KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas Savienības tālākie reģioni − ceļā uz partnerību gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei /* COM/2012/0287 final - 2012/ () */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas Savienības tālākie reģioni − ceļā uz partnerību gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei 1........... Ievads. 3 2........... Līdzšinējā Eiropas tālāko reģionu stratēģija. 4 3........... Atjauninātās ES stratēģijas prioritātes. 5 4........... Turpmākā darba priekšlikumi 6 4.1. Darbs ES mērogā. 7 1) Kohēzijas politika. 7 2) Tradicionālās nozares. 9 3) Jaunās nozares. 10 4) Uzņēmējdarbības veicināšana. 11 5) Integrācija vienotajā tirgū. 12 6) Tālāko reģionu vides aizsardzība. 14 4.2. Pārrobežu sadarbība. 14 5........... Secinājumi 15 1. Ievads Šajā paziņojumā izklāstīts, kā Komisija plāno strādāt partnerībā ar tālākajiem reģioniem[1] (TR), lai panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Padome[2] uzsvēra, ka stratēģija Eiropa 2020, kurai ir trīs galvenās prioritātes, proti, − uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība, resursu ziņā efektīvākas, videi nekaitīgākas un konkurētspējīgākas ekonomikas veicināšana un tādas ekonomikas veicināšana, kurā ir augsts nodarbinātības līmenis un kas nodrošina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, − pilnībā jāpiemēro tālākajos reģionos, ievērojot minēto reģionu īpašo specifiku un grūtības. Padome atzina nepieciešamību panākt līdzsvaru starp tiem pasākumiem, kuru mērķis ir novērst īpašās un pastāvīgās tālāko reģionu grūtības, un tiem pasākumiem, kuri veicina minēto reģionu priekšrocības un iespējas. Mērķis ir palīdzēt TR iegūt lielāku autonomiju, ekonomisku stabilitāti un uzlabot ilgtspējīgu darbavietu izveidi, izmantojot unikālos resursus, kas tiem pieder, un pievienoto vērtību, ko tie dod ES. Kā atzīts LESD 349. pantā, vienmēr būs jārēķinās ar tādām būtiskām grūtībām kā attālums no kontinentālās Eiropas. Bet labākais veids, kā nākotnē nodrošināt lielāku labklājību TR, ko smagi skārusi globālā ekonomikas un finanšu krīze, ir apvienot spēkus, lai reformētu, modernizētu un dažādotu to ekonomiku. TR ir atšķirīgi, un katram no tiem ir jāparedz citāda attīstības stratēģija. Šī atjauninātā stratēģija iezīmē visu tālāko reģionu iespējas, bet katram reģionam jāatrod savs ceļš uz lielāku labklājību, ievērojot konkrēto specifiku. Dažos gadījumos sevi ir pierādījuši īpaši TR atbalsta instrumenti, bet dažreiz labākais atbalsta veids TR ir pielāgojumi ES noteikumos vai TR īpašo vajadzību ievērošana noteikumu īstenošanas gaitā. Šajā stratēģijā mēģināts parādīt, kā TR iekļaujas daudzajās iniciatīvās, kas veicina stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanu, un sīkāk nekā iepriekš analizēta TR situācija Eiropas politikas kontekstā. Unikālie resursi un pievienotā vērtība Jebkurā TR paredzētā stratēģijā jāatzīst TR nozīme Eiropas Savienībā kopumā. Sava ģeostratēģiskā stāvokļa dēļ TR ir ES “vēstnieki” Atlantijas okeānā, Karību jūrā un Indijas okeānā, un ES var izmantot priekšrocības, ko sniedz TR izveidotās attiecības ar kaimiņiem, un paplašināt savu ietekmi šajos reģionos. Neraugoties uz traucēkļiem, TR piemīt daudzi iespējamas izaugsmes stimuli, kuru pamatā ir to konkrētā specifika. TR atrodas vairāk nekā puse no ES ekskluzīvās ekonomiskās zonas (EEZ) teritorijas un gandrīz 15 miljonu km² plaša potenciāli aizsargājamu jūras dabas resursu krātuve. Tā ir unikāla dziļūdens laboratorija ES izpētei tādās jomās kā pārtikas nekaitīgums, klimata politika, enerģētika un biotehnoloģija. Neatkārtojamās dabas un kultūras dēļ TR ir arī vērtīgi tūrisma galamērķi. To atrašanās vieta rada ES lielas rīcības iespējas kosmosa, astrofizikas un satelīttehnoloģiju jomā. TR ir sastopama unikāla sugu un ekosistēmu daudzveidība, kam ir liela nozīme globālā mērogā. TR kopā ar aizjūras zemēm un teritorijām ir vairāk endēmisko dzīvnieku un augu nekā visā kontinentālajā Eiropā, un tur atrodas 20 % no pasaules koraļļu rifiem un lagūnām. Tur sastopamo bioloģisko daudzveidību var izmantot veselības aprūpē, biomedicīnā un biofarmācijā, kosmētikas līdzekļu ražošanā un daudzās citās jomās, piemēram, tādās kā ekoloģiskās celtniecības materiāli un koksne. Vairākos reģionos ir tādi apstākļi, kas ļauj pilnveidot atjaunojamās enerģijas avotus − no biodegvielām līdz vēja, saules, ģeotermālai un fotoelektriski ražotai enerģijai. Attiecībā uz cilvēkkapitālu TR ir labāk izglītots un lietpratīgāks darbaspēks, labāki publiskie dienesti un pilnveidotāka zinātība nekā kaimiņvalstīs, kas dod tiem iespēju pārdot augstas pievienotās vērtības nozaru pakalpojumus un zināšanas. Ierosinātā partnerība izaugsmei balstās uz šādiem principiem: - atbalstīt TR, lai izpētītu visas iespējas, kā panākt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, pamatojoties uz TR resursiem un iekšējo potenciālu; - nodrošināt to, ka Eiropas politikas normatīvā bāze palīdz novērst šķēršļus, kuri traucē TR pilnībā integrēties vienotajā tirgū, un - stiprināt atzinumu, ka TR ir visu kopīga bagātība un ka ir jāņem vērā to specifika un grūtības. Lai atbalstītu TR, nepieciešama partnerība starp ES, nacionālām un reģionālām iestādēm. Visos minētajos līmeņos rīcības pamatā ir jābūt stingrām saistībām. Pašiem TR ir pienākums izmantot tiem pieejamās iespējas. 2. Līdzšinējā Eiropas tālāko reģionu stratēģija ES 1999. gadā ir oficiāli atzinusi TR ģeogrāfisko un ekonomisko specifiku − attālumu, to, ka tās ir salas, mazo teritoriju, sarežģīto reljefu un klimatu, tautsaimniecības atkarību no dažiem ražojumiem −, kas nopietni kavē to attīstību (LESD 349. pants) un neļauj TR izmantot vienotā tirgus priekšrocības. Komisija 2004. gadā ir nosaukusi ar TR saistītās rīcības veidus, pamatojoties uz šādām trim prioritātēm[3]: pieejamības uzlabošana; konkurētspējas uzlabošana un reģionālās integrācijas kaimiņu reģionos veicināšana. Kopš 2008. gada[4] Komisija rūpējas par to, lai pēc iespējas labāk izmantotu TR unikālos resursus. TR[5] un to attiecīgās dalībvalstis[6], kā arī Padome un Eiropas Parlaments[7] ir apmainījušies ar pārdomām par to, kā uzlabot ekonomiskos rādītājus. 2011. gadā Pedro Solbes iesniedza ziņojumu “Eiropas tālākie reģioni un vienotais tirgus: ES ietekme pasaulē”[8], kurā uzsvērta nepieciešamība labāk integrēt TR gan padziļinātajā un konsolidētajā vienotajā tirgū, gan to tuvākajos kaimiņu reģionos, it īpaši izmantojot vienotā tirgus pārrobežu sadarbības iespējas. Pētījumā “TR izaugsmes faktori”[9], ko uzsāka Komisija, atzītas TR strukturālās grūtības, un minētas arī ekonomiskās izaugsmes iespējas. Pētījumā turklāt norādītas dažādu TR atšķirības un tas, ka nepieciešami dažādi pasākumi, kas veltīti katra TR konkrēto problēmu risināšanai. Secinājumos minēts, ka būtiska nozīme ir tādu tradicionālu nozaru kā lauksaimniecība stiprināšanai, kā arī lielākai produkcijas dažādošanai un specializācijai. Ilgtspējīgam tūrismam ir ievērojams potenciāls gandrīz visos TR. Pētījumā konstatētas jaunas jomas, kurās var izmantot TR resursus, tai skaitā ekoloģiskā daudzveidība un jūras ekosistēmas, potenciāls atjaunojamās enerģijas ražošanai, sarežģītu problēmu izpēte lauksaimniecības ietekmes uz vidi un klimata pārmaiņu, astrofizikas un kosmiskās aviācijas jomā. Citā pētījumā “Demogrāfijas un migrācijas tendences TR: ietekme uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”[10] arī atzīts TR lielais potenciāls, vienlaikus norādot uz grūtībām, kas jāpārvar, lai sasniegtu izglītības, nodarbinātības un vides jomas mērķus. ES atjauninātā TR stratēģija būtu jābalsta uz šiem elementiem. 3. Atjauninātās ES stratēģijas prioritātes Lai gan pastāvošā politikas normatīvā bāze attiecībā uz tālākajiem reģioniem joprojām ir spēkā, tā jāatjaunina un jāpielāgo stratēģijai Eiropa 2020. Tas nozīmē, ka lielāka uzmanība jāpievērš darbavietu izveidei un izaugsmei, savukārt rīcībai klimata politikas jomā nepieciešama visaptveroša pieeja. Prioritātes ir šādas: I. Vienotā tirgus pieejamības uzlabošana. Pieejamība nozīmē ne tikai transportu, bet arī zināšanu pārnesi un jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanu par samērīgu cenu. II. Konkurētspējas uzlabošana, modernizējot un dažādojot TR ekonomiku, veicot ieguldījumus un piedāvājot inovācijas nozarēs ar augstu izaugsmes potenciālu un/vai ar augstu pievienoto vērtību (tradicionālās un jaunās), nodrošinot pieejamu un ilgtspējīgu energoapgādi un atbalstot privātā sektora (galvenokārt MVU un mikrouzņēmumu) attīstību un jaunu ražojumu un pakalpojumu inovācijas. III. Reģionālās integrācijas uzlabošana attiecīgajās TR ģeogrāfiskajās teritorijās, lai ar TR palīdzību paplašinātu ES sociālekonomiskās un kultūrvides ietekmes sfēru un lai sekmētu tirdzniecības apjomu palielināšanos un zināšanu apmaiņu. TR ir ES atbalsta punkti attiecīgajos reģionos, un ES bauda priekšrocības, ko sniedz to ciešās attiecības ar aizjūras zemēm un teritorijām[11], tādām trešajām valstīm kā galvenās jaunietekmes valstis (piemēram, Brazīlija vai Dienvidāfrika), jaunattīstības valstīm, kā arī attīstītajām valstīm, ar kurām ir vēsturiska vai kultūrvides saikne. IV. Ar TR attīstību saistītu sociālo aspektu pilnveidošana, tai skaitā ar pasākumiem, kuru mērķis ir darbavietu radīšana, prasmju un izglītības līmeņa uzlabošana, atbiruma samazināšana, augstskolu beidzēju skaita palielināšana, nabadzības izskaušana, veselības aprūpes pakalpojumu pieejamības un sociālās iekļautības uzlabošana. V. Klimata politikas ievērošana visās saistītajās politikas jomās. Paredzēti attiecīgi pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu to ietekmi. Visi nākamajā nodaļā minētie priekšlikumi turpmākam darbam piedāvā risinājumus minētajās prioritāšu jomās. 4. Turpmākā darba priekšlikumi Šajā paziņojumā norādīto pasākumu īstenošanai ir nepieciešama partnerība. Iesaistītajām dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm jāpieliek visas pūles, lai maksimāli izmantotu katra tālākā reģiona potenciālu un nodrošinātu to, ka nacionālie noteikumi un prakse vajadzības gadījumā tiek pielāgoti TR vajadzībām. Pašiem TR arī turpmāk jāuzlabo savas iespējas piedalīties taisnīgos konkursos saskaņā ar ES programmām. Saskaņā ar Padomes 2010. gada jūnija secinājumiem Komisija nodrošinās to, ka attiecīgā gadījumā TR ņems vērā ietekmes novērtējumos un citos jaunu politikas iniciatīvu sagatavošanas dokumentos. Komisija savā komunikācijas politikā paredzēs TR atpazīstamības uzlabošanu un turpinās TR un Eiropas iestāžu ierēdņu savstarpēju apmaiņu un pagaidu norīkošanu. 4.1. Darbs ES mērogā 1) Kohēzijas politika Kohēzijas politika ir galvenais ES instruments stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanai, un tās ietvaros pieejams visvairāk ES ieguldījumu fondu, ko izmanto, lai radītu darbavietas un veicinātu izaugsmi. Tālākajos reģionos kohēzijas politika nodrošinās atbalstu ieguldījumiem ar mērķi panākt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Galvenā nozīme tiks piešķirta ieguldījumiem, kuru mērķis ir ilglaicīgi samazināt atšķirības ar pārējiem ES reģioniem. Pēc kohēzijas politikas reformas fondus plānots tematiski sadalīt tā, lai būtu pieejams nozīmīgs finansējums inovācijas tās plašākajā nozīmē atbalstam, lai veicinātu ekonomikas modernizēšanu un dažādošanu, lai veiktu prioritāros ieguldījumus cilvēkkapitāla jomā, lai uzlabotu MVU sektora spēju radīt un saglabāt darbavietas, lai atbalstītu pielāgošanās pasākumus klimata pārmaiņām un to radītās ietekmes mazināšanu un ilgtspējīgas energoapgādes veidošanu. Komisija ierosina arī turpmāk TR piedāvāt īpašus nosacījumus, lai ļautu tiem pēc iespējas labāk izmantot pieejamos ieguldījumu fondus. Neatkarīgi no TR IKP tiek piedāvāta 85 % līdzfinansējuma likme. Plānots piešķirt īpašus līdzekļus, lai segtu papildu izmaksas, kas saistītas ar TR problēmām, un lai dažādotu un modernizētu to ekonomiku. Komisija izvērtēs, vai partnerības nolīgumos, par kuru noteikumiem nākamajam finanšu periodam Komisija vienosies ar katru dalībvalsti, ir pienācīgi ņemtas vērā katra TR konkrētās vajadzības un resursi. Ikvienu TR aicinās izvērtēt savu potenciālu un nodrošināt to, ka pietiekams ERAF finansējuma apjoms tiek piešķirts pētniecībai un inovācijai, lai veicinātu jaunas iespējas nodarbinātības un uzņēmumu dibināšanas jomā, tai skaitā lai mazinātu intelektuālā darbaspēka emigrācijas risku, kā arī energoefektivitātei un atjaunojamiem energoresursiem. Dalībvalstīm jānodrošina TR pārstāvju cieša sadarbība nolīguma sagatavošanā un uzraudzībā. Lai uzlabotu finansējuma pieejamību mikrouzņēmumiem un MVU, tālākos reģionus aicinās piešķirt pienācīgu finansējuma apjomu kohēzijas politikas finanšu instrumentiem un izmantot finansiālos un cita veida līdzekļus, kas pieejami tādās iniciatīvās kā JEREMIE vai JASMINE ar mērķi veicināt mikrokreditēšanu attiecīgajās teritorijās. Pārdomātas specializācijas platforma[12] palīdzēs dalībvalstīm un reģioniem sagatavot inovācijas stratēģijas kohēzijas politikas finansējuma saņemšanai. Tā ļauj TR vislabāk pielietot savus unikālos zinātnes un tehnoloģijas resursus, radot jaunas Eiropas Pētniecības telpas (EPT) iespējas un gūstot labumu no tām. Šādos projektos un inovācijas stratēģijās pilnībā jāizmanto iespējas, ko dod programma “Apvārsnis 2020” apvienojumā ar jauno kohēzijas politiku. Projekti, ko finansē no pētniecības pamatprogrammām un kohēzijas politikas līdzekļiem, var būt ļoti nozīmīgs instruments, ar kura palīdzību piesaistīt un izglītot zinātniekus un pilnībā integrēt tālākos reģionus EPT, tostarp ievērojami paplašināt ietekmi vietējā un reģionālajā ekonomikā. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumiem arī Eiropas Sociālais Fonds (ESF) turpinās atbalstīt TR, kuru starpā ir reģioni ar zemāko bezdarba līmeni ES. Visaptveroši ieguldījumi ir nepieciešami, lai sekmētu iesaisti darba tirgū un darbaspēka mobilitāti (iekšzemes un pārrobežu), sekmētu izglītību, prasmes un mūžizglītību, it īpaši ņemot vērā mērķi samazināt atbirumu un uzlabot augstākās izglītības kvalitāti. ESF turklāt palīdzēs TR vienkāršot darbinieku un uzņēmumu pielāgošanos pārmaiņām, uzlabot darba ražīgumu, nodrošināt jauniešu veiksmīgu integrāciju darba tirgū, uzlabot sociālo iekļautību un institucionālās spējas. TR jāizmanto iespējas, ko sniedz plānotā ES Sociālo pārmaiņu un inovācijas programma, kurā ietilpst programmas PROGRESS, EURES un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments. Saskaņā ar Komisijas ierosinājumu jāuzlabo teritoriālā sadarbība, kuru finansē no ERAF[13] un kas ir saistīta ar TR, lai uzlabotu konkurētspēju, tirdzniecību un zināšanu apmaiņu ar kaimiņiem. Šajā priekšlikumā paredzēts, ka TR vajadzētu saņemt ne mazāk par 150 % no ERAF finansējuma, ko tie saņem šajā periodā, un turklāt papildu piešķīrumu EUR 50 miljonu apmērā. Kopējam apjomam, kas būtu pieejams TR darbībām ārpus ES, vajadzētu palielināties no 10 līdz 30 %, tādējādi vienkāršojot tādu projektu virzību, kuros iesaistītas kaimiņu valstis un teritorijas. Komisija vēlreiz norāda uz iespējām, ko pašlaik piedāvā pārrobežu sadarbības joma, bet vienlaikus labprāt vienkāršotu TR pārrobežu sadarbību uz jūras robežām attālumos, kas pārsniedz 150 km. 2) Tradicionālās nozares Izaugsmes faktoru pētījums: “Ražošanas apjomus un nodarbinātību … var uzlabot, vienīgi izmantojot ražojumu diferencēšanu un specializāciju” “Tādas specializācijas jomas kā ekotūrisms, dabas tūrisms, sociālais, kultūras [un rekreatīvais] tūrisms vēl joprojām nav pilnībā apzinātas” Lauksaimniecība un lauku attīstība. Lauksaimniecības atbalsta shēma POSEI (“Attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programma”) ir TR vajadzībām izstrādāts instruments. Tās divas sadaļas − īpašie apgādes nosacījumi un atbalsts vietējiem lauksaimniecības ražojumiem − nodrošina dalībvalstīm būtisku elastību izdevumu plānošanā, tai skaitā paredzot ražošanas dažādošanas pasākumus. Ziņojums par POSEI 2006. gada reformas ietekmi apstiprina to, ka minētā shēma ir piemērota TR vajadzībām un ka piešķirtie līdzekļi ir ļāvuši sasniegt programmas mērķus. Komisija ierosina saglabāt shēmu ar nelielām izmaiņām un paredz iespēju to vēlreiz pārskatīt 2013. gadā. Saistībā ar iespējamu POSEI shēmas pārskatīšanu tiks izvērtēta jaunu darbības jomu nozīme, piemēram, kokrūpniecība Francijas Gviānā. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumiem TR arī turpmāk tiks piedāvāti īpaši nosacījumi Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)[14] finansējuma saņemšanai, lai atbalstītu uzlabojumus šādās jomās: konkurētspēja, pasākumu dažādošana lauku rajonos, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība un lauku rajonu līdzsvarota teritoriālā attīstība. Zivsaimniecība. Komisijas priekšlikumos par reformām Kopējā Zivsaimniecības politikā ir paredzēts zivju resursu pārvaldību un lēmumu pieņemšanu attiecināt uz reģioniem, tos iedalot pēc jūras baseiniem un ņemot vērā vietējos resursus. Šīs reģionalizācijas pieejas ietvaros Komisija kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi meklē risinājumus, kā nodrošināt to, lai TR ieinteresētās personas pilnvērtīgi piedalītos konsultāciju procesā un saglabāšanas pasākumu izstrādē, tai skaitā izveidojot konsultatīvo padomi, lai labāk ņemtu vērā TR specifiku. Turklāt zvejniecību pārvalde un mārketinga plānu izstrāde jāuztic TR vietējai zvejniecības nozarei, lai palielinātu tās produktu pievienoto vērtību. TR varētu piedalīties vairākos pasākumos, kas ierosināti Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonda (EJZF) priekšlikumos un kas tos tieši skar, piemēram, pasākumi, kas atbalsta ilgtspējīgu vietējo zvejniecības zonu izveidi mazapjoma piekrastes zvejas flotēm, tai skaitā konsultatīvie pakalpojumi par uzņēmējdarbību un mārketinga stratēģiju vai pētījumi par inovatīvu metožu ieviešanu. Svarīgs finansējuma avots TR potenciālajiem saņēmējiem varētu būt arī atbalsts akvakultūras uzņēmumiem un pārstrādes uzņēmumiem; tas šiem uzņēmumiem radītu jaunas darba iespējas. Kas attiecas uz finansējumu, ierosinātajā EJZF finansējumā ņemta vērā TR specifika, piedāvājot EJZF ieguldījumiem šajos reģionos papildu finansiālu atbalstu lielākas atbalsta intensitātes veidā. Ierosinātajā EJZF turklāt paredzēts integrēt kompensācijas mehānismu, tā saucamo “zvejniecības POSEI”, lai TR arī turpmāk saņemtu atbalstu[15]. Turklāt, sekojot Azoru salu, Madeiras salas un Kanāriju salu piemēram, Komisija ar Eiropas Parlamentu un Padomi apspriež ekskluzīvās pieejamības zonas izveidi Francijas TR. Tūrisms dažos TR ir tradicionāla darbības joma, bet saskaņā ar izaugsmes faktoru pētījumu šajā jomā joprojām ir lielas tālākas izaugsmes iespējas. TR tiek aicināti pielikt divkāršas pūles, lai īstenotu paziņojumā “Eiropa − pasaules galvenais tūrisma galamērķis” (2010. gada jūnijs) minētos pasākumus ar mērķi veidot ilgtspējīgāku tūrismu un panākt izaugsmi, izmantojot specializāciju. Efektivitātes uzlabošanai jāpaplašina IKT pielietojums un jāpilnveido kvalitāte, prasmes un kompetence. Ieguldījumiem tūrisma jomā finansējumu nodrošinās jaunās kohēzijas politikas programmas. Kultūras un dabas bagātības ir svarīgi resursi, kas ļauj TR attīstīt tūrismu. ES veicinās pasākumus, kas palīdz aizsargāt, ilgtspējīgi izmantot kultūras un dabas bagātības, tai skaitā bioloģisko daudzveidību, ar to palīdzību radīt pievienoto vērtību un izmantot tās tūrisma vajadzībām TR. Komisija rūpēsies par to, lai TR būtu pieejamas Savienības turpmākās kultūras politikas programmas un iniciatīvas, lai attīstītu kultūras un radošās nozares. 3) Jaunās nozares Izaugsmes faktoru pētījums: “[Nepieciešamība] rast līdzsvaru starp tradicionālo nozaru darbības radikālu uzlabošanu un pietiekamas telpas radīšanu jaunu ražojumu un nozaru izaugsmei” “Konkurētspējas priekšrocības var radīt, apvienojot iekšējos resursus, jaunās tehnoloģijas un pareizi kombinējot dažādus faktorus” “Politika jāveido tā, lai apvienotu cilvēku un materiālu resursus, pielāgotu tos tirgus vajadzībām, nevis sadrumstalotu tos daudzās dažādās jomās” Pētniecība un inovācija. Labākais veids, kā TR panākt gudru izaugsmi, ir TR līdzdalība PTA sadarbības tīklos. Pašlaik jau ir daudz labas prakses piemēru, bet grūtības sagādā pietiekama pētniecības projektu apjoma nodrošināšana. Ierosinātā programma “Apvārsnis 2020” veicinās TR zinātnes izcilību, atbalstīs tehnoloģiskas, kā arī praksē pārbaudītas inovācijas un sekmēs privātā sektora ieguldījumus izmēģinājumos, tai skaitā lauksaimniecības jomā un endēmiskās bioloģiskās daudzveidības jomā. Mērķis ir panākt to, lai ieinteresētās personas no daudzām dažādām jomām iesaistītos inovācijas popularizēšanā, kā rezultātā tradicionālajās nozarēs rastos jauni ražojumi vai lietojumi vai pavērtos jaunas ekonomiskās aktivitātes jomas, kas radītu darbavietas. Ilgtspējīga enerģētika. ES atbalstīs pastāvošos un jaunos pasākumus, kuru mērķis ir mazināt TR atkarību no enerģijas importa un no fosilajām degvielām un veidot atjaunojamu energoresursu avotus, izmantojot tādus struktūrfondus un iniciatīvas kā “Salu pakts”. Mērķis ir sekmēt neatkarību enerģētikas jomā un atbalstīt izcilības centru radīšanu, tādējādi palīdzot sasniegt CO2 emisiju samazinājuma mērķi vismaz 20 % līdz 2020. gadam. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta ierosinājumiem enerģētikas jomā, Komisija kopā ar TR un attiecīgajām dalībvalstīm izvērtēs to, kā vislabāk izmantot kohēzijas politikas finansējumu atjaunojamās energoresursu un energoefektivitātes jomā, lai ņemtu vērā TR īpašās vajadzības un kapacitāti. Iespējas saistībā ar jūrniecību. Ņemot vērā jauninājumus Integrētās Eiropas Savienības jūrniecības politikas jomā[16], ES finansējumu 2014. līdz 2020. gadam, pamatojoties uz vienoto stratēģisko satvaru vai citām saistītām horizontālajām programmām, var izmantot ieguldījumiem TR ekonomikas nozarēs, kas saistītas ar jūru. Šajā ziņā TR, kas atrodas Makaronēzijā un Karību jūras salās, varētu izmantot ES Atlantijas okeāna stratēģijas piedāvātās iespējas[17]. Zināšanu tīklu jomā Komisija plāno pēc 2012. gada Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla (EMODNET) programmu attiecināt arī uz TR. Komisija arī turpmāk ievēros TR specifiku, īstenojot Integrēto Savienības jūrniecības politiku, tai skaitā t.s. Zilās izaugsmes iniciatīvu[18]. 4) Uzņēmējdarbības veicināšana Maziem un vidējiem uzņēmumiem ir liela nozīme tālāko reģionu salīdzinoši mazā mēroga ekonomikā. Galvenā problēma ir finansējuma pieejamība uzņēmumu dibināšanai. Komisija TR īpašos apstākļus ņems vērā, īstenojot rīcības plānu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam[19] un Sociālo pārmaiņu un inovācijas programmas mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības atbalsta sadaļas[20]. Papildus tam, ko var paveikt ar tādu ERAF iniciatīvu palīdzību kā JEREMIE, Komisija un EIB grupa sadarbosies ar dalībvalstīm un TR, lai atbalstītu vietēju ieguldījumu fondu izveidi katrā TR un reģionālu kapitāla/investīciju tirgu izveidi. Sociālā uzņēmējdarbība. Sociāli uzņēmumi lielā mērā virza iekļaujošu izaugsmi un attīstību. TR jāizskata tiem piemērotās iespējas, ko sniedz jaunā Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva (SUI), kas pieņemta 2011. gada oktobrī un kuras mērķis ir radīt labvēlīgu vidi uzņēmumiem, kuru galvenais uzdevums ir risināt sociālas problēmas, un kurā paredzēts visaptverošs rīcības plāns sociālo uzņēmumu atpazīstamības un finansējuma ieguves uzlabošanai. Šajā ziņā ERAF un ESF regulās 2014.−2020. gadam paredzētas konkrētas ieguldījumu prioritātes. 5) Integrācija vienotajā tirgū Vienotā tirgus aktā[21] ir uzsvērta vienotā tirgus nozīme TR, proti, tas kalpo par konkurētspējas izveides platformu. Vienotā tirgus akta otra daļa jāpieņem 2012. gada rudenī. Attiecīgos gadījumos tiks ņemti vērā TR īpašie apstākļi, lai nodrošinātu TR pilnīgu integrāciju vienotajā tirgū. Pirmais šādas integrācijas šķērslis ir TR attālums no kontinentālās Eiropas. ES ņems vērā TR specifiku, īstenojot un pilnveidojot Eiropas komunikāciju tīklu transporta[22], telekomunikāciju un enerģētikas jomā. Šajās trīs jomās TR attiecīgos gadījumos un saskaņā ar politikas prioritātēm un mērķiem, kas būs noteikti pieņemtajās nozaru vadlīnijās, tiks iekļauti kopīgu interešu projektos[23]. Ierosinātais Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) arī izmantos šo pieeju, izvēloties kopīgu interešu projektus, kas ir atbilstīgi finansējuma saņemšanai. Proti, transporta jomā finansiālu atbalstu no ierosinātā EISI varēs saņemt kopīgu interešu projekti, kuros iesaistīti TR un kas attiecas uz jūras transporta maģistrālēm. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem transporta jomā Komisija kopā ar TR un attiecīgajām dalībvalstīm meklēs risinājumus, kā vislabāk izmantot kohēzijas politikas fondu sniegtās iespējas katrā attiecīgajā gadījumā. Liela nozīme būs t.s. digitālās plaisas likvidēšanai un TR piekļuves digitālajam vienotajam tirgum uzlabošanai. Lai izveidotu digitālo vienoto tirgu, kas labi darbojas un ir efektīvs, TR aspekti tiks pilnībā ņemti vērā visos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos Eiropas digitālā vienotā tirgus jomā. Valsts atbalsta piešķiršanas noteikumi ir galvenais instruments, lai novērstu konkurences izkropļojumus vienotajā tirgū. LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā skaidri noteikts, ka TR var piešķirt atbalstu, lai veicinātu ekonomikas attīstību, ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli. Šajā ziņā reģionālā atbalsta vadlīnijās tiks saglabātas TR priekšrocības. Turklāt tiks saglabāti īpašie lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras jomas noteikumi, kas attiecas uz TR. Publiskā iepirkuma noteikumi, kuru pamats ir godīgi un atklāti konkursi, ir vienotā tirgus balsts. Komisija izvērtēs iespējas, kā TR aspektus ņemt vērā, īstenojot savus priekšlikumus par ES iepirkuma noteikumu reformu, kad tie būs pieņemti. Lai noteiktu, vai publiskā iepirkuma līgumi, kas pilnībā neatbilst vai daļēji neatbilst ES iepirkuma noteikumiem, atbilst ES Līguma noteikumiem un principiem, TR aspektiem jau ir zināma nozīme[24]. Tomēr jāgūst vēl lielāka skaidrība par esošo situāciju. TR līgumslēdzējas iestādes var pieprasīt, lai uzņēmums, kam piešķirtas publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, pieņemtu darbā vietējo darbaspēku, ja vien nav tiešas vai netiešas diskriminācijas attiecībā uz uzņēmējdarbības brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību[25] un ja ir novērsta un aizkavēta interešu konfliktu rašanās. Nodokļu politika un muita. Īpašie režīmi ir sekmējuši TR konkurētspējas uzlabošanos. Komisija izvērtēs attiecīgo dalībvalstu pieprasījumus turpināt piemērot šos režīmus vai izdarīt tajos grozījumus un nāks klajā ar attiecīgiem priekšlikumiem, ņemot vērā minēto režīmu ietekmi uz vietējo ekonomiku un uz iekšējo tirgu. Tāpat kā visos pārejos Savienības reģionos jāievēro labas pārvaldības principi nodokļu jomā (pārredzamība, informācijas apmaiņa un godīga nodokļu konkurence). Labāka informācija. Katrā TR izveidos Vienotā tirgus kontaktpunktus, kur būs pieejami īpaši apmācību pasākumi TR uzņēmumiem un valsts ierēdņiem, kas sniegs papildu informāciju par piedāvātajām iespējām. Vairāk tiks izmantoti projekti IMI un SOLVIT. Izglītība un prasmes. Ierosinātā programma “Erasmus visiem”[26] radīs iespējas atbalstīt partnerības starp TR uzņēmumiem un izglītības un apmācības iestādēm (piemēram, augstskolām, profesionālās apmācības iestādēm) un vienkāršot un veicināt studentu un pasniedzēju mobilitāti no TR un uz turieni. Finansējumu izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanai, kā arī labas kvalitātes izglītības pieejamības uzlabošanas pasākumiem var saņemt no ESF. Patērētāju tiesību aizsardzības politikā Komisija attiecīgos gadījumos ievēros TR aspektus, īstenojot jauno Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programmu. TR patērētājus interesējošie jautājumi it īpaši saistīti ar tādām nozarēm kā transports, telekomunikācijas un enerģētika. Veselības joma ir nozīmīga, ņemot vērā TR un kontinentā esošās mūža ilguma un veselības stāvokļa atšķirības. Kohēzijas politika piedāvā iespējas veikt ieguldījumus veselības infrastruktūrā, tai skaitā tālmedicīnā un veselības jomas speciālistu apmācībā savos TR. 6) Tālāko reģionu vides aizsardzība ES civilās aizsardzības politika atbalsta pasākumus, lai mazinātu īpašās problēmas, ko TR rada dabas katastrofas, un tas palīdz radīt priekšnosacījumus ilgtspējīgākai izaugsmei. TR ģeogrāfiskais novietojums un sarežģītais reljefs kavē palīdzības resursu izmantošanu un smagās ārkārtas situācijās rada īpašas vajadzības, lai saņemtu palīdzību. Lēmumā par Kopienas civilās aizsardzības mehānismu un Lēmumā par Civilās aizsardzības finanšu instrumentu[27] ir iekļautas atsauces uz TR īpašajām vajadzībām, un tās ņemtas vērā, īstenojot darbības, kas saistītas ar ES civilās aizsardzības mehānismu. Priekšlikumā par Savienības civilās aizsardzības mehānismu[28] vēlreiz apstiprināts šāda veida atbalsts. Klimata politika. ES plāno rīcību abās jomās − lai pielāgotos klimata pārmaiņām un lai mazinātu to radīto ietekmi[29]. Lai uzlabotu TR izturību pret klimata pārmaiņām, jāatbalsta pielāgošanās pasākumi klimata pārmaiņām visās attiecīgajās jomās un jāveicina ekoloģiski tīrāka ekonomika ar zemu CO2 emisiju līmeni, enerģijas un resursu efektivitāte, kā arī transporta un lauksaimniecības ilgtspēja. Īpaša TR problēma ir piekrastes aizsardzība. Komisija ir pasūtījusi pētījumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz TR, un tā rezultāti būs zināmi 2013. gadā. Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi. Vēl lielāks darbs tiks ieguldīts, lai TR atbalstītu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, pamatojoties uz tādām iniciatīvām kā BEST (brīvprātīga shēma attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumiem tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās), kas palīdz īstenot visus ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas attiecīgos mērķus un pasākumus. Finansējumu šīs jomas pasākumiem var saņemt no struktūrfondiem. 4.2. Pārrobežu sadarbība Ievērojot TR ģeogrāfisko novietojumu, ES politika ar pārrobežu sadarbības iespējām ir šīs stratēģijas galvenā sastāvdaļa. Lai TR pilnveidotu savu potenciālu un sniegtu ES visu iespējamo pievienoto vērtību, tiem ne vien labāk jāintegrējas vienotajā tirgū, bet arī savos tuvākajos reģionos. Plāni par integrāciju tuvākajos reģionos jāveido saskaņā ar ES ārpolitikas mērķiem. Eiropas iestādēs tiks uzlabota pasākumu koordinēšana un papildināmība, it īpaši vairāk tiks darīts, lai uzlabotu koordināciju un mijiedarbību starp sadarbības programmām, kas saņem atbalstu no ERAF un citiem instrumentiem, galvenokārt Eiropas Attīstības fonda, bet arī no Finanšu instrumenta sadarbībai attīstības jomā (ASI) un no Partnerības instrumenta (PI). Attiecībā uz TR jāuzlabo arī pārrobežu sadarbība vienotā tirgus jomā, turpinot darbu, kas paveikts saistībā ar Vienotā tirgus aktu. Visu pušu interesēs tiks sekmēta sadarbība starp TR un to kaimiņvalstīm, galveno uzmanību veltot ekonomikas iespēju veicināšanai. Sadarbību var sekmēt, labāk izmantojot ad hoc noteikumus, kas iekļauti ES nolīgumos ar trešām valstīm[30], vai labāk izmantojot tādas programmas kā izglītības jomas Erasmus Mundus, kurā TR augstskolas ir potenciālie apmācības pasākumu organizētāji. TR ir visas iespējas izveidoties par centriem uzņēmējdarbības, sadarbības un loģistikas jomā. Tirdzniecības un zivsaimniecības nolīgumi. TR tiks pienācīgi ņemti vērā ES nolīgumos, piemēram, gadījumos, kad nolīgumi attiecas uz TR izgatavotiem ražojumiem. Tas TR ražotājiem palīdzēs konkurēt ne vien ES, bet arī trešo valstu tirgos. Ietekmes novērtējumu pievienošana tirdzniecības nolīgumiem, piemēram, ekonomiskās partnerības nolīgumiem, tagad ir labi iedibināta prakse, un tajos attiecīgos gadījumos vajadzētu iekļaut TR aspektus. Īpašu drošības klauzulu iekļaušana attiecībā uz TR ir svarīga, bet jāuzlabo informācija, lai nodrošinātu, ka šādas klauzulas vajadzības gadījumā tiek pilnībā izmantotas. Jauni vai uzlaboti gaisa un jūras ceļi starp TR un to kaimiņiem. Komisija informēs par to, kā varētu ņemt vērā TR specifiku saistībā ar 1994. un 2005. gada Aviācijas vadlīniju pārstrādāšanu[31]un 2004. gada Jūrniecības vadlīniju pārskatīšanu[32]. Komisija izvērtēs dalībvalstu pieprasījumus par divpusēju nolīgumu noslēgšanu ar trešām valstīm, kas robežojas ar TR, lai izveidotu tādas prasības pasažieru pārvadājumu jomā, kas līdzinās publisko pakalpojumu sniegšanas saistībām ES tiesībās. Šādi nolīgumi jāizmanto tikai tādā gadījumā, ja ar tirgus nosacījumiem vien nepietiek, lai piesaistītu ekonomikas dalībniekus; turklāt šos dalībniekus nedrīkst diskriminēt un jāievēro spēkā esošie divpusējie un daudzpusējie nolīgumi un attiecīgie valsts atbalsta noteikumi. Turklāt ES apsvērs nolīgumu noslēgšanu ar valstīm, kas robežojas ar TR, lai liberalizētu transporta jomu un uzlabotu sakarus. Enerģētika. ES atbalstīs projektus, kuru mērķis ir izveidot efektīvus enerģijas tirgus, kas aptver TR un kaimiņu valstis un teritorijas. Elektronisko komunikāciju tīkli. Galvenā prioritāte būs tīklu infrastruktūras uzticamība. Pastāvošie digitālie tīkli, kuri ir atkarīgi no viena mazjaudas zemūdens komunikāciju kabeļa savienojuma, nevar piedāvāt pakalpojumu nepārtrauktību un nav spējīgi nodrošināt arvien pieaugošo sakaru ātrumu. IKT pakalpojumu pieejamība, tarifi, kvalitāte un drošība ir jautājumi, kuru risināšanā nepieciešama lielāka apņēmība, it īpaši ar mērķi radīt priekšnoteikumus ātrgaitas interneta ieviešanai. Valsts konkurences iestāžu galvenais uzdevums ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē zemūdens kabeļu kapacitātes apguvi un minēto kabeļu zemes daļu pieejamību. MVU pārrobežu darbība. Komisija it īpaši ņems vērā TR, īstenojot pasākumus, kas minēti tās paziņojumā “Mazi uzņēmumi, liela pasaule”[33]. Starpuzņēmumu strīdu izšķiršanas alternatīvie instrumenti. Viens no pirmajiem konkrētajiem darbiem, kas jāveic, lai atraisītu tirdzniecības plūsmu starp reģionālajām teritorijām, ir uzticēšanās veidošana starp uzņēmumiem, kas atrodas TR, un to kaimiņu uzņēmumiem trešajās valstīs. Šai nolūkā ir jāveicina TR, AZT un trešo kaimiņvalstu starpuzņēmumu strīdu izšķiršanas alternatīvu sistēmu izveidošana, ko var panākt, savstarpēji pielāgojot iesaistītās juridiskās sistēmas. Mobilitāte. Dalībvalstīm jāiegulda lielāks darbs, lai vienkāršotu studentu, zinātnieku un uzņēmēju mobilitāti, kuri pārstāv nozīmīgas trešo valstu valstspiederīgo grupas, un vienlaikus jāturpina darbs pie tā, lai samazinātu nelegālo imigrāciju un cīnītos pret cilvēktirdzniecību. 5. Secinājumi TR ir daudz sasniegumu, bet to ekonomika joprojām ir salīdzinoši vāja. Visu līmeņu iesaistītajām personām jāturpina darbs un jāapvieno spēki, lai novērstu TR pastāvīgās grūtības un nodrošinātu to pilnīgu integrāciju vienotajā tirgū un konkrētajā kaimiņu reģionā. TR specifika jāņem vērā jaunākajos tiesību aktos, ar ko īsteno stratēģiju Eiropa 2020, un TR un attiecīgajām dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai panāktu to, ka tiek izmantotas visas pieejamās iespējas. Izaugsmes potenciālu TR varētu iegūt, pārstrukturējot tradicionālās nozares − tūrismu, lauksaimniecību un zvejniecību un izmantojot jaunas specializācijas jomas, kuras paveras, piemērojot PTAI instrumentus tradicionālajās un jaunajās nozarēs. TR labklājības pamats nākotnē būs tradicionālo nozaru modernizēšana un dažādošana, pievienojot jaunas labi pārdomātas darbības jomas. Komisija atbalstīs ikvienu TR tā individuālajā ceļā uz ekonomikas modernizēšanu un dažādošanu, lai radītu noturīgākus ekonomikas nosacījumus un samazinātu atšķirības ar citiem ES reģioniem. Ikviens TR kopā ar attiecīgo dalībvalsti tiek aicināts sagatavot rīcības plānu, kurā ar mērķiem un darba posmiem parādīts, kā katrā atsevišķā gadījumā un izmantojot šajā paziņojumā minētos dažādos tam pieejamos instrumentus plānots īstenot stratēģiju Eiropa 2020. Komisija speciālās starpdienestu grupas sanāksmēs rūpēsies par to, lai uzlabotu TR integrāciju vienotajā tirgū un to ģeogrāfiskajā apkārtnē. Vēlākais līdz 2017. gada beigām Komisija pārskatīs visu šajā paziņojumā ierosināto pasākumu īstenošanas gaitu. [1] Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu un 355. panta 1. punktu, kas grozīts ar Eiropas Padomes 2010. gada 29. oktobra Lēmumu, ar kuru groza Senbertelmī statusu, ES ir astoņi “tālākie reģioni”: četri Francijas aizjūras departamenti un reģioni (Gvadelupa, Franču Gviāna, Martinika, Reinjona) un viena aizjūras kopiena (Senmartēna); divi Portugāles autonomie reģioni (Azoru un Madeiras salas); viena Spānijas autonomā kopiena (Kanāriju salas). Saskaņā ar LESD 355. panta 6. punktu Francija Eiropas Padomei ir iesniegusi oficiālu pieprasījumu, lai no 2014. gada janvāra Majota, kas pašlaik ir starp aizjūras zemēm un teritorijām, iegūtu TR statusu. [2] Ārlietu Padomes 3023. sanāksme 2010. gada 14. jūnijā. [3] COM(2004) 343, 26.5.2004.; COM(2004) 543, 6.8.2004. [4] Komisijas paziņojums “Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība”. (COM (2008) 642, galīgā redakcija, 17.10.2008.). [5] Kopīgs saprašanās memorands par tālākajiem reģioniem “No šodienas līdz 2020. gadam”, 2009. gada 14. oktobris. [6] Spānijas, Francijas, Portugāles un tālāko reģionu memorands “Jauns redzējums par Eiropas tālāko reģionu stratēģiju”, 2010. gada 7. maijs. [7] Eiropas Parlamenta ziņojums “Kohēzijas politikas nozīme Eiropas Savienības attālākajos reģionos stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā”, 2012. gada 18. aprīlis (ziņotājs Nuno Teixeira). [8] Komisārs Barnjē lūdza bijušo Spānijas Lauksaimniecības un ekonomikas un finanšu ministru un kādreizējo Eiropas komisāru Pedro Solbes Mira uzsākt pētījumu par TR iekļaušanos iekšējā tirgū: http://ec.europa.eu/internal_market/outermost_regions/index_en.htm. [9] Pētījumu veica Ismeri Europa, pasūtīja Komisija 2009. gadā, un tas iesniegts 2011. gada martā. [10] Pētījumu veica “Institut National d'Études Démographiques ” (“INED”), pasūtīja Komisija, un tas iesniegts 2012. gada maijā. [11] Aizjūras zemes un teritorijas, kas minētas LESD 198. pantā un 355. panta 2. punktā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta turpmākajam Padomes Lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar ES un it īpaši tā noteikumiem par šo teritoriju reģionālo sadarbību un integrāciju. [12] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [13] COM(2011) 611, galīgā redakcija, 6.10.2011. [14] COM(2011) 627, 2. galīgā redakcija, 19.10.2011. [15] COM(2011) 804, galīgā redakcija, 2.12.2011. [16] COM(2007) 575, galīgā redakcija, 10.10.2007. [17] COM(2011) 782, galīgā redakcija, 21.11.2011. [18] Padomes 2011. gada 19. decembra secinājumi, 12. punkts. [19] COM (2011) 870, galīgā redakcija, 7.12.2011 un SEC (2011) 1527, galīgā redakcija. [20] COM(2011) 609, galīgā redakcija, 6.10.2011. Šos pasākumus var īstenot, izmantojot finanšu instrumentus, un saņemot finansējumu atkarībā no, cita starpā, instrumentu nosacījumiem un informācijas par šiem instrumentiem, kā arī no mikrokredītu sniedzēju piedāvājuma. [21] COM(2011) 206, galīgā redakcija; 13.4.2011: “Vienotajam tirgum ir jābūt sekmīgāk integrētam, tā, lai tas varētu pilnībā pildīt savas funkcijas, respektīvi, kalpot par platformu, uz kuras veidojas visu Eiropas iedzīvotāju (..), uzņēmumu, teritoriju (tostarp attālāko un mazāk attīstīto teritoriju) kolektīvā konkurētspēja.”. [22] COM(2011) 650, 3. galīgā redakcija, 6.2.2012., 4. panta 2. punkta j) apakšpunkts. [23] Skat. sadaļu “Pārrobežu sadarbība”. [24] Ņemot vērā to, ka tirgus ģeogrāfiskais novietojums, lielums un struktūra ir starp kritērijiem, kas nosaka to, vai līgumslēgšanas tiesības interesē citu dalībvalstu dalībniekus. Skat. C 179, 1.8.2006.: 1.3. punkts Komisijas skaidrojošajā paziņojumā “Par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi”. [25] Tiesas 1988. gada 20. septembra spriedums lietā 31/87 Beentjes, Recueil 4635. [26] COM(2011) 788, galīgā redakcija, 23.11.2011. [27] Padomes 2007. gada 5. marta Lēmums 2007/162/EK; Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmums 2007/779/EK. [28] COM(2011) 934, galīgā redakcija, 20.12.2011. [29] Baltā grāmata “Adaptācija klimata pārmaiņām: iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”, COM(2009) 147, galīgā redakcija, 1.4.2009. [30] Piemēram, ES un Cariforum valstu EPN 132. panta h) punkts un 239. pants. [31] Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām, OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp. [32] Kopienas vadlīnijas par valsts atbalstu jūras transportam, OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp. [33] COM(2011)702, 9.11.2011.