Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu "Sadarbība", ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS))



Oficiālais Vēstnesis 316 E , 22/12/2006 Lpp. 0290 - 0343



P6_TA(2006)0521 Īpašā programma "Sadarbība" (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi, no 2007. līdz 2013. gadam) * Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu "Sadarbība", ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) (Apspriežu procedūra) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0440) [1] un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0440/2) [1], - ņemot vērā EK līguma 166. pantu, kuram atbilstīgi Padome apspriežas ar Parlamentu (C6-0381/2005), - ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, - ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0379/2006), 1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; 2. uzskata, ka norādošajam finansējuma apjomam, kas norādīts normatīvajā priekšlikumā, jābūt savienojamam ar finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1a pozīcijas grieztiem un norāda, ka par ikgadējo apjomu izlems ikgadējās budžeta procedūras laikā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [2] 38. punkta noteikumiem; 3. aicina Komisiju atbilstīgi EK līguma 250. panta 2. punktam attiecīgi grozīt savu priekšlikumu; 4. aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā paredzējusi mainīt Parlamenta apstiprināto tekstu; 5. aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredzējusi Komisijas priekšlikumā izdarīt būtiskus grozījumus; 6. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI | Grozījums Nr. 1 4. apsvērums (4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. | (4) Šai īpašajai programmai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tāpēc šīs programmu darbības jāpadara pēc iespējas efektīvākas, pastiprinot papildināmību un sinerģiju ar citām Kopienas programmām un darbībām, jo īpaši ar darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, kultūra, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports, vide un informācijas sabiedrība. | Grozījums Nr. 2 4.a apsvērums (jauns) | (4a) Šajā īpašajā programmā "Sadarbība" sevišķa uzmanība jāpievērš daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejai, kā to paredz Eiropas Savienības Pētniecības padomdevējas grupas ieteikumi (2004. gada aprīļa EURAB 04 009) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūcija par zinātni un tehnoloģiju — nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā [3]. | Grozījums Nr. 3 4.b apsvērums (jauns) | (4b) Šajā īpašajā programmā sevišķa uzmanība jāpievērš zināšanu, rezultātu un tehnoloģiju nodošanai no valsts pētniecības nozares uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un mehānismiem, kas nodrošinātu, ka pētniecības grupām efektīvi un koordinēti saņem informāciju par uzņēmumu vajadzībām. | Grozījums Nr. 4 5. apsvērums (5) Jauninājumiem un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu, jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros. | (5) Šajā īpašajā programmā "Sadarbība" īpaša vērība jāpievērš atbilstošai MVU iesaistīšanai visās programmas darbībās un projektos. Jābūt pēc iespējas lielākai sinerģijai un papildināmībai starp jauninājumiem un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo īpašo programmu, un darbībām, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros, un citām Kopienas programmām un darbībām. | Grozījums Nr. 5 5.a apsvērums (jauns) | (5a) Šajā īpašajā programmā "Sadarbība" pienācīgi jāņem vērā reģionu ievērojamā nozīme Eiropas Pētniecības telpas īstenošanā, kā to Komisija atzinusi savā paziņojumā par Eiropas Pētniecības telpas reģionālo aspektu (COM(2001)0549). | Grozījums Nr. 6 7. apsvērums (7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai "Riska dalīšanas finanšu mehānisma" izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību. | (7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai "Riska dalīšanas finanšu mehānisma" izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību. Īpašajai programmai jāsniedz arī vienāds daudzums finansiāla atbalsta, lai aptvertu riskus, ko rada MVU iesaistīšanās projektos, aiztaupot tiem vajadzību sniegt bankas galvojumus. | Grozījums Nr. 7 8. apsvērums (8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, savukārt projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. | (8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, turklāt arī jāpastiprina sadarbība ar valstīm, kuras nav noslēgušas šādus nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz kopēja labuma un savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. | Grozījums Nr. 8 9. apsvērums (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un jāapliecina pētniecības pilsoniskās un cilvēciskās vērtības, respektējot ētisko un kulturālo daudzveidību. | Grozījums Nr. 9 9.a apsvērums (jauns) | (9a) Šajā īpašajā programmā pienācīgi jāņem vērā tā svarīgā nozīme, kas universitātēm ir izcilu zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu veikšanā, Eiropas pētniecības telpas izveidē, kā tas atzīts Komisijas paziņojumā par universitāšu nozīmi zināšanu Eiropā (COM(2003)0058), kā arī zināšanu sabiedrības attīstības sekmēšanā. | Grozījums Nr. 10 10. apsvērums (10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. | (10) Šajā īpašajai programmai "Sadarbība" un Septītajai pamatprogrammai kopumā jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. | Grozījums Nr. 11 10.a apsvērums (jauns) | (10a) Šajā īpašai programmai "Sadarbība" jāsekmē zinātnes un tehnoloģiju izplatīšana, lai zinātni un tehnoloģiju padarītu sabiedrībai tuvāku. | Grozījums Nr. 12 11. apsvērums (11) Pareiza pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem. | (11) Komisijai jāapņemas nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas un šīs īpašās programmas "Sadarbība" finanšu vadību un to abu īstenošana jānodrošina visvienkāršākajā un visefektīvākajā veidā, kā arī pārredzami, skaidri un visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem. | Grozījums Nr. 13 2. pants Īpašā programma atbalsta "Sadarbības" pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās: | Īpašā programma atbalsta "Sadarbības" pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās: | (a) veselība; | (a) veselība; | (b) pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija; | (b)pārtika, zivsaimniecība un lauksaimniecība un biotehnoloģija; | (c) informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; | (c) informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; | (d)nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; | (d)nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; | (e) enerģētika; | (e) enerģētika; | (f) vide (tostarp klimata pārmaiņas); | (f) vide (tostarp klimata pārmaiņas); | (g) transports (tostarp aeronautika); | (g) transports (tostarp aeronautika); | (h) sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; | (h) sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; | (i) drošība un kosmoss. | (i) drošība; | | (ia) kosmoss. | Grozījums Nr. 14 3.a panta 1. punkts (jauns) | 3.a pants 1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Regulas (EK/Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. | Grozījums Nr. 15 3.a panta 2. punkts (jauns) | 2. īpašās programmas kopējiem administratīvajiem izdevumiem, tostarp izpildaģentūras, kuru ir ierosināts izveidot, iekšējiem un pārvaldības izdevumiem, jāatbilst īpašajā programmā paredzētajām darbībām, un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija, kā arī likumdevēja iestāde. | Grozījums Nr. 16 3.a panta 3. punkts (jauns) | 3. Budžeta apropriācijas izlieto atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, gan lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu. | Grozījums Nr. 17 4. panta 1. punkts 1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem. | 1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem un ņemot vērā vajadzīgos zinātniskos drošības pasākumus saskaņā ar zināšanu telpu, kā arī attiecīgo pētījumu veidu. | Grozījums Nr. 18 5.a pants (jauns) | 5.a pants Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts gada budžeta piezīmēs un pielikumā. | Grozījums Nr. 19 6. panta 3. punkts 3. Darba programmā norāda kritērijus, kurus ņem vērā, atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem. | 3. Atzīstot, ka pētniekiem un grupām ir atbilstīgi vienlaicīgi piedalīties nacionālās un Eiropas programmās, darba programmā norāda kritērijus, kurus ņem vērā, atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem. | Grozījums Nr. 20 7. panta 2. punkts 2. Procedūru, kas noteikta 8. panta 2. punktā, piemēro, lai pieņemtu: | 2. Regulatīvo procedūru, kas ietver rūpīgu pārbaudi un noteikta 8. panta 3. punktā, piemēro, lai pieņemtu: | Grozījums Nr. 21 8. pants 1. Komisijai palīdz komiteja. | 1. Komisijai palīdz komiteja. | 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro vadības procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu. | 2. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. | 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/ EK 5. un 7. pantu. | 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/ EK 5.a panta 1.—4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā 8. panta attiecīgos noteikumus. | 4. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši. | | 5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. | | Grozījums Nr. 22 I pielikuma ievaddaļas 2. rindkopa Galvenais mērķis ir dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, veicinot pētniecību augstākajā izcilības līmenī. | Pētniecības primārajam nolūkam ir jābūt zināšanu papildināšanai. Galvenais mērķis ir dot ieguldījumu zināšanu papildināšanā un ilgtspējīgā attīstībā, veicinot pētniecību augstākajā izcilības līmenī. Pētniecība ir būtisks instruments sociālās iekļaušanas, aktīvas pilsoniskās nostājas un līdzdalības, ekonomiskās izaugsmes, konkurētspējas, veselības un dzīves kvalitātes veicināšanai. | Grozījums Nr. 23 I pielikuma ievaddaļas 2.a rindkopa (jauna) | Valsts un privātās partnerības gadījumā Komisija uzņemas pienākumu izplatīt fundamentālo un lietišķo pētījumu rezultātus, ja tie kalpo sabiedrības interesēm un var dot vispārēju labumu. | Grozījums Nr. 24 I pielikuma ievaddaļas 3. daļas 9. un 9.a apakšpunkts (jauns) (9) drošība un kosmoss. | (9) drošība, | | (9.a) kosmoss. | Grozījums Nr. 25 I pielikuma ievaddaļas 5. daļa Pienācīgi tiks ņemts vērā ilgtspējīgas attīstības princips un dzimumu līdztiesība. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un tās prognožu sociāli ekonomiskā ietekme. | Zinātniskās un tehnoloģiskās izcilības principam jābūt Septītās pamatprogrammas pamatā. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un tās prognožu sociāli ekonomiskā ietekme. | Grozījums Nr. 26 I pielikuma 5.a daļa (jauna) | Īpašu uzmanību pievērsīs kohēzijas palielināšanai starp ES dalībvalstīm un reģioniem zinātnes un tehnoloģijas jomā jo īpaši attiecībā uz pasākumiem tehnoloģiskās plaisas samazināšanai starp dažādajiem apgabaliem, atlases veidā palielinot uzņēmumu tehnoloģiskās jaudas visos līmeņos. Šim nolūkam pamatprogrammas darbības koordinēs ar citiem Kopienas politiku, jo īpaši reģionālās politikas un konkurētspējas un jauninājumu politikas, darbības virzieniem. | Grozījums Nr. 27 I pielikums, apakšvirsraksts "Daudzdisciplīnu un starptematiskā pētniecība, ieskaitot kopējos uzaicinājumus", 1. daļa Īpaša uzmanība tiks pievērsta prioritārām zinātnes jomām, kas apvieno vairākus tēmas, piemēram, jūras zinātnēm un tehnoloģijām. Daudzdisciplinaritāti veicinās ar kopēju starptematisku pieeju pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu. Šādu starptematisku pieeju, cita starpā, īstenos, | Īpaša uzmanība tiks pievērsta prioritārām zinātnes un tehnoloģiju jomām, kas apvieno vairākas tēmas, piemēram, jūras zinātnēm un ar tūrismu saistītām tehnoloģijām, videi draudzīgākām inženierzinātnēm un ķīmijai, kā arī vides veselībai. Daudzdisciplinaritāti, tostarp uz pamatuzdevumiem orientētus pētījumus, veicinās ar kopēju starptematisku pieeju pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu. Šādu starptematisku pieeju, cita starpā, īstenos, | —izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām, | —izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām, | —starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar "jaunām vajadzībām", | —starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar "jaunām vajadzībām", | —izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu pārstāvju konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā, | —izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu atzītu pētnieku konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā, | —attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām. | —attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām. | Grozījums Nr. 28 I pielikums, virsraksts "Daudzdisciplīnu un starptematiskā pētniecība, ieskaitot kopējos uzaicinājumus", 2. daļa Eiropas Komisija nodrošinās šīs īpašās programmas tēmu saskaņošanu ar darbībām, ko veic citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās, piemēram, tām, kas saistītas ar pētniecības infrastruktūru īpašajā programmā "Iespējas". | Eiropas Komisija nodrošinās šīs īpašās programmas tēmu saskaņošanu ar darbībām, ko veic citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās, piemēram, tām, kas saistītas ar pētniecības infrastruktūru īpašajā programmā "Iespējas". Darba programmā būs noteiktas darbības, ko īpaši koordinēs ar darbībām, kuras atbalsta saskaņā ar citām īpašām programmām, un būs izveidoti mehānismi, kas vajadzīgi, lai šāda koordinācija būtu efektīva. | Grozījums Nr. 29 I pielikums, virsraksts "Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām", 1. daļa To, ka tēmas nezaudē rūpniecisko nozīmīgumu, nodrošinās, cita starpā izmantojot dažādu "Eiropas tehnoloģiju platformu" darbu. Tādējādi šī īpašā programma palīdzēs īstenot tās Eiropastehnoloģiju platformu izstrādātās un attīstītās Stratēģiskās pētījumu programmas, kuras veido patiesu Eiropas pievienoto vērtību. Plašās pētījumu vajadzības, kas apzinātas esošajās Stratēģiskajās pētījumu programmās, jau ir pietiekami atspoguļotas turpmāk norādītajās deviņās tēmās. To tehniskās informācijas pilnīgāka iekļaušana atspoguļosies pakāpeniski, izstrādājot detalizētu darba programmu konkrētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. | To, ka tēmas nezaudē rūpniecisko nozīmīgumu, kā arī rūpniecības nepārtraukto līdzdalību šajās tēmās, nodrošinās, cita starpā izmantojot dažādu "Eiropas tehnoloģiju platformu" darbu. Tādējādi šī īpašā programma kopā ar rūpniecības sniegto ieguldījumu palīdzēs īstenot tās Eiropas tehnoloģiju platformu izstrādātās un attīstītās Stratēģiskās pētījumu programmas, kuras veido patiesu Eiropas pievienoto vērtību. Plašās pētījumu vajadzības, kas apzinātas esošajās Stratēģiskajās pētījumu programmās, jau ir pietiekami atspoguļotas turpmāk norādītajās deviņās tēmās. To tehniskās informācijas pilnīgāka iekļaušana atspoguļosies pakāpeniski, izstrādājot detalizētu darba programmu konkrētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. | Grozījums Nr. 30 I pielikums, virsraksts "Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām", 2. daļa Tāpat tiks nodrošināts, lai tēmas nezaudētu savu nozīmīgumu ES politiku un noteikumu formulēšanā, īstenošanā un novērtēšanā. Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā veselība, drošība, patērētāju aizsardzība, enerģija, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūrlietas, lauksaimniecība, dzīvnieku veselība un labturība, transports, izglītība un mācības, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija, tieslietas un iekšlietas, kā arī uz pirmsnormatīvajiem un normatīvajiem pētījumiem, kas ir būtiski, lai uzlabotu standartu kvalitāti un to ievērošanu. Šajā kontekstā būtiska vieta ir platformām, kurās ieinteresētās personas sastopas ar zinātnieku aprindām, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas, kas nozīmīgas sociālās, vides vai citās politikas jomās. | Tāpat tiks nodrošināts, lai tēmas nezaudētu savu nozīmīgumu ES politiku un noteikumu formulēšanā, īstenošanā un novērtēšanā. Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā veselība, drošība, patērētāju aizsardzība, enerģija, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūrlietas, lauksaimniecība, dzīvnieku veselība un labturība, transports, izglītība un mācības, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija, tieslietas un iekšlietas, kā arī uz pirmsnormatīvajiem un normatīvajiem pētījumiem, kas ir būtiski, lai ar standartu kvalitāti un to ievērošanu uzlabotu savietojamību un konkurenci. Šajā kontekstā būtiska vieta ir platformām, kurās ieinteresētās personas sastopas ar zinātnieku aprindām, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas, kas nozīmīgas sociālās, vides vai citās politikas jomās. | Grozījums Nr. 31 I pielikums, virsraksts "Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām", 1. aizzīmes ievaddaļa Jaunas vajadzības: īpašs atbalsts paredzēts pētījumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir noteikt vai sīkāk izpētīt jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas konkrētā jomā un/vai jomā, kurā saskaras vairākas disciplīnas, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem. To īstenos šādi: | Jaunas vajadzības: īpašs atbalsts paredzēts pētījumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir noteikt vai sīkāk izpētīt jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas konkrētā jomā un/vai jomā, kurā saskaras vairākas disciplīnas, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem vai tiešiem lietojumiem. To īstenos šādi: | Grozījums Nr. 32 I pielikums, virsraksts "Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām", 1. aizzīmes 1. ievilkums —veicot atvērtus, "augšupējus" pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas ("Adventure" darbības) vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas ("Insight" darbības); | —veicot atvērtus, "augšupējus" pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas ("Adventure" darbības) vai lai pašā sākumā precizētu attīstības virzienus un tendences ar ievērojami perspektīviem lietojumiem ("Foresight" darbības), vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas ("Insight" darbības); | Grozījums Nr. 33 I pielikums, virsraksts "Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana", 1. daļa, ievads Lai sekmētu ES zinātnes sasniegumu plašāku izplatīšanu un izmantošanu, zināšanu un rezultātu izplatīšana, tostarp to nodošana politikas veidotājiem, tiks atbalstīta visās tematiskajās jomās, ieskaitot sakaru tīklu un starpnieku tīklu izveidošanas iniciatīvu, semināru un pasākumu, ārēju ekspertu pieaicināšanas un elektronisko informāciju pakalpojumu finansēšanu. Katrā tematiskajā jomā to īstenos šādi: | Lai sekmētu ES zinātnes sasniegumu plašāku izplatīšanu, izmantošanu un ietekmi, zināšanu izplatīšana un nodošana un rezultātu izmantošana, tostarp to nodošana politikas veidotājiem, tiks atbalstīta visās tematiskajās jomās, ieskaitot sakaru tīklu un starpnieku tīklu izveidošanas iniciatīvu, semināru un pasākumu, ārēju ekspertu pieaicināšanas un informāciju un konsultēšanas pakalpojumu finansēšanu. Katrā tematiskajā jomā to īstenos šādi: | Grozījums Nr. 34 I pielikums, virsraksts "Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana", 1. daļa, 2. ievilkums —piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm, tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu; | —piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm un resursiem, jo īpaši finanšu resursiem, tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu; | Grozījums Nr. 35 I pielikums, virsraksts "Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana", 1. daļas 3. ievilkums —veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projektu rezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām kā potenciālajiem rezultātu lietotājiem; | —veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projekturezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām, īpašu uzsvaru liekot uz potenciālajiem rezultātu lietotājiem un pirmsuniversitātes skolotājiem; | Grozījums Nr. 36 I pielikums, virsraksts "Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana", 1. daļas 5. ievilkums —ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu un pētījumu rezultātu izmantošanu; | —ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu lietotājiem draudzīgā veidā un pētījumu rezultātu izmantošanu; | Grozījums Nr. 37 I pielikums, virsraksts "Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana", 1. daļas 6. ievilkums —rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām. | —rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām, tostarp paredzot pētījumu izmantošanu pilsoniskās sabiedrības organizāciju labā. | Grozījums Nr. 38 I pielikums, apakšvirsraksts "Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas", 1. daļa Nedaudzos gadījumos pētniecības un tehnoloģiju attīstības mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīga ilgtermiņa partnerību veidošana ar valsts un privātā sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu veidā. Šajās iniciatīvās, galvenokārt Eiropas tehnoloģiju platformu darba rezultātā, kas aptver vienu vai nedaudzus izvēlētus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā, tiks apvienoti privāta sektora ieguldījumi un valsts un Eiropas publiskais finansējums, tostarp dotācijas no Pētniecības pamatprogrammas un Eiropas Investīciju bankas aizdevumi. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks noteiktas uz atsevišķu priekšlikumu pamata (piemēram, balstoties uz Līguma 171. pantu). | Nedaudzos gadījumos pētniecības un tehnoloģiju attīstības mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīgailgtermiņa partnerību veidošana ar valsts un privātā sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu veidā. Šajās iniciatīvās, galvenokārt Eiropas tehnoloģiju platformu darba rezultātā, kas aptver vienu vai nedaudzus izvēlētus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā, tiks apvienoti privāta sektora ieguldījumi un valsts un Eiropas publiskais finansējums, tostarp dotācijas no Pētniecības pamatprogrammas un Eiropas Investīciju bankas aizdevumi. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks noteiktas individuāli uz atsevišķu priekšlikumu pamata (piemēram, balstoties uz Līguma 171. pantu). | Grozījums Nr. 39 I pielikums, virsraksts "Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana", 1. daļa Šajā jomā veiktajiem pasākumiem izmantos divus galvenos līdzekļus: ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valsts pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības izmantos arī, lai veicinātu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA, EIROforum un COST. Finansiālo atbalstu COST administrēšanas un koordinēšanas darbībām sniegs tā, lai COST arī turpmāk varētu veicināt valstu finansētu pētniecības grupu darba koordinēšanu un pētnieku apmaiņu. | Šajā jomā veiktajiem pasākumiem izmantos divus galvenos līdzekļus: ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valsts pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības izmantos arī, lai veicinātu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA, EIROforum un COST. Ņemot vērā MVU nozīmi ES konkurētspējas attīstībā, īpašu uzmanību pievērsīs palīdzības sniegšanai progresīvo tehnoloģiju MVU, lai tie varētu piekļūt pētniecībai saskaņā ar Līguma 169. pantu (EUREKA un "Eurostars" programmas). Finansiālo atbalstu COST administrēšanas un koordinēšanas darbībām sniegs tā, lai COST arī turpmāk varētu veicināt valstu finansētu pētniecības grupu darba koordinēšanu un pētnieku apmaiņu. | Grozījums Nr. 40 I pielikums, virsraksts "Starptautiskā sadarbība", ievaddaļa un - 1. ievilkums (jauns) Starptautiskās sadarbības pasākumi atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir divi savstarpēji saistīti mērķi: | Starptautiskās sadarbības pasākumi atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir trīs savstarpēji saistīti mērķi: | | —izveidot pamatu pētījumiem un iespējām jaunattīstības valstīs un apvienot un stiprināt atbildīgās iestādes: universitātes un valsts un privātos pētnieku apmācības centrus; | Grozījums Nr. 41 I pielikums, sadaļa "Starptautiskā sadarbība", 1. daļas 1. ievilkums —atbalstīt un veicināt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku, uzaicinot labākos trešo valstu zinātniekus strādāt Eiropā un iesaistot sadarbībā ar to; | —atbalstīt un veicināt pasaules nozīmes pētniecības projektus, veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības zinātnē un tehnoloģijā ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku, atbalstot trešo valstu zinātnieku mobilitāti, nodrošinot vislabākos apstākļus, kas dod viņiem iespējas strādāt Eiropā un iesaistīties sadarbībā ar to un vēlāk atvieglojot viņu atgriešanos savā valstī; | Grozījums Nr. 42 I pielikums, sadaļa "Starptautiskā sadarbība", 1. daļas 2. ievilkums —risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. | —risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, nostiprinot pasaules mēroga sadarbības un zināšanu un informācijas apmaiņas koncepciju. | Grozījums Nr. 43 I pielikums, sadaļa "Starptautiskā sadarbība", 2. daļa ES starptautiskās zinātniskās sadarbības politika uzsvērs un attīstīs sadarbību, lai radītu un izmantotu zināšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partnerību palīdzību, ņemot vērā valsts, reģionālo un sociāli ekonomisko kontekstu un partnervalstu zināšanu bāzi. Stratēģiskajai pieejai jāveicina ES konkurētspēja un globāla ilgtspējīga attīstība, sekmējot partnerību starp ES un trešām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. Šajā nolūkā arī jāveicina ES kā globāla sadarbības partnera nozīme, iesaistoties daudzpusējās starptautiskās pētniecības programmās. Atbalstītie starptautiskās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politiku jautājumiem, lai sekmētu ES starptautisko saistību izpildi un vecinātu Eiropas vērtību izplatīšanu, konkurētspēju, sociāli ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardzību un labklājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju. | ES starptautiskās zinātniskās sadarbības politika uzsvērs un attīstīs sadarbību, lai radītu un izmantotu zināšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partnerību palīdzību, ņemot vērā starptautisko, valsts, reģionālo un sociāli ekonomisko kontekstu, kā arī partnervalstu zināšanu bāzi un Eiropas prioritātes. Stratēģiskajai pieejai jāveicina ES konkurētspēja un globāla ilgtspējīga attīstība, sekmējot partnerību starp ES un trešām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz valsts un kopējo interesi (svītrots). Šajā nolūkā arī jāveicina ES kā globāla sadarbības partnera nozīme, iesaistoties daudzpusējās starptautiskās pētniecības programmās. Atbalstītie starptautiskās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politiku jautājumiem, lai sekmētu ES starptautisko saistību izpildi un veicinātu rezultātu izplatīšanu nolūkā paaugstināt konkurētspēju, sociāli ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardzību un labklājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju. | Grozījums Nr. 44 I pielikums, virsraksts "Starptautiskā sadarbība", 3. daļas 2. aizzīme Veicot īpašus sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā, kas īpaši paredzēti trešajām valstīm, savstarpējas intereses gadījumos sadarbojoties konkrētu jautājumu risināšanā. Īpašo vajadzību un prioritāšu noteikšana būs cieši saistīta ar attiecīgajiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem un ar pašreiz noritošām daudzpusējām un divpusējām reģionālām sarunām starp ES un minētajām valstīm vai valstu grupām. Prioritātes noteiks, pamatojoties uz konkrētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomiskās attīstības iespējām un līmeni. Šajā sakarā starptautiskās sadarbības stratēģisko plānu un tās īstenošanas plānu izstrādās, paredzot īpašas mērķtiecīgi vērstas darbības visās tēmās, piemēram, veselība, lauksaimniecība, sanitārā apstrāde, ūdens, pārtikas drošība, sociālā kohēzija, vide, zivsaimniecība, akvakultūra un dabas resursi, ilgtspējīga ekonomiskā politika, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas jomā. Šīs darbības kalpos kā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarbību starp ES un minētajām valstīm. Šādas darbības galvenokārt ir pasākumi, kuru mērķis ir veicināt kandidātvalstu, kaimiņvalstu, jaunattīstības un jaunizveidotu valstu pētniecības un sadarbības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies atsevišķi mērķtiecīgi uzaicinājumi, un īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai veicinātu darbību pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenokārt jaunattīstības valstīm. | Veicot īpašus sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā, kas īpaši paredzēti trešajām valstīm, savstarpējas intereses gadījumos sadarbojoties konkrētu jautājumu risināšanā. Īpašo vajadzību un prioritāšu noteikšana būs cieši saistīta ar attiecīgajiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem un ar pašreiz noritošām daudzpusējām un divpusējām reģionālām sarunām starp ES un minētajām valstīm vai valstu grupām. Prioritātes noteiks, pamatojoties uz savstarpēju ieinteresētību, savstarpēju izdevīgumu un konkrētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomiskās attīstības iespējām un līmeni. Šajā sakarā starptautiskās sadarbības stratēģisko plānu un tās īstenošanas plānu izstrādās, paredzot īpašas mērķtiecīgi vērstas darbības visās tēmās, piemēram, veselība, lauksaimniecība, sanitārā apstrāde, ūdens, pārtikas drošība, sociālā kohēzija, vide, zivsaimniecība, akvakultūra un dabas resursi, ilgtspējīga ekonomiskā politika, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas jomā. Šīs darbības kalpos kā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarbību starp ES un minētajām valstīm. Tāpat kā savstarpējās ieinteresētības darbības jomas, šādas darbības ietver arī pasākumus, kuru mērķis ir veicināt kandidātvalstu, kaimiņvalstu, jaunattīstības un jaunizveidotu valstu pētniecības un sadarbības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies atsevišķi mērķtiecīgi uzaicinājumi, un īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai veicinātu darbību pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenokārt jaunattīstības valstīm. | Grozījums Nr. 45 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Metode", 1.a daļa (jauna) | Šim nolūkam tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka papildināmība un sinerģija ar citām Kopienas programmām un darbībām un ar valstu un reģionālām pētniecības programmām dažādajās dalībvalstīs. | Grozījums Nr. 46 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Metode", 3. daļa Kad vien tas būs lietderīgi, projektos aplūkos un integrēs dzimumu aspektus. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai iespējami agri izplatītu pētījumu rezultātus un ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar pacientu grupām, uzsāktu dialogu par jaunumiem saistībā ar biomedicīnas un ģenētiskajiem pētījumiem. Tiks nodrošināta plaša rezultātu izplatīšana un izmantošana. | Kad vien tas būs lietderīgi, projektos ņems vērā un integrēs dzimumu aspektus. Riska faktori, bioloģiskie mehānismi, cēloņi, klīniskās izpausmes un sekas un slimību ārstēšana vīriešiem un sievietēm bieži atšķiras. Turklāt dažas slimības skar tikai vīriešus vai sievietes, vai ir tiem raksturīgākas (piemēram, fibromialģija/hronisks nogurums, ar ko sievietes slimo daudz biežāk nekā vīrieši). Tāpēc visām darbībām, ko finansē šajā tēmā, ir jāiekļauj iespēja paredzēt šādas atšķirības attiecīgajos pētījumu protokolos, metodoloģijā un rezultātu analīzē. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai iespējami agri izplatītu pētījumu rezultātus un ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar pacientu grupām, uzsāktu dialogu par jaunumiem saistībā ar biomedicīnas un ģenētiskajiem pētījumiem. Tiks nodrošināta plaša rezultātu izplatīšana un izmantošana. | Grozījums Nr. 47 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", pirmais virsraksts ("Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai"), 1. ievilkums —Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, kā arī citām radniecīgām jomām ("-omikām"). | —Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un eksperimentālo un bioskaitļošanas analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas, izmantojot ātras, ekonomiskas un plaši pieejamas metodes, saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, tostarp lieljaudas skaitļošanas tehniku strukturālai modelēšanai, kā arī citām radniecīgām jomām ("-omikām"). | Grozījums Nr. 172 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", pirmais virsraksts ("Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai"), 2. ievilkums —Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja, kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti. | —Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja, prioritāti piešķirot diagnostikas instrumentiem, kas tieši saistīti ar terapiju, kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti. | Grozījums Nr. 48 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšvirsraksts "Darbības", 1. virsraksts "Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai", 4. ievilkums —Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi. | —Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi, kā arī imūnsistēmu uzraudzība. | Grozījums Nr. 49 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai"), 1. apakšsadaļas 1. aizzīme Liela mēroga datu vākšana. Izmantot augstas iedarbības tehnoloģijas, lai radītu datus, ar kuru palīdzību iespējams izskaidrot gēnu un gēnu produktu funkcijas un to mijiedarbību kompleksos gēnu tīklos. Uzmanības lokā būs genomika, proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika. | Liela mēroga datu vākšana. Izmantot augstas iedarbības tehnoloģijas, lai radītu datus, ar kuru palīdzību iespējams izskaidrot gēnu un gēnu produktu un šūnu sistēmu funkcijas un to mijiedarbību kompleksos gēnu tīklos un svarīgos bioloģiskos procesos (t. i. sinaptiskā un šūnu reorganizācija), kā arī mutāciju procesos. Uzmanības lokā būs genomika, tostarp RNA, proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika. | Grozījums Nr. 50 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai"), 2. apakšsadaļas 1. aizzīme Smadzenes un ar tām saistītās slimības. Labāk izprast smadzeņu dinamiku un integrēto struktūru, izpētīt smadzeņu slimības un meklēt jaunas terapijas. Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte, no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās, kā arī neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp reģeneratīvas un atjaunojošas ārstniecības metodes. | Smadzenes un ar tām saistītās slimības. Labāk izprast smadzeņu dinamiku un integrēto struktūru, izpētīt smadzeņu slimības, tostarp ar dzimumu saistītas saslimšanas un attiecīgās slimības, kas saistītas ar novecošanu (piemēram, demence, Alcheimera vai Parkinsona slimība), un meklēt jaunas terapijas. Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās, kā arī smadzeņu disfunkciju izpēte, no sinaptiskās aktivitātes līdz neirodeģenerācijai, lai iegūtu izpratni par smadzenēm globālā līmenī. Tiks veikti neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp pētījumi par reģeneratīvām un atjaunojošām ārstniecības metodēm un tehnoloģijām. | Grozījums Nr. 51 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa "Veselība", apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa "Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai", 2. apakšsadaļas 2. aizzīme Cilvēka attīstība un novecošana. Labāk izprast cilvēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus. Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi un dzimums. | Cilvēka attīstība un novecošana. Labāk izprast cilvēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus. Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu un šūnu sistēmu pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi, kultūra un dzimums, ar mērķi atvieglot tās problēmas, ar kurām ikdienā saskaras gados vecāki cilvēki, no sinaptiskās aktivitātes līdz neirodeģenerācijai, izmantojot, inter alia, klīniskās vai preklīniskās funkcionālās vai molekulārās attēlu veidošanas metodes. | Grozījums Nr. 52 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai"), 4. apakšsadaļa, 1. un 1.a aizzīme (jauna) Vēzis. Uzmanības lokā būs slimības etioloģija, bioloģisko marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprināšana, kas palīdz slimības profilaksē, agrīnā diagnosticēšanā un ārstēšanā, kā arī prognostiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu efektivitātes novērtēšana. | Vēzis. Uzmanības lokā būs slimības etioloģija, kā arī epidemioloģiskie pētījumi, jaunas zāles/terapijas un riska faktori, vides faktoru, bioloģisko marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprināšana, kas palīdz slimības profilaksē, agrīnā diagnosticēšanā un ārstēšanā, kā arī prognostiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu efektivitātes novērtēšana. | | Ar vecumu saistīti deģeneratīvi traucējumi | Grozījums Nr. 53 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), virsraksts "Darbības", 2. virsraksts "Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai", 4. apakšsadaļas 3. aizzīme Diabēts un aptaukošanās. Attiecībā uz pirmo minēto slimību īpaša uzmanība tiks pievērsta dažādu diabēta veidu etioloģijai un to atbilstīgai profilaksei un ārstēšanai. Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas, dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus. | Diabēts un aptaukošanās. Attiecībā uz pirmo minēto slimību īpaša uzmanība tiks pievērsta dažādu diabēta veidu etioloģijai un to atbilstīgai profilaksei un ārstēšanai, tostarp šūnu aizstāšanas terapiju. Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas, bioķīmijas un fizioloģijas (novērtēta neinvazīvu metožu, piemēram, molekulārā un funkcionālā attēlu iegūšanas, izmantošana) dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus. Gan diabēta, gan aptaukošanās gadījumā uzsvars tiks likts uz jauniešu slimībām un faktoriem, kas parādās bērnībā. | Grozījums Nr. 54 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai"), 4. apakšsadaļa, 3.a daļa (jauna) | Reimatiskās slimības. uzmanības lokā būs slimības etioloģija, agrīna diagnostika un reimatisko slimību un to ārstēšanas bioloģiskie marķieri ar īpašu uzsvaru uz iekaisumu izraisošām reimatiskām slimībām. | Grozījums Nr. 55 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 2. aizzīme "Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai", 4. apakšsadaļas 5. aizzīme Citas hroniskas slimības. Uzmanības lokā būs neletālas slimības, kas būtiski ietekmē dzīves kvalitāti lielā vecumā, piemēram, funkcionālie un sensorie traucējumi, kā arī citas hroniskas slimības (piemēram, reimatiskās slimības). | Citas hroniskas slimības. Uzmanības lokā būs neletālas slimības, kas būtiski ietekmē dzīves kvalitāti lielā vecumā, piemēram, funkcionālie un sensorie traucējumi, kā arī citas hroniskas, jo īpaši iekaisuma slimības (piemēram, reimatiskās slimības, tādas kā reimatoīdais artrīts, osteoporoze, demence, un neirodeģeneratīvas slimības). | Grozījums Nr. 56 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa "Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai", 4. apakšsadaļas 5.a aizzīme (jauna) | Citas slimības: īpašu uzmanību pievērsīs elpošanas ceļu slimībām, novārtā atstātām slimībām, kā arī uz iedzīvotāju skaita balstītiem pētījumiem, lai izpētītu jaunus riska faktorus. | Grozījums Nr. 57 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa "Veselība", apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa "Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai", 4. apakšsadaļa 5.b aizzīme (jauna) | Audu reģenerācijas pētījumi: īpašu uzmanību pievērsīs audu, piemēram, ādas un sirds audu, reģenerācijas pētījumiem, kuru mērķis būs izprast mehānismus, kas nosaka reģenerācijas procesus, kā arī izstrādāt novatoriskas gēnu un šūnu terapijas metodes. | Grozījums Nr. 58 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana"), 1. ievilkums —Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse. Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, kultūrvide, sociāli ekonomiskie un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā. | —Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse. Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, dzīves kvalitāte, kultūrvide, sociāli ekonomiskie, uztura un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā. | Grozījums Nr. 59 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa ("Veselība"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana"), 2. ievilkums —Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu, attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai: noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana. Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti. | —Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu (t. i., lai izvairītos no antibiotiku rezistences attīstības), attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas un sabiedrības veselības aprūpes sistēmas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai, ieskaitot zāļu blaknes: noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana, kas paredzētas pacienta personīgās un sociālās autonomijas veicināšanai. Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas un jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti veselības, dzīves kvalitātes un labas prakses ziņā. | Grozījums Nr. 60 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa "Veselība", apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa "Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana", 3. ievilkums —Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem. | —Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem, kā arī maznodrošināto iedzīvotāju, tostarp invalīdu, piekļuvei veselības aprūpei. | Grozījums Nr. 61 I pielikums, daļa "Tēmas", 1. iedaļa "Veselība", apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa "Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana", 3.a ievilkums (jauns) | —Atbilstoša jauno tehnoloģiju un terapiju izmantošana. Ilgtermiņa drošums un jaunu medicīnas tehnoloģiju (tostarp ierīču) plašas izmantošanas uzraudzība), un uzlabotas terapijas, ka jo īpaši sabiedrības veselībai nodrošina augsta līmeņa aizsardzību. | Grozījums Nr. 62 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Metode", 2. daļa Lauksaimniecības pārtikas nozare, kurā 90 % uzņēmumu ir MVU, gūs īpašu labumu no daudziem pētījumiem, tostarp mērķtiecīgām pētījumu rezultātu izplatīšanas un tehnoloģiju pārņemšanas darbībām, īpaši saistībā ar augsti attīstītu ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, metodoloģiju un procesu integrēšanu un pārņemšanu praksē, kā arī standartu izstrādi. Uzsākot izmantot augstās tehnoloģijas no tādām sfērām kā biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tiks panākts būtisks ieguldījums tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kultūraugu un augu aizsardzība, progresīvas noteikšanas un uzraudzības tehnoloģijas, ko izmanto pārtikas nekaitīguma un kvalitātes nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi. | Vislabāk pamanāmas pirmām kārtām ir nelielās nozarēs, lauksaimniecības pārtikas nozarē, kurā 90 % uzņēmumu ir MVU, gūs īpašu labumu no daudziem pētījumiem, tostarp mērķtiecīgām pētījumu rezultātu izplatīšanas un tehnoloģiju pārņemšanas darbībām, īpaši saistībā ar augsti attīstītu ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, metodoloģiju un procesu integrēšanu un pārņemšanu praksē, kā arī standartu izstrādi. Uzsākot izmantot augstās tehnoloģijas no tādām sfērām kā biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tiks panākts būtisks ieguldījums tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kultūraugu un augu aizsardzība, progresīvas noteikšanas un uzraudzības tehnoloģijas, ko izmanto pārtikas nekaitīguma un kvalitātes nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi. | Grozījums Nr. 63 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa (".. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana"), 1.a ievilkums (jauns) | —Ir skaidri jānosaka, ka bioloģiskās daudzveidības un tās molekulārās raksturošanas izpētes mērķis ir arī šīs daudzveidības aizsardzība, ne tikai jaunu izmantošanas veidu precizēšana. Vides aizsardzība un saglabāšana ir galvenais jautājums bioloģisko resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā. Jāievēro integrācija ar tēmu "Vide". | Grozījums Nr. 64 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa (".. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana"), 2. ievilkums —Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības pārvaldībai, kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju. Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām, uzlabotai resursu apsaimniekošanai, jauniem lopbarības veidiem, jauniem augiem (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai. Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām. | —Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus neapdraudot patērētāju veselību un samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības un kultūraugu pārvaldībai, kurā izmanto selektīvu augu audzēšanu, augu veselību un optimizētas ražošanas sistēmas, kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju. Veicinās dabiskās ekosistēmas saglabāšana (piemēram, Vidusjūras apgabala ekosistēmas), biokontroles aģentu izstrāde un bioloģiskās daudzveidības un metagenomikas mikrobioloģiskais aspekts. Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām, kvalitatīviem ražošanas plāniem un ģenētiski modificētu organismu ietekmei, un ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un daudzšķautņainai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai. Tiks veicināta arī uzlabota resursu apsaimniekošana, jauni lopbarības veidi, jauni augi (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību un kultūraugu aizsardzību uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām, nezālēm un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu un nezāļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai. Tiks izstrādātas uzlabotas metodes augsnes auglības kontrolei, saglabāšanai un veicināšanai. Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām. | Grozījums Nr. 65 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa (".. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana"), 3. ievilkums —Optimizēta dzīvnieku audzēšana un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm, un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi. Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai. | —Optimizēta dzīvnieku audzēšana, veselība un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm un to patogēnajiem mehānismiem, un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi. Šajā sakarā tas nozīmē pētīt lauksaimniecības pielāgošanu klimatisko joslu nobīdes gadījumā. Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai. Tiks ņemti vērā citi draudi ilgtspējībai un pārtikas ražošanas drošumam, piemēram, klimata pārmaiņu iespējamā ietekme uz ražošanas procesiem. | Grozījums Nr. 66 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa (".. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana"), 4. ievilkums —Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām. Kopīgā zivsaimniecības politika tiks atbalstīta, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus, dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai. | —Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām un izveidotu novatoriskus mehānismus mežu apsaimniekošanai, metodes aizsardzībai pret ugunsgrēkiem un to apkarošanai un pasākumus lauksaimniecības izraisītas erozijas un sausuma novēršanai. Tiks atbalstīta kopējā lauksaimniecības politika, Kopienas dzīvnieku veselības politika, ES meža stratēģija un kopējā zivsaimniecības politika. Īpaši tiks atbalstīta kopīgā zivsaimniecības politika, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus, socioloģiskos pētījumus par situāciju laukos, dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai. | Grozījums Nr. 68 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Princips "no galda uz saimniecību": pārtika, veselība un labklājība"), 2. ievilkums —Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību. Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku. | —Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību, ieskaitot liekā svara problēmu (bērniem un pieaugušajiem) un alerģijas; uzturs saistībā ar slimību profilaksi, ieskaitot zināšanas par pārtikas produktu veselīgumu, īpašībām un sastāvdaļām. Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, turklāt īpašu uzmanību integrētas pieejas veidā pievēršot uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku. | Grozījums Nr. 69 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Princips "no galda uz saimniecību": pārtika, veselība un labklājība"), 3. ievilkums —Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei. | —Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; jaunu sastāvdaļu un produktu izstrāde, uzglabāšanas metodes un tehnoloģijas un organoleptiskie aspekti pārtikas ražošanā un jaunās pārtikas sastāvdaļās; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei. | Grozījums Nr. 70 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Darbības", 2. sadaļa ("Princips "no galda uz saimniecību": pārtika, veselība un labklājība"), 5. ievilkums —Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu. | —Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu. Tiks pētīta jaunu izsekojamības metožu izstrāde (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem) un dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību. | Grozījums Nr. 71 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Starptautiskā sadarbība", 1. daļa Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā. Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības. Tiks veikti īpaši pasākumi, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku. | Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā. Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības (piemēram, tīkli, kas paredzēti, lai uzlabotu augsnes un ūdens apsaimniekošanu). Tiks veikti īpaši pasākumi, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku. | Grozījums Nr. 72 I pielikums, daļa "Tēmas", 2. iedaļa ("Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija"), apakšiedaļa "Starptautiskā sadarbība", 2. daļa Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti, klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu). | Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti, sadarbojoties ar ANO pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, un klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu). | Grozījums Nr. 73 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Mērķis" Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības. Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības Eiropas valstu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām. | Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības. Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības visiem Eiropas valstu iedzīvotājiem, jo īpaši vecākiem cilvēkiem un tiem, kurus apdraud sociālā atstumtība, piemēram, invalīdiem un tiem, kuriem ir apgrūtināta piekļuve IKT, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām. Šo darbību prioritārie mērķi būs digitālās plaisas samazināšana un informatīvās atstumšanas mazināšana. | Grozījums Nr. 74 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Ievads", 1. daļa Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme jauninājumu un jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs. Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, uz tām balstās arī progress visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tādēļ Eiropai jāapgūst un jāpielāgo IKT turpmāka attīstība un jāpanāk, ka ar IKT saistītie pakalpojumi un produkti tiek ieviesti un izmantoti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības. | Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme jauninājumu un jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs. IKT var būt svarīga nozīme arī zināšanu un pētījumu rezultātu izplatīšanā un to pieejamības nodrošināšanā. Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, tās veicina progresu visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tās palīdz uzlabot un dažādot pieeju informācijai, un tām ir jāveicina pilsoņu aktīva līdzdalība. Tādēļ Eiropai ir jāveicina IKT turpmāka attīstība atvērtības un iekļaušanas virzienā un jāpanāk, ka tiek ieviesti un izmantoti ar IKT saistīti savietojami un droši pakalpojumi un produkti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības. | Grozījums Nr. 75 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Ievads", 4. daļa IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan uzlabojot organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs. Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības. | IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan izmantojot jaunus vai uzlabotus organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs. Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības, piemēram, veselības un vides aizsardzība. | Grozījums Nr. 76 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Ievads", 5. daļa Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, atbalstīs kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, ieskaitot izvēlētus pētījumu aspektus nanoelektronikas tehnoloģiju un iegulto datorsistēmu jomās, un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas, tostarp interaktīvas automatizētas vides jomā. Darbību prioritāšu vidū būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu. Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citu īpašo programmu ietvaros. | Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, kā arī varētu atbalstīt kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas tostarp nanotehnoloģijas, iegultās sistēmas un interaktīvo automatizēto vidi). Darbību prioritāšu vidū būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu. Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citu īpašo programmu ietvaros. Tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka sinerģija un papildināmība arī ar citām Kopienas programmām un iniciatīvām, jo īpaši ar struktūrfondiem, konkurētspējas un jauninājumu ietvarprogrammas iniciatīvu, i2010 iniciatīvu un dalībvalstu valsts un reģionālajām ar IKT saistītajām programmām. | Grozījums Nr. 77 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 1. ievilkums —Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu un projektu tehnoloģijas, lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti plašam lietojumu klāstam; augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana; daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās. | —Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu, projektu un testēšanas tehnoloģijas un metodoloģijas, lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti, lai radītu, ietekmētu un konstatētu gaismu plašam lietojumu klāstam, kas ietver īpaši ātrus komponentus; RF sistēmas; augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana; viedas sistēmas; daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās. | Grozījums Nr. 78 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 2. ievilkums —Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: rentablas mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas un sistēmas, tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam; kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība, pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana. | —Plaši pieejami lielas jaudas sakaru tīkli: pārkonfigurējamas un elastīgas mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas, sistēmas un struktūras, tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu un pakalpojumu konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam; pakalpojumu izplatīšanas infrastruktūra un struktūra, kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība (ieskaitot efektivitāti un pakalpojumu kvalitāti (QoS)), pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana. | Grozījums Nr. 79 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa "Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas", apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 3. ievilkums —Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai un tehniskajiem pētījumiem, lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu kontrole. | —Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai, analīzei, tehniskajiem pētījumiem un apstiprināšanai, lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu, augstas veiktspējas skaitļošanas tehnikas (datortehnikas un programmatūras) kontrole. | Grozījums Nr. 80 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa "Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas", apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 4. ievilkums —Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes dinamisku un uzticamu programmatūru, struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei, kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls; atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru, pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai; komponēšanas rīki; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi. | —Programmatūra, tīkli (Grids), pakalpojumu izplatīšanas struktūra, drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes augstas kvalitātes dinamisku un uzticamu programmatūru izstrādei un apstiprināšanai, augstas kvalitātes izplatīšanas pakalpojumi un tehnoloģijas, instrumenti un metodes struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei un apstiprināšanai, kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu, tostarp konkrētām nozarēm raksturīgo platformu, tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls; atklātā pirmkoda programmatūras; atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru, arī brīvo un atklātā koda programmatūras, pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai un apstiprināšanai; komponēšanas rīki, tostarp programmēšanas valodas; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi; programmatūras modeļu ieviešana rūpniecībā. | Grozījums Nr. 81 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa "Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas", apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 5. ievilkums —Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai. | —Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika, ar zināšanu sadalītu pārvaldību; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai. | Grozījums Nr. 82 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa "Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas", apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 6. ievilkums —Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas. | —Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; valodu tehnoloģija, kas ietver daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas. | Grozījums Nr. 83 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa "Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas", apakšiedaļa "Darbības", 1. sadaļa ("IKT tehnoloģiju pīlāri"), 6.a ievilkums (jauns) | —Mobilās sistēmas: virzība uz ceturtās paaudzes mobilo sakaru sistēmām un tālāk, un ar to saistītās atklājumu tehnoloģijas digitālās pārvades un antenu jomā. | Grozījums Nr. 84 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", otrais virsraksts ("Tehnoloģiju integrēšana"), 2. ievilkums Mājas vide: saziņa, uzraudzība, kontrole un palīdzība mājās, ēkās un sabiedriskās vietās; visu ierīču netraucēta savietojamība un izmantošana, ņemot vērā rentabilitāti, pieejamību un izmantojamību; jauni pakalpojumi un jauni interaktīvā digitālā satura un pakalpojumu veidi; pieeja informācijai un zināšanu pārvaldībai. | Mājas vide: saziņa, uzraudzība, kontrole un palīdzība mājās, ēkās un sabiedriskās vietās; visu ierīču netraucēta savietojamība un izmantošana, ņemot vērā rentabilitāti, pieejamību, izmantojamību un drošību; jauni pakalpojumi (ieskaitot tos, kas saistīti ar izklaidi) un jauni interaktīvā digitālā satura un pakalpojumu veidi; pieeja informācijai un zināšanu pārvaldībai. | Grozījums Nr. 85 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 1. ievilkuma 1. apakšievilkums —Veselībai: personālas, neuzmācīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces un autonomas sistēmas laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību atklāšana un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai darbībai. | —Veselībai: personālas, neuzmācīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces ar komunikāciju iespējām un autonomas sistēmas laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību atklāšana un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai darbībai; attālās palīdzības un attālās uzraudzības tehnoloģijas hroniski slimajiem un gados vecākiem cilvēkiem; datorizētas izmeklēšanas un klīnisko slēdzienu veikšanas atbalsta sistēmas, ar kurām var noteikt daudz ticamākas diagnozes, kā arī uzlabota darba norise, kuras rezultātā, iespējams, konkrētā slimībā specializējušos ekspertu sistēmas izmanto integrētu aprūpes cikla pieeju, kā arī izmanto uzkrātos pacienta datus, kā arī uz modeļa pamatotas zināšanas par slimību, izmantojot datizraci, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju; uzņēmumu IT sistēmas, ar kurām panāk palielinātu efektivitāti un medicīnas kļūdu samazināšanu slimnīcās un sekundārajās veselības aprūpes iestādēs. | Grozījums Nr. 86 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 1. ievilkuma 2. apakšievilkums —Valdībām: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus, sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs. | —Valdībām: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām, pārbūves procesiem (re-engineering) un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus (ieskaitot e-demokrātiju), sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs. | Grozījums Nr. 87 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), virsraksts "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 1. ievilkuma 3. apakšievilkums —Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas, sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu, paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības. | —Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas, sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu (t. i., izmantojot veselības aprūpes tehnoloģijas un pakalpojumus mājās), paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības. | Grozījums Nr. 88 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 1. ievilkums, 4. apakšievilkums —Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas kooperatīvas sistēmas transporta efektivitātei un drošumam, kuras balstās uz sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai; personalizēti, atrašanās vietu respektējoši informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā. | —Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas kooperatīvas sistēmas efektīvam, drošam un videi draudzīgam transportam, kuras balstās uz sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai un navigācijai; personalizēti, atrašanās vietu respektējoši informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā. | Grozījums Nr. 89 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 1. ievilkums, 5.a apakšievilkums (jauns) | —Kultūrai: IKT risinājumu pārvade, lai izvērstu ekonomikas potenciālu kultūras jomā (tostarp, kultūras mantojumā, reģionālā attīstībā, tūrismā), kā arī veicinātu nodarbinātību šajās jomās; ņems vērā partnerību starp valsts organizācijām (vietējā, reģionālā un nacionālā līmenī) un privātām organizācijām (jo īpaši MVU). | Grozījums Nr. 90 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 1.a ievilkums (jauns) | —Jauni IKT uzņēmējdarbības modeļi. Iecerēt un definēt jaunus IKT uzņēmējdarbības modeļus, strādājot kopā ar tām nozarēm, kurās IKT būs fundamentāla nozīme attieksmes maiņā pret ražošanu un pakalpojumiem (piemēram, transports, veselība, enerģētika, vide). Šajā kopīgajā pētniecībā izstrādātie projekti jāpārbauda īpašās situācijās. Jāsniedz atbalsts šiem kopīgajiem centieniem ar 1. pielikumā minētās starpdisciplinārās pieejas palīdzību. | Grozījums Nr. 91 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 2. ievilkums, 1. apakšievilkums —Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; satura pielāgošana un nodošana plašsaziņas līdzekļu starpā; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un izmantošana. | —Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi, tostarp izklaidei un projektēšanai; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; satura pielāgošana un nodošana plašsaziņas līdzekļu starpā; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un izmantošana. | Grozījums Nr. 92 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 2. ievilkuma 2.a apakšievilkums (jauns) | —Kultūras mantojuma aizsardzība, saglabāšana un paplašināšana, ietverot cilvēka dzīve: tehnoloģijas ilgtspējīgai un videi nekaitīgai cilvēka dzīves vides pārvaldībai, ieskaitot radīto vidi, pilsētvidi, ainavas, kā arī tā kultūras mantojuma aizsardzībai, saglabāšanai, optimālai izmantošanai un integrācijai, kas ietver vides ietekmes novērtējumu, modeļus un instrumentus riska novērtēšanai, modernas nesagraujošas metodes kaitējuma noteikšanai, jaunus materiālus un metodes restaurācijas, [vides] ietekmes mazināšanas un pielāgošanas stratēģijām kustamo un nekustamo kultūras vērtību ilgtspējīgai pārvaldībai | Grozījums Nr. 93 I pielikums, daļa "Tēmas", 3. iedaļa ("Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas"), apakšiedaļa "Darbības", 3. sadaļa ("Lietojumprogrammu pētniecība"), 2. ievilkuma 3. apakšievilkums —Intelektuālie pakalpojumi, lai kultūras mantojums būtu pieejams digitālā formā; instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās varētu radīt jaunu kultūras atmiņu, balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti digitālā satura saglabāšanai; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu autentiskumu un integritāti. | —Intelektuālie pakalpojumi, lai sekmētu kultūras, (tostarp kultūras mantojums, reģionālā attīstība un tūrisms); instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās varētu savākt un saglabāt kultūras atmiņas, balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti digitālā satura saglabāšanai un daudzveidošanai; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu autentiskumu un integritāt