C 228/83

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pretī daudzpusīgam Eiropas Savienības regulējumam attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem””

(COM(2018) 734 final)

(2019/C 228/12)

Ziņotājs: Brian CURTIS (UK-II)

Atzinuma pieprasījums Eiropas Komisija, 14.12.2018. Juridiskais pamats: Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Biroja lēmums 10.7.2018. Atbildīgā specializēta nodaļa Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 27.2.2019. Pieņemts plenārsesijā 21.3.2019. Plenārsesija Nr. 542 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 173/0/1

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par endokrīnajiem disruptoriem (ED), kura mērķis ir labāk aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību. EESK it īpaši uzskata, ka ir jāveic pilnīga pašreizējo tiesību aktu atbilstības pārbaude, izvērtējot arī to sociālo un ekonomisko ietekmi, lai apzinātu faktisko stāvokli. Lai atbalstītu ilgtermiņa stratēģiju, kas ļautu ar ED saistītos jautājumus risināt saskaņoti, konsekventi un zinātniski, ir svarīgi piemērot holistisku pieeju. Komiteja uzskata, ka šāda stratēģija tomēr būtu jānostiprina ar reālistisku rīcības plānu, kurā noteikti mērķi un termiņi.

1.2. viena viela, viena toksikoloģija ”un balstīt jauno stratēģiju uz piesardzības principa saskaņotu izmantošanu atbilstīgi jau pieņemtajiem un spēkā esošajiem noteikumiem par biocīdiem un pesticīdiem REACH regulas “starpnozaru jumta”. Komiteja atbalsta priekšlikumu, kura mērķis ir noteikt saskaņotāku tiesisko regulējumu. Šādā regulējumā būs svarīgi ievērot principu “”un balstīt jauno stratēģiju uzsaskaņotu izmantošanu atbilstīgi jau pieņemtajiem un spēkā esošajiem noteikumiem par biocīdiem un pesticīdiem ( 1 ) . Jauno stratēģiju varētu ievietot zemregulas “starpnozaru jumta”.

1.3. Lai iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām tiktu nodrošināta pārredzamība, pārvaldības mehānisma pamatā vajadzētu būt zinātnes atziņām. Tādēļ publiska un neatkarīga pētniecība būtu jāatbalsta ar atbilstošu budžetu. Neatkarīga pētniecība it īpaši varētu nodrošināt saskaņotus, zinātniskus kritērijus un/vai metodes, kā rosināt, atbalstīt un stimulēt pētniecības un inovācijas darbību un ražošanu Eiropas rūpniecībā. EESK iesaka šo budžetu noteikt ne mazāku par pašreizējo budžetu, kas paredzēts pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. Komiteja it īpaši iesaka izveidot atsevišķu budžeta pozīciju ED agrīnai identificēšanai un dzīvnieku un cilvēku veselības apdraudējuma noteikšanai, kā arī drošu alternatīvu vielu identificēšanai un vides atveseļošanai.

1.4. Aizliegumi vai ierobežojumi attiecībā uz dažām vielām vai produktiem, tiklīdz tie ir pamatoti identificēti kā ED, varētu attiecīgi ietekmēt uzņēmumus un darbavietas. Tādēļ EESK iesaka Komisijai paredzēt īpašu finanšu mehānismu, ar ko atbalstīt pāreju uz ilgtspējīgāku ražošanu, lai uzlabotu rūpniecības ražošanas paņēmienus un mehānismus un atjauninātu darba ņēmēju prasmes.

1.5. EESK atbalsta priekšlikumu par ieinteresēto personu gadskārtēju sanāksmi. Komiteja tomēr uzskata, ka ieinteresēto personu un Eiropas Komisijas dialogā, lai tas būtu patiešām efektīvs, jāietver pastāvīga un strukturēta informācijas apmaiņas un konsultāciju sistēma.

1.6. Atsaucoties uz plašo izpratnes veicināšanas kampaņu par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP), kuru Komisija rīkos ES līmenī, Komiteja aicina līdzīgu pieeju izvērst attiecībā uz ED. EESK arī atkārtoti iesaka izveidot atklātu datubāzi attiecībā uz NOP un ED, lai nodrošinātu noderīgu instrumentu uzņēmumiem un patērētājiem.

1.7. Komiteja ir pilnībā pārliecināta, ka Eiropas ED stratēģijā jāparedz starptautiska dimensija, lai efektīvi aizsargātu iedzīvotāju veselību pret iespējami nedrošiem produktiem no trešām valstīm. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu Eiropas Savienībai īstenot proaktīvāku lomu pasaules līmenī, palīdzot ESAO uzlabot testēšanu. EESK arī uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāveicina ilgtspēja un jācenšas panākt, lai noteikumi par ED tiktu iekļauti divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos. Šajā saistībā ES varētu sadarboties ar PVO un ANO Vides programmu ( UNEP ), lai, pamatojoties uz ANO līdzšinējo identificēto vai potenciālo endokrīno disruptoru sarakstu, parakstītu globālu konvenciju par ED, kā tas jau izdarīts attiecībā uz NOP (Stokholmas konvencija). Šīs iniciatīvas būs noderīgas arī nolūkā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un aizsargāt Eiropas ražošanas modeli pret negodīgu konkurenci.

1.8. EESK atbalsta Komisijas uzsākto atklāto stratēģiju un uzskata, ka organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu dot ārkārtīgi svarīgu ieguldījumu, piedaloties valsts mēroga izpratnes veidošanas kampaņas izstrādē, lai par ES veiktajiem iedzīvotāju veselības aizsardzības pasākumiem informētu plašāku iedzīvotāju loku. Lai mazinātu cilvēku risku būt pakļautiem ED iedarbībai un veicinātu drošu uzvedību, šādām iniciatīvām būtu jāsākas jau skolās. EESK īpaši iesaka saskaņot izglītības un apmācības iniciatīvas un tās uzskatīt par vienas un tās pašas stratēģijas daļu mūžizglītības pieejas ietvaros. Īpašiem mācību kursiem jābūt obligātiem un pieejamiem visiem tiem Eiropas darba ņēmējiem, kuru darbs ir tieši vai netieši saistīts ar ED.

2. Ievads

2.1. Endokrīnie disruptori (ED) ir sintētiskas vai dabīgas ķīmiskas vielas, kas maina endokrīnās sistēmas darbības veidu un tādējādi negatīvi ietekmē cilvēku un dzīvnieku veselību, tostarp vielmaiņu, augšanu, miegu un garastāvokli. Eksponētība ED ietekmei ir saistīta ar vairākiem dažādiem avotiem, piemēram, pesticīdu, metālu un piedevu vai piesārņotāju atliekām pārtikā un kosmētikas līdzekļos. Daži ED ir vidē dabīgi sastopamas vielas. Cilvēki un dzīvnieki var būt pakļauti endokrīno disruptoru iedarbībai caur pārtiku, putekļiem vai ūdeni, ieelpojot gāzes un daļiņas gaisā, vai vienkārši caur kontaktu ar ādu (ķermeņa kopšanas līdzekļi). Dažreiz endokrīnās sistēmas darbību traucējošas vielas ietekme izpaužas tikai pēc ilgāka laika pēc ekspozīcijas ir sintētiskas vai dabīgas ķīmiskas vielas, kas maina endokrīnās sistēmas darbības veidu un tādējādi negatīvi ietekmē cilvēku un dzīvnieku veselību, tostarp vielmaiņu, augšanu, miegu un garastāvokli. Eksponētība ED ietekmei ir saistīta ar vairākiem dažādiem avotiem, piemēram, pesticīdu, metālu un piedevu vai piesārņotāju atliekām pārtikā un kosmētikas līdzekļos. Daži ED ir vidē dabīgi sastopamas vielas. Cilvēki un dzīvnieki var būt pakļauti endokrīno disruptoru iedarbībai caur pārtiku, putekļiem vai ūdeni, ieelpojot gāzes un daļiņas gaisā, vai vienkārši caur kontaktu ar ādu (ķermeņa kopšanas līdzekļi). Dažreiz endokrīnās sistēmas darbību traucējošas vielas ietekme izpaužas tikai pēc ilgāka laika pēc ekspozīcijas ( 2 ) . Jāpiebilst, ka vielas, kam piemīt ED īpašības, var būt sastopamas arī konkrētos pārtikas produktos (piemēram, dārzeņos), kā arī dažos vitamīnu preparātos, citos uztura bagātinātājos un svarīgās zālēs (piemēram, vēža ārstēšanai paredzētās zālēs un jo īpaši kontracepcijas tabletēs): šādu izstrādājumu dēļ ES iedzīvotāji var būt pakļauti lielam ED daudzumam.

2.2. Bažas par ED pieaug kopš 20. gadsimta 90. gadiem. 1999. gada decembrī Komisija pieņēma Kopienas stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem ( 3 ) , kas kopš tā laika tikusi izvērsta ar pasākumiem pētniecības, regulējuma un starptautiskās sadarbības jomā. Plašā Pasaules Veselības Organizācijas (PVO) pētījumā tika aplūkota problēma, t. i., endokrīno disruptoru lielā iedarbība uz lielu skaitu cilvēku un dzīvnieku, it īpaši uz vēl nedzimušiem bērniem un grūtniecēm (priekšlaicīgas dzemdības un mazs dzimšanas svars, anomālijas un neiroloģiskās attīstības traucējumi), bērniem un pusaudžiem (novirzes no normas attīstībā un reproduktīvās sistēmas darbībā, piemēram, agrāka krūšu attīstība meitenēm), kā arī pieaugušajiem (neauglība, aptaukošanās, vēzis) ( 4 )

2.3. Ir zināms, ka liels skaits cilvēka radītu un dabīgu ķīmisko vielu mijiedarbojas ar hormonu sintēzi, aktivitāti vai vielmaiņu, bet tikai attiecībā uz nelielu to daļu ir pienācīgi izpētīts, vai tām piemīt potenciāls izraisīt nelabvēlīgu ietekmi, izmantojot ar endokrīno sistēmu saistītus mehānismus, kā norādīts arī nesenā ANO ziņojumā. Ātrums, kādā pēdējo gadu desmitu laikā pieaug saslimšanas gadījumu skaits, izslēdz ģenētiskus faktorus kā vienīgo ticamo izskaidrojumu. Nozīme ir arī vides un citiem ar ģenētiku nesaistītiem faktoriem, tai skaitā uzturam, mātes vecumam, vīrusu izraisītām slimībām un eksponētībai ķimikālijām, taču tos ne vienmēr ir viegli noteikt ( 5 )

2.4. REACH regula), medicīniskām ierīcēm un ūdeni Izpratnē un regulējumā par ED ir panākts nozīmīgs progress, un ES šobrīd ir atzīta par globālu līderi attieksmē pret šīm ķimikālijām, un tās tiesību akti ir starp visaizsargājošākajiem pasaulē. Tagad īpaši noteikumi ir iekļauti tiesību aktos par pesticīdiem un biocīdiem, ķimikālijām vispār (regula), medicīniskām ierīcēm un ūdeni ( 6 ) . Citos tiesību aktos, piemēram, tiesību aktos par materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku, par kosmētiku, rotaļlietām vai par darba ņēmēju aizsardzību darba vietā ( 7 ) , nav īpašu noteikumu par ED. Tomēr, pamatojoties uz tiesību aktos noteiktajām vispārīgajām prasībām, uz ķīmiskām vielām, kam piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, tiek attiecināti katrā konkrētā gadījumā atsevišķi regulatīvi pasākumi. Taču koordinācijas trūkuma dēļ pašreizējie tiesību akti ir sadrumstaloti un dažkārt nekonsekventi (piemēram, bisfenols A ir izejviela, kuru plaši izmanto vairākās ražošanas nozarēs. Kosmētikas līdzekļos un zīdaiņu pudelītēs tā ir aizliegta, bet pārtikas un lopbarības kontaktmateriālos un termopapīrā – joprojām atļauta.)

3. Priekšlikuma kopsavilkums

3.1. Paziņojumā, kas publicēts gandrīz divdesmit gadus pēc Kopienas stratēģijas pieņemšanas, norādīts, ka Komisija ir paredzējusi veikt spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudi, lai noteiktu pašreizējo stāvokli. Tā plānota kā pirmais solis virzībā uz ES tiesību aktu modernizēšanu un to saskaņošanu un koordinēšanu trijos izšķiroši svarīgos aspektos: definīcija, identificēšana un regulatīvās sekas (īpaši attiecībā uz aizsardzības pasākumiem).

3.2. Horizontālās pieejas sākumpunkts un šā jaunā ceļa svarīgs elements ir kopīga ED definīcija. Tās pamatā būs PVO sniegtā endokrīno disruptoru definīcija ( 8 ) . Kopīga definīcija ir nepieciešama, lai izstrādātu saskaņotu metodi ED identificēšanai.

3.3. Attiecībā uz identificēšanu Komisija pastiprinās trīs rīcības virzienus: — horizontāls mehānisms ED identificēšanai, — atjaunināt tiesību aktos attiecībā uz datiem izvirzītās prasības, lai precīzāk identificētu jaunus endokrīnos disruptorus, — REACH regulas ietvaros (drošības datu lapas) visā piegādes ķēdē uzlabot saziņu par endokrīnajiem disruptoriem.

3.4. Trešais aspekts nozīmē saskaņā ar piesardzības principu īstenot tos pašus pasākumus un noteikumus, lai sabiedrību aizsargātu no pakļaušanas kaitējumam, ja ar zinātnisku izpēti ir konstatēts reāls risks. Tādējādi vajadzētu panākt šādu vielu ražošanas aizliegumu, paredzot ierobežotas izņēmuma iespējas. Šā iemesla dēļ atbilstības pārbaudē īpaša uzmanība tiks veltīta tam, cik konsekventi un intensīvi ir visu iedzīvotāju aizsardzībai paredzētie pasākumi, sevišķi pievēršoties neaizsargātām iedzīvotāju grupām, kas ir īpaši jutīgas pret endokrīnajiem disruptoriem laikā, kad endokrīnajā sistēmā notiek pārmaiņas, piemēram, embrijiem, pusaudžiem un grūtniecēm.

3.5. Turpmākā tiesiskā regulējuma izstrādē izšķiroša nozīme būs pētniecībai, jo zināšanās joprojām nav aizpildīti vairāki robi, piemēram: — tieši kā eksponētība endokrīnajiem disruptoriem veicina slimību attīstību, — vai attiecībā uz ED iespējams noteikt “drošu slieksni”, par kuru zemākai devai nav nelabvēlīgas ietekmes, — kāds maisījums var radīt “kokteiļietekmi”un kā maisījumi vispār iedarbojas, — kā uzlabot testēšanas metožu efektivitāti.

3.6. Kopš 1999. gada no ES pētniecības un attīstības pamatprogrammām ir finansēti vairāk nekā 50 projekti, kas saistīti ar ED (finansējums vairāk nekā 150 miljonu EUR apjomā ( 9 ) ). Vēl 52 miljoni EUR ir piešķirti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Programmas “Apvārsnis Eiropa”ietvaros tiks finansēti jauni projekti ( 10 ) . Komisija jo īpaši ierosina šādus pētniecības virzienus: — bīstamības novērtēšanas turpmāka pilnveide, ķimikāliju riska novērtēšana un pārvaldīšana, arī attiecībā uz “kokteiļefektu”, un vajadzīgo datu vākšana, koplietošana un kombinēšana, — bažas radošo vielu likvidēšana ražošanas un dzīvescikla beigu fāzē; atbalsts drošu aizstājēju izstrādei un drošām un rentablām ražošanas tehnoloģijām, — ekoinovācija, ar ko nepieļaut un novērst bīstamu vielu un tagad par iespējami bīstamām uzskatītu ķīmisku vielu radīto vides piesārņojumu, vienlaikus arī ņemot vērā ķimikāliju, ražojumu un atkritumu saskarni.

3.7. Lai jauno stratēģiju padarītu efektīvāku, Komisija tiecas panākt proaktīvāku ES lomu pasaules līmenī un atklātu dialogu ar ieinteresētajām personām un plašu sabiedrību. Šādi pasākumi tiks strukturēti ap četrām iniciatīvām: — katru gadu tiks rīkots ED veltīts forums. Forumā zinātniekiem un publiskajām un privātām ieinteresētajām personām būs iespēja apmainīties ar informāciju un paraugpraksi, apzināt problēmas un veidot sinerģijas, lai atbalstītu Komisijas darbu, — pastiprināts atbalsts attiecīgo starptautisko organizāciju darbam, īpaši koncentrējoties uz vajadzīgo atbalstu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO), lai virzītos uz priekšu starptautiski atzītu testēšanas vadlīniju izstrādē, — izpētīt iespējas, kā ED iekļaut pašreizējā starptautiskajā ķimikāliju klasifikācijas sistēmā. Tādējādi endokrīno disruptoru identificēšanā būtu rasts globāls risinājums (līdzīgi sistēmai, kas jau ieviesta attiecībā uz citām bīstamu vielu klasēm, tādām kā mutagēni, kancerogēni un reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas), — vienots tīmekļa portāls, kurā par šo jautājumu informēt indivīdus, uzņēmumus un ieinteresētās aprindas. Tā kā informētības un izpratnes līmenis Eiropā ir atšķirīgs, dalībvalstis tiks mudinātas izstrādāt īpašas kampaņas, sevišķi pievēršoties neaizsargātām grupām.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. atbilstības pārbaude un jāizvērtē arī to sociālā un ekonomiskā ietekme, lai apzinātu faktisko stāvokli. Lai atbalstītu ilgtermiņa stratēģiju EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ED. Komiteja uzskata, ka ir jāveic pilnīga pašreizējo tiesību aktuun jāizvērtē arī to sociālā un ekonomiskā ietekme, lai apzinātu faktisko stāvokli. Lai atbalstītu ilgtermiņa stratēģiju ( 11 ) , kas ļautu ar ED saistītos jautājumus risināt saskaņoti, konsekventi un zinātniski, ir svarīgi piemērot holistisku pieeju.

4.2. Komiteja piekrīt Komisijai, ka endokrīnie disruptori ir vielas, kas rada īpašas bažas. Šā iemesla dēļ Komiteja atbalsta priekšlikumu izstrādāt saskaņotu tiesisko regulējumu un vienoti piemērot piesardzības principu atbilstīgi spēkā jau esošajiem noteikumiem par biocīdiem un pesticīdiem ( 12 )

4.3. bisfenols A , ko dažādās nozarēs plaši izmanto kā piedevu, attieksme ir ļoti atšķirīga. Tāpēc ir svarīgi ievērot zinātnisko principu “ viena viela, viena toksikoloģija REACH regulas “starpnozaru jumta”. EESK uzskata, ka ES galvenais izaicinājums būs jaunā tiesiskā regulējuma saskaņotība, jo pret vairākām vielām, tādām kā, piemēram,, ko dažādās nozarēs plaši izmanto kā piedevu, attieksme ir ļoti atšķirīga. Tāpēc ir svarīgi ievērot zinātnisko principu “ ( 13 ) ”. Tas nozīmē, ka kritērijiem, pēc kuriem vielu identificē kā ED, jābūt konsekventiem un saskaņotiem visās ES regulējuma jomās. Tādā gadījumā regulējošie lēmumi kopumā būtu saskaņoti un koordinēti, pat ja būtu iespējami izņēmumi. Visbeidzot – lai nodrošinātu konsekvenci, jauno stratēģiju varētu iekļaut zemregulas “starpnozaru jumta”.

4.4. Lai jaunajā kontekstā iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām nodrošinātu pārredzamību, pārvaldības mehānisma pamatā vajadzētu būt zinātnes atziņām. Tādēļ ir svarīgi izveidot atbilstošu budžetu publiskas un neatkarīgas pētniecības atbalstam. EESK uzskata, ka ar saskaņotiem zinātniskiem kritērijiem un/vai metodēm , kuru pamatā ir neatkarīgi pētniecības dati, varētu rosināt, atbalstīt un stimulēt pētniecības un inovācijas darbību un ražošanu Eiropas rūpniecībā.

4.5. Komiteja uzskata, ka aizliegums vai ierobežojumi attiecībā uz dažām vielām vai produktiem, tiklīdz tie ir ticami identificēti kā ED, varētu attiecīgi ietekmēt uzņēmumus un darbavietas. Tādēļ Komisijai būtu jānodrošina īpašs finanšu mehānisms, ar ko atbalstīt pāreju uz ilgtspējīgāku ražošanu gan uzņēmumos, lai to ražošanas paņēmieni un mehānismi kļūtu inovatīvāki, gan attiecībā uz darba ņēmējiem, lai atjauninātu viņu prasmes ( 14 )

4.6. Lai uzlabotu un papildinātu zināšanas par ED, ļoti svarīgi ir neatkarīgi pētījumi. Komiteja konstatē, ka Komisijas priekšlikumā nav norādīts programmā “Apvārsnis Eiropa”ED jomai paredzēts precīzs pētniecības un inovācijas budžets. EESK iesaka šo budžetu noteikt ne mazāku par pašreizējo budžetu, kas paredzēts pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.

4.7. EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam par ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā, taču uzskata, ka turpmākajos gados izšķiroši svarīgas būs dažas citas jomas, tāpēc tās būtu jāfinansē: a) agrīna ED identificēšana. Saskaņā ar PVO datiem vairāk nekā 800 vielu ir potenciāli endokrīnie disruptori (15). To plašās izmantošanas dēļ ir svarīgi ieguldīt ātrākās zinātniskas atpazīšanas metodēs un datu analīzes mehānismos (lai nodrošinātu esošo datu labāku interpretāciju); b) drošu alternatīvu vielu un metožu identificēšana. Eiropas Komisijas uzsāktais jaunais ceļš varētu sekmēt daudzu jaunu endokrīno disruptoru atklāšanu. Dažas no šīm vielām daudzās ražošanas nozarēs ir ļoti noderīgas, tāpēc ir svarīgi ieguldīt drošu alternatīvu un drošu ražošanas metožu izpētē. Datu neesamība nenozīmē, ka viela ir droša, tāpēc ir svarīgi pastiprināt zinātnisko izpēti. Būtu jāpaplašina izvērtēto vielu saraksts, koncentrējoties ne tikai uz vielām, kas jau ir vispusīgi pārbaudītas; c) vides atveseļošana. Tiklīdz jauna viela ir pamatoti atzīta par ED, ir svarīgi piemērot īpašu procedūru attiecībā uz šādu vielu riska novērtēšanu un riska vadību vidē, lai vajadzības gadījumā (īpaši ņemot vērā tās noturību) plānotu īpašu vides atveseļošanas stratēģiju.

4.8. EESK atbalsta priekšlikumu par ieinteresēto personu gadskārtēju sanāksmi. Komiteja tomēr uzskata, ka ieinteresēto personu un Eiropas Komisijas dialogā, lai tas būtu patiešām efektīvs, jāietver pastāvīga un strukturēta informācijas apmaiņas un konsultāciju sistēma. EESK vēlas piedalīties un dot ieguldījumu gadskārtējā sanāksmē.

4.9. ED un noturīgi organiskie piesārņotāji (NOP) ir dažādas vielas, un tām ir atšķirīga ietekme uz cilvēkiem un vidi, taču veselībai tās ir vienlīdz bīstamas, un iedzīvotājiem par tām nav informācijas. Tā kā ES stratēģijā par NOP ir vairākas līdzības ar Komisijas paziņojumu par ED, Komiteja ierosina šo stratēģiju izstrādē piemērot līdzīgu pieeju, lai uzlabotu politisko un zinātnisko procesu. Saskaņā ar EESK atzinumu NAT/719 par regulas par NOP pārskatīšanu Komiteja aicina, lai Komisija, ES līmenī rīkojot plašo izpratnes veidošanas kampaņu par NOP, īpašu uzmanību pievērš endokrīnajiem disruptoriem. EESK arī atkārtoti iesaka izveidot atklātu datubāzi attiecībā uz NOP un ED, lai nodrošinātu noderīgu instrumentu uzņēmumiem un patērētājiem.

5. Īpašas piezīmes

5.1. EESK uzskata, ka Komisijas paziņojums ir svarīgs solis ceļā uz iedzīvotāju veselības aizsardzības uzlabošanu, definējot ilgtspējīgāku ražošanas sistēmu. Komiteja uzskata, ka šāda stratēģija tomēr būtu jānostiprina ar reālistisku rīcības plānu, kurā noteikti mērķi un termiņi.

5.2. Labi strukturēta aprites ekonomika ar īpašu uzsvaru uz otrreizējām izejvielām ( 16 ) varētu kļūt par līdzekli, ar ko samazināt ES iedzīvotāju pakļautību endokrīno disruptoru iedarbībai. Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumam ir jābūt skaidri un stingri saistītam ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas izstrādāti saskaņā ar 7. vides rīcības plānu ( 17 ) , un pārējām svarīgām ilgtspējas politikas iniciatīvām, piemēram, rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku un stratēģiju attiecībā uz plastmasu, kuru mērķis ir nepieļaut toksisku produktu ražošanu. Šis jautājums ir ļoti sensitīvs, it īpaši, ņemot vērā “kokteiļietekmi”, kas izraisa cilvēku saslimšanu un kaitē videi.

5.3. EESK mudina Komisiju precīzāk definēt priekšlikumu rīkot sabiedrisku apspriešanu par ED. Komiteja ir pārliecināta, ka pilsoniskā sabiedrība varētu pildīt nozīmīgāku lomu nekā atsevišķi indivīdi, galvenokārt tādēļ, ka ir vajadzīgas īpašas zināšanas un pieredze, lai sniegtu lietderīgus, uzticamus un zinātniski pamatotus padomus ( 18 )

5.4. UNEP ), lai, pamatojoties uz ANO līdzšinējo identificēto vai potenciālo endokrīno disruptoru sarakstu Komiteja ir pilnībā pārliecināta, ka jebkurā Eiropas ED stratēģijā jāparedz starptautiska dimensija un tā jāizstrādā starptautiskā līmenī, lai efektīvi aizsargātu iedzīvotāju veselību pret iespējami nedrošiem produktiem no trešām valstīm. Tādēļ EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu Eiropas Savienībai īstenot proaktīvāku lomu pasaules līmenī, palīdzot ESAO uzlabot testēšanu. EESK arī uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāveicina ilgtspēja un jācenšas panākt, lai noteikumi par ED tiktu iekļauti divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos. Šajā saistībā ES varētu sadarboties ar PVO un ANO Vides programmu (), lai, pamatojoties uz ANO līdzšinējo identificēto vai potenciālo endokrīno disruptoru sarakstu ( 19 ) , parakstītu globālu konvenciju par ED, kā tas jau izdarīts attiecībā uz NOP (Stokholmas konvencija). Šīs iniciatīvas būs noderīgas arī nolūkā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un aizsargāt Eiropas ražošanas modeli pret negodīgu konkurenci ( 20 )

5.5. atklāto stratēģiju un uzskata, ka organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu dot ārkārtīgi svarīgu ieguldījumu, piedaloties valsts mēroga izpratnes veidošanas kampaņas izstrādē, lai par ES veiktajiem iedzīvotāju veselības aizsardzības pasākumiem informētu plašāku iedzīvotāju loku. Lai mazinātu cilvēku risku būt pakļautiem ED iedarbībai un veicinātu drošu uzvedību, efektīvām izpratnes veidošanas kampaņām būtu jāsākas jau skolās EESK atbalsta Komisijas uzsāktoun uzskata, ka organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu dot ārkārtīgi svarīgu ieguldījumu, piedaloties valsts mēroga izpratnes veidošanas kampaņas izstrādē, lai par ES veiktajiem iedzīvotāju veselības aizsardzības pasākumiem informētu plašāku iedzīvotāju loku. Lai mazinātu cilvēku risku būt pakļautiem ED iedarbībai un veicinātu drošu uzvedību, efektīvām izpratnes veidošanas kampaņām būtu jāsākas jau skolās ( 21 ) . EESK īpaši iesaka saskaņot izglītības un apmācības iniciatīvas un tās uzskatīt par vienas un tās pašas stratēģijas daļu mūžizglītības pieejas ietvaros. Komiteja arī uzskata, ka īpašiem mācību kursiem jābūt obligātiem un pieejamiem visiem tiem Eiropas darba ņēmējiem, kuru darbs ir tieši vai netieši saistīts ar ED ( 22 )

Briselē, 2019. gada 21. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(2) Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) tīmekļa vietne. https://chemicalsinourlife.echa.europa.eu/endocrine-disrupters-and-our-health. Saskaņā ar plaši atzīto PVO 2002. gada definīciju (PVO – Starptautiskā Ķimikāliju drošuma programma) endokrīnais disruptors ir “eksogēna viela vai maisījums, kas maina endokrīnās sistēmas darbību un tāpēc kaitīgi ietekmē neskarta organisma, tā pēcteču, populāciju vai subpopulāciju veselību”.

(3) COM(1999) 706.

(4) Pasaules Veselības organizācija, State of the science of endocrine disrupting chemicals 2012 (Jaunākās zinātnes atziņas par endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošām ķīmiskām vielām), VII–XII lpp.

(5) https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting

(6) Regula (EK) Nr. 1107/2009; Regula (ES) Nr. 528/2012; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1935/2004 (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1223/2009 (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.); Padomes Direktīva 98/24/EK (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).

(8) “Eksogēna viela vai maisījums, kas maina endokrīnās sistēmas darbību un tāpēc kaitīgi ietekmē neskarta organisma, tā pēcteču, populāciju vai subpopulāciju veselību.”

(9) EK dati.

(10) COM(2018) 435 final un COM(2018) 436 final – sk. jo īpaši klasteri “Veselība”(ierosinātais budžets 7,7 miljardi euro) un klasteri “Kopīgā pētniecības centra (JRC) ar kodolenerģiju nesaistītās tiešās darbības”(ierosinātais budžets 2,2 miljardi euro) otrajā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”.

(11) EESK atzinums “Dzeramā ūdens direktīva”(OV C 367, 10.10.2018., 107. lpp.); EESK atzinums “ES rīcība vidiskās atbilstības un pārvaldības uzlabošanai”(OV C 283, 10.8.2018., 83. lpp.); EESK atzinums “Pašreizējā sistēma, kas paredzēta pārtikas nekaitīguma un apgādes drošības garantēšanai Eiropas Savienībā, un tās uzlabošanas iespējas”(OV C 268, 14.8.2015., 1. lpp.); EESK atzinums “Rotaļlietu drošums”(OV C 77, 31.3.2009., 8. lpp.); EESK atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā”(OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

(12) Regula (ES) Nr. 528/2012; Regula (EK) Nr. 1107/2009; EESK atzinums “Biocīdie produkti”(OV C 347, 18.12.2010., 62. lpp.).

(13) Scientific principles for the identification of endocrine-disrupting chemicals: a consensus statement (Zinātniskie principi endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošo ķīmisko vielu identificēšanai: vienprātības paziņojums), Solecki, 2017. https://link.springer.com/article/10.1007/s00204-016-1866-9

(14) EESK atzinums “Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā”(OV C 288, 31.8.2017., 56. lpp.); EESK atzinums “Regula par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem”(OV C 367, 10.10.2018., 93. lpp.).

(15) Saskaņā ar TEDX (the Endocrine Disruption Exchange) datiem minētajā sarakstā ir vairāk nekā 1 000 vielu.

(16) EESK atzinums “Ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskare”(OV C 283, 10.8.2018., 56. lpp.).

EESK atzinums par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā (un par pasākumiem saistībā ar atkritumiem jūrā) (OV C 283, 10.8.2018., 61. lpp.).

(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

(18) EESK atzinums “Regula par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem”(OV C 367, 10.10.2018., 93. lpp.).

(19) 2018. gada augustā ANO publicēja sarakstu ar 45 ķimikālijām un ķimikāliju grupām, kas pēc rūpīga zinātniska izvērtējuma, kura pamatā ir PVO/Starptautiskās Ķimikāliju drošuma programmas endokrīno disruptoru un potenciālo endokrīno disruptoru 2002. gada definīcijas, ir atzītas par endokrīnajiem disruptoriem vai potenciāliem endokrīnajiem disruptoriem. Diemžēl, tā kā nav starptautiskas konvencijas par endokrīnajiem disruptoriem, nav arī iespējams noteikt saskaņotu starptautisku procedūru, ar kuru aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību pret pakļautību šādu vielu iedarbībai. https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting

(20) EESK atzinums “Pāreja uz ilgtspējīgāku Eiropas nākotni”(OV C 81, 2.3.2018., 44. lpp.).

(21) Piemēram, dekalogs iedzīvotājiem par ED. http://old.iss.it/inte/index.php?lang=2&id=289&tipo=29

(22) EESK atzinums “Regula par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem”(OV C 367, 10.10.2018., 93. lpp.).