ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6)

regulas 16. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Apstiprināto nozvejas sertifikātu sākotnēji noteiktajā termiņā vismaz trīs darbdienas pirms paredzamās ievešanas Savienības teritorijā importētājs iesniedz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā ir paredzēts importēt produktu. Šādu trīs darbdienu termiņu var pielāgot ar deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54.a pantu, atbilstīgi zvejas produkta veidam, attālumam līdz vietai, kur notiek ievešana Savienības teritorijā, vai atbilstīgi izmantotajam transportlīdzeklim. Šīs kompetentās iestādes, pamatojoties uz riska pārvaldību, pārbauda nozvejas sertifikātu, ņemot vērā informāciju, kas sniegta paziņojumos, kuri saņemti no karoga valsts atbilstīgi 20. un 22. pantam.”; b) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Kritēriji, lai dalībvalsts kompetentās iestādes piešķirtu importētājam “atzīta uzņēmēja” statusu, ir šādi: a) importētājs veic uzņēmējdarbību minētās dalībvalsts teritorijā; b) pietiekams importa darījumu skaits un apjoms, lai attaisnotu 2. punktā minētās procedūras īstenošanu; c) pietiekama atbilstība saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām; d) atbilstīga komerciālās un, attiecīgos gadījumos, transporta uzskaites sistēma, kas pieļauj attiecīgu pārbaudi un verificēšanu saskaņā ar šo regulu; e) pastāv atvieglojumi saistībā ar minētās pārbaudes un verificēšanas veikšanu; f) vajadzības gadījumā – praktiski kompetences vai profesionālo kvalifikāciju standarti, kas tieši saistīti ar veikto darbību; g) attiecīgos gadījumos – pierādīta maksātspēja. Dalībvalsts paziņo Komisijai atzītā uzņēmēja vārdu un adresi iespējami drīz pēc šāda statusa piešķiršanas. Komisija elektroniski dara informāciju pieejamu dalībvalstīm.”; c) pantā pievieno šādus punktus: “4. Pamatojoties uz 3. punktā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kas paredz: a) noteikumus par atzīta uzņēmēja statusa apturēšanu vai atsaukšanu; b) noteikumus par atzīto uzņēmēju sertifikātu derīguma nosacījumiem; c) noteikumus par atzīto uzņēmēju sertifikātu piešķiršanu, grozīšanu vai anulēšanu. 5. Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz: a) procedūrām un veidlapām, lai pieteiktos atzīta uzņēmēja statusa iegūšanai un atzīta uzņēmēja sertifikāta izdošanai; b) noteikumiem par to, kā veikt atzīto uzņēmēju pārbaudes; c) noteikumiem par informācijas apmaiņu starp atzīto uzņēmēju un iestādēm dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju.”;
7.

aicina Latvijas valdību saglabāt piesardzīgo nostāju nodokļu politikas jomā un turpināt īstenot vispārējo uz stabilitāti orientēto politiku, paredzot iespējamu makroekonomisko nelīdzsvarotību un apdraudējumus cenu stabilitātei, kā arī novēršot nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi, gatavojot brīdinājuma mehānisma ziņojumu; atzīmē – sakarā ar zemo energoefektivitāti un to, ka Latvijas patēriņa preču grozā augsts īpatsvars ir no viena avota importētai enerģijai, cenu stabilitāte Latvijā ir ļoti atkarīga no patēriņa preču cenu dinamikas; aicina Latvijas valdību veikt uzlabojumus šajā jomā un pastiprināt vispārējos centienus, lai sasniegtu visus stratēģijas “Eiropa 2020” valsts līmeņa mērķus;
8.e

Aiz 81. panta iekļauj šādu pantu: “81.a pants Balsošanas noteikumu pārskatīšana No dienas, kad to dalībvalstu skaits, kuras ir neiesaistītās dalībvalstis, sasniedz četras, Komisija pārskata to 41. un 44. pantā aprakstītās balsošanas kārtības darbību un ziņo par to Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei, ņemot vērā kopš šīs regulas spēkā stāšanās gūto pieredzi.”
(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza šādas regulas: — Padomes 1993. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm (4); — Padomes 1994. gada 7. marta Regula (EK) Nr. 517/94 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Kopienā (5); — Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību (6); — Padomes 2005. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (7); — Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas (8); — Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (9); — Padomes 2008. gada 21. janvāra Regula (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (10); — Padomes 2008. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007 (11); [Gr. 3] — Padomes 2008. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1340/2008 par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku (12); — Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu (13). [Gr. 4]
(3)

Turklāt saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem Regulas (EK) Nr. 1225/2009 17. pantā paredzēto atlases metodi drīkst izmantot tādu tirgus ekonomikas režīma pieprasījumu atbilstības konstatēšanai, kas sagatavojami atbilstīgi minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam. Piemēram, Pasaules Tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas padome strīdā DS405 (2012. gada 22. februāra ziņojums “Eiropas Savienība — Antidempinga pasākumi par konkrētiem Ķīnas izcelsmes apaviem”) konstatēja – Ķīna nebija pierādījusi, ka Eiropas Savienība, sākotnējā izmeklēšanā nepārbaudot to Ķīnas ražotāju eksportētāju pieteikumus par tirgus ekonomikas režīma piešķiršanu, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu rīkojusies neatbilstīgi Antidempinga nolīguma 2.4. pantam un 6.10.2. pantam, Ķīnas Pievienošanās protokola 15. panta c) punkta ii) apakšpunktam un Ķīnas Pievienošanās darba grupas ziņojuma 151. panta e) un f) punktam.
(7)

Tiesības veikt izmeklēšanu kā viena no Parlamenta veiktās uzraudzības svarīgām pilnvarām ir vērstas uz to, lai noteiktu veidu, kādā pašreizējais tiesību aktu kopums tika īstenots iepriekšējo gadu laikā; tāpēc ir svarīgi, lai izmeklēšanas komiteja varētu balstīties uz faktiskiem pierādījumiem, kas apkopoti izmeklēšanas laikā. Šim nolūkam izmeklēšanas komitejai vajadzētu būt iespējai uzklausīt Savienības iestāžu un dalībvalstu valdību locekļus, iegūt pierādījumus no Savienības vai dalībvalstu amatpersonām un citiem darbiniekiem, iegūt pierādījumus no jebkuras citas Savienībā dzīvojošas personas, pieprasīt ekspertu ziņojumus, pieprasīt dokumentus un veikt izmeklēšanas uz vietas.
—

ņemot vērā projektu Eiropas Savienības un Marokas Karalistes nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, 1., 2. un 3. protokola un šo protokolu pielikumu aizstāšanu un grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar kuru izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (15974/2010),
Padomes 1996. gada 13. maija Direktīva 96/29/Euratom nosaka drošības pamatstandartus. Šī direktīva (3) attiecas uz visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar mākslīgo vai dabīgo avotu jonizējošā starojuma radītajiem riskiem gadījumos, kad, ņemot vērā dabīgo radionuklīdu radioaktīvās, skaldmateriālu vai fertilās īpašības, notiek vai ir notikusi to pārstrāde. Tā attiecas arī uz šādu pasākumu rezultātā radušos materiālu atļautām izkliedēm. Minētās direktīvas prasības papildinātas ar sīkākiem tiesību aktu noteikumiem.

Padomes 1996. gada 13. maija Direktīva 96/29/Euratom , kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (2) , attiecas uz visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar mākslīgo vai dabīgo avotu jonizējošā starojuma radītajiem riskiem gadījumos, kad, ņemot vērā dabīgo radionuklīdu radioaktīvās, skaldmateriālu vai fertilās īpašības, notiek vai ir notikusi to pārstrāde. Tā attiecas arī uz šādu pasākumu rezultātā radušos materiālu atļautām izkliedēm. Minētās direktīvas prasības papildinātas ar sīkākiem tiesību aktu noteikumiem.

Trijās bijušajās ES kandidātvalstīs — Lietuvā, Slovākijā un Bulgārijā — darbojās vecās, padomju laikā projektētās kodolspēkstacijās, kuras nebija ekonomiski pamatoti uzlabot, lai tās atbilstu ES drošības standartiem; līdz ar to šīs kodolspēkstacijas tika slēgtas un izbeigta to ekspluatācija.

Eiropas Parlaments ir arī paziņojis, ka visās dalībvalstīs visiem kodoluzņēmumiem ir nepieciešams nodrošināt pietiekamu finanšu resursu pieejamību visu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu segšanai, tostarp atkritumu apsaimniekošanai, lai saglabātu principu „maksā piesārņotājs” un izvairītos no valsts atbalsta izmantošanas, un ir aicinājis Komisiju izstrādāt precīzus to finanšu resursu izmantošanas noteikumus, kuri paredzēti ekspluatācijas izbeigšanai katrā dalībvalstī, ņemot vērā ekspluatācijas izbeigšanu, kā arī radušos radioaktīvo atkritumu apstrādi, sagatavošanu apglabāšanai un galīgo noglabāšanu (6) .

It īpaši pēc nesenā nopietnā kodolnegadījuma Japānā kā Eiropas Savienībā, tā visā pasaulē aizvien plašāk tiek atzīts , ka jānosaka stingrāki noteikumi attiecībā uz kodoldrošību un drošību. Šajā kontekstā jārisina ārkārtīgi sarežģītais jautājums par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, lai garantētu drošu, optimālu un ilgtspējīgu to glabāšanu un/vai noglabāšanu .

(27) Radioaktīvie atkritumi , kā arī lietotā kodoldegviela , kuru uzskata par atkritumiem, izolēti no cilvēkiem un dzīvās dabas ilgstoši jāglabā noslēgtās iekārtās . To īpašā rakstura (radionuklīdu satura) dēļ jāveic pasākumi cilvēku veselības un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību, tostarp noglabāšana piemērotās iekārtās kā to apsaimniekošanas pēdējais pasākums. Radioaktīvo atkritumu glabāšana, arī ilgtermiņa glabāšana, ir pagaidu risinājums , nevis alternatīva noglabāšanai .
(2)

Direktīva 87/402/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par Kopienas tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK, kā tā aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/37/EK (2003. gada 26. maijs), kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām un ar ko atceļ Direktīvu 74/150/EEK (5) un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukciju, kas piestiprinātas vadītāja sēdekļa priekšā, projektēšanu un izgatavošanu. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru traktora tipu. Līdz ar to, Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai Direktīvai.
(5)

Grenlandes kompetentā iestāde ir sniegusi Komisijai oficiālas garantijas par to, ka tiks nodrošināta attiecīgo produktu atbilstība Savienības noteikumiem un dzīvnieku veselības prasībām. Šīs garantijas it īpaši attiecas uz to noteikumu piemērošanu, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulā (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (5), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (6) un Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvā 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (7), un ietver saistības par to, ka tiks nodrošināta atbilstība Savienības iekšējās tirdzniecības noteikumiem.
(5)

No ZZTEK sniegtā ieteikuma izriet, ka, nozvejā iegūstot konstantu daļu no nārsta bara biomasas, iespējams nodrošināt ilgtspējīgu krājuma pārvaldību. Turklāt ZZTEK norāda, ka minimālais nārsta bara biomasas apjoms, pēc kura sasniegšanas varētu uzsākt anšovu ieguvi no krājuma, būtu jānosaka 24 000 tonnu apmērā un biomasas piesardzīgais apjoms —33 000 tonnu apmērā. Turklāt piemērots procentuālais ieguves apjoms būtu 30 % no nārsta bara biomasas katru gadu, paredzot atbilstīgus ierobežojumus. Šāda procentuālā daļa līdz minimumam samazinātu risku, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas minimālo apjomu, kā arī varbūtību, ka tiek noteikts zvejas liegums, un vienlaikus palīdzētu saglabāt augstus ieguves apjomus.
(17)

Būtu jāparedz noteikumi par materiālo un formālo spēkā esamību, lai laulātajiem būtu vienkāršāk izdarīt uz informāciju pamatotu izvēli un tiktu ievērota viņu sniegtā piekrišana, tā nodrošinot juridisko noteiktību, kā arī labāku tiesas pieejamību. Attiecībā uz formālo spēkā esamību būtu jāievieš īpaši drošības pasākumi, lai nodrošinātu to, ka laulātie apzinās savas izvēles sekas. Būtu vismaz jānoslēdz rakstiska vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kam būtu pievienots vienošanās datums un ko parakstītu abas puses. Tomēr gadījumā, ja iesaistītās dalībvalsts, kurā abi no laulātajiem pastāvīgi dzīvo vienošanās noslēgšanas brīdī , tiesībās ir noteiktas papildu formālas prasības, šīs prasības būtu jāievēro. Piemēram, šādas papildu formālās prasības var būt spēkā iesaistītā dalībvalstī, kurā vienošanās ir iekļauta laulību līgumā. Ja vienošanās noslēgšanas brīdī laulāto pastāvīgā dzīvesvieta ir dažādās iesaistītajās dalībvalstīs, kuru tiesībās ir paredzētas atšķirīgas formālās prasības, būtu jāpietiek ar to, ka vienošanās atbilst vienas minētās valsts tiesībās paredzētajām formālajām prasībām. Ja vienošanās noslēgšanas brīdī tikai viens laulātais pastāvīgi dzīvo iesaistītajā dalībvalstī, kuras tiesībās ir paredzētas papildu formālās prasības, šīs prasības būtu jāievēro.
Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību un arī augstu veselības aizsardzības līmeni atbilstīgi EK līguma 152. pantam un ievērojot to, ka Kopiena ir pievienojusies Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli (PKTK), šajā jomā būtu jāveic vairākas izmaiņas. Veicot šīs izmaiņas, attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā smēķēšanas aizliegums un katram atsevišķajam tabakas izstrādājumu veidam raksturīgā situācija , kā arī tām būtu jāpapildina tabakas izstrādājumu reklamēšanas aizliegums un izglītošanas kampaņas . Būtu jāņem vērā arī nepieciešamība cīnīties pret tabakas izstrādājumu kontrabandu no trešām valstīm un organizēto noziedzību, kā arī Šengenas zonas izveide un paplašināšana.

1. Dalībvalstis nodrošina, ka akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un procentuālais (ad valorem) nodoklis) cigaretēm ir vismaz 57 % apmērā no pārdoto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 64 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtas mazumtirdzniecības cenas .

2. No 2014. gada 1. janvāra dalībvalstis nodrošina, ka akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un procentuālais nodoklis) cigaretēm ir vismaz 63 % apmērā no pārdoto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 90 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtas mazumtirdzniecības cenas .
(15a)

Piešķirot tādu līgumu slēgšanas tiesības, ko dalībvalstīs slēdz valsts, reģionālo vai vietējo varas iestāžu un citu publisko tiesību subjektu uzdevumā, jāievēro Līgumā paredzētie principi, konkrēti brīva preču aprite, brīva uzņēmējdarbības veikšana un brīva pakalpojumu aprite, kā arī no tiem izrietošie principi, piemēram, vienādas iespējas, nediskriminēšana, savstarpēja atzīšana, proporcionalitāte un pārredzamība. Tiesiskās prasības to procedūru koordinēšanai, saskaņā ar kurām piešķir tiesības slēgt būvdarbu publiskā pasūtījuma līgumus, preču piegādes publiskā pasūtījuma līgumus un pakalpojumu valsts līgumus, ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1), tādā veidā, ka, piešķirot tiesības dalībvalstīs slēgt līgumus valsts, reģionālo vai vietējo varas iestāžu un citu publisko tiesību subjektu uzdevumā, tiek ievēroti Līgumā noteiktie principi, jo īpaši vienlīdzīgas attieksmes princips neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, invaliditātes, dzimumorientācijas, reliģijas vai pārliecības, vai vecuma, kā arī nediskriminācijas princips. Tomēr attiecībā uz valsts līgumiem, kuru summa pārsniedz kādu noteiktu vērtību, ieteicams izstrādāt tādus noteikumus šo līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai paredzēto valsts procedūru koordinēšanai Kopienas līmenī, kuru pamatā ir minētie principi, un tas vajadzīgs, lai nodrošinātu valsts iepirkuma atklātību konkurencei. Dalībvalstīm būtu jāinterpretē šie koordinēšanas noteikumi saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes principu neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, invaliditātes, dzimumorientācijas, reliģijas vai pārliecības, vai vecuma un saskaņā ar citiem Līguma noteikumiem.
c) to, ka viens no laulātajiem ir attiecīgās dalībvalsts pilsonis vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kādas šīs valsts teritorijā atrodas viņa domicils.

c) to, ka vienošanās noslēgšanas brīdī viens no laulātajiem ir attiecīgās dalībvalsts pilsonis vai — Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā — kādas šīs valsts teritorijā atrodas viņa domicils.
b)

šādus finansiālas atbildības noteikumus: i) ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem un cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, tīšas darbības vai bezdarbības vai rupjas neuzmanības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu, bojājumus, traumas vai nāvi; ii) ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura kuģu negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām , kas nav izraisījušas nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga pieprasīt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minētās cilvēku traumas , kas nav izraisījušas nāvi; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, ║ tomēr tai jābūt līdzvērtīgai vismaz 4 miljoniem EUR , izņemot gadījumus, kad tiesas spriedumā vai šķīrējtiesas nolēmumā noteiktā summa ir mazāka — tādā gadījumā šī mazākā summa arī ir jākompensē ; iii) ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura kuģu negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga pieprasīt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu vai bojājumus; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tai tomēr jābūt līdzvērtīgai vismaz 2 miljoniem EUR , izņemot gadījumus, kad tiesas spriedumā vai šķīrējtiesas nolēmumā noteiktā summa ir mazāka — tādā gadījumā šī mazākā summa arī ir jākompensē ;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 45/100

EK un Albānijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***

P6_TA(2008)0585

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (7999/2008 — COM(2008)0139 — C6-0453/2008 — 2008/0057(AVC))

(2010/C 45 E/21)

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2008)0139),

— ņemot vērā Padomes lūgumu (C6-0453/2008) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 310. pantu,

— ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0496/2008),

1. dod piekrišanu protokola noslēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Albānijas Republikas valdībām un parlamentiem.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 295/102

Otrdiena, 2008. gada 2. septembris

Eiropas Kopienas un Kirgizstānas Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola noslēgšana, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES *

P6_TA(2008)0374

Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2007)0133 — C6-0228/2008 — 2007/0047(CNS))

2009/C 295 E/30

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam (COM(2007)0133),

ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu ar Kirgizstānas Republiku,,

ņemot vērā EK līguma 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu un 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu, kā arī 300. panta 2. punkta otro teikumu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0228/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0307/2008),

1. apstiprina Protokola noslēgšanu;