LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 4.5.2010 
SEC(2010) 560 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
kas adres ēts Grieķijai, lai pastiprin ātu un paplašin ātu fiskālo uzraudz ību, un ar ko 
Grieķijai pieprasa veikt budžeta defic īta samazin āšanas pas ākumus, kurus uzskata par 
nepieciešamiem, lai nov ērstu pārmērīgu budžeta defic ītu 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
kas adres ēts Grieķijai, lai pastiprin ātu un paplašin ātu fiskālo uzraudz ību, un ar ko 
Grieķijai pieprasa veikt budžeta defic īta samazin āšanas pas ākumus, kurus uzskata par 
nepieciešamiem, lai nov ērstu pārmērīgu budžeta defic ītu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 
9. punktu un 136. pantu,  
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
1) Saska ņā ar LESD 136. panta 1. punktu attiec ībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vien ība 
ir euro, var pie ņemt īpašus pas ākumus, lai stiprin ātu to budžeta discipl īnas 
koordināciju un uzraudz ību. 
2) LESD 126. pant ā ir noteikts, ka dal ībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta 
deficīta, un šim nol ūkam min ētajā pantā ir izklāstīta budžeta defic īta novēršanas 
procedūra. Stabilit ātes un izaugsmes pakts, kura korekt īvajā daļā ir noteikta p ārmērīga 
budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošana, kalpo par atbalstu vald ības 
politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā ekonomisko 
situāciju. 
3) Saska ņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma (EK l īguma) 104. panta 6. punktu 
Padome 2009. gada 27. apr īlī nolēma, ka Grie ķijā ir pārmērīgs budžeta defic īts, un 
saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes 1997. gada 
7. jūlija Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta 
deficīta novēršanas proced ūras īstenošanu, sagatavoja ieteikumus, lai nov ērstu 
pārmērīgu budžeta defic ītu vēlākais līdz 2010. gadam. Turkl āt Padome noteica, ka 
efektīvu pasākumu veikšanas termi ņš ir 2009. gada 27. oktobris. Saska ņā ar LESD 
126. panta 8. punktu Padome 2009. gada 30. novembr ī konstatēja, ka Grie ķija nav 
veikusi efekt īvus pasākumus; tāpēc saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome 
2010. gada 16. febru ārī pieprasīja Grieķijai veikt defic īta samazin āšanas pas ākumus 
vēlākais līdz 2012. gadam. Turkl āt Padome noteica, ka efekt īvu pasākumu veikšanas 
termiņš ir 2010. gada 15. maijs. 
4) Saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 2. punktu, ja dal ībvalsts ir 
veikusi efekt īvus pasākumus un ja p ēc minētā ieteikuma pie ņemšanas norisin ās 
negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas liel ā mēra negatīvi ietekm ē valsts 
finanses, tad Padome, pamatojoties uz  Komisijas ieteikumu, var nolemt pie ņemt 
pārskatītu ieteikumu saska ņā ar LESD 126. panta 9. punktu. 
LV 3   LV 5) Saska ņā ar Komisijas dienestu  2009. gada rudens prognoz ēm, ko par pamatu 
izmantoja s ākotnējā Grieķijai adres ētajā paziņojumā, bija paredz ēts, ka 2010. gad ā 
IKP samazin āsies par ¾ un, s ākot ar 2011. gadu, šis r ādītājs uzlabosies, ņemot vērā 
prognozēto ekonomikas izaugsmi 0,7 % apm ērā. Paredzams, ka 2010. gad ā reālais 
IKP krasi samazin āsies, kam sekos turpm āka lejupsl īde 2011. gad ā. Sagaidāms, ka pēc 
tam izaugsme pak āpeniski atjaunosies. Ja netiks veiktas izmai ņas politik ā, šī 
ekonomisk ās situācijas ievērojamā pasliktināšanās negatīvi ietekm ēs arī valsts finanšu 
prognozes. Te j āpiemin ar ī valsts budžeta defic īta 2009. gada p ārskatīšana (laik ā, kad 
tika pieņemts lēmums saska ņā ar 126. panta 9. punktu, apl ēstais rādītājs bija 12,7 % no 
IKP, savuk ārt budžeta pazi ņojumā, ko Grie ķija iesniedza 2010. gada 1. apr īlī, 
uzrādītais defic īts bija 13,6 %), k ā arī iespējama turpm āka pārskatīšana (rādītāju 
palielinot par 0,3 l īdz 0,5 % no IKP) p ēc tam, kad tiks pabeigtas Eurostat  un Grieķijas 
statistikas iest āžu kopīgi veiktās pārbaudes1. Visbeidzot, tirgos past āvošās bažas par 
valsts finanšu perspekt īvām ir krasi palielin ājušas riska uzcenojumu valsts par ādam, 
kas ir vēl vairāk apgrūtinājis valsts budžeta defic īta un valsts par āda dinamikas 
kontroli. Saska ņā ar sākotnējo novērtējumu, ko Komisija veica 2010. gada mart ā, 
Grieķija īstenoja piepras ītos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu pl ānoto defic īta mērķi 
2010. gadam. Tom ēr straujās izmaiņas ekonomikas situ ācijā nozīmē to, ka šos pl ānus 
vairs nevar uzskat īt par derīgiem. Ņemot vērā valsts maks ātspējas tiešu apdraud ējumu, 
šā gada laik ā ir jāveic vēl radikālāki pasākumi. Taj ā pašā laikā šobrīd prognoz ētā 
ekonomikas kras ā lejupslīde nozīmē to, ka s ākotnēji plānoto budžeta defic īta 
samazināšanu neb ūs iespējams īstenot. Var uzskat īt, ka Grie ķijā ir norisin ājušies 
negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas liel ā mērā negatīvi ietekm ējuši valsts 
finanses, un t āpēc var iesniegt p ārskatītus ieteikumus saska ņā ar LESD 136. pantu un 
126. panta 9. punktu.  
6) No iepriekš min ētajiem apsv ērumiem izriet, ka termi ņš, kas tika noteikts Padomes 
2010. gada 16. febru āra paziņojumā par pārmērīga budžeta defic īta novēršanu 
Grieķijā, ir jāpagarina par 2 gadiem, t.i., l īdz 2014. gadam. 
7) Valsts kop ējais parāds 2009. gada beig ās bija 115,1 % no IKP. Š ī parāda attiecība ir 
viena no augst ākajām ES un krietni p ārsniedz L īgumā noteikto atsauces v ērtību 60 % 
no IKP. Turkl āt šobrīd veikto statistikas p ārbaužu rezult ātā šis rādītājs varētu tikt 
pārskatīts un palielin āts (par 5 l īdz 7 procentpunktiem). Ja izdotos samazin āt budžeta 
deficītu, kas tiek uzskat īts par vajadz īgu un šā brīža apstākļos paveicamu uzdevumu, 
no 2014. gada par āda pieaugums tiktu aptur ēts. Papildus past āvīgi augstajam valsts 
budžeta defic ītam arī zembilances oper ācijas lielā mērā ir ietekm ējušas par āda 
pieaugumu. Tas ir mazin ājis tirgu p ārliecību, ka vald ība spēs apturēt parāda 
palielināšanos. Attiec ībā uz budžeta defic ītu un citiem faktoriem, kas palielina par ādu, 
Grieķijai ir nekav ējoties jāveic izšķiroši pasākumi iepriekš nepieredz ētā apmērā, lai 
apturētu parāda un IKP attiec ības palielin āšanos un p ēc iespējas drīzāk vajadzīgo 
finansējumu nodrošin ātu tirgus. 
8) Ņemot vērā valsts finanšu st āvokļa kraso pasliktin āšanos, euro zonas dal ībvalstis ir 
nolēmušas papildus daudzpus ējai palīdzībai, ko pieš ķīris Starptautiskais Val ūtas fonds, 
Grieķijai sniegt stabilit ātes nodrošin āšanai paredz ētu atbalstu, lai vis ā euro zon ā 
saglabātu finanšu stabilit āti. Šo atbalstu sniegs, sakopojot divpus ējus aizdevumus, un 
to koordin ēs Komisija. Aizdev ēji ir nolēmuši, ka atbalsts b ūs atkarīgs no tā, vai 
                                                 
1 Eurostat  ziņu izlaidums 55/2010, 2010. gada 22. apr īlis. 
LV 4   LV Grieķija ievēros šo lēmumu. Proti, Grie ķijai būtu jāīsteno šaj ā lēmumā norādītie 
pasākumi saska ņā ar tajā minēto grafiku, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
1. Grie ķija pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2014. gadam nov ērš pašreiz ējo 
pārmērīgo budžeta defic ītu.  
2. P ārmērīga budžeta defic īta novēršanai nepieciešam ās korekcijas m ērķis ir nodrošin āt, 
ka valsts kopbudžeta defic īts nepārsniedz 18 508 miljonus euro (8,0 % no IKP) 
2010. gad ā, 17 065 miljonus euro (7,6 % no IKP) 2011. gad ā, 14 916 miljonus euro 
(6,5 % no IKP) 2012. gad ā, 11 399 miljonus euro (4,9 % no IKP) 2013. gad ā un 
6 385 miljonus euro (2,6 % no IKP) 2014. gad ā. Šā mērķa īstenošanai laikposm ā no 
2009. līdz 2014. gadam b ūs jāpanāk struktur ālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % 
apmērā no IKP. 
3. Š ā panta 2. punkt ā noteiktajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts konsolid ētā 
kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu 34 058 miljonus euro 2010. gad ā, 
17 365 miljonus euro 2011. gad ā, 15 016 miljonus euro 2012. gad ā, 11 599 miljonus 
euro 2013. gad ā un 7885 miljonus euro 2014. gad ā. Pamatojoties uz pašreiz ējām IKP 
prognozēm, parāda attiecība pret IKP b ūs 133,2 % 2010. gad ā, 145,2 % 2011. gad ā, 
148,8 % 2012. gad ā, 149,6 % 2013. gad ā un 148,4 % 2014. gad ā. 
2. pants 
1. L īdz 2010. gada j ūnija beigām Grieķija veic šādus pasākumus: 
a) pieņem tiesību aktus, ar ko ievieš progres īva nodokļa sistēmu visiem ien ākumu 
avotiem un horizont āli vienādotu režīmu attiec ībā uz ienākumiem, kas g ūti no 
darba un pamatl īdzekļiem; 
b) pieņem tiesību aktus, ar ko atce ļ visus nodok ļu sistēmā paredzētos 
atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodok ļu piemērošanu, ietverot 
ienākumus no ier ēdņiem izmaks ātajiem īpašajiem pabalstiem; 
c) atce ļ ārkārtas rezervei paredz ētās budžeta apropri ācijas, tādējādi ietaupot 
700 miljonus euro; 
d) atce ļ lielāko daļu solidarit ātes pabalstam paredz ēto budžeta apropri āciju 
(izņemot nabadz ības samazin āšanai paredz ēto daļu), tādējādi ietaupot 
400 miljonus euro; 
e) samazina visaugst ākās pensijas, t ādējādi pilnā gadā ietaupot 500 miljonus euro 
(350 miljonus euro 2010. gad ā); 
LV 5   LV f) samazina ier ēdņiem izmaks ātās Lieldienu, vasaras un Ziemassv ētku prēmijas 
un pabalstus, t ādējādi pilnā gadā ietaupot 1500 miljonus euro (1100 miljonus 
euro 2010. gad ā);  
g) atce ļ pensionāriem izmaks ātās Lieldienu, vasaras un Ziemassv ētku prēmijas, 
vienlaikus aizsarg ājot tos, kuri sa ņem zemas pensijas, t ādējādi pilnā gadā 
ietaupot 1900 miljonus euro (1500 miljonus euro 2010. gad ā); 
h) palielina PVN likmi, t ādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz 1,8 miljardus euro 
(800 miljonus euro 2010. gad ā); 
i) palielina akc īzes nodokli degvie lai, tabakai un alkoholam, t ādējādi pilnā gadā 
iekasējot vismaz 1050 miljonus euro (450 miljonus euro 2010. gad ā); 
j) pieņem tiesību aktus, ar ko īsteno pakalpojumu direkt īvu2; 
k) pieņem tiesību aktus, ar ko p ārveido un vienk āršo valsts p ārvaldi viet ējā 
līmenī, lai samazin ātu darbības izmaksas; 
l) izveido darba gr upu, lai uzlabotu strukt ūrfondu un koh ēzijas fondu apg ūšanas 
līmeni; 
m) pieņem tiesību aktus, ar ko vienk āršo jaunu uz ņēmumu dibin āšanu; 
n) salīdzinājumā ar plāniem valsts ieguld ījumus samazina par 500 miljoniem 
euro; 
o) budžeta apropri ācijas, kas paredz ētas strukt ūrfondu un koh ēzijas fondu 
līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā kontā, ko nevar izmantot citiem 
mērķiem. 
2. L īdz 2010. gada septembra beig ām Grieķija pieņem šādus pasākumus: 
a) budžet ā projektā 2011. gadam iek ļauj fiskālās konsolid ācijas pasākumus, kuri 
veido vismaz 3,2 % no IKP (4,3 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gad ā īstenotos 
pasākumus). Budžet ā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gad ījumos –
 pasākumus, kuru m ērķis ir gūt salīdzināmus ietaup ījumus): visp ārējās valdības 
starpposma pat ēriņu samazina par vismaz 300 miljoniem euro sal īdzinājumā ar 
2010. gada l īmeni (papildus ietaup ījumiem, kas izriet no valsts p ārvaldes un 
pašvaldību reformas, kas min ētas šajā punktā), iesaldē pensiju indeks āciju 
(tādējādi ietaupot 100 miljonus euro), ļoti rentabliem uz ņēmumiem pagaidu 
kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gad ā 
nodrošinātu papildu ikgad ējus ienākumus vismaz 600 miljonu euro apm ērā), 
ievieš uz apr ēķinu pamata noteiktus nodok ļus pašnodarbin ātām person ām (kas 
2011. gad ā nodrošin ātu vismaz 400 miljonus euro un liel ākus ieņēmumus 
2012. un 2013. gad ā), paplašina PVN b āzi, ietverot atseviš ķus pakalpojumus, 
kas pašlaik taj ā nav iekļauti, un 30 % pre ču un pakalpojumu piem ēro nevis 
pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošin ātu ieņēmumus 
                                                 
2 Eiropas Parlamenta un Padome s 2006. gada 12. decembra Direkt īva 2006/123/EK par pakalpojumiem 
iekšējā tirgū, (OV L 376, 27.12.2006.). 
LV 6   LV 1 miljarda euro apm ērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO² emisij ām 
(kas 2011. gad ā nodrošin ātu vismaz 300 miljonus euro), vald ība ievieš ties ību 
aktus, ar ko veic reformas valsts p ārvaldē, un veic pašvald ību reorganiz āciju 
(tādējādi 2011. gad ā izmaksas samazinot par vismaz 500 miljoniem euro un 
2012. un 2013. gad ā – vēl par 500 miljoniem euro ), samazina iekšzemes 
finansētos ieguld ījumus (par vismaz 1 miljardu euro), priorit āti piešķirot 
ieguldījumu projektiem, ko finans ē no ES strukt ūrfondiem, ievieš iniciat īvas, 
lai noregul ētu zemes izmantošanas noteikumu p ārkāpumus (kas laikposm ā no 
2011. līdz 2013. gadam nodrošin ātu vismaz 1500 miljonus euro, no kuriem 
vismaz 500 miljonus euro 2011. gad ā), iekasē ieņēmumus no sp ēļu 
licencēšanas (vismaz 500 miljonus euro no licen ču pārdošanas un 200 miljonus 
euro no nodev ām), paplašina nekustam ā īpašuma nodok ļa aprēķina bāzi, 
atjauninot akt īvu vērtību (kas nodrošin ātu papildu ie ņēmumus 500 miljonu 
euro apm ērā), palielina nodok ļus par nat ūrā izmaksātām algām, tostarp 
piemēro nodokli maš īnu nomas maks ājumiem (kas nodrošin ātu vismaz 
150 miljonus euro), palielina nodok ļus par luksusprec ēm (par vismaz 
100 miljoniem euro), ievieš īpašu nodokli par neat ļautām būvēm (kas 
nodrošinātu vismaz 800 miljonus euro gad ā), valsts sektor ā aizstāj tikai 20 % 
no darba ņēmējiem, kuri pension ējas (valdības un pašvald ību iestādēs, valsts 
uzņēmumos, valsts a ģentūrās un citās valsts iest ādēs); 
b) ievieš ties ību aktus, ar ko veic pensiju sist ēmas reformas, lai nodrošin ātu tās 
ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermi ņā. Ar šiem ties ību aktiem k ā vienotu 
likumā noteikto pension ēšanās vecumu nosaka 65 gadus (ar ī sievietēm), esošos 
pensiju fondus apvieno trijos fondos un ievieš jaunu kop īgu pensiju sist ēmu 
attiecībā uz visiem esošajiem un n ākotnē pieņemtiem darbiniekiem (sist ēma 
būs spēkā no 2013. gada 1. janv āra), pazemina pensiju maksim ālo apjomu, 
pakāpeniski no 37 l īdz 40 gadiem palielina minim ālo periodu pensiju 
iemaksām, lai saņemtu pilnu pensiju (l īdz 2015. gadam), s ākot no 2011. gada 
1. janvāra, kā minimālo pension ēšanās vecumu nosaka 60 gadus (tostarp smagu 
un bīstamu darbu str ādniekiem, k ā arī tiem, kuri pensiju iemaksas maks ājuši 
40 gadus), atce ļ īpašos noteikumus attiec ībā uz person ām, kuras bija 
apdrošinātas pirms 1993. gada (saglab ājot iegūtās tiesības), ievērojami sa īsina 
par grūtām un bīstamām uzskat āmu profesiju sarakstu, samazina pensiju 
pabalstus (par 6 % gad ā) personām, kuras pension ējas 60–65 gadu vecum ā un 
kuru pensijas iemaksu periods ir maz āks par 40 gadiem, izveido autom ātisku 
korekcijas meh ānismu, kas sasaista pension ēšanās vecumu un paredzam ā mūža 
ilguma pieaugumu (no 2020. gada), ievieš no materi ālā stāvokļa atkarīgu 
minimālo garant ēto ienākumu veciem cilv ēkiem, kuru vecums p ārsniedz 
likumā noteikto pension ēšanās vecumu, ievieš stingr ākus noteikumus un 
regulāri pārskata krit ērijus, lai pieš ķirtu invalidit ātes pensijas, uz iemaks ām 
balstītajā shēmā izdara izmai ņas pensijas apr ēķināšanas formul ā, lai 
pastiprinātu saikni starp veiktaj ām iemaks ām un saņemtajiem pabalstiem (ar 
uzkrājuma likmi, kas nep ārsniedz vid ējo gada likmi 1,2 % apm ērā), kā arī 
pensiju ie ņēmumu apr ēķinā iekļauj visas dz īves laikā gūtos ienākumus 
(saglabājot iegūtās tiesības). Šo ties ību aktu īstenošana ļautu nākamajās 
desmitgad ēs samazin āt pensiju izdevumu attiec ības pret IKP paredz ēto 
pieaugumu zem vid ējā euro zonas l īmeņa, kā arī laikposm ā no 2010. l īdz 
2060. gadam ierobežot pensij ām paredz ēto valsts sektora izdevumu 
pieaugumu, lai tie nep ārsniegtu 2,5 % no IKP;  
LV 7   LV c) pastiprina Galven ās grāmatvedības iestādes lomu un palielina t ās resursus, k ā 
arī ievieš aizsardz ības pasākumus, lai nov ērstu iespējamu politisku iejaukšanos 
datu prognoz ēšanā un uzskait ē. 
d) izstr ādā reformu pl ānu attiec ībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts 
sektorā, tostarp izveido vienoto maks ājumu iest ādi, kas veic algu izmaksu; 
ievieš kop īgus principus un grafiku, lai izveidotu racionaliz ētu un vienotu 
valsts sektora atalgojuma sist ēmu, ko piem ēro valsts iest ādēm, pašvald ībām un 
citām struktūrām;  
e) ievieš ties ību aktus, ar ko uzlabo nodok ļu administr ēšanas un kontroles 
efektivitāti; 
f) uzsāk valsts p ārvaldes un esošo soci ālo programmu neatkar īgu pārbaudi; 
g) public ē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz naudas pl ūsmas principu) 
par valsts iest āžu un to pak ļautībā esošo strukt ūru ieņēmumiem, izdevumiem, 
finansējumu un nokav ētiem maks ājumiem; 
h) izstr ādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu v ākšanu un apstr ādi, it seviš ķi 
pilnveidojot statistikas iest āžu un Galven ās grāmatvedības iestādes kontroles 
mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbild ību nepareizu zi ņojumu 
sniegšanas gad ījumos, tādējādi dodot iesp ēju ātri iegūt kvalitat īvus valsts 
iestāžu datus, kas pras īti Regulā (EK) Nr. 2223/963, (EK) Nr. 264/20004, 
(EK) Nr. 1221/20025, (EK) Nr. 501/20046, (EK) Nr. 1222/20047, 
(EK) Nr. 1161/20058, (EK) Nr. 223/20099 un (EK) Nr. 479/200910; 
i) regul āri publicē informāciju par finanšu st āvokli valsts uz ņēmumos un cit ās 
valsts strukt ūrās, kas nav klasific ētas kā valsts p ārvaldes iest ādes (tostarp 
detalizētas ienākumu deklar ācijas, bilances un  datus par nodarbin ātību un algu 
izdevumiem). 
                                                 
3 Padomes 1996. gada 25. j ūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacion ālo un reģionālo kontu 
sistēmu Kopien ā, OV L 310, 30.11.1996 . 
4 Komisijas 2000. gada 3. febru āra Regula (EK) Nr. 264/2000 par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 
īstenošanu attiec ībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku, OV L 29/4, 4.2.2000.  
5 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. j ūnija Regula (EK) Nr. 1221/2002 par valsts ceturkš ņa 
nefinanšu p ārskatiem, OV L 179/1 , 9.7.2002.  
6 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 501/2004 par valsts ceturkš ņa 
finanšu pārskatiem, OV L 81/1, 19.3.2004.  
7 Padomes 2004. gada 28. j ūnija Regula (EK) Nr. 1222/2004 par to, k ā apkopot un s ūtīt datus, kas 
attiecas uz valsts par ādu ceturksn ī, OV L 233/1, 2.7.2004.  
8 Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. j ūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkš ņa 
nefinanšu kontu apkopošanu pa institucion āliem sektoriem, OV L 191/22, 22.7.2005.  
9 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku 
un ar ko atce ļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1101/2008 par t ādas 
statistikas inform ācijas nos ūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas 
konfidencialit āte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes L ēmumu 
89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju, OV L 87/164, 
31.3.2009.  
10 Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 479/2009 par to, k ā piemērot Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, OV L 
145/1, 10.6.2009 . 
LV 8   LV 3. L īdz 2010. gada decembra beig ām Grieķija pieņem šādus pasākumus: 
a) galīgajā variant ā pieņem pasākumus, kas min ēti 2. punkta a) un 
d) apakšpunkt ā;  
b) izstr ādā tiesību aktu projektu, lai nostiprin ātu fiskālo sistēmu. Tam jo seviš ķi 
jāietver vid ēja termiņa fiskālās sistēmas izveide, oblig ātas ārkārtas rezerves 
izveide budžet ā 10 % apm ērā no kopējām apropri ācijām, izdevumu stingr ākas 
uzraudzības mehānismu izveide, k ā arī neatkarīgas strukt ūras izveide fisk ālās 
politikas jom ā, lai sniegtu konsult ācijas un nodrošin ātu kvalific ētu pārbaudi 
fiskālo jautājumu jom ā;  
c) pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošan ās sistēmas reformas priv ātajā 
sektorā, tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu, uzlabojot 
darba laika organiz ācijas elast ību un nodrošinot, ka saska ņā ar vietējiem 
teritoriāliem līgumiem algu pieaugumu var noteikt zem āku par nozaru 
nolīgumos noteikto l īmeni; 
d) pieņem tiesību aktus par minim ālo algu, lai attiec ībā uz riska grup ām, 
piemēram, gados jauniem cilv ēkiem un ilglaic īgiem bezdarbniekiem, ieviestu 
atalgojumu zem minim ālās algas l īmeņa, un lai veiktu pas ākumus, kas 
nodrošina, ka pašreiz ējais minim ālās algas līmenis nomin ālā izteiksm ē tiek 
saglabāts trīs gadus; 
e) veic reformas nodarbin ātības aizsardz ības tiesību aktos, lai jaunu darbinieku 
pārbaudes laiku pagarin ātu līdz vienam gadam, samazina atlaišanas pabalstu 
vispārējo līmeni un nodrošina, ka gan uz str ādniekiem, gan uz kalpot ājiem 
attiecas vieni un tie paši atlaišanas pabalstu nosac ījumi, kā arī paaugstina 
minimālo slieksni noteikumu par kolekt īvo atlaišanu piem ērošanai, jo īpaši 
lielos uzņēmumos, un veicina pagaidu darba l īgumu liel āku izmantošanu; 
f) ievērojami palielina strukt ūrfondu un koh ēzijas fondu apg ūšanas līmeni;  
g) ievieš jaunu sist ēmu pārvaldībai zāļu jomā, veicinot ģenērisko zāļu 
izmantošanu; 
h) izveido vienotu publisk ā iepirkuma sist ēmu, tostarp centr ālu publisk ā 
iepirkuma iest ādi, lai nodrošin ātu noturīgas konkursa proced ūras, kā arī ex ante  
un ex post  pārbaudes; 
i) pieņem tiesību aktus, ar ko vienk āršo un pa ātrina uzņēmumu, rūpniecisko 
darbību un profesiju licenc ēšanas proced ūras; 
j) veic izmai ņas Grieķijas konkurences iest ādes organizatoriskaj ā sistēmā, lai 
palielinātu tās neatkarību, noteiktu pie ņemamus termi ņus lēmumu izskat īšanai 
un pieņemšanai un tai pieš ķirtu sūdzību noraid īšanas pilnvaras;  
k) labāk pārvalda valsts īpašumu, t ādējādi laikposm ā no 2011. l īdz 2013. gadam 
ietaupot vismaz 1 miljardu euro gad ā; 
l) veic pas ākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus attiec ībā uz pakalpojumu 
sniegšanas br īvību.  
LV 9   LV 4. L īdz 2011. gada marta beig ām Grieķija pieņem šādus pasākumus: 
galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas min ēti 3. punkta b) apakšpunkt ā. 
5. L īdz 2011. gada j ūnija beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: 
a) izveido racionaliz ētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sist ēmu, ko piem ēro 
valsts iest ādēm, pašvald ībām un cit ām strukt ūrām un kur ā atalgojums 
atspoguļo produktivit āti un uzdevumus; 
b) veic pas ākumus, lai īstenotu secin ājumus, kas ieg ūti ārējā neatkarīgā izpētē par 
valsts pārvaldes iest āžu funkcij ām;  
c) nostiprina darba inspek ciju, nodrošinot kvalific ētu person ālu un nosakot 
kvantitatīvus mērķus saistībā ar vairākām veicamaj ām pārbaudēm. 
6. L īdz 2011. gada septembra beig ām Grieķija pieņem šādus pasākumus: 
a) budžet ā projektā 2012. gadam iek ļauj fiskālās konsolid ācijas pasākumus, kuri 
veido vismaz 2,2 % no IKP. Budžet ā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai 
īpašos gad ījumos – pas ākumus, kuru m ērķis ir gūt salīdzināmus ietaup ījumus): 
vēl vairāk paplašina PVN b āzi, precēm un pakalpojumiem piem ērojot nevis 
pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (t ādējādi iegūstot papildus 
300 miljonus euro), v ēl vairāk samazina valsts sektor ā strādājošo skaitu 
papildus noteikumam par 1 jauna darbinieka pie ņemšanu 5 pension ējušos 
personu viet ā (tādējādi ietaupot vismaz 600 miljonus euro), ievieš akc īzes 
nodokli nealkoholiskiem dz ērieniem (kopsumm ā par vismaz 300 miljoniem 
euro), paaugstina nekustam ā īpašuma nodokli, atjauninot akt īvu vērtību 
(tādējādi gūstot vismaz 200 miljonu euro lielus papildu ie ņēmumus), 
pārstrukturiz ē teritoriālās valdības iestādes (tādējādi ietaupot vismaz 
500 miljonus euro), samazina visp ārējās valdības starpposma pat ēriņu (par 
vismaz 300 miljoniem euro sal īdzinājumā ar 2011. gada l īmeni), iesald ē 
nominālās pensijas, efekt īvāk iekasē uz aprēķinu pamata noteiktus nodok ļus, 
ko piemēro pašnodarbin ātām personām, (tādējādi iegūstot vismaz 100 miljonus 
euro), samazina p ārskaitījumus valsts uz ņēmumiem p ēc to pārstrukturēšanas 
(par vismaz 800 miljoniem euro), ievieš no materi ālā stāvokļa atkarīgus 
bezdarba pabalstus (t ādējādi ietaupot 500 miljonus euro), iekas ē lielākus 
ieņēmumus no azartsp ēļu licencēšanas (vismaz 225 miljonus euro no licen ču 
pārdošanas un 400 miljonus euro no nodev ām); 
b) samazina nodok ļu šķēršļus attiec ībā uz uzņēmumu apvienošanos un 
pārņemšanu;  
c) vienk āršo muitošanas proced ūras eksporta un importa jom ā;  
d) vēl vairāk palielina strukt ūrfondu un koh ēzijas fondu apg ūšanas līmeni; 
e) piln ībā īsteno lab āka regulējuma programmu, lai par 20 % samazin ātu 
administrat īvo slogu (sal īdzinājumā ar 2008. gadu). 
7. L īdz 2011. gada decembra beig ām Grieķija pieņem šādus pasākumus: 
LV 10   LV a) galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas min ēti 6. punkta a) apakšpunkt ā; 
b) stiprina visu p ārvaldes iest āžu un starpposma strukt ūru spējas pārvaldīt 
darbības programmas atbilstoši valsts strat ēģiskajai atsauces pamatprogrammai 
2007. –2013. gadam, k ā arī to sertific ēšanu ISO 9001:2008 (kvalit ātes vadība). 
3. pants 
Grieķija pilnībā sadarbojas ar Komisiju un p ēc pamatota Komisijas piepras ījuma nekav ējoties 
nosūta visus datus vai dokumentus, lai var ētu uzraudz īt, kā tiek pildīts šis lēmums.  
4. pants 
1. Grie ķija katru ceturksni Padome i un Komisijai iesniedz zi ņojumu, kur ā izklāstīti šā 
lēmuma izpildei veiktie politikas pas ākumi.  
2. Š ā panta 1. punkt ā minētajos ziņojumos ietver s īku inform āciju par:  
a) konkr ētiem pasākumiem, kas l īdz ziņojuma datumam īstenoti šā lēmuma 
izpildei, tostarp par šo pas ākumu kvantitat īvo ietekmi uz budžetu;  
b) konkr ētiem pas ākumiem, kurus š ā lēmuma izpildei pl ānots īstenot pēc 
ziņojuma datuma, k ā arī par to īstenošanas grafiku un paredz ēto ietekmi uz 
budžetu;  
c) valsts budžeta izpildi katru m ēnesi;  
d) budžeta īstenošanu saist ībā ar soci ālā nodrošin ājuma, pašvald ību un 
ārpusbudžeta finans ējumu, sniedzot datus biež āk nekā reizi gadā;  
e) valsts par āda vērtspapīru emisiju un atmaks āšanu;  
f) past āvīgas un pagaidu nodarbin ātības tendenc ēm valsts sektor ā;  
g) vēl neapmaks ātajiem valsts budžeta izdevumiem (kumul ēti nokav ētie 
maksājumi);  
h) finanšu st āvokli valsts uz ņēmumos un cit ās valsts strukt ūrās.  
3. Komisija un Padome analiz ē minētos ziņojumus, lai izv ērtētu, kā Grieķija pilda šo 
lēmumu. Pamatojoties uz šiem nov ērtējumiem, Komisija var nor ādīt pasākumus, kas 
nepieciešami, lai īstenotu lēmumā paredzētās korekcijas p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanai.  
5. pants 
Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dien ā.  
LV 11   LV 6. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Grieķijas Republikai. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 […]