Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Kopienas aizdevumu ietekmi uz jaunattīstības valstīm (2004/2213(INI))



Oficiālais Vēstnesis 157 E , 06/07/2006 Lpp. 0477 - 0481



P6_TA(2005)0299 Eiropas Kopienas aizdevumu ietekme uz jaunattīstības valstīm Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Kopienas aizdevumu ietekmi uz jaunattīstības valstīm (2004/2213(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Kopienu darbību attiecībā uz aizņēmumiem un aizdevumiem 2003. gadā (SEK(2004)1073) un tam pievienoto Komisijas darba dokumentu (SEK(2004)1074), - ņemot vērā 2004. gada ziņojumu par EK attīstības politiku un ārējo palīdzību (KOM(2004)0536 un tā pavadošo Komisijas darba dokumentu SEK(2004)1027), - ņemot vērā pētījumu "Eiropas Investīciju banka un ĀKK valstis — efektīva partnerība?", ko veicis Sadraudzības valstu sekretariāts, - ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) dokumentu "Ietekmes uz attīstības izvērtēšanas sistēmu attiecībā uz investīciju mehānismu projektiem", - ņemot vērā notiekošās sarunas par EIB ārējo aizdevumu sniegšanas mandāta pārskatīšanu, - ņemot vērā Pētījumu attīstības komitejas uzdoto ārējo pētījumu, "Eiropas Investīciju bankas aizdevuma operāciju ietekme uz attīstību saistībā ar Kotonū un Āzijas un Latīņamerikas valstu nolīgumiem" [1], - ņemot vērā savu 2000. gada 20. janvāra rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumiem sakarā ar naftas un naftas vada projektu Čadā un Kamerūnā [2], - ņemot vērā savu 2002. gada 5. februāra rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas 2000. gada ziņojumu [3], - ņemot vērā savu 2002. gada 21. novembra rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas 2001. gada ziņojumu [4], - ņemot vērā savu 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas ziņojumu par tās darbību 2002. gadā [5], - ņemot vērā Attīstības komitejas rīkotās 2005. gada 18. janvāra viedokļu uzklausīšanas sanāksmes rezultātus, - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A6-0183/2005), A. tā kā EIB ar aizdevumiem EUR 40 miljardu apmērā ir lielākais sabiedriskais aizdevumu sniedzējs; B. tā kā EIB darbojas vairāk nekā simts jaunattīstības valstīs Vidusjūras reģionā, Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīs (ĀKK valstīs), Āzijā un Latīņamerikā (ĀLA) un īsteno nozīmīgu Eiropas Savienības (ES) attīstības programmu Vidusjūras reģionā un ĀKK valstīs, lai gan kārtība, kādā sniedz aizdevumus jaunattīstības valstīm, nav noteikta mūsdienīgā politiskā mandātā; C. apzinoties, ka EIB pēdējos gados ir darījusi daudz, lai īstenotu Parlamenta konstruktīvos ierosinājumus; D. tā kā EIB pašlaik pārskata savu politiku attiecībā uz publisku piekļuvi informācijai, ko darot, tai jārēķinās ar prasībām, kas izriet no Orhūsas Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem piemērošanas ES iestādēs; E. tā kā EIB darbojas kā neatkarīga banka, kurai tomēr ir saistošas tās akciju turētāju — 25 ES dalībvalstu — saistības; F. tā kā EIB attiecībā uz aizdevumu izsniegšanu ārpus ES savā jaunajā Ietekmes uz attīstību izvērtēšanas sistēmā sper soli pretim praktiskiem pasākumiem saistībā ar 2004. gada Vides paziņojumā pausto atbalstu "UNEP finanšu iestāžu ziņojumam par vidi un ilgtspējīgu attīstību" un "Ekvatora principiem" vismaz attiecībā uz Kotonū investīciju mehānisma projektiem; G. apzinoties īpašos riskus, kas ir saistīti ar aizdevumiem daudzās jaunattīstības valstīs un ar kuriem EIB ir jāspēj cīnīties; H. apzinoties ES un pasaules valstu centienus, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), beidzot panākt būtisku pavērsienu attīstības politikā, 1. izsaka pateicību EIB par tās lielo gatavību iesaistīties dialogā un sniegt informāciju; 2. atzinīgi vērtē gan to, ka EIB atbalsta ES attīstības politikas mērķus, kas noteikti Kotonū nolīgumā un ir saistīti ar astoņiem TAM, gan to, ka savā jaunajā Ietekmes un attīstību izvērtēšanas sistēmā attiecībā uz investīciju fonda projektiem par pamatnoteikumu aizdevuma izsniegšanai uzskata atbalstāmo projektu piemērotību TAM sasniegšanai; tomēr aicina EIB attiecināt šos kritērijus uz visiem tās atbalstītajiem projektiem jaunattīstības valstīs; 3. aicina EIB, izvērtējot tās projektu sekmīgumu, pieņemt pamatrādītājus, ko Komisija ir izstrādājusi attiecībā uz TAM, un iekļaut tos savā Ietekmes uz attīstību izvērtēšanas sistēmā; iesaka EIB izveidot neatkarīgu vērtēšanas vienību, kas būtu pakļauta tikai Direktoru padomei, un tādējādi darboties saskaņā ar starptautisku attīstības banku standartiem; 4. aicina Komisiju labāk integrēt EIB un tās projektu plānošanu Komisijas un dalībvalstu plānošanas sistēmās saskaņā ar Barselonas saistībām par attīstības politikas pasākumu koordināciju un saskaņošanu; 5. atzinīgi vērtē to, ka 2004. gada maijā EIB ir parakstījusi Vienošanās memorandu ar Komisiju un Pasaules Banku un aicina EIB intensificēt mērķu, kritēriju un metodikas saskaņošanu ar Eiropas Attīstības finanšu iestādēm (EAFI) un aktīvāk līdzdarboties Interact tīklā, lai nodrošinātu EIB finansējuma izmantojuma atbilstību Komisijas un dalībvalstu veiktajiem pasākumiem; 6. atzinīgi vērtē EIB un 10 EAFI partneru veikumu SIA "Eiropas Finansējuma partneri" nodibināšanā un aicina EIB meklēt iespējas radīt jaunus Kopienas līdzfinansējuma projektus kopā ar citām attīstības finansēšanas iestādēm un jo īpaši apsvērt riska dalīšanas modeļus, kas ir saistīti ar pirmā zaudējuma viļņa uzņemšanos; 7. iesaka Komisijai un EIB piedāvāt Padomei un Parlamentam jaunu, sabalansētu pieeju un organizāciju ES ārējās palīdzības plānošanai un īstenošanai saistībā ar turpmāko ES finanšu plānu un nākamo EIB ārlietu mandātu gatavošanu; šim priekšlikumam jāļauj optimāli izmantot sinerģiju starp Komisijas, EIB un divpusēju attīstības aģentūru cilvēku un finanšu resursiem, kā arī tam jābūt vērstam uz ES ārējās palīdzības efektivitātes, saskaņotības, caurredzamības un uzskatāmības pastiprināšanu, lai sasniegtu TAM; 8. atzinīgi vērtē to, ka EIB jau projektu uzraudzības pēcizpildes posmā ir ņēmusi vērā NVO un sabiedrības nostāju, tomēr, lai palielinātu vietējās sabiedrības iesaistīšanos projektos un atbalstu tiem, aicina EIB veikt apspriešanos jau tad, kad tā veic pārbaudi pirms aizdevuma piešķiršanas atļaujas sniegšanas, un iesniegt dokumentus ar rezultātiem Komisijai un dalībvalstīm; 9. atzinīgi vērtē ietekmes uz vidi novērtējuma un paziņojuma par ietekmi uz vidi iekļaušanu EIB projektu ciklā, tomēr jautājuma svarīguma dēļ iesaka ņemt vērā arī investīciju ietekmi uz sociālo un nodarbinātības politiku, lai tie būtu saskaņā ar TAM rādītājiem saistībā ar atļauju izsniegšanas analīzes dokumentu katalogu; 10. aicina dalībvalstis kā EIB akciju īpašniekus nodrošināt to ar ĀLA reģionam nepieciešamo attīstības politikas mandātu, lai sasniegtu TAM, kā arī atteikties no līdzšinējās ārējās ekonomiskās palīdzības dominantes; 11. aicina Padomi palielināt EIB darbības apjomu ĀLA reģionā un sagaida, ka EIB par prioritāti uzskatīs mazāk attīstītās šī reģiona valstis; 12. iesaka EIB izvērst sava stratēģijas dokumenta "Rekonstrukcijas un atjaunošanas pēc dabas katastrofām projektu finansēšana" darbību reģionos ārpus ES un tās kandidātvalstīm, kā arī iesaka Padomei un Komisijai izstrādāt EIB neatliekamās palīdzības mandātu, kas tai ļautu, piemēram, ĀLA reģionā neatkarīgi no kritērijiem, kurus nosaka ārējā ekonomiskā palīdzība, efektīvi un reģionāli sniegt atbalstu atjaunošanai; 13. aicina Padomi un Komisiju atvēlēt nepieciešamos līdzekļus, lai varētu izmantot EIB sagatavotos aizdevuma līdzekļus palīdzības sniegšanai atjaunošanas darbā pēc cunami postījumiem, ievērojot Starptautiskās Attīstības aģentūras kritērijus; 14. aicina Komisiju kopā ar EIB uzsākt ar Starptautiskā Valūtas fondu kopējas sarunas, kuru mērķis ir ļaut finansēt projektus, kas ir saistīti ar vispārējas nozīmes sabiedriskā sektora pakalpojumiem jaunattīstības valstīs, finansēt tā, lai panāktu progresu valsts finansētu vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā un tādējādi sagatavotu augsni privātām investīcijām; 15. aicina EIB pastiprināti izmantot Kotonū nolīgumā paredzēto aizdevumu procentu subsīdiju instrumentu, lai dotu parādos nonākušām jaunattīstības valstīm iespēju saņemt investīcijas sabiedrisko vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā; 16. aicina EIB aktualizēt mērķus kredītu politikā pa sektoriem attiecībā uz jaunattīstības valstīm it īpaši tādās jomās kā enerģētika, mežsaimniecība, transports, ūdens un atkritumu apsaimniekošana, kā arī ņemt vērā analīzi par privāto investoru aiziešanas cēloņiem; 17. iesaka izveidot EIB budžeta līniju, kas paredzēta zināšanu tālāknodošanai un tehniskam atbalstam; 18. gaida no EIB, lai tā, balstīdamās uz pozitīvo pirmo projektu pieredzi, ievērojami izvērstu savu darbību nelielu aizdevumu jomā un pie tam veicinātu sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā; aicina EIB, to darot, ievērot ieteikumus, ko, piedaloties Komisijai, izstrādājusi Konsultatīvā grupa palīdzības sniegšanai trūkumcietējiem; 19. prasa EIB izsniegt vairāk aizdevumu vietējās valūtās un izpētīt, vai iespējams ar EIB darbību stabilizēt vietējās valūtas; 20. aicina Komisiju vēl 2005. gadā veikt pētījumu par to, vai nav iespējams, izlaižot ASV Valsts kases vērtspapīriem līdzīgus "eurovērtspapīrus", iegūt vairāk līdzekļu izvērstākai EIB darbībai, kuras mērķis ir attīstības politika; 21. lūdz EIB īsā laikā pasūtīt pētījumu par to, vai, nodrošinot sākuma finansējumu euro un ar EIB kā akciju turētāju, ir iespējams izveidot reģionālos fondus Āfrikā, Āzijā un Latīņamerikā, kas būtu līdzīgi Japānas valdības ierosinātajam Āzijas Attīstības fondam; 22. sagaida no EIB, ka tā turpinās izstrādāt pamatnostādnes par kredītu izsniegšanu privātajam sektoram, kurām jābalstās uz cilvēktiesībām, vides un sociālo standartu saglabāšanu atbilstoši pastāvošajām starptautiskajām prasībām, tajās jāievēro Starptautiskās Darba organizācijas noteiktie darba standarti un vajadzības gadījumā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas pamatnostādnes par starptautiskiem uzņēmumiem, kā arī sagaida, ka EIB kontrolēs pamatnostādņu ievērošanu; 23. aicina EIB pielāgot savu "Ietekmes uz attīstības izvērtēšanas sistēmu attiecībā uz investīciju mehānismu projektiem" starptautiskiem attīstības vērtēšanas standartiem un veicināt Eiropas Parlamenta un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības atsauksmju iekļaušanu šajā izskatīšanas procesā; 24. īpaši aicina EIB neatbalstīt projektus, kuri grauj dabiskos biotopus, sekmē dabas resursu nelegālu izmantošanu, ietver sevī ES aizliegtu vai aizliegšanai paredzētu vielu ražošanu, finansē aizsprostu būvi, kas neatbilst Pasaules aizsprostu komisijas (PAK) kritērijiem; aicina EIB ievērot Pasaules Bankas 2004. gada janvāra Ieguves rūpniecības pārskatā iekļautos ieteikumus; 25. aicina EIB nodrošināt, ka tās aizdevumus Āzijas un Latīņamerikas valstīs un Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīs papildina pasākumi aizņēmumu vides ilgtspējīguma uzlabošanai, cita starpā ar: - projektu finansēšanu visās četrās EIB "vides" kategorijās, ieskaitot un īpašu uzmanību pievēršot dabiskās vides aizsardzības projektiem, - visu ar hidroelektroenerģiju saistīto projektu izvērtēšanu agrīnā projekta fāzē, vērtējot, vai tie atbilst PAK norādījumiem, - aizdevuma palielināšanu ūdens sektorā no pašreizējiem 3% ĀKK valstīm un 8% ĀLA valstīm līdz vismaz 20 % no tās reģionālā aizdevumu portfeļa saskaņā ar TAM, it īpaši, aizdodot vietējiem uzņēmumiem ilgtspējīgu mikroprojektu realizēšanai, - aizdevumu palielināšanu ar atjaunojamo enerģiju saistītiem projektiem ĀKK un ĀLA reģionos, tādējādi pildot EIB globālās saistības, lai aizdevumi šāda veida projektiem līdz 2006. gadam sasniegtu 15% un līdz 2010. gadam — 50 % no kopējā enerģijas portfeļa; 26. aicina Komisiju atbalstīt EIB aizdevumu palielināšanu ar vidi saistītiem projektiem ĀLA un ĀKK reģionos, piešķirot procentu subsīdijas 3% apmērā, kā to veiksmīgi praktizē Vidusjūras valstu attīstības palīdzības (VVAP) ietvaros, un piešķirot procentu subsīdijas 5% apmērā projektiem, kas saistīti ar jauniem atjaunojamās enerģijas avotiem; 27. pieprasa EIB veikt iedarbīgus pasākumus pret korupciju un nelegāli iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvērstas pretkorupcijas politikas ietvaros pildīt savu pienākumu, atbalstot tikai tos līgumus, kas noslēgti atklātu un caurskatāmu sarunu ceļā, kā arī prasot EIB klientiem jaunattīstības valstīs pierādīt, ka viņiem ir adekvāta iekšējās revīzijas sistēma, lai atklātu kukuļdošanu un korupciju, tāpat arī pieprasa EIB izmeklēt visus pārmetumus saistībā ar korupciju un tos tālāk nodot atbildīgajām iestādēm un veikt attiecīgas sankcijas pret vainīgajiem; 28. aicina EIB turpināt veidot tās ģenerālinspekcijas nodaļu par neatkarīgu sūdzību iesniegšanas mehānismu, kurā attiecībā uz projektu apstiprināšanas kritērijiem varētu vērsties tieši, nevis ar Eiropas ombuda starpniecību, lai tas tādējādi būtu pieejams ne tikai ES pilsoņiem, bet arī cilvēkiem, kurus skar EIB atbalstītie projekti jaunattīstības valstīs; 29. aicina EIB, izsniedzot aizdevumus jaunattīstības valstīm, izmantot mazāk stingru riska pārvaldības stratēģiju, pret kuru tā varētu nodrošināties, ļaujot peļņai no projektiem, kurus tā finansē no dalībvalstu atvēlētajiem, attīstībai paredzētajiem naudas līdzekļiem, ieplūst kādā no riska fondiem, lai spētu finansēt vairākus paaugstināta riska projektus; aicina EIB paaugstināta riska Kopienas finansējamiem projektiem izmantot secīgu daļu instrumentu 30. aicina EIB pasākumus attiecībā uz atbalstāmo projektu caurskatāmību pielāgot Starptautiskās Finanšu korporācijas standartiem; 31. aicina EIB optimāli atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, nodrošinot uz vietas tiešu klātbūtni, šim nolūkam turpmāk pilnībā izsmeļot tai atvēlētos investīciju mehānismu pārvaldībai paredzētos resursus, vai arī organizējot aizdevumu piešķiršanu šim klientu ar to iestāžu starpniecību, kuras darbojas kā mijieskaita iestādes un kurās darbojas ārēji eksperti, lai aizdevumu saņēmēji investīciju bankas riska kapitāla segmentā gūtu iespējami lielāku labumu no izdevīgajiem bankas maksājumu nosacījumiem, vienlaikus izstrādājot atsevišķu kredītlīniju, kas veicinātu vietējo privāto banku sektoru; 32. iesaka uzsākt pastāvīgu dialogu starp Attīstības komiteju un EIB; 33. aicina Komisiju katru gadu Parlamentam un Padomei ziņot par rezultātiem, kas sasniegti, īstenojot EIB programmas attiecībā uz TAM izpildi; 34. aicina Komisiju līdz 2005. gada septembrim iesniegt Parlamentam starpziņojumu par EIB ārējo aizdevumu mandāta pārskatīšanas gaitu; 35. aicina Komisiju līdz 2005. gada beigām izstrādāt pētījumu par EIB attīstības mandātu un aizdevuma operāciju finanšu, politiskajām un tiesiskajām nostiprināšanas iespējām, izveidojot atsevišķu aizdevumu mehānismu kā atsevišķu EIB grupas vienību, pievēršot pienācīgu uzmanību EIB grupas "AAA" kredītreitinga saglabāšanai; 36. aicina Padomi un Komisiju atbalstīt Parlamenta prasības EIB; 37. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Investīciju bankai, ĀKK un ES Padomei, ANO un Pasaules Bankai. [1] Projekts Nr. EP/ExPol/B/2004/09/06. [2] OV C 304 24.10.2000., 211. lpp. [3] OV C 284 E 21.11.2002., 111. lpp. [4] OV C 25 E 29.1.2004., 390. lpp. [5] OV C 104 E, 30.4.2004., 1019. lpp. --------------------------------------------------