C 398/21

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

(2020/C 398/18)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījuma pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam trīs mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Münchener Bier”

ES Nr.: PGI-DE-0516-AM04 – 25.7.2019.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Nosaukums: Verein Münchener Brauereien e.V.

Adrese: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München, Deutschland

Tālr.: +49 244184770

Fakss: +49 244184780

E-pasts: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Likumīgās intereses

Pieteikuma iesniedzēja apvienība ir identiska ar sākotnējo pieteikuma iesniedzēju. Tā ir attiecīgā produkta ražotāju un pārstrādātāju apvienība.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

☐ Produkta nosaukums

☒ Produkta apraksts

☐ Ģeogrāfiskais apgabals

☐ Izcelsmes apliecinājums

☒ Ražošanas metode

☒ Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

☐ Marķējums

☐ Citi (norādiet)

4. Grozījuma vai grozījumu veids

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienotais dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts

5. Grozījumi

b) Apraksts

1) Specifikācijas 3.2. punkts – vienotais dokuments

Ierosināts no norādītajām alus šķirnēm svītrot šķirni ar nosaukumu “Diät-Pils” un visu nosaukumam sekojošo aprakstu.

i) Sākotnējais teksts “Diät-Pils Sākotnējais blīvums %: 8,5–9,3 Alkohola saturs %: 4,3–4,9 Krāsa (EBC): 5,0–6,5 vienības Rūgtvielas (EBU): 26,0–30,0 vienības Zems ogļhidrātu saturs, viegli rūgtena, sausa garša.”

ii) Jaunais teksts Teksta nav.

iii) Pamatojums Ar 2010. gada 1. oktobra Sešpadsmitajiem grozošajiem noteikumiem (16. ÄndV) (BGBl. I, 1306. lpp.) tika atcelts Vācijas Diētiskās pārtikas noteikumu (DiätV) 12. pants. Saskaņā ar minēto noteikumu 28. panta 4. punktu diabētiķiem paredzēto diētisko pārtiku atbilstīgi to noteikumu redakcijai, kas bija spēkā līdz 2010. gada 8. oktobrim, drīkstēja tirgot vēl līdz 2012. gada 9. oktobrim. Pēc šā pārejas perioda beigām diabētiķiem paredzēto diētisko pārtiku, kas šiem noteikumiem neatbilst, var pārdot līdz tās minimālajam derīguma termiņam. Ņemot vērā, ka šis pārejas periods jau kādu laiku ir pagājis, produktu ar norādīto apzīmējumu “Diät-Pils” laist apgrozībā vairs nav iespējams, tāpēc tas no specifikācijas jāsvītro.

2) Specifikācijas 3.2. punkts – vienotais dokuments

Ierosināts no norādītajām alus šķirnēm svītrot šķirni ar nosaukumu “ICE-Bier” un visu nosaukumam sekojošo aprakstu.

i) Sākotnējais teksts “ICE-Bier Sākotnējais blīvums %: 11,2 Alkohola saturs %: 4,9 Krāsa (EBC): 6,5 vienības Rūgtvielas (EBU): 20,0 vienības Harmonisks, pilnīgs, piesātināts.”

ii) Jaunais teksts Teksta nav.

iii) Pamatojums Šķirne ICE-Bier netiek ražota jau vairākus gadus. Tradīciju saglabāšanas apsvērumu dēļ šī šķirne no specifikācijas ir svītrota.

3) Specifikācijas 3.2. punkts – vienotais dokuments

Ierosināts no norādītajām alus šķirnēm svītrot šķirni ar nosaukumu “Oktoberfestbier” un visu nosaukumam sekojošo aprakstu.

i) Sākotnējais teksts “Oktoberfestbier Sākotnējais blīvums %: 13,6–14,0 Alkohola saturs %: 5,3–6,6 Krāsa (EBC): 6,0–28,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 16,0–28,0 vienības Gaišs, zeltains, dzintarkrāsā vai tumšs, no piesātināta, īpaši pilnīga, maiga vai iesalam raksturīga aromāta līdz nedaudz jaušamai apiņu klātbūtnei ar ļoti vieglu rūgtenumu vai spēcīgu, nedaudz saldenu garšu.”

ii) Jaunais teksts Teksta nav.

iii) Pamatojums Šķirne Oktoberfestbier pati par sevi nav aizsargāta; aizsargāta ir tikai AĢIN “Münchener Bier”. Pašlaik pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pieteikumu par Oktoberfestbier, lai saņemtu atsevišķu aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Saistībā ar šo procedūru, kas skar atsevišķa AĢIN piemērošanu “Oktoberfestbier”, Eiropas Komisija uzskatīja, ka “Oktoberfestbier” norādīšana ar AĢIN “Münchener Bier” apzīmēto alu sarakstā ir pretrunā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 prasībām. Lai “Oktoberfestbier” reģistrētu kā atsevišķu AĢIN, to vairs nevar iekļaut pie “Münchener Bier”.

4) Specifikācijas 3.2. punkts – vienotais dokuments

Ierosināts ii) apakšpunkta beigās pēc norādīto alus šķirņu kopsavilkuma, kas seko alus šķirņu sarakstam (t. i., pēc sadaļas “Nähr-/Malzbier”), iekļaut turpmāk izklāstīto tekstu.

i) Sākotnējais teksts Teksta nav.

ii) Jaunais teksts “Norādītajām vērtībām piemēro likumā noteiktās pielaides, ko atzinušas par pārtikas uzraudzību atbildīgās Bavārijas iestādes un kas analīzē jāņem vērā papildus norādītajām vērtībām.”

ii-2) Jauns teksts, kas pievienots tikai specifikācijai, nevis vienotajam dokumentam “Pārskats: analītiskās un juridiskās pielaides 1. Sākotnējais blīvums a) alus ar zemu sākotnējo blīvumu => +/– 0,3 % (masas) b) izlejamais alus => +/– 0,3 % (masas) c) parastais alus => +/– 0,3 % (masas) d) stiprais alus => +/– 0,5 % (masas) e) pudelē raudzētais alus => +/– 0,5 % (masas) 2. Spirta saturs a) līdz 5,5 tilp. % => +/– 0,5 tilp. % b) virs 5,5 tilp. % => +/– 1,0 tilp. % 3. Krāsa EBC vienības => +/– 5 EBC 4. Rūgtums EBC rūgtuma vienības => +/– 5 EBC

iii) Pamatojums Likumā noteiktās mērījumu pielaides un svārstības, ko atzinušas par pārtikas uzraudzību atbildīgās Bavārijas iestādes, izmeklēšanas iestādes kļūdaini akceptē tikai tad, ja tās norādītas vai minētas specifikācijā. Tomēr Eiropas Komisija ir skaidri paudusi viedokli, ka šīs pielaides katrā ziņā ir piemērojamas un ir jāievēro. Tāpēc tās nav uzskaitītas vienotajā dokumentā, bet skaidrības labad ir norādāmas specifikācijā. Ja iestādes uzskata, ka atsauce uz mērījumu pielaidēm ir nepieciešama, tās ir jāiekļauj.

5) 3.3. punkts – vienotais dokuments

Ierosināts pašreizējo tekstu aizstāt ar turpmāk ii) apakšpunktā izklāstīto tekstu.

i) Sākotnējais teksts “Par sastāvdaļām drīkst izmantot iesalu, apiņus, raugu un ūdeni. Ūdenim jābūt no Minhenes pilsētas teritorijā esošā grants līdzenuma [Münchener Schotterebene] terciāra slāņiem.”

ii) Jaunais teksts “Ražošanu veic saskaņā ar 1487. gada Minhenes Alus tīrības likumu (Münchener Reinheitsgebot), kas izpaužas kā Vācijas Pagaidu alus likuma (Vorläufiges Biergesetz) 9. pants. Par sastāvdaļām drīkst izmantot iesalu, apiņus, raugu un ūdeni. Turklāt ūdens jāiegūst no alus darītavām piederošām dziļurbuma akām, kuras atrodas Minhenes pilsētas teritorijā un kurās ūdens pieplūst no ūdens nesējslāņa, ko veido terciāra molasu smilšakmeņi un konglomerāti. Pašlaik šie dziļurbumi atkarībā no atrašanās vietas ir aptuveni 140–250 m dziļi. Minhenes pilsētas ūdens šiem nosacījumiem neatbilst.”

iii) Pamatojums

Aprobežošanās ar daudzuma ziņā galveno sastāvdaļu nešķiet lietderīga un ir pretrunā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 mērķim. Bez tam ES iestādes un pārstāvji ir aicinājuši pieteikuma iesniedzējus uzskaitīt visas sastāvdaļas. Turklāt Eiropas Komisija ir mudinājusi pieteikumu iesniedzējus iekļaut šo tekstu 3.3. punktā, nevis norādīt 3.2. punktā, kā sākotnēji prasīts pieteikumā.

Tāpat ir skaidrāk jāizceļ ar izejvielu “ūdens” saistītā atšķirība no citām alus darītavām, jo īpaši sakarā ar citu alus darītavu izmantoto Minhenes pilsētas ūdeni, kas tiek ņemts no dažādiem reģioniem ārpus Minhenes.

e) Ražošanas metode

Specifikācija

Ierosināts šā punkta trešo teikumu aizstāt ar citu teikumu un pēc tā pievienot divus jaunus teikumus.

i) Sākotnējais teksts “Ūdeni, ko izmanto Minhenes alus darītavas, iegūst no Minhenes grants līdzenuma (Münchener Schotterebene) dziļurbuma akās, kuras atrodas Minhenes pilsētas teritorijā un no kurām daudzas ir tik dziļas, ka sniedzas līdz terciārā perioda slāņiem.”

ii) Jaunais teksts “Turklāt ūdens jāiegūst no alus darītavām piederošām dziļurbuma akām, kuras atrodas Minhenes pilsētas teritorijā un kurās ūdens pieplūst no ūdens nesējslāņa, ko veido terciāra molasu smilšakmeņi un konglomerāti. Pašlaik šie dziļurbumi atkarībā no atrašanās vietas ir aptuveni 140–250 m dziļi. Minhenes pilsētas ūdens šiem nosacījumiem neatbilst.”

iii) Pamatojums Precizējums, kas attiecas uz izejvielu “ūdens”, jāpiemēro konsekventi visā dokumentā.

f) Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

1) Vienotā dokumenta 2. apakšvirsraksts “Produkta specifika”, otrā daļa, pirmais un otrais teikums

Ierosināts grozīt pirmā teikuma pēdējo daļu un otro teikumu, kā arī pēc tiem pievienot jaunu – trešo teikumu.

i) Sākotnējais teksts “[..] jo īpaši fakts, ka alus ražošanā izmantojamo ūdeni Minhenes alus darītavas iegūst no Minhenes grants līdzenumā (Münchner Schotterebene) ierīkotām dziļurbuma akām. Šīs akas, kas sniedzas līdz terciārā perioda slāņiem, dažviet ir pat 250 m dziļas.”

ii) Jaunais teksts “[..] jo īpaši fakts, ka alus ražošanā izmantojamo ūdeni Minhenes alus darītavas iegūst no tām piederošām dziļurbuma akām, kuras atrodas pilsētas teritorijā un kurās ūdens pieplūst no ūdens nesējslāņa, ko veido terciāra molasu smilšakmeņi un konglomerāti. Pašlaik šie dziļurbumi atkarībā no atrašanās vietas ir aptuveni 140–250 m dziļi. Minhenes pilsētas ūdens šiem nosacījumiem neatbilst.”

iii) Pamatojums Precizējums, kas attiecas uz izejvielu “ūdens”, jāpiemēro konsekventi visā dokumentā.

2) Specifikācija – vienotais dokuments, 3. apakšvirsraksts “Cēloniska saikne”, desmitā daļa (viens teikums) Ierosināts divus vārdus šajā daļā/teikumā aizstāt ar citu vārdu. i) Sākotnējais teksts “Protams, gan alus dārziem, gan Oktoberfest un pilsētas restorāniem ir bijusi sava loma Minhenes alus reputācijas nostiprināšanā visā pasaulē.” ii) Jaunais teksts “Protams, gan alus dārziem, gan alus svētkiem un pilsētas restorāniem ir bijusi sava loma Minhenes alus reputācijas nostiprināšanā visā pasaulē.” iii) Pamatojums Ja nosaukums “Oktoberfest” tiek svītrots, nav nepieciešami pamatojumi, kuri saistīti ar attiecīgo alus šķirni vai kuros ir saturiska atsauce uz to. Šajā sakarā skaidrības labad minētais teksts ir jāpielāgo.

3) Specifikācija – vienotais dokuments, 3. apakšvirsraksts “Cēloniska saikne”, divpadsmitā daļa

Ierosināts šo punktu svītrot.

i) Sākotnējais teksts Lai gan neko līdzvērtīgu panākt nav izdevies, daudzi cenšas kopēt arī Oktoberfest, kas pirmo reizi tika sarīkoti 1810. gadā zirgu skriešanās sacensību laikā. Pašlaik visā pasaulē notiek vairāk nekā 2 000Oktoberfeste. Oktoberfest un tā alus ar nosaukumu Oktoberfestbier, ko drīkst ražot tikai Minhenes alus darītavas, arī palīdz vairot Minhenes alus labo slavu visā pasaulē. Lai nobaudītu pasaulslaveno alu, parasti uz Minhenes Oktoberfest katru gadu ierodas vairāk nekā seši miljoni viesu. Oktoberfest ar tā Oktoberfestbier ir Minhenes alus zvaigžņu stunda. Landgericht München (Minhenes reģionālā tiesa) reiz pat ir pasludinājusi Oktoberfest par “Minhenes alus svētkiem”.”

ii) Jaunais teksts

Teksta nav.

iii) Pamatojums

Ja nosaukums “Oktoberfest” tiek svītrots, nav nepieciešami pamatojumi, kuri saistīti ar attiecīgo alus šķirni vai kuros ir saturiska atsauce uz to. Šajā sakarā skaidrības labad minētais teksts ir jāpielāgo.

4) Specifikācija – vienotais dokuments, 3. apakšvirsraksts “Cēloniska saikne”, 21. daļa (otrais teikums)

Ierosināts otrajā teikumā svītrot divpadsmit vārdus.

i) Sākotnējais teksts “Pēdējos 30 gados pieaugušie eksporta apjomi, jo īpaši slavenā Oktoberfestbier (šo nosaukumu saviem produktiem ir tiesīgas izmantot tikai Minhenes alus darītavas) eksporta pieaugums, komentārus neprasa.”

ii) Jaunais teksts “Pēdējos 30 gados pieaugušie eksporta apjomi komentārus neprasa.”

iii) Pamatojums

Ja nosaukums “Oktoberfest” tiek svītrots, nav nepieciešami pamatojumi, kuri saistīti ar attiecīgo alus šķirni vai kuros ir saturiska atsauce uz to. Šajā sakarā skaidrības labad minētais teksts ir jāpielāgo.

5) Specifikācija – vienotais dokuments, 3. apakšvirsraksts “Cēloniska saikne”, 21. daļa (trešais un ceturtais teikums)

Ierosināts šos teikumus svītrot.

i) Sākotnējais teksts “Oktoberfest visā pasaulē ir pazīstams kā Minhenes alus svētki. Pateicoties svētku gājienam tradicionālajos reģiona tērpos un militārajās formās (Trachten- und Schützenzug), atklāšanas ceremonijai un ikdienas reportāžām no Oktoberfest teltīm, Minhenes alu pazīst teju katrs iedzīvotājs.”

ii) Jaunais teksts

Teksta nav.

iii) Pamatojums

Ja nosaukums “Oktoberfest” tiek svītrots, nav nepieciešami pamatojumi, kuri saistīti ar attiecīgo alus šķirni vai kuros ir saturiska atsauce uz to. Šajā sakarā skaidrības labad minētais teksts ir jāpielāgo.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Münchener Bier”

ES Nr.: PGI-DE-0516-AM04 – 25.7.2019.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Münchener Bier”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.1. grupa. Alus

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Helles Sākotnējais blīvums %: 11,4–11,9 Spirta saturs tilp. %: 4,7–5,4 Krāsa (EBC): 5,0–8,5 vienības Rūgtvielas (EBU): 14,0–25,0 vienības

Gaiši dzeltens, gaišs, patīkams, tīrs, maigs, tikko jaušama līdz patīkama apiņu garša, izsmalcināti pikants līdz pikants svaigums ar patīkamu rūgtenumu, kas atkarīgs no alus darīšanas paņēmiena.

Export Hell Sākotnējais blīvums %: 12,5–12,8 Spirta saturs tilp. %: 5,5–6,0 Krāsa (EBC): 5,5–7,5 vienības Rūgtvielas (EBU): 15,0–26,0 vienības

Gaiši dzeltens, tīri un labi norūdzis, piesātināta garša, kas variē no maigas, nobrieduši maigas līdz īpaši pikantai, jaušama gan apiņu klātbūtne, gan vārs rūgtenums.

Export Dunkel Sākotnējais blīvums %: 12,5–13,7 Spirta saturs tilp. %: 5,0–5,9 Krāsa (EBC): 42,0 ≤ 60,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 15,0–24,0 vienības

Piesātināta garša, maigs, no iesala aromāta līdz pikantam aromātam, daļēji dominē Minhenes iesala aromāts.

Pils Sākotnējais blīvums %: 11,5–12,5 Spirta saturs tilp. %: 4,9–5,8 Krāsa (EBC): 5,5–7,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 30,0–38,0 vienības

Viegli ass, maigs, izsmalcināts apiņu rūgtenums, no apiņu akcentiem līdz apiņu aromātam, viegls, elegants, spēcīgs.

Alkoholfreies Weißbie Sākotnējais blīvums %: 3,5–8,0 Spirta saturs tilp. %: < 0,5 Krāsa (EBC): 8,0–21,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 7,0–19,0 vienības

Tipisks baltalus, putojošs, salds, piesātināts, gaišs, krāsa no zeltainas līdz dzintarkrāsai, no izsmalcinātas rauga radītas dūmakainības līdz dabiskai un rauga radītai dūmakainībai, no vieglas apiņu klātbūtnes līdz vieglam rūgtenumam.

Leichtes Weißbier Sākotnējais blīvums %: 7,7–8,4 Spirta saturs tilp. %: 2,8–3,2 Krāsa (EBC): 11,0–13,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 13,0–15,0 vienības

Atsvaidzinošs, dzirkstošs, putojošs, ar rauga radītu dūmakainību, tipiska virsrūguša baltalus garša.

Kristall Weizen Sākotnējais blīvums %: 11,5–12,4 Spirta saturs tilp. %: 4,9–5,5 Krāsa (EBC): 7,5–12,5 vienības Rūgtvielas (EBU): 12,0–16,0 vienības

Dzirkstošs, īpaši putojošs, filtrēts, dzidrs, skaidrs, spēcīgs, izteiktas virsrūguša alus garšas notis, tipisks ar virsrūgšanas paņēmienu gatavots alus.

Hefeweizen Hell Sākotnējais blīvums %: 11,4–12,6 Spirta saturs tilp. %: 4,5–5,5 Krāsa (EBC): 11,0–20,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 12,0–20,0 vienības

Labi norūdzis, dabiski dūmakains, tipiska virsrūguša alus garša, putojošs, atsvaidzinošs, dzirkstošs, spēcīgs, daļēji jūtama rauga piegarša, baltalus aromāts.

Hefeweizen Dunkel Sākotnējais blīvums %: 11,6–12,4 Spirta saturs tilp. %: 4,5–5,3 Krāsa (EBC): 29,0–45,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 13,0–16,0 vienības

Dabiski dūmakains, piesātināts, ar iesala aromātu vai izteiktu iesala garšu, ar virsrūguša alus garšas notīm/raksturu.

Märzen Sākotnējais blīvums %: 13,2–14,0 Spirta saturs tilp. %: 5,3–6,2 Krāsa (EBC): 8,0–32,5 vienības Rūgtvielas (EBU): 21,0–25,0 vienības

Ļoti piesātināts, patīkams, maigs, no senatnīgā Bavārijas alus aromāta līdz iesala aromātam, ļoti vārs rūgtenums.

Bockbier Sākotnējais blīvums %: 16,2–17,3 Spirta saturs tilp. %: 6,2–8,1 Krāsa (EBC): 7,5–40,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 18,0–32,5 vienības

Labi norūdzis, garša variē no bagātīgas, piesātinātas, patīkamas, maigas, aromātiskas līdz jaušamai apiņu klātbūtnei, no izsmalcināti rūgtenas līdz izteiktai apiņu garšai un nedaudz pikantām garšas notīm.

Doppelbock Sākotnējais blīvums %: 18,2–18,7 Spirta saturs tilp. %: 7,2–7,7 Krāsa (EBC): 44,0–75,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 18,0–28,0 vienības

Stiprs, spēcīgs, pikanta, piesātināta garša ar izteiktu iesala aromātu.

Alkoholfreies Bier Sākotnējais blīvums %: 1,0–8,0 Spirta saturs tilp. %: < 0,5 Krāsa (EBC): 4,0–13,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 13,0–29,0 vienības

Tipisks sauss līdz salds alus, svaigs, bagātīgs, no maiga līdz piesātinātam, skaidrs, dzidrs, krāsa no gaišas līdz zeltaini dzeltenai, garša no viegli pikantas līdz pikantai, no vieglas apiņu klātbūtnes līdz izteiktam apiņu aromātam.

Leichtbier Sākotnējais blīvums %: 7,5–7,7 Spirta saturs tilp. %: 2,7–3,2 Krāsa (EBC): 5,5–7,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 24,0–26,5 vienības

Viegli rūgtena, izsmalcināta garša.

Schwarz-Bier Sākotnējais blīvums %: 11,3 Spirta saturs tilp. %: 4,8 Krāsa (EBC): 70,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 17,0 vienības

Izsmalcināti pikants iesala aromāts.

Nähr-/Malzbier Sākotnējais blīvums %: 12,3–12,7 Spirta saturs tilp. %: 0,0–1,2 Krāsa (EBC): 65,0–90,0 vienības Rūgtvielas (EBU): 8,0–15,0 vienības

Zems alkohola saturs, ļoti viegls raudzējums, ar iesala garšu, pikants, viegli jaušama apiņu klātbūtne.

Norādītajām vērtībām piemēro likumā noteiktās pielaides, ko atzinušas par pārtikas uzraudzību atbildīgās Bavārijas iestādes un kas analīzē jāņem vērā papildus norādītajām vērtībām.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Ražošanu veic saskaņā ar 1487. gada Minhenes Alus tīrības likumu (Münchener Reinheitsgebot), kas izpaužas kā Vācijas Pagaidu alus likuma (Vorläufiges Biergesetz) 9. pants.

Par sastāvdaļām drīkst izmantot iesalu, apiņus, raugu un ūdeni. Turklāt ūdens jāiegūst no alus darītavām piederošām dziļurbuma akām, kuras atrodas Minhenes pilsētas teritorijā un kurās ūdens pieplūst no ūdens nesējslāņa, ko veido terciāra molasu smilšakmeņi un konglomerāti. Pašlaik šie dziļurbumi atkarībā no atrašanās vietas ir aptuveni 140–250 m dziļi. Minhenes pilsētas ūdens šiem nosacījumiem neatbilst.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visam “Münchner Bier” jeb Minhenes alus ražošanas procesam jānotiek Minhenes pilsētas teritorijā.

Minhenes alus ražošanas process sākas ar iesala malšanu un iejavošanu un beidzas ar pēcraudzēšanu, kuras laikā jaunalus dabiski bagātinās ar ogļskābo gāzi un “nogatavojas”, iegūstot šķirnei raksturīgo garšu.

Tas pats attiecas uz visu – gan ar apakšrūgšanas, gan virsrūgšanas paņēmienu gatavota – bezalkoholisko Minhenes alus šķirņu ražošanas procesu. Taču atkarībā no ražošanas paņēmiena šajā procesā izmanto arī vakuuma destilāciju un iztvaicēšanu vai priekšlaicīgu raudzēšanas posma pabeigšanu.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Alus marķēšanā izmanto produkta nosaukumu “Münchener Bier” vai “Münchner Bier” kopā ar kādu no 3.2. punktā minētajām alus šķirnēm.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Minhenes pilsētas teritorija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Minhenes alus darītavas jau gadsimtiem ilgi, trešām personām neiebilstot, ir izmantojušas apzīmējumu “Münchener Bier”. Senās tradīcijas cita starpā apliecina fakts, ka hercoga Ludviga Stingrā [Ludwig der Strenge] reģistrā [Urbar] jau 1280. gadā ir reģistrēti Minhenes aldaru naudā un graudā veiktie maksājumi (sk. Heckhorn/Wiehr“München und sein Bier”, Minhene, 1989, vai Dr. Karin Hackel-Stehr doktora disertāciju (kā iepriekš saistībā ar 4. punktu), kā arī Sedlmayr/Grohsmann“Die ‘prewen’ Münchens”, Nirnberga, 1969, kuru fragmenti pievienoti pielikumā. Sk. arī Dr. Christine Rädlinger piemiņas publikāciju “125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V”, 1996).

Minhenē ir arī senas bezalkoholiskā alus ražošanas tradīcijas. Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 17. augusta numura 1928. lappusē teikts, ka Bavārijā ražo bezalkoholisku alu. Tā paša laikraksta 1898. gada 9. jūlija numura 1590. lappusē minēts, ka bezalkoholisku alu ražo Minhenē. Šajā rakstā stāstīts par lūgumu, ko iesniedzis Minhenes Praktische Brauerschule īpašnieks Karls Mihels [Karl Michel], kurš vēlējies laist tirgū bezalkoholisku alu (sk. Christian Schäder“Münchener Braueindustrie 1871–1945” 105. lpp.). Lai gan šo lūgumu tolaik noraidīja, bezalkoholiskais alus Minhenē netika aizmirsts, jo īpaši tāpēc, ka abu pasaules karu un pēckara laika spiedīgajos apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem, kā zināms, nācās ražot alu ar zemu alkohola saturu. Katrā ziņā bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošana Minhenes alus darītavās ir atsākusies vismaz kopš 1986. gada.

5.2. Produkta specifika

Patērētāju priekšstatos Minhenē ražotam alum ir īpaša reputācija un visaugstākā kvalitāte.

Kvalitātes pamatā ir ne vien 1487. gada Minhenes Alus tīrības likums, kas pieņemts 29 gadus pirms 1516. gadā pasludinātā Bavārijas Alus tīrības likuma, bet jo īpaši fakts, ka alus ražošanā izmantojamo ūdeni Minhenes alus darītavas iegūst no tām piederošām dziļurbuma akām, kuras atrodas pilsētas teritorijā un kurās ūdens pieplūst no ūdens nesējslāņa, ko veido terciāra molasu smilšakmeņi un konglomerāti. Pašlaik šie dziļurbumi atkarībā no atrašanās vietas ir aptuveni 140–250 m dziļi. Minhenes pilsētas ūdens šiem nosacījumiem neatbilst.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām

Minhenes apkaimē iedzīvotāju ciešās saites ar “Münchener Bier” un ar tām saistītā Minhenē darītā alus reputācija sakņojas Minhenes senajās alus darīšanas tradīcijās un vēsturiskās sakarībās. Alus darīšanas apjomam ievērojami pieaugot, “Münchener Bier” vispirms kļuva slavens vietējā, tad valsts un, visbeidzot, starptautiskā mērogā.

Minhenē alus bijis iecienīts kopš senseniem laikiem. Jau tālajā 815. gadā Historia Frisingensis manuskriptā “Kozrah” ir stāstīts par to, kā Augšfēringas [Oberföhring] Sv. Jāņa baznīca tika iznomāta diakonam Huwetzi, kam katru gadu kā “Gilt” (nodoklis) bija jāsūta doma kapitulam vezums ar alu.

Minhenes pilsētas 1280. gada reģistrā (Salbuch) atrodamas ziņas, ka jau tad Minhenes pilsoņiem tika piešķirtas alus darīšanas tiesības.

Hercogs Stefans II 1372. gadā reformēja alus darīšanas tiesības un ar pirmo alus darīšanas hartu atļāva ikvienam vienkāršās tautas pārstāvim, “ja viņš to vēlējās”, brūvēt Greußing (tas, visticamāk, bija no alus darīšanas blakusproduktiem ražots alus ar zemu blīvumu). Ievērības cienīgs ir fakts, ka personas, kam šīs tiesības bija piešķirtas, tās varēja pārdot un atstāt mantojumā.

Cenšoties panākt to, lai dzēriens ilgāk saglabātos svaigs, 14. un 15. gadsimtā alum plaši pievienoja visdažādākās vielas, no kurām dažas bija indīgas. Tāpēc Minhenes maģistrāts ap 1453. gadu pieņēma Alus noteikumus, saskaņā ar kuriem alu un Greußing bija atļauts vārīt un brūvēt tikai no “miežiem, apiņiem un ūdens, nepievienojot nevienu citu sastāvdaļu”. Šie noteikumi bija pirmā alus tīrības likuma aizsākums.

Bavārijas hercogs Albrehts IV 1487. gada 30. novembrī Minhenē publicēja nedaudz grozītu alus noteikumu tekstu, nosaucot to par Minhenes Alus tīrības likumu. Kopš tā laika bija atļauts pasniegt tikai alu, kas vārīts no miežiem, apiņiem un ūdens. Pēc šā likuma spēkā stāšanās bija jāveic arī obligātas, mūsdienu kvalitātes kontrolei līdzīgas alus pārbaudes. Tādējādi ap 15. gadsimta beigām pirmo reizi tika pārbaudīta pārtikas produkta kvalitāte. Alus “Münchener Bier” panākumu un reputācijas stūrakmens ir Minhenes Alus tīrības likums, kas nodrošina, ka tiek ražots tikai augstas kvalitātes alus.

Hercogs Georgs Bagātais [Georg der Reiche] 1493. gadā izdeva līdzīgu alus tīrības likumu Lejasbavārijā. Pēc viņa nāves un Landshutas mantojuma kara Albrehta IV dēli Bavārijas hercogi Vilhelms IV un Ludvigs X 1516. gadā izsludināja Minhenes Alus tīrības likumu, kas bija gandrīz identisks Bavārijas Alus tīrības likumam. Šis likums tika vairākkārt grozīts, līdz tas 1906. gadā kļuva par Vācijas Alus tīrības likumu un pašreizējo pagaidu Alus likumu. Tādējādi Minhenes Alus tīrības likums joprojām ir spēkā.

Gadsimtu gaitā alus “Münchener Bier” labā slava izplatījās arvien plašāk. Piemēram, 16. gadsimtā tas ieguva plašāku atzinību, pateicoties kučieriem un vezumniekiem, kas pie alus darītavām varēja atpūtināt zirgus. Laika gaitā alus darītavu skaits pieauga tiktāl, ka uz aptuveni 250 iedzīvotājiem bija viens alus brūzis.

Minhenes iedzīvotāji ir tik ļoti pieķērušies savam alum, ka tā vārdā ir gatavi iziet ielās. Piemēram, 1844. gadā, kad alus cena negaidīti pieauga no 6 līdz 6,5 kreiceriem, sākās alus nemieri. Savukārt 1995. gada maijā aptuveni 25 000 cilvēku izgāja ielās, lai protestētu pret tiesas lēmumu, saskaņā ar kuru Minhenes alus dārzi būtu jāslēdz plkst. 21.30.

Protams, gan alus dārziem, gan alus svētkiem un pilsētas restorāniem ir bijusi sava loma alus “Münchener Bier” reputācijas nostiprināšanā visā pasaulē.

Runājot par īstajiem alus dārziem, jāpiemin Minhenes iedzīvotāju izslavētās tiesības jeb iemīļotā tradīcija, dodoties uz alus dārziem, kurus agrāk mēdza dēvēt par alus pagrabiem, ņemt līdzi savu ēdienu.

Runājot par pilsētas alus krogiem, pietiek nosaukt tikai pasaulslaveno Hofbräuhaus. Pats par sevi saprotams, ka tiklab dziesma “In München steht ein Hofbräuhaus…”, kā šis krogs ir padarījuši Minhenes alu slavenu visā pasaulē.

Alus “Münchener Bier” slavu ir palīdzējusi kaldināt ne vien tā vēsture, bet arī tehniski jauninājumi.

Minhenes aldari 19. gadsimtā sāka būvēt pamatīgas ledus mājas un pagrabus. Tiem uzstādītās tehniskās prasības bija tik sarežģītas, ka Königliche Baugewerkeschule sāka piedāvāt alus pagrabu projektēšanas kursus.

Karls fon Linde [Carl von Linde] 1873. gadā Minhenes alus darītavai Spatenbrauerei uzbūvēja pasaulē pirmo dzesēšanas mašīnu. Tas bija ievērojams sasniegums, jo dzesēšanas mašīna neatkarīgi no laikapstākļiem un āra temperatūras pirmo reizi ļāva pastāvīgi ražot nemainīgi augstas kvalitātes alu vajadzīgajā daudzumā.

Ap 1900. gadu Minhenes alus darītava Hackerbrauerei uz diviem holandiešu kuģiem, ko tā izmantoja, lai eksportētu Minhenes alu un tā labo slavu uz ārvalstīm, saskaņā ar Lindes sistēmu bija pat ierīkojusi kravas telpas alus atvēsināšanai.

Turklāt katrai Minhenes alus darītavai kopš 19. gadsimta ir piederējis pašai savs refrižeratorvagonu parks, kurā bija līdz 90 dzelzceļa vagoniem, ko tās izmantoja, lai nogādātu savus produktus uz tālākām tirdzniecības vietām. Šos refrižeratorvagonus, kas vienlaikus bija alus darītavu reklāmas līdzekļi, varēja izmantot visā Eiropas dzelzceļa tīklā, kas tolaik ievērojami paplašinājās. Tomēr reklāmas iespējas nebija būtiskākā vagonu priekšrocība, daudz svarīgāka bija iespēja saglabāt alus kvalitāti. Tas bija milzu solis uz priekšu alus uzglabāšanas laika pagarināšanā. Augstas kvalitātes “Münchener Bier” tika eksportēts un to varēja baudīt ārvalstīs, un tas palīdzēja vairot šā dzēriena labo slavu. Eksporta rādītāji, kas tajā laikā nepārtraukti pieauga, apliecina, ka “Münchener Bier” bija iekarojis atzinību.

Lai spētu nodrošināt pastāvīgu temperatūru un nemainīgi augstus ražošanas standartus, daudzas Minhenes alus darītavas 19. gadsimtā enerģijas ražošanai sāka izmantot tvaika dzinējus. Lai risinātu ar tvaika dzinēju izmantošanu saistītos drošības jautājumus un tehniskās problēmas, ar Minhenes alus darītavu līdzdalību tika nodibināta “Dampfkessel-Revisionsverein” (Tvaika katlu uzraudzības asociācija). Šī asociācija ir kļuvusi par mūsdienu pasaulē labi pazīstamo “Technischer Überwachungsverein” (Tehniskās apskates apvienība). Minhenes alus darītavu izpratne par drošību vairoja tiklab alus darītavu, kā tajās ražotā alus labo reputāciju.

Zinātnisku metožu izstrādi 19. gadsimtā papildināja alus darīšanas nodaļu izveide lauksaimniecības skolās, universitātēs un privātās izmēģinājumu un mācību iestādēs. Ievērojams jaunums bija arī specializētu, alus darīšanai veltītu publikāciju parādīšanās; šo izstrāžu centrs bija Minhene, ko no šā laika var uzskatīt par universitātes pilsētu, kura cieši saistīta ar alus darīšanu. München-Weihenstephan tehniskās universitāte Alus darīšanas tehnoloģijas fakultāte un Doemens institūts līdz šai dienai ir vadošās mācību iestādes, kurās zināšanas apgūst aldari un alus darīšanas tehnologi, kas vēlāk strādā visās pasaules malās.

Kā redzams, pēdējos 550 gados alus “Münchener Bier” slava un reputācija Vācijā un citās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir pastāvīgi augusi. Pēdējos 30 gados pieaugušie eksporta apjomi komentārus neprasa. Saistībā ar sporta sponsorēšanu, piemēram, atbalstu Vācijas nacionālajai bobsleja komandai un sporta pasākumiem Olympiahalle arēnā, nosaukums “Münchener Bier” ir bijis redzams televizoru ekrānos visā pasaulē. Pēdējās desmitgadēs radio, televīzija un jo īpaši internets ir palīdzējuši iepazīt alu “Münchener Bier” arvien lielākam skaitam cilvēku daudzās un dažādās valstīs, kur šis dzēriens tiek aktīvi apspriests tiešsaistes forumos un fanu klubos. Minhenes alus darītavu tīmekļa vietnes regulāri apmeklē interneta lietotāji no visas pasaules.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 6. panta 1. punkta otrā daļa)

“Markenblatt”, 07. sēj., 15.2.2019., 7.a-bb daļa, 3197. lpp. https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.