Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas kopienu aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2007. gadā {SEC(2008)2504} /* COM/2008/0590 galīgā redakcija */





2007/ECFIN/021 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.9.2008 COM(2008)590 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIROPAS KOPIENU AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBĀM 2007. GADĀ {SEC(2008)2504} (iesniegusi Komisija) SATURS 1. IEVADS 3 2. AIZŅĒMUMU DARBĪBAS 4 3. AIZDEVUMI VALSTĪM, KAS NAV DALĪBVALSTIS 4 3.1. Pārskats 4 3.2. Kopienas makrofinansiālais atbalsts 5 3.3. EIB finanšu operācijas saskaņā ar aizdevumu pilnvarām 5 3.3.1. Operāciju apjoms 6 3.3.2. Sasniegtais attiecībā uz riska dalīšanu 6 3.3.3. Ieguldījums ārpolitikas mērķos 7 3.3.4. Sadarbība ar Komisiju 9 3.3.5. Sadarbība ar SFI 9 4. AIZDEVUMU DARBĪBU IETEKME UZ BUDŽETU 10 4.1. Budžeta garantijas 10 4.2. Citas darbības 11 1. IEVADS Padomes lēmumos, ar kuriem izveidoti dažādie Eiropas Kopienu aizdevumu instrumenti, ir paredzēts, ka Komisijai katru gadu jāinformē Padome un Eiropas Parlaments par šo instrumentu izmantošanu. Lai izpildītu šīs prasības par informācijas sniegšanu, šajā ziņojumā ir aprakstītas aizdevumu operācijas katrā attiecīgajā jomā. Attiecīgajos Padomes lēmumos[1] par aizdevumu darbībām ārpus Kopienas jo īpaši ir paredzēts, ka Komisijai katru gadu ir jāinformē Padome un Parlaments par situāciju saistībā ar tām Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansēšanas darbībām (aizdevumi un aizdevumu garantijas), ko garantē no ES budžeta un kas paredzētas pirmspievienošanās valstīm, Vidusjūras valstīm, Austrumeiropai, Dienvidkaukāzam un Krievijai, Āzijai un Latīņamerikai, un Dienvidāfrikas Republikai. Lai radītu pilnīgāku priekšstatu par aizdevumu darbībām, ziņojumā ir iekļauts arī īss kopsavilkums par aizņēmuma darbībām, kas veiktas aizdevumu darbību finansēšanai, par makrofinansiālo atbalstu, ko Kopiena sniegusi trešām valstīm, un par procentu subsīdijām un garantijām, kas saistītas ar Kopienas aizdevumiem. Turklāt ziņojumā ir ietverta informācija par Euratom aizdevumu darbībām. Plašāka informācija par iepriekš minētajām darbībām, tostarp statistikas tabulas, ir sniegta pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (turpmāk „pielikums”)[2]. Atsauces uz tabulām šajā ziņojumā attiecas uz pielikumu, ja nav norādīts citādi. 2. AIZŅĒMUMU DARBĪBAS Lai finansētu aizdevumu darbības, par kurām nolēmusi Padome, Komisija ir pilnvarota attiecīgās Kopienas (EK, Euratom ) vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgū[3]. Eiropas Kopienu un EIB kopējais aizņēmums 2007. gadā palielinājās par 13,8 % un sasniedza 54,7 miljardus euro salīdzinājumā ar 48,1 miljardu euro iepriekšējā gadā (skatīt tabulu un grafiku pielikuma 1.1. iedaļā). Šis būtiskais pieaugums galvenokārt noticis EIB aizdevumu izmaksas ritma palielināšanās dēļ, kas veicināja pieaugumu aizņēmumu programmā 2007. gadā. Arī tirgus apstākļi EIB bija ļoti labvēlīgi, jo paaugstināta riska kredītu krīzes priekšvakarā strauji palielinājās pieprasījums pēc augstvērtīgiem instrumentiem, kādus piedāvā banka. Attiecībā uz Eiropas Kopienām aizņēmumu darbības ir pamatotas uz lēmumiem par Euratom , makrofinansiālo atbalstu un ar maksājumu bilanci saistītiem aizdevumiem. Saistībā ar Euratom 2007. gadā nodrošināja 39 miljonus euro, pamatojoties uz 1994. gadā apstiprinātu lēmumu. Jaunu lēmumu par makrofinansiālo palīdzību 50 miljonu euro apmērā pieņēma 2007. gada 10. decembrī, taču tas neietvēra nekādu aizdevumu izmaksu un attiecīgus aizņēmumus 2007. gadā. Aizdevumu ir paredzēts izmaksāt divās vienādās daļās, sākot ar 2008. gadu. Ņemot vērā aizdevumu atmaksu, dzēšanu un maiņas kursa svārstības, neatmaksāto aizņēmumu kopējā summa 2007. gada 31. decembrī bija 255,4 miljardi euro, t.i., par 2,8 % vairāk nekā 2006. gadā (skatīt 1.2. tabulu). Aizņēmumu īpatsvars euro un ārpusKopienas valūtās attēlots pielikuma 1.3. iedaļā (skatīt 1.3. tabulu). 3. AIZDEVUMI VALSTĪM, KAS NAV DALĪBVALSTIS 3.1. Pārskats Finansiālais atbalsts valstīm, kas nav dalībvalstis un kas ir noslēgušas sadarbības nolīgumus ar Kopienu, var būt dažāds atkarībā no attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un izvirzītajiem mērķiem. Komisijas pārziņā esošās finanšu operācijas saskaņā ar Padomes lēmumiem parasti tiek nodrošinātas divpusēju aizdevumu veidā (makrofinansiāls atbalsts vai atbalsts maksājumu bilancei) gadījumos, kad Kopiena palīdz atjaunot makroekonomisko līdzsvaru valstī. EIB piešķirtie aizdevumi no saviem resursiem ir vai nu tiešais finansējums atsevišķiem projektiem, vai vispārēji aizdevumi bankām, kas pēc tam līdzekļus piešķir mazāka mēroga vietējiem projektiem. Daži no šiem aizdevumiem tiek garantēti no Eiropas Savienības budžeta, un tie ir, ja vien nav norādīts citādi, šā ziņojuma galvenais temats. Saskaņā ar 2007.–2013. gada vispārējām pilnvarām EIB var arī nodrošināt aizdevumu garantijas. Plašāku finanšu instrumentu klāstu (no līdzdalības kapitālā līdz prioritāriem aizdevumiem) EIB izmanto, kad tā pārvalda Kopienas vai dalībvalstu resursus (jo īpaši Vidusjūras reģiona un ĀKK valstīs). Euratom aizdevumu instruments[4] ir pieejams finansēšanas operācijām ES dalībvalstīs un atsevišķās trešās valstīs (Armēnija, Krievija un Ukraina). Ģeogrāfiskie reģioni, kuros Kopiena 2007. gadā veica aizdevumu darbības, ir minēti 2.1. un 2.2. tabulā. 3.2. Kopienas makrofinansiālais atbalsts Makrofinansiālajam atbalstam (MFA) aizdevumu veidā pēc būtības ir izņēmuma raksturs, un tas ir daļa no starptautiskās sabiedrības centieniem kopā ar Bretonvudas iestādēm sniegt atbalstu to valstu maksājumu bilancei, kuras saskaras ar pārejošām makroekonomiskām grūtībām. MFA ir vērsts uz tādiem kaimiņos esošiem reģioniem kā Rietumbalkāni un Kaukāzs. Aizdevumus izmaksā tad, ja saņēmējvalstis ir sasniegušas makroekonomiskās stabilizācijas un strukturālo reformu mērķus. Ar šādiem nosacījumiem operāciju skaits katru gadu ir ierobežots, un vienā gadā sniegto atbalstu ir grūti objektīvi salīdzināt ar nākamajā gadā sniegto atbalstu. Dotācijas un aizdevumi, kas izmaksāti saskaņā ar šo instrumentu, ir minēti 2.2. tabulā. Jaunu MFA lēmumu pieņēma 2007. gadā, nodrošinot finansiālo atbalstu Libānai aizdevumu veidā 50 miljonu euro apmērā un dotāciju veidā 30 miljonu euro apmērā. Izmaksām jāsākas 2008. gadā. Plašāka informācija sniegta Komisijas gada ziņojumā par MFA īstenošanu attiecībā uz trešām valstīm[5]. 3.3. EIB finanšu operācijas saskaņā ar aizdevumu pilnvarām Šī iedaļa, ko papildina pielikumā ietvertā informācija, ir 2007. gada ziņojums, kurš jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/24/EK 2. pantu un Padomes Lēmuma 2006/1016/EK 6. pantu. 2007. gadā spēkā bija divas EIB ārējo aizdevumu pilnvaras, kas daļēji pārklājās, jo 2000.–2006. gada vispārējo pilnvaru termiņš beidzās 2007. gada 31. janvārī, bet to līdz 2007. gada 31. jūlijam pagarināja attiecībā uz tiem ģeogrāfiskajiem reģioniem, kuros aizdevumu maksimālais apjoms nebija sasniegts, savukārt 2007.–2013. gada vispārējās pilnvaras stājās spēkā 2007. gada 1. februārī. Pirmos aizdevumus saskaņā ar jaunajā pilnvarām parakstīja gada otrajā pusē pēc jaunā EIB un Kopienas garantiju nolīguma parakstīšanas 2007. gada augustā. Līdz 2007. gada 31. jūlijam aizdevumu darbības turpināja saskaņā ar 2000.–2007. gada vispārējām pilnvarām visos reģionos, izņemot Vidusjūras reģionu, kur 2006. gada beigās bija sasniegts maksimālais apjoms saskaņā ar pilnvarām. Kopsavilkums par EIB aizdevumu darbībām attiecīgajos reģionos kopš 2000. gada ir sniegts pielikuma 2.3. iedaļā. Abas pilnvaras paredz, ka Komisijai katru gadu ir jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par operācijām, kas veiktas saskaņā ar pilnvarām, par šo operāciju ieguldījumu ES ārpolitikas mērķu īstenošanā, ņemot vērā EIB darbības mērķus, kā arī Komisijai ir jāiesniedz novērtējums par sadarbības koordinēšanu un apmēru starp EIB un citām starptautiskām finanšu iestādēm (SFI), kuras darbojas pilnvarās paredzētajās jomās. Turklāt saskaņā ar 2000.–2006. gada vispārējām pilnvarām Komisijai ir jāsniedz ziņojums par attīstību saistībā ar riska dalīšanu, ko paredz Padomes Lēmuma 2000/24/EK 1. panta 3. punkts. Visbeidzot, saskaņā ar 2007.–2013. gada vispārējām pilnvarām Komisijai ir jānovērtē sadarbības apmērs starp EIB un Komisiju. 2007.–2013. gada vispārējās pilnvarās paredzēto operāciju ierobežotā skaita dēļ 2007. gadā novērtējums par EIB finanšu operāciju ietekmi un efektivitāti, kā arī to ieguldījumu ES ārpolitikas mērķu īstenošanā, ietverot sadarbības novērtējumu ar citām SFI un ar Komisiju, ir iekļauts šajā ziņojumā un pielikumā. Tomēr turpmāk par šo novērtējumu sagatavos atsevišķu ziņojumu, sākot no nākamā gada, kad ir sagaidāms, ka ievērojami pieaugs operāciju skaits. Visbeidzot, pielikuma 2.19. iedaļā ietvertas tabulas ar informāciju par EIB finansējumu nozarēm un reģioniem Āfrikas, Karību jūras, Klusā okeāna valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (ĀKK/AZT) 2007. gadā. Šīs operācijas, kas veiktas saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīgumu un Lēmumu par aizjūras asociāciju, nesedz Kopienas garantija, tādēļ tās nav ietvertas šajā ziņojumā. EIB 2007. gada ziņojums par ieguldījumu mehānismu saskaņā ar ĀKK un ES Kotonū partnerattiecību nolīgumu ir pieejams www.eib.org. 3.3.1. Operāciju apjoms Banka 2007. gadā parakstīja aizdevumus 3 723 miljonu euro apmērā, no kuriem 1 825 miljoni euro ir saskaņā ar 2000.–2006. gada vispārējām pilnvarām (termiņš beidzās 2007. gada 31. jūlijā) un 1 898 miljoni euro ir saskaņā ar 2007.–2013. gada vispārējām pilnvarām. Turpmāk I tabulā sniegts pārskats par EIB ārējiem aizdevumiem saskaņā ar Kopienas pilnvarām 2007. gadā sadalījumā pa nozarēm un ģeogrāfiskiem reģioniem. Atsevišķi aizdevumi ir minēti pielikuma 2.13. iedaļā, savukārt kopējā aizdevumu apjoma sadalījums pa pilnvaru periodiem sniegts pielikuma 2.4. iedaļā. I tabula. Saskaņā ar pilnvarām 2007. gadā parakstīto aizdevumu sadalījums pa nozarēm (EUR, miljoni) Reģions | Pavisam kopā | Transporta infrastruktūra | Kredītlīnijas | Enerģētika | Rūpniecība un pakalpojumi | Telesakari | Ūdens, kanalizācija | Enerģija – piegādes drošība | X | X | X | X | X | Vides aizsardzība un uzlabošana | X | X | X | X | X | Privātā sektora attīstība, MVU | X | X | X | Infrastruktūras attīstība, tostarp TEN tīklu paplašināšana | X | X | X | X | Pirmspievienošanās atbalsts | X | Atbalsts ES klātbūtnei (FDI, tehnoloģiju un zinātības pārnese) | X | Enerģētikas nozare 2007. gadā izmantoja 13 % no aizdevumiem saskaņā ar pilnvarām. EIB finansēja ieguldījumus enerģētikas nozarē Ēģiptē (divas gāzes kombinētā cikla spēkstacijas), Marokā (hidroelektrostaciju projekti), Bosnijā un Hercegovinā (hidroelektrostaciju un sadales sistēmu atjaunošana) un Dienvidāfrikā (augstsprieguma elektropārvades starpsavienojuma būvniecība). Kopā 938 miljoni euro vai 25 % EIB finansējuma saskaņā ar pilnvarām tika ieguldīti, lai sasniegtu bankas galveno mērķi veicināt ekoloģiski ilgtspējīgu attīstību partnervalstīs. Pirmspievienošanās valstīs 2007. gadā pilnvarās paredzētais finansējums projektiem, kuros vides aizsardzība ir galvenais aizdevuma mērķis, bija 731 miljons euro vai 42 % no kopējiem aizdevumiem reģionā. Tas ietvēra sabiedriskā transporta projektus Turcijā un neizsīkstošās enerģijas projektu Bosnijā un Hercegovinā. Attiecībā uz ūdens nozari Vidusjūras reģionam tika piešķirti 120 miljoni euro vides shēmām Izraēlā, proti, vides un veselības uzlabošanai, nodrošinot drošu dzeramo ūdeni. Šim pašam mērķim piešķīra 60 miljonus euro projektam Āzijā, lai paplašinātu un modernizētu ūdens piegādes un sadales infrastruktūru Manilā, un 27 miljonus euro projektam Latīņamerikā, Panamā, sanitāro un vides apstākļu uzlabošanai. Kredītlīnijas privātā sektora attīstībai veidoja 28 % no kopējiem aizdevumiem, no kuriem lielāko daļu piešķīra Vidusjūras reģiona valstīm – Jordānijai, Libānai, Sīrijai un Tunisijai. Kredītlīnijas MVU atbalstam veidoja vairāk nekā pusi no kopējā aizdevumu apjoma 2007. gadā Vidusjūras reģionā. Pirmspievienošanās valstis bija otrā saņēmēja grupa ar 40 % no kopējā kredītlīniju apjoma, ko saņēma Bosnija un Hercegovina, Serbija un Turcija. Rūpniecības un pakalpojumu nozares kopā pārstāvēja viens projekts attiecīgi Dienvidāfrikā kokskaidu plātņu un vidēja blīvuma kokšķiedru plātņu rūpnīcas paplašināšanai un Turcijā valsts zinātnisko un pētniecības iespēju paplašināšanai. Šī apvienotā nozare veidoja 11 % no kopējā aizdevuma apjoma. Transporta infrastruktūra , tostarp dzelzceļa, autotransporta, ostu un pilsētu transporta infrastruktūra, veidoja vienu trešdaļu no kopējā pilnvarās paredzētā aizdevuma apjoma 2007. gadā. Lielāko daļu (65 %) aizdevumu transporta nozarē piešķīra pirmspievienošanās valstīm, proti, Turcijai, Serbijai, Bosnijai un Hercegovinai un Albānijai. 76 % no šī finansējuma piešķīra dzelzceļa infrastruktūras būvniecībai vai modernizēšanai pirmspievienošanās valstīs, savukārt 24 % piešķīra to transporta asu attīstībai, kuras savienotas ar TEN tīklu. Autotransporta infrastruktūras asu, kuras savienotas ar prioritāriem TEN , atjaunošana arī bija to pirmo aizdevumu mērķi, kurus piešķīra Austrumu kaimiņvalstīm Ukrainai un Moldovas Republikai. Kopā ar šīm divām darbībām transporta TEN tīklu paplašināšanai piešķīra 34 % no kopējiem aizdevumiem transporta nozarē. Divus turpmākos transporta projektus saskaņā ar pilnvarām finansēja Marokā (maksas autoceļa daļas izbūve) un Urugvajā (privāta konteineru termināla paplašināšana Montevideo ostā). 8 % no kopējā aizdevumu apjoma piešķīra telesakaru nozarei, lai finansētu divus projektus Latīņamerikā. Peru projekts ietver sistēmu iegādi un uzstādīšanu telefonijas, ātrgaitas interneta, datu pārraides, kabeļu un satelīta maksas televīzijas un VSAT pakalpojumu sniegšanai. Brazīlijā projekts attiecas uz GSM pārklājuma tīkla uzstādīšanu, nodošanu ekspluatācijā un ekspluatāciju, lai pārietu no CDMA uz GSM tīklu. ALA reģions ir vislielākais ES ārējo tiešo ieguldījumu ( FDI ) saņēmējs starp jaunās tirgus ekonomikas valstīm. Tādējādi ALA pilnvaru robežās ar EIB finansēšanas darbību lielāko daļu ALA reģionā līdz šim ir atbalstīta ES klātbūtne ar ārējo tiešo ieguldījumu palīdzību. EIB novērtē savu operāciju pievienoto vērtību, pamatojoties uz trīs pīlāru struktūru[6]: 1. pīlārs – atbilstība ES politikas mērķiem un ieguldījums to sasniegšanā; 2. pīlārs – projektu kvalitāte un pamatotība; 3. pīlārs – EIB sniegtais finansiālais un nefinansiālais ieguldījums projektā. Katra atsevišķa finansēšanas operācija tiek novērtēta attiecībā pret šo pīlāru struktūru, izmantojot attiecīgu rādītāju kopu. 84 % no EIB operācijām, ko 2007. gadā parakstīja saskaņā ar pilnvarām, EIB novērtēja kā ļoti atbilstīgas pilnvaru mērķiem un prioritātēm, kā arī kā tādas, kas sniedz būtisku ieguldījumu šajos mērķos un prioritātēs. Tas atspoguļots, piešķirot „augstu” novērtējumu projektiem saistībā ar 1. pīlāru. „Augsta” novērtējuma īpatsvars 2. pīlārā bija 39 % projektu; „vidējs” novērtējums bija 55 % projektu. Saistībā ar 3. pīlāru 81 % projektu novērtēja kā projektus, kas guvuši „augstu” ieguldījuma līmeni no EIB, savukārt 16 % novērtēja kā projektus, kas guvuši „vidēju” ieguldījuma līmeni. 3.3.4. Sadarbība ar Komisiju Padomes Lēmumā 2006/1016/EK Komisija un EIB aicinātas nostiprināt EIB darbību saderību ar ES politikas jomām, galvenokārt izmantojot regulāru un sistemātisku dialogu, kā arī agrīnas apspriedes par politikas jomām, stratēģijām un projektu informāciju. Šajā nolūkā EIB un Komisija 2008. gada 26. maijā parakstīja īpašu saprašanās memorandu, nosakot šādas ciešākas sadarbības noteikumus. Lai uzlabotu ES vispārējā atbalsta saskaņotību reģionos, uz kuriem attiecas ārējo aizdevumu pilnvaras, tiek meklētas iespējas pienācīgi apvienot EIB finansējumu ar ES budžeta resursiem, cita starpā izmantojot pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA ), Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu un attiecībā uz Dienvidāfriku attīstības un sadarbības instrumentu. Lai nostiprinātu no EIB pašas līdzekļiem sniegto finansiālo atbalstu Vidusjūras reģionam, EIB pārvalda ES budžeta resursus trīs jomās: tehniskā palīdzība, riska kapitāls un procentu subsīdijas, kas attiecinātas uz izvēlētiem EIB aizdevumiem, kā norādīts pielikuma 2.11. iedaļā. Turklāt Komisija un EIB sadarbojās, izveidojot ES kaimiņattiecību ieguldījumu mehānismu, kas mobilizēs papildu finansējumu infrastruktūras projektiem galvenokārt enerģētikas, transporta un vides nozarēs saistībā ar visām Eiropas kaimiņattiecību politikas jomām, nodrošinot dotāciju atbalstu EIB un citu ES publisko finanšu iestāžu aizdevumu operācijām. Notiek arī cieša koordinācija starp Komisiju un EIB saistībā ar ES finanšu instrumentiem, lai atbalstītu Rietumbalkānus saskaņā ar IPA . 3.3.5. Sadarbība ar SFI 2007. gadā EIB aktīvi attīstīja savu politiku, lai uzlabotu operāciju efektivitāti, turpinot nostiprināt un attīstīt savas partnerattiecības ar citām SFI. Trīspusējo nolīgumu, ko 2006. gada beigās parakstīja Komisija, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) un EIB par operatīvo sadarbību Austrumeiropā, Dienvidkaukāzā, Krievijā un Centrālāzijā, sāka īstenot 2007. gadā, uzturot ciešu dialogu starp trīs iestādēm un izveidojot apvienotu projektu kopumu. EIB un ERAB ir arī cieši saistītas citās iniciatīvās un partnerībās (piemēram, Kopējā palīdzība projektu atbalstam Eiropas reģionos ( JASPERS ), kas ir tehniskās palīdzības iniciatīva saistība ar ES reģionālo politiku). Turklāt 2007. gadā EIB sāka oficiālu sadarbību ar citām SFI vides jomā: daudzpusējais oglekļa kredītu fonds ar ERAB, Eiropas Oglekļa fonds, kas izveidots kopā ar Pasaules Banku, un EIB un KfW oglekļa programma. Visbeidzot, 2007. gada EIB forumā Ļubļanā nodibināja EIB oglekļa kredītu fondu laikposmam pēc 2012. gada, kura izveidošana ir tiešs rezultāts sadarbībai klimata pārmaiņu jomā starp EIB un trīs vadošajām Eiropas valstu finanšu iestādēm, proti, Instituto de Crédito Oficial , KfW un Ziemeļu investīciju banku ( NIB ). EIB, ERAB, CEB , NIB un Ziemeļu vides finanšu korporācija turpināja ievērot Eiropas vides principus, saņemot lielu Komisijas atbalstu. Cita informācija ir sniegta pielikuma 2.9. iedaļā. 4. AIZDEVUMU DARBĪBU IETEKME UZ BUDŽETU Aizdevumu darbības ietekmē Eiropas Savienības budžetu, ja tām ir paredzētas Kopienas garantijas, procentu subsīdijas vai īpaši nosacījumi, kas pielīdzināmi operācijām, kuras rada risku aizdevējam. 4.1. Budžeta garantijas Padome 2004. gada 22. decembrī nolēma izdarīt grozījumus Lēmumā 2000/24/EK, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos un Eiropas kaimiņattiecību politiku (Padomes Lēmums 2005/47/EK[7]). Kopienas garantija sedz ne vairāk kā 65 % no piešķirto kredītu kopējās summas, pieskaitot visas saistītās summas (salīdzinājumā ar 70 % saskaņā ar 1997.–2000. gada vispārējām pilnvarām). Turklāt 2004. gada 22. decembrī Padome nolēma Eiropas Investīciju bankai piešķirt Kopienas garantiju pret zaudējumiem, kuri rodas sakarā ar aizdevumiem konkrēta veida projektiem Krievijā, Ukrainā, Moldovas Republikā un Baltkrievijā (Padomes Lēmums 2005/48/EK[8]). Piešķirto kredītu kopējais maksimālais apjoms ir 500 miljoni euro, un EIB ir piešķirts Kopienas ārkārtas garantijas segums 100 % apmērā. Garantēto aizdevumu piešķiršanas termiņš beidzās 2007. gada 31. janvārī, un to automātiski pagarināja par sešiem mēnešiem, jo līdz minētajai dienai aizdevumu maksimālais apjoms nebija sasniegts. EIB 2007. gadā (2000.–2006. gada vispārējo pilnvaru pēdējā gadā) parakstīja aizdevuma līgumus par kopējo summu 1 595 miljoni euro, aizdevumu kopējam apjomam šo pilnvaru ietvaros (20 060 miljoni euro[9]) sasniedzot 19 587 miljonus euro, kas ir 98 % no maksimālā apjoma. Detalizēts stāvokļa apraksts attiecībā uz garantijām ir sniegts Komisijas sešu mēnešu ziņojumā par garantijām, ko sedz no vispārējā budžeta[10]. Padome 2006. gada 19. decembrī nolēma EIB piešķirt Kopienas garantiju pret zaudējumiem, kas rodas sakarā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Kopienas (Padomes Lēmums 2006/1016/EK[11]). Kopienas garantijas maksimālais apjoms ir 65 % no izmaksāto kredītu un piešķirto garantiju kopējās summas, no kuras atskaitītas atmaksātās summas un kurai pieskaitītas visas saistītās summas. Saskaņā ar šīm pilnvarām veikto EIB finansēšanas operāciju maksimālais apjoms laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 27 800 miljoni euro, kas ietver maksimālā apjoma pamatsummu 25 800 miljonu euro apmērā un fakultatīvās pilnvaras 2 000 miljonu euro apmērā, par kuru aktivizēšanu Padome lems, pamatojoties uz termiņa vidusposma pārskata rezultātiem 2010. gadā. 2007. gadā parakstīja summu 1 898 miljonu euro apmērā saskaņā ar šīm jaunajām pilnvarām (skatīt pielikuma 2.3. iedaļu un 2.4. iedaļas tabulu). 4.2. Citas darbības Procentu subsīdijas tika piešķirtas saskaņā ar daudzām Kopienas programmām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Lielākā daļa šo programmu jau ir pabeigtas, un tām vairs nav nekādas ietekmes uz budžeta izdevumiem. 2.19. tabulā ir norādītas programmas, kuru īstenošana turpinās, un pārskata gados izmaksātās procentu subsīdijas summa. Kā plašāk izklāstīts pielikuma 2.11. iedaļā, 2007. gadā EIB parakstīja septiņas kapitāla operācijas saskaņā ar MEDA budžetu kopā par 46,5 miljoniem euro un 24 tehniskās palīdzības operācijas ar kopējo vērtību 17,5 miljoni euro. [1] Padomes Lēmums 97/256/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumiem 98/348/EK un 98/729/EK, attiecībā uz laikposmu no 1997. gada 1. februāra līdz 2000. gada 31. janvārim („1997.–2000. gada vispārējās pilnvaras”) un Padomes Lēmums 2000/24/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumiem 2000/688/EK, 2000/788/EK, 2001/778/EK, 2005/47/EK un 2006/174/EK, attiecībā uz laikposmu no 2000. gada 1. februāra līdz 2007. gada 31. janvārim („2000.–2006. gada vispārējās pilnvaras”). Ar Padomes Lēmumu 1999/786/EK (Turcijas zemestrīces rekonstrukcijas un atjaunošanas darbība ( TERRA )) vispārējās pilnvaras tika paplašinātas. Turklāt Padomes Lēmumā 2001/777/EK paredzēta īpaša aizdevumu darbība izraudzītiem vides projektiem Baltijas jūras baseina Krievijas daļā Ziemeļu dimensijas projekta ietvaros. Ar Padomes Lēmumu 2005/48/EK tika paredzētas atsevišķas pilnvaras konkrētiem projektu veidiem Krievijā un NVS rietumu daļā (Ukraina, Moldova un Baltkrievija). Visbeidzot, ar Padomes Lēmumu 2006/1016/EK paredzēja jaunas vispārējās pilnvaras attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim („2007.–2013. gada vispārējās pilnvaras”). [2] SEC(2007)[…]. [3] Tā kā EOTK dibināšanas līguma termiņš beidzās 2002. gadā, jaunas aizņēmumu operācijas nav veiktas. [4] Padomes Lēmums 77/270/ Euratom , kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 94/179/ Euratom . Aizņēmuma maksimālo apjomu Euratom aizdevumu finansēšanai sākotnēji noteica Padomes Lēmumā 77/271/ Euratom . Pēc tam maksimālais apjoms tika palielināts ar vairākiem minētā lēmuma grozījumiem, ar jaunāko grozījumu (Padomes Lēmums 90/212/ Euratom ) palielinot to par 1 miljardu ECU līdz 4 miljardiem ECU. [5] Par 2007. gadu vēl nav publicēts. Par 2006. gadu skatīt COM/2007/0493 galīgo redakciju. [6] Skatīt arī pielikuma 2.6.–2.8. iedaļu. [7] OV L 21, 25.1.2005., 9. lpp. [8] OV L 21, 25.1.2005., 11. lpp. [9] Visi parakstītie aizdevumi, no kuriem atskaitīti dzēstie aizdevumi (ietverot TERRA un Turcijas īpašo rīcības programmu). [10] COM(2007) 66 un SEC(2007) 241. [11] OV L 414, 30.12.2006., 95. lpp.