LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 6/6

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 6/06)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

TELEMEA DE IBĂNEŞTI

EK Nr.: RO-PDO-0005-01182 – 20.11.2013.

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums

Telemea de Ibăneşti

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Rumānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Telemea de Ibăneşti ir siers, kas iegūts, ar skābju palīdzību sarecinot vietējo govju pienu.

Produktu piedāvājot tirgū, tam jābūt ar šādām īpašībām: kvadrātveida siera stieņi sver 0,3–1,0 kg; taisnstūrveida siera stieņi sver 0,3–0,7 kg. Tam ir blīva, stingra masa ar viendabīgu, mīkstu un sviestainu konsistenci; masa ir viegli sadalāma, taču nav drupana. Visa siera masa ir vienmērīgi baltā krāsā vai bālgani iedzeltenā nokrāsā. Sieram piemīt patīkami saldskāba, iesāļa garša, kas pastiprinās nogatavināšanas procesā. Tam ir maiga un patīkama smarža, kas arī pastiprinās nogatavināšanas laikā, kad tajā izpaužas izteikts kalnu pļavu aromāts. Siera mitrums nepārsniedz 62 %, un tauku saturs sausnā ir mazāks par 38 %. Tā enerģētiskā vērtība ir 198 kcal uz 100 g produkta. Minimālais kalcija (Ca) un magnija (Mg) daudzums sierā Telemea de Ibăneşti ir attiecīgi 400 mg un 35 mg uz 100 gramiem produkta.

Šīs šķirnes sieru var ražot visu gadu.

Tirdzniecībā to piedāvā ar norādi “proaspătă” (svaigs) vai “maturată” (nogatavināts). Svaigo sieru Telemea de Ibăneşti ar norādi “Denumire de Origine Protejată” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) var patērēt uzturā jau tad, kad pagājušas 24 stundas pēc tā pagatavošanas. Nogatavinātā siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată minimālais nogatavināšanas periods ir 20 dienas pēc pagatavošanas.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată pagatavošanai izmantotā izejviela ir piens, kuru iegūst no veselīgām, ekstensīvās lopkopības apstākļos Gurghiu (Gurgiu) ielejā turētām govīm.

Piena sarecināšanai izmanto mikrobu izcelsmes recināšanas fermentu.

Siera sālīšanai izmanto sālījumu, kas iegūts no sālsūdens avota Orşova (Oršovā). Šis sālījums satur 184,4 mg kalcija un 94,6 mg magnija uz litru šķīduma, salīdzinājumā ar 88,2 mg kalcija un 32,4 mg magnija uz litru šķīduma sālījumā, kas pagatavots no dzeramā ūdens un sāls šķīduma, kurā sāls koncentrācija ir 21–23 %.

Sālījums palielina sierā osmotisko spiedienu, palēnina vai apstādina nevēlamu mikroorganismu aktivitāti un savas bakteriostatiskās iedarbības dēļ regulē siera mikrofloru. Tādējādi tiek arī nodrošināta siera ilgstoša uzglabāšana.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Slaucamās govis, no kurām iegūst siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată izejvielu, saņem šķiedrvielu barību vienīgi no Gurgiu ielejas noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

Pavasarī un vasarā govis pārtiek no zaļās masas āra ganībās vai, izņēmuma gadījumos, kūtīs, savukārt rudenī un ziemā tās barībā saņem noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā novāktu zālaugu sienu.

Barības koncentrāti šo slaucamo govju barībā netiek iekļauti. Dzīvniekus tur ganībās vismaz sešus mēnešus gadā.

Piena kvalitāti nosaka gan slaucamo govju ekstensīvā audzēšana, gan arī Gurgiu ielejā pieejamās barības kvalitāte. Ganības un zālāji tiek uzturēti tikai dabiskā veidā un tiek mēsloti vienīgi ar kūtsmēsliem.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Slaucamo govju audzēšana, piena savākšana un sālījuma pagatavošana, pārstrāde, sālīšana un nogatavināšana noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată stieņus uzreiz pēc sālīšanas iepako vakuumiesaiņojuma maisos. Siera gabalus uzreiz pēc sālīšanas var iepakot arī tvertnēs, kurās siers ir iemērkts sālījumā. Tādējādi tiek nodrošināts, ka siers saglabā tā vienlīdz saldeno un iesāļo garšu un konsistenci, kā arī tas tiek pasargāts no sažūšanas un sadrupšanas.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Sieru Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată tirdzniecībā piedāvā paralēlskaldņa vai kuba formas gabalos, kuriem pievienots produkta marķējums ar norādi Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ražošanas apgabals aptver administratīvo apgabalu, kurā ir trīs komūnas: Gurghiu (Gurgiu), Hodac (Hodaka) un Ibăneşti (Ibenešti), kas atrodas Mureş (Murešas) žudecā. Šo komūnu teritorijas ir Gurgiu ielejas daļa.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā tiek ražots siers Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată, daļēji sakrīt ar Gurgiu upes ieleju. Šim apgabalam raksturīga specifiska flora, kas ir piemērota lopkopībai, it īpaši slaucamo govju audzēšanai; sālsūdens avoti, kurus vietējie izmanto piena produktu, gaļas un dārzeņu konservēšanai; un, kas nav mazsvarīgi, – cilvēki, kuri piekopj senās kulinārijas un amatniecības tradīcijas.

Gurgiu ielejas augstienēs valda mērens, mitrs un vēss kalnu klimats, bet plakankalnēs – mērens kontinentālais klimats. Šā klimata ietekmē ir izveidojusies apgabala bagātīgā un daudzveidīgā augu valsts.

Gurgiu ielejas floras bagātība (1 194 sugas) un samērā lielais endēmisko, apdraudēto, izzūdošo un reto sugu skaits liecina par piesārņojuma avotu neesamību šajā apgabalā.

Gurgiu ielejas daudzveidīgais reljefs sniedz priekšrocības piensaimniekiem un Telemea siera ražotājiem. Minētie apgabali sniedz zaļo masu, kas nepieciešama slaucamo govju barošanai vasarā, un sienu, ko tām izēdina ziemā.

Sânioara, Osoiul un Orungii kalni Gurgiu ielejas ziemeļos un Isticeu un Măgura kalni Oršovas ielejā ir Subkarpatu masīva lēzenās antiklināles, kuras veido miocēna nogulumieži ar sāls iegulām.

Romiešu okupācijas laikā tika ierīkotas un darbinātas vairākas sāls raktuves. Pēc kādas raktuves iegruvuma izveidojās sālsezers, kas pazīstams ar nosaukumu Jabeniţa.

Gruntsūdens šajā apvidū nav dzerams, jo tajā ievērojami pārsniegta pieļaujamā sāls koncentrācija (Cl– anjoni sasniedz 665,23 mg/l, bet Na+ un K+ katjonu ir 420,5 mg/l).

Slaucamajām govīm neizēdina koncentrēto lopbarību, jo tā paaugstinātu piena skābuma pakāpi. Tādējādi tiek nodrošināta tīra un garšīga piena ieguve, kurā izpaužas Gurgiu ielejas augu raksturīgā smarža un aromāts.

Tā kā siers Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată ir iemantojis slavu savas īpatnējās garšas un ilgās uzglabājamības dēļ, vietējā metode tā pagatavošanai ir pārmantota no paaudzes paaudzē.

5.2. Produkta specifika

Ar nosaukumu Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată apzīmē mīkstas vai puscietas konsistences sieru ar patīkamu, iesāļu garšu, kas pagatavots no Gurgiu ielejas slaucamo govju fermās iegūta piena.

Siera konsistence un augstais kalcija un magnija saturs veidojas, to sālot un konservējot sālījumā, kas iegūts no sālsavota ūdens Oršovā. Līdz ar to šis siers ievērojami atšķiras no produkta, kas izturēts dzeramā ūdens un sāls šķīdumā.

Testa ziņojumi par minerālvielām sierā Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată, kas izturēts no Oršovas sālsavota ūdens iegūtā sālījumā, un produktā, kas izturēts no dzeramā ūdens un sāls (NaCl) pagatavotā sālījumā, liecina, ka kalcija (Ca) īpatsvars pirmajā produktā sasniedz 540 mg uz 100 gramiem produkta, savukārt otrajā – 380 mg uz 100 gramiem produkta. Magnijs (Mg) ir attiecīgi 50 mg un 32 mg uz 100 gramiem produkta. Šie rādītāji izskaidro Telemea de Ibăneşti īpašo raksturu salīdzinājumā ar produktu, kas izturēts no dzeramā ūdens un sāls pagatavotā sālījumā.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saikne starp produktu un ražošanas apgabalu jo īpaši pamatojas uz senām pienkopības un siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată sālīšanas tradīcijām, kas ir sevišķi raksturīgas Gurgiu ielejai.

Govju bagātīgais un daudzveidīgais uzturs veido piena specifiskās organoleptiskās īpašības, kas piešķir sieram tā unikālo garšu, smaržu un aromātu, ar ko tas atšķiras no citiem šāda veida produktiem.

Šim apgabalam tipiskā unikālā produkta pamatā ir vietējo iedzīvotāju lietpratība un pieredze apvienojumā ar vietējām īpašajām sālīšanas metodēm, kurās tiek izmantots ūdens no sālsavota Oršovā.

Siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată pagatavošanas procesā joprojām tiek praktizētas senlaicīgas metodes, tostarp straujā, nepilnu stundu ilgā recināšana ar fermentiem un recekļa sagraizīšana smalkos graudos. Viens no vēsturiskajiem rīkiem, kuri aizvien vēl tiek lietoti siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată pagatavošanai, ir siera recekļa sagraizīšanas rīks, kas tautā pazīstams ar nosaukumu “harfă” (“arfa”), un vēl dažādi maisīšanas rīki, piemēram, “dogul de lemn” (“koka dēlītis”) – amatniecības rīks, kas ir īpaši izgatavots no koka un tiek izmantots recekļa maisīšanai, lai nepieļautu tā pielipšanu pie trauka malām.

Slapjās sālīšanas process nodrošina pastāvīgu līdzsvaru starp sālījuma un siera šķīstošajām sastāvdaļām, kā arī Na, Ca un Mg jonu apmaiņu ar sierā esošajiem joniem. Sālījumā izdalās šķīstošais slāpeklis, tauki, laktoze un minerālsāļi, daļēji šķīdinot siera proteīna masu un izmainot siera proteīnu struktūru, šķīstamību un konformāciju. Vienlaikus siers uzņem nātrija, kalcija un magnija jonus.

Sāls absorbciju sālīšanas procesā dažkārt pavada ūdens apjoma palielināšanās siera un sālījuma saskares vietā, it īpaši vieglajos sālījumos, kuros trūkst kalcija un magnija un kuri izraisa tādus defektus radošus procesus kā garozas mīkstināšanos vai masas uzpūšanos gāzu izdalīšanās dēļ. Tā nenotiek, ja izmanto sālījumu, kas iegūts no Oršovas sālsavota ūdens, jo tajā ir liels kalcija un magnija īpatsvars.

Vēl viena priekšrocība, ko sniedz Oršovas sālsavota ūdens izmantošana, – siers sažūst lēnāk, turklāt sāls īpatsvaru tajā iespējams mainīt, mērķtiecīgi pievienojot mazāku sāls daudzumu.

Sālsūdens avoti Oršovas apgabalā ir dabisks resurss, no kura iegūst sālījumu siera Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată sālīšanai un konservēšanai. Šo sālsavotu ūdenī ir augstāks kalcija un magnija īpatsvars.

Kopš neatminamiem laikiem slaucamo govju audzēšana tradicionāli ir bijusi ģimeņu saimniecību rūpals, kurām piena pārstrāde bija nozīmīgs ienākumu avots. Ievērojams daudzums vēsturisku liecību, dažas pat no 17. gadsimta, pierāda, ka Telemea de Ibăneşti – Denumire de Origine Protejată ir šā apgabala kulinārās tradīcijas sastāvdaļa.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

(http://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/produse-traditionale/caiet-de-sarcini-telemea-ibanesti.pdf)

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.