LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 95/29

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 95/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SALZWEDELER BAUMKUCHEN”

EK-Nr.: DE-PGI-0005-0733-15.12.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Salzwedeler Baumkuchen”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3. Lauksaimniecības vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Apaļš kārtains izstrādājums ar neregulārām kārtām un nenoteiktu krokojumu. Zalcvēdeles kūkaskoku (Salzwedeler Baumkuchen) veido masa, kas cepta pa kārtām, un tāpēc griezumā kūka izskatās kā “koka gadskārtas”. Kūkaskoks augstumā var sasniegt līdz pat 90 cm, bet diametrā – līdz pat 40 cm. Kūkaskoka iekšiene gar garenisko asi ir doba, tukšuma diametrs var sasniegt līdz pat 20 centimetriem. Vienas kūkas svars ir 2 līdz 5 kg.

Kad Zalcvēdeles kūka ir gatava, to parasti veselu uz galda neliek, bet tiek nogriezti gredzeni, kuru augstums parasti ir no 5 līdz 50 cm un svars – no 200 līdz 4 000 g. Visvairāk pieprasītie kūkas gabali ir no 300 līdz 500 g. Bez tam ir vēl kūkaskoka galotnes, gludi trapecveida gabali, kuru garums ir aptuveni 4 cm un biezums – aptuveni 1 cm.

Atkarībā no kūkaskoka dažādās glazūras ir šāda veida kūkas:

— kūkaskoks ar cukura glazūru,

— kūkaskoks ar saldi rūgteno šokolādi,

— kūkaskoks ar balto šokolādi,

— kūkaskoks ar pilnpiena šokolādi,

— kūkaskoka galotnes, kas pilnīgi klātas ar šokolādes glazūru (saldi rūgteno, pilnpiena vai balto šokolādi).

Sastāvs

1 kg sviesta vai kausēta sviesta, 1 kg miltu, kviešu vai kukurūzas ciete vajadzīgajā daudzumā;

0,8 līdz 1 kg olas dzeltenuma vai atbilstoša svara veseli olas dzeltenumi;

0,8 līdz 1 kg olas baltumu vai atbilstoša svara veseli olas baltumi;

0,8 līdz 1 kg cukura;

dabīgās aromātvielas saskaņā ar uzņēmuma cepšanas praksi;

aprikožu marmelāde (pēc izvēles);

cukura vai šokolādes glazūra.

Konservanti nav izmantojami.

Neizmanto cepamo pulveri vai citus mīklas izcēlājus.

Ņemot vērā iepriekš nosauktos daudzumus, galaprodukta svars sasniedz aptuveni 3,5 līdz 4 kg.

Kvalitātes kritēriji

Ārējais izskats : pievilcīga, nedaudz krokota forma (izņemot kūkaskoka galotni), vienmērīga, virsu pārsedzoša spīdīga un tīra glazūra. Forma (visa kūkaskoka forma) : garums 60 līdz 90 cm, ārējais diametrs 12 līdz 40 cm, iekšējais diametrs 6 līdz 20 cm. Glazūra : cukura glazūra, saldi rūgtenā šokolāde, pilnpiena šokolāde vai baltā šokolāde. Krāsa : atkarībā no glazūras kūka ir baltā vai krēmkrāsā, gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā. Konsistence : vienmērīgi irdena, mīkstums mazliet sulīgs. Iekšējais izskats : vienmērīgi zeltaini brūnas vienāda biezuma kārtas.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Zalcvēdeles kūkaskoks jāgatavo tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz pārdošanas etiķetes jānorāda sastāvdaļas, svars un ražotājs, minot pasta indeksu, vietas apzīmējumu un ielas nosaukumu.

3.8. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals ietver Zalcvēdeles (Salzwedel) pilsētu 2006. gada robežās.

4. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

4.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

1807. gadā konditorejas māceklis (zellis) Johanns Andreass Šernikovs (Johann Andreas Schernikow) pierakstījis kūkaskoka recepti, viņa aprakstītos gatavošanas paņēmienus un receptūru līdz pat mūsdienām izmanto 1. Zalcvēdeles kūku ceptuve (Salzwedeler Baumkuchenfabrik). Ap 1812. gadu Šernikovs ieguvis Zalcvēdeles pilsoņa tiesības.

No 19. gadsimta pirmās puses pārstāstījumu veidā saglabājusies informācija, ka Zalcvēdelē gatavoti cauruļveida konditorejas izstrādājumi, kuru forma atgādinājusi koka stumbru. 1843. gadā dokumentos pirmo reizi minēts Zalcvēdeles kūkaskoks.

Līdz ar pieaugošo industrializāciju 19. gadsimta otrajā pusē radās arī turīgo pilsoņu kārta, kas varēja atļauties kulinārus gardumus no citiem reģioniem. Zalcvēdelē kāda apņēmīga maiznieku un konditoru grupa nelaida izdevību garām un, pamatojoties uz ražošanas pieredzi, sāka gatavot kūkaskoku nosūtīšanai arī uz attālākiem noieta reģioniem (Berlīni, Hannoveri, Vidusvāciju, kā arī ārzemēm – Vīni vai Sanktpēterburgu). Sākas plaša kūkaskoka ražošana, Zalcvēdeles kūkaskoku iepazīst visā Vācijā un tālu aiz tās robežām. Lai arī ticama informācija nav pieejama, tomēr šķiet, ka kopš 19. gadsimta beigām līdz I pasaules karam, kā arī starp abiem pasaules kariem nevienā Vācijas pilsētā nav cepts tik daudz kūkaskoku kā Zalcvēdelē. Lielāko daļu – no 80 līdz 90 % – sūtīja uz citurieni.

Patērētājiem jau toreiz Zalcvēdeles kūkaskoks bija īpašs produkts, kura izcelsme varēja būt tikai Zalcvēdelē un kurš tā sevišķo kvalitātes īpašību dēļ (to pamatā bija gatavošanas veids un receptūra) skaidri atšķīrās no citu reģionu kūkaskokiem.

Pēc karu izraisītā piespiedu pārtraukuma kūkaskoka ražošana pamazām atsākās pēc II pasaules kara. Lai gan 1958. gadā lielākais ražotājs tika ekspropriēts, ražotāju pieredze un ilggadīgās tradīcijas atjaunoja Zalcvēdeles kūkaskoka īpašo slavu. Receptūrā un ražošanas metodē nekas nemainījās, izņemot to, ka izejvielu trūkuma dēļ sviests daļēji tika aizstāts ar margarīnu. Arvien vairāk, tāpat kā agrāk, tika cepts eksportam. Ar apzīmējumu “Zalcvēdeles kūkaskoks” desmitiem tūkstošus šā produkta gadu no gada sūtīja uz ārzemēm, galvenokārt rietumiem.

4.2. Produkta specifika:

Zalcvēdeles kūkaskoks ir reģionāls izstrādājums, kam ir senas tradīcijas un kuru pazīst ārpus Zalcvēdeles reģiona robežām un kuru patērētāji ir īpaši iecienījuši.

Zalcvēdeles kūkaskoku ražo gandrīz 200 gadu, kopš 19. gadsimta 2. puses to realizē visā Vācijā un arī ārzemēs (sk. “Deutschland Spezialitätenküche”, izdevēja Christine Metzger, 1999, 46. lpp.). Receptūras ievērošana un ražošana prasa daudz līdzekļu, tāpēc tas ir ļoti dārgs produkts. Gatavošanas metode visos uzņēmumos bija vienāda. Kūkaskoks ir kārtains izstrādājums, to cep uz atklātas uguns un masu kārtu pa kārtai ar pavārnīcu novieto uz rotējoša iesma. Receptes galvenās sastāvdaļas arī ir vienādas visos uzņēmumos.

Izstrādājumu joprojām pasniedz galvenokārt svētku reizēs, piemēram, Ziemassvētkos, Lieldienās vai dzimšanas dienas svinībās. Tā kā kūkaskoka ražošanai bija vajadzīgas augstvērtīgas izejvielas, tā gatavošanu kara laikā un nabadzības gados (no 1914. gada līdz 1918. gadam un no 1939. gada līdz 1948. gadam) regulāri pārtrauca.

Receptūra un gatavošana jau gadus 150 vairs nav mainījusies. Joprojām netiek izmantoti konservanti, pasterizācija vai sasaldēšana, tā ka Zalcvēdeles kūkaskoks ir svaigi cepts produkts.

Jau 1883. gadā Dītrihss un Parīziuss (Dietrichs und Parisius) rakstīja (Bilder aus der Altmark, J. F. Richter izdevniecība, Hamburga), ka “gardēži salīdzinājumā ar citu vietu tāda paša nosaukuma kūkām dod priekšroku Zalcvēdeles kūkaskokam, un nav tālu tā diena, kad šis izstrādājums iegūs pasaules slavu. Jau tagad tūkstošiem kastu ar saldo un gardo produktu no veselas virknes konditoreju ceļo uz pastu, lai to nogādātu ne tikai uz visiem Vācijas novadiem, bet bieži arī uz Krieviju un Ameriku, lai arī tur to varētu nobaudīt.”

Jubilejas rakstu krājumā “100 Jahre Salzwedeler Wochenblatt” (1932, 113. lpp.) rakstā “Ko mēs zinām par Zalcvēdeles kūkaskoku?” (Was weiß man vom Salzwedeler Baumkuchen?) rodams šāds citāts:

“Ja cilvēks pasaka, ka viņš ir no Zalcvēdeles, tad 99 gadījumos no simta varam dzirdēt atbildi: “Ak tā, jūs esat no turienes, no kurienes nācis arī kūkaskoks!” ”

Par to, ka tradīcija un šā produkta labā slava nav zudusi, cita starpā liecina arī fakts, ka, 2005. gada starptautiskajā Berlīnes Zaļajā nedēļā veicot aptauju par Zalcvēdeles kūkaskoka apgrozījumu, no 500 aptaujāto 60,6 % teica, ka jau ir dzirdējuši apzīmējumu “Zalcvēdeles kūkaskoks” vai ir par to lasījuši, savukārt 92 % no šīs grupas uzskatīja, ka Zalcvēdeles kūkaskoku ražo tikai Zalcvēdelē, turklāt 81 %, pieņemot lēmumu par pirkumu, būtisku nozīmi piešķir arī šai izcelsmei.

Zalcvēdeles kūkaskoks jau aptuveni 100 gadus radis atspoguļojumu arī reģionālajās paražās. Dziesmas un dzejoļi stāsta par kūkaskoku, un tas neiztrūkst arī reģionālajās procesijās. Mūsdienās kūkaskoks piesaista arī tūristus, ar tā gatavošanu var iepazīties vairākās demonstrējumu ceptuvēs. Kopš 2004. gada tiek izvēlēta arī kūkaskoka karaliene, un no šā paša laika reizi gadā tiek svinēti kūkaskoka svētki.

Arī valstī izdotajos ceļvežos (sk. Baedecker Deutschland 1998, 98. lpp.) un tirdzniecības reklāmās Zalcvēdeles kūkaskoks minēts kā tradicionāls Zalcvēdeles izstrādājums.

4.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Zalcvēdeles kūkaskoka labās slavas pamatā ir galvenokārt šā izstrādājuma gatavošanas senās tradīcijas Zalcvēdeles pilsētā, meistaru prasme un produkta augstā kvalitāte, kā arī produkta nostiprināšanās šīs pilsētas kultūras dzīvē, jo pilsētu dēvē arī par kūkaskoka pilsētu (sk. iepriekš minēto “Deutschland Spezialitätenküche”). Tātad Zalcvēdeles kūkaskoks ir reģionāls izstrādājums, kura labās slavas pamatā galvenā nozīme ir tā ciešajai saiknei ar izcelsmes vietu Zalcvēdeli.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Pilnīga specifikācija pieejama:

Markenblatt, 28. sēj., 11.7.2008., 7a-aa daļa, 42842. lpp.

(http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=581)

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.