Vairums dalībvalstu ziņoja par to pasākumu skaitu un veidu, kas veikti saistībā ar 2016. gada ieteikumu izpildi; to var vērtēt pozitīvi, taču vēl aizvien ir iespējami uzlabojumi.

·finansētu darbības, kas veicina dalībvalstu muitas un policijas spēku administratīvās un operatīvās spējas, kā arī sniegtu IT atbalstu (75 % no programmas budžeta); un

Veicot likumdošanas sarunas, pēc Parlamenta lūguma tika vēl vairāk nostiprināts pamatojums tam, kā no ES finansējuma saņemšanas izslēgt neuzticamus saņēmējus, jo īpaši attiecībā uz tā sauktajiem “pastkastītes uzņēmumiem”. Dažas no ierosinātajām izmaiņām saistībā ar lauksaimniecības politiku tika pieņemtas atsevišķi kā Regula (ES) 2017/2393, savukārt ir paredzams, ka jaunā Finanšu regula un pārējo nozaru noteikumu grozījumi tiks pieņemti 2018. gada trešajā ceturksnī.

Priekšlikuma mērķis ir modernizēt un vienkāršot Savienības noteikumus finanšu jomā un stiprināt sistēmas, kas izveidotas ES budžeta aizsardzībai pret krāpniecību un finanšu pārkāpumiem. Cita starpā ar to nosaka stingrākus noteikumus attiecībā uz nodokļu apiešanu, kas jāievēro ES īstenošanas partneriem, un precizē, ka pienākums izvairīties no interešu konfliktiem ir piemērojams attiecībā uz visiem ES līdzekļu īstenošanas veidiem (tostarp dalībvalstu līmenī). Vienkāršošanai pašai par sevi būtu jāsamazina kļūdu skaits, kā arī būtu jāpalielina politikas un tās rezultātu ietekme uz vietas.

Vairums no tiem (77 %) bija nozaru, nevis starpnozaru pasākumi (23 %). No nozaru pasākumiem 15 pasākumi attiecās uz ieņēmumiem saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā un muitas jomā. Vēl 41 pasākums attiecās uz izdevumiem, kas aptver visas budžeta jomas. Ar nozarēm saistītie pasākumi tiks iztirzāti dažādām budžeta jomām veltītajos punktos, savukārt šajā iedaļā uzmanība galvenokārt pievērsta starpnozaru pasākumiem.

Salīdzinājumā ar 2016. gadu 2017. gadā paziņoto krāpniecisko pārkāpumu skaits samazinājās par 19,3 %, savukārt to finansiālais apmērs palielinājās par 37,5 %. Vērtējot piecu gadu laikposmā (2013–2017), tas bija par 32 % mazāk nekā 2013. gadā un par 23 % mazāk nekā piecu gadu vidējais rādītājs. Finansiālā ietekme ievērojami svārstās (sk. 4. attēlu), jo to var ietekmēt atsevišķi gadījumi, kas saistīti ar ļoti lielām naudas summām.

2017. gadā kopā tika ziņots par 1146 krāpnieciskiem pārkāpumiem (t. i., 7,5 % no visiem atklātajiem un paziņotajiem pārkāpumiem), kuros bija iesaistīti aptuveni 467 miljoni EUR (18,1 % no kopējās ar pārkāpumiem saistītās finanšu summas) un kuri attiecās gan uz izdevumu, gan ieņēmumu daļu, kā norādīts 3 . attēlā.

2017. gadā OLAF sāka 215 izmeklēšanas un pabeidza 197, iesakot veikt finanšu līdzekļu atgūšanu 3,1 miljarda EUR apmērā, no kuriem 2,7 miljardi EUR bija saistīti ar ieņēmumiem. Šis ārkārtīgi augstais rādītājs izriet no liela apjoma krāpšanas gadījumiem saistībā ar pārāk zemas vērtības noteikšanu, kurus OLAF pabeidza izmeklēt gada laikā. Gada beigās turpinājās 362 izmeklēšanas.

AFIS ir krāpšanas apkarošanas lietojumprogrammu sistēma, kuru uztur OLAF, izmantojot vienotu tehnisko infrastruktūru. Šī sistēma ir svarīgs IT rīks daudzām pārvaldēm un citiem lietotājiem, kas iesaistīti ES finanšu interešu aizsardzībā. Tā sekmē arī apjomradītus ietaupījumus un sinerģiju šāda plaša un daudzveidīga IT pakalpojumu un rīku klāsta attīstībā, uzturēšanā un ekspluatācijā, un tās mērķis ir:

·tādas jaunas metodes īstenošana, veicot revīziju pēc atmuitošanas, ar kuru pārbaudes attiecina uz visām attiecīgā ekonomikas dalībnieka darbībām.

Trīs valstis ieviesa pasākumus, lai nodrošinātu pareizus ES pašu resursu maksājumus, sekmīgāku atgūšanu vai cīņu ar krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Divas valstis izveidoja vai pārskatīja īpašo struktūru organizāciju.

Viena dalībvalsts risināja jautājumu par nepieciešamību uzlabot ar starptautisko platformu starpniecību koplietotās informācijas kvantitāti un kvalitāti.

3.3.Statistika par atklātajiem pārkāpumiem un krāpšanu — ieņēmumi

3.3.1.Atklātie krāpnieciskie pārkāpumi

2017. gadā kā krāpnieciski tika paziņoti pavisam 441 pārkāpums. Tas ir par 33 % mazāk, ja salīdzina ar piecu gadu vidējo rādītāju (vidēji 658 pārkāpumi 2013.–2017. gadā). Ietekmētā TPR summa, kas aplēsta un konstatēta 2017. gadā (76 miljoni EUR), bija par 28 % mazāka nekā piecu gadu vidējais rādītājs (106 miljoni EUR).

Saistībā ar vērtības pazemināšanas krāpšanas izmeklēšanu Apvienotajā Karalistē 2018. gada martā ar oficiālu brīdinājuma vēstuli tika sākta pirmspārkāpuma procedūra. Procedūra tika sākta rekordīsā laikā, ņemot vērā faktu, ka Apvienotā Karaliste vairākus gadus nebija veikusi pienācīgus pasākumus ES finanšu interešu aizsardzībai un nebija iemaksājusi ES budžetā TPR zaudējumus, ko izraisījusi tās bezdarbība. Pārkāpums aptver laikposmu no 2011. gada. Ja Apvienotās Karalistes iestādēm neizdosies atgūt nomaksājamās nodevas, tās būs finansiāli atbildīgas par visu saistīto TPR nenonākšanu ES budžetā. Komisija jau otro gadu pēc kārtas, arī 2017. gada ikgadējā darbības pārskatā, iekļāva atrunu par to TPR summu neprecizitāti, kuras Apvienotā Karaliste ieskaita ES budžetā.

3.3.2.Atklātie un paziņotie ar krāpšanu nesaistītie pārkāpumi

To pārkāpumu skaits, par kuriem nav ziņots kā par krāpnieciskiem, 2017. gadā bija 4195, un tas ir par 8 % mazāk nekā piecu gadu vidējais rādītājs (4564 — 2013.–2017. gadā). Ietekmētā TPR summa, kas aplēsta un konstatēta 2017. gadā, bija 425 miljoni EUR, un tā par 15 % pārsniedz piecu gadu vidējo rādītāju (369 miljonus EUR).

4.Nozaru krāpšanas apkarošanas politika, pasākumi un rezultāti — izdevumi

4.1.Dalībvalstu nozaru krāpšanas apkarošanas politika un pasākumi, kas aptver vairākas izdevumu nozares

Dalībvalstis ziņoja par vairākiem pasākumiem, kas vienlaikus ietekmē dažādus līdzekļus, galvenokārt Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus). Daži no pasākumiem attiecas uz citiem dalītas pārvaldības līdzekļiem, piemēram, Patvēruma un migrācijas fondu (AMIF), Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (FEAD) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF). Pasākumi pēc to būtības un mērķa ir ievērojami atšķirīgi — no procedūru vienkāršošanas līdz finanšu korekciju sistēmas pārskatīšanai, no riska novērtējumiem līdz mācību kursiem par konkrētām starpnozaru problēmām.

4.2.Lauksaimniecība — nozaru krāpšanas apkarošanas politika, pasākumi un rezultāti

4.2.1.Lauksaimniecība — dalībvalstu pasākumi krāpšanas apkarošanai

Deviņas dalībvalstis ziņoja par pasākumiem krāpšanas apkarošanai tieši lauksaimniecības jomā. Trīs valstis vērsa uzmanību uz “atbilstības kritēriju mākslīgu radīšanu”. Citi pasākumi ietver: