ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
22.

atzinīgi vērtē kandidātvalsts Turcijas panākumus, kas gūti, pildot Kopenhāgenas politiskos kritērijus; prasa Turcijas valdībai un visām Turcijas parlamentā pārstāvētajām partijām panākt vienprātību attiecībā uz būtiskāko reformu noteikšanu un īstenošanu; atzinīgi vērtē to, ka valdība ir apstiprinājusi tiesu reformas stratēģiju, un norāda, ka Turcijas valsts un sabiedrības attīstībai ir ārkārtīgi svarīgi ātri īstenot šo reformu; pauž bažas par situāciju vārda brīvības un preses brīvības jomā, jo īpaši pēc tam, kad kādai mediju grupai tika uzlikts bezprecedenta naudas sods; ar gandarījumu atzīmē arvien atklātākās sabiedriskās debates Turcijā par jautājumiem, kas agrāk bija tabu; pauž nožēlu par nelielo progresu, kas gūts reliģijas brīvības jomā, un prasa, lai valdība izstrādātu tiesisku regulējumu, kas atbilstu Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, tādējādi ļaujot gan visām tām reliģiskajām kopienām, kuru locekļi nav islāma piekritēji, gan alevītu kopienai darboties bez nepamatotiem ierobežojumiem; izsaka nožēlu par saistību neizpildi, kuras paredzētas EK un Turcijas Asociācijas nolīguma papildu protokolā, un pieprasa, lai šīs saistības nekavējoties tiktu pilnībā īstenotas bez diskriminācijas; aicina Turcijas valdību un visas iesaistītās personas aktīvi sniegt ieguldījumu, lai ātri izstrādātu visaptverošu risinājumu Kipras jautājumā, ievērojot ANO Drošības padomes rezolūcijas un ES dibināšanas pamatprincipus; atzinīgi vērtē centienus atrisināt kurdu jautājumu saistībā ar projektu “Demokrātiskais sākums” (Democratic Opening) un mudina Turcijas valdību veikt konkrētus pasākumus, lai rastu risinājumu kurdu izcelsmes pilsoņu situācijā, un prasa, lai politiskie spēki atbalstītu šo procesu; atzinīgi vērtē diplomātiskos pūliņus normalizēt attiecības ar Armēniju un prasa Turcijas Lielajai Nacionālajai Asamblejai, kā arī Armēnijas parlamentam ratificēt attiecīgos protokolus; atzinīgi vērtē to, ka Turcija ir parakstījusi starpvaldību līgumu par Nabucco gāzes vadu, jo šā līguma īstenošana ir viena no svarīgākajām ES prioritātēm energoapgādes drošības jomā, un prasa pievienošanās sarunās sākt apspriest enerģētikas sadaļu; atzīmē sarunu atsākšanu par atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kas noslēgts starp ES un Turciju, un prasa, lai Turcija, kamēr notiek šīs sarunas, pilnībā īstenotu pašreizējos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas noslēgti ar dalībvalstīm; aicina Turcijas valdību pastiprināt ārpolitikas koordināciju ar ES, jo īpaši attiecībā uz Irānu; tomēr pauž nožēlu par to, ka NATO un ES stratēģisko sadarbību, kas pārsniedz “Berlīne plus” (Berlin Plus) nolīguma ietvarus, bloķē Turcijas iebildumi, kas negatīvi ietekmē izvietotā ES personāla aizsardzību, un prasa Turcijai atsaukt šos iebildumus cik drīz vien iespējams;
5.

aicina Eiropas Komisiju, visas dalībvalstis un to valsts, reģionālās un pašvaldības institūcijas, kā arī to pastāvīgās pārstāvniecības pilnībā sadarboties ar Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju, kad tiek izmeklēti lūgumrakstos minētie apgalvojumi un priekšlikumi, un darīt to lojāli, konstruktīvi un orientējoties uz lūgumrakstu iesniegšanas procesā radušos jautājumu atrisināšanu;
28.

uzskata, ka ir būtiski, lai šīs trijotnes nodrošinātu intensīvu un pastāvīgu sadarbību to kopīgajā pilnvaru laikā; uzsver, ka Eiropas Savienības darbībai ir svarīgi, lai katra 18 mēnešu ilgās trijotne pieņemtu kopīgu darbības programmu, kā tas sīkāk paskaidrots šās rezolūcijas 51. pantā; aicina trijotnes to pilnvaru laika sākumā Parlamenta plenārsēdē iepazīstināt ar to kopīgajām darbības programmām, tajās iekļaujot trijotnes priekšlikumus attiecībā ar likumdošanas apspriežu grafiku;
E.

tā kā kohēzijas fondi un struktūrfondi finansē pilsētu mobilitātes programmas, taču tiem ir divkāršs trūkums, no vienas puses, attiecībā uz tiem nav Eiropas Savienības stratēģijas un mērķu pilsētu mobilitātes jomā, no otras – to piešķiršana Eiropas Savienības teritorijā nav vienlīdzīga;
D.

tā kā Eiropas Savienība ar 2007. gadā investētajiem EUR 10, 9 miljardiem (10 900 000 000) ir Indijas lielākais ārvalstu tiešo investīciju (Foreign Direct Investment — FDI) avots, tā kā 2007. gadā Indijā 65 % no visām FDI plūsmām nāca no Eiropas Savienības; un tā kā Indijas FDI Eiropas Savienībā pieauga no EUR 500 miljoniem 2006. gadā līdz EUR 9, 5 miljardiem 2007. gadā;
14.

atzinīgi vērtē to, ka tieslietu ministrs Mehmet Ali Șahin ir valdības vārdā izteicis atvainošanos vardarbības rezultātā cietumā mirušā Engin Ceber tuviniekiem; pievienojas Turcijas parlamenta Cilvēktiesību komitejas paustajām bažām par to, ka tiesas nesauc vainīgos pie atbildības gadījumos, kad notikusi spīdzināšana un necilvēcīgu izturēšanās, un tādu gadījumu skaits pieaug; aicina Turcijas valdību turpināt sistemātiski cīnīties pret spīdzināšanu un necilvēcīgu izturēšanos oficiālajās aizturēšanas vietās un ārpus tām un darīt galu praktizētajai nesodāmībai; šajā sakarībā uzsver, ka šo centienu ticamību ievērojami palielinātu ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvā protokola ratificēšana un īstenošana; pauž arī bažas par to, ka policija piemēro pārmērīgu spēku publiskās demonstrācijās;
16.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par to, ka ieguldījumiem energoefektivitātē un atjaunojamās enerģijas izmantošanai mājokļu visā Eiropas Savienībā jābūt tiesīgiem pretendēt uz finansējumu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF); aicina dalībvalstis un reģionus pilnībā izmantot šo jauno iespēju un attiecīgi pielāgot savas darbības programmas, lai nostiprinātu savu ilgtspējīgas attīstības pieeju un ieguldītu klimatam nekaitīgās infrastruktūrās un jauninājumos; visumā uzsver to, cik svarīgi ir ieguldījumi enerģētikas infrastruktūrā, kas kļuva redzams, piemēram, nesenās gāzes krīzes laikā;
2.

atzīmē, ka ES palīdzība sastāv no tiešas un netiešas palīdzības un ka laikā no 2002. līdz 2007. gadam Kopienas tiešo palīdzību, kas veido 70 % no kopējā apjoma (EUR 970 000 000), ir snieguši Komisijas dienesti saskaņā ar finansēšanas līgumiem, kuri noslēgti ar Afganistānas valsti, kā arī saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas, piegādes vai darba līgumiem un subsīdiju nolīgumiem, kuri noslēgti ar starptautiskām organizācijām un Eiropas vai vietējām nevalstiskām organizācijām, savukārt netiešās palīdzības sniegšanu pārvalda galvenokārt ANO un Pasaules Banka (attiecīgi 13 % un 17 % no kopējā finansējuma);
D.

tā kā attiecībā uz 25 ES dalībvalstīm 2006. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu par 16 % samazinājās tiesvedības gadījumu skaits (no 1 079 uz 904 gadījumiem) saistībā ar transponēšanas pasākumu nepaziņošanu; tā kā šis samazinājums izriet no tā, ka samazinājās to direktīvu skaits, kuru transponēšanas termiņš ir attiecīgais gads (no 123 gadījumiem 2005. gadā uz 108 gadījumiem 2006. gadā), un tā, ka dalībvalstis savlaicīgi ziņoja par šiem pasākumiem;
15.

atgādina, ka Kopienas tiesību aktu kvalitātei un to īstenošanai ir ļoti svarīga nozīme iekšējā tirgus darbībai un ka vairākas lietas Eiropas Kopienu Tiesā ir saistītas ar to, ka noteikumi ir neskaidri, un sekundāro tiesību aktu īstenošana liecina par to, ka Kopienas tiesību aktu projekti jāsagatavo precīzāk; tādēļ aicina Komisiju ieviest rezultātu pārskatā rādītājus attiecībā uz lietu skaitu Eiropas Kopienu Tiesā, kas saistītas ar sekundāro tiesību aktu kvalitāti, kā arī to nepareizu īstenošanu;
3.

pauž nožēlu, ka Komisija izvēlas veicināt tikai vispārīgus mērķus, ierosinot vien nedaudzus konkrētus pasākumus un neizstrādājot precīzu grafiku to īstenošanai reģionos, kurus apdraud ūdens trūkums un sausums; pauž nožēlu, ka trūkst reālistisku mērķu un laika mērķu to sasniegšanai, un netiek pietiekami uzsvērta nepieciešamība rīkoties ciešā sadarbībā ar valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm; aicina Komisiju iesniegt pastāvīgu programmu, it īpaši aicina sagatavot 2009. gada progresa ziņojumu un pārskatīt un attīstīt Eiropas Savienības stratēģiju;
G.

tā kā laikposmā no 2008. gada jūlija līdz oktobrim tika reģistrēti daudzi mēģinājumi nogalināt cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp ingušu opozīcijas vadītāju Ahmedu Kotijevu, cilvēktiesību aizstāvi Zurabu Cečojevu no Ingušijas, cilvēktiesību aktīvistu Dmitriju Krajuhinu no Orlas un cilvēktiesību aktīvistu Staņislavu Dmitrijevski no Ņižņijnovgorodas;
R.

tā kā atbilstoši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas un Pasaules pārtikas programmas datiem apmēram divi miljoni cilvēku Zimbabvē laika posmā no 2008. gada jūlija līdz 2008. gada septembrim cietīs no bada un ir paredzams, ka laika posmā no 2009. gada janvāra līdz martam šis skaitlis palielināsies līdz 5,1 miljoniem;
6.

prasa Komisijai pastiprināt humanitāro palīdzību, tostarp to, kas paredzēta bēgļiem un iekšzemes bēgļiem, kā arī samazināt šādu palīdzību tikai to efektīvi aizstājot ar attīstības pasākumiem, lai nodrošinātu plūstošu pāreju no humanitārās palīdzības uz attīstības politiku;
4.

uzskata, ka ir vajadzīga rīcība Eiropas līmenī šādās jomās un aicina: — izstrādāt kopēju integrētu pilsētu mobilitātes stratēģiju, ko kā vienotu atsauces sistēmu var piemērot Eiropas, dalībvalsts, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresētās puses (pašvaldības, pilsoņi, uzņēmēji un ražotāji); šīs pieejas pamatā ir jābūt ES iekšējā tirgus principiem ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai, un būtu jāņem vērā pilsētu dzīvotspēja un ietekme uz demogrāfiju (migrācija prom no pilsētām); uzsver, ka pilsētām un pilsētu teritorijām ir jādod skaidri stimuli, lai izveidotu integrētus un visaptverošus ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes plānus (SUMP), galveno uzmanību pievēršot pilsētas un tās teritorijas izmantošanas plānošanai ilgtermiņā; šajā sakarā aicina Komisiju pārbaudīt, kā saistīt SUMP ar ES līdzfinansējuma piešķiršanu transporta projektiem pilsētās ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju, kā arī ar ES tiesību aktiem, lēmumiem un mērķiem attiecībā uz ceļu satiksmes negadījumu skaita, CO2 emisiju, vietēja mēroga gāzu emisiju un trokšņa samazināšanu; — apkopot un efektīvi izplatīt uzticamus un salīdzinošus datus par visiem pilsētas un priekšpilsētas satiksmes aspektiem, ņemot vērā nosacījumus saistībā ar pārmaiņām nākotnē (piemēram, demogrāfiskās pārmaiņas, ekonomiskā izaugsme, klimata pārmaiņas); — apkopot spēkā esošos Kopienas noteikumus, kas tieši vai netieši ietekmē pilsētu mobilitāti, pārbaudot attiecīgās uzlabošanas un vienkāršošanas iespējas; — novērtēt, kā dalībvalstis īsteno un piemēro Eiropas Savienības tiesību aktus, kas skar pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu; — izveidot vietējo iniciatīvu sarakstu, kuru mērķis ir risināt dažas no Zaļajā grāmatā minētajām problēmām (piemēram, maksa par ceļu izmantošanu, zaļās zonas, drošība sabiedriskajā transportā, riteņbraucēju aizsardzība u. c.); cer, ka šis saraksts var veidot pamatu paraugprakses apmaiņai šajās jomās; — pārraudzīt vietējos pasākumus, kas saistīti ar piekļuvi pilsētu centriem, lai izvairītos no jauniem tirdzniecības šķēršļiem ES iekšējā tirgū; — izveidot “Eiropas pilsētu mobilitātes platformu” vai citus efektīvus forumus, kuros visaptveroši apkopo visus datus, paraugprakses un politikas informāciju par pilsētu mobilitāti, lai atvieglotu pilsoņiem un politikas veidotājiem piekļuvi būtiskai informācijai, kas vajadzīga pilsētu mobilitātes politikas attīstīšanai; uzsver, ka šādā platformā ir maksimāli jāizmanto pašreizējās datubāzes, resursi un iestādes, lai izvairītos no birokrātijas; — izvērtēt dažādu transporta veidu ārējās izmaksas, kā arī pārbaudīt iespējas tās internalizēt;
I.

tā kā saistībā ar ES apņemšanos sniegt lielāku un labāku atbalstu, līdz 2010. gadam paredzēts OAP atvēlēt līdz 0,56 % no nacionālā kopienākuma, izstrādāt jaunus, paredzamākus un pastāvīgākus atbalsta mehānismus un vienlaikus veicināt labāku saskaņošanu un papildināmību, sagatavojot kopēju daudzgadu plānošanu, kas pamatotos uz partnervalstu plāniem un sistēmām, kā arī turpināt atsaistīt atbalstu no tehniskās palīdzības, lai varētu atsaukties valstu prioritārajām vajadzībām; tā kā no 2006. līdz 2007. gadam OAP atvēlētā ES nacionālā kopienākuma daļa pirmo reizi kopš 2000. gada samazinājās, proti, no 0,41 % līdz 0,38 %, un tā kā ES tāpēc ir jādivkāršo pūliņi, lai izpildītu TAM noteikto mērķi — līdz 2015. gadam OAP atvēlēt 0,7 % no ES nacionālā kopienākuma;
D.

tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām pastāv, uz ko norāda ārkārtīgi lēnais samazinājums (no 17 % 1995. gadā līdz 15 % 2005. gadā), neskatoties uz vairāk nekā 30 gadus spēkā esošu tiesību aktu kopumu, veiktajiem pasākumiem un iztērētājiem resursiem, lai šo atšķirību samazinātu; tā kā ir jāanalizē cēloņi un jāizstrādā pieeja, lai mazinātu šo atšķirību, gan apturētu sieviešu darba tirgus segregāciju, kas ar to ir saistīta;
10.

pauž bažas par to, ka debatēs par starpkultūru dialogu un kultūras dialogu ar vārdu “kultūra” bieži saprot to, kas cilvēkus apvieno, nevis to, kas kalpo par atšķirību starpnieku; šajā kontekstā varētu citēt Žanu Monē – tie jaunieši, “kas iepazinuši labo un vērtīgo dažādās kultūrās, nepārstājot ar mīlestību un lepnumu raudzīties uz savu zemi, kļūs par eiropiešiem”;
E.

tā kā izmešana nav saistīta tikai ar viena noteikta zvejas rīka izmantošanu, bet to var izraisīt lielākā daļa zvejas rīku, lai arī dažiem zvejas rīkiem, piemēram, traļiem, salīdzinājumā ar pārējiem ir lielāks izmetumu apjoms, un to ietekmē arī attiecīgās zivsaimniecības īpatnības; piemēram, gandrīz visas Eiropas zivsaimniecības pēc būtības ir daudzu sugu zivsaimniecības, kuru izmetumu apjoms var būt lielāks; tā kā noteiktām nerūpnieciskajām zivsaimniecībām ir mazāks izmetumu apjoms, jo tās lietderīgāk izmanto nozvejotās zivis un, pārzinot zvejas vietas, izvairās no nevēlamas piezvejas;
B.

tā kā saskaņā ar Komisijas novērtējumu šīs demogrāfiskās izmaiņas var būtiski ietekmēt iedzīvotāju struktūru un vecuma piramīdu, to bērnu un pusaudžu skaitam, kas ir vecumā no 0 līdz 14 gadiem, samazinoties no 100 miljoniem (1975. gada dati) līdz 66 miljoniem 2050. gadā, tādējādi maksimālais iedzīvotāju skaits darbspējīgā vecumā (331 miljoni) būs sasniegts aptuveni 2010. gadā un pēc tam tas pakāpeniski samazināsies līdz aptuveni 268 miljoniem 2050. gadā, turpretī paredzamais dzīves ilgums laikā no 2004. līdz 2050. gadam pieaugs par sešiem gadiem vīriešiem un pieciem gadiem sievietēm, un to iedzīvotāju skaits, kuri ir vecāki par 80 gadiem, pieaugs no 4,1 % 2005. gadā līdz 11,4 % 2050. gadā;
S.

tā kā ieslodzīto vīriešu un sieviešu sociālās iekļaušanas, kā arī recidīvu novēršanas panākumi ir atkarīgi no ieslodzījuma laikā sniegtā atbalsta kvalitātes, jo īpaši no uzņēmumu un sociālās palīdzības struktūru partnerības, kā arī no pārraudzības, sociālās un profesionālās palīdzības, kas tiek piedāvāta pēc soda izciešanas;
Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmāko Eiropas patentu politiku



Oficiālais Vēstnesis 308 E , 16/12/2006 Lpp. 0169 - 0169



P6_TA(2006)0416 Turpmākā Eiropas patentu politika Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmāko Eiropas patentu politiku Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas 1997. gada 24. jūnija Zaļo grāmatu par Kopienas patentu un Eiropas Patentu sistēmu — Inovācijas veicināšana ar patentu palīdzību (COM(1997)0314), - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 6. jūlija Direktīvu 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā [1], - ņemot vērā 2005. gada 26. oktobra rezolūciju par biotehnoloģisko izgudrojumu patentiem [2], - ņemot vērā Komisijas 2006. gada 9. janvārī uzsāktās pārrunas par turpmāko Eiropas patentu politiku, - ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, A. tā kā paredzamā nākotnē visdrīzāk netiks uzlaboti nepilnīgie priekšlikumi par Kopienas patenta izveidi; B. tā kā visiem pieejama, efektīva un konkurētspējīga patentu sistēma, kas neprasa augstas izmaksas, ir galvenais Lisabonas stratēģijas izvirzītais priekšnoteikums konkurētspējīgas, uz zināšanām balstītas sabiedrības izveidei, un tā ir īpaši svarīga mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī lielo sabiedrību attīstībai; C. tā kā tiek izteiktas aizvien lielākas bažas par nevēlamiem patentiem dažādās jomās un demokrātiskas kontroles trūkumu šādu patentu piešķiršanas, juridiskas apstiprināšanas un piemērošanas procesā, 1. mudina Komisiju izskatīt visas iespējas, kā uzlabot patentus un patentu strīdu izšķiršanas sistēmas ES, tostarp dalību turpmākās pārrunās par Eiropas Patentu strīdu izšķiršanas nolīgumu (EPLA), pievienošanos Minhenes Konvencijai un Kopienas patenta priekšlikumu pārskatīšanu; attiecībā uz EPLA uzskata, ka ierosinātajā tekstā ir jāveic būtiski uzlabojumi, lai risinātu problēmas saistībā ar demokrātisku kontroli, tiesisku neatkarību un strīdu izšķiršanas izmaksām, un jāiesniedz pieņemams priekšlikums attiecībā uz EPLA Tiesas reglamentu; 2. atgādina Komisijai, ka visi likumdošanas priekšlikumi ir jāpapildina ar padziļinātu analīzi par to ietekmi uz patentu kvalitāti, patentu sistēmas pārvaldību un tiesisko neatkarību un strīdu izšķiršanas izmaksām; 3. prasa, lai Eiropas Parlamenta Juridiskajam dienestam lūgtu sniegt starpposma atzinumu par dalībvalstu iespējamo EPLA noslēgšanu no ES aspekta, ņemot vērā EPLA un acquis communautaire pārklāšanos, lai ieviestu skaidrību par tiesiskajām kompetencēm šajā jomā; 4. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. [1] OV L 213, 30.7.1998., 13. lpp. [2] Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0407. --------------------------------------------------
19.

pieņem zināšanai to, ka revīzijas ziņojumā par informācijas tehnoloģiju projektu pārvaldību Centrā bija iekļauti divi ļoti svarīgi ieteikumi, lai definētu un pieņemtu prasību pārvaldības procesu un pieņemtu sistēmu izstrādes metodiku; ņem vērā, ka abi ieteikumi tika īstenoti 2019. gadā un IAS tos oficiāli slēdza 2020. gadā; ņem vērā, ka revīzijas ziņojumā par datu vākšanas, validēšanas un kvalitātes nodrošināšanas pārvaldību Centrā bija iekļauts viens ļoti svarīgs ieteikums, kura mērķis ir uzlabot Centra darījumdarbības vajadzību noteikšanu un identificēt ar to saistītās IT funkcijas, lai atbalstītu datu vākšanu, validēšanu un kvalitātes nodrošināšanas procesu; atzinīgi vērtē to, ka Centrs vienojās ar IAS par rīcības plānu šā ieteikuma īstenošanai, kas tika pienācīgi un efektīvi īstenots un ka IAS 2020. gada janvārī šo ieteikumu oficiāli slēdza;
C.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” Kopuzņēmuma darbībās ir 975 000 000 EUR, ieskaitot EBTA apropriācijas, no kurām 29 250 000 EUR ir paredzēti administratīvajiem izdevumiem, un ka Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, Kopuzņēmuma darbības 10 gadu periodā ir jāsniedz kopējais ieguldījums vismaz 2 730 000 000 EUR apmērā, no kuriem 182 500 000 EUR ir minimālais finansiālais ieguldījums darbības izmaksās; tā kā turklāt dalībniekiem, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošajām vienībām ir jāveic ieguldījumi natūrā vismaz 1 755 000 000 EUR apmērā, kuri sastāv no izmaksām, kas tiem rodas papildu pasākumu īstenošanā ārpus Kopuzņēmuma darba plānā paredzētā, palīdzot īstenot tā mērķus,
37.

ir informēts, ka galveno IT infrastruktūru, atbalsta dienesta rīkus un pakalpojumus, ko izmanto Uzraudzītājs, nodrošina Komisija vai Parlaments saskaņā ar pakalpojumu līmeņa vienošanos par IT pakalpojumu izmantošanu; atzinīgi vērtē iniciatīvu sākt uzlabot Uzraudzītāja IT spējas, pieņemot darbā IT atbalsta darbinieku, kas cita starpā sniegtu vispārēju IT atbalstu, darbotos kā kontaktpunkts un koordinācijas punkts visām iestādē izmantotajām IT lietojumprogrammām, novērtētu pašreizējās un turpmākās vajadzības IT jomā un ierosinātu un ieviestu risinājumus; atzinīgi vērtē to, ka Uzraudzītājs 2020. gadā nolēma sākt “IT nepilnību analīzi”, lai analizētu nepieciešamību atbalstīt tā uzdevumu veikšanu, sniedzot IT atbalstu, lai apzinātu esošos rīkus un sistēmas un pēc tam noteiktu iespējamās nepilnības;
4.

vērš uzmanību uz to, ka veikto operāciju skaits ir palielinājies no 1 921 2019. gadā līdz 2 315 2020. gadā (24 % palielinājums) un ka Aģentūras finansēto operatīvo sanāksmju skaits ir samazinājies no 500 2019. gadā līdz 280 2020. gadā (44 % samazinājums), kas liecina par Covid-19 ietekmi uz Aģentūras darbu;
B.

tā kā 2021. gada 15. jūlijā Itālija iesniedza pieteikumu EGF/2021/003 IT/Porto Canale, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. septembra līdz 2021. gada 1. janvārimNUTS 2 reģionā Sardīnijā (ITG2) Itālijā 190 darbinieki zaudēja darbu uzņēmumā Porto Industriale di Cagliari SpA saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 52. nodaļā (“Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības”);
13.

pieņem zināšanai starpposma mērķus, kurus 2019. gadā sasnieguši lielo pasažieru gaisa kuģu demonstrētāji un to pamatā esošās tehnoloģijas, kas nosaka pāreju no nespecifiskas uz konkrētu projektēšanu un attiecīgas aparatūras izstrādi, rezultātus, kas gūti reģionālo gaisa kuģu IGDP darbībās saistībā ar videi nekaitīga gaisa kuģa koncepciju, abu ātro rotorplānu IGDP demonstrētāju progresu un vairākus sasniegumus un jaunumus pasākumos, kas saistīti ar gaisa kuģu korpusu ITD, dzinēju ITD un sistēmu ITD, kā arī transversālajiem pasākumiem “Ekodizains” un “Gaisa transports ar nelieliem gaisa kuģiem”, un to, ka Kopuzņēmums gatavojās tā izstrādāto tehnoloģiju pirmajam globālajam izvērtējumam; atzinīgi vērtē šos sasniegumus, kas ir palīdzējuši nodrošināt ilgtspējīgu infrastruktūru; atzinīgi vērtē pāreju no enerģijas ražošanas no oglēm uz atjaunojamiem energoresursiem, kas ne tikai samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet arī mazinās gaisa piesārņojumu un līdz ar to galu galā palīdzēs uzlabot veselību;
2.

norāda, ka finansējumu Aģentūrai nodrošina maksu iekasēšana – 85,70 % no Aģentūras 2019. gada ieņēmumiem ir no farmācijas nozares uzņēmumiem iekasētās maksas, 14,29 % ir no Savienības budžeta atvēlētie līdzekļi un 0,01 % ir ārējie piešķirtie ieņēmumi;
11.

atzinīgi vērtē to, ka sadarbībā ar eu-LISA Aģentūrai USE lietotāja saskarnē ir izdevies integrēt meklēšanu SIS II sistēmā un ka ir gūti turpmāki panākumi, veidojot piekļuvi VIS datiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka 2019. gadā Aģentūrā netika izveidots SIRENE birojs; mudina Aģentūru pastiprināt centienus, lai panāktu progresu iekšējo resursu saskaņošanā un koordinēšanā ar Savienības sadarbspējas iniciatīvu attīstību;
18.

atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmums ir veicis pasākumus ar mērķi novērtēt valstu finansēšanas iestāžu ex post revīziju veikšanu un ir saņēmis valstu finansēšanas iestāžu rakstiskus apstiprinājumus, kuros deklarēts, ka attiecīgās valsts procedūru piemērošana ir sniegusi pamatotu pārliecību par darījumu likumību un pareizību; atzīmē, ka Revīzijas palātas pārskats norāda uz to, ka attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” maksājumiem par ex post revīzijām atbildīgs ir Komisijas Kopējais revīzijas dienests un ka Kopuzņēmuma aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars 2018. gada beigās bija 1,15 %;
22.

norāda, ka 2018. gada beigās Kopuzņēmuma štatu sarakstā bija 162 sievietes un 284 vīrieši, vīrieši aizņēma lielāko daļu amata vietu trijās no piecām darbinieku kategorijām, savukārt vairāk nekā 50 % Savienības līgumdarbinieku un asistenta amata vietās esošo ierēdņu bija sievietes; arī norāda, ka Kopuzņēmuma darbinieki nāk no 22 dalībvalstīm – lielākā daļa darbinieku nāk no trijām dalībvalstīm, un pa vienam darbiniekam no citām četrām valstīm; mudina Kopuzņēmumu panākt līdzsvarotāku ģeogrāfisko pārstāvību, tomēr atzīstot, ka tas ir atkarīgs no tā, kas piesakās uz attiecīgo vakanci un atsaucas uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību;
2.

atzīmē, ka no 101 priekšlikuma, kas bija paturēts no 2018. gada uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, 2018. gada beigās 19 bija dotācijas nolīguma sagatavošanas posmā; turklāt atzīmē, ka 2018. gada sākumā Kopuzņēmuma programmā ietilpa 101 sākts projekts, kuros piedalījās kopā 1 169 dalībnieki no 35 valstīm un kuru dotāciju kopsumma bija 499 000 000 EUR;