Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija ierosina darīt pieejamu izvēles papildu summu EUR 3 miljardu apmērā starpposma pārskatīšanas laikā ar tādu pašu reģionālā maksimālā apjoma sadalījumu kā agrāk. Turklāt tika uzskatīts par būtisku palielināt EIB elastīguma iespējas pārnest summas no reģionālo maksimālo apjomu piešķīrumiem (no pašreizējiem 10 % starp reģioniem līdz 20 % līmenim), ņemot vērā nepieciešamību risināt neatliekamas problēmas un krīzes situācijas, kas varētu rasties pilnvaru termiņā un ir atzītas par augstām prioritātēm Savienības ārpolitikā, jo īpaši Ukrainā un reģionos, kas saistīti ar reaģēšanu uz migrāciju, vai jebkādas gaidāmas problēmas atlikušajā 2014.–2004. gada pilnvaru daļā. Pārdali nevarētu piemērot jaunajām pilnvarām EUR 2,3 miljardu apmērā attiecībā uz privāto sektoru saistībā ar migrāciju, kā arī summai EUR 1,4 miljardu apmērā publiskā sektora projektiem migrācijas krīzes risināšanai.

Līdz 2015. gada beigām pēc 1,5 gadu finansēšanas darījumiem, kas saskaņā ar EIB pilnvarām veikti 2014.–2020. gadā (pagājis 21 % no īstenošanas laika), kopējais saskaņā ar pilnvarām parakstīto darījumu apjoms ir sasniedzis EUR 6,9 miljardus, kas atbilst izlietojuma rādītājam 26 % apmērā. Izlietojuma rādītājs austrumu kaimiņvalstīs jau pārsniedz 50 %, pēc tam ierindojas Āzija un Latīņamerika, kā arī Dienvidāfrika attiecīgi ar 41 % un 36 %. Zemā izlietojuma līmeni pirmspievienošanās valstu reģionā līdz šim ir izraisījuši cikliski faktori, kas pašlaik jau izzūd un neatspoguļo gaidāmās vajadzības. Zemais izmantojuma līmenis Vidusjūras reģiona valstīs skaidrojams ar to, ka 2014. gadā banka ir parakstījusi darījumus gandrīz EUR 1 miljarda apmērā, lai pilnībā izmantotu iepriekšējās pilnvaras. Tas atstāja maz iespēju 2014. gadā rezervēt darījumus pašreizējām ĀAP 2014.–2020. gadam, tā rezultātā dažos reģionos krasi samazinot ārējo aizdevumu pilnvaru aizdošanas spēju, lai reaģētu uz Savienības prioritātēm un iespējamajām gaidāmajām problēmām.

• ļaut EIB izmantot lielāku elastīgumu, lai pārnestu summas no reģionālo maksimālo apjomu piešķīrumiem (no pašreizējiem 10 % starp reģioniem līdz 20 % līmenim), bet tikai Savienības augstas prioritātes reģionu virzienā, jo īpaši Ukrainā un reģionos, kas saistīti ar reaģēšanu uz migrāciju vai jebkādām sagaidāmām problēmām atlikušajā 2014.–2004. gada pilnvaru daļā; palielināts elastīgums neattiecas uz EIB Noturības iniciatīvas EIB pilnvarām saistībā ar privāto sektoru.

ĀAP (EUR 32 300 miljoni) Reģionālā sadale atbilstoši 2014. gada lēmumam EUR

27 miljardu sadale % papildu summa (+ 3 miljardi) EUR

3 miljardu sadale % EUR

30 miljardu reģionālā sadale 3. stūrakmens EUR

2,3 miljardi EUR

32,3 miljardu reģionālā sadale Pirmspievienošanās valstis 8739 32 % 500 17 % 9239 440 9679 Kaimiņvalstis un partnervalstis 14 437 53 % 2077 69 % 16 514 1860 18 374 Vidusjūras reģiona valstis 9606 36 % 900 30 % 10 506 1860 12 366 Austrumu kaimiņvalstis 4831 18 % 1177 39 % 6008 0 6008 Āzija un Latīņamerika 3407 13 % 378 13 % 3785 0 3785 Āzija (izņemot Centrālāziju) 936 3 % 104 3 % 1040 0 1040 Centrālāzija 182 1 % 20 1 % 202 0 202 Latīņamerika 2289 8 % 254 8 % 2543 0 2543 Dienvidāfrika 416 2 % 46 2 % 462 0 462 Pavisam kopā 27 000 100 % 3000 100 % 30 000 2300 32 300

3.2. Ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM)

Kopš 2015. gada Savienība ir uzņēmusies saistības veicināt IAM sasniegšanu. 2016. gadā oficiāli stājās spēkā Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam , ko pasaules valstu vadītāji 2015. gada septembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijā. Jaunā programma aicina sākt strādāt, lai nākamajos 15 gados sasniegtu 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus. Konkrētāk, tā kā ārējo aizdevumu pilnvaru mērķi un darījumi lielā mērā ir saskaņoti ar IAM, sagaidāms, ka tie tieši veicinās dažu IAM sasniegšanu, piemēram, tīrs ūdens un sanitārija, tīra enerģija par pieņemamu cenu, rūpniecība, inovācijas un infrastruktūra, ilgtspējīgas pilsētas un kopienas, rīcība klimata jomā, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomiskā izaugsme. Papildus tam ĀAP netieši palīdzēs sasniegt vēl citus IAM, galvenokārt attīstot infrastruktūras nozarēs (lauksaimniecība, izglītība utt.), kurām sagaidāma ietekme uz šādiem mērķiem: izskausta nabadzība un bads, laba veselība un labklājība, kvalitatīva izglītība, dzimumu līdztiesība, mazināta nevienlīdzība, atbildīgs patēriņš un ražošana, zemūdens dzīvība, taisnīgums, spēcīgas institūcijas un partnerības mērķu sasniegšanai. Šajā sakarā EIB pilnvarām ir jāpastiprina tās ieguldījums IAM sasniegšanā, jo īpaši pievēršoties ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai, kas ir viens no pilnvaru trīs augsta līmeņa mērķiem.

3.3. Parīzes nolīgums klimata jomā

Noslēdzot Parīzes nolīgumu klimata jomā, valstu valdības vienojās ierobežot vidējo pasaules temperatūras kāpumu līdz 2 °C virs tā līmeņa, kas pastāvējis pirms rūpniecības ēras, tāpēc jāsāk ātri samazināt SEG emisijas, izmantojot labākās pieejamās metodes. Valdības apņēmās arī atbalstīt jaunattīstības valstis to centienos pielāgoties klimata pārmaiņām.

Šā nolīguma ietvaros Savienība jau veic pirmos pasākumus, lai īstenotu savus mērķus līdz 2030. gadam samazināt emisijas vismaz par 40 %. Daļa no šā darba ir EIB finansēšanas darījumi, kas noslēgti saskaņā ar pilnvarām. Pilnvaras nozīmīgi veicina mērķu sasniegšanu klimata pārmaiņu jomā (viens no pilnvaru trīs augsta līmeņa mērķiem) ar finansēšanas apjomu, kas veido 40 % no EIB kopējiem finansēšanas darījumiem, galveno uzmanību pievēršot darījumiem klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai (92 % no EIB darījumiem) un darījumiem saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām (8 % no EIB darījumiem). Pilnvaras ir labi saskaņotas ar Savienības un starptautiskās sabiedrības darbu mērķu sasniegšanai klimata pārmaiņu jomā (SEG emisiju samazināšana).

3.4. Ekonomiskā diplomātija

Pašreizējās diskusijas par Savienības stratēģiju attiecībā uz Eiropas uzņēmumu internacionalizāciju notiek ar mērķi atbalstīt tos, kuri vēlas veikt uzņēmējdarbību ārzemēs, veicinot vienotus standartus uzņēmumiem un vienlaicīgi piesaistot ieguldījumus Savienībai. Pašreizējās diskusijas ir pievērstas Savienības darba koordinēšanas, saskaņošanas un racionalizēšanas nepieciešamībai to politiku, dalībnieku un instrumentu jomā, kas jau veicina ekonomisko diplomātiju. Otrkārt, galvenais šķērslis Savienības uzņēmumu internacionalizācijai ir piekļuve finansējumam. Savienības ekonomiskajai diplomātijai būtu jāpievērš uzmanība arī finansēšanas nosacījumiem, lai likvidētu šķēršus, piemēram, ierobežoto piekļuvi finansējumam ES uzņēmumu internacionalizācijai. Šajā jomā EIB varētu būt galvenā loma, jo īpaši tāpēc, ka EIB pilnvaras ir vērstas uz darījumiem ārpus Savienības un stimulē ES ekonomikas dalībniekus, tostarp MVU, ārvalstīs.

4. STARPPOSMA TERMIŅA PĀRSKATĪŠANAS KONSTATĒJUMI

Ārējā novērtējuma secinājumi