LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.11.2008 
SEC(2008) 2761 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
priekšlikumam 
 
PADOMES REGULAI, 
 
ar ko izveido Kopienas kontroles sist ēmu, lai nodrošin ātu kopējās zivsaimniec ības 
politikas noteikumu iev ērošanu 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 721 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2760} 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Sagatavojot priekšlikumu pašreiz ējās kopējās zivsaimniec ības politikas (KZP) kontroles 
režīma reformai, Komisija ir veikusi šo padzi ļināto ietekmes nov ērtējumu, lai izv ērtētu 
iespējamās sekas, k ādas būtu dažādajām iespējām novērst pašreiz ējos trūkumus ES 
zivsaimniec ības kontroles rež īmā. KZP kontroles sist ēmā patlaban v ērojams b ūtiskas 
nepilnības, uz kur ām norādījusi gan Eiropas Komisija1, gan Eiropas Rev īzijas palāta2, un tā 
nav tik efekt īva vai lietder īga, kā tā varētu būt. Lai nodrošin ātu ūdeņu dzīvo resursu 
ilgtspējīgu izmantošanu, ir svar īgi izveidot saska ņotu un efekt īvu kontroles sist ēmu, kas 
garantētu KZP noteikumu piln īgu ieviešanu un pien ācīgu ievērošanu. 
Tāpēc Komisija ir ierosin ājusi vairākas izmai ņas, kam b ūtu jārada uzlabojumi, un šaj ā 
ziņojumā ir novērtēta gan šādu izmai ņu potenci ālā ietekme uz kontroles un noteikumu 
ievērošanas efektivit āti un lietder īgumu, gan iesp ējas nodrošin āt optimālus ieguvumus no 
esošiem un turpm ākiem ieguld ījumiem ( īpaši krājumu atjaunošan ā), lai saglab ātu nozares 
ilgtspējību. 
Lai iegūtu inform āciju, kas vajadz īga dažādu iespēju pienācīgai izstrādei un izv ērtēšanai, un 
lai dotu ieinteres ētajām person ām iespēju jau paš ā sākumā iesaistīties diskusij ā, tika 
organizētas plašas apspriešan ās ar dalībvalstīm, zivsaimniec ības pārstāvjiem un vis ām 
ieinteresētajām person ām. Turklāt, lai pamatotu dažus argumentus šaj ā ziņojumā, Komisija 
izmantoja ārēju ekspertu pal īdzību gadījuma izpētē, kuras pamat ā ir septiņi krājumi, kuru 
lielākajai daļai ir izstrādāti atjaunošanas pl āni. 
Šajā ziņojumā izvērtētas šādas iespējas. 
- 1. iesp ēja. Politika nemain ās. Turpina īstenot pašreiz ējo politiku un galveno 
uzmanību pievērst spēkā esošā regulējuma īstenošanai un noteikumu izpildei.  
 1. apakšiesp ēja. Politika nemain ās, tiek saglab āts pašreiz ējais stāvoklis. 
 Š ī apakšiesp ēja balstās uz pieņēmumu, ka pašreiz ējā kontroles politika ir pietiekama, 
lai nodrošin ātu noteikumu iev ērošanu atbilst īgi KZP m ērķiem, un ka galven ā 
problēma ir tā, ka dalībvalstis piln ībā neizpilda sp ēkā esošās normatīvās prasības. 
Vairākos gadījumos Komisija ir paudusi nopi etnas bažas par to, ka dal ībvalstis 
pietiekami akt īvi nerīkojas, lai st āvokli uzlabotu3. Lai nov ērstu minētos trūkumus, 
lielāka uzman ība būtu jāpievērš jau sp ēkā esošo ties ību aktu lab ākai īstenošanai. 
Tomēr, rīkojoties saska ņā a r  š o  i e s p ēju, nevar nov ērst būtiskas nepiln ības esošaj ā 
sistēmā, piemēram, tiesisk ā regulējuma sarež ģītība, kopīgu inspekcijas standartu 
neesība, saskaņotu un pietiekami prevent īvu sankciju sist ēmas neesība vai Komisijas 
ierobežotā kompetence, t āpēc stāvoklis, visticam āk, neuzlabotos. 
 2. apakšiesp ēja. Spēkā esošā regulējuma īstenošana un pras ību izpilde, izmantojot 
īstenošanas regulas 
 Š ī apakšiesp ēja, kas būtu alternat īva iespējai vienkārši turpin āt pašreizējo stāvokli, 
balstās uz pieņēmumu, ka galven ā uzmanība būtu jāpievērš trūkstošo īstenošanas 
tiesību aktu pie ņemšanai. Tas, ka nav pie ņemtas daudzas īstenošanas regulas, 
nepārprotami ir iemesls, k ādēļ sākotnējā kontroles regula nedarbojas pietiekami 
efektīvi. Tomēr šīs pieejas rezult ātā jau tā sarežģītais noteikumu mudžeklis tiktu 
                                                 
1 Komisijas zi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par to, k ā dalībvalstis 2003.–2005. gad ā 
īstenojušas kop ējo zivsaimniec ības politiku. COM(2007)  167, 10.4.2007. 
2 Rev īzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 7/2007 par kontroles,  inspekcijas un sankciju sist ēmām saistībā 
ar noteikumiem par Kopienas zvejas resursu saglab āšanu. 
3 COM(2007) 167. 
LV 3   LV nekoordin ēti papildin āts ar jauniem noteikumiem, rea ģējot uz izol ētām politisk ām 
prasībām vai ārkārtas situācijām zvejniec ībā. Pat ja visas īstenošanas regulas tiktu 
pieņemtas, tas ne ļautu izstr ādāt jaunu pieeju kontrolei un inspekcijai. Papildu 
noteikumi v ēl vairāk saasinātu pašreiz ējo noteikumu sadrumstalot ību un rad ītu vēl 
sarežģītāku tiesisko regul ējumu. Turpin ātos apburtais loks, kur ā nepietiekamu datu 
dēļ nebūtu iespējams saņemt ticamus zin ātniskos ieteikumus, tas savuk ārt būtu 
cēlonis nepārdomātiem pārvaldības lēmumiem un kr ājumu pārmērīgai izmantošanai. 
Izņemot nedaudzus kr ājumu, kuru atjaunošanai paredz ēti īpaši nosac ījumi, kvotu 
samazināšanās tendence kopum ā turpinātos. Komisijas un t ās inspektoru iesp ējas 
būtu ierobežotas. L īdzās Komisijas nepietiekamajai sp ējai rīkoties ar ī turpmāk 
saglabātos valsts ties ību sistēmās valdošā iecietība pret pārkāpumiem, juridisku vai 
procedurālu iemeslu d ēļ pēc pārkāpumiem veiktie turpm ākie pasākumi būtu 
neapmierinoši un b ūtu pieejama vien nepiln īga inform ācija par sankcij ām un 
iepriekšējiem noteikumu neiev ērošanas gad ījumiem. 
- 2. iesp ēja. Kontroles regulas p ārstrādāšana un r īcības kodeksa izstr āde 
 T ādas pieejas izstr āde, kurā reformu īsteno, konsolid ētu tiesisko regul ējumu 
apvienojot ar vad ības instrumentu, piem ēram, “rīcības kodeksu” vai “lab ākās prakses 
pamatnost ādnēm”, zināmā mērā palīdzētu uzlabot pašreiz ējo kontroles sist ēmu. Tā 
kā šī pieeja balst ītos uz ierosm ēm, ko dal ībvalstis izstr ādājušas gadu gait ā, tiktu 
uzlabota valsts iest āžu inspekcijas un p ārraudzības darbību saskaņošana Kopienas 
līmenī, pamatojoties uz to, ka Komisija pie ņemtu inspekcijas un p ārraudzības 
stratēģijas un valstu inspekcijas resursi tiktu apvienoti kop īgai izmantošanai. Valstu 
inspekcijas resursus t ādējādi izmantotu p ēc iespējas racion ālāk un efekt īvāk. Pēc 
vienpusējas rīcības vienā vai vairākos flotes segmentos dažas zvejniec ības varētu 
atgūties, bet kopum ā šī pieeja nemain ītu pašreiz ējo noteikumu saturu un 
nepievienotu nevienu jaunu juridisku instrumentu, k ā arī būtu pārāk atkarīga no to 
brīvprātīgas īstenošanas dal ībvalstīs. Pat ja sp ēkā esošie noteikumi tiktu p ārstrādāti, 
dalībvalstīm joprojām vajadz ētu jaunu tiesisku regul ējumu, kas sag ādātu jaunus 
obligātus instrumentus KZP noteikumu faktiskas piem ērošanas nodrošin āšanai. 
Jāsecina, ka konsolid ācijas un vad ības pasākumu apvienojums nav pietiekami labs 
risinājums. 
- 3. iesp ēja. Regulējošs instruments jaunas, saistošas regulas veid ā 
 Treš ā novērtējamā iespēja bija īstenot reformu paketi, izmantojot regul ējošu 
dokumentu, kas b ūtu saistošs ES l īmenī. Šīs pieejas nol ūks ir rad īt vienlīdzīgus 
konkurences apst ākļus ES — m ērķis, ko pieprasa gan dal ībvalstis, gan jo īpaši pati 
nozare. Tas nodrošin ātu KZP noteikumu vien ādu piemērošanu vis ā ES, kā arī 
vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejniekiem. Šis regul ējošais instruments atbilstu 
mērķiem par patiesi glob ālu un integr ētu kontroles politiku, jo  tas aptvertu visus 
kontroles l īmeņus no “tīkla līdz galdam”. Pien ācīgu kontroles pas ākumu īstenošana 
izraisītu arī dažas vajadz īgās struktur ālās korekcijas flot ē. No vienas puses, efekt īva 
un stingra zvejas piep ūles režīmu kontrole samazin ātu pašreiz ējo pārzveju, kas 
mākslīgi uztur flotes rentabilit āti un līdz ar to rada stimulu neiev ērot noteikumus. No 
otras puses, jaudas p ārpalikumu var ētu novērst, ieviešot efekt īvus līdzekļus zvejas 
kuģu jaudas lab ākai kontrolei. Kop īgu kontroles un inspekcijas standartu izveide 
nodrošinātu vienotu pamatu un t ādējādi palīdzētu radīt vienlīdzīgus konkurences 
apstākļus. Arī saskaņotas sankcijas pal īdzētu radīt vienlīdzīgus konkurences 
apstākļus, jo tiktu noteikti sodi, kas ir proporcion āli peļņai no nelikum īgām darbībām 
un līdzvērtīgi visās dalībvalstīs. Obligāts regulējums ļautu Komisijai nodrošin āt KZP 
noteikumu faktisku piem ērošanu. Pirmk ārt, tiktu uzlabota Komisijas sp ēja adekvāti 
LV 4   LV reaģēt uz noteikumu neiev ērošanu dal ībvalstīs. Lielākas Komisijas inspektoru 
pilnvaras ne ļautu dalībvalstīm noslēpt nepiln ības KZP noteikumu īstenošanā. 
Otrkārt, lielāka Komisijas kapacit āte ļautu tai nodrošin āt zvejas iesp ēju labāku 
pārvaldību, kā arī vieglāk pēc savas ierosmes noteikt zvejas liegumus re āllaikā, lai 
novērstu pārzveju. 
 K ā liecina orient ējošā kvalitat īvā un kvantitat īvā analīze, lai gan daži no 
ierosinātajiem pas ākumiem ir noz īmīgāki nekā citi, tom ēr visas paketes īstenošana 
kopumā, izmantojot saistošu, nevis br īvprātīgu instrumentu, kas l īdzinās, piemēram, 
FAO  atbildīgas zivsaimniec ības vadības kodeksam, š ķiet, būs efektīvāks līdzeklis, lai 
sasniegtu augstu noteikumu iev ērošanas pak āpi. 
 Ja priekšlikumus īsteno ar saistošu regulu un ja dal ībvalstis piem ēro šo regulu un 
spēkā esošos daudzgadu atjaunošanas pl ānus, tad papildu neto ieguvums, kas nozarei 
rastos atjaunotu un lab āk aizsarg ātu krājumu rezult ātā, 10 gadu laik ā varētu būt 
10 miljardi euro. L īdz ar šādiem ekonomiskiem ieguvumiem var ētu palielin āties arī 
nodarbinātība, proti, rasties l īdz pat 4000 jaunu darbavietu vis ās apakšnozar ēs. Zivju 
produkcijas pieaugums var b ūt izšķirošais faktors jaunu da rbavietu izveidošanai 
attiecīgajās nozarēs un reģionos. 
 Īstenojot piln ībā saistošu regulu, nozvejas no visiem kr ājumiem var ētu palielin āties 
par apmēram 270 000 tonnu augstv ērtīgu sugu. Tas ilgtermi ņā nodrošin ātu tirgus 
piedāvājumu un nozares ilgtsp ējību. 
 Nozvejas apjoma pieauguma pamat ā būs ievērojamie ieguvumi vides jom ā, proti, 
bagātīgāki zivju kr ājumi, jo īpaši tie, kam izstr ādāti atjaunošanas pl āni, — tie vien 
aplūkotajā periodā varētu dot nārsta bara biomasas palielin ājumu par 830 000 tonnu. 
Turklāt analīze ir pierādījusi, ka šāds galveno sugu biomasas palielin ājums aptur ētu 
pašreizējo ekosist ēmas stāvokļa pasliktin āšanos, kuras galvenais iemesls ir tas, ka 
tiek zvejotas sugas, kas atrodas arvien zem āk barības ķēdē. 
- 4. iesp ēja. KZP kontroles politikas centraliz ācija ES l īmenī un Komisijas un 
Kopienas Zivsaimniec ības kontroles a ģentūras (KZKA) kompeten ču palielin āšana 
 Komisija un KZKA apvienotu dal ībvalstu inspekcijas resursus un izstr ādātu 
vispārpieņemtus standartus ar ilgtermi ņa mērķi izveidot Eiropas krasta apsardzes 
sistēmu. Tas nodrošin ātu KZP noteikumu vien ādu piemērošanu un vienl īdzīgu 
attieksmi pret visiem zvejniekiem ES. Komisijai b ūtu pārbaudes un noteikumu 
izpildes pilnvaras, kas atvieglotu inform ācijas vākšanu par iesp ējamiem 
pārkāpumiem un t ādējādi stiprin ātu sistēmas visp ārējo efektivit āti. Tas pras ītu 
ievērojami palielin āt cilvēkresursus un tehniskos resursus Komisij ā un aģentūrā, kā 
arī lielus finansi ālos ieguld ījumus. 
 Tom ēr vairāku iemeslu d ēļ no šīs iespējas nācās atteikties jau paš ā sākumā. Pirmkārt, 
uzdevumu p ārdalīšana starp Komisiju un dal ībvalstīm pārsniegtu L īgumā paredzētās 
iespējas. Komisija pati ieviestu un izpild ītu noteikumus, ko pati paredz ējusi. Tas ar ī 
nozīmētu, ka Kopienas zvejas ku ģi būtu Komisijas jurisdikcij ā. Turklāt ir maz 
ticams, ka dal ībvalstis p ēkšņi piekristu atteikties no varas par labu p ārvalstiskai 
organizācijai. Turkl āt šāda pieeja pat var ētu būt pretrunā proporcionalit ātes un 
subsidiarit ātes principam. Visbeidzot, š āda iespēja graujoši ietekm ētu ES budžetu, jo 
ievērojami pieaugtu person āla un operat īvās darbības izmaksas, kas nek ādi nav 
pieļaujams. 
Secinājumi 
LV 5   LV Tā kā reformu pakete, visticam āk, var nodrošin ātu augstu noteikumu iev ērošanas pak āpi, 
tātad arī ieguvumus visai nozarei, jo īpaši no atjaunotiem kr ājumiem, zi ņojumā ieteikts to 
īstenot ar saistošas regulas pal īdzību, jo br īvprātīgāku, nereglament ējošu iesp ēju analīze 
liecina, ka t ās būtu neefekt īvas. 
Ietekmes nov ērtējums liecina, ka no 1. iesp ējas īstenošanas nav gaid āmi nozīmīgi uzlabojumi, 
jo netiktu nov ērsta viena no pašreiz ējās sistēmas galvenaj ām nepiln ībām, proti, tiesisk ā 
regulējuma sarež ģītība, kas patlaban ir sadal īts pa vair ākām regulām un pēdējā gada laik ā 
vairākkārt grozīts. Savuk ārt papildu īstenošanas noteikumi, kuri apsv ērti 2. apakšiesp ējā, 
pašreizējo noteikumu sadrumstalot ību, visticam āk, saasinātu vēl vairāk. 
Īstenojot 2. iesp ēju, tiktu vienk āršots tiesiskais regul ējums un pan ākti daļēji uzlabojumi 
kontroles sist ēmā dažās dalībvalstīs. Tomēr, tā kā nepilnības pašreiz ējās tiesību normās 
netiktu nov ērstas un uzlabojumi b ūtu atkarīgi galvenok ārt no dalībvalstu br īvprātīgas rīcības, 
šīs iespējas rezultātā netiktu pan ākta nedz glob āla pieeja kontrolei, nedz ar ī radīti vienlīdzīgi 
konkurences apst ākļi visām ieinteres ētajām personām. 
Pašreizējā zivsaimniec ības kontroles rež īma visaptveroša reforma, kuras pamat ā būtu saistoša 
regula, kā apsvērts 3. iesp ējas izklāstā, ne tikai konsolid ētu un vienk āršotu spēkā esošos 
tiesību aktus, kas patlaban ietverti vair ākās atsevišķās regulās. Tā ļautu arī izstrādāt jaunu 
saskaņotu pieeju inspekcijai un kontrolei,  aptverot visus aspektus no “t īkla līdz galdam”, 
panākt noteikumu iev ērošanas kult ūru un nodrošin āt KZP noteikumu faktisku piem ērošanu. 
Rezultāts būtu patiesi glob āla un integr ēta kontroles sist ēma, kas sp ētu atjaunot ieinteres ēto 
personu uztic ēšanos KZP.