Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums) – Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas sagatavotas saskaņā ar EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 180.b pantu, Finanšu regulas 147. pantu un EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu {SEC(2009)1427} /* COM/2009/0526 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.10.2009 COM(2009)526 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums) – Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas sagatavotas saskaņā ar EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 180.b pantu, Finanšu regulas 147. pantu un EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu {SEC(2009)1427} SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums) – Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas sagatavotas saskaņā ar EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 180.b pantu, Finanšu regulas 147. pantu un EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu {SEC(2009)xxx} 1 PREAMBULA 3 I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA PRASĪBĀM, KAS MINĒTAS VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ 4 a) Horizontālie jautājumi 4 b) Nozaru jautājumi 7 c) Revīzijas palātas izdotie īpašie ziņojumi 10 II – Eiropas Attīstības fondi 10 III – Rezolūciju prasības saistībā ar aģentūrām 10 PREAMBULA Šis ir Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam (EP) par paveikto darbu attiecībā uz 2007. finanšu gada[1] budžeta izpildes apstiprinājumu, ievērojot EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 180.b pantu, Finanšu regulas 147. pantu un EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu. Tulkošanas iespēju un laika ierobežojumu dēļ šo ziņojumu publicē visās ES oficiālajās valodās kopsavilkuma veidā. Komisijas pilnās atbildes uz katru konkrēto Parlamenta prasību ir pieejamas Komisijas dienestu darba dokumentā[2], kas publicēts angļu, franču un vācu valodā. Abi ziņojumi attiecas uz rezolūcijām, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2009. gada 23. aprīlī. Katrā šā kopsavilkuma ziņojuma nodaļā[3] ir atsauces uz attiecīgajiem punktiem visā iepriekš minētajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Šīs atsauces palīdzēs lasītājiem atrast dienestu darba dokumentā visas prasības (un informāciju par Komisijas plānotajām vai jau veiktajām darbībām), kas ir saistītas ar attiecīgo nodaļu vai kas varētu tos īpaši interesēt. Komisija ir konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta lēmumos par vispārējā budžeta, EAF un aģentūru budžetu izpildes apstiprinājumiem ir 203 prasības Komisijai. Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta prasītās darbības attiecībā uz 99 prasībām. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 96 prasībām vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Visbeidzot, Komisija nevar pieņemt 8 prasības[4] tādu iemeslu, kas saistīti ar esošo tiesisko regulējumu vai tā institucionālajām prerogatīvām, dēļ. I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA PRASĪBĀM, KAS MINĒTAS VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ Šajā kopsavilkumā dotas Komisijas atbildes uz konkrētām prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta rezolūcijās par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu. Pirmās atbildes uz katru rezolūcijas punktu priekšsēdētāja vietnieks Kallas 2009. gada 15. maijā nosūtīja ziņotājam un Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam. A) HORIZONTāLIE JAUTāJUMI[5] Ticamības deklarācija (Komisijas dienestu darba dokuments, 3.-11 . punkts) Tāpat kā Eiropas Parlaments, Komisija izsaka gandarījumu par Revīzijas palātas atzinumu bez piezīmēm par 2007. gada pārskatu. Tā turpinās uzlabot grāmatvedības datu un pārskatu kvalitāti saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumiem. Komisija piekrīt, ka notikušo darījumu augstā kļūdu īpatsvara pamatā daļēji ir sarežģītie noteikumi. Tā atzīst, ka vienkāršošana palīdzēs uzlabot ES politisko virzienu īstenošanu un samazināt kļūdu īpatsvaru, taču norāda, ka nav iespējams pilnībā izvairīties no noteiktas sarežģītības noteikumos un attiecināmības kritērijos, jo tie bieži tiek noteikti, lai panāktu vēlamos politikas mērķus, un tie pieņemti sarežģītas likumdošanas procedūras rezultātā. Šie uzlabojumi ir iestrādāti 2007.-2013. gada juridiskajos pamatos. Ņemot vērā finanšu krīzi, 2009. gada maijā tika nolemts par turpmākiem struktūrfondu vienkāršošanas pasākumiem, piemēram, par iespēju deklarēt izmaksas pēc vienotām likmēm, vienības izmaksām un vienreizējiem maksājumiem. Sagaidāms, ka vienkāršošanas rezultāts kļūs redzams vidējā vai ilgākā laika posmā. Turklāt Komisija pašreiz strādā pie iespējamo jomu noskaidrošanas, kurās varētu īstenot turpmāku vienkāršošanu, jo īpaši Finanšu regulas trīsgadu pārskatīšanas sagatavošanas darbu kontekstā. Tā, iespējams, būs vērsta uz dotācijām, jo īpaši uz attiecināmības noteikumiem; vadības metodēm, kuru noteikumi ir kļuvuši aizvien sarežģītāki un kuri ir būtiski, lai uzlabotu jo īpaši ārējā atbalsta efektivitāti un piegādi; kā arī kontroles pasākumiem. Attiecināmības noteikumu sarežģītībai ir tieša saikne ar intensitāti un izmaksām tām pārbaudēm, kas nepieciešamas, lai gūtu pietiekamu pārliecību par darījumu likumību un pareizību. Ja tiks pieņemti un efektīvi īstenoti vienkāršoti attiecināmības noteikumi (piemēram, vienreizēju maksājumu un vienotu likmju biežāka piemērošana, valstu attiecināmības noteikumu izmantošanas pieļaušana dalībvalstu līdzfinansējuma gadījumā), pakārtotajos darījumos būs mazāka kļūdu iespējamība, kas ļaus veikt mazāk plašas pārbaudes (pārbaudes varēs koncentrēt drīzāk uz rezultātu, nevis uz ieguldītajiem līdzekļiem) un ievērojami samazināt kontroles izmaksas. Komisija arī strādā pie pieļaujamā kļūdas riska koncepcijas, kā mērķis ir noteikt no izmaksu viedokļa iespējami izdevīgāko kontroles intensitāti, proti, nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp izmaksām un ieguvumiem (kļūdu īpatsvara samazināšana). Komisija arī pētīs nozaru tiesību aktu turpmākas vienkāršošanas principus nākamajai pamataktu kārtai, kam jāstājas spēkā no 2014. gada. Budžeta pārvaldība – finanšu korekcijas, atgūtās summas un maksājumu pārtraukšana (Komisijas dienestu darba dokuments, 12. un 13. punkts) ABAC finanšu sistēmā 2008. gadā tika izdarītas izmaiņas, lai ļautu atgūšanas gadījumus saistīt ar konkrētām iepriekšējām kļūdām vai nelikumībām. Tas ir devis Komisijai iespēju sniegt pilnīgākus un ticamākus skaitļus par atgūšanu 2008. gada pārskatā. Komisija arī strādā, lai tālāk uzlabotu to datu ticamību un pilnīgumu, kurus dalībvalstis sniedz par savām finanšu korekcijām. Turklāt Komisija vajadzības gadījumā turpina izdarīt finanšu korekcijas. Atbilstoši 2008. gada 19. februāra Rīcības plānam Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību, Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu to, ka struktūrfondu īstenošanā konstatētās nelikumības tiek iespējami drīz novērstas un tūlīt tiek izdarītas finanšu korekcijas. Dalītas pārvaldības jomā pieejamo revīziju un deklarāciju gada kopsavilkumi un dalībvalstu pārvaldības deklarācijas (Komisijas dienestu darba dokuments, 14.-18. punkts) Gada kopsavilkumi un to ieguldījums pārliecības sniegšanā attiecībā uz dalībvalstu kontroles sistēmas darbību ir izvērtēts attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos. Gada kopsavilkumiem var būt pievienotā vērtība, jo īpaši, ja tajos ietverta problēmu analīze vai ticamības deklarācija, noteikta paraugprakse vai ierosināti risinājumi. Komisija turpina sadarboties ar dalībvalstīm, lai uzlabotu gada kopsavilkumus. Salīdzinājumā ar 2007. gadu visas dalībvalstis 2008. gadā izpildīja Finanšu regulas 53.b panta 3. punktā noteikto pienākumu sniegt gada kopsavilkumu, kā arī pilnībā vai lielākoties ievēroja minimālās prasības. Komisija 2008. gadam izdeva jaunas un labākas pamatnostādnes par gada kopsavilkumiem struktūrfondu ietvaros. Tā arī izsaka gandarījumu par septiņu dalībvalstu iniciatīvu 2008. gada kopsavilkumiem pievienot ticamības deklarāciju, kā ir ierosināts grozītajās pamatnostādnēs. Līdz ar četrām par 2008. gadu saņemtām dalībvalstu pārvaldības deklarācijām, noteikta veida valstu līmeņa ticamību nodrošina jau pavisam 11 dalībvalstis. Komisija arī turpinās atbalstīt tās dalībvalstis, kuras brīvprātīgi sniedz valstu deklarācijas par ES līdzekļiem. Tālab tā analizēs šīs iesniegtās deklarācijas un pārskatus, lai noteiktu galvenos vērtību pievienojošos aspektus formātam un apjomam. Kontroles sistēmas (Komisijas dienestu darba dokuments, 19.-33. punkts) Pēdējos gados Komisija ir veltījusi nozīmīgus centienus kontroles sistēmu uzlabošanai, ievērojot Revīzijas palātas ieteikumus un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes prasības. Lai novērstu trūkumus, ko konstatējusi pašas Komisijas revīzija vai ārējs revidents, Komisija uzsāka rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (2006. gadā) un rīcības plānu Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai attiecībā uz strukturālām darbībām (2008. gadā). Komisija 2009. gada sākumā pieņēma Ietekmes ziņojumu par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2009) 43), kurā ziņoja par darbību pabeigšanu. Vienlaicīgi tika pieņemts ziņojums par to, kā tiek īstenots rīcības plāns Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai attiecībā uz strukturālajām darbībām (COM(2009) 42). Komisija nepārtraukti turpina uzlabot savas un savu partneru kontroles sistēmas, kad vien tiek konstatēti to trūkumi. Kopsavilkuma ziņojumā, kas ir izstrādāts, pamatojoties uz gada darbības pārskatos sniegto pārliecību un izteiktajām atrunām, tiek izvērtēti Komisijas sasniegumi vadības jomā attiecīgajā gadā. Komisijas dienestiem tajā ir uzdots veikt darbības, lai novērstu gada darbības pārskatos izteikto atrunu cēloņus un regulāri uzraudzītu panākto virzību. Komisija uzskata, ka pieļaujamā riska pieeja var sniegt skaidru priekšstatu par pienācīgu līdzsvaru starp kļūdu īpatsvaru un kontroles izmaksām, tādējādi veicinot ES līdzekļu pareizu un efektīvu pārvaldību. Tā 2008. gada decembrī iesniedza paziņojumu (COM(2008) 866), kā uzskatāmus piemērus izmantojot struktūrfondus un lauku attīstību. Komisija sniegs konkrētus priekšlikumus par pieļaujamo risku pētniecības, enerģētikas, transporta un lauku attīstības jomā 2010. gada pirmajā pusē, kā arī ārējam atbalstam, attīstības, paplašināšanās un administratīvajiem izdevumiem 2010. gada otrajā pusē. Pārredzamība (Komisijas dienestu darba dokuments, 34.–40. punkts) Komisija ir izveidojusi finanšu pārredzamības sistēmu, kas nodrošina pilnīgus, meklējamus un salīdzināmus datus par centralizēti pārvaldītu līdzekļu saņēmējiem. Saistībā ar dalīto pārvaldību vietnes Europa portāls nodrošina saites uz dalībvalstu izveidotām interneta vietnēm, kurās tiek sniegta informācija saskaņā ar pieņemtajiem īstenošanas noteikumiem un pamatnostādnēm. Turklāt augstāka līmeņa Eiropas Parlamenta un Komisijas grupa 22. aprīlī vienojās izveidot kopēju reģistru interešu pārstāvjiem. Komisija uzskata, ka Komisijas locekļu pašreizējā rīcības kodeksā jau ir ietverti visaptveroši un atbilstoši noteikumi par atbildību un ētiku. Tomēr joprojām tiek apsvērti esošā satvara turpmāki uzlabojumi. Finanšu regula (Komisijas dienestu darba dokuments, 41. punkts) Komisija saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem līdz 2010. gada maijam iesniegs priekšlikumu nākamajai Finanšu regulai. Tāpat kā iepriekš nākamo Finanšu regulu apspriedīs un izskatīs ciešā sadarbībā ar Parlamentu un Padomi. Jo īpaši, ja spēkā stāsies Lisabonas līgums, nākamā Finanšu regula būs kopīgi jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei. Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (Komisijas dienestu darba dokuments, 42.-46. punkts) Atbilstoši spēkā esošajiem noteikumiem OLAF ir tieša pieeja visai Komisijas rīcībā esošajai informācijai, kas vajadzīga izmeklēšanai, tostarp datubāzēs glabātai informācijai. Otrais protokols konvencijai par finanšu interešu aizsardzību stājās spēkā 2009. gada 19. maijā. To ir ratificējušas vairums dalībvalstu, un tajā īpaši paredzēta Eiropas Komisijas un dalībvalstu tiesu iestāžu tieša sadarbība Kopienas finanšu interešu aizsardzībai. Attiecībā uz trešo valstu saņēmējiem visos turpmākajos līgumos joprojām būs noteikts, ka to valsts iestādēm pilnībā jāsadarbojas ar OLAF . Komisija pārskata savu disciplināro praksi, lai paātrinātu procedūru, piemēram, īstenojot OLAF un Komisijas Izmeklēšanas un disciplīnas biroja ( IDOC ) ciešāku sadarbību. B) NOZARU JAUTāJUMI Pašu resursi (Komisijas dienestu darba dokuments, 47. punkts) Komisija ir veikusi prasītos pasākumus attiecībā uz NKI datu, tostarp FISIM , izmantošanu Kopienas pašu resursu aprēķināšanai. Komisijas „priekšlikumā Padomes lēmumam par netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) iedalīšanu nacionālā kopienākuma (NKI) noteikšanai Eiropas Kopienu budžeta un pašu resursu nolūkos” (COM(2009) 238 galīgā redakcija, pieņemts 2009. gada 26. maijā) ir paredzēta atpakaļejoša FISIM iedalīšana NKI pašu resursu nolūkos no 2005. gada 1. janvāra. Lauksaimniecība un dabas resursi (Komisijas dienestu darba dokuments, 48.-53. punkts) KLP „veselības pārbaudes” nolīgums paredz vienotā maksājuma shēmas turpmāku vienkāršošanu (piemēram, samazinot prasījumu veidus, iespēja apvienot prasījumus) un maksājumu lielāku atsaistīšanu (piemēram, laukaugi, sēklas, apiņi, piemaksas par dzīvniekiem). No administrācijas viedokļa turpmāka atsaistīšana nozīmē labākas kontroles iespējas un to, ka nebūs vajadzīgs pārbaudīt, kā tiek ievēroti specifiski nozares kritēriji, pietiks ar vispārējo vienotā maksājuma shēmas noteikumu ievērošanas pārbaudi (proti, nav jāpārliecinās, vai attiecīgie kultūraugi patiešām ir tikuši ražoti). Komisija turpinās stingri uzraudzīt IAKS procedūru Grieķijā. Grieķija ir ievērojusi savu rīcības plānu un izveidojusi jaunu zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS), kas jau darbojas. Grieķijas iestādes pirmo reizi izmantos jauno sistēmu 2009. gada prasību procedūras laikā. Attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem, kur tiek pieļauts vairums kļūdu, jaunizveidotā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) vadības un kontroles sistēma saskaņā ar Padomes Regulu 1290/2005 no 2007. gada ir saskaņota ar ELGF garantiju sistēmu. Tādējādi ELGF sistēmas plaši atzītās priekšrocības turpmāk attieksies arī uz lauku attīstības izdevumiem. Turklāt dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai visi lauku attīstības pasākumi būtu pārbaudāmi un kontrolējami, kā arī nodrošināt attiecināmības noteikumu ievērošanu. Komisija ir arī sniegusi papildu norādes dalībvalstīm par to, kā īstenot agrovides pasākumus. Subsīdijas zivsaimniecībai (Komisijas dienestu darba dokuments, 54.-57. punkts) Līdz ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) 2002. gada reformu jau ir notikusi būtiska virzība uz ilgtspēju, jo īpaši panākot vides apsvērumu labāku integrāciju zivsaimniecības pārvaldībā un atceļot daļu finansiālā atbalsta, kas tieši sekmēja jaudas pārpalikumu. Līdz ar Zaļo grāmatu par KZP reformu 2009. gada aprīlī tika uzsākta sabiedriska apspriešanās, kura joprojām turpinās un kurā jo īpaši tiek aplūkots jautājums par publisko finansiālo atbalstu zivsaimniecībai, kas ir pretrunā KZP mērķiem. Kohēzija (Komisijas dienestu darba dokuments, 58.-70. punkts) Komisija savā 2009.-2011. gada revīzijas stratēģijā ir iestrādājusi visas rīcības plāna pašreiz notiekošās darbības, lai nostiprinātu Komisijas pārraudzītājas lomu strukturālām darbībām (piemēram, dalībvalstu koriģējošo rīcības plānu, maksājumu pārtraukšanas un korekcijas procedūru pabeigšana). Ziņojumā par īstenošanu (COM(2009) 42) Komisija apliecināja, ka rīcības plāns ir nesis efektīvus rezultātus, un ir apņēmusies 2010. gada sākumā ziņot par rīcības plāna sākotnējo ietekmi. Komisijas revīzijas darba pamatā ir visaptverošs riska novērtējums, kuru regulāri atjaunina. Tajā ņem vērā vairākus faktorus, tostarp iepriekšējos revīzijas rezultātus un finanšu korekciju apmēru, un tā rezultātā tiek veikts stingrāks revīzijas darbs riskantākām jomām un programmām. Tomēr šī informācija ir jāinterpretē ar rūpību, un jo īpaši finanšu korekciju apmērs dalībvalstij pats par sevi nenorāda saistītā riska apjomu. Komisija ir turpinājusi darbu pie 2007.-2013. gada noteikumu vienkāršošanas, jo īpaši attiecībā uz nelikumību paziņošanas sistēmu un iespēju deklarēt izmaksas pēc vienotām likmēm, vienības izmaksām un vienreizējiem maksājumiem. Iekšējās politikas jomas, tostarp pētniecība (Komisijas dienestu darba dokuments, 1. punkts un 71.-91. punkts) Pētniecības jomā Komisija ir izstrādājusi daudzgadu kontroles stratēģiju Sestajai pamatprogrammai. Tās pamatā ir visu to kļūdu konstatēšana un izlabošana, kuras nevarēja atklāt dokumentārās pārbaudēs pirms maksājuma veikšanas. To panāk, ievērojami palielinot ex post revīziju skaitu un atgūstot pārmaksātās summas. Tas jau ir palīdzējis samazināt kļūdu īpatsvaru pēdējos gados. Līdz ar Septīto pamatprogrammu ir ieviesti turpmāki uzlabojumi un vairāki svarīgi vienkāršojumi. Dalībnieku garantiju fonda ieviešana ir ievērojami samazinājusi ex ante finanšu pārbaužu skaitu un aizsardzības pasākumu izmantošanu. Tas aizstāj līgumslēdzēju kolektīvo finansiālo atbildību, kas paredzēta Sestajā pamatprogrammā. Dalības noteikumos Septītajai pamatprogrammai (31. pants) ir paredzēts, ka var piemērot vidējās izmaksas, ja vien tās ievērojami neatšķiras no faktiskajām izmaksām. Turklāt vienota dalībnieku reģistrācijas sistēma novērš atkārtotus pieprasījumus saņēmējiem, kā arī uzlabo datu kvalitāti un saskanību visās dotāciju vadības sistēmās. Turpmāki uzlabojumi tiks panākti, pakāpeniski ieviešot pilnībā elektroniskas apmaiņas sistēmas visai priekšlikumu un dotāciju vadības ķēdei saskaņā ar e-Septītās pamatprogrammas iniciatīvu. Komisijas detalizētas atbildes uz Eiropas Parlamenta prasībām iekšējās politikas konkrētās jomās ir izklāstītas pievienotajā dienestu darba dokumentā. Ārējie darījumi, NVO un attīstība (Komisijas dienestu darba dokuments, 2. punkts un 92.-111. punkts) Komisija ir ieviesusi pasākumus kontroles pastiprināšanai īstenošanas organizāciju līmenī, jo īpaši jaunos standarta darba uzdevumus revīzijām un CRIS revīzijas izstrādi to pēcpārbaudei. Tā kā tie ir ieviesti nesen, Komisija sagaida, ka ieguvumi no šādiem pasākumiem būs skaidrāk redzami nākotnē. Komisija vienlaicīgi turpina centienus turpmāk uzlabot savas sistēmas atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumiem. Tā plāno ieviest tādus pasākumus kā specifisku norādījumu izstrāde, lai palīdzētu īstenošanas organizācijām labāk pārvaldīt EK līdzekļus un ievērot EK noteikumus, tādējādi pastiprinot preventīvus pasākumus. Nesenos izvērtējumos Komisijas sadarbībai ar partnervalstīm ANO ietvaros un palīdzības piegādei ar EIB un attīstības banku starpniecību ir secināts, ka tas nodrošina pievienoto vērtību un taustāmus rezultātus, jo īpaši lielākiem ieguldījumu fondiem. Turklāt līdzdalība šādās iniciatīvās Komisijai deva iespēju iejaukties politiski jutīgās teritorijās, kurās citādi būtu neiespējami nogādāt palīdzību. Komisija pasākumu īstenošanā varēja izmantot daudzpusējo partneru klātbūtni uz vietas un īpašās zināšanas. Komisija turpinās cieši sadarboties ar ANO, lai uzlabotu pārbaudes apmeklējumu rezultātus, kā arī sekmētu Kopienas iemaksu ANO pārredzamību un atpazīstamību. Šajā sakarībā sestajā ikgadējā FAFA darba grupas sanāksmē, kas notika 2009. gada aprīlī, notika vienošanās par pārbaudes apmeklējumu darba uzdevumiem. Tie jau ir sekmīgi izmantoti izmēģinājuma kārtā iepriekšējā gadā. Kopš 2008. gada Komisija ir publicējusi visu ārējo darījumu finansējuma saņēmēju nosaukumus saskaņā ar Finanšu regulas 30. panta 3. punktu. Šis saraksts ir visaptverošs un tādēļ neaprobežojas tikai ar „NVO”, kas ir pamattermins, kuram nav kopīgi pieņemtas juridiskas definīcijas. Finansējuma līgumisko aspektu dēļ Komisija nosaka nevalstisku dalībnieku tiesības saņemt EK finansējumu, pamatojoties uz to attiecīgās valsts tiesisko regulējumu. Komisijas atbildes uz citām prasībām par ārējiem darījumiem, humāno palīdzību, attīstības politiku un ārējām attiecībām ir izklāstītas pievienotajā dienestu darba dokumentā punktos par ārējiem darījumiem un Eiropas attīstības fondiem. Pirmspievienošanās stratēģija (Komisijas dienestu darba dokuments, 112. – 120. punkts) Kad Bulgārija un Rumānija 2007. gada 1. janvārī pievienojās Eiropas Savienībai, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms, lai palīdzētu novērst konkrētus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un – Bulgārijas gadījumā – pret organizēto noziedzību, kā arī ar regulāriem ziņojumiem uzraudzītu šajās jomās gūtos panākumus. Jaunākie ziņojumi tika pieņemti 2009. gada 22. jūlijā un nosūtīti Eiropas Parlamentam (COM(2009) 401 galīgā redakcija un COM(2009) 402 galīgā redakcija). Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm visās pievienošanās un/vai Eiropas partnerībās galvenā prioritāte ir cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību. Komisija to ir padarījusi par Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA ) īstenošanas stratēģijas sastāvdaļu. Visos IPA daudzgadu indikatīvajos plānošanas dokumentos tagad kā prioritāte ir iekļauta cīņa pret korupciju. Sadarbībā ar OLAF ir jāierosina un jāizstrādā praktiskākas iniciatīvas. Administratīvie izdevumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 121. – 126. punkts) Komisijas detalizētas atbildes uz Eiropas Parlamenta prasībām saistībā ar Eiropas skolām, personāla jautājumiem un Kopienas ēkām ir izklāstītas pievienotajā dienestu darba dokumentā. Informācija par ēku plānošanu ir publiskota 2008., 2009. un 2010. gada provizoriskajos budžeta projektos, kā arī pārrunās par apropriāciju pārvietojumiem 2009. gadā[6], tostarp saistībā ar nākamo gadu biroju telpu vajadzībām. Saistībā ar budžeta izpildes apstiprinājumu veicamie pasākumi (Komisijas dienestu darba dokuments, 127. punkts) Komisija veic pasākumus saistībā ar visām budžeta izpildes apstiprinājuma prasībām, izņemot gadījumus, kad tās neatbilst esošajam tiesiskajam regulējumam vai tā institucionālajām prerogatīvām. Ievērojot EK līguma 276. panta 3. punktu un Finanšu regulas 147. pantu, tā katru gadu Eiropas Parlamentam ziņo par pasākumiem, kas pieņemti, ņemot vērā Parlamenta novērojumus un piezīmes, kas izteiktas lēmumos par budžeta izpildes apstiprinājumu. c) Revīzijas palātas izdotie īpašie ziņojumi Budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā Eiropas Parlaments iekļāva prasības Komisijai par vairākiem īpašajiem ziņojumiem, ko Revīzijas palāta publicēja 2007. un 2008. gadā. Komisijas atbildes uz šīm prasībām ir izklāstītas Komisijas dienestu darba dokumentā (128.-169. punkts). II – Eiropas Attīstības fondi Saistībā ar budžeta atbalsta programmām tiek īstenoti ievērojami centieni, lai uzlabotu attiecināmības analīzi un veicinātu skaidrību finansēšanas nolīgumos un lēmumos par maksājumiem. Informācija par visām 2008. gadā apstiprinātajām budžeta atbalsta programmām ir sniegta apkopojuma veidā 2008. gada darbības programmās[7]. Lai izpildītu prasību pēc vēl lielākas pārredzamības budžeta atbalsta izskatīšanā, Komisija sniegs budžeta atbalsta jautājumu padziļinātāku izklāstu turpmākajos gada ziņojumos par „Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un to īstenošanu”. EuropeAid pašreizējo kontroles stratēģiju veido lielākoties ex ante pārbaudes, līdz ar to visas šajās pārbaudēs atklātās kļūdas var izlabot, pirms apstiprina galīgos maksājumus. Vajadzības gadījumā tās attiecīgi ietver neatkarīgu ekspertu veiktas revīzijas vai specifisku tehnisko sertifikāciju atkarībā no līguma/uzņēmuma veida, kā rezultātā notiek ļoti intensīvas pārbaudes īstenošanas organizāciju līmenī, jo īpaši pirms galīgā maksājuma. Sīkāka informācija par visām prasībām saistībā ar EAF ir izklāstīta Komisijas dienestu darba dokumentā (170.-183. punkts). III – Rezolūciju prasības saistībā ar aģentūrām Kā izklāstīts 2009. gada 10. marta kopīgajā paziņojumā, iestāžu darba grupa par regulatīvajām aģentūrām risinās vairākus pamatjautājumus, ko izvirzījušas iesaistītās iestādes, tostarp par šo aģentūru nozīmi un vietu ES iestāžu sistēmā, šo aģentūru izveidi, struktūru un darbību, līdz ar finansējuma, budžeta, pārraudzības un vadības jautājumiem. Tehniskā līmenī ir noteikts un pieņemts specifisku jautājumu saraksts. Pašreiz darbs minētajā grupā turpinās, un Komisija veiks vajadzīgos pasākumus atkarībā no šo pārrunu iznākuma. Komisijas atbildes uz Eiropas Parlamenta prasībām dažādos vispārīgos jautājumos saistībā ar regulatīvajām aģentūrām un tai adresētajām prasībām par atsevišķām aģentūrām ir izklāstītas Komisijas dienestu darba dokumentā (184.-203. punkts). * * * [1] 2007. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2007. gada EAF budžeta izpildes apstiprinājums; 2007. gada aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [2] Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu. [3] Gan šim kopsavilkuma ziņojumam, gan visam darba dokumentam ir Eiropas Parlamenta prasības saturošajām rezolūcijām pēc iespējas līdzīga struktūra. [4] Skatīt 7., 73., 93., 126., 134., 135., 167. un 182. prasību. [5] Eiropas Parlamenta galvenajos secinājumos izvirzītos jautājumus aplūko tālāk attiecīgajos punktos. [6] Pārvietojumi DEC5 un DEC24. [7] Skatīt http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm