–Strukturālās bilances kumulatīvais uzlabojums 2013.–2015. gada laikposmā tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Padomes ieteiktajiem 2,5 % no IKP. Ņemot vērā pārskatītā potenciālā ražošanas apjoma pieauguma ietekmi un neparedzētos ieņēmumus vai iztrūkumus salīdzinājumā ar ieteikuma pamatā esošo pamatscenāriju, kumulatīvais uzlabojums ir ievērojami samazināts, sasniedzot -0,1 % no IKP.

–Saskaņā ar paziņojumu par 2015. gada vispārējās valdības budžeta deficītu un pēc tā validēšanas, ko veic Komisija (Eurostat), 2015. gada deficīts bija 4,4 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3,0 % no IKP. Atšķirība attiecībā uz atsauces vērtību lielākoties izskaidrojama ar atbalsta pasākumu finanšu nozarē saistībā ar 2015. gada beigās pieņemto bankas Banif rezolūciju, kas negatīvi ietekmēja valdības budžeta deficītu 1,4 % apmērā no IKP. Ņemot vērā šo elementu un vienreizējo ieņēmumu posteņus, deficīts arī bez vienreizējiem pasākumiem joprojām pārsniegtu Līgumā noteikto atsauces vērtību.

(4)Jo īpaši, lai līdz 2015. gadam ticami un ilgtspējīgi samazinātu kopējo valdības budžetu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Portugālei ieteica: a) panākt kopējā deficīta mērķi: 5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā, kas atbilst strukturālās bilances uzlabojumam par 0,6 % no IKP 2013. gadā, par 1,4 % no IKP 2014. gadā un par 0,5 % no IKP 2015. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada maijā veikto Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu; b) īstenot pasākumus 3,5 % apmērā no IKP, lai neļautu 2013. gada deficītam pārsniegt 5,5 % no IKP, tostarp 2013. gada Budžeta likumā noteiktos pasākumus un jaunus papildu budžetā iekļautos pasākumus, proti, algu izdevumu samazinājumus, valsts pārvaldes iestāžu darbības efektivitātes palielināšanu, valsts patēriņa samazināšanu un ES līdzekļu labāku izmantošanu; c) pamatojoties uz valsts izdevumu pārskata (PER) rezultātiem, pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus vismaz 2,0 % apmērā no IKP, lai panāktu, ka kopējais deficīts 2014. gadā ir 4,0% no IKP, kā arī racionalizēt un modernizēt valsts pārvaldi, novērst funkciju un struktūru dublēšanos valsts sektorā, palielināt pensiju sistēmas ilgtspējību un panākt mērķtiecīgus izmaksu ietaupījumus atsevišķās nozaru ministrijās; d) pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu 2015. gada deficīta mērķi 2,5 % no IKP. Portugālei tika ieteikts arī saglabāt valsts sektora finanšu pārvaldības reformas tempu, līdz 2013. gada beigām pārskatot Budžeta pamatlikumu, lai turpinātu sekmēt budžeta procedūru un budžeta pārvaldības, pārskatatbildības, pārredzamības un vienkāršošanas principu piemērošanu, kā arī turpināt centienus ierobežot valsts uzņēmumu un sabiedriskā un privātā sektora partnerību iespējamās saistības.

–Līdz 2014. gada jūnijam īstenoto pasākumu apjoms atbilst makroekonomikas korekciju programmā izvirzītajiem mērķiem. Pēc tam pastāvīgo konsolidācijas pasākumu apjoms, kas bija 2014. gadam izvirzīto mērķu pamatā, tika ievērojami samazināts, no 2014. gada budžeta izveides laikā plānotajiem 2,3 % no IKP samazinoties līdz aptuveni 1,5 % no IKP prognozēs attiecībā uz 2015. gada budžetu. Tādējādi pasākumu apjoms acīmredzami ir mazāks, nekā ieteikts, proti, 2014. gadā veikt papildu pasākumus vismaz 2 % apmērā no IKP. Attiecībā uz 2015. gadu pastāvīgo fiskālās konsolidācijas pasākumu apjoms 2015. gada budžetā tika vēl vairāk samazināts līdz aptuveni 0,6 % no IKP, un tika noteikts pamatmērķis 2,7 % no IKP. Tādējādi jāsecina, ka plānotie strukturālās konsolidācijas pasākumi ir bijuši nepietiekami, lai panāktu ieteikto 2015. gada deficīta mērķi 2,5 % apmērā no IKP. Faktiskais 2015. gada deficīts liecina, ka plānotie pasākumi ir bijuši nepietiekami.

–Kopumā budžeta nominālo deficīta samazināšanos kopš 2014. gada jūnija veicināja ekonomikas atveseļošanās un zemāki procentu izdevumi, ņemot vērā zemās procentu likmes. Neparedzētie ieņēmumi netika izmantoti, lai veicinātu deficīta samazināšanu, un strukturālo konsolidācijas pasākumu apjoms nebija pietiekams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus.

–Vispārējās valdības bruto parāds kopš Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma kopumā nostabilizējās, 2013. gada beigās sasniedzot 129,2 % no IKP, 2014. gadā — 130,2 % no IKP un 2015. gadā — 129,0 % no IKP atbilstīgi Komisijas 2016. gada pavasara prognozei.

–Fiskālās un strukturālās reformas, lai arī diferencētā ātrumā, ir pavirzījušas uz priekšu lielākajā daļā jomu. Budžeta pamatlikums tika pārskatīts un nostiprināts, taču pilnībā tas stāsies spēkā tikai 2018. gada septembrī. Ir paveikts nopietns darbs, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no to maksāšanas, kā arī lai reformētu nodokļu pārvaldību. Pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēja pēdējos gados tika uzlabota, taču joprojām pastāv īstermiņa un ilgtermiņa problēmas. Reformas veselības aprūpes sistēmā, lai nodrošinātu Valsts veselības dienesta (NHS) ilgtspēju, virzās uz priekšu atbilstīgā ātrumā. Lai uzlabotu fiskālo pārvaldību reģionālā un vietējā līmenī, pēdējos gados tika īstenotas valsts pārvaldes reformas, kā arī reformas sabiedriskajā un privātajā sektorā (SPS) un valsts uzņēmumos (VU), jo īpaši ekonomikas korekciju programmas laikā.

(9)Tāpēc var secināt, ka Portugāles pasākumi, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, ir bijuši nepietiekami. Portugāle līdz 2015. gadam nav novērsusi pārmērīgo budžeta deficītu. Fiskālo pasākumu apjoms ir būtiski mazāks par to, ko bija ieteikusi Padome,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21 jūnija ieteikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē,