ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
–7. kategorija. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi: 15 000 t (šajā kategorijā izmantoto daudzumu atvelk no 6. kategorijai paredzētā daudzuma) un 2 kuģi.

6.Šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad ir parakstīts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā,

5.Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2017/2403 47. panta 2. punktu, ja konstatē, ka zvejas iespējas, kas Savienībai piešķirtas saskaņā ar protokolu, tiek izmantotas nepilnīgi, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalstis. Atbildes nesniegšanu termiņā, ko nosaka Padome, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā nepilnīgi izmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Šis termiņš būtu jānosaka.

3.Padome [...] ir pieņēmusi Lēmumu (ES) 2019/[...] par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.

3.Gaidot, kamēr noslēgsies sarunas par nolīguma un tā protokola atjaunošanu, Komisija Eiropas Savienības vārdā sarunu ceļā ir panākusi nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai protokola, ar kuru nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, darbības termiņš tiktu pagarināts par ne vairāk kā vienu gadu, (turpmāk “nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”).

Ja konkrētas licences varētu tikt nodotas citu dalībvalstu rīcībā, dalībvalstis par to informē Komisiju.

Spānija:

melnais [Senegālas] heks 3500 tonnas

kalmāri 1450 tonnas

sēpijas 600 tonnas

Šajā kategorijā Mauritānijas ūdeņos vienlaikus drīkst izvietot ne vairāk kā 6 kuģus.

2.Regulas (ES) 2017/2403 47. panta 2. punktā minētais termiņš, kādā dalībvalstīm ir jāapstiprina, ka tās nepilnīgi izmanto saskaņā ar nolīgumu piešķirtās zvejas iespējas, ir desmit darbdienas no dienas, kad Komisija tām ir paziņojusi, ka to zvejas iespējas tiek izmantotas nepilnīgi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no dienas, kad ir parakstīts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 2.8.2019

COM(2019) 361 final

2019/0164(NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās
•Ietekmes novērtējums

Ietekmes novērtējums netika veikts šāda iemesla dēļ. PTO sarunas par ieguldījumu veicināšanu ir balstītas uz pašreizējo atļauju, kuru Padome devusi Komisijai PTO sarunām (sk. 1. iedaļu). Sarunu būtība neveido jaunu politikas jomu; tās ir turpinājums plašākām PTO sarunām, kas tagad ir sašaurinātas līdz konkrētai jomai, neietverot ne ieguldījumu liberalizāciju, ne ieguldījumu aizsardzību.

Vadoties pēc „kontrolsarakstā” noteiktajiem daudzpusējās ieguldījumu veicināšanas sistēmas iespējamiem elementiem, nekas neliecina par to, ka šāda nolīguma ratificēšana varētu radīt būtisku ietekmi uz ES. Rezultāts drīzāk varētu būt tādas prakses kodifikācija, kas Eiropas Savienībā jau ir nostabilizējusies. Visticamāk, ka jaunie noteikumi un saistības, kas izrietētu no sarunām PTO, varētu daudz būtiskāk ietekmēt dažas trešās valstis, īpaši jaunattīstības valstis un vismazāk attīstītās valstis. Tomēr šo ietekmi nevar noskaidrot ex ante. Pirmkārt, tāpēc, ka iesaistītās PTO dalībvalstis vēl nav iesniegušas sarunu priekšlikumus. Otrkārt, tāpēc, ka nav zināms, kuras dalībvalstis uzņemsies saistības saskaņā ar jaunajiem PTO noteikumiem un pienākumiem un kādā laika periodā tas notiks.

Kad iespējamā ietekme būs skaidrāka, t. i., kad PTO dalībvalstu daudzpusējās sistēmas saturs un saistības būs labāk zināmas, Komisija atkārtoti izvērtēs nepieciešamību veikt rūpīgāku analīzi. Tam būtu jānotiek ne vēlāk kā PTO sarunu noslēgumā.

ES aktīvi piedalīsies un jau agrīnā sarunu posmā iesniegs priekšlikumus, lai ietekmētu iznākumu.
Iebilst pret ģints iekļaušanu I pielikumā, bet piekrist C. erdeleni, C. karu un C. tennenti iekļaušanai I pielikumā un C. stoddartii un C. asper — II pielikumā.

Šādas trīs sugas (no ģints piecām sugām) atbilst bioloģiskajiem kritērijiem attiecībā uz iekļaušanu I pielikumā: C. karu, C. erdeleni un C. tennentii. II pielikums šķietami ir piemērotāks pārējām divām sugām C. aspera un C. stoddartii, kas ir izplatītākas, kā arī vairāk tiek tirgotas; jāatzīmē arī, ka nav “līdzīgas sugas” kritērija iekļaušanai I pielikumā (Rez. Conf. 9.24 (pārsk. CoP17) 1. pielikums).
5. Izkraušanas vieta (ja atšķiras no 2. ailē norādītās)

9. Sertifikāts “Iepriekš aprakstītais produkts ir paredzēts tiešam patēriņam pārtikā un atbilst definīcijām un vīndarības metodēm, kas atļautas 2. nodaļas C iedaļā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Japānu. To ražojis ražotājs, kuru individuāli pilnvarojusi Japānas Valsts nodokļu aģentūra vīna ražošanai un Valsts pētniecības institūts “National Research Institute of Brewing” (NRIB) pašsertifikācijai. Ražotājs ir pakļauts NRIB pārbaudei un uzraudzībai.” Pilnvarotā ražotāja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese un reģistrācijas/atļaujas numurs: Pilns kompetentās iestādes nosaukums un adrese: Vieta un datums: National Research Institute of Brewing Japānas Finanšu ministrijas uzraudzībā 3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japan Pilnvarotā ražotāja zīmogs: Pilnvarotā ražotāja paraksts:
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā

1.1-31.12

6 000 tonnu
ES augšupējā kosmosa nozare gūs labumu no tirgus saistībā ar zemes infrastruktūras izvēršanu, un ES lejupējā nozare (EGNOS lietojumiem) gūs labumu no lielāka tirgus pieejamības. Pastiprināsies arī tehniskā sadarbība un saiknes starp ES transporta iestādēm/ieinteresētajām personām un to EKP dienvidu valstu partneriem, sniedzot abpusēju izdevīgumu un ilgtermiņa stratēģisko ietekmi.

Tika arī apstiprināts, ka EGNOS paplašināšana, aptverot EKP dienvidu valstis, nedrīkstētu kavēt EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma pabeigšanu ES dalībvalstu teritorijās Eiropā.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Kopīgā tranzīta apvienotajā komitejā (“Apvienotā komiteja”) saistībā ar Apvienotās komitejas plānoto lēmuma pieņemšanu par 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru (“konvencija”) III papildinājuma vairāku pielikumu grozījumiem.

2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

2.1.Konvencija par kopīgu tranzīta procedūru

Konvencijas mērķis ir vienkāršot preču pārvietošanu starp Eiropas Savienību un citām valstīm, kas ir konvencijas līgumslēdzējas puses. Tā stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

Eiropas Savienība ir konvencijas līgumslēdzēja puse.

Valstis, kas ir konvencijas līgumslēdzējas puses, bet nav Savienības dalībvalstis, konvencijā ir minētas kā kopīgā tranzīta valstis.

2.2.Apvienotā komiteja

Apvienotās komitejas uzdevums ir pārvaldīt konvenciju un nodrošināt tās pareizu īstenošanu. Komiteja izdara grozījumus konvencijas papildinājumos, pieņemot lēmumus. Apvienoto komiteju lēmumus pieņem, līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties.

2.3.Paredzētie Apvienotās komitejas akti

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”), tai esot Eiropas Savienības dalībvalstij, ir piemērojusi konvenciju kopš tās stāšanās spēkā 1988. gadā. Tomēr, tiklīdz Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības, konvenciju automātiski pārstās piemērot Apvienotajai Karalistei. Tāpēc, ja Apvienotā Karaliste arī pēc izstāšanās no Eiropas Savienības vēlas izmantot kopīgu tranzīta procedūru preču pārvadājumiem starp līgumslēdzējām pusēm un Apvienoto Karalisti, tai ir jāpievienojas konvencijai kā atsevišķai līgumslēdzējai pusei.

Ja pārejas pasākumi, kas saskaņoti starp ES un Apvienotās Karalistes sarunu vedējiem, stāsies spēkā kā daļa no izstāšanās nolīguma, par kuru pašlaik notiek sarunas saskaņā ar 50. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, tad starptautiskie nolīgumi, kuru puse ir Savienība, tostarp konvencija, tiks piemēroti Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē no izstāšanās dienas līdz 2020. gada 31. decembrim. Tādēļ Apvienotās Karalistes pievienošanās konvencijai stāsies spēkā tikai šādā situācijā, sākot no dienas, kad Savienības tiesību akti (tostarp šī konvencija) Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē vairs nebūs saistoši.

Sakarā ar Apvienotās Karalistes pievienošanos konvencijai būtu jāizdara grozījumi galvojuma dokumentos, kuros minētas konvencijas līgumslēdzējas puses. Nosaukumu “Apvienotā Karaliste” svītro no Savienības dalībvalstīm paredzētās daļas un iekļauj to kopīgā tranzīta valstīm paredzētajā daļā.

Komisija tiek aicināta pieņemt šo lēmuma priekšlikuma projektu un nosūtīt to Padomei.

Apvienotās komitejas lēmums, ar ko groza konvenciju, līgumslēdzējām pusēm kļūs saistošs saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu, kas paredz, ka tas stājas spēkā dienā, kad Apvienotās Karalistes kā atsevišķas līgumslēdzējas puses pievienošanās konvencijai stājas spēkā un ir saistoša.

Saskaņā ar konvencijas 15. panta 3. punktu lēmumus, ar kuriem groza konvenciju, līgumslēdzējas puses īsteno atbilstoši savas valsts likumiem.
PIELIKUMS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS



Nr. […]



[…],

ar ko groza EEZ līguma 30. protokolu par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

(1)EEZ Statistikas programmas laikposmam no 2018. līdz 2020. gadam pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 99/2013, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1951 (2017. gada 25. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2020. gadam, un tajā būtu jāietver tie programmelementi, kas vajadzīgi visu attiecīgo Eiropas Ekonomikas zonas ekonomisko, sociālo un vides aspektu aprakstīšanai un novērošanai.

(2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1951 (2017. gada 25. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2020. gadam, būtu jāiekļauj 30. protokolā, lai nodrošinātu, ka sadarbība tiek pagarināta līdz 2020. gadam.

(3)Tāpēc EEZ līguma 30. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu notikt no 2018. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 30. protokolu groza šādi.

1.Gadskaitli “2017.” 5. panta virsrakstā aizstāj ar gadskaitli “2020.”.

2.Protokola 5. panta 1. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“-32017 R 1951: Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 25. oktobra Regula (ES) 2017/1951 (OV L 284, 31.10.2017., 1. lpp.).”.

3.Vārdus “2013.–2017.” un “2017. gada 31. decembris” 5. panta 2. punktā aizstāj ar vārdiem “2013.–2020.” un “2020. gada 31. decembris”.

4.Vārdus “no 2013. līdz 2017.” 5. panta 3. punktā aizstāj ar vārdiem “no 2013. līdz 2020.”.

5.Protokola 5. panta 4. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un attiecīgajām finanšu regulām EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu, kas atbilst 75 % no paredzētā apjoma budžeta pozīcijai 29 02 05 (Eiropas Statistikas programma 2013.–2017. gadam) un 29 01 04 05 (Statistiskās informācijas politika – Administratīvās pārvaldības izdevumi), kas iekļautas Eiropas Savienības budžetā 2013. gadam, un kas atbilst 75 % no paredzētā apjoma budžeta pozīcijai 29 02 01 (Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes un pastiprināt partnerību Eiropas Statistikas sistēmas ietvaros) un 29 01 04 01 (Atbalsta izdevumi Eiropas statistikas programmai), kas iekļautas Eiropas Savienības budžetā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam.”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 10.1.2018

COM(2018) 4 final

2009/0018(NLE)

Grozīts priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses
•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Eiropas Komisija 2011. gada 6. maijā rīkoja konferenci Milānā, kas bija daļa no apspriešanās procesa par Zaļo grāmatu. Tā pulcēja politikas veidotājus, ekspertus, uzņēmumus un citas ieinteresētās personas, kā arī plašu sabiedrību no visas Eiropas un ārpus tās. Atklāta sabiedriskā apspriešana par Zaļo grāmatu, kuras ietvaros tika saņemtas aptuveni 1700 atsauksmes, sniedza Komisijai skaidru izpratni par problēmām un to iespējamiem risinājumiem.

Pēc Zaļās grāmatas publicēšanas Komisija izveidoja divas darba grupas diskusijām tehniskā līmenī: PVN nākotnes darba grupu (GFV) un PVN ekspertu grupu (VEG). Kopumā notika 12 GFV sanāksmes un 14 VEG sanāksmes, kurās tika apspriesti dažādi jautājumi saistībā ar galīgo PVN sistēmu B2B tirdzniecībai Savienības iekšienē, kā arī pašreizējās sistēmas uzlabojumi. Tika izveidotas jauktas apakšgrupas, kuru sastāvā bija gan GFV, gan VEG locekļi, lai kopīgi apspriestu konkrētus tematus. Turklāt 2015. gadā Vīnē tika rīkots Fiscalis seminārs, kas pulcēja gan GFV, gan VEG locekļus. ES PVN foruma ietvaros tika izveidota cita jaukta apakšgrupa – diskusiju platforma, kurā tiekas uzņēmumi un PVN iestādes, lai apspriestu to, kā praksē var uzlabot PVN jomas tiesību aktu īstenošanu.

Visbeidzot, laikposmā no 2016. gada 20. decembra līdz 2017. gada 20. martam tika rīkota sabiedriskā apspriešana par galīgo sistēmu tirdzniecībai Savienības iekšienē, kā rezultātā tika saņemta 121 atsauksme. Mērķis bija uzzināt visu ieinteresēto personu viedokli par pašreizējā PVN pārejas režīma darbību, iespējamiem šā pārejas režīma īstermiņa uzlabojumiem, ko pieprasījusi Padome, un galīgās PVN sistēmas, kas balstīta uz principu par aplikšanu ar nodokli galamērķa valstī, ieviešanu.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija, pamatojoties uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Maurīcijas valdību risināja sarunas par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku. Šo sarunu rezultātā 2017. gada 26. aprīlī tika parafēts jauns protokols. Protokols aptver četru gadu periodu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 15. pantā.

Jaunā protokola galvenais mērķis ir, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un ievērojot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) ieteikumus, nodrošināt Savienības kuģiem zvejas iespējas Maurīcijas ūdeņos, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kas gūti, veicot iepriekšējā protokola (2014.–2017. gadam) izvērtējumu un provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu protokolu. Gan izvērtējumu, gan novērtējumu veica ārēji eksperti. Protokols arī nodrošinās Eiropas Savienībai un Maurīcijas Republikai iespēju ciešāk sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku, zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Maurīcijas ūdeņos un Maurīcijas centienus attīstīt ilgtspējīgu okeānu ekonomiku, kas ir abu pušu interesēs.

Protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

– 40 tunzivju seineri,

– 45 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.
2016. gada 6. oktobrī ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejas sanāksmē tika panākta vienošanās, ka tādēļ būtu jāatjaunina atsauce uz muitas regulu, kas ir piemērojama Eiropas Savienībā. Turklāt vēl tika panākta vienošanās par to, ka grozījums neskar tuvināšanas termiņu, kas noteikts asociācijas nolīguma XXVI pielikumā.

XXVI pielikuma mērķis ir bijis nodrošināt, ka Moldovas Republikas Muitas kodekss ir saskaņā ar galvenajiem noteikumiem Eiropas Savienībā. Atšķirības konkrētās jomās starp Kopienas Muitas kodeksa noteikumiem un tā aizstājēja Savienības Muitas kodeksa noteikumiem nozīmē to, ka mērķi var sasniegt vienīgi tad, ja Moldovas Republika Muitas kodeksu tuvina pēdējam minētajam aktam.

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā. Minētā nolīguma XXVI pielikumā norādīts, ka Moldovas Republika veic sava Muitas kodeksa tuvināšanu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (turpmāk “Kopienas Muitas kodekss”).

Šajā priekšlikumā ir paredzēti tikai pasākumi, kas ir vajadzīgi un ir piemēroti paredzēto mērķu sasniegšanai.

3.IETEKME UZ BUDŽETU

Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

2017/0109 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Moldovas Republikas Asociācijas padomē attiecībā uz grozījumu ES un Moldovas Republikas 2014. gada 27. jūnija Asociācijas nolīguma XXVI pielikumā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu un 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības muitas kodeksu,

ņemot vērā 2014. gada 27. jūnija Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 436. panta 3. punktu,

ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra Eiropas Savienības un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejas sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā.

(2)Asociācijas nolīguma 201. pantā paredzēts pienākums pakāpeniski tuvināt tiesību aktus Savienības tiesību aktiem muitas jomā un konkrētiem starptautiskajiem tiesību aktiem, kas noteikti nolīguma XXVI pielikumā.

(3)Nolīguma XXVI pielikumā norādīts, ka tiesību aktus tuvina Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi.

(4)Regula (EEK) Nr. 2913/92 ir atcelta, un kopš 2016. gada 1. maija Eiropas Savienībā ir piemērojamas materiālo tiesību normas, kas iekļautas Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības muitas kodeksu.

(5)Eiropas Savienības un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejas 2016. gada 6. oktobra sanāksmē tika secināts, ka būtu attiecīgi jāgroza nolīguma XXVI pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts, kas paredzēts, lai parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses. Šā protokola mērķis ir ņemt vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

Ar Padomes 2012. gada 14. septembra lēmumu Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Uzbekistānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

Komisija ir atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un lūdz Padomei pilnvarojumu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.





2017/0082 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), ir jāvienojas nolīguma protokolā. Saskaņā ar attiecīgā pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir piemērojama vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padome dalībvalstu vārdā, rīkojoties uz vienprātīga lēmuma pamata, ar attiecīgajām trešām valstīm noslēdz protokolu.

(2)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Uzbekistānu nolīguma pielāgošanas nolūkā. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.