2020. gada decembrī investīciju portfeli galvenokārt veidoja vērtspapīri, ko emitējuši suverēni, subsuverēni, pārvalstiskas organizācijas un aģentūras un ārvalstu valdības (46 % no tirgus vērtības salīdzinājumā ar 52 % etalonam), nenodrošinātas obligācijas, ko emitējuši uzņēmumi un finanšu iestādes (14 % no tirgus vērtības salīdzinājumā ar 18 % etalonam), un segtās obligācijas (14 % no tirgus vērtības salīdzinājumā ar 0 % etalonam). Atlikusī daļa tika investēta galvenokārt naudas tirgus fondos.

Kapitāla vērtspapīru tirgi strauji samazinājās, un investori pievērsās drošiem aktīviem, piemēram, Vācijas valsts obligācijām Bund, kuru ienesīgums marta vidū strauji samazinājās līdz gada zemākajam līmenim (-0,86 %), un ASV valdības obligācijām, kuru ienesīgums samazinājās vēl vairāk — to veicināja divi ASV Federālo rezervju sistēmas ārkārtas likmju samazinājumi (kopā par 150 bāzes punktiem) marta sākumā. Drošās peļņas likmju dinamika mainījās un vienlaikus ar pārējo fiksēto ienākumu tirgu sāka palielināties tirgus apjukuma un ierobežotas likviditātes apstākļos. Desmit dienas pēc tam, kad Bund sasniedza zemāko gada līmeni, to ienesīgums atkal bija -0,20 %. Citu Eiropas valstu obligāciju ienesīguma likmju starpība attiecībā pret Bund ievērojami palielinājās, tāpat kā pārējo fiksēta ienākuma aktīvu kategoriju starpība.

Vēlāk šajā gadā vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju tika pakļauti pilnīgiem pārvietošanās ierobežojumiem, jo kļuva skaidrs vīrusa radītais apdraudējums, un tas radīja pasaules mēroga satricinājumu gan piedāvājumam, gan pieprasījumam, jo īpaši attiecībā uz klātienes pakalpojumiem. Finanšu tirgi visā pasaulē piedzīvoja pēkšņu satricinājumu, pēc kā sekoja ievērojams nevēlēšanās uzņemties risku un svārstīguma pieaugums. No tā izrietošā vēlme pēc “skaidras naudas” lika daudziem ieguldītājiem veikt aktīvu ārkārtas pārdošanu, kas radīja finanšu tirgu kropļojumus un apdraudēja to stabilitāti.

Ar EFIA regulas 14. pantu izveido EFIA garantiju fondu, kas ir likviditātes rezerve, no kuras atbilstīgajiem partneriem veic izmaksas EFIA garantijas izmantošanas gadījumā. Savienība ir darījusi pieejamus 750 miljonus EUR, lai segtu savas finanšu saistības, kas atbilst 50 % no ES garantijas saistībām.

EFIA garantija ir noteikta par kopējo summu 1,5 miljardi EUR, kas jāsedz no Savienības vispārējā budžeta. Papildu iemaksas EFIA garantiju fonda atbalstam ietver 50 miljonus USD no Bila un Melindas Geitsu fonda, 9,6 miljonus EUR no Dānijas, 300 000 EUR no Čehijas un 100 000 EUR no Igaunijas.

Saskaņā ar 2020. gada pārskatu par finanšu rezultātiem gada beigās EFIA garantiju fonda saimnieciskās darbības rezultāti bija -0,62 miljoni EUR. Galvenais iemesls tam bija negatīvo procentu maksas par skaidras naudas turējumiem un vērtspapīriem, un maksām (-1,04 miljoni EUR), ko tikai daļēji varēja kompensēt ar realizētajiem ieņēmumiem no vērtspapīru pārdošanas un vērtspapīru aizdošanas (0,42 miljoni EUR). Nerealizētais kapitāla pieaugums/zaudējumi no pozīcijām EFIA garantiju fondā 2020. gada beigās tika atspoguļoti tikai pozīciju vērtējumā, bet ne saimnieciskās darbības rezultātā. Par EFIA garantiju fonda darbības rezultātiem, tostarp par nerealizēto kapitāla pieaugumu/zaudējumiem, skatīt 3.4. punktu.

Bilance 2020. gada 31. decembrī

(summas, kas izteiktas EUR, iekavās – izdevumi/zaudējumi, bez iekavām – ieņēmumi/peļņa)

AKTĪVI 2020. gada 31. decembris 2019. gada 31. decembris EUR EUR ILGTERMIŅA AKTĪVI 435 238 107 348 061 980 Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi 435 238 107 348 061 980 APGROZĀMIE AKTĪVI 368 878 530 251 527 281 Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi 256 757 770 246 643 539 Debitoru parādi (t. i., vērtspapīru aizdošanas maksas) 2197 1595 nauda un tās ekvivalenti 112 118 563 4 882 147 Norēķinu konti 112 166 318 4 885 215 Uzkrātie procenti par naudu un tās ekvivalentiem (47 755) (3068) KOPĀ AKTĪVI 804 116 637 599 589 261 NETO AKTĪVI UN SAISTĪBAS 2020. gada 31. decembris 2019. gada 31. decembris EUR EUR NETO AKTĪVI 804 091 888 599 567 587 Iemaksa no ES budžeta 798 968 935 600 100 000 Patiesās vērtības rezerve 6 090 099 (188 713) Nesadalītā peļņa (343 700) (68 567) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (623 446) (275 133) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS 24 749 21 674 Citas kreditoru saistības 24 749 21 674 KOPĀ NETO AKTĪVI UN SAISTĪBAS 804 116 637 599 589 261

4.2. Līdzekļu nodrošinājums

EFIA garantiju fondu finansē no Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fonda (EAF). DFS 2014.–2020. gadam detalizēti EFIA garantiju fonda finansējuma avoti ir citstarp šādi: 400 000 000 EUR no EAF vispārējās rezerves un 350 000 000 EUR no Savienības vispārējā budžeta. Finansējumu EFIA garantiju fondam var sniegt arī brīvprātīgas dalībvalstu un citu finansējuma devēju iemaksas, peļņa no ieguldītajiem resursiem, ieņēmumi un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem debitoriem. Igaunija, Čehija, Dānija un Bila un Melindas Geitsu fonds sniedza papildu iemaksas aptuveni 49 miljonu EUR apmērā.

Garantiju fonds tika izveidots 2018. gadā. Līdz 2020. gada 31. decembrim kopējie maksājumi, kas no Savienības fondiem (gan ES vispārējā budžeta, gan EAF) tika saņemti Garantiju fondā un papildināti ar brīvprātīgām iemaksām, sasniedza 799 miljonus EUR. Līdz 2020. gada beigām EFIA garantija netika izmantota.

5. Mērķapjoma pietiekamības un EFIA garantiju fonda līmeņa novērtējums

EFIA regulā EFIA garantiju fonda mērķapjoms ir noteikts 50 % apmērā no kopējām EFIA garantijas saistībām, ko sedz no Savienības vispārējā budžeta. Papildu brīvprātīgās iemaksas no dalībvalstīm vai citiem ieguldītājiem tiek nodrošinātas 100 % apmērā. Pašreizējais neto aktīvu līmenis EFIA garantijā ir 804 miljoni EUR.

Kopumā 2020. gada 31. decembrī ar desmit finanšu iestādēm tika noslēgti astoņpadsmit EFIA garantijas nolīgumi par 1,549 miljoniem EUR, kas, pateicoties līdzekļu devēju papildu iemaksām, pārsniedza sākotnējo EFIA garantijas spēju. EFIA mērķis ir novērst tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas un veicināt privātā sektora finansējumu. 2020. gadā, Covid-19 vīrusam izplatoties visā pasaulē, Komisija nolēma izmantot EFIA garantiju kā instrumentu, lai palīdzētu partnervalstīm pārvarēt krīzi. Tas nozīmēja, ka EFIA garantijai bija ātri jāpielāgojas globālās pandēmijas radītajām ekonomiskajām vajadzībām, koncentrējoties uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU), vietējās valūtas finansējumu un atbalstu veselības aprūpes nozarei. Iepriekš parakstītie nolīgumi par MMVU finansējumu tika papildināti, tika apspriesti un parakstīti jauni nolīgumi. Īpaši svarīga pāreja bija jauns nolīgums par 400 miljonu EUR finansējuma piešķiršanu Covid-19 vakcīnu nosūtīšanai partnervalstīm.

Rīkojoties EFIA garantijas un saistītā garantiju fonda pārvaldītāja statusā, Komisija ir atbildīga par to, lai tiktu saglabāts vajadzīgais likviditātes rezerves līmenis. Komisiju atbalsta Garantiju tehniskā novērtējuma grupa (G‑TAG), kuras sastāvā ir kredītriska eksperti no vairākām Eiropas finanšu iestādēm. G-TAG uzdevums ir sniegt neatkarīgas un objektīvas tehniskās zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar bankām, tostarp riska uzraudzībai to projektu īstenošanas laikā, uz kuriem attiecas garantija.

Saskaņā ar G-TAG novērtējumu 2021. gada janvāra atzinumā, pamatojoties uz 2020. gada decembra datiem, varbūtība, ka EFIA fonds tiks izsmelts visā tā darbības laikā (apmēram 19 gadi), pieņemot, ka vidējā cenu subsīdija būs 75 %, ir ievērojami zemāka par EFIA riska pielaides robežu 10 % apmērā saskaņā ar vidējo scenāriju. Tas attiecas arī uz vidējo scenāriju, pieņemot 100 % subsīdiju, un atbilst robežvērtībām, kas noteiktas EFIA garantiju riska politikas pamatnostādnēs. Tomēr EFIA riska pielaides robeža tiks pārsniegta augsta riska scenārija gadījumā pieņemot 75 % vai 100 % maksas subsīdijas. Varbūtība, ka EFIA fonds tiks izsmelts viena gada laikā, ir mazāka par 0,02 %, pieņemot 75 % vai 100 % maksas subsīdijas.