Komisijas paziņojums - Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2007. gadā /* COM/2008/0378 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.6.2008 COM(2008) 378 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2007. gadā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2007. gadā IEVADS 2007. gads ir bijis intensīvu reformu gads saistībā ar efektīvākas un atvērtākas Eiropas skolu sistēmas izveidi nākotnē. Tajā pašā laikā praksē pašreizējās sistēmas trūkumi ir kļuvuši vēl uzskatāmāki apvienojumā ar to, ka dažas dalībvalstis nepieļaujamā apmērā nepilda saistības, kas noteiktas Eiropas skolu sistēmas pamatā esošajā Konvencijā, ko starpvaldību sadarbības ietvaros ir parakstījušas visas dalībvalstis. Pirmo apspriežu ministru līmenī 2006. gada beigās par Eiropas skolu reformu rezultātā 2007. gadā izveidoja vairākas darba grupas, kuras galveno uzmanību pievērsa reālu risinājumu izstrādei saistībā ar sistēmas turpmāko attīstību. Visas ieinteresētās personas ir vienisprātis, ka Eiropas skolu sistēma ir jāpaplašina. Ministru līmenī panāktās vienošanās par sistēmas atvēršanu plašākam akreditēto skolu spektram (tā dēvētajām „II tipa” skolām) mērķis ir risinātu problēmu, ar ko saskaras valstis, kurās atrodas ES aģentūras un citas ES iestādes, t.i., spēju piedāvāt Eiropas izglītības sistēmu. Turklāt ministru līmenī tika arī nolemts ļaut ES valstīm, kurās nav ES aģentūru vai ES iestāžu, piedāvāt plašākai publikai (tā dēvētajām „III tipa skolām”) Eiropas izglītības programmu, un, īstenojot pirmo izmēģinājuma projektu, šai iespējai jāgūst konkrētākas aprises. Pamati abu veidu skolu, t.i., II un III tipa skolu, izveidei tika likti 2007. gadā. Kas attiecas uz skolu darbību ikdienā, problēmas saistībā ar pārāk lielo skolēnu skaitu vairākās Eiropas skolās 2007. gadā vēl aizvien radīja bažas. Šīs problēmas radīja ne tikai bažas skolēniem, kuru apmeklētajās skolās ir pārāk liels skolēnu skaits, bet arī nozīmēja to, ka bija jānosaka ierobežojumi attiecībā uz skolēnu uzņemšanas politiku, tādējādi radot problēmas jaunajiem skolēniem un viņu ģimenēm un izraisot viņos neapmierinātību. Briselē Komisija bija spiesta pieprasīt īpašu evakuācijas izmēģinājumu veikšanu, lai novērtētu konkrētu skolu drošības aspektus. Visam iepriekš minētajam ir ļoti negatīva ietekme – Eiropas skolu ģenerālsekretārs lēš, ka vairāk nekā 400 skolēni Briselē vien ir izvēlējušies alternatīvus risinājumus Eiropas skolām, jo skolu pārslogotības rezultātā skolas izvēle ir ierobežota. Neatkarīgi no tā Beļģijas valdība 2007. gada septembrī paziņoja, ka ceturtās pastāvīgās Eiropas skolas atvēršana Briselē aizkavēsies vismaz par vienu gadu, kas ir pretrunā tās saistībām un iepriekšējiem solījumiem attiecībā uz skolām ar pārāk lielu skolēnu skaitu. Arī dažas citas dalībvalstis nepilda pilnīgi visas saistības, kuras tās uzņēmušās saskaņā ar Konvenciju. Piemēram, 2007. gadā vēlreiz tika izvirzīti jautājumi ne tikai par valstu norīkoto skolotāju trūkumu, galvenokārt skolotāju trūkumu no Apvienotās Karalistes un Īrijas, bet arī par vispārēju valstu norīkoto skolotāju skaita krasu samazināšanos. Valstu norīkoto skolotāju skaita trūkums palielina ES finansiālo ieguldījumu, ko netieši sedz visas dalībvalstis. SVARīGāKāS NORISES 2007. GADā Eiropas skolu vispārējās situācijas pārskats Eiropas skolu sistēma 2007. gadā turpināja paplašināties, un pašlaik ir izveidotas 14 skolas septiņās valstīs, kuras kopā apmeklē vairāk nekā 21 000 skolēnu. Tālāk sniegts īss situācijas pārskats dažādās vietās[1]. Brisele Situācija Briselē joprojām bija kritiska un Briseles I skola ( Uccle ) un II skola ( Woluwe ) bija tuvu maksimālajai kapacitātei vai arī to pārsniedza. Briseles III skolā ( Ixelles ) situācija nedaudz uzlabojās, tomēr skola turpināja uzņemt skolēnus krietni virs savas nominālās kapacitātes[2]. Briseles IV skolu pagaidu telpās Berkendael atvēra 2007. gada septembrī. Ierobežojošā skolēnu uzņemšanas politika 2007./2008. mācību gadā Briselē nozīmēja to, ka visus pieteikumus (izņemot pieteikumus, ko iesniedz brāļi un māsas skolēniem, kas jau mācās Briseles I, II vai III skolā) uz valodu plūsmām un klasēm, kuras bija atvērtas Berkendael , novirzīja uz šejieni. Tas attiecās uz angļu, franču, vācu, itāļu un holandiešu plūsmu no pirmsskolas līdz pamatskolas trešajai klasei. Tomēr ar šo ierobežojumu, kas bija nožēlojams un radīja neērtības daudziem vecākiem, kuri nevarēja brīvi izvēlēties skolu, skolēnu skaits, lai arī ne būtiski, samazinājās. Saskaņā ar Eiropas skolu ģenerālsekretāra teikto vairāk nekā 200 vecāki, kuru bērniem piedāvāja vietu skolā Berkendael , nolēma šajā skolā savus bērnus nereģistrēt. Tādējādi tiek lēsts, ka aptuveni 400 potenciālo skolēnu pēdējos divos gados piemērotās ierobežojošās uzņemšanas politikas dēļ izglītību iegūst citās, nevis Eiropas skolās. Apelācijas padome saņēma vairāk nekā 50 apelācijas no vairāk nekā 100 ģimenēm, kas norāda uz daudzu vecāku vispārējo neapmierinātību. Lai gan bērnu skaits bija salīdzinoši neliels (160 skolēni paredzēto 550 skolēnu vietā), skolas atklāšana Berkendael notika konstruktīvā un pozitīvā atmosfērā. Atsauksmes no šajā skolā reģistrēto skolēnu vecākiem ir ļoti pozitīvas, un Komisija ir pārliecināta, ka skola Berkendael attīstīsies skolēnu interesēs. Turklāt Komisija labi apzinās grūtības, ar ko saskaras daudzi vecāki, saistībā ar Berkendael skolas pagaidu novietojumu un pēc dažu vecāku uzskatiem pārāk lielo ģeogrāfisko attālumu, kā arī saistībā ar vēlāk paredzēto skolā reģistrēto skolēnu pārcelšanu uz skolu Laeken . Beļģijas iestāžu paziņojums 2007. gada septembrī par to, ka skolas atklāšana Laeken budžeta apsvērumu dēļ aizkavēsies vismaz par vienu gadu, ir radījusi papildu sarežģījumus. Šī situācija ir patiešām ļoti negatīvi ietekmējusi plānošanas iespējas turpmākajiem gadiem un palielinājusi nenoteiktību un bažas. Valde ir paudusi dziļu nožēlu par Beļģijas valdības rīcību, kas ir pretrunā oficiālajām saistībām, ko iepriekš augstākā līmenī uzņēmās pildīt toreizējais premjerministrs Verhofstadt . Turklāt valde norādīja, ka līdz 2009. gada septembrim tai ir vajadzīga pietiekama infrastruktūra, lai būtu kur izvietot paredzamo skolēnu skaitu. Komisiju ļoti uztrauc vispārējās situācijas Briselē vairāki aspekti. Jo īpaši Komisija pauž nožēlu par to, ka saistībā ar joprojām esošo neskaidrību par nepieciešamās infrastruktūras pieejamību pašreiz nav ilgtermiņa redzējuma par skolēnu uzņemšanas iespējām. Turklāt Komisija uzsver, ka pārāk lielā skolēnu skaita dēļ pārējās skolās Komisija ir iesniegusi paralēlu pieprasījumu veikt drošības un ugunsdrošības izmēģinājumus Briseles I, II un III skolā, lai pārbaudītu evakuācijas iespējas un neatliekamās palīdzības transportlīdzekļu piekļuvi sastrēguma stundās. Briseles Centrālās uzņemšanas iestādes darbs Centrālā uzņemšanas iestāde rīkoja vairāk nekā 15 sanāksmes un saskaņā ar valdes piešķirtajām pilnvarām izskatīja vairāk nekā 1 700 pieteikumus 2007./2008. mācību gadam Briselē[3]. Ģenerālsekretārs 2007. gada oktobrī valdei ziņoja par rezultātiem un secināja, ka Centrālā uzņemšanas iestāde savu uzdevumu ir izpildījusi. Valdes sanāksmē 2007. gada oktobrī Komisija pieprasīja, lai centrālās uzņemšanas iestādes sastāvā iekļauj arī to vecāku interešu grupas pārstāvi, kuru bērni vēl nav uzņemti Eiropas skolās. Izņemot Komisiju, neviens cits no valdes locekļiem[4] šo priekšlikumu neatbalstīja, un tas tika noraidīts. Tomēr Komisija saņēma piekrišanu tam, ka topošo skolēnu vecāku pārstāvis varēs apmeklēt sanāksmes, kurās pārrunās uzņemšanas politiku 2008./2009. mācību gadam. Turpināja ienākt sūdzības par apelācijas sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Eiropas skolu noteikumiem un kurā noteikts, ka vecāki nedrīkst pārsūdzēt lēmumus par atteikumu uzņemt viņu bērnus skolā, tiklīdz šādus lēmumus ir apstiprinājusi Eiropas skolu Apelāciju padome. Luksemburga Divas Luksemburgā esošās skolas turpināja savstarpēji pastāvēt Kirchberg rajonā. Luksemburgas II pedagoģiskais ciemats uzņem tikai pirmskolas un pamatskolas vecuma bērnus astoņās pašlaik izveidotajās nodaļās, savukārt visi vidusskolēni apmeklē Luksemburgas I skolu. Turpinājās sagatavošanās darbi saistībā ar 2011. gadā paredzēto Luksemburgas II skolas pastāvīgo telpu atklāšanu Bertrange / Mamer . Skolas pastāvīgo telpu atklāšanas laiks patiešām ir izšķirošs, jo pārāk lielais skolēnu skaits jau tagad ir problēma. Tas nozīmē, ka neizbēgama ir ierobežota uzņemšanas politika attiecībā uz bērniem, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs, un šajā gadā netika parakstīti jauni līgumi ar uzņēmumiem / organizācijām. Luksemburgas iestādes 2007. gada 18. decembrī pieņēma tiesību aktus, kas nepieciešami, lai varētu būvēt otro Eiropas skolu, izveidot vajadzīgo transporta infrastruktūru un piešķirt attiecīgo budžetu. Vecāku asociācija saistībā ar sadalījumu starp Luksemburgas I un II skolu priekšroku dod sadalījumam pa vecuma, nevis valodu grupām. Valdes 2003. gada oktobrī pieņemtais lēmums vēl aizvien ir spēkā, un Luksemburgas iestādes šajā vēlajā posmā nevar mainīt būvniecības projektus, kuru izstrāde noris pilnā sparā. Citas skolas Alikante Skola Alikantē ir atvērta jau septiņus gadus, un tajā ir palielinājies ES iestāžu darbinieku bērnu skaits, kas tagad ir gandrīz 40 % no kopējā skolēnu skaita. Skolas sākuma posms ir noslēdzies, un šis bija otrais gads, kad 100 % skolēnu ieguva vispārējās vidējās izglītības diplomu. Bergena Skolā Bergenā skolēnu skaits ir samazinājies, un tagad šo skolu apmeklē aptuveni 550 skolēnu. Tādējādi skolas uzdevums ir nelielu grupu un klašu efektīva organizēšana. Skolai arī pakāpeniski jāslēdz vācu un itāļu valodas plūsma. Neatkarīgi no tā skola ir pārstāvēta eksperimentālajā grupā, kura reformas ietvaros ir atbildīga par mērķu līgumu izstrādi. Kalema Valde 2007. gada aprīlī nolēma pakāpeniski 7. gadu laikā, sākot no 2010. gada, slēgt Eiropas skolu Kalemā. Tas ir saistīts ar Joint European Torus pārcelšanu uz Kadarašu (Francija) 2016. gadā. Apvienotā Karaliste izskata dažādas iespējas par turpmāku skolas saglabāšanu un mācību programmas pielāgošanu, lai Lielbritānijas izglītības sistēmas ietvaros varētu izdot Eiropas vispārējās vidējās izglītības diplomu (topošā III tipa skola). Skolēnu un skolas darbinieku interesēs Komisija šādu iniciatīvu ļoti atbalsta. Frankfurte Skolēnu skaits skolā Frankfurtē turpināja pieaugt, un tagad saistībā ar skolas paplašināšanos ir nopietnas problēmas. Tā kā Eiropas Centrālā banka plāno pāriet uz citām telpām Frankfurtē, ļoti svarīgi ir izmantot šo situāciju un nodrošināt piemērotāku platību šai augošajai skolai. Tomēr 2007. gadā Vācijas iestādes nedeva konkrētas norādes par to, kas varētu notikt nākotnē. Šim jautājumam 2008. gadā ir jāpiešķir galvenā prioritāte. Karlsrūe Pēc skolēnu skaita samazināšanās vairāku gadu garumā 2007. gadā tas stabilizējās. Skolēnu skaita pieaugums galvenokārt skaidrojams ar šeit esošajiem starptautiskajiem uzņēmumiem (ES iestāžu darbinieku bērnu skaits skolā veido aptuveni 15 %). Šī skola joprojām saņem dāsnu finansiālo atbalstu no Karlsrūes pilsētas un Bādenes-Virtembergas federālās zemes iestādēm. Turklāt Karlsrūes pilsēta sniedza finansiālu atbalstu līdz pat 50 % apmērā jaunās ēdnīcas ēkas celtniecībai, pārējos 50 % sedza sponsori. Celtniecības darbus sāka 2007. gada beigās. Skolā notiek pakāpeniska itāļu un holandiešu plūsmas slēgšana. Mola Skola Molā lūdza izveidot angļu valodas plūsmu. Valde 2008. gada sākumā šo priekšlikumu apstiprināja. Skola ziņos par pārējo valodu plūsmu attīstību, jo dažas no tām ir bīstami tuvu to slēgšanas slieksnim. Skola ziņos arī par tendenci attiecībā uz ES iestāžu darbinieku bērnu procentuālo skaitu skolā (pašreiz tie ir aptuveni 20 %). Minhene Skolēnu skaits skolā Minhenē turpina pieaugt, un infrastruktūra joprojām ir nopietna problēma. Pēc jaunu telpu ierīkošanas pirmsskolas klasēm vecās telpas tika nojauktas, un to vietā tika ierīkota jauna ēdnīca, vestibils, papildu laboratorijas un biroju telpas. Lai nodrošinātu papildu pagaidu telpas, tika pieprasīta trīsstāvīgu saliekamo būvkonstrukciju uzstādīšana. Varēze Skolai Varēzē galvenā problēma vēl aizvien bija nepiemērotā infrastruktūra. Eiropas skolu ģenerālsekretārs un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Sīms Kallass 2006. gadā aicināja Itālijas iestādes piešķirt skolai papildu budžetu. Diemžēl, neskatoties uz petīciju, ko bija parakstījuši vairāk nekā 1 200 vecāki, Itālijas iestādes 2007. gadā papildu budžetu nepiešķīra. Tā vietā tika samazināts līdzšinējais atbalsts skolas uzturēšanai. Organizatoriskā līmenī turpināja diskutēt jautājumu par skolas ēdnīcas pārvaldīšana atsevišķi no skolas. Gada beigās vecāki šai problēmai beidzot rada risinājumu, izveidojot kooperatīvu, kas vairākus gadus saņems finansiālu atbalstu. Valde 2008. gada sākumā ar rakstisku procedūru piekrita šim risinājumam. Uzņēmēju valstu saistības Kā norādīts 2006. gada ziņojumā, Komisijas galvenās bažas ir saistītas ar to, ka dažas dalībvalstis nepilda konkrētas saistības, kas paredzētas Konvencijā, ar ko nosaka Eiropas skolu statūtus[5]. Visuzskatāmākie piemēri par saistību nepildi ir 2.2. punktā minētais Beļģijas iestāžu 2007. gada septembra paziņojums par to, ka pastāvīgu telpu pieejamība Eiropas ceturtajai skolai Laeken aizkavēsies vismaz par vienu gadu un ar to saistītā neskaidrība par nākotni[6]. Pašreizējā situācija, t.i., pārāk lielais skolēnu skaits, un pieaugošā neskaidrība nav pieņemama. Vēl viens piemērs ir skola Varēzē un telpu trūkums. Lai arī skola saskaras ar nepieņemamiem ierobežojumiem un nosacījumiem, Itālijas iestādes, neraugoties uz oficiālo saziņu no Eiropas skolu ģenerālsekretāra un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Sīma Kallass puses, 2007. gadā neizrādīja vēlēšanos atrisināt radušos situāciju. Kopumā problēma saistībā ar to, ka dažas dalībvalstis nenorīko skolotājus, 2007. gadā saasinājās. Lai aizpildītu vakances saistībā ar nepietiekamu skolotāju norīkošanu no dalībvalstīm, darbā pieņēma vietējos skolotājus. Finansiālās sekas šādai rīcībai ir tādas, ka ar šiem skolotājiem saistītās izmaksas pāriet no dalībvalstu budžeta uz ES budžeta daļu (kas, protams, ir visu dalībvalstu, tostarp to valstu, kuras savas saistības pilda, iemaksas). Vissatraucošākais piemērs bija Apvienotās Karalistes 2007. gada oktobrī nosūtītā vēstule, kurā tā paziņoja par vienpusēji pieņemtu lēmumu samazināt uz Eiropas skolām norīkoto skolotāju skaitu līdz 20-25 skolotāju vietām gadā. Tas ir daudz mazāks skaits, nekā patiesībā vajadzīgs. Cits saistību nepienācīgas izpildes piemērs kļuva acīmredzams, kad Komisija nolēma uzsākt oficiālu tiesvedību pret Beļģiju par vairākiem nenomaksātiem parādiem saistībā ar izdevumiem par mēbelēm un aprīkojumu divās Briseles skolās, no kuriem daži parādi ir radušies pirms vairāk nekā desmit gadiem. Tikmēr šos izdevumus bija jāsedz no Komisijas finanšu līdzekļiem. Pēc šā jautājuma apspriešanas ar Komisiju un Eiropas skolu sekretariātu vairāku gadu garumā, kuru laikā Beļģija pastāvīgi apgalvoja, ka tā meklē pienācīgu risinājumu, Beļģijas finanšu ministrs 2006. gada oktobrī oficiāli noraidīja saistības segt šos izdevumus. Tā kā Komisija uzskatīja, ka tas ir pretrunā EK līguma pamatnoteikumiem, tā Beļģijas iestādēm 2007. gada oktobrī nosūtīja oficiāla paziņojuma vēstuli, uz kuru atbilde bija jāsniedz divu mēnešu laikā. Beļģijas iestādes lūdza tām dot vairāk laika un pēc tam 2008. gada februāra beigās atbildēja noraidoši. Tiek apsvērta turpmākā rīcība. BUDžETS UN FINANSES 2007. gada budžets ES Budžeta lēmējinstitūcijas sākotnēji piešķirtais budžets Eiropas skolām 2007. gadā bija 129,66 miljoni euro. Kopējais budžeta piešķīrums bija 242 miljoni euro. Jaunākais kopējā budžeta sadalījums pēc dažādām iemaksām bija šāds: 55 % no ES budžeta 22,7 % no dalībvalstīm 6,4 % no EPB[7]. Atlikušo budžeta daļu veidoja mācību maksa no uzņēmumiem, kuriem ir līgumi ar skolām, no bērniem, kuru vecāki nav ES iestāžu darbinieki, un citiem avotiem. Eiropas skolas pieprasīja un saņēma 98,24 % no kopējā 2007. gadā piešķirtā finansējuma (127,38 miljoni euro) un noslēdza savu gada budžetu ar aptuveni 7,6 miljonu euro pārpalikumu. Bērniem ar īpašām vajadzībām piešķirtā budžeta daļa pēdējos trijos gados ir palielinājusies par 36 %. Komisija vairākas reizes ir uzsvērusi, ka gada ziņojumā par šo jautājumu jāiekļauj kvalitatīvāka situācijas analīze, lai sniegtu konkrētus ierosinājumus turpmākajiem uzlabojumiem. Neatkarīgi no šiem pūliņiem, ne vienmēr ir iespējams integrēt skolēnus ar nopietnām mācīšanās grūtībām. Finanšu regula Jaunā Finanšu regula stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī. Tas ir būtisks solis uz priekšu saistībā ar vadību, atbildību, lielāku efektivitāti un iekšējās kontroles sistēmas pārredzamību. Valde 2007. gada aprīlī apstiprināja iekšējās revīzijas funkcijas izveidi ģenerālsekretāra birojā, kas savu darbību sāka jūlijā. Decembrī Administratīvajai un finanšu komitejai tika izklāstīts revīzijas darba plāns nākamajiem trim gadiem. VADīBA UN REFORMA Turpmākie pasākumi pēc ministru sanāksmes – darbs pie reformas Komisija 2007. gadā neatlaidīgi uzstāja uz reformas procesa tālāku virzību. Vairākas darba grupas šajā gadā aktīvi darbojās, un koordinācijas komiteja[8] aktīvi motivēja dalībvalstis turpināt reformas un izvērtēšanas procesu. Darba grupa izmaksu dalīšanas jautājumā Darba grupa izmaksu dalīšanas jautājumā 2007. gadā iesniedza provizorisku ziņojumu. Šajā ziņojumā apskatīts sarežģītais jautājums par to, kā izmaksas sadalāmas starp dalībvalstīm, lai vispārējo sistēmu padarītu taisnīgāku. Darba grupa līdz šim dalībvalstu taisnīgu ieguldījumu ir definējusi kā ieguldījumu, kuru nosakot vērā tiek ņemts bērnu skaits Eiropas skolās no vienas un tās pašas valsts. Šis jautājums ir steidzams, jo Apvienotā Karaliste pašreiz ierobežo uz Eiropas skolām norīkoto skolotāju skaitu, kamēr tiek gaidīts reformas iznākums šajā jautājumā, kas samazinās finansiālo slogu. Apvienotās Karalistes norīkoto skolotāju trūkums daudzām skolām rada ievērojamas praktiskās problēmas. Ņemot vērā darba grupas iesniegto provizorisko ziņojumu, valde uzskatīja, ka jāstrādā pie iespējamo praktisko risinājumu uzlabošanas un jāveic ietekmes analīze. Turpmākā risinājuma apstiprināšana augstākajā politiskajā līmenī 2008. gadā šim reformas sensitīvajam aspektam būs izšķiroša. Šajā saistībā Komisija izstrādā arī metodi, lai noteiktu ES budžeta piešķīrumu ES darbinieku bērniem skolās, kuras tiks akreditētas nākotnē. Akreditācijas darba grupa Akreditācijas darba grupa ir secinājusi, ka pašreizējais akreditācijas process ļauj apmierinošā veidā īstenot vajadzību pēc akreditētas skolas Komisijas dienestu, ES aģentūru vai citu iestāžu (II tipa skolas) tuvumā un vajadzību pēc to valstu skolu akreditēšanas, kurās nav ES aģentūru vai citu iestāžu (III tipa skolas). Darba grupa ir izstrādājusi arī provizorisku risinājumu attiecībā uz Eiropas vispārējās vidējās izglītības diploma piešķiršanu akreditētajās skolās, kuras gaida 2009. gadā paredzētā ārējā pētījuma par Eiropas vispārējās vidējās izglītības diplomu rezultātus. Turklāt darba grupa ir izklāstījusi izmēģinājuma projekta saistībā ar III tipa skolām darba uzdevumus. Izmēģinājuma projekta mērķis būs novērtēt, vai sistēma ir spējīga integrēt III tipa skolas. Septiņas dalībvalstis ir paudušas interesi par šo projektu, un, ja valde nolems, tās tiks aicinātas iesniegt nodomu dokumentu. Pašreizējo akreditācijas un sadarbības līgumu grozīs, lai kvalitātes kontroli varētu veikt katru otro gadu (nevis katru gadu), un tas ietvers trīsposmu kontroles procedūru – pašnovērtējumu, valsts novērtēšanas programmu un pārbaudes saistībā ar akreditācijas procesu. Visus izdevumus saistībā ar izmēģinājuma projektu segs dalībvalstis. Valde piekrita darba grupas secinājumiem, kas pat ietver pagaidu risinājumu skolēniem, kas mācās akreditētajā skolā Parmā. Skola tagad ir lūgusi piešķirt akreditāciju 6. klasei ar atpakaļejošu datumu no 2007. gada septembra. Mēģinājumos rast risinājumu juridiskajām debatēm par III tipa skolām, darba grupa valdei ierosināja veikt 1984. gada Eiropas vispārējās vidējās izglītības nolīguma tehnisku pārskatīšanu. Šo priekšlikumu apstiprināja. Darba grupa sasniedzamo mērķu līgumu jautājumā Darba grupa sasniedzamo mērķu līgumu jautājumā 2007. gadā uzsāka izmēģinājuma projektu trīs Eiropas skolās – Bergenā, Minhenē un Briselē I ( Uccle ). Trīs skolas, kuras piedalījās izmēģinājuma projektā, 2007. gada oktobrī tika lūgtas apsvērt, ko tām praksē nozīmētu sasniedzamo mērķa līgumu noslēgšana. Darba grupa turpina diskusijas par sasniedzamo mērķu līguma definīciju un saturu, skolas autonomijas pakāpi un centrālās vadības lomu. Grupa ir secinājusi, ka sasniedzamo mērķu līgumā jāmin budžets un skolas gada ziņojums. Lai arī vēl ne visi aspekti ir pilnībā izskatīti, ir skaidrs, ka skolās vajadzīgas strukturālas izmaiņas. Tādēļ pašreiz izskata gan pašreizējo, gan jauno skolu padomju un komiteju pašreizējo sastāvu un uzdevumus. Pašlaik tiek noskaidrota centrālās vadības loma un skolu pedagoģiskā un finansiālā autonomija. Kad skaidri būs definēts autonomijas jēdziens un skolu autonomijas pakāpe, būs iespējams izstrādāt ziņošanas un novērtēšanas metodes un kritērijus. Akreditācijas pasākumi Skolā Heraklionā 2007. gadā veikto pārbaužu rezultāti bija pozitīvi, un drīzumā tā parakstīs akreditācijas nolīgumu attiecībā uz pirmskolas un pamatskolas klasēm. Saistībā ar Eiropas Ķimikāliju aģentūras izveidi Helsinkos 2007. gada jūnijā Somija uzsāka skolas Helsinkos akreditācijas procedūru un ir veikusi vajadzīgos grozījumos valsts tiesību aktos. Francija arī ir uzsākusi akreditācijas procedūru attiecībā uz skolu Strasbūrā. Valde pauda gandarījumu par abiem šiem projektiem. Akreditācijas darba grupā gūto panākumu un tiem sekojošā valdes apstiprinājuma rezultātā akreditētā skola Parmā var lūgt piešķirt akreditāciju 6. klasei. Saziņa, dialogs un informācija Komisija turpināja uzsvērt informācijas un saziņas ar vecākiem un skolu darbiniekiem nozīmību. Darbiniekiem tika nosūtītas vismaz septiņas ziņas, lai viņus informētu par jaunākajiem notikumiem. Attiecīgajā mājas lapā un priekšsēdētāja vietnieka Sīma Kallass tīmekļa vietnē regulāri tiek ievietota informācija. Tāpat Komisija lielu uzmanību pievērsa tikšanās reizēm ar vecāku asociāciju un darbinieku pārstāvjiem, lai pirms valdes sanāksmēm apspriestu aktuālos jautājumus. Komisija saņēma vairākus oficiālus Eiropas Parlamenta jautājumus par Eiropas skolām un atbildēja uz tiem. Komisijas pārstāvji individuāli tikās ar vecākiem un ar daudziem vecākiem par praktiskiem jautājumiem sazinājās rakstiski. Komisija piedalījās arī informatīvās sanāksmēs ar Interparents asociāciju un jaunpienācējiem Komisijā, kā arī informatīvās sanāksmēs ar topošo skolēnu vecākiem utt. Eiropas Komisijas iekšējā iknedēļas laikrakstā Commission en Direct tika publicēti vairāki raksti, kuros tika sniegta praktiska informācija. Komisijas priekšsēdētājs Barrozu Eiropas skolu jautājumu apsprieda ar daudzām iesaistītajām personām un jo īpaši ar attiecīgajām Beļģijas iestādēm. Beļģijas iestādēm pirms gada izteiktais uzaicinājums ierasties uz atklātu tikšanos ar darbiniekiem, lai izskaidrotu iestāžu politiku attiecībā uz ceturto Eiropas skolu Briselē, palika neatbildēts, lai arī šis jautājums tika izvirzīts ES un Beļģijas darba grupā. Eiropas skolu prezidentvalstu – Portugāles un Somijas – darbs 2007. gadā Eiropas skolu prezidentūru 2007. gada augustā no Portugāles pārņēma Somija. Portugāles prezidentūras laiks 2006./2007. mācību gads bija lēmumu pieņemšanas laiks, kad 2006. gada novembrī ministru sanāksmē tika panākta vienošanās par politiskajām pamatnostādnēm, kuru mērķis bija uzlabot vadību, un pēc tam 2007. gadā valde pieņēma rīcības plānu. Somijas prezidentūra bija atbildīga par turpmākā reformas procesa posma vadību, kas nozīmēja lielu darba apjomu un praktisku pasākumu izstrādi, lai reformu varētu īstenot. Priekšsēdētāja vietnieks Sīms Kallass 2007. gada decembrī satikās ar Somijas izglītības ministri Sari Sarkomaa , un viņu pārrunas par reformas procesa turpmāko virzību bija sekmīgas. Viņi bija vienisprātis par augsta līmeņa politiskās iniciatīvas nozīmību līdzšinējo panākumu konsolidēšanā. SISTēMAS NāKOTNE – MINISTRU SANāKSMES No 2008. gada vidus Eiropas skolu prezidējošā valsts būs Zviedrija. Reformas praktiskai īstenošanai izšķirošs būs 2008./2009. mācību gads. Notikumi 2007. gadā ir parādījuši, ka status quo vairs nav risinājums un pašreizējai sistēmai ir daudz trūkumu vadības un efektivitātes ziņā, un šie trūkumi ir jānovērš. Starpvaldību sadarbība 2007. gadā bija pakļauta būtiskiem pārbaudījumiem, ko radīja šajā ziņojumā aprakstītās grūtības, proti, pārāk lielais skolēnu skaits, dažu dalībvalstu nepietiekamā politiskā griba un sistēmas paplašināšana. Valde ārkārtas sanāksmē 2008. gada martā apsprieda reformas jautājumu, lai ministru līmeņa sanāksmē 2008. gada jūnijā darītu zināmus rezultātus. Komisija ir stingri uzstājusi uz šīs reformas īstenošanu – tā ir vajadzīga, lai šī sistēma spētu pastāvēt. Vadības jautājums vēl aizvien ir galvenais reformas elements, lai uzlabotu sistēmas vispārējo efektivitāti. Komisija uzskata, ka reformai ir jābūt sekmīgai, un panākumi ir jāgūst drīzumā. Lai Eiropas skolu sistēma turpinātu būt dzīvotspējīga, tai jāgūst atbalsts augstākajā politiskajā līmenī. [1] Lai iegūtu izsmeļošu statistiku par skolēnu skaitu un valodu nodaļām, lūdzam skatīt ģenerālsekretāra gada ziņojumu: 2912-D-2006-en-2. [2] Nominālā kapacitāte ir kapacitāte, kura tika ņemta vērā, skolu ceļot. Maksimālā kapacitāte ietver papildu pasākumus, piemēram, saliekamās būvkonstrukcijas, ko izvieto skolas telpās (nepalielinot kopējās telpas, piemēram, rotaļu laukumus, ēdnīcas utt.). [3] Sīkāku informāciju par uzņemšanas politiku 2007./2008. mācību gadam skatīt: 512-D-2006-en-7, tīmekļa vietne: http://www.eursc.eu/index.php?id=2. [4] Valdes sastāvā ir balstiesīgi pārstāvji no 27 dalībvalstīm, Komisija un dažos jautājumos vecāku asociācijas pārstāvis un skolotāju personāla komitejas pārstāvis. Eiropas Patenta biroja Minhenē pārstāvis ir klātesošs un balso par jautājumiem, kas attiecas uz Minheni. [5] OV L 212, 17.08.1994., 3.-14. lpp. [6] Premjerministra vietnieka un finanšu ministra Reynders 2007. gada 10. septembra vēstule Eiropas Skolu ģenerālsekretāram Ryan kungam. [7] Eiropas Patentu birojs. [8] Komitejas sastāvā ir iepriekšējās, pašreizējās un nākošās Eiropas skolu prezidentvalstis, kā arī Komisija un ģenerālsekretārs.