EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.7.2011 
SEC(2011) 947 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Pavaddokuments dokumentam 
PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,  
ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par re ģistrācijas kontrolier īcēm, ko 
izmanto autotransport ā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 
(EK) Nr. 561/2006 
 
{COM(2011) 451 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 948 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Pavaddokuments dokumentam 
PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,  
ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par re ģistrācijas kontrolier īcēm, ko 
izmanto autotransport ā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 
(EK) Nr. 561/2006 
 
Šis dokuments ir ietekmes nov ērtējuma ziņojuma kopsavilkums par pas ākumiem, kas veicina 
tahogrāfa sistēmas efektivit āti un noder īgumu, un tas sagatavots l īdztekus paredz ētajai 
Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 p ārskatīšanai. 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
(1) Laikā pēc 1969. gada Eiropas Savien ība (ES) ir pie ņēmusi soci ālās jomas ties ību 
aktus autotransporta nozar ē, lai uzlabotu satiksmes droš ību un transportl īdzekļu 
vadītāju darba apst ākļus un nodrošin ātu taisnīgu konkurenci starp transporta 
uzņēmumiem. Regula (EK) Nr. 561/20061 nosaka maksim ālos vadīšanas laikposmus 
dienā un nedēļā un minim ālos atpūtas laikposmus dien ā un nedēļā transportl īdzekļu 
vadītājiem. ES ir izstr ādājusi vispus īgu politiku par inspekcij ām un atbilst ības 
pārbaudēm saistībā ar sociālās jomas ties ību aktiem autotransporta nozar ē, pieņemot 
Direktīvu 2006/22/EK2 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/853, turpmāk 
“Tahogrāfa regula”.  
(2) Tahogrāfa regula nosaka tehniskos standa rtus un iedibina noteikumus tahogr āfu 
izmantošanai, tipa apstiprin āšanai, uzst ādīšanai un p ārbaudīšanai. Tādējādi tā rada 
daudzus juridiskus pien ākumus ražot ājiem, iest ādēm, pārvadātājiem un 
transportl īdzekļu vadītājiem. Pašlaik izmanto divus re ģistrācijas kontrolier īču tipus. 
Papildus digit ālajam tahogr āfam, kas uzst ādīts pēc 2006. gada 1. maija re ģistrētajos 
transportl īdzekļos, kopš 1985. gada tiek izmantots analogais tahogr āfs, un to 
joprojām izmanto vec ākos transportl īdzekļos.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu soci ālās jomas ties ību 
aktu saska ņošanu saist ībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atce ļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85, OV L 102, 11.4.2006., 
1.-13. lPK. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2006/22/EK par minim ālajiem nosac ījumiem Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saist ībā ar sociālās jomas ties ību aktiem attiec ībā 
uz darbībām autotransporta jom ā un par Padomes Direkt īvas 88/599/EEK atcelšanu , OV L 102, 
11.3.2006., 35.–43. lPK. 
3 Komisijas 2009. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1266/2009, ar kuru tehnikas att īstībai pielāgo 
Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par re ģistrācijas kontrolier īcēm, ko izmanto autotransport ā, 
OV L 339, 22.12.2009., 3.–23. lPK. 
 
LV 2   LV (3) Pamatojoties uz veikto apspriešanu un ekspertu zi ņojumiem4, Komisija ir apzin ājusi 
divas galven ās problēmas, kas j ārisina ES l īmenī: 
• kā liecina pieejamie dati, ir atkl āts, ka liela da ļa kontrol ēto transportl īdzekļu 
pārkāpj noteikumus soci ālajā jomā. Apmēram viena ceturt ā daļa no tiem ir 
pieķerta pārkāpjam tieši tahogr āfa noteikumus. Vid ēji ik br īdi apmēram 
45 000 transportl īdzekļu pārkāpj ES tahogr āfa noteikumus. Var nov ērtēt, ka šāda 
pastāvīga pien ākumu nepild īšana jaut ājumā par minim ālajiem atp ūtas 
laikposmiem un no t ās izrietošais transportl īdzekļu vadītāju nogurums palielina 
sabiedrības izmaksas satiksmes negad ījumu dēļ gandrīz par 2,8 miljardiem euro. 
Tā arī rada nepamatotas priekšroc ības konkurenc ē tiem, kuri p ārkāpj likumu, un 
negatīvi ietekm ē iekšējā tirgus darb ību, kā arī izraisa smagas sekas 
transportl īdzekļu vadītāju veselībai; 
• pastāv iespējas papildus uzlabot veidu, k ādā (digitālais) tahogr āfs atvieglo 
transportl īdzekļu vadītāju darbu un sekm ē transporta efektivit āti. Kaut ar ī digitālā 
tahogrāfa ieviešana jau ir b ūtiski samazin ājusi administrat īvo slogu daž ādām 
iesaistītām personām, atbilstības izmaksas, kas nov ērtētas kā aptuveni 2,7 miljardi 
euro, joproj ām ir pārāk augstas.  
(4) Šīs divas probl ēmas izraisa tahogr āfa sistēmas visp ārējā neaizsarg ātība pret 
krāpšanu; kontroles pas ākumu zem ā efektivitāte un sankciju nepietiekami atturošais 
efekts; un, visbeidzot, tahogr āfa sistēmas izmantošana nav pietiekami optimiz ēta. 
Turpmāk sniegtaj ā 1. tabulā ir uzskait īti problēmjautājumi saist ībā ar katru no trim 
transportl īdzekļu vadītājiem.  
(5) Kaut arī apzinātās problēmas galvenok ārt attiecas uz kravas transportl īdzekļu 
vadītājiem un uz ņēmumiem, kas izmanto tahogr āfus, ietekm ētas tiek ar ī dalībvalstis 
un to inspekcijas iest ādes, tahogr āfu ražotāji un citi autoce ļu lietotāji. 
1. tabula. Transportl īdzekļu vadītāju un probl ēmjautājumu konspekt īva tabula 
                                                 
4 To vid ū jāmin apspriešan ās īpašā dalībvalstu un iesaist īto personu komitej ā (tur piedal ās arī inspekcijas 
un policijas organiz ācijas, kā arī ražotāji); SMART  projekts; Kop īgā pētniecības centra zi ņojums; 
sabiedrisk ā apspriešana ar iesaist īto personu piedal īšanos no 2009. gada decembra l īdz 2010. gada 
martam; apspriešan ās ar nozaru soci ālā dialoga autotransporta nozares komiteju un neatkar īga eksperta 
ziņojums, ko apstiprin ājusi attiec īgo organiz āciju ekspertu grupa. 
 
LV 3   LV Apzinātie transportl īdzekļu vadītāji Problēmjautājumi 
Plombas nav iesp ējams pareizi izmantot k ā 
rādītāju, kas liecina par manipul ācijām ar 
tahogrāfu  
Šifrēšanas tehnolo ģijas neaizsarg ātība 
Vadītāja kartes nepareiza lietošana  1. transportl īdzekļa vadītājs: tahogr āfa 
sistēmas neaizsarg ātība 
Krāpnieciskas vai nolaid īgas darbn īcas 
Nesaskaņota inspektoru apm ācība 
Inspektoriem pieejamo digit ālā tahogrāfa 
datu kopums  2. transportl īdzekļa vadītājs: kontroles 
pasākumu zema efektivit āte un sankciju 
nepietiekami atturošs efekts  
Sankciju politika  
Tahogrāfa regulas neatbilst īgi noteikumi  
Digitālā tahogrāfa tehnisk ās nepilnības 3. transportl īdzekļa vadītājs: tahogr āfa 
sistēmas izmantošana nav pietiekami 
optimizēta  
Tahogrāfs pietiekami neatvieglo 
transportl īdzekļu vadītāju darbu  
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
(6) Šis ietekmes nov ērtējums ir velt īts tahogrāfa sistēmas efektivit ātes un noder īguma 
veicināšanas pas ākumiem, ko izmanto atbilst ības nodrošin āšanai iepriekš min ētajiem 
tiesību aktiem soci ālajā jomā. Tajā pētītas un analiz ētas iespējas pārskatīt Regulu 
(EEK) Nr. 3821/85, kas balst īta uz EEK l īguma 71. pantu (LESD 91. pantu). ES 
pievienotā vērtība tika noteikta, ieviešot šo regulu, un apsv ērumi, kas pamato šo 
pievienoto v ērtību, joproj ām ir spēkā.  
(7) Minētie apsvērumi izriet no realit ātes, kas k ā nekad agr āk liecina, ka autotransports 
ES teritorij ā pēc būtības ir transnacion āls. Iemesli ir aizvien plaš ākā pārrobežu 
tirdzniecība un ekonomikas izaugsme, ko da ļēji veicinājusi ES paplašin āšanās un 
kravas autop ārvadājumu nozares liberaliz ācija Eirop ā. Sociālās jomas ties ību akti ir 
saskaņoti ES līmenī, un šo ties ību aktu iev ērošanas p ārbaudēm ir nepieciešamas 
reģistrācijas kontrolier īces, kas b ūtu dalībvalstīs savstarp ēji izmantojamas. T ā kā 
kravas autop ārvadājumi ES arvien vair āk kļūst transnacion āli un soci ālās jomas 
tiesību akti b ūtībā ir saska ņoti, nebūtu vēlams atgriezties pie re ģistrācijas 
kontrolier īču regulēšanas valstu l īmenī – jo vairāk tāpēc, ka šāda veida regul ēšana ES 
līmenī ir veikta p ēdējos 25 gadus. 
(8) Attiecībā uz sankcij ām Komisijas zi ņojums par sodiem5 apliecināja, ka dal ībvalstu 
piemērotās sankcijas par Tahogr āfa regulas p ārkāpumiem ir atš ķirīgas. Manipul ācijas 
ar tahogrāfiem jau tagad ES ties ību aktos ir klasific ētas kā viens no “vissmag ākajiem 
                                                 
5 COM(2009)225. 
 
LV 4   LV pārkāpumiem” plaš ākā komerciālā autotransporta noteikumu p ārkāpumu sarakst ā6. 
Tomēr, ja dalībvalstu piem ēroto sankciju atturoš ā efekta minim ālā pakāpe nav 
saskaņota, šāda klasifik ācija ne vienm ēr nodrošina stingru atbilst ību noteikumiem, jo 
uzņēmumi rea ģē uz faktiski piem ērotām sankcij ām, nevis uz p ārkāpumu 
klasifikāciju.  
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
(9) Sociālās jomas ties ību aktu (noteikumu par vad īšanas laikposmiem un atp ūtas 
laikposmiem) visp ārējie mērķi autotransporta nozar ē ir uzlabot satiksmes droš ību un 
transportl īdzekļu vadītāju darba apst ākļus, kā arī nodrošin āt taisnīgu konkurenci 
starp transporta uz ņēmumiem. T ādējādi sociālās jomas ties ību akti autotransporta 
nozarē ir Kopīgās transporta politikas b ūtisks elements, kas pal īdz sasniegt L īguma 
mērķus, piem ēram, transporta droš ības uzlabošanu (LESD7 91. panta 1. punkta 
c) apakšpunkts), soci ālo progresu (LES8 3. panta 3. punkts) un iekš ējā tirgus izveidi 
(LES 3. panta 3. punkts). Tahogr āfa regula ir galvenais instruments soci ālās jomas 
tiesību aktu izpildes uzraudz ībā un īstenošanā autotransporta nozar ē, un šim ietekmes 
novērtējumam pievienoto priekšlikumu visp ārīgais mērķis ir arī iepriekš min ēto 
Līguma mērķu veicināšana. 
(10) Vienlaikus Komisija v ēlas arī sekmēt mērķus, kas noteikti Pazi ņojumā par labāku 
regulējumu izaugsmei un darbaviet ām Eiropas Savien ībā9 un Normat īvās vides 
vienkāršošanas strat ēģijā10. Priekšlikumiem ir ar ī jāveicina m ērķis uzlabot 
uzņēmējdarbības tiesību aktu kvalit āti, tostarp nodrošin āt vienkāršošanu un 
administrat īvā sloga samazin āšanu, kas iek ļauts Eiropas pamatiniciat īvā 2020. gadam 
“Rūpniecības politika globaliz ācijas laikmetam”11 . 
(11) Šo vispārīgo mērķi var izteikt k ā vairākus konkr ētus uzdevumus: pirmk ārt, uzlabot 
reģistrācijas kontrolier īču uzticam ību; otrkārt, paaugstin āt sociālās jomas ties ību aktu 
atbilstības pārbaužu efektivit āti autotransporta nozar ē; un, trešk ārt, samazin āt 
reģistrācijas kontrolier īču izmantošanas izmaksas, da ļēji – samazinot administrat īvo 
slogu, kas saist īts ar izmantošanu.  
(12) Daži autop ārvadājumu dati tiek apkopoti ES l īmenī, un tos var izmantot, uzraugot 
piedāvātās regulas ietekmi uz iepriekš min ētajiem konkr ētajiem uzdevumiem12. 
Saistībā ar to tika izv ēlēti turpmāk minētie darbības mērķi, jo tie noder, lai nor ādītu 
konkrēto uzdevumu izpildes l īmeni: 
                                                 
6 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kop īgus noteikumus par 
autopārvadātāja profesion ālās darbības veikšanas nosac ījumiem un atce ļ Padomes Direkt īvu 96/26/EK, 
OV L 300, 12.11.2009., 51.–71. lPK. 
7 L īgums par Eiropas Savien ības darbību. 
8 L īgums par Eiropas Savien ību. 
9 Komisijas pazi ņojums “Lab āks regul ējums izaugsmei un darbaviet ām Eiropas Savien ībā”, 
COM(2005) 97 gal īgā redakcija. 
10 Komisijas pazi ņojums “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana – normat īvās vides vienk āršošanas 
stratēģija”, COM(2005) 535 gal īgā redakcija. 
11 Komisijas pazi ņojums “Integr ēta rūpniecības politika globaliz ācijas laikmetam – priorit āte 
konkurētspējai un ilgtsp ējai”, COM(2010) 614. 
12 Jo īpaši sal. ar Eurostat  statistiku un ES ener ģētikas un transporta skaitliskajiem datiem. 
 
LV 5   LV • tahogrāfa noteikumu “vissmag āko pārkāpumu”13 novēršana līdz 2020. gadam 
(Komisija veic uzraudz ību, pamatojoties uz turpm ākajiem zi ņojumiem, ko 
dalībvalstis iesniedz divgadu laikposma zi ņojuma izstr ādei); 
• sociālās jomas ties ību aktu p ārkāpumu atkl āšanas rādītāja dubultošana l īdz 
2020. gadam uz katru transportl īdzekli, kas p ārbaudīts uz ceļa, salīdzinot ar 
2008. gadu (Komisija veic uzraudz ību, pamatojoties uz turpm ākajiem ziņojumiem, 
ko dalībvalstis iesniedz divgadu laikposma zi ņojuma izstr ādei); 
• administrat īvā sloga samazin āšana par 20  % līdz 2020. gadam saist ībā ar digitālā 
tahogrāfa izmantošanu, sal īdzinot ar 2010. gadu (pamatojoties uz apl ēsēm, ko veic 
Štoibera grupa, un ES projektu par s ākotnējiem novērtējumiem un administrat īvo 
izmaksu samazin āšanu14). 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
(13) Apspriešan ās ar ieinteres ētajām personām un ekspertu zi ņojumi par šo tematu15 ļāva 
Komisijai apzin āt plašu atseviš ķo pasākumu klāstu, kas sp ēj risināt apzinātās 
problēmas. Tam sekoja iesp ējamo pasākumu iepriekš ēja izvērtēšana.  
(14) Pēc tam tika izstr ādāti politikas kopumi, kas paredz ēti kā dzīvotspējīgas politikas 
alternatīvas minēto mērķu sasniegšanai. Politikas kopumu izstr āde bija nepieciešama 
tādēļ, ka jaut ājumā par droš ību sistēmas uzticam ība ir atkar īga no daudzu t ās 
elementu droš ības, un tādēļ, ka bija nepieciešamas daž ādas likumdošanas proced ūras 
(komiteju proced ūra pret kopl ēmuma proced ūru). Īsumā minētos politikas kopumus 
var raksturot š ādi:  
• 1. politikas kopums (PK1) ir tehnisks kopums, kura m ērķis ir vienk ārši uzlabot 
pašreizējo tahogrāfa ierīci; 
• 2. politikas kopums (PK2) ar ī ir tehnisku pas ākumu kopums, bet tie var 
ievērojami paplašin āt digitālā tahogrāfa funkcijas, ļaujot ieviest jauna tipa digit ālo 
tahogrāfu;  
• 3. politikas kopums (PK3) ietver netehniskus pas ākumus, kas papildina PK1 
pasākumus;  
• 4. politikas kopums (PK4 ) ir tehnisko un sist ēmas uzlabošanas pas ākumu 
apvienojums (PK2+PK3).  
(15) Turpmāk 2. tabul ā sniegts p ārskats par politikas pas ākumiem, kas iek ļauti katrā 
politikas kopum ā. 
                                                 
13 Vissmag ākie pārkāpumi ir defin ēti Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikum ā: „2. Tahogr āfa un/vai 
ātrumu ierobežojošas ier īces neuzst ādīšana vai kr āpnieciskā nolūkā izmantojamas ier īces lietošana, lai 
grozītu reģistrācijas kontrolier īces datus un/vai ātruma ierobežot āja vai reģistrācijas diagrammas, vai no 
tahogrāfa un/vai no transportl īdzekļa vadītāja kartes lejupiel ādēto datu viltošana; [..] 
6. Transportl īdzekļa vadīšana, izmantojot transportl īdzekļa vadītāja karti, kas ir viltota, nav vi ņa karte 
vai kas ieg ūta, pamatojoties uz nepatiesiem apliecin ājumiem un/vai viltotiem dokumentiem.” 
14 Cap Gemini , ES projekts par s ākotnējiem novērtējumiem un administrat īvo izmaksu samazin āšanu, 
2009. gads. 
15 Ibid, 4. zemsv ītras piezīme. 
 
LV 6   LV 2. tabula. Politikas kopumu detaliz ēts saturs 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
(16) Turpmāk 3. tabul ā ir apkopots nov ērtējums par ietekmi uz ekonomiku, soci ālajiem 
aspektiem un vidi.  1. politikas kopums 
(PK1) 
 2. politikas kopums 
(PK2) 
 3. politikas kopums 
(PK3)  
 4. politikas kopums 
(PK4)  
 
Tiesību 
instruments 
(-i) Ceļvedis tehnisko 
specifikāciju 
pielāgošanai.  Ceļvedis tehnisko 
specifikāciju 
pielāgošanai. 
Regulas Nr. 3821/85 
pārskatīšana, lai 
pievienotu jaunas 
funkcionālas prasības. 
 Regulas Nr. 3821/85 
pārskatīšana, tikai lai 
pievienotu jaunus 
noteikumus par 
tahogrāfu 
izmantošanu un 
pārbaudēm. Ceļvedis tehnisko 
specifikāciju 
pielāgošanai. 
Regulas Nr. 3821/85 
pārskatīšana.  
Politikas 
kopumu 
saturs   
Šifrēšanas tehnolo ģija. 
Plombas.  
Saskarne ar 
lietotājiem. PK1 +  
Tahogrāfa funkcijas 
(automātiska un 
manuāla reģistrācija).  
Bezvadu sakari 
pārbaudēm uz ceļa. 
Saskarne ar cit ām ITS 
lietotnēm.PK1 + 
Darbnīcas. 
Vadītāja kartes. 
Sankcijas. 
Inspektoru m ācības. 
Lietošanas noteikumi.  PK2 + PK3  
 
LV 7   LV 3. tabula. Ietekmes kopsavilkuma tabula 
 Ietekme  
 1. politikas kopums 2. politikas kopums 3. politikas kopums 4. politikas kopums 
Atbilstība sociālās jomas ties ību 
aktiem  Nelieli un aizkav ēti uzlabojumi, 
vienīgi saistībā ar kr āpšanu 
tahogrāfa jautājumos (1/4 no 
visiem soci ālās jomas ties ību aktu 
pārkāpumiem).  PK1 ietekme + lieli potenci āli 
uzlabojumi.  
Liela neskaidr ība par rezult ātu 
mērogu ( kompromisi , kas 
ietekmē budžetu).  PK1 ietekme  + lieli potenci āli 
uzlabojumi.  
Liela neskaidr ība par rezult ātu 
mērogu ( kompromisi , kas 
ietekmē budžetu).  PK1 ietekme + lieli potenci āli 
uzlabojumi. 
Mazāka neskaidr ība par 
rezultātiem nek ā PK2 un PK3 
(lieli kompromisi , kas ietekm ē 
budžetu).  
Ekonomisk ā ietekme      
Iekšējā tirgus darb ība un 
konkurence  Nelieli un aizkav ēti uzlabojumi,  
vienīgi saistībā ar kr āpšanu 
tahogrāfa jautājumos (1/4 no 
visiem soci ālās jomas ties ību aktu 
pārkāpumiem).   
Tāds pats nov ērtējums kā par atbilst ību sociālās jomas ties ību aktiem.  
Konkurētspēja Pozitīva tahogrāfu ražotājiem. Ļoti pozit īva tahogr āfu 
ražotājiem. Pozitīva tahogrāfu ražotājiem.   
Neskaidra  darbnīcām. 
Pozitīva uzņēmumiem, kam 
pārvadājumi nav pamatdarb ība. Ļoti pozit īva tahogr āfu 
ražotājiem. 
Neskaidra  darbnīcām. 
Pozitīva uzņēmumiem, kam 
pārvadājumi nav pamatdarb ība. 
Administrat īvais slogs un MVU  Nenozīmīga - 383,5 miljoni euro  - 142 miljoni euro  - 515,5 miljoni euro  
Ietekme uz valsts iest āžu budžetu  Nedaudz  negatīva ES līmenī. PK1 ietekme +  potenci āli 
negatīva (līdz 7  500  000 euro) 
valstu līmenī, tomēr atkarīga no 
dalībvalstu izv ēlēm (kompromisi  
ar citām ietekmēm). Potenciāli liela negat īva (līdz 
7 500  000 euro) valstu l īmenī, 
tomēr atkarīga no dal ībvalstu 
izvēlēm (kompromisi  ar citām 
ietekmēm). PK1 ietekme +  potenci āli 
vislielākā negatīvā valstu līmenī, 
tomēr atkarīga no dal ībvalstu 
izvēlēm (kompromisi  ar citām 
ietekmēm). 
 
LV 8   LV Neliels pozit īvs efekts no 
sankcijām. Neliels pozit īvs efekts no 
sankcijām. 
Sociālā ietekme      
Transportl īdzekļu vadītāju darba 
apstākļi, veselības aizsardz ība un 
dzīvesveids  Pozitīva, bet aizkav ēta, saistībā 
ar ierīces vieglāku lietojam ību. Tāds pats nov ērtējums kā par atbilst ību sociālās jomas ties ību aktiem. 
 
Satiksmes droš ība Pozitīva, bet aizkav ēta, saistībā 
ar vieglāku pieejam ību vadīšanas 
laikā. Tāds pats nov ērtējums kā par atbilst ību sociālās jomas ties ību aktiem.  
Noziegumi un droš ība Nenozīmīga ietekme  Neliela pozit īva ietekme, pateicoties atbilstoš ākiem naudassodiem.  
Pamatties ības Nav ietekmes  Nenozīmīgi negatīva ietekme uz uz ņēmējdarbības brīvību. 
Ietekme uz vidi  Nenozīmīgi pozitīva 
Visu pasākumu liel āka ietekme dal ībvalstu uz ņēmumos ar liel ām algām (ES-15) un lielu pašnodarbin ātu personu īpatsvaru. 
Lielāka ietekme dal ībvalstīs ar attīstītu transporta nozari vai lielu transporta uz ņēmumu īpatsvaru ekonomik ā (Vācijā, Polijā, Spānijā, 
Nīderlandē, Rumānijā, Lietuvā un Čehijas Republik ā). Ietekme uz konkr ētiem 
reģioniem  
 Atbilstošāku sankciju liel āka ietekme dal ībvalstīs, kur pašlaik 
sankcijas nav p ārāk bargas.  
Trešās valstis  Aizkavēta, bet līdzīga ietekme uz AETR  valstīm. 
 
 
LV 9   LV 6. POLITIKAS KOPUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
(17) Kā turpmāk parādīts 4. tabul ā, ir atzīts, ka no efektivit ātes viedok ļa PK4 ir 
neapšaubāmi vispievilc īgākais kopums, jo tas pied āvā abu konkr ēto mērķu potenciāli 
visaugstāko sasniegšanas l īmeni. Tom ēr saskanīguma anal īze liecina, ka PK4 ir 
nepieciešami ar ī vislielākie kompromisi starp pozit īvu ietekmi uz ekonomiku un 
sociālo jomu, no vienas puses, un ietekmi uz valsts iest āžu budžetu, no otras puses. 
Attiecībā uz saskan īgumu PK1 ir vispiem ērotākais. Visbeidzot, PK4 ir ar ī 
visdārgākais kopums attiec ībā uz nepieciešamaj ām invest īcijām, bet PK1 ir 
vislētākais un visviegl āk īstenojamais, jo to var pie ņemt, neizmantojot parasto 
likumdošanas proced ūru. 
4. tabula. Politikas risin ājumu salīdzinājums 
 Svērtā efektivitāte Darbības efektivit āte Saskanīgums 
PK0 - - - 
PK1 Mēreni zema  Nav izmaksu  Augsts  
PK2 Vidēja 7,5 miljoni euro  Kompromisi  
PK3 Vidēja 39 miljoni euro  Kompromisi  
PK4 Augsta   46,5 miljoni euro  Vislielākie kompromisi  
 
(18) Ņemot vērā visus šos aspektus, un t ā kā nav pilnas izmaksu un ieguvumu anal īzes, 
šķiet, ka PK4 pozit īvā ietekme t ālu pārsniedz tā izmaksas. Patiesi, PK4 potenci āls 
tikai administrat īvā sloga samazin āšanā vien ir 515,5 miljoni euro, un tas krietni 
pārsniedz pilnas īstenošanas kop ējās izmaksas. T ādējādi veiktā analīze atzīst, ka 
vislabākā izvēle ir 4. politikas kopums. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
(19) Komisija uzraudz īs rādītāju kopumu, k ā parādīts 5. tabul ā. 
 
LV 10   LV 5. tabula. Uzraudz ības rādītāji 
Darbības mērķi Uzraudzība 
Tahogrāfa noteikumu “vissmag āko pārkāpumu” 
novēršana līdz 2020. gadam Uzraudzība tiks veikta, izmantojot inform āciju, 
kas dalībvalstīm ik pēc diviem gadiem j ānosūta 
Komisijai saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 
17. pantu 
Sociālās jomas ties ību aktu pārkāpumu atkl āšanas rādītāja 
dubultošana l īdz 2020. gadam uz katru transportl īdzekli, 
kas pārbaudīts uz ceļa, salīdzinot ar 2008. gadu  Uzraudzība tiks veikta, izmantojot inform āciju, 
kas dalībvalstīm ik pēc diviem gadiem j ānosūta 
Komisijai saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 
17. pantu 
Administrat īvā sloga samazin āšana par 20 % l īdz 
2020. gadam saist ībā ar digitālā tahogrāfa izmantošanu, 
salīdzinot ar 2010. gadu  Tahogrāfa ierīču tehnisk ā moderniz ācija tiks 
uzraudzīta, apspriežoties ar iesaist ītajām 
personām un pamatojoties uz apl ēsēm, ko veic 
Štoibera grupa, un ES projektu par s ākotnējiem 
novērtējumiem un administrat īvo izmaksu 
samazināšanu