IATTC savās gadskārtējās sanāksmēs pieņem jaunus pasākumus vai groza spēkā esošos. Četrdesmit piecas dienas pēc to pieņemšanas un pēc tam, kad IATTC izpildsekretārs par tiem ir paziņojis līgumslēdzējām pusēm, minētie pasākumi stājas spēkā IATTC rezolūciju veidā. Pēc gadskārtējās sanāksmes Komisija informē Padomi par IATTC pieņemtajiem pasākumiem, kā arī to plānoto spēkā stāšanās dienu. Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktā teikts, ka ES ir stingri jāievēro starptautiskās tiesības; tas ietver arī IATTC rezolūciju ievērošanu.

(a)katru gadu līdz 15. jūnijam informē Komisiju par to, kurš no diviem zvejas aizlieguma periodiem, proti, no 29. jūlija līdz 8. oktobrim vai no 9. novembra līdz 19. janvārim, attiecas uz to kuģiem. Par piemērojamo zvejas aizlieguma periodu Komisija katru gadu līdz 15. jūlijam paziņo IATTC sekretariātam;

(24) “pārklāšanās apgabals” ir apgabals, kurā pārklājas IATTC un WCPFC kompetencē esošie ģeogrāfiskie apgabali. Šis apgabals ir Klusā okeāna daļa, ko norobežo šādas līnijas: 50° dienvidu platuma paralēle no punkta, kur tā krustojas ar 150° rietumu garuma meridiānu, līdz punktam, kur tā krustojas ar 130° rietumu garuma meridiānu, un 4° dienvidu platuma paralēle no punkta, kur tā krustojas ar 150° rietumu garuma meridiānu, līdz punktam, kur tā krustojas ar 130° rietumu garuma meridiānu.

(18)“āķu jeda” ir zvejas rīks, kas sastāv no pamatauklas, kam piestiprinātas daudzas īsākas atzaru auklas, kuru galā ir āķis un kuru garums un izvietojuma blīvums ir atkarīgs no zvejas mērķsugas;

3.Dalībvalstis – cita starpā ar novērotāju programmu starpniecību – reģistrē izmesto un atbrīvoto baltspuru haizivs īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi), arī to baltspuru haizivs īpatņu skaitu, kas atbrīvoti saskaņā ar 2. punktu.

b) ziņo dalībvalstij par šo starpgadījumu, norādot attiecīgo īpatņu skaitu, ziņas par to, kā, kāpēc un kur apņemšana notikusi, pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu drošu atbrīvošanu, un vērtējumu par dzīvnieka vai dzīvnieku stāvokli atbrīvošanas laikā (arī to, vai kāds dzīvnieks atbrīvots dzīvs, bet pēc atbrīvošanas miris).

4.Dalībvalstis – cita starpā ar novērotāju programmu starpniecību – reģistrē izmesto un atbrīvoto mobulīdraju īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi), arī to mobulīdraju īpatņu skaitu, kas atbrīvoti saskaņā ar 2. punktu.

Ar riņķvadu zvejojošu kuģu veikta haizivju droša atbrīvošana

1.Savienības kuģi nozvejotas un nepaturētas haizivis (dzīvas vai nedzīvas) uzreiz pēc tam, kad tās pamanītas tīklā vai uz klāja, pēc iespējas neskartas atbrīvo, neapdraudot cilvēku drošību.

2.Ja haizivs, ko nozvejojis ar riņķvadu zvejojošs kuģis, ir dzīva un netiek paturēta, haizivi atbrīvo, izmantojot šādas procedūras vai citus tikpat efektīvus līdzekļus:

(a)haizivis no zvejas rīka tiek atbrīvotas, tās tieši no nozvejas izcelšanas tīkla palaižot atpakaļ okeānā. Haizivis, ko, neapdraudot cilvēku drošību, nevar atbrīvot pirms izkraušanas uz borta, pēc iespējas drīz atlaiž atpakaļ ūdenī, vai nu izmantojot rampu, kas savieno klāju un kuģa bortā izveidotu atvērumu, vai izmantojot avārijas lūkas. Ja rampas vai avārijas lūkas nav pieejamas, haizivis nolaiž ūdenī ar siksnu vai kravas tīklu, šim nolūkam izmantojot celtni vai līdzīgu aprīkojumu, ja tāds ir pieejams;

(b)apejoties ar haizivīm, aizliegts izmantot žebērkļus, āķus vai līdzīgus instrumentus. Haizivis nedrīkst celt, turot aiz galvas, astes, žaunu spraugām vai elpošanas atverēm, vai ar stieplēm, kas aptītas ap haizivs ķermeni vai izvērtas caur to; haizivju ķermeni aizliegts caurdurt (piemēram, lai izvērtu trosi, ko izmanto haizivs pacelšanai).

13. pants

Aizliegums kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, izmantot haizivju zvejas auklas

Savienības kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, haizivju zvejas auklas neizmanto.

14. pants

Datu vākšana par haizivju sugām

1.Savienības zvejas kuģu kapteiņi vāc un dalībvalstīm iesniedz zīdainās haizivs un āmurhaizivs nozvejas datus, un dalībvalstis tos katru gadu līdz 31. martam iesniedz Komisijai. Komisija minēto informāciju pārsūta IATTC sekretariātam.

2.Novērotāji uz Savienības kuģiem reģistrē nozvejoto un atbrīvoto zīdaino haizivju un āmurhaizivju skaitu un stāvokli (nedzīvas/dzīvas).

2. IEDAĻA

CITAS SUGAS

15. pants

Jūras putni

1.Kuģi zvejai ar āķu jedām, kuri izmanto hidrauliskas, mehāniskas vai elektriskas sistēmas un kuri zvejo konvencijas aptvertās sugas apgabalā uz ziemeļiem no 23° N un uz dienvidiem no 30° S, kā arī apgabalā, kas robežojas ar krastu punktā 2° N, uz rietumiem līdz 2° N–95° W, uz dienvidiem līdz 15° S–95° W, uz austrumiem līdz 15° S–85° W un uz dienvidiem līdz 30° S, piemēro vismaz divus no šīs regulas pielikuma tabulā norādītajiem sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumiem, no kuriem vismaz viens ir no A slejas. Kuģi neizmanto vienu un to pašu pasākumu no A slejas un B slejas.

2.Neskarot 1. punktu, zvejas rīku ievietošanu no sānu borta kopā ar putnu atturēšanas ierīcēm un atzaru auklām, kas aprīkotas ar gremdēm, tik ilgi, kamēr pētījumos nav noteikta šā pasākuma izmantošanas lietderība ūdeņos uz dienvidiem no 30° S, veic tikai apgabalā uz ziemeļiem no 23°N. A slejā norādītā pasākuma “zvejas rīku ievietošana no sānu borta kopā ar putnu atturēšanas ierīcēm un atzaru auklām, kas aprīkotas ar gremdēm” izmantošanu ieskaitīs kā divus sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus.

3.Ja pasākums “putnu atbaidīšanas aukla” ir izvēlēts gan no A slejas, gan no B slejas, tiek uzskatīts, ka vienlaikus tiek izmantotas divas putnu atbaidīšanas auklas (auklu pāris).

16. pants