Komisijas paziņojums Kopienas civilās aviācijas politikas izstrāde attiecībā uz Kanādu /* COM/2006/0871 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.1.2007 COM(2006) 871 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Kopienas civilās aviācijas politikas izstrāde attiecībā uz Kanādu 1. IEVADS 1.1 Tradicionāli starptautisko gaisa transportu reglamentē divpusēji nolīgumi starp atsevišķām valstīm. Taču Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 5. novembra spriedumi, t.s. ”atvērto debesu” spriedumi, iezīmēja Kopienas aviācijas ārējās politikas aizsākumus. Kā norādīts Eiropas Komisijas paziņojumā „ Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu ”[1], Eiropas Kopienas un atsevišķu trešo valstu nolīgumiem būs ievērojama pievienotā vērtība — atverot tirgus un veicinot ieguldījumu iespējas, radīsies jaunas ekonomiskās perspektīvas. Turklāt šādi nolīgumi būs vislabākais veids, kā nodrošināt godīgu konkurenci un augstus aviācijas lidojumu drošības, aviācijas drošības un vides aizsardzības standartus, sekmējot sadarbību regulējuma jomā un regulējuma konverģenci. Tāpēc Eiropas Komisija ir ierosinājusi uzsākt mērķtiecīgas sarunas, lai noslēgtu visaptverošus aviācijas nolīgumus lielākajos pasaules reģionos ar mērķi vairot izredzes sekmēt Eiropas rūpniecību un nodrošināt godīgu konkurenci, tajā pašā laikā cenšoties reformēt starptautisko civilo aviāciju. 1.2 Tā kā Kanādai ir uz tirgu orientēta ekonomikas un transporta politika un augsti reglamentējošie standarti, tā ir droša pretendente, ar ko Eiropas Kopiena varētu noslēgt jaunās paaudzes gaisa transporta nolīgumu. Laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam gaisa satiksme starp ES un Kanādu ir divkāršojusies, un Kanāda ir viena no galvenajām ES partnerēm aviācijas jomā. 2005. gadā starp ES un Kanādu pārvadāti 8,5 miljoni pasažieru[2]. 1.3 Kanādas jaunā valdība paziņojusi, ka ir gatava uzsākt sarunas ar Eiropas Savienību, lai liberalizētu attiecības aviācijas jomā, kas pašlaik balstās uz divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un Kanādu. Nolīgums ar Kanādu par gaisa transporta liberalizāciju sniegs ekonomiskus ieguvumus gaisa pārvadātājiem, lidostām, pasažieriem, kravu nosūtītājiem, tūrisma nozarei un citām saimniecības nozarēm Eiropas Savienībā un Kanādā. Saskaņā ar Komisijas uzsāktu ekonomikas pētījumu paredzams, ka pēc tirgus atvēršanas tiks pārvadāti vēl deviņi miljoni pasažieru. Turklāt domājams, ka atvērta gaisa telpa radītu ieguvumus patērētājiem vismaz 72 miljonu euro apjomā. Nolīgums stiprinātu transatlantiskos ekonomiskos sakarus un papildinātu aviācijas nolīgumu starp ASV un Eiropas Savienību. Turklāt (tas ir vienlīdz svarīgi) tam būs liela nozīme ceļā uz starptautisku gaisa transporta nozares regulējuma reformu. 1.4 Tāpēc ar šo paziņojumu Komisija iesaka Padomei pilnvarot Komisiju Eiropas Kopienas vārdā sarunām ar Kanādu par visaptverošu nolīgumu par atvērtu gaisa telpu. Tādējādi tirgus atvēršana tiks apvienota ar paralēlu procesu — sadarbību regulējuma un konverģences jomā, jo īpaši prioritārajās jomās, kas ir, piemēram, aviācijas lidojumu drošība, aviācijas drošība, vides aizsardzība, pasažieru aizsardzība un konkurences noteikumu piemērošana, nodrošinot līdzvērtīgus spēles noteikumus, kā arī godīgas un vienādas konkurences apstākļus. 2. PAšREIZēJAIS REGULēJUMS GAISA SATIKSMES PAKALPOJUMIEM STARP EIROPAS KOPIENU UN KANāDU Divpusējie gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Kanādu 2.1 Pašlaik gaisa transportu starp Kanādu un ES reglamentē 17 divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi. Pašlaik nav noslēgti gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp Kanādu un pārējām 8 ES dalībvalstīm[3]. Spēkā esošie gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Kanādu neļauj aviosabiedrībām, pasažieriem un kravu nosūtītājiem pilnībā izmantot atvērtu tirgu piedāvātās iespējas. Turklāt šie nolīgumi ir ļoti atšķirīgi, tāpēc starp ES un Kanādu nodrošināto gaisa satiksmes pakalpojumu regulējums ir nesaskaņots, jo nolīgumi nav vienlīdz liberāli attiecībā uz pieejamām brīvībām un jaudu. Daži nolīgumi vēl aizvien paredz jaudas noteikšanu tiešajiem reisiem starp Kanādu un ES. Vairākos divpusējos nolīgumos vēl aizvien paredzēti ierobežojumi, cik aviosabiedrības drīkst izraudzīties pakalpojumu sniegšanai, un tie ietver ierobežojošus noteikumus par tarifiem. Šīs atšķirības dalībvalstu divpusējos nolīgumos ar Kanādu rada Kopienas gaisa pārvadātājiem pieejamo iespējamību nevienādību. Panti par tarifiem, kas ietverti nolīgumos ar Kanādu, ir vieni no detalizētākajiem un sarežģītākajiem pasaulē. Kanāda ir viena no nedaudzajām valstīm, kas vēl aizvien saglabājusi stingru kontroli pār biļešu cenām, tāpēc gan gaisa pārvadātājiem, gan patērētājiem rodas augstākas izmaksas. 2.2 Tāpat kā lielākā daļa divpusējo gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu spēkā esošie divpusējie gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Kanādu ietver tādus ierobežojumus attiecībā uz valstspiederību, ko Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi par nelikumīgiem. Jebkādā nolīgumā starp ES un Kanādu jāparedz, ka ikviena ES aviosabiedrība var veikt lidojumus uz Kanādu no jebkuras ES dalībvalsts, kurā tā ir reģistrēta. Pirmais sarunu uzdevums būtu atjaunot juridisku noteiktību attiecībā uz regulāriem gaisa satiksmes pakalpojumiem starp Kanādu un ES. Gaisa satiksmes regulējums Kanādā 2.3 Kanāda jau kādu laiku apsver iespēju liberalizēt savu aviācijas politiku. Pēdējos mēnešos Kanāda virzījusies uz atvērtāku aviācijas politiku, lai veicinātu ceļošanu, tirdzniecību un tūrismu. Tā noslēgusi liberālus gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus ar divām valstīm, kas ir tās nozīmīgākie starptautiskie tirgi, proti, ar ASV un Apvienoto Karalisti. Jaunais nolīgums ar Apvienoto Karalisti, kas tika apspriests 2006. gada aprīlī, likvidēja esošos tarifu ierobežojumus, lai varētu labāk reaģēt uz pieprasījumu tirgū, un pavēra trešām valstīm iespēju sniegt pakalpojumus saskaņā ar piekto brīvību. Nesenie gaisa satiksmes nozares paziņojumi liecina, ka nozare uzlūko liberalizāciju daudz labvēlīgāk nekā pirms dažiem gadiem. Plaši izplatīts ir uzskats, ka transatlantiska atvērtā gaisa telpa, kurā Kanāda nepiedalās, nenāktu par labu Kanādas pārvadātāju interesēm[4]. 2.4. Nav nekāds pārsteigums, ka Kanādas galvenais starptautiskais partneris aviācijas jomā ir Amerikas Savienotās Valstis. Saskaņā ar Kanādas datiem pērn 18,6 miljoni ļaužu pārvietojās starp šīm divām valstīm. Kanāda un ASV 2005. gadā paplašināja spēkā esošos nolīgumus gaisa satiksmes pakalpojumu jomā un vēl vairāk atvēra tirgu. Tomēr nolīgums nepiešķīra ne kabotāžas tiesības (tiesības veikt pārvadājumus starp diviem punktiem vienā valstī), ne tiesības veikt septītās brīvības operācijas (tiesības veikt satiksmi starp divām valstīm maršrutā, kas ir ārpus mītnes valsts). 2.5 Dominējošais stāvoklis Kanādas gaisa satiksmes tirgū ir uzņēmumam Air Canada , kas agrāk bija valsts aviosabiedrība. Pēc apvienošanās ar Canadian Airlines 1999. gadā Air Canada 2004. gadā bija 17. lielākā aviosabiedrība pasaulē pēc pārvadāto pasažieru skaita. Air Canada ir Star Alliance biedre, un tās īpašnieks ir Air Canada Group , kontrolakciju sabiedrība, kurai pieder arī citi Air Canada meitas uzņēmumi, piemēram, Air Canada Jazz un Air Canada Ground Handling . Air Canada plāno būtiski modernizēt savu gaisa floti. Otrais lielākais pārvadātājs Kanādā ir zemo cenu aviosabiedrība WestJet , kam pieder 33 % no Kanādas vietējā tirgus un kas aktīvi darbojas arī pārrobežu tirgū. Starptautiskajā tirgū līgumreisu operators Air Transat ir uzsācis regulārus lidojumus uz ES, piedāvājot 48 lidojumus nedēļā uz Eiropu no dažādām Kanādas lidostām. 2.6. Saskaņā ar Kanādas Gaisa pārvadājumu likumu Kanādas valstspiederīgo īpašumā jābūt un tiem jākontrolē vismaz 75 % no balsstiesībām aviosabiedrībā. Ar valdības noteikumiem var paredzēt arī mazāku procentuālo daļu. Turklāt Kanādas valstspiederīgajiem „faktiski” jākontrolē uzņēmums. Tomēr pašlaik Kanādā tiek apspriesta ierobežojumu atvieglošana attiecībā uz ārzemnieku īpašumtiesībām un kontroli. 2.7. Air Canada centrālā lidosta —Toronto lidosta — apkalpo vairāk nekā 28,6 miljonus pasažieru gadā. Lidostas nodokļi Toronto ir ļoti lieli, tāpēc tā ir viena no dārgākajām lidostām pasaulē. Citas nozīmīgas lidostas ir Otavā, Monreālā, Kalgari un Vankūverā. Kanādas lidostas apsaimnieko lidostu iestādes saskaņā ar ilgtermiņa nomas līgumiem, un tās maksā nomas maksu federālajai valdībai par tiesībām iekasēt atlīdzību. 2.8 Kanādas aviācijas nozarei ir senas tradīcijas, un 2002. gadā tajā bija nodarbināti 79 000 cilvēku. Kanādas pazīstamākais lidaparātu ražotājs ir Bombardier (kurā ietilpst arī agrākā LearJet Corporation ), kas ir viens no diviem galvenajiem reģionālo reaktīvo lidmašīnu ražotājiem pasaulē. 2.9 Kanādas aviācijas nozares regulators ir Transporta ministrija ( Transport Canada ), ko atbalsta Kanādas Transporta valsts aģentūra ( CTA ), kas atbildīga par licenču izsniegšanu. Transport Canada ir atbildīga par starptautiskajām attiecībām, lidojumu un aviācijas drošību un ar transportu saistītu vides regulējumu. Gaisa satiksmes pakalpojumus nodrošina privāts pakalpojumu sniedzējs — Nav Canada . Konkurences jomā darbojas Kanādas Konkurences birojs, kas ir Rūpniecības ministrijas pārraudzībā. 3. TURPMāKA EIROPAS SAVIENīBAS UN KANāDAS ATTIECīBU STIPRINāšANA 3.1 Kanādai un Eiropas Savienībai ir ciešas un ilglaicīgas politiskas partnerattiecības. Eiropas Savienības un Kanādas attiecībām raksturīgas kopīgas vērtības un konverģenti globāli mērķi. 3.2 Eiropas Kopiena un Kanāda 1976. gadā parakstīja Pamatlīgumu par ekonomisko sadarbību, kas bija pirmais šāda veida nolīgums starp EK un industriālu partnervalsti. Gan ES, gan Kanāda apņēmušās stiprināt ekonomisko izaugsmi pasaulē un vienojušās par jauna veida tirdzniecības nolīgumu — Līgumu par tirdzniecības un investīciju veicināšanu, lai likvidētu regulējuma šķēršļus un uzlabotu investīcijas abu pušu tirgos. Kopīgā politiskā deklarācijā un rīcības plānā, kas pieņemts 1996. gadā, abas puses vienojās palielināt sadarbību lidojumu drošības un gaisa satiksmes pārvaldības jomās. 3.3 2005. gadā Eiropas Kopiena un Kanāda parafēja Nolīgumu par civilās aviācijas lidojumu drošību, kas paredz savstarpēju apstiprinājumu akceptēšanu un pārbaudes attiecībā uz lidotspēju, vides aizsardzību, lidaparātu tehnisko apkopi un lidotspējas uzturēšanu. 4. SAIMNIECISKAIS LABUMS, KO DOS VISAPTVEROšS EIROPAS SAVIENīBAS UN KANāDAS GAISA TRANSPORTA NOLīGUMS 4.1 2005. gadā starp Eiropas Savienību un Kanādu tika pārvadāti aptuveni 8,5 miljoni pasažieru, kas ir par 9 % vairāk nekā 2004. gadā. Tāpēc Kanāda ir viens no lielākajiem Eiropas Savienības tirgiem gaisa transportam lielos attālumos. Piedāvātā vietu skaita ziņā Kanāda EK pārvadātājiem ir piektais lielākais aviācijas tirgus pēc ASV, Šveices, Turcijas un Norvēģijas. Savukārt Kanādai ES ir otrs nozīmīgākais starptautiskais aviācijas tirgus pēc ASV. Pārrobežu satiksme ar ASV veido gandrīz pusi no gaisa satiksmes no Kanādas un uz to, savukārt satiksme ar Eiropas valstīm veido aptuveni 27 % no visas Kanādas starptautiskās satiksmes. Tas ietver Eiropas satiksmi caur Amerikas Savienotajām Valstīm. Citi nozīmīgi partneri ir Austrālija, Japāna, Dienvidkoreja un Ķīna. Starptautiskā satiksme (izņemot ar ASV) kopš 1991. gada augusi par 5 % gadā, un tās izaugsme ir lielāka nekā pārrobežu satiksmei (ar ASV) un iekšzemes satiksmei. Galvenie tirgus attīstības virzītājspēki ir tūrisms (ienākošais un izejošais), kā arī cieši darījumu un tirdzniecības sakari starp abām pusēm. Aptuveni 47 % no ārvalstu ceļotājiem, kas dodas uz Kanādu vai no tās, ir tūristi. ES un Kanādas satiksmē ievērojama pasažieru daļa ir līgumreisu pasažieri vasaras sezonā. 4.2 Kanādai nozīmīgākie ES valstu tirgi ir Apvienotā Karaliste (3,6 miljoni pasažieru 2005. gadā), Vācija un Francija (1,5 miljoni pasažieru katrai) un Nīderlande (750 000 pasažieru). Šie četri tirgi veido aptuveni 74 % no kopējās satiksmes starp ES un Kanādu. Laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam lidojumu biežums starp Kanādu un ES teju divkāršojies. Jaunie pakalpojumi galvenokārt vērsti uz jaunajām dalībvalstīm un Centrāleiropu, savukārt pakalpojumu apjoms jau esošajos stabilajos tirgos Apvienotajā Karalistē, Vācijā un Francijā gandrīz divkāršojies. Maršruts starp Londonas Hītrovas lidostu un Toronto ir devītais noslogotākais maršruts pasaulē. Ir izveidoti arī papildu reisi starp citām Kanādas lidostām un ES, kas izdevīgi gan šīm lidostām, gan patērētājiem. Kopienas pieejas ieguvumi un pievienotā vērtība 4.3 Ar moderno regulējumu un uz tirgu orientēto ekonomikas un transporta politiku Kanāda ir acīmredzams pretendents attiecību padziļināšanai ar Eiropas Kopienu aviācijas nozarē atvērtā gaisa telpā — gan attiecībā uz piekļuvi tirgum, gan attiecībā uz sadarbību regulējuma un konverģences jomā. Labāka sadarbība regulējuma jomā starp ES un Kanādu vēl vairāk sekmētu gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu starp ES un Kanādu. Kanādai, tāpat kā ES, ir ļoti augsti lidojumu drošības un aviācijas drošības standarti. Regulatīvajā pieejā novērojamas daudzas līdzības, kas, apkopotas visaptverošā nolīgumā, nozarei kopumā dotu efektivitātes ieguvumus. Gaisa satiksmes pārvaldības organizācijas un regulēšanas jomā Kanādas sistēma ir līdzīga Eiropas sistēmai. Aviācijas lidojumu drošības un aviācijas drošības ziņā abu pušu augstie standarti ļauj efektīvi sadarboties. Paredzētais divpusējais Kopienas un Kanādas Nolīgums aviācijas lidojumu drošības jomā uzsver abu pušu gatavību savstarpēji atzīt to procedūras un standartus. Aviācijas drošības jomā nolīgums rosinās sadarbību ar Kanādas Gaisa transporta drošības iestādi. 4.4 Gaisa satiksmes liberalizācija starp Kanādu un ES būs sevišķi izdevīga tirgiem, ko vēl aizvien reglamentē ierobežojoši gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp dalībvalstīm un Kanādu. Tas likvidētu esošos jaudas un cenu noteikšanas ierobežojumus, tādējādi paverot jaunas iespējas nozarei un patērētājiem. Esošo ģeogrāfisko ierobežojumu (ierobežota punktu skaita) likvidēšana palielinātu pakalpojumu daudzumu starp ES un Kanādu. Jo īpaši jāatceļ ierobežojumi attiecībā uz Rietumkrastu (Vankūvera) un vairākām ES dalībvalstīm. Visbeidzot, veidosies jauni tirgi (jo īpaši Centrālaustrumeiropā) starp Kanādu un tām dalībvalstīm, kas vēl nav noslēgušas nolīgumu par gaisa satiksmes pakalpojumiem. 4.5 Acīmredzamos potenciālos ieguvumus no Atvērtas gaisa telpas nolīguma ar Kanādu apstiprinājis nesens ekonomiskais pētījums, ko veica neatkarīgi konsultanti. Šā pētījuma rezultāti liecina, ka piecu gadu laikā kopš tirgus atvēršanas paredzams pieaugums par 9 miljoniem pasažieru — nolīgums sekmētu pasažieru skaita pieaugumu par 20 % minētajā laika posmā. Paredzams, ka pirmajā gadā pasažieru skaits pieaugtu par 500 000. Turklāt atvērta gaisa telpa būtu izdevīga arī patērētājiem — pazeminoties biļešu cenām, tie ietaupītu vismaz 72 miljonus euro, turklāt jau pirmajā gadā tiktu radītas 3700 darbavietas. Pētījums apstiprināja, ka regulējums un politika attiecībā uz gaisa transportu Kanādā ļautu Kopienai noslēgt paraugnolīgumu ar Kanādu, kura rezultātā tiktu radīts augstāks regulējuma konverģences līmenis un pavērtas jaunas iespējas ES aviācijas nozarei un izmantotājiem. Atvērtas gaisa telpas nolīgums ar Kanādu palielinātu ES aviosabiedrību konkurētspēju Ziemeļamerikas tirgū. Tas savukārt palielinātu tiešo reisu skaitu starp ES un Kanādu un sekmētu labāku gaisa satiksmes sadalījumu. Turklāt pētījumā uzsvērts, ka atvērta gaisa telpa ļautu aviosabiedrībām nodibināt ciešākus sakarus ar otras puses pārvadātājiem un veikt stratēģiskus ieguldījumus, ja tiek likvidēti ieguldījumu ierobežojumi. Šādi ieguldījumi pavērtu iespējas jauniem apjomradītiem un diversifikācijas radītiem ietaupījumiem, kas ļautu ES pārvadātājiem pievērsties citādi komerciāli neizdevīgiem tirgiem. 4.6 Tā kā gaisa satiksmes liberalizācija kopumā būtu ekonomiski izdevīga, to, cik nozīmīga būtu starptautiskās gaisa satiksmes regulējuma reforma, vairākkārt uzsvērušas vairākas ieinteresētās personas, tostarp Starptautiskā gaisa transporta asociācija ( IATA )[5], kas pārstāv starptautisko aviosabiedrību intereses, un Starptautiskā tirdzniecības palāta ( ICC )[6], kas pārstāv uzņēmējus. 4.7 Saglabājot status quo , ne tikai netiktu atrisinātas juridiskās problēmas, bet tas arī liegtu ES un Kanādas tirgum izaugsmes iespējas, kas pavērās citos gadījumos, kad tika atvērti gaisa pārvadājumu tirgi. Ja turpināsies stingrāko divpusējo nolīgumu negatīvā ietekme, tostarp uz cenām, tas ierobežos vairāku pārvadātāju attīstību un tādējādi radīs traucējumus ES iekšējā tirgū. ES un Kanādas tirgus arī varētu ciest reālus zaudējumus, jo citi tirgi turpinās liberalizāciju, lai izmantotu starptautiskās aviācijas tīkla struktūru. 4.8 Jo īpaši ES aviosabiedrības būtu neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar ASV un Kanādas pārvadātājiem, ja ES un Kanādas tirgus netiek atvērts tādā pašā mērā kā ASV un Kanādas un ASV un ES tirgi. Pēc nesenās „atvērto debesu” nolīguma noslēgšanas starp ASV un Kanādu ASV pārvadātājiem būs nozīmīga pieeja ES un Kanādas tirgum, izmantojot piektās un sestās brīvības tiesības. ES pārvadātāju konkurētspēja tiktu būtiski stiprināta, ja tiem būtu ne tikai neierobežota pieeja ES un Kanādas tirgum, bet arī pieeja ASV un Kanādas tirgum. Paredzētais ES un ASV nolīgums gaisa satiksmes jomā piešķirtu ES aviosabiedrībām piektās brīvības tiesības maršrutos starp ASV un Kanādu, taču šādas tiesības jāiegūst arī no Kanādas, lai ES aviosabiedrības varētu izmantot šīs iespējas. Ņemot vērā augošo integrāciju starp ES un ASV aviācijas tirgiem, no vienas puses, un starp Kanādas un ASV tirgiem, no otras puses, būtu saprātīgi šo integrāciju attiecināt arī uz ES un Kanādas tirgu. 5. SECINāJUMI: GAIDāMā ES UN KANāDAS GAISA SATIKSMES NOLīGUMA IEVēROJAMā PIEVIENOTā VēRTīBA 5.1 Pēdējā laikā Kanāda izrādījusi interesi par sarunu uzsākšanu par visaptverošu gaisa transporta nolīgumu ar Eiropas Kopienu. ES būtu jāreaģē labvēlīgi un jācenšas gūt labumu no Kanādas ieinteresētības. Lai novērstu juridiskās problēmas divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos, pirmām kārtām būtu jāapspriež horizontāls nolīgums. Modernizēts regulējums attiecībā uz gaisa transportu starp ES un Kanādu paver nozīmīgas jaunas iespējas gaisa transporta nozares stiprināšanai konkurences apstākļos, nodrošinot vienlīdzīgus spēles noteikumus visiem. Turklāt tās vēl vairāk stiprinātu jau tā lieliskās tirdznieciskās un politiskās attiecības starp ES un Kanādu. Eiropas Savienības un Kanādas partnerattiecību modelis gaisa transporta jomā radies ar vēlmi pieteikt reformas programmu starptautiskā līmenī. Panāktais nolīgums par gaisa satiksmes liberalizāciju starp Eiropas Kopienu un Kanādu aizstātu pašreizējos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus starp Kanādu un ES dalībvalstīm un izveidotu modernu gaisa satiksmes pakalpojumu regulējumu starp ES un Kanādu ar pēc iespējas atvērtāku tirgu un augstākiem regulējuma standartiem. Tādējādi tas varētu būt paraugs partnerattiecību paplašināšanai ar citām trešām valstīm gaisa transporta jomā. Ņemot vērā paredzēto atvērtas gaisa telpas izveidi starp ASV un ES, jāmodernizē arī attiecības aviācijas jomā starp Kanādu un ES, lai spēkā esošos sadrumstalotos un daļēji ierobežojošos divpusējos nolīgumus aizstātu ar pilnībā integrētu pieeju. 5.2 Mērķis sarunām par atvērtas gaisa telpas nolīgumu ar Kanādu būtu atvērt tirgu un piedāvāt ieguldījumu iespējas. Dažas dalībvalstis un Kanāda jau ir abpusēji atvērušas tirgu. Tomēr daži nolīgumi vēl aizvien ir visnotaļ ierobežojoši. Šī nesaskaņotā regulējuma dēļ Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju iespējas nav vienādas un neatbilst principam par vienlīdzīgām iespējām, kas visiem Eiropas Kopienas pārvadātājiem ir vienotajā tirgū. Nesen veikts pētījums liecina par šāda nolīguma paredzamo ekonomisko izdevīgumu. Visaptverošs gaisa transporta nolīgums Eiropas Kopienas līmenī Kopienas un Kanādas attiecības aviācijas jomā padarītu saskanīgas un nodrošinātu vienādas tiesības un iespējas visiem Kopienas gaisa pārvadātājiem sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus Kanādā. Turklāt tas pavērtu jaunas tirgus iespējas gaisa pārvadātājiem tajās dalībvalstīs, kurām pašreiz nav nekādu tiesību attiecībā uz gaisa transportu no Kanādas un uz to. 5.3 Eiropas Savienības un Kanādas nolīgumam ir vienlīdz jāuztur un jānostiprina augsti lidojumu drošības, aviācijas drošības un vides aizsardzības standarti attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumiem. Aviācijas lidojumu drošības jomā jau tiek apspriests īpašs nolīgums. Attiecībā uz vides jautājumiem nolīgumam ir jāatbilst ES ilgtspējīgas attīstības saistībām. Bez iepriekš minētajiem ekonomiskajiem ieguvumiem paredzamajam gaisa satiksmes pieaugumam ir arī nevēlami blakusefekti, jo īpaši attiecībā uz gaisa kvalitāti un trokšņu līmeni lidostu tuvumā, kā arī ietekmi uz globālajām klimata pārmaiņām. Svarīgi, lai nolīgums neierobežotu ES iespējas piemērot reglamentējošus vai ekonomiskus pasākumus šīs nelabvēlīgās ietekmes mazināšanai. Godīgas konkurences nodrošināšana ir otra pamatproblēma atvērtajos aviācijas tirgos. Sasniedzot lielāku regulējuma konverģenci, visaptverošs gaisa transporta nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kanādu nodrošinātu konkurētspējīgu vidi ar vienlīdzīgiem spēles noteikumiem, lai izvairītos no konkurences traucējumiem. Regulējuma konverģenci var sasniegt tikai Kopienas līmenī. Kanāda un Kopiena jau spērušas pirmos soļus ceļā uz augsta līmeņa regulējuma konverģenci, un šīs partnerattiecības var pakāpeniski attīstīt, virzoties uz atvērtas gaisa telpas izveidi starp Eiropas Kopienu un Kanādu. Piedāvāto jauno partnerattiecību rezultāti skaidri apliecinātu citām trešām valstīm, ka ir vērts pievienoties virzībai uz elastīgāku starptautisko gaisa transporta regulējumu. 5.4 Ņemot vērā iepriekšminēto, Eiropas Komisija iesaka Padomei pilnvarot Komisiju uzsākt sarunas ar Kanādu, lai noslēgtu visaptverošu gaisa transporta nolīgumu. 5.5 Komisija cieši sadarbosies ar dalībvalstīm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai turpinātu izstrādāt un sasniegt mērķus, kas noteikti sarunu direktīvās. [1] COM (2005) 79 galīgā redakcija, 11.03.2005. [2] Eurostat dati. [3] Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Slovākija un Slovēnija nav noslēgušas divpusējus gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus ar Kanādu. [4] The McGill/Concordia Report on International Aviation Policy for Canada . Monreāla, 2005., 298. lpp. [5] IATA Paziņojums pasaules presei, 2004. gada 14. decembris: „Pārvadātājiem jābūt iespējai veikt uzņēmējdarbību tur, kur ir tirgus”. [6] Sk. ICC Ieteikumus sarunām starp ASV un Eiropas Savienību par aviācijas tirgu atvēršanu.