LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 26.2.2015.  
COM(2015) 89 final  
  
KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM  
Dalībvalstu atbildes par Eiropas Revīzijas Palātas 2013. gada pārskatu  
{SWD(2015) 18 final}   
 
 SATURS  
Dalībvalstu atbildes par Eiropas Revīzijas palātas 2013.  gada pārskatu  ...........................  2 
Kopsavilkums  ................................ ................................ ................................ ...........................  2 
Dalībvalstu atbildes par Eiropas Revīzijas palātas 2013.  gada pārskatu  ...........................  4 
1. PĀRSKATA DARBĪBAS JOM A ................................ ................................ .............................  4 
2. ERP 2013.  GADA PĀRSKATA GALVEN ĀS IEZĪMES  ................................ ...........................  4 
3. DALĪBVALSTU SNIEGTO A TBILŽU KOPSAVILKUMS  ................................ ..........................  5 
3.1. Nozīmīgākās skaitļos izsakāmās kļūdas dalītās pārvaldības ietvaros  .......................  5 
3.2. Labāka dalībvalstu pārskatatbildība  — pareiza finanšu pārvaldība  ........................  8 
3.3. Labāka dalībvalstu pārskatatbildība saistībā ar darbības rezultātu patiesu kultūru
 ................................ ................................ ................................ ................................ ........  10 
4. Secinājums  ................................ ................................ ................................ .....................  12 
 
 3 KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM  
DALĪBVALSTU ATBILDES PAR EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS 2013.  GADA  PĀRSKATU  
KOPSAVILKUMS  
Šajā ziņojumā analizētas dalībvalstu atbildes par Eiropas Revīzijas palātas (turpmāk 
„Palāta”) gada pārskatu par 2013.  budžeta gadu, un tādējādi ir izpildīti Finanšu 
regulas1 162. panta 5.  punktā noteiktie pienākumi.  
Palātas 2013.  gada pārskatā norādīts, ka konsolidētajos pārskatos nebija būtiski 
nepareizu ziņu un ieņēmumi un saistības kopumā bija likumīgi un pareizi. Palātas 
veiktajā revīzijā arī secināts, ka maksājumos kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un 
pārraudzības un kontroles s istēmas kopumā bija daļēji efektīvas. Saskaņā ar revīzijas 
rezultātiem aplēstais kļūdu īpatsvars kopumā bija 4,7  %, kas ir par 0,1  procentpunktu 
mazāks nekā pagājušajā gadā, tomēr joprojām ir lielāks par būtiskuma slieksni. 
Palāta norādījusi, ka 2013.  gadā  svarīgs pozitīvais faktors bija dalībvalstu un 
Komisijas piemēroto koriģējošo pasākumu lielāka ietekme. Turklāt Palāta revīzijā arī 
konstatējusi, ka dalītās pārvaldības jomās par lielu daļu darījumu, kurus ietekmējusi 
kļūda, dalībvalstu iestāžu rīcībā bij usi pietiekama informācija, lai atklātu un izlabotu 
kļūdas, pirms Komisijai tika pieprasīts atmaksāt līdzekļus. Tādās politikas jomās kā 
lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība, kā arī reģionālā politika, enerģētika 
un transports aplēstais kļūdu īpatsvars bija vislielākais  — attiecīgi 6,9  % un 6,7  %. 
Veicot revīziju 2013.  gadā, dalītās pārvaldības jomās Palāta konstatējusi noteiktas 
skaitļos izsakāmu kļūdu kategorijas, kuras ievērojami veicinājušas iespējamāko 
kļūdu īpatsvaru attiecīgajās politika s jomās. Politikas jomā „Lauksaimniecība: tirgus 
un tiešais atbalsts” (3.  nodaļa), norādot pārmērīgi lielu attiecināmo hektāru vai 
dzīvnieku skaitu un neattiecināmu( -us) saņēmēju/darbību/izdevumus, kopējā ietekme 
uz iespējamāko kļūdu īpatsvaru ir 80  %.  
Politikas jomā „Reģionālā politika, transports un enerģētika” nopietni publiskā 
iepirkuma pārkāpumi veidoja 45  % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un 
apmēram 39  % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas jomā. Politikas jomā 
„Nodarbinātība un sociālās li etas” kļūdas saistībā ar publiskā iepirkuma 
pārkāpumiem veidoja 7  % no visām kļūdām, un tas liecina, ka šajā politikas jomā vēl 
joprojām pastāv būtisks risks saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu.  
Gada pārskata 3.  nodaļā Palāta norādījusi, ka zemes gabalu identifikācijas sistēmā 
(ZGIS) pastāv sistēmiski trūkumi, kas veidojas, nepareizi novērtējot attiecināmo 
zemi ZGIS datubāzēs. Tādēļ attiecīgajām dalībvalstīm tika pieprasīts sniegt 
informāciju par to, vai datubāzes ir atjauninātas un ir vei kti papildpasākumi, lai 
novērstu kārtējās problēmas. Visas attiecīgās dalībvalstis atbildēja, ka tagad tās var 
apliecināt, ka ZGIS datubāzes tiek regulāri atjauninātas un ZGIS nodrošina pareizu 
zemes attiecināmības novērtējumu, un sistemātiski tiek konstat ēti gadījumi, kad 
deklarācijā tiek uzrādīta pārāk liela platība.  
Dalībvalstīm tika uzdots jautājums, vai tās var apgalvot, ka to kontroles sistēmā ir 
novērstas atkārtotās nepilnības, kuras Palāta konstatējusi tādās jomās kā agrovides 
saistības, neattiecin āmi saņēmēji, iepirkuma noteikumu neievērošana un 
neattiecināms atbalsts saistībā ar priekšlaicīgu pensionēšanos. Attiecīgās dalībvalstis 
norādīja, ka tās ir novērsušas visas vai gandrīz visas atkārtotās nepilnības.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012.  gada 25.  oktobra Regula (ES, Euratom) Nr.  966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu. OV L 298, 26.10.2 012., 1.  lpp. 
 
 4 Saistībā ar jautājumu par publiskā iepi rkuma pārkāpumiem gandrīz puse no visām 
dalībvalstīm atbildēja, ka tās ir konstatējušas sistēmiskas problēmas saistībā ar 
publisko iepirkumu un ir veikušas preventīvus pasākumus.  
Ziņojumā aplūkotas atbildes uz jautājumiem par dalībvalstu pārskatatbildību , īpaši 
pievēršot uzmanību pārvaldības un valsts deklarācijām, vadības pārbaudēm un 
Palātas novērtējuma lomai un nozīmei.  
No visām dalībvalstīm 76  % norādīja, ka obligātajām pārvaldības deklarācijām  
varētu būt pozitīva ietekme, nepieļaujot, konstatējot un la bojot dalībvalstu pieļautās 
kļūdas. Liela daļa dalībvalstu (86  %) uzskatīja, ka Palātas novērtējuma rezultāti ir 
lietderīgi un veicina pašu valstu pārliecību par ES līdzekļu likumīgu un pareizu 
izmantošanu. Par valsts deklarāciju lietderīgumu nedaudz vairā k par pusi no visām 
dalībvalstīm atbildēja apstiprinoši.  
Visbeidzot savā 2013.  gada pārskatā Palāta konstatējusi, ka 2007. –2013.  gada 
plānošanas periodā kopumā uzmanība galvenokārt pievērsta nepieciešamībai izlietot 
ES līdzekļus atbilstīgi noteikumiem, bet  darbības rezultātiem uzmanība tikusi 
pievērsta ierobežotā apmērā. Šāgada aptaujā dalībvalstīm bija jāatbild uz jautājumu 
par to, kā tās nodrošinājušas, ka darbības rezultāti ir galvenais aspekts ES līdzekļu 
izmantošanā, un kādus pasākumus tās ieviesušas, lai uzraudzītu programmu un 
projektu darbības rezultātus. Vairākums dalībvalstu sniedza plašas atbildes uz abiem 
jautājumiem. Dalībvalstis izmanto kritērijus, rādītājus un novērtējumu, lai 
nodrošinātu, ka darbības rezultāti ir galvenais aspekts. Lai uzraud zītu darbības 
rezultātus, dalībvalstis visbiežāk izmanto, piem., progresa ziņojumus, kontroles 
pasākumus, novērtējumu un sekošanu rādītājiem.  
 
 5 KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM  
DALĪBVALSTU ATBILDES PAR EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS 2013.  GADA P ĀRSKATU  
 
1. Pārskata darbības joma  
Finanšu regulas 162.  panta 5.  punktā noteikts, ka, tiklīdz Revīzijas palāta ir 
iesniegusi savu gada pārskatu (ziņojumu), Komisija nekavējoties informē attiecīgās 
dalībvalstis par tām minētā pārskata (ziņojuma) daļām, kura s attiecas uz to līdzekļu 
pārvaldību, par kuriem tās ir atbildīgas. Dalībvalstis sniedz Komisijai atbildi 
60 dienās, un tad Komisija līdz nākamā gada 28.  februārim nosūta atbilžu 
kopsavilkumu Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei.  
Pēc tam, kad tika publicēts Palātas gada pārskats par 2013.  budžeta gadu, Komisija 
attiecīgi sniedza dalībvalstīm sīkāku informāciju par pārskatu. Informācija tika 
nosūtīta vēstulē un trīs pielikumos dalībvalstīm aizpildīšanai, pievienojot arī norādes 
par to, kā jāsaga tavo un jāsniedz atbildes uz aptauju jautājumiem. I  pielikums bija 
aptauja saistībā ar rindkopām par atsevišķām dalībvalstīm, II  pielikums bija aptauja 
saistībā ar revīzijas konstatējumiem par katru dalībvalsti, un III  pielikums bija 
aptauja par aktuālajie m konstatējumiem saistībā ar dalīto pārvaldību attiecinājumā uz 
ticamības deklarācijām 2013.  gadā.  
Saistībā ar šo gada pārskatu ir konstatētas trīs svarīgākās jomas. Tās ir šādas: 
1) nozīmīgākās skaitļos izsakāmās kļūdas dalītās pārvaldības ietvaros, 2)  labāka 
dalībvalstu pārskatatbildība  — pareiza finanšu pārvaldība un 3)  labāka dalībvalstu 
pārskatatbildība saistībā ar darbības rezultātu patiesu kultūru. Ziņojumam arī 
pievienots dienestu darba dokuments (DDD), kurā apkopotas dalībvalstu atbildes par 
I un I II pielikumu.  
 
2. ERP 2013.  gada pārskata galvenās iezīmes  
Palātas 2013.  gada pārskatā norādīts, ka konsolidētajos pārskatos nebija būtiski 
nepareizu ziņu un ieņēmumi un saistības kopumā bija likumīgi un pareizi. Palātas 
veiktajā revīzijā arī secināts, ka maksājumos kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un 
pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā bija daļēji efektīvas2. Saskaņā ar 
revīzijas rezultātiem aplēstais kļūdu īpatsvars kopumā bija 4,7  %, kas ir par 
0,1 procentpunktu mazāks nekā pagājušajā gadā, tomēr joprojām ir lielāks par 
būtiskuma slieksni. Palāta norādīja, ka 2013.  gadā svarīgs faktors bija dalībvalstu un 
Komisijas piemēroto koriģējošo pasākumu lielāka ietekme. Palātas pārskatā arī 
norādīts, ka tad, ja izlasē iekļautajiem darījumiem šādi pasākumi n ebūtu piemēroti, 
aplēstais kļūdu īpatsvars būtu par 1,6  procentpunktiem augstāks3. 
Tādās politikas jomās kā lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība, kā arī 
reģionālā politika, enerģētika un transports aplēstais kļūdu īpatsvars bija 
vislielākais  — attiecīgi 6,7  % un 6,9  %. Turklāt Palāta revīzijā arī konstatējusi, ka 
dalītās pārvaldības jomās par lielu daļu darījumu, kurus ietekmējusi kļūda, 
dalībvalstu iestāžu rīcībā bijusi pietiekama informācija, lai atklātu un izlabotu kļūdas, 
pirms Komisijai ti ka pieprasīts atmaksāt līdzekļus4.  
                                                 
2 ERP 2013.  gada pārskats, 23.  lpp. 
3 ERP 2013.  gada pārskats, 23.  lpp. 
4 ERP 2013.  gada pārskats, 83., 111. un 153.  lpp. 
 
 6 Grafikā turpmāk parādīts, kā veidojies aplēstais kļūdu īpatsvars dalījumā pa politikas 
jomām5. 
 
 
 
Saistībā ar kļūdu veidiem Palātas pārskatā norādīts, ka kopējo aplēsto kļūdu īpatsvaru lielā 
mērā veicinājušas attiecināmības kļūdas. Nopietnas kļūdas publiskā iepirkuma jomā un 
lauksaimnieku iesniegtās nepareizās deklarācijas arī veidoja lielu daļu no visām kļūdām. 
Grafikā turpmāk parādīts, kā veidojies kopējais aplēsto kļūdu īpatsvars dalījumā pa kļūdu 
veidiem.  
 
 
3. Dalībvalstu sniegto atbilžu kopsavilkums  
3.1. NOZĪMĪGĀKĀS SKAITĻOS IZSAKĀMĀS KĻŪDAS DAL ĪTĀS PĀRVALDĪBAS IET VAROS  
Veicot revīziju 2013.  gadā, dalītās pārvaldības jomās Palāta konstatējusi noteiktas 
skaitļos izsakāmu kļūdu kategorijas, kuras ievērojami  veicinājušas iespējamāko 
kļūdu īpatsvaru attiecīgajās politikas jomās. Politikas jomā „Lauksaimniecība: tirgus 
un tiešais atbalsts”, norādot pārmērīgi lielu attiecināmo hektāru vai dzīvnieku skaitu 
                                                 
5 ERP 2013.  gada pārskats, 26.  lpp. 
23%
15%
44%7%2%7%2%
3.nodaļa. Lauksaimniecība-tirgus un tiešais
atbalsts
4.nodaļa. Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un
veselība
5.nodaļa. Reģionālā politika, transports un
enerģētika
6.nodaļa. Nodarbinātība un sociālās lietas
7.nodaļa. Ārējās attiecības, atbalsts un
paplašināšanās
8.nodaļa. Pētniecība un citu iekšējo nozaru
politika
9.nodaļa. Administratīvie un līdzīgi izdevumi
39%
22%21%14%4%
Izmaksu deklarācijās iekļautas
neattiecināmās izmaksas
Neattiecināmi projekti/darbības vai
saņēmēji
Publiskā iepirkuma nopietni
pārkāpumi
Nepareizi deklarētas lauksaimniecības
zemes platības
Citu veidu kļūdas
 
 7 un neattiecināmu( -us) saņēmēju/darbību/izdevumus, kopējā ietekme uz iespējamāko 
kļūdu īpatsvaru ir 80  %.  
Politikas jomā „Reģionālā politika, transports un enerģētika” nopietnas publiskā 
iepirkuma kļūdas veidoja 45  % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 
39 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas g rupā6. Politikas jomā „Nodarbinātība 
un sociālās lietas” kļūdas saistībā ar publiskā iepirkuma pārkāpumiem veidoja 7  % 
no visām kļūdām, un tas liecina, ka šajā politikas jomā vēl joprojām pastāv būtisks 
risks saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu neievē rošanu7. 
Gada pārskata 3.  nodaļā Palāta norādījusi, ka zemes gabalu identifikācijas sistēmā 
(ZGIS) pastāv sistēmiski trūkumi, kas veidojas, nepareizi novērtējot attiecināmo 
zemi ZGIS datubāzēs8. Tādēļ attiecīgajām dalībvalstīm tika pieprasīts sniegt 
informāciju par to, vai datubāzes ir atjauninātas un ir veikti pasākumi, lai novērstu 
kārtējās problēmas. Visas attiecīgās dalībvalstis atbildēja, ka tagad tās var apliecināt, 
ka ZGIS datubāzes tiek regulāri atjauninātas un ZGIS nodrošina pareizu zemes 
attiecināmības novērtējumu, un sistemātiski tiek konstatēti gadījumi, kad deklarācijā 
tiek uzrādīta pārāk liela platība.  
Polija norādījusi, ka kopš 2009.  gada „tā pastāvīgi un pakāpeniski reorganizē metodi 
ZGIS datu atjaunināšanai. Nozīmīgākās pārmaiņas tika veiktas, kad ARiMR  
speciālisti, izmantojot īpašu GIS IT rīku9, ieviesa atjauninājumus tiešsaistes atsauces 
datubāzes sistēmā10”. Polijas iestādes arī norādījušas, ka „saistībā ar pārkāpumu, ko 
Revīzijas palāta konstatēja ZGIS datubāzē 2013.  gadā, apgalvojum s par pārkāpuma 
sistēmisko raksturu nav patiess” un Palātas atzinums par to, ka daļa no 2013.  gadā 
appludinātā zemesgabala nav attiecināma maksājuma saņemšanai 2012.  gadā, nav 
pareizs11. 
Īrija norādījusi, ka ZGIS datubāzes pārskatīšana ir pastāvīgs process12, savukārt 
Francija norādījusi, ka ZGIS atjaunināšanai ir izstrādāts rīcības plāns, kuru 
apstiprinājusi Komisija un kura īstenošana turpināsies 2015.  gadā13. Rumānija 
norādījusi, ka situācijas uzlabošanai nepieciešams finansējums gan jauniem zemes 
virsmas a ttēliem, gan jauniem darbiniekiem un apmācībai.  
Visbeidzot Vācija uzsvērusi, ka tās gadījumā pārāk lielas platības uzrādīšana 
deklarācijā bijis atsevišķs gadījums „bez finansiālas ietekmes” un valsts vienmēr 
centusies nodrošināt, lai ZGIS būtu atbilstīgi u n regulāri atjaunināta14. 
Saistībā ar lauku attīstību Palāta konstatējusi nopietnus gadījumus, kad nav ievērota 
attiecināmība saistībā ar ieguldījumu projektiem, un rezultātā daži izdevumu veidi 
nav bijuši attiecināmi.  
Dalībvalstīm tika uzdots jautājums, v ai tās var apgalvot, ka to kontroles sistēmā ir 
novērstas atkārtotās nepilnības, kuras Palāta konstatējusi tādās jomās kā agrovides 
saistības, neattiecināmi saņēmēji, iepirkuma noteikumu neievērošana un 
neattiecināms atbalsts saistībā ar priekšlaicīgu pens ionēšanos.  
                                                 
6 ERP 2013.  gada pārskats, 148.  lpp. 
7 ERP 2013.  gada pārskats, 177.  lpp. 
8 ERP 2013.  gada pārskats, 3.1. un 3.4.  izcēlums.  
9 Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (ARiMR) . 
10 DDD, 143.  lpp. .  
11 DDD, 143.  lpp. 
12 DDD, 118.  lpp. 
13 DDD, 1.  pielikums un III  pielikums, 33. un 106.  lpp. 
14 DDD, 108.  lpp. 
 
 8 Attiecīgās dalībvalstis norādīja, ka tās ir novērsušas visas vai gandrīz visas atkārtotās 
nepilnības. Grafikos turpmāk sniegts pārskats par saņemtajām atbildēm:  
 
 
 
Grieķija norādījusi, ka ievērojami uzlabojumi veikti divās jomās: veikti gr ozījumi 
agrovides maksājumos, ar kuriem tika pārveidota sankciju sistēma saistībā ar 
dažādām darbībām, un veikti grozījumi valsts tiesību aktos publiskā iepirkuma 
jomā15. 
Polijas iestādes norādījušas, ka attiecībā uz neattiecināmu atbalstu par priekšlaicīgu  
pensionēšanos tās nepiekrīt Palātas un Komisijas apgalvojumam, ka „īstenojot 
pasākumu „Strukturālās pensijas”, tika pieļauta krāpšana vai cita nelikumīga darbība, 
kas kaitē Savienības finanšu interesēm”. Tādēļ tika sniegti skaidrojumi un iestādes 
veica ko riģējošus pasākumus. Komisija pieprasījusi, lai nepamatoti samaksātās 
summas tiktu atmaksātas.  
Saistībā ar jautājumu par publiskā iepirkuma pārkāpumiem gandrīz puse no visām 
dalībvalstīm atbildēja, ka tās ir konstatējušas sistēmiskas problēmas saistībā ar 
publisko iepirkumu un ir veikušas preventīvus pasākumus.  
Skotija (AK) norādījusi, ka „Lai gan mēs aktīvi veicinājām iepirkuma noteikumu 
ievērošanu, mums joprojām ir daudz darāmā, lai informētu vadošo iestādi un 
saņēmējus par to, cik svarīgi ir ievērot iepi rkuma noteikumus, un par iespējamajām 
sekām.”  
Slovēnija norādījusi, ka uzlabojumi veikti trīs jomās: 1)  2014.  gada novembrī tika 
īpaši norīkota projekta grupa darbam ar jautājumiem publiskā iepirkuma jomā, 
2) publisko līgumu analīze un 3)  administratīvā ko mpetence (papildu darbavietas un 
apmācība publiskā iepirkuma jomā), uzlabojumi jau ir sākti, un tie tiks īstenoti arī 
turpmāk tehniskās palīdzības ietvaros16. 
Citas dalībvalstis veikušas noteiktus pasākumus, mēģinot ierobežot un novērst 
publiskā iepirkuma p ārkāpumus. Rumānija ieviesusi tiesiskus un sistēmiskus 
pasākumus, savukārt Čehija īstenojusi valsts mēroga preventīvus un koriģējošus 
pasākumus. Horvātija veikusi vairākus preventīvus pasākumus publiskā iepirkuma 
                                                 
15 DDD, 112.  lpp. 
16 DDD, 173.  lpp. 
11%
89%Lauksaimniecības un vides saistības
nav atbildes
JĀ
6%
27%
67%Saņēmēju attiecināmība
NĒ
nav atbildes
JĀ
16%
17%
67%Iepirkuma  noteikumi
NĒ
nav atbildes
JĀ
100%Aprēķins priekšlaicīgas pensijas atbalstam
JĀ
 
 9 jomā, tostarp organizējusi seminārus un apm ācību programmu ar 50  nodarbībām un 
trīs gadus derīga sertifikāta piešķiršanu17. Portugāle un Ungārija sagatavojušas 
rīcības plānu publiskā iepirkuma uzlabošanai, savukārt Igaunijā pēdējo gadu laikā ir 
veikti „nopietni uzlabojumi” pārvaldības un kontroles s istēmā saistībā ar 
iepirkumiem18. 
Tomēr dažas dalībvalstis norādījušas, ka tām ir tikai dažas sistēmiskas problēmas 
publiskā iepirkuma jomā. Spānija norādījusi, ka:  
„Lai gan saistībā ar publisko iepirkumu ir konstatētas dažādas problēmas, tās ir 
atšķirīgas pēc struktūras un parasti attiecas uz noteiktiem līgumiem [..]. Turklāt 
publiskā iepirkuma jomā konstatētās problēmas nav uzskatāmas par sistēmiskām, un 
visos gadījumos, kad tika konstatēti publiskā iepirkuma pārkāpumi, ietekmētie 
izdevumi tika atgūti, tād ējādi nodrošinot, ka netiek skarts ES budžets19.” 
Somija norādījusi, ka „Atbilstība iepirkuma noteikumiem tiek ciešāk uzraudzīta 
saistībā ar atbalstu, kam ir ES fondu līdzfinansējums, nekā valsts atbalsta 
programmām.20” 
Visbeidzot Vācija norādījusi, ka „sais tībā ar publisko iepirkumu nav konstatētas ar 
sistēmu saistītas problēmas Eiropas Sociālā fonda (ESF) izteiksmē”, tomēr dažos 
gadījumos ir veikti „piesardzības pasākumi”21. 
Dalībvalstu atbildes par problēmām saistībā ar nozīmīgākajām skaitļos izsakāmajām 
kļūdām norāda, ka tās veikušas vairākus preventīvus un koriģējošus pasākumus. 
Turklāt šķiet, ka valstis apņēmušās risināt sistēmiskus trūkumus, tādējādi samazinot 
skaitļos izsakāmu kļūdu skaitu.  
3.2. LABĀKA DALĪBVALSTU PĀ RSKATATBILDĪBA  — PAREIZA FINANŠU PĀRV ALDĪBA  
Saistībā ar dalīto pārvaldību Palāta savā 2013.  gada pārskatā konstatējusi, ka daudzos 
gadījumos valstu iestāžu rīcībā bija pietiekama informācija, lai novērstu, atklātu un 
izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai22. Palāta uzsvērusi, ka  ES 
tērē savu budžetu, tomēr joprojām pastāv ievērojamas iespējas turpināt uzlabot 
līdzekļu izmantošanu. Līdzekļi būtu jāizmanto atbilstīgi noteikumiem, vienlaikus 
panākot plānotos rezultātus23. Šajā ziņojuma apakšiedaļā aplūkotas atbildes uz 
jautājumiem pa r dalībvalstu pārskatatbildību, īpaši pievēršot uzmanību pārvaldības 
un valsts deklarācijām, vadības pārbaudēm un Palātas novērtējuma lomai un 
nozīmei.  
No visām dalībvalstīm 76  % norādīja, ka obligātajām pārvaldības deklarācijām 
varētu būt pozitīva ietekme, nepieļaujot, konstatējot un labojot dalībvalstu pieļautās 
kļūdas. Ungārija apstiprinājusi, ka valstī ir ieviestas pārvaldības deklarācijas un tās 
jāsūta par valsts budžetu atbildīgajam ministram24. 
Gan Skotija (AK), gan Latvija atbildēja, ka pārval dības deklarācijām varētu būt 
pozitīva ietekme un tās varētu palielināt dalībvalstu pārskatatbildību.  
                                                 
17 DDD, 90.  lpp. 
18 DDD, 103.  lpp. .  
19 DDD, 177.  lpp.  
20 DDD, 104.  lpp. 
21 DDD, 110.  lpp.  
22 ERP 2013.  gada pārskats, 83., 111. un 153.  lpp. 
23 Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētāja Vitora Kaldeiras (Vítor Caldeira) runa  — 2013.  gada pārskat u 
prezentācija Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai.  
24 DDD, 117.  lpp. 
 
 10 Atbildot uz jautājumu par valsts deklarāciju lietderīgumu, nedaudz vairāk par pusi no 
visām dalībvalstīm atbildēja apstiprinoši. Dānija un AK  — abas vals tis piedalās 
iestāžu darba grupā par valsts deklarācijām  — izteicās par labu valsts deklarācijām. 
Dānija norādīja, ka:  
„Viens secinājums bija, ka valsts deklarāciju mērķis ir nodrošināt lielāku politisko 
atbildību, lai nodrošinātu kļūdu labošanu maksājumos , ko valsts veikusi no ES 
līdzekļiem. Dānijas iestādes uzskata, ka šī ir svarīga koncepcija, kas jāizplata tālāk, 
un ieteikumi kalpo par labu sākumpunktu valstīm, kuras vēl nav ieviesušas savu 
modeli. Dānijā pārskatatbildība pastāv politikas līmenī, jo Pub liski pieejamo pārskatu 
komiteja reizi gadā iesniedz ziņojumu par ES līdzekļu izmantošanu Dānijā [..]. 
Tādējādi Dānijas modelis nodrošina pārskatatbildību valsts politikas līmenī saistībā 
ar ES līdzekļu izmantošanu”25. 
AK norādījusi, ka tā atbalsta darba gr upas ieteikumus:  
„Mēs paužam atbalstu ieteikumiem, jo tie ir pietiekami elastīgi un tajos ir ņemti vērā 
valsts apstākļi un procesi; tas nozīmē, ka dalībvalstis pēc saviem ieskatiem sagatavo 
šādu neobligātu dokumentu. Mēs arī atbalstām to, ka šajos ieteikum os tiek uzsvērts, 
cik nozīmīgi ir sniegt labus pārskatus, lai uzlabotu ES līdzekļu pārvaldību”26. 
Tomēr pārvaldības deklarācijas tika arī kritizētas  — galvenokārt par to, ka tām nav 
pievienotās vērtības, jo esošās sistēmas bija atbilstīgas, kā arī par admin istratīvā 
sloga iespējamo palielināšanos27. 
Dalībvalstis, kuras iebilda pret ideju par valsts deklarācijām (piem., Latvija un 
Igaunija), atsaucās uz iespējamu pārklāšanos ar citiem reizi gadā sniedzamiem 
pārskatiem un lielāku birokrātiju28. Turklāt valstis a r decentralizētu sistēmu 
(Francija) un federālas valstis (Vācija) uzskatīja, ka valsts deklarācijas nav efektīvas.  
Liela daļa dalībvalstu (86  %) uzskatīja, ka Palātas novērtējuma rezultāti ir lietderīgi 
un veicina pašu valstu pārliecību par ES līdzekļu lik umīgu un pareizu izmantošanu. 
Slovākija norādīja, ka:  
„Revīzijas palātas novērtējumi var dot nozīmīgu stimulu pārskatīt valsts noteikumus, 
kurus piemēro atsevišķas struktūras, kas nodrošina iemaksas no ES līdzekļiem. 
Novērtējuma rezultāti saistībā ar sistē miskiem vai horizontāliem jautājumiem veido 
tiešu un vērtīgu resursu, lai valsts mērogā tiktu īstenotas nepieciešamās korekcijas un 
koriģējošie pasākumi.29” 
Horvātija arī norādīja, ka „Palātas novērtējuma rezultāti tiek ņemti vērā, un tie 
veicina uzlabojumu s esošajos tiesību aktos un norādītajās procedūrās par ES līdzekļu 
izmantošanu30.” 
Par vadības pārbaužu uzlabošanu 72  % dalībvalstu atbildēja pozitīvi. Gan Čehija, gan 
Spānija31 norādīja, ka ir sagatavots rīcības plāns vadības pārbaužu uzlabošanai, un 
Spānij as gadījumā „pateicoties šo plānu īstenošanai, revīzijas iestādes ikgadējos 
kontroles ziņojumos norādītais kļūdu īpatsvars ir ievērojami samazinājies.”  
Luksemburga uzskaitījusi pasākumus, kuros veikti uzlabojumi, tostarp darba grupas 
ar saņēmējiem, vadlīni ju izstrāde un vadošās iestādes veikta pilnīga kontrole saistībā 
                                                 
25 DDD, 102.  lpp. 
26 DDD, 181.  lpp. DDD, Vācija, Īrija, Beļģija;  
27 82., 111. un 119.  lpp. DDD, Latvija un Igaunija;  
28 123. un 103.  lpp. 
29 DDD, 169.  lpp. 
30 DDD, 90.  lpp. 
31 DDD, 93 . un 177.  lpp. 
 
 11 ar visiem pamatojuma dokumentiem pirms maksājuma pieprasījuma iesniegšanas 
Komisijai32. 
Latvija norādījusi, ka vadošā iestāde regulāri sagatavo sertifikācijas iestādes 
sertifikātu un ir ievies ta spēcīga pārbaužu sistēma. Tādējādi ir izdevies apturēt divu 
saņēmēju sagatavotās izdevumu deklarācijas, un abas lietas tikušas nodotas valsts 
dienestam krāpšanas apkarošanas jomā33. 
Citas dalībvalstis norādījušas, ka to ieviestās pārbaužu sistēmas ir dro šas — to 
apliecina mazs kļūdu īpatsvars, un attiecīgi nav jāveic uzlabojumi. Tas attiecas uz 
Nīderlandi un Austriju34. 
Atbildes par pārskatatbildību liecināja, ka dalībvalstis lielā mērā apzinās 
nepieciešamību būt pārskatatbildīgām, un to apliecina tādas da rbības kā, piem., 
pasākumi vadības pārbaužu uzlabošanai. Tomēr pastāv bažas par pievienoto vērtību 
un pārmērīgu administratīvo slogu, ko rada pārvaldības un valsts deklarācijas.  
 
3.3. LABĀKA DALĪBVALSTU PĀ RSKATATBILDĪBA SAIST ĪBĀ AR DARBĪBAS REZU LTĀTU 
PATIE SU KULTŪRU  
Savā 2013.  gada pārskatā Palāta konstatēja, ka 2007. –2013.  gada plānošanas periodā 
kopumā uzmanība galvenokārt pievērsta nepieciešamībai izlietot ES līdzekļus 
atbilstīgi noteikumiem, bet darbības rezultātiem uzmanība tika pievērsta ierobežotā 
apmērā35. 
 
Šā gada aptaujā dalībvalstīm bija jāatbild uz jautājumu par to, kā tās nodrošinājušas, 
ka darbības rezultāti ir galvenais aspekts ES līdzekļu izmantošanā, un kādus 
pasākumus tās ieviesušas, lai uzraudzītu programmu un projektu darbības rezultātus. 
Vairākums dalībvalstu sniedza plašas atbildes uz abiem jautājumiem.  
 
Dalībvalstis izmanto kritērijus , rādītājus un novērtējumu , lai nodrošinātu, ka 
darbības rezultāti ir galvenais aspekts. Nīderlande norādījusi, ka saskaņā ar ERAF 
novērtējuma kritēriji tiek izmantoti projektu atlasē. Šie kritēriji ir, piem., „devums 
DP, jauninājuma līmenis, uzņēmuma lietas un/vai uzņēmējdarbības plāna kvalitāte, 
projekta kvalitāte un ilgtspējīgums. Šim nolūkam kopīgi tiek sagatavota 
kontrollapa”36. 
 
Polija norādījusi, ka tā izmanto „svērtos kritērijus” atbilstīgi Lauku attīstības 
programmai 2007. –2013.  gadam un „atlases kritēriji tiek piemēroti, lai nodrošinātu, 
ka finansējumam tiek izvēlēti projekti, kuri, visticamāk, veicinās lauku attīstības 
programmas mērķu un rezultāt u sasniegšanai”. Saistībā ar 2014. –2020.  gada periodu 
projekti tiks izvēlēti, piemērojot „atlases kritērijus”.  
Rumānija (AM POSCCE) novērtējumu apvienojusi ar atlases kritērijiem un punktu 
sistēmu, tādējādi nodrošinot, ka finansējumu saņem tikai projekti ar vislabākajiem 
darbības rezultātiem37. Beļģija (Valonija) izveidojusi darba grupu piedāvāto projektu 
kvalitātes novērtēšanai, un tās locekļi ir neatkarīgi eksperti no akadēmiskām 
                                                 
32 DDD, 131.  lpp. 
33 DDD, 121.  lpp. 
34 DDD, 78. un 136.  lpp. 
35 ERP 2013.  gada pārskats, 257.  lpp. 
36 DDD, 136.  lpp. 
37 DDD, 152.  lpp. 
 
 12 aprindām un rūpniecības nozares. Šo projektu darbības rezultāti tiek arī ana lizēti, 
izmantojot SMART mērķus38. 
 
Vairākas dalībvalstis izmanto rādītājus. Čehija izstrādājusi saskaņotus 
bāzes/horizontālus noteikumus, kuri aptver vairākas darbības programmas, un Valsts 
kodu sarakstu par rādītājiem, kurā ietverti visu programmu rādītāj i, lai būtu 
iespējams izsekot to attīstībai. Spānija atsaucas uz Regulu  (ES) Nr.  1306/2013, 
saskaņā ar kuru tiek noteikti rādītāji Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai 
(ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) līdzekļu 
novērtēša nai un uzraudzībai.  
 
Luksemburga sniegusi skaidru aprakstu par to, kā tiek nodrošināts, ka darbības 
rezultāti ir galvenais elements. Tā norādījusi, ka vadošā iestāde uzrauga darbības 
programmu, pamatojoties uz skaidriem rādītājiem, kuri tiek regulāri atjau nināti. Šie 
rādītāji tiek iekļauti īpašā ziņojumā. Turklāt pieteikuma veidlapa projektiem ir 
izstrādāta tā, lai pat iesniegšanas sākumposmā varētu pārliecināties, vai projekts 
varētu sasniegt ESF darbības programmu mērķus.  
 
Uzraudzības nodrošināšanai dalīb valstis visbiežāk izmanto, piem., progresa 
ziņojumus , kontroles pasākumus , novērtējumu un sekošanu rādītājiem .  
 
Malta skaidri ieskicējusi pasākumus, kas tiek izmantoti uzraudzības nodrošināšanai. 
Tās ir šādas: 1)  saņēmēji regulāri atjaunina struktūrfondu datubāzi, 2)  vadošajai 
iestādei divreiz gadā tiek iesniegti projekta progresa ziņojumi, 3)  fiziskas klātienes 
pārbaudes un 4)  projekta progresa sanāksmes ar visām attiecīgajām personām39. 
 
Nīderlande, Austrija, Latvija un Slovēnija norāda, ka uzraudzības no drošināšanai 
galvenokārt tiek izmantoti progresa ziņojumi vai gada pārskati vai ziņojumi par 
pārskatīšanu40. 
 
Dānija (Dānijas Lauksaimniecības un zvejsaimniecības aģentūra) atsaucas uz valstī 
ieviestajiem plašajiem kontroles pasākumiem saistībā ar ES līdzek ļu maksājumiem ar 
platību saistītām un ar platību nesaistītām shēmām. Šajos kontroles pasākumos 
ietverta gan administratīvā, gan fiziskā kontrole41. 
 
Bulgārija ( OPRD ) uzskaitījusi savus kontroles pasākumus un norādījusi, ka 
vispārējie noteikumi līgumos par finanšu atbalsta piešķiršanu sevī ietver prasības par 
to, ka 1)  saņēmējam jāveic trīs pārbaudes par ieguldījuma fizisko stāvokli un tās 
attiecīgi jādokumentē, 2)  saņēmējam jāsniedz pārskats līgumslēdzējai iestādei par 
šādu pārbaužu rezultātiem, un 3)  saska ņā ar līgumu saņēmējs nedrīkst nodot savas 
ieguldījumā ietvertās īpašumtiesības.  
 
Čehija norādījusi, ka vismaz vienam projekta rādītājam jābūt izsekojamam un nav 
pieļaujams, ka projektam nav rādītāju.  
 
Kopumā dalībvalstis ir apstiprinājušas savu apņemšanos  nodrošināt darbības 
rezultātus. Gūtā pieredze un paraugprakse no iepriekšējā plānošanas perioda tiek 
izmantota arī jaunajā plānošanas periodā. Čehija norādījusi, ka tā ieviesīs „jaunas 
                                                 
38 DDD, 80.  lpp. 
39 DDD, 133. –134. lpp. 
40 DDD, 77., 120., 136. un 171.  lpp. 
41 DDD, 98.  lpp. 
 
 13 vadlīnijas” 2014. –2020.  gadam un tās attieksies uz sīkāk izstrādātu pr ojekta aprakstu, 
kurā būs skaidri norādīti iespējamie plānotie rezultāti, savukārt Igaunija jaunajā 
plānošanas periodā pievērsīs „īpašu vērību” darbības rezultātu rādītājiem.  
 
4. SECINĀJUMS  
Savā pārskatā par 2013.  gada ticamības deklarācijām Palāta joprojā m kritiski vērtē 
skaitļos izsakāmo kļūdu lielo skaitu dalītās pārvaldības jomā. Tāpat kā 2012.  gadā, 
Palāta atkārtoti norāda, ka par lielu daļu darījumu, kurus ietekmējusi kļūda, 
dalībvalstu iestāžu rīcībā bijusi pietiekama informācija, lai atklātu un izla botu kļūdas, 
pirms tās pieprasīja atmaksāt līdzekļus. Turklāt Palāta uzsver, ka vairāk uzmanības 
jāvelta tam, lai panāktu labākos iespējamos rezultātus ar ierobežotiem līdzekļiem. 
Palāta iesaka likt lielāku uzsvaru uz darbības rezultātiem.  
Savās atbildēs trīs aptaujās dalībvalstis sniegušas apliecinājumu tam, ka tās turpina 
darboties, lai samazinātu kļūdu skaitu dalītās pārvaldības jomā. Vairākas dalībvalstis 
kopīgi ar Komisiju izstrādājušas rīcības plānus tādās politikas jomās kā 
lauksaimniecība un kohēzi ja. Daudzas dalībvalstis atzinušas, ka saistībā ar iepirkumu 
pastāv sistēmisku problēmu radīta ietekme, tomēr tās arī uzsvērušas daudzos 
preventīvos un koriģējošos pasākumus.  
Kopumā dalībvalstis ir pieņēmušas koncepciju par lielāku pārskatatbildību. Valda  
uzskats, ka pārvaldības deklarācijām ir pozitīva ietekme, savukārt valsts deklarācijas, 
kuras nav tik populāras, dod noteiktu labumu.  
Visbeidzot dalībvalstu apņemšanos nodrošināt darbības rezultātus ilustrē Dānijas 
noslēguma komentārs:  
„Dānija uzskata, ka  rezultātu panākšana ir centrālais aspekts saistībā ar ES budžeta 
apmierinošu īstenošanu. Tādēļ ir svarīgi izveidot ietvaru uz rezultātiem vērstai 
sistēmai, lielāku vērību veltot ES projektu rezultātiem un ietekmei. Dānija arī 
uzskata, ka ir svarīgi radīt pārredzamību saistībā ar ES pievienoto vērtību, ko rada 
līdzekļi. Dānija vēlas, lai diskusija par rezultātu sasniegšanu palīdz stiprināt saikni 
starp rezultātu novērtēšanu un ar budžetu saistīto un tiesisko regulējumu dažādās 
politikas jomās42.” 
 
                                                 
42 DDD, 182.  lpp.