/* COM/2010/0464 galīgā redakcija */ EIROPAS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda darbību 2009. gadā





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 9.9.2010 COM(2010) 464 galīgā redakcija EIROPAS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda darbību 2009. gadā EIROPAS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda darbību 2009. gadā SATURS 1. Ievads 4 2. EGF 2009. gada darbības pārskats 4 3. Turpmākie pasākumi pēc 2008. gada pārskata par EGF darbību 5 Regula (EK) Nr. 546/2009, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 1927/2006, ar ko izveido EGF 5 4. EGF 2009. gada darbības analīze 5 4.1. Saņemtie pieteikumi 5 1. tabula. 2009. gadā saņemtie pieteikumi 6 4.1.1. Saņemtie pieteikumi pa dalībvalstīm un nozarēm 7 4.1.2. Saņemtie pieteikumi pēc pieprasītās summas 7 4.1.3. Saņemtie pieteikumi pēc atbalstam pieteikto darba ņēmēju skaita 7 4.1.4. Saņemtie pieteikumi pēc pieprasītās summas uz vienu darba ņēmēju 7 4.1.5. Saņemtie pieteikumi pēc intervences kritērija 8 4.2. Lēmuma pieņemšanas par EGF pieteikumiem atvieglošana: jauna procedūra priekšlikumu iesniegšanai Padomē un Eiropas Parlamentā 8 4.3. Piešķirtais finansējums 8 2. tabula. Informācija par 2009. gadā piešķirto finansējumu 9 4.3.1. To darba ņēmēju profils, kuri guvuši labumu no EGF palīdzības 9 3. tabula. 2009. gadā piešķirtais finansējums: darba ņēmēju profils 9 4.3.2. Ar EGF palīdzību finansētās darbības 9 4. tabula. 2009. gadā finansēto darbību sadalījums, izmantojot EUROSTAT klasifikāciju 10 4.3.3. Papildināmība ar citām darbībām, kuras finansētas no struktūrfondiem, īpaši no ESF 11 4.4. EGF sasniegtie rezultāti: 2009. gadā saņemtie nobeiguma ziņojumi par finansējuma izmantošanu 12 4.4.1. No dalībvalstīm saņemtie nobeiguma ziņojumi 12 4.4.2. Iesniegto ziņojumu kopsavilkums 12 4.4.3. Nobeiguma ziņojumos izklāstītā labā prakse un pieredze 12 5. tabula. 2009. gadā saņemtajos nobeiguma ziņojumos iekļautie rezultāti 15 4.5. Finanšu pārskats 16 4.5.1. EGF piešķirtais finansējums 16 4.5.2. Tehniskās palīdzības izdevumi 17 6. tabula. Tehniskās palīdzības izdevumi 2009. gadā 17 4.5.3. Paziņotie vai izskatītie pārkāpumi 17 4.5.4. EGF finansējuma izbeigšana 18 7. tabula. 2009. gadā izbeigtās lietas 18 4.5.5. Citi atlīdzināmie izdevumi 18 4.6. Komisijas veiktie tehniskās palīdzības pasākumi 19 4.6.1. Informācija un publicitāte 19 4.6.2. Sanāksmes ar valsts iestādēm un sociālajiem partneriem 20 5. Tendences 21 1. Ievads Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1927/2006[1], lai paustu solidaritāti un sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba sakarā ar apjomīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos. Fondu izveidoja, lai saskaņotu atvērtas tirdzniecības kopīgās ilgtermiņa priekšrocības izaugsmes un nodarbinātības ziņā ar iespējamo globalizācijas negatīvo īstermiņa ietekmi, jo īpaši uz visneaizsargātāko un mazāk kvalificēto darba ņēmēju nodarbinātību. Noteikumi tika grozīti ar 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 546/2009, lai efektīvāk reaģētu uz globālo finanšu un ekonomikas krīzi (sk. 3. iedaļu). Regulas 16. pantā noteikts, ka katru gadu līdz 1. jūlijam Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu pārskatu par EGF darbību iepriekšējā gadā. Pārskatā galveno uzmanību jāpievērš EGF sasniegtajiem rezultātiem un jo īpaši jāietver informācija, kas attiecas uz iesniegtajiem pieteikumiem, pieņemtajiem lēmumiem un finansētajām darbībām, tostarp uz papildināmību ar struktūrfondiem, jo īpaši ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansētajām darbībām, un sniegtā finansējuma izbeigšanu. Tajā jādokumentē arī tie pieprasījumi, kuri tika noraidīti nepietiekama apropriāciju apjoma vai neatbilstības dēļ. 2. EGF 2009. GADA DARBīBAS PāRSKATS Komisija 2009. gadā saņēma 30 pieteikumus EGF finansējuma saņemšanai, kas bija sešas reizes vairāk nekā 2008. gadā. Sīkāka informācija par pieteikumiem ir dota 4. iedaļā un 1. tabulā. Budžeta lēmējinstitūcija pieņēma 10 lēmumus par EGF izmantošanu 2009. gadā. Astoņi no minētajiem lēmumiem attiecās uz 2009. gadā saņemtiem pieteikumiem un divi attiecās uz pieteikumiem, kas saņemti 2008. gada beigās. Informācija par piešķirto finansējumu ir izklāstīta 4. iedaļā un 2., 3. un 4. tabulā. Komisija saņēma deviņus nobeiguma ziņojumus par EGF finansējuma īstenošanu 2009. gadā. Informācija par sasniegtajiem rezultātiem ir dota 4. iedaļā un 5. tabulā. Turklāt četri iepriekšējos gados piešķirtie EGF finansiālie ieguldījumi tika izbeigti. Pēc Komisijas iniciatīvas (EGF regulas 8. panta 1. punkts) tika izvērsta tehniskā palīdzība. Informācija ir dota 4.5. un 4.6. iedaļā un 6. un 7. tabulā. 3. Turpmākie pasākumi pēc 2008. gada pārskata par EGF DARBīBU Regula (EK) Nr. 546/2009, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 1927/2006, ar ko izveido EGF[2] Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānā, ko publicēja 2008. gada 26. novembrī [3], Komisija norādīja, ka tai jāpārskata EGF noteikumi, lai Eiropas Savienība varētu palīdzēt globālās finanšu un ekonomikas krīzes skartajiem darba ņēmējiem un pievērsties viņu ilgtermiņa nodarbinātības izredzēm. Trīs nedēļas pēc veiktās analīzes par to, ko gaida galvenās EGF ieinteresētās personas (dalībvalstu un sociālo partneru organizāciju pārstāvji valsts un Eiropas līmenī) un kādas ir viņu vajadzības, Komisija pieņēma priekšlikumu grozīt EGF regulu[4], kas ietvēra šādus galvenos noteikumus: - pieteikumam vajadzīgo atlaišanas gadījumu skaita samazinājums no 1000 līdz 500 darba ņēmējiem, - īstenošanas termiņa samazināšana no 12 uz 24 mēnešiem, - līdzfinansējuma likmes palielināšana no 50 uz 75 %[5], - pagaidu atkāpe, lai ļautu pasaules finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā atlaistajiem darba ņēmējiem saņemt palīdzību, ja pieteikumi, kuru pamatā ir minētais kritērijs, tiek iesniegti pirms 2010. gada beigām3. Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, grozītā EGF Regula (EK) Nr. 546/2009 tika pieņemta 2009. gada 18. jūnijā. 4. EGF 2009. GADA DARBīBAS ANALīZE 4.1. Saņemtie pieteikumi Salīdzinot ar diviem iepriekšējiem gadiem, Komisijas saņemtie 30 pieteikumi 2009. gadā (sk. 1. tabulu) veido lielu pieaugumu, jo saņemti 28 pieteikumi tikai 8 mēnešos (no 2009. gada maija līdz decembrim, t. i., no EGF regulas grozīšanas līdz gada beigām), salīdzinot ar 14 pieteikumiem, kuri tika saņemti 24 mēnešos 2007. un 2008. gadā[6]. Pieteikumus iesniedza 13 dalībvalstis, aptverot 29 021 atlaistu darba ņēmēju un no EGF pieprasot kopā EUR 166 581 220. Uz 28 pieteikumiem, kurus iesniedza, sākot ar 2009. gada maiju, attiecās jaunie noteikumi (t. i., 65 % līdzfinansējuma likme, 24 mēnešu termiņš u. c.). Neviens pieteikums 2009. gadā netika noraidīts. Viens pieteikums tika anulēts un tādējādi to neiekļāva statistikā. 1. tabula. 2009. gadā saņemtie pieteikumi [pic] 4.1.1. Saņemtie pieteikumi pa dalībvalstīm un nozarēm 30 saņemtos pieteikumus iesniedza 13 dalībvalstis, un tie attiecās uz 17 nozarēm[7]: Austrija (viens pieteikums; autorūpniecība), Beļģija (divi pieteikumi; tekstilrūpniecība), Bulgārija (viens pieteikums; metāli), Dānija (divi pieteikumi; mehāniski/elektroniski izstrādājumi), Francija (viens pieteikums; autorūpniecība), Vācija (divi pieteikumi; mobilie tālruņi, autorūpniecība), Īrija (trīs pieteikumi; datori, kristāla stikls, gaisa kuģu tehniskā apkope), Itālija (viens pieteikums; sadzīves aparatūra), Lietuva (četri pieteikumi; sadzīves aparatūra, mēbeles, celtniecība, apģērbi), Nīderlande (astoņi pieteikumi; celtniecība, poligrāfijas rūpniecība, izdevējdarbība), Portugāle (divi pieteikumi; tekstilrūpniecība, elektroniskas iekārtas), Spānija (divi pieteikumi; keramika, namdaru un galdniecības izstrādājumi), Zviedrija (viens pieteikums; autorūpniecība). 4.1.2. Saņemtie pieteikumi pēc pieprasītās summas Dalībvalstij, kura iesniedz pieteikumu EGF atbalsta saņemšanai, jāizstrādā saskaņotu pasākumu pakete, kas vislabāk atbilst pieteikto darba ņēmēju profilam, un jāizlemj, kādu palīdzības summu pieprasīt. EGF regulā nav paredzēts pieprasāmās kopsummas maksimālais apjoms, taču, Komisijas dienestiem vērtējot pieteikumu, var rasties jautājumi, kuru dēļ dalībvalstij nāktos pārskatīt ierosināto individualizēto pakalpojumu paketi, tādējādi ietekmējot pieprasīto summu. Finansējums, ko 2009. gadā pieprasīja no EGF , bija diapazonā no EUR 258 164 līdz EUR 56 385 144 (vidēji EUR 5 552 707). 4.1.3. Saņemtie pieteikumi pēc atbalstam pieteikto darba ņēmēju skaita EGF līdzfinansēšanai ierosinātajos pasākumos pieteikto darba ņēmēju skaits bija 29 021 cilvēki (30 pieteikumi), sākot no 111 līdz 3582 darba ņēmējiem (vidēji 967 darba ņēmēji). Trīs pieteikumos bija pieteikti vairāk nekā 2000 darba ņēmēji, septiņos pieteikumos bija pieteikti no 1000 līdz 2000 darba ņēmējiem un 20 pieteikumos — mazāk nekā 1000 darba ņēmēju. Darba ņēmēju skaits, kurus skāra atlaišana, un darba ņēmēju skaits, ko pieteica EGF atbalstam, var atšķirties, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu vērst palīdzību, piemēram, uz tiem, kas saskaras ar ārkārtējām grūtībām, kuras saistītas ar palikšanu darba tirgū, un/vai tiem, kam palīdzība vajadzīga visvairāk. 4.1.4. Saņemtie pieteikumi pēc pieprasītās summas uz vienu darba ņēmēju Ierosinātās summas uz vienu darba ņēmēju 2009. gadā svārstījās no nedaudz virs EUR 500 līdz vairāk nekā EUR 15 700 (vidēji 5740 uz vienu darba ņēmēju). Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts var pēc savas izvēles ierosināt individuālo pakalpojumu paketi, ko tā sniedz attiecīgajiem atlaistajiem darba ņēmējiem, ievērojot EGF regulas noteikumus. Tādējādi summa, ko pieprasa uz vienu atlaisto darba ņēmēju, var svārstīties atkarībā no atlaišanas gadījuma nopietnības, no situācijas tajā darba tirgū, kurā veikta atlaišana, no pieteikto darba ņēmēju individuālajiem apstākļiem, no pasākumiem, kurus dalībvalsts jau veikusi, un no pakalpojumu sniegšanas izmaksām attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā. 4.1.5. Saņemtie pieteikumi pēc intervences kritērija No iesniegtajiem pieteikumiem 24 (80 %) attiecās uz atbalsta sniegšanu darba ņēmējiem, kas atlaisti tieši globālās finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā (grozītās regulas 1.a pants), kamēr pārējie seši pieteikumi (20 %) bija ierosināti, pamatojoties uz apjomīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas rezultātā . No iesniegtajiem pieteikumiem 11 pieteikumu pamatā bija EGF regulas 2. panta a) apakšpunkts un 13 pieteikumu pamatā bija 2. panta b) apakšpunkts. No sešiem priekšlikumiem ar atsauci uz 2. punkta c) apakšpunktu (visos šajos pieteikumos tika minēti „ārkārtas apstākļi”) pusē bija norādīts, ka 2. panta a) apakšpunkta nosacījumi nav pilnībā izpildīti, bet atlikušajā pusē teikts, ka nav pilnībā izpildīti 2. panta b) apakšpunkta nosacījumi. 4.2. Lēmuma pieņemšanas par EGF pieteikumiem atvieglošana: jauna procedūra priekšlikumu iesniegšanai Padomē un Eiropas Parlamentā 2009. gada beigās EGF lēmumu pieņemšanas process tika vienkāršots: Komisija likvidēja vienu no prasītajiem pasākumiem, apvienojot divas procedūras vienā, par kuru kopīgi ir atbildīgi nodarbinātības un budžeta komisāri. Rezultātā priekšlikumi budžeta lēmējinstitūcijai ietver pieteikuma novērtējumu, ko Komisija izsniedz kā paskaidrojuma rakstu. Vidēji tas ietaupītu 22 dienas, un ir cerība, ka apspriedes Eiropas Parlamentā un Padomē būs vienmērīgākas un pārskatāmākas. 4.3. Piešķirtais finansējums Budžeta lēmējinstitūcija 2009. gadā pieņēma 10 lēmumus par EGF izmantošanu, lai līdzfinansētu aktīva darba tirgus politikas pasākumus (sk. 2., 3. un 4. tabulu). Astoņi minētie pieteikumi tika iesniegti 2009. gadā un divi minētie pieteikumi saņemti 2008. gada decembra beigās. Piešķirtais finansējums attiecās uz 10 938 atlaišanas gadījumiem astoņās dalībvalstīs, kur izmaksātā kopsumma no EGF bija EUR 52 349 047 (10,5 % no gada maksimālās EGF pieejamās summas). Vidējā summa uz vienu darba ņēmēju bija EUR 4786. No 10 apstiprinātajiem pieteikumiem seši bija iesniegti 2009. gada 1. maijā vai pēc tam, t. i., saskaņā ar jaunajiem noteikumiem. Budžeta lēmējinstitūcija nenoraidīja nevienu priekšlikumu, kuru tai iesniedza Komisija par finansējuma piešķiršanu no EGF . 2. tabula. Informācija par 2009. gadā piešķirto finansējumu [pic] 4.3.1. To darba ņēmēju profils, kuri guvuši labumu no EGF palīdzības Pieteikto darba ņēmēju profils (dzimums, ES/cita pilsonība, vecuma grupa, veselības/spēju statuss) ir dots 3. tabulā. 3. tabula. 2009. gadā piešķirtais finansējums: darba ņēmēju profils [pic] 4.3.2. Ar EGF palīdzību finansētās darbības Regulas Nr. 1927/2006 3. pantā paredzēts, ka EGF var līdzfinansēt tikai aktīva darba tirgus pasākumus, lai palīdzētu atlaistajiem darbiniekiem atgriezties darbā. Turklāt tajā norādīts, ka EGF drīkst finansēt dalībvalstu sagatavošanās, vadības, informācijas, publicitātes un kontroles pasākumus finansējuma izmantošanai (tehniskā palīdzība). Pasākumi, kurus apstiprināja 10 EGF piešķirtajos finansējumos 2009. gadā, lai 10 938 atlaistus darba ņēmējus reintegrētu darba tirgū, ietvēra galvenokārt apmācību un pārkvalifikāciju, dienas naudu, piedaloties apmācībā vai citos aktīva darba tirgus pasākumos, pabalstus mācībām, palīdzību darba meklēšanā un lietu vadību. Ierosināto darbību, tostarp tehniskās palīdzības aplēsto izmaksu sadalījums ir dots 4. tabulā. 4. tabula. 2009. gadā finansēto darbību sadalījums, izmantojot EUROSTAT klasifikāciju[8] Darba tirgus politikas (DTP) intervenču sadalījums, izmantojot EUROSTAT klasifikāciju | EGF aplēstās izmaksas + dalībvalstis (EUR) | % no kopsummas | DTP pakalpojumi | 12 954 880 | 1 | Individuāla palīdzība darba meklēšanā un lietu vadība, kā arī vispārējas informācijas pakalpojumi (profesionālā orientācija, prasmju sertifikācija, personalizēti rīcības plāni u. c.; atklāti informācijas pakalpojumi darba meklētājiem) | 9 406 680 | 10,91 % | Pabalsti darba meklēšanai | 174 600 | 0,20 % | Mobilitātes pabalsti | 2 528 400 | 2,93 % | Citi pabalsti (piemēram, mācību prakses shēmas) | 845 200 | 0,98 % | DTP pasākumi | 69 664 315 | 2 | Apmācība un pārkvalifikācija | 35 806 540 | 41,51 % | Pabalsti mācībām | 12 579 650 | 14,58 % | Dienas nauda, piedaloties apmācībā vai citos aktīva darba tirgus pasākumos | 13 077 200 | 15,16 % | 3 | Darba rotācija un darba dalīšana | Nepiemēro | Nepiemēro | 4 | Iniciatīvas saistībā ar nodarbinātību un pieņemšanu darbā | 2 577 500 | 2,99 % | 5 | Atbalstīta nodarbinātība un rehabilitācija | 281 600 | 0,33 % | 6 | Tieša darbavietu izveide | 594 000 | 0,69 % | 7 | Iniciatīvas saistībā ar uzņēmējdarbības uzsākšanas veicināšanu | 4 747 825 | 5,50 % | Tehniskā palīdzība (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pants) | 3 63 200 | 4,21 % | Kopā | 86 254 395 | 100 % | 4.3.3. Papildināmība ar citām darbībām, kuras finansētas no struktūrfondiem, īpaši no ESF EGF ir izveidots, lai paaugstinātu nodarbinātību un nodrošinātu ātru reintegrāciju darba tirgū, izmantojot aktīva darba tirgus pasākumus, tādējādi papildinot ESF, kas ir ES galvenais instruments šajā jomā. To papildināmība ir spēja risināt šos jautājumus divās dažādās laika perspektīvās: kamēr EGF nodrošina pielāgotu palīdzību atlaistajiem darba ņēmējiem, atsaucoties uz Eiropas mēroga masveida atlaišanas gadījumiem, ESF atbalsta stratēģiskus ilgtermiņa mērķus (piemēram, cilvēkkapitāla palielināšana, pārmaiņu pārvaldīšana), izmantojot daudzgadu programmas. Ņemot vērā pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes sociālo ietekmi, sekojot Komisijas priekšlikumam, abu fondu darbība tika grozīta 2009. gadā, lai nodrošinātu, ka tie elastīgāk reaģē uz krīzes ietekmi. Izšķirošais kritērijs ir pieejamo instrumentu un pasākumu potenciāls, lai efektīvi palīdzētu darba ņēmējiem. EGF līdzfinansētās saskaņotās personalizēto pakalpojumu paketes saturam vajadzētu būt saskaņotam ar citām darbībām un tās papildināt . Tas nozīmē, ka EGF darbības nedrīkst aprobežoties ar parastiem kursiem, kuri darba ņēmējiem jāsaņem jebkurā gadījumā. No otras puses, dalībvalstu pienākums nav izgudrot pilnīgi jaunas darbības, un EGF finansējuma saņemšanai var pieteikt jau esošas pakalpojumus. EGF ir prakse piedāvāt dažādus pakalpojumus, kas ietver pilnīgi jaunas darbības, kuras ir jaunas attiecīgajiem darba ņēmējiem vai tiek piedāvātas viņiem jaunās kombinācijās, un darbības, kuras viņiem nebūtu pieejamas parastos apstākļos (piemēram, 2. un 3. līmeņa apmācība). Labs piemērs veiksmīgai ESF un EGF papildināmībai ir Nokia lieta, ko iesniedza Vācija. Pieteikumā bija nošķirtas EGF pakete un sākotnējā aktīva darba tirgus pasākumu pakete, ko finansēja ESF un valsts publiskais un privātais līdzfinansējums. Sākotnējā pakete, ko līdzfinansēja ESF, ietvēra pārejas uzņēmuma ( Transfergesellschaft ) izveidi un pasākumus profila veidošanai, profesionālo orientāciju, individuālas konsultācijas, nodarbības darbā iekārtošanas jomā un īstermiņa kvalifikācijas celšanas kursus atbilstīgi ESF Federālā nodarbinātības biroja pamatnostādnēm. EGF aktīva darba tirgus pasākumu pakete tika izveidota kā papildinājums iepriekš aprakstītajai ESF paketei, tādējādi nodrošinot papildināmību ar citiem pasākumiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Vēl viens veiksmīgs papildināmības piemērs ir Zviedrijas iesniegtā Volvo lieta (EGF/2009/007): darba ņēmēji, kurus tā vietā, lai atlaistu, pārkvalificēja jaunu uzdevumu veikšanai uzņēmumā, saņēma atbalstu, ko līdzfinansēja ESF, kamēr tie darba ņēmēji, kuri tika atlaisti, saņēma palīdzību ar EGF saskaņotās personalizētās pakalpojumu paketes starpniecību. Dalībvalstis ir centušās izvairīties no dubultas finansēšanas, izmantojot Kopienas finanšu instrumentus, kā noteikts EGF regulas 6. panta 5. punktā. 4.4. EGF sasniegtie rezultāti: 2009. gadā saņemtie nobeiguma ziņojumi par finansējuma izmantošanu Galvenais informācijas avots par EGF sasniegtajiem rezultātiem ir nobeiguma ziņojumi, ko iesniedza dalībvalstis saskaņā ar regulas 15. pantu. 4.4.1. No dalībvalstīm saņemtie nobeiguma ziņojumi 2009. gadā Komisija saņēma deviņus nobeiguma ziņojumus, sešus par 2007. gadā iesniegtajiem pieteikumiem un trīs par 2008. gadā saņemtajiem pieteikumiem (sk. 5. tabulu). 4.4.2. Iesniegto ziņojumu kopsavilkums Deviņos noslēguma ziņojumos tika konstatēts, ka īstenošanas termiņa beigās 3717 darba ņēmēji (40,1 %) bija atraduši jaunu darbu. Pārējie bija bezdarbnieki (2219 cilvēki jeb 24 %), ekonomiski neaktīvi (893 cilvēki jeb 9,6 %) vai arī dalībvalsts nebija norādījusi viņu nodarbinātības statusu (2439 cilvēki jeb 26,3 %). 4.4.3. Nobeiguma ziņojumos izklāstītā labā prakse un pieredze Papildus panākumiem, kas gūti, palīdzot atgriezties darbā, dalībvalstis norādīja, ka EGF finansējums bija devis iespēju dalībvalstīm sniegt intensīvāku atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem un pagarināt to atbalsta termiņu, kas būtu bijis pieejams bez EGF finansējuma. Dažas dalībvalstis (Somija, Malta, Portugāle) uzskatīja, ka īstenošanas termiņš, kas visos šajos gadījumos bija 12 mēneši, nav pietiekams, jo īpaši pasākumiem, kas attiecas uz uzņēmējdarbības veicināšanu un uzņēmuma darbības uzsākšanu. Šobrīd nevar iegūt sīkāku informācijas sadalījumu pēc dzimuma, vecuma grupas, izglītības līmeņa, valstspiederības utt. Turpmāk tas tiks darīts katrā atsevišķā gadījumā un arī būs ietverts vidēja termiņa EGF vērtējumā. EGF/2007/004 Perlos /Somija No 921 darba ņēmēja, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 56,9 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu. Apmācība jaunam, pieprasītam amatam bija ievērojams ieguvums ne tikai darba ņēmējiem, bet arī nomaļajam reģionam kopumā, kuru apdraudēja iedzīvotāju skaita samazināšanās. Attīstība un plaša ieinteresēto personu tīkla uzturēšana atbalstīja atlaistos darba ņēmējus un palīdzēja tiem ātrāk atgriezties darba vidē. Laicīga sadarbība ar Komisiju ļāva izstrādāt vērienīgāku pasākumu paketi darba ņēmējiem, nekā tas būtu bijis iespējams citos apstākļos. Nobeiguma ziņojums ietvēra lietas SWOT (priekšrocību, trūkumu, iespēju un apdraudējuma) analīzi, kas varētu palīdzēt, plānojot turpmākās lietas. EGF līdzfinansētie pasākumi deva iespēju Ziemeļkarēlijas iestādēm izstrādāt ārkārtas rīcības plānus turpmākajiem liela mēroga atlaišanas gadījumiem. EGF/2007/006 Piemonte /Itālija No 1298 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 48,9 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 5 darba ņēmēji, kuri izveidoja savus uzņēmumus). Netika ziņots par to, kāds ir pārējo 51,1 % nodarbinātības statuss. Intervencē īpašu uzmanību pievērsa tām iniciatīvām, kas paredzētas sievietēm un darba ņēmējiem vecumā virs 55 gadiem, lai nodrošinātu viņi līdzdalību un palikšanu darba tirgū. Liela daļa darba ņēmēju vecumā virs 40 gadiem varēja atrast jaunu darba vietu, un ar minēto pasākumu palīdzību tika sasniegti īpaši labi rādītāji attiecībā uz vecāka gadagājuma darba ņēmēju atgriešanos darbā attiecīgajā jomā. Pateicoties pārkvalifikācijai, darba ņēmēji no tekstilrūpniecības tika pārvietoti uz citām konkurētspējīgākām ražošanas nozarēm. EGF/2007/005 Sardegna /Itālija Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju 6,2 % no 1044 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 1 darba ņēmējs, kurš izveidoja savu uzņēmumu). Netika ziņots par to, kāds ir pārējo 93,8 % nodarbinātības statuss. EGF/2007/007 Lombardia /Itālija No 1215 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 45,8 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu. Netika ziņots par to, kāds ir pārējo 54,2 % nodarbinātības statuss. EGF/2008/001 Toscana /Itālija No 1352 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 65,6 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 2 darba ņēmēji, kuri izveidoja savus uzņēmumus) un 26 % no darba ņēmējiem bija bezdarbnieki vai ekonomiski neaktīvi. Netika ziņots par to, kāds ir pārējo 8 % nodarbinātības statuss. Attiecībā uz iepriekš minētajām trīs lietām Itālijas iestādes iesniegs papildu informāciju, lai dotu iespēju Komisijai izdarīt secinājumus par EGF intervences panākumiem. EGF/2007/008 Textiles /Malta No 672 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 65,5 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 24 darba ņēmēji, kuri izveidoja savus uzņēmumus). Intervence izpaudās tā, ka krīzes skartie darba ņēmēji saņēma personalizētāku palīdzību, lai atgrieztos darba tirgū. Rezultātā darba ņēmēji saskārās ar mazāku skaitu sociālo un ekonomisko grūtību. Malta uzskatīja, ka profesionālā orientācija ir ļoti lietderīga, jo tā mudināja daudzus darba ņēmējus, kuri nebija pārliecināti, ka viņi var atrast darbu citās nozarēs, apsvērt iespēju strādāt ārpus tekstilrūpniecības nozares. Lielākajai daļai darba ņēmēju bija ierobežotas tālāk nododamas prasmes, tāpēc algas subsīdija pamudināja darba devējus piedāvāt viņiem darbu. Par sasniegumu tika uzskatīta arī uzņēmējdarbības uzsākšanas dotāciju shēmas izmantošana. EGF/2007/010 Lisabona-Alentejo /Portugāle No 558 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 19,5 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 11 darba ņēmēji, kuri izveidoja savus uzņēmumus). Aplūkojot šo diezgan nelielo darba ņēmēju skaitu, jāņem vērā autorūpniecības nozares strukturālās problēmas, kuras radās pirms finanšu un ekonomiskās krīzes un saasinājās tās ietekmē. Jauno reģistrēto automašīnu skaits 2008. gada pēdējā ceturksnī Eiropā, kad beidzās pasākumi, samazinājās vidēji par 20 %[9]. Neraugoties uz šo nelabvēlīgo situāciju, individuālo prasmju atzīšanas un apstiprināšanas programmas darba ņēmējiem ar viszemāko izglītības līmeni deva labāku stimulu, lai atrastu jaunu darbu. EGF pasākumi tika lietderīgi papildināti ar citiem pasākumiem, tostarp dažiem, ko līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds. EGF/2008/002 Delph i/Spānija No 1589 darba ņēmējiem, kas guva labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 10,7 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 8 darba ņēmēji, kuri izveidoja savus uzņēmumus). Saskaņā ar nobeiguma ziņojumu, aplūkojot šo nelielo skaitu, jāņem vērā straujo darba tirgus stāvokļa pasliktināšanos Andalūzijā šajā laikā. 2009. gada februārī, kad īstenošanas termiņš beidzās, nodarbinātības līmenis bija par 6,6 % zemāks nekā 2008. gada februārī. Spānijas iestādes līdz 2009. gada 31. jūlijam turpināja nodrošināt apmācību pasākumus konkrētām mērķa grupām, izmantojot pašu līdzekļus. Neraugoties uz nelabvēlīgo ekonomikas stāvokli, 600 atlaistajiem Delphi darba ņēmējiem bija labas izredzes atgriezties darba tirgū līdz 2009. gada jūlija beigām. EGF/2008/003 Alytaus Tekstile /Lietuva No 619 darba ņēmējiem, kas guvuši labumu no EGF līdzfinansētajiem pasākumiem, 53,3 % līdz īstenošanas termiņa beigām atkal bija atraduši darbu (tostarp 11 darba ņēmēji, kuri izveidoja savus uzņēmumus). 5. tabula. 2009. gadā saņemtajos nobeiguma ziņojumos iekļautie rezultāti [pic] 4.5. Finanšu pārskats 4.5.1. EGF piešķirtais finansējums Budžeta lēmējinstitūcija 2009. gadā piešķīra 10 finansējumus EGF atbalstam kopsummā par EUR 52 349 047 , kas bija 10,5 % no maksimālā ikgadējā pieejamā apjoma (2. tabula). Visi 10 maksājumi tika veikti no 2009. gada budžeta, lai gan 6 maksājumus izsniedza 2010. gada sākumā. Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma[10] 28. pantu, kurā paredzēta EGF budžeta sistēma, EGF nedrīkst pārsniegt maksimālo ikgadējo summu EUR 500 miljonu apmērā, ko var saņemt no jebkuras rezerves, kas pastāv iepriekšējā gada kopējo izdevumu maksimālajā apjomā, un/vai no divu iepriekšējo gadu anulētajām saistību apropriācijām, izņemot tās, kas atteicas uz finanšu sistēmas 1.B pozīciju. Turklāt EGF regulas 12. pantā norādīts, ka vismaz 25 % no maksimālās ikgadējās summas jābūt pieejamiem katra gada 1. septembrī, lai segtu vajadzības, kas rodas līdz gada beigām. Saistību apropriācijas finansējumam, kas piešķirts 2009. gadā, tika pārvestas no rezervēm uz EGF budžeta pozīciju. 2009. gadā maksājumu apropriācijas tika saņemtas no ESF budžeta „politikas radniecības” dēļ, ņemot vērā, ka ikgadējās prasības EGF jomā līdz šim ir bijušas apmēram 1 % apmērā no ESF finanšu dotācijas. Lai izvairītos no pārpratumiem par budžeta līdzekļu izlietojumu saskaņā ar dažādiem instrumentiem, Komisija 2009. gadā sāka meklēt alternatīvu līdzekļu ieguves avotu maksājumu apropriācijām, kur vien tas iespējams un kur tas ir saprātīgi, un ja tas nedraud aizkavēt pārveduma pieprasījuma apstrādi. Ir dažādi skaidrojumi , kāpēc 2009. gadā tika izmantoti tikai 10,5 % no maksimālās ikgadējās pieejamās summas : tikai 13 dalībvalstis pieteicās uz EGF atbalstu, un process, sākot ar pieteikuma sastādīšanu, tā apstrādi un beidzot ar galīgā lēmuma saņemšanu no budžeta lēmējinstitūcijas, var būt garš un sarežģīts. Nepieteikšanās iemesli uz EGF atbalstu ir šādi: dalībvalstis dod priekšroku ESF izmantošanai, jo īpaši gadījumos, kad ESF intervences likme ir augstāka nekā EGF likme; grūtības, kas rodas līdzīga valsts finansējuma meklējumos fiskālā gada vidū; darbinieku trūkums centrālajā līmenī un EGF procedūru piemērošanas pieredzes trūkums; ilgi finansiālas nenoteiktības laika posmi, gaidot lēmumu no budžeta lēmējinstitūcijas; un politisks lēmums par EGF neizmantošanu. Ir pierādījumi, ka dažas dalībvalstis gaidīja, līdz stāsies spēkā grozītā EGF regula, lai iesniegtu savus pieteikumus. Paplašinoties pieredzei, turpmāk dalībvalstis varēs vieglāk izstrādāt un iesniegt EGF pieteikumus. Ir cerība, ka vienkāršots novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas process, ko ieviesa 2009. gada beigās (sk. 4.2. iedaļu), palīdzēs padarīt EGF efektīvāku. 4.5.2. Tehniskās palīdzības izdevumi Saskaņā ar EGF regulas 8. panta 1. punktu līdz 0,35 % no gadā pieejamajiem finanšu līdzekļiem (maksimāli EUR 1,75 miljoni) var tikt piešķirti tehniskās palīdzības veidā (pēc Komisijas iniciatīvas) tādiem pasākumiem kā informācijas, administratīvais un tehniskais atbalsts, uzraudzība, revīzija, kontrole un to pasākumu novērtēšana, kas nepieciešami EGF regulas īstenošanai. 2009. gadā EUR 690 000 tika izsniegti tehniskajai palīdzībai[11], kas ietver 6. tabulā uzskaitītos pasākumus. Tika izmantota budžeta pozīcija EGF tehniskajai palīdzībai (04.010414). Pārējie EUR 1 060 000, kurus bija iespējams saņemt tehniskajai palīdzībai šajā gadā, netika pieprasīti. 6. tabula. Tehniskās palīdzības izdevumi 2009. gadā Tehniskā palīdzība 2009. gadā Apraksts un Komisijas ierosinātās summas | Izlietotais finansējums | EUR | EUR | Informācija (piemēram, tīmekļa vietne, publikācijas un audiovizuālie pasākumi) | 160 000 | 67 069,39 | Administratīvais un tehniskais atbalsts: - tikšanās ar EGF kontaktpersonām, - paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm (kontaktu dibināšanas pasākumi) | 70 000 160 000 | 40 200,00 99 539,48 | Novērtēšana (sagatavošanas pasākumi vidēja termiņa EGF novērtējumam, kā noteikts EGF regulas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā) | 300 000 | EUR 0 (šīs darbības tiks veiktas 2010. gadā) | Uzraudzība, revīzija un kontrole: finansējums šīm kategorijām netika izmantots (2009. gadā veiktās revīzijas finansēja no citiem Eiropas Komisijas avotiem) | Kopā | 690 000 | 206 808,87 | 4.5.3. Paziņotie vai izskatītie pārkāpumi 2009. gadā nebija ziņojumu par pārkāpumiem saskaņā ar EGF regulu. 2009. gadā arī netika izskatīts neviens pārkāpums saskaņā ar EGF regulu. 4.5.4. EGF finansējuma izbeigšana EGF regulas 15. panta 2. punktā ir noteiktas procedūras EGF finansējuma piešķiršanas izbeigšanai. Pirmie četri EGF finansējumi tika izbeigti 2009. gadā. 7. tabula. 2009. gadā izbeigtās lietas (visas summas EUR) | EGF/2007/001 Peugeot/Francija | EGF/2007/003 BenQ/Vācija | EGF/2007/004 Perlos/Somija | EGF/2007/008 Malta textiles/ Malta | Pieteikuma iesniegšanas datums | 9.3.2007. | 27.6.2007. | 18.7.2007. | 12.9.2007. | Budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinājuma saņemšanas gads | 2007 | 2007 | 2007 | 2008 | Nobeiguma ziņojuma iesniegšanas termiņš | 8.9.2008. | 26.12.2008. | 17.1.2009. | 11.3.2009. | Datums vēstulei par finansējuma piešķiršanas izbeigšanu | 18.11.2009. | 1.9.2009. | 1.9.2009. | 25.6.2009. | Piešķirtais EGF finansējums (50 %) | 2 558 250 | 12 766 150 | 2 028 538 | 681 207 | Apstiprinātā faktisko izdevumu EGF daļa (50 %), kā norādīts nobeiguma ziņojumos | 2 353 583 | 10 273 723 | 1 321 253 | 318 920 | 2009. gadā Komisijai atmaksātais neizlietotais finansējums | 204 667 | 2 492 427 | 707 285 | 362 287 | 2009. gada budžetā atmaksātā neizlietotā finansējuma kopsumma par šīm četrām lietām ir EUR 3 766 666. Tam, ka dalībvalstis neizmantoja visu EGF piešķirto finansējumu, ir dažādi iemesli. Lai gan dalībvalstis tiek mudinātas veidot reālas budžeta tāmes ierosinātajai saskaņoto personalizēto pakalpojumu paketei, var izrādīties, ka ne visi prasītie līdzekļi ir vajadzīgi pasākumu īstenošanā. Dažos gadījumos to darba ņēmēju skaits, kuriem vajadzīga palīdzība, var būt novērtēts par augstu (piemēram, to darba ņēmēju skaits, kuri var atrast jaunu darbu bez EGF atbalsta, var būt lielāks, nekā sākotnēji paredzēts), daži darba ņēmēji var izvēlēties zemāku, nevis augstāku izmaksu pasākumus, vai daži var piedalīties pasākumā īsāku laika posmu, nekā paredzēts, jo ir atraduši jaunu darbu. Vēl viens iemesls, kāpēc izdevumi ir mazāki, var būt kavējumi pasākumu uzsākšanā. Gaidāms, ka pasākumu iekļaušana budžetā un darba ņēmēju līdzdalības prognozēšana, ko veic dalībvalstis, pilnveidosies, iegūstot pieredzi. 4.5.5. Citi atlīdzināmie izdevumi Papildus atmaksājamajām summām, kas attēlotas 7. tabulā viens EGF 2007. gadā piešķirtais finansējums tika atmaksāts Komisijai pilnībā: EUR 1 258 030 par pieteikumu EGF/2007/002 ( Renault ), kuru Francijas iestādes anulēja 2009. gadā. Vācijas iestādes papildus atguva EUR 1 588,55 procentos, ko tās atmaksāja Komisijai. 4.6. Komisijas veiktie tehniskās palīdzības pasākumi 4.6.1. Informācija un publicitāte Tīmekļa vietne Saskaņā ar EGF regulas 9. pantu Komisija „izveido tīmekļa vietni, visās Kopienas valodās sniedzot informāciju par EGF, kā arī norādījumus par pieprasījumu iesniegšanu, jaunāko informāciju par apstiprinātajiem un noraidītajiem pieprasījumiem un uzsverot budžeta lēmējinstitūcijas lomu”. Saskaņā ar 9. panta prasībām EGF tīmekļa vietnei ( http://ec.europa.eu/egf ), ko izveidojusi Komisija, jābūt pieejamai 22 Kopienas valodās (visās, izņemot īru valodu). 2009. gadā tika uzlabota vietnes izmantojamība. Šo uzlabojumu rezultātā 2009. gadā vietnes apmeklētāju un apmeklēto lapu skaits pieauga par attiecīgi 120 % un 138 %. EGF tīmekļa vietnē 83 719 apmeklētāji bija apskatījuši 195 768 lapas. Ziņu videoizlaidums ( VNR ) Ziņu videoizlaidums ( VNR ) kļuva pieejams audiovizuālajiem saziņas līdzekļiem visās 27 dalībvalstīs. Tajā tika izveidotas 28 oriģinālas pārraides (19 televīzijas stacijās, 8 radio stacijās, 1 tiešsaistes avīzē) 9 dalībvalstīs (Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Malta, Rumānija un Slovēnija) un 3 valstīs, kuras nav ES dalībvalstis (Melnkalne, Krievija un Kongo). Šo pārraižu auditorija bija vismaz 7 164 750[12] cilvēki. Eirobarometrs Eirobarometra speciālais izlaidums par Eiropas nodarbinātību un sociālo politiku (2009. gada jūnijs) ietvēra jautājumu par EGF, kurš jau tika uzdots Eirobarometra pētījumā Nr. 70 (2008. gada oktobris), lai pārbaudītu informētību par fondu. Atbildot uz jautājumu „Vai esat dzirdējis vai lasījis par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, kas palīdz globalizācijas upuriem?”, varēja izvēlēties kādu no šīm atbildēm: „Jā, un esmu par to ļoti labi informēts” vai „Jā, bet neesmu īpaši labi par to informēts”, vai „Nē, nekad neesmu par to ne dzirdējis, ne lasījis”. 2009. gada rezultāti uzrāda nelielu uzlabojumu informētības līmenī par fondu, salīdzinot ar iepriekšējo gadu: visā ES 26 % respondentu bija dzirdējuši par EGF un 4 % apgalvoja, ka ir par to ļoti labi informēti. No aptaujātajiem 71 % atbildēja, ka viņi nekad nav dzirdējuši par EGF — šī daļa arvien vēl ir liela, un salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu te nav vērojami uzlabojumi. Citas 2009. gadā veiktās reklāmas darbības 2009. gadā tika izdoti dažādu formātu EGF plakāti visās ES valodās, kā arī ķīniešu, turku, arābu un urdu valodā. Valsts nodarbinātības dienestos visā ES un sabiedrībā tika izplatīti 57 000 šo plakātu. Komisijas žurnāla par nodarbinātību un sociālajām lietām „Sociālā programma” 2009. gada marta izdevumā tika ziņots gan par EGF, gan par Eiropas Sociālo fondu kā par instrumentiem, kuri var palīdzēt mazināt finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz darba tirgu. Komisija aplūkoja papildu izplatīšanas kanālus, lai sniegtu informāciju par EGF, piemēram, izmantojot „Social Europe” sadaļu vietnē Facebook . 4.6.2. Sanāksmes ar valsts iestādēm un sociālajiem partneriem Ekspertu grupas sadarbībai ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda kontaktpersonām, kurā ir dalībvalstu pārstāvji, ceturtā sanāksme notika 2009. gada 9. jūlijā Briselē. 2009. gada 11. decembrī Maltā notika EGF sadarbības seminārs par EGF īstenošanu dalībvalstīs, lai uzsvērtu labo praksi un apspriestu īstenošanu, kā arī pārējos jautājumus un problēmas. Pasākums izrādījās ļoti lietderīgs. 5. Tendences Pieaugot EGF lietu skaitam, ir pieejams lielāks datu daudzums, lai noteiktu pieteikumos vērojamās tendences un iegūtu pārskatu par fonda darbības virzienu. Pašlaik Komisija izmanto datus par 2007., 2008., 2009. gadu un daļu no 2010. gada un, ņemot par pamatu šo materiālu, var jau minēt dažus piemērus. Dati, kas apkopoti trijās turpmāk attēlotajās diagrammās, attiecas uz 57 pieteikumiem, kuri saņemti līdz 2010. gada 30. aprīlim. 1. diagramma. Pieteikto darba ņēmēju skaits dalībvalstī [pic] Itālija, kas pieteikusi atbalstam kopā 8300 darba ņēmējus, atrodas dalībvalstu saraksta pirmajā vietā, kamēr Čehijas Republika un Bulgārija katra pieteikusi apmēram 650 darba ņēmējus. 2. diagramma. Pieteikto darba ņēmēju skaits pa nozarēm [pic] Iesaistīto nozaru vidū pirmo un galveno vietu ieņem autorūpniecības nozare, kurā pieteikti vairāk nekā 12 000 darba ņēmēju, tai seko tekstilrūpniecība ar vairāk nekā 11 000 darba ņēmēju[13]. 3. diagramma. Vidējās EGF atbalsta summas pa nozarēm [pic] 3. diagrammā ir attēlots vidējais EGF atbalsts vienam darba ņēmējam dažādās nozarēs. Darba ņēmēji nozarēs „Gaisa kuģu tehniskā apkope” un „Metāli” saņēma vislielākās vidējā EGF atbalsta summas (apmēram EUR 10 000 vienam darba ņēmējam), pēc tam seko nozare „Autorūpniecība” (gandrīz EUR 8000 vienam darba ņēmējam) un nozare „Mehāniski/elektroniski izstrādājumi” (vairāk nekā EUR 7000 vienam darba ņēmējam). Vismazākās vidējās summas (apmēram EUR 1000 vienam darba ņēmējam) ir nozarēs „Apģērbi”, „Celtniecība”, „Mēbeles” un „Mazumtirdzniecība”. Ieinteresētie lasītāji vairāk rezultātu un tendenču var atrast „EGF statistikas apkopojumā par 2007.–2010. gadu”, kas pieejams pēc pieprasījuma EGF tīmekļa vietnē (http//ec.europa.eu/egf), sākot no 2010. gada vasaras. 1. pielikums Autorūpniecība (NACE: Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana, atsauces nr. 29) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2007/001 | FR | Peugeot | EGF/2007/010 | PT | Lisboa-Alentejo | EGF/2008/002 | ES | DELPHI | EGF/2008/004 | ES | Castilla Leon | EGF/2009/007 | SE | Volvo | EGF/2009/009 | AT | Steiermark | EGF/2009/013 | DE | Karmann | EGF/2009/019 | FR | Renault | EGF/2010/002 | ES | Cataluña | EGF/2010/004 | PL | Wielkopolskie | Tekstilrūpniecība (NACE: Tekstilizstrādājumu ražošana, atsauces nr. 13) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2007/005 | IT | Sardegna | EGF/2007/006 | IT | Piemonte | EGF/2007/007 | IT | Lombardia | EGF/2008/001 | IT | Toscana | EGF/2008/003 | LT | Alytaus tekstilė | EGF/2008/005 | ES | Catalonia | EGF/2009/001 | PT | North/Centre | EGF/2009/004 | BE | Oost-West Vlaanderen | EGF/2009/005 | BE | Limburg | EGF/2010/009 | ES | Valencia | Mobilie tālruņi (NACE: Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana, atsauces nr. 26) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2007/003 | DE | BenQ | EGF/2007/004 | FI | Perlos | EGF/2009/002 | DE | Nokia | Apģērbi (NACE: Apģērbu ražošana, atsauces nr. 14) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2007/008 | MT | Textiles | EGF/2009/018 | LT | Wearing apparel | EGF/2010/003 | ES | Galicia | EGF/2010/014 | SI | Mura | Sadzīves aparatūra (NACE: Elektroiekārtu ražošana, atsauces nr. 27) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/006 | IT | Gruppo Merloni | EGF/2009/010 | LT | AB Snaige | Mehāniski/elektroniski izstrādājumi (NACE: Mehānismu un darba mašīnu ražošana, atsauces nr. 28) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/015 | DK | Danfoss Group | EGF/2009/031 | DK | Linak | EGF/2010/001 | DK | Nordjylland | EGF/2010/006 | PL | H.Cegielski-Poznań | EGF/2010/013 | PL | Podkarpackie | Poligrāfijas rūpniecība (NACE: Poligrāfija un ierakstu reproducēšana, atsauces nr. 18) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/026 | NL | Noord Holland and Utrecht | EGF/2009/027 | NL | Noord Brabant and Zuid Holland | EGF/2009/028 | NL | Limburg | EGF/2009/029 | NL | Gelderland and Overijssel | EGF/2009/030 | NL | Drenthe | Datori (NACE: Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana, atsauces nr. 26) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/008 | IE | Dell | Elektroniskas iekārtas (NACE: Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana, atsauces nr. 26) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/023 | PT | Qimonda | EGF/2010/008 | AT | AT&S | EGF/2010/011 | NL | NXP Semiconductors | Keramika (NACE: Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana, atsauces nr. 23) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/014 | ES | Valencia | Celtniecība (NACE: Ēku būvniecība, atsauces nr. 41) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/011 | NL | Heijmans | EGF/2009/017 | LT | Celtniecība | Metāli (NACE: Metālu ražošana, atsauces nr. 24) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/022 | BG | Kremitkovtsi AD | EGF/2010/007 | AT | Steiermark-Niederoesterreich | Gaisa kuģu tehniskā apkope (NACE: Iekārtu un ierīču remonts un uzstādīšana, atsauces nr. 33) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/021 | IE | SR Technics | Izdevējdarbība (NACE: Izdevējdarbība, atsauces nr. 58) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/024 | NL | Noord Holland and Zuid Holland | EGF/2009/025 | NL | Noord Brabant | Mēbeles (NACE: Mēbeļu ražošana, atsauces nr. 31) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/016 | LT | Mēbeles | Mazumtirdzniecība (NACE: Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus, atsauces nr. 47) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2010/010 | CZ | Unilever | Vairumtirdzniecība (NACE: Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus, atsauces nr. 46) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2010/012 | NL | Noord Holland ICT | Kristāla stikls (NACE: Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana, atsauces nr. 23) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/012 | IE | Waterford Crystal | Namdaru un galdniecības izstrādājumi (NACE: Koksnes, koka un korķa izstrādājumu ražošana, izņemot mēbeles, atsauces nr. 16) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2009/020 | ES | Castilla La Mancha | Akmens/marmors (NACE: Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana, atsauces nr. 23) | Nr. | Dalībvalsts | Lieta | EGF/2010/005 | ES | Valencia | [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi, OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp., kurā labojumi izdarīti ar OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp. visās valodās un ar OV L 202, 31.7.2008., 74. lpp. — tikai angļu valodā. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 546/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi, OV L 167, 29.6.2009. [3] Komisijas paziņojums Eiropadomei par Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu, COM(2008) 800 galīgā redakcija, 26.11.2008. [4] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi, COM(2008) 867, 16.12.2008. [5] Regulā, ar ko veic grozījumus, kuru 2009. gadā pieņēma Eiropas Parlaments un Padome (OV L 167, 29.6.2009.), paredzēts, ka līdzfinansējuma likmi uz laiku palielina no 50 % līdz 65 % (nevis kā ierosināts līdz 75 %), t. i., līdz „krīzes” atkāpes termiņa beigām, kurš noteikts 2011. gada 31. decembrī. [6] Deviņi pieteikumi 2007. gadā un pieci pieteikumi 2008. gadā (viens anulētais pieteikums, kurš vēlāk tika iesniegts atkārtoti, ir pieskaitīts vienu reizi: EGF/2008/002 Delphi/ES). [7] Poligrāfijas rūpniecība (5), autorūpniecība (4), tekstilrūpniecība (3), celtniecība (2), sadzīves aparatūra (2), mehāniski/elektroniski izstrādājumi (2), izdevējdarbība (2), mobilie tālruņi (1), datori (1), kristāla stikls (1), keramika (1), mēbeles (1), namdaru un galdniecības izstrādājumi (1), metāli (1), elektroniskās iekārtas (1), apģērbs (1), gaisa kuģu tehniskā apkope (1). [8] Šo tabulu sastādīja Komisija, par pamatu ņemot dalībvalstu ierosinātos un budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātos pasākumus. Tā pilnībā neatbilst Eurostat metodoloģijai, kas aprakstīta dokumentā „Darba tirgus politikas datu bāze — Metodoloģija — Pārstrādāts 2006. gada jūnija izdevums”, jo daži no līdzfinansētajiem pasākumiem (pabalsti darba meklēšanai, mācību pabalsti, dienas nauda, piedaloties apmācībā vai citos aktīva darba tirgus pasākumos, mobilitātes pabalsti) neatbilst nevienai Eurostat kategorijai. Eurostat klasifikācijas kategoriju, kurai šajā tabulā ir norāde „nepiemēro”, dalībvalstis nebija ierosinājušas 2009. gadā apstiprinātajās 10 EGF intervencēs. [9] Komisijas paziņojums „Reaģējot uz krīzi Eiropas autorūpniecībā”, COM(2009) 104. [10] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [11] OV L 132, 29.5.2009., 10. lpp. [12] Šis skaitlis neietver lejupielādes no EK Audiovizuālā dienesta, tīmekļa vietnes vai satelīttelevīzijas pārraides vai to atkārtojumus. [13] Sīkāku sadalījumu skatīt 1. pielikumā.