdrošināšana ir līdzvērtīga finanšu garantijām – dalībvalstis joprojām var noteikt vienu vai otru, ciktāl tās nav obligāti jāiegūst no pakalpojuma sniedzēja, kurš veic uzņēmējdarbību minētajā dalībvalstī). Komisija var piekrist šiem papildinājumiem, jo ar tiem teksts kļūst skaidrāks. Novērtējamas prasības (15. pants). Kopējā nostājā izmantota grozītā priekšlikuma pieeja un Eiropas Parlamenta atbalstītie grozījumi (42. grozījums, 144.–145. grozījums, 147.–149. grozījums un 242. grozījums, 146. un 150. grozījums); vienlaikus noteikumos tika veiktas dažas pārmaiņas (skatīt tālāk 3.3. punktu). 3.2.4. Pakalpojumu sniegšanas brīvība un atkāpes (16.–18. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 16.–19. pantam) Attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību (16. pants) kopējā nostājā pilnībā atspoguļoti Eiropas Parlamenta grozījumi (skatīt 45.–47. grozījumu, 152. un 293./4. red. grozījumu), kuri tika iekļauti Komisijas grozītajā priekšlikumā, turklāt pievienots jauns apsvērums (82. apsvērums), kurā ietverti paskaidrojumi attiecībā uz dalībvalstu noteikumu piemērošanu nodarbinātības nosacījumu jomā. Attiecībā uz papildu atkāpēm (17. pants) kopējā nostājā atspoguļoti arī Eiropas Parlamenta Eiropas Parlamenta grozījumi (53., 48., 50., 51., 54., 161., 162., 163., 165., 169., 170., 171., 172., 173., 174., 175., 400. un 404. grozījums) un iekļauts grozītā priekšlikuma teksts ar nelielām formulējuma pārmaiņām 12. punktā attiecībā uz atkritumu pārvadājumiem. Noteikumi par pārejas atkāpēm (sākotnējā Komisijas priekšlikuma 18. pants) tika svītroti atbilstoši Eiropas Parlamenta balsojumam pirmajā lasījumā un Komisijas grozītajam priekšlikumam. Visbeidzot kopējā nostājā apstiprināts grozītā priekšlikuma teksts attiecībā uz atsevišķām atkāpēm (18. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 19. pantam). 3.2.5. Pakalpojumu saņēmēju tiesības (19.–21. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 20.–23. pantam) Attiecībā uz pakalpojumu saņēmēju tiesībām (19.–21. pants) kopējā nostājā lielā mērā atspoguļots grozījums, ko pieņēmis Eiropas Parlaments, kā arī Komisijas grozītais priekšlikums. Īpaši attiecībā uz noteikumiem par aizliegtiem ierobežojumiem un nediskrimināciju (19.–20. pants) kopējā nostājā apstiprināts grozītā priekšlikuma teksts, izņemot c) apakšpunkta svītrošanu, kam Komisija piekrita. Attiecībā uz palīdzību saņēmējiem (21. pants) kopējā nostājā ar nelielām pārmaiņām atspoguļots Eiropas Parlamenta 178. grozījums un grozītais priekšlikums. Visbeidzot pilnībā izmantota Eiropas Parlamenta un grozītā priekšlikuma pieeja un apstiprināts, ka tiek svītroti noteikumi par citā dalībvalstī saņemtas veselības aprūpes izdevumu atlīdzināšanu; šie noteikumi bija iekļauti sākotnējā priekšlikuma 23. pantā. 3.2.6. Darba ņēmēju un trešo valstu valstspiederīgo norīkošana (sākotnējā priekšlikuma 24. un 25. pants) Kopējā nostājā pilnībā izmantota Eiropas Parlamenta (181., 182./248. grozījums, 63.–64. grozījums, 183./249. grozījums un 65.–66. grozījums) un grozītā priekšlikuma pieeja un tāpēc apstiprināta 24. un 25. panta svītrošana. 3.2.7. Pakalpojumu kvalitāte (22.–27. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 26.–32. pantam) Attiecībā uz noteikumu par informāciju par pakalpojumu sniedzējiem un to pakalpojumiem (22. pants, bijušais Komisijas grozītā priekšlikuma 26. pants) kopējā nostājā atspoguļots Eiropas Parlamenta balsojums, kā arī grozītais priekšlikums saistībā ar pakalpojuma sniedzēja pienākumu atklāt informāciju par tā juridisko statusu un formu. Turklāt visas informācijas prasības, kas jau paredzētas citos direktīvas noteikumos (piemēram, par apdrošināšanu vai garantijām, pēcpirkuma garantijām, daudznozaru darbībām un rīcības kodeksiem), ir apvienotas šajā pantā, kuram Komisija ir piekritusi. Attiecībā uz profesionālās atbildības apdrošināšanu (23. pants, bijušais Komisijas grozītā priekšlikuma 27. pants) kopējā nostājā izmantota Eiropas Parlamenta (īpaši skatīt 64., 187., 188. un 190. grozījumu) un grozītā priekšlikuma pieeja un apstiprināts, ka profesionālā apdrosināšana nav obligāta. Ar kopējo nostāju iekļauta virkne nelielu pārmaiņu grozītajā priekšlikumā, piemēram, 2. punkts par informācijas prasībām pārcelts uz 26. pantu un svītrota procedūra, kas bija paredzēta gadījumam, ja nedarbojas apdrošināšanas tirgus, un kas faktiski bija lieka, ņemot vērā to, ka profesionālā apdrosināšana nav obligāta. Visbeidzot attiecībā uz daudznozaru darbībām (25. pants, bijušais Komisijas grozītā priekšlikuma 30. pants), pakalpojumu kvalitātes politiku (26. pants, bijušais 31. pants) un domstarpību izšķiršanu (27. pants, bijušais 32. pants) kopējā nostājā pilnībā, izņemot nelielus formulējuma pielāgojumus, apstiprināts Eiropas Parlamenta grozījuma un grozītā priekšlikuma teksts. 3.2.8. Administratīvā sadarbība (28.–36. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 33.–38. pantam) Savstarpējā palīdzība, uzraudzība un saistīti noteikumi (28.–36. pants). Kopējā nostājā ar nelielām pārmaiņām iekļauts grozītā priekšlikuma teksts, kurā bija ietverti Eiropas Parlamenta grozījumi (īpaši skatīt 68.–69. grozījumu, 197.–198. grozījumu un 200.–203. grozījumu), lai gan tajā bija izmantota atšķirīga struktūra, kuras pamatā bija iepriekšējas diskusijas Padomē. 3.2.9. Konverģences programma un nobeiguma noteikumi (37.–46. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 39.–48. pantam) Attiecībā uz rīcības kodeksiem (37. pants, bijušais Komisijas grozītā priekšlikuma 39. pants), papildu saskaņošanu (38. pants, bijušais 40. pants) un pārskatīšanas klauzulu (41. pants, bijušais 43. pants) kopējā nostājā apstiprināts Eiropas Parlamenta grozījums un grozītais priekšlikums, izņemot nelielas pārmaiņas, kas neietekmē šo noteikumu būtību. Visbeidzot attiecībā uz īstenošanas periodu (44. panta 1. punkts, bijušais 45. panta 1. punkts) kopējā nostājā iekļauts Eiropas Parlamenta grozījums, un īstenošanas periods no 2 gadiem pagarināts līdz 3 gadiem, kā tas bija paredzēts grozītajā priekšlikumā. Komisija tam var piekrist. 3.3. Citi elementi, kurus Padome iekļāvusi kopējā nostājā Atļauju piešķiršanas procedūras (13. pants). Salīdzinājumā ar grozīto priekšlikumu ar kopējo nostāju veiktas dažas pārmaiņas 13. panta 3. un 4. punktā un 63. apsvērumā; šīs pārmaiņas saistītas ar principu, ka atļaujas jāuzskata par piešķirtām, ja kompetentās iestādes nav atbildējušas. Saskaņā ar kopējo nostāju dalībvalstīm ir atļauts pagarināt atbildes termiņu, ja to var attaisnot ar jautājuma sarežģītību un ja pieteikuma iesniedzējs ir pienācīgi informēts par pagarinājumu un tā iemesliem. Turklāt 63. apsvērumā paskaidrots, ka dalībvalstis var noteikt atšķirīgus pasākumus saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūrām, ja tie ir objektīvi attaisnojami ar sevišķi svarīgiem iemesliem sabiedrības interesēs; tostarp šajā gadījumā var būt noteikumi, ar kuriem paredz iespēju noraidīt pieprasījumu klusuciešot attiecīgā laika perioda beigās. Šīm pārmaiņām arī jākliedē Eiropas Parlamenta bažas; Eiropas Parlaments ir nobalsojis par principa, kas ļauj piešķirt atļauju klusuciešot, svītrošanu, jo tika uzskatīts, ka šis princips nenodrošina pietiekamu elastību. Vienlaikus netiek apšaubīts mērķis nodrošināt to, ka attiecībā uz tautsaimniecības dalībniekiem atļauju piešķiršanas procedūras kļūst straujākas un prognozējamākas. Tāpēc Komisija piekrīt ar kopējo nostāju 13. pantā veiktajām pārmaiņām. Novērtēšanas process saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību (15. pants). Ar kopējo nostāju paredzētas dažas pārmaiņas 4. punktā par novērtēšanas procesa ieviešanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem. Šo pārmaiņu mērķis ir precizēt, ka novērtēšanas procesam nav jākavē vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu uzdevumu izpilde. Šim risinājumam ir jākliedē Eiropas Parlamenta bažas saistībā ar iespējamo vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu novērtēšanas procesa ietekmi. Saskaņā ar Komisijas viedokli ir skaidrs, ka ar novērtēšanas procesu nedrīkst apdraudēt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu uzdevumu izpildi. Turklāt ar kopējo nostāju ieviestas pārmaiņas paziņošanas prasībās, kas jāizpilda dalībvalstīm. Tam jākliedē Eiropas Parlamenta bažas par to, ka paziņošanas pienākums pārāk ierobežo dalībvalstis. Konkrēti ar kopējo nostāju svītrota frāze 6. punktā „un nepieciešamību to ieviest ir radījuši jauni apstākļi”. Šim svītrojumam var piekrist. Ar kopējo nostāju 7. punktā pievienots jauns teikums, lai paskaidrotu, ka, sniedzot paziņojumu saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, tiks izpildīts arī paziņošanas pienākums saskaņā ar šo direktīvu. Komisija var piekrist arī šim papildinājumam, kas valstu administrācijām un Kopienas iestādēm vairo juridisko noteiktību. Komisija uzsver, ka Direktīva 98/34/EK, kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK, pašlaik attiecas tikai uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem. Valstu prasību pārbaude (39. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 41. pantam). Ar kopējo nostāju 39. panta 5. punktā paredzēta jauna procedūra, kas nosaka, ka dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par valstu prasībām, kuru piemērošana varētu atbilst 16. panta 1. punkta trešajai daļai un 16. panta 3. punktam, un Komisija informē citas dalībvalstis par šīm prasībām un nodrošina analīzi un vadlīnijas par to īstenošanu saistībā ar direktīvu. Komisija var piekrist šiem noteikumiem, jo tie vairo pārredzamību un juridisko noteiktību tautsaimniecības dalībniekiem. Komitoloģija (40. pants, kas atbilst Komisijas grozītā priekšlikuma 42. pantam). Kopējā nostājā paredzēta reglamentējošas komitejas izveide. Komisija var piekrist šim noteikumam. Personas datu aizsardzība (43. pants). Ar kopējo nostāju ievieš pantu par personas datu aizsardzību, lai precizētu to, ka direktīvas piemērošanā un jo īpaši informācijas apmaiņā starp dalībvalstīm ievēro personas datu aizsardzības noteikumus. Komisija var piekrist šim noteikumam. 4. SECINĀJUMI Komisija uzskata, ka kopējā nostājā ir saglabāti Komisijas grozītā priekšlikuma, kā arī Eiropas Parlamenta grozījumu pamatelementi. Komisija atzīst, ka kopējā nostājā ir panākts labs līdzsvars un tā ir pieņemams kompromiss, kas palīdzēs izveidot īstu iekšējo tirgu pakalpojumiem, kā arī sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus, vienlaikus saglabājot augstu pakalpojumu kvalitāti, tostarp publisko pakalpojumu kvalitāti, un ievērojot sociālās un patērētāju tiesības. Tāpēc Komisija atbalsta Padomes pieņemto kopējo nostāju.