CVDR bija izšķiroša nozīme ES centienos saskaņot pēctirdzniecību, jo ar to tika ieviesti:

CVD ir būtiski ekonomikas finansēšanai. CVD ir nozīme emisijas procesā, turklāt caur to uzturētajām vērtspapīru norēķinu sistēmām plūst to vērtspapīru nodrošinājums, kurus uzņēmumi, bankas un citas iestādes izvieto līdzekļu piesaistīšanai. Tie ir arī būtiski monetārās politikas īstenošanai, jo tie veic vērtspapīru norēķinus centrālās bankas monetārās politikas operācijās.

Komisija atzina, ka daži no šiem problēmjautājumiem ir jārisina, un jaunajā KTS Rīcības plānā, kas tika pieņemts 2020. gada septembrī, tā paziņoja, ka apsvērs iespēju grozīt noteikumus, lai uzlabotu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un veicinātu integrētākas pēctirdzniecības vides attīstību ES.

Gatavojot šo ziņojumu, Komisija iesaistījās plašā apspriešanās procesā. Kopumā CVDR sasniedz savus sākotnējos mērķus – uzlabot norēķinu efektivitāti ES un CVD stabilitāti. Attiecībā uz dažām jomām, ņemot vērā, ka prasības tiek piemērotas salīdzinoši nesen, būtu pāragri ieviest būtiskus grozījumus CVDR. Tomēr ieinteresētās personas ir paudušas bažas par konkrētu tādu noteikumu īstenošanu, kuri jau tiek piemēroti (t. i., attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, piekļuvi komercbanku naudai, regulējumu attiecībā uz trešo valstu CVD). Augsta līmeņa foruma kapitāla tirgu savienības jomā gala ziņojumā Komisijai ir arī ieteikts veikt mērķtiecīgu CVDR pārskatīšanu, lai stiprinātu CVD “pasi” un uzlabotu uzraudzības konverģenci starp valstu kompetentajām iestādēm, uzlabotu pārrobežu norēķinu pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienībā, veicinātu konkurenci un radītu izmaksu ietaupījumus. Tika paustas arī bažas par norēķinu disciplīnas režīma samērīgumu un tā ietekmi uz finanšu stabilitāti. Dažas no šīm bažām, šķiet, izgaismo spiediens, kam tirgus ir pakļauts Covid-19 pandēmijas dēļ.

CVDR mērķis bija arī īstenot ES finanšu tirgu infrastruktūrām paredzētos starptautiskos standartus (CPMI-IOSCO Finanšu tirgu infrastruktūru principi (FTIP)).

3.Ieinteresēto personu pienesums

Šī ziņojuma sagatavošanā:

·dalībvalstu ekspertu grupas sanāksme, kurā bija uzaicināta piedalīties arī Eiropas Centrālā banka (ECB), Eiropas Parlaments un EVTI (2020. gada septembris);

·EVTI saskaņā ar CVDR 74. pantu iesniedza Komisijai savus pirmos divus ziņojumus par CVDR īstenošanu (t. i., par internalizētiem norēķiniem un pārrobežu pakalpojumu sniegšanu) (2020. gada novembris). 2021. gada vidū gaidāmi vēl divi ziņojumi (par to, kā CVD izmanto tehnoloģisko inovāciju, un par banku tipa papildpakalpojumu sniegšanu);

·mērķtiecīga apspriešanās par CVDR īstenošanu, kura norisinājās no 2020. gada 8. decembra līdz 2021. gada 2. februārim un kuras ietvaros atbildes iesniedza 91 ieinteresētā persona. Saņemto atbilžu detalizēts kopsavilkums ir sniegts atsauksmju pārskatā. Komisija saņēma arī konfidenciālas atbildes. Komisijas organizētās apspriešanas par ES regulējumu kriptoaktīvu tirgiem ietvaros, kurā tika saņemtas atbildes no 198 respondentiem, dažas ieinteresētās personas izvirzīja arī ar CVDR saistītus jautājumus.

4.Galvenās konstatētās problēmas

4.1.Ar CVD pakalpojumu sniegšanu iekšzemē un pāri robežām saistīto apgrūtinošo prasību precizēšana un vienkāršošana

Attiecībā uz darbību iekšzemē – ES CVD ir jāsaņem piederības dalībvalsts iestāžu izsniegta atļauja, un tie ir pakļauti šo iestāžu pastāvīgai uzraudzībai. Lielākā daļa mērķtiecīgās apspriešanās respondentu (gan publiskās iestādes, gan CVD) apgalvoja, ka centrālo vērtspapīru depozitāriju ikgadēja pārskatīšana un izvērtēšana ir nesamērīga un ar ierobežotu pievienoto vērtību. Tie arī pauda bažas par šīm darbībām nepieciešamās informācijas samērīgumu.

Eiropas Savienībā pases piešķiršanas režīmi ļauj uzņēmumiem, kuri kādā dalībvalstī ir saņēmuši atļauju, sniegt savus pakalpojumus visā vienotajā tirgū, tādējādi veicinot konkurenci. Citās jomās uzņēmējas dalībvalsts iestādes pārrobežu pakalpojumus sniedzošajām vienībām parasti nosaka minimālas papildu prasības. Tomēr centrālie vērtspapīru depozitāriji pakalpojumus finanšu instrumentiem, kuri izveidoti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, var sniegt tikai, ievērojot īpašu procedūru, saskaņā ar kuru ir nepieciešama uzņēmējas dalībvalsts piekrišana, pamatojoties uz CVD atbilstību uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem sabiedrību tiesību jomā un piederības un uzņēmējas dalībvalsts iestāžu sadarbību pirms – un dažos gadījumos arī pēc – pases piešķiršanas.

Atsauksmes liecina, ka CVD pārrobežu pakalpojumu sniegšana ir bijusi ierobežota. Piemēram, kā norādījusi EVTI, vairumam CVD citu dalībvalstu emitentu emitēto vērtspapīru norēķini veido mazāk nekā 5 % no to darbības norēķinu jomā, lai gan tā veido vairāk nekā 80 % no SCVD darbības.

Tādēļ ieinteresētās personas vienbalsīgi aicināja Komisiju precizēt un vienkāršot pases piešķiršanas noteikumus, it īpaši, lai samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Tika ierosināti dažādi risinājumi, sākot no tālejošākiem (esošās procedūras aizstāšana ar vienkāršu paziņošanu, tāpat kā citām finanšu iestādēm) līdz vairāk tehniskiem (mērķtiecīgi grozījumi pašreizējā regulējumā, piemēram, atļaujot atsevišķu finanšu instrumentu (piemēram, obligāciju) pārrobežu apkalpošanu bez pases piešķiršanas procedūras ievērošanas; precizējumi attiecībā uz piederības un uzņēmējas dalībvalsts iestāžu novērtējumu; procedūras satura un formāta standartizācija).

Pamatojoties uz šīm atsauksmēm, ir lietderīgi izvērtēt noteikumus par CVD ikgadējo pārskatīšanu un izvērtēšanu, jo īpaši to biežumu un saturu, kā arī CVDR noteiktās pases piešķiršanas prasības.

4.2.Uzraudzības konverģences uzlabošana starp CVD uzraudzībā iesaistītajām iestādēm

Lai gan atļauju (atkārtotas) izsniegšanas procesam ir bijis nepieciešams laiks, patlaban gandrīz visi ES CVD ir saņēmuši atļaujas saskaņā ar CVDR; pārējie, ja vien tiem atļauja ir piešķirta saskaņā ar iepriekš piemērojamiem valsts tiesību aktiem, turpina darboties saskaņā ar klauzulu par tiesībām saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus. Tā kā kopš CVDR pieņemšanas ir pagājuši jau septiņi gadi, daudzas ieinteresētās personas ir atbalstījušas minētās klauzulas termiņa beigu datuma ieviešanu, lai Eiropas Savienības CVD starpā tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

Turklāt daudzas ieinteresētās personas ir lūgušas Komisiju uzlabot uzraudzības konverģenci attiecībā uz CVD, kas darbojas gan valsts, gan pārrobežu līmenī. Piemēram, lielākā daļa respondentu, kas piedalījās mērķtiecīgajā apspriešanā, uzskatīja, ka ir nepieciešams uzlabot iestāžu sadarbību un palielināt konverģenci pārskatīšanas un izvērtēšanas procesā, jo šobrīd tiek izmantotas dažādas pieejas. Tika arī ieteikts precizēt attiecīgo iestāžu lomu atļauju piešķiršanas procesā, kā arī pārskatīšanas un izvērtēšanas procedūrā.

Turklāt CVDR prasību atšķirīgā piemērošana un nepietiekama sadarbība starp piederības un uzņēmējas dalībvalsts iestādēm kavē patiesi vienota norēķinu tirgus izveidi. Šī iemesla dēļ daudzas ieinteresētās personas, tai skaitā EVTI un Augsta līmeņa forums kapitāla tirgu savienības jomā, aicināja uzlabot uzraudzības konverģenci un pastiprināt iestāžu sadarbību. Piemēram, uzraudzītāju kolēģijas izveide attiecībā uz CVD, kuri izmanto pasi, ja šāda sadarbība ir formālāka un uz to attiecas īpaši noteikumi, ir brīvprātīga, un par to lemj CVD piederības dalībvalsts iestāde; praksē līdz šim ir izveidota tikai viena kolēģija.