Neraugoties uz to, ka konstruktīvās pārrunas ar Kanādu, tostarp augstākajā politiskajā līmenī, pēdējo mēnešu laikā ir kļuvušas intensīvākas, Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem ceļošanai uz Kanādu joprojām ir nepieciešamas vīzas. Komisija atzīmē Kanādas valdības apņēmību turpināt sadarboties ar ES, lai panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību visiem ES pilsoņiem. Tādēļ Komisija turpinās darbu pie tā, lai panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību, koordinējot darbību ar Bulgāriju un Rumāniju, lai paātrinātu rezultātu sasniegšanu. Komisija ar cerībām gaida ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmi 2016. gada 27. oktobrī kā iespēju pārliecināties, ka Bulgārijas un Rumānijas pilsoņu atbrīvošanā no vīzas prasības ir panākts faktisks progress.

Kā izklāstīts Aprīļa paziņojumā, kamēr nav panākts progress par pilnīgu vīzu savstarpējību, viens no elementiem pārrunās ar Kanādu ir bijusi iespēja noteikt pagaidu tehnisku risinājumu — pakāpenisku elektroniskās ceļošanas atļaujas (eTA) attiecināšanu uz Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem. ES mērķis joprojām ir pilnīga vīzu savstarpējība visiem Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem. Šajā nolūkā Komisija kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izskata visus risinājumus un iespējas. Šajā saistībā Kanādas 2016. gada 28. jūnija paziņojums par vīzas prasības atcelšanu Meksikas pilsoņiem no 2016. gada 1. decembra, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi un prasības, ir jautājums, kas vēl tiks apspriests ar Kanādas iestādēm.

Vienlaikus tehniskajā līmenī, lai veicinātu uzticību un ļautu Kanādas ekspertiem identificēt iespējamos riskus un norādīt risinājumus šo risku vai ar vīzas prasības atcelšanu saistīto bažu mazināšanai, Rumānijā no 9. līdz 15. jūnijam notika Kanādas ekspertu vizīte. Abas puses šo vizīti novērtēja pozitīvi. Līdzīgu ekspertu vizīti no 21. līdz 27. jūlijam Kanādas iestādes ir plānojušas veikt Bulgārijā.

Neilgi pēc Aprīļa paziņojuma pieņemšanas komisārs D. Avramopuls 15. aprīlī šo jautājumu apsprieda ar Iekšzemes drošības departamenta (DHS) sekretāru Džeju Džonsonu (J. Johnson). Vienlaikus ES delegācija Vašingtonā savos kontaktos ar ASV Kongresu regulāri uzsvēra nepieciešamību panākt pilnīgu savstarpību.

Vīzu savstarpējība tika detalizēti pārspriesta 2. jūnija ES un ASV augstāko ministru sanāksmē tieslietu un iekšlietu jautājumos. Kaut arī Amerikas Savienoto Valstu administrācijas pārstāvji paskaidroja, ka tā joprojām ir apņēmības pilna sadarboties ar ES un konkrētajām piecām dalībvalstīm, lai panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību, tā uzsvēra, ka Amerikas Savienoto Valstu Kongress nav mainījis savu nostāju un ka ir maz ticams, ka pirms gaidāmajām prezidenta un Kongresa vēlēšanām situācija attīstīsies tālāk. Tā arī norādīja, ka viens no iemesliem neattiecināt ASV vīzu režīma atcelšanas programmu uz piecām skartajām ES dalībvalstīm ir drošības apsvērumi.

Amerikas Savienotās Valstis atkārtoti brīdināja ES neveikt pasākumus, kam varētu būt plašāka nelabvēlīga ietekme par vīzu savstarpējību. Tā uzsvēra, ka vīzas prasības noteikšana Amerikas Savienoto Valstu pilsoņiem noteikti novestu pie tā, ka Kongress atjaunotu vīzas prasību visiem ES pilsoņiem. Runājot par Komisijas Aprīļa paziņojumā izteiktajiem priekšlikumiem (piemēram, Amerikas Savienoto Valstu ESTA attiecināšanu uz atsevišķām ceļotāju kategorijām), ASV puse atbildēja, ka pašreizējie tiesību akti nepieļauj šādus izņēmumus, kā arī noraidīja iespēju, ka tuvākajā laikā varētu tikt iesniegti šāda veida tiesību aktu priekšlikumi. Vienlaikus, apzinoties jautājuma jutīgumu, ASV norādīja uz atsevišķiem iespējamiem atvieglojumiem attiecībā uz vīzas pieteikumu iesniegšanas un vīzu izdošanas procedūru. Tie attiecas uz vīzas termiņa pagarinājumu un paredz noteiktus atvieglojumus vīzas pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, atbrīvošanu no pirkstu nospiedumu noņemšanas un intervijas). Tomēr šie elementi pastāv jau kādu laiku un nevar tikt uzskatīti par progresu attiecībā uz pilnīgas vīzu savstarpējības panākšanu.

ASV Kongresā kopš aprīļa nav vērojams progress attiecībā uz ES pilsoņiem aktuālajās ASV likumdošanas iniciatīvās, īpaši „Jobs Originating through Launching Travel Act of 2015” un „Equal Protection in Travel Act of 2016”.

Vīzu savstarpējība bija arī to jautājumu vidū, kas tika aktualizēti Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) vizītē Vašingtonā no 16. līdz 18. maijam.

Jānorāda, ka 7. jūnijā ASV Valdības kontroles iestāde publicēja ziņojumu, kurā uzsvērts, kā vīzu režīma atcelšanas programmas partnervalstis ar ASV apmainās ar informāciju par teroristu identitāti, sodāmību un nozaudētām un nozagtām pasēm. Ziņojumā minēts, ka Amerikas Savienotajām Valstīm no vīzu režīma atcelšanas programmas partnervalstīm izdevies iegūt ziņas par vairāk nekā 12 000 aizdomās turētu teroristu, tajā skaitā gandrīz 5000 personām, kuras ASV iestādes iepriekš nebija identificējušas. Komisija šo informācijas apmaiņu uzskata par ļoti nozīmīgu — tā apliecina, ka vīzu režīma atcelšanas programma ne tikai atvieglo dzīvi miljoniem likumīgu transatlantisko ceļotāju, bet sniedz svarīgas priekšrocības drošības jomā arī ASV. Ziņojumā arī minēts, ka iepriekšējā gada laikā informācijas apmaiņa ir strauji pieaugusi.

Komisija atzīmē, ka to uzsvēra arī Iekšzemes drošības sekretāra vietnieks A. Mayorkas un pretterorisma koordinatora pienākumu izpildītājs J. Siberell (Valsts departaments) ASV Senāta 26. maija Iekšzemes drošības komitejas sēdē, kurā tika atzīti arī ES nesenie panākumi drošības jomā, piemēram, ES pasažieru datu reģistra direktīva un Eiropas Terorisma apkarošanas centra izveide Eiropola paspārnē.

Neraugoties uz aktīvākiem politiskajiem un tehniskajiem kontaktiem, attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm nav novērojams tāds progress kā attiecībā uz Kanādu. Pēdējo trīs mēnešu laikā ASV nav rīkojusies, lai atceltu vīzas prasību Bulgārijas, Horvātijas, Kipras, Polijas un Rumānijas pilsoņiem, kuri ceļo uz ASV. Tādēļ Komisija turpinās darbu pie tā, lai panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību, koordinējot darbību ar piecām iesaistītajām dalībvalstīm, lai paātrinātu rezultātu sasniegšanu. Šajā saistībā Komisija izmantos visas iespējas, ieskaitot 18. jūlija ES Ārlietu padomes un ārlietu sekretāra Džona Kerija (J. Kerry) kopīgās brokastis un nākamo ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru un augstāko ierēdņu sanāksmi, ko paredzēts sarīkot līdz 2016. gada beigām, lai izvērtētu turpmāko rīcību un visus risinājumus vai nepieciešamās darbības šā mērķa sasniegšanai.

III. Atbildes nostājas uz Aprīļa paziņojumu

Aprīļa paziņojumā Komisija aicināja Eiropas Parlamentu un Padomi steidzami sākt diskusijas par pašreizējo savstarpības mehānismu un paust viedokli par piemērotāko virzības modeli, ņemot vērā Aprīļa paziņojumā sniegto izvērtējumu. Tā aicināja Eiropas Parlamentu un Padomi informēt Komisiju par to attiecīgajām nostājām ne vēlāk kā 2016. gada 12. jūlijā.

Eiropas Parlamenta plenārsēdēs nenotika diskusijas šādas nostājas formulēšanai. Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE) priekšsēdētājs 7. jūnijā nosūtīja Komisijai vēstuli, kurā lūdza Komisiju pēc iespējas ātrāk pieņemt Regulā paredzētos deleģētos aktus. LIBE priekšsēdētāja vēstulē bija izteikts viedoklis, ka Komisijai ir pienākums pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar Regulas 1. panta 4. punkta f) apakšpunktu, ar kuru uz laiku apturēta bezvīzu režīma piemērošana konkrēto trešo valstu pilsoņiem, ņemot vērā, ka Amerikas Savienotās Valstis un Kanāda 24 mēnešu laikā pēc tam, kad attiecīgās ES dalībvalstis paziņojušas par savstarpības neievērošanu, nav atcēlušas vīzas prasību. Vēstulē Komisija tiek lūgta ievērot šo juridisko saistību un pēc iespējas ātrāk pieņemt nepieciešamos deleģētos aktus, atgādinot, ka saskaņā ar LESD 265. pantu, ja Komisija nerīkojas, ES iestāde var vērsties Eiropas Savienības Tiesā.

Padome jautājumu neiekļāva Ministru padomes darba kārtībā, un ne prezidentūra, ne Padome pēc paziņojumā sniegtā izvērtējuma nepauda viedokli par pašreizējo savstarpības mehānismu.

Savu viedokli Komisijai un abām trešajām valstīm, sevišķi Kanādai augstākajā politiskajā līmenī, no dalībvalstīm visaktīvāk ir paudušas Bulgārija un Rumānija.

Citas ieinteresētās personas

Savu viedokli jautājumā ir paudušas arī vairākas ieinteresētās personas. Starptautiskā Gaisa transporta asociācija (IATA), kas apvieno aptuveni 260 aviosabiedrības, kuras kopā veido 83 % no pasaules gaisa satiksmes, norādīja uz ekonomiskajām sekām, kādas rastos, ieviešot jaunas prasības Kanādas un ASV ceļotājiem, kuri dodas uz ES. IATA atsaucās uz Eiropas Ceļojumu komisijas datiem, saskaņā ar kuriem ik gadu Eiropu apmeklē vairāk nekā 30 miljoni tūristu no Kanādas un ASV, kuri 2014. gadā tērēja vairāk nekā USD 54 miljardus. Turklāt 31 tūrisma nozares pārstāvis nosūtīja kopīgu vēstuli Eiropas Parlamenta LIBE komitejai, norādot, ka bezvīzu režīma apturēšana Kanādas un ASV pilsoņiem mainītu pozitīvās tendences attiecībā uz tūrisma plūsmu no ASV un Kanādas, atņemtu Eiropas ceļojumu un tūrisma nozarei nepieciešamos ienākumus un apdraudētu tūkstošiem darbvietu Eiropā.

IV. Secinājumi

Komisija atzinīgi vērtē to, ka ir panākta vīzu režīma pilnīga savstarpība ar Bruneju.

Attiecībā uz Kanādu Komisija atzīmē, ka Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem ceļošanai uz Kanādu joprojām ir nepieciešamas vīzas — par spīti pēdējo trīs mēnešu intensīvākajām konstruktīvajām pārrunām un sadarbībai ar Kanādas iestādēm, lai tuvotos pilnīgas vīzu savstarpējības panākšanai. Tādēļ Komisija turpinās darbu pie tā, lai panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību, koordinējot darbību ar Bulgāriju un Rumāniju, lai paātrinātu rezultātu sasniegšanu. Šajā saistībā 11. jūlija ministru sanāksmē Briselē Kanāda apņēmās rudens sākumā informēt par vīzas prasības atcelšanas izvērtējuma rezultātiem un vīzas prasības atcelšanas grafikiem, tajā skaitā par nepieciešamajiem sadarbības ar Bulgāriju un Rumāniju elementiem. Komisija ar cerībām gaida ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmi 2016. gada 27. un 28. oktobrī kā iespēju pārliecināties, ka ir panākts faktisks progress Bulgārijas un Rumānijas pilsoņu atbrīvošanā no vīzas prasības.

Attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm Komisija atzīmē, ka pēdējo trīs mēnešu laikā ASV nav rīkojusies, lai atceltu vīzas prasību Bulgārijas, Horvātijas, Kipras, Polijas un Rumānijas pilsoņiem, kuri ceļo uz ASV. Tādēļ Komisija, kā minēts iepriekš, izmantos visas iespējas turpināt darbu pie tā, lai panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību, koordinējot darbību ar piecām iesaistītajām dalībvalstīm, lai paātrinātu rezultātu sasniegšanu.

Komisija cieši sadarbosies gan ar Eiropas Parlamentu, gan Padomi, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības viedoklis šajā svarīgajā jautājumā ir vienots, un līdz gada beigām ziņos par panākto turpmāko progresu.