EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.7.2015 COM(2015) 400 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI JAUNS SĀKUMS NODARBINĀTĪBAS UN IZAUGSMES VEICINĀŠANAI GRIEĶIJĀ



Ievads Grieķijas iedzīvotāji ir piedzīvojuši ļoti grūtus laikus kopš finanšu un ekonomikas krīze sākuma pirms sešiem gadiem. Krīzes cēloņi, pirms tie kļuva pamanāmi, veidojās daudzu gadu laikā. Vāja konkurētspēja, zems ražīgums, neelastīgs darba un produktu tirgus un ļoti liels valsts budžeta deficīta un parāda līmenis noveda Grieķijas ekonomiku līdz maksātnespējas slieksnim 2010. gadā. Šajos grūtajos laikos ES ir bijusi kopā ar Grieķiju, atbalstot to kā Eiropas Savienības ģimenes locekli. Papildus ES finansiālajai palīdzībai ar ļoti izdevīgiem aizdevuma nosacījumiem ES līdzekļi ir lielākais ārvalstu tiešo investīciju avots Grieķijā, kas ir ļoti reāla Eiropas solidaritātes un atbalsta izpausme. Atbalsts un atvieglojumi, ko Grieķija pēdējos gados ir saņēmusi un vēl saņems turpmākajos gados no ES, tās dalībvalstīm, citiem starptautiskiem partneriem un privātiem ieguldītajiem, pārsniedz 400 miljardus euro. Tas ir vairāk nekā 230 % no Grieķijas IKP 2014. gadā vai aptuveni 38 000 euro uz katru Grieķijas iedzīvotāju. ES un starptautiskie līdzekļi Grieķijai šodien jau pārsniedz ASV „Māršala plānu”, kas bija paredzēts visai Eiropai pēc Otrā pasaules kara. Daudz pūļu ir ieguldīts, lai modernizētu un reformētu šo valsti, pēc iespējas labāk izmantojot ES līdzekļus Grieķijas prioritāšu atbalstam. Šis darbs atmaksājās – publiskās finanses un banku nozare stabilizējās, un tika veiktas svarīgas reformas tādās jomās kā sociālā apdrošināšana, pensijas, veselības aprūpe un darba tirgus politika. Grieķijas ekonomikas izaugsme atjaunojās ar reālu IKP pieaugumu 0,8 % apmērā 2014. gadā un bija sagaidāms, ka šī izaugsme turpinās nostiprināties, taču negaidīti iestājās nedrošība. Pagājušā gadā tika izveidots aptuveni 100 000 jaunu darba vietu, un bezdarbs beidzot sāka samazināties. Pirmo reizi piecu gadu laikā sāka pieaugt privātais patēriņš, un augošo uzticēšanos tam, ka ekonomika atveseļojas, atspoguļoja lielāki ieguldījumi aprīkojumā – pirmo reizi kopš 2008. gada. Komponenti, kas nepieciešami, lai panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos joprojām pastāv. Tūlītēji šķēršļi ilgtspējīgai izaugsmei ir saspringtā finansiālā situācija, kā arī valdošā nedrošība par Grieķijas ekonomikas un politisko nākotni. Lai atgrieztos uz izaugsmes un nodarbinātības ceļa, Grieķijai ir jāturpina reformas un jārisina strukturālās problēmas, kas joprojām pastāv. Kopumā atbalsts, ko Grieķija ir saņēmusi no ES un starptautiskajiem partneriem, ir vēl nepieredzēts, un tam būs ievērojama nozīme turpmākajos gados. Lēmumi, kas tika pieņemti Eurosamita sanāksmē 2015. gada 12. jūlijā, apliecina eurozonas gatavību atbalstīt Grieķiju, ja tā veic vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu uzticēšanos un atgrieztos pie ilgtspējīguma. Šā paziņojuma mērķis ir izklāstīt atjauninātu pieeju, kā izmantot ievērojamos līdzekļus, kas pieejami no ES budžeta, lai tie kalpotu par pamatu nodarbinātības situācijas uzlabošanai un izaugsmei Grieķijā. Eurosamita sanāksmē 2015. gada 12. jūlijā tika uzsvērts Komisijas nodoms sadarboties ar Grieķijas iestādēm, lai nodrošinātu līdz pat 35 miljardiem euro, kas paredzēti ieguldījumu un saimnieciskās darbības (tostarp MVU) finansējumam Grieķijā. Šis paziņojums papildinās vispusīgo reformu un saistību kopumu, kuru Grieķija pašlaik īsteno un uz kura balstīsies stabilitātes atbalsta programma Grieķijai saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilitātes mehānisma izveidi. Krīzes laikā ES finansējums ir bijis galvenais valsts investīciju avots Grieķijā.

Piemēram, metro Atēnās, Katerini slimnīca, Akropoles muzejs un Kozani rajona apkures sistēma lielākoties tika finansēti no ES budžeta. Ir sagaidāms, ka Grieķija ar Komisijas atbalstu no ES budžeta 2014.–2020. gada finanšu laikposmā varēs saņemt vairāk nekā 35 miljardus euro. Lai radītu darba vietas un panāktu ilgtspējīgu izaugsmi, no Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem varētu izmantot līdzekļus 20 miljardu euro apmērā, un Grieķijas lauksaimniekiem būtu jāturpina saņemt tiešos maksājumus vairāk nekā 15 miljardu euro apmērā. Pirmie maksājumi Grieķijai šā ES finansējuma ietvaros 2014. un 2015. gadā jau sasniedz gandrīz 4,5 miljardus euro. Šie līdzekļi, ja tos izmantos pilnībā, mērķtiecīgi un pārdomāti, palīdzēs atgūt un stiprināt pamatu ilgtspējīgai nodarbinātībai, izaugsmei un sociālajai kohēzijai. Šie līdzekļi var būt spēcīgs ekonomiskā pavērsiena pamats. Tie iepludinās investīcijas tieši reālajā ekonomikā, radot darba vietas un atbalstot nepieciešamās reformas, lai pārveidotu ekonomiku un paaugstinātu dzīves standartus iedzīvotājiem. Turklāt Komisijas Investīciju plāns Eiropai, tostarp Eiropas Stratēģisko investīciju fonda stāšanās spēkā, būs nozīmīgs faktors, lai piesaistītu privātās investīcijas, izmantojot publiskos līdzekļus. Šīs izredzes nav pašsaprotamas Grieķijai šajā brīdī. Saspringtā finansiālā situācija, nedrošība par vispārējo ekonomisko stāvokli, šaubas par prioritātēm un atlikušie administratīvie šķēršļi kavē daudzu interesentu investīciju plānus, un liek apšaubīt iestāžu spējas nodrošināt labu un pilnīgu pieejamā ES finansējuma izlietojumu. Pastāv risks, ka netiks pabeigts ievērojams skaits kohēzijas politikas projektu. Turklāt, ja Grieķijas iestādes līdz 2015. gada beigām pilnībā neizmantos ES finansējumu, kas vēl pieejams 2007.–2013. gada finansēšanas laikposmā un kohēzijas politikas jomā sasniedz gandrīz 2 miljardus euro, šis neizmantotais finansējums tiktu zaudēts. Tas nozīmētu, ka, sākot ar 2016. gadu, aizsāktiem un vēl nepabeigtiem projektiem būs nepieciešams papildus valsts finansējums, ja šos projektus vairs nevarētu atbalstīt ar 2014.–2020. gada programmām. Turklāt, lai Grieķija varētu saņemt ES finansējumu, ir arī svarīgi, lai pilnībā būtu ievērotas tādas pamata juridiskās prasības attiecībā uz ES noteikumu ievērošanu, kā līdzekļu pareiza finanšu pārvaldība un uzskaite. Tiklīdz atgriezīsies uzticība, publiskā sektora atbalstam no ES fondiem savienojumā ar privātām iniciatīvām būtu jāļauj izpausties ievērojamai ekonomiskai aktivitātei. Kopā ar reformu īstenošanu tiem būtu jākļūst par pamatu nepārtrauktai virzībai pretī izaugsmei un nodarbinātībai, padarot Grieķiju pievilcīgu iekšējām investīcijām. Komisija ir gatava strādāt ar Grieķiju, pārējām dalībvalstīm, starptautiskajiem aizdevējiem un privātajiem investoriem, lai panāktu šo jauno sākumu. 1. ES līdzekļi, kas mazinās bezdarbu un veicinās izaugsmi Grieķijā 1.1. Cik daudz naudas ir pieejama? Grieķija var saņemt līdzekļus no ES fondiem – galvenokārt dotācijas – ievērojot ES finansēšanas noteikumu nosacījumus. Grieķija var saņemt arī līdzekļus no ES programmām, kas ir pieejamas visām dalībvalstīm, kuru ietvaros Grieķijas uzņēmumi, pētnieki un iedzīvotājiem var iesniegt projektus finansēšanai.

Laikposmā no 2007.–2013. gadam Grieķija jau ir saņēmusi 38 miljardu euro apmērā (17,5 % no Grieķijas gada vidējā IKP šajā laikposmā) ES kohēzijas, lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības politikas ietvaros. Kopējā piešķīruma apjoms 2007.–2013. gada plānošanas periodā ir aptuveni 42 miljardi euro. Attiecībā uz kohēzijas politiku, ja visi nosacījumi tiek izpildīti, Grieķijas iestādes joprojām var turpināt saņemt izdevumu atmaksu maksimāli 95 % apmērā no attiecināmajiem izdevumiem 2007.–2013. gada programmām. Grieķijas apgūšanas līmenis jau ir vairāk nekā 90 % no finansējuma, tāpēc maksimāli pieejamā summa attiecināmo izdevumu atmaksai saskaņā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu ir gandrīz 820 miljoni euro. Šo summu papildinās galīgie noslēguma maksājumi Grieķijai laikposmā no 2007.–2013. gadam, kurus var veikt līdz 2018.–2019. gadam un kuri veido līdz pat 5 % no ES kopējā piešķīruma (apmēram 1 miljards euro), ja attiecināmo izdevumu galīgie pieprasījumi un slēgšanas dokumenti būs iesniegti pirms noteiktā termiņa, proti, 2017. gada 31. marta. Ātra īstenošana uz vietas ļaus pilnībā izmantot ES līdzekļus līdz maksimālajai summai, kas attiecināmības galīgajā termiņā ir pieejama līdz 2015. gada 31. decembrim. 2014.–2020. gada laikposmā Grieķijai kļūs pieejami līdzekļi no ES fondiem vairāk nekā 35 miljardu euro apmērā ar šādu fondu starpniecību: Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds, kas atbalsta MVU veiktos ieguldījumus, inovāciju un pētniecību, digitalizāciju un pasākumus uzņēmējdarbības vides uzlabošanai, kā arī nozīmīgu infrastruktūru ilgtspējīga transporta jomā, vides aizsardzību un resursu efektīvu izmantošanu, ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un pasākumus klimata pārmaiņu novēršanai; Eiropas Sociālais fonds, kas finansē aktīvu darba tirgus un sociālās iekļaušanas politiku, lai nodrošinātu jauniešu un ilgtermiņa bezdarbniekiem iespējas atrast darbu, profesionālo apmācību un stažēšanos; Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva, kas palīdz jauniešiem iegūt pirmo darba pieredzi, labāku izglītību, praksi un profesionālo apmācību; Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām, kas nodrošina palīdzību, pārtiku, apģērbu, higiēnas preces un citas pirmās nepieciešamības lietas tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs, lai mazinātu grūtības; Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds, kas nodrošina tiešos maksājumus lauksaimniekiem ienākumu atbalsta veidā un atbalsta pasākumus galvenajiem lauksaimniecības produktu tirgiem; Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, kas veicina lauksaimniecības nozares konkurētspēju, veicina inovatīvas saimniecību tehnoloģijas un ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu, kā arī veicina ekonomisko attīstību un darba vietu radīšanu lauku apvidos; Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, kas palīdz piekrastes iedzīvotājiem dažādot vietējo ekonomiku un palīdz pārejā uz ilgtspējīgu zveju. Turklāt Grieķijas projekti turpinās saņemt ES finansējumu, ko piešķir tematisko programmu ietvaros, piemēram, enerģētikas un transporta jomā – Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (CEF), pētniecības un inovācijas jomā – programma “Apvārsnis 2020”, kā arī Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma vai vides un klimata pasākumu programma LIFE. Ar šiem līdzekļiem var atbalstīt tādus projektus, kā piemēram, Igumenicas, Patras, Pirejas un Saloniku ostu savienošana ar Eiropas ceļu tīklu, dzelzceļa savienojumi starp Atēnām/Pireju un Salonikiem un investīcijas atjaunojamos energoresursos. 1.2. Vai attieksme pret Grieķiju ir īpaša? Patlaban Grieķijai piemēro preferenciālu režīmu, ņemot vērā tās ļoti īpašos apstākļus. Grieķijas programmas, kuras finansē, izmantojot ES fondu līdzekļus 2007.–2013.gada plānošanas periodā, saņem lielāku ES finansējuma daļu – tādējādi Grieķijai ir jānodrošina mazāks līdzfinansējums – nekā daudzas citas valstis. Tas panākts, izmantojot 10 % palielinājumu ES līdzfinansējumam līdz 2016. gada vidum – daudzos gadījumos tas nozīmē, ka ES apmaksā 95 % no kopējām investīciju izmaksām 2007.–2013. gada finansēšanas laikposmā (atšķirībā no parasti piemērojamā maksimālā finansējuma 85 % apmērā). Pēdējā laikā publisko līdzekļu pieejamības trūkuma dēļ vietējām un reģionālām, kā arī valsts iestādēm ir kļuvis grūtāk veikt tik ļoti vajadzīgās investīcijas. Lai nodrošinātu to, ka ieguldījumus var finansēt vēl 2007.–2013. gada plānošanas periodā, Komisija, ņemot vērā Grieķijas unikālo situāciju, izņēmuma kārtā iesniegs vairākus priekšlikumus tūlītējas likviditātes uzlabošanai, lai tagad varētu veikt izaugsmi un nodarbinātību veicinošus ieguldījumus. Saskaņā ar šiem priekšlikumiem tiks priekšlaicīgi izmaksāti atlikušie 5 % no ES līdzekļiem, kas parasti tiek paturēti līdz programmu pabeigšanai, un attiecībā uz 2007.–2013. gada finansēšanas laikposmu tiks piemērota 100 % līdzfinansējuma likme. Priekšnosacījums tam ir, ka Grieķijas iestādes izveido mehānismu, kura nolūks ir nodrošināt to, ka šo pasākumu rezultātā pieejamās papildu summas tiek pilnībā izmantotas par labu saņēmējiem un darbībām saskaņā ar programmām. Tas nozīmētu tūlītēju papildu likviditāti aptuveni 500 miljonu euro apmērā un ietaupījumus Grieķijas budžetā aptuveni 2 miljardu euro apmērā, kas tādējādi būtu pieejami, lai atjaunotu izaugsmi un nodarbinātību veicinošu ieguldījumu finansējumu. Komisija arī ierosinās palielināt sākotnējā priekšfinansējuma apmēru 2014.–2020. gada programmām Grieķijā par 7 procentu punktiem. Šis papildu priekšfinansējums var nodrošināt papildu 1 miljardu euro, ko jāizmanto tikai tādu projektu uzsākšanai, kurus līdzfinansē kohēzijas politikas ietvaros, pilnībā ievērojot Kopīgo noteikumu regulas 81. panta 2. punktu. Palielinātais priekšfinansējums palīdzēs mazināt likviditātes problēmas, kas patlaban kavē investīcijas, un palīdzēs panākt ātrākus rezultātus uz vietas attiecībā uz ietekmi uz uzņēmumiem un darba vietu radīšanu. Šis apliecinājums par ārkārtējo solidaritāti ar Grieķiju ies roku rokā ar stingriem pasākumiem, kuru nolūks ir nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un izdevumu pareizību. Visi šie pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, kas ir noteikti pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam. Lai paātrinātu ES līdzekļu izmantošanu un sekmētu iestāžu darbu, Eiropas Komisija turpinās sniegt atbalstu Grieķijai iespējami efektīvāk izmantot līdzekļus. 2015. gada marta vidū kopā ar Grieķijas iestādēm tika izveidota augsta līmeņa grupu, lai intensīvi strādātu divos virzienos: palīdzēt Grieķijai nodrošināt, ka visi naudas līdzekļi, kas pieejami 2007.–2013. gada plānošanas periodā, tiek izmantoti pirms plānošanas perioda beigām, kas iestāsies šā gada beigās, un palīdzēt Grieķijai izpildīt nepieciešamās prasības, lai piekļūtu visiem ES līdzekļiem, kas pieejami pašreizējā plānošanas periodā no 2014.–2020. gadam. Komisija 2016. gadā pārskatīs kohēzijas politikas ietvaros piešķiro finansējumu visām dalībvalstīm par laikposmu no 2017.–2020. gadam, lai tādējādi ņemtu vērā jaunāko IKP statistiku. Tas varētu arī palielināt ES finansējuma pieejamību investīcijām Grieķijā. 1.3. Kā šos naudas līdzekļus var izmantot? Ieguldījumi Laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gadam papildus ES finansējumam dotāciju veidā Grieķija var gūt labumu no Komisijas izstrādātā Investīciju plāna Eiropai 315 miljardu euro apmērā. Jaunizveidotā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansējums nav sadalīts pa valstīm vai nozarēm, tāpēc publiskā un privātā sektora ieguldītāji Grieķijā, tāpat kā visās citās valstīs, varēs izmantot uzlabotu tehnisko palīdzību, ko nodrošina “Eiropas Investīciju konsultāciju centrs”, kas palīdz šiem ieguldītājiem iesniegt augstas kvalitātes un ekonomiski dzīvotspējīgus projektus. Ieguldītāji varēs izmantot arī papildu tehnisko palīdzību, lai attīstītu savus projektus. Labs risinājums, lai nodrošinātu ātru piekļuvi ESIF finansējumam, būtu partnerība starp Grieķijas Izaugsmes atbalsta iestādi (IfG) un ESIF.

Eiropas Investīciju banka (EIB) aktīvi atbalsta Grieķijas ekonomiku. Kopš 2007. gada

tā ir nodrošinājusi ieguldījumiem paredzētu aizdevumu finansējumu vairāk nekā 11 miljardu euro apmērā. Šis finansējums galvenokārt tika vērsts uz enerģētikas, transporta, rūpniecības, MVU un vides projektiem. Ieguldījumu projektiem Grieķijā arī turpmāk varētu izmantot kreditēšanas iespējas, ko piedāvā starptautiskās finanšu iestādes (IFI), kuru locekle ir Grieķija. Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) ir piešķīrusi Grieķijai ERAB darbības valsts statusu līdz 2020. gada beigām – šāds statuss ir nepieciešams, lai valsts būtu tiesīga saņemt ERAB atbalstu. Drīzumā ERAB atvērs Grieķijā pastāvīgo biroju un sāks tā darbību, turklāt paredzēts, ka ikgadējais ieguldījumu apjoms būs aptuveni 500 miljoni euro. ERAB valde ir apstiprinājusi tirdzniecības veicināšanas projektu pirmo kārtu 30 miljonu euro vērtībā. Starptautiskā finanšu korporācija (IFC) varētu atkārtoti iesaistīties Grieķijas ekonomikā, izmantojot nozīmīgas ietekmes projektus finanšu nozarē un infrastruktūras jomā. Cīņa pret bezdarbu, nabadzību un sliktiem sociālajiem apstākļiem ES finansējuma mērķis ir attīstīt cilvēkresursus, ieguldot izglītībā un mūžizglītībā. Tas arī palīdz mazināt neparedzētu vietējo vai nozaru krīžu negatīvās sekas darba tirgū. Nepārsniedzot kopējo finansējumu 20 miljardu euro apmērā no Grieķijai atvēlētajiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadā, Grieķijai būs pieejami aptuveni 3,9 miljardi euro, lai palīdzētu veicināt nodarbinātību un samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību. Grieķijas iestādes paredz, ka atbalstu vajadzētu saņemt vismaz 250 000 bezdarbnieku, kā arī 180 000 personu, kuras jau ir nodarbinātas un var saņemt apmācību, 30 000 migrantu un romu, 33 000 personu, kuras dzīvo bezdarbnieku patversmēs, 10 000 personu ar invaliditāti un 80 000 citu nelabvēlīgā situācijā esošu personu. ES līdzekļi palīdz radīt labākas darbavietas un taisnīgākas iespējas visiem. Tie ļauj ieguldīt darba ņēmēju, jauniešu un visu darba meklētāju prasmju, pieredzes un izglītības attīstīšanā. Konkrēti, šie ieguldījumi veicina uzņēmējdarbības garu un darbavietu izveidi, kā arī ļauj uzlabot izglītības un profesionālās apmācības sistēmas un modernizēt publisko pārvaldi. Piemēram, ir nodrošināti bērnu aprūpes pakalpojumi aptuveni 300 000 bērnu, tādējādi uzlabojot nodarbinātības iespējas aptuveni 250 000 māšu. Būtisks finansiālais atbalsts valsts nodarbinātības dienestu (OAED) reformai palīdzēs darba meklētājiem atrast darbu. Ar ES līdzekļiem tiek atbalstīti arī sabiedrības visneaizsargātākie iedzīvotāji, nodrošinot viņiem labāku piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem. Ja šie līdzekļi tiks izmantoti efektīvi, tie veicinās sociālo iekļautību un palīdzēs apkarot nabadzību, jo īpaši attiecībā uz tiem, kuriem Grieķijā ir visvairāk nepieciešams atbalsts. Vairāk nekā 149 000 Grieķijas jauniešu, kuri ir jaunāki par 25 gadiem (> 50 %), šā gada sākumā bija bez darba. Shēmai “Garantija jauniešiem” piešķirtā ES finansējuma mērķis ir palīdzēt 45 000 jauniešu iegūt darba pieredzi un apmācību. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (YEI) ietvaros Grieķijai ir piešķirti vairāk nekā 170 miljoni euro. Šis finansējums palīdzēs jauniešiem, kuri pašlaik nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Paredzams, ka vairāk nekā 100 000 jauniešu varēs izmantot YEI atbalstītās shēmas, kas nodrošina mācekļa prakses iespējas, stažēšanos un profesionālo apmācību un veicina uzņēmējdarbību. Turklāt laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam Grieķijai ir pieejami vairāk nekā 280 miljoni euro no Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām. Šī nauda tiks novirzīta cīņai pret nabadzību, nodrošinot pirmās nepieciešamības preces (piemēram, pārtiku, apavus un higiēnas līdzekļus), kā arī veicinot sociālo iekļaušanu. Pētniecība, inovācija un izglītība Vairāk uz zināšanām balstītas ekonomikas izveidei ir nepieciešama pastiprināta sadarbība starp publisko pētniecību un uzņēmumiem. Turklāt šim nolūkam ir nepieciešams politiku vērst uz ierobežotu skaitu pētniecības un inovācijas prioritāšu, ar kurām tiek sekmētas Grieķijas stiprās puses un kuras saņem pietiekamu finansējumu. Tomēr pētniecības un inovācijas darbību finansējums Grieķijā joprojām ir mazs, tāpēc ES līdzekļi sniedz būtisku ieguldījumu. Nepārsniedzot kopējo finansējumu

20 miljardu euro apmērā no Grieķijai atvēlētajiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā ir atvēlēti 1,3 miljardi euro. Tas palīdzēs vairāk nekā 2000 MVU sadarboties ar pētniecības institūtiem un ļaus palielināt to konkurētspēju nākotnē. Grieķijas organizācijas koordinē 43 lielus Eiropas mēroga pētniecības projektus un piedalās kopumā 312 projektos. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros Grieķija var izmantot politikas atbalsta instrumentu, lai iegūtu zināšanas, kas ļautu īstenot valsts pētniecības un inovācijas sistēmu efektīvas reformas. Ar ES līdzekļiem tiks atbalstīta arī mazoglekļa tehnoloģiju ieviešana Grieķijā. ES finansējums var palīdzēt vairot prasmes un uzlabot nodarbinātību, kā arī modernizēt izglītību, apmācību un jaunatnes darbu. Plašākas un labākas prasmes un kvalifikācija ir svarīgas, lai darbaspēku nodrošinātu ar kompetencēm, kas atbilst ekonomikas vajadzībām. Ar ES līdzekļiem tiek atbalstīti projekti, kuru mērķis ir samazināt skolu pametušo audzēkņu skaitu, palielināt māceklības un mūžizglītības iespēju izmantošanu un uzlabot augstāko izglītību. ES nodrošina finansējumu skolēnu, studentu un skolotāju mobilitātei, lai viņi varētu studēt, iegūt apmācību vai mācīt ārzemēs. 2014. gadā ES finansēja 440 izglītības mobilitātes projektus Grieķijā, nodrošinot aptuveni 36 miljonus euro, kas ļāva gandrīz 15 000 studentu, skolotāju, arodmācības audzēkņu un citu dalībnieku studēt un mācīties kādā citā valstī. 2015. gadā tika iesniegti 1200 Grieķijas projektu, kas attiecas uz gandrīz 30 000 personu. Grieķija var arī izmantot ES līdzekļus skolu, augstskolu un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes centru būvniecībai un atjaunošanai. Laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam ir pieejami resursi, lai uzlabotu un būvētu jaunu infrastruktūru, kas paredzēta augstākajai izglītībai (87 miljoni euro), profesionālajai izglītībai (20 miljoni euro), pamatizglītībai un vidējai izglītība (150 miljoni euro), kā arī agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (29 miljoni euro). Lauksaimniecība un zivsaimniecība Lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarei ir liels potenciāls uzlabot valsts konkurētspēju. Līdz 2020. gadam Grieķija var izmantot gandrīz 20 miljardus euro valsts lauksaimniecības nozarei un lauku apvidiem. Tas ietver aptuveni 4,7 miljardus euro no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, nepārsniedzot kopējo finansējumu 20 miljardu euro apmērā no Grieķijai atvēlētajiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, un aptuveni 15 miljardus euro tiešajos maksājumos, kas palīdzēs nostiprināt lauksaimnieku un ražotāju ienākumus. 2013. gadā šādi maksājumi tika nodrošināti vairāk nekā 700 000 lauksaimnieku. Ienākumu atbalsts ir pieejams aktīviem lauksaimniekiem, savukārt jaunie lauksaimnieki saņems atbalstu mazo uzņēmumu dibināšanai. Turklāt ES nodrošina resursus, lai palīdzētu lauksaimniekiem labāk pārdot savus ražojumus, sniedzot atbalstu augļu un dārzeņu, olīveļļas, vīna, piena produktu un medus ražošanas nozarē. 4,7 miljardi euro ir rezervēti iniciatīvām, kas ļaus uzlabot Grieķijas lauksaimniecības nozares konkurētspēju, vienlaikus saglabājot ekosistēmas un nodrošinot dabas resursu efektīvu izmantošanu. Šādas iniciatīvas paver nodarbinātības iespējas lauku rajonos un veicina inovāciju. Jūrniecības un zivsaimniecības nozarē Grieķijai pieejamais ES finansējums, nepārsniedzot kopējo finansējumu 20 miljardu euro no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, ir gandrīz 400 miljoni euro. Finansējums var palīdzēt atbalstīt piekrastes teritoriju un salu ekonomikas dažādošanu, kā arī pāreju uz ilgtspējīgu zveju. Šos līdzekļus var arī izmantot, lai palielinātu MVU, zivsaimniecības, akvakultūras (viena no galvenajām pārtikas preču eksporta nozarēm) un pārstrādes nozares konkurētspēju, kā arī lai atbalstītu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. Tas ietver resursu efektīvas izmantošanas veicināšanu un ilgtspējīgu teritoriālo attīstību, kas vērsta uz nodarbinātību un darbavietu radīšanu. Enerģētika, transports un vide Līdz 2020. gadam no ES strukturālo un investīciju fondu finansējuma 20 miljardu euro apmērā Grieķijai ir pieejami aptuveni 900 miljoni euro, lai finansētu ieguldījumus enerģētikas jomā. Turklāt enerģētikas nozare tiek uzskatīta par nozari ar vislielāko potenciālu valsts konkurētspējas uzlabošanai. Ir pieejami gandrīz 500 miljoni euro, kurus varēs izmantot sabiedrisko un dzīvojamo ēku un MVU energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī augstas efektivitātes koģenerācijai un centralizētajai siltumapgādei Grieķijā. Paredzams, ka šādi ieguldījumi uzlabos enerģijas patēriņa rādītājus aptuveni 26 000 mājsaimniecību un ļaus samazināt primārās enerģijas patēriņu sabiedriskajās ēkās par aptuveni 97 047 000 kWh gadā. 285 miljoni euro ir pieejami viedajām enerģijas uzglabāšanas un pārvades sistēmām, un 46 miljoni euro – viedajiem elektrosadales tīkliem. Pateicoties šiem ieguldījumiem, viedajiem tīkliem varētu pieslēgt vēl aptuveni 200 000 lietotāju. Turklāt 94 miljoni euro ir pieejami ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos. Papildus ES kohēzijas politikas ietvaros piešķirtajam finansējumam ES finansē arī noteiktus enerģētikas infrastruktūras projektus. Līdz šim un kopš 2014. gada ir atlasīti Grieķijas enerģētikas infrastruktūras projekti, kas saņem ES atbalstu 8,5 miljonu euro apmērā. Nepārsniedzot kopējo finansējumu 20 miljardu euro apmērā no Grieķijai atvēlētajiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, būs pieejami gandrīz 3 miljardi euro, lai atbalstītu pāreju uz energoefektīvu un dekarbonizētu transporta nozari, finansētu jaunu dzelzceļa, tramvaja un metro līniju izbūvi, modernizētu esošās dzelzceļa līnijas un būvētu jaunus ceļus. ES finansē arī transporta infrastruktūras projektus, kas ir nozīmīgi ES transporta pamattīklam.

Atkritumu apsaimniekošana, atkritumu nelikumīga izgāšana un ūdens resursu aizsardzība joprojām ir galvenie problemātiskie jautājumi Grieķijā. Līdz 2020. gadam būs pieejami 2,5 miljardi euro, lai uzlabotu vides aizsardzību un palīdzētu finansēt pāreju uz videi draudzīgu ekonomiku. No šīs summas aptuveni 950 miljoni euro ir pieejami ieguldījumiem atkritumu apsaimniekošanā. ES arī finansē vides projektus, izmantojot ES mēroga programmas. Kopš 2014. gada Grieķijas saņēmējiem, proti, pašvaldībām, augstskolām un NVO, šim nolūkam ir piešķirti 12 miljoni euro. 2. Atbalsts reformām un ES līdzekļu izmantošanai Komisija 2011. gada septembrī izveidoja Grieķijas darba grupu (GDR).

Tās uzdevums bija izstrādāt un īstenot visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai, lai palīdzētu ES/SVF korekciju programmas izpildi un paātrinātu ES līdzekļu apgūšanu. Grieķijas veiktās dziļās reformas ir virzītas, papildinātas un palielinātas, izmantojot Grieķijas darba grupas sniegto palīdzību un atbalstu. Reformas ietvēra valsts pārvaldes darbības uzlabošanu; korupcijas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un krāpšanas apkarošanu; veselības aprūpes uzlabošanu; shēmas izstrādi, lai nodrošinātu vispārējo minimālo ienākumu; un tirdzniecības veicināšanu. Tehniskā palīdzība bija vitāli svarīga, lai atjaunotu ekonomiski nozīmīgus automaģistrāļu projektus. Grieķija ir būtiski uzlabojusi struktūrfondu apguvi – ja 2011. gadā tā ierindojās 18. vietā attiecībā uz līdzekļu izlietojumu, tad 2014. gada beigās tā bija jau 6. vietā. Ņemot vērā gaidāmās problēmas reformu jomā vairākās dalībvalstīs, tostarp Grieķijā,

Komisija ir nolēmusi izveidot Strukturālo reformu atbalsta dienestu – pastāvīgu, bet ļoti elastīgu instrumentu, lai sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu dalībvalstīm konkrētās politikas jomās. Kopš šā gada jūlija šāds atbalsts būs pieejams ne tikai dalībvalstīm, kuras izmanto makroekonomiskās palīdzības programmu. Tas sniegs vispārīgāku atbalstu tam, lai sagatavotu un īstenotu izaugsmi veicinošas administratīvās un strukturālās reformas, jo īpaši ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā, tostarp izmantojot palīdzību ES struktūrfondu lietderīgai un efektīvai izmantošanai. Tas piedāvās atbalstu tādās jomās kā ieņēmumu pārvaldība un publisko finanšu pārvaldība, uzņēmējdarbības vides uzlabošana, darba tirgus politika, veselības aprūpes sistēmu reformas, lietderīgas un uz pakalpojumiem orientētas valsts pārvaldes izveide, efektīvs tiesiskums un korupcijas apkarošana. Šo jauno dienestu koordinēs Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Valdis Dombrovskis, kurš jau koordinē augsta līmeņa darba grupas darbu jautājumā, kā labāk Grieķijā izmantot struktūrfondus; šā dienesta mērķis ir piesaistīt turpmākus valsts un privātos ieguldījumus, lai palīdzētu atlabt Grieķijas ekonomikai, tostarp izmantojot finanšu instrumentus. Ja Grieķija to lūgs, Komisija ir gatava turpināt sniegt atbalstu strukturālo un institucionālo reformu izstrādē un/vai īstenošanā šīs jaunās tehniskās palīdzības ietvaros. Ierosinātā Komisijas jaunā tehniskā palīdzība virzītu un koordinētu atbalstu, kas rīkots sadarbībā ar citiem Komisijas dienestiem, citām dalībvalstīm un/vai starptautiskajām organizācijām. Viens tūlītējs uzdevums būtu atbalstīt Grieķiju, lai tā maksimāli apgūtu ES līdzekļus, nodrošinot pēc iespējas ātrāku ieguldījumu atdevi, kā arī nodrošinot to, ka tiek ievērotas pareizas finanšu pārvaldības prasības un attiecīgie termiņi. 2014.–2020. gada plānošanas laikposmā no ES fondiem ir pieejams gandrīz pusmiljards euro tehniskajai palīdzībai kohēzijas politikas jomā, lai stiprinātu pārvaldības un kontroles sistēmas un administratīvās spējas nolūkā atbalstīt ES līdzekļu efektīvu izmantošanu. Tehniskās palīdzības efektivitāti lielā mērā noteiks labi funkcionējoša koordinācijas struktūra Grieķijas pārvaldē un mērķtiecīgs darbs, cieši sadarbojoties ar Komisiju un tās jauno Strukturālo reformu atbalsta dienestu. Komisija veido arī izmēģinājuma Tehniskās palīdzības ieguldījumu fondu

1,5 miljonu euro apmērā, kuru, paredzams, pārvaldīs Eiropas Rekonstrukcijas un Attīstības banka (ERAB). Tas palīdzētu sagatavot un īstenot prioritāros projektus Grieķijā, kurus varētu (līdz)finansēt ERAB un Starptautiskā Finanšu korporācija (IFC). 3. Secinājumi Komisija ir atbalstījusi Grieķiju krīzes laikā, gan sniedzot finansiālu atbalstu, gan tehnisko palīdzību. Tā turpinās to darīt, lai atjaunotu izaugsmi un radītu tik ļoti vajadzīgās darbavietas, kas nāk par labu Grieķijas iedzīvotājiem. Tādēļ ir būtiski panākt vienošanos, kas sniedz skaidrību un paredzamību. ES līdzekļu pilnīga mobilizācija būs atveseļošanās katalizators. Šobrīd ir ļoti būtiski, lai Grieķijā ātri atjaunotos finanšu stabilitāte tā, lai Grieķija varētu pilnībā izmantot vērā ņemamo ES atbalstu, kas pieejams dotāciju, aizdevumu un tehniskās palīdzības veidā, un veidot drošu nākotni. Laikā, kad vērojams spiediens uz valsts finansējumu, šim atbalstam var būt reāla ietekme uz ilgtspējīgu darbavietu, izaugsmes un sociālās kohēzijas pamatu veidošanu. Grieķija šajā ziņā jāsniedz savs ieguldījums. Šis paziņojums papildinās vispusīgo reformu un saistību kopumu, kuru Grieķija pašlaik īsteno un uz kura balstīsies stabilitātes atbalsta programma Grieķijai saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilitātes mehānisma izveidi. Šīs reformas – kopā ar jauniem ieguldījumiem – ir ātri jāīsteno, jo tām ir izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanā. ES fondu efektivitāte ir atkarīga no stabilas un labvēlīgas makroekonomiskās vides, kas balstīta uz pareizu fiskālo un ekonomikas politiku. Grieķijai ir arī jānovērš daži nopietni administratīvās spējas trūkumi, lai izmantot visu pieejamo finansējumu, kas aprakstīts šajā paziņojumā. Komisija ir gatava turpināt sniegt tehnisko atbalstu savas jaunās tehniskās palīdzības sistēmas ietvaros un iesniegt turpmākus priekšlikumus ES likumdevējam, lai palielinātu Grieķijai pieejamo priekšfinansējumu.