[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 15.9.2010 COM(2010) 482 galīgā redakcija 2010/0251 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem {SEC(2010) 1055}{SEC(2010) 1056} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Veicot īsās pozīcijas pārdošanu, fiziska vai juridiska persona pārdod tai nepiederošus vērtspapīrus, lai vēlāk atpirktu identiskus vērtspapīrus. Šāda prakse izveidojusies un tiek īstenota vairumā finanšu tirgu. Parasti īsās pozīcijas pārdošana attiecas uz akcijām, kaut gan tos var veikt arī ar cita veida finanšu instrumentiem. Izšķir divu veidu īsās pozīcijas pārdošanu: segta īsās pozīcijas pārdošana, kad pārdevējs aizņēmies vērtspapīrus vai vienojies, lai nodrošinātu, ka vērtspapīrus var aizņemties pirms īsās pozīcijas pārdošana īstenošanas, un nesegta īsās pozīcijas pārdošana, kad īsās pozīcijas pārdošanas veikšanas laikā pārdevējs nav aizņēmies vērtspapīrus vai nav nodrošinājis, ka vērtspapīrus var aizņemties. Īsās pozīcijas pārdošanā iesaistās daudzi tirgus dalībnieki, un to izmanto dažādiem mērķiem, piem., riska ierobežošanai, spekulācijai, arbitrāžai (šeit un turpmāk — akciju vai vekseļu pirkšana un pārdošana, izmantojot priekšrocības, ko rada atšķirīgas cenas dažādos tirgos) un tirgus uzturēšanai. Finanšu krīzes augstākajā punktā 2008. gada septembrī vairāku ES dalībvalstu un ASV kompetentās iestādes pieņēma ārkārtas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu dažu vai visu vērtspapīru izmantošanu īsās pozīcijas pārdošanā. Šādu rīcību noteica bažas, ka, pastāvot ievērojamai finanšu nestabilitātei, īsās pozīcijas pārdošana var pasliktināt akciju, īpaši finanšu iestāžu akciju, cenu lejupvērsto spirāli, tādējādi apdraudot to dzīvotspēju un radot sistēmiskus riskus. Dalībvalstu pieņemtie pasākumi atšķīrās, jo Eiropas Savienībā nav īpaša tiesiska pamata attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu. Šā gada sākumā dažas dalībvalstis pauda bažas par atvasināto instrumentu darījumu, īpaši kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu, iespējamo lomu saistībā ar Grieķijas valsts obligāciju cenām. Vairākas dalībvalstis (īpaši Vācija un Grieķija) nesen pieņēma pagaidu vai pastāvīgus ierobežojumus savās valstīs attiecībā uz akciju īsās pozīcijas pārdošanu un/vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem. Eiropas Parlaments arī aplūkojis ar īsās pozīcijas pārdošanu saistītus jautājumus, apsverot priekšlikumu direktīvai par alternatīvu ieguldījumu fondu (tostarp augsta riska ieguldījumu fondu) pārvaldniekiem. Pašreizējā sadrumstalotā pieeja īsās pozīcijas pārdošanai un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem ierobežo uzraudzības efektivitāti un piemērojamos pasākumus, un rezultātā veidojas valstu tiesību aktu noteikta arbitrāža (šeit un turpmāk — regulēta iestāde izmanto priekšrocības, ko rada starpība starp tās reālo (ekonomisko) risku un regulatoru noteikto pozīciju). Tas var radīt arī apjukumu tirgos, savukārt tirgus dalībniekiem rodas izmaksas un grūtības. Vairumā pētījumu secināts, ka īsās pozīcijas pārdošana veicina tirgus efektivitāti. Tā palielina tirgus likviditāti (jo pārdevējs pārdod vērtspapīrus un vēlāk pērk identiskus vērtspapīrus, lai nosegtu īsās pozīcijas pārdošanu). Vēl viens piemērs: ja ieguldītājiem ļauj rīkoties, kad tie vērtspapīrus uzskata par pārmērīgi novērtētiem, tas ļauj efektīvāk noteikt vērtspapīru cenu, palīdz mazināt cenu burbuļus un var kalpot kā agrīna norāde par pamatā esošām problēmām saistībā ar emitentu. Tas ir arī svarīgs instruments, kuru izmanto riska ierobežošanai, citām riska pārvaldības darbībām un tirgus uzturēšanai. Tomēr dažās situācijās var uzskatīt, ka īsās pozīcijas pārdošana rada vairākus potenciālus riskus. Piemēram, ārkārtējos tirgus apstākļos pastāv risks, ka īsās pozīcijas pārdošana var izraisīt pārmērīgi lejupvērstu cenu spirāli, izraisot sajukumu tirgū un iespējamu sistēmisku risku. Turklāt, ja nav pietiekamas pārredzamības saistībā ar īsajām pozīcijām, regulatori nevar pārraudzīt šādu pozīciju ietekmi uz tirgus situāciju vai pārraudzīt to izmantošanu saistībā ar ļaunprātīgas izmantošanas stratēģiju. Turklāt nepietiekama pārredzamība var radīt asimetrisku informāciju, ja citi tirgus dalībnieki nav atbilstīgi informēti par to, kādā mērā īsās pozīcijas pārdošana ietekmē cenas. Attiecībā uz nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu var pastāvēt arī lielāks risks saistībā ar neveiktu norēķinu un svārstīgumu. Tā kā finanšu instrumentu īsās pozīcijas pārdošanu izmanto ļaunprātīgas izmantošanas stratēģijas ietvaros, piem., saistībā ar nepatiesu baumu izplatīšanu, lai pazeminātu vērtspapīra cenu, tā jau ir aizliegta saskaņā ar Direktīvu 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu[1]. Tomēr īsās pozīcijas pārdošana bieži nav ļaunprātīga izmantošana, un patlaban nav Eiropas tiesību aktu par citiem potenciālajiem riskiem, kādus var radīt īsās pozīcijas pārdošana. Kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums ir atvasināts instruments, kas zināmā mērā apdrošina pret uzņēmuma vai valdības obligācijas kredītsaistību nepildīšanas risku. Apmaiņā pret gada prēmiju kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma pārdevējs aizsargā pircēju pret atsauces vienības (kas norādīta līgumā) saistību nepildīšanas risku. Ja atsauces vienība nepilda saistības, aizsardzības pārdevējs kompensē pircējam saistību nepildīšanas izmaksas. Savā 2010. gada 2. jūnija paziņojumā par finanšu pakalpojumu regulēšanu ilgtspējīgai izaugsmei Komisija paziņoja, ka tā ieteiks atbilstīgus pasākumus attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem.[2] Pasākumu pamatā būtu fakti, kas konstatēti patlaban notiekošajā pārbaudē par finanšu tirgus, īpaši valsts parāda vērtspapīru tirgus, darbību. Vairākās jurisdikcijās (piem., ASV) nesen atjaunināti noteikumi, ko piemēro akciju īsās pozīcijas pārdošanai, ko veic tirdzniecības vietās. Komisija uzskata, ka ir vēlams izstrādāt regulu, pievēršot uzmanību potenciālajiem riskiem saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu. Nodoms ir harmonizēt prasības ES attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu, regulatoru pilnvaras, ko tie var izmantot ārkārtas situācijās, kad tiek nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte un uzticēšanās tirgum, un nodrošināt lielāku koordināciju un konsekvenci starp dalībvalstīm šādās situācijās. Regulu piemērotu visām fiziskām vai juridiskām personām, kuras iesaistās īsās pozīcijas pārdošanos, visos tirgus sektoros neatkarīgi no tā, vai uz tām attiecas citi finanšu pakalpojumu regulējuma akti (piem., bankām, ieguldījumu sabiedrībām, augsta riska ieguldījumu fondiem u. c.), vai neattiecas. Prasības pēc iespējas piemērotu tādām fiziskām vai juridiskām personām, kuras iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā, nevis citiem tirgus dalībniekiem, piem., starpniekiem, kuri veic šādus darījumus klienta vārdā. Regulas mērķis ir risināt konstatētos riskus, nevajadzīgi nenovirzoties no ieguvumiem, kādus īsās pozīcijas pārdošana dod tirgiem no kvalitātes un efektivitātes viedokļa. 2. REZULTĀTI PĒC APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Iniciatīva radās, organizējot plašu dialogu un apspriešanos ar visām nozīmīgākajām ieinteresētajām personām, tostarp vērtspapīru regulatoriem un tirgus dalībniekiem. Komisija lūdza Eiropas Vērtspapīru tirgu ekspertu grupai ( European Securities Markets Expert Group jeb ESME) , kas ir neatkarīgu Komisijas konsultantu grupa, kuru veido tirgus dalībnieki, sagatavot pārskatu par īsās pozīcijas pārdošanu. Pārskatā ietverti vairāki ieteikumi, un ESME to pieņēma 2009. gada 19. martā.[3] Eiropas Komisija 2009. gada aprīlī uzdeva dažus vispārīgus jautājumus par iespējamo regulatoru noteikto režīmu attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu, ņemot vērā aicinājumu apliecināt 2009. gada 20. aprīlī uzsākto tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvas pārskatīšanu[4]. Šim režīmam bija neliels atbalsts, kaut gan vairums atbildētāju uzskatīja, ka direktīva par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu nav pareizais instruments attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu, jo vairumā gadījumu īsās pozīcijas pārdošana nav tirgus ļaunprātīga izmantošana[5]. 2009. gada otrajā pusē notika apspriešanās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju ( Committee of European Securities Regulators jeb CESR) par iespējamo Eiropas mēroga modeli pārskatu sniegšanai un informācijas par ES akciju neto īsajām pozīcijām uzrādīšanai. CESR 2010. gada 2. martā publicēja galīgo pārskatu, kurā ieteica modeli Eiropas mēroga informācijas uzrādīšanas režīmam saistībā ar ES akciju īsās pozīcijas pārdošanu.[6] Tajā Komisijai iesaka ieviest šādu režīmu iespējami drīz. CESR 2010. gada 26. maijā publicēja pārskata turpinājumu, kurā noteica turpmāku tehniski detalizētu informāciju par modeļa vēlamo darbību.[7] Komisijai bija vairākas diskusijas un apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām, tostarp regulatoriem[8]. Laikā no 2010. gada 14. jūnija līdz 10. jūlijam Komisija uzsāka sabiedrisku apspriešanos par politikas iespējām attiecībā uz iespējamo tiesību akta iniciatīvu par īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem. Komisija saņēma aptuveni 120 ieteikumus, kas publicēti Komisijas tīmekļa vietnē[9]. Priekšlikumos ņemts vērā ESME un CESR darbs un atbildes uz tirgus dalībniekiem un regulatoriem nosūtītajām aptaujām, kā arī attiecīgo sabiedrisko apspriešanos laikā saņemtās atbildes. Saskaņā ar t. s. „labāka regulējuma” politiku Komisija veica ietekmes novērtējumu par politikas alternatīvām. Politikas iespējas saistībā ar priekšlikumu darbības jomu, ieteiktajiem pārredzamības režīmiem, prasībām attiecībā uz nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu, atbrīvojumiem un ārkārtas pilnvarām ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu. Katra politikas iespēja tika izvērtēta pēc šādiem kritērijiem: ietekme uz ieinteresētajām personām, rezultāti un efektivitāte. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants. 3.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Priekšlikuma mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt. Saskaņā ar subsidiaritātes principu (LESD 5.3. pantu) rīkoties ES līmenī var tikai tad, kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt plānotos mērķus, un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var labāk sasniegt ES. Iepriekš minētā analīze parādījusi, ka, kaut gan visām iepriekš minētajām problēmām ir svarīga ietekme uz katru dalībvalsti, to kopējo ietekmi var pilnībā saprast tikai pārrobežu kontekstā. Tas ir tādēļ, ka finanšu instrumenta īsās pozīcijas pārdošanu var veikt tur, kur šis instruments ir iekļauts biržas sarakstā, vai veikt kā ārpusbiržas darījumu, tātad pat tādos tirgos, kas nav attiecīgā emitenta primārais tirgus. Turklāt daudzi tirgi pēc sava rakstura ir vai nu pārrobežu, vai arī starptautiski tirgi. Tādēļ, ja netiek veiktas darbības ES, pastāv reāls risks, ka valstu rīcība īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu gadījumā tiek izjaukta vai ir neefektīva. Dalībvalstu atšķirīgā rīcība īsās pozīcijas pārdošanas jautājumos rada valstu tiesību aktu noteiktas arbitrāžas risku, jo ieguldītāji varētu mēģināt apiet kādā jurisdikcijā pastāvošus ierobežojumus, veicot darījumus citā jurisdikcijā. Šāda sadrumstalota regulējuma dēļ tirgus dalībniekiem, īpaši tiem, kuri darbojas vairākos tirgos, var palielināties izmaksas par atbilstības nodrošināšanu, jo viņiem var būt jāveido dažādas sistēmas, lai nodrošinātu atbilstību dažādās dalībvalstīs pastāvošām dažādām prasībām. Turklāt atsevišķi šā jautājuma aspekti jau daļēji aptverti acquis : Direktīva 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas aizliedz īsās pozīcijas pārdošanu, ja to izmanto tirgus manipulācijām vai saistībā ar iekšējo informāciju, Direktīva 2004/109/EK par pārredzamību[10], saskaņā ar kuru jāuzrāda nozīmīgas garās pozīcijas, un Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem („ MIFID ”)[11], ar kuru nosaka augsta līmeņa prasības norēķinu veikšanas kārtībai. Šim priekšlikumam par īsās pozīcijas pārdošanu un pastāvošajiem tiesību aktiem citam citu jāpapildina. To vislabāk var panākt ar kopīgiem ES noteikumiem. Ņemot vērā iepriekš teikto, uzskata, ka ES rīcība atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. Uzskata, ka visatbilstīgākā un nepieciešamākā noteikumu kā tiesību akta forma ir regula, jo daži noteikumi uzliek privātpersonām tiešu pienākumu sniegt informāciju un uzrādīt neto īsās pozīcijas attiecībā uz dažiem instrumentiem. Regula arī ir nepieciešama, lai EVTI tiktu piešķirtas pilnvaras koordinēt kompetento iestāžu veiktos pasākumus un pašai veikt pasākumus ārkārtas situācijās, kad tiek nopietni apdraudēta finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai finanšu sistēmas stabilitātei. Turklāt, izmantojot regulu, tiks ierobežota iespēja, ka kompetentās iestādes veic atšķirīgus pasākumus. 3.3. Priekšlikuma detalizēts skaidrojums 3.3.1. Priekšlikuma aptvertie instrumenti Priekšlikums aptver visus finanšu instrumentus, bet nodrošina proporcionālu rīcību attiecībā uz riskiem, kādus var radīt dažādu instrumentu īsās pozīcijas pārdošana. Tādiem instrumentiem kā akcijas un atvasināti instrumenti, kuri attiecas uz akcijām, valsts obligācijām un atvasinātiem instrumentiem, kuri attiecas uz valsts obligācijām, un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, kuri attiecas uz valsts emitentiem, kam īso pozīciju veidošana ir pierastāka prakse un pastāv skaidri nosakāmi riski vai bažas, piemēro pārredzamības prasības un prasības attiecībā uz nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu. Ārkārtas situācijās, kad tiek nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum, priekšlikumā nodrošināta iespēja uz laiku noteikt turpmākus pārredzamības pasākumus citiem finanšu instrumentiem. 3.3.2. Pārredzamības prasības īsām pozīcijām noteiktos instrumentos: 5.–11. pants Priekšlikumā pārredzamības prasības piemērotas fiziskām vai juridiskām personām, kam ir nozīmīgas neto īsās pozīcijas ES akcijās un ES valsts parāda vērtspapīros, un fiziskām vai juridiskām personām, kam ir nozīmīgas pozīcijas kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos saistībā ar ES valsts parāda vērtspapīru emitentiem. Priekšlikumu par akciju pārredzamību pamato CESR ieteiktais modelis.[12] Sabiedrībām, kuru akcijas iekļautas tirdzniecības vietās ES, tas nodrošina divlīmeņu modeli pārredzamībai attiecībā uz nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās. Pastāvot zemākam slieksnim, informācija par pozīciju jāsniedz privāti regulatoram, bet, pastāvot augstākam slieksnim, pozīcijas jāuzrāda tirgum. Regulatoriem sniegtā informācija dod tiem iespēju pārraudzīt īsās pozīcijas pārdošanu un vajadzības gadījumā veikt pārbaudes, vai īsās pozīcijas pārdošana var radīt sistēmiskus riskus vai būt ļaunprātīga izmantošana. Informācijas publiskošana tirgū sniedz citiem tirgus dalībniekiem noderīgu informāciju par nozīmīgām atsevišķām pozīcijām īsās pozīcijas pārdošanā. Attiecībā uz nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentiem ES informācija jāuzrāda privāti regulatoriem. Uzrādot šādas pozīcijas regulatoriem, tiek sniegta svarīga informācija, kas regulatoriem palīdz pārraudzīt, vai šādas pozīcijas rada sistēmiskus riskus vai tiek izmantotas ļaunprātīgā nolūkā. Režīms arī paredz sniegt informāciju par nozīmīgām pozīcijām kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos attiecībā uz ES valsts parāda vērtspapīru emitentiem. Lai nodrošinātu pozīciju nepārtrauktu pārraudzību, pārredzamības režīmos noteikta nepieciešamība sniegt un/vai uzrādīt informāciju, ja neto īsās pozīcijas pārmaiņu rezultātā noteikts slieksnis netiek sasniegts vai tiek pārsniegts. Pārredzamības prasības piemēro ne tikai īsajām pozīcijām, kuras veidojas, veicot akciju vai valsts parāda vērtspapīru tirdzniecību tirdzniecības vietās, bet arī īsajām pozīcijām, kuras veidojas, veicot tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietām (tā saukto ārpusbiržas tirdzniecību), un ekonomiskām neto īsajām pozīcijām, kas veidojas, izmantojot tādus atvasinātus instrumentus kā iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, līgumi par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem. Atklātības prasību mērķis ir nodrošināt, lai regulatoriem un tirgum sniegtā informācija ir pilnīga un precīza. Piemēram, sniedzot informāciju, jāņem vērā gan īsās, gan garās pozīcijas, lai tiktu sniegta nozīmīga informācija par fiziskās vai juridiskās personas neto pozīciju. Tā kā pārredzamības režīmā tiks iekļauti detalizēti un tehniski aprēķini par atsevišķām pozīcijām, priekšlikumā sniegta turpmāka tehniska un detalizēta informācija, kas Komisijai jāpieņem deleģētos aktos. Papildus pārredzamības režīmam par informācijas sniegšanu un uzrādīšanu saistībā ar neto īsajām pozīcijām akcijās priekšlikumā iekļauta prasība marķēt rīkojumus par īsās pozīcijas pārdošanu. Prasība marķēt rīkojumus pārdot, ko veic tirdzniecības vietās kā rīkojumus veikt īsās pozīcijas pārdošanu, ja pārdevējs iesaistās akciju īsās pozīcijas pārdošanā šajā vietā, sniegs papildinformāciju par tirdzniecības vietā veikto īsās pozīcijas pārdošanu apjomu. Tirdzniecības vietai katru dienu jāpublicē informācija par tajā veikto īsās pozīcijas pārdošanas apjomiem, ko tā iegūst, marķējot rīkojumus. 3.3.3. Nesegtā īsās pozīcijas pārdošana: 12. un 13. pants Dažreiz uzskata, ka nesegtā īsās pozīcijas pārdošana attiecībā uz akcijām un valsts parāda vērtspapīriem palielina iespējamo risku saistībā ar norēķinu neveikšanu un tirgus svārstīgumu. Priekšlikumos iekļautas detalizētas prasības, kuru mērķis ir mazināt šos riskus. Tādēļ fiziskām vai juridiskām personām, kuras iesaistās šādu instrumentu īsās pozīcijas pārdošanā, līdz pārdošanas laikam jāaizņemas instrumenti, jānoslēdz vienošanās par akciju aizņemšanos vai jāslēdz cita veida vienošanās, kas nodrošina, ka vērtspapīrus varēs aizņemties, lai var veikt norēķinu noteiktajā termiņā. Prasība pieļauj leģitīmas vienošanās, kuras patlaban izmanto, iesaistoties segtos īsās pozīcijas pārdošanos, un kuras nodrošina, ka vērtspapīri būs pieejami norēķina veikšanai. Piemēram, daži dalībnieki vienojas ar primāro brokeri, pirms tie iesaistās tirdzniecībā, lai nodrošinātu, ka vērtspapīri būs pieejami norēķina veikšanai, savukārt citiem ir spēkā esošas vienošanās ar vērtspapīru norēķinu sistēmām, un šīs vienošanās nodrošina, ka vērtspapīri būs pieejami norēķina veikšanai. Šajā kontekstā Komisijai piešķirtas pilnvaras pieņemt turpmākus standartus par vienošanos aizņemties un citu vienošanos atbilstoši šai prasībai. Turklāt tirdzniecības vietām jānodrošina, lai būtu atbilstīgas vienošanās akciju vai valsts parāda vērtspapīru iepirkšanai, ja par darījumu netiek veikts norēķins. Norēķina neveikšanas gadījumā jānosaka ikdienas soda nauda. Turklāt vietām jābūt pilnvarām aizliegt iesaistīties turpmākos īsās pozīcijas pārdošanos fiziskai vai juridiskai personai, kas nav veikusi norēķinu. Tomēr vispārīgais jautājums par norēķinu periodu un vienošanos harmonizēšanu ir atsevišķs plašāks jautājums, kas tiks pilnīgāk skatīts citu specifisku iniciatīvu kontekstā (piem., saistībā ar plānoto direktīvu par tiesisko noteiktību saistībā ar vērtspapīru turēšanu un darījumu veikšanu, kā noteikts Komisijas 2010. gada 2. jūnija paziņojumā). 3.3.4. Atbrīvojumi: 14. un 15. pants Lai atspoguļotu principu, ka visiem pasākumiem jābūt samērīgiem un jāmazina riski saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu, netīši neapdraudot leģitīmas darbības, kas labvēlīgi ietekmē Eiropas tirgu efektivitāti un kvalitāti, priekšlikumā iekļauti vairāki atbrīvojumi. Atbrīvojums tiek piešķirts sabiedrības akcijām, ja akciju galvenais tirgus atrodas ārpus Eiropas Savienības. Tas atspoguļo faktu, ka sabiedrību akcijas arvien vairāk tiek tirgotas vairākās dažādās tirdzniecības vietās visā pasaulē. Piemēram, daudzu lielu starptautisku sabiedrību akcijas tiek tirgotas ne tikai to izcelsmes valsts tirgū, bet arī tirdzniecības vietās Eiropas Savienībā. Nav ne pareizi, ne samērīgi piemērot prasības par īsās pozīcijas pārdošanu, ja akcijas lielākoties tiek tirgotas ārpus ES. Tas var apgrūtināt tirgus dalībniekus un nevajadzīgi sarežģīt situāciju, tādējādi atturot emitentus no savu akciju tirdzniecības Eiropas Savienības tirdzniecības vietās. Atbrīvojums tiek piešķirts arī tirgus uzturētāja darbībām. Tirgus uzturētāja darbībām ir nozīmīga loma likviditātes nodrošināšanā Eiropas tirgos, un šīs lomas īstenošanai tirgus uzturētājam jāveido īsās pozīcijas. Ja šādām darbībām tiek noteiktas prasības, tas var nopietni kavēt spēju nodrošināt likviditāti un negatīvi ietekmēt Eiropas tirgus efektivitāti. Turklāt tirgus uzturētāji kopumā neveido nozīmīgas īsās pozīcijas, ja nu vienīgi uz ļoti īsu laiku. Atbrīvojums domāts tam, lai nosegtu dažādas tirgus uzturētāja darbības. Tomēr nav izslēgta aktīva vērtspapīru un finanšu instrumentu tirdzniecība par sabiedrības līdzekļiem, un tātad priekšlikums to pilnībā aptver. Pastāv prasība informēt kompetentās iestādes, ja personas vēlas izmantot šo atbrīvojumu, un kompetentās iestādes var aizliegt personai izmantot atbrīvojumu, ja šī persona nav izpildījusi būtiskos kritērijus attiecībā uz atbrīvojumu. Kompetentās iestādes var arī pieprasīt, lai persona, kas izmanto atbrīvojumu, sniedz turpmāku informāciju. Atbrīvojumu piešķir arī primārā tirgus operācijām, ko veic dīleri, lai palīdzētu valsts parāda vērtspapīru emitentiem vai stabilizācijas shēmām saskaņā ar direktīvu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Tāpat kā tirgus uzturēšana, šī ir leģitīma darbība, kas svarīga primārā tirgus pareizai darbībai. 4.3.5. Pilnvaras iejaukties: 16.–25. pants Priekšlikumos atzīts, ka ārkārtas situācijās kompetentajām iestādēm var būt nepieciešams aizliegt vai ierobežot tādu īsās pozīcijas pārdošanu, kura citā situācijā būtu leģitīma vai radītu minimālu risku. Priekšlikums nodrošina, ka negatīvu notikumu gadījumā, kad būtu nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum kādā dalībvalstī vai Eiropas Savienībā, kompetentajām iestādēm jābūt pagaidu pilnvarām pieprasīt turpmāku pārredzamību vai noteikt ierobežojumus attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, vai ierobežot fizisku un juridisku personu iesaistīšanos atvasinātu instrumentu līgumos. Šīs pilnvaras attiektos uz plašu instrumentu klāstu. Priekšlikumu mērķis būtu harmonizēt pilnvaras, kā arī nosacījumus un procedūras pilnvaru maksimālai izmantošanai. Ja negatīvas tendences vai notikumi apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum un tas notiek vairāk nekā vienā dalībvalstī vai rada citu pārrobežu ietekmi, ir svarīgi nodrošināt ciešu apspriešanos un sadarbību starp kompetentajām iestādēm. Priekšlikums ievieš vairākas procedūras prasības, kuru mērķis ir nodrošināt informāciju citām kompetentajām iestādēm, ja kāda no tām plāno veikt ārkārtas pasākumus saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) ir piešķirta galvenā koordinatora loma šādā situācijā, un tai jācenšas nodrošināt konsekvenci starp kompetentajām iestādēm. Papildus kompetento iestāžu veikto pasākumu koordinācijai EVTI nodrošinās, ka šādus pasākumus veiks tikai tad, ja šāda rīcība būs nepieciešama un samērīga. EVTI jāsagatavo atzinums par ikvienu ieteikto pasākumu. Šādi pasākumi valstu regulatoriem ļautu strauji reaģēt ārkārtas situācijās, tajā pašā laikā nodrošinot konsekvenci. EVTI nodrošinātu, lai situācijas, kas rada pārrobežu ietekmi, pēc iespējas tiktu risinātas tādā pat veidā, tādējādi samazinot valsts tiesību aktos noteiktas arbitrāžas un tirgus nestabilitātes iespēju. Kompetento iestāžu pilnvaras ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus un citus darījumus paredz veikt īslaicīgus pasākumus (parasti uz laiku līdz trim mēnešiem), lai nepieciešamajā apjomā risinātu ārkārtas situāciju. Šādu pasākumu var turpmāk pagarināt uz laiku līdz trim mēnešiem vienā reizē, ja tiek nodrošināta atbilstība pilnvaras izmantošanas nosacījumiem un procedūras prasībām. EVTI jāsagatavo atzinums un jānodrošina, ka šādu termiņa pagarināšanu var pamatot. Lai nodrošinātu, ka pilnvaras iejaukties tiek izmantotas konsekventi, Komisijai piešķirtas pilnvaras, izmantojot deleģētos aktus, turpmāk noteikt kritērijus un faktorus, kuri jāņem vērā kompetentajām iestādēm un EVTI, nosakot, kad negatīvi notikumi vai tendences nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum. Ja finanšu instrumenta cena ievērojami pazeminās, kompetentajām iestādēm tiek piešķirtas pilnvaras noteikt ļoti īsu aizliegumu veikt attiecīgā instrumenta īsās pozīcijas pārdošanu vai citādi ierobežot darījumus, lai nepieļautu cenu haotisku samazināšanos. Šādas pilnvaras izveidot „ķēdes pārrāvumu” dod kompetentajām iestādēm iespēju nepieciešamības gadījumā iejaukties uz ļoti īsu laiku, lai nodrošinātu, ka īsās pozīcijas pārdošana neveicina attiecīgā instrumenta cenas haotisku samazināšanos. Lai sāktu izmantot šīs pilnvaras, pietiktu ar objektīviem kritērijiem, un nevajadzētu izvērtēt, vai tiek nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum. Visbeidzot, lai gan saskaņā ar priekšlikumu kompetentās iestādes vienmēr atradīsies labākās pozīcijās, lai jau sākumā risinātu ārkārtas situācijas, kad ir apdraudēta finanšu stabilitāte un uzticēšanās tirgum, un EVTI tiek šādos gadījumos piešķirta spēcīga koordinatora loma, priekšlikums arī piešķir EVTI pilnvaras veikt īslaicīgus pasākumus šādā situācijā. EVTI tiek piešķirtas pilnvaras veikt pasākumus, ja situācija rada pārrobežu ietekmi un kompetentās iestādes nav atbilstīgi risinājušas apdraudējumu. EVTI var veikt tādus pašus pasākumus, kādus veic kompetentās iestādes. Šādos gadījumos EVTI jāinformē kompetentās iestādes un tirgus dalībnieki. Ikviens EVTI veikts pasākums šādās situācijās ir noteicošs salīdzinājumā ar kompetento iestāžu veiktajiem pasākumiem, ja pasākumi nav konsekventi. Plānotās pilnvaras nosaka EVTI pilnvaras īsās pozīcijas pārdošanu gadījumos un nav pretrunā ar EVTI vispārējām pilnvarām, kas noteiktas Regulā [EVTI …/2010]. 3.3.6. Pilnvaras un sankcijas: 26.–35. pants Saskaņā ar priekšlikumu kompetentajām iestādēm tiek piešķirtas visas nepieciešamās pilnvaras noteikumu īstenošanai. Piemēram, pilnvaras attiecas uz pieeju dokumentiem, tiesībām iegūt informāciju no fiziskām vai juridiskām personām un veikt īstenošanas pasākumus. Atsevišķos gadījumos kompetentajām iestādēm tiek piešķirtas pilnvaras pieprasīt no fiziskām vai juridiskām personām turpmāku informāciju par kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma uzsākšanas nolūku un informāciju šā nolūka apliecināšanai. EVTI tiek arī piešķirtas pilnvaras veikt aptaujas par specifiskiem jautājumiem vai praksi saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un publicēt ziņojumu par konstatētajiem faktiem. Tā kā daži pasākumi var būt saistīti ar pārraudzību vai ieviešanu saistībā ar fiziskām vai juridiskām personām ārpus ES, ES regulatori tiek mudināti slēgt sadarbības nolīgumus ar trešo valstu regulatoriem, ja tiek tirgotas ES akcijas vai valsts parāda vērtspapīri un ar tiem saistīti atvasināti instrumenti. Tādējādi tiktu veicināta informācijas apmaiņa un saistību izpilde un trešo valstu regulatori veiktu līdzīgus pasākumus situācijās, kad tiek nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte un uzticēšanās tirgum ES. EVTI loma ir koordinēt sadarbības nolīgumu attīstību un no trešo valstu regulatoriem saņemtās informācijas apmaiņu. Saskaņā ar priekšlikumu dalībvalstīm jānodrošina noteikumi attiecībā uz nepieciešamajiem administratīvajiem pasākumiem, sankcijām un finanšu pasākumiem priekšlikuma īstenošanai un ieviešanai. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 2010/0251 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[13], pēc tiesību aktu projektu nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[14], ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, rīkojoties saskaņā ar parasto tiesību aktu pieņemšanas procedūru, tā kā: (1) Finanšu krīzes augstākajā punktā 2008. gada septembrī vairāku ES dalībvalstu un ASV kompetentās iestādes pieņēma ārkārtas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu dažu vai visu vērtspapīru izmantošanu īsās pozīcijas pārdošanā. Šādu rīcību noteica bažas, ka, pastāvot ievērojamai finanšu nestabilitātei, īsās pozīcijas pārdošana var pasliktināt akciju, īpaši finanšu iestāžu akciju, cenu lejupvērsto spirāli, tādējādi apdraudot to dzīvotspēju un radot sistēmiskus riskus. Dalībvalstu pieņemtie pasākumi atšķīrās, jo Eiropas Savienībā nav īpaša tiesiska pamata ietvara attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu. (2) Lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību un uzlabotu tā darbības, īpaši finanšu tirgus darbības, apstākļus, un lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību, ir pareizi noteikt kopēju sistēmu attiecībā uz prasībām un pilnvarām saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem un nodrošināt lielāku koordināciju un konsekvenci starp dalībvalstīm, ja ārkārtas situācijā jāveic pasākumi. Jāharmonizē īsās pozīcijas pārdošanu un dažu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu noteiktu aspektu ietvars, nedrīkst pieļaut šķēršļus iekšējā tirgū, kas ir iespējami, ja dalībvalstis turpinās veikt atšķirīgus pasākumus. (3) Visatbilstīgākā un nepieciešamākā noteikumu kā tiesību akta forma ir regula, jo daži noteikumi uzliek privātpersonām tiešu pienākumu sniegt informāciju un uzrādīt neto īsās pozīcijas attiecībā uz dažiem instrumentiem un nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu. Regula arī ir nepieciešama, lai Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. […/…][15], tiktu piešķirtas pilnvaras koordinēt kompetento iestāžu veiktos pasākumus un pašai veikt pasākumus. (4) Lai izbeigtu patlaban pastāvošo sadrumstaloto situāciju, kad dažas dalībvalstis veikušas atšķirīgus pasākumus, un ierobežotu iespēju kompetentajām iestādēm veikt atšķirīgus pasākumus, ir svarīgi saskaņoti mazināt potenciālos riskus, ko rada īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumi. Jānosaka prasības, kas mazinātu konstatētos riskus, nevajadzīgi nenovirzoties no īsās pozīcijas pārdošanas devuma tirgus kvalitātei un efektivitātei. (5) Regulas darbības jomai jābūt iespējami plašai, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās tiek izmantots preventīvs ietvars. Ietvarā jāiekļauj visi finanšu instrumenti, bet tam jānodrošina samērīga reakcija uz riskiem, kādus var radīt dažādu instrumentu īsās pozīcijas pārdošana. Tādējādi tikai ārkārtas situācijās kompetentās iestādes un EVTI drīkstētu veikt pasākumus attiecībā uz visiem finanšu instrumentu veidiem, un šādi pasākumi pārsniegtu pastāvīgos pasākumus, kurus piemēro tikai noteiktiem instrumentu veidiem, pastāvot skaidri noteiktiem riskiem, kuri jārisina ar šādu pasākumu palīdzību. (6) Pastiprināta pārredzamība saistībā ar nozīmīgām neto īsajām pozīcijām īpašos finanšu instrumentos varētu dot labumu gan regulatoram, gan tirgus dalībniekiem. Attiecībā uz akcijām, kuras iekļautas tirdzniecības vietās ES, jāievieš divlīmeņu modelis, kas nodrošina lielāku atbilstīga līmeņa pārredzamību attiecībā uz nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās. Pastāvot zemākam slieksnim, informācija par pozīciju jāsniedz privāti attiecīgajam regulatoram, dodot iespēju veikt īsās pozīcijas pārdošanas pārraudzību un vajadzības gadījumā veikt pārbaudes par īsās pozīcijas pārdošanu, kas var radīt sistēmiskus riskus vai būt ļaunprātīga izmantošana. Pastāvot augstākam slieksnim, informācija par pozīcijām jāuzrāda tirgū, tādējādi sniedzot citiem tirgus dalībniekiem noderīgu informāciju par nozīmīgām atsevišķām pozīcijām akciju īsās pozīcijas pārdošanu. (7) Uzrādot regulatoriem informāciju par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, tiek sniegta svarīga informācija, kas palīdz regulatoriem pārraudzīt, vai šādas pozīcijas reāli rada sistēmiskus riskus vai tiek izmantotas ļaunprātīgi. Tādējādi jānodrošina regulatoru informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem ES. Šādā prasībā vajadzētu iekļaut tikai privātu informācijas uzrādīšanu regulatoriem, jo informācijas publiskošana tirgū par šādu instrumentu varētu graujoši ietekmēt valsts parāda vērtspapīru tirgu, kura likviditāte jau ir mazināta. Ikvienai prasībai jāiekļauj informācija par nozīmīgām pozīcijām ar valsts parāda vērtspapīru emitentiem, kas izveidotas, izmantojot kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus. (8) Prasības sniegt informāciju par valsts parāda vērtspapīriem piemēro tikai parāda vērtspapīriem, ko emitējusi ES un dalībvalstis, tostarp ministrijas, departamenti, centrālās bankas, aģentūras vai iestāde, kas emitē parāda vērtspapīrus dalībvalsts vārdā, bet izņemot reģionālas struktūras vai valsts struktūrām pielīdzinātas struktūras, kas emitē parāda vērtspapīrus. (9) Lai nodrošinātu aptverošu un efektīvu prasību attiecībā uz pārredzamību, ir svarīgi iekļaut ne tikai īsās pozīcijas, kas izveidotas, veicot akciju vai valsts parāda vērtspapīru tirdzniecību tirdzniecības vietās, bet arī īsās pozīcijas, kas izveidotas, veicot tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietām, un ekonomiskas neto īsās pozīcijas, kas izveidotas, izmantojot atvasinātus instrumentus. (10) Lai pārredzamības režīms būtu lietderīgs regulatoriem un tirgum, tam jāsniedz pilnīga un precīza informācija par fiziskas vai juridiskas personas pozīcijām. Informācijā, ko sniedz regulatoram vai tirgum, īpaši jāņem vērā gan īsās, gan garās pozīcijas, lai tiktu sniegta vērtīga informācija par fiziskas vai juridiskas personas neto īso pozīciju akcijās, valsts parāda vērtspapīros un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos. (11) Aprēķinot īsās vai garās pozīcijas, jāņem vērā visu veidu ekonomiskās intereses, kādas fiziskai vai juridiskai personai ir saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem. Īpaši būtu jāņem vērā, vai šāda interese iegūta tieši vai netieši, izmantojot tādus atvasinātus instrumentus kā iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, līgumi par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem. Attiecībā uz pozīcijām valsts parāda vērtspapīros jāņem vērā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentiem. (12) Papildus pārredzamības režīmam informācijas uzrādīšanā saistībā ar neto īsajām pozīcijām akcijās jāievieš prasība marķēt rīkojumus pārdot, ko veic tirdzniecības vietās kā rīkojumus veikt īsās pozīcijas pārdošanu, tādējādi nodrošinot papildinformāciju par tirdzniecības vietās veikto akciju īsās pozīcijas pārdošanas apjomu. Tirdzniecības vietām jāapkopo informācija par rīkojumiem pārdot saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un jāpublisko tās apkopojums vismaz katru dienu, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm un tirgus dalībniekiem pārraudzīt īsās pozīcijas pārdošanu līmeni. (13) Pirkt kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu, neveidojot garo pozīciju tās pamatā esošajos valsts parāda vērtspapīros, no ekonomikas viedokļa, var būt līdzvērtīgi īsās pozīcijas veidošanai tās pamatā esošajā parāda instrumentā. Tādēļ, aprēķinot neto īso pozīciju saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, iekļauj kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitenta saistībām. Pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos jāņem vērā gan tādēļ, lai noteiktu, vai fiziskai vai juridiskai personai ir nozīmīga neto īsā pozīcija valsts parāda vērtspapīros, par kuru jāinformē kompetentā iestāde, vai nozīmīga nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentu, par ko jāinformē iestāde. (14) Lai nodrošinātu pozīciju nepārtrauktu pārraudzību, pienākumā nodrošināt pārredzamību arī jāiekļauj informācijas sniegšana vai uzrādīšana, ja neto īsās pozīcijas pārmaiņu rezultātā noteikts slieksnis netiek sasniegts vai tiek pārsniegts. (15) Lai pienākums nodrošināt pārredzamību būtu efektīvs, ir svarīgi to piemērot neatkarīgi no fiziskās vai juridiskās personas atrašanās vietas, tostarp tad, ja fiziskā vai juridiskā persona atrodas ārpus ES, bet tai ir nozīmīga neto īsā pozīcija sabiedrībā, kuras akcijas iekļautas tirdzniecības vietā ES, vai neto īsā pozīcija dalībvalsts vai ES emitētos valsts parāda vērtspapīros. (16) Dažreiz uzskata, ka akciju un valsts parāda vērtspapīru nesegta īsās pozīcijas pārdošana palielina potenciālo risku saistībā ar neveiktu norēķinu un svārstīgumu. Šādu risku samazināšanai ir pareizi noteikt samērīgus ierobežojumus nesegtai īsās pozīcijas pārdošanai. Nosakot sīkākus ierobežojumus, jāņem vērā, ka segtai īsās pozīcijas pārdošanai patlaban izmanto atšķirīgu kārtību. Ir arī pareizi šajos instrumentos iekļaut prasības par tirdzniecības vietām saistībā ar iepirkšanas procedūrām un soda naudām par neveiktiem norēķiniem par darījumiem. Iepirkšanas procedūrās un prasībās par novēlotiem norēķiniem jānosaka pamatstandarti attiecībā uz norēķinu disciplīnu. (17) Pasākumiem saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem un valsts kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, tostarp saistībā ar lielāku pārredzamību un ierobežojumiem nesegtai īsās pozīcijas pārdošanai, jānosaka prasības, kas ir samērīgas, bet nepieļauj negatīvu ietekmi uz valsts obligāciju tirgus un valsts obligāciju pārdošanas ar atpirkšanu ( repo ) līgumu tirgus likviditāti. (18) Akcijas arvien vairāk tiek iekļautas dažādās tirdzniecības vietās gan ES, gan ārpus tās. Daudzu lielu ārpus ES esošu sabiedrību akcijas arī iekļautas tirdzniecības vietās ES. Efektivitātes nolūkā ir pareizi atbrīvot vērtspapīrus no dažām prasībām par informācijas sniegšanu un uzrādīšanu, ja instrumenta galvenā tirdzniecības vieta ir ārpus ES. (19) Tirgus uzturētāja darbībām ir svarīga loma likviditātes nodrošināšanā tirgū ES, un tirgus uzturētājiem jāveido īsās pozīcijas šīs lomas īstenošanai. Ja šādām darbībām tiek noteiktas prasības, tiek nopietni kavēta to spēja nodrošināt likviditāti un radīta nozīmīga negatīva ietekme uz ES tirgus efektivitāti. Turklāt nevar cerēt, ka tirgus uzturētāji veidos nozīmīgas īsās pozīcijas, ja nu vienīgi uz ļoti īsu laiku. Tādēļ ir pareizi atbrīvot fiziskas vai juridiskas personas, kas iesaistītas šādās darbībās, no prasībām, kuras var mazināt to spēju veikt šādas funkcijas un tādējādi var negatīvi ietekmēt ES tirgus. Lai aptvertu līdzvērtīgas trešo valstu vienības, nepieciešama procedūra, lai novērtētu trešo valstu tirgu līdzvērtīgumu. Atbrīvojumu piemērotu tirgus uzturētāja dažāda veida darbībām, bet atbrīvojums netiek piešķirts aktīvai vērtspapīru un finanšu instrumentu tirdzniecībai par sabiedrības līdzekļiem. Tāpat ir pareizi piešķirt atbrīvojumu noteiktām primārā tirgus operācijām, piem., tām, kuras attiecas uz valsts parāda vērtspapīriem un stabilizācijas shēmām, jo tās ir nozīmīgas darbības, kuras palīdz tirgiem efektīvi darboties. Kompetentās iestādes jāinformē par vēlmi izmantot atbrīvojumus, un tām jābūt pilnvarām aizliegt fiziskai vai juridiskai personai izmantot atbrīvojumu, ja šī persona nav izpildījusi būtiskos kritērijus attiecībā uz atbrīvojumu. Kompetentās iestādes var arī pieprasīt, lai fiziskā vai juridiskā persona sniedz informāciju, lai varētu pārraudzīt, kā tā izmanto atbrīvojumu. (20) Tādu negatīvu tendenču gadījumos, kuri nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai ES, kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām iejaukties un pieprasīt turpmāku pārredzamību vai noteikt pagaidu ierobežojumus īsās pozīcijas pārdošanai, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem vai citiem darījumiem, lai nepieļautu finanšu instrumenta cenas haotisku pazemināšanos. Šādi pasākumi var būt nepieciešami dažādu negatīvu notikumu vai tendenču dēļ, tostarp ne tikai finanšu vai ekonomikas notikumu, bet arī, piem., dabas katastrofu vai terora aktu, dēļ. Turklāt daži negatīvi notikumi vai tendences, kad nepieciešams veikt pasākumus, var veidoties tikai vienā dalībvalstī un tiem var nebūt pārrobežu ietekmes. Pilnvarām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu izmantot visdažādākajās ārkārtas situācijās. (21) Kaut gan parasti kompetentās iestādes atrodas labākās pozīcijās, lai pārraudzītu tirgus apstākļus un sākotnēji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai tendencēm, pieņemot lēmumu, vai nopietni tiek apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum un vai jāveic pasākumi situācijas risināšanai, to izmantošanai nepieciešamās pilnvaras, nosacījumi un procedūras pēc iespējas jāharmonizē. (22) Ja finanšu instrumenta cena kādā tirdzniecības vietā ievērojami pazeminās, kompetentajai iestādei arī jāspēj uz laiku ierobežot attiecīgā finanšu instrumenta īsās pozīcijas pārdošanu šajā tirdzniecības vietā, lai nepieciešamības gadījumā strauji iejauktos un uz 24 stundām nepieļautu attiecīgā instrumenta cenas haotisku samazināšanos. (23) Ja negatīvi notikumi vai tendences notiek vairāk nekā vienā dalībvalstī vai tiem ir pārrobežu ietekme, ir svarīga cieša apspriešanās un sadarbība starp kompetentajām iestādēm. EVTI jāveic galvenā koordinatora loma šādā situācijā un jāmēģina nodrošināt konsekvenci starp kompetentajām iestādēm. EVTI sastāvs, kas ietver kompetentu iestāžu pārstāvjus, palīdzēs pildīt šādu lomu. (24) Papildus kompetento iestāžu veikto pasākumu koordinēšanai EVTI nodrošina, ka kompetentās iestādes veic ārkārtas pasākumus tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama un samērīga. EVTI jābūt pilnvarām sagatavot atzinumu kompetentajām iestādēm par pilnvaru iejaukties izmantošanu. (25) Kaut gan kompetentās iestādes bieži atradīsies labākās pozīcijās, lai pārraudzītu un strauji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai tendencēm, EVTI jābūt pilnvarām pašai veikt pasākumus, ja īsās pozīcijas pārdošana un citas saistītas darbības apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas stabilitāti pilnībā vai daļēji, ja ir radīta pārrobežu ietekme un ja kompetentās iestādes nav veikušas pietiekamus pasākumus apdraudējuma risināšanai. EVTI pēc iespējas ir jākonsultējas ar Eiropas Sistemātiskā riska un komiteju citām attiecīgajām iestādēm, ja pasākums var ietekmēt ne tikai finanšu tirgu, kā tas var būt tādu preču atvasinātu instrumentu līgumu gadījumos, ko izmanto fizisku pozīciju riska ierobežošanai. (26) Saskaņā ar šo regulu EVTI pilnvaras ārkārtas situācijās ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu un citas saistītās darbības noteiktas saskaņā ar EVTI pilnvarām Regulas …/…. [EVTI] 6.a panta 5. punktā. Pilnvaras, kas EVTI piešķirtas ārkārtas situācijās, nav pretrunā ar EVTI pilnvarām ārkārtas situācijās, kas noteiktas Regulas …/…. [EVTI] 10. pantā. Tas nozīmē, ka EVTI jāspēj pieņemt atsevišķus lēmumus, pieprasot kompetentajām iestādēm veikt pasākumus, vai atsevišķus lēmumus, kas adresēti finanšu tirgus dalībniekiem, saskaņā ar 10. pantu. (27) Kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus un citus darījumus ir jābūt tikai īslaicīga rakstura, un tās jāizmanto tik ilgi un tādā mērā, kā nepieciešams, lai novērstu konkrēto apdraudējumu. (28) Tā kā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošana var radīt īpašus riskus, kompetentajām iestādēm šādi darījumi cieši jāpārrauga. Tas nozīmē, ka kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām ārkārtas gadījumos pieprasīt, lai fiziskās vai juridiskās personas, kas iesaistās šādos darījumos, sniedz informāciju par iemesliem, kuru dēļ tās iesaistās šādā darījumā. (29) EVTI jābūt vispārējām pilnvarām veikt aptauju par jautājumiem vai praksi saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai jautājums vai prakse potenciāli neapdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum. EVTI jāpublicē ziņojums par konstatētajiem faktiem, kad šāda aptauja tiek veikta. (30) Tā kā dažus pasākumus var piemērot fiziskām vai juridiskām personām un darbībām ārpus ES, dažās situācijās nepieciešama sadarbība starp kompetentajām iestādēm un trešo valstu iestādēm. Tādēļ kompetentajām iestādēm jāslēdz vienošanās ar trešo valstu iestādēm. EVTI jākoordinē šādu sadarbības vienošanos attīstība un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm. (31) Šajā Regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti jo īpaši Līgumā par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas Līguma 16. pantā un Hartas 8. pantā. Finanšu tirgus stabilitātes un ieguldītāju aizsardzības labad jo īpaši ir nepieciešama pārredzamība attiecībā uz neto īsajām pozīcijām, tostarp publiskošana gadījumos, kas paredzēti šajā regulā. Šāda pārredzamība palīdzēs regulatoriem novērot īsās pozīcijas pārdošanu saistībā ar negodīgām stratēģijām un ietekmi uz labi funkcionējošiem tirgiem. Turklāt šāda pārredzamība var palīdzēt novērst informācijas asimetriju, nodrošinot to, ka visi tirgus dalībnieki ir pienācīgi informēti par to, ciktāl īso pozīciju pārdošana ietekmē cenas. Kompetento iestāžu veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[16]. EVTI veiktai informācijas apmaiņa vai nodošana jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[17], kam pilnībā jābūt piemērojamai personas datu apstrādei šīs regulas nolūkā. (32) Dalībvalstīm jānosaka noteikumi par sankcijām, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un jānodrošina to īstenošana. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un pārliecinošām. (33) Šīs regulas ieviešanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[18]. (34) Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Tas nozīmē, ka deleģētie akti jāpieņem saistībā ar sīkāku informāciju par īso pozīciju aprēķināšanu, ja fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos, par noteiktiem informācijas sniegšanas un uzrādīšanas sliekšņiem un turpmākiem kritēriju un faktoru precizējumiem, lai noteiktu, kad negatīvs notikums vai tendence nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai ES. (35) Komisijai jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā izvērtē, cik atbilstīgi ir noteikumi par pārskatu sniegšanu un informācijas publiskas uzrādīšanas sliekšņiem, kā darbojas ierobežojumi un prasības saistībā ar neto īso pozīciju pārredzamību un vai ir atbilstīgi citi ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem. (36) Kaut gan valstu kompetentās iestādes ir labākā situācijā, lai pārraudzītu un labāk pārzinātu tendences tirgū, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā. Šā iemesla dēļ šīs regulas mērķus var labāk sasniegt ES līmenī, ES var pieņemt pasākumus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar tajā pašā pantā minēto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo. (37) Tā kā dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas ierobežojumus īsās pozīcijas pārdošanai un ir izstrādāti noteikumi par deleģētiem aktiem un saistošiem tehniskiem standartiem, un tie jāpieņem, lai varētu lietderīgi piemērot ieviešamo ietvaru, jāparedz pietiekams laiks, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Darbības joma Šo regulu piemēro šādiem finanšu instrumentiem: 1) finanšu instrumentiem, kuri iekļauti tirdzniecības vietās ES, tostarp instrumentiem, kurus tirgo ārpus tirdzniecības vietas; 2) atvasinātiem instrumentiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK[19] I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā un kas attiecas uz 1. punktā minēto finanšu instrumentu vai 1. punktā minētā finanšu instrumenta emitentu, tostarp atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo ārpus tirdzniecības vietas; 3) parāda instrumentiem, ko emitējusi dalībvalsts vai ES, un atvasinātiem instrumentiem, kasnoteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā un kas attiecas uz tādiem parāda instrumentiem, kurus emitējusi dalībvalsts vai ES, vai kas attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām. 2 . pants Definīcijas 1. Šajā regulā izmanto šādas definīcijas: a) „pilnvarots primārais tirgotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas parakstījusi vienošanos ar valsts parāda vērtspapīru emitentu, saskaņā ar kuru šī fiziskā vai juridiskā persona apņemas darboties kā galvenā persona saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām saistībā ar šā emitenta parāda vērtspapīriem; b) „centrālais darījumu starpnieks” ir jebkura vienība, kas juridiski atrodas starp tādu līgumu darījumu partneriem, kurus tirgo vienā vai vairākos finanšu tirgos, un kas kļūst par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam, un atbild par tīrvērtes sistēmas darbību; c) „kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums” ir atvasinātu instrumentu līgums, kurā viens darījuma partneris veic maksu otram darījuma partnerim apmaiņā pret kompensāciju vai maksājumu, ja atsauces vienība nepilda saistības, vai kredītnotikums saistībā ar šo atsauces vienību un ikviens cits atvasināta instrumenta līgums, kam ir līdzīga ekonomiskā ietekme; d) „finanšu instruments” ir ikviens instruments, kas uzskaitīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā; e) „izcelsmes dalībvalsts” regulētam tirgum, ieguldījumu sabiedrībai, daudzpusējai tirdzniecības sistēmai vai ikvienai citai ieguldījumu sabiedrībai ir šā regulētā tirgus vai ieguldījumu sabiedrības piederības dalībvalsts šai vietai, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā; f) „ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē; g) „valsts parāda vērtspapīrs” ir parāda instruments, ko emitējusi ES vai dalībvalsts, tostarp dalībvalsts ministrija, departaments, centrālā banka, aģentūra vai instrumentalitāte; h) „emitētais akciju kapitāls” attiecībā uz sabiedrību ir parasto un visu veidu priekšrocību akciju kopums, ko emitējusi sabiedrība, bet kurā neietver konvertējamus parāda vērtspapīrus; i) „emitēti valsts parāda vērtspapīri”: (i) saistībā ar dalībvalsti — tādu dalībvalsts vai dalībvalsts ministrijas, departamenta, centrālās bankas, aģentūras vai iestādes emitētu valsts parāda vērtspapīru kopējā vērtība, kuri vēl nav izpirkti; (ii) saistībā ar ES — tādu ES emitētu valsts parāda vērtspapīru kopējā vērtība, kuri vēl nav izpirkti; j) „iekšzemes sabiedrība” ir sabiedrība, kas veic darījumus citu tirgus dalībnieku vārdā vai uztur to cenas, kā minēts Direktīvas 2004/39/EK 2. panta 1. punkta l) apakšpunktā; k) „tirgus uzturētāja darbība” ir 15. panta 1. punktā minētā darbība; l) „daudzpusējā tirdzniecības sistēma (MTF)” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā; m) „galvenā vieta” saistībā ar akcijām ir vieta, kurā akcijas tirdzniecībai ir vislielākais apgrozījums; n) „regulētais tirgus” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta nozīmē; o) „attiecīgā kompetentā iestāde”: (i) attiecībā uz dalībvalsts valsts parāda vērtspapīriem vai kredītsaistību nepildīšanasmijmaiņas līgumiem saistībā ar dalībvalsts saistībām — šīs dalībvalsts kompetentāiestāde; (ii) attiecībā uz ES valsts parāda vērtspapīriem vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem saistībā ar ES saistībām — tās jurisdikcijas kompetentā iestāde, kurā izveidots Eiropas Finanšu stabilitātes instruments; attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta i) vai ii) apakšpunktā minētais instruments, — šāda finanšu instrumenta kompetentā iestāde, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 2. panta 7. punktā un saskaņā ar tās pašas regulas III nodaļu; attiecībā uz finanšu instrumentu, uz ko neattiecas i), ii) vai iii) apakšpunkts, — tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā finanšu instruments pirmo reizi iekļauts tirdzniecības vietā; p) „īsās pozīcijas pārdošana” attiecībā uz akcijām vai parāda vērtspapīriem ir tādu akciju vai parāda vērtspapīru pārdošana, kas pārdevējam nepieder, kad pārdevējs iesaistās, lai vienotos par pārdošanu, tostarp pārdošana, kad pārdevējs iesaistās, lai vienotos par pārdošanu, pārdevējs aizņēmies vai vienojies aizņemties akcijas vai parāda vērtspapīrus un tos piegādāt norēķina veikšanas laikā; q) „tirdzniecības diena” ir tirdzniecības diena Regulas 1287/2006 4. panta nozīmē; r) „tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus vai MTF ES; s) „apgrozījums” attiecībā uz akcijām ir apgrozījums, kā definēts Regulas 1287/2006 2. panta 9. punktā. 2. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija var pieņemt pasākumus, precizējot šā panta 1. punktā noteiktās definīcijas, īpaši precizējot, kad uzskata, ka fiziskai vai juridiskai personai pieder finanšu instruments 1. punkta p) apakšpunktā noteiktās īsās pozīcijas pārdošanas definīcijas nolūkā. 3 . pants Īsās un garās pozīcijas 1. Šīs regulas nolūkā pozīciju, ko veido kāds no še turpmāk minētajiem, uzskata par īsu pozīciju saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem: a) sabiedrības emitētas akcijas vai dalībvalsts vai ES emitēta parāda instrumenta īsās pozīcijas pārdošana; b) juridiska vai fiziska persona, kas iesaistās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētais instruments, un darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja akcijas vai parāda instrumenta cena vai vērtība pazeminās. 2. Šīs regulas nolūkā pozīciju, ko veido kāds no še turpmāk minētajiem, uzskata par garu pozīciju saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem: a) ieguldījums sabiedrības emitētā akcijā vai dalībvalsts vai ES emitētā parāda instrumentā; b) fiziska vai juridiska persona, kas iesaistās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētais instruments, un darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja akcijas vai parāda instrumenta cena vai vērtība palielinās. 3. Šā panta 1. un 2. punkta nolūkā, aprēķinot īso un garo pozīciju saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, aprēķinā iekļauj kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus, kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām vai ar dalībvalsti vai ES saistītu kredītnotikumu. 4. Šīs regulas nolūkā pozīcija, kura paliek, kad visas garās pozīcijas, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu, tiek atskaitītas no īsajām pozīcijām, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar šādu kapitālu, uzskata par neto īso pozīciju saistībā ar šīs sabiedrības emitēto akciju kapitālu. 5. Šīs regulas nolūkā pozīcija, kura paliek, kad visas garās pozīcijas, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem, tiek atskaitītas no īsajām pozīcijām, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar šiem pašiem parāda vērtspapīriem, uzskata par neto īso pozīciju saistībā ar dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem. 6. Valsts parāda vērtspapīru aprēķinu saskaņā ar šā panta 1.–5. punktu veic katra dalībvalsts atsevišķi vai ES, pat ja atsevišķas vienības dalībvalstī vai ES emitē valsts parāda vērtspapīrus dalībvalsts vai ES vārdā. 7. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija pieņem pasākumus, kuri precizē: a) kad uzskata, ka fiziska vai juridiska persona tur akcijas vai parāda instrumentus šā panta 2. punktā minētajā nolūkā; b) gadījumus, kad fiziskai vai juridiskai personai ir neto īsā pozīcija šā panta 4. un 5. punktā minētajā nolūkā, un pozīcijas aprēķināšanas metodi; c) pozīcijas aprēķināšanas metodi šā panta 3., 4. un 5. punktā minētajā nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas vai attiecībā uz fondu pārvaldības darbībām atsevišķiem fondiem. 4. pants Nesegtas pozīcijas kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos 1. Šīs regulas nolūkā uzskata, ka fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos, kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām, ja kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu neizmanto, lai aizsargātu pret emitenta saistību nepildīšanas risku, ja fiziskai vai juridiskai personai ir garā pozīcija šā emitenta valsts parāda vērtspapīros vai ikviena garā pozīcija emitenta parāda vērtspapīros un parāda vērtspapīru cenai ir augstāka korelācija ar dalībvalsts vai ES saistību cenu. Kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma partneris, kuram ir pienākums veikt maksājumu vai maksāt kompensāciju saistību nepildīšanas gadījumā vai tāda kredītnotikuma gadījumā, kas ir saistīts ar atsauces vienību, šā punkta nolūkā neveido nesegtu pozīciju, aizbildinoties ar šīm saistībām. 2. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija pieņem pasākumus, precizējot: a) gadījumus, kad uzskata, ka kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījums aizsargā pret saistību nepildīšanas risku šā panta 1. punkta nolūkā, un aprēķināšanas metodi nesegtai pozīcijai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos šā punkta nolūkā; b) pozīciju aprēķināšanas metodi šā panta 1. punkta nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas vai attiecībā uz fondu pārvaldības darbībām atsevišķiem fondiem. II NODAĻA NETO ĪSO POZĪCIJU PĀRREDZAMĪBA 5. pants Kompetento iestāžu informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās 1. Fiziska vai juridiska persona, kurai ir neto īsā pozīcija saistībā ar tādas sabiedrības emitēto akciju kapitālu, kuras akcijas iekļautas tirdzniecības vietā, informē attiecīgo kompetento iestādi, kad pozīcija sasniedz attiecīgo slieksni vai kļūst mazāka par slieksni, par kādu jāinformē saskaņā ar šā panta 2. punktu. 2. Attiecīgais slieksnis, par kādu jāinformē, ir īpatsvars, kas vienāds ar 0,2 % no attiecīgās sabiedrības emitētā akciju kapitāla vērtības un par katru 0,1 % virs tā. 3. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija var pārveidot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgū. 6. pants Nākotnes pārdošanas rīkojumu marķēšana tirdzniecības vietā Tirdzniecības vietai, kurā iekļautas akcijas, jāizveido procedūras, lai nodrošinātu, ka fiziskas vai juridiskas personas, kas izpilda rīkojumus šajā tirdzniecības vietā, marķē rīkojumus pārdot kā nākotnes pārdošanas rīkojumus, ja pārdevējs iesaistās akciju īsās pozīcijas pārdošanā. Tirdzniecības vieta vismaz reizi dienā publicē kopsavilkumu par tādu rīkojumu apjomu, kuri marķēti kā nākotnes pārdošanas rīkojumi. 7. pants Informācijas par nozīmīgām akciju neto īsajām pozīcijām publiska uzrādīšana 1. Fiziska vai juridiska persona, kurai ir neto īsā pozīcija saistībā ar tādas sabiedrības emitēto akciju kapitālu, kuras akcijas iekļautas tirdzniecības vietā, publiski uzrāda detalizētu informāciju par pozīciju, ja pozīcija sasniedz attiecīgo slieksni vai kļūst mazāka par tādu slieksni, kas jāpublisko saskaņā ar šā panta 2. punktu. 2. Attiecīgais publiski uzrādāmais slieksnis ir īpatsvars, kas vienāds ar 0,5 % no attiecīgās sabiedrības emitētā akciju kapitāla vērtības un par katru 0,1 % virs tā. 3. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija var pārveidot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgū. 8. pants Kompetento iestāžu informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām valsts parāda vērtspapīros un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos 1. Fiziska vai juridiska persona, kurai ir kāda no še turpmāk minētajām pozīcijām, informē attiecīgo kompetento iestādi, ja šāda pozīcija sasniedz attiecīgo dalībvalsts vai ES slieksni, par kādu jāinformē, vai kļūst mazāka par šādu slieksni: a) neto īsā pozīcija attiecībā uz dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem; b) nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos, kas saistīti ar dalībvalsts vai ES saistībām. 2. Attiecīgos sliekšņus, par kādiem jāinformē, veido sākotnējais apjoms un tad papildu pakāpeniski pieaugošs līmenis katrai dalībvalstij un ES, kā noteikts pasākumos, ko Komisija veic saskaņā ar šā panta 3. punktu. 3. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija precizē šā panta 2. punktā minēto apjomu un pakāpeniski pieaugošo līmeni. Tā ņem vērā abus šādus elementus: a) ka sliekšņus nevar noteikt tādā līmenī, lai būtu jāinformē par pozīcijām, kuru vērtība ir minimāla; b) katras dalībvalsts un ES emitēto neizpirkto valsts parāda vērtspapīru kopējo vērtību un vidējo pozīcijas apjomu, kādu tur tirgus dalībnieki saistībā ar šīs dalībvalsts vai ES valsts parāda vērtspapīriem. 9. pants Informācijas sniegšanas un uzrādīšanas metode 1. Sniedzot vai uzrādot informāciju saskaņā ar 5., 7. vai 8. pantu, jānorāda sīka informācija par tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, kurai ir attiecīgā pozīcija, attiecīgās pozīcijas apmērs, emitents, saistībā ar kuru tur attiecīgo pozīciju, un attiecīgās pozīcijas izveidošanas, maiņas vai turējuma izbeigšanas datums. 2. Attiecīgais laiks neto īsās pozīcijas aprēķināšanai ir plkst. 24.00 tirdzniecības dienā, kurā fiziskai vai juridiskai personai ir attiecīgā pozīcija. Informāciju sniedz vai uzrāda ne vēlāk kā plkst. 15.30 nākamajā tirdzniecības dienā. 3. Informāciju attiecīgajai kompetentajai iestādei sniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 12. panta 1. punktā noteikto sistēmu. 4. Kā noteikts 7. pantā, informāciju uzrāda publiski tā, lai tiktu nodrošināta ātra un nediskriminējoša pieeja informācijai. Informācijai jābūt pieejamai akciju emitenta izcelsmes dalībvalsts oficiāli noteiktā sistēmā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK[20] 21. panta 2. punktā. 5. Komisijai ir deleģētas pilnvaras pieņemt regulējošus tehniskus standartus, kas precizē sīkāku informāciju, kāda jāsniedz šā panta 1. punkta nolūkā. Šā panta 1. punktā minētie regulējošie standarti jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/….[EVTI regula] [7.–7.d] pantu. EVTI šo regulējošo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz [2011. gada 31. decembrim]. 6. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta 4. punkta piemērošanai, Komisijai piešķirtas pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, precizējot informācijas publiskās uzrādīšanas līdzekļus. Šā panta 1. punktā minētie īstenošanas tehniskie standarti jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/….[EVTI regula] [7.e] pantu. EVTI šo īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz [2011. gada 31. decembrim]. 10. pants Piemērošana ārpus ES Prasības informācijas sniegšanai un uzrādīšanai saskaņā ar 5., 7. un 8. pantu piemēro fiziskām vai juridiskām personām neatkarīgi no tā, vai tās ir ES rezidenti vai nav un vai tās ir reģistrētas ES vai nav. 1 1. pants Informācija, kas jāsniedz EVTI 1. Kompetentās iestādes reizi ceturksnī sniedz EVTI kopsavilkuma informāciju par neto īsajām pozīcijām attiecībā uz akcijām un valsts parāda vērtspapīriem un nesegtām pozīcijām attiecībā uz kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, attiecībā uz kuriem tās ir attiecīgās kompetentās iestādes un saņem informāciju saskaņā ar 5.–8. pantu. 2. Lai veiktu šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var jebkurā brīdī no dalībvalsts attiecīgās kompetentās iestādes pieprasīt papildu informāciju par neto īsajām pozīcijām attiecībā uz akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem, vai nesegtām pozīcijām saistībā ar kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem. Kompetentā iestāde sniedz pieprasīto informāciju EVTI vēlākais septiņu kalendāro dienu laikā. III NODAĻA NESEGTA ĪSĀS POZĪCIJAS PĀRDOŠANA 12. pants Ierobežojumi attiecībā uz nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu 1. Fiziska vai juridiska persona drīkst iesaistīties tikai tādu akciju īsās pozīcijas pārdošanā, kura iekļautas tirdzniecības vietā, vai valsts parāda vērtspapīru īsās pozīcijas pārdošanā, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem: a) fiziskā vai juridiskā persona aizņēmusies akcijas vai valsts parāda instrumentu; b) fiziskai vai juridiskai personai ir nolīgums par akciju vai valsts parāda instrumentu aizņemšanos; c) fiziskai vai juridiskai personai ir nolīgums ar trešo personu, saskaņā ar kuru trešā persona apstiprina, ka akcijas vai valsts parāda instrumenti tikuši noteikti un rezervēti aizdošanai minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai, lai norēķinu var veikt noteiktajā termiņā. 2. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta 1. punkta piemērošanai, Komisijai piešķirtas pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, kuri nosaka tādus nolīgumus vai kārtību, kuri atbilstīgi nodrošina, ka akcijas vai valsts parāda instrumenti būs pieejami norēķina veikšanai. Komisija īpaši ņem vērā nepieciešamību saglabāt likviditāti tirgos, īpaši valsts obligāciju tirgū un valsts obligāciju pārdošanas ar atpirkšanu ( repo ) līgumu tirgū. Šā panta 1. punktā minētie īstenošanas tehniskie standarti jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/….[EVTI regula] [7.e] pantu. EVTI īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz [2012. gada 1. janvārim]. 1 3. pants Iepirkšanas procedūras un soda nauda par novēlotu norēķinu 1. Tirdzniecības vieta, kurā iekļautas akcijas vai valsts parāda vērstpapīri, nodrošina, ka tai pašai vai centrālajam darījumu starpniekam, kas nodrošina tīrvērtes pakalpojumus tirdzniecības vietai, ir izstrādātas iepirkšanas procedūras, kas atbilst visām šādām prasībām: a) ja fiziska vai juridiska persona, kas tirdzniecības vietā pārdod akcijas vai valsts parāda instrumentus, nevar piegādāt akcijas vai valsts parāda instrumentus norēķina veikšanai četru tirdzniecības dienu laikā pēc dienas, kurā notikusi tirdzniecība, vai — tirgus uzturētāja darbību gadījumā — sešu tirdzniecības dienu laikā pēc dienas, kurā notikusi tirdzniecība, tiek automātiski uzsāktas procedūras, lai tirdzniecības vieta vai centrālais darījumu starpnieks iepirktu akcijas vai valsts parāda instrumentus, lai nodrošinātu piegādi norēķina veikšanai; b) ja tirdzniecības vieta vai centrālais darījumu starpnieks nevar iepirkt akcijas vai valsts parāda instrumentus piegādei, tirdzniecības vieta vai centrālais darījumu starpnieks pircējam izmaksā naudas kompensāciju, pamatojoties uz piegādes dienā piegādājamo akciju vai valsts parāda vērtspapīru vērtību, un šai summai pieskaita summu par pircējam nodarītajiem zaudējumiem; c) fiziskā vai juridiskā persona, kas nav veikusi norēķinu, maksā tirdzniecības vietai vai centrālajam darījumu starpniekam summu, kas sedz samaksu, ko tie veikuši saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. 2. Tirdzniecības vieta, kurā iekļautas akcijas vai valsts parāda instrumenti, nodrošina, ka tai ir izstrādātas procedūras vai ka norēķinu sistēmai, kas sniedz norēķinu pakalpojumus attiecībā uz akcijām vai valsts parāda instrumentiem, ir izstrādātas procedūras, saskaņā ar kurām fiziskai vai juridiskai personai, kas pārdod akcijas vai valsts parāda instrumentus šai vietā, bet kas nepiegādā akcijas vai valsts parāda instrumentus norēķina veikšanai līdz norēķina veikšanas dienai, ir pienākums veikt ikdienas soda naudas maksājumus tirdzniecības vietai vai centrālajam darījumu starpniekam līdz laikam, kad tā piegādā akcijas vai valsts parāda instrumentus un veic norēķinu. Ikdienas maksājumiem jābūt pietiekami lieliem, lai pārdevējs negūtu peļņu, neveicot norēķinu, un tie kalpotu par brīdinājumu fiziskām vai juridiskām personām, kas neveic norēķinu. 3. Tirdzniecības vieta, kurā iekļautas akcijas vai valsts parāda instrumenti, izstrādā noteikumus, saskaņā ar kuriem tā var aizliegt fiziskai vai juridiskai personai, kas ir tirdzniecības vietas biedrs, turpmāk iesaistīties īsās pozīcijas pārdošanā ar akcijām vai valsts parāda instrumentiem šajā tirdzniecības vietā, kamēr šī persona neveic norēķinus par darījumu, kas radies, šajā tirdzniecības vietā veicot īsās pozīcijas pārdošanu. IV NODAĻA ATBRĪVOJUMI 14. pants Atbrīvojums, ja galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES 1. Sabiedrības akcijām, kas iekļautas tirdzniecības vietā ES, nepiemēro 5., 7., 12. un 13. pantu, ja šo akciju galvenā tirdzniecības vieta atrodas valstī ārpus ES. 2. Attiecībā uz sabiedrības akcijām, kas tiek tirgotas tirdzniecības vietās ES un tirdzniecības vietā ārpus ES, attiecīgā kompetentā iestāde vismaz reizi divos gados nosaka, vai galvenā tirdzniecības vieta šīm akcijām atrodas ārpus ES. Attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par šādām akcijām, saistībā ar kurām tā konstatē, ka to galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES. Reizi divos gados EVTI publicē tādu akciju sarakstu, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES. Saraksts ir spēkā divus gadus. 3. Komisijai piešķirtas pilnvaras pieņemt regulējošus tehniskos standartus, kas precizē apgrozījuma aprēķina metodi, lai noteiktu akciju galveno tirdzniecības vietu. Šā panta 1. punktā minētie regulējošie standarti jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/….[EVTI regula] [7.–7.d] pantu. EVTI šo regulējošo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz [2011. gada 31. decembrim]. 4. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta 1. un 2. punkta piemērošanai, Komisijai piešķirtas pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, lai noteiktu: a) datumu un periodu, kurā jāveic aprēķins par akciju galveno tirdzniecības vietu; b) datumu, līdz kuram attiecīgajai kompetentajai iestādei jāinformē EVTI par akcijām, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES; c) pēc EVTI saraksta publicēšanas — datumu, no kura saraksts ir spēkā. Šā panta 1. punktā minētie īstenošanas tehniskie standarti jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/….[EVTI regula] [7.e] pantu. EVTI īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz [2011. gada 31. decembrim]. 15. pants Atbrīvojums tirgus uzturētāja un primārā tirgus operācijām 1. Regulas 5., 6., 7., 8. un 12. pantu nepiemēro tādas ieguldījumu sabiedrības vai trešās valsts vienības vai iekšzemes sabiedrības darbībai, kura ir tirdzniecības vietas vai trešās valsts tirgus dalībnieks un kuras tiesiskais un uzraudzības regulējums pasludināts par līdzvērtīgu saskaņā ar šā panta 2. punktu, ja attiecībā uz finanšu instrumentu — neatkarīgi no tā, vai to tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tirdzniecības vietas — tā darbojas kā galvenais tirgotājs vienā vai abās šādās kapacitātēs: a) publisko pastāvīgu divvirzienu kotāciju, kam ir salīdzināms apmērs un konkurētspējīgas cenas, rezultātā regulāri un nepārtraukti nodrošinot likviditāti tirgū; b) savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros izpilda klientu uzsāktus rīkojumus vai izpilda rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību, un aizsargā pret risku pozīcijas, kas veidojas šādu darījumu rezultātā. 2. Saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija pieņem lēmumus, kuri nosaka, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka šajā trešajā valstī reģistrēts tirgus atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras šā panta 1. punktā noteikto atbrīvojumu piemērošanas nolūkā ir līdzvērtīgas prasībām, kas rodas no Direktīvas 2004/39/EK III sadaļas, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/6/EK[21] un Direktīvas 2004/109/EK un uz ko šajā trešā valstī attiecas efektīva uzraudzība un īstenošana. Trešās valsts tiesisko un uzraudzības regulējumu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja šis ietvars atbilst visiem šādiem nosacījumiem: a) uz tirgiem šādā trešā valstī attiecas reģistrēšana, nepārtraukta efektīva uzraudzība un īstenošana; b) tirgos pastāv skaidri un pārredzami noteikumi, kuri attiecas uz vērtspapīru iekļaušanu tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, kārtīgi un efektīvi un tie būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un nepārtrauktu informāciju, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, nepieļaujot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācija. 3. Regulas 8. un 12. pantu nepiemēro fiziskas vai juridiskas personas darbībai, ja tā darbojas kā pilnvarots primārais tirgotājs atbilstīgi nolīgumam ar valsts parāda vērtspapīru emitentu un darbojas kā galvenais tirgotājs attiecībā uz finanšu instrumentu saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām ar valsts parāda vērtspapīriem. 4. Regulas 5., 6., 7. un 12. pantu nepiemēro fiziskai vai juridiskai personai, kad tā iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā ar vērtspapīriem vai kad tai ir neto īsā pozīcija saistībā ar stabilizācijas veikšanu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2273/2003[22] III nodaļu. 5. Šā panta 1. un 3. punktā minētos atbrīvojumus piemēro tikai tad, ja attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona vispirms rakstiski informējusi savas izcelsmes valsts kompetento iestādi par to, ka tā plāno izmantot atbrīvojumu. Kompetentā iestāde jāinformē ne vēlāk kā 30 kalendārās dienas, pirms fiziskā vai juridiskā persona plāno izmantot atbrīvojumu. 6. Izcelsmes valsts kompetentā iestāde var aizliegt izmantot atbrīvojumu, ja tā uzskata, ka fiziskā vai juridiskā persona neatbilst nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu. Aizliegumu nosaka 30 kalendārajām dienām, kā noteikts šā panta 1. punktā, vai vēlāk, ja kompetentā iestāde pārliecinās, ka notikušas pārmaiņas personas apstākļos, kuru dēļ persona vairs neatbilst nosacījumiem. 7. Trešās valsts vienība, kas nav reģistrēta ES, nosūta šā panta 5. punktā minēto paziņojumu savas galvenās tirdzniecības vietas ES kompetentajai iestādei, kurā tā veic tirdzniecību. 8. Fiziska vai juridiska persona, kas sniegusi informāciju saskaņā ar šā panta 5. punktu, iespējami drīz rakstiski informē savas izcelsmes valsts kompetento iestādi, ja notikušas pārmaiņas, kas ietekmē tās tiesības izmantot atbrīvojumu. 9. Izcelsmes valsts kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kas darbojas, izmantojot šā panta 1., 3. vai 4. punktā noteiktos atbrīvojumus, rakstiski iesniedz informāciju par savām turētajām īsajām pozīcijām vai darbībām, ko tā veic, izmantojot atbrīvojumu. Fiziskai vai juridiskai personai jāsniedz informācija ne vēlāk kā četru kalendāro dienu laikā pēc pieprasījuma izteikšanas. 10. Attiecīgajai kompetentajai iestādei divu nedēļu laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar šā panta 5. vai 8. punktu jāinformē EVTI par ikvienu tirgus uzturētāju un pilnvarotu primāro tirgotāju, kuri izmanto atbrīvojumu, un par ikvienu tirgus uzturētāju un pilnvarotu primāro tirgotāju, kuri vairs neizmanto atbrīvojumu. 11. EVTI publicē savā tīmekļa vietnē to tirgus uzturētāju un pilnvaroto primāro tirgotāju sarakstu, kuri izmanto atbrīvojumu, un saraksts regulāri jāatjaunina. V NODAĻA KOMPETENTO IESTĀŽU UN EVTI PILNVARAS IEJAUKTIES 1. iedaļa Kompetento iestāžu pilnvaras 16. pants Informācijas uzrādīšana ārkārtas situācijā 1. Dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar īpašiem finanšu instrumentiem vai finanšu instrumentu kategorijām, sniedz tai informāciju vai publiski uzrāda sīkāku informāciju par pozīciju, ja pozīcija sasniedz slieksni, par kuru jāinformē, vai kļūst mazāka par šādu slieksni, ko noteikusi kompetentā iestāde, ja ir izpildītas divas šādas prasības: a) rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; b) pasākums nepieciešams apdraudējuma risināšanai. 2. Šā panta 1. punktu nepiemēro finanšu instrumentiem, saistībā ar kuriem II nodaļas 5.–8. pantā jau pieprasīta pārredzamība. 17. pants Ierobežojumi veikt īsās pozīcijas pārdošanu un līdzīgus darījumus ārkārtas situācijās 1. Dalībvalsts kompetentā iestāde var veikt šā panta 2. vai 3. punktā minētos pasākumus, ja ir izpildīti divi šādi nosacījumi: a) rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; b) pasākums nepieciešams apdraudējuma risināšanai. 2. Dalībvalsts kompetentā iestāde var aizliegt vai noteikt nosacījumus attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras iesaistās: a) īsās pozīcijas pārdošanos; b) darījumā, kas nav īsās pozīcijas pārdošana un kas rada finanšu instrumentu vai ir saistīts ar finanšu instrumentu, un šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja pazeminātos cita finanšu instrumenta cena vai vērtība. 3. Dalībvalsts kompetentā iestāde var neļaut fiziskai vai juridiskai personai iesaistīties darījumā, kas saistīts ar finanšu instrumentiem, vai ierobežot tādu darījumu vērtību ar finanšu instrumentiem, kādos tā var iesaistīties. 4. Saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu pasākumu var piemērot darījumiem, kuri attiecas uz visiem finanšu instrumentiem, noteiktas kategorijas finanšu instrumentiem vai īpašiem finanšu instrumentiem. Pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām. 1 8. pants Ierobežojumi veikt kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus ārkārtas situācijās 1. Dalībvalsts kompetentā iestāde var ierobežot fiziskas vai juridiskas personas iesaistīšanos kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumos, kas saistīti ar dalībvalsts vai ES saistībām, vai ierobežot tādu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu nesegtu pozīciju vērtību, kuros var iesaistīties fiziskas vai juridiskas personas un kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām, ja ir izpildīti divi šādi nosacījumi: a) rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; b) pasākums nepieciešams apdraudējuma risināšanai. 2. Šā panta 1. punktā minēto pasākumu var piemērot noteiktas kategorijas kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumiem vai īpašiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumiem. Pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām. 1 9. pants Pilnvaras īslaicīgi ierobežot finanšu instrumentu īsās pozīcijas pārdošanu ievērojamas cenu pazemināšanās gadījumā 1. Ja vienas tirdzniecības dienas laikā finanšu instrumenta cena kādā tirdzniecības vietā pazeminās par vērtību, kas norādīta šā panta 4. punktā, salīdzinājumā ar noslēguma cenu šajā pašā vietā iepriekšējā tirdzniecības dienā, šīs tirdzniecības vietas izcelsmes valsts kompetentajai iestādei jāapsver, vai nav pareizāk aizliegt vai ierobežot fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos īsās pozīcijas pārdošanā ar šiem finanšu instrumentiem šajā tirdzniecības vietā vai kā citādi ierobežot darījumus ar šo finanšu instrumentu šajā tirdzniecības vietā, lai nepieļautu šā finanšu instrumenta cenas haotisku pazemināšanos. Ja saskaņā ar šā panta 1. punktu kompetentā iestāde pārliecinās, ka ir pareizāk tā darīt, tā akciju vai parāda instrumentu gadījumā aizliedz vai ierobežo personu iesaistīšanos nākotnes pārdošanas darījumos tirdzniecības vietā vai cita veida finanšu instrumenta gadījumā ierobežo darījumus ar šo finanšu instrumentu šajā tirdzniecības vietā. 2. Pasākumu piemēro uz laiku, kas nepārsniedz tās tirdzniecības dienas beigas, kas seko tirdzniecības dienai, kurā notikusi cenas pazemināšanās. 3. Pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām. 4. Vērtības samazinājums ir 10 % vai vairāk akciju gadījumā, un citām finanšu instrumentu kategorijām Komisija precizē apmēru. Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija precizē vērtības samazināšanos finanšu instrumentiem, kas nav akcijas, ņemot vērā katras finanšu instrumentu kategorijas īpatnības. 5. Komisijai piešķirtas pilnvaras pieņemt regulējošus tehniskos standartus, lai precizētu aprēķina metodi 10 % vērtības samazinājumam akcijām, un Komisijas precizēto vērtības samazinājumu, kas noteikts šā panta 4. punktā. Šā panta 1. punktā minētie regulējošie standarti jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/….[EVTI regula] [7.–7.d] pantu. EVTI šo regulējošo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz [2011. gada 31. decembrim]. 20. pants Ierobežojumu periods Ikviena pasākuma, ko piemēro saskaņā ar 16.–18. pantu, sākotnējais periods nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus no 21. pantā minētā paziņojuma publicēšanas dienas. Ikvienu šādu pasākumu var turpmāk atjaunot uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus vienā reizē. 21. pants Paziņojums par ierobežojumiem 1. Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu noteikt vai atjaunot 16.–19. pantā minētos pasākumus. 2. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par: a) noteiktajiem pasākumiem, tostarp instrumentiem un darījumu kategorijām, kam tos piemēros, un pasākumu ilgumu; b) iemesliem, kādēļ kompetentā iestāde uzskata, ka pasākums jāievieš, tostarp apliecinājums, kas pamato šos iemeslus. 3. Ikviens 16.–19. pantā minētais pasākums stājas spēkā tad, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā noteiktā laikā, kas ir pēc publicēšanas, un to piemēro tikai tādiem darījumiem, kuros iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā. 22. pants EVTI un citu kompetento iestāžu informēšana 1. Pirms kādu 16., 17. vai 18. pantā minēto ierobežojumu noteikšanas vai atjaunošanas un pirms kādu 19. pantā noteiktu ierobežojumu noteikšanas kompetentā iestāde informē EVTI un citas kompetentās iestādes par tās ieteikto pasākumu. 2. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par ieteikto pasākumu, finanšu instrumentu kategoriju un darījumiem, uz kuriem pasākums attieksies, apliecinājums, kas pamato šos iemeslus un pasākumu plānoto spēkā stāšanās laiku. 3. Informācija par priekšlikumu noteikt vai atjaunot pasākumu saskaņā ar 16., 17. vai 18. pantu jāsniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Izņēmuma gadījumos kompetentā iestāde var sniegt informāciju vēlāk nekā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš. Paziņojumu saskaņā ar 19. pantu dara zināmu pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā. 4. Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem paziņojumu saskaņā ar šo pantu, var veikt pasākumus saskaņā ar 16.–19. pantu attiecīgajā dalībvalstī, ja tā pārliecinās, ka pasākums ir nepieciešams, lai palīdzētu citai kompetentajai iestādei. Kompetentajai iestādei arī jāpaziņo saskaņā ar šā panta 1.–3. punktu, ja tā iesaka veikt pasākumu. 2. iedaļa EVTI pilnvaras 23. pants EVTI veiktā koordinācija 1. EVTI veic veicinātāja un koordinatora lomu saistībā ar kompetento iestāžu veiktajiem pasākumiem saskaņā ar I iedaļu. Īpaši EVTI nodrošina, ka kompetentās iestādes ievēro konsekventu pieeju attiecībā uz I iedaļā minētajiem pasākumiem, īpaši attiecībā uz gadījumiem, kad jāizmanto pilnvaras iejaukties saskaņā ar I iedaļu, noteikto pasākumu raksturs un pasākumu uzsākšana un ilgums. 2. Pēc 22. pantā noteiktā paziņojuma saņemšanas par pasākumu, ko plāno noteikt vai atjaunot saskaņā ar 16., 17. vai 18. pantu, EVTI 24 stundu laikā sagatavo atzinumu par to, vai tā uzskata, ka pasākums vai ieteiktais pasākums ir nepieciešams ārkārtas situācijas risināšanai. Atzinumā norāda, vai EVTI uzskata, ka negatīvie notikumi vai tendences nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum vienā vai vairākās dalībvalstīs, vai pasākums vai ieteiktais pasākums ir atbilstīgs un samērīgs apdraudējuma risināšanai un vai pasākuma ieteiktais ilgums ir pamatots. Ja EVTI uzskata, ka citu kompetento iestāžu veikts pasākums ir nepieciešams apdraudējuma risināšanai, tā to arī norāda atzinumā. Atzinumu publicē EVTI tīmekļa vietnē. 3. Ja kompetentā iestāde iesaka veikt pasākumu vai veic pasākumu pretēji šā panta 2. punktā minētajam EVTI atzinumam vai atsakās veikt pasākumu pretēji EVTI atzinumam saskaņā ar minēto punktu, tā nekavējoties savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu, kurā pilnībā paskaidro savas rīcības iemeslus. 24. pants EVTI pilnvaras iejaukties 1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [EVTI regula] [6.a panta 5. punktu], ja ir izpildīti visi šā panta 2. punkta nosacījumi, EVTI veic vienu vai vairākus šādus pasākumus: a) pieprasa, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar noteiktu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu kategoriju, sniedz informāciju kompetentajai iestādei vai publiski uzrāda sīkāku informāciju par šādu pozīciju; b) aizliedz vai ierobežo nosacījumus saistībā ar fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos īsās pozīcijas pārdošanā vai darījumā, kas rada finanšu instrumentu vai ir saistīts ar finanšu instrumentu, un šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja pazeminās cita finanšu instrumenta cena vai vērtība; c) ierobežo fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumos, kas attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām, vai ierobežo tādu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu nesegtu pozīciju vērtību, kuros var iesaistīties fiziskas vai juridiskas personas un kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām; d) neļauj fiziskai vai juridiskai personai iesaistīties darījumā, kas saistīts ar finanšu instrumentiem, vai ierobežo tādu darījumu vērtību ar finanšu instrumentiem, kādos tā var iesaistīties; pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām. 2. EVTI tikai pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, ja īstenojas visi šie nosacījumi: a) pasākumi, kas uzskaitīti 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, novērš apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai apdraudējumu Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, un situācijai ir pārrobežu ietekme; b) kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav veikušas pasākumus draudu novēršanai vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši apdraudējuma problēmu. 3. Veicot šā panta 1. punktā minētos pasākumus, EVTI ņem vērā to, kādā mērā šie pasākumi: a) ievērojami novērsīs apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, vai ievērojami uzlabos kompetento iestāžu spēju pārraudzīt šo apdraudējumu; b) neradīs regulatoru noteiktas arbitrāžas risku; c) graujoši neietekmēs finanšu tirgus efektivitāti, tostarp nemazinās likviditāti šajos tirgos vai neradīs nenoteiktību tirgus dalībniekiem, kas nebūtu proporcionāli pasākuma dotajam devumam. Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes veikušas pasākumu saskaņā ar 16., 17. vai 18. pantu, EVTI var veikt ikvienu šā panta 1. punktā minēto pasākumu, nesagatavojot atzinumu, kā noteikts 23. pantā. 4. Pirms lēmuma par šā panta 1. punktā noteikta pasākuma noteikšanu vai atjaunošanu pieņemšanas EVTI vajadzības gadījumā apspriežas ar Eiropas Sistemātiskā riska komiteju un citām attiecīgajām iestādēm. 5. Pirms lēmuma par šā panta 1. punktā noteikta pasākuma noteikšanu vai atjaunošanu pieņemšanas EVTI informē kompetentās iestādes par ieteikto pasākumu. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par ieteikto pasākumu, finanšu instrumentu kategoriju un darījumiem, uz ko tas attieksies, apliecinājumu, kas pamato iemeslus, un pasākumu plānoto spēkā stāšanās laiku. 6. Informācija jāsniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Izņēmuma gadījumos EVTI var sniegt informāciju mazāk nekā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš. 7. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par jebkādu lēmumu noteikt vai atjaunot kādu šā panta 1. punktā minēto pasākumu. Paziņojumā vismaz precizē sīkāku informāciju par: a) noteiktajiem pasākumiem, tostarp instrumentiem un darījumu kategorijām, kam tos piemēros, kā arī pasākumu ilgumu; b) iemesliem, kādēļ EVTI uzskata, ka jānosaka pasākumi, tostarp apliecinājums, kas pamato šos iemeslus. 8. Pasākums stājas spēkā, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā norādītā laikā, kas ir pēc publicēšanas, un to piemēro tikai attiecībā uz darījumu, kurā iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā. 9. EVTI pārskata 1. punktā minētos pasākumus ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja pasākums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku. Pasākumu atjaunošanai piemēro šā panta 2.–8. punktu. 10. Šajā pantā minētais EVTI pieņemtais pasākums dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko kompetentā iestāde veikusi saskaņā ar I iedaļu. 25. pants Negatīvu notikumu vai tendenču turpmāka precizēšana Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu un atbilstoši 37. un 38. panta nosacījumiem, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu kritērijus un faktorus, kuri jāņem vērā kompetentajām iestādēm un EVTI, nosakot, kad rodas 16., 17., 18. un 23. pantā minētie negatīvie notikumi vai tendences un 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie apdraudējumi. VI NODAĻA KOMPETENTO IESTĀŽU LOMA 26. pants Kompetentās iestādes Katra dalībvalsts šīs regulas nolūkā ieceļ kompetento iestādi. Dalībvalstis attiecīgi informē Komisiju, EVTI un citu dalībvalstu kompetentās iestādes. 2 7. pants Kompetento iestāžu pilnvaras 1. Lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm jābūt visām nepieciešamajām uzraudzības un pārbaužu veikšanas pilnvarām savas darbības veikšanai. Tās savas pilnvaras īsteno kādā no še turpmāk minētajiem veidiem: a) tieši; b) sadarbībā ar citām iestādēm; c) iesniedzot pieteikumu kompetentajām tiesas iestādēm. 2. Lai pildītu savus pienākumus, dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem jābūt šādām pilnvarām: a) piekļūt jebkuram dokumentam jebkādā formā, saņemt vai izgatavot tā kopiju; b) pieprasīt informāciju no ikvienas fiziskas vai juridiskas personas, vajadzības gadījumā izsaukt un iztaujāt fizisku vai juridisku personu informācijas iegūšanai; c) veikt klātienes pārbaudes ar paziņošanu vai bez tās; d) pieprasīt esošo telefonsarunu ierakstus un esošos datu plūsmas ierakstus; e) pieprasīt izbeigt jebkuru praksi, kas ir pretrunā šīs regulas noteikumiem; f) pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju. 3. Neierobežojot šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām atsevišķos gadījumos pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kura iesaistās kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumā, sniedz visu šādu informāciju: a) paskaidrojumu par darījuma mērķi un par to, vai darījums tiek veikts riska ierobežošanai vai ar citu mērķi; b) informāciju, kas pārbauda pamatā esošo risku, ja darījums tiek veikts riska ierobežošanai. 2 8. pants EVTI aptaujas Pēc vienas vai vairāku kompetento iestāžu pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas EVTI var veikt aptauju par konkrētu jautājumu vai praksi saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai jautājums vai prakse potenciāli apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum ES. EVTI publicē pārskatu, izklāstot konstatētos faktus un ieteikumus saistībā ar jautājumu vai praksi. 2 9. pants Dienesta noslēpums 1. Pienākums saglabāt dienesta noslēpumu attiecas uz visām fiziskām vai juridiskām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai citās iestādēs, vai fiziskām vai juridiskām personās, kurām kompetentā iestāde deleģējusi uzdevumus, tostarp revidentiem un ekspertiem, ar kuriem kompetentā iestāde slēgusi līgumus. Informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, nevar izpaust citām fiziskām vai juridiskām personām vai iestādēm, izņemot gadījumus, kad informācijas izpaušana nepieciešama tiesvedībai. 2. Visa informācija, ar kādu kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu, uzskatāma par konfidenciālu informāciju, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde informācijas paziņošanas laikā paziņo, ka informāciju drīkst izpaust, vai kad šāda izpaušana nepieciešama tiesvedībai. 30. pants Pienākums sadarboties Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas, ja tas nepieciešams vai ir noderīgi šīs regulas nolūkā. Īpaši kompetentās iestādes bez liekas vilcināšanās nodrošina citām iestādēm informāciju, kas ir svarīga to pienākumu veikšanai saskaņā ar šo regulu. 31. pants Sadarbība klātienes pārbaužu vai izmeklēšanas pieprasījumu gadījumos 1. Kādas dalībvalsts kompetentā iestāde var lūgt citas dalībvalsts kompetentās iestādes palīdzību saistībā ar klātienes pārbaudi. Kompetentā iestāde informē EVTI par ikvienu šā panta 1. punktā minēto pieprasījumu. Ja pārbaudei ir pārrobežu ietekme, EVTI koordinē šo pārbaudi. 2. Ja kompetentā iestāde saņem citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūgumu veikt klātienes pārbaudi, tā var rīkoties kādā no še turpmāk minētajiem veidiem: a) pati veikt klātienes pārbaudi; b) ļaut piedalīties klātienes pārbaudē tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu; c) ļaut veikt klātienes pārbaudi tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu; d) iecelt revidentus vai ekspertus klātienes pārbaudes veikšanai; e) īpašus, ar uzraudzību saistītus uzdevumus izpildīt kopīgi ar citām kompetentajām iestādēm. 3 2. pants Sadarbība ar trešām valstīm 1. Kompetentās iestādes slēdz sadarbības nolīgumus ar trešo valstu kompetentajām iestādēm par informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm, saistību izpildi trešās valstīs saistībā ar šo regulu un līdzīgiem pasākumiem, ko veic šo valstu kompetentās iestādes papildus pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar V nodaļu. Kompetentā iestāde informē EVTI un citas kompetentās iestādes, ja tā iesaka slēgt šādus nolīgumus. 2. EVTI koordinē starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un trešo valstu attiecīgajām kompetentajām iestādēm noslēgto sadarbības nolīgumu attīstību. Tādēļ EVTI sagatavo nolīguma paraugforma, ko kompetentās iestādes var izmantot. EVTI arī koordinē tādas informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kas iegūta no trešo valstu kompetentajām iestādēm un kas var būt svarīga, veicot V nodaļā minētos pasākumus. 3. Kompetentās iestādes slēdz sadarbības nolīgumus par informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm tikai tad, ja uz sniegto informāciju attiecas dienesta noslēpuma garantijas, kuras ir vismaz līdzvērtīgas 29. pantā minētajām garantijām. Šādas informācijas apmaiņa paredzēta kompetento iestāžu uzdevumu veikšanai. 33. pants Personas datu nodošana un glabāšana Personas datu nodošanai starp dalībvalstīm vai dalībvalsti un trešo valsti dalībvalstis piemēro Direktīvu 95/46/EK. Ja personas datus EVTI nodod dalībvalstīm vai trešai valstij, EVTI ievēro Regulu (EK) Nr. 45/2001. Maksimālais datu glabāšanas laiks ir pieci gadi. 34. pants Informācijas uzrādīšana trešām valstīm Dalībvalsts kompetentā iestāde var nodot trešai valstij datus un datu analīzi, ja ir izpildīti Direktīvas 95/46/EK 25. vai 26. panta nosacījumi un tikai katrā konkrētajā gadījumā. Dalībvalsts kompetentā iestāde pārliecinās, ka datu nodošana nepieciešama šīs regulas nolūkā. Trešā valsts nedrīkst nodot datus citai trešai valstij, ja tai nav dalībvalsts kompetentās iestādes nepārprotamas rakstiskas atļaujas. Dalībvalsts kompetentajai iestādei informācija, ko tā saņēmusi no citas dalībvalsts kompetentās iestādes, jāuzrāda trešās valsts kompetentajai iestādei tikai tad, ja attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepārprotama tās kompetentās iestādes piekrišana, kura nosūtījusi informāciju, un, ja iespējams, informāciju uzrāda tikai tiem mērķiem, kādiem kompetentā iestāde devusi piekrišanu. 3 5. pants Soda naudas Dalībvalstis nosaka noteikumus par administratīviem pasākumiem, sankcijām un naudas sodiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumos, un veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Izstrādātajiem pasākumiem, sankcijām un soda naudām jābūt efektīviem, samērīgiem un pārliecinošiem. Par šiem noteikumiem dalībvalstis informē Komisiju vēlākais līdz [2012. gada 1. jūlijam], un tās nekavējoties informē Komisiju par turpmākiem grozījumiem, kas šos noteikumus ietekmē. VII NODAĻA DELEĢĒTIE AKTI 36. pants Deleģējuma īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. punktā, 3. panta 7. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā, 7. panta 3. punktā, 8. panta 3. punktā, 9. panta 5. punktā, 14. panta 3. punktā, 19. panta 4. punktā, 19. panta 5. punktā un 25. pantā noteiktos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku piešķirtas Komisijai. 2. Pieņemot deleģēto aktu, Komisija vienlaikus informē Eiropas Parlamentu un Padomi. 3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus piešķirtas Komisijai saskaņā ar 38. un 39. panta nosacījumiem. 37. pants Deleģējuma atsaukšana 1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 2. panta 2. punktā, 3. panta 7. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā, 7. panta 3. punktā, 8. panta 3. punktā, 9. panta 5. punktā, 14. panta 3. punktā, 19. panta 4. punktā, 19. panta 5. punktā un 25. pantā noteiktās deleģētās pilnvaras. 2. Iestādei, kura uzsākusi iekšēju procedūru, lai nolemtu, vai atcelt deleģētās pilnvaras, jācenšas informēt otru iestādi un Komisiju saprātīgā laikā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot tās deleģētās pilnvaras, kuras varētu tikt atsauktas, un iespējamos atsaukšanas iemeslus. 3. Lēmums par atsaukšanu izbeidz tajā norādītās deleģētās pilnvaras. Tas stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītā vēlākā datumā. Tas neietekmē spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 38. pants Iebildumi pret deleģētiem aktiem 1. Eiropas Parlaments un Padome var iebilst pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā pēc informācijas sniegšanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi. 2. Ja līdz šā perioda beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome neiebilst pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā publikācijā norādītajā datumā. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms šā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome informējušas Komisiju par saviem plāniem necelt iebildumus. 3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nevar stāties spēkā. Iebildumus izteikusī iestāde norāda iebilduma iemeslus. 39. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK[23]. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā paša lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā note