Lai izpildītu minētās prasības, Komisija ir izskatījusi visus pieejamos pierādījumus. Tā kā tiesību aktu izmaiņas sāka piemērot tikai 2019. gada decembrī un analīze tika veikta 2021. gada februārī, publiski pieejamo datu izmantošana nebija iespējama. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma ziņot par aspektiem, kas būtu jāizvērtē, un vēl nav arī pieejami revīziju rezultāti par augu pasu sistēmas īstenošanu dalībvalstīs. Šā iemesla dēļ vienīgā pieeja, kas bija izmantojama, lai iegūtu pierādījumus ziņošanas prasības izpildei, bija tieši uzdot jautājumus tiem, kuri izjūt tiesību aktu grozījumu ietekmi, — iesaistītajiem operatoriem un tām administratīvajām struktūrām, kas ir iesaistītas ES iekšējās augu tirdzniecības vadībā un īstenošanā. Šim nolūkam Komisija sagatavoja anketu ar 70 jautājumiem, kurus apstiprināja dalībvalstis un ES asociācijas. Jautājumu mērķis bija iegūt atbildes par pieredzi, kas gūta saistībā ar augu pases attiecināšanu uz visu stādāmo augu pārvietošanu, kā arī par izmaksām, ieguvumiem un ietekmi, lai veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi. Anketa tika nosūtīta 27 dalībvalstu NAAO un sertifikācijas KI, kā arī 48 attiecīgajām ES līmeņa asociācijām. Dalībvalstu līmeņa asociācijas, operatori un plaša sabiedrība varēja piekļūt aptaujas anketai SANTE ĢD tīmekļa vietnē. Šajā gadījumā Komisija un ES NAAO palīdzēja reklamēt anketas sociālajos medijos un citos kanālos. Kopumā no 25 dalībvalstīm tika saņemtas 177 atbildes. Dažādās ieinteresēto personu kategorijās līdzdalības līmenis bija atšķirīgs: atbildes sniedza 24 NAAO, 9 sertifikācijas KI no 7 dalībvalstīm, 43 operatori no 10 dalībvalstīm, 44 valstu asociācijas no 13 dalībvalstīm, kā arī tika saņemtas 50 atbildes no 5 dalībvalstu pilsoņiem un 7 ES līmeņa asociācijām.

Saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/29/EK un līdz 2019. gadam augu pase bija vajadzīga tikai konkrētu sugu augiem un sēklām un konkrētu veidu augu materiālam, un tas bija saistīts ar īpaši noteiktiem fitosanitāriem riskiem. Sagatavojot jauno Augu veselības regulu (Regulu (ES) 2016/2031), tomēr tika uzskatīts, ka augu pasu sistēma nedarbojas pilnvērtīgi, un tika panākta vienošanās, ka prasība, ka augam ir jāpievieno augu pase, tiks attiecināta uz plašāku sēklu klāstu un jo īpaši — uz visiem stādāmajiem augiem. Augu pasu sistēmas attiecināšana uz visiem stādāmajiem augiem ir papildināta ar dažiem citiem noteikumiem, kuru mērķis ir stiprināt augu pasu sistēmu, padarīt to stabilāku un uzticamāku un uzlabot tās atzīšanu, īpaši no profesionālo operatoru puses. Galvenās ieviestās izmaiņas bija saskaņota augu pases formāta ieviešana, operatoru pienākums piestiprināt augu pases augu vai augu materiāla tirdzniecības vienībām vai to iepakojumiem, saiņiem vai konteineriem, kā arī operatoru pienākumi nodrošināt augu vai augu materiālu izsekojamību un veikt augu pasu pārbaudes.

Prasība piestiprināt augu pases tirdzniecības vienībām ir radījusi papildu izmaksas un laika patēriņu operatoriem un piegādes ķēdei, jo īpaši attiecībā uz atsevišķiem materiālu veidiem, vai arī papildus administratīvajam slogam radījusi nepieciešamību ieviest jaunas IT sistēmas vai iekārtas. Turklāt visas ieinteresētās personas atbildēja, ka saistībā ar to, ka bija jāpāriet uz jaunajiem augu pasu noteikumiem, ir bijusi nepieciešama intensīva saziņa operatoru informēšanai.

Lai palielinātu augu izsekojamību, samazinātu augiem kaitīgo organismu pārvietošanas risku un palielinātu ES augu veselības sistēmas atzīšanu ieinteresēto personu vidū, ar Regulas (ES) 2016/2031 88. pantu profesionālajiem operatoriem noteica pienākumu piestiprināt augu pasi augu, augu produktu vai citu objektu tirdzniecības vienībām pirms to pārvietošanas Savienības teritorijā. No ieinteresētajām personām aptaujā saņemtās atbildes norāda, ka šī ir viena no sarežģītākajām ar regulu ieviestajām izmaiņām un, iespējams, viens no iemesliem, kādēļ lielākā daļa ieinteresēto personu uzskatīja, ka augu pasu sistēmas attiecināšana uz visiem stādāmajiem augiem ir apgrūtinoša un sarežģīta (skatīt 2. iedaļu).

Iepriekš minēto ierobežojumu dēļ atsevišķos gadījumos nav iespējams izdarīt secinājumus par pieredzi, kas iegūta saistībā ar augu pasu sistēmas attiecināšanu uz visu stādāmo augu pārvietošanu Savienības teritorijā. To izmaksu un ieguvumu novērtējums, kas radušies operatoriem saistībā ar augu pasu sistēmas paplašināšanu, ar ko tā attiecināta uz visu stādāmo augu pārvietošanu, tika veikts iespēju robežās, ņemot vērā, ka pieprasītie kvantitatīvie dati atbildēs tika sniegti tikai fragmentāri un tie nebija pieejami no citiem avotiem. Tā vietā tika veikta padziļināta izmaksu un ieguvumu kvalitatīvā analīze. Galu galā minēto iemeslu dēļ Komisija aprobežojās ar to tematu noteikšanu, par kuriem būtu jāturpina diskusijas.

Lai nodrošinātu augu pasu sistēmas vienādu piemērošanu un palielinātu augu pasēs ietvertās informācijas ticamību, ar Regulu (ES) 2016/2031 tika ieviestas jaunas prasības, kas jāievēro operatoriem, kuri izdod augu pases; tika paredzēti noteikumi augu izsekojamības nodrošināšanai, pārbaužu nosacījumi, nosacījumi, ar kādiem profesionāliem operatoriem atļauj izdot augu pases, un šo atļauju saņēmušo operatoru pienākumi (attiecīgi 69., 87., 89. un 90. pants). NAAO vajadzībām ir noteikti arī sīki izstrādāti noteikumi par profesionālo operatoru reģistrāciju (65. un 66. pants) un par atļauju piešķiršanu profesionāliem operatoriem augu pasu izdošanai (89. pants).

Lai gan principā augu pasu izdevējiem vajadzētu būt atļauju saņēmušiem operatoriem, tā tas ir tikai 12 no 24 dalībvalstīm, kas atbildēja uz anketas jautājumiem. No pārējām 12 dalībvalstīm, kas sniedza atbildes, 6 valstīs augu pases galvenokārt izdod kompetentās iestādes, 3 valstīs — gan operatori, gan iestādes, un vēl 3 valstīs tas ir atkarīgs no preces.

Tomēr pastāvēja diezgan vispārēja vienprātība (vairāk nekā 70 % respondentu), ka nav nepieciešams, lai augu pases atsevišķiem augiem, augu produktiem vai citiem objektiem izdotu kompetentā iestāde. Tikai mazākajā daļā dalībvalstu — 7 no 24 — publiskās iestādes no operatoriem par atļauju izdot augu pases pieprasa samaksu.

Dažas dalībvalstis ir saskārušās ar zināmu kavēšanos attiecībā uz 65. pantā noteikto profesionālo operatoru reģistrāciju. Līdz dienai, kad tika sniegta atbildes uz anketas jautājumiem, 13 no 23 dalībvalstīm, kuru NAAO atbildēja uz šo jautājumu, visi profesionālie operatori jau bija reģistrēti saskaņā ar 65. panta noteikumiem. Citās dalībvalstīs šis darbs vēl turpinājās. Reģistrāciju vēl nepabeigušo dalībvalstu grupā kavēšanās ir saistīta ar to, ka ir jauni operatori, kas augu pases agrāk nav izdevuši, to, ka reģistrācijai ir nepieciešams izveidot jaunu IT sistēmu, vai to, ka trūkst informācijas par tālpārdevējiem.

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/827 ir papildināts Regulas (ES) 2016/2031 89. pants par kārtību, kādā profesionālajiem operatoriem piešķir atļauju augu pasu izdošanai. Minētās regulas 2. pantā ir noteikts kompetento iestāžu pienākums nodrošināt, ka profesionāliem operatoriem ir pieejami tehniskie norādījumi par kritērijiem, kas jāievēro pārbaudēs, kuras ir saistītas ar augu pasu izdošanu. Puse no NAAO atbildēja, ka līdz dienai, kad tika sniegtas atbildes uz anketas jautājumiem, tās jau ir sniegušas tehniskus norādījumus, bet otra puse atbildēja, ka vēl nav to izdarījušas. No atbildējušajiem operatoriem procentuāli vairāk bija to, kuri jau bija saņēmuši tehniskos norādījumus, nevis to, kuri šādu dokumentāciju vēl nebija saņēmuši. Sniegto norādījumu kvalitāti kā nepietiekamu vērtēja vien mazākā daļa atbildējušo operatoru, un citās atbildēs kvalitāte bija pārsvarā vērtēta kā viduvēja vai laba. Tomēr jāatgādina, ka Regula (ES) 2019/827 tika piemērota no 2020. gada 14. decembra un aptauja tika veikta 2021. gada februārī.

Vēl viens aspekts, kas ir uzlabojies sakarā ar jaunajām prasībām, kas noteiktas atļauju saņēmušiem operatoriem, kuri izdod augu pases, ir iespēja identificēt kaitīgos organismus, jo operatoru atbildībā ir veikt pārbaudes augu pasu izdošanai. Gandrīz puse no operatoriem, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, paziņoja, ka viņi izmanto savu zinātību, lai savās telpās nodrošinātu KO atklāšanu, savukārt 44,2 % operatoru atbildēja, ka tam izmanto ārpakalpojumus.

Operatoru un NAAO darbinieku skaits un darba slodze ir mainījusies, jo atļauju saņēmušiem operatoriem, kuri izdod augu pases, ir izvirzītas jaunas prasības, kas palielina gan operatoru, gan NAAO darba slodzi.

Sešpadsmit NAAO sniedza datus par to reģistrēto operatoru un atļauju saņēmušo operatoru kopējo skaitu, uz kuriem 2018., 2019. un 2020. gadā attiecās augu pasu prasības. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem kopš 2019. gada reģistrēto operatoru kopējais skaits ir pieaudzis par 17 %. Turklāt kopējais to profesionālo operatoru skaits, kuriem ir atļauts izdot augu pases, laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam ir vairāk nekā divkāršojies.

3.4Tālpārdošanas kārtība — augu pasu izdošana galalietotājiem

Ar Regulas (ES) 2016/2031 81. pantu ir ieviests izņēmums attiecībā uz pienākumu pievienot augu pasi, ja augus piegādā tieši galalietotājam, bet šo izņēmumu nevar piemērot, ja augus saņem pēc pārdošanas uz distances līgumu pamata. Lai gan apmēram puse respondentu uzskatīja, ka šī prasība ir atbilstoša, apmēram 40 % to uzskatīja par nevajadzīgu vai apgrūtinošu. Atbildes iesniegušo ieinteresēto personu viedokļi būtiski atšķīrās. Vairāk nekā puse no NAAO uzskatīja, ka prasība ir atbilstoša, turpretī operatoru vidū tikai viena ceturtdaļa piekrita šim atzinumam un vairāk nekā puse uzskatīja, ka tā ir nevajadzīga vai apgrūtinoša. Dažās konkrētās nozarēs, piemēram, augu šķirņu saglabāšanas jomā, operatori uzskatīja, ka noteikumu ietekme ir nesamērīga ar to spējām.

Aptaujāto ieinteresēto personu viedokļi par augu pases noteikumu piemērošanu galalietotājiem, kas augus, augu produktus vai citus objektus saņem pēc pārdošanas uz distances līgumu pamata, starp tiem, kas tos uzskatīja par atbilstošiem, un tiem, kas tos uzskatīja par neatbilstošiem, sadalījās līdzīgi, lai gan aptuveni 40 % par šo jautājumu savu viedokli nebija izteikuši. Tomēr puse no aptaujātajām NAAO uzskatīja, ka nav pietiekamas skaidrības par augu pasu noteikumiem attiecībā uz galalietotājiem, kas augus, augu produktus vai citus objektus saņem pēc pārdošanas uz distances līgumu pamata, un tika norādīts, ka dažādām dalībvalstīm ir atšķirīgas pieejas.

Uzskati par to, vai ir vajadzīga saskaņotāka pieeja augu pasu izmantošanai saistībā ar distances līgumiem ar galalietotājiem, dalījās līdzīgi, pusei uzskatot, ka tāda ir nepieciešama, un pusei uzskatot, ka tāda nav nepieciešama, lai gan aptuveni ceturtā daļa respondentu par šo jautājumu viedokli neizteica.

Saistībā ar izņēmumu, kas pastāv attiecībā uz tiešu piegādi galalietotājiem pēc pārdošanas uz distances līguma pamata un prasa pievienot augu pasi, NAAO un operatoru darbinieku sastāvā nav bijis daudz izmaiņu, taču ir palielinājusies NAAO darba slodze.

3.5Elektroniskās augu pases

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 88. pantu augu pases tirdzniecības vienībai ir jāpiestiprina fiziski; tomēr ar 83. panta 8. punktu ir ieviesta iespēja ar īstenošanas aktiem noteikt tehnisko kārtību elektronisko augu pasu izdošanai. Vairāk nekā puse aptaujas respondentu uzskatīja, ka elektroniskās augu pases ieviešana būtu izpildāma un lietderīga. Tomēr detalizētā atbilžu analīze atklāja, ka dažādās ieinteresēto personu grupās pastāv uzskatu atšķirības. Elektroniskās augu pases ieviešanu par neizpildāmu uzskatīja tikai 1 no 24 NAAO un 14 no 43 operatoriem. Neviena NAAO neuzskatīja, ka elektroniskā augu pase “nav lietderīga”, taču šim viedoklim piekrita 12 no 13 operatoriem. Tie operatori, kuri uzskatīja, ka elektronisko augu pasu ieviešana nav izpildāma un nav lietderīga, kā iemeslus norādīja jaunus apgrūtinājumus un izmaksas, galvenokārt mazajiem operatoriem. Tika ierosināts, ka elektronisko augu pasu ieviešanas gadījumā būtu jāatļauj izmantot drukāta formāta augu pasi.

3.6Reglamentēti nekarantīnas organismi (RNKO)

Pirms Regulas (ES) 2016/2031 stāšanās spēkā augu pases garantēja, ka tirgotais augu materiāls ir brīvs no karantīnas organismiem. Saskaņā ar minētās regulas 85. pantu augu pases tagad apliecina ne tikai to, ka augu materiāls nesatur KO, bet arī to, ka ir izpildītas RNKO apkarošanai ieviestās prasības un pasākumi.

Aptaujas rezultāti skaidri norāda uz vajadzību panākt lielāku saskaņotību starp Augu veselības regulu un tiesību aktiem par augu reproduktīvā materiāla ražošanu un tirdzniecību, jo attiecībā uz augļaugu pavairošanas materiālu, augļaugiem un vīnogulāju pavairošanas materiālu noteikumi par RNKO ir iekļauti gan augu veselību, gan augu reproduktīvo materiālu regulējošajos tiesību aktos, radot neskaidrības par to, kādas juridiskās prasības jāievēro. Ir grūti izdarīt secinājumus par jauno augu pasu prasību priekšrocībām attiecībā uz RNKO, jo to respondentu skaits, kuri noteikumus atzina par efektīviem, un to respondentu skaits, kas tos uzskatīja par neefektīviem, ir līdzīgs, savukārt aptuveni trešdaļa respondentu vērtēja, ka jaunā paplašinātā augu pasu sistēma nav ne efektīva, ne arī neefektīva. Iespējams, atšķirīgie viedokļi izriet no pieejas sēklu sertifikācijai, kas ir vairākposmu process, kurš ietver oficiālas kontroles sertifikācijas procesa laikā un pēc tā. Vairāki respondenti uzskatīja, ka augu pasēs nav jāiekļauj informācija par atbilstību attiecībā uz RNKO noteiktajām prasībām, jo sēklu sertifikācijas laikā un pēc tās veiktās oficiālās kontroles jau garantē, ka tirgoto sēklu partijas ir brīvas no RNKO.

Jaunie noteikumi par augu pasēm neietekmēja RNKO oficiālo kontroļu efektivitāti, jo lielākā daļa NAAO un sertifikācijas kompetento iestāžu jau pirms Regulas (ES) 2016/2031 stāšanās spēkā attiecībā uz RNKO un KO veica vienlaicīgas oficiālās kontroles. Tikai divas NAAO un viena sertifikācijas KI paziņoja, ka tās RNKO un KO kontroles vienlaikus sāka veikt kopš Augu veselības regulas stāšanās spēkā. Vienlaicīgu RNKO un KO kontroļu skaidri saskatāmais ieguvums ir tas, ka tās galvenokārt veic viens un tas pats inspektors (91 %). Oficiālās kontroles pārsvarā veic izcelsmes vietā (82 %).

Regula (ES) 2016/2031 būtiski neietekmēja veikto RNKO oficiālo kontroļu skaitu (42 % kompetento iestāžu atbildēja, ka to oficiālo kontroļu skaits, kas ir saistītas ar augu pasēm un RNKO, joprojām ir tāds pats, savukārt 33 % respondentu paziņoja, ka pieaugums ir mazāks par 25 %). Augu pasu prasību paplašināšana nepalielināja ar RNKO saistīto prasību un pasākumu neizpildes gadījumu skaitu. Neatbilstību gadījumā lielākā daļa kompetento iestāžu informēja attiecīgo dalībvalsti un noraidīja sūtījumu. Dažas kompetentās iestādes informēja, ka veiktie pasākumi ir atkarīgi no konkrētās lietas, un citas vēl nebija saskārušās ar neatbilstošiem sūtījumiem.