KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par brīvprātīgo ekodizaina shēmu attēlu veidošanas iekārtām /* SWD/2013/014 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par brīvprātīgo ekodizaina shēmu attēlu veidošanas iekārtām Šis darba dokuments ir paredzēts Eiropas Komisijas dienestu lietošanai un tikai informatīviem nolūkiem. Tajā nav atspoguļota Komisijas oficiālā nostāja, kā arī nav izteiktas prognozes par šādu nostāju. Vadošais ĢD: ENER Saistītais ĢD: ENTR Citi iesaistītie dienesti: SG, LS, CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD Kopsavilkums Attēlu veidošanas iekārtas ir ar energopatēriņu saistīti ražojumi, uz kuriem attiecas Ekodizaina direktīva 2009/125/EK. Ekodizaina direktīvā ir paredzēts regulējums ekodizaina prasību noteikšanai attiecībā uz ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu. Ražojumu ekodizaina prasības ir svarīgs instruments, ar kura palīdzību var sasniegt politikas mērķus saskaņā ar pamatiniciatīvu „Resursu ziņā efektīva Eiropa”[1], stratēģijas dokumentu „Enerģētika 2020”[2] un Komisijas 2011. gada energoefektivitātes plānu[3]. Šajā dokumentā un ietekmes novērtējumā ir analizēts, vai vajadzētu pieņemt ekodizaina prasības attēlu veidošanas iekārtām saskaņā ar Ekodizaina direktīvu, lai samazinātu attēlu veidošanas iekārtu ietekmi uz vidi un it sevišķi to energopatēriņu. 1. Problēmas raksturojums Salīdzinājumā ar lielāko daļu pārējo ražojumu, kuriem tiek apsvērta pasākumu piemērošana, saistībā ar attēlu veidošanas iekārtām nepastāv nekādas lielas ekodizaina problēmas, jo strauji attīstās energoefektivitātes uzlabojumi un papīra ietaupījumi, pateicoties abpusējai drukai, ko veicina brīvprātīgi politikas instrumenti. Viss tehnisko ietaupījumu potenciāls netiek pilnībā izmantots galvenokārt nozares dinamikas dēļ, kura ir sasniegusi efektivitātes uzlabojumu rādītāju vairāk nekā 6 % apmērā gadā un energopatēriņa ietaupījumus 87 % apmērā pēdējo 15 gadu laikā. Bažas tiek paustas par to, ka nav nekādas garantijas, ka pašreizējā pozitīvā energoefektivitātes uzlabojumu tendence turpināsies, un par to, ka pašreizējie horizontālie tiesību akti attiecas tikai uz atsevišķiem vides aspektiem. 2. Mērķi Priekšizpētē[4] un 2012. gada pētījumā[5] atklāja, ka ir iespējams rentabli samazināt attēlu veidošanas iekārtu energopatēriņu, arī papīra patēriņu, un ka pašlaik netiek izmantots viss šis potenciāls. Tādēļ mērķis ir izstrādāt ekodizaina pasākumu, ietverot pašregulāciju, lai veicinātu pašreizējo politikas mērķu sasniegšanu, t. i., energopatēriņa ietaupījumus 20 % apmērā un siltumnīcefekta gāzu samazinājumu 20 % apmērā laikposmā no 1990. līdz 2020. gadam, kā arī (ar energopatēriņu nesaistītu) materiālu resursu efektivitātes sekmēšanu, piemēram, samazinot materiālu daudzumu (piemēram, papīra), veicot pārstrādi (piemēram, lielāku plastmasas daļu, elektronikas un metālu pārstrādi) un izmantojot atkārtoti (piemēram, tonera kasetnes). Minētajā 2012. gada pētījumā norādīja, ka, neraugoties uz jau sasniegtajiem būtiskajiem ietaupījumiem, 2020. gada mērķa līmeņi joprojām varētu būt vērienīgi, proti, energopatēriņa ietaupījumi 60 % apmērā un tipisku biroja iekārtu abpusējās drukas rādītāji 90 % apmērā laikposmā no 2012. līdz 2020. gadam. Saskaņā ar Ekodizaina direktīvas 18. un 19. apsvērumu un 15. panta 6. punktu kā izraudzītais variants, kas būtu jāaplūko, ir ierosināta pašregulācija. 3. Ekodizaina pasākumu kritēriji Ierosinātā pasākuma un tā ietekmes novērtējuma izstrādes pieeju veidoja četri posmi. 1. posms. Juridiskais pamats — atbilstība Ekodizaina direktīvas 15. pantam Saskaņā ar Ekodizaina direktīvas 15. panta 4.a punktu un I un II pielikumu Komisija ir veikusi tehnisko, vides un ekonomisko priekšizpēti, lai novērtētu kritērijus attēlu veidošanas iekārtu ekodizaina īstenošanas pasākumiem[6]. Izpēte parādīja, ka ir atbilstība šiem kritērijiem, jo 1) attēlu veidošanas iekārtas ES tirgū tiek laistas lielos daudzumos, 2) attēlu veidošanas iekārtu aprites cikla energopatēriņa ietekme uz vidi ir būtiska, 3) pašreiz tirgū esošās attēlu veidošanas iekārtas rada būtiski atšķirīgu ietekmi uz vidi. Ir iespējami rentabli tehniskie risinājumi, kas varētu nodrošināt ievērojamus uzlabojumus. 1. tabula. Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punkta kritēriju piemērošana attēlu veidošanas iekārtām 15. panta 2.a punkts || Gada pārdošanas apjoms ES (vienības) || 2010. g. 31 miljons 2020. g. 37 miljoni 2030. g. 41 miljons 15. panta 2.b punkts || Ietekme uz vidi: attēlu veidošanas iekārtu tiešais elektroenerģijas patēriņš TWh un Mt CO2 ekvivalentos gadā [1] || tiešais (elektroenerģija) 2010. g. 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020. g. 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) || || 2030. g. 10,4 TWh (3,6 Mt CO2) || Ietekme uz vidi: attēlu veidošanas iekārtu netiešais energopatēriņš papīra ražošanai, TWh elektroenerģijas ekvivalentos un Mt CO2 ekvivalentos gadā [2] || netiešais (papīrs) 2010. g. 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020. g. 42,8 TWh (6,4 Mt CO2) 2030. g. 47,0 TWh (7,0 Mt CO2) 15. panta 2.c punkts || Uzlabojumu potenciāls salīdzinājumā ar ierasto darbību tajā pašā gadā (piemērojot esošo rentablo tehnoloģiju, brīvprātīgs apakšvariants), ko izsaka iepriekš minētajās vienībās || tiešais energopatēriņš (efektivitātes uzlabojums) 2020. g. 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030. g. 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) netiešais energopatēriņš (abpusējā druka un N-drukāšana) 2020. g. 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030. g. 7,8 TWh (1,1 Mt CO2) [1] Konvertēšanā no TWh elektroenerģijas uz Mt CO2 ekvivalentu ņem vērā elektrostaciju CO2 emisijas uzlabojumus laikposmā no 2010. līdz 2030. gadam (avots: MEErP 2011). [2] Biroja papīra ražošana: primārā enerģija — 40 MJ/kg papīra — tiek konvertēta uz elektrības ekvivalentu, izmantojot primārās enerģijas faktoru 2,5 (40 MJ primārā enerģija = 16 MJ elektroenerģija = 4,44 kWh elektroenerģija); siltumnīcefekta gāzu emisijas — 0,6 kg/kg papīra (avots: MEErP 2011). Papīra patēriņš ir aprēķināts saskaņā ar programmas ENERGY STAR darbības cikliem. Kritērijiem pilnībā atbilst melnbalto vai krāsaino attēlu veidošanas iekārtas ar tintes strūklas (IJ), elektriskās fotodrukas (EP/lāzerprinteri) un cietās tintes (SI, ietverts EP kategorijā) novilkumu izgatavošanas tehnoloģijām. EP iekārtas ietver kopētājus, printerus, daudzfunkciju ierīces (MFD) un faksa aparātus, savukārt IJ iekārtas iedala daudzfunkciju un vienfunkcijas ierīcēs. Tādas mantotās novilkumu izgatavošanas tehnoloģijas kā termiskā pārnese (TT), tiešā termiskā pārnese (DT) un krāsvielas sublimācija (DS) netiek ietvertas, jo tās pārdod nelielā skaitā un galvenokārt izmanto īpašām vajadzībām, piemēram, čeku, marķējumu un tekstilmateriālu drukāšanai. To pašu iemeslu dēļ netiek ietverti lielizmēra printeri, ko izmanto, piemēram, tehniskajiem rasējumiem. Visbeidzot, ātrgaitas printeri, kas paredzēti, piemēram, profesionālām spiestuvēm, netiek ietverti, jo izmaksu apsvērumi šajā tirgus segmentā mudina pircējus iegādāties tikai energoefektīvākos modeļus. 2. posms. Esošās iniciatīvas un tirgus spēku spēja risināt šo jautājumu Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. un 4.c punktā ir prasīts ņemt vērā attiecīgos ES un valstu vides tiesību aktus. Attēlu veidošanas iekārtām nav piemēroti nekādi īpaši obligātie pasākumi, bet konkrēti aspekti ir aplūkoti horizontālajos tiesību aktos par elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā[7], ķīmiskajām vielām[8] un atkritumiem[9]. Attēlu veidošanas iekārtu energopatēriņš juridisko personu nozarē ietilpst enerģijas uzskaitē saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvu[10] un gaidāmo Energoefektivitātes direktīvu[11]. Tas ir arī netieši ietverts oglekļa uzskaitē saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. Attēlu veidošanas iekārtu energoefektivitāte un ietekmes uz vidi pamataspekti galvenokārt tiek risināti brīvprātīgajā ES programmā ENERGY STAR, ko izstrādāja saskaņā ar ES un ASV nolīgumiem, kuri tikuši noslēgti kopš 2001. gada. Ir plānots sniegt papildu atbalstu 2012. gadā ar zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) kritēriju un ES ekomarķējuma starpniecību, kuros lielā mērā izmanto ENERGY STAR prasības un formātus. Kopš 2008. gada ES iestāžu un dalībvalstu centrālo valdību rīkotos iekārtu iepirkumos ir noteikta obligāta atbilstība programmas ENERGY STAR kritērijiem, kurus atjaunina reizi trijos līdz četros gados[12]. Attēlu veidošanas iekārtu nozares reakcija uz šiem pasākumiem ir bijusi pozitīva, proti, novērots augsts līdzdalības līmenis (>90 % tirgus pārklājuma), liela daļa atbilstīgu ražojumu (>90 % modeļu saskaņā ar pašreizējām prasībām) un pašdeklarācija ar apmierinošu uzticamības līmeni[13]. Esošie tirgus un/vai regulatīvie trūkumi attiecībā uz attēlu veidošanas iekārtām galvenokārt saistīti ar mazas ietilpības iekārtām patēriņa tirgū un (mazākā mērā) profesionālo biroja iekārtu tirgū, kā norādīts priekšizpētē. Šos trūkumus var izraisīt tas, ka pašreizējās elektroenerģijas cenas neatspoguļo sabiedrības vides izmaksas un tādējādi tām ir nepietiekama nozīme lēmumos par pirkumiem (negatīvas papildu sekas). Turklāt lielākā daļa patērētāju savu izvēli par iekārtu izdara, pamatojoties uz pirkuma cenu un tādiem citiem faktoriem kā pieejamība, apkalpošana un „uzticami” zīmolu nosaukumi, nevis energoizmaksām, jo trūkst atbilstīgas informācijas (asimetriska informācija). Šajā saistībā būtiski ir tas, ka ENERGY STAR logo ir plaša atpazīstamība biroja iekārtu nozarē, bet tā ir daudz mazāka privāto patērētāju vidū. Visbeidzot, tirgus trūkumi rodas gadījumos, kad ieguldījumu izmaksas un darbības izmaksas sedz dažādas puses, piemēram, uzņēmuma iepirkumu nodaļai var būt atšķirīga finanšu perspektīva nekā uzņēmējdarbības nodaļai, kas iekārtas reāli izmanto un sedz to darbības izmaksas (dalīti stimuli). 3. posms. Politikas mērķi un vērienīguma pakāpes Vispārējais mērķis ir risināt tirgus trūkumus un ārējas ietekmes sekas, īstenojot atbilstīgus ekodizaina pasākumus. Detalizētai ietekmes analīzei apsvēra šādus variantus: nekāda ES rīcība (ierastās darbības scenārijs), pašregulācija (brīvprātīgs variants) un ekodizaina prasības (ekodizaina variants). Nozare ir paudusi lielāku atbalstu brīvprātīgam nolīgumam (pašregulācija) salīdzinājumā ar regulatīvu pasākumu. Ekodizaina direktīvas II pielikumā ir noteikts, ka energopatēriņa prasības būtu parasti jānosaka tādā līmenī, kas pēc iespējas samazinātu aprites cikla izmaksas (ja vien citi faktori to pārāk neierobežo). Analīzes sākumpunkts bija priekšizpēte, kas bija pamatā ierastās darbības scenārijam. Priekšizpētē sniegtos pārdošanas datus izmanto krājumu modelī, lai aprēķinātu visu variantu krājumus, elektroenerģijas patēriņu un papīra patēriņu. Papildu analīzi veica modeļiem, kas reģistrēti ES programmas ENERGY STAR datubāzē www.eu-energystar.org. Tajā noteica elektroenerģijas patēriņu un abpusējās drukas raksturlielumus visiem attēlu veidošanas iekārtu modeļiem, kas laisti ES tirgū un kas ES programmas ENERGY STAR datubāzē tika reģistrēti 2012. gadā, kā arī iepriekšējos atsauces gados, sākot no 2009. gada. Šis novērtējums ne tikai parādīja to modeļu skaitu, kas atbilst ENERGY STAR prasību 1.0. redakcijai, 1.1. redakcijai (uz kuru pamatojas pašreizējais brīvprātīgais nolīgums) un 2.0. redakcijas projektam (kas stāsies spēkā 2013. gadā un kas būs pamatā nākamā brīvprātīgā nolīguma redakcijai), bet arī atklāja šo modeļu būtiski labākus rādītājus attiecībā uz ENERGY STAR obligātajām prasībām. Šā novērtējuma rezultāti ir parādīti attiecībā uz brīvprātīgo variantu. Šā varianta kontekstā tika uzskatīts, ka brīvprātīgs nolīgums nodrošinātu, ka uzlabojumi tiek īstenoti tādā pakāpē, kas pārsniegtu ENERGY STAR prasības (tāpat kā iepriekšējos gados). Saskaņā ar ekodizaina variantu ir noteiktas obligātās efektivitātes prasības tirgū laistām attēlu veidošanas iekārtām. Regulas, kas pēc savas definīcijas paredz 100 % atbilstību, trūkums salīdzinājumā ar efektīvu brīvprātīgu nolīgumu, kura mērķis ir 90 % atbilstība, ir elastības nepietiekamība, tādēļ tās vērienīgums parasti ir mazāks. Sākotnēji tas varētu likties pretrunīgi, bet faktiski saskaņā ar Ekodizaina direktīvas 15. panta 5. punktu („nekādas negatīvas ietekmes” uz funkcionalitāti un nozares konkurētspēju) regulā paredzēto prasību vērienīgumu galvenokārt nosaka vājākā tirgus daļa, proti, 10 %, ko veido īpaši ražojumi vai ražojumi, kurus izgatavojuši finansiāli vājāki uzņēmumi. Savukārt brīvprātīga nolīguma mērķu vērienīgumā uzmanību var koncentrēt uz 90 % „parasto” ražojumu, ko izgatavojuši inovatīvi, finansiāli stabili ražotāji. Ekodizaina variantā to ņem vērā, proti, pirmo līmeni noteica 2014. gadam, pieņemot efektivitātes mērķi 40 % apmērā zem ierastās rīcības līmeņa, savukārt otro līmeni noteica 2016. gadam, pieņemot mērķi 60 % apmērā zem ierastās rīcības līmeņa. Attiecībā uz abpusējo druku tika (optimistiski) pieņemts, ka pēc atbrīvojumu saraksta sagatavošanas varētu noteikt tāda paša līmeņa prasības, kādas ir noteiktas brīvprātīgajam variantam, t. i., tipiskiem biroja printeriem piemērotu abpusējās drukas rādītāju 75 % apmērā (2014. gadam) un 85 % apmērā (2016. gadam). 4. posms. Vides, ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējums Apakšvariantu analīzē tika konstatēti 2. tabulā norādītie ietaupījumi. Tabulā un datos turpmāk ir norādīts attēlu veidošanas iekārtu tiešais elektroenerģijas patēriņš, netiešais energopatēriņš (aprēķināts kā elektroenerģijas ekvivalents), kas vajadzīgs, lai ražotu papīru, un kopējais energopatēriņš (tiešais + netiešais) ierastās darbības scenārijā, kā arī pārējo divu variantu ietaupījumi salīdzinājumā ar ierastās darbības scenāriju. 2. tabula. Kopsavilkums par ietaupījumiem, ko nodrošina attēlu veidošanas iekārtas ES 27 dalībvalstīs saskaņā ar dažādiem variantiem salīdzinājumā ar ierastās darbības pamatscenāriju 2020. un 2030. gadā (monetārie ietaupījumi ir izteikti nemainīgā cenā 2010. gada euro valūtā) Kopējie ietaupījumi (tiešie un netiešie saistībā ar papīru, izņemot toneri) 2020. gadā Salīdzinājumā ar ierastās darbības pamatscenāriju || Ierastā darbība (līmeņi) || Brīvprātīgs nolīgums || Ekodizains || 2020. g. || 2030. g. || 2020. g. || 2030. g. || 2020. g. || 2030. g. Energopatēriņš (TWh) || || || || || || Tiešais || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31 Netiešais || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Kopējais || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15 || || || || || || CO2 emisijas (Mt) || || || || || || Tiešās || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15 Netiešās || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17 Kopējās || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32 || || || || || || Izmaksu ietaupījumi, izņemot toneri (miljardos euro)[14] || || || || || || Tiešie || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49 Netiešie || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Kopējie || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32 1. attēlā parādīts, ka elektroenerģijas patēriņš pieaugs, ja netiks īstenoti nekādi pasākumi. Divi minētie varianti, proti, brīvprātīgs nolīgums un ekodizaina prasības, būtiski samazinās elektroenerģijas patēriņa pieaugumu. 1. attēls. ES 27 dalībvalstu kopējais energopatēriņš TWh/gadā 4. Secinājumi Izraudzītais variants ir brīvprātīgs nolīgums. Tas palīdz atrisināt nepārtrauktības problēmu, kas saistīta ar pašreizējo pozitīvo tendenci energoefektivitātes un papīra ietaupījumu virzienā (abpusējā druka un N-drukāšana), kā arī risina citus resursu efektīvas izmantošanas jautājumus, piemēram, pārstrādi un atkārtotu izmantošanu. Šajā dinamiskajā ražojumu nozarē tas nodrošina ievērojami lielākus ietaupījumus nekā tā alternatīva — obligātas ekodizaina prasības, nodrošina elastību, ļauj ātrāk atjaunināt mērķa līmeņus un ir saistīts ar mazāku administratīvo slogu. Pretēji obligātajiem pasākumiem tas nerada negatīvas ietekmes risku uz pašreizējo sekmīgo politikas pasākumu, piemēram, ES programmas ENERGY STAR, efektivitāti Brīvprātīgā nolīguma variants paredz: · „20-20-20” mērķa (1990.–2020. gads) 25 TWh/gadā apmērā veicināšanu attiecībā uz tiešajiem elektroenerģijas ietaupījumiem, pateicoties efektivitātes uzlabojumiem, un elektroenerģijas ietaupījuma ekvivalentu aptuveni 4 TWh/gadā apmērā, pateicoties netiešajiem papīra resursu ietaupījumiem, kas kopā veido 29 TWh/gadā (atbilst 1,1 % no ES kopējā elektroenerģijas patēriņa 2007. gadā); · „20-20-20” mērķa (1990.–2020. gads) veicināšanu netiešo samazinājumu veidā 9,6 Mt CO2 ekvivalentu/gadā (elektroenerģija) apmērā un 0,6 Mt CO2 ekvivalentu/gadā (papīrs) apmērā attiecībā uz siltumnīcefekta gāzēm, kas kopā veido 10,2 Mt CO2/gadā (0,2 % no ES siltumnīcefekta gāzu emisijām); · ar enerģiju nesaistītu resursu efektivitātes veicināšanu vairāk nekā 1 miljona tonnu (1 Mt) apmērā, samazinot biroja papīra patēriņu laikposmā no 1990. līdz 2020. gadam, kā arī pārstrādes un atkārtotas izmantošanas veicināšanu; · ka ir jānodrošina atbilstība Ekodizaina direktīvas 2009/125/EK prasībām, it sevišķi 18. un 19. apsvēruma, kā arī 15. panta 6. punkta un VIII pielikuma prasībām; · ka prasības jau būs stājušās spēkā un izmaksās mazāk nekā regulā paredzētās; · ka ir saderība ar esošajiem politikas instrumentiem un ka tie tiek papildināti; · ka nav nekāda būtiska administratīvā sloga ražotājiem vai mazumtirgotājiem; · nelielu vai nekādu iegādes izmaksu pieaugumu, ko lielā mērā kompensētu ietaupījumi ražojuma izmantošanas laikposmā; · ka nav nekādas būtiskas ietekmes uz nozares konkurētspēju un uz nodarbinātību, it sevišķi MVU. [1] Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva „Resursu ziņā efektīva Eiropa”, EK, 26.1.2011., COM(2011) 21. [2] „Enerģētika 2020” — konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija, EK, 10.11.2010., COM(2010) 639 galīgā redakcija. [3] 2011. gada energoefektivitātes plāns, EK, 8.3.2011., COM(2011) 109 galīgā redakcija. [4] EuP priekšizpēte par attēlu veidošanas iekārtām, kuru apkopoja Fraunhofer IZM. [5] ES programmas ENERGY STAR datubāzes pētījums, ko 2012. gadā veica konsultanti (van Holsteijn en Kemna VHK) (2012. gada pētījums). [6] http://www.ecoimaging.org/. [7] Regula (EK) Nr. 1275/2008 attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā. [8] Direktīva 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (pārstrādāta versija). [9] Direktīva 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (pārstrādāta versija). [10] Direktīva 2010/31/EK par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija). [11] Priekšlikums direktīvai par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (COM(2011) 370, 22.06.2011.). [12] Skatiet 16. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (pārstrādāta versija), OV 13.2.2008., L39, 1.–7. lpp. [13] Komisijas paziņojums par programmas ENERGY STAR īstenošanu Eiropas Savienībā laikposmā no 2006. līdz 2010. gadam, COM(2011) 337 galīgā redakcija, Brisele, 9.6.2011. [14] Papīra izmaksu ietaupījumus aprēķina, reizinot ietaupīto lapu skaitu ar EUR 0,02 (1 lapas cena, aprēķināta arī 2. nodaļā). Elektroenerģijas rādītāji ir doti uz kWh primārās enerģijas. Attiecībā uz elektroenerģiju tiek izmantoti mājsaimniecību elektroenerģijas rādītāji 2010. gadā, izņemot nodokļus, t. i., EUR 0,18/kWh, pieņemot, ka elektroenerģijas cenas gada pieaugums ir 4 % (ilgtermiņa 2011.–2030. gada vidējais rādītājs).