EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.12.2015 COM(2015) 652 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par programmas “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu {SWD(2015) 286 final}

{SWD(2015) 287 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par programmas “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam

īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu Saskaņā ar Lēmumu Nr. 1904/2006/EK un ņemot vērā ārēja ex post izvērtējuma secinājumus , šajā ziņojumā sniegts pārskats par programmas“Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu. 1. Priekšvēsture 1.1. Ievads Eiropas Savienība (ES) daudzkārt ir atzinusi nepieciešamību tuvināties dalībvalstu pilsoņiem un sniegt viņiem iespēju pilnībā piedalīties vēl saliedētākas Savienības izveidē, uzsverot būtiskās vērtības, kas kopīgas Eiropas pilsoņiem. Lai sasniegtu šos mērķus, 2006. gada decembrī tika izveidota programma “Eiropa pilsoņiem” septiņu gadu periodam (no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim). Programmu uzskatīja par pirmo soli ceļā uz saskaņotāku stratēģiju un politiku pilsoniskās līdzdalības jomā. Tā tika izstrādāta, lai atbalstītu plašu pasākumu klāstu un organizācijas, kas veicina aktīvu pilsoniskumu, Eiropas integrācijas procesā iesaistot pilsoņus, vietējās varas iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Programmā “Eiropa pilsoņiem” (turpmāk “PEP” vai “programma”) tika ņemta vērā iepriekšējo pasākumu pieredze, jo īpaši pieredze, kas saistīta ar Kopienas rīcības programmu aktīvas Eiropas pilsonības veicināšanai (2004.–2006. gadam) , kurā apstiprināja nepieciešamību izveidot dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašvaldībām un atbalstīt pilsonisko līdzdalību. 1.2. Programmas “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam mērķi Programmas mērķi bija šādi: dot pilsoņiem iespēju sadarboties un piedalīties arvien saliedētākas Eiropas izveidē, kas ir demokrātiska un orientēta uz pasauli un kuru vieno un bagātina kultūras daudzveidība, tādējādi attīstot Eiropas Savienības pilsonību; izkopt Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir kopīgas vērtības, vēsture un kultūra; veicināt pilsoņu vidū piederības apziņu Eiropas Savienībai; stiprināt toleranci un savstarpēju sapratni starp Eiropas pilsoņiem, cienot un veicinot kultūru un valodu daudzveidību, vienlaikus sekmējot dialogu starp kultūrām. Programmas īpašie mērķi bija šādi: tuvināt vietējo kopienu iedzīvotājus visā Eiropā, lai dalītos pieredzē un apmainītos ar pieredzi, viedokļiem un vērtībām, kā arī lai mācītos no vēstures un plānotu nākotni; atbalstīt rīcību, debates un atziņas, kas saistītas ar Eiropas pilsonību un demokrātiju, kopīgām vērtībām, vēsturi un kultūru, sadarbojoties pilsoniskās sabiedrības organizācijās Eiropas mērogā;

tuvināt Eiropu tās pilsoņiem, cildinot Eiropas vērtības un sasniegumus, vienlaikus saglabājot piemiņu par tās pagātni; iedrošināt mijiedarbību starp visu iesaistīto valstu pilsoņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sekmējot dialogu starp kultūrām un izceļot gan Eiropas daudzveidību, gan vienotību, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas veicinātu ciešāku sakaru veidošanu starp to dalībvalstu pilsoņiem, kuras bija Eiropas Savienībā pirms 2004. gada 1. maija, un to dalībvalstu pilsoņiem, kuras pievienojušās pēc minētās dienas. Ņemot vērā to, ka programmas vispārējie un īpašie mērķi, kā arī tās darbības tika noteiktas Padomes lēmumā, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam, Komisijas un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras rīcības brīvība programmas īstenošanā nebija liela. 2. Programmas galvenie pasākumi un īstenošana PEP nodrošināja finansiālo atbalstu plašam tādu pasākumu klāstam, kas tika iedalīti četrās darbībās. 2.1. Programmas četras darbības 1. darbība: “Aktīvi iedzīvotāji Eiropai” Šis pasākums piedāvāja līdzekļus pilsētu iedzīvotāju sanāksmju un sadraudzības pilsētu tīklu organizēšanai, kā arī tādu pilsoņu projektu organizēšanai, kuriem ir starptautiska un starpnozaru dimensija. Visu šo pasākumu mērķis bija stiprināt dažādas pašvaldības un kultūras pārstāvošo pilsoņu savstarpējās zināšanas un sapratni. Šī darbība arī ietvēra atbalsta pasākumus ar mērķi uzlabot pilsētu sadraudzības un pilsoņu projektu kvalitāti. 2. darbība: “Aktīva pilsoniskā sabiedrība Eiropā” Šis pasākums nodrošināja strukturālu atbalstu Eiropas ideju laboratorijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī projektiem, kurus uzsāka pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tā mērķis bija stiprināt spēju darboties Eiropas mērogā un tādējādi veicināt PEP vispārējo mērķu sasniegšanu. 3. darbība: “Kopīgi Eiropai” Plašas ievērības pasākumi Ar šo pasākumu atbalstīja Eiropas Komisijas (dažreiz sadarbībā ar dalībvalstīm vai citiem atbilstošiem partneriem) organizētus notikumus, lai informētu Eiropas pilsoņus par Eiropas vēsturi un par ES sasniegumiem un vērtībām. Pētījumi, informācija un komunikācija Lai nodrošinātu labāku izpratni par aktīvu pilsoniskumu Eiropas mērogā, Eiropas Komisija veica šādus pētījumus: “Brīvprātīgais darbs Eiropas Savienībā” (Volunteering in the European Union) (2010) “Pētījums par mobilitātes potenciāla maksimālu palielināšanu Eiropas identitātes veidošanas un pilsoniskās līdzdalības veicināšanas jomā” (Study on Maximising the Potential of Mobility in Building European Identity and Promoting Civic Participation) (2011) “Aktīvs pilsoniskums Eiropas Savienībā” (Participatory Citizenship in the European Union) (2012) “Programmas “Eiropa pilsoņiem” ietekmes novērtējums” (Measuring the Impact of the 'Europe for Citizens' programme) (2013) Informācija par programmas pasākumiem un par citām iniciatīvām pilsonības jomā tika sniegta interneta tīmekļa vietnē un ar citiem komunikācijas rīkiem (brošūrām, informatīvām lapām, DVD).

Programmas “Eiropa pilsoņiem” kontaktpunkti Kontaktpunkti tika pakāpeniski veidoti kopš 2008. gada, lai nodrošinātu praktiskās informācijas izplatīšanu par programmas īstenošanu, tās pasākumiem un finansēšanas iespējām, kā arī lai sniegtu palīdzību pieteikumu iesniedzējiem un programmas atbalsta saņēmējiem. Kopumā 2013. gadā iesaistītajās valstīs darbojās 28 programmas “Eiropa pilsoņiem” kontaktpunkti, no tiem 22 kontaktpunkti saņēma darbības dotācijas no Eiropas Komisijas. 4. darbība: “Aktīvi piemiņas pasākumi Eiropā” Ar šo pasākumu piedāvāja līdzekļus projektiem, ar kuriem pieminēja masu iznīcināšanas un deportāciju upurus, kā arī piemiņas vietu, memoriālu un arhīvu saglabāšanai. 2.2. Budžets Finansējums PEP īstenošanai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim bija 215 miljoni euro. Šo budžetu plaši kritizēja, uzskatot to par pārāk pieticīgu attiecībā pret vērienīgajiem mērķiem un lielajām cerībām saistībā ar programmas rezultātiem. Runājot par kopējā budžeta sadali starp programmas dažādajiem pasākumiem, jānorāda, ka 78,280 miljonus euro piešķīra pilsētām un pašvaldībām ar divējādiem sadraudzības projektiem, 14,203 miljonus euro iztērēja piemiņas projektiem un 35,077 miljonus euro — pilsoniskās sabiedrības un pilsoņu projektiem, bet strukturālo atbalstu 49,935 miljonu euro apmērā piešķīra ideju laboratorijām un Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām. 2.3. Saņemtie pieteikumi Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam tika iesniegti gandrīz 20 000 dotāciju pieteikumu. Programmas četras galvenās darbības bija sadraudzības pilsētu iedzīvotāju sanāksmes (CM), sadraudzības pilsētu tīkli (NTT), piemiņas projekti (REM) un pilsoniskās sabiedrības projekti (CSP).



Iesniegto pieteikumu kopējais skaits (2007.–2013. gads) Avots: Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) nodrošinātais darbības ziņojums par 2007.–2013. gadu. Saistībā ar programmu bija vērojams stabils pieteikumu skaita pieaugums — par vairāk nekā 45 % no 2007. līdz 2013. gadam. Lielākā daļa pieteikumu (gandrīz divas trešdaļas) bija par pilsētu sadraudzību. Komisija un izpildaģentūra veica pasākumus, lai efektīvi pievērstos šim pieaugumam, jo īpaši saistībā ar pieteikumu un ziņošanas procedūras elektronisku pārvaldību, iekšējo procedūru vienkāršošanu un līguma slēgšanas un apmaksas noteikumu saīsināšanu. Pieteikumu skaita pieauguma rezultātā pieteikumu iesniedzēju konkurence kļuva arvien spēcīgāka un iespējas, ka tiks piešķirts finansējums, samazinājās. Piemēram, programmas pēdējā gadā (2013. gadā) bija tikai 4,5 % iespēja, ka pieteikumiem uz pilsoniskās sabiedrības projektiem tiks piešķirts finansējums, bet 2007. gadā finansējumu bija iespējams piešķirt 48 % saņemto projektu. Attiecībā uz pilsētu sadraudzības projektiem konkurence bija vismazākā, finansējums tika piešķirts vairāk nekā 20 % pieteikumu iesniedzēju. Vienlaikus projektu budžets, kā arī dalībnieku un iesaistīto partneru un valstu skaits palielinājās programmas darbības otrajā posmā, apliecinot pieteikumu iesniedzēju pieaugošu apņemšanos. 2.4. Projektu ģeogrāfiskā izcelsme Visvairāk projektu no dalībvalstīm iesniedza Vācija (2791), kam sekoja Francija (2537), Ungārija (2434), Itālija (2265) un Polija (1219).

No šīm piecām valstīm 2007. gadā tika iesniegti vairāk nekā 70 % no visiem projektiem. Šī daļa 2013. gadā bija 54 %. Tomēr, lai gan Francijas un Vācijas, kā arī (mazākā mērā) Polijas daļa ievērojami samazinājās, Itālijas un galvenokārt Ungārijas daļa ievērojami pieauga, un programmas pēdējā gadā lielākais skaits iesniegto pieteikumu bija no Ungārijas. No programmas pirmā un pēdējā gada salīdzinājuma izriet, ka Austrumeiropas un Balkānu reģiona pieteikumu relatīvā daļa palielinājās, bet Centrāleiropas un Ziemeļeiropas relatīvā daļa samazinājās. Ievērojams pieteikumu pieaugums šajā pašā laikposmā bija vērojams ne vien no Ungārijas, bet arī no Slovākijas, Rumānijas, Slovēnijas, un to pieteikumu skaits, kas tika iesniegti no trim Baltijas valstīm, trīskāršojās, bet Luksemburga, Dānija un Portugāle PEP piedalījās ierobežotā apmērā. Tas daļēji izskaidrojams ar faktu, ka minētajās valstīs nav specializētu programmas “Eiropa pilsoņiem” kontaktpunktu. To projektu procentuālā daļa, kas iesniegti 2013. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu (katrā valstī) Avots: Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) nodrošinātais darbības ziņojums par 2007.–2013. gadu. 2.5. Dalībnieki un partneri Gadu gaitā iesniegtie projekti ietvēruši arvien vairāk dalībnieku. Kopumā tiešo projekta dalībnieku kopējais skaits palielinājās no 700 000 2007. gadā līdz 1 175 000 2013. gadā. Tas izskaidrojams ar pilsoniskās sabiedrības projektu dalībnieku skaita stabilo pieaugumu un relatīvi nelielo pilsētu sadraudzības sanāksmju skaita pakāpenisku samazināšanos. Katra projekta partneru kopējais skaits arī ievērojami palielinājās. Piemēram, laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam pilsoniskās sabiedrības projektu un sadraudzības pilsētu tīklu partneru skaits divkāršojās. Šķiet, ka ar gadiem ir augusi arī pieteikumu iesniedzēju pieredze, un tādējādi tie ir iesnieguši sarežģītākus projektus, kuros iesaistīts vairāk dalībnieku. 2.6. Projektu kvalitāte Programmas īstenošanas pirmajā gadā (2007. gadā) pilsētu sadraudzības projekti bieži bija sanāksmes, kurās piedalījās personas no dažādām valstīm un kurās pievērsās dažādiem vispārīgiem tematiem, piemēram, kultūrai, jaunatnei, izglītībai, sportam, tūrismam vai skautu kustībai. Ar Komisijas un izpildaģentūras mērķtiecīgu un stratēģisku darbību starpniecību projektus, kurus finansēja PEP pilsētu sadraudzības un pilsētu tīklu pasākumu ietvaros, pakāpeniski pārveidoja par lielākiem, strukturētākiem un vērienīgākiem projektiem, kas sīkāk saistīti ar programmas mērķiem un gada darba programmām, ietverot lielāku skaitu pilsētu un pievēršoties konkrētākiem jautājumiem, piemēram, finanšu un ekonomikas krīzei, vides problēmām vai migrantu un mobilo darba ņēmēju integrācijai utt. Šiem projektiem bija lielāks potenciāls vairāk ietekmēt pilsoņus. Tāpat piemiņas, pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības projektu satura prasības kļuva stingrākas, radot spēcīgāku saikni ar programmas mērķiem. Tādējādi arvien vairāk liela mēroga organizāciju ieviesa inovatīvākus projektus ar spēcīgāku Eiropas dimensiju. 2.7. Organizācijām paredzētais strukturālais atbalsts Kā paredzēts lēmumā, ar ko izveido PEP, darbības dotāciju finansēšanas mehānisms programmas darbības laikposmā tika mainīts. Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam vairākām ideju laboratorijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām tika piešķirts strukturālais atbalsts, bet programmas otrajā posmā darbības dotācijas piešķīra pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Pāreja uz atlases procedūru konkursa kārtībā palielināja spiedienu uz pieteikumu iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem, tādējādi veicinot vērienīgākas darba programmas ar spēcīgāku ietekmi. 3. Programmas “Eiropa pilsoņiem” sasniegumi 3.1. Problemātiskais politiskais konteksts

Jaunu 12 dalībvalstu pievienošanās no 2004. līdz 2007. gadam radīja būtiskas problēmas Eiropas integrācijas padziļināšanā. Tas īpaši izcēla nepieciešamību radīt vienotu izpratni par Eiropas kultūru un vērtībām, kā arī veicināt pilsoņu iesaistīšanos Eiropas projektā un sekmēt pilsonisko līdzdalību Eiropā. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam ES iestādēm arī bija jārisina ekonomikas krīzes sekas, kas skāra daudzu Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvi. Apstākļos, kad vēlēšanās arvien biežāk uzvarēja populistu kustības, kas apšaubīja Eiropas integrācijas priekšrocības, ES kļuva svarīgi apliecināt savu pievienoto vērtību un ņemt vērā svarīgākos jautājumus, kas satrauc tās pilsoņus. 3.2. PEP būtiskums PEP veicināja izpratnes veidošanu par ES pasākumiem un sasniegumiem, ES piederības apziņas sekmēšanu un savstarpējas sapratnes un tolerances stiprināšanu sarežģītā kontekstā. Pretstatā vairumam ES finansējuma programmu, kas ir tieši saistītas ar konkrētām ES politikas nostādnēm, PEP novērsa nepilnības, pievēršoties Komisijas vispārējam mērķim, proti, tuvināt pilsoņus ES, īstenojot: — darbības, ar ko sekmē pilsonisko līdzdalību, — projektus, ar ko sekmē pilsoņu iesaistīšanos pilsoniskajā sabiedrībā, — projektus, ar ko rada interesi par visiem jautājumiem saistībā ar ES identitāti un uzbūvi, — pilsoniskā dialoga forumu, kurā iesaistītas visdažādākās organizācijas, kas darbojas pasaules mēroga politiskajā un sabiedriskajā kontekstā. PEP kalpoja par svarīgu sākumpunktu vienkāršajiem pilsoņiem, kas vēlējās apspriesties un sadarboties ar ES, un par dinamisku platformu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo varas iestāžu sadarbībai, lai izstrādātu ar pilsonību saistītus pasākumus (skatīt piemērus pielikumā). Attiecībā uz papildināmību ar citām ES iniciatīvām jāatzīst, ka programma darbības jomas, pasākumu un mērķgrupu ziņā bija pietiekami atšķirīga no citām programmām, lai nodrošinātu papildu piedāvājumu. Turklāt PEP bija nozīmīga arī valstu līmenī, jo attiecīgajā laikposmā gandrīz nebija dalībvalstu īstenotu līdzīgu iniciatīvu. 3.3. Vērtību veicināšana Ļoti daudzi PEP projekti sniedza ieguldījumu to pamatvērtību veicināšanā, uz kurām balstīta Eiropas valstu sabiedrība, piemēram, miera, tolerances, savstarpējās sapratnes un solidaritātes veicināšanā. Šo vērtību veicināšana, Eiropas pilsoņu iesaistīšana integrācijas procesā, kā arī Eiropas piemiņas koncepcija ir jautājumi, kas pēc būtības saistīti ar Eiropas projektu. Tie ir kopīgu interešu jautājumi, kuriem apvienoti resursi var pievienot vērtību. Programmas īstenošanas izvērtējums apliecināja, ka dažādās dalībvalstīs dzīvojošo eiropiešu tuvināšana ar mērķi apspriest kopīgu interešu jautājumus un sadarboties šo jautājumu jomā palielināja viņu izpratni par pamatvērtībām, iesaistīšanās līmeni sabiedrībā un, visbeidzot, līdzdalību Eiropas Savienībā. Vienlaikus papildu pasākumi, ar kuriem veicina savstarpējo sapratni, daudzveidību, dialogu un cieņu pret citiem, var palīdzēt veidot piederības sajūtu un Eiropas identitāti, pamatojoties uz vienotu izpratni par Eiropas vērtībām, kultūru, vēsturi un mantojumu. Šīm iniciatīvām ir potenciāls nodrošināt pārmaiņas dalībnieku attieksmē pret citiem Eiropas pilsoņiem un veicināt to iesaistīšanos demokrātiskajos procesos, kā arī to zināšanas un interesi par Eiropas Savienību, ES iestādēm un procesiem. Tāds bija pamatojums gandrīz visiem PEP projektiem un pasākumiem, sākot ar ļoti maziem pilsētu sadraudzības projektiem ar salīdzinoši nelielu pilsoņu un iesaistīto valstu skaitu vienreizējam pasākumu kopumam un beidzot ar lielām darbības dotācijām, kas sniedza iespēju NVO sasniegt uz pilsonību vērstus mērķus vairāk politiskā un iestāžu līmenī (sk. piemērus pielikumā). 3.4. Ietekme uz iesaistītajām organizācijām Programma palīdzēja attīstīt pilsētu sadraudzības kustību, veicinot pilsētu un pašvaldību tematiskāku un ar politiku vairāk saistītu domāšanu. Sadraudzības pilsētu tīkli bija jauns pasākums, kuru Komisija ieviesa neilgi pēc PEP 2007.–2013. gadam sākuma, lai papildinātu tradicionālo pilsētu sadraudzības pasākumu ar jauna veida lielāka mēroga projektiem nolūkā palielināt to ietekmi un ilgtspēju. Pats pasākums bija inovatīvs un sniedza iespēju iesaistītajām pilsētām veidot ilgstošu saikni, radīt būtiskus rezultātus un iesaistīties politikas veidošanas procesos. Tādējādi pieteikumu skaits sadraudzības pilsētu tīklu pasākumam laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam pieauga par vairāk nekā 50 %.

Programma bija vērsta uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām ar darbības dotāciju un projekta finansējuma starpniecību. PEP aptvēra daudzas uz ES vērstas organizācijas, kas centās nodrošināt aktīvu pilsoniskumu daudzos atšķirīgos veidos. Tas nodrošināja nepārtrauktu uzmanību attiecīgajām jomām un neatkarīgu personu klātbūtni ES politikas debatēs. Turklāt dalība programmā ļāva pilsoniskās sabiedrības organizācijām un to partneriem veidot spējas un gūt starptautisko pieredzi, mācīties vienam no otra un atsevišķos gadījumos no ilgtspējīgiem tīkliem. Piemiņas jēdziens guva lielāku nozīmi programmas darbības laikā. Ar holokaustu un genocīdu saistīto projektu sensitīvajā jomā Komisijas darbība radīja būtisku pievienoto vērtību debatēm, sekmējot citu viedokļu brīvu apmaiņu un ņemšanu vērā. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam programmā “Eiropa pilsoņiem” bija aptuveni 7 miljoni tiešo dalībnieku. Programma aptvēra gandrīz 25 000 pilsētu Eiropā un izveidoja 350 pilsētu tīklu saistībā ar kopīgiem jautājumiem. Lai novērstu pilsoņu bažas, tika mobilizētas 4250 pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Vairāk nekā 500 organizāciju bija iesaistītas piemiņas pasākumos attiecībā uz pilsoņiem. 3.5. Ietekme uz politikas veidošanas procesu Saistībā ar ietekmi uz politiku PEP spēja paplašināt savu tvērumu un iesaistīt pilsoņus vietējā un reģionālā mērogā. Tomēr nelielos projektos, kas bija vērsti uz pilsoņiem vietējā mērogā, bija salīdzinoši maza iespēja iesaistīt politikas ietekmēšanai nepieciešamās speciālās zināšanas un vērienīgumu. Lielāka mēroga projekti, piemēram, sadraudzības pilsētu tīkli, pilsoniskās sabiedrības projekti un atbalsta pasākumi, nodrošināja veidu, kā ietekmēt politiku, iesaistot pilsoņus, taču bija grūti tiem piesaistīt personas, kas vēl nebija aktīvi iesaistītas. Potenciālo ietekmi varēja nodrošināt arī gadījumos, kad bija iespējams radīt saikni ar politikas veidošanas procesu. Darbības dotāciju un pilsoniskās sabiedrības projektu mērķis — ietekmēt politikas procesus Eiropas mērogā — tika sasniegts daļēji un bija atkarīgs no konkrētajiem mehānismiem, mērķgrupām un metodēm. Būtiska loma bija tādiem faktoriem kā ilgtspējīgu tīklu (piemēram, Eiropas Pilsoņu gada apvienības (EYCA)) izveide un konkrētu mērķgrupu (piemēram, bērnu, jauniešu vai nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, piemēram, cilvēku no attāliem lauku apgabaliem) iesaistīšana. Turklāt PEP ietvaros tika veicināta politikas veidošana ES mērogā ar tā saucamo strukturēto dialogu , kas nodrošināja neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju klātbūtni ES debatēs, kā arī veikts pētījums par jautājumiem, kuri saistīti ar pilsoniskumu, un piedāvāts forums dialogam ar Komisiju un citām iestādēm. Reāla ietekme uz politiku tika nodrošināta Eiropas Brīvprātīgā darba gadā (2011. gadā) un Eiropas Pilsoņu gadā (2013. gadā), kad PEP finansētie projekti veicināja izpratnes veidošanu par ES lomu brīvprātīgā darba un pilsonības jomās un tādējādi radīja sinerģiju ar Eiropas politikas programmu šajās jomās. 4. Secinājumi Programma “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam radīja lielu interesi pilsoņu vidū, ko skaidri apliecina pieteikumu skaita stabilais pieaugums. Pilsoņi vēlas piedalīties diskusijās un paust viedokli par ES politiku, kas ietekmē viņu ikdienas dzīvi. Ņemot vērā to, ka Eiropas pilsonība ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un aizsardzībā, Eiropas Komisija izmantoja PEP, lai sniegtu pilsoņiem šo iespēju un kopumā veicinātu to iesaistīšanos Eiropas projektā. Šīs pieejas pamatā bija ideja, ka dalība palīdz stiprināt izpratni par ES jautājumiem, veidojot savstarpēju sapratni un piederību Eiropai, un tādējādi sekmē Eiropas integrācijas ilgtermiņa procesa konsolidāciju. Lai arī PEP ilgtermiņa ietekmi ir grūti novērtēt, programma efektīvi veicināja pilsonisko līdzdalību un demokrātisko iesaistīšanos, kā arī aptvēra lielu skaitu pilsoņu, kas citādi nebūtu iesaistījušies Eiropas projektā. PEP kā vienīgā ES programma, kura ir tieši vērsta uz pilsoņiem, nodrošināja unikālu forumu vienkāršo ES iedzīvotāju iesaistīšanai, izmantojot augšupēju pieeju. Programmas pēdējos trijos darbības gados tās ietekmi ievērojami palielināja tas, ka projektiem bija augstāka kvalitāte un lielāks apjoms, ciešāka saikne ar galvenajiem tematiem saistībā ar pilsonību un pilsonisko līdzdalību, kā arī daudzu tādu dalībnieku iesaistīšana, kuri programmā piedalījās pirmo reizi. Turpmāk, ņemot vērā budžeta prasības, programmu turpinās attīstīt tā, lai maksimāli palielinātu tās ietekmi un izmantotu tās finansējumu, stratēģiski pievēršoties pasākumiem, kuri ir tieši vērsti uz pilsoņiem. Nākamās programmas “Eiropa pilsoņiem” 2014.–2020. gadam starpposma izvērtējumu, ko paredzēts veikt 2017. gada decembrī, izmantos, lai pārbaudītu, cik lielā mērā ir ievēroti ex post izvērtējuma ieteikumi. PIELIKUMS 1. PIELIKUMS. Programma “Eiropa pilsoņiem”: labas prakses projektu piemēri Pilsētu sadraudzība un sadraudzības pilsētu tīkli Brīvprātīgais darbs Eiropai EUR-VOL Eiropas Brīvprātīgā darba gadā (2011. gadā) Trogira (Horvātija) uzņēma delegātus no septiņām Eiropas partnerpilsētām četras dienas ilgā pasākumā, kurš bija vērsts uz brīvprātīgā darba pasākumu vērtību, lai veidotu sabiedrības izpratni, sekmētu iesaistīšanos un sapratni par brīvprātīgā darba organizāciju ieguldījumu sabiedrībā. Šī konference nodrošināja jaunu sadarbības tīklu un kopīgu brīvprātīgā darba pasākumu izveidi vides, mākslas un valodu apguves jomā. Konferences beigās pilsētu pārstāvji parakstīja oficiālu sadarbības memorandu.