KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMSZemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) nozīme ES klimata pārmaiņu saistībās /* SWD/2012/0040 - COD/2012/0042 */





1. Kopsavilkums 1.1. Tvērums un pamatinformācija ES un citi pasaules līderi ir vienojušies[1], ka globālās sasilšanas rezultātā gaisa temperatūra nedrīkst pieaugt par vairāk nekā 2 °C, salīdzinot ar temperatūru pirms industriālās revolūcijas. Lai sasniegtu šo ilgtermiņa mērķi, globālās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Īstermiņā ES ir apņēmusies līdz 2020. gadam SEG emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni samazināt par 20 % vai — ja apstākļi būs labvēlīgi — par 30 %[2]. Eiropas Parlaments un Padome ir nolēmuši, ka mērķa sasniegšanā jāpiedalās visiem sektoriem[3]. Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektors pagaidām mērķī nav ietverts. Šī ietekmes novērtējuma (IN) uzdevums ir izsvērt iespējas ietvert minēto sektoru. SEG emisijas ES galvenokārt nāk no enerģijas ražošanas un citiem cilvēka radītiem avotiem. Daļu emisiju kompensē no atmosfēras absorbētais (piesaistītais) ogleklis fotosintēzes procesā, un tas paliek veģetācijā, augsnē un nocirstas koksnes produktos. Dažādi zemes izmantojumi un apsaimniekošanas prakse mežsaimniecībā un lauksaimniecībā, kā arī ilgmūžīgu nocirstas koksnes produktu izmantošana var ierobežot emisijas un palielināt oglekļa piesaisti no atmosfēras. Šīs darbības ir ietvertas LULUCF[4]. 1.2. Problēmas apraksts Ir vairāki iemesli, kuru dēļ vajadzētu uzskaitīt emisijas un piesaisti LULUCF sektorā: · lai ES politika būtu konsekventa, jo uzskaitīšana nodrošinātu atbilstību stratēģijai "Eiropa 2020" un panāktu to, ka visi sektori piedalās cīņā pret klimata pārmaiņām. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā ES uzdevumu iestāties par līdzvērtīgiem noteikumiem uzņēmumiem un taisnīgu pienākumu sadali mērķvērtību izpildē; · lai paaugstinātu ES klimata pārmaiņu saistību vides integritāti, nodrošinot to, ka tiek reģistrētas emisijas un piesaiste visos sektoros. Patlaban emisijas no biomasas, ko izmanto enerģijas nolūkos, nav ietvertas ne enerģētikas nozares uzskaites noteikumos, ne citos sektoros, kas ražo biomasas enerģiju; · lai uzlabotu ES klimata politikas, kura tiecas uz vērienīgākiem mērķiem, ekonomisko efektivitāti, ļaujot visiem sektoriem dot savu ieguldījumu. Lai iekļautu LULUCF, jāievēro šī sektora īpatnības un atšķirīgās situācijas dalībvalstīs. Ir vajadzīgi uzskaites noteikumi, lai nošķirtu antropogēnas un neantropogēnas emisijas un piesaisti. Emisiju un piesaistes apvērsi var izraisīt gan dabiski traucējumi, piemēram, ugunsgrēki, vētras, sausums, kaitēkļi utt., gan apsaimniekošanas lēmumi, piemēram, cirst vai stādīt kokus. Jāparedz iespēja uzskaitē atspoguļot šīs izmaiņas. Turklāt emisiju un piesaistes monitorings un ziņošana ir komplicēti uzdevumi, kam vajadzīga stabila sistēma. Vēl jāpiebilst, ka emisijas un piesaiste mežos dažādos gados būtiski atšķiras un var veidot ļoti ievērojamu īpatsvaru no kopējām gada emisijām dalībvalstīs. 1.3. Kā situācija attīstītos, nekādus papildu pasākumus neveicot? Saskaņā ar nemainīgas situācijas scenāriju LULUCF piesaistītāja funkcija (t.i., kad piesaiste ir lielāka par emisijām) ES līdz 2020. gadam pavājināsies[5]. Paredzams, ka sektors kopumā 2020. gadā samazināsies par apmēram 10 %, salīdzinot ar laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. Sarukums būs ļoti izteikts meža apsaimniekošanā. To daļēji kompensē "jaunu" mežu stādīšana (meža ieaudzēšana). Paredzams, ka emisijas un piesaiste lauksaimnieciskās darbībās, piemēram, aramzemes apsaimniekošanā un ganību apsaimniekošanā, saglabāsies diezgan stabilā līmenī, ir iespējama pat situācijas uzlabošanās. Pastāv risks, ka negatīvās tendences un emisijas netiks ņemtas vērā, ja LULUCF neietver ES klimata politikā. Prognozētā piesaistīšanas kapacitātes dinamika arvien vairāk ietekmēs politikas konsekvenci un ekonomisko efektivitāti. Ja neņemsim vērā tīrās piesaistes samazinājumu, kas radīsies nerīkošanās scenārijā, riskējam pārmēru izmantot resursus klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, kuri sekmē citu mērķu sasniegšanu, un tādējādi izveidosies nevienlīdzīga attieksme pret dažādām klimata pārmaiņu mazināšanas iespējām. Turklāt ar laiku ekonomiskās efektivitātes zudums var kļūt ievērojamāks, jo visos sektoros būs vajadzīgi lieli papildu pasākumi, lai izpildītu klimata jomas ilgtermiņa mērķus. 1.4. Mērķi Vispārējais mērķis ir panākt LULUCF līdzdalību ES klimata pārmaiņu saistībās. Problēmas risināšanai ir šādi operatīvie mērķi: · dalībvalstu veiktajā monitoringā un ziņošanā jāievēro Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) izdotās Labas prakses vadlīnijas, lai nodrošinātu aprēķinu pārredzamību, pilnīgumu, konsekvenci, salīdzināmību un pareizību; · uzskaites noteikumiem · jābūt plašiem un jāietver visas emisijas un piesaiste un visas svarīgākās LULUCF darbības (meža ieaudzēšana, meža atjaunošana, atmežošana, meža apsaimniekošana, aramzemes apsaimniekošana un ganību apsaimniekošana); · jāatspoguļo emisiju un piesaistes nepastāvīgums; · jāstimulē klimata pārmaiņu mazināšana; · LULUCF integrēšanas politiskajam kontekstam jābūt tādam, lai neapdraudētu dalībvalstu spēju izpildīt SEG samazinājuma mērķvērtības, ņemot vērā emisiju un piesaistes atšķirīgumu dažādos gados vai būtiskus dabiskus traucējumus. 1.5. Varianti Rīcība LULUCF uzskaites izveidošanai jāveic divos līmeņos. Vispirms jāapzina politisko kontekstu varianti, kuros notiks uzskaite LULUCF sektorā, jo ES tiesību akti par saistībām līdz 2020 gadam samazināt SEG emisijas par 20 % jau pastāv. Variants bez regulatīviem pasākumiem vai bez rīcības ES līmenī (1. variants) nav reāls, jo ES ir Kioto Protokola Puse, un visas saistības saskaņā ar šo protokolu ir jādala starp dalībvalstīm, izmantojot kopīgu pieeju. Tāpēc nerīkošanās scenārijs nozīmētu tikai rīcības novilcināšanu līdz brīdim, kad tiek panākts starptautisks nolīgums. 2. variants ir izveidot LULUCF regulējumu atsevišķi no tā, ko paredz ES Lēmums par kopīgiem centieniem un Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS). Šis variants tika sadalīts apakšvariantā bez mērķvērtībām (2.I variants) un apakšvariantā ar mērķvērtībām (2.II variants) 3. variants paredz iekļaut LULUCF Lēmuma par kopīgiem centieniem regulējumā. Iespēja izmantot ETS tika noraidīta jau agrīnā izskatīšanas posmā. Otrkārt, tika izstrādāti varianti, kā panākt stabilu uzskaiti, monitoringu un ziņošanu. Attiecībā uz uzskaiti tiks izskatīti šādi varianti: (a) tādi paši uzskaites noteikumi kā Kioto protokola pirmajā saistību periodā, tostarp brīvprātīga uzskaite lauksaimniecības darbībām, bet obligāta uzskaite visām mežsaimniecības darbībām. (b) uzskaites noteikumi, kas atbilst gaidāmajam iznākumam UNFCCC sarunās par Kioto protokola otro saistību periodu, tostarp obligāta uzskaite visām mežsaimniecības darbībām un brīvprātīga uzskaite lauksaimniecības darbībām. (c) uzskaites noteikumi, kas atbilst gaidāmajam iznākumam UNFCCC sarunās par Kioto protokola otro saistību periodu, bet ar papildu pasākumiem – obligātu uzskaiti gan mežsaimniecības, gan lauksaimniecības darbībām. Tika ieskicēta arī trīspakāpju pieeja stabila monitoringa un ziņošanas izveidei. Pirmā pakāpe ir panākt pilnīgu emisiju un piesaistes ziņošanu no dažādām darbībām, izmantojot vismaz vienkāršu metodiku. Otrā pakāpe ir palielināt ziņoto datu pareizību, izmantojot komplicētākas metodes. Augstākā pakāpe ir pilnveidot dalībvalstu datu salīdzināmību, lai harmonizētu monitoringu, ziņošanu un attiecīgo nomenklatūru. Uzskaites un monitoringa un ziņošanas apakšvarianti ir vienādi vispārējā 2. un 3. variantā, taču ietekme atšķiras atkarībā no politiskā konteksta. 1.6. Ietekme Analīze liecina, ka divas no plašajām politikas iespējām atbilst mērķim panākt, lai visi sektori piedalītos ES vispārējās SEG samazinājuma saistībās; tas ir, šie varianti ietver LULUCF ES SEG samazinājuma saistībās ar atsevišķu regulējumu (2. variants) vai Lēmuma par kopīgiem centieniem regulējumu (3. variants). Variantu vides, ekonomiskā un sociālā ietekme ir ļoti atšķirīga atkarībā no izmantotajiem uzskaites noteikumiem, kā redzams 1. tabulā. 1. tabula. Kopsavilkums par svarīgāko ietekmi ES Ietekmes veids || 1. variants || 2.I variants || 2.II variants || 3. variants || Nav rīcības ES līmenī || LULUCF ietver ar atsevišķu regulējumu (Bez mērķvērtības) || LULUCF ietver ar atsevišķu regulējumu (Mērķvērtība) || LULUCF ietver Lēmumā par kopīgiem centieniem Uzskaites variants || n.p. || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) Ietekme uz vidi || || || || || || || || || || Neto ietekme uz visas ekonomikas mēroga klimata pārmaiņu mazināšanu papildus atsauces scenārijam (MtCO2 gadā) || Nulle (tiek pārcelts uz vēlāku laiku) || 0 || 0 || 0 || -7 || -5 || -5 || 80 || 13 || 39 Potenciālais ieguldījums ES emisiju samazināšanas mērķvērtības sasniegšanā, ieskaitot atsauces scenāriju (MtCO2 gadā) || Nulle (tiek pārcelts uz vēlāku laiku) || -79 || -10 līdz -86 || -36 līdz -106 || -86 || -15 līdz -91 || -41 līdz -111 || 0 || 0 || 0 Potenciālais ieguldījums ES emisiju samazināšanas mērķvērtības sasniegšanā (% no kopējām SEG emisijām 1990. gadā) || Nulle (tiek pārcelts uz vēlāku laiku) || -1.4 || -0.2 līdz -1.5 || -0.6 līdz -1.9 || -1.6 || -0.3 līdz -1.6 || -0.7 t-2/0 || 0 || 0 || 0 Ekonomiskā ietekme || || || || || || || || || || Klimata pārmaiņu mazināšanas izmaksas || Nulle (tiek pārcelts uz vēlāku laiku) || 0 || 0 || 0 || 40 || 27 || 27 || -166 || -55 || -156 Monitoringa un ziņošanas pilnveidošanas izmaksas (miljonos euro) || Nulle (tiek pārcelts uz vēlāku laiku) || 0.35 || 0.65 || 1.35 || 0.35 || 0.65 || 1.35 || 0.35 || 0.65 || 1.35 Sociālā ietekme || || || || || || || || || || Ietekme uz nodarbinātību || Nulle (tiek pārcelts uz vēlāku laiku) || 0 || 0 || 0 || Maza (neitrāla vai pozitīva) || Maza (neitrāla vai pozitīva) Piezīme. 2.II varianta pamatā ir mērķvērtība -5.4 MtCO2 uzskaitīto kredītu.. Tas ir līdzvērtīgi oglekļa cenai 5 euro par tCO2 uzskaites variantos (b) un (c), kā paredzēts 3. variantā, bet oglekļa cenai 12 euro par tCO2 uzskaites variantā (a) meža apsaimniekošanas neiekļaušanas dēļ. Negatīvas vērtības apzīmē neto piesaisti (un pozitīvas vērtības — neto emisijas). Avots: aprēķinu pamatā ir Böttcher et al. (2011) un JRC atjauninājums ((2011b), kur atspoguļota pārskatīšana UNFCCC ietvaros. Variantā 2.I (b) ir redzami divi aprēķini par ES emisiju samazinājuma mērķvērtību: viena aprēķina pamatā ir modelētās prognozes, bet otra – modelis plus valstu prognozes. Runājot par ietekmi uz vidi, rīcību piesaistes palielināšanai un emisiju samazināšanai mežsaimniecībā un lauksaimniecībā vislabāk apsvērt ilgtermiņā, jo tādi pasākumi kā, piemēram, meža ieaudzēšana būtisku ietekmi var radīt tikai pēc gadu desmitiem. Taču ES pašreizējās klimata pārmaiņu saistības ir noteiktas tikai līdz 2020. gadam, un tas ir svarīgs atskaites punkts. Tas, kādā mērā LULUCF ieguldījums varētu papildināt emisiju samazinājumu, ko prognozēts sasniegt ar pašreizējiem pasākumiem (t.i., atsauces scenārijā), ir atkarīgs no politiskā konteksta, kurā notiek LULUCF uzskaite. Paredzams, ka papildu rīcība būs neliela 2.I un 3. variantā, bet lielāka – 2.II variantā. Taču aprēķinos nav pilnībā ietverts klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāls lauksaimniecībā, kā arī ārpus aprēķiniem paliek ieguvumi no materiālu aizstāšanas. Attiecībā uz ekonomisko ietekmi uzskaites variantā (a) 2.II variantā, kur tiek paredzētas mērķvērtības, rodas lielākas izmaksas, jo faktiski tiktu uzskaitīta tikai neliela daļa klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu. Taču tas rada arī lielus kredītus atsauces scenārijā, tādējādi panākot izmaksu ietaupījumus 3. variantā, kur no LULUCF netiek prasīti papildu klimata pārmaiņu mazināšanas panākumi, bet kredītus var izmantot, lai aizstātu emisiju samazinājumu, ko paredz Lēmums par kopīgiem centiniem. Visos uzskaites variantos 2.I variantā, kur netiek noteiktas mērķvērtības, un 1. variantā, kur nenotiek uzskaite, izmaksas ir nulle. Sociālā ietekme ir neliela. Paredzams, ka ietekme uz nodarbinātību ir maza ar neitrālu vai pozitīvu tendenci. Taču 2.II un 3. variantā var notikt pārdale starp dalībvalstīm. 1.7. Variantu salīdzinājums 1.7.1. Piemērotākā politiskā konteksta izvēle Mērķis ierobežot ietekmi, ko uz noteikumu ievērošanu rada emisiju un piesaistes atšķirības dažādos gados un raksturīgā apvērses iespēja, sarežģī uzdevumu ietvert LULUCF pašreizējā ES emisiju samazinājuma mērķvērtību regulējumā. Lēmumam par kopīgiem centieniem (3. variants) pamatā ir atbilstības nodrošināšana katru gadu, un dalībvalstīm emisijas jāsamazina (vai jāierobežo to pieaugums) pēc lineāras trajektorijas. Taču šajā gadījumā būtu grūti panākt ikgadēju atbilstību un lineāru trajektoriju, jo neto emisijas starp dalībvalstīm atšķiras un paziņotie dati būtu bieži un ievērojami jāpārrēķina. Bieži vien rezultāts būtiski pārsniegtu elastības iespējas, ko piedāvā Lēmums par kopīgiem centieniem. Turklāt daudziem LULUCF pasākumiem ir ilgs īstenošanas laiks, kas nozīmē to, ka ikgadēja uzskaite šajā sektorā ir mazāk piemērota nekā citās nozarēs un lineāra trajektorija ar noteiktu emisiju samazinājumu katru gadu kopumā nav adekvāta. 2. variantā šī problēma tiek risināta, aprēķinot vidējās emisiju un piesaistes vērtības saistību periodā un tādējādi izpildot mērķi, kas paredz ierobežot ietekmi, kuru rada atšķirības starp gadiem. 3. variantā rodas risks, ka, ietverot LULUCF, saruks centieni ierobežot emisijas sektoros, kas jau piedalās pašreizējās saistībās, un tādējādi ES saistības kopumā būs mazākas. 2. variantā šāds risks ir novērsts. 1.7.2. Stabilas uzskaites nodrošināšana 2. tabulā redzams apkopots vērtējums par to, kā mērķi izpilda dažādi uzskaites varianti. Runājot par līdzvērtīgu noteikumu nodrošināšanu attiecībā uz dažādiem klimata pārmaiņu mazināšanas risinājumiem, svarīgākā darbība ir meža apsaimniekošana. 1. tabulā parādīts, ka uzskaites variants (a) rada ievērojama apjoma kredītus, kas lielā mērā tiek uzdāvināti bez papildu piepūles, jo tajos ietver piesaisti, kura notiktu arī bez izmaiņām apsaimniekošanas lēmumos. Klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi zaudē 85 % vērtības. Rezultātā klimata pārmaiņu mazināšana kļūst dārgāka un zūd motivācija veikt papildu pasākumus. Turklāt šādā situācijā var ievērojami samazināt neto piesaisti un palielināt neto emisijas bez pamanāmām ekonomiskām sekām. Jāmin arī tas, ka šāda uzskaite nenodrošinātu nepastāvīguma atspoguļojumu, jo tajā neietver emisijas un piesaisti, kas saistīta ar lauksaimniecības darbībām, un ietver tikai daļu no emisijām un piesaistes, kas attiecas uz meža apsaimniekošanu. 2. tabula. Dažādu uzskaites variantu salīdzinājums Mērķi || Vai dažādie uzskaites varianti izpilda mērķus Uzskaites variants (a) Mazas izmaiņas || Uzskaites variants (b) Prognozējamais iznākums UNFCCC sarunās || Uzskaites variants (c) UNFCCC+ Nodrošināt līdzvērtīgus noteikumus dažādiem mazināšanas risinājumiem || X || ● || ●● Nodrošināt plašu emisiju un piesaistes tvērumu || ● || ● || ●● Nodrošināt nepastāvīguma atspoguļojumu uzskaitē || X || ● || ●● Novērst to, ka lieli dabiskie traucējumi negatīvi ietekmē dalībvalstu atbilstības riskus || ● || ●● || ●● Apzīmējumi: x Variants neatbilst vai nepietiekami atbilst mērķim, ● Variants daļēji atbilst mērķim, ●● Variants pietiekami atbilst mērķim Uzskaites variantos (b) un (c) var mainīties piesaistītāja funkcija dabiskā piesātinājuma un esošo rīcībpolitiku dēļ, neradot debetu vai kredītu. Tas ir tādēļ, lai neierēķinātu emisijas un piesaisti, kas nav cilvēka izraisīta. Taču pilnībā jāuzskaita novirzes no "atsauces līmeņa". Tas nozīmē, ka atsauces scenārijā visiem emisiju ierobežošanas risinājumiem un lietojumiem, neatkarīgi no tā, vai runa ir par sekvestrāciju, papildu biomasas izmantošanu enerģijas ražošanā (piemēram, lai sasniegtu atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzētās mērķvērtības) vai materiālu aizstāšanu, alternatīvās izmaksas būs vienādas. Tādējādi tiks nodrošināti līdzvērtīgi noteikumi dažādiem klimata pārmaiņu mazināšanas risinājumiem. Attiecībā uz plaša emisiju un piesaistes tvēruma nodrošināšanu un nepastāvīguma atspoguļojumu uzskaitē tikai uzskaites variantā (c) dalībvalstīm obligāti jāuzskaita emisijas gan lauksaimniecībā, gan mežsaimniecībā. Uzskaites variantos (a) un (b) lauksaimniecībā uzskaite ir brīvprātīga, un tas var apdraudēt ES saistību uzticamību. Uzskaites tvēruma paplašināšana palielinātu konsekvenci starp dalībvalstīm. Ir svarīgi, lai visi sektori visās dalībvalstīs piedalītos stratēģijas "Eiropa 2020" mērķu sasniegšanā, lai panāktu līdzvērtīgus noteikumus uzņēmumiem un dalībvalstīm un taisnīgu pienākumu sadali, kā arī lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret lauksaimniecību, mežsaimniecību un rūpniecību ES iekšējā tirgū. Ilgtermiņā plašāka uzskaites sistēma palīdzētu palielināt izmaksu lietderību, virzoties uz vispārējiem mērķiem. Runājot par dabisko traucējumu ietekmes samazināšanu uz atbilstības risku, uzskaites variantos (b) un (c) ir ietverti uzskaites noteikumi lieliem dabiskiem traucējumiem, tādējādi samazinot neatbilstības risku SEG samazinājuma mērķvērtībām gadījumos, kad šādu traucējumu rezultātā, kas ir ārpus dalībvalstu kontroles, rodas emisijas. Ietekme uz ES vispārējo uzskaiti būs nebūtiska, bet šie noteikumi kalpos kā nepieciešamie aizsardzības pasākumi visvairāk skartajām dalībvalstīm. 1.7.3. Labāks monitorings un ziņošana IN izklāstīta trīspakāpju pieeja mērķim panākt, lai monitorings un ziņošana atbilst IPCC labas prakses vadlīnijām. Pirmā pakāpe ir pilnīgas ziņošanas panākšana, izmantojot vismaz vienkāršu metodiku. Otrā pakāpe ir palielināt ziņoto datu pareizību, izmantojot komplicētākas metodes. Paredzams, ka pirmie rezultāti būs jau Kioto protokola pirmajā saistību periodā, bet centieni būs jāturpina 2013.-2020. gada periodā. Pēc tam var pilnveidot dalībvalstu datu salīdzināmību, harmonizējot monitoringu, ziņošanu un attiecīgo nomenklatūru. Minētās pakāpes būs daļa no Komisijas priekšlikuma pārskatītajam Monitoringa mehānisma lēmumam. 1.8. Noslēguma komentāri Starptautiska vienošanās par pārskatītiem LULUCF uzskaites noteikumiem Kioto protokola otrajā saistību periodā tika panākta tikai 17. Pušu konferencē (COP17) 2011. gada decembrī Durbanā[6]. Ir vairāki iemesli, kāpēc LULUCF tagad vajadzētu ietvert ES SEG emisiju samazinājuma saistībās, proti, lai paaugstinātu politikas konsekvenci, vides integritāti un ekonomisko efektivitāti. Taču ir jāievēro LULUCF īpatnības un dažādās situācijās dalībvalstīs. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt stabilus uzskaites noteikumus, monitoringu un ziņošanu. Uzskaites variantā (c) paredzēta gan mežsaimniecības, gan lauksaimniecības darbību radīto emisiju un piesaistes obligāta uzskaitīšana, un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem ir noteikts vienāds svars neatkarīgi no tā, vai tos veic mežsaimniecībā, lauksaimniecībā, rūpniecībā vai enerģētikā. Tas veicina izmaksu lietderību un rada līdzvērtīgus noteikumus gan dalībvalstu starpā, gan starp dažādiem ES iekšējā tirgus sektoriem. Tādā veidā tiks arī izveidota sistēma, kas ļaus stimulēt lauksaimniekus, mežsaimniekus un rūpniecību veikt klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus, nodrošinot to pamanāmību un pareizu atspoguļojumu. Ar plašu emisiju un piesaistes tvērumu tiks panākts tas, ka uzskaites sistēma atspoguļo iespējamo apvērsi. Jāpilnveido monitorings un ziņošana, lai stiprinātu uzskaites pamatsistēmu un rādītājus, ar kuriem seko līdzi lauksaimniecībā un mežsaimniecībā panāktajam progresam. Komisija ierosina to panākt ar atsevišķu regulējumu, t.i., pārskatot Monitoringa mehānisma lēmumu. Salīdzināmības un izmaksu lietderīguma labad sekmīgāk jāizmanto ES mēroga monitoringa instrumenti, piemēram, LUCAS un CORINE. Lai rastos pārliecinoša motivācija, sektoros veikto pasākumu rezultāti jāieskaita ES SEG emisiju samazinājuma saistību izpildē. Tas ir iespējams tikai tad, ja LULUCF izveido pareizo politisko kontekstu. Tā kā emisijām un piesaistei mežos raksturīgs augsts mainīgums, vienam gadam noteikti emisiju samazinājuma mērķi, kas tiek izmantoti citos sektoros, šeit nav piemēroti. Arī ilgais laiks, kas vajadzīgs, lai klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi sāktu iedarboties, padara LULUCF atšķirīgu no vairuma citu nozaru. IN rezultāti liecina, ka labākais risinājums ir atsevišķs LULUCF regulējums. Es jau ir apņēmusies ar pasākumiem citos sektoros līdz 2020. gadam samazināt SEG emisijas par 20 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Lai palielinātu šo mērķvērtību virs 20 %, jāizpildās dažiem nosacījumiem. Tāpēc LULUCF būtu oficiāli jāiekļauj saistībās tikai tad, kad ES nolems palielināt savu mērķi (2.I variants). Tas gan nenozīmē, ka samazinājuma pasākumi jāatliek. Var sagatavot nacionālos plānus, kur paredz LULUCF stratēģiju un prognozes. Plāni kalpotu kā starpposms ceļā uz sektora pilnīgu iekļaušanu pašreizējā politikā. [1] UNFCCC Pušu konferences Lēmums 1/CP.16 (Kankunas vienošanās). [2] Prezidentūras secinājumi pēc Eiropadomes 2007. gada 8./9. marta sanāksmes Briselē, īstenoti ar Lēmumu Nr. 406/2009/EK un Direktīvu 2009/29/EK. [3] Lēmums Nr. 406/2009/EK un Direktīva 2009/29/EK. [4] Citas SEG no lauksaimniecības darbībām, piemēram, metāns un slāpekļa oksīds no atgremotājiem un mēslošanas līdzekļiem, LULUCF uzskaitītas netiek. LULUCF galvenokārt ietver oglekļa dioksīda emisijas un piesaisti veģetācijā un augsnē. Emisijas, kas nav CO2, ir ietvertas "lauksaimniecības" uzskaites sektorā. [5] “Nemainīgas situācijas scenārijā” pieņem, ka dalībvalstis sasniegs savus 20 % samazinājuma mērķus, arī mērķus atjaunojamo energoresursu jomā. [6] Lēmums -/CMP.7, pieņemts līgumslēdzēju pušu konferencē, kas vienlaikus ir Kioto protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme.