KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par dalībvalstu 2014. gadā iesniegto fiskālo datu kvalitāti /* COM/2015/088 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par dalībvalstu 2014. gadā iesniegto fiskālo datu kvalitāti SATURS 1. Vispārīga informācija.. 3 2. Galvenie konstatējumi par 2014. gada paziņojumiem par valdības budžeta deficīta un parāda līmeni. 3 2.1. Savlaicīgums, ticamība un pilnīgums. 3 2.1.1. Savlaicīgums. 3 2.1.2. Ticamība. 4 2.1.3. Tabulu pilnīgums un papildu informācija. 5 2.1.4. Papildu tabulas par finanšu krīzi 6 2.1.5. Anketa par starpvaldību aizdevumiem.. 6 2.2. Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un saskanība. 7 2.2.1. Informācijas apmaiņa un precizējumi 7 2.2.2. Ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi 7 2.2.3. Eurostat īpašās konsultācijas. 8 2.2.4. Tādas izmeklēšanas sākšana, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā. 8 2.2.5. Jaunākie metodikas jautājumi 8 2.2.6. Atbilstība attiecīgajiem valdības kontiem.. 9 2.3. Publicēšana. 9 2.3.1. Galveno rādītāju un detalizētu paziņošanas tabulu publicēšana. 9 2.3.2. Piezīmes par datu kvalitāti 10 2.3.3. Iesniegto datu grozījumi 10 2.3.4. Metadatu (aprakstu) publicēšana. 10 3. Secinājumi. 11 1. Vispārīga informācija Grozītās Padomes Regulas Nr. 479/2009[1] par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP), 8. panta 3. punktā ir noteikts, ka Komisija (Eurostat) (turpmāk “Eurostat”) regulāri iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti. Ikgadējā ziņojumā tiek sniegts vispārējs novērtējums par datu savlaicīgumu, ticamību, pilnīgumu, atbilstību uzskaites noteikumiem un konsekvenci. Iepriekšējo ziņojumu (par 2013. gada paziņojumiem) Komisija pieņēma 2014. gada 7. martā[2]. Eurostat regulāri novērtē dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti, kā arī tajos izmantoto vispārējās valdības sektora kontu kvalitāti, kas 2014. gada oktobrī pirmo reizi tika sagatavoti atbilstoši Padomes 2013. gada 21. maija Regulai (EK) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (EKS 2010)[3]. Šis novērtējums veltīts faktoriem, kuri izskaidro vispārējās valdības budžeta deficītu/pārpalikumu un vispārējās valdības parāda pārmaiņas. Dalībvalstis nosūta šo informāciju Eurostat divreiz gadā kā daļu no “EDP paziņošanas tabulām” un no papildu informācijas, kas iekļauta “Aptaujā par EDP paziņošanas tabulām”, “Papildu tabulā par finanšu krīzi” un dalībvalstu sniegtajos divpusējos precizējumos. Eurostat arī uztur pastāvīgu dialogu ar dalībvalstīm, veicot regulārus ar EDP dialogu saistītus apmeklējumus. Šā ziņojuma pamatā ir galvenie konstatējumi un rezultāti, kas iegūti, izmantojot 2014. gadā iesniegtos EDP paziņojumus un uzmanību veltot pēdējam paziņojumam (2014. gada oktobris). Vajadzības gadījumā ir veikts salīdzinājums ar 2014. gada aprīļa paziņojumu, kā arī 2013. gada paziņojumiem. 2. Galvenie konstatējumi par 2014. gada paziņojumiem par valdības budžeta deficīta un parāda līmeni 2.1. Savlaicīgums, ticamība un pilnīgums 2.1.1. Savlaicīgums Dalībvalstīm divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un 1. oktobrim, jāiesniedz Eurostat faktiskie un plānotie EDP dati[4]. 2014. gadā iesniegtie EDP paziņojumi bija par 2010.–2014. gadu. 2014. gada rādītāji ir valsts iestāžu plānotie rādītāji, savukārt 2010.–2013. gada rādītāji ir faktiskie dati[5]. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 1. punktu Eurostat novērtē dalībvalstu iesniegtos faktiskos nevis plānotos datus. Datu iesniegšanas termiņi tiek pilnībā ievēroti. Visas dalībvalstis 2014. gadā iesniedza abu EDP paziņojumu faktiskos datus, ievērojot juridiski noteikto termiņu. Attiecībā uz plānotajiem datiem dažas valstis iesniedza plānotos datus par 2014. gadu vēlāk nekā faktiskos datus. 2.1.2. Ticamība Pārskatīšanas laikposmā no 2014. gada aprīļa un 2014. gada oktobrim galvenokārt tika veiktas saistībā ar jaunās EKS 2010 ieviešanu un citām statistikas pārmaiņām. Pretstatā iepriekšējiem gadiem parāda attiecība tika pārskatīta vairāk nekā budžeta deficīta attiecība, jo īpaši sakarā ar publiskā sektora vienību pārklasificēšanu vispārējās valdības sektorā un IKP būtiskajiem palielinājumiem. Ar jauno EKS 2010 tika ieviestas šādas trīs galvenās metodoloģiskās pārmaiņas. · To kritēriju pārmaiņa, kurus izmanto, lai noteiktu vispārējā valdības sektora jomu; tas var izraisīt vienību pārklasificēšanu vispārējās valdības sektorā vai ārpus tā. · To vienreizējo maksājumu ierakstīšanas pārmaiņa, kurus maksā valdībai saistībā ar pensiju fondu pārvešanu. · Korekcijas atcelšana attiecībā uz neto procentu plūsmām, kas saistītas ar mijmaiņas darījumu līgumiem un nestandartizētiem procentu likmes nākotnes līgumiem. Detalizēta tabula tika sniegta kopā ar oktobra paziņojumu presei, kurā bija informācija par galvenajām pārmaiņām dalībvalsts un gada dalījumā[6]. Lielākās pozitīvās[7] 2013. gada deficīta (procentos no IKP) pārskatīšanas notika Īrijā (+1,5 procentpunkti), Luksemburgā (+0,6 procentpunkti), Kiprā (+0,5 procentpunkti) un Grieķijā (+0,5 procentpunkti). Lielākā negatīvā[8] deficīta pārskatīšana notika Lietuvā (-0,5 procentpunkti), un piecām dalībvalstīm tā bija —0,3 procentpunkti. Parasti IKP korekcija ievērojami neietekmē valdības budžeta deficīta attiecību, bet saistībā ar EKS 2010 un citām (dažos gadījumos kritēriju) pārmaiņām vairākas dalībvalstis ir ievērojami pārskatījušas IKP (parasti augšupvērstā virzienā). Aušupvērstās IKP pārskatīšanas ir ievērojami uzlabojušas 2013. gada deficīta attiecību Kiprā (+0,5 procentpunkti), Īrijā (+0,4 procentpunkti), Slovēnijā (+0,4 procentpunkti) un Apvienotajā Karalistē (+0,3 procentpunkti). Attiecībā uz 2013. gada deficīta pārskatīšanām, kuras izraisīja EKS 2010 ieviešana, lielākā pozitīvā pārskatīšana bija Īrijā (+0.9 procentpunkti) un Grieķijā (+0,3 procentpunkti), savukārt lielākās negatīvās pārskatīšanas tika konstatētas Lietuvā (-0,5 procentpunkti) un Apvienotajā Karalistē (-0,4 procentpunkti). Citas lielas 2013. gada deficīta pārskatīšanas (kas nav saistītas ar EKS 2010 ieviešanu valdības kontos vai IKP pārmaiņām) tika novērotas Luksemburgā (+0,5 procentpunkti), Slovākijā (+ 0,3 procentpunkti), Igaunijā (-0,3 procentpunkti) un Beļģijā (-0,4 procentpunkti). Vairākas dalībvalstis ir ievērojami pārskatījušas 2013. gada parāda attiecību. IKP pārskatīšanas (saucēja) ietekme parasti ir lielāka uz valdības parāda attiecību nekā uz valdības deficīta attiecību. Aušupvērstai IKP pārskatīšanai ir būtiska parāda attiecības mazinoša ietekme (īpaši, ja parāda līmenis ir augsts). Deviņas dalībvalstis pārskatīja 2013. gada parāda attiecību par 2 procentpunktiem no IKP vai vairāk: Kipra (-9,5 procentpunkti), Nīderlande (-4,9 procentpunkti), Itālija (-4,8 procentpunkti), Apvienotā Karaliste (-3,3 procentpunkti), Malta (-3,2 procentpunkti), Zviedrija (-2,0 procentpunkti), Beļģija (+3,0 procentpunkti), Austrija (+6,7 procentpunkti) un Horvātija (+8,6 procentpunkti). IKP pārmaiņu ietekme uz parāda attiecību bija īpaši izteikta Īrijā un Kiprā, lai gan Īrijā to lielā mērā neitralizēja EKS 2010 ietekme (tas pats bija vērojams arī Portugālē). Visās ES valstīs, izņemot Dāniju, parāda (skaitītājs) pārskatīšana sakarā ar EKS 2010 ieviešanu viennozīmīgi bija jūtamāka nekā pārskatīšanas citu iemeslu dēļ. Tomēr šīm citām pārskatīšanām bija salīdzinoši liela ietekme Beļģijā (+1,7 procentpunkti), Dānijā (+1,1 procentpunkts) un Francijā (+0,9 procentpunkti). 2.1.3. Tabulu pilnīgums un papildu informācija Paziņojumu tabulu aizpildīšana ir svarīgs juridisks pienākums, kas jāizpilda, lai Eurostat varētu pareizi novērtēt datu kvalitāti. Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 2. punktā teikts, ka dalībvalstīm jāsniedz Eurostat attiecīgā statistikas informācija, kas “jo īpaši [..] ir: a) nacionālo kontu dati; b) apraksti; c) EDP paziņošanas tabulas; d) paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi.” Ir četras galvenās EDP paziņošanas tabulas. 1. tabula attiecas uz paziņojumiem par valdības deficītu/pārpalikumu un parāda līmeni, 2.A līdz 2.D tabulā sniedz datus, ar kuriem paskaidro pāreju – valdības bilances valsts definīcijas un katra valdības apakšsektora deficīts/pārpalikums, 3.A līdz 3.D tabulā sniedz datus, ar kuriem paskaidro valdības deficīta/pārpalikuma un pārējo attiecīgo faktoru ietekmi uz valdības parāda līmeņa svārstībām un parāda konsolidāciju. 4. tabula galvenokārt ietver datus par tirdzniecības kredītiem un avansiem[9]. EDP 1. līdz 3. tabulas aizpildīšana ir juridisks pienākums. 1. un 2.A tabula (centrālā valdība) attiecas uz 2010. līdz 2014. gadu, savukārt pārējās tabulas attiecas uz 2010. līdz 2013. gadu[10]. Vairākums dalībvalstu ir aizpildījušas visas EDP paziņošanas tabulas[11]. 2014. gada oktobra paziņojumā visas dalībvalstis EDP 2. tabulā sniedza detalizētu informāciju par saikni starp budžeta saldo un EDP pārpalikumu/deficītu visos apakšsektoros. Par Apvienoto Karalisti tika secināts, ka budžeta saldo aprēķināts, pamatojoties uz EKS 2010. Attiecīgi tika iesniegtas tikai dažas korekcijas, kas bija vajadzīgas, lai budžeta saldo pārveidotu deficītā/pārpalikumā saskaņā ar EKS. Dažas citas valstis arī iesniegušas tikai ierobežotu pārejas posteņu skaitu. Attiecībā uz EDP 3. tabulu ne visas dalībvalstis iesniedza prasītos dalījumus. Jo īpaši jānorāda, ka ne vienmēr tika sniegta prasītā informācija postenī “aizdevumi” un “kapitāls”. Lai gan dažās dalībvalstīs ir panākti uzlabojumi, daudzos gadījumos EDP 4. tabulas vispārējais aptvērums joprojām ir nepietiekams. Konkrēti – vairākas valstis nesniedz pilnīgus datus par tirdzniecības kredītu un avansu uzkrātajām saistībām; šie dati palīdz iegūt pilnīgāku priekšstatu par valdības saistībām. EDP tabulas vēl var pilnveidot. Tomēr, šķiet, ka atlikušās problēmas maz ietekmē datu kvalitāti. Visas dalībvalstis iesniedza atbildes uz “Aptauju par paziņošanas tabulām”[12]. Lai gan atbilžu pilnīgums un kvalitāte salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir uzlabojusies, jāturpina iesāktais darbs, jo dažas valstis vēl joprojām nesniedz visas aptaujā pieprasītās ziņas. Tas galvenokārt attiecas uz datiem par centrālās valdības prasījumu un parādu anulēšanu, citu debitoru/kreditoru saistību dalījumu, valdības garantiju ierakstīšanu (galvenokārt vietējās valdības apakšsektors) un datiem par kapitāla ieguldījumiem. 2.1.4. Papildu tabulas par finanšu krīzi Kopš 2009. gada 15. jūlija Eurostat vāc datu kopu papildu tabulā par finanšu krīzi. 2014. gadā savāktie dati attiecas uz 2007.–2013. gadu. Izņemot astoņas dalībvalstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Horvātija, Malta, Polija, Rumānija un Slovākija), pārējās dalībvalstis ziņoja par dažādām valdības intervencēm saistībā ar finanšu krīzi 2007.–2013. gadā. Papildus paziņojumiem presei par EDP Eurostat publicēja informatīvu paziņojumu, kurā analizēja šos datus[13]. 2.1.5. Anketa par starpvaldību aizdevumiem Dalībvalstis sniedz datus arī par divpusējiem starpvaldību aizdevumiem, kas parasti ir saistīti ar finanšu atbalsta programmām. EDP paziņojumā presei ir iekļauta šī informācija, kā arī informācija par starpvaldību aizdevumiem saistībā ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI). 2013. gada dati galvenokārt attiecas uz aizdevumiem Grieķijai, Īrijai un Portugālei. Šādu divpusēju starpvaldību aizdevumu apjoms un starpvaldību aizdevumu apjoms saistībā ar EFSI būtiski pieauga finanšu krīzes kontekstā. Aizdevumus atskaita no ES 28 valstu un eurozonas valstu Māstrihtas valdības parāda agregātiem[14], jo abi aizdevumi tiek parādīti konsolidēti. Šīs konsolidācijas dēļ ES 28 valstu un eurozonas agregāti nav vienādi ar dalībvalstu parāda aritmētisko summu (t. i., iepriekš minētie starpvaldību aizdevumi nav iekļauti, lai izvairītos no dubultas uzskaites). Tādējādi attiecībā uz dalībvalstīm ziņojumā minētajos rādītājos par 2011., 2012. un 2013. gadu atspoguļotas summas saistībā ar EFSI. 2.2. Statistikas datu atbilstība uzskaites noteikumiem un saskanība 2.2.1. Informācijas apmaiņa un precizējumi Paziņošanas periodā starp paziņojumu iesniegšanas termiņu 1. oktobrī un datu publicēšanu 2014. gada 21. oktobrī Eurostat sazinājās ar visu dalībvalstu statistikas iestādēm, lai pieprasītu papildu informāciju un precizētu, kā uzskaites noteikumi piemēroti konkrētiem darījumiem. Šis process noritēja vairākās sarakstes kārtās starp Eurostat un valstu iestādēm. Līdz 4. oktobrim visām dalībvalstīm tika nosūtīti pirmās kārtas precizējumu pieprasījumi. Otrās kārtas pieprasījumi tika nosūtīti 21 valstij, savukārt trešās kārtas – piecām valstīm. Ceturtās un piektās kārtas pieprasījums tika nosūtīts vienai dalībvalstij. Eurostat lūdza dažas valstis pārskatīt paziņošanas tabulas. 2.2.2. Ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi Grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēti ar dialogu saistīti un metodikas izpētes apmeklējumi. Ar dialogu saistītus dalībvalstu apmeklējumus regulāri veica, lai pārskatītu iesniegtos datus, izskatītu metodikas jautājumus, apspriestu statistikas avotus un novērtētu atbilstību attiecīgajiem uzskaites noteikumiem, piemēram, par vispārējās valdības nošķiršanu, ierakstīšanas laiku un valdības darījumu un saistību klasifikāciju. Pēdējo gadu laikā ar EDP dialogu saistītie regulārie apmeklējumi notika biežāk; biežumu nosaka, balstoties uz valstu riska novērtēšanas procedūru, kuru izstrādājis Eurostat. Ja par dalībvalsti rodas kāds konkrēts jautājums, ko nevar atrisināt citādi kā tiekoties ar attiecīgo iestāžu pārstāvjiem, saīsinātā procedūrā tiek rīkots ad hoc apmeklējums dalībvalstī. Līdz 2014. gada novembrim Eurostat veica šādus ar EDP dialogu saistītus apmeklējumus: Bulgārija (22.–23. janvāris), Beļģija (3.–5. februāris), Vācija (26.–27. februāris), Grieķija (20.–21. marts), Malta (20.–21. maijs), Ungārija (10.–11. jūnijs), Francija (25.–26. jūnijs), Austrija (7.–8. jūlijs), Grieķija (22.–23. septembris), Kipra (24.–25. septembris) un Dānija (24.–25. septembris), Portugāle (10.–11. novembris), Čehijas Republika (19.–20. novembris) un Īrija (26.–28. novembris). Turklāt ad hoc apmeklējumi tika veikti Beļģijā (13.–14. februāris), Polijā (2. septembris), Rumānijā (8. septembris) un Luksemburgā (18. septembris). Eurostat 2.–4. jūnijā veica tehniska rakstura apmeklējumu Horvātijā, 5.–6. martā eurozonas pirmspievienošanās apmeklējumu Lietuvā un 8.–9. septembrī mācību apmeklējumu Horvātijā. Galīgos konstatējumus par katru ar dialogu saistītu apmeklējumu, tostarp aprakstu par rīcības priekšlikumiem, par kuriem bija panākta vienošanās, un situācijas aprakstu, nosūtīja Ekonomikas un finanšu komitejai un publicēja Eurostat tīmekļa vietnē. Šo priekšlikumu īstenošana palīdzēs pakāpeniski uzlabot datu kvalitāti. Metodikas izpētes apmeklējumus veic tikai tad, ja Eurostat ir konstatējis būtiskus riskus vai problēmas saistībā ar datu kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz izmantotajām metodēm, jēdzieniem un klasifikācijām. 2014. gadā netika veikti metodikas izpētes apmeklējumi. 2.2.3. Eurostat īpašās konsultācijas Dalībvalstis regulāri apspriedās ar Eurostat, lai noskaidrotu dažādus valstu uzskaites jautājumus saistībā ar turpmākajām vai iepriekšējām darbībām. Eurostat sniedz padomus saskaņā ar spēkā esošajām pamatnostādnēm. Lai nodrošinātu atbilstību pārredzamības noteikumiem, kas paredzēti grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009, Eurostat publicē sniegto padomu[15], ja vien iesaistītā dalībvalsts neiebilst. Eurostat 2014. gadā ir publicējis 16 ex ante padomus. 2.2.4. Tādas izmeklēšanas sākšana, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā Ar Regulu (ES) Nr. 1173/2011 Eiropas Parlaments un Padome pilnvaro Komisiju uzsākt izmeklēšanu, ja rodas aizdomas par manipulācijām ar statistikas datiem “apzinātas nepatiesu ziņu sniegšanas” vai “nopietnas nolaidības” dēļ. Ar Regulu (ES) Nr. 1173/2011 tiek ieviestas izmeklēšanas procedūras un atļautas finanšu sankcijas (līdz 0,2 % no IKP), ja tiek konstatētas manipulācijas ar statistikas datiem. Eiropas Komisija 2014. gada 11. jūlijā nolēma sākt oficiālu izmeklēšanu par iespējamām manipulācijām ar statistikas datiem Valensijas reģionā (Comunidad Valenciana) Spānijā[16]. Izmeklēšanā pārbaudīs, vai apzinātas vai nopietnas nolaidības dēļ sniegtie nepatiesie ziņojumi par izdevumiem reģionā izraisīja to, ka laikposmā no 1988. līdz 2011. gadam bija sagrozīti Spānijas valsts parāda un deficīta dati. Šī ir pirmā reize, kad Komisija izmanto savas jaunās pilnvaras, kas paredzētas “sešu tiesību aktu kopumā” ekonomikas pārvaldībai, lai izmeklētu kādas dalībvalsts iespējamas manipulācijas ar parāda un deficīta datiem. Ja Komisija uzskata, ka izmeklēšana apstiprina to, ka dati ir sagrozīti, tā var ieteikt, lai Padome uzliek dalībvalstij sodanaudu. Izmeklēšana joprojām turpinās. Komisija neapšauba pašreizējo EDP statistikas precizitāti Spānijā. 2.2.5. Jaunākie metodikas jautājumi Kā parasti Eurostat izvērtēja, vai EKS 2010 noteikumi ir pareizi piemēroti, īpaši ņemot vērā tā jaunākos lēmumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 10. panta 2. punktu. Šie lēmumi tika iekļauti Rokasgrāmatā par valdības budžeta deficītu un parādu (MGDD), kuras jaunāko redakciju publicēja 2014. gada augustā[17]. Jaunajā redakcijā ir astoņas daļas, bet tikai dažas nodaļas bija jāatjaunina, lai saskaņotu tās ar EKS 2010. Eurostat nodrošina papildu metodikas norādījumu dokumentāciju par uzskaites noteikumiem attiecībā uz EDP un VFS, papildinot vispārējos EKS 2010 noteikumus. Eurostat ir atbildīgs par norādījumu sagatavošanu, un tas notiek pēc apspriešanās ar dalībvalstīm. Eurostat 2014. gadā publicēja šādus trīs veidu norādījumus: - centrālo uzkrājumu uzturēšanas struktūru (CUUS) klasifikācija EKS 2010; - atliktā nodokļa aktīvi (DTA) un ar DTA saistīto nodokļu kredītu ierakstīšana EKS 2010; - zaudējumu apvērses klauzulas aktīvu pārdošanā, ko veic valdība, nacionālajos kontos. Kopš 2013. gada janvāra Eurostat savā tīmekļa vietnē ir publicējis “EDP procesu aprakstu”. Šā dokumenta mērķis ir aprakstīt procedūras un principus, ko Eurostat piemēro EDP datu verifikācijas procesā. 2.2.6. Atbilstība attiecīgajiem valdības kontiem Paziņošanas termiņi 1. aprīlī un 1. oktobrī, ko noteica ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009, tika ieviesti, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajiem gada un ceturkšņa valdības sektora kontiem, kuri vairākās EKS nosūtīšanas tabulās tiek iesniegti Eurostat. Eurostat sistemātiski analizē EDP paziņojumu atbilstību attiecīgajiem valdības sektora kontiem. Piemēram, valdības kopējiem izdevumu un ieņēmumu rādītājiem būtu jāatbilst iesniegtajam deficīta rādītājam. Tomēr attiecībā uz vispārējās valdības ceturkšņa finanšu kontiem eurozonas valstu pagaidu datu iesniegšanas termiņš ir noteikts pirms EDP paziņojuma iesniegšanas (t+85 dienas). EDP datu vispārējā atbilstība paziņotajiem EKS 2010 valdības kontiem pēdējos gados ir uzlabojusies un kopumā ir labāka nevis finanšu, bet nefinanšu datiem. 2014. gada oktobra ziņojumā EDP rādītāji un gada un ceturkšņa galvenie agregāti par vispārējo valdību (EKS 2. un 25. tabula) bija pilnībā saskanīgi attiecībā uz nefinanšu datiem un valdības ceturkšņa parādu. Tomēr dalībvalstīm vēl jāstrādā, lai nodrošinātu EDP un EKS tabulu saskanību finanšu datu ziņā. Ievērojamas neatbilstības starp EDP datiem un ceturkšņa finanšu kontiem tika konstatētas piecu dalībvalstu (Beļģijas, Vācijas, Grieķijas, Luksemburgas un Austrijas) 2014. gada oktobra paziņojumos. Nelielas atšķirības tika novērotas attiecībā uz četrām valstīm. 2.3. Publicēšana 2.3.1. Galveno rādītāju un detalizētu paziņošanas tabulu publicēšana Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. panta 1. punktā teikts: “Komisija (Eurostat) trīs nedēļu laikā pēc pārskatu sniegšanas termiņa, [..] paziņo faktiskos datus par valsts budžeta deficītu un valsts parādu, lai piemērotu Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Datus paziņo, tos publicējot.” Datus par valdības budžeta deficītu un parādu kopā ar visām dalībvalstu iesniegtajām paziņošanas tabulām publicēja 2014. gada 23. aprīlī[18] un 21. oktobrī[19]. Kopš 2012. gada februāra ar biežumu aptuveni T+115 dienas Eurostat regulāri publicē paziņojumu presei par valdības parāda ceturkšņa datiem (t. s. Māstrihtas parāds). Kopš 2014. gada februāra Eurostat publicē paziņojumu presei par vispārējās valdības ceturkšņa budžeta deficītu. Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 479/2009 dalībvalstis publicē faktiskos datus par budžeta deficītu un parādu. Visas dalībvalstis publicē budžeta deficīta un parāda rādītājus valsts līmenī. Vairākums dalībvalstu ir informējušas Eurostat, ka tās parasti publicē visas EDP tabulas. Sešas dalībvalstis (Bulgārija, Itālija, Luksemburga, Malta, Polija un Slovākija) publicē tikai dažas paziņošanas tabulas, savukārt viena dalībvalsts – Francija – nepublicē nevienu EDP tabulu valsts līmenī. 2.3.2. Piezīmes par datu kvalitāti Eurostat izteica piezīmi par datiem, kurus Nīderlande bija iekļāvusi 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā, sakarā ar neskaidrībām par valdības intervenču statistisko ietekmi saistībā ar SNS Reaal nacionalizāciju un pārstrukturēšanu 2013. gadā. Jautājums tika noskaidrots ar Nīderlandes statistikas iestādēm, un Eurostat atsauca piezīmi 2014. gada oktobra EDP paziņojumā. Turklāt Eurostat 2014. gada aprīlī atsauca piezīmi par datiem, kurus Austrija sniedza 2013. gada oktobra EDP paziņojumā, sakarā ar neskaidrībām par federālā revīzijas biroja ziņojuma secinājumu statistisko ietekmi uz Zalcburgas federālo zemi. Pēc Austrijas statistikas iestādes izmeklēšanas tika veiktas vajadzīgās paziņoto deficīta un parāda rādītāju pārskatīšanas. 2.3.3. Iesniegto datu grozījumi Eurostat nav grozījis datus, ko dalībvalstis iesniegušas 2014. gada aprīļa un oktobra EDP paziņojumos. 2.3.4. Metadatu (aprakstu[20]) publicēšana Grozītajā Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēts, ka EDP apraksti ir daļa no statistikas informācijas, kas dalībvalstīm ir jāsniedz, lai Eurostat varētu pārbaudīt atbilstību EKS noteikumiem. Turklāt regulā ir paredzēts, ka valstīm ir obligāti jāpublicē šie apraksti valsts mērogā. Eurostat ieviesa atjauninātu EDP aprakstu formātu, kā rezultātā jāveic strukturālas pārmaiņas un vajadzīga detalizētāka informācija. Atjauninātie EDP apraksti tika publicēti 2013. gada 12. decembrī[21]. Jaunie EDP apraksti 20 dalībvalstīm ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē. Attiecībā uz pārējām dalībvalstīm – Beļģija, Horvātija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija un Apvienotā Karaliste – darbs pie jaunajiem aprakstiem joprojām turpinās. Eurostat ir nepārtraukts dialogs ar dalībvalstīm par to īstenošanas plāniem. Kavēšanos var izskaidrot ar to, ka prioritāte ir noteikta EKS 2010 īstenošanai. Ir panākta vienošanās par jaunu apraksta veidni, kas pielāgota EKS 2010, un to paredzēts publicēt 2015. gada beigās. 3. Secinājumi Eurostat atzīst, ka kopumā ir uzlabojusies iesniegto datu saskaņotība un pilnīgums. Tomēr ir daži neatrisināti jautājumi, un dalībvalstīm jāpieliek vairāk pūļu, lai uzlabotu iesniegto tirdzniecības kredītu datu aptvērumu un kvalitāti un sasniegtu to pašu kvalitātes līmeni, kas panākts, aprēķinot citas valdības saistības. Tas jo īpaši attiecas uz Beļģiju, Dāniju, Vāciju, Īriju, Grieķiju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Kipru, Maltu, Nīderlandi un Apvienoto Karalisti. Eurostat 2014. gadā izteica piezīmi Nīderlandei par 2014. gada aprīļa EDP paziņojumā sniegtajiem datiem. Piezīme tika atsaukta 2014. gada oktobrī. 2014. gada oktobra EDP paziņojumā presei, kas bija pirmais EDP paziņojums saskaņā ar EKS 2010, nebija citu piezīmju vai grozījumu attiecībā uz iesniegtajiem datiem. Iepriekšējo deficīta un parāda datu pārskatīšanas bija pilnībā pamatotas, ņemot vērā EKS 2010 īstenošanu. Vispārīgi Eurostat secina, ka 2014. gadā turpināja uzlaboties iesniegto fiskālo datu kvalitāte. Kopumā dalībvalstis ir sniegušas kvalitatīvāku informāciju gan EDP paziņošanas tabulās, gan citās attiecīgās statistikas atskaitēs. [1] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp. [2] COM(2014) 122 final. [3] OV L 174, 26.6.2013., 1.–727. lpp. [4] Grozītās Regulas (EK) Nr. 479/2009 3. panta 1. un 3. punkts. [5] Faktiskie dati var būt galīgie, daļēji pabeigtie vai lēstie rādītāji. [6] Skatīt http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Deficīta samazinājums. [8] Deficīta palielinājums. [9] Skatīt Padomes 1993. gada 22. novembra protokola paziņojumus. https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] Grozītajā Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 nav tieši prasīts sniegt plānotos datus citās EDP tabulās, izņemot 1. un 2.A tabulu. [11] Dalībvalstu iesniegtās EDP paziņošanas tabulas var atrast Eurostat tīmekļa vietnē. Skatīt: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] Šajā aptaujas anketā ir 13 iedaļas, kurās jānorāda kvantitatīva un dažreiz arī kvalitatīva informācija vairākās jomās, piemēram, nodokļu un sociālo iemaksu darījumi un darījumi ar ES, militāru iekārtu iegāde, valdības garantijas, parādu anulēšana, valdības kapitāla ieguldīšana publiskās sabiedrībās, publiskās un privātās partnerības u. tml. [13] Skatīt: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] Saskaņā ar EK Līgumiem pievienoto protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru valdības parāds ir vispārējās valdības sektora konsolidētā parāda kopapjoms (tā nominālvērtībā), kas līdz gada beigām nav nomaksāts. Saskaņā ar Regulu Nr. 479/2009, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 220/2014, tajā ir ietvertas šādas kategorijas: valūta un noguldījumi (AF.2), parāda vērtspapīri (AF.3) un aizdevumi (AF.4), kā noteikts EKS 2010. [15] Skatīt: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] C(2014) 4856, final. [17] Skatīt: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] Skatīt: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] Skatīt: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] Metožu, procedūru un avotu apraksti, ko izmanto, lai apkopotu faktiskos datus par deficītu un parādu un tajos izmantotajiem valdības sektora kontiem. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories