LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 5.9.2008 
SEC(2008) 2390  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
  
priekšlikumam 
 
PADOMES L ĒMUMAM 
 
par Konvencijas par tiesas izv ēles līgumiem parakst īšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
   
{COM(2008) 538 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2389} 
 
LV 2   LV 1. P ROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Ietekmes nov ērtējums tika sagatavots, ba lstoties uz „Informat īvu pētījumu, lai veiktu ietekmes 
novērtējumu, Eiropas Kopienai ratific ējot Hāgas konvenciju par tiesas izv ēles līgumiem” 
(“Study to Inform an Impact Assessment on th e Ratification of the Hague Convention on 
Choice-of-Court Agreements by the European Community” ), kuru Komisijas uzdevum ā veica 
ārējs līgumdarba izpild ītājs1, kuram šaj ā darbā palīdzēja Tiesiskuma, br īvības un droš ības 
ģenerāldirektorāta izveidot ā starpdienestu vad ības grupa. Starpdienestu vad ības grupas darb ā 
piedalījās pārstāvji no Juridisk ā dienesta, Ģenerālsekretariāta, Uzņēmējdarbības un 
rūpniecības ĢD, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD, Veselības un pat ērētāju aizsardz ības ĢD 
un Inform ācijas sabiedr ības un sazi ņas līdzekļu ĢD. Šo ietekmes nov ērtējumu pārskatīja 
Ietekmes nov ērtējuma padome. Uzlabojumu ieteikumi ir ietverti zi ņojuma pārskatītajā 
redakcijā. 
Ietekmes nov ērtējuma pamat ā bija iepriekš min ētais pētījums, materi ālu pārskats, anal īze par 
atbildēm, kas sniegtas uz Komisijas 2004. gada konsultat īvo dokumentu, gatavojoties H āgas 
sarunu pēdējam raundam, Starptautisk ās Tirdzniec ības palātas (ICC)2 un Amerikas Advok ātu 
asociācijas (The American Bar Association – ABA)3 veikto pētījumu rezult āti, kā arī (Eurostat 
veikto) tirdzniec ības statistikas anal īze. 
2. P ROBLĒMU NOTEIKŠANA  
Jautājumus par tiesu starptautisko piekrit ību un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un 
komercliet ās Eiropas Kopien ā regulē Padomes 2000. gada 22. decembra Regula 
(EK) Nr. 44/2001 par jurisdik ciju un spriedumu atz īšanu un izpildi civilliet ās un komercliet ās 
(„Briseles I regula”)4. 
Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi5 jautājumi par starptautisko piekrit ību un 
spriedumu atz īšanu un izpildi attiec ībā uz trešām valstīm ietilpst Kopienas ekskluz īvā ārējā 
kompetenc ē. Tas noz īmē, ka dalībvalstis vairs nevar atseviš ķi vai kolekt īvi uzņemties 
starptautiskas saist ības attiec ībā uz trešām valstīm jautājumos, kuri ir Kopienas ārējā 
kompetenc ē. 
Konvencijas par tiesas izv ēles līgumiem nosl ēgšana Hāgas starptautisko priv āttiesību 
konferenc ē 2005. gad ā deva iesp ēju izveidot pasaules m ēroga alternat īvu uzņēmumu 
savstarpējo strīdu izšķiršanas sist ēmai gadījumos, kad puses ir nosl ēgušas tiesas izv ēles 
līgumu. 
                                                 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingham ; Pētījums pieejams š ādā vietn ē: 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 ICC Survey regarding business practices on jurisdictional issues  (2003) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 P ārskats, ko 2003. gada oktobr ī/novembr ī veica ABA Starptautisko ties ību nodaļa (ABA darba grupa 
jautājumos par H āgas Konvenciju par tiesas izv ēles līgumiem). 
4 OV L 12, 16.1.2001.,1. lpp. 
5 Eiropas Kopienu Tiesas 1971. gada 31. marta spriedums Liet ā Nr. 22-70, Komisija pret Padomi – 
Eiropas nol īgums par autotransportu, 2006. gada 7. febru āra Tiesas atzinums Nr . 1/03 par Kopienas 
kompetenci nosl ēgt jauno Lug āno konvenciju par jurisdikciju un nol ēmumu atz īšanu un izpildi 
civillietās un komercliet ās. 
 
LV 3   LV Kopienas iekšien ē pastāv paredzama piekrit ības noteikumu sist ēma, kas balst ās uz pušu izv ēli 
(tiesas izv ēles līgumiem) un pasludin āto spriedumu atz īšanu un izpildi. Tom ēr ārpus ES 
teritorijas ES uz ņēmumiem š ādas paredzam ības vairs nav, jo ar treš ām valstīm noslēgto 
daudzpus ējo vai divpus ējo līgumu skaits ir ierobežots un nepast āv visā pasaulē piemērojamu 
noteikumu sist ēma. 
Šāds tiesisk ās noteiktības trūkums var k ļūt par „šķērsli tirdzniec ībai”. Pārskats liecina, ka 
pasaules m ēroga tirdzniec ībai traucē uzņēmumu noteikt ības trūkums par to, kuras valsts tiesa 
varētu skatīt apstrīdētā līguma lietu. P ārskatā 41 % uz ņēmumu nor ādīja, ka svar īgu 
uzņēmējdarbības lēmumu kādā posmā ir ietekm ējusi nenoteikt ība attiecībā uz to, kur ā tiesā 
būtu izšķirams strīds vai kuras valsts ties ības piem ērojamas konkr ētajam līgumam. Lielie 
uzņēmumi ar to sask ārušies biež āk (47 %) nek ā mazie (26 %). 
Tajā pašā laikā ar jebkuru r īcību, ko Kopiena veic attiec ībā uz trešām valstīm, jāaizsargā tās 
Kopienā iedibinātās vērtības, kas ir tik svar īgas, ka tās jāaizsargā arī ārpus Eiropas Savien ības 
robežām. 
2.1. Probl ēmu kopsavilkums 
Šajā politikas jom ā tika konstat ētas četras galven ās problēmas. 
1. problēma 
Izmaksas, ko rada tiesisk ā nenoteikt ība ES uzņēmējiem par to, ka  
• viņu tiesas izv ēles līgumus, kuros izv ēlēta tiesa ārpus ES, iev ēros ES, un 
• viņu tiesas izv ēles līgumus, kuros izv ēlēta tiesa ES, iev ēros ārpus ES. 
2. problēma 
Izmaksas, ko rada paredzam ības trūkums uzņēmējiem par to, ka 
• spriedums, kuru pasludin ājusi izvēlētā tiesa ārpus ES, ir atz īstams un izpild āms ES, 
• spriedums, kuru pasludin ājusi izvēlētā tiesa ES, ir atz īstams un izpild āms ārpus ES. 
3. problēma 
Izmaksas un kait ējums ES v ājākajai pusei nepietiekamas aizsardz ības gadījumā, kas izriet no 
tiesas izv ēles līguma, kurš dod priekšroku tiesai ārpus ES (piem ēram, ārvalstu tiesas izv ēles 
dēļ varētu tikt zaud ēta aizsardz ība, kādu vājākajai pusei paredz Kopienas ties ības).  
4. problēma 
To juridisko attiec ību, kuras ES tiek īpaši aizsarg ātas ar noteikumiem par ekskluz īvu 
jurisdikciju, nepietiekama aizsardz ība plašākā vispasaules kontekst ā (piemēram, attiec ībā uz 
nekustamo īpašumu, intelektu ālā īpašuma ties ībām utt.). 
 
LV 4   LV 2.2. Probl ēmu nopietn ība 
Problēmu apjomu ir gr ūti novērtēt, jo trūkst attiecīgu statistikas datu, bet emp īriskie dati ir 
ierobežoti. Ta ču apspriešan ās rezultātā iegūtā informācija liecina, ka tiesiskajai nenoteikt ībai 
attiecībā uz tiesas izv ēles līgumiem un spriedumu izpildi var b ūt netieša ietekme uz 
uzņēmumu lēmumiem. 
Attiecībā uz pirmo probl ēmu divi pieejamie p ētījumi par šo jaut ājumu liecin āja, ka liel ā daļā 
uzņēmumu (aptuveni 40 %) svar īgus uzņēmējdarbības lēmumus k ādā posmā ir ietekm ējusi 
nenoteiktība par to, kur ā tiesā būtu izšķirami strīdi vai kuras valsts ties ības būtu piemērojamas 
konkrētajam līgumam. 
Attiecībā uz otro probl ēmu tiek lēsts, ka aptuveni 40 % uz ņēmumu saskaras ar gr ūtībām, kas 
turklāt reizēm nav pārvaramas, attiec ībā uz tiesas nol ēmumu atz īšanu un izpildi. 
Trešās un ceturt ās problēmas esību neapstiprin āja apspriešan ās rezultāti, taču tas nenoz īmē, ka 
šādas problēmas nepast āv. 
3. M ĒRĶI 
3.1. Visp ārējais mērķis 
Vispārējais mērķis ir pievērsties potenci āliem „šķēršļiem tirdzniec ībai”, šajā sakarā mazinot 
tiesisko nenoteikt ību, proti, veicin āt starptautisko tirdzniec ību (ārpus ES robež ām) un 
ieguldījumus, mazinot tiesisko nenoteikt ību komercl īgumos. 
3.2. Īpašie mērķi 
Vispārējais mērķis ir atspogu ļots četros īpašos mērķos, kuri visi ir cieši saist īti ar 2. noda ļā 
norādītājām pamatprobl ēmām. Šie konkr ētie mērķi ir pamat ā četriem galvenajiem 
novērtēšanas krit ērijiem, kurus piem ēroja katram politikas risin ājumam. 
(1) Palielināt ES uzņēmēju tiesisko noteikt ību par to, ka tiks iev ērots tas, kuras tiesas 
izvēlei viņi dod priekšroku, izš ķirot starptautiskus str īdus komercliet ās. 
(2) Palielināt tiesu izv ēles paredzam ību attiecībā uz to starptautisko str īdu izšķiršanu 
komercliet ās, kuros iesaist īti ES uzņēmēji. 
(3) Garantēt ES uzņēmēju tiesības noteikt tiesas izv ēli gadījumos, kad tie ir v ājākā puse. 
(4) Veicināt ar ES ties ību aktiem aizsarg āto ES uzņēmēju likumīgās tiesības tiesās, kas 
skata starptautiskus str īdus komercliet ās, kuros iesaist īti ES uzņēmēji ārpus ES.  
Konkrētie politikas m ērķi tika izraudz īti šādu iemeslu d ēļ. 
1. īpašais mērķis. Būtu lietderīgi, ja starptautiska l īguma puses, kas nosl ēgušas tiesas izv ēles 
līgumu, var ētu paļauties uz to, ka š ādu līgumu atz īs izvēlētā tiesa vai cita neizv ēlētā tiesa, 
kurā lieta tiek skat īta. 
 
LV 5   LV 2. īpašais mērķis. Būtu lietderīgi, ja starptautiska l īguma puses, kas nosl ēgušas tiesas izv ēles 
līgumu, var ētu paļauties uz to, ka izv ēlētās tiesas spriedums tiktu iev ērots (tiktu atz īts un 
izpildīts) abu pušu valst īs un/vai izpildes valst ī.  
3. īpašais mērķis. Kopienai b ūtu lietder īgi, ja pie ņemtie risin ājumi garant ētu tiesības ES 
vājākajām pusēm, kas sl ēdz tiesas izv ēles līgumus. Š ā mērķa sasniegšana gan aizsarg ātu 
vājāko pusi, gan nodrošin ātu konkurenci, vairojot maz āko uzņēmumu pa ļāvību slēgt 
starptautiskus l īgumus. 
4. īpašais mērķis. Būtu lietderīgi, ja tiesas ārpus ES aizsarg ātu likumīgās tiesības līdzīgi kā 
tiesas ES teritorij ā. To varētu panākt ar „līdzināšanos, imit ējot uzzināto”, proti, trešo valstu 
tiesās skatītās lietas, kur ās iesaistīti ES uz ņēmumi, un to v ārdā sniegtos argumentus 
iestrādājot trešo valstu ties ību aktos un praks ē. Tā potenciālās sekas var ētu būt tādas, ka ES 
uzņēmumi labpr ātāk slēgtu starptautiskus l īgumus un l īdz ar to var ētu vērsties plašum ā 
tirdzniecība. 
4. I ESPĒJAMIE POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Politikas risin ājumi Politikas risin ājuma apraksts 
Status quo  risinājumi 
1. politikas 
risinājums  „Pasīvs” status quo Kopiena nenosl ēdz Konvenciju un netiek veiktas 
nekādas jaunas iniciat īvas, lai risin ātu politikas 
mērķus. 
2. politikas 
risinājums  „Aktīvs” status quo Kopiena nenosl ēdz Konvenciju, bet tiek risin ātas 
sarunas par divpus ējiem līgumiem starp Kopienu 
un izraudz ītām trešām valstīm, lai risin ātu politikas 
mērķus. 
Neleģislatīvi risinājumi 
3. politikas 
risinājums  „Publiskas 
apdrošināšanas” 
nodrošināšana Atbalsts apdrošin āšanai un t ās izmaks ām, kas 
aptver str īdu papildu izmaksas (piem ēram, 
tiesāšanās papildu izmaksas trešo valstu ties ās un 
ES uzņēmēju finansi ālos zaudējumus, kurus rada 
lēmumi, kas kait ē tiesībām, kādas ES uz ņēmējiem 
būtu, ja tie darbotos ES), kuras rada nenoteikt ība 
tiesu izvēlē.  
4. politikas 
risinājums  Informācijas sniegšana, 
lai inform ētu 
uzņēmumus par 
pašreizējiem riskiem, 
kas izriet no 
nenoteiktības attiec ībā 
uz tiesas izv ēli. Atbalsts izmaks ām, ko rada ES uz ņēmēju 
informēšana par risku, k āds izriet no pašreiz ējās 
nenoteiktības par tiesas izv ēli, ja tie v ēlas 
nodarboties ar tirdzniec ību ar treš ām valstīm, un 
par tiem pieejamiem praktiskiem l īdzekļiem, ar 
kuriem šādu risku var ētu mazināt. 
 
LV 6   LV Politikas risin ājumi Politikas risin ājuma apraksts 
Leģislatīvi risinājumi6 
5. politikas 
risinājums  Kopiena nosl ēdz 
konvenciju, nesniedzot 
nekādas deklar ācijas 
saskaņā ar tās 21. pantu.  Kopiena nosl ēdz Konvenciju, neizsl ēdzot no t ās 
darbības jomas nek ādus papildu jaut ājumus ar 
deklarāciju saska ņā ar Konvencijas 21. pantu.  
6.a politikas 
risinājums  Konvencijas nosl ēgšana, 
saskaņā ar 21. pantu 
sniedzot deklar āciju, ar 
kuru izsl ēdz 
autortiesības un saist ītās 
tiesības.  Kopiena nosl ēdz konvenciju, saska ņā ar 21. pantu 
sniedzot deklar āciju, ar kuru no konvencijas 
darbības jomas izsl ēdz autorties ības un saist ītās 
tiesības. 
6.b politikas 
risinājums.  Kopiena nosl ēdz 
konvenciju, saska ņā ar 
tās 21. pantu sniedzot 
deklarāciju, ar kuru 
izslēdz apdrošin āšanas 
jautājumus.  Eiropas Kopiena nosl ēdz konvenciju, saska ņā ar 
21. pantu sniedzot deklar āciju, ar kuru no 
konvencijas darb ības jomas izsl ēdz apdrošin āšanas 
jautājumus.  
7. politikas 
risinājums  6.a un 6.b politikas 
risinājuma apvienojums  Kopiena nosl ēdz konvenciju, saska ņā ar 21. pantu 
sniedzot deklar āciju, ar kuru no konvencijas 
darbības jomas izsl ēdz autorties ības un saist ītās 
tiesības, kā arī apdrošināšanas jaut ājumus.  
4.1. Risin ājumu salīdzinājums 
Novērtējuma 
kritērijiÈ 
Politikas risinājumi Æ 1. 
„Pasīvs” 
status quo 2. „Aktīvs” 
status quo
 3. „Publiskas apdrošin āš
anas” nodrošin āš
ana
 4. 
Informēt
ības 
palielinā
šana 5. 
Noslēgšana 
bez izņēmumie
m 6.a Noslēgšana, 
izslēdzot 
autorties ība
s 6.b Noslēgšana, 
izslēdzot 
apdrošin āša
nu 7. 
6.a 
+6.b 
Palielināt ES 
uzņēmēju juridisko 
noteiktību par to, ka 
tiks iev ērots tas, 
kuras tiesas izv ēlei 
viņi dod priekšroku 
starptautisko str īdu 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
                                                 
6 Konvencija at ļauj sniegt jurisdikciju ierobežojošas deklar ācijas (19. pants), atz īšanu un izpildi 
ierobežojošas deklar ācijas (20.pants), deklar ācijas par īpašiem jaut ājumiem (21. pants) un savstarp ības 
deklarācijas attiec ībā uz neekskluz īviem tiesas izv ēles līgumiem (22. pants). Ņemot vērā to, ka 
apspriešan ās procesā pirms Konvencijas pie ņemšanas netika atbalst īta ideja, ka Kopienai b ūtu 
jāizmanto 19. un 20. pant ā atļautās deklarācijas, un ka vair ākas dalībvalstis pretoj ās tam, ka tiktu 
iekļauti neekskluz īvi tiesas izv ēles līgumi, ietekmes nov ērtējuma politikas risin ājumos netiek paredz ēta 
iespēja ņemt vērā 19., 20. un 22. pant ā minētās deklarācijas. 
 
LV 7   LV komercliet ās 
risināšanai. 
Palielināt tiesu 
izvēles paredzam ību 
attiecībā uz 
starptautisko str īdu 
risināšanu 
komercliet ās, kuros 
iesaistīti ES 
uzņēmēji. 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Garantēt ES 
uzņēmēju ties ības 
noteikt tiesas izv ēli 
gadījumos, kad tie ir 
vājākā puse. 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
Veicināt ar ES ties ību 
aktiem aizsarg āto ES 
uzņēmēju likum īgās 
tiesības tiesās, kas 
skata starptautiskus strīdus komercliet ās, 
kuros iesaist īti ES 
uzņēmēji ārpus ES. 
 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
Ekonomiskie un 
sociālie ieguvumi  0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
Ekonomisk ās un 
sociālās izmaksas  0 0 Iesp ējamā 
ietekme uz konkurenci 0 Pretrunas ar 
Kopienas politikas virzieniem
 Pretrunas ar Kopienas politikas virzieniem
 Pretrunas ar Kopienas politikas virzieniem0
 0 
Īstenošanas izmaksas  0 Ļoti 
zemas Augstas Zemas 
līdz 
vidējas Ļoti zemas  Ļoti zemas Ļoti zemas  Ļoti 
zemas 
Pretrunas ar 
Kopienas politikas virzieniem
 Nē Nē Nē Nē Potenciāls Potenci āls Potenci āls 0 
Vispiemērotākais 
risinājums Nē Nē Nē Nē Nē Nē  Nē  Jā 
4.2. Vispiem ērotākais risin ājums 
Ņemot vērā novērtējumu 4.1. tabul ā, vispiem ērotākais politikas risin ājums ir 7. politikas 
risinājums, saska ņā ar kuru Kopiena nosl ēdz konvenciju, saska ņā ar tās 21. pantu sniedzot 
deklarācijas par autorties ībām un saist ītām tiesībām, kā arī par apdrošin āšanas jaut ājumiem. 
Kaut arī 5., 6.a un 6.b politikas risin ājums dotu nedaudz lab ākus vispārējos rezult ātus 
politikas m ērķu sasniegšan ā (izņemot politikas m ērķi garantēt ES uzņēmēju tiesības), tie visi 
ietver potenci ālas pretrunas ar Kopienas politikas virzieniem. 7. politikas risin ājums nerada 
šādas pretrunas un t ādēļ ir vispiem ērotākais. Turkl āt sagaidāms, ka no š ā risinājuma varētu 
gūt vairāk ekonomiska un soci āla labuma. 
 
LV 8   LV 4.3. Vispiem ērotākā risinājuma ietekmes potenci ālais apjoms un b ūtība 
Vispiemērotākā politikas risin ājuma visp ārējais mērķis ir mazin āt tiesisko nenoteikt ību ES 
uzņēmējiem. Šajā sakarā konvencijas nosl ēgšana būtu stimuls starptautiskajai tirdzniec ībai un 
tādējādi veicinātu preču un pakalpojumu izmaksu samazin āšanos ES. 
Tiesiskā nenoteikt ība ir tikai viens no faktoriem, kas kav ē starptautisko tirdzniec ību. 
Vispiemērotākais risin ājums mazin ātu tiesisko nenoteikt ību, taču nelikvid ētu to. 
Vispiemērotākais risinājums jo īpaši vairotu iespējamību, ka tiktu iev ēroti un izpild īti tiesas 
izvēles līgumi un tiesas spriedumi, kas tais īti izvēlētajās tiesās. 
4.4. Vispiem ērotākā risinājuma izmaksas 
Vispiemērotākajam risin ājumam būs nepieciešamas vien nelielas īstenošanas izmaksas, kas 
saistītas ar ties ību aktu sagatavošanu, kas nepieciešami, lai Kopiena parakst ītu un nosl ēgtu 
konvenciju. Tom ēr, ņemot vērā to, ka konvencija dos ES ieguvumu vien īgi tad, ja to ratific ēs 
arī ES tirdzniec ības partneri, b ūs nepieciešami zin āmi administrat īvie un diplom ātiskie 
resursi, lai pamudin ātu potenci ālās līgumslēdzējas puses un risin ātu ar tām sarunas. 
Papildu izmaksas rad īs konvencijas īstenošanas (darb ības) uzraudz īšana pēc tam, kad Kopiena 
to būs noslēgusi. 
Vispiemērotākais risin ājums nerada ne atbilst ības, ne administrat īvās izmaksas ES 
uzņēmumiem, kas nodarbojas ar starptautisko tirdzniec ību. Uzņēmumi arī turpmāk varēs paši 
lemt, vai savos l īgumos iek ļaut tiesas izv ēles klauzulas, vai ar ī turpināt izmantot alternat īvas 
strīdu izšķiršanas metodes. 
4.5. ES pievienot ā vērtība 
Vispiemērotākais risin ājums dotu ES iev ērojamu pievienoto v ērtību. Pirmk ārt visiem ES 
uzņēmējiem ikvien ā dalībvalstī būtu vienots noteikumu kopums, un t ādējādi Briseles I regulas 
radītie „līdzvērtīgie spēles noteikumi” vis ā ES tiktu attiecin āti arī uz konvencijas 
līgumslēdzējām valstīm. Otrkārt, divpus ējie līgumi, kuros ietverti daž ādi izņēmumi, var ētu 
izrādīties par trauc ēkli mēģinājumiem mazin āt tiesisko nenoteikt ību, jo ES galvenie 
tirdzniecības partneri, visticam āk, vēlēsies, lai to preces un pakalpojumus var ētu tirgot ES un 
ar citiem tirdzniec ības partneriem ar t ādiem pašiem noteikumiem attiec ībā uz tiesas izv ēles 
līgumiem. 
Konvencijas nosl ēgšanas izmaksas ir ļoti zemas, bet potenci ālais ekonomikas ieguvums – 
liels. Konvencijas nosl ēgšanai ir tikai nedaudzas „ ēnas puses”. T ās varētu ietvert, piem ēram, 
no konvencijas izrietošas saist ības ES teritorij ā ievērot „pretrun īgus” spriedumus, kas 
pasludināti trešo valstu ties ās. Tomēr vienmēr pastāv iespēja atteikties š ādus spriedumus atz īt, 
pamatojoties uz sabiedrisko k ārtību (saska ņā ar konvencijas 9. panta e) apakšpunktu), turkl āt 
ir pamats sagaid īt, ka šādu spriedumu skaits pak āpeniski samazin āsies tiesu prakses 
„konverģences” rezult ātā. 
5. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Hāgas starptautisko priv āttiesību konference, kuras pasp ārnē tika izstr ādāta konvencija, 
regulāri organiz ē īpašo komisiju san āksmes, lai nov ērtētu konvenciju praktisko piem ērošanu 
un tādējādi uzraudz ītu un nov ērtētu to panākumus. 
 
LV 9   LV Papildus š ādai institucion ālai uzraudz ībai Kopienai k ā līgumslēdzējai pusei b ūtu jāizstrādā 
pašai savs uzraudz ības un nov ērtēšanas meh ānisms. 
Nav piem ērotu „gatavu” inform ācijas avotu, lai var ētu precīzi novērtēt esošo probl ēmu 
apjomu un b ūtību un, uz to balstoties, turpm āk uzraudz īt, kādā mērā šīs problēmas ir 
mazinātas. 
Šādos apstākļos labākā turpmākā rīcība būtu pieņemt tādu pašu proced ūru kā citiem ties ību 
instrumentiem šaj ā jomā, proti, regul āri pārskatīt konvencijas darb ību (piemēram, reizi četros 
gados), šaj ā pasākumā izmantojot ārēja līgumdarba izpild ītāja veiktu p ētījumu.