EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1513 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
 
par Eiropas soci ālās uzņēmējdarbības fondiem 
{COM(2011) 862 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1512 gal īgā redakcija}  
 
 1    1. IEVADS  
Šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz soci āli atbildīgiem uzņēmumiem un to finans ējumu no 
privātiem ieguld ījumu fondiem. 
Sociāli atbildīgi uzņēmumi ir t ādi uzņēmumi, kuru galvenais m ērķis ir sociālā ietekme. Tie 
ievieš inovatīvus risinājumus, lai risin ātu sociālas un vides probl ēmas. Finanšu ie ņēmumi tiek 
ieguldīti atpakaļ uzņēmumā — uzņēmējdarbības forma dod uz ņēmumam piek ļuvi privātam 
finansējumam un ilgtsp ējīgas darbības iespēju. Sociālie uzņēmēji parasti p ārvalda savus 
uzņēmumus atbild īgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, klientus un 
ieinteresētās personas, kas saist īti ar to uz ņēmējdarbību.  
Sociāli atbildīgo uzņēmumu skaits iev ērojami pieaug; jau 10 % no ES uz ņēmumiem plaš ā 
nozīmē ietilpst šaj ā kategorij ā, dodot darbu 11 miljoniem atalgotu darba ņēmēju. To 
koncentrēšanās uz soci ālām un vides inov ācijām nozīmē to, ka šie uz ņēmumi pēc būtības 
veicina gudru, ilgtsp ējīgu un iek ļaujošu izaugsmi. Š īs izaugsmes liel ā nozīme atklājās Akta 
par vienoto tirgu apspriešan ā, kurā minēts, ka soci āli atbildīgi uzņēmumi ir viens no 
12 virzītājspēkiem efekt īvai vienot ā tirgus iedz īvināšanai.  
Lai arī ieguldījumu fondiem ir galven ā loma soci āli atbildīgu uzņēmumu finans ēšanā, jo tie 
var paplašin āt un padzi ļināt pieejamo finans ējumu, apspried ēs ar ieinteres ētajām person ām 
atklājās, ka šie fondi piln ībā neizmanto savu potenci ālu. Valstu noteikumu sadrumstalot ība un 
skaidras pieejas tr ūkums šiem fondiem vis ā ES kavē to izveidošanu, t ādējādi traucējot stabilu 
sociālās uzņēmējdarbības nozares att īstību un liekot ša i nozarei att īstīties nevienm ērīgi. 
Tāpēc šajā ietekmes nov ērtējumā apskatīti risinājumi, lai nodrošin ātu, ka šādi fondi var 
efektīvi un lietder īgi izmantot savu potenci ālu. Tā kā ES aktīvu pārvaldīšanas sektora 
pārvaldībā 2010. gad ā bija aktīvi vairāk nekā EUR 8000 miljardu v ērtībā, centieni uzlabot š ā 
sektora ieguld ījumu soci āli atbildīgo uzņēmumu finans ēšanā varētu dot lielu ieguvumu 
nākotnē.  
2. KĀDA IR PROBL ĒMA? 
Sociāli atbildīgi uzņēmumi bieži ir atkar īgi no dot ācijām. Ieguld ījumu fondi, kas tiem var 
palīdzēt šajā nolūkā, tomēr parasti ir nelieli (aptuveni apjom ā no EUR 10 miljoniem l īdz 
EUR 20 miljoniem), un t āpēc tie ir saraust īti un ir att īstījušies jucekl īgā veidā visā ES (vāji 
izplatīti, koncentr ēti vienā vai divās dalībvalstīs). Tāpēc ieguldītājiem, kas gatavojas ieguld īt 
sociāli atbildīgos uzņēmumos vai ES soci ālajā ekonomik ā, var būt grūtības apzin āt tiem 
pieejamos ieguld ījumu fondus un uztic ēties tiem — past āv mulsinoša t ādu konkur ējošu 
apzīmējumu un fondu nosaukumu izplat īšanās, kas apgalvo, ka tie pied āvā ieguldījumus 
sociālajā uzņēmējdarbībā. Fondiem ir lielas izmaksas piek ļūt ieguldītājiem pārrobežu līmenī 
sadrumstaloto noteikumu d ēļ — fondi ir lokaliz ēti, un maz ākos tirgos tiem ir gr ūtības 
attīstīties, lai sasniegtu iev ērojamākus apjomus. P ārrobežu finans ējuma piesaist īšanas līmenis 
pašlaik ir zems (vien ā no aprēķiniem tas nov ērtēts kā mazāks nekā 4 %). 
Visu šo probl ēmu pamat ā ir īpašā sociāli atbild īgo uzņēmumu specifika — to 
uzņēmējdarbības virzība uz soci āliem mērķiem dod jaunas iesp ējas ieguld ītājiem, fondiem un 
finanšu pakalpojumu starpniekiem, k ā arī regulatoriem. Ietekmes nov ērtējumā apzināti trīs 
galvenie probl ēmu iemesli.  
1. problēmu iemesls: skaidras un sal īdzināmas inform ācijas trūkums  
 
 2    Ieguldītājiem ir gr ūti izmantot inform āciju par soci āliem ieguld ījumiem un fondiem, kas 
iegulda soci āli atbildīgos uzņēmumos. Ieguld ījumu pied āvājumu skaidrojumi un sal īdzināšana 
ir nevajadz īgi sarežģīti ar konkur ējošu, kontrast ējošu un p ārklājošos terminolo ģiju, 
apzīmējumiem un koncepcij ām. Apzīmējumi, kas tiek izveidoti, balstoties uz pašregul ējumu, 
nedarbojas vis ā ES un nepal īdz ieguld ītājiem, kas gatavojas ieguld īt sociāli atbildīgos 
uzņēmumos, jo īpaši apzin āt attiecīgos fondus un saprast un sal īdzināt šo fondu 
piedāvājumus. 
2. problēmu iemesls: ir grūti izmērīt un novērtēt sociālo ietekmi  
Informācijas sniegšana ieguld ītājiem par soci ālo ietekmi ir galven ā iespēja, kas saist īta ar 
sociāli atbildīgo uzņēmumu soci ālo misiju. Vairojas instrumentu dubl ēšanās sociālās ietekmes 
vai darbības novērtēšanai un analiz ēšanai. Konkur ējošas, kontrast ējošas un p ārklājošās pieejas 
palielina uz ņēmumu un fondu izmaksas un rada gr ūtības ieguld ītājiem salīdzināt dažādus 
fondus vai izsekot tam, cik labi vi ņu ieguldītie līdzekļi palīdz panākt solīto sociālo ietekmi.  
3. problēmu iemesls: fondu strukt ūru atbilst ības trūkums soci āli atbildīgo uzņēmumu 
vajadzībām 
Valstu un ES noteikumi, kas reglament ē fondu strukt ūras, ko izmanto tiem  fondiem, kuri veic 
ieguldījumus soci āli atbildīgos uzņēmumos, ne vienm ēr ir pietiekami piem ēroti šo fondu 
vajadzībām, un šo noteikumu sadrumstalot ība kavē pārrobežu darb ību. Tas rada nenoteikt ību 
fondu pārvaldītājiem, daž ādu fondu veidu un pieeju izplat īšanos visā ES un tādējādi mazāk 
lietderīgu un efekt īvu šo fondu tirgu ES. 
3. KĀPĒC ES BŪTU JĀRĪKOJAS , UN KAS NOTIKS , JA TĀ NERĪKOSIES  
Ja ES ner īkosies, tas var ētu kavēt sociāli atbildīgu uzņēmumu kā uzticama mode ļa attīstību 
visā Eiropā. Ieguldījumu fondi, kas iegulda soci āli atbildīgos uzņēmumos, nesasniegtu 
vajadzīgo mērogu, lai g ūtu ietekmi, t āpēc sociāli atbildīgiem uzņēmumiem tiks liegts 
daudzveid īgs un elast īgs finans ējums. Turkl āt fondi paliktu ģeogrāfiski nevienm ērīgi 
izkliedēti.   
Valstu uzraudz ītājiem būtu maz vadl īniju, kā novērtēt fondus, kas apgalvo, ka tie finans ē 
sociāli atbildīgus uzņēmumus. Komisijas iepriekš ējā pieredze ieguld ījumu fondu jom ā un 
nesen gūtā pieredze riska kapit āla fondu jom ā rāda, ka bez ES koordin ācijas rodas atš ķirīgas 
pieejas pašregul ējumā vai valsts noteikumu l īmenī, lai risinātu apzinātās problēmas. Tas īpaši 
attiektos uz soci ālo ieguld ījumu fondu defin ējumu un šiem fondiem nepieciešamajiem 
pārredzamības pasākumiem.  
Kopēju un vienotu nozar es ietvaru vis ā ES var izveidot tikai ES l īmenī; tas būtu lietderīgs 
līdzeklis skaidr ības ieviešan ā un uzman ības pievēršanā nozarei noz īmīgajā attīstības posm ā. 
Rūpīgi pielāgoti pasākumi tagad š ķiet lietder īgāki nekā vēlāka iejaukšan ās. 
4. NOSACĪJUMI  
Kopumā mērķis ir nodrošin āt, ka sociāli atbildīgi uzņēmumi un soci ālā uzņēmējdarbība spēj 
dot lielu ieguvumu ES izaugsmes m ērķu sasniegšan ā attiecībā uz nodarbin ātību, sociālo 
iekļaušanu un koh ēziju. Soci āli atbildīgi uzņēmumi ir galvenie š ādas izaugsmes virz ītāji, un to 
atbalstīšana palīdzēs nodrošin āt gudrāku, iekļaujošāku un ilgtsp ējīgāku ES ekonomiku 
nākotnē.  
 
 3    Konkrētāk ieguldītāji varētu gūt pārliecību par ieguld ījumu fondiem, kas iegulda soci āli 
atbildīgos uzņēmumos, šie fondi var ētu piesaist īt ieguldījumus no ieguld ītājiem visā ES 
izmaksu zi ņā efektīvā veidā, bet paši soci āli atbildīgie uzņēmumi var ētu lietder īgi iegūt 
kapitālu.  
Lai sasniegtu šos konkr ētos mērķus, var izvirz īt trīs darbības mērķus iepriekš min ēto 
problēmu iemeslu nov ēršanai:  
– uzlabot soci ālo ieguldījumu pied āvājumu skaidr ību un salīdzināmību; 
– uzlabot instrumentus soci ālās ietekmes nov ērtēšanai un analiz ēšanai; un 
– nodrošināt proporcion ālus un efekt īvus tiesiskos regul ējumus vis ā ES, lai p ēc 
iespējas palielin ātu finans ējuma piesaist īšanas iesp ējas sociālās uzņēmējdarbības 
fondiem. 
5. RISINĀJUMI  
Tika apzin āti un novērtēti risinājumi atseviš ķi katram darb ības mērķim, lai gan šie risin ājumi 
ir kumulat īvi un savā ziņā atkarīgi cits no cita. S ākotnējie risinājumi tika nov ērtēti arī attiecībā 
uz labāko veidu, k ā nodalīt ieguldītājus, kuriem tiktu piem ēroti citi risin ājumi. 
Vispārīgi — risin ājumi attiec ībā uz tiesīgiem ieguld ītājiem 
Risinājumu apraksts  
G1 Nek āda turpmāka rīcība. 
G2 At ļaut konkr ētiem finansi āli nodrošin ātiem ieguld ītājiem un citiem profesion āliem 
ieguldītājiem veikt ieguld ījumus atbilst īgi FITD noteikumiem. 
G3 Veikt saska ņošanu ar FITD noteikumiem par profesion āliem ieguld ītājiem. 
G4 Ietvert masu tirgus mazos priv ātos ieguld ītājus. 
Ieguldījumu tirgum soci āli atbildīgos uzņēmumos pašlaik galvenok ārt ir institucion ālo fondu 
forma, kur ā lielu da ļu finans ējuma nodrošina finansi āli nodrošin ātas personas un 
“komerce ņģeļi”, tāpat kā riska kapit āla tirgū. Tas galvenok ārt ir riska profila un š ādu 
ieguldījumu likvidit ātes dēļ — tie ietver ilgtermi ņa saistības. Tom ēr izaugsmi n ākotnē varētu 
veicināt mazo priv āto ieguldītāju masu tirgus.  
Lai nodrošin ātu efektīvu pašreiz ējo ieguldītāju iesaistīšanu un proporcion ālu režīmu un ņemot 
vērā pašreizējo tirgus att īstību, šajā brīdī ieteicam āks ir G2 risin ājums. Tom ēr turpmākā 
pārskatīšanā būtu jāapsver iesp ējami pasākumi, lai paplašin ātu piekļuvi maziem priv ātiem 
ieguldītājiem. 
A — Risin ājumi skaidr ības un sal īdzināmības uzlabošanai 
Risinājumu apraksts  
A1 Nek āda turpmāka rīcība. 
 
 4    A2  Izveidot nesaistošu pieeju inform ācijai, kas b ūtu jāsniedz par ieguld ījumiem soci āli 
atbildīgos uzņēmumos. 
A3 ES apz īmējuma vai soci ālo uzņēmējdarbības fondu (ESUF) z īmola izveidošana ar 
saistītiem pārredzamības pasākumiem. 
A2 un A3 risin ājums var ētu uzlabot inform ācijas par soci ālajiem ieguld ījumiem soci āli 
atbildīgos uzņēmumos skaidr ību un sal īdzināmību. A2 risin ājums ieviestu nesaistošus 
pasākumus šaj ā saistībā, mēģinot veicin āt pašregul ējuma un valstu pas ākumu koordin āciju, 
bet A3 risin ājums izveidotu ES pieeju, ieviešot apz īmējumu (“Eiropas soci ālās 
uzņēmējdarbības fonds”) ar attiec īgiem kvalit ātes standartiem, kurus var ētu izmantot tikai tie 
fondi, kas atbilst kop ējiem inform ācijas atklāšanas pien ākumiem un kop ējam fonda profilam 
(t. i., ieguld ījums pārsvarā sociāli atbildīgos uzņēmumos). Piem ērojot A3 risin ājumu, var ētu 
izveidot kop ēju sistēmu inform ācijai par to soci āli atbildīgu uzņēmumu veidiem, kuros 
individuālie fondi ieguld īs, un šiem soci āli atbildīgajiem uz ņēmumiem sniegto atbalstu. Tiktu 
sniegta inform ācija arī par ieguld ījuma iesp ējamo ietekmi. 
Lai arī, ieviešot A3 risin ājumā minēto apzīmējumu, jārūpējas par to, lai nodrošin ātu, ka tas ir 
stingri ieviests un netiek ļaunprātīgi izmantots, t ā varētu būt labākā iespēja uzlabot 
informācijas skaidr ību un sal īdzināmību un uztic ību un pārliecību par ieguld ījumu fondiem, 
kas iegulda soci āli atbildīgos uzņēmumos. Tas b ūtu spēcīgs “apstiprin ājuma zīmogs” 
apzinātai sociālās uzņēmējdarbības nozarei.  T āpēc tika izvēlēts A3 risin ājums.  
B — Risin ājumi instrumentu uzlabošanai soci ālās ietekmes nov ērtēšanai un analiz ēšanai 
Risinājumu apraksts  
B1 Nek āda turpmāka rīcība. 
B2 Izveidot ieinteres ēto personu forumu vai grupu, lai koordin ētu instrumentu 
izveidošanu attiec ībā uz sociālo ietekmi. 
B3 Uzs ākt pētījumu, lai nov ērtētu iespējamās pieejas soci ālās ietekmes nov ērtēšanai un 
analizēšanai ieguld ījumu fondiem. 
B4 Nekav ējoties izveidot kop ēju pieeju soci ālās ietekmes m ērīšanai visā ES. 
B4 risinājums tika uzskat īts par neder īgu to risku d ēļ, kas rastos, izveidojot standarta 
procedūru šajā posmā. Sociālās ietekmes nov ērtēšanas un analiz ēšanas instrumentu vairošan ās 
un attīstīšanās norāda, ka ieteicami b ūtu tādi risinājumi, kas ietver turpm ākas izpētes un 
apspriešanas atbalst īšanu un veicin āšanu. Tika izv ēlēts B2 un B3 risin ājums. (Tie neizsl ēdz 
viens otru.) Tiek atz īmēts, ka, tā kā A3 risinājums nav atkar īgs no šiem risin ājumiem, to 
progress n ākotnē varētu palīdzēt izveidot A3 risin ājumā minētās informācijas atkl āšanas 
turpmāku standartiz ēšanu. 
C — Nodrošin āt proporcion ālus un efekt īvus tiesiskos regul ējumus vis ā ES, lai p ēc iespējas 
palielinātu finansējuma piesaist īšanas iesp ējas sociālo ieguldījumu fondiem 
Risinājumu apraksts  
C1 Nek āda turpmāka rīcība. 
 
 5    C2 Iedrošin āt izveidot t ādus fondus, kas veic ieguld ījumus soci āli atbildīgos uzņēmumos 
saskaņā ar esošajiem regul ējumiem. 
C3 Ieviest m ērķtiecīgus grozījumus esošajos regul ējumos. 
C4 Izveidot atseviš ķu ES režīmu, tostarp ESUF pasi. 
C2 risinājums tika uzskat īts par neder īgu. Esošie ES regul ējumi nav piem ēroti jaunaj ām 
finansējuma piesaist īšanas vajadz ībām sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, t āpēc šai pieejai b ūtu 
ļoti ierobežota efektivit āte, lai gan tai b ūtu ļoti zemas saist ītās izmaksas. Tika izv ēlēts 
C4 risinājums, nevis C3 risin ājums, jo taj ā pierādījās lielāka efektivit āte sociālās 
uzņēmējdarbības fondu atbalst īšanā; abu risin ājumu saist ītās izmaksas liel ā mērā būtu līdzīgas 
(tās atšķiras galvenok ārt attiecībā uz tiesiskaj ām formām, nevis pas ākumu saturu). 
Vispārējā piedāvājuma kopsavilkums 
C4 risinājumā paredzētie vienotie noteikumi b ūtu papildin ājums pārredzamības pasākumiem 
un apzīmējumam A3 risin ājumā, lai izveidotu kop ēju ES soci ālās uzņēmējdarbības fondu 
jēdzienu. Lai nodrošin ātu efektīvu uzsākšanu, fondu p ārvaldniekiem b ūtu jāvar tirgot fondus 
ar šo nosaukumu vis ā ES, veicot vienk āršu reģistrācijas proced ūru (tajā tiktu pieš ķirta pase 
šim nolūkam tiem fondu p ārvaldniekiem, kas nesa ņem pasi saska ņā ar AIFP-D). Katram 
fondam b ūtu galvenok ārt jāveic ieguld ījumi soci āli atbildīgos uzņēmumos un j āizvairās no 
sviras efekta izmantošanas. B ūtu jāpiemēro daži visp ārīgi noteikumi par p ārvaldnieka 
uzņēmējdarbības veikšanu un organiz āciju un b ūtu jāveic pasākumi attiec ībā uz pārskatu 
sniegšanu un p ārredzamību, tostarp attiec ībā uz fondu soci ālo rīcību. Dalībvalstu 
kompetentaj ām iestādēm būtu noteikta pras ība uzraudz īt fondus un atsaukt neatbilstošu 
pārvaldnieku re ģistrāciju.  
Pieeja ir pak āpeniska, ļaujot lab āk standartiz ēt sociālās rīcības mērīšanu un iesp ējamo 
attiecināšanu uz mazajiem priv ātajiem ieguld ītājiem nākotnē. Turklāt ir paredz ēts īstenošanas 
pasākumu otrais l īmenis pēc turpmāka pārredzamības pasākumu ietekmes nov ērtējuma. 
6. IEROSIN ĀTĀS PIEEJAS IETEKME  
Ieguvumi 
Saskaņā ar pakāpenisku pieeju jaun ā tirgus segment ā sākotnēji sagaidāmi daļēji ieguvumi, bet 
nozīmīgāki ieguvumi iesp ējami laika gait ā, kad tirgus nostiprin āsies.  
Tūlītēju un nākotnes ieguvumu apjomu ir gr ūti noteikt. Uzlabota uztic ība nozarei, efekt īvāka 
pārrobežu finans ējuma piesaist īšana un skaidr āks norobežojums starp ieguld ījumiem soci āli 
atbildīgos uzņēmumos un citiem ieguld ījumiem pal īdzētu fondiem, radot sp ēcīgu kapitāla 
pieplūdi, labāku ģeogrāfisko izplat ību un dz īvotspēju, un att īstītāku ekosist ēmu, kas var 
samazināt sociāli atbildīgo uzņēmumu izmaksas.   
Uzlabota uztic ība, pieeja fondiem un ieguld ījumu sal īdzināmība palīdzētu ieguld ītājiem 
efektīvi sadalīt to kapit ālu un samazin āt iespējamu ļaunprātīgu tirdzniec ību un uztic ības 
zaudēšanu sociālajiem ieguld ījumiem plaš ākā nozīmē.  
Šāda ietekme uz fondiem un ieguld ītājiem noteikti pal īdzētu sociāli atbildīgiem 
uzņēmumiem — atbalstot past āvīgu nozares att īstību un pieejam ā finansējuma daž ādību un 
ilgtspējību. Pieaugoša soci ālās uzņēmējdarbības nozare vis ā ES veicin ātu gudru, ilgtsp ējīgu 
 
 6    un iekļaujošu izaugsmi. Uzlaboti priv ātie ieguld ījumi soci āli atbildīgos uzņēmumos 
samazinātu arī fiskālo un citu akcentu uz valsts finans ēm. 
Izmaksas 
Pārredzamības un p ārskatu sniegšanas pas ākumi, visticam āk, radīs nelielas atbilst ības 
izmaksas fondu sektoram saist ībā ar izmai ņām inform ācijas apkopošanas un sniegšanas 
sistēmās un proced ūrās un inform ācijas public ēšanas izmaksas.  P ārrobežu finans ējuma 
piesaistīšanas pilnveidošana tom ēr samazin ātu to fondu izmaksas, kas gatavojas piesaist īt 
šādu finans ējumu. Tā kā izmaksas rodas tikai tiem  fondiem, kas gatavojas ieg ūt jauno ES 
sociālo ieguldījumu fonda apz īmējumu, un saist ībā ar pases ties ībām, tās ir proporcion ālas 
uzņēmējdarbības iespējām, ko paver jaunais regul ējums.  
Jaunās prasības varētu arī netieši ietekm ēt pašus soci āli atbildīgos uzņēmumus; izmaksas 
varētu rasties saist ībā ar pārskatu un nepieciešamo datu sniegšanas pras ībām, kas 
nepieciešami lab ākai fondu p ārredzamībai, un var ētu ietvert saist ītās sistēmu vai datu 
apkopošanas izmaksas. Tom ēr šīs izmaksas, visticam āk, varētu uzskat īt par parast ām 
uzņēmējdarbības izmaks ām saistībā ar ieguld ījuma sagatavošanu. Lab āka pasākumu 
koordinācija visā ES dotu ar ī iespēju samazin āt pārklājošos vai konkur ējošus pasākumus un 
izveidot racionaliz ētāku sociālās uzņēmējdarbības ekosist ēmu. 
Iespējams, ka jauno pas ākumu rezult ātā tiktu citādi sadalīti daži ieguld ījumi no citiem soci ālā 
ieguldījuma fondu veidiem vai filantropiskiem d āvinājumiem, tom ēr ir maz pier ādījumu par 
gaidāmo jebkādas šādas ietekmes l īmeni. 
Uzraudzība un vērtēšana 
Būs nepieciešami noz īmīgi pasākumi attiec ībā uz uzraudz ību un vērtēšanu nākotnē, jo īpaši, 
ņemot vērā pasākumu pak āpenisko ietekmi.  
Šeit minēto pasākumu ietekme uz tirgus efektivit āti, tostarp uz jaun ā regulējuma sākotnējiem 
līmeņiem, pārrobežu finans ējuma piesaist īšanu un ES soci ālās uzņēmējdarbības fondu apjomu 
un izmaks ām būs rūpīgi jāuzrauga, lai var ētu turpmāk pielāgot regulējumu. Soci āli atbildīgo 
uzņēmumu netiešo izmaksu nov ērtēšana, tostarp jebk āda ietekme uz uz ņēmumiem, kas g ūst 
labumu no pas ākumiem, sal īdzinājumā ar tiem, kas neg ūst šādu labumu, un fondu ģeogrāfiskā 
izkliedēšana nākotnē būs jāpārskata. Noz īmīga būs arī atbilstības līmeņa uzraudz īšana 
pasākumiem valstu un ES l īmenī.  
Sociālo un vides metodolo ģiju novērtēšanas pas ākumu turpm āka izstrādāšana būs galvenā 
nākamā darba joma. 
7. SECINĀJUMI  
Šajā ietekmes nov ērtējumā atbalstīti ES pasākumi, ar ko izveido koordin ētu un saska ņotu ES 
regulējumu ieguld ījumu fondiem, kas veic ieguld ījumus soci āli atbildīgos uzņēmumos. 
Uzticības un p ārliecības trūkums saist ībā ar sociālo ieguldījumu pied āvājumiem aiztur to 
fondu attīstību, kas atbalsta soci āli atbildīgus uzņēmumus, bet v āji izveidoti fondu rež īmi un 
neefektivit āte pārrobežu piek ļuvē ieguldītājiem kavē izaugsmi. 
Lai risinātu šīs problēmas, šajā novērtējumā secināts, ka īpaši izveidots soci ālā ieguldījuma 
fondu regul ējums, kas dod pases ties ības šo fondu p ārvaldniekiem, ir visefekt īvākā un 
lietderīgākā pieeja. Lai to pan āktu, šie fondi p ārsvarā jāiegulda soci āli atbildīgos uzņēmumos 
un par tiem skaidri un efekt īvi jāatklāj informācija, tostarp attiec ībā uz sociālo rīcību. 
 
 7    Rīkojoties tagad, Komisija var atbalst īt sociālās uzņēmējdarbības nozares izaugsmi, stimul ēt 
un paplašin āt ieguldījumu izvēli visā ES un padzi ļināt kapitāla avotus, kuriem tie fondi, kas 
iegulda soci āli atbildīgos uzņēmumos, var piek ļūt. Tas pal īdzēs izveidot ES, kas sp ēcīgi 
atbalsta soci ālos uzņēmējus un to rad īto gudro, iek ļaujošo un ilgtsp ējīgo izaugsmi.