paverot iespēju mēslošanas līdzekļus ražot no mazāk oglekļintensīviem resursiem, mēslošanas līdzekļu nozari palīdzēt atsvabināt no pašreizējā spiediena atbilstoši ETS samazināt CO2 emisijas.

11.Tāpēc iniciatīvas galvenais rīcībpolitiskais mērķis ir radīt stimulus, kas sekmētu, ka Eiropas Savienībā lielā mērogā un atbilstoši aprites ekonomikas modelim atkritumus pārveidojot par kultūraugu barības elementiem, no ES organiskiem jēlmateriāliem vai otrreizējiem jēlmateriāliem tiek ražoti mēslošanas līdzekļi. Priekšlikums nodrošinās tiesisko regulējumu, kas iekšējo tirgu šādiem mēslošanas līdzekļiem padarīs daudz pieejamāku, tādējādi izlīdzinot konkurences apstākļus attiecībā uz mēsliem, kas saražoti atbilstoši lineārās ekonomikas modelim — no izrakteņiem vai ar ķīmisku tehnoloģiju. Tas pavērtu iespēju veicināt šādu aprites ekonomikas mērķu sasniegšanu:

10.Spēkā esošā Mēslošanas līdzekļu regula attiecībā uz inovatīviem mēslošanas līdzekļiem pietiekami nedarbojas arī tādā aspektā, ka tipa apstiprināšanas procedūra ir ļoti ilga pat jauniem neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem, kas iegūti no primāriem jēlmateriāliem, un inovācijas cikls mēslošanas līdzekļu nozarē ir daudz straujāks. Tāpēc ir atzīts, ka regulējuma metode ir fundamentāli jāpārvērtē un jāmodernizē, lai attiecībā uz ražojumiem izvirzītajām prasībām panāktu vairāk elastības, turklāt augstā līmenī saglabājot aizsardzību cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai, drošībai un videi. Šie apsvērumi ir aprakstīti tālāk 3. iedaļā "Ex post izvērtējumu, apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumu rezultāti".

9.Minēto problēmu saasina tas, ka viena no galvenajām mēslošanas līdzekļu sastāvdaļām ir fosfātieži, ko Komisija ir atzinusi par kritiski svarīgu jēlmateriālu. Attiecībā uz fosfātu mēsliem ES patlaban ir ļoti atkarīga no ārpus ES iegūtu fosfātiežu importa (galvenokārt no Marokas, Tunisijas un Krievijas importēti ir vairāk nekā 90 % Eiropas Savienībā lietoto fosfāta mēslu). Tai pat laikā ES atkritumi (jo īpaši notekūdeņu dūņas) satur daudz fosfora, un, šo fosforu atbilstoši aprites ekonomikas modelim pārstrādājot, ES pieprasījumu pēc fosfātu mēsliem būtu iespējams apmierināt apmēram par 20–30 %. Tomēr ar to saistītais investīciju potenciāls patlaban lielākoties joprojām nav izmantots, un tas daļēji izskaidrojams ar augstāk minēto apgrūtināto iekšējā tirgus pieejamību.

6.Pirmais problēmas aspekts ir tāds, ka spēkā esošajā Mēslošanas līdzekļu regulā ir sarežģīti iekļaut tāda tipa mēslošanas līdzekļus, kas iegūti no organiskiem vai otrreizējiem jēlmateriāliem. Regulatori vilcinās, jo šādu materiālu sastāvs un īpašības ir salīdzinoši mainīgi. Spēkā esošā Mēslošanas līdzekļu regula nepārprotami ir izstrādāta detalizēti aprakstītiem neorganiskiem mēslošanas līdzekļiem, kas iegūti no primārajiem jēlmateriāliem, un tajā trūkst stingru kontroles mehānismu un drošības pasākumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzticēšanos produktiem, kuri iegūti no būtībā mainīgiem organisko vai otrreizējo jēlmateriālu avotiem. Turklāt nav skaidra saistība ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas reglamentē dzīvnieku blakusproduktu un atkritumu kontroli.

4.Pašlaik aptuveni 50 % no mēslošanas līdzekļiem, kas atrodas tirgū, tomēr atrodas ārpus regulas piemērošanas jomas. Tas sakāms par dažiem neorganiskajiem mēslošanas līdzekļiem un gandrīz visiem mēslošanas līdzekļiem, kas iegūti no organiskiem materiāliem, piemēram, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai citiem lauksaimniecības blakusproduktiem, vai pārstrādātiem pārtikas aprites bioatkritumiem. Pašlaik strauji attīstās pētniecība, inovācija un investīcijas, veicinot aprites ekonomiku, vietēji radot darbvietas un ražojot vērtības no otrreizējiem Eiropas Savienības resursiem, kas pretējā gadījumā tiktu izmantoti tieši uz zemes vai kā atkritumi aprakti izgāztuvēs, radot nevajadzīgu eitrofikāciju un siltumnīcefekta gāzu emisiju. Uzņēmējvidē pastāv arī "servitizācijas" tendence, proti, izmantojot augsnes analīzi, aizvien biežāk ražojumi tiek individuāli pielāgoti augsnei, kurā mēslošanas līdzeklis tiks lietots. MVU un citi uzņēmumi visā Eiropā arvien vairāk interesējas, kā piedalīties šajā attīstībā. Tomēr tas, vai individuāli pielāgotiem organiskus mēslošanas līdzekļus saturošiem ražojumiem ir piekļūstams iekšējais tirgus, pašlaik ir atkarīgs no savstarpējas atzīšanas procedūras, tāpēc šāda piekļuve nereti ir traucēta.

3.Spēkā esošā Mēslošanas līdzekļu regula nodrošina brīvu apriti iekšējā tirgū tādu saskaņoto ražojumu kategorijai, kuri pieder pie viena no mēslošanas līdzekļu tipiem, kas iekļauti minētās regulas I pielikumā. Šādi ražojumi ir tiesīgi saņemt marķējumu “EC mēslošanas līdzeklis”. Uzņēmumiem, kas vēlas pārdot cita veida izstrādājumus, kuri nav EC mēslošanas līdzekļi, vispirms jāiegūst jauns tipa apstiprinājums, Komisijai pieņemot lēmumu, ar ko groza minēto pielikumu. Gandrīz visi mēslošanas līdzekļu tipi, ko pašlaik aptver spēkā esošā mēslošanas līdzekļu regula, ir tradicionālie neorganiskie Mēslošanas līdzekļi, kas parasti iegūti no izrakteņiem vai ķīmiski ražoti saskaņā ar lineārās ekonomikas modeli. Turklāt ķīmiskie procesi, piemēram, slāpekli saturošu mēslošanas līdzekļu ražošanai, ir gan energoietilpīgi, gan CO2 ietilpīgi.

21.Pirmais ierosinātā pasākuma mērķis ir palielināt ražošanas investīcijas iedarbīgiem, drošiem un inovatīviem mēslošanas līdzekļiem, kas saskaņā ar aprites ekonomikas modeli un Bioekonomikas stratēģiju saražoti no organiskiem vai otrreizējiem jēlmateriāliem, kā arī sekmēt šādu mēslošanas līdzekļu ieviešanu, palīdzot šādiem mēslošanas līdzekļiem gūt piekļuvi visam iekšējam tirgum un tādējādi tiem palīdzot sasniegt kritisko masu. Efektīvāk izmantojot šādus mēslošanas līdzekļus, var rasties būtiski ieguvumi videi, mazināties importatkarība attiecībā uz kritiski svarīgiem jēlmateriāliem no valstīm ārpus Eiropas Savienības un lauksaimniekiem var kļūt pieejama plašāka augsti kvalitatīvu mēslošanas līdzekļu daudzveidība. Dalībvalstu vienpusēja rīcība nevar likvidēt šķēršļus, kas pastāv šādu ražojumu brīvai apritei, — atšķirīgos nacionālos regulējumus. Īpaši grūta šajā jomā ir izrādījusies savstarpējā atzīšana, un tā kļūst par arvien nozīmīgāku šķērsli, jo interese par kvalitatīvu mēslošanas līdzekļu ražošanu no organiskiem vai otrreizējiem jēlmateriāliem arvien aug. No otras puses, ES rīcība, noteicot saskaņotus un augstus kvalitātes, drošuma un vides kritērijus, varētu nodrošināt šādu mēslošanas līdzekļu brīvu apriti.

Aprites ekonomikas tiesību aktu pakete. Mēslošanas līdzekļu regulas pārskatīšanas mērķis ir izveidot tādu tiesisko regulējumu, kas dotu iespēju saskaņā ar Bioekonomikas stratēģiju (kura aptver atjaunojamu bioresursu ražošanu un šo resursu un atkritumu plūsmu pārvēršanu par precēm ar pievienoto vērtību) ražot mēslus no pārstrādātiem bioatkritumiem un citiem otrreizējiem jēlmateriāliem. Tādējādi būtu iespējams ilgtspējīgai Eiropas lauksaimniecībai nepieciešamos augu barības elementus, arī kritiski svarīgo jēlmateriālu fosforu, iegūt Eiropas Savienībā. Ar šo paketi līdz minimumam samazinot apglabāšanu izgāztuvēs vai no bioatkritumiem reģenerējot enerģiju, tā arī palīdzēs labāk īstenot atkritumu hierarhiju un attiecīgi atrisināt ar to saistītās atkritumu apsaimniekošanas problēmas.

•Proporcionalitāte

23.Iniciatīvas pirmais mērķis ir palielināt investīcijas tādu iedarbīgu, drošu un inovatīvu mēslošanas līdzekļu ražošanā, kas iegūti no organiskiem vai otrreizējiem jēlmateriāliem, un rast ar to saistītus ieguvumus arī attiecībā uz vidi, mazāku importatkarību un arvien plašāku augsti kvalitatīvu ražojumu piedāvājumu. Iniciatīvas mērķis ir panākt, ka iekšējā tirgū attiecībā uz šādiem mēslošanas līdzekļiem tiek sasniegta kritiskā masa. Nesaskaņotu mēslošanas līdzekļu savstarpējā atzīšana vēsturiski ir izrādījusies ārkārtīgi grūta, savukārt neorganisku mēslošanas līdzekļu piekļuvi iekšējam tirgum ir faktiski nodrošinājuši ražojumu saskaņošanas jomas tiesību akti. Tāpēc ir secināts, ka attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem no organiskiem vai otrreizējiem jēlmateriāliem ražojumu saskaņošanas jomas tiesību aktos ir paredzēti tikai tādi pasākumi, kas vajadzīgi, lai izveidotu stimulus lielapjoma investīcijām aprites ekonomikā. Šajā priekšlikumā izraudzītā regulējuma metode uzņēmējiem atvēl maksimālu elastību attiecībā uz jaunu ražojumu laišanu tirgū, nepazeminot drošumu un kvalitāti. Turklāt tas dalībvalstīm atvēl brīvi lemt, kā tirgū laist nesaskaņotus mēslošanas līdzekļus, tādiem uzņēmējiem, kas meklē lielākus tirgus, neliedzot iespēju izraudzīties saskaņotā regulējuma priekšrocības.

24.Ir uzskatāms, ka mēslošanas līdzekļu jomā, kas ir tehniski ļoti sarežģīta un var ietekmēt pārtikas aprites ķēdi un vidi, ražojumu saskaņošanai regulas forma ir vispiemērotākā. Šo secinājumu balsta arī fakts, ka arī spēkā esošais saskaņošanas tiesību akts attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem ir regula.

25.Attiecībā uz otro mērķi, proti, novērst augsnes un pārtikas kontaminētību ar kadmiju, kuras cēlonis ir tādu mēslošanas līdzekļu lietošana, no kuriem daudzi jau ir saskaņoti, par iedarbīgu līdzekli problēmas risināšanai tās saknē uzskatāma maksimālo līmeņu noteikšana ražojumus reglamentējošos tiesību aktos. Uzskatāms, ka ekonomiskā ietekme ir samērīga ar mērķi nepieļaut nelabojamu augsnes kontaminētību, kas turpinās ietekmēt pašreizējo lauksaimnieku un pārtikas patērētāju paaudzi un nākamās paaudzes.

26.Proporcionalitātes jautājums ir tālāk aplūkots Ietekmes novērtējuma 4.2.2. sadaļā.

•Instrumenta izvēle

27.Ir uzskatāms, ka mēslošanas līdzekļu jomā, kas ir tehniski ļoti sarežģīta un var ietekmēt pārtikas aprites ķēdi un vidi, ražojumu saskaņošanai regulas forma ir vispiemērotākā. Šo secinājumu balsta arī fakts, ka arī spēkā esošais saskaņošanas tiesību akts attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem ir regula.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex-post izvērtējumi/atbilstības pārbaudes attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem

28.2010. gadā veiktais spēkā esošās Mēslošanas līdzekļu regulas ex-post izvērtējumā secināts, ka regula faktiski sasniegusi savu mērķi — vienkāršot un saskaņot tiesisko regulējumu attiecībā uz svarīgu mēslošanas līdzekļu tirgus daļu.

29.Tomēr izvērtējumā arī secināts, ka regula varētu sekmīgāk veicināt inovatīvu mēslošanas līdzekļu ieviešanu un ka būs vajadzīgi pielāgojumi, kas labāk aizsargātu vidi. Turklāt attiecībā uz organiskajiem mēslošanas līdzekļiem, ko regula pašlaik neaptver, izvērtējums liecināja, ka ne uzņēmēji, ne valstu iestādes neuzskata, ka brīvu apriti vislabāk nodrošināt ar savstarpējo atzīšanu, jo attiecībā uz tādiem ražojumiem kā mēslošanas līdzekļi stingrus noteikumus var diktēt likumīgas bažas par ražojumu kvalitāti, vidi vai cilvēka veselību.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

30.Plaša konsultēšanās ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, jo īpaši Mēslošanas līdzekļu darba grupas kontekstā, ir īstenota sagatavošanās fāzē, kura sākās 2011. gadā. Ar šo tēmu saistīti jautājumi ietilpa arī sabiedriskajā apspriešanā par aprites ekonomiku, kas tika publiskota 2015. gada maijā. Ieinteresētās personas tika aicinātas arī iesniegt atsauksmes par Mēslošanas līdzekļu regulas pārskatīšanas ceļvedi, ko publiskoja 2015. gada 22. oktobrī.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

31.Esošais Ietekmes novērtējuma ziņojuma projekts lielā mērā balstās uz iepriekš minēto Mēslošanas līdzekļu regulas 2010. gada ex-post izvērtējumu, kā arī uz 2011. gada pētījumu par iespējām pilnīgi saskaņot ES tiesību aktus par mēslošanas līdzekļu materiāliem, ieskaitot tehnisko īstenojamību, ietekmi uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu.

32.Fosfora pārstrāde ir aplūkota arī FP7 pētniecības projektos, kuru rezultāti ir analizēti Berlīnas 2015. gada 4. marta seminārā "Aprites ekonomikas pieeja attiecībā uz fosforu: no pētniecības līdz ieviešanai". Viena no apzinātajām prioritātēm ir pārskatīt ES Mēslošanas līdzekļu regulu, lai tās tvērumu paplašinātu ar barības elementiem no otrreizējiem avotiem (piem., pārstrādātiem fosfātiem) un organiskiem elementiem.

•Ietekmes novērtējums

33.Pieteikums balstās uz ietekmes novērtējumu, kura pamatdokumenti piekļūstami [Once the IAR is published, insert link to the summary sheet and to the positive opinion of the Regulatory Scrutiny Board]. Tika ņemti vērā Ietekmes novērtējuma padomes viedokļi, sniedzot papildu pierādījumus par atšķirīgajiem nacionālajiem standartiem kā tirgus sadrumstalotības cēloni, precizējot dažādo novērtēto risinājumu saturu un labāk pamatojot priekšlikuma ietekmi.

34.Ietekmes novērtējumā pašreizējais stāvoklis (minēts kā 1. risinājums) ir salīdzināts ar citiem rīcībpolitiskiem risinājumiem (minēti kā 2.–5. risinājums). 2.–5. risinājumā saskaņošanas tvērums tiktu paplašināts, aptverot mēslus no organiskiem izejmateriāliem un citus mēsliem radniecīgus ražojumus, un attiecībā uz kontaminantiem tiktu ieviestas robežvērtības. Risinājumu pamatā būtu dažādi kontroles mehānismi: 2. risinājumā Mēslošanas līdzekļu regulas regulējuma metode, proti, tipa apstiprinājums, nemainītos. 3. risinājumā tipa apstiprinājumu aizstātu izsmeļošs saraksts ar materiāliem, ko ir atļauts ar nolūku iestrādāt mēslošanas līdzeklī. 4. risinājumā nepieciešamā kontrole tiktu panākta ar "Jaunā tiesiskā regulējuma" ("JTR") starpniecību, viscaur izmantojot vienu atbilstības novērtēšanas procedūru. Visbeidzot, arī 5. risinājuma pamatā būtu JTR, taču atbilstības novērtēšanas procedūra atšķirtos atkarībā no materiālu kategorijas. Attiecībā uz visiem četriem risinājumiem (2.–5.) tika aplūkots arī, vai saskaņošana būtu obligāta visiem mēslošanas līdzekļiem ar attiecīgu funkciju vai arī mēslošanas līdzekļu atbilstība saskaņotajiem tiesību aktiem varētu būt fakultatīva, kā alternatīva jebkādam spēkā esošam tiesību aktam un savstarpējai atzīšanai, kā tas patlaban ir attiecībā uz neorganiskajiem mēsliem.

35.Galīgais priekšlikums atbilst 5. risinājumam, kas papildināts ar fakultatīvas saskaņošanas variantu. Par labāko rīcībpolitisko izvēli to uzskatīja tāpēc, ka ar to tiktu panākta administratīva vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem no labi identificētiem primāriem jēlmateriāliem, un nodrošināta elastība, vienlaikus gādājot, ka saskaņotu mēslošanas līdzekļu lietošana nerada nepieņemamus riskus veselībai vai videi.