LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 345/19

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 345/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SER KORYCIŃSKI SWOJSKI”

EK Nr.: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Ser koryciński swojski”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.3. grupa. Siers

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Ser koryciński swojski” ir rīvēts siers, kas pagatavots no svaiga govs pilnpiena, pievienojot himozīna fermentu, kā arī vārāmo sāli. Var pievienot arī garšvielas un garšaugus.

Pēc formas “Ser koryciński swojski” ir saplacināta lode (sferoīds), kas šķērsgriezumā ir eliptiska; šāda siera diametrs var būt līdz 30 cm (atkarībā no tā pagatavošanā izmantojamās veidnes lieluma un tajā ievietotā siera recekļa daudzuma); tā svars ir no 2,5 kg līdz 5 kg (atkarā no izmantojamās veidnes un nogatavināšanas ilguma).

“Ser koryciński swojski” virsa klāta ar dažāda veida un lieluma tīklojumu. Siera virsa ir arī krokota.

Ar nosaukumu “Ser koryciński swojski” apzīmēto sieru pārdod trijos dažādos veidos atkarībā no nogatavināšanas ilguma:

svaigs “Ser koryciński swojski” – nogatavināts no 2 līdz 4 dienām;

izturēts “Ser koryciński swojski” – nogatavināts no 5 līdz 14 dienām;

nobriedis “Ser koryciński swojski” – nogatavināts ilgāk par 14 dienām.

Nogatavināšanas ilgums nemaina “Ser koryciński swojski” raksturīgās īpašības, kas aprakstītas vienotā dokumenta 5.2. punktā.

“Ser koryciński swojski” īpašības atkarā no nogatavināšanas ilguma Īpašību vai pazīmju kopums Īpašības vai pazīmes Svaigs “Ser koryciński swojski” Izturēts “Ser koryciński swojski” Nobriedis “Ser koryciński swojski” Krāsa Virsas krāsa Krēmkrāsa Salmu dzeltena Dzeltenīga vai dzeltena Siera masas krāsa Krēmkrāsa Krēmkrāsa ar salmu dzeltenu nokrāsu Salmu dzeltena Konsistence Ārējās daļas konsistence Ārējās daļas konsistence tāda pati kā iekšējās daļas konsistence Nedaudz ciets ārējā daļā un mīksts iekšējā daļā Plāna dzeltena miza, no ārpuses klāta ar bālganu aplikumu Iekšējās daļas konsistence Siera masa slapja, ļoti elastīga, ar acojumu – vienmērīgi izvietotiem sīkiem iedobumiņiem (acu diametrs aptuveni 1 mm) Siera masa mitra, elastīga, ar acojumu – vienāda lieluma un vienmērīgi izvietotiem iedobumiņiem (acu diametrs aptuveni 2 mm) Siera masa nedaudz mitra, elastīga, ar acojumu – vienāda lieluma un vienmērīgi izvietotām acīm Organoleptiskās īpašības Garša Pamatgarša maiga, krēmīga, siers ēdot raksturīgi staipīgs un čirkst starp zobiem Siers viegli sāļš, skaidri sajūtama riekstu piegarša Siers izteikti sauss, stipri sāļāks, it īpaši arējā slānī; tuvāk viducim – nedaudz mazāk sāļš, sajūtama viegla riekstu garša Smarža Dominē svaiga sviesta smarža Viegla žāvēta siera smarža Žāvēta siera smarža Fizikāli ķīmiskās īpašības Ūdens saturs ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Tauku saturs ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

— Pamatizejvielas: govs piens, himozīns, vārāmā sāls (aptuveni 3 g uz 10 litriem piena), kā arī sāls no veidnēm izņemtā siera ierīvēšanai.

— Fakultatīvi izmatojamās izejvielas: garšvielas un žāvēti garšaugi – pipari, čili pipari, baziliks, dilles, pētersīļi, (ārstniecības) lupstājs, piparmētra, melnsēklīte, lakši (jeb mežloki), ķimenes, paprika, majorāns, raudene, kalnumētra, kaltētas sēnes.

— garšvielas un svaigi garšaugi: ķiploki, paprika, olīvas; svaigi garšaugi: dilles, maurloki, baziliks, piparmētra, majorāns.

Produkta pagatavošanā izmanto svaigu pilnpienu. Nekāda mehāniska vai ķīmiska apstrāde nav atļauta, izņemot filtrēšanu, lai attīrītu no lielākajām mehānisko piemaisījumu daļiņām, un atdzesēšanu līdz vides temperatūrai uzglabāšanas nolūkā. Siera pagatavošana ir jāsāk ne vēlāk kā 5 stundas pēc piena izslaukšanas.

Garšvielas izmanto vienīgi, lai piešķirtu produktam aromātu, un tās neietekmē “Ser koryciński swojski” raksturīgās īpašības.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

“Ser koryciński swojski” pagatavošanai izmantojamo pienu iegūst no govīm, kas vismaz 150 dienu gadā tiek turētas ganībās. Dzīvnieku ēdināšanā izmanto tradicionālas metodes: ziemas periodā barības pamatu veido pļavu siens, barības koncentrāti uz labības bāzes (auzas, rudzi, kvieši, labības maisījumi) vai skābbarība.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

— Piena uzsildīšana un himozīna pievienošana

— Piena sarecināšana

— Sūkalu atdalīšana

— Sūkalu notecināšana

— Iepildīšana veidnēs

— Sālīšana

— Nogatavināšana

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Visiem “Ser koryciński swojski” ražotājiem uz etiķetēm obligāti jānorāda kopīgais “Ser koryciński swojski” logotips. Šo logotipu izplata ar Koričinas siera ražotāju apvienības (Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego) starpniecību.

Logotipa izplatīšanas noteikumi nekādā gadījumā nav diskriminējoši attiecībā uz tiem siera ražotājiem, kas nav apvienības biedri.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Ser koryciński swojski” gatavo trijos Podlases vojevodistes (Województwo podlaskie) gminos (pagastos) Suhovolas apriņķī: Koričinā (Korycin), Suhovolā (Suchowola), Janovā (Janów).

5. Saikne ar ģepogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

5.1.1. Dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā ražo “Ser koryciński swojski”, atrodas Belostokas augstienes (Wysoczyzna Białostocka) mezoreģiona robežās, kurš savukārt atrodas Ziemeļpodlases zemienes (Nizina Północnopodlaska) makroreģionā – ezeriem bagātā morēnu paugurainē ar raksturīgām purvainām ieplakām plašu plato vidū. Ainavas dažādība veidojusies vairākkārtīgas ledāju iedarbības rezultātā. Ziemeļpodlases zemienes reģions sadalās vairākās sīkākās reljefa vienībās: ielejās, ieplakās, līdzenumos un augstienēs, tostarp Belostokas augstiene. Augstienēm ir morēnu izcelsme un piemīt liela morfoloģiska dažādība. Visbiežāk sastopamie ainaviskie veidojumi šeit ir erodēti morēnu pauguri un kēmi, kas dažkārt sasniedz 200 m augstumu virs jūras līmeņa.

Klimats zemienes austrumdaļā ir kontinentālāks (kurpretim Polijas rietumdaļā pārsvarā ir jūras klimata ietekme). “Ser koryciński swojski” ražošanas apgabals atrodas Ziemeļaustrumu Polijas dienvidu daļā, kas pazīstama kā Polijas aukstākais reģions (ja neskaita kalnus). Ziemas ir garas (vidēji 110 dienu), un apgabals izceļas ar viszemākajām temperatūrām valstī: vidējā gaisa temperatūra janvārī ir no – 5 līdz – 6 °C (Varšavā janvāra vidējā temperatūra ir – 3,5 °C), un sniega sega saglabājas diezgan ilgi. Vasara ilgst aptuveni 90 dienu un ir diezgan silta, jūlija vidējā temperatūra ir aptuveni 18 °C. Starpsezonas ir īsākas nekā valsts centrālajā daļā. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir aptuveni 650 mm. Lietus pārsvarā ir no aprīļa līdz septembrim. Nokrišņu dinamika ir labvēlīga, jo 70 % to kopējā apjoma ir veģetācijas periodā; tas labvēlīgi ietekmē pļavu un ganību kvalitāti. Labvēlīgs ir arī nokrišņu biežums veģetācijas periodā – līst aptuveni 94 dienas. Veģetācijas periods ir īss. Tas sākas aprīļa pirmās dekādes beigās un beidzas oktobra pēdējās dienās, tātad ilgst aptuveni 200 dienas.

5.1.2. Vēsturiskie faktori un cilvēku zinātība

Reģionam, kurā ražo “Ser koryciński swojski”, raksturīgi, ka tajā nav smagās rūpniecības. Reģionā esošie rūpniecības uzņēmumi pieder pie pārtikas pārstrādes nozares, it īpaši piena produktu ražošanas. Zemes gabalus pārsvarā vai nu apsaimnieko lauksaimnieciski, vai arī tie ir apauguši ar mežiem. Lauksaimnieciski apstrādājami zemes gabali gandrīz pilnīgi pieder individuālām lauku saimniecībām un klāj ievērojamu daļu reģiona teritorijas. Pārsvarā tās ir lauksaimnieciski izmantojamas zemes platības ar zemu ražošanas vērtību un nelielu mežainību.

Podlases vojevodiste, kurā ietilpst 4. punktā noteiktais apgabals, ir piensaimniecības un piena pārstrādes reģions, par ko liecina tas, ka tajā ir Polijā vislielākās zālāju platības – 35,4 % kultivēto platību. No tiem 13 % aizņem ganības, bet 22,4 % – pļavas. Šī vojevodiste Polijā ir otrā lielākā pēc audzējamo liellopu skaita. Šis reģions piegādā tirgum trešo daļu Polijā saražotā piena un piekto daļu saražotās gaļas. Podlases vojevodistes piensaimnieki vidēji iegūst 33,3 tonnas piena, bet vidēji valstī šis rādītājs ir 16,2 tonnas. Reģiona produkcijas īpatsvars valsts mērogā sistemātiski pieaug.

Kopš daudziem gadiem reģiona tautsaimnieciskā darbība tradicionāli vērsta uz piena un piena produktu ražošanu, kam par iemeslu ir zemais industrializācijas līmenis pagātnē un pastāvīgi maz investīciju, lielais bezdarbs un iedzīvotāju mazais ienākumu apjoms. Senāk pārdeva galvenokārt svaigpienu, bet daudzās saimniecībās gatavoja arī sviestu un “Ser koryciński swojski” gan pašu vajadzībām, gan arī pārdošanai. Siera gatavošana bija īpašs saimniecībā iegūtā piena izmantošanas veids, kā arī iespēja dažādot uzturu. “Ser koryciński swojski” ražotāju specifiskās prasmes sevišķi izpaužas nepasterizēta piena izmantošanā šāda siera ražošanā, kā arī siera apvēršanā dažādos nogatavināšanas posmos, ko nosaka, pamatojoties uz ražotāju zināšanām un pieredzi.

5.2. Produkta specifika:

“Ser koryciński swojski” raksturīga īpaša forma, kas saistīta ar veidnēm, ko izmanto tā pagatavošanai. No šiem traukiem atkarīga arī „Ser koryciński swojski” raksturīgā krokotā virsa. Šo sieru ražo no nepasterizēta pilnpiena, no kā siers iegūst tam raksturīgo svaiga piena aromātu. Siera masa ir mitra un elastīga, un tajā ir vienmērīgi izvietots sīks acojums.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikni starp “Ser koryciński swojski” un reģionu veido tā specifiskās īpašības, kas aprakstītas 5.2. punktā, kā arī tā reputācija.

“Ser koryciński swojski” specifiskās īpašības attīstījušās daudzo tā ražošanas gadu garumā un to zināšanu un prasmju rezultātā, kuras no paaudzes paaudzē pārmantotas attiecībā uz tā gatavošanu, jo piena produktu ražošanas un tehnoloģijas rokasgrāmatās nav aprakstīta ražošanas metode, pēc kuras gatavo šo produktu, kas cieši saistīts ar 4. punktā noteikto ģeogrāfisko apgabalu. Šim produktam ir laba reputācija, par ko liecina to rakstu skaits, kuri publicēti presē, norādes internetā, kā arī piešķirtās godalgas. “Ser koryciński swojski” pārdod slavenos veikalos ar cenu, kas pat par 50 % pārsniedz citu tādu sieru cenu, kuru gatavošanā izmanto himozīnu. “Ser koryciński swojski” pārdod ar interneta starpniecību tieši par tādu pašu cenu, par kādu pārdod “oscypek” sieru, kam piešķirts aizsargātas cilmes vietas nosaukums.

2004. gadā Poznaņas lauksaimniecības gadatirgū Polagra Farm“Ser koryciński swojski” piešķirta I godalga un goda nosaukums “Smak Roku”, balva “Perła” konkursā “Nasze Kulinarne Dziedzictwo” un goda nosaukums “Podlaska Marka Roku” kategorijā “Garša”. Kopš 2004. gada katru gadu tiek rīkoti Koričinas siera svētki – “Święto sera korycińskiego”. 2005. gadā “Ser koryciński swojski” tika ierakstīts Valsts tradicionālo produktu reģistrā, kuru kārto Polijas lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija.

“Ser koryciński swojski” ir aizvien vairāk pazīstams un pieprasīts, it īpaši Polijas ziemeļu un centrālajā daļā. Sieru ik gadu cildina Varšavas festivālā “Podlasie w stolicy”.

Par šā Koričinas siera popularitāti un atpazīstamību sistemātiski liecina publikācijas valsts un reģiona presē: Belostokas Gazeta Wyborcza (4.–2005. gada 5. jūnijs); “Podlasie w stolicy”, Kurier Poranny (2005. gada 4. jūlijs); “Tłoczno i smacznie”, Gazeta Współczesna (2005. gada 12. septembris); “Zrób sobie swojski ser”, Gazeta Współczesna (2005. gada 29. septembris); “Święto sera po raz drugi”, Gazeta Współczesna (2005. gada 4. oktobris); “Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak”, Gazeta współczesna (2005. gada 29. novembris); “Projekt dla sera”, Gazeta Współczesna (2007. gada 24. septembris); “Magia Smaku”, Gazeta Współczesna (2007. gada 25. septembris); “Pierwsza przydomowa serowarnia”, Gazeta Współczesna (2007. gada 23. oktobris); “Sery to jest przyszłość”, Kurier Poranny (2007. gada 17. oktobris); “Niektórzy wracają”, Kurier Poranny (2008. gada 19. janvāris); “Dobra marka. To jest to!”, Gazeta Współczesna (2008. gada 17. marts); “Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej”, GWAGRO (2008. gada 19. maijs); “Danie warte ‚Perły‘”, Gazeta współczesna (2008. gada 11. jūnijs); “Podlasie w stolicy”, Gazeta Współczesna (2008. gada 19. jūnijs); “Serowarnia po polsku”, Gazeta Wyborcza Duży Format (2009. gada 16. februāris); “Bambus w szynce”, Gazeta Współczesna (2009. gada 17. marts); “To były smaki”, Belostokas Gazeta wyborcza (2009. gada 15. maijs); “Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni”, Gazeta Współczesna (2009. gada 9. jūnijs); “Dobre smaki można promować”, Gazeta Współczesna (2009. gada 16. jūnijs); “Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy”. Internetā vārdkopa “ser koryciński” atrodama 10 dažādās lapās. “Ser koryciński swojski” aprakstīts arī Vikipēdijas brīvajā enciklopēdijā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.