Komisijas ieteikums Padomei lai pilnvarotu Komisiju sākt sarunas ar Serbiju un Melnkalni par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu /* SEC/2005/0926 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.7.2005 SEK(2005) 926 galīgā redakcija KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI lai pilnvarotu Komisiju sākt sarunas ar Serbiju un Melnkalni par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI lai pilnvarotu Komisiju sākt sarunas ar Serbiju un Melnkalni par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu A. PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisijas 1999. gada 26. maija paziņojums par Stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP) ar Albāniju, Bosniju un Hercogovinu, Horvātiju, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Serbiju un Melnkalni[1] izveidoja jaunu pamatu ciešāku attiecību veidošanai starp ES un šīm valstīm. SAP tika apstiprināts Saloniku sammitā 2003. gada jūnijā kā Eiropas Savienības politikas programma Dienvidaustrumeiropai. SAP nosaka plaša apjoma sadarbību, īpaši, noslēdzot jauna veida nolīgumus – Stabilizācijas un asociācijas nolīgumus (SAN). Sarunu sākšana par SAN ir atkarīga no tā, vai SAP valstis atbilst īpašiem politiskiem un ekonomiskiem nosacījumiem. Iepriekšējos gados ES ir sniegusi konsultācijas politikas jautājumos ES un DFR Konsultatīvajā taktiskajā grupā, pēc tam “Uzlabotajā pastāvīgajā dialogā” (UPD). Pašlaik UPD uzrauga un īsteno reformas, pamatojoties uz ES Ministru padomes 2004. gada jūnijā pieņemto Eiropas partnerību, kā arī uz attiecīgo 2004. gada decembrī Serbijas un Melnkalnes iestāžu pabeigto īstenošnas plānu. Pašlaik, izņemot nolīgumu par tekstila nozari ar Serbijas Republiku[2], ES nav nekādu līgumsaistību ar Serbiju un Melnkalni ( SCG [3]). Pēc Miloševiča režīma krišanas 2000. gada oktobrī Serbija un Melnkalne (bijusī Dienvidslāvijas Federatīvā Republika – DFR) ir guvusi labumu no dažādiem SAP līdzekļiem, īpaši no autonomiem tirdzniecības pasākumiem, kas attiecas uz gandrīz visiem produktiem, kā arī saņēmusi ievērojamu finanšu atbalstu. Saloniku sammitā tika apstiprināts, ka Serbija un Melnkalne ir iespējamās ES kandidātvalstis. Laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam DFR īstenoja pamatīgu konstitucionālo reformu, 2003. gada 4. februārī pieņemot Serbijas un Melnkalnes valstu savienības Konstitucionālo hartu[4]. 2003. gada vasarā tika pieņemts rīcības plāns par vienotu ārējās tirdzniecības politiku un netraucētu iekšējā tirgus izveidi. Šo pamatdokumentu pieņemšana ļāva Komisijai sākt darbu pie ziņojuma projekta par īstenošanas iespējām. Tomēr centieni sasniegt minimālu kopējās tirdzniecības politikas līmeni un iekšējā tirgus integrāciju neguva vēlamos rezultātus. Konstitucionālās hartas un rīcības plāna par tirdzniecību un iekšējo tirgu īstenošana ievērojami aizkavējās, un Serbijas un Melnkalnes starptautisko saistību izpildē bija nopietni trūkumi, tādēļ nebija iespējams novērtēt SAN sarunu sākšanas iespējamību. Lai palīdzētu novērst pastāvīgo konstitucionālo strupceļu un no jauna aktivizētu Serbijas un Melnkalnes virzību uz ES, Komisija 2004. gada jūlijā ierosināja „divējāda veida” pieeju, kuru 2004. gada oktobrī apstiprināja ES Ministru padome un Serbijas un Melnkalnes politiskie vadītāji. Divējāda veida pieeja ir atbilstīga Serbijas un Melnkalnes sarežģītajai iestāžu struktūrai. Padome 2004. gada 11. oktobra secinājumos pauda „atbalstu divējāda veida pieejai, kas nozīmētu viena Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu, atsevišķi veicot sarunas ar republikām par tirdzniecības un ekonomikas jautājumiem, kā arī, iespējams, par citu svarīgu nozaru politikas jautājumiem. Padome atkārtoti apliecināja savu nostāju sekmēt stipru Serbijas un Melnkalnes valstu savienību, kas balstītos uz Konstitucionālo hartu.” Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Serbiju un Melnkalni attiektos uz jautājumiem, kas ir valstu savienības kompetencē, un jautājumiem, kas ir republiku kompetencē. Ar valstu savienību vai republikām risinātu sarunas atkarībā no kompetences sadalījuma. SAN kopumā būtu viens dokuments, kuru saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām noslēgusi gan valstu savienība, gan republikas. Šāda pieeja Kopienai un tās dalībvalstīm ļautu iesaistīties līgumattiecībās ar Serbiju un Melnkalni, pienācīgi nosakot kompetento iestāžu tiesības un pienākumus un pilnībā respektējot valstu savienību saskaņā ar Konstitucionālās hartas noteikumiem. Tādejādi 2005. gada aprīlī Komisija varēja iepazīstināt ar ziņojumu par īstenošanas iespējām attiecībā uz ES/SCG SAN[5]. Eiropas Komisija uzskata, ka Serbija un Melnkalne ir pietiekami sagatavojušās sarunām par SAN, tomēr, lai dažādajos procesa posmos panāktu attīstību, pirms sarunām un to laikā Serbijai un Melnkalnei jāturpina sadarbība ar ICTY un nekavējoties jāpanāk pilnīga sadarbība. Turklāt Komisija arī uzskata, ka valstu savienībai un abām republikām jāturpina īstenot Eiropas partnerības prioritātes ar rīcības plāna starpniecību un īpaša uzmanība jāpievērš vairākiem jautājumiem, kas attiecas tieši uz SAN un ir norādīti ziņojumā. Komisija arī paziņoja par nodomu izstrādāt sarunu direktīvu projektu. Šis sarunu direktīvu projekts ir iekļauts pielikumā. ES ir jau parakstījusi Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju un Horvātiju, un pašreiz notiek sarunas par SAN ar Albāniju. Ierosinātajā sarunu direktīvu projektā pilnībā ņemti vērā šie precedenti. Tomēr daži noteikumi ir atbilstoši Serbijas un Melnkalnes īpašajai situācijai, tostarp kompetences sadalījums starp valstu savienību un abām republikām. SAN noteikumi par tirdzniecību pilnībā ietver visus noteikumus, kas iekļauti autonomās tirdzniecības preferencēs, kuras Serbijai un Melnkalnei jau vienpusēji piešķirtas. SAN arī sekmēs reģionālo integrāciju. Līgumattiecību ar Serbiju un Melnkalni izveide, noslēdzot SAN, sekmēs plašu sadarbību un veicinās to integrāciju Eiropas struktūrās. Ierosinātās sarunu direktīvas nodrošina oficiāla pamata izveidi politiskam dialogam ar Serbiju un Melnkalni gan divpusējā, gan reģionālā līmenī. Nolīguma galvenais mērķis ir ekonomikas un tirdzniecības attiecību veicināšana, pēc pārejas laika izveidojot PTO prasībām atbilstošas brīvās tirdzniecības zonas preču un pakalpojumu jomā, kuru darbības termiņu noteiks sarunās, ievērojot Serbijas un Melnkalnes gatavības līmeni. Nolīgums reglamentē darbaspēka pārvietošanos, brīvību veikt uzņēmējdarbību, pakalpojumu sniegšanu, kārtējos maksājumus un kapitāla plūsmu. Tas ietvers Serbijas un Melnkalnes pienākumu saskaņot to tiesību aktus ar ES tiesību aktiem (jo īpaši iekšējā tirgus galvenajās jomās); nolīgums izveidos plašas attiecības visās Kopienu interesējošajās jomās, kā arī radīs pamatu sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā. Vispārēju sadarbību veicinās Kopienas palīdzības programma, ar kuru Serbijai un Melnkalnei sniegs atbalstu un palīdzību dažu nolīguma aspektu īstenošanā. Ņemot vērā Serbijas un Melnkalnes pašreizējo administratīvo jaudu, sarunu gaitā un SAN noslēgšanā jāvadās no Serbijas un Melnkalnes tiesību aktu un iestāžu sistēmas nostiprināšanās un šo valstu spējas īstenot nolīguma saistības. B. IETEIKUMS Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo Komisija iesaka Padomei: - apstiprināt pievienoto sarunu direktīvu projektu, kuram jāveido pamats sarunām par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu ar Serbiju un Melnkalni; - iecelt īpašu komiteju, kas palīdzētu Komisijai šā uzdevuma veikšanā. PIELIKUMS SARUNU VADLĪNIJAS A. PASKAIDROJUMA RAKSTS 2 B. IETEIKUMS 4 1. Nolīguma veids 9 2. Nolīguma darbības joma 9 3. Nolīguma saturs 9 3.1. Preambula 9 3.2. Vispārīgie principi 11 3.3. Politiskais dialogs 12 3.4. Reģionālā sadarbība 13 3.4.1. Sadarbība ar citām valstīm, kas parakstījušas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar ES 13 3.4.2. Sadarbība ar citām valstīm, kuras ir iesaistītas Stabilizācijas un asociācijas procesā 14 3.4.3. Sadarbība ar ES kandidātvalstīm 14 3.5. Preču brīva aprite 14 3.5.1. Rūpniecisko ražojumu tirdzniecība 15 3.5.1.1. Imports Kopienas valstīs 15 3.5.1.2. Imports Serbijā un Melnkalnē 15 3.5.1.3. Eksporta nodokļi un kvantitatīvie ierobežojumi 15 3.5.1.4. Abu pušu kopējie pasākumi 15 3.5.1.5. Īpašs režīms 16 3.5.2. Lauksaimniecības un zvejniecības produktu tirdzniecība 16 3.5.3. Kopīgie noteikumi 17 3.5.3.1. Pārtraukšana 17 3.5.3.2. Nediskriminācijas princips 17 3.5.3.3. Muitas nodokļi importam 17 3.5.3.5. Īpašas klauzulas un procedūras 18 3.5.3.6. Tiesību akti par izcelsmes preferencēm un administratīvās sadarbības metodes 18 3.5.3.7. Ierobežojumi 18 3.5.3.8. Administratīvā sadarbība krāpšanas apkarošanas un preferenciāla importa pārvaldības jomā 18 3.6. Darba ņēmēju pārvietošanās, uzņēmējdarbības veikšana, pakalpojumi un kapitāls 18 3.6.1. Darba ņēmēju pārvietošanās 18 3.6.2. Uzņēmējdarbības nodibināšana 19 3.6.3. Pakalpojumu sniedzēju pagaidu pārvietošanās 20 3.6.4. Kvalifikācijas savstarpēja atzīšana 20 3.6.5. Pakalpojumu sniegšana 20 3.6.5.1. Vispārīgi noteikumi 20 3.6.5.2. Transporta pakalpojumi 20 3.6.6. Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite 21 3.6.7. Vispārīgi noteikumi 20 3.7. Tiesību aktu saskaņošana, tiesībaizsardzība un konkurences noteikumi 21 3.7.1. Konkurence 22 3.7.1.1. Konkurence, ieskaitot valsts palīdzību 22 3.7.1.2. Valsts monopoli 22 3.7.1.3. Valsts uzņēmumi 22 3.7.2. Intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums 23 3.7.3 Valsts iepirkums 23 3.7.4. Standartizācija, metroloģija, akreditācija un atbilstības novērtēšana 24 3.7.5. Patērētāju tiesību aizsardzība 24 3.7.6. Darba apstākļi un iespēju vienlīdzība 24 3.8. Taisnīgums, brīvība un drošība 25 3.8.1. Iestāžu stiprināšana 25 3.8.2. Personas datu aizsardzība 25 3.8.3. Vīzas, robežkontrole, patvēruma piešķiršana un migrācija 25 3.8.4. Nelikumīgās imigrācijas novēršana un kontrole. Atpakaļuzņemšana 26 3.8.5. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana 26 3.8.6. Sadarbība neatļauto narkotiku jomā 26 3.8.7. Noziegumu un citu nelikumīgo darbību novēršana un apkarošana 27 3.8.8 Cīņa pret terorismu 27 3.8.9 Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas īpašā nostāja 28 3.9. Sadarbības politika 28 3.9.1. Ekonomikas un tirdzniecības politika 28 3.9.2. Sadarbība statistikas jomā 28 3.9.3. Banku darbība, apdrošināšana un citi finanšu pakalpojumi 28 3.9.4. Sadarbība audita un finanšu kontroles jomā 29 3.9.5. Investīciju veicināšana un aizsardzība 29 3.9.6. Rūpnieciskā sadarbība 29 3.9.7. Mazie un vidējie uzņēmumi 29 3.9.8. Tūrisms 29 3.9.9. Lauksaimniecības un agrorūpnieciskā nozare 29 3.9.10. Zvejniecība 30 3.9.11. Muita 30 3.9.12. Nodokļi 30 3.9.13. Sadarbība sociālajā jomā 30 3.9.14. Izglītība un apmācība 31 3.9.15. Sadarbība kultūras jomā 31 3.9.16. Sadarbība audiovizuālajā jomā 31 3.9.17. Informācijas sabiedrība 31 3.9.18. Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi 31 3.9.19. Informācija un sakari 32 3.9.20. Transports 32 3.9.21. Enerģētika 32 3.9.22. Vide 32 3.9.23. Zinātniskā izpēte un tehnoloģiju attīstība 32 3.9.24. Reģionālā un vietējā attīstība 32 3.9.25. Valsts pārvaldes reforma 33 3.10. Sadarbība finanšu jomā 33 3.11. Institucionālie, vispārīgie un nobeiguma noteikumi 33 3.11.1. Stabilizācijas un asociācijas padome (SAP) 33 3.11.2. Stabilizācijas un asociācijas komiteja (SACOM) 34 3.11.3. Stabilizācijas un asociācijas parlamentārā komiteja (SAPC) 34 3.11.4. Vispārīgie un nobeiguma noteikumi 34 1. NOLīGUMA VEIDS Sarunu mērķis ir noslēgt Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) ar Serbiju un Melnkalni (SCG) . Tas būs preferenču nolīgums, kas paredzēts, lai veicinātu sociāli ekonomisko attīstību, stiprinātu demokrātiju, tiesiskumu un valsts un reģiona politisko stabilitāti, kā arī, lai nodibinātu ciešu ilgtermiņa asociāciju starp līgumslēdzējām pusēm. Stabilizācijas un asociācijas nolīgums būs pirmais asociācijas nolīgums ar Serbiju un Melnkalni. SAN kopumā būs vienīgais dokuments, kuru noslēdz gan valstu savienība, gan šīs savienības attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar to pilnvarām. Tas ir jaukta veida nolīgums; viena līgumslēdzēja puse būs Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis un otra puse – Serbijas un Melnkalnes valstu savienība, Melnkalnes Republika un Serbijas Republika[6] 2. NOLīGUMA DARBīBAS JOMA Nolīguma mērķis ir reglamentēt politiskās, ekonomikas un tirdzniecības attiecības starp līgumslēdzējām pusēm. Tajā tiks ietverti noteikumi par politisko dialogu, plašu sadarbību, brīvas tirdzniecības zonas izveidi starp pusēm, tiesību aktu saskaņošanu, palīdzību un nepieciešamo institucionālo vienošanos, lai to piemērotu. Saistībā ar nolīguma darbības jomu attiecībā uz teritoriju tiek uzsvērts, ka ņemot vērā to, ka ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1244 (1999) ir izveidota starptautiska civilā klātbūtne, lai nodrošinātu pagaidu pārvaldi Kosovā (Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misija Kosovā), un tādēļ pašreiz Kosovā nav iespējams īstenot šajā nolīgumā noteiktās saistības. 3. Nolīguma saturs 3.1. Preambula Preambula varētu attiekties uz: - ciešām saitēm starp pusēm un to kopīgajām vērtībām, vēlmi stiprināt šīs saites un nodibināt ciešas un ilgstošas attiecības, kas pamatojas uz savstarpēju un abpusēju ieinteresētību, kas ļautu stiprināt un paplašināt Serbijas un Melnkalnes attiecības ar Kopienu; - nolīguma nozīmi, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas procesu Dienvidaustrumeiropas valstīs un saskaņojot vienotu kārtību Eiropā, kas pamatojas uz sadarbību, kura Eiropas Savienībā ir galvenais balsts, kā arī pamatojoties uz Stabilitātes paktu; - pušu saistībām censties pēc iespējas stabilizēt politisko, ekonomisko un institucionālo stāvokli Serbijā un Melnkalnē, kā arī visā reģionā, attīstot pilsonisku sabiedrību un demokrātiju, veidojot iestādes un veicot valsts pārvaldes reformu, reģionālās tirdzniecības integrāciju un lielāku sadarbību ekonomikā, plaša spektra sadarbību, jo īpaši tieslietu un iekšlietu jomā, un, stiprinot drošību valsts un reģionālajā līmenī; - pušu saistībām palielināt politisko un ekonomikas brīvību kā šī nolīguma pamatu, kā arī pušu saistībām ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, tostarp ievērojot nacionālo mazākumtautību cilvēktiesības un demokrātijas principus ar daudzpartiju sistēmas un brīvu un godīgu vēlēšanu starpniecību; - pušu saistībām, lai veicinātu stabilitāti reģionā un sadarbību starp reģiona valstīm, pilnībā īstenotu visus principus un noteikumus, kuri paredzēti ANO hartā, EDSO, īpaši Helsinku Nobeiguma aktā, Madrides un Vīnes konferenču gaitā pieņemtajos noslēguma dokumentos, Parīzes hartā par jauno Eiropu, kā arī Deitonas/Parīzes un Erdutas nolīgumā, un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktā; - pušu saistībām ievērot brīvā tirgus ekonomikas principus un Kopienas gatavību atbalstīt ekonomikas reformas Serbijā un Melnkalnē; - pušu saistībām ievērot brīvas tirdzniecības principus, atbilstoši PTO noteiktajām tiesībām un pienākumiem, kā arī īstenot tās pārskatāmā un nediskriminējošā veidā; - pušu vēlmi veidot pastāvīgu politisko dialogu par abas puses interesējošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, tostarp reģionālajiem aspektiem, ņemot vērā Eiropas Savienības Kopējo ārpolitiku un drošības politiku; - pušu saistībām apkarot organizēto noziedzību un stiprināt sadarbību cīņā pret terorismu, pamatojoties uz Eiropas 2001. gada 20. oktobra konferencē pieņemto deklarāciju; - ticību, ka šis Stabilizācijas un asociācijas nolīgums radīs jaunus apstākļus ekonomikas attiecībām starp pusēm, un jo svarīgāk – tirdzniecības un investīciju attīstībai – faktoriem, kam ir būtiska nozīme ekonomikas pārstrukturēšanas un modernizācijas procesā; - Serbijas un Melnkalnes saistībām attiecīgajās nozarēs tuvināt to tiesību aktus Kopienas tiesību aktiem, kā arī tos efektīvi īstenot; - Serbijas un Melnkalnes Konstitucionālo hartu, kurā ir noteikts kompetences sadalījums starp valstu savienību un abām dalībvalstīm; - Serbijas un Melnkalnes valstu savienības un abu republiku saistībām sadarboties un koordinēt to politiku ar mērķi nodrošināt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma efektīvu īstenošanu; - Kopienas vēlmi nodrošināt izšķirošu atbalstu reformas un pārveides īstenošanā, kā arī visaptveroši un ilglaicīgi izmantot visus pieejamos sadarbības instrumentus un tehnisko, finansiālo un ekonomisko palīdzību šo centienu sasniegšanai; - izpratni, ka šī nolīguma noteikumi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma III daļas IV sadaļu, paredz, ka Apvienotā Karaliste un Īrija uzskatāmas par atsevišķām līgumslēdzējām pusēm, un nevis par Eiropas Kopienas daļu tiktāl, ciktāl Apvienotā Karaliste vai Īrija (ja tas tā būtu) paziņo Serbijai un Melnkalnei, ka tā/tās ir uzņēmušās saistības kā Eiropas Kopienas daļa saskaņā ar protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienota Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Saskaņā ar protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots šiem līgumiem, iepriekš minētais attiecas arī uz Dāniju; - Zagrebas sammitu, kas aicināja turpināt attiecību nostiprināšanu starp Stabilizācijas un asociācijas procesā esošajām valstīm un Eiropas Savienību, kā arī veicināja reģionālo sadarbību; - Saloniku sammitu, kas pastiprināja Stabilizācijas un asociācijas procesu kā politisku pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar Rietumbalkānu valstīm un uzsvēra to iespējamo pievienošanos Eiropas Savienībai, pamatojoties uz katras valsts reformu attīstību un atsevišķajiem nopelniem; - Savstarpējās saprašanās memorandu par tirdzniecības veicināšanu un liberalizāciju, kas tika parakstīts Briselē, 2001. gada 27. jūnijā, saskaņā ar kuru Serbija un Melnkalne un citas valstis reģionā uzņēmās līdz 2002. gada beigām veikt sarunas par divpusējo brīvās tirdzniecības nolīgumu tīklu ar mērķi sekmēt reģiona spēju piesaistīt investīcijas un iespējas integrēties globālajā ekonomikā; - Eiropas Savienības gatavību pilnā mērā iekļaut Serbiju un Melnkalni Eiropas politiskajā un ekonomiskajā apritē, kā arī pieņemt to kā iespējamo ES kandidātvalstu statusu, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienību un 1993. gadā Eiropas Padomes noteiktajiem kritērijiem šī nolīguma veiksmīgas īstenošanas gadījumā, jo īpaši attiecībā uz reģionālo sadarbību. 3.2. Vispārīgie principi 1. Demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Helsinku Nobeiguma aktu un Parīzes hartu par jaunu Eiropu, kā arī EDSK Bonnas konferences dokumentā par ekonomisko sadarbību norādīto starptautisko tiesību aktu principu, tiesiskuma un tirgus ekonomikas principa ievērošana ir pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatā un veido šī nolīguma būtiskākās sastāvdaļas. 2. Pušu atkārtots apstiprinājums tam, cik svarīga ir iesaistīšanās cīņā pret terorismu. 3. Pušu atkārtots apstiprinājums tam, cik svarīga ir starptautisko saistību īstenošana, īpaši pilnīga sadarbība ar ICTY. 4. Līgumslēdzēju pušu iesaistīšanās starptautiskā un reģionālā miera un stabilitātes nodrošināšanā. Labu kaimiņattiecību attīstība ir galvenā stabilizācijas un asociācijas procesa daļa. Tādēļ Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšana un īstenošana būs atkarīga no attiecīgajiem politiskajiem un ekonomiskajiem nosacījumiem, kurus Padome apstiprināja 1997. gada 29. aprīlī un kuri pamatojās uz Serbijas un Melnkalnes atsevišķajiem nopelniem. 5. Atsauce uz Serbijas un Melnkalnes gatavību veicināt sadarbību un labas kaimiņattiecības ar citām reģiona valstīm, ieskaitot atbilstošu abpusējas piekāpšanās līmeni attiecībā uz personu pārvietošanos, preču, kapitāla un pakalpojumu apriti, kā arī kopīgu interešu projektu attīstību, īpaši attiecībā uz organizētās noziedzības, korupcijas, nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanas, nelegālās migrācijas un kontrabandas, ieskaitot cilvēku un neatļauto narkotiku, apkarošanu. Šīs saistības ir galvenais faktors attiecību un līgumslēdzēju pušu sadarbības attīstībā un šādi sekmē stabilitāti reģionā. 6. Asociācija tiks pilnībā realizēta ilgākais 10 gadu garā pārejas laikā, kas sadalāms divos secīgos posmos. Šie divi posmi neattiecas uz preču brīvu apriti (3.5. punkts), kam nolīguma noteikumos ir paredzēts īpašs grafiks. Secīgo posmu sadalījuma mērķis ir nolīguma īstenošanas rūpīgs pārskats. Tiesību aktu saskaņošanas un ieviešanas jomā pirmā posma mērķis, kā aprakstīts 3.7. punktā, ir pievērst uzmanību acquis pamatelementiem ar īpašiem rādītājiem. Stabilizācijas un asociācijas padome (SAP) pastāvīgi pārskatīs nolīguma piemērošanu un Serbijas un Melnkalnes tiesību jomas, administratīvās, institucionālās un ekonomiskās reformas, ievērojot preambulu un SAN vispārīgos principus. Pirmais posms sāksies pēc nolīguma stāšanās spēkā. Piektajā gadā pēc nolīguma stāšanās spēkā Stabilizācijas un asociācijas padome izvērtēs Serbijas un Melnkalnes attīstību un lems par otrā posma uzsākšanu vai atlikšanu, ja asociācija nebūs sasniegta pilnībā. Padome arī lems par visiem īpašajiem noteikumiem, kas ir nepieciešami otrā posma reglamentēšanā. Tas neietekmēs pārejas perioda ilgumu, kas noteikts sarunās. Nolīgums ir pilnībā atbilstošs un ir īstenojams tādā veidā, kas ir saskaņā ar atbilstošajiem PTO noteikumiem, jo īpaši ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXIV pantu un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību V pantu. 3.3. Politiskais dialogs Nolīgumā noteiks atbilstošas saistības politiskā dialoga veicināšanai, sekmējot ciešas solidaritātes saites un jaunus sadarbības veidus starp pusēm, jo īpaši ar mērķi veicināt: - Serbijas un Melnkalnes pilnīgu integrāciju demokrātisko valstu kopienā un pakāpenisku attiecību atjaunošanu ar Eiropas Savienību; - pušu nostājas konverģenci starptautiskajos jautājumos, attiecīgā gadījumā arī atbilstoši apmainoties ar informāciju, īpaši jautājumos, kas, iespējams, varētu ievērojami skart pušu intereses; - reģionālo sadarbību un labu kaimiņattiecību veidošanu; - kopīga viedokļa par drošību un stabilitāti Eiropā veidošanu, ieskaitot sadarbību jomās, uz kurām attiecas Eiropas Savienības Kopējā ārpolitika un drošības politika, sadarbību un dalību cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču radīšanu un izplatīšanu, valstu līmenī pilnīgi izpildot un īstenojot saistības, kas noteiktas starptautiskajos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un nolīgumos, kā arī citās attiecīgās starptautiskās saistībās. Politiskais dialogs galvenokārt notiks ar Stabilizācijas un asociācijas padomi, kas būs galvenā atbildīgā par jebkuru jautājumu, kuru puses vēlas apspriest. Pēc pušu pieprasījuma politiskais dialogs varētu notikt arī šādos veidos: - nepieciešamības gadījumā, no vienas puses, organizējot Serbiju un Melnkalni pārstāvošo augsto amatpersonu un, no otras puses, Eiropas Savienības Padomes prezidentūras un Komisijas pārstāvju sanāksmes; - pilnībā izmantojot visus diplomātiskos kanālus starp pusēm, ieskaitot atbilstošus sakarus trešās valstīs un Apvienoto Nāciju Organizācijā, EDSO, Eiropas Padomē un citos starptautiskajos forumos; - pielietojot kādu citu veidu, kas būtu lietderīgs līdzeklis šā dialoga nostiprināšanā, attīstīšanā un veicināšanā. Politiskais dialogs parlamentārajā līmenī jārisina Stabilizācijas un asociācijas parlamentārajā komitejā. Politiskais dialogs var būt daudzpusējs un risināties reģionālajā līmenī, iesaistot tajā citas reģiona valstis. 3.4. Reģionālā sadarbība Saskaņā ar saistībām miera un stabilitātes uzturēšanas jomā starptautiskajā un reģionālajā līmenī un labu kaimiņattiecību veidošanā Serbijai un Melnkalnei aktīvi jāveicina reģionālā sadarbība. Eiropas Kopienas palīdzības programma var atbalstīt reģionālas vai starptautiskas nozīmes projektus. Gadījumā, ja Serbija un Melnkalne paredz pastiprināt sadarbību ar kādu no turpmāk 3.4.1. līdz 3.4.3. punktā minētajām valstīm, tai par to jāinformē un jāapspriežas ar ES saskaņā ar šī nolīguma institucionālajiem, vispārīgajiem un nobeiguma noteikumiem. Serbija un Melnkalne tiks aicināta pārskatīt esošos divpusējos nolīgumus ar partneriem šajā reģionā vai noslēgt jaunus nolīgumus, lai nodrošinātu to atbilstību principiem, kas paredzēti 2001. gada 27. jūnijā Briselē pieņemtajā saprašanās memorandā par tirdzniecības veicināšanu un liberalizāciju. 3.4.1. Sadarbība ar citām valstīm, kas parakstījušas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar ES Pēc Stabilizācijas un asociācijas nolīguma parakstīšanas Serbija un Melnkalne uzsāks sarunas ar valstīm, kas jau ir parakstījušas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, noslēdzot divpusējas konvencijas par reģionālo sadarbību ar mērķi paplašināt sadarbības jomas starp attiecīgajām valstīm. Šo konvenciju galvenās sastāvdaļas ir: - politiskais dialogs; - brīvas tirdzniecības zonas izveidošana starp pusēm atbilstoši attiecīgajiem PTO noteikumiem; - savstarpējas koncesijas attiecībā uz darba ņēmēju pārvietošanos, uzņēmējdarbības veikšanu, pakalpojumu sniegšanu, kārtējiem maksājumiem un kapitāla apriti, kā arī citām politiskām nostādnēm saistībā ar personu pārvietošanos šim nolīgumam atbilstošā līmenī; - sadarbības noteikumi citās jomās neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav noteiktas šajā nolīgumā, jo īpaši tieslietu un iekšlietu jomā. Šīs konvencijas ietvers tādus noteikumus nepieciešamo institucionālo mehānismu radīšanai, kas laika posmā, kurš nosakāms sarunu procesā, tiks pieņemti pēc šī nolīguma stāšanās spēkā. Serbijas un Melnkalnes gatavība noslēgt šādas konvencijas ir priekšnosacījums attiecību attīstībai starp līgumslēdzējām pusēm. Līdzīgas sarunas jāsāk arī ar citām valstīm šajā reģionā, tiklīdz tās būs parakstījušas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumus. 3.4.2. Sadarbība ar citām valstīm, kuras ir iesaistītas Stabilizācijas un asociācijas procesā Serbijai un Melnkalnei vajadzētu tiekties pēc reģionālās sadarbības ar citām valstīm, kuras ir iesaistītas Stabilizācijas un asociācijas procesā dažās vai visās sadarbības jomās, kuras noteiktas šajā nolīgumā, jo īpaši tajās jomās, kas skar kopīgās intereses. Šādai sadarbībai vienmēr jāatbilst šā nolīguma principiem un mērķiem. 3.4.3. Sadarbība ar ES kandidātvalstīm Serbijai un Melnkalnei jāveicina sadarbība un jānoslēdz konvencija par reģionālo sadarbību ar ES kandidātvalstīm visās sadarbības jomās, kuras noteiktas šajā nolīgumā. Šādas konvencijas mērķis būtu pakāpeniski pielāgot divpusējās attiecības starp Serbiju un Melnkalni un šo valsti attiecīgajām Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un šīs valsts attiecībām. 3.5. Preču brīva aprite Noteiktajā pārejas laikā, kas izklāstīts 3.2. punktā, Kopiena pakāpeniski nodibinās brīvās tirdzniecības zonas, kas pamatosies uz līdzsvarotiem pienākumiem, attiecīgi ar Serbijas Republiku un Melnkalnes Republiku. Brīvās tirdzniecības zonas izveidei jānotiek saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXIV pantu un citiem attiecīgajiem PTO noteikumiem. Kopiena virzīsies uz šo mērķi ievērojami ātrāk nekā Serbija vai Melnkalne. Serbijai un Melnkalnei jāizmanto kombinētā nomenklatūra preču klasifikācijai tirdzniecībā starp pusēm. Pamatnodokļi, uz kuriem jāattiecina secīgā samazināšana, ir tie, ko abas republikas faktiski piemēros erga omnes dienu pirms nolīguma parakstīšanas. Ja pēc nolīguma parakstīšanas tiek piemērota tarifu samazināšana, balstoties uz erga omnes , šādiem samazinātiem nodokļiem jānomaina iepriekš minētie pamatnodokļi un secīgie samazinājumi aprēķināmi saskaņā ar šīm jaunajām pamatlikmēm. Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji jāpaziņo to attiecīgie pamatnodokļi. Lai veicinātu reģionālo tirdzniecību, šim nolīgumam nevajadzētu ietekmēt Serbijas Republikas vai Melnkalnes Republikas iespējas noteikt preferenciālu režīmu pret tādu citu valstu importu, uz kurām attiecas ES Stabilizācijas un asociācijas process Dienvidaustrumeiropā, kā arī attiecībā uz citām kaimiņvalstīm, kas nav ES dalībvalstis. 3.5.1. Rūpniecisko ražojumu tirdzniecība Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz visiem ražojumiem, kuru izcelsme ir līgumslēdzēju pusēs un kuri norādīti kombinētās nomenklatūras 25. līdz 97. nodaļā, izņemot tos, kas norādīti nolīguma pielikumā (ražojumi, kas uzskatāmi par lauksaimnieciskiem produktiem, nevis rūpnieciskiem ražojumiem). To ražojumu tirdzniecību starp pusēm, uz kuriem attiecas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums, veic saskaņā ar minētā līguma noteikumiem. 3.5.1.1. Imports Kopienas valstīs Pēc nolīguma stāšanās spēkā Kopiena apstiprinās kvantitatīvo ierobežojumu, muitas nodevu un jebkādu citu līdzvērtīgu pasākumu atcelšanu attiecībā uz Serbijas un Melnkalnes izcelsmes preču importu uz Kopienas valstīm. 3.5.1.2. Imports Serbijā un Melnkalnē Tiks noteikti šādi pasākumi: - pēc nolīguma spēkā stāšanās atceļami kvantitatīvie ierobežojumi un jebkādi līdzvērtīgi ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Kopienas valstu izcelsmes preču importu uz Serbiju un Melnkalni; - pēc nolīguma stāšanās spēkā abas republikas atcels visus muitas nodokļus attiecībā uz visiem produktiem, kas nav iekļauti jutīgo produktu sarakstos. Šie saraksti tiks iekļauti nolīguma pielikumos; - abas republikas atcels nodokļus, kas piemērojami ražojumiem, kuru izcelsme ir Kopienas valstīs un kuri norādīti iepriekš minētajos nolīguma pielikumos, saskaņā ar grafikiem, par kuriem jāvienojas, ņemot vērā: 1) ražojumu jutīgumu un 2) abu republiku nepieciešamību nodrošināt fiskālo ilgspējību. Visi muitas nodokļi atceļami līdz pārejas laika beigām. 3.5.1.3. Eksporta nodokļi un kvantitatīvie ierobežojumi Ar nolīguma stāšanos spēkā līgumslēdzējām pusēm jābūt atcēlušām visus muitas nodokļus eksportam. Ar nolīguma stāšanos spēkā līgumslēdzējām pusēm jābūt atcēlušām visus kvantitatīvos ierobežojumus eksportam. 3.5.1.4. Abu pušu kopējie pasākumi Pēc nolīguma stāšanās spēkā puses savstarpēji atceļ visus maksājumus, kas ir līdzvērtīgi muitas nodoklim, kas tiek piemērots importam. Ar nolīguma stāšanos spēkā puses atceļ visus muitas nodokļus eksportam un maksājumus, kas ir tām līdzvērtīgi, un visus eksporta kvantitatīvos ierobežojumus, kā arī tiem līdzvērtīgus pasākumus. Ar nolīguma stāšanos spēkā atceļ visus kvantitatīvos ierobežojumus un tiem līdzvērtīgus pasākumus, ja vien nav noteikts citādi. 3.5.1.5. Īpašs režīms Tekstilpreces Tirdzniecību ar tekstilprecēm reglamentē īpaši noteikumi, kuros apvienoti visi autonomās tirdzniecības pasākumos iekļautie pasākumi, Serbijas Republikas un Eiropas Kopienas nolīguma par tekstilprecēm attiecīgie noteikumi[7], kā arī attiecīgie autonomie pasākumi tekstilprecēm[8]. 3.5.2. Lauksaimniecības un zvejniecības produktu tirdzniecība Šīs pozīcijas noteikumi attiecas uz tirdzniecību ar lauksaimniecības (tostarp pārstrādāto lauksaimniecības produktu) un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Serbijā, Melnkalnē un Kopienā. Termins „lauksaimniecības un zvejniecības produkti” attiecas uz produktiem, kas norādīti kombinētās nomenklatūras 1. līdz 24. nodaļā, un produktiem, kas norādīti Lauksaimniecības nolīguma (Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, 1994. gads) I pielikuma 1. panta ii) punktā. Šī definīcija ietver zivis un zivju produktus, kas noteikti 3. nodaļas pozīcijā 1604 un 1605 un apakšpozīcijā 0511 91, 2301 20 00 un ex 1902 20 10 („pildīti mīklas izstrādājumi, kuros pēc svara ir vairāk nekā 20 % zivju, vēžveidīgo, gliemju vai citu ūdens bezmugurkaulnieku”). Pārstrādāto lauksaimniecības produktu, kas nolīguma vajadzībām tiek uzskatīti par „lauksaimniecības produktiem”, jomu reglamentē īpaši noteikumi, kuros ņemti vērā rūpnieciskie un lauksaimniecības aspekti. Abpusējas koncesijas, kas šajā nolīgumā noteiktas attiecībā uz pārstrādātajiem lauksaimniecības produktiem, kuri nav norādīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma I pielikumā, nekavēs spēkā esošo Kopienas noteikumu izpildi. Ar nolīguma spēkā stāšanās datumu Kopiena atcels visus kvantitatīvos ierobežojumus un tiem līdzvērtīgus pasākumus, kas ietekmē to lauksaimniecības un zvejniecības produktu importu, kuru izcelsmes valsts ir Serbija un Melnkalne. Ar nolīguma stāšanos spēkā abas republikas atcels kvantitatīvos ierobežojumus vai tiem līdzvērtīgus pasākumus, kas ietekmē importu ar lauksaimniecības un zvejniecības produktiem, kuru izcelsmes valsts ir Kopienas valstis. Līgumslēdzējas puses, pamatojoties uz abpusēju vienošanos, saskaņos abpusējas koncesijas saskaņā ar nolīguma pielikumos iekļautajiem nosacījumiem. SAN tiks iekļautas līdzvērtīgas koncesijas, kas Serbijai un Melnkalnei piešķirtas saskaņā ar ES autonomās tirdzniecības pasākumiem, kuri tiks piemēroti ar šā nolīguma stāšanos spēkā. Šo koncesiju priekšnoteikums – Serbijai un Melnkalnei jāievēro 3.5.3. punktā paredzētie noteikumi. Tās var koriģēt, ja rodas nopietni traucējumi Kopienas tirgos vai to reglamentējošos mehānismos, saskaņā ar šajā nolīgumā noteiktajām īpašajām drošības un korupcijas novēršanas klauzulām. Ņemot vērā lauksaimniecības un zvejniecības produktu tirdzniecības apjomu starp ES un Serbiju un Melnkalni, tās īpašo jutīgumu, Kopienas noteikumus kopīgās lauksaimniecības un zvejniecības politikas jomā, lauksaimniecības un zvejniecības nozīmi Serbijas un Melnkalnes ekonomikā, Serbijas un Melnkalnes pievienošanās PTO sekas un PTO ietvaros risināto daudzpusējo tirdzniecības sarunu sekas, Stabilizācijas un asociācijas padomē līgumslēdzējas puses pārskatīs katru produktu atsevišķi un, pusēm vienojoties, piešķirs turpmāko abpusējo koncesiju apjomu. Pušu piešķirtās koncesijas zvejniecības produktu tirdzniecības jomā tiks norādītas pievienotajos pielikumos. Līgumslēdzējām pusēm jāparedz noteikumi ar mērķi panākt lauksaimniecības nozares ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgu aizsardzību. 3.5.3. Kop īgie noteikumi Lai atvieglotu progresīvās liberalizācijas attīstību, kas izklāstīts 3.5.1. un 3.5.2. punktā, nolīgumā jānosaka vispārīgi noteikumi visiem produktiem, ja vien citos dokumentos nav noteikts citādi. Visiem šiem noteikumiem jābūt saskaņā ar attiecīgajiem PTO noteikumiem. 3.5.3.1. Pārtraukšana Neierobežojot pušu pašreizējo vai turpmāko politiku lauksaimniecības jomā un ievērojot izņēmumus, par kuriem puses vienojušās, netiks ieviests neviens jauns nodoklis vai tam līdzvērtīgs maksājums, neviens kvantitatīvs ierobežojums vai tam līdzvērtīgi pasākumi tirdzniecībā starp pusēm, un jau noteiktie nodokļi nav ne palielināmi, ne padarāmi par ierobežojošākiem no dienas, pirms uzsāktas sarunas. 3.5.3.2. Nediskriminācijas princips Puses atturēsies no visiem iekšējo nodokļu pasākumiem vai prakses un atcels jau esošos pasākumus, ja tie tieši vai netieši diskriminē kādas līgumslēdzējas puses produktus, salīdzinot ar līdzvērtīgiem produktiem, kuru izcelsmes valsts ir otra līgumslēdzēja puse. Produktiem, kas tiek eksportēti otras puses teritorijā, nevar atmaksāt iekšējo nodokli tādā apjomā, kas pārsniedz tiem noteikto tiešo vai netiešo nodokļu apmēru. 3.5.3.3. Muitas nodokļi importam Noteikumi par muitas nodokļu atcelšanu importam attiecas arī uz fiskālajiem muitas nodokļiem. 3.5.3.4. Muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas un režīmi tirdzniecībai pierobežas zonā Nolīgumā ietvers līdzīgu klauzulu, kāda ietverta citos asociācijas nolīgumos. Šīs citas vienošanās un noteikumi būs saskaņā ar attiecīgajiem PTO noteikumiem. 3.5.3.5. Īpašas klauzulas un procedūras Nolīgumā ietvers anti-dempinga/kompensācijas klauzulu, vispārīgās drošības klauzulu, valsts monopola klauzulu, „deficīta” klauzulu, tiešā nodokļa atbrīvojuma klauzulu, kas pielīdzināma klauzulām, kas iekļautas līdzvērtīgos nolīgumos, un noteikumus par šo klauzulu reglamentējošām procedūrām, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi. 3.5.3.6. Tiesību akti par izcelsmes preferencēm un administratīvās sadarbības metodes Protokols, kurā definēts termins „noteiktas izcelsmes produkts”, un, kurā izklāstītas administratīvās sadarbības metodes, tiks iekļauts šī nolīguma pielikumā. Ja šajā laikā tiek nolemts paplašināt diagonālo kumulatīvo izcelsmi, iekļaujot SAP valstis, to ņems vērā sarunu procesā. 3.5.3.7. Ierobežojumi Saskaņā ar EK Līguma 30., 296., un 297. pantu nolīgums nepieļaus aizliegumu vai ierobežojumu piemērošanu importa, eksporta un preču tranzīta jomā. 3.5.3.8. Administratīvā sadarbība krāpšanas apkarošanas un preferenciāla importa pārvaldības jomā Nolīgums pilnvaros līgumslēdzējas puses ieviest attiecīgus pasākumus administratīvās sadarbības vai/un krāpšanas un/vai pārkāpumu apkarošanas pārraudzības trūkuma gadījumā. Attiecībā uz zaudējumiem muitas nodokļu atcelšanas dēļ saistībā ar preferenciāla importa pārvaldību, var noteikt piemērotus pasākumus, pamatojoties uz Padomes lēmumu. 3.6. Darba ņēmēju pārvietošanās, uzņēm ējdarbības veikšana, pakalpojumi un kapitāls 3.6.1. Darba ņēmēju pārvietošanās Atbilstoši katrā dalībvalstī piemērotajiem nosacījumiem un kārtībai nolīgums nodrošina, ka Serbijas un Melnkalnes valstspiederīgie darba ņēmēji, kuri ir likumīgi nodarbināti kādas dalībvalsts teritorijā, to valstspiederības dēļ nedrīkst tāpat kā šīs dalībvalsts valstspiederīgie ciest no diskriminācijas saistībā ar darba apstākļiem, atalgojumu vai atlaišanu no amata. Atbilstoši katrā valstī piemērotajiem nosacījumiem un kārtībai, jo īpaši tiesību aktiem par ģimeņu atkalapvienošanos, ikvienā dalībvalstī likumīgi nodarbinātā darba ņēmēja, izņemot sezonas darba ņēmējus un darba ņēmējus, uz kuriem attiecas divpusējie nolīgumi starp Serbiju un Melnkalni un dalībvalstīm, legāli pastāvīgi dzīvojošam laulātajam un bērniem būs pieejams šīs dalībvalsts darba tirgus darba ņēmēja atļautajā nodarbinātības posmā. Dalībvalstis saglabā un iespējami uzlabo nodarbinātības pieejamību, kas noteikta saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem attiecībā uz darba ņēmējiem no Serbijas un Melnkalnes. Pēc noteiktā posma beigām Stabilizācijas un asociācijas padome izvērtē citu uzlabojumu iespējas, ņemot vērā darba tirgus stāvokli dalībvalstīs un Kopienas valstīs. Puses pieņems noteikumus, kas nepieciešami sociālo drošības shēmu koordinēšanai Serbijas un Melnkalnes valstspiederīgajiem darba ņēmējiem, kuri tiek likumīgi nodarbināti kādas dalībvalsts teritorijā, un to ģimenes locekļiem, kas šajā valstī uzturas likumīgi. Ar Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, kam nevajadzētu ietekmēt nekādas tiesības vai saistības, kuras noteiktas divpusējos nolīgumos, ja pēdējie paredz labvēlīgāku attieksmi, ieviesīs šādus noteikumus: - šādu darba ņēmēju visi apdrošināšanas, nodarbinātības un uzturēšanās posmi, kas ir izbeigušies kādā no ES dalībvalstīm, tiek saskaitīti kopā pensiju un vecuma, invaliditātes vai nāves ikgadējo pabalstu aprēķināšanai, kā arī šādu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu medicīniskās aprūpes nodrošināšanai; - visa veida pensijas vai ikgadējie vecuma, nāves, nelaimes gadījuma darbā, arodslimību un to dēļ radušās invaliditātes pabalsti, izņemot pabalstus, kas nav atkarīgi no iemaksām, ir brīvi pārskaitāmi ar likmi, ko piemēro debitora ES dalībvalstī vai dalībvalstīs; - darba ņēmēji saņem ģimenes pabalstus par iepriekš minētajiem ģimenes locekļiem. Nolīgumā tiks ietverta šo noteikumu savstarpīguma klauzula. 3.6.2. Uzņēmējdarbības nodibināšana Brīvība veikt uzņēmējdarbību atbilstīgi citiem līdzvērtīgiem nolīgumiem ietver šādas galvenās sastāvdaļas: - pēc nolīguma spēkā stāšanās līgumslēdzējas puses abpusēji piešķir valsts režīma vai vislielākās labvēlības statusu, ievērojot to, kurš ir piemērotāks, attiecībā uz uzņēmējsabiedrību dibināšanu un darbību. Uz EK uzņēmējsabiedrībām, kas dibinātas vienā no abām republikām, jāattiecina tāds pats valsts vai vislielākās labvēlības statuss kā otrā republikā; - pēc sarunās noteiktā posma, ņemot vērā: 1) pārejas laika ilgumu; 2) Eiropas Kopienu Tiesas attiecīgo judikatūru un 3) stāvokli pušu darba tirgū, Stabilizācijas un asociācijas padomei jāiekļauj nolīgumā minētie noteikumi par līgumslēdzēju pušu valstspiederīgajām pašnodarbinātajām personām; - nepieciešamības gadījumā abām republikām piešķirams pārejas laiks ierobežotā nozaru skaitā, kas nosakāmas nolīguma pielikumos; - neierobežojot vispārīgos noteikumus par brīvu darba ņēmēju pārvietošanos, persona, kas gūst labumu nobrīvības veikt uzņēmējdarbību, savstarpēji saskaņojot starp pusēm, saskaņā ar uzņēmējsabiedrības dibināšanas vietas valsts tiesību aktiem iegūs tiesības nodarbināt darbiniekus, kas ir Kopienas dalībvalstu vai attiecīgi Serbijas un Melnkalnes valstspiederīgie, ar noteikumu, ka šie darbinieki ir pamatpersonāls; - īpaši noteikumi par sauszemes un jūras kabotāžas un gaisa pārvadājumiem. Pēdējā no nosauktajām jomām ņemami vērā sarunu par tā dēvēto “Horizontālo nolīgumu” rezultāti; - tādi noteikumi par Kopienas kuģniecības uzņēmējsabiedrībām, kas ir identiski noteikumiem līdzīgos nolīgumos. 3.6.3. Pakalpojumu sniedzēju pagaidu pārvietošanās Attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju pagaidu pārvietošanos nolīguma noteikumi attiecas vienīgi uz pamatpersonāla un citu precīzi noteiktu pakalpojumu sniedzēju grupu pagaidu pārvietošanos, ņemot vērā VVPT definīcijas, jo īpaši 4. režīma definīcijas ES saistību sarakstos. Turklāt, lai izvairītos no iespējamajiem pārkāpumiem, nepieciešamības gadījumā Komisijai vajadzētu vienoties par precīzākām definīcijām īpaši jutīgajās nozarēs. Komisijai arī jānodrošina tas, ka neviens nolīguma noteikums nekavē puses piemērot savas valsts tiesību aktus, reglamentējošās normas un prasības par ieceļošanu un uzturēšanos, darbu, darba apstākļiem, fizisko personu reģistrāciju un pakalpojumu sniegšanu ar noteikumu, ka tās piemērojot, puses neanulē un nevājina no nolīguma izrietošos labumus. 3.6.4. Kvalifikācijas savstarpēja atzīšana Lai atvieglotu vienas puses valstspiederīgo iesaistīšanos un nodarbošanos ar profesionālu darbību otras puses teritorijā, Asociācijas padome pārbaudīs, kādi pasākumi veicami, lai savstarpēji atzītu kvalifikāciju, un kādā veidā tie jāievieš. 3.6.5. Pakalpojumu sniegšana 3.6.5.1. Vispārīgi noteikumi Nolīgumā jānosaka pakāpeniska un savstarpēja pakalpojumu tirdzniecības liberalizācija starp Kopienas valstīm un attiecīgi Serbijas Republiku un Melnkalnes Republiku. Tas būs saskaņā ar attiecīgajiem PTO noteikumiem, jo īpaši VVPT V pantu. Nolīgumā iekļaus šādas galvenās sastāvdaļas: - uzņēmējsabiedrības, kuras nav dibinātas otras puses teritorijā, pakāpeniski iegūs tiesības sniegt pakalpojumus saskaņā ar VVPT noteikumiem, un jo īpaši ņemot vērā tiesību aktu saskaņošanas attīstību dažādās jomās. Īpašās saistības, kuras Serbijas Republika un Melnkalnes Republika ir uzņēmušās, atkārtoti pārskatīs pēc pievienošanās PTO; - Stabilizācijas un asociācijas padome uzraudzīs liberalizācijas īstenošanu, un jo īpaši attīstību finanšu pakalpojumu jomā (banku reforma, pārraudzības struktūru stiprināšana, tiesību akti par vērtspapīriem un biržu). 3.6.5.2. Transporta pakalpojumi Nolīgumā arī paredzēs transporta pakalpojumu liberalizāciju, ieskaitot īpašu protokolu par iekšzemes transportu. Tajā būs šādas galvenās sastāvdaļas: - īpaši noteikumi par iekšzemes transportu, jo īpaši autotransportu, dzelzceļa un kombinēto transportu, lai piešķirtu neierobežotas autotransporta tranzīta atļaujas Serbijā, Melnkalnē un Kopienas valstīs kopumā, vienlaicīgi nodrošinot nediskriminējošu attieksmi pret Serbijas un Melnkalnes kravas furgoniem, kas brauc tranzītā caur Kopienas valstu teritorijām. Šajā jomā (tranzīta braucieni caur Kopienas valstu teritorijām), Serbijai un Melnkalnei būs jāievēro visas Kopienas valstīs pieņemtās regulas, kuras reglamentē kravas transportlīdzekļus. Serbijas un Melnkalnes kravas transportlīdzekļi būs pakļauti jebkurai turpmākajai Kopienas regulai, kuras mērķis ir piesārņojuma samazināšana un kustības drošības uzlabošana un kas varētu tikt pieņemta. Tiks nodrošināta arī nediskriminācijas principa efektīva piemērošana, jo īpaši autoceļu maksājumu un īpašu tehnisku, vides un sociālo prasību jomā. Tiks veicināta starptautisku konvenciju ratifikācija un īstenošana Serbijā un Melnkalnē autoceļu drošības jomā. Pievēršot īpašu uzmanību Dienvidaustrumeiropas galvenajam reģionālajam tīklam, tiks noteikti arī galvenie autoceļu un dzelzceļa maršruti, un projekti, kas īpaši interesē līgumslēdzējas puses, lai prioritāri sekmētu to pilnīgu attīstību. Apsvērs arī pasākumus, kas nepieciešami pakāpeniskai iekšzemes navigācijas pakalpojumu uzlabošanai; - noteikumi par gaisa transportu, kas nosaka īpaša nolīguma nepieciešamību, tajā ietverot savstarpējas pieejamības nosacījumus ar mērķi nodrošināt koordinētu attīstību un pakāpenisku transporta liberalizāciju starp pusēm, kas atbilst to abpusējām komerciālajām vajadzībām; - attiecībā uz jūras transportu neierobežotas pieejamības principa piemērošana, ievērojot komerciālās vajadzības, saistībā ar starptautisko jūras tirgu un satiksmi un starptautisko un Eiropas noteikto drošības, aizsardzības un vides standartu ievērošana. 3.6.6. Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite Noteikumiem par kārtējiem maksājumiem jāsaskan ar turpmākajiem nolīguma pārējās nodaļās iekļautajiem noteikumiem. Brīva kapitāla aprite ir integrēta tirgus būtiska iezīme, no kā labumu gūs arī Serbija un Melnkalne, tiklīdz to konkurētspēja būs atbilstošā līmenī. Nolīgumā iekļaus noteikumus par nekustamā īpašuma iegādāšanos attiecībā uz nerezidentiem. Nolīgumā noteiks abu republiku saistības kapitāla aprites liberalizācijas jomā attiecībā uz tiešajām investīcijām, kas veiktas saskaņā ar nodaļu par uzņēmējdarbības veikšanu un ieguldītāju aizsardzību saistībā ar investīciju likvidāciju un repatriāciju un no tās izrietošo peļņu. Šiem noteikumiem nevajadzētu ietekmēt jebkādu labvēlīgāku attieksmi, kas noteikta jau esošajās divpusējās un daudzpusējās saistībās ar Serbiju un Melnkalni. Nolīgumā ietvers pārtraukšanas klauzulu un attīstības klauzulu, kas nosaka turpmāko kapitāla aprites liberalizāciju vidējā laika posmā. Tajā arī ietvers Serbijas un Melnkalnes apņemšanos nodrošināt ES ieguldītāju brīvu kapitāla apriti starp abām republikām. 3.6.7. Vispārīgi noteikumi Vispārīgi noteikumi, tostarp nodokļu jomā, līdzinās tiem noteikumiem, kas iekļauti līdzvērtīgos nolīgumos. 3.7. Tiesību aktu saskaņošana, tiesībaizsardzība un konkurences noteikumi Nolīgumā ietvers noteikums par Serbijas un Melnkalnes valstu savienības, Serbijas Republikas, Melnkalnes Republikas un Kopienas esošo un topošo tiesību aktu pakāpenisku saskaņošanu, īpaši uzsverot to efektīvu īstenošanu. Serbijas un Melnkalnes valstu savienība, Serbijas Republika un Melnkalnes Republika nodrošinās to tiesību aktu atbilstību acquis pamatsastāvdaļām, jo īpaši iekšējā tirgus tiesību aktu galvenajās jomās atbilstoši Eiropas partnerības prioritātēm. Turpmākajā posmā Serbijas un Melnkalnes valstu savienība, Serbijas Republika un Melnkalnes Republika saskaņos to tiesību aktus ar citām acquis sastāvdaļām. Nolīgumā tiks iekļauti noteikumi par tiesību aktu saskaņošanas īstenošanas uzraudzību un nepieciešamajām tiesiskuma ieviešanas darbībām, tostarp tieslietu reformu. Saskaņošanas posma beigu termiņš tiks noteikts šādās nozarēs – konkurence, intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums, valsts iepirkums, standarti un sertifikācija, finanšu pakalpojumi, sauszemes, gaisa un jūras transports, īpaši uzsverot drošības un vides standartus, kā arī sociālos aspektus; enerģētika, tiesību akti par uzņēmējsabiedrību, grāmatvedību, patērētāju aizsardzību, datu aizsardzību, veselības aizsardzību un darba drošības aizsardzību darbavietā, iespēju vienlīdzību. Tiesību aktu saskaņošana citās iekšējā tirgus nozarēs ir jāpabeidz līdz pārejas laika beigām. 3.7.1. Konkurence 3.7.1.1. Konkurence, ieskaitot valsts palīdzību Noteikumi par konkurenci līdzināsies tiem noteikumiem, kas iekļauti līdzīgos nolīgumos, jo īpaši Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā ar Horvātiju. Proti, tajos būs ietverts: - noteikums par pārredzamību valsts palīdzības jomā, tostarp paredzot ikgadējos pārskatus; - attiecīgā gadījumā uz tērauda izstrādājumiem tiks attiecināts īpašs režīms pēc SAN ar Horvātiju 2. protokola 5. panta parauga. Tajā uzsvērts izņēmuma raksturs pārstrukturēšanas palīdzībai un apstāklim, ka šāda palīdzība būs ierobežota laikā un saistīta ar jaudas samazināšanos, ievērojot programmas par īstenošanas iespējām; - konkurences noteikumi, pamatojoties uz ES Līguma 81., 82. un 87. pantu, kā arī noteikumiem par valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kas jāīsteno neatkarīgām iestādēm. Uz ES Līguma 81. un 82. pantu pamatotajiem noteikumiem jāstājas spēkā, parakstot nolīgumu, bet uz 87. pantu pamatotajiem noteikumiem jāstājas spēkā pakāpeniski – sarunās paredzētajā posmā; - jebkuras puses tiesības veikt attiecīgus pasākumus, ja tā secina, ka prakse nav savienojama ar nolīguma noteikumiem. 3.7.1.2. Valsts monopoli Komerciāliem valsts monopoliem ir pielāgojami noteikumi sarunās paredzētajā posmā, lai starp pusēm novērstu diskrimināciju attiecībā uz nosacījumiem, pamatojoties uz kuriem tiek realizētas preces. 3.7.1.3. Valsts uzņēmumi Sarunās noteiktajā posmā un, neierobežojot stingrākas prasības 81., 82. un 87. panta piemērošanā attiecībā uz valsts uzņēmumiem, kā tas paredzēts 3.7.1.1. punktā, Serbija un Melnkalne valsts uzņēmumiem piemēros Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteiktos principus, jo īpaši tos, kas noteikti 86. pantā. Valsts uzņēmumu īpašās tiesības pārejas laikā neietver iespēju ieviest kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību uz Kopienas valstu importu Serbijā un Melnkalnē. 3.7.2. Intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums Serbijas un Melnkalnes valstu savienība, Serbijas Republika un Melnkalnes Republika ieviesīs visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu un atbilstošu aizsardzību intelektuālajām, rūpnieciskajām un komerciālajām īpašuma tiesībām, kā arī to piemērošanu, tostarp, aizsardzību pret viltojumiem un pirātismu, garantējot tādu aizsardzības līmeni, kas pielīdzināms Kopienas valstīs esošajam līmenim līdz pārejas laika beigām, sarunās nosakot grafiku un saskaņojot attieksmi pret Kopienas valstu uzņēmējsabiedrībām un valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka tā saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem nav mazāk labvēlīga kā pret trešām valstīm no nolīguma stāšanās spēkā. Serbija un Melnkalne apņemas ratificēt vai pievienoties tām daudzpusējām konvencijām šajā jomā, kurām tās vēl nav pievienojušās, ar nosacījumu, ka Kopienas dalībvalstis ir to puses vai tās šīs konvencijas piemēro de facto. 3.7.3 Valsts iepirkums Noteikumi par valsts iepirkuma pieejamību būs līdzvērtīgi tiem noteikumiem, kas iekļauti Horvātijas SAN, kā arī noteiks saistības par uzskaites uzlabošanu šajā jomā, proti: - pēc nolīguma spēkā stāšanās Kopiena nodrošinās jebkuras Serbijas un Melnkalnes uzņēmējsabiedrības, neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav dibināta Kopienas valstīs, pieeju valsts līgumu piešķiršanas procedūrām pēc noteikumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā uz Kopienas uzņēmējsabiedrībām attiecinātie noteikumi; - pēc nolīguma stāšanās spēkā abas republikas nodrošinās Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas dibinātas tās teritorijā, pieeju valsts līgumiem pēc noteikumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā uz Melnkalnes un Serbijas uzņēmējsabiedrībām attiecinātie noteikumi. Uz ES uzņēmējsabiedrību, kas dibināta vienā no republikām, jāattiecina tie paši noteikumi valsts līguma jomā, ja procedūra notiek otrā republikā vai ja juridiskajai personai ir valstu savienības piešķirtais līgums; - sarunās nosakāmā posmā Serbija un Melnkalne nodrošinās to, ka Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas nav dibinātas Serbijā un Melnkalnē, valsts līguma piešķiršanas jomā ir tādas pašas tiesības kā abu republiku uzņēmējsabiedrībām; - attiecībā uz izpildes saistībām valsts līgumiem tādās jomās kā uzņēmējsabiedrības dibināšana, darbība, pakalpojumu sniegšana starp līgumslēdzējām pusēm, kā arī nodarbinātība un darbaspēka pārvietošanās joprojām pilnībā piemērojami attiecīgie vispārīgie noteikumi par darba ņēmēju pārvietošanos, uzņēmējsabiedrību dibināšanu, pakalpojumu sniegšanu un kapitāla apriti; - Serbija un Melnkalne pakāpeniski valsts tiesību aktos noteiktā kārtībā ieviesīs tādus mehānismus, kas veicina pārredzamību un nodrošina lēmumu efektīvu tiesisku pārskatīšanu valsts iepirkuma jomā. 3.7.4. Standartizācija, metroloģija, akreditācija un atbilstības novērtēšana Šīs jomas noteikumu mērķis ir pakāpeniski panākt Serbijas un Melnkalnes tiesību aktu atbilstību Kopienas tehniskajām regulām un Eiropas standartizācijas, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas procedūrām. Šim nolūkam noteikumi attieksies uz: - Kopienas tehnisko regulu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru izmantošanas veicināšanu; - palīdzības sniegšanu kvalitātes infrastruktūras – standartizācijas, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas – attīstības veicināšanā; - Serbijas un Melnkalnes līdzdalības veicināšanu to organizāciju darbā, kuru darbība saistīta ar standartiem, atbilstības novērtēšanu, metroloģiju un līdzīgām funkcijām (piemēram, CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET utt.); - nepieciešamības gadījumā uz atbilstības novērtēšanas un rūpniecisko izstrādājumu pieņemamības nolīguma noslēgšanu pēc tam, kad Serbijas un Melnkalnes tiesību akti un procedūras būs pietiekami saskaņotas ar Kopienas tiesību aktiem un procedūrām, kā arī būs pieejamas speciālas zināšanas. 3.7.5. Patērētāju tiesību aizsardzība Nepieciešama efektīva patērētāju tiesību aizsardzība, lai nodrošinātu tirgus ekonomikas pareizu darbību, un šī aizsardzība būs atkarīga no administratīvās infrastruktūras attīstības, nodrošinot tirgus uzraudzību un tiesību aktu piemērošanu šajā jomā. Šim nolūkam un, ņemot vērā vispārīgās intereses, ar noteikumiem šajā jomā tiks nodrošināta: - aktīva patērētāju tiesību aizsardzības politika saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; - tiesību aktu par patērētāju tiesību aizsardzību saskaņošana ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem; - patērētāju tiesību efektīva juridiskā aizsardzība, lai uzlabotu patēriņa preču kvalitāti un saglabātu atbilstošus drošības standartus; - kompetento iestāžu uzraudzība pār noteikumiem un taisnīguma pieejamības nodrošināšana strīda gadījumā. 3.7.6. Darba apstākļi un iespēju vienlīdzība Abas republikas pakāpeniski saskaņos ar Kopienas standartiem to tiesību aktus par darba apstākļiem, jo īpaši par veselības aizsardzību un darba drošības aizsardzību darbavietā un iespēju vienlīdzību. 3.8. Taisnīgums, brīvība un drošība 3.8.1. Iestāžu stiprināšana Sadarbojoties taisnīguma nodrošināšanas un iekšlietu jomā, puses īpašu uzmanību pievērsīs tiesību aktu piemērošanas nostiprināšanai, iestāžu stiprināšanai kopumā visos līmeņos pārvaldes jomā un īpaši tiesību aktu piemērošanas un tiesvedības jomā. Sadarbības galvenais mērķis ir tiesu iestāžu neatkarības stiprināšana un to efektivitātes uzlabošana, attīstot atbilstošu policijas un citu tiesībaizsardzības iestāžu struktūru un nodrošinot atbilstošu apmācību un korupcijas novēršanu. 3.8.2. Personas datu aizsardzība Nepieciešama personas datu efektīva aizsardzība, lai nodrošinātu personas datu plūsmu starp ES un Serbiju, un Melnkalni, stiprinātu demokrātiju un liktu pamatus sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā, vienlaicīgi garantējot atbilstošu personas pamattiesību un brīvību aizsardzību. Abas republikas saskaņos to tiesību aktus par personas datu aizsardzību, lai tie atbilstu Kopienas tiesību aktiem un citiem Eiropas un starptautiskajiem tiesību aktiem par privātās dzīves aizsardzību. Šī aizsardzība būs atkarīga no neatkarīgu pārraudzības iestāžu izveidošanas, piešķirot tām pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus, lai tās spētu efektīvi pārraudzīt tiesību aktu par personas datu aizsardzību piemērošanu. 3.8.3. Vīzas, robežkontrole, patvēruma piešķiršana un migrācija Puses sadarbosies vīzu, robežkontroles, patvēruma piešķiršanas un migrācijas jomā un izstrādās sadarbības struktūru šajās jomās, tostarp reģionālajā līmenī, nepieciešamības gadījumā ņemot vērā un pilnībā izmantojot citas esošās iniciatīvas šajā jomā. Sadarbība iepriekš minētajā jomā pamatosies uz savstarpējām apspriedēm un ciešu koordināciju starp pusēm, un tajā jāietver tehniskā un administratīvā palīdzība: - informācijas apmaiņai par tiesību aktiem un ierašām; - tiesību aktu izstrādāšanā; - iestāžu darba efektivitātes veicināšanā; - personāla apmācībā; - ceļojuma dokumentu drošībā un viltotu dokumentu atklāšanā; - robežkontroles pārvaldībā. Sadarbība īpaši koncentrēsies uz: - valsts tiesību aktu par patvēruma piešķiršanu piemērošanai tā, lai tie atbilstu Ženēvas Konvencijas (1951) un Ņujorkas protokola (1967) standartiem, tādā veidā nodrošinot „nerepatriēšanas” principa ievērošanu, kā arī citas patvēruma meklētāju un bēgļu tiesības; - noteikumiem par uzņemšanu, uzņemtās personas tiesībām un statusu likumīgās migrācijas jomā. Attiecībā uz migrāciju puses vienojas par taisnīgu attieksmi pret citu valstu piederīgajiem, kas likumīgi dzīvo to teritorijā, un par integrācijas politikas atbalstīšanu ar mērķi pielīdzināt viņu tiesības un pienākumus šīs valsts piederīgo tiesībām un pienākumiem. 3.8.4. Ne likumīgās imigrācijas novēršana un kontrole. Atpakaļuzņemšana Puses sadarbosies nelikumīgās imigrācijas novēršanā un kontrolē. Šim nolūkam puses vienosies pēc pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm: - atpakaļuzņemt jebkuru valstspiederīgo, kas nelikumīgi uzturas otras puses teritorijā; - atpakaļuzņemt trešo valstu piederīgos un bezvalstniekus, kas iekļuvuši ES teritorijā caur Serbiju un Melnkalni vai Serbijas un Melnkalnes teritorijā caur ES dalībvalsti. Eiropas Savienības dalībvalstis un Serbija, un Melnkalne izsniegs to valstspiederīgajiem atbilstošas identitātes dokumentu un nodrošinās administratīvās iespējas, kas nepieciešamas šādam mērķim. Puses vienosies par nolīguma noslēgšanu starp Serbiju un Melnkalni, un Eiropas Kopienu, kurā reglamentētas Serbijas un Melnkalnes, un Eiropas Savienības dalībvalstu īpašās saistības atpakaļuzņemšanas jomā, tostarp saistības par citu valstu piederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu. Serbija un Melnkalne piekrīt noslēgt nolīgumus par atpakaļuzņemšanu ar citām valstīm, kas iesaistījušās Stabilizācijas un asociācijas procesā un uzņemas veikt jebkādus nepieciešamos pasākumus šo nolīgumu elastīgas un ātras piemērošanas nodrošināšanai. Stabilizācijas un asociācijas padome nosaka citus kopīgus pasākumus, kādus varētu veikt, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgo imigrāciju, tostarp cilvēku tirdzniecību un nelikumīgās migrācijas tīklus. 3.8.5. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana Puses sadarbosies, lai novērstu to finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanai kopumā un tostarp narkotiku nodarījumu jomā. Sadarbība šajā jomā varētu ietvert administratīvo un tehnisko palīdzību ar mērķi veicināt regulu īstenošanu un efektīvu darbību attiecībā uz nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarojošajiem standartiem un mehānismiem, kuriem jābūt līdzvērtīgiem Kopienā un citos starptautiskajos forumos, jo īpaši Finanšu darījumu darba grupas (FATF) , pieņemtajiem šajā jomā. 3.8.6. Sadarbība neatļauto narkotiku jomā Atbilstoši to attiecīgajām pilnvarām un kompetencei, puses sadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotu un integrētu pieeju narkotiku jautājumiem. Narkotiku politikas un rīcības mērķis ir stiprināt neatļauto narkotiku apkarojošās struktūras, samazinot neatļauto narkotiku piegādes un nelegālās tirdzniecības apjomu un pieprasījumu pēc tām, novēršot narkotiku izraisītos veselības traucējumus un sociālās sekas, kā arī nodrošinot prekursoru efektīvāku kontroli. Puses vienosies par nepieciešamajām sadarbības metodēm šo mērķu sasniegšanā. Rīcībai jābūt saskaņā ar vispārpieņemtajiem principiem, kas noteikti ES narkomānijas apkarošanas stratēģijā 2005.–2012. gadam. 3.8.7. Noziegumu un citu nelikumīgo darbību novēršana un apkarošana Puses sadarbosies organizētās un cita veida noziegumu un citu nelikumīgo darbību novēršanas un apkarošanas jomā, tostarp apkarojot: - kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; - nelikumīgas darbības ekonomikā, jo īpaši valūtas viltošanu, nelikumīgus darījumus ar produktiem, piemēram, rūpnieciskajiem atkritumiem, radioaktīvajiem materiāliem, un darījumus ar nelikumīgiem vai viltotiem produktiem; - korupciju gan privātajā, gan valsts sektorā, jo īpaši saistībā ar nepārredzamu administratīvo praksi; - fiskālo krāpšanu; - nelikumīgu narkotiku un psihotropo vielu tirdzniecību; - kontrabandu; - nelikumīgu ieroču tirdzniecību; - dokumentu viltošanu; - nelikumīgu automašīnu tirdzniecību; - kibernoziegumus. 3.8.8 Cīņa pret terorismu Saskaņā ar pušu ratificētajām starptautiskajām konvencijām un attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un regulām, puses vienojas par sadarbību, lai novērstu un apspiestu reģionālus vai starptautiskus terora aktus un to finansēšanu, jo īpaši, ja tie ir saistīti ar pārrobežu darbībām: - pilnībā īstenojot Drošības padomes Rezolūciju 1373 un citas attiecīgās ANO rezolūcijas, starptautiskās konvencijas un dokumentus; - apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem; - apmainoties ar pieredzi par terorisma apkarošanas līdzekļiem un metodēm, to tehniskajiem aspektiem un apmācību, kā arī apmainoties ar pieredzi attiecībā uz terorisma novēršanu. 3.8.9 Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas īpašā nostāja Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas īpašo nostāju attiecībā uz jautājumiem, kas atrunāti ES Līguma IV sadaļā, ņems vērā. 3.9. Sadarbības politika Puses izveidos ciešu sadarbību, kuras mērķis ir Serbijas un Melnkalnes attīstības un izaugsmes iespēju atbalstīšana. Šāda sadarbība stiprinās esošās ekonomikas saites iespējami plašākā aspektā, abām pusēm gūstot labumu. Tiks izstrādāta politika un citi pasākumi, lai nodrošinātu Serbijas un Melnkalnes ilgspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un sekmētu nabadzības samazināšanu. Šai politikai jānodrošina vides apsvērumu pilnīga iekļaušana jau no paša sākuma, kā arī jāpanāk tās atbilstība harmoniskas sociālās attīstības prasībām. Sadarbības politiku jāintegrē reģionālajā sadarbības struktūrā. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, kas varētu sekmēt sadarbību starp Serbiju un Melnkalni, un to kaimiņvalstīm, tostarp ES dalībvalstīm, tādējādi veicinot stabilitāti reģionā. Stabilizācijas un asociācijas padome var noteikt sadarbības politikas prioritātes turpmāk norādītajās jomās. 3.9.1. Ekonomikas un tirdzniecības politika Sadarbojoties līgumslēdzējas puses sekmē ekonomikas reformas norisi, lai uzlabotu izpratni par to ekonomikas pamatprincipiem, ekonomikas politikas noteikšanu un īstenošanu tirgus ekonomikā. Pēc Serbijas un Melnkalnes iestāžu pieprasījuma Kopiena var sniegt palīdzību, atbalstot Serbijas un Melnkalnes centienus izveidot funkcionējošu tirgus ekonomiku un pakāpeniski saskaņot to politiku ar Ekonomikas un monetārās savienības politiku, kas pamatojas uz stabilitāti. Sadarbības mērķis ir arī tiesiskuma stiprināšana uzņēmējdarbības jomā, ievērojot stabilu un nediskriminējošu tirdzniecības tiesisko struktūru. Sadarbība ietver arī informācijas apmaiņu par Eiropas Ekonomikas un monetārās savienības principiem un darbību. 3.9.2. Sadarbība statistikas jomā Sadarbībai starp pusēm jānorit, galveno uzmanību pievēršot prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis statistikas jomā. Sadarbības galvenais mērķis būs tādas efektīvas un ilgspējīgas statistikas sistēmas izveide, kas spēj sniegt ticamus, objektīvus un precīzus datus, kuri nepieciešami Serbijas un Melnkalnes pārejas un reformu procesa plānošanai un pārraudzībai. Sadarbībai arī jānodrošina tas, ka Serbijas un Melnkalnes statistikas iestādes spēj veiksmīgāk apmierināt to patērētāju (gan valsts pārvaldes, gan privātā sektora) vajadzības. Statistikas sistēmai jāatbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas noteiktajiem statistikas pamatprincipiem un Eiropas statistikas likuma noteikumiem, kā arī jāattīstās Kopienas acquis virzienā. 3.9.3. Banku darbība, apdrošināšana un citi finanšu pakalpojumi Sadarbība starp līgumslēdzējām pusēm noritēs, galveno uzmanību pievēršot prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis banku darbības, apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu jomā. Pušu sadarbības mērķis ir atbilstošas struktūras izveide un attīstīšana abu republiku banku darbības, apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu sekmēšanai. 3.9.4. Sadarbība audita un finanšu kontroles jomā Sadarbība noritēs, pievēršot uzmanību prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis valsts iekšējās finanšu kontroles (PIFC) un ārējā audita jomā. Pušu sadarbības īpašais mērķis ir efektīvas PIFC un ārējā audita sistēmu izveide abās republikās atbilstoši starptautiski pieņemtajiem standartiem un metodoloģijām, kā arī ES paraugpraksei. 3.9.5. Investīciju veicināšana un aizsardzība Sadarbība starp pusēm noritēs, pievēršot uzmanību prioritārām jomām, kas saistītas ar investīciju veicināšanu un aizsardzību. Pušu sadarbības mērķis saskaņā ar to attiecīgo kompetenci investīciju veicināšanas un aizsardzības jomā ir nodrošināt labvēlīgus apstākļus iekšzemes un ārvalstu privātajām investīcijām. 3.9.6. Rūpnieciskā sadarbība Sadarbības mērķis ir Serbijas un Melnkalnes rūpnieciskā un privātā sektora modernizācijas un pārstrukturēšanas veicināšana. Tas attiecas arī uz rūpniecisko sadarbību starp uzņēmējiem ar mērķi stiprināt privāto sektoru, pamatojoties uz tādiem nosacījumiem, kas nodrošina vides aizsardzību. Rūpnieciskās sadarbības iniciatīvas atspoguļos nolīgumā noteiktās visu pušu prioritātes. Tiks ņemti vērā rūpnieciskās attīstības reģionālie aspekti, nepieciešamības gadījumā sekmējot starptautiskās partnerattiecības. Iniciatīvām jo īpaši jāsekmē uzņēmumiem piemērotas sistēmas izveide, vadības zinātības uzlabošana un jāatbalsta tirgus attīstība, pārskatāmība un uzņēmējdarbības vide. Sadarbībā ņems vērā Kopienas acquis rūpnieciskās politikas jomā. 3.9.7. Mazi e un vidējie uzņēmumi Pušu sadarbības mērķis ir privātā sektora mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstīšana un stiprināšana, un tai jānorit, pievēršot uzmanību prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis MVU jomā. Tas attiecas arī uz Serbijas un Melnkalnes, tostarp Kosovas, saistībām ievērot Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, kuru pieņēma Saloniku sammitā un kurā ir noteiktas desmit vadlīnijas par to, kā valdība var uzlabot uzņēmējdarbības vidi mazās uzņēmējsabiedrībās. 3.9.8. Tūrisms Pušu sadarbības mērķis tūrisma jomā ir informācijas plūsmas par tūrismu (izmantojot starptautiskus tīklus, datubāzes utt.) stiprināšana un zinātības nodošana (piedaloties apmācībās, pieredzes apmaiņas sanāksmēs un semināros). Sadarbībā ņems vērā Kopienas acquis šajā nozarē. 3.9.9. Lauksaimniecības un agrorūpnieciskā nozare Sadarbība starp pusēm noritēs, pievēršot uzmanību prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis lauksaimniecības jomā. Pušu sadarbības mērķis ir Serbijas un Melnkalnes lauksaimniecības un agrorūpnieciskās nozares modernizēšana un pārstrukturēšana, kā arī atbalsts tiesību aktu un prakses pakāpeniskai saskaņošanai ar Kopienas noteikumiem un standartiem. 3.9.10. Zvejniecība Puses izpētīs savstarpēji izdevīgu, vispārīgām interesēm atbilstošu jomu noteikšanas iespējas zvejniecības nozarē. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis zvejniecības jomā. 3.9.11. Muita Puses izveidos sadarbību šajā jomā ar mērķi garantēt atbilstību tirdzniecības jomā pieņemtajiem noteikumiem un panākt Melnkalnes Republikas un Serbijas Republikas muitas sistēmu saskaņošanu ar Kopienas muitas sistēmu. Tas palīdzēs ieviest liberalizācijas pasākumus, kas tiek plānoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, kā arī sekmēs darbu, lai pakāpeniski saskaņotu republiku tiesību aktus par muitu ar acquis. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis muitas jomā. Protokoli par savstarpēju administratīvu sadarbību muitas jomā tiks pievienoti nolīgumam. 3.9.12. Nodokļi Puses uzsāks sadarbību nodokļu jomā, tostarp, nepieciešamības gadījumā veiks pasākumus, kuru mērķis ir fiskālās sistēmas turpmāka reforma un nodokļu administrācijas pārstrukturēšana, tiecoties nodrošināt efektīvu nodokļu iekasēšanu un stiprināt cīņu pret fiskālo krāpšanu. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis nodokļu jomā un cīņu ar kaitīgu konkurenci nodokļu jomā. Kaitīgas konkurences nodokļu jomā novēršanai jānotiek, pamatojoties uz rīcības kodeksu par uzņēmējdarbības nodokļiem, kuru Padome apstiprināja 1997. gada 1. decembrī. Sadarbībā arī jāietver pārskatāmības uzlabošana un informācijas apmaiņas ar Eiropas Savienības dalībvalstīm sekmēšana, lai veicinātu tādu pasākumu piemērošanu, kas attiecībā uz nodokļiem novērš krāpšanu, neievērošanu vai izvairīšanos. Sadarbībai arī jāietver saistības attiecībā uz dalībvalstu divpusēju nolīgumu tīkla izveidi, pamatojoties uz ESAO paraugnolīgumu par informācijas apmaiņu. 3.9.13. Sadarbība sociālajā jomā Puses sadarbosies, sekmējot nodarbinātības politikas reformu abās republikās ekonomikas reformas un integrācijas kontekstā. Ar sadarbību atbalstīs abu republiku sociālo drošības shēmu pielāgošanu jaunajām ekonomikas un sociālajām prasībām. Tas ietvers tiesību aktu par apstākļiem darbavietā un iespēju vienlīdzību sievietēm, kā arī uzlabotu veselības un darba drošības aizsardzības tiesību aktu pielāgošanu, paraugu ņemot tādu aizsardzības līmeni, kāds ir noteikts Kopienā. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. 3.9.14. Izglītība un apmācība Pušu sadarbības mērķis ir paaugstināt vispārējās izglītības, arodizglītības un apmācības līmeni abās republikās, kā arī veicināt jaunatnes politikas un jaunatnes darba politikas izveidi. Augstākās izglītības sistēmas prioritāte ir Boloņas deklarācijas mērķu sasniegšana. Pušu sadarbības mērķis ir arī nodrošināt tādu visu līmeņu izglītības un apmācības pieejamību Serbijā un Melnkalnē, kas nav diskriminējoša dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās izcelsmes vai reliģiskās pārliecības dēļ. Kopienas attiecīgās programmas un dokumenti sekmēs izglītības un apmācības struktūru un darbības uzlabošanu Serbijā un Melnkalnē. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. 3.9.15. Sadarbība kultūras jomā Puses apņemas veicināt sadarbību kultūras jomā. Šī sadarbība palīdzēs arī palielināt savstarpējo izpratni un cieņu indivīdu, sabiedrības un tautu vidū. 3.9.16. Sadarbība audiovizuālajā jomā Puses sadarbojas, lai veicinātu audiovizuālās rūpniecības attīstību Eiropā un sekmētu sadarbību kino un televīzijas jomā. Sadarbība varētu ietvert arī programmas un iespējas žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu profesionāļu apmācībai, piemēram, piedaloties MEDIA programmā, kā arī tehnisko palīdzību valsts un privātajiem plašsaziņas līdzekļiem, tādējādi stiprinot to neatkarību, profesionalitāti un saites ar plašsaziņas līdzekļiem Eiropā. Serbija un Melnkalne saskaņos savu politiku pārrobežu apraides reglamentēšanas jomā ar EK politiku un savus tiesību aktus – ar ES acquis . Serbija un Melnkalne īpašu uzmanību pievērsīs jautājumiem, kas saistīti ar intelektuālo īpašuma tiesību iegūšanu programmām, ko pārraida ar satelīta vai kabeļa palīdzību. 3.9.17. Informācijas sabiedrība Sadarbībā galveno uzmanību pievērsīs prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis attiecībā uz informācijas sabiedrību. Sadarbība galvenokārt atbalstīs politikas un tiesību aktu pakāpenisku saskaņošanu ar Kopienas politiku un tiesību aktiem šajā jomā. Puses sadarbosies arī ar mērķi par turpmāku informācijas sabiedrības attīstību Serbijā un Melnkalnē. Pasaules mērķi kopumā ietver sabiedrības sagatavošanu digitālajam gadsimtam, investīciju piesaistīšanu un tīklu un pakalpojumu sadarbspējas nodrošināšanu. 3.9.18. Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi Sadarbībā galveno uzmanību pievērsīs prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. Puses jo īpaši stiprinās sadarbību elektronisko sakaru tīklu un ar tiem saistīto pakalpojumu jomā, par abu republiku galveno mērķi nosakot acquis pieņemšanu šajās jomās. 3.9.19. Informācija un sakari Līgumslēdzējas puses ieviesīs pasākumus, kas nepieciešami savstarpējai informācijas apmaiņai. Prioritāras būs tās programmas, kuru mērķis ir sniegt sabiedrībai pamatinformāciju par Kopienu, kā arī specifiskāku informāciju Serbijas un Melnkalnes profesionālajiem grupējumiem. 3.9.20. Transports Sadarbība starp pusēm noritēs, pievēršot uzmanību prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis transporta jomā. Sadarbības īpašs mērķis būs republiku transporta veidu pārstrukturēšana un modernizācija, uzlabojot pasažieru brīvu kustību un preču brīvu apriti, sekmējot pieeju transporta tirgum un iekārtu, tostarp ostu un lidostu pieejamību, atbalstot multimodālo infrastruktūru attīstību saistībā ar galvenajiem Eiropas transporta tīkliem, proti, sekmējot reģionālo saišu attīstīšanu Dienvidaustrumeiropā un sasniedzot tādus darbības standartus, kas ir līdzvērtīgi Kopienā noteiktajiem standartiem, attīstot tādu Serbijas un Melnkalnes transporta sistēmu, kas atbilst un ir saskaņā ar Kopienas sistēmu, kā arī uzlabojot vides aizsardzību transporta jomā. 3.9.21. Enerģētika Sadarbībā pievērsīs uzmanību prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis enerģētikas jomā, tostarp attiecīgā gadījumā kodoldrošības jomā. Sadarbība notiks, pamatojoties uz tirgus ekonomikas un Eiropas Enerģētikas hartas līguma principiem un, un tās mērķis būs Serbijas un Melnkalnes pakāpeniska integrācija Eiropas enerģētikas tirgū, tostarp nodibinot Dienvidaustrumeiropas enerģētikas kopienu (DEK). 3.9.22. Vide Puses attīstīs un stiprinās to sadarbību ļoti svarīgā uzdevumā – vides degradācijas apkarošanā – ar mērķi sekmēt vides ilgnoturību. - Sadarbībā galveno uzmanību pievērsīs prioritārām jomām, kas saistītas ar Kopienas acquis vides jomā. 3.9.23. Zinātniskā izpēte un tehnoloģiju attīstība Puses sekmēs sadarbību zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības (RTD) jomā, pamatojoties uz savstarpēju izdevīgumu, ņemot vērā resursu pieejamību un attiecīgo programmu atbilstošu pieejamību, kas pakļauta intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašuma tiesību (IPR) efektīvas aizsardzības līmenim. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības jomā. 3.9.24. Reģionālā un vietējā attīstība Puses tieksies stiprināt sadarbību reģionālās un vietējās attīstības jomā ar mērķi sekmēt ekonomikas attīstību un samazināt reģionālo nelīdzsvarotību. Īpaša uzmanība tiks pievērsta pārrobežu, starptautiskajai un starpreģionālajai sadarbībai. Sadarbībā ņems vērā prioritārās jomas, kas saistītas ar Kopienas acquis reģionālās attīstības jomā. 3.9.25. Valsts pārvaldes reforma Sadarbības mērķis ir turpmāk attīstīt efektīvu un atbildīgu valsts pārvaldi Serbijā un Melnkalnē; sadarbība tiks balstīta uz iepriekšējiem un pašreizējiem reformas pasākumiem šajā jomā. Šīs jomas sadarbības galvenais mērķis ir iestāžu veidošana, tostarp pārskatāmu un taisnīgu darba ņēmēju darbā pieņemšanas procedūru attīstīšana un īstenošana, cilvēkresursu vadība, karjeras attīstība civildienestā, tālāka apmācība un ētikas normu sekmēšana valsts pārvaldē. Sadarbība skars valstu savienības, republiku un vietējo pārvaldi. 3.10. Sadarbība finanšu jomā Lai sasniegtu SAN mērķus, Serbija un Melnkalne var saņemt finanšu palīdzību no Kopienas subsīdiju un aizdevumu veidā, tostarp no Eiropas Investīciju Bankas. Kopienas atbalsts ir saistīts ar Vispārējo lietu padomes pieņemtajos secinājumos (1997. gada 29. aprīlī) iekļauto principu un nosacījumu izpildi. Jāņem vērā arī Eiropas partnerība, Serbijas un Melnkalnes pastāvīgais ziņojums un citi Padomes secinājumi atbilstoši reformu programmai. Serbijai un Melnkalnei tiks piešķirta palīdzība, ņemot vērā vajadzības, izraudzītās prioritātes, spēju izmantot un atmaksāt, kā arī piemērot ekonomikas reformas un pārstrukturēšanas pasākumus. Finanšu palīdzību subsīdiju veidā var piešķirt saskaņā ar attiecīgajām Padomes regulām, pamatojoties uz daudzgadēju indikatīvu programmu, ko Kopiena nosaka, apspriežoties ar Serbiju un Melnkalni. Kopienas finanšu palīdzība būs paredzēta visām sadarbības jomām, īpašu uzmanību pievēršot tieslietām un iekšlietām un tiesību aktu saskaņošanai. Pēc Serbijas un Melnkalnes pieprasījuma vai īpašas nepieciešamības gadījumā, Kopiena var sadarboties ar starptautiskajām finanšu iestādēm, lai pārbaudītu iespēju piešķirt ārpuskārtas makrofinansiālu palīdzību, pamatojoties uz konkrētiem apstākļiem un ņemot vērā finanšu resursu pieejamību. Šāda palīdzība tiktu piešķirta, pamatojoties uz nosacījumu izpildi, kas būtu jānosaka programmā, par kuru Melnkalnes Republikai un Serbijas Republikai jāvienojas ar Starptautisko Valūtas fondu. Lai panāktu pieejamo resursu optimālu izmantošanu, pusēm jānodrošina, ka Kopienas ieguldījumi tiek cieši saskaņoti ar palīdzību no citiem avotiem, piemēram, dalībvalstīm, citām valstīm un starptautiskajām finanšu iestādēm. Šim mērķim puses pastāvīgi apmainīsies ar informāciju par visiem palīdzības avotiem. 3.11. Institucionālie, vispārīgie un nobeiguma noteikumi 3.11.1. Stabilizācijas un asociācijas padome (SAP) SAP būs augstākā struktūra, kas izveidojama saskaņā ar nolīgumu, un uzrauga tā īstenošanu. Padome regulāri rīkos sanāksmes atbilstošā līmenī un attiecīgā gadījumā sasauks ārkārtas sanāksmes. Tās sastāvā, no vienas puses, būs Eiropas Savienības Padomes locekļi un Eiropas Komisijas locekļi un, no otras puses, Serbijas un Melnkalnes valstu savienības valdības locekļi un Melnkalnes Republikas un Serbijas Republikas valdības locekļi. Tā pārskatīs visus galvenos jautājumus, tostarp strīdu izšķiršanu par nolīguma īstenošanu un jebkuru citu divpusēju vai starptautisku jautājumu, kas skar abu pušu intereses. SAP var nodot jebkuru no tās pilnvarām Stabilizācijas un Asociācijas komitejai ( SACOM , skat. turpmāk). Ja jautājums ir EIB kompetencē, tad tā piesaistāma kā novērotājs SAP apspriedēs. SAP izveidos reglamentu. 3.11.2. Stabilizācijas un asociācijas komiteja (SA COM) SACOM palīdzēs SAP un gatavos tās sanāksmes. Vismaz reizi gadā un nepieciešamības gadījumā SACOM rīkos sanāksmes vecāko valsts ierēdņu līmenī. Tā nodrošinās nepārtrauktību starp SAP sanāksmēm. SACOM sastāvā, no vienas puses, būs Eiropas Savienības Padomes pārstāvji un, no otras puses, Eiropas Komisijas pārstāvji un Serbijas un Melnkalnes pārstāvji. SACOM izskatīs visus jautājumus par nolīguma īstenošanu un jebkuru citu jautājumu, kas skar abu pušu intereses. SACOM var izveidot apakškomitejas īpašās jomās. 3.11.3. Stabilizācijas un asociācijas parlamentārā komiteja (SAPC) SAPC būs Serbijas un Melnkalnes valstu savienības, Serbijas Republikas un Melnkalnes Republikas parlamenta deputātu un Eiropas Parlamenta deputātu forums, kas rīko sanāksmes un apmainās ar viedokļiem. Tai jārīko sanāksmes vismaz vienu reizi gadā. SAPC var izteikt ieteikumus SAP. 3.11.4. Vispārīgie un nobeiguma noteikumi Puses apstiprinās noteikumus, lai: - nodrošinātu kompetentas tiesas un administratīvo tiesu pieejamību, kas nav diskriminējoša fiziskām un juridiskām personām to tiesību aizsardzībai; - nodrošinātu pušu spēju veikt nepieciešamos pasākumus drošības apsvērumu dēļ (valsts aizsardzība, kara stāvoklis, utt.); - nodrošinātu tādu nolīgumā noteikto pasākumu piemērošanu, kas nav diskriminējoši; - noteiktu apspriežu un strīdu izšķiršanas procedūras par pasākumu ieviešanu gadījumā, ja nolīgumā noteiktās saistības netiek pildītas; - saglabātu esošajos nolīgumos noteiktās tiesības starp Serbiju un Melnkalni un vienu vai vairākām ES dalībvalstīm, ja šīs tiesības ir izdevīgākas pušu uzņēmējiem; - noteiktu nolīguma darbības termiņu (faktiski neierobežotu), paredzot iespēju to denonsēt pēc paziņojuma (nolīgums zaudēs spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas), un nekavējoties apturēt, gadījumā, ja kāda no nolīguma pamatsastāvdaļām tiek pārkāpta; - iekļautu teritoriālos noteikumus, jo īpaši to, ka nolīgums nav piemērojams Kosovā, kurā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244 pašreiz ir izveidota starptautiska pārvalde. Tas neierobežo Kosovas pašreizējo statusu vai tās galīgā statusa noteikšanu saskaņā ar iepriekš minēto rezolūciju; - noteiktu „pušu” koncepciju nolīgumā, par „pusēm” dēvējot Kopienu vai tās dalībvalstis vai Kopienu un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Serbijas un Melnkalnes valstu savienību un/vai tās dalībvalstis (abas republikas) saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no otras puses; - noteiktu autentisko valodu koncepciju, kā arī nolīguma ratificēšanu un stāšanos spēkā. Sarunu laikā līgumslēdzējas puses izskatīs pagaidu nolīguma noslēgšanas nepieciešamību. Pagaidu nolīgums stātos spēkā pēc Stabilizācijas un asociācijas nolīguma parakstīšanas, iekļaujot Stabiliziācijas un asociācijas nolīgumā paredzētos noteikumus par preču brīvu apriti un attiecīgos noteikumus par transportu. Nolīguma depozitārs ir ES Padomes ģenerālsekretārs. [1] KOM (99) 235, 1999. gada maijs. [2] Padomes 2005. gada 14. marta Lēmums 2005/272/EK par divpusēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilpreču tirdzniecību. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, L 90/2005. [3] Saīsinājums no Srbija i Crna Gora . [4] Valstu savienībā ir divas dalībvalstis – Serbijas Republika un Melnkalnes Republika. [5] Kom(2005) 476 galīgais, 2005. gada 12. aprīlis. [6] Serbijas un Melnkalnes valstu savienība apvieno divas dalībvalstis: Serbijas Republiku un Melnkalnes Republiku. Gan valstu savienībai, gan abām dalībvalstīm ir tiesības slēgt līgumus. Šajās sarunu direktīvās termins „republika(-s)” attiecas uz Serbijas Republiku un Melnkalnes Republiku kā uz Serbijas un Melnkalnes valstu savienības dalībvalstīm. [7] Padomes 2005. gada 14. marta Lēmums 2005/272/EK par divpusēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilpreču tirdzniecību. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 90/2005. [8] Saskaņā ar Regulu 517/94