BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 7 PROJEKTS 2014. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS VISPĀRĒJAIS IEŅĒMUMU KOPSAVILKUMS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija /* COM/2014/0650 final */





BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 7 PROJEKTS 2014. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS VISPĀRĒJAIS IEŅĒMUMU KOPSAVILKUMS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija Ņemot vērā: – Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, – Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 41. pantu, – Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[2], un jo īpaši tās 13. pantu, – Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2013. gada 20. novembrī[3], – budžeta grozījumu Nr. 1/2014[4], kas pieņemts 2014. gada 16. aprīlī, – budžeta grozījuma Nr. 2/2014 projektu[5], kas pieņemts 2014. gada 15. aprīlī, – budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektu[6], kas pieņemts 2014. gada 28. maijā, – budžeta grozījuma Nr. 4/2014 projektu[7], kas pieņemts 2014. gada 9. jūlijā un grozīts 2014. gada 16. oktobrī[8], – budžeta grozījuma Nr. 5/2014 projektu[9], kas pieņemts 2014. gada 8. septembrī, – budžeta grozījuma Nr. 6/2014 projektu[10], kas pieņemts 2014. gada 17. oktobrī, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2014. gada budžeta grozījuma Nr. 7 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm). Izmaiņas šajā dokumentā angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads. 3 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana.. 3 2,1 Plūdi Serbijā.. 3 2.2. Plūdi Horvātijā.. 4 2.3. Plūdi Bulgārijā.. 5 3. Finansējums. 6 4. Kopsavilkuma tabula pa DFS izdevumu kategorijām... 8 1. Ievads 2014. gada budžeta grozījuma Nr. 7 projekts (BGP) attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 79 726 440 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās. Fonda izmantošana ir saistīta ar plūdiem Serbijā un Horvātijā 2014. gada maijā un plūdiem Bulgārijā 2014. gada jūnijā. 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 2014. gada maijā nelabvēlīgi laika apstākļi skāra ievērojamu Serbijas Republikas daļu un mazākā mērā Horvātiju, izraisot vienus no briesmīgākajiem plūdiem vēsturē, publisko un privāto infrastruktūru masveidīgus postījumus, kā arī nodarot zaudējumus simtiem tūkstošiem mājsaimniecību. Mēnesi vēlāk intensīvas un spēcīgas lietusgāzes, kas četrreiz pārsniedza mēneša klimatiskās normas, skāra daļas no Bulgārijas Republikas un izraisīja nopietnus plūdus un postījumus. Komisija rūpīgi pārbaudīja visus trīs pieteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu[11], kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 661/2014[12] (turpmāk "Regula"), un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Šī izvērtējuma svarīgākie elementi ir apkopoti turpmāk tekstā. 2,1 Plūdi Serbijā (1) 2014. gada maijā nelabvēlīgi laika apstākļi skāra vairākas lielas Serbijas daļas, izraisot vienus no briesmīgākajiem plūdiem vēsturē, publisko un privāto infrastruktūru masveidīgus postījumus, kā arī nodarot zaudējumus simtiem tūkstošiem mājsaimniecību. (2) Serbijas, kas ir tiesīga saņemt fonda palīdzību saskaņā ar Regulas 2. panta 1. punktu, pieteikums tika saņemts 2014. gada 30. jūlijā noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2014. gada 14. maijā reģistrētajiem postījumiem. Atjaunināta informācija tika sniegta 2014. gada 18. augustā. (3) Plūdi ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. (4) Serbijas iestādes aprēķināja, ka kopumā katastrofa ir radījusi tiešos zaudējumus EUR 1,1 miljarda apmērā. Aprēķinu pamatā ir atjaunošanas vajadzību novērtējums, kas veikts ar ES un starptautisko organizāciju līdzdalību uzreiz pēc katastrofas. Šī summa ir 3,8 % no Serbijas NKI un pārsniedz Serbijai 2014. gadā piemērojamo robežvērtību Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 174,7 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2012. gada datiem). Tā kā novērtētie kopējie tieši zaudējumi pārsniedz robežvērtību, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” saskaņā ar Regulas 2. panta 2. punktu. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas un atjaunošanas darbiem, kā noteikts Regulas 3. pantā. (5) Attiecībā uz katastrofas ietekmi un sekām Serbijas iestādes ziņoja par plaša mēroga postošiem plūdiem, kā arī straumēm, eroziju un zemes nogruvumiem, galvenokārt Sava, Kolubara, Tamnava, Jadar, Zapadna Morava, Velika Morava, Mlava un Pek upēs, ieskaitot to pietekas. Plūdi vissmagāk skāra Kolubara, Mačva, Moravicki, Pomoravlje rajonus un daļu Belgradas. Katastrofas skarto pašvaldību iedzīvotāju skaits ir aptuveni 1,6 miljoni, no kuriem palīdzība bija vajadzīga 180 000. Katastrofas rezultātā bija 60 bojā gājušo vai ievainoto. Avārijas dienesti no plūdu rajoniem evakuēja gandrīz 32 000 cilvēku, no kuriem aptuveni 5000 bija jāizvieto pagaidu mītnēs. Tika iznīcināti 485 mājokļi, un aptuveni 16 200 dzīvokļiem un privātmājām tika nodarīti postījumi. Tika appludināti atklātie karjeri Tamnava rietumu laukā, Veliki Crljeni, kā arī daļas no Kolubara ogļu baseina. No šīm ogļraktuvēm iegūst ogles nozīmīgajai spēkstacijai "Nikola Tesla A" Obrenovac, kas ražo aptuveni 63 % no visas valsts elektroenerģijas. Lielākajā daļā katastrofas skarto pašvaldību ūdens apgāde bija pārtraukta līdz pat 10 dienām un vairākās vietās ūdens vēl aizvien ir piesārņots. Turklāt plūdi ietekmēja veselības aprūpes iestādes, skolas, ceļu un dzelzceļu tīklus un nodarīja nopietnu kaitējumu videi. Tiek lēsts, ka plūdu izraisītie zaudējumi ir pielīdzināmi 2,7 % no IKP un līdz 2 % no IKP ekonomiskos zaudējumos tikai 2014. gadā vien. Vissmagāk skartās tautsaimniecības nozares ir enerģētika, kalnrūpniecība un lauksaimniecība, taču nopietni zaudējumi nodarīti arī transporta infrastruktūrai (ceļi, tilti un dzelzceļi), kā arī daudzām pretplūdu un piekrastes aizsardzības iekārtām. (6) Papildus visu pieejamo valsts spēku mobilizācijai divpusējā un daudzpusējā kārtā tika pieprasīta starptautiskā humānā un civilās aizsardzības palīdzība. No ES puses palīdzību sniedza Vācija, Slovēnija, Bulgārija, Austrija, Čehija, Francija, Dānija, Rumānija, Spānija, Nīderlande un Polija, koordinējot to ar Eiropas Savienības civilās aizsardzības mehānisma palīdzību. Tika nosūtītas starptautiskas glābēju komandas un nodrošinātas augstas jaudas sūknēšanas iekārtas. Eiropas Komisija piešķīra arī EUR 3 miljonus humānai palīdzībai Bosnijai un Herzegovinai un Serbijai, lai segtu steidzamākās vajadzības katastrofas skartajiem visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem un iegādātu pārtiku un citas nepārtikas preces, nodrošinātu skaidro naudu un vaučerus, kā arī cauruļvadus un sanitārās iekārtas. (7) Serbijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas Regulas 3. panta 2. punktā, EUR 381,9 miljonu apmērā, norādot tās pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 202 miljoni) attiecas uz atjaunošanas darbiem enerģētikas jomā. Otra lielākā izmaksu daļa ir transporta jomā, un to summa ir EUR 106 miljoni. (8) Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ietvaros (IPA) jau ir pārdalīti EUR 30 miljoni, lai atbalstītu īstermiņa atjaunošanas darbus. Līdz gada beigām tiks piešķirti papildu EUR 50 miljoni, lai turpinātu atjaunošanas un rekonstrukcijas darbus pēc plūdiem. Līdzekļus EUR 4 miljonu apmērā no IPA pārrobežu sadarbības komponenta izmantos, lai atbalstītu Serbijas un Bosnijas un Hercegovinas pierobežu apgabalus. Turklāt Starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē Briselē, 16. jūlijā, valstu, starptautisko organizāciju un privātā sektora pārstāvji apņēmās nodrošināt Serbijai vairāk nekā EUR 986 miljonus, no kuriem EUR 106,8 miljoni ir paredzēti kā dotācijas, pārējā summas daļa būs aizdevumi. Turklāt tika nolemts nodrošināt EUR 41 miljonu pārrobežu darbībām. (9) Serbijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.2. Plūdi Horvātijā (1) Horvātijas austrumu daļu skāra tie paši laika apstākļi, kas nodarīja nopietnus zaudējumus Serbijā, kaut arī mazākā mērā. (2) Horvātijas pieteikums tika saņemts 2014. gada 31. jūlijā noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2014. gada 17. maijā reģistrētajiem postījumiem. (3) Plūdi ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. (4) Horvātijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 297,6 miljoni. Šī summa ir 0,7 % no Horvātijas NKI un pārsniedz Horvātijai 2014. gadā piemērojamo robežvērtību Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 254,2 miljona apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2012. gada datiem). Tā kā novērtētie kopējie tieši zaudējumi pārsniedz robežvērtību, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” saskaņā ar Regulas 2. panta 2. punktu. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas un atjaunošanas darbiem, kā noteikts Regulas 3. pantā. (5) Attiecībā uz katastrofas ietekmi un sekām Horvātijas iestādes ziņo, ka plūdi ir skāruši piecus apgabalus Savas upes baseinā valsts austrumu daļā: Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija un Sisak-Moslavina. Ūdens līmenis vairākās vietās pārsniedza jebkad iepriekš reģistrētos rādītājus, un plūdi tika raksturoti kā tādi, kas notiek reizi 1000 gados. Plūdi nodarīja nopietnus postījumus mājokļiem, komercstruktūrām, sabiedriskām iestādēm un infrakstruktūrai, kā arī lauksaimniecības kultūrām un lopiem. Bija nepieciešams evakuēt vairāk nekā 26 000 cilvēku. Energoapgādes tīkli nedarbojās, ceļiem un tiltiem tika nodarīti nopietni postījumi un/vai tie bija aprakti zem zemes nogruvumiem vai uzskalotajiem dubļiem. Aptuveni 2700 dzīvojamo ēku un vairāk nekā 4000 lauksaimniecību ēku tika appludinātas, un daudzām ēkām tika nodarīti strukturāli bojājumi. (6) Horvātijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas Regulas 3. panta 2. punktā, EUR 108,8 miljonu apmērā, norādot tās pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 38 miljoni) attiecas uz transporta infrastruktūras atjaunošanu. Otra lielākā izmaksu daļa ir glābšanas pakalpojumi, un to summa ir EUR 24,7 miljoni. (7) Katastrofas skartie reģioni ietilpst Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014.–2020. g.) kategorijā "mazāk attīstītie reģioni". Horvātijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas Horvātijai, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. ES civilās aizsardzības mehānisms tikai iesaistīts, lai nodrošinātu insekticīdus cīņai ar moskītiem. (8) Lai ievērotu Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas raksturu, Horvātija ir uzsākusi Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvas 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību[13] ("Plūdu direktīva") transponēšanu savos tiesību aktos. Ir veikts plūdu riska iepriekšējs novērtējums. Plūdu postījumu kartes un plūdu riska kartes ir sagatavotas diviem izmēģinājuma apgabaliem un tiek gatavotas citiem apgabaliem. Plūdu riska pārvaldības plāni ir sagatavošanas posmā un vēl nav pabeigti. (9) Pieteikuma iesniegšanas dienā Horvātija nebija iesaistīta pienākumu neizpildes procedūrā saistībā ar Savienības tiesību aktiem par konkrētā veida katastrofām. (10) Horvātijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.3. Plūdi Bulgārijā (1) Mēnesi vēlāk vairākas Bulgārijas daļas skāra intensīvas un spēcīgas lietusgāzes, kas četras reizes pārsniedza mēneša klimatiskās normas un izraisīja nopietnus plūdus un postījumus. (2) Bulgārijas pieteikums tika saņemts 2014. gada 25. augustā noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2014. gada 19. jūnijā reģistrētajiem postījumiem. Bulgārijas iestādes 2014. gada 12. septembrī iesniedza atjauninātu informāciju. (3) Plūdi ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. (4) Bulgārijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 311,3 miljoni. Šī summa ir 0,8 % no Bulgārijas NKI un pārsniedz Bulgārijai 2014. gadā piemērojamo robežvērtību Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 232,5 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2012. gada datiem). Tā kā novērtētie kopējie tieši zaudējumi pārsniedz robežvērtību, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” saskaņā ar Regulas 2. panta 2. punktu. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas un atjaunošanas darbiem, kā noteikts Regulas 3. pantā. (5) Attiecībā uz katastrofas ietekmi un sekām Bulgārijas iestādes ziņo, ka laikā no 2014. gada 19. jūnija nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ vairākas Bulgārijas pilsētas un ciemus skāra plūdi, jo īpaši valsts austrumu, ziemeļaustrumu un centrālajā daļā. Lielākie postījumi ir nodarīti Varna, Dobrich, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Montana, Kyustendil, Plovdiv, Haskovo, Yambol un Sofijas reģionos. Piekrastes pašvaldībā Asparuhovo (Varna) spēcīgas lietusgāzes un plūdmaiņas viļņi iznīcināja mājas un saimniecības, appludināja ēkas un ielas un iznīcināja automašīnas. Visā reģionā tika pārtraukta elektroenerģijas un komunikācijas tīklu darbība. Lietusgāžu izraisīti plūdi, pārplūdušas upes un zemes nogruvumi bija cēlonis nāves gadījumiem un ievainojumiem un nopietniem postījumiem Severen tsentralen un Severoiztochen reģionos. Ir ziņots par piecpadsmit bojā gājušiem un ievainotiem, tūkstošiem cilvēku tieši cieta no plūdiem, simtiem cilvēku vajadzēja evakuēt un nodrošināt viņiem pagaidu mītnes. Postījumi tika nodarīti publiskai infrastruktūrai un dažādām iekārtām tādās nozarēs kā enerģētika, ūdens un ūdensapgāde, telekomunikācijas, transports, veselības aprūpe, izglītība, avārijas dienesti, kultūrvēsturiskais mantojums un aizsargātas dabas teritorijas. Katastrofas skartajos apgabalos dzīves apstākļus pasliktināja uzskalotā augsne un atkritumi, pārplūdusī kanalizācija un notekūdeņi. Tā rezultātā sākās plūdu izraisīti zemes nogruvumi un erozijas procesi. (6) Bulgārijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas Regulas 3. panta 2. punktā, EUR 285,4 miljonu apmērā, norādot tās pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 87 miljoni) attiecas uz preventīvo infrastruktūru nodrošināšanu. Tiek lēsts, ka būs nepieciešami vairāk nekā 70 miljoni transporta infrastruktūras atjaunošanai. (7) Katastrofas skartie reģioni ietilpst Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014.–2020. g.) kategorijā "mazāk attīstītie reģioni". Bulgārijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas Bulgārijai, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. No ES civilās aizsardzības mehānisma palīdzība nav pieprasīta. (8) Lai ievērotu Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību saistībā ar katastrofas raksturu, Bulgārija 2010. gadā transponēja par Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību ("Plūdu direktīva") savos tiesību aktos un katram upju baseina apgabalam ir veikts iepriekšējs plūdu riska novērtējums, pamatojoties uz Vides un ūdens ministrijas izstrādātu plūdu riska un plūdu apdraudējuma izvērtēšanas metodoloģiju. (9) Pieteikuma iesniegšanas dienā Bulgārija nebija iesaistīta pienākumu neizpildes procedūrā saistībā ar Savienības tiesību aktiem par konkrētā veida katastrofām. (10) Bulgārijas iestādes norādīja, ka zaudējumus aptuveni EUR 2,3 miljonu apmērā veselības aprūpes nozarē sedz apdrošināšana. Šī summa tika atskaitīta no attiecināmajām izmaksām. 3. Finansējums Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežvērtību (t.i., 0,6 % no NKI vai EUR 3 miljardus 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), rada pamatojumu lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumi līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, ko izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem fonda izmantošanas robežas, un 6 % — tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Metodiku Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanai noteica Solidaritātes fonda 2002.-2003. gada ziņojumā, un Padome un Eiropas Parlaments to pieņēma. Tiek ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. Katastrofa || Tiešie zaudējumi (miljonos EUR) || Lielas katastrofas robežvērtība (miljonos EUR) || Atbalstāmo darbību kopējās izmaksas (miljonos EUR) || 2,5 % no tiešajiem zaudējumiem līdz robežvērtībai (EUR) || 6 % no tiešajiem zaudējumiem virs robežvērtības (EUR) || Maksimālo summu piemēro || Ierosinātais kopējais atbalsta apjoms (EUR) Serbija || 1 105,622 || 174 649 || 381 967 || 4 366 225 || 55 858 380 || nē || 60 224 605 Horvātija || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || nē || 8 959 725 Bulgārija || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || nē || 10 542 110 KOPĀ || || 79 726 440 2014. gadā šis ir otrais priekšlikums izmantošanas lēmumam, un kopējā iepriekš ierosinātā palīdzības summa atbilst nosacījumiem regulā par daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kurā ir paredzēta kopējā summa EUR 530,6 miljoni (EUR 500 miljoni 2011. gada cenās). Visbeidzot, ir ierosināts izmantot Solidaritātes fondu katrā no šiem gadījumiem un Horvātijas un Bulgārijas kopējās apropriācijas EUR 19 501 835 apmērā iekļaut 2014. gada budžeta 13 06 01. pantā un attiecīgās apropriācijas Serbijai EUR 60 224 605 apmērā budžeta 13 06 02. pantā (kas paredzēts pievienošanās valstīm) saistību un maksājumu apropriācijās. Tā kā DFS regulā Solidaritātes fonds ir definēts kā īpašs instruments, attiecīgās apropriācijas budžetā jāiekļauj ārpus atbilstošajām DFS maksimālajām robežām. 4. Kopsavilkuma tabula pa DFS izdevumu kategorijām Izdevumu kategorija || 2014. gada budžets (iekļaujot BG Nr. 1, BGP Nr. 2– -6/2014) || Budžeta grozījuma Nr. 7/2014 projekts || 2014. gada budžets (iekļaujot BG Nr. 1, BGP Nr. 2– -7/2014) SA || MA || SA || MA || SA || MA 1. || Gudra un integrējoša izaugsme || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Maksimālais apjoms: || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rezerve || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1.a || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Maksimālais apjoms: || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rezerve || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1.b || Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Maksimālais apjoms: || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rezerve || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Elastības instruments || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rezerve || 0 || || || || 0 || 2. || Ilgtspējīga izaugsme – dabas resursi || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Maksimālais apjoms: || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Starpība || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || No tiem: Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) — ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Pakārtotā robežvērtība || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Neto pārvietojums starp ELGF un ELFLA || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Starpība || || || || || || 3. || Drošība un pilsonība || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Maksimālais apjoms: || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rezerve || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globālā Eiropa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Maksimālais apjoms: || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rezerve || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administrācija || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Maksimālais apjoms: || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Starpība || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || No tiem: iestāžu administratīvie izdevumi || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Pakārtotā robežvērtība || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rezerve || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Kompensācijas || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Maksimālais apjoms: || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rezerve || 400 000 || || || || 400 000 || Kopā || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Maksimālais apjoms: || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Elastības instruments || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Neparedzēto izdevumu rezerve || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Rezerve || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Īpašie instrumenti || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Pavisam kopā || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [2] OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp. [3] OV L 51, 20.2.2014., 1. lpp. [4] OV L 204, 11.7.2014., 1. lpp. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM (2014) 649, 17.10.2014. [11] OV L 311, 14.11.2002., 3.lpp. [12] OV L 189, 27.6.2014., 143. lpp. [13] OV L 288, 6.11.2007., 27. lpp.