Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas adresēts Kipras Republikai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Ņemot vērā aizvien lielākās bažas par tās publisko finanšu ilgtspēju, tostarp par novājināto finanšu nozari un iespējamo nepieciešamo publiskā atbalsta pasākumu apmēru, Kipra ir izjutusi pieaugošu spiedienu finanšu tirgos. Lai arī daži nelīdzsvarotības cēloņi ir eurozonas krīzes negatīvās netiešās sekas un attīstības tendences Grieķijā, pārējie ir radušies iekšzemes problēmu dēļ un ilgstošā laikposmā. Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt veiktā kredītreitingu samazinājuma Kipras valsts obligācijām tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras ļautu ilgtermiņā nodrošināt finanšu stabilitāti. Turklāt banku sektoram arvien nepieejamāks kļuva starptautisko tirgu finansējums, un lielās finanšu iestādes saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību. Situācija banku nozarē strauji pasliktinājās 2013. gada sākumā, jo zuda uzticība bankām, kas noveda pie nepārtrauktas un būtiskas noguldījumu aizplūšanas. Eurogrupa 2013. gada martā panāca politisku vienošanos par Kipras makroekonomikas korekciju programmas pamatelementiem, tai piešķirot finansējumu līdz 10 miljardu euro apmērā. Pēc satricinājumiem finanšu jomā tika noteiktas 10 dienu banku brīvdienas, kuru laikā nozare tika būtiski racionalizēta, izmantojot noregulējumu un banku restrukturizāciju un nošķirot Kipras banku veiktās operācijas saistībā ar Grieķiju. Ņemot vērā šos smagos ekonomiskos un finanšu apstākļus, Kipras iestādes 2012. gada 25. jūnijā oficiāli lūdza finansiālo atbalstu aizdevuma veidā no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta / Eiropas Stabilizācijas mehānisma, kā arī Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), lai atbalstītu ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu, nodrošinātu banku sistēmu atbilstošu darbību un saglabātu finanšu stabilitāti Eiropas Savienībā un eurozonā. Eurogrupa 2012. gada 27. jūnijā aicināja Komisiju sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Kipras iestādēm un SVF vienoties par makroekonomikas korekciju programmu, tostarp finansējuma nepieciešamību, un veikt atbilstošus pasākumus, lai saglabātu finanšu stabilitāti. 2013. gada 16. un 25. martā Eurogrupa panāca politisku vienošanos ar Kipras iestādēm par programmas pamatelementiem, kas ietvēra banku nozares pārstrukturēšanu un būtisku racionalizāciju un intensīvāku fiskālo konsolidāciju, strukturālās reformas un privatizāciju. Būtisks vienošanās nosacījums bija, ka banku rekapitalizācija būtu jāveic gandrīz vienīgi no pašu banku līdzekļiem (t. i., no akcionāru un kreditoru līdzekļiem). Tas neattiektos uz noguldījumiem līdz 100 000 euro apmērā. Kreditoriem nebūtu jācieš lielāki zaudējumi nekā tie, kas tiem būtu radušies gadījumā, ja bankas likvidētu saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. 2013. gadā 2. aprīlī tehniskā līmenī tika panākta vienošanās par visaptverošu politikas pasākumu kopumu, kas jāīsteno makroekonomikas korekciju programmā 3 gadu laikposmam, galvenie mērķi, pasākumi un rezultāti tika izklāstīti projektā saprašanās memorandam (SM) starp Komisiju un Kipras Republiku. Makroekonomikas korekciju programmas mērķis ir atgūt finanšu tirgu uzticību, atjaunot stabilu makroekonomisko līdzsvaru un ļaut ekonomikai atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Lai sasniegtu šos mērķus, programmas pamatā ir trīs pīlāri. Pirmais pīlārs ir finanšu nozares stratēģija, kuras pamatā ir finanšu iestāžu pārstrukturēšana un racionalizēšana un nozares uzraudzības pastiprināšana ar mērķi risināt kapitāla un likviditātes nepietiekamību. Otrais pīlārs ir vērienīga fiskālās konsolidācijas stratēģija, kuras pamatā ir 2012. gadā uzsāktie konsolidācijas pasākumi, jo īpaši izmantojot pasākumus, lai samazinātu kārtējos primāros izdevumus, palielinātu valsts ieņēmumus, uzlabotu publiskā sektora darbību un saglabātu fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā. Mērķis ir novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu un panākt valsts bruto parāda pret IKP attiecības stabilu samazināšanos vidējā termiņā. Iestādes ir apņēmušās iespējami drīz samazināt deficītu zem 3 % no IKP. Būtu jāturpina struktūrfondu un citu ES fondu, kā arī ES politikas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt nodarbinātību un izaugsmi, pareiza īstenošana. Tas veicinās Kipras ilgtermiņa izaugsmi. Trešais pīlārs ir vērienīga strukturālo reformu programma, lai atbalstītu konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi saskaņā ar 2012. gadā Kiprai adresētajiem konkrētajiem noradījumiem, un ļautu pārvarēt makroekonomikas nelīdzsvarotību. Paturot prātā 2013. gada 28. februāra politisko vienošanos par Padomes ieteikumu izveidot Jaunatnes garantiju, būtu jānodrošina iespējas jauniešiem un viņu nodarbināmības izredzes. Programma aptver laikposmu no 2013. gada līdz 2016. gadam. 2013/0121 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas adresēts Kipras Republikai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. panta 1. punktu saistībā ar 126. panta 6. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Lai nodrošinātu pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības pienācīgu darbību, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 136. panta 1. punktā ir paredzēta iespēja pieņemt īpašus noteikumus attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu pieņēma lēmumu, kurā norādīts, ka Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts[1], un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu Kiprai, lai tā novērstu pārmērīgo valsts budžeta deficīta situāciju, norādot, ka “Kipras iestādēm pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā līdz 2012. gadam, ir jānovērš pašlaik pastāvošā pārmērīgā budžeta deficīta situācija”. (3) Ieteikumā par Kipras 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam[2], Padome ieteica Kiprai veikt pasākumus, lai 2012. gadā panāktu noturīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, nodrošinātu pienācīgu progresu attiecībā uz parāda samazināšanas kritēriju, stiprinātu reglamentējošos noteikumus finanšu iestāžu efektīvai rekapitalizācijai un uzlabotu konkurētspēju. (4) Ņemot vērā aizvien lielākās bažas par tās publisko finanšu ilgtspēju, tostarp par nepieciešamajiem publiskā atbalsta pasākumiem novājinātajam finanšu sektoram, Kipra ir izjutusi pieaugošu spiedienu finanšu tirgos. Lai arī daži nelīdzsvarotības cēloņi ir eurozonas krīzes radītās negatīvās netiešās sekas, pārējie ir radušies iekšzemes problēmu dēļ un ilgstošā laikposmā[3]. Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt veiktā kredītreitingu samazinājuma Kipras valsts obligācijām tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras ļautu ilgtermiņā nodrošināt finanšu stabilitāti. Turklāt banku sektoram arvien nepieejamāks kļuva starptautisko tirgu finansējums, un lielās finanšu iestādes saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību. (5) Ņemot vērā šos smagos ekonomiskos un finanšu apstākļus, Kipras iestādes 2012. gada 25. jūnijā oficiāli lūdza finansiālu atbalstu aizdevuma veidā no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta / Eiropas Stabilizācijas mehānisma, kā arī SVF, lai atbalstītu ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu, nodrošinātu atbilstoši darbojošos banku sistēmu un saglabātu finanšu stabilitāti Eiropas Savienībā un eurozonā. Eurogrupa 2012. gada 27. jūnijā aicināja Komisiju sadarbībā ar ECB, Kipras iestādēm un SVF vienoties par makroekonomikas korekciju programmu, tostarp finansējuma nepieciešamību, un veikt atbilstošus pasākumus, lai saglabātu finanšu stabilitāti pašreizējā ļoti problemātiskajā vidē, kurā pastāv tirgus satricinājumu netiešas ietekmes draudi. Eurogrupa 2013. gada 16. un 25. martā panāca politisku vienošanos ar Kipras iestādēm par programmas pamatelementiem. Banku nozare bija jāpārstrukturē un jāracionalizē un intensīvāk bija jāveic fiskālā konsolidācija, strukturālās reformas un privatizācija. Banku rekapitalizācija bija jāveic gandrīz vienīgi no pašu banku līdzekļiem (t. i., no akcionāru un kreditoru līdzekļiem). (6) Pašreizējos apstākļos Kiprai vajadzētu pieņemt visaptverošu politikas pasākumu kopumu, kas īstenojams makroekonomikas korekciju programmā trīs gadu laikposmam no 2013. gada 2. ceturkšņa līdz 2016. gada 1. ceturksnim. (7) Politikas pasākumu kopuma mērķis būtu atgūt finanšu tirgu uzticību, atjaunot stabilu makroekonomisko līdzsvaru un ļaut ekonomikai atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tam būtu jābalstās uz trim pīlāriem. Pirmajam pīlāram vajadzētu būt finanšu nozares stratēģijai, kuras pamatā ir finanšu iestāžu pārstrukturēšana un racionalizēšana un nozares uzraudzības pastiprināšana ar mērķi risināt kapitāla un likviditātes nepietiekamību. Otrajam pīlāram vajadzētu būt vērienīgai fiskālās konsolidācijas stratēģijai, ko pastiprināti īstenotu sākumposmā, jo īpaši izmantojot pasākumus, lai samazinātu kārtējos primāros izdevumus, palielinātu valsts ieņēmumus, uzlabotu publiskā sektora darbību un saglabātu fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā, vienlaikus samazinot pasākumu ietekmi uz cilvēkiem, kas atrodas mazāk labvēlīgā situācijā, un joprojām nodrošinātu struktūrfondu un citu ES fondu īstenošanu. Trešajam pīlāram būtu jāsastāv no vērienīgas strukturālo reformu programmas ar mērķi atbalstīt konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi, ļaujot pārvarēt makroekonomikas nelīdzsvarotību, jo īpaši reformējot algu indeksācijas sistēmu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, un novēršot šķēršļus netraucētai tirgus darbībai. Paturot prātā 2013. gada 28. februāra politisko vienošanos par Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu, būtu jānodrošina iespējas jauniešiem un viņu nodarbināmības izredzes. (8) Saskaņā ar atjaunināto Komisijas nominālā IKP pieauguma prognozi (-0,5 % 2012. gadā, -8,2 % 2013. gadā, -2,9 % 2014. gadā, 2,6 % 2015. gadā un 3,7 % 2016. gadā) parāda attiecība pret IKP sasniegtu 87 % 2012. gadā, 109 % 2013. gadā, 123 % 2014. gadā, 126 % 2015. gadā un 122 % 2016. gadā. Tādējādi parāda attiecība pret IKP strauji paaugstinātos līdz 2015. gadam un pēc tam pakāpeniski samazinātos, sasniedzot aptuveni 105 % 2020. gadā. Parāda dinamiku ietekmē vairākas zembilances operācijas. Saskaņā ar atjaunināto Komisijas nominālā IKP pieauguma prognozi paredzams, ka primārajā vispārējā valsts budžeta bilancē 2013. gadā budžeta deficīts būs 395 miljoni euro (2,4 % no IKP), deficīts 2014. gadā – 678 miljoni euro (4,3 % no IKP), deficīts 2015. gadā – 344 miljoni euro (2,1 % no IKP) un pārpalikums 2016. gadā 204 miljonu euro apmērā (1,2 % no IKP). (9) Ir būtiski uzlabot Kipras banku nozares ilgtermiņa noturību, lai atjaunotu finanšu stabilitāti Kiprā un, ņemot vērā spēcīgās savstarpējās saiknes — saglabātu finanšu stabilitāti euro zonā kopumā. Šobrīd notiek Kipras banku nozares būtiska racionalizēšana un pārstrukturēšana. Pārstāvju palāta pieņēma tiesību aktus, kas nosaka visaptverošu pamatu kredītiestāžu sanācijai un noregulējumam. Izmantojot šo jauno pamatu, Kipras banku nozare tika nekavējoties un būtiski racionalizēta. Lai saglabātu Kipras banku nozares likviditāti, tika ieviesti pagaidu administratīvie pasākumi. (10) Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā. (11) Komisijai saziņā ar ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, regulāri būtu jāpārbauda, cik strikti tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma, katru ceturksni organizējot vizītes un regulāri saņemot ziņojumus no Kipras iestādēm. (12) Visā politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu ieteikumi par politiku un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. (13) Kipras iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi būtu jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas finansiālā atbalsta programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. (14) Jebkāda veida finansiālais atbalsts, kas saņemts, lai palīdzētu īstenot politikas pasākumus saskaņā ar makroekonomikas korekciju programmu, ir jāizmanto atbilstoši Eiropas Savienības tiesību prasībām un politikai, jo īpaši saskaņā ar Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu. Jebkuri pasākumi finanšu iestāžu atbalstam ir jāveic saskaņā ar Eiropas Savienības noteikumiem par konkurenci. Komisija nodrošinās, ka visi pasākumi, kas noteikti saprašanās memorandā saistībā ar pieprasīto ESM finanšu palīdzību ir pilnīgā saskaņā ar šo lēmumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Lai sekmētu Kipras ekonomikas atgriešanos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa un pie fiskālās un finanšu stabilitātes, Kipra stingri īsteno makroekonomikas korekciju programmu, kuras galvenie elementi ir izklāstīti šā lēmuma 2. pantā. Makroekonomikas korekciju programma (turpmāk “programma”) ir vērsta uz konkrētiem riskiem, ko Kipra rada eurozonas finanšu stabilitātei, un tās mērķis ir ātri atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Programmā pienācīgi ņem vērā ieteikumus, kas adresēti Kiprai saskaņā ar LESD 121., 126., 136. un 148. pantu, kā arī tās darbības šo ieteikumu īstenošanai ar mērķi paplašināt, nostiprināt un padziļināt nepieciešamos politikas pasākumus. 2. Komisija saziņā ar ECB un, ja vajadzīgs, SVF, uzrauga progresu programmas īstenošanā. Kipra nodrošina pilnīgu sadarbību ar Komisiju un ECB. Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko Komisija un ECB uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. 3. Komisija saziņā ar ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, kopā ar Kipras iestādēm pārbauda jebkuras izmaiņas un atjauninājumus programmā, kas var būt vajadzīgi, lai pienācīgi ņemtu vērā, inter alia, jebkuru būtisku atšķirību starp makroekonomikas un fiskālajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem (tostarp attiecībā uz nodarbinātību), negatīvas netiešās ietekmes sekas, kā arī makroekonomikas un finanšu satricinājumus. Lai nodrošinātu, ka programma tiek īstenota raiti un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija pastāvīgi sniedz padomus un norādījumus par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām. Komisija regulāri novērtē programmas ietekmi uz ekonomiku un sniedz ieteikumus par nepieciešamajiem labojumiem ar mērķi veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un mazināt negatīvās sociālās sekas. 2. pants 1. Kipras programmas galvenie mērķi ir šādi: atjaunot Kipras banku nozares stabilitāti; turpināt nepārtrauktu fiskālās konsolidācijas procesu un īstenot strukturālās reformas, lai atbalstītu konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi. 2. Kipra turpina fiskālo konsolidāciju saskaņā ar pienākumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot to ietekmi uz cilvēkiem, kas atrodas mazāk labvēlīgā situācijā. 3. Kipra pieņem pasākumus, kas minēti no 4. punkta līdz 15. punktam. 4. Lai iespējami drīz samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, Kipra ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus. Konkrēti, ja tiek konstatēta ieņēmumu nepietiekamība vai lielāku sociālo izdevumu nepieciešamība nelabvēlīgu makroekonomisku seku rezultātā, valdība ir gatava veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, tostarp ierobežojot diskrecionāros izdevumus, vienlaikus samazinot pasākumu ietekmi uz cilvēkiem, kas atrodas mazāk labvēlīgā situācijā. Programmas darbības laikā skaidras naudas ieņēmumus, kas pārsniedz programmas prognozes, tostarp jebkādu negaidītu peļņu, saglabā vai izmanto parāda samazināšanai. Savukārt ja pasākumu īstenošanas līmenis pārsniedz prognozēto tiktāl, ka tas uzskatāms par pastāvīgu, nepieciešamība pēc papildu pasākumiem turpmākajos gados var samazināties. 5. Kipra turpina ievērot struktūrfondu un citu ES fondu pareizas īstenošanas kārtību. 6. Lai atjaunotu finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina rūpīgi reformēt un pārstrukturēt banku nozari un nostiprināt dzīvotspējīgas bankas, atjaunojot to kapitālu, risinot to likviditātes jautājumus un pastiprinot to uzraudzību. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus: a) nodrošināt, ka likviditātes problēmas banku sektorā tiks stingri uzraudzītas un tiks veikti atbilstīgi pasākumi, lai uzturētu pietiekamu likviditāti sistēmā saskaņā ar Eurosistēmas noteikumiem. Nesen ieviestie pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (inter alia, skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, elektroniskajiem maksājumiem un pārvedumiem uz ārvalstīm) tiks stingri kontrolēti. Mērķis ir panākt, ka kontrole tiks veikta tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai novērstu būtisku un tūlītēju apdraudējumu finanšu stabilitātei. Vidēja termiņa finansējumam un to vietējo banku kapitāla plāniem, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, būtu reāli jāatspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanās banku nozarē un jāsamazina atkarība no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma. Likviditātes minimālo prasību noteikumi tiks atjaunināti, lai turpmāk novērstu aktīvu, kas denominēti euro, koncentrāciju nākotnē; b) veikt Kipras bankas (Bank of Cyprus) un Kipras tautas bankas (Cyprus Popular Bank) aktīvu neatkarīgu novērtēšanu un ātri integrēt Kipras tautas bankas darbības Kipras bankas darbībās. Novērtēšanu pabeidz ātri, lai dotu iespēju Kipras bankā atbrīvot neapdrošināto noguldījumu attiecīgās daļas; c) pieņemt vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības radītāja palielināšanu līdz 9 % līdz 2013. gada beigām; d) veikt pasākumus, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radītās izmaksas nodokļu maksātājiem. Pirms tiek piešķirti valsts atbalsta pasākumi, nepietiekami kapitalizētas komerciālās un kooperatīvās kredītiestādes piesaista kapitālu, ciktāl iespējams, no privātiem avotiem, tostarp arī no bankas akcionāriem un kreditoriem, bet ne tikai. Jebkādus pārstrukturēšanas vai noregulējuma plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, pirms šāds valsts atbalsts tiek piešķirts; e) nodrošināt, ka tiek izveidots kredītu reģistrs, pārskatīts un, ja nepieciešams, grozīts spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz aizdevuma procesu, un tiek pieņemti tiesību akti komercbanku pārvaldības nostiprināšanai; f) nostiprināt banku pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām; g) palielināt ienākumus nenesošu aizdevumu atgūšanu, vienlaikus samazinot stimulus aizņēmējiem principā nepildīt saistības. Tas ietvers ierobežojumu samazināšanu attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju un ienākumus nenesošu aizdevumu pienācīgu uzraudzību un pārvaldību. Kipras Centrālā banka sniedz norādījumus, lai klasificētu kā ienākumus nenesošus visus aizdevumus, kuru atmaksa ir kavēta par vairāk nekā 90 dienām; h) saskaņot kooperatīvo kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku regulējumu un uzraudzību; i) noskaidrot kooperatīvo kredītiestāžu dzīvotspēju un, apspriežoties ar Komisiju un informējot ECB un SVF, attīstīt stratēģiju par kooperatīvo kredītiestāžu nozares struktūru, darbību un dzīvotspēju nākotnē. Stratēģijas īstenošana būtu jāpabeidz līdz 2015. gada vidum; j) palielināt uzraudzību pār uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistībām un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora pārstrukturēšanai un k) turpināt pastiprināt pasākumus pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodrošināt pilnīgu uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar labāko praksi. 7. Iestādes 2013. gadā stingri īsteno 2013. gada budžeta likumu kopā ar papildu pastāvīgiem pasākumiem vismaz 351 miljona euro apmērā (2,1 % no IKP). Kipra pieņem grozījumus 2013. gada budžeta likumā, lai iekļautu papildu konsolidācijas pasākumus. Kipra pieņem šādus pasākumus: a) budžeta izdevumu daļā veic izdevumu samazinājumu par mājokļu shēmām vismaz 36 miljonu euro apmērā un proporcionālu samazinājumu attiecībā uz valsts sektorā strādājošo atalgojumu un racionalizē konkrētus sociālos pabalstus; b) budžeta ieņēmumu daļā papildu pasākumi ietver īpašuma nodokļu, tiesību aktos noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, nodokļa likmes par procentu ienākumiem, banku nodevu un maksas par sabiedriskajiem pakalpojumiem palielinājumu; c) Kipra veic nodokļu sistēmas reformu attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz principu "videi draudzīgs" un ar mērķi gūt papildu ieņēmumus; d) Kipra veic pasākumus, lai kontrolētu veselības aprūpes izdevumus un uzlabotu izmaksu efektivitāti veselības aprūpes nozarē, palielinot valsts slimnīcu efektivitāti, konkurētspēju un rentabilitāti. Turklāt Kipra ievieš līdzmaksājumu sistēmu ierobežotam skaitam medicīnas pakalpojumu un zāļu un e) Kipra nodrošina kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgu īstenošanu. 8. No 2014. gada 1. janvāra piemēro šādus pasākumus: a) budžeta izdevumu daļā: kopējos izdevumus par sociālajiem maksājumiem, nodrošinot labāku mērķu noteikšanu, samazina par vismaz 28,5 miljoniem euro; turpina samazināt algas valsts un plašāk publiskajā sektorā; ievieš maksu par sabiedriskā transporta biļetēm studentiem un pensionāriem; veic strukturālo reformu pasākumus izglītības nozarē, lai samazinātu algu izdevumus un b) budžeta ieņēmumu daļā līdz 2014. gadam: pagaidu iemaksu no bruto ieņēmumiem publiskā un privātā sektora darba ņēmējiem veikšanu pagarina līdz 2016. gada 31. decembrim; palielina PVN; palielina akcīzes nodokli un palielina iemaksas vispārējā sociālās apdrošināšanas shēmā. 9. Lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, Kipra īsteno fiskāli-strukturālas reformas, kurās, inter alia, ietilpst šādi pasākumi un rezultāti: a) vispārējās un valsts sektora pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspēju, vienlaikus risinot pienācīgu pensiju jautājumu. Ja nepieciešams, reformas tiks pastiprinātas; b) veselības aprūpes izdevumu pieauguma kontrole, lai stiprinātu finansēšanas struktūras ilgtspēju un veselības aprūpes nodrošināšanas efektivitāti; c) uzlabot valsts izdevumu efektivitāti un budžeta procesu, izmantojot efektīvu vidēja termiņa budžeta struktūru kā daļu no uzlabotās valsts finanšu pārvaldības, kas pilnībā atbilst Direktīvai par dalībvalstu budžeta sistēmu prasībām un Līgumam par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (LSKP); d) pieņemt publiskā un privātā sektora partnerību atbilstīgu tiesisko un institucionālo regulējumu, kas izstrādāts saskaņā ar labāko praksi; e) izstrādāt programmu, lai panāktu stabilu valsts korporatīvās pārvaldības sistēmu valstij pilnībā un daļēji piederošiem uzņēmumiem, un ieviest privatizācijas plānu, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda atmaksājamību; f) izstrādāt un īstenot visaptverošu reformu plānu, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas un administrēšanas efektivitāti un lietderību, tostarp veicot pasākumus nolūkā nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu to tiesību aktu un standartu piemērošanu, kas reglamentē starptautisko sadarbību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu; g) veikt nekustamā īpašuma nodokļa reformu; h) veikt valsts pārvaldes reformu nolūkā uzlabot tās darbību un efektivitāti, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu jomā pārskatot pakalpojumu apmērus, darba apstākļus un funkciju sadali, lai nodrošinātu valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un i) reformēt sociālo pabalstu vispārējo struktūru un līmeņus ar mērķi efektīvāk izmantot līdzekļus un nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp sociālo palīdzību un stimulus, lai sāktu strādāt. 10. Kipra pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un atbilstoši mērķim uzlabot ekonomikas konkurētspēju un atspoguļot darbaspēka ražīguma attīstību veic algu indeksācijas sistēmas reformu. Plānotajai sociālās palīdzības reformai būtu jānodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu tiem, kas nevar sev nodrošināt elementāru dzīves līmeni, vienlaikus saglabājot stimulus, lai sāktu strādāt. Visas minimālās algas izmaiņas atbilst ekonomikas un darba tirgus attīstībai un tiek veiktas pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem. 11. Kipra pieņem pārējos nepieciešamos grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Pakalpojumu direktīvu. Tiek novērsti nepamatoti šķēršļi pakalpojumu tirgos, jo īpaši attiecībā uz reglamentētajām profesijām. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nostiprinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras. 12. Līdz 2014. gada beigām Kipra samazina neizsniegto īpašumtiesības apliecinošu dokumentu skaitu zem 2000 un ievieš garantētus termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošo dokumentu izsniegšanai. 13. Līdz 2013. gada beigām Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Paātrina lietu izskatīšanas tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības beigām. 14. Kipra veic iniciatīvas, lai stiprinātu konkurētspēju tūrisma nozarē. Šo iniciatīvu ietvaros pārskata Tūrisma stratēģiju 2011. ‑ 2015. gadam, pamatojoties uz pētījumu par to, kā uzlabot tūrisma nozares uzņēmējdarbības modeli, un rūpīgu analīzi par labāko veidu, kā nodrošināt pietiekamu gaisa satiksmi ar Kipru. 15. Enerģētikas nozarē Kipra pārņem un pilnībā īsteno trešo enerģētikas paketi. Turklāt tiek formulēts visaptverošs attīstības plāns Kipras enerģētikas nozares pārstrukturēšanai. Plānā ietver: a) gāzes ieguvei nepieciešamās infrastruktūras izstrādes plānu; b) pārskatu par regulējumu un tirgus organizāciju enerģētikas nozarē un gāzes eksporta jomā un c) plānu par institucionālās sistēmas izveidi ogļūdeņražu resursu pārvaldībai, tostarp resursu fondu, kurā būtu jāsaņem un jāpārvalda valsts ieņēmumi no gāzes ieguves atklātā jūrā un kurš būtu izveidots, pamatojoties uz starptautiskā līmenī atzītu labāko praksi. 3. pants Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai. 4. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 186, 20.7.2010., 30. lpp. [2] OV C 219, 24.7.2012., 13. lpp. [3] Kā norādīts 2012. gada padziļinātajā pārskatā par Kipru un 2012. gada Kiprai adresētajos ieteikumos Eiropas pusgada ietvaros.