Ģeogrāfiska nošķirtība var būt papildu neaizsargātības faktors. No visās ES iedzīvotāju grupās aptaujātajiem LGBTI 47 % dzīvo lielās pilsētās, 11 % – piepilsētās vai lielu pilsētu nomalēs, 30 % – pilsētās vai mazpilsētās, bet 13 % – lauku apvidos.

40 % apsekojuma respondentu norādījuši, ka viņi tiek diskriminēti ne tikai saistībā ar to, ka ir LGBTI, bet arī viņu etniskās izcelsmes vai imigrantu izcelsmes dēļ.

Turklāt dažviet Eiropas Savienībā ir vērojama satraucoša tendence, proti, arvien biežāk notiek pret LGBTIK vērsti incidenti, piemēram, uzbrukumi LGBTIK sabiedriskajos pasākumos, ieskaitot praida gājienus, tā saukto deklarāciju par “LGBTIK ideoloģijas neskartu zonu” pieņemšana un homofobiska iebiedēšana karnevālos. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras aizsargā un veicina LGBTIK tiesības, arvien biežāk ziņo par to, ka tās saskaras ar naidīgumu, kas iet kopsolī ar pieaugošo pret dzimumu (un LGBTIK) vērsto kustību. Dalībvalstīm ir nepieciešams ātri reaģēt, lai novērstu šo jauno tendenci.

Arī LGBTIK ikdienas pieredze ES ievērojami atšķiras. Lai gan LGBTI pieņemšana sabiedrībā ir palielinājusies no 71 % 2015. gadā līdz 76 % 2019. gadā, deviņās dalībvalstīs tā faktiski ir samazinājusies.

Ikvienam Eiropas Savienībā vajadzētu būt drošībā un brīvībai būt tam, kas viņš ir. Mūsu sociālais, politiskais un ekonomiskais spēks izriet no mūsu vienotības daudzveidībā: līdztiesība un nediskriminēšana ir ES pamatvērtības un pamattiesības, kas nostiprinātas tās Līgumos un Pamattiesību hartā . Vienlīdzīgas iespējas ir arī viens no Eiropas sociālo tiesību pīlāra galvenajiem pīlāriem. Pamattiesību aizsardzība un vienlīdzīgas attieksmes un līdztiesības nodrošināšana visiem ir Eiropas Komisijas, Parlamenta un Padomes, kā arī dalībvalstu kopējā atbildība.

Un neviens tev to nevar atņemt.

Es nerimšos veidot Līdztiesības savienību. Savienību, kurā ikviens var būt viņš pats un kurā var mīlēt, ko vēlas, – nebaidoties no apsūdzības vai diskriminācijas.

Diskriminācija seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes / dzimuma izpausmes un dzimumpazīmju dēļ var arī būtiski ietekmēt LGBTIK fizisko, garīgo un seksuālo veselību un viņu labbūtību. ES pētījumi liecina par ievērojamu nevienlīdzību veselības jomā starp LGBTIK kopienu un iedzīvotājiem kopumā.. Turklāt LGBTIK bieži vien atsakās no veselības aprūpes, jo viņi ir piedzīvojuši vai baidās piedzīvot veselības aprūpes speciālistu naidīgu attieksmi, un joprojām saskaras ar grūtībām piekļūt kvalitatīviem medikamentiem un aprūpei par pieņemamu cenu, ieskaitot aprūpi kopienā un sociālo aprūpi. Īpaši neaizsargāti pret diskrimināciju ir tie LGBTIK, kuriem ir invaliditāte, kuri ir vecāka gadagājuma, migranti vai ir piederīgi etniskai vai reliģiskai minoritātei. Covid-19 krīzes rezultātā šī neaizsargātība ir palielinājusies.

LGBTI bezpajumtniecības rādītāji ir augsti. Padzīšana no ģimenes dzīvesvietas un diskriminācija attiecībā uz piekļuvi mājokļiem ir galvenie iemesli, kādēļ LGTBIK, it īpaši gados jaunie, kļūst par bezpajumtniekiem. Tiek lēsts, ka 25–40 % bez pajumtes palikušo jauniešu ir LGBTI.

Nodarbinātības jomā LGBTIK joprojām saskaras ar diskrimināciju darbā pieņemšanas posmā, darbvietā un karjeras beigās, un tas ir pretrunā ES tiesību aktiem šajā jomā. Daudziem no viņiem pirmkārt ir grūtības atrast taisnīgas un stabilas darbvietas, kā rezultātā var palielināties nabadzības, sociālās atstumtības un bezpajumtniecības risks. Neseni pētījumi liecina, ka transpersonas, cenšoties piekļūt darba tirgum, saskaras ar papildu šķēršļiem.

LGBTIK ar diskrimināciju saskaras visos dzīves posmos. Bērni un jaunieši, kas paši ir LGBTIK, kā arī bērni, kuru vecāki ir LGBTIK vai kuri nāk no varavīksnes ģimenēm, proti, ģimenēm, kurās vismaz viens ģimenes loceklis ir LGBTIK, jau no agras bērnības bieži tiek stigmatizēti un kļūst par diskriminācijas un iebiedēšanas upuriem. Tas ietekmē viņu izglītības rādītājus un nodarbinātības izredzes, ikdienas dzīvi un viņu pašu, kā arī viņu ģimenes labbūtību.

LGBTIK līdztiesības veicināšanā būtiska nozīme ir ES tiesību aktiem, ar kuriem nodrošina tiesisko aizsardzību pret diskrimināciju, un arī Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūrai. Uz šādu aizsardzību attiecas dažādi tiesiskie regulējumi atkarībā no tā, vai pret LGBTIK vērstas iespējamas diskriminācijas iemesls ir seksuālā orientācija (nediskriminēšanas regulējums) vai dzimums, ieskaitot dzimuma maiņu (dzimumu līdztiesības regulējums).

Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā ir nostiprinātas tiesības nodarbinātības kontekstā netikt pakļautam diskriminācijai un aizskārumiem seksuālās orientācijas dēļ. Nesenā lēmumā EST precizēja, ka personas publisks paziņojums par personas ar konkrētu seksuālo orientāciju izslēgšanu no pieņemšanas darbā, var būt aizliegta diskriminācija. Lai gan ar šo direktīvu ir izveidots stingrs pamats, tās noteikumu ietekmi ierobežo divi faktori: ar piemērošanu saistītas problēmas un ierobežotais tvērums, proti, šis tiesību akts attiecas tikai uz nodarbinātību.

Komisija nodrošinās, ka dalībvalstis stingri piemēro Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā paredzētās tiesības, un 2021. gadā sagatavos ziņojumu par minētās direktīvas piemērošanu. Minētajā ziņojumā tiks arī izvērtēts, vai dalībvalstis ir ievērojušas Komisijas ieteikumu apsvērt iespēju izraudzīties līdztiesības iestādi, kas direktīvas piemērošanas jomā pievērstos diskriminācijai reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas dēļ. Līdz 2022. gadam Komisija, pamatojoties uz ziņojumu, nāks klajā ar nepieciešamajiem tiesību aktiem, it īpaši attiecībā uz līdztiesības iestāžu lomu.

Dzimumu līdztiesības direktīvā ir nostiprinātas tiesības saistībā ar piekļuvi nodarbinātībai, darba apstākļiem (ieskaitot atalgojumu) un nodarbinātības sociālā nodrošinājuma sistēmām netikt pakļautam diskriminācijai un aizskārumiem dzimuma, tostarp dzimuma maiņas, dēļ. Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm principu nav pieļaujama atlaišana dzimuma maiņas dēļ. Kā apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa (EST), ES tiesību aktos paredzētas tiesības netikt diskriminētam dzimuma dēļ, tostarp dzimuma maiņas dēļ, arī attiecībā uz piekļuvi sabiedrībai pieejamām precēm un pakalpojumiem un likumos noteikto sociālo nodrošinājumu. Šajā tiesiskajā regulējumā dzimumpazīmes vēl nav skaidri minētas kā aizliegts diskriminācijas iemesls.

Komisija 2008. gadā nāca klajā ar priekšlikumu Vienlīdzīgas attieksmes direktīvai, ar ko nodarbinātības un profesionālās izglītības jomā piemērojamā ES tiesiskā aizsardzība pret diskrimināciju citstarp seksuālās orientācijas dēļ tiktu paplašināta un attiecināta arī uz citām jomām. Komisija aicina Padomi pieņemt minēto priekšlikumu, lai novērstu nepilnības ES tiesību aktos par aizsardzību pret diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ.

Komisijas, Eiropas Padomes un pilsoniskās sabiedrības atbalstītie pētījumi liecina, ka dalībvalstīm ir atšķirīgas pieejas LGBTIK, it īpaši nebināru personu, interseksuāļu un kvīru, aizsargāšanai pret diskrimināciju. Komisija palīdzēs dalībvalstīm intensīvāk apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz tiesisko aizsardzību pret diskrimināciju seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes / dzimuma izpausmes un dzimumpazīmju dēļ dažādās jomās. Dažas dalībvalstis savos līdztiesības tiesību aktos ir iekļāvušas dzimumpazīmes kā vienu no diskriminācijas iemesliem, turpretī citas ir izmantojušas plašu termina “dzimums” interpretāciju. Līdzīgi arī dzimuma izpausmi kā iemeslu diskriminācijas novēršanas tiesību aktos ir iekļāvušas tikai dažas dalībvalstis. Komisija cenšas noskaidrot, kā nebināras personas, interseksuāļus un kvīrus varētu labāk aizsargāt pret diskrimināciju.

Jaunās tehnoloģijas rada ne tikai jaunas iespējas uzlabot eiropiešu dzīvi, bet arī jaunas problēmas. Mākslīgo intelektu (MI) var izmantot daudzu sociālo problēmu risināšanai, tomēr tas var arī saasināt citstarp pret LGBTIK vērstu diskrimināciju reālajā dzīvē un dzimumu nelīdztiesību. Konkrētāk, kā uzsvērts nesenā Komisijas politikas pārskatā, viena no jaunajām problēmām MI sejas atpazīšanas sistēmu jomā ir transpersonu seju identifikācija, it īpaši periodā, kad notiek dzimuma maiņa. Komisija plāno nākt klajā ar tiesisko regulējumu, kurā īpaša uzmanība tiks pievērsta neobjektivitātei un nepamatotai diskriminācijai, kas izriet no augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām, tai skaitā biometriskajām sistēmām. Tā ierosinās īpašas citstarp ar dokumentāciju saistītas prasības attiecībā uz apmācības datu kopu kvalitāti un testēšanas procedūrām neobjektivitātes noteikšanai un koriģēšanai. Šo prasību mērķis būtu negatīvas diskriminējošas ietekmes novēršana agrīnā posmā, un, pateicoties tām, varētu nodrošināt pastāvīgu uzraudzību un modrību attiecībā uz atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem līdztiesības jomā visā MI darbības ciklā.

1.2. Daudzveidības un iekļaušanas darbvietā veicināšana

Papildus diskriminācijas aizliegumam daudzveidīga un iekļaujoša darba vide palīdz radīt vienlīdzīgas iespējas darba tirgū un uzlabot uzņēmējdarbības rezultātus. Daudzveidībai un iekļaušanai ir izšķiroša nozīme jaunu ideju stimulēšanā un inovatīvas un plaukstošas sabiedrības veicināšanā. Piemēram, ir pierādīta sakarība starp LGBTIK iekļaušanu un aktīvu ienesīgumu, inovāciju un produktivitāti.

Komisija veicina daudzveidības pārvaldību, izmantojot ES Daudzveidības hartu platformu. Parakstītāji ir pieņēmuši daudzveidības un iekļaušanas politiku, izveidojuši iekšējus LGBTIK tīklus, apmācījuši savus darbiniekus, atzīmējuši Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju, bifobiju un interfobiju (IDAHOT) un piedalījušies valstī notikušajos geju praidos. Darba ņēmēji, kas ir LGBTIK, var gūt labumu no uzlabotas koordinācijas starp ES platformu, valstu daudzveidības hartām un atsevišķiem uzņēmumiem. Komisija turpinās veicināt valstu daudzveidības hartu izstrādi un iesaistīsies konkrētos centienos veicināt LGBTIK līdztiesību, un šajā nolūkā veiks mērķtiecīgus pasākumus ES Daudzveidības hartu platformas satvarā.

Komisija veicinās Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) izmantošanu, lai uzlabotu to LGBTIK sociālekonomisko stāvokli, kuri tiek visvairāk marginalizēti, un izstrādās iniciatīvas, kas vērstas uz konkrētām grupām, piemēram, geju, lesbiešu, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu apakšgrupām. Komisija apkopos pierādījumus par šķēršļiem pilnīgas līdztiesības nodrošināšanai nodarbinātības jomā un arī citās jomās, piemēram, sociālās aizsardzības jomā. Šī darba rezultāti tiks ņemti vērā, izstrādājot norādījumus dalībvalstīm un uzņēmumiem par to, kā uzlabot transpersonu un interseksuāļu dalību darba tirgū. Komisija veicinās paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un ar FRA atbalstu nodrošinās ticamus un salīdzināmus datus šajā jomā. Komisija turpinās atbalstīt Dzimumu līdztiesības stratēģijā paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu sociālekonomisko stāvokli, ieskaitot pasākumus, kas ir nozīmīgi sievietēm, kuras ir LBTIK.

Sociālie uzņēmumi un sociālā ekonomika kopumā var būt pret LGBTI vērstas diskriminācijas apkarošanas priekšplānā. Tie var izstrādāt īpašas programmas, apmācību un shēmas, kas veicinātu LGBTIK iekļaušanu. Komisija 2021. gadā publicēs Eiropas rīcības plānu sociālās ekonomikas jomā, ar kuru veicinās šādu uzņēmumu un organizāciju izveidi un kurā tiks aplūkots, kā konkrētas marginalizētās grupas, to skaitā LGBTIK, varētu labāk iekļaut sabiedrībā.

Komisija kā darba devējs rādīs piemēru. Savas jaunās cilvēkresursu stratēģijas satvarā tā turpinās centienus izveidot pilnībā iekļaujošu darba vidi, it īpaši sniedzot mērķtiecīgāku atbalstu un norādījumus darbiniekiem, kas ir LGBTIK, kā arī ievērojami uzlabojot dzimumneitrālas valodas izmantošanu jebkādā saziņā. Komisija aicina pārējās ES iestādes veikt darbības daudzveidības un iekļaušanas veicināšanai attiecīgajās darbvietās šajās iestādēs.

1.3. Nevienlīdzības apkarošana izglītības, veselības, kultūras jomā un sportā

Komisija sniegs atbalstu, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un ekspertiem saistībā ar drošas un iekļaujošas izglītības nodrošināšanu ikvienam bērnam, jaunietim un pieaugušajam. Piemēram, jauna ekspertu grupa izstrādās priekšlikumus stratēģijām par atbalstošas mācību vides izveidi tām grupām, kurām draud nesekmība, kā arī par labklājības skolā sekmēšanu un risinās jautājumus par dzimtisko stereotipizēšanu izglītībā, iebiedēšanu un seksuālo uzmākšanos. Turklāt ar gaidāmo Komisijas visaptverošo stratēģiju par bērnu tiesībām tiks nodrošināts, ka arī tie bērni, kas ir LGBTIK, bez diskriminācijas var piekļūt tiesībām, aizsardzībai un pakalpojumiem. Visu skolēnu, studentu un iedzīvotāju interesēs ir veicināt iekļaujošāku izglītību, kas palīdzēs izskaust stereotipus un veidot attiecībā pret visiem taisnīgāku sabiedrību.

Bieži vien trūkst pētījumu par, piemēram, tādu LGBTIK intersekcionālo pieredzi, kuri ir gados vecāki vai kuriem ir invaliditāte. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” atbalstīs LGBTIK kopienai nozīmīgus citstarp ar veselību saistītus dzimumu pētījumus un intersekcionālu pētniecību. Komisija izplatīs pētījumu rezultātus, kā arī to ieteikumus un politikas norādes, un ar ES Veselības politikas platformas starpniecību rīkos ES mēroga konferenci. Turklāt tā ierosinās, ka Veselības veicināšanas, slimību profilakses un nepārnēsājamu slimību pārvaldības koordinācijas grupa (SGPP) izvērtē apstiprinātu ar veselību saistītu labu praksi šajā jomā, kuru dalībvalstis varētu īstenot.

Dalībvalstis tiks mudinātas organizēt veselības aprūpes speciālistu apmācību, lai veicinātu izpratni par homoseksuālu un biseksuālu vīriešu, lesbiešu un biseksuālu sieviešu, interseksuāļu un transpersonu ar veselību saistītajām vajadzībām un novērstu diskrimināciju un stigmatizāciju attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem. Projekta “HEALTH4LGBTI” mācību materiāli arī turpmāk tiks izplatīti un piedāvāti dalībvalstīm. Komisija mudinās dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi saistībā ar garīgās veselības problēmu risināšanu, ar kurām saskaras ievērojams skaits LGBTIK, un veicinās šādu apmaiņu.

Daudzās kopienās negatīvu vai naidīgu attieksmi pret LGBTIK citstarp izraisa ar dzimumu saistīti aizspriedumi un citi stereotipi. It īpaši šādu aizspriedumu un stereotipu dēļ var tikt atstumtas un stigmatizētas personas, kas neatbilst attiecībā uz sievietēm un vīriešiem pieņemtām normām/priekšstatiem, piemēram, nebināras personas un kvīri. Plašsaziņas līdzekļi, kultūras un sporta nozare ir spēcīgi instrumenti, ar kuriem var mainīt attieksmi un kliedēt ar dzimumu saistītus aizspriedumus un citus stereotipus.