Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Reģionālās inovācijas rezultātu pārskats un tā ietekme uz konkrētai vietai paredzēto reģionālo politiku”

(2020/C 440/15)

Ziņotājs: Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), Navarras apgabala valdības ģenerāldirektors ārējās darbības jautājumos

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Uzticamu rādītāju nozīme inovāciju politikā

1. uzskata, ka reģioniem ir jāpielāgo savi konkrētām vietām paredzētie politikas pasākumi, jo nav “visiem piemērota” reģionālās inovācijas politikas ietvara. Katru reģionu raksturo atšķirīgas institucionālās spējas dažādos politikas, ekonomikas un sociālajos kontekstos, kas ļauj vai ierobežo šo politikas pasākumu izstrādi un īstenošanu;

2. norāda, ka saskaņā ar LESD 181. pantu Komisija var nākt klajā ar dažādiem lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju, “jo īpaši iniciatīvām, kuru mērķis ir pamatnostādņu un rādītāju izstrāde, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo faktoru sagatavošana periodiskai apsekošanai un izvērtēšanai”;

3. atgādina, ka reģionālās inovācijas rezultātu pārskatā (turpmāk tekstā lietots tā saīsinājums angļu valodā – RIS ( Regional Innovation Scoreboard )) sniegts darbības grupu detalizētāks sadalījums ar kontekstuāliem datiem, kurus var izmantot, lai analizētu un salīdzinātu ekonomiskās, komerciālās un sociāli demogrāfiskās strukturālās atšķirības starp reģioniem;

4. norāda, ka RIS sniegts to jomu novērtējums, kurās reģioni darbojas labi un kurās būtu jākoncentrē centieni uz inovācijas rezultātu uzlabošanu. Šiem datiem būtu jāpalīdz reģioniem novērtēt reģionālo pētniecības un inovācijas sistēmu nosacīti stiprās un vājās puses;

5. uzsver, ka 2019. gada RIS ir uzsvērta reģionālo rezultātu spēcīga konverģence, jo atšķirības starp reģioniem pakāpeniski mazinās, un atgādina par to nozīmi stratēģiju izstrādē, jo konkrētām vietām paredzētu pasākumu pamatā, cita starpā, ir datu kopas;

6. uzsver, ka nākamā daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam un galvenokārt Eiropas Komisijas ierosinātā ERAF pamatregula kā vienu no tās politiskajiem mērķiem izvirza novatoriskas un gudras ekonomikas pārveides veicināšanu, attīstot pārdomātas specializācijas iespējas, rūpniecības pārkārtošanos un uzņēmējdarbību ( 1 )

7. norāda, ka ES stratēģiskā uzmanība ir pārvirzīta uz konkrētām vietām paredzētu politikas pasākumu un pārdomātas specializācijas (S3) stratēģiju izstrādi reģionālās inovācijas atbalstam;

8. atgādina, ka pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3) ir sekmējušas īstu reģionālās inovācijas ekosistēmu attīstību. Reģionālās inovācijas ekosistēmas būtiski ietekmē reģionālo ekonomiku un konkurētspēju, kā arī rada izcilus jauninājumus iedzīvotājiem atkarībā no vietējām vajadzībām ( 2 )

9. atgādina, ka reģionālā politika paredz pienākumu veikt efektivitātes, lietderības un ietekmes novērtējumus atbalstam no vienotā stratēģiskā satvara līdzekļiem, lai uzlabotu programmu izpildes un izstrādes kvalitāti, kā arī noteiktu to ietekmi saistībā ar Savienības pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijas mērķiem;

10. ERAC ) darba grupa ir norādījusi, ka jau pašā sākumā ir jāizveido uzraudzības mehānismi, lai novērtētu virzību un konstatētu trūkumus, ietekmi un panākumus, ar mērķi vadīt Eiropas Pētniecības telpu (EPT) un ļaut tai pielāgoties mainīgajām prasībām un vajadzībām, kurām jāietver atbilstoši uzraudzības mehānismi un izmērāmi galvenie darbības rādītāji atgādina, ka Eiropas Pētniecības telpas un inovācijas jautājumu komitejas () darba grupa ir norādījusi, ka jau pašā sākumā ir jāizveido uzraudzības mehānismi, lai novērtētu virzību un konstatētu trūkumus, ietekmi un panākumus, ar mērķi vadīt Eiropas Pētniecības telpu (EPT) un ļaut tai pielāgoties mainīgajām prasībām un vajadzībām, kurām jāietver atbilstoši uzraudzības mehānismi un izmērāmi galvenie darbības rādītāji ( 3 ) ; Tiek ierosināts uzraudzības mehānismu attiecināt arī uz vietējo un reģionālo līmeni, lai varētu apkopot reālistisku informāciju par atsevišķu reģionu novatorisma līmeni, kā arī par iespējām un problēmām šajā jomā;

11. FAST ziņojums LAB – FAB – APP – Investing in the European future we want (LAB – FAB – APP – ieguldījumi tādā Eiropas nākotnē, kādu vēlamies) atgādina, ka gan augsta līmeņa neatkarīgu novatoru grupas ieteikumos (2018. gadaziņojums ( 4 ) ), gan ziņojumā(LAB – FAB – APP – ieguldījumi tādā Eiropas nākotnē, kādu vēlamies) ( 5 ) ir pausts brīdinājums par to, ka ES pētniecības un inovācijas programmas pēc 2020. gada izstrādes posmā būs vajadzīga visaptveroša un centralizēta programmu uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kā arī spēcīgas sadarbības un informācijas apmaiņas stimulēšana ar valstu un reģionālajām inovāciju aģentūrām;

12. Mission-oriented research & innovation in the European Union (Uz pamatuzdevumiem orientēta pētniecība un inovācija Eiropas Savienībā) atgādina, ka ziņojumā(Uz pamatuzdevumiem orientēta pētniecība un inovācija Eiropas Savienībā) ( 6 ) ir norādīts, ka attiecībā uz mērījumiem un ietekmi pa mērķiem un atskaites punktiem būs jāizveido atbilstīgi un dinamiski rādītāji un uzraudzības sistēmas, lai novērtētu progresu, atzīstot, ka statiskā izmaksu un ieguvumu analīze un neto pašreizējās vērtības aprēķini, iespējams, apturētu visas pārdrošās misijas jau pašā sākumā;

13. ierosina, ka ir vajadzīgs ekspertu sagatavošanās darbs jaunai politikas iniciatīvai par pārdomātas specializācijas plašāku koncepciju, kura norādītu uz ES līmeņa vienošanos par pamatprincipiem, piemēram, Pārdomātas specializācijas hartas 2.0 veidā, kas papildinātu līdzšinējos instrumentus, kuri tiek izmantoti vietējās un reģionālās ekonomikas attīstības plānošanā un īstenošanā;

14. atsaucas uz Eiropas Reģionu komitejas atzinumu – ““Apvārsnis Eiropa”: devītā pētniecības un inovācijas pamatprogramma” ( 7 ) , kurā tā “stingri aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pilnībā iesaistīt stratēģiskās plānošanas procesā, kas virzīs programmas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, un šajā saistībā ņemt vērā pārdomātas specializācijas stratēģijas”;

Reģionālās inovācijas rezultātu pārskata (RIS) metodoloģiskie aspekti

15. SRIP ) uzsvērts, ka ir svarīgi apvienot dažādus inovācijām paredzētus līdzekļus, lai stimulētu inovāciju radīšanu un pieņemšanu, no pētniecības un izstrādes līdz ieguldījumiem IKT, prasmju attīstīšanu vai vadības un organizatorisko prasmju izmaiņas. Šajā saistībā būtu arī vairāk jāņem vērā tādi inovācijas pamatnosacījumi, ieguldījumi, darbības un ietekme, kas nav saistīti ar pētniecību un izstrādi un nav balstīti uz tehnoloģijām. Dalīta pieeja, kurā uzmanība pievērsta, piemēram, tikai pētniecībai un izstrādei vai IKT sniegumam atsevišķi, var nebūt labs pamats, lai izprastu inovācijas procesa sarežģītību norāda, ka ziņojumā “Zinātnes, pētniecības un inovācijas rezultāti Eiropas Savienībā 2018. gadā” () uzsvērts, ka ir svarīgi apvienot dažādus inovācijām paredzētus līdzekļus, lai stimulētu inovāciju radīšanu un pieņemšanu, no pētniecības un izstrādes līdz ieguldījumiem IKT, prasmju attīstīšanu vai vadības un organizatorisko prasmju izmaiņas. Šajā saistībā būtu arī vairāk jāņem vērā tādi inovācijas pamatnosacījumi, ieguldījumi, darbības un ietekme, kas nav saistīti ar pētniecību un izstrādi un nav balstīti uz tehnoloģijām. Dalīta pieeja, kurā uzmanība pievērsta, piemēram, tikai pētniecībai un izstrādei vai IKT sniegumam atsevišķi, var nebūt labs pamats, lai izprastu inovācijas procesa sarežģītību ( 8 )

16. ierosina veikt padziļinātu analīzi, lai secinātu, vai pašreizējie RIS rezultāti ir piemēroti inovācijas novērtēšanai, vai, ja vajadzīgs, ir jāiekļauj jauni rādītāji un jāatmet citi. Jaunu, pārdomātai specializācijai pielāgotu, rādītāju iekļaušana, kas ļautu analizēt pārdomātas specializācijas stratēģiju ( RIS3 ) progresu, varētu būt ne tikai nepieciešamība, bet arī ļoti noderīgs līdzeklis starpreģionālās sadarbības veicināšanai. Rādītāju atlasei jābūt, ja iespējams, teorētiski pamatotai;

17. norāda: saskaņā ar Reģionu komitejas pašas aicinājumu visās Kopienas publiskās politikas jomās izmantot pēc dzimumiem sadalītus rādītājus, ir jāievieš efektīvi rādītāji, kas ļautu izmērīt un novērtēt dzimumu faktora ietekmi uz reģionālo inovāciju. Šajā nolūkā ierosinātajiem rādītājiem ir jākļūst par daļu no regulārām vispārējām statistikas darbībām gan valstu, gan Eiropas līmenī un saskaņotā veidā, lai varētu īstenot piemērotu politiku, kas ļautu salīdzināt reģionālās vērtības, tādējādi Savienībā veicinot konverģenci;

18. uzsver digitalizācijas izšķirošo lomu inovācijā un jo īpaši ekonomikas atlabšanas paātrināšanā, pēc Covid-19 virzoties uz ilgtspējīgu izaugsmi. Turpmākajā RIS rādītāju izstrādē šim aspektam jāpiešķir lielāka nozīme;

19. norāda, ka gadījumā, ja dažos reģionos dati nav pieejami, informācijas vākšanas instruments pēc iespējas jāizstrādā vai nu ar apsekojumu starpniecību, vai izmantojot administratīvos reģistrus, vai arī iegūstot informāciju tieši no reģionālajām statistikas vai administratīvajām iestādēm, ja tādas ir. Nepieciešamība izstrādāt šādu instrumentu var būt iespēja iekļaut jaunus rādītājus, kas saistīti ar pārdomātu specializāciju un Eiropas prioritātēm (zaļais kurss, digitalizācija, rūpniecības pārkārtošana utt.) un kuriem nepieciešama īpaša definīcija un attiecīgs reģistrs;

20. iesaka izvairīties no ļoti korelētu rādītāju izvēles, kuri netieši mēra vienu un to pašu. Ir ļoti ieteicama arī maksimāla konverģence starp rādītājiem gan pa dalībvalstīm, gan reģioniem;

21. iesaka pēc iespējas sniegt rādītāju mainīguma un galīgā indeksa mērījumus. Piemēram, visu rādītāju mainīguma koeficients būtu labs pasākums, lai novērtētu rezultātu precizitāti dažādos reģionos. Galīgā indeksa ticamības intervāla mērījums arī ļautu novērtēt, vai radītās izmaiņas ir patiesas;

22. iesaka analizēt, vai dažādu rezultātu svērumam, izstrādājot galīgo indeksu, jābūt vienādam vai nē. Šādam svērumam ir dažādas atlases procedūras (statistiskas vai nestatistiskas procedūras), kuras varētu ņemt vērā. Tā kā svēruma atlase ļoti lielā mērā ietekmē indeksu un galīgo vērtējumu, ir svarīgi to labi pamatot un darboties pārredzami. Būtu lietderīgi veikt jutīguma un nenoteiktības analīzi, lai novērtētu dažādus ierosinātos svērumus;

23. iesaka analizēt reģionālo datu trūkuma cēloņus, lai izvairītos no nobīdēm. Ja datu zudums nav pilnīgi nejaušs, aprēķinos būs nobīdes. Komiteja iesaka izstrādāt tādas datu vākšanas procedūras, kuras ļauj izvairīties no šādām situācijām un tādējādi pēc iespējas līdzsvaro analizētajos reģionos pieejamo datu procentuālo daudzumu;

24. ņemot vērā reģionālās realitātes neviendabīgumu dažādās dalībvalstīs, iesaka 2021. gada RIS veikt visaptverošu analīzi par reģionalizācijas paņēmieniem Kopienas jauninājumu apsekojumā ( CIS ), kurā tiek pieņemts, ka nozares intensitāte katras valsts līmenī tiek uzturēta arī reģionālā līmenī. Konkrētāk, RK iesaka galīgā saliktā RIS rādītāja aprēķināšanā neizmantot korekcijas koeficientu, jo tas nonivelē dažādu vienas un tās pašas valsts reģionu sniegumu un tādējādi kaitē visnovatoriskākajiem reģioniem tajās valstīs, kurās inovācija ir mērena;

25. iesaka nodrošināt izmantoto avotu labāku pieejamību un pārredzamību. Jābūt pieejamiem datu failiem, kurus izmanto visu rezultātu aprēķināšanai (un līdz ar to galīgajam indeksam), kā arī kodam vai rīkam to aprēķināšanai, lai pētnieki varētu reproducēt iegūtos rezultātus un tādējādi palīdzēt uzlabot RIS ar savu ieguldījumu. Lai panāktu lielāku pārredzamību, būtu svarīgi zināt, no kuriem konkrētiem apsekojumiem tiek iegūti reģionālā Kopienas jauninājumu apsekojuma ( CIS ) dati, vai arī tie ir apsekojumi, kas īpaši izstrādāti RIS sagatavošanai. Avoti jānorāda arī tad, ja tiek izmantota reģionu statistika;

26. iesaka reģionālo inovāciju mērīšanā papildus sevi attaisnojušiem RIS datu avotiem izmēģināt arī jaunus, netradicionālus datu avotus un pārbaudīt to izmantojamību. Piemēram, ESAO savos pētījumos jau ir izmantojusi datu kopas, kas ģenerētas no uzņēmumu tīmekļa vietnēm ar mākslīgā intelekta palīdzību;

27. iesaka RIS publicēt visus neapstrādātos datus bez pārveidošanas, proti, bez normalizācijas līdz ES = 100, bez vienību pārveides un nenovēršot nobīdes, ar saliktajiem indeksiem;

Ietekme uz reģionālo inovācijas politikas pasākumu attīstību

28. ierosina sadarboties ar JRC ĢD, RTD ĢD un EAC ĢD, lai palielinātu RIS izmantošanu reģionālās inovācijas politikas salīdzinošajā novērtēšanā un salīdzinošās mācīšanās procesā, īpaši uzsverot inovācijas cilvēciskos un radošos aspektus, kā arī tās sociālo dimensiju;

29. norāda, ka RIS ir būtisks instruments, kas ļauj salīdzināt rezultātu attīstību reģionālo inovācijas politikas pasākumu īstenošanā, kaut arī tas nenorāda tajos notiekošo pārmaiņu iemeslus;

30. uzsver Kopīgā pētniecības centra nozīmi inovācijas nometņu un citu progresīvu metožu lietojumā, kad integrēti tiek izmantotas RIS un pārdomātas specializācijas stratēģijas, lai stimulētu Eiropas partnerības ar mērķi palielināt ietekmi vietējā un reģionālā līmenī, īstenojot zaļā kursa pasākumus un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus;

31. īpaši uzsver RIS politisko ietekmi, kā arī tā ietekmi uz lēmumu pieņemšanu reģionu līmenī un tā iespējas optimizēt reģionālās inovāciju ekosistēmas un pārdomātu specializāciju;

32. iesaka izveidot skaidru un saprotamu sinerģiju starp RIS un citiem ES izmantotajiem instrumentiem, piemēram, “Inovāciju radars”, Regional Innovation Monitor Plus , Eiropas reģionālās konkurētspējas indekss, Eiropas Pētniecības un inovācijas observatorija – “Apvāršņa 2020” politikas atbalsta instruments, Innobarometer , ES rūpnieciskās pētniecības un attīstības investīciju rezultātu pārskats, digitālās pārveides rezultātu pārskats, Uzņēmējdarbības inovācijas observatorija, Digitālās ekonomikas un sabiedrības indekss (DESI), Eiropas publiskā sektora inovācijas rezultātu pārskats, kā arī papildināmību ar Kopienas jauninājumu apsekojumu ( CIS ) vai Inovācijas rezultātu rādītāju ( IOI );

33. iesaka panākt lielāku RIS sinerģiju ar Kopīgā pētniecības centra veiktajiem ietekmes novērtējumiem;

34. apzinās, ka RIS nav vērsts uz pārdomātas specializācijas stratēģiju ieviešanu, bet drīzāk sniedz vispārēju novērtējumu par progresu laika gaitā un norāda uz reģionālo inovācijas sistēmu priekšrocībām un trūkumiem. Neraugoties uz iepriekš minēto, Eiropas Reģionu komiteja uzskata, ka ar tās atbalstu Eiropas Komisijai RIS ir jāpapildina ar ieteikumiem par ES instrumentiem, kuri var palīdzēt uzlabot rezultātus. RIS var palīdzēt politikas prioritāšu noteikšanā vai šiem reģioniem piešķirto struktūrfondu koncentrēšanā pētniecībai un inovācijai, ņemot vērā to ģeogrāfisko un nozaru plašāku pārklājumu, ja tādu lēmumu brīvprātīgi pieņēmuši reģioni;

35. iesaka izveidot saikni starp RIS rezultātiem, no vienas puses, un saistītajām ES politikas nostādnēm un stratēģijām, kā arī sasniegumiem to īstenošanā, no otras puses, lai sinerģijā ar citām iniciatīvām, piemēram, “Apvāršņa 2020” politikas atbalsta instrumentu, RIS kļūtu par instrumentu inovācijas ekosistēmas uzlabošanai, nevis būtu ekskluzīvs uzraudzības rīks. Būtu ieteicams, lai rādītāji, ko izmanto dažādos struktūrfondos, it īpaši ERAF, būtu līdzīgi RIS izmantotajiem rādītājiem un/vai tos papildinātu. Pašreizējā rādītāju sadalījuma dēļ dažkārt ir grūti novērtēt publiskā sektora rīcības ietekmi uz inovāciju;

36. RIS labāk saskaņot ar jaunajām prioritātēm plānošanas periodā pēc 2020. gada. Proti, iesaka sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju izveidot sinerģijas tabulu ar RIS un Eiropas pētniecības telpas prioritātēm iesaka 2021. gadalabāk saskaņot ar jaunajām prioritātēm plānošanas periodā pēc 2020. gada. Proti, iesaka sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju izveidot sinerģijas tabulu arun Eiropas pētniecības telpas prioritātēm ( 9 ) , Eiropas Komisijas prioritātēm, piemēram, Eiropas zaļo kursu un digitalizāciju, Komisijas atklātās pētniecības un zinātnes stratēģiju, programmas “Apvārsnis Eiropa” gaidāmo stratēģisko plānu, kā arī reģionālās politikas mērķu izstrādi un saistību ar pārdomātas specializācijas stratēģijām;

37. uzskata, ka ir svarīgi divkāršot centienus izpētīt saistību starp struktūrfondu finansējumu un inovācijas iespējām Eiropas reģionos, lai novērstu inovācijas plaisu;

38. norāda virkni konkrētāku ieteikumu: — uzskata, ka jāņem vērā efektivitātes un lietderības aspekts. Piemēram, reģionu, kurš iegulda lielus līdzekļus savas inovācijas sistēmas uzlabošanā, var uzskatīt par neefektīvu (resursu izmantošanas ziņā). Komiteja norāda, ka varētu būt tā, ka reģioni, kuros mazāk līdzekļu tiek atvēlēts inovācijai, var sasniegt izcilu augstas efektivitātes līmeni, — atzīmē, ka saskaņā ar RIS blīvi apdzīvotās teritorijas, visticamāk, ir novatoriskākas, taču tajā nav norādīts, kādus pasākumus vai instrumentus ES nodrošina, lai ne tik blīvi apdzīvotos apgabalus padarītu novatoriskākus, — norāda, ka RIS neizvērtē arī citus aspektus, kas reģioniem var būt svarīgi, piemēram, intelektuālā darbaspēka emigrāciju un atbildīgu inovāciju, — iesaka 2021. gada RIS iekļaut nodaļu par Brexit ietekmi uz ES inovācijas rezultātiem, — ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, ierosina 2021. gada reģionālās inovācijas rezultātu pārskatā aplūkot jautājumu par reģionālās noturības veidošanu ar inovācijas palīdzību. Tāpat būtu lietderīgi novērtēt reģionālo pārdomātas specializācijas stratēģiju stabilitāti krīzes laikā, — iesaka RIS ņemt vērā Eiropas reģionu neviendabīgumu un datu manipulēšanas iespējas, kā arī mudināt reģionālos (un valstu) statistikas birojus pieņemt vienotu kritēriju (un rādītāju) kopumu Eiropas līmenī;

39. iesaka izmantot pārdomātas specializācijas stratēģiju uzraudzības un novērtēšanas sistēmas, lai objektīvi analizētu reģionālās inovācijas politikas pasākumu lietderību un ietekmi un lai īstermiņā virzītu lēmumu pieņemšanu;

40. atgādina, ka Eiropas Komisija, sagatavojot svarīgas likumdošanas iniciatīvas, jau piemēro inovācijas principu, un iesaka dalībvalstīm ieviest līdzīgas sistēmas, kurām būtu jāveicina testēšana, mācīšanās un pielāgošana, kā arī valsts politikas nostādnēs ir labāk jāizmanto visi līdzšinējie dati un analīzes paņēmieni ( 10 )

41. iesaka vairāk iesaistīt Eiropas Reģionu komiteju 2021. gada RIS sagatavošanas darbā, kā arī izplatīt to vietējām un reģionālajām pašvaldībām, cita starpā izmantojot tādas pašreizējās iniciatīvas kā Zināšanu apmaiņas platforma ( KEP ) un “Zinātne satiek reģionus”.

Briselē, 2020. gada 14. oktobrī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018PC0372&from=LV (2. pants)

(2) Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” (OV C 361, 5.10.2018., 15. lpp.),

(3) Skatīt ERAC dokumentu Opinion on the future of the ERA (Atzinums par Eiropas pētniecības telpas nākotni), Brisele, 2020. gada 23. janvāris, ERAC 1201/20.

(4) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-91324356

(5) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

(6) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52018AR3891&qid=1584514102293

(8) Science, research and innovation performance of the EU, 2018, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en

(9) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf

(10) “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni” COM(2018) 306 final.