KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā /* COM/2013/0571 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads Statistika par brīvajām darbvietām (SBD) nodrošina informāciju par brīvo darbvietu skaitu konkrētajā brīdī. Tā atbilst tai darbaspēka pieprasījuma daļai, ko neapmierina darbaspēka piedāvājums, tādējādi nodrošinot pamatinformāciju par darba tirgus lieluma un struktūras neatbilstībām. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā[1] (“SBD regula”) tika izveidots regulējums brīvo darbvietu ceturkšņa statistikas sagatavošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai. Saskaņā ar SBD regulas 10. pantu Komisija līdz 2010. gada 24. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Minētajā ziņojumā būtu jāizvērtē dalībvalstu sniegtās statistikas un Eiropas agregātu kvalitāte un būtu jānosaka, kurās jomās ir iespējami uzlabojumi. Šis ir otrais ziņojums, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei[2]. Tā pamatā ir pieredze, kas uzkrāta, apkopojot ceturkšņa datu sūtījumus un dokumentus, ko dalībvalstis sniedz Komisijai ikgadējos kvalitātes ziņojumos. Šā ziņojuma 2. sadaļā aprakstīti pēdējos trijos gados gūtie rezultāti, īstenojot SBD regulu. 3. sadaļā ir izvērtēts, cik kvalitatīva ir statistika par brīvajām darbvietām. 4. sadaļā uzmanība veltīta Eiropas agregātiem. Visbeidzot 5. sadaļā izdarīti secinājumi un ierosināti paņēmieni, kā nākotnē vēl labāk apmierināt lietotāju vajadzības. 2. Īstenošana 2.1. Tiesiskais regulējums Lai papildinātu vispārīgo regulējumu, kas izveidots ar SBD regulu, Komisija ir pieņēmusi divas īstenošanas regulas, proti: · Komisijas Regulu (EK) Nr. 1062/2008[3], ar ko nosaka sezonālās izlīdzināšanas procedūras, kuras piemērojamas no 2014. gada pirmā ceturkšņa, kā arī tādu ikgadējo kvalitātes ziņojumu struktūru, saturu un nosūtīšanas termiņus, kuri dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai; · Komisijas Regulu (EK) Nr. 19/2009[4], kurā sniegta “brīvās darbvietas” definīcija; noteikti nosūtīšanas termiņi un konkretizēti laikposmi, kas aptverami, pirmoreiz nosūtot datus. Visbeidzot šā tiesību akta pielikumā ir uzskaitītas valstis, kas veic priekšizpēti, kā arī temati, kas tajā ietverti. Saskaņā ar iepriekš minētajiem tiesību aktiem visām dalībvalstīm, sākot no 2010. gada pirmā ceturkšņa un ne vēlāk kā 70 dienās pēc ceturkšņa beigām, ir pienākums sniegt laikrindas par brīvo un aizņemto darbvietu skaitu. Turklāt dalībvalstīm, kuru nodarbināto skaits ir lielāks par 3 % no ES kopējā rādītāja, dati jānosūta 45 dienās pēc ceturkšņa beigām. Dalībvalstīm jāsniedz dati par brīvo un aizņemto darbvietu skaitu par visām uzņēmējdarbības vienībām un visām NACE 2. redakcijas saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas[5] sadaļām. Tomēr attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem (definēti kā vienības, kurās ir mazāk par 10 nodarbinātajiem) un attiecībā uz NACE O līdz S sadaļu[6] (ja galvenās darbības jomas ir valsts pārvalde, veselības aprūpe un izglītība) SBD regulā paredzēts, ka tām valstīm, kurām ir grūtības sniegt datus, būtu jāveic priekšizpēte. 2.2. Priekšizpēte Dānija, Spānija, Francija, Itālija, Malta un Austrija veica iepriekš minēto priekšizpēti. Visas minētās dalībvalstis iesniedza rezultātus Eurostat, lai gan secinājumi par iespēju īstermiņā paplašināt SBD darbības jomu bija atšķirīgi. Pēc priekšizpētes Spānija un Austrija nekavējoties paplašināja aptvērumu uz visu ekonomiku. Dānija ir sākusi datu apkopošanu par mazajiem uzņēmumiem; Malta to ir izdarījusi attiecībā uz NACE O līdz S sadaļu. Francija vāc ikgadējus datus par mazajiem uzņēmumiem un strādā pie tā, lai paplašinātu SBD aptvērumu arī uz NACE sadaļu ārpustirgus daļām. Itālija līdz šim vēl nav guvusi panākumus. Saskaņā ar SBD regulu Komisijai (Eurostat) jāpieņem pasākumi, tiklīdz ir kļuvuši pieejami priekšizpētes rezultāti. Saskaņā ar šo prasību Komisija patlaban apsver atbilstošus veicamos pasākumus. 2.3. Notikumi kopš pēdējā ziņojuma Kopš pirmā ziņojuma Eiropas Parlamentam un Padomei 2010. gadā dalībvalstis turpinājušas pilnveidot SBD datu vākšanas un nosūtīšanas procesu. Šajā nolūkā, ievērojot SBD regulas 8. panta 1. punktu, Komisija piešķīra dažām dalībvalstīm finanšu atbalstu. SBD dotāciju pēdējā kārta tika piešķirta 2012. gadā. Dotāciju saņēmēji tika atbalstīti jaunu SBD apsekojumu izstrādē vai spēkā esošā datu vākšanas procesa uzlabošanā, piemēram, ar pasākumiem, lai mazinātu informācijas sniegšanas slogu. Kopš 2010. gada visas dalībvalstis ir sniegušas statistiku par brīvajām darbvietām. Tomēr dažas valstis, ievērojot SBD regulas īpašos noteikumus, grūtību dēļ, ar kurām tās saskārās, sākot datu vākšanu, neietvēra mazos uzņēmumus vai vienu vai vairākās NACE O līdz S sadaļas. Pašreiz 22 dalībvalstis sniedz datus par ekonomiku kopumā. Pārējās valstīs (Dānija, Grieķija, Francija, Itālija un Malta) joprojām ir aptvēruma robi saistībā ar mazajām uzņēmējdarbības vienībām vai NACE O un/vai P līdz S sadaļu. Kopš 2010. gada aptuveni 80 dienas pēc pārskata ceturkšņa (T + 80) beigām Eurostat ir publicējis brīvo darbvietu rādītāju, t. i., brīvo darbvietu īpatsvaru kopējā (aizņemtās + brīvās) darbvietu skaitā. Ziņošanas savlaicīgums 2011. gadā ievērojami uzlabojies, jo Eurostat sāka apkopot ātros novērtējumus par brīvo darbvietu rādītājiem Eiropas Savienībā un eurozonā. Šie ātrie novērtējumi par brīvo darbvietu ceturkšņa rādītājiem ekonomikā kopumā aptuveni 50 dienas pēc ceturkšņa beigām (T + 50) ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē. Horvātija 2012. gadā paplašinājusi SBD vākšanas aptvērumu, iekļaujot mazos uzņēmumus (laikus pirms pievienošanās 2013. gada 1. jūlijā). Lai apmainītos ar labu praksi, dalībvalstis un Eurostat kopīgi organizēja vairākus seminārus, kas bija veltīti kvalitātes un izplatīšanas jautājumiem, kā arī metodoloģiskajiem jautājumiem, tostarp jautājumam par brīvo darbvietu variācijas koeficienta aprēķiniem. Pēdējais seminārs notika 2013. gada martā Luksemburgā. 3. Kvalitāte Kvalitāti vērtē, balstoties uz pieciem pamatrādītājiem, kas noteikti vadlīnijās ESS Standard for Quality Reports[7] (ESS kvalitātes ziņojumu standarts), proti: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums, saskaņotība/salīdzināmība un pieejamība/skaidrība. 3.1. Atbilstība SBD datu vākšana ir ļoti svarīga, jo tas ir vienīgais saskaņotais avots, lai mērītu neapmierināto pieprasījumu pēc darbaspēka. Komisijas dienesti (Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts) un Eiropas Centrālā banka izmanto ceturkšņa datus par brīvajām darbvietām, lai pārraudzītu brīvo darbvietu skaita īstermiņa svārstības ekonomikas ciklā un darba tirgū. SBD ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem (PEEI)[8], kas ir izvēlēti kā instrumenti, lai biežāk nekā reizi gadā pārraudzītu makroekonomikas attīstību. SBD datus izmanto arī strukturālajā analīzē, kas balstās uz rādītājiem un ko veic saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[9]. Divi rādītāji, kas balstās uz SBD, ir iekļauti Vienotajā novērtēšanas sistēmā, kas ir datu apkopojums, ko izmanto, lai uzraudzītu progresu attiecībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības daļu. SDB atbilstība palielinātos vēl vairāk, ja pašreizējie aptvēruma robi, kas saistīti ar brīvprātīgu statistikas sniegšanu par NACE O līdz S sadaļu un mazajiem uzņēmumiem, tiktu aizpildīti. 3.2. Precizitāte Brīvo darbvietu variācijas koeficientu aprēķini ir īpaši sarežģīti, kas saistīts ar ļoti nestabilo brīvo darbvietu sadalījumu, t. i., atbildes galvenokārt ir 0. Saskaņā ar kvalitātes ziņojumiem par 2011. pārskata gadu, variācijas koeficienti dalībvalstu aplēsēm bija robežās no viena līdz septiņiem procentiem no brīvo darbvietu skaita, un tikai Bulgārija neiekļāvās šajā intervālā. Aplēšu koriģēšana ir jo īpaši svarīga lietotājiem, un tā ir svarīgs precizitātes aspekts. Situācija ir atšķirīga saistībā ar divām brīvo darbvietu rādītāju izplatīšanām. Parasti informācija no visām dalībvalstīm ir pieejama datos, kas izplatīti t + 80 dienās. Tādēļ aplēses, kas publicētas attiecībā uz eurozonu un ES 27 (T + 80 aplēses), aptver visus saņemtos datus. Tās koriģē tikai tad, ja dalībvalstis sniedz datus pēc publicēšanas termiņa. Faktiski eurozonas vai ES 27 aplēses par brīvo darbvietu rādītājiem nav koriģētas kopš 2010. gada trešā ceturkšņa. Brīvo darbvietu agregātu ātrie novērtējumi eurozonai un ES 27, kas ir publicēti t + 50 dienās, var tikt koriģēti līdz brīdim, kad ir publiskotas T + 80 aplēses. Līdz šim ir veiktas tikai ierobežotas korekcijas. Sešos ceturkšņos no 2011. gada 3. ceturkšņa līdz 2012. gada 4. ceturksnim, par kuriem līdz šim ir publicēts ātrais novērtējums, aplēses par eurozonu ir koriģētas divreiz (2012. gada 1. ceturksnī par 0,1 procentu punktu no 1,6 % līdz 1,7 % un 2012. gada 4. ceturksnī par -0,2 procentu punktiem no 1,8 % līdz 1,6 %), savukārt ES 27 aplēses ir koriģētas vienreiz (2012. gada 4. ceturksnī par -0,2 procentu punktiem no 1,6 % līdz 1,4 %). Dažas dalībvalstis, īpaši laikrindu sākumā, ir ievērojami koriģējušas gan brīvo darbvietu skaitu, gan aizņemto darbvietu skaitu. Tomēr tas nav būtiski ietekmējis Eiropas agregātus, jo korekcijas galvenokārt veiktas mazākās dalībvalstīs. 3.3. Savlaicīgums Dalībvalstis lielā mērā ir izpildījušas savas juridiskās saistības SBD datu nosūtīšanas savlaicīguma ziņā. Tomēr Grieķijas gadījumā tika novērota strukturālā kavēšanās. Ar attiecīgo valsti tika panākta vienošanās par ceļvedi, lai risinātu datu novēlotas nosūtīšanas problēmu. Kopš iepriekšējā ziņojuma savlaicīgums ir uzlabojies, galvenokārt pateicoties ātrā novērtējuma ieviešanai 2011. gadā attiecībā uz eurozonu un ES, kas tiek publicēts 50 dienas pēc ceturkšņa beigām, krietni pirms sākotnējā mērķa — t + 75 dienas —, kas paredzēts PEEI regulējumā. Otrās aplēses, kurās ietvertas visas dalībvalstis, tika publicētas 80 dienas pēc pārskata ceturkšņa beigām. 3.4. Saskaņotība un salīdzināmība Datu par brīvajām darbvietām atbilstību nevar pārbaudīt tieši, jo nav cita saskaņota avota, kas tiek vākts Eiropas līmenī un ar ko mērītu neapmierināto pieprasījumu darba tirgū. Lai gan daudzās valstīs tiek izmantoti tādi dati par brīvajām darbvietām, kas tiek ziņoti valstu nodarbinātības dienestiem, šo datu izmantošana, lai pārbaudītu SBD saskaņotību, ir problemātiska, jo tiem ir pārāk šaurs aptvērums un to pamatā ir valsts definīcijas. Aizņemto darbvietu skaits — mainīgais, kas ir daļa no brīvo darbvietu rādītāja saucēja, būtu jāsalīdzina ar informāciju, ko iegūst no citiem avotiem, jo īpaši ar nodarbināto personu skaitu, par kurām ziņots darbaspēka apsekojumā. Eurostat ir panācis vienošanos ar dalībvalstīm atbilstīgi paplašināt kvalitātes pārskata jomu. Atšķirību salīdzinājumos un turpmākajos novērtējumos jāņem vērā konceptuālās un ar apsekojumiem saistītās atšķirības starp avotiem. Svarīgs elements attiecībā uz salīdzināmību ir atsauces datums, par kuru konkrētajā ceturksnī tiek vākti SBD dati. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 19/2009 2. pantu priekšroka dodama pastāvīgai informācijas vākšanai vai informācijas vākšanai vairākos ceturkšņa datumos. Patlaban tikai divpadsmit dalībvalstis un Horvātija[10] vāc SBD datus vairākos ceturkšņa datumos. Ieteicams, ka arī citas dalībvalstis pāriet uz tādu pašu praksi, lai nodrošinātu, ka aplēses par visu ceturksni ir pilnībā reprezentatīvas. Visbeidzot galvenais uzdevums saistībā ar salīdzināmību ir nodrošināt, ka visās dalībvalstīs, veicot apsekojumus par brīvajām darbvietām, tiek aptverta ekonomika kopumā, t. i., tiek iekļauti mazie uzņēmumi un NACE O līdz S sadaļa. Kā norādīts iepriekš 2.2. un 2.3. sadaļā, piecas dalībvalstis joprojām nav sasniegušas šo mērķi. 3.5. Pieejamība un skaidrība Statistika par brīvajām darbvietām ir pieejama, izmantojot parastos Eurostat izplatīšanas kanālus, proti, tiešsaistes datubāzi Eurobase un īpašās publikācijas Statistics Explained Eurostat tīmekļa vietnē[11]. Statistics Explained sniedz savlaicīgu informāciju par brīvo darbvietu rādītājiem, nodrošinot gan Eiropas agregātus, gan rādītājus par atsevišķām valstīm, tostarp grafikus par izmaiņām laika gaitā. Dalībvalstis iesniedz ikgadējos kvalitātes ziņojumus saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 19/2009, kas ļauj Eurostat atjaunināt lietotājiem sniegtos metadatus. Tādējādi datu par brīvo darbvietu rādītājiem pieejamību un skaidrību var uzskatīt par labu. 4. Eiropas agregāti Eiropas agregāti pašlaik tiek izplatīti tikai par brīvo darbvietu rādītājiem nevis par brīvo darbvietu kopējo skaitu. Tas ir tādēļ, ka pamatā esošie robi mazo uzņēmumu un NACE O līdz S sadaļas aptvērumā tieši ietekmē brīvo darbvietu skaitu, savukārt ne vienmēr ir skarts kopējais rādītājs. Tomēr dažās valstīs veiktie kvalitātes pētījumi, kas aptver ekonomiku kopumā, piemēram, salīdzinot brīvās darbvietas mazajos uzņēmumos ar darbvietām citās ekonomikas nozarēs, liecina, ka šis pieņēmums ne vienmēr ir spēkā. Tāpēc pastāv risks, ka gan attiecībā uz ES, gan eurozonu, brīvo darbvietu rādītāji tiek novērtēti par zemu. Neraugoties uz to, Eiropas agregātu kvalitāti var uzskatīt par apmierinošu. Arī ātros novērtējumus var uzskatīt par uzticamiem, jo tajos veic tikai nelielais korekcijas, kad mēnesi pēc ātrā novērtējuma publicēšanas tiek publicēti galīgie dati. 5. Secinājumi Pēdējos trijos gados ir gūti būtiski panākumi, īstenojot SBD tiesību aktus un izstrādājot uzticamu statistiku brīvo darbvietu jomā. Valstu dati tikuši nosūtīti savlaicīgi, un Eiropas agregāti publicēti saskaņā ar grafiku. Savlaicīgums uzlabojies vēl vairāk pēc tam, kad Eurostat 2011. gadā sāka publicēt ātros novērtējumus. Publicētajos Eiropas agregātos (gan ātrajos novērtējumos, gan galīgajās aplēsēs) veiktas tikai nelielas korekcijas. Turklāt dažas valstis, kas iepriekš sagatavojušas mazāku ekonomikas aptvērumu, pēdējos gados ir palielinājušas SBD apsekojumu jomu. Tomēr nepietiekams aptvērums joprojām ir galvenais iemesls, kādēļ SBD dati netiek plašāk izmantoti. Ir ļoti svarīgi, lai visas dalībvalstis savās ceturkšņa aplēsēs pilnībā aptvertu publisko sektoru un mazos uzņēmumus. Komisija izskatīs veidus, kā uzlabot stāvokli šajā jomā, tostarp iespēju ierosināt jaunu likumdošanas iniciatīvu, lai nodrošinātu vajadzīgos uzlabojumus. [1] OV L 145, 4.6.2008., 234. lpp. [2] Sk. iepriekšējo ziņojumu COM(2010) 421. [3] Komisijas 2008. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 1062/2008, ar ko attiecībā uz sezonālās koriģēšanas procedūrām un kvalitātes ziņojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 285, 29.10.2008., 3. lpp.). [4] Komisijas 2009. gada 13. janvāra Regula (EK) Nr. 19/2009, ar ko attiecībā uz brīvās darbvietas definīciju, datu vākšanas atsauces datumiem, datu nosūtīšanas specifikācijām un priekšizpēti īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 9, 14.1.2009., 3. lpp.). [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [6] Ietvertas: valsts pārvalde un aizsardzība, obligātā sociālā nodrošināšana (O sadaļa), izglītība (P sadaļa), veselība un sociālā aprūpe (Q sadaļa), māksla, izklaide un atpūta (R sadaļa) un citi pakalpojumi, piemēram, sabiedrisko, politisko un citu organizāciju darbība, datoru, individuālās lietošanas priekšmetu un mājsaimniecības piederumu remonts un pārējo individuālo pakalpojumu sniegšana (S sadaļa). [7] Sk. ESS Standard for Quality Reports (tikai angļu valodā): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/ver-1/quality/documents/ESQR_FINAL.pdf. [8] Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par eurozonas statistiku “Eurozonas statistikas un rādītāju metodoloģijas uzlabošana”, COM(2002) 661. [9] Komisijas paziņojums “EIROPA 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020. [10] Šā ziņojuma tapšanas laikā Horvātija vēl nav dalībvalsts. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Job_vacancy_statistics