BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 6 PROJEKTS2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTSIZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa — Komisija /* COM/2011/0674 galīgā redakcija */





BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 6 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa — Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2010. gada 15. decembrī[2], - budžeta grozījumu Nr. 1/2011[3], kas pieņemts 2011. gada 6. aprīlī, - budžeta grozījumu Nr. 2/2011[4], kas pieņemts 2011. gada 5. jūlijā, - budžeta grozījumu Nr. 3/2011, kas pieņemts 2011. gada 5. jūlijā, - budžeta grozījumu Nr. 4/2011, kas pieņemts 2011. gada 28. septembrī, - budžeta grozījuma Nr. 5/2011 projektu[5], kas pieņemts 2011. gada 22. jūnijā, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 6 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm). Izmaiņas šajā kopsavilkumā angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas kā budžeta pielikums. SATURS 1. IEVADS 3 2. IEņēMUMI 3 2.1 PAšU RESURSU PāRSKATīšANA 3 2.2 CITI IEņēMUMI 4 3. INTEGRēTā JūRLIETU POLITIKA 4 4. GRIEķIJA: ESF — ADMINISTRATīVO REFORMU DARBīBAS PROGRAMMA 5 5. PALESTīNA 5 6. MAKSāJUMU APROPRIāCIJAS 8 7. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANšU SHēMAS IZDEVUMU KATEGORIJāM 11 1. IEVADS 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 6 projekts (BGP) ietver šādus elementus: - parastais ieņēmumu prognozes atjauninājums pēc pašu resursu un citu ieņēmumu prognožu pārskatīšanas; - jaunas budžeta pozīcijas “11 09 05 — Programma integrētas jūrlietu politikas (IJP) turpmākas izstrādes atbalstam” izveide ar saistību apropriācijām 23,14 miljonu euro apmērā, kas iekļautas rezervē līdz juridiskā pamata pieņemšanai. Šīs saistību apropriācijas ir iedalītas no citām 2. izdevumu kategorijas budžeta pozīcijām; - 60 miljonu euro saistību apropriāciju pārdale 4. izdevumu kategorijā “ES — globālo procesu dalībniece” uz budžeta posteni “19 08 01 02 — Eiropas kaimiņattiecības un partnerība, finansiālā palīdzība Palestīnai, miera procesam un UNRWA (ANO Palīdzības un būvdarbu aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos)”. Šī summa ir ierosināta kā apropriāciju iepriekšēja nodrošināšana, lai segtu izdevumus 2012. gadā; - 3,25 miljonu euro palielinājums budžeta pantā “04 02 20 — Eiropas Sociālais fonds (ESF) — Operatīvā tehniskā palīdzība (2007.–2013. gads)”, lai nodrošinātu speciālās zināšanas saistībā ar Administratīvo reformu darbības programmu nodokļu administrācijas jomā Grieķijā. Ir pieprasītas arī maksājumu apropriācijas EUR 300 000 apmērā; - maksājumu apropriāciju palielinājums par 550 miljoniem euro, lai apmierinātu vajadzības, kas vēl paliek pēc “vispārējā pārvietojuma”. No šīs summas 142 miljonus euro izmantos maksājumu palielinājumam 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un atlikušos 408 miljonus euro iedalīs 1.b izdevumu kategorijai “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai”; - pozīcijā “05 04 05 01 — Lauku attīstības programmas” tiek pielikts maksājumu apropriāciju samazinājuma atgādinājums (“ p.m. ”), lai ņemtu vērā iespējamo starpību starp dalībvalstu iesniegtajām maksājumu prognozēm, kas atjauninātas 2011. gada septembrī, un maksājumu deklarācijām, kas tiks iesniegtas 2011. gada novembrī. Šis ieraksts ir provizorisks un, kad būs saņemtas dalībvalstu deklarācijas, var tikt pārskatīts, lai segtu daļu no vajadzībām 1.b izdevumu kategorijā “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai”. Kopumā šā BGP Nr. 6/2011 tīrā ietekme ir saistību apropriāciju palielinājums par 3,25 miljoniem euro un maksājumu apropriāciju palielinājums par 550,3 miljoniem euro 1.a un 1.b izdevumu kategorijā. Tomēr, ņemot vērā iepriekšējo gadu PVN un NKI saldo, kas iekasējami saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, un citu ieņēmumu pieaugumu, konkrēti, naudas sodus 435 miljonu euro apmērā, kopējie ieņēmumi pieaug par 1276,9 miljoniem euro, kas nozīmē 2011. gada budžetā paredzēto dalībvalstu NKI iemaksu samazinājumu par 726,6 miljoniem euro. 2. IEņēMUMI 2.1 Pašu resursu pārskatīšana Saskaņā ar 16. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000[6] Komisija ir pārskatījusi pašu resursu prognozes. Tas jo īpaši attiecas uz PVN (pievienotās vērtības nodokļa) un NKI (nacionālā kopienākuma) saldo un tradicionālajiem pašu resursiem. Attiecībā uz PVN un NKI pašu resursu iepriekšējo gadu saldo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija ierosina iekļaut summu 1814,9 miljonu euro apmērā. Šis palielinājums skar 3 1.[7] un 3 2.[8] nodaļu budžeta ieņēmumu daļā. Šajā posmā aprēķini par dalībvalstu saldo joprojām ir provizoriski, jo pašlaik notiek PVN un NKI datu pārbaude. Tādējādi Komisijai procedūras gaitā var nākties pārskatīt skaitļus attiecībā uz šo BGP. Komisija ierosina arī par 1200 miljoniem euro samazināt tradicionālos pašu resursus (TPR) ieņēmumu 1 2.[9] nodaļā. Ja jauni dati par gada pēdējo ceturksni nozīmēs būtiskas izmaiņas šajā aplēsē, Komisija budžeta procedūras gaitā pārskatīs savus skaitļus. 2.2 Citi ieņēmumi Ņemot vērā summas, kuras šogad līdz šim ir iekasētas vai vēl, visticamāk, tiks iekasētas, ierosināts sākotnējo prognozi palielināt par tīro summu 662 miljonu euro apmērā. Sadalījums pa pozīcijām sniegts nākamajā tabulā. Ieņēmumu pozīcijas | 2011. gada budžets | BGP Nr. 6/2011 | Jaunā summa | 6 6 0 1 — Citas nepiešķirtās iemaksas un kompensācijas | 30 000 000 | 52 000 000 | 82 000 000 | 7 0 0 0 — Procenti, kas pienākas par novēlotiem maksājumiem kontos dalībvalstu Valsts kasēs | 5 000 000 | 170 000 000 | 175 000 000 | 7 0 1 — Kavējuma procenti un citi soda naudu procenti | 15 000 000 | 5 000 000 | 20 000 000 | 7 1 0 — Soda naudas, periodiski soda maksājumi un citi līgumsodi | 100 000 000 | 435 000 000 | 535 000 000 | Kopā | 150 000 000 | 662 000 000 | 812 000 000 | 3. INTEGRēTā JūRLIETU POLITIKA Integrēto jūrlietu politiku izveidoja 2007. gada decembrī, kad Eiropadome atbalstīja Komisijas paziņojumu, kurā bija ierosināta konkrēta politika attiecībā uz okeāniem, jūrām un to piekrastēm. Pirmos trīs gadus finansējumu šai politikai nodrošināja ar izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām. 2010. gada septembrī Komisija iesniedza regulas priekšlikumu ar mērķi turpināt šīs politikas finansēšanu līdz pašreizējās finanšu shēmas darbības beigām. Ierosinātais finansējums dos Komisijai iespēju kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām turpināt ar izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām uzsākto izpētes darbu un sīkāk izstrādāt un konkretizēt Integrētās jūrlietu politikas īstenošanas variantus, ievērojot principus, kas ietverti Komisijas 2009. gada 15. oktobrī pieņemtajā progresa ziņojumā, ko Padome apstiprināja 2009. gada 16. novembrī. Komisijas sākotnēji ierosinātā kopsumma bija 50 miljoni euro uz trim gadiem (2011.–2013. gads). Summa tiktu ņemta no 2. izdevumu kategorijas rezerves. Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes savstarpējām diskusijām ir panākts politisks konsenss par 40 miljonu euro piešķiršanu programmai, un 4. oktobrī par to tika panākta trialoga vienošanās. Šī vienošanās paredz, ka minēto kopsummu veidos 23,14 miljoni euro no 2011. gada budžeta, neizmantojot 2. izdevumu kategorijā pieejamo rezervi, 16,66 miljoni euro, kas iekļauti 2012. gada budžeta projektā un kam Padome piekritusi savā 2012. gada budžeta lasījumā, un EUR 200 000 tehniskajai palīdzībai, kas tiks iekļauti 2013. gada budžetā. Tādējādi šajā budžeta grozījumā ir ierosināts mainīt izmantojumu 23,14 miljoniem euro, kas 2011. gadā netika izmantoti jomā, ko aptver 17 04. nodaļa “Pārtikas un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība un augu veselība”. Ar šo budžeta grozījumu Komisija arī ierosina izveidot jaunu budžeta pozīciju “11 09 05 — Programma integrētas jūrlietu politikas (IJP) turpmākas izstrādes atbalstam” ar 23,14 miljoniem euro, kas iekļauti rezervē līdz juridiskā pamata pieņemšanai. Vienlaikus tiks samazinātas saistību apropriācijas, kas pieejamas šādos 2. izdevumu kategorijas budžeta posteņos: Budžeta postenis | Summa (miljoni EUR) | Skaidrojums | 17 04 01 01 — Dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmas un to dzīvnieku fiziskā stāvokļa uzraudzība, kuri varētu radīt draudus sabiedrības veselībai saistībā ar kādu ārēju faktoru — Jauni pasākumi | –19,81 | Mazākas faktiskās izmaksas par vakcināciju pret infekciozo katarālo drudzi, jo slimības izplatība ir būtiski samazinājusies, pateicoties sekmīgajām vakcinācijas kampaņām un tam, ka dažas dalībvalstis ir pārgājušas uz brīvprātīgām, lauksaimnieku finansētām programmām. Turklāt ir samazinājies konstatēto govju sūkļveida encefalopātijas gadījumu skaits. Līdz ar to var darīt pieejamas neizmantotās apropriācijas. | 17 04 02 01 — Citi pasākumi veterinārijas, dzīvnieku labturības un sabiedrības veselības jomā — Jauni pasākumi | –3,33 | Līdzekļi, kas paredzēti ārkārtas vakcīnu iepirkumam dzīvniekiem, 2011. gadā netiks pilnībā izmantoti, jo nav bijis nopietnu jaunu dzīvnieku slimību uzliesmojumu. Līdz ar to var darīt pieejamas neizmantotās apropriācijas. | Kopā | 23,14 | 4. GRIEķIJA: ESF — ADMINISTRATīVO REFORMU DARBīBAS PROGRAMMA Grieķijas administratīvajām reformām ir būtiska nozīme Kohēzijas politikas sekmīga īstenojuma veicināšanā, izmantojot struktūrfondus. Administratīvo reformu darbības programma (CCI: 2007GR05UPO003) Eiropas Sociālā fonda (ESF) ietvaros ir ar mērķi ieviest publiskās administrācijas reformas, kas uzlabotu konkrētas svarīgas Grieķijas valsts darbības jomas un uzlabotu publiskās pārvaldes darbību un civildienesta efektivitāti, tādējādi pozitīvi ietekmējot arī Kohēzijas politikas rezultātus. Neatliekami risinājumi jo īpaši ir vajadzīgi nodokļu administrācijas jomā, ņemot vērā tās nozīmi no publisko finanšu viedokļa. Komisija ierosina izmantot tehnisko palīdzību, lai nodrošinātu speciālās zināšanas nodokļu administrācijas jomā Grieķijā ar īpašu līgumu ar Starptautisko Valūtas fondu, un šajā nolūkā izmantot SVF un ES dalībvalstu speciālās zināšanas. Ierosinātās darbības var finansēt no ESF tehniskās palīdzības, jo tās tieši veicina ESF darbības programmas īstenošanu attiecīgajā dalībvalstī, un šis ir labākais veids, kā šo pasākumu īstenot bez kavēšanās. Līgums tiks noslēgts vēl 2011. gadā, un tādējādi pamato saistību apropriāciju (3,25 miljoni euro) nepieciešamību. No pieprasītājām maksājumu apropriācijām (EUR 300 000) tiks segtas sākotnējās vajadzības saskaņā ar līgumu. 5. PALESTīNA Līdz gada beigām nepieciešamo saistību apropriāciju analīze rāda, ka 4. izdevumu kategorijā “ES — globālo procesu dalībniece” ir pieejami 60,4 miljoni euro. Šo summu ir ierosināts novirzīt uz budžeta posteni “19 08 01 02 — Eiropas kaimiņattiecības un partnerība, finansiālā palīdzība Palestīnai, miera procesam un UNRWA (ANO Palīdzības un būvdarbu aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos)”. Minētajām saistību apropriācijām 60,4 miljonu euro apmērā ir šādi avoti: - 51,4 miljoni euro no atceltās Kosovai paredzētās makrofinansiālā atbalsta (MFA) operācijas. Svarīgs priekšnoteikums MFA operācijas ierosināšanai bija ievērot noteikumus, kas iekļauti Kosovas 18 mēnešu kredīta izmantošanas nolīgumā ( SBA ) ar Starptautisko Valūtas fondu, ko tā valde apstiprināja 2010. gada 21. jūlijā. SBA atbalstītā programma pamatojās uz 1) kārtējo izdevumu ierobežošanu, 2) lielākiem ieņēmumiem un ieņēmumiem no privatizācijas un 3) valdības noguldījumu palielināšanu centrālajā bankā, lai veidotu rezervi neparedzētām fiskālajām un finanšu situācijām. Jaunās Asamblejas 2011. gada pavasarī pieņemtais 2011. gada budžets neatbilda SBA ietvaros paredzētajam budžetam, jo cita starpā bija iekļauts liels publiskā sektora algu paaugstinājums. Tādējādi nebija izpildīts būtiskākais makrofinansiālā atbalsta operācijas priekšnoteikums; - 6,3 miljonus euro ir iespējams darīt pieejamus, jo ASV un Kanāda ir vienpusēji atcēlušas izsludinātos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, un tādējādi ir radies pārpalikums budžeta pozīcijā “15 02 03 — Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un profesionālās apmācības jomā”; - daži mazāki apropriāciju pārpalikumi vairākās citās budžeta pozīcijās, kuru iemesli ir, piemēram, EUR un USD maiņas kursa svārstības, kas ietekmēja ES iemaksu apmēru starptautiskās organizācijās un saskaņā ar daudzpusējiem nolīgumiem, vai neparedzēta kavēšanās starptautisku pamatpreču nolīgumu apstiprināšanā. Ierosināto pārvietojumu pilns uzskaitījums ir šāds: Budžeta pozīcija | Saistības (EUR) | 01 03 02 — Makroekonomiskā palīdzība | –51 400 000 | 05 06 01 — Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību | –75 977 | 07 11 01 — Ieguldījums daudzpusējos un starptautiskos nolīgumos klimata jomā | –174 118 | 14 03 03 — Dalība starptautiskās organizācijās muitas un nodokļu jomā | –129 471 | 15 02 03 — Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un profesionālās apmācības jomā | –6 326 400 | 21 07 03 — Nolīgums ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (PLO) un citām ANO struktūrām | –305 000 | 21 07 04 — Patēriņa preču nolīgumi | –2 027 164 | 19 08 01 02 — Eiropas kaimiņattiecības un partnerība, finansiālā palīdzība Palestīnai, miera procesam un UNRWA | +60 438 130 | Komisija ierosina šādi pārdalīt minētās summas, lai apmierinātu Palestīniešu pašpārvaldes un UNRWA neatliekamākās vajadzības. Kaut arī papildu līdzekļi tiks iedalīti vēl 2011. gada budžeta ietvaros, tie ir paredzēti kā ieguldījums ES palīdzībā, kas plānota 2012. gadā, un tiks cieši saskaņoti ar 2012. gada rīcības plāniem. Ievērojamu daļu 2012. gada palīdzības koncentrējot perioda sākumā, Komisijas mērķis ir panākt, lai 19 08 01 02. budžeta postenī 2012. gadā faktiski pieejamo apropriāciju apjoms būtu līdzīgs tam, kāds sākotnēji bija pieejams 2011. gadā (300 miljoni euro). Turklāt agrs un ātrs finansējuma palielinājums varētu būt stimuls citiem līdzekļu devējiem agrākā posmā sniegt savu solīto ieguldījumu. No pārdalei ierosinātajiem 60,4 miljoniem euro 45 miljoni būtu jāpiešķir PEGASE mehānismam, lai uzturētu palestīniešu administrāciju un pakalpojumus, jo īpaši izglītības, veselības un sociālajā jomā. Palestīniešu pašpārvaldes kopējie ieņēmumi 2011. gadā ir izrādījušies nepietiekami, daļēji starptautiskās palīdzības trūkuma dēļ, tādējādi apdraudot valsts stabilitāti un iztiku tūkstošiem iedzīvotāju. Pieprasījumu 2012. gada ieguldījumu koncentrēt perioda sākumā nosaka arī augsta līmeņa politiskie centieni motivēt citus līdzekļu devējus un dot Palestīniešu pašpārvaldei pieeju citiem leģitīmiem ieņēmumu avotiem, piemēram, muitas nodokļiem, atbalstot (īpaši attiecībā uz Izraēlu) Gazas joslas blokādes mīkstināšanas un ierobežojumu mazināšanas politiku (materiālu ievešana Gazas joslā, tirdzniecība Rietumkrastā utml.). Pārējos 15,4 miljonus euro ir ierosināts piešķirt UNRWA . Tās budžetu skar virkne problēmu (iedzīvotāju skaita pieaugums, inflācija, pārtikas un enerģijas cenu celšanās, darbinieku izmaksu celšanās, mītnes valstīm palielinot algas publiskajā sektorā, un līdzekļu devēju iemaksu samazināšanās finanšu krīzes dēļ). UNRWA prognozē līdzekļu iztrūkumu, un iespējams, ka nevarēs izpildīt savas 2012. gada pirmā ceturkšņa saistības. Tas nozīmē, ka aģentūrai nebūtu nepieciešamo līdzekļu, lai 2011. gada nogalē un 2012. gada sākumā segtu pat pamata pakalpojumus (skolas, veselības aprūpe). Perioda sākumā pieejams piešķīrums 15,4 miljonu euro apmērā kopā ar 2012. gada budžeta projektā pieprasītajām apropriācijām palīdzēs segt UNRWA līdzekļu iztrūkumu un nodrošināt būtiskāko sabiedrisko pakalpojumu nepārtrauktu sniegšanu palestīniešu bēgļiem, kā arī kalpos kā politisks arguments aģentūras līdzekļu intensīvākas piesaistes darbā ar citiem līdzekļu devējiem, jo īpaši arābu valstīm. 6. MAKSāJUMU APROPRIāCIJAS Septembrī visiem Komisijas dienestiem tika lūgts atjaunināt to prognozes par vajadzībām līdz 2011. gada beigām un iesniegt pieprasījumus maksājumu apropriāciju koriģēšanai. Pārskatītie elementi veido pamatu tā dēvētajam vispārējam pārvietojumam (DEC 34/2011). Gatavojot 2011. gada vispārējo pārvietojumu, Komisija centās rast līdzekļus dažām budžeta pozīcijām, kurās nepieciešamas papildu maksājumu apropriācijas, no citām pozīcijām atbrīvojot summas, kuras pretējā gadījumā paliktu neizlietotas, tiecoties panākt pilnīgi izpildi. Priekšlikums attiecas uz 719,2 miljoniem euro, kas atbilst aptuveni 0,6 % no visām 2011. gada budžetā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām. Šis pārvietojums kopumā attiecas uz 103 budžeta pozīcijām (palielinājums — 57, samazinājums — 46) salīdzinājumā ar 95 budžeta pozīcijām (palielinājums — 51, samazinājums — 44) vispārējā pārvietojuma priekšlikumā, kuru iesniedza 2010. gada beigās. Tomēr visus pieprasījumus par maksājumu apropriāciju palielināšanu neizdevās apmierināt. Kopējā trūkstošā summa ir 1142 miljoni euro šādās četrās budžeta pozīcijās: Budžeta pozīcija | Maksājumi (milj. EUR) | 04 02 17 — Eiropas Sociālais fonds (ESF) — Konverģence | 700 | 04 02 19 — Eiropas Sociālais fonds (ESF) — Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība | 300 | 08 04 01 — Sadarbība — Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 82 | 09 04 01 01 — Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT — Sadarbība) | 60 | Kopā | 1142 | Šobrīd tiek ierosināts maksājumu apropriāciju palielinājums par 550 miljoniem euro, kas apmierinātu daļu no šīm papildu vajadzībām. Komisija plāno līdz gada beigām izmantot visus iespējamos budžeta līdzekļus tā, lai atlikušās vajadzības segtu ar pārvietojumiem apstiprinātā budžeta ietvaros, cenšoties līdz minimumam samazināt iespējamo jaunu apropriāciju pieprasījumu. Ņemot vērā iepriekš novērotās atšķirības starp dalībvalstu prognozēm un galīgajām deklarācijām, pārējo trūkstošo summu, t.i., 592 miljonus euro, varētu segt ar līdzekļu iekšēju pārdalīšanu. Tiek ierosināts jau šajā budžeta grozījumā iekļaut atgādinājumu (“ p.m. ”) par summu pozīcijā “05 04 05 01 — Lauku attīstības programmas”. Galīgie dalībvalstu pieprasījumi par maksājumiem no šīs budžeta pozīcijas kļūs zināmi tikai 10. novembrī, un, pamatojoties uz to, Komisija apstiprinās galīgo maksājumu apropriāciju summu, kas novirzāma atlikušo vajadzību segšanai Eiropas Sociālā fonda ietvaros, un nodrošinās iespējami labāko līdzsvaru starp pieejamajiem līdzekļiem un vajadzībām. Turpmākajās iedaļās ir sniegts pamatojums ierosinātajiem maksājumu apropriāciju grozījumiem attiecīgajās budžeta pozīcijās. Palielinājums: 04 02 17 — Eiropas Sociālais fonds — Konverģence (+204 miljoni euro) Maksājumu apropriāciju vajadzību palielināšanos salīdzinājumā ar paredzēto summu galvenokārt izraisīja dažu sākotnēji 2010. gadā paredzēto maksājumu veikšana 2011. gadā. Tas pārsvarā attiecās uz vairākām Spānijas un Polijas darbības programmām, kurās 2010. gadā tika apturēti maksājumi, jo revidenti atklāja pārkāpumus vadības un kontroles sistēmās. Līdz ar rīcības plānu īstenošanu attiecīgajos reģionos minētie apturējumi 2011. gadā tika atcelti, tādējādi izraisot ievērojamu izdevumu summu atlīdzināšanu. Septembra beigās izpilde bija virs 87 % no pieejamajām apropriācijām, un vajadzību segšanai līdz gada beigām ir nepieciešamas papildu maksājumu apropriācijas. Palielinājums: 04 02 19 — Eiropas Sociālais fonds — Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība (+204 miljoni euro) Aplēse par maksājumu apropriāciju vajadzībām šajā budžeta pozīcijā ir palielināta, ņemot vērā Komisijas jaunāko izpildes analīzi attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu. Pamatojoties uz katras dalībvalsts sniegto informāciju veiktā analīze liecina, ka darbības programmu īstenošana norit strauji un līdz gada beigām gaidāmie dalībvalstu maksājumu pieprasījumi ievērojami pārsniegs pieejamās apropriācijas. Septembra beigās izpilde jau bija gandrīz 86 % apmērā no pieejamajām apropriācijām. Pērn tajā pašā laikā izpilde bija tikai 35 % no gada beigu rādītāja. Palielinājums: 08 04 01 — Sadarbība — Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas (+82 miljoni euro) Maksājumu apropriāciju palielinājuma pieprasījumu nosaka vairāki faktori. 1) Vadība 2011. gadā noteica jaunas prioritātes saistībā ar līgumslēgšanas pabeigšanu šādiem 2011. gada uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus: ES un Japāna, ES un Krievija un PPP (publiskā un privātā sektora partnerība). Jāatzīmē, ka līgumu izpildei attiecībā uz ES un Japānas un ES un Krievijas uzaicinājumiem jāsākas 2011. gadā, lai nodrošinātu paralēlismu ar šo divu valstu finansētajiem projektiem. Savukārt 2011. gada PPP uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ietilpst ekonomikas stimulēšanas pasākumu kompleksā. Tāpēc ir svarīgi, lai šo līgumu izpilde varētu sākties jau 2011. gadā. Tas nozīmē, ka ir jānokārto attiecīgie papildu avansa maksājumi aptuveni 35 miljonu euro apmērā. 2) Procedūru vienkāršošana un starpposma maksājumu pieprasījumu kvalitāte izraisīja ļoti strauju maksājumu apropriāciju izlietojuma pieaugumu, un 2010. gada pēdējā ceturksnī Septītās pamatprogrammas maksājumu pieprasījumu intensitāte sasniedza normālo līmeni. Tā kā 2010. gada beigās trūka maksājumu apropriāciju, daži avansa un starpposma maksājumi kopsummā par aptuveni 80 miljoniem euro tika atlikti uz 2011. gadu. Šī situācija 2011. gada turpinājās, izraisot papildu vajadzības aptuveni 25 miljonu euro apmērā. Kopumā tā rezultātā šajā budžeta pozīcijā ir vajadzīgi papildu 138,3 miljoni euro maksājumu apropriāciju. Palielinājums par 56,3 miljoniem euro tika iekļauts vispārējā pārvietojumā. Pārējie 82 miljoni euro tiek pieprasīti ar BGP Nr. 6/2011. Palielinājums: 09 04 01 01 — Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT — Sadarbība) (+60 miljoni euro) Ņemot vērā sarunu gaitu par Septītās pamatprogrammas IKT sadarbības projektiem, lielāks priekšfinansējuma apjoms nekā sākotnēji paredzēts būs nepieciešams projektiem, kurus plānots sākt 2011. gada septembrī–decembrī. Konkrēti, līdz gada beigām ir paredzēts apstrādāt 173 priekšfinansējuma maksājumus par 7. uzaicinājuma projektiem un 289 izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumus par iepriekšējos uzaicinājumos atlasītajiem projektiem. Ņemot vērā sarunu gaitu par 7. uzaicinājuma projektiem, šo darījumu veikšanai vajadzīgās apropriācijas ir lielākas nekā budžetā pašlaik pieejamā summa. Vispārējā pārvietojumā bija iekļauts palielinājums par 46 miljoniem euro, tādējādi pārējā trūkstošā summa, t.i., 60 miljoni euro, tiek pieprasīta ar BGP Nr. 6/2011. Samazinājums: 05 04 05 01 — Lauku attīstības programmas ( p.m. ) Pēdējie maksājumi, kas no 2011. gada budžeta jāveic saskaņā ar lauku attīstības programmām, attiecas uz dalībvalstu trešā ceturkšņa izdevumu deklarācijām, kuras Komisijā jāiesniedz līdz 10. novembrim. Dalībvalstu pārskatītās prognozes, ko Komisija saņēma septembra sākumā, liecina, ka 2007.–2013. gada lauku attīstības programmām pieejamās apropriācijas tiks pilnībā izmantotas. Tomēr vēl ir iespējamas atšķirības starp pārskatītajām septembra prognozēm un summām, kas jāatlīdzina saskaņā ar galīgajām trešā ceturkšņa izdevumu deklarācijām. Jāatzīmē, ka pēdējo triju gadu laikā prognozes ir ievērojami pārsniegušas deklarācijās prasītās summas. Kaut arī pašreizējā informācija no dalībvalstīm vedina domāt, ka pieejamās maksājumu apropriācijas tiks izmantotas pilnībā, Komisija, pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, pieņem, ka šajā budžeta pozīcijā varētu būt iespējams samazināt maksājumu apropriācijas. Galīgo summu Komisija varēs noteikt, kad būs saņemtas izdevumu deklarācijas, kas dalībvalstīm jāiesniedz līdz 10. novembrim. 7. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANšU SHēMAS IZDEVUMU KATEGORIJāM Finanšu shēmas izdevumu kategorija/apakškategorija | Finanšu shēma 2011. gadam | 2011. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1–4 un BGP Nr. 5) | BGP Nr. 6/2011 | 2011. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1–4 un BGP Nr. 5 un 6) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 381 944 758 | |142 000 000 |13 520 566 270 |11 523 944 758 | |1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 |3 250 000 |408 300 000 |50 983 843 784 |42 060 394 626 | | Kopā | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 034 039 384 | 3 250 000 | 550 300 000 |64 504 410 054 | 53 584 339 384 | | Rezerve[10] | | |–27 160 054 | | | |–30 410 054 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | -23 140 000 | |42 868 061 900 |42 788 499 841 | | Kopā | 59 688 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rezerve | | |1 028 751 611 | | | |1 028 751 611 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3.a Brīvība, drošība un tiesiskums |1 206 000 000 | |1 180 030 263 |857 199 845 | | |1 180 030 263 |857 199 845 | |3.b Pilsoniskums |683 000 000 | |879 831 486 |842 903 486 | | |879 831 486 |842 903 486 | | Kopā | 1 889 000 000 | |2 059 861 749 |1 700 103 331 | | |2 059 861 749 |1 700 103 331 | | Rezerve[11] | | |26 072 737 | | | |26 072 737 | | | 4. ES — GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[12] |8 430 000 000 | | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Rezerve | | | –70 439 377 | | | | –70 439 377 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[13] |8 144 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rezerve | | | 53 160 711 | | | | 53 160 711 | | | KOPĀ | 142 125 000 000 |133 440 000 000 |142 152 409 912 |126 527 133 762 |3 250 000 | 550 300 000 | 142 155 659 912 | 127 077 433 762 | | Rezerve | | |1 115 385 628 | 7 094 866 238 | | |1 112 135 628 | 6 544 566 238 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 68, 15.3.2011., 1. lpp. [3] OV L 172, 30.6.2011., 1. lpp. [4] OV L 213, 19.5.2011., 1. lpp. [5] COM (2011) 374 galīgā redakcija. [6] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. [7] Atlikumi un atlikumu korekcija, pamatojoties uz iepriekšējo finanšu gadu PVN, kas izriet no Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 4., 5. un 8. punkta piemērošanas. [8] Atlikumi un atlikumu korekcija iepriekšējiem finanšu gadiem, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu/kopproduktu, kas izriet no Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 6.–8. punkta piemērošanas. [9] Muitas nodokļi un citas nodevas, kas minētas Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā. [10] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (500 miljoni euro). Tos 34 miljonus euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [11] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [12] 2011. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (253,9 miljoni euro). To 71 miljonu euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [13] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas rezervi salīdzinājumā ar maksimālo robežu, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu 82 miljonu euro apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.