C 288/1

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS FINANŠU PĀRSKATI PAR 2012. FINANŠU GADU

2013/C 288/01

SATURS

Apliecinājums par Eiropas Revīzijas palātas 2012. gada galīgajiem pārskatiem

Revīzijas ziņojums

Finanšu pārskati un paskaidrojumi

Bilance 2012. gada 31. decembrī

Pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu 2012. gada 31. decembrī slēgtajā gadā

Naudas plūsmas tabula par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu

Neto aktīvu izmaiņu pārskats par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

Budžeta informācija par 2012. finanšu gadu

Neatkarīgais ticamības ziņojums

Apliecinājums par Eiropas Revīzijas palātas 2012. gada galīgajiem pārskatiem

Eiropas Revīzijas palātas gada pārskati par 2012. gadu ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, kuri jāpiemēro visās iestādēs, aģentūrās un kopuzņēmumos.

Esmu atbildīgs par Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar Finanšu regulas 68. pantu.

No kredītrīkotāja esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus par Eiropas Revīzijas palātas aktīviem un pasīviem un budžeta izpildi, un kredītrīkotājs ir apstiprinājis šīs informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju un pārskatu slēgšanas nolūkos pēc maniem ieskatiem veiktajām pārbaudēm, esmu guvis pamatotu pārliecību, ka pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmu.

Revīzijā piemēro procedūras, kas paredzētas, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par finanšu pārskatos norādītajām summām un informāciju. Procedūru izvēle ir neatkarīgā revidenta ziņā, tāpat kā riska novērtējums par to, vai finanšu pārskatos krāpšanas vai kļūdu dēļ nav iekļauta būtiski nepatiesa informācija. Šajā riska novērtējumā neatkarīgais revidents ņem vērā revidējamajā vienībā izveidoto iekšējo kontroli, kas attiecas uz finanšu pārskatu sagatavošanu un to patiesu izklāstu, lai izstrādātu apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par šīs iekšējās kontroles efektivitāti. Revīzija ietver arī novērtējumu par izmantoto grāmatvedības metožu atbilstīgumu un par Eiropas Revīzijas palātas vadības izdarīto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī novērtējumu par finanšu pārskatu vispārējo izklāstu.

Eiropas Revīzijas palātas vadība atbild par šo finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu saskaņā ar Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Finanšu regulas piemērošanas noteikumiem. Kā to nosaka vadība, šādai iekšējai kontrolei ir jābūt tādai, kas ļautu sagatavot finanšu pārskatus, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas.

FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

Bilance 2012. gada 31. decembrī

(EUR) Piezīme 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Ilgtermiņa aktīvi Nemateriālie aktīvi 3.1. 2 271 343 799 634 Īpašums, iekārtas un aprīkojums 3.2. 95 437 237 55 724 407 Ilgtermiņa debitoru parādi 25 25 97 708 605 56 524 066 Apgrozāmie aktīvi Īstermiņa debitoru parādi 3.3. 1 587 108 423 944 Nauda un tās ekvivalenti 3.4. 23 625 043 48 109 130 25 212 151 48 533 074 Aktīvi kopā 122 920 756 105 057 140 Ilgtermiņa saistības Pabalsti darbiniekiem 3.5. 58 935 308 53 664 443 Citas ilgtermiņa saistības 3.6. 175 000 175 000 59 110 308 53 839 443 Īstermiņa saistības Īstermiņa uzkrājumi 3.7. 3 066 916 898 000 Kreditoru parādi 3.8. 23 702 306 10 858 973 26 769 222 11 756 973 Saistības kopā 85 879 530 65 596 416 Neto aktīvi 37 041 227 39 460 724 Uzkrātais atlikums/deficīts 39 460 724 33 044 880 Gada saimnieciskās darbības rezultāts (2 419 498) 6 415 844 Neto aktīvi 37 041 226 39 460 724

Pievienotās piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu 2012. gada 31. decembrī slēgtajā gadā

(EUR) Piezīme 2012. g. 2011. g. Līdzekļi, ko Komisija pārskaita citām iestādēm 4.1. 117 795 049 115 620 434 Ieņēmumi no administratīvām darbībām 4.2. 19 304 343 19 079 500 Citi pamatdarbību ieņēmumi 4.3. 45 439 38 707 Pamatdarbību ieņēmumi kopā 137 144 831 134 738 641 Personāla izdevumi 4.5. (103 441 065) (99 838 855) Ar aktīviem saistītie izdevumi 3.1.–3.2. un 4.6. (3 351 126) (2 894 307) Citi administratīvie izdevumi 4.7. (23 543 939) (22 109 488) Pamatdarbības izdevumi 4.8. (18 586) (52 733) Pamatdarbību izdevumi kopā (130 354 716) (124 895 383) Atlikums/(deficīts) no pamatdarbībām 6 790 116 9 843 258 Finanšu ieņēmumi 4.9. 59 336 380 229 Finanšu izdevumi 4.10. (20 025) (20 025) Izmaiņas pensiju kapitālā (– izdevumi, + ieņēmumi) 3.5. un 4.11. (9 248 924) (3 787 618) Atlikums/(deficīts) ne no pamatdarbībām (9 209 613) (3 427 414) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (2 419 498) 6 415 844

Pievienotās piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Naudas plūsmas tabula par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu

(EUR) 2012. g. 2011. g. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (2 419 498) 6 415 844 Pamatdarbības — korekcijas Amortizācija 209 828 244 685 Nolietojums 3 139 253 2 646 567 Palielinājums/ (samazinājums) uzkrājumos riskiem un maksājumiem 2 168 917 898 000 (Palielinājums) / samazinājums īstermiņa debitoru parādos (1 164 040) 99 583 (Palielinājums) / samazinājums ES struktūru maksājumos 876 7 712 Palielinājums/ (samazinājums) kreditoru parādos 12 852 333 3 176 197 Palielinājums / (samazinājums) saistībās attiecībā uz ES struktūrām (9 000) 22 218 Neto naudas plūsma no pamatdarbībām 14 778 669 13 510 806 Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām Materiālo un nemateriālo aktīvu iegāde (–) (44 535 664) (21 019 575) Ieņēmumi no materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem (+) 2 043 3 055 Neto naudas plūsma no ieguldījumu darbībām (44 533 621) (21 016 520) Palielinājums / (samazinājums) darbinieku pabalstos 5 270 865 347 058 Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums / (samazinājums) (24 484 087) (7 158 656) Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā 48 109 130 55 267 786 Nauda un tās ekvivalenti gada beigās 23 625 043 48 109 130

Pievienotās piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Neto aktīvu izmaiņu pārskats par 2012. gada 31. decembrī slēgto gadu

(EUR) Neto aktīvi 2012. g. 2011. g. Bilance gada sākumā 39 460 724 33 044 880 Gada saimnieciskās darbības rezultāts (2 419 498) 6 415 844 Bilance gada beigās 37 041 226 39 460 724

Pievienotās piezīmes ir šo finanšu pārskatu neatņemama daļa.

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

1. Vispārīga informācija

Eiropas Revīzijas palātu (turpmāk tekstā – “Palāta”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja ar 1975. gada 22. jūlija Briseles līgumu, un tā sāka darbu kā Savienības ārējās revīzijas struktūra 1977. gada oktobrī.

Eiropas Revīzijas palātas pamatuzdevums

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kas ar Līgumu izveidota, lai revidētu ES finanses. Būdama ES ārējās revīzijas iestāde, Palāta sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve.

Palāta veic revīzijas, kurās vērtē ES finanšu līdzekļu iekasēšanu un izdevumus. Tā pārbauda, vai finanšu darbības ir pareizi reģistrētas un atspoguļotas, likumīgi un pareizi veiktas un pārvaldītas tā, lai nodrošinātu saimnieciskumu, lietderību un efektivitāti. Par veikto revīziju rezultātiem Palāta ziņo skaidros, būtiskos un objektīvos ziņojumos un pārskatos. Tā sniedz arī atzinumus finanšu pārvaldības jautājumos.

Palāta veicina pārskatatbildību un pārredzamību, kā arī palīdz Eiropas Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā. Palāta ir apņēmusies būt efektīva organizācija, kas viena no pirmajām ievieš jaunākos sasniegumus publiskā sektora revīzijā un pārvaldē.

Palātas finanšu gads ir no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2. Juridiskais pamats un grāmatvedības noteikumi

2.1. Pārskatu sagatavošanas pamats

Palātas pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, kā arī saskaņā ar Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Finanšu regulas piemērošanas noteikumiem.

2.2. Grāmatvedības principi

Saskaņā ar Finanšu regulas 141. pantu finanšu pārskatos ir sniegta informācija, tostarp par grāmatvedības metodēm, tādā veidā, kas nodrošina, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama. Budžeta pārskatos ievēro Finanšu regulā noteiktos budžeta principus. Pārskati sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par budžeta ieņēmumu un izdevumu darbībām.

Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir starptautiski atzīti publiskā sektora grāmatvedības standarti. Pēc apspriešanās ar pārējām iestādēm šos grāmatvedības noteikumus ir apstiprinājis Komisijas galvenais grāmatvedis.

2.3. Ārvalstu valūtas atlikumu un darījumu vērtēšana

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu atzīst peļņu un zaudējumus no darījumu norēķiniem ārvalstu valūtā un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un pasīvu pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursiem gada beigās.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra maiņas kursiem.

2.4. Nemateriālie aktīvi

Iegūtās datorprogrammatūru licences novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita amortizāciju un vērtības samazinājumu. Aktīvus amortizē pēc lineārās metodes četru gadu laikā. Iekšēji izveidotos nemateriālos aktīvus kapitalizē, ja ir ievēroti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji. Maksas, kuras var kapitalizēt, ietver visas tieši saistītās izmaksas, kas vajadzīgas, lai izveidotu, radītu un sagatavotu aktīvu, kas būtu izmantojams tādā veidā, kā to paredzējusi vadība. Maksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizētās attīstības maksas un uzturēšanas maksas ir atzītas par izdevumiem, kad tie ir radušies.

2.5. Īpašums, iekārtas un aprīkojums

Visu īpašumu, iekārtas un aprīkojumu novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita nolietojumu un vērtības samazinājumu. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas it tieši saistāmi ar konkrētā aktīva ieguvi vai izveidi.

Turpmākās izmaksas iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai vajadzības gadījumā atzīst kā atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir ticams, ka ar to saistītie ekonomiskie ieguvumi nākotnē vai pakalpojuma potenciāls nonāks Palātā, un ja tā izmaksas var ticami izmērīt. Remonta un uzturēšanas izmaksas tiek iekļautas saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā tajā finanšu periodā, kurā tās ir radušās. Tā kā Palāta neaizņemas naudu īpašuma, iekārtu un aprīkojuma iegādei, tad nav ar šādiem pirkumiem saistītu aizņēmuma izmaksu.

Zemei un mākslas darbiem nav nolietojuma, jo uzskata, ka tiem ir beztermiņa lietošanas laiks. Aktīviem veidošanās procesā nolietojumu neuzrāda, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Citiem aktīviem nolietojumu aprēķina pēc lineārās metodes, lai saistītu to izmaksas ar atlikumvērtībām aplēstajā lietošanas laikā, šādi:

Ēkas 25 gadi jeb paredzētais lietderīgās izmantošanas laiks Iekārtas, aprīkojums un darbarīki 4, 8 gadi Mēbeles un autoparks 4, 8, 10 gadi Datortehnika 4 gadi Nomātu telpu labiekārtošana nomas termiņš Cits aprīkojums un ierīces 4, 6, 8 gadi

2.6. Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem veido Palātas locekļu tiesības uz pensiju nākotnē saskaņā ar 19. pantu Padomes 1977. gada 18. oktobra Regulā (ES, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 par Revīzijas palātas locekļu atalgojumu (1), pensiju shēmā paredzētos pabalstu maksājumus iekļauj Savienības budžetā, un dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu.

Šīs saistības attiecībā uz turpmākajiem pensiju maksājumiem uzskaita un atspoguļo saskaņā ar EK 12. grāmatvedības noteikumu “Pabalsti darbiniekiem”. Šīs saistības aprēķina, ņemot vērā pensiju shēmas specifiku, atbilstoši 25. starptautiskajam publiskā sektora grāmatvedības standartam (IPSAS 25).

25. starptautiskajā publiskā sektora grāmatvedības standartā (IPSAS 25) minēts, ka pēcnodarbinātības pabalstu izmaksām nosaka tagadnes vērtību (proti, nosaka to vērtību dienā, kad Palātas loceklis iegūst pensijas tiesības). Aktuārās saistības nosaka pastāvīgi, ņemot vērā gan sagaidāmos pabalstus amata pienākumu pildīšanas laikā, gan paredzamos algas paaugstinājumus. Šo saistību aprēķināšanā izmantoto aktuāro vērtēšanas metodi sauc par plānotās vienības kredītmetodi.

Aplēstie nodokļi, kurus piemēros turpmākajiem pensiju maksājumiem, ir atskaitīti no saistībām, jo tie atgriežas ES budžetā kā ieņēmumi.

Pensiju saistības pārrēķina katru gadu pārskata datumā. Saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā izdevumos par pensijām ir iekļautas gada laikā izmaksātās pensijas un gada beigās veiktās pensiju saistību korekcijas, abos gadījumos neietverot nodokļus. Aktuāro peļņu un zaudējumus atzīst pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu.

Attiecībā uz iespējamajiem “Plāna aktīviem” jāmin, ka pašlaik Palāta nav atvēlējusi nekādus aktīvus pensiju saistību finansēšanai.

2.7. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, kad Palātai pagātnes notikumu rezultātā ir aktuālas juridiskas vai praktiskas saistības attiecībā pret trešām personām; tas ir vairāk nekā ticami, ka resursi aizplūdīs šo saistību izpildei, un šo summu var ticami aprēķināt. Uzkrājumus neuzskata par pamatdarbības zaudējumiem nākotnē. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kas gaidāmi, lai konkrētajā datumā izpildītu aktuālās saistības.

2.8. Izdevumu atzīšana

Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsi par attiecīgajā periodā veicamajiem pārskaitījumiem. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar izvērstām darbības un praktiskām norādēm, ar kurām paredzēts nodrošināt finanšu pārskatu patiesu un objektīvu izklāstu.

3. Bilances piezīmes

ILGTERMIŅA AKTĪVI

3.1. Nemateriālie aktīvi

Izmaiņas nemateriālajos aktīvos 2012. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtības 2012. gada 1. janvārī Papildu iegāde Bruto uzskaites vērtības 2012. gada 31. decembrī Uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājums 2012. gada 31. decembris Neto uzskaites vērtības 2012. gada 31. decembrī Datorprogrammas 1 280 384 122 962 1 403 346 (1 066 430) 336 916 Nemateriālie aktīvi veidošanas procesā 375 852 1 558 575 1 934 427 1 934 427 Kopā 1 656 236 1 681 537 3 337 773 (1 066 430) 2 271 343

Ar izpētes pasākumiem saistītas izmaksas 2012. gadā netika atzītas.

3.2. Īpašums, iekārtas un aprīkojums

Izmaiņas īpašumos, iekārtās un aprīkojumā 2012. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtības 2012. gada 1. janvārī Papildu iegāde Realizācija Pārvietojums Bruto uzskaites vērtības 2012. gada 31. decembrī Uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājums 2012. gada 31. decembris Neto uzskaites vērtības 2012. gada 31. decembrī Zeme 776 631 776 631 776 631 Ēkas 58 014 262 42 377 64 803 349 122 859 988 (32 625 657) 90 234 331 Iekārtas un aprīkojums 301 916 371 089 (20 158) 652 847 (205 087) 447 760 Datortehnika 4 334 320 660 234 (263 787) 4 730 767 (3 759 898) 970 869 Mēbeles un autoparks 2 083 118 2 386 015 (22 607) 4 446 526 (1 503 520) 2 943 006 Cits aprīkojums un ierīces 1 879 098 27 301 (14 571) 1 891 828 (1 831 287) 60 541 Materiālie aktīvi veidošanas procesā 25 440 337 39 367 111 — (64 803 349) 4 099 4 099 Kopā 92 829 682 42 854 127 (321 123) — 135 362 686 (39 925 449) 95 437 237

K3 ēku nodeva ekspluatācijā 2012. gada 15. novembrī, un no minētās dienas to pārnesa no pozīcijas “Aktīvi veidošanās procesā” uz pozīciju “Ēkas” (sk. 5.3. punktu).

APGROZĀMIE AKTĪVI

3.3 Īstermiņa debitoru parādi

(EUR) 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Īstermiņa debitoru parādi, galvenokārt darbinieku pārnesto izcelsmes valsts pensiju tiesību dēļ 2 030 4 222 Dažādi debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz darbinieku algām un avansiem par komandējumiem 200 942 127 949 Nākamo periodu izdevumi par ēku nomu un IT līgumiem 1 382 757 289 518 ES struktūru debitoru parādi 1 379 2 255 Kopā 1 587 108 423 944

3.4. Nauda un tās ekvivalenti

(EUR) 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Sīkizdevumi 1 000 1 000 Bankas norēķinu konts 2 627 191 1 113 170 Fiduciārais konts 20 996 852 46 994 960 Kopā 23 625 043 48 109 130

2010. gada 27. janvārī Eiropas Revīzijas palāta un Luksemburgas Valsts krājbanka (Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat) atvēra fiduciāro kontu. Fiduciārais konts ļauj Palātai apsaimniekot budžetu, ko budžeta lēmējiestāde piešķīrusi K3 biroju ēkas projektam (sk. 5.3. punktu).

Palāta fiduciāro kontu izmanto tikai ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti līgumā ar Luksemburgas Valsts krājbanku.

Šā fiduciārā konta maksājumu vienīgais saņēmējs ir bankas norēķinu konts, kas pieder konsorcijam, kurš darbojas kā projektu vadītājs. Šo norēķinu kontu lieto tikai projekta vadītājs, lai samaksātu rēķinus būvuzņēmumiem.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

3.5. Pabalsti darbiniekiem

Šīs saistības aprēķina Eiropas Savienības Statistikas birojs sadarbībā ar neatkarīgu ekspertu, kurš ir kvalificēts izmantojamās metodes piemērošanā un attiecīgo aktuāro pieņēmumu definēšanā.

Nākotnē maksājamo pensiju saistības aprēķina bez nodokļiem, kurus atgūs par pensijas maksājumiem nākotnē (sk. arī 2.6. piezīmi).

(EUR) 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Bruto summa 72 804 580 66 526 128 Nodokļu likme (%) (2) 19,05 % 19,33 % Nodokļi 13 869 273 12 861 685 Nodokļu neto summa 58 935 308 53 664 443 Izmaiņas locekļu neto pensiju saistībās 5 270 865 347 058

Palātas locekļiem paredzētais pensiju plāns ir noteiktu izmaksu plāns. Ar to saistīti šādi noteiktie pabalsti:

— pārejas pabalsts (izmaksā trīs gadus pēc amata pienākumu pildīšanas beigām),

— vecuma pensija,

— invaliditātes pensija un pabalsts,

— apgādnieka zaudējuma pensija (izmaksā pēc Palātas locekļa nāves neatkarīgi no tā, vai nāve iestājas, kad loceklis ir jau pensionējies vai pirms tam).

Saistības jāaprēķina šādām saņēmēju kategorijām:

— pašreizējie Palātas locekļi,

— bijušie Palātas locekļi, kuri saņem pārejas pabalstu,

— bijušie Palātas locekļi pēc pārējas laika (atliktā pensija),

— pensionējušies Palātas locekļi,

— pastāvīgi darba nespējīgi Palātas locekļi,

— īslaicīgi darba nespējīgi Palātas locekļi,

— pārdzīvojušie laulātie,

— bāreņi.

Pensiju saistību novērtēšanā jāizvērtē mainīgie lielumi, kuri ir saistīti ar tautsaimniecības un demogrāfijas attīstības aspektiem. Galvenie aktuārie pieņēmumi ir šādi:

Aktuāru pieņēmums 2011. gada 31. decembris 2012. gada 31. decembris Vidējā vecuma starpība starp precētiem vīriešiem un sievietēm 3 gadi 3 gadi Varbūtība, ka vīrietis ir precējies Ģimenes stāvoklis atskaites datumā Ģimenes stāvoklis atskaites datumā Varbūtība, ka sieviete ir precējusies Ģimenes stāvoklis atskaites datumā Ģimenes stāvoklis atskaites datumā Ģimenes stāvoklis Stāvoklis atskaites datumā Stāvoklis atskaites datumā Koeficients bāreņu un šķirtā laulātā pensijai 0 % 0 % Pieņemtais pensionēšanās vecums 65 65 Sagaidāmais inflācijas līmenis shēmas darbības laikā 1,6 % 1,7 % Nominālā diskonta likme (NDR) 4,6 % 3,3 % Reālā diskonta likme (RDR) 3,0 % 1,6 % Vispārējais algu pieaugums (GSG) 0,0 % 0,0 % Vispārējā pensiju pārvērtēšana (GPR) 0,0 % 0,0 % Atsevišķu algu pieaugums (ISP) Nav (izņemot iecelšanu jaunā darbā) Nav (izņemot iecelšanu jaunā darbā) Mirstības tabula veseliem cilvēkiem 2008 ICSLT (3) 2008 ICSLT (3) Mirstības tabula cilvēkiem ar invaliditāti Līmenis atbilst veselam cilvēkam, kas vecāks par trim gadiem Līmenis atbilst veselam cilvēkam, kas vecāks par trim gadiem

3.6. Citas ilgtermiņa saistības

Pēc K9 biroju ēkas nomas līguma izbeigšanas saskaņā ar līgumu ir jāmaksā EUR 175 000.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

3.7. Īstermiņa uzkrājumi

Komisija 2012. gada 11. janvārī nolēma Tiesā celt prasību pret Padomi par to, ka 2011. gadā nav pieņemta ikgadējā ES darbinieku algu korekcija. Pēc šā lēmuma tika rezervēts īstermiņa uzkrājums neizmaksātajiem 1,7 % no algu maksājumiem, atskaitot nodokļus un pensiju ieturējumu. Tas pats attiecas uz 2012. gada algu korekciju ar koeficientu 1,7 % par laiku no 2012. gada jūlija līdz decembrim.

Otrais īstermiņa uzkrājums attiecas uz nenokārtoto pensiju iemaksu samazinājumu, kas, iespējams, būs jāatmaksā darbiniekiem:

— no 2011. gada 1. jūlija – samazinājums no 11,6 % līdz 11,0 %,

— no 2012. gada 1. jūlija – turpmāks samazinājums no 11,0 % līdz 10,6 %.

3.8. Kreditoru parādi

(EUR) 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Īstermiņa parādi kreditoriem 445 830 100 012 Dažādi kreditoru parādi par darbinieku algām un personāla izdevumiem 344 427 478 469 Uzkrātās maksas 22 864 727 10 224 170 Parādi konsolidētajām ES struktūrām, galvenokārt Eiropadomei un Parlamentam 47 322 56 322 Kopā 23 702 306 10 858 973

4. Piezīmes pārskatam par saimnieciskās darbības rezultātu

4.1. “Līdzekļi, ko Komisija pārskaita citām iestādēm” atbilst līdzekļiem, ko Palāta katru mēnesi prasa Komisijai sava bankas konta papildināšanai.

4.2. “Ieņēmumi no administratīvām darbībām”: šo pozīciju veido galvenokārt atskaitījumi no Palātas locekļu un darbinieku algām saistībā ar nodokļiem un sociālajām iemaksām.

4.3. “Citi pamatdarbības ieņēmumi” cita starpā rodas no guvumiem valūtas kursa izmaiņu rezultātā.

4.4. Ieņēmumi bija radušies gan komerciālas apmaiņas darījumos, gan ar komerciālu apmaiņu nesaistītos darījumos, kā parādīts turpmāk: (EUR) 2012. g. 2011. g. Ieņēmumi no maiņas darījumiem 41 910 12 301 Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar maiņu 137 102 921 134 726 340 Ieņēmumi kopā 137 144 831 134 738 641

4.5. “Personāla izdevumi” ietver Palātas locekļu, ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumu. Agrāko Palātas locekļu pārejas pabalsti un ar locekļu pensijām un pārejas pabalstiem saistītie nodokļi tagad ir ietverti postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā” (sk. 4.11. piezīmi).

4.6. Ar aktīviem saistītos izdevumus veido materiālo un nemateriālo aktīvu nolietojums/amortizācija.

4.7. Paši svarīgākie posteņi pozīcijā “Citi administratīvie izdevumi” ir: — ēku noma un ar to saistītās izmaksas, — IT un telekomunikācijas, — komandējumu izdevumi, — telpu uzkopšanas un apsardzes pakalpojumi.

4.8. “Pamatdarbības izdevumi” cita starpā rodas no zaudējumiem valūtas kursa izmaiņu rezultātā.

4.9. “Finanšu ieņēmumus” veido bankas procenti no Palātas norēķinu konta un fiduciārā konta.

4.10. “Finanšu izdevumus” veido bankas komisijas maksas, kas atskaitītas no Palātas norēķinu konta un fiduciārā konta.

4.11. Postenī “Izmaiņas pensiju kapitālā” ietverti visi izdevumi saistībā ar Palātas locekļu pensijām. Tajā iekļauti gada laikā pensijās un pārejas pabalstos izmaksātie līdzekļi, kā arī gada beigās veiktā korekcija visu turpmāko pensiju maksājumu saistībām, kas izskaidro atšķirību starp abiem gadiem. (EUR) 2012. g. 2011. g. Izmaiņas locekļu neto pensiju saistībās 5 270 865 347 058 Izmaksātās vecuma pensijas 2 590 511 2 506 455 Izmaksātās apgādnieka zaudējuma pensijas 350 485 373 724 Izmaksātie pārejas pabalsti 1 785 937 1 192 009 Izmaksātās invaliditātes pensijas 23 809 71 494 Gadā izmaksāto pensiju starpsumma 4 750 742 4 143 682 Korekcijas koeficients 163 476 121 472 No maksājumiem atskaitītie nodokļi (936 159) (824 594) Izmaiņas pensijās kopā 9 248 924 3 787 618

5. Cita svarīga informācija

5.1. Iespējamie aktīvi

Saskaņā ar līgumsaistībām pakalpojumu sniedzēji ir snieguši šādas bankas garantijas:

(EUR) 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Ceļojumu aģentūra 50 000 50 000 K1 ēkas atjaunošana 2 500 2 500 K3 ēkas projekta vadība 7 096 680 6 765 339 Autoparka noma — 60 000 Apdrošināšanas sabiedrība 1 361 — Telekomunikācijas 20 000 20 000 Kopā 7 170 541 6 897 839

5.2. Saistības finansējumam nākotnē

(EUR) 2012. gada 31. decembris 2011. gada 31. decembris Ēku operatīvā noma 2 579 580 6 336 852 IT materiālu, automašīnu un citu iekārtu operatīvā noma 1 044 344 862 449 Starpsumma 3 623 924 7 199 301 Saistības vēl neizlietotajās apropriācijās (budžeta nenokārtoto saistību atlikums) pēc 2012. gada uzkrāto maksu atskaitīšanas 1 385 871 8 258 004 Kopā 5 009 795 15 457 305

Nenokārtotās saistības ir budžeta uzskaites elements, kas atspoguļo nenokārtoto saistību vērtību. Tā ir starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem, kas izskaidrojama ar laikposmu starp saistību uzņemšanu un attiecīgo maksājumu veikšanu.

5.3. Palātas ēku celtniecības projekti

Palāta sāka darbu centrālajā ēkā (K1 biroju ēkā) 1988. gadā, un 1990. gadā tā iegādājās šo ēku un zemi, uz kuras tā atrodas, savā īpašumā. 1999. gadā Palāta un Luksemburgas valsts noslēdza pamatnolīgumu, ar kuru Palātai par EUR 1 piešķīra tiesības 49 gadus izmantot otru zemes gabalu (zemes nomas termiņš atjaunojams vēl vienu reizi), lai uzbūvētu centrālās ēkas paplašinājumu (K2 biroju ēku). Tomēr, tā kā bija jāveic dažādi pasākumi saistībā ar biroju ēkas otro paplašinājumu (K3 biroju ēka), 2008. gada 22. februārī Luksemburgas valsts un Palāta noslēdza jaunu pamatnolīgumu.

Abus šos zemes gabalus iepriekš minētajiem biroju ēkas paplašinājumiem (K2 un K3 biroju ēkām) Luksemburgas valsts pārdeva Palātai par simbolisku cenu – EUR 1.

Ja Palāta jebkad nolems nodot trešai personai, kas nav Kopienas iestāde vai struktūra, vienu vai otru paplašinājumu, tā atdos zemi Luksemburgas valsts īpašumā un saņems simbolisku samaksu EUR 1 apmērā, un Luksemburgas valsts varēs izmantot tiesības nopirkt šo ēku par neatkarīga eksperta noteikto cenu. Ja valsts nolems šo iespēju neizmantot, tā var piešķirt zemes lietošanas tiesības ēkas pircējiem.

Luksemburgā ir atļauts izmantot biroju ēkas 15 gadus; pēc tam tās ir jāmodernizē, lai tās atbilstu attiecīgajiem veselības aizsardzības, drošības un vides standartiem. K1 biroju ēku modernizēja atbilstīgi šiem veselības aizsardzības un drošības standartiem. Darbi ir pabeigti, un oficiālā galīgā pieņemšana bija apstiprināta 2010. gadā. K2 biroju ēku nodeva ekspluatācijā 2003. gada novembrī, un tai izsniegtā ekspluatācijas atļauja (autorisation d’exploitation) ir derīga līdz 2018. gadam.

K3 biroju ēkas celtniecība sākās 2010. gada martā. Pirmais piešķīrums bija 55 miljoni EUR, otrais piešķīrums bija 11 miljoni EUR, trešais piešķīrums 2011. gadā bija 7 miljoni EUR, un ceturtā piešķīruma pirmā daļa 2012. gadā bija 3 miljoni EUR. Daļu no ceturtā piešķīruma izlietoja 2012. gadā, bet atlikums ir iekļauts nenokārtotajās saistībās (sk. 5.2. punktu).

2009. gada 15. jūnijā pēc uzaicinājuma piedalīties atklātā konkursā Palāta parakstīja pakalpojumu līgumu ar konsorciju, kurš būs K3 biroju ēkas celtniecības projekta vadītājs. Viens no projekta vadītāja pienākumiem ir Palātas vārdā sagatavot un noslēgt līgumus ar būvniecības uzņēmumiem, uzraudzīt darbu izpildi un pārbaudīt attiecīgos rēķinus pirms samaksas veikšanas. Pēc tam, kad Palātas atbildīgie dienesti ir pārbaudījuši rēķinus un atļāvuši maksājumu, projekta vadītāja pienākums ir veikt samaksu būvniecības uzņēmumiem. Tātad projekta vadītājs uzņemas finanšu saistības attiecībās ar būvuzņēmēju sabiedrībām. Savukārt Palātas līgumā ar projekta vadītāju ir paredzēts, ka Palātai ir jābūt budžeta robežās pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem, ar kuriem segt projekta vadītāja saistības pret būvuzņēmēju sabiedrībām. Lai to nodrošinātu, Palāta ir parakstījusi fiduciāru līgumu ar vietējo banku, un tādējādi tai ir līdzekļi, ko budžeta lēmējiestādes ir darījušas pieejamus. Eiropas Savienības finansiālās intereses ir aizsargātas, jo ir noslēgts fiduciārs līgums.

K3 ēku ekspluatācijā nodeva 2012. gada 15. novembrī.

5.4. Potenciāli nozīmīgas saistības tiesvedības gadījumā (4)

Nav.

(1) OV L 268, 20.10.1977., 1. lpp.

(2) Noapaļota.

(3) Starptautiskā ierēdņu dzīves ilguma tabula (International Civil Servants Life Table).

(4) ES 10. grāmatvedības noteikums – Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi.