FINANŠU PĀRSKATI PAR 2008. GADA 31. DECEMBRĪ SLĒGTO GADU

SATURS

Ārējā revidenta ziņojums

Bilance

Pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu

Naudas plūsmas pārskats

Pašu kapitāla izmaiņu pārskats

Grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu piezīmes

Neatkarīgais ticamības ziņojums

Revīzijā piemēro procedūras, kas paredzētas, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par finanšu pārskatos norādītām summām un informāciju. Procedūru izvēle ir revidenta ziņā, tāpat kā riska novērtējums par to, vai finanšu pārskatos krāpšanas vai kļūdu rezultātā nav iekļauta būtiski nepatiesa informācija. Novērtējot risku, revidents ņem vērā revidējamajā vienībā pastāvošo iekšējo kontroli, kas attiecas uz finanšu pārskatu sagatavošanu un to patiesu izklāstu, lai izstrādātu apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par šīs iekšējās kontroles efektivitāti.

GRĀMATVEDĪBAS METODES UN FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪMES

1. Vispārīga informācija

Eiropas Revīzijas palātu (turpmāk tekstā – “Palāta”) izveidoja ar Briseles līgumu 1975. gada 22. jūlijā, bet 1977. gada oktobrī tā sāka darbu kā Kopienas ārējās revīzijas struktūra, kura atrodas Luksemburgā.

Eiropas Revīzijas palātas misija

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kas ar Līgumu izveidota ES finanšu revīzijas veikšanai. Būdama ES ārējās revīzijas iestāde, Palāta sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve.

Palāta veic revīzijas, kurās vērtē ES finanšu līdzekļu iekasēšanu un tēriņus. Tā pārbauda, vai finanšu darījumi ir pareizi iegrāmatoti un atspoguļoti, likumīgi un pareizi veikti un pārvaldīti tā, lai nodrošinātu ekonomiju, efektivitāti un produktivitāti. Par veikto revīziju rezultātiem Palāta ziņo skaidros, aktuālos un objektīvos ziņojumos un pārskatos. Tā sniedz arī atzinumus jautājumos par finanšu pārvaldību.

Palāta veicina pārskatatbildību un pārredzamību, palīdz Eiropas Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā. Palāta ir apņēmusies būt efektīva organizācija, kas viena no pirmajām ievieš jaunākos sasniegumus publiskā sektora revīzijā un pārvaldē.

Palātas finanšu gads ir no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2. Galvenās grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu sagatavošana

2.1. Pārskatu sagatavošanas pamats

Palātas pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā arī saskaņā ar Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz minētās finanšu regulas īstenošanas kārtību.

Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar Eiropas Kopienu grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS). Pēc apspriešanās ar pārējām iestādēm šos grāmatvedības noteikumus ir pieņēmis Komisijas galvenais grāmatvedis.

2.2. Ārvalstu valūtas atlikumu un darījumu vērtēšana

Monetārie posteņi, kas norādīti citās valūtās, ir konvertēti EUR pēc maiņas kursa, kurš bija spēkā pārskata sagatavošanas dienā. Nemonetārie posteņi, kuri uzskaitīti pēc sākotnējām izmaksām citā valūtā, kas nav EUR, pārskatos norādīti, izmantojot maiņas kursu, kurš bija spēkā iegādes dienā. Nemonetārie posteņi, kuri uzskaitīti pēc to patiesās vērtības citā valūtā, kas nav EUR, pārskatos norādīti, izmantojot maiņas kursu, kurš bija spēkā, kad noteica vērtības.

2.3. Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Materiālos un nemateriālos pamatlīdzekļus novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita nolietojumu/amortizāciju un vērtības samazinājumu. Posteņus, kuru vērtība ir mazāka par EUR 420, iegrāmato kā izdevumus to iegādes gadā. Aktīvus, kas piegādāti uzskaites gadā, bet līdz gada beigām nav apmaksāti, iegrāmato kā tādus, kas ir “veidošanas procesā”. Nolietojumu/amortizāciju aprēķina pēc lineārās metodes, sākot no iegādes mēneša un pamatojoties uz attiecīgajiem aktīviem lēsto lietderīgās lietošanas laiku. Nolietojuma/amortizācijas grafiks:

Nemateriālie pamatlīdzekļi (datorprogrammatūras licences) 4 gadi Ēkas 25 gadi Iekārtas, aprīkojums un darbarīki 4, 8 gadi Mēbeles un autoparks 4, 8, 10 gadi Datortehnika 4 gadi Nomāto ēku aprīkojums nomas termiņš Cits aprīkojums un ierīces 6 gadi

2.4. Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalsti veido Palātas locekļu pensiju tiesības nākotnē. Saskaņā ar 19. pantu Padomes 1977. gada 18. oktobra Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 par Revīzijas palātas locekļu atalgojumu (OV L 268, 20.10.1977., 1. lpp.) pensiju shēmā paredzētos pabalstu maksājumus iekļauj Kopienu budžetā, un dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu.

Dalībvalstu garantētās summas nosaka, no vienas puses, pamatojoties uz 12. grāmatvedības noteikumiem “Darbinieku pabalsti”, kas pieņemti ar Komisijas galvenā grāmatveža lēmumu atbilstoši 133. pantam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un, no otras puses, pamatojoties uz aktuāranalīzi, ko veic specializētā Eiropas Statistikas biroja Atalgojuma un individuālo tiesību biroja eksperti.

2.5. Uzkrājumi saistībām un maksājumiem

Uzkrājumi saistībām un maksājumiem paredzēti, lai segtu zaudējumus vai parādus, kuru raksturs ir skaidri definēts un kuri bilances slēgšanas dienā vai nu varētu rasties, vai ir skaidrs, ka radīsies, tomēr vēl nav zināma summa vai diena, kad tie radīsies.

3. Bilances piezīmes

3.1. Nemateriālie pamatlīdzekļi

Izmaiņas nemateriālajos pamatlīdzekļos 2008. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija Citas izmaiņas Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī Datorprogrammatūra 290 514 339 366 — — 629 880 – 212 088 417 792 Kopā 290 514 339 366 0 0 629 880 – 212 088 417 792

3.2. Materiālie pamatlīdzekļi

Izmaiņas materiālajos pamatlīdzekļos 2008. gadā bija šādas:

(EUR) Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija Pārvietojumi starp pozīcijām Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī Zeme 776 630 — — — 776 630 — 776 630 Ēkas 52 074 987 — — — 52 074 987 –24 039 665 28 035 322 Iekārtas, aprīkojums un darbarīki 1 256 222 3 815 –1 566 –1 126 868 131 603 – 101 469 30 134 Datortehnika 4 362 412 706 392 – 816 204 –65 458 4 187 142 –3 034 323 1 152 819 Mēbeles un autoparks 1 715 569 274 711 – 237 754 290 074 2 042 600 –1 318 473 724 127 Cits aprīkojums un ierīces 1 043 800 37 171 –83 856 902 252 1 899 367 –1 615 568 283 799 Aktīvi veidošanas procesā 90 048 4 077 754 –90 048 — 4 077 754 — 4 077 754 Kopā 61 319 668 5 099 843 –1 229 428 0 65 190 083 –30 109 498 35 080 585

Pārvietojumi no vienas pozīcijas uz citu pozīciju atspoguļo aktīvu pārklasifikāciju 2008. gada 1. janvārī no vienas aktīvu kategorijas uz citu aktīvu kategoriju.

“Aktīvi veidošanas procesā” parasti ir jau iegādāti aktīvi, par kuriem gada beigās vēl nav iesniegti faktūrrēķini. Kad tiek saņemts faktūrrēķins, attiecīgos aktīvus atspoguļo rubrikā “Pamatlīdzekļu iegāde” atbilstošajā aktīvu kategorijā, savukārt “Pamatlīdzekļu realizāciju” – kategorijā “Aktīvi veidošanas procesā”.

Aktīvi veidošanas procesā ietver arī liela mēroga būvprojektus, kuri vēl nav pabeigti gada beigās, kā tas 2008. gada 31. decembrī bija saistībā ar “K3” ēku (izpēte), veselības aizsardzības un drošības darbiem “K1” ēkā un jauno konferenču telpu.

3.3. Īstermiņa debitoru saistības

Īstermiņa debitoru parādi

(EUR) 2008. gada 31. decembrī 2007. gada 31. decembrī Īstermiņa debitoru parādi, kurus radījusi galvenokārt darbinieku valsts pensiju tiesību pārnešana 504 166 628 778 Nākamo periodu izdevumi par ēku nomu un IT līgumiem 614 114 560 782 Dažādi debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz algām un avansiem par komandējumiem 335 446 485 079 Citu EK struktūru (Publikāciju biroja) debitoru parādi 2 055 5 133 Kopā 1 455 781 1 679 772

3.4. Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti

(EUR) 2008. gada 31. decembrī 2007. gada 31. decembrī Avansu konts 1 000 1 000 Bankas norēķinu konts 1 487 625 2 011 791 Kopā 1 488 625 2 012 791

3.5. Darbinieku pabalsti

Nākotnē maksājamo pensiju saistības aprēķina bez nodokļiem, kurus atgūst par pensijas maksājumiem nākotnē. Nodokļa likme ir atjaunināta un balstās uz spēkā esošo vidējo nodokļa likmi pēdējos trijos gados.

Pensiju saistības un nodokļu likmes ietekme

(EUR) 2008. gada 31. decembrī 2007. gada 31. decembrī Summa (bruto) 63 730 921 50 871 762 Nodokļu likme (%) 17,57 % 17,70 % Nodokļi 11 197 523 9 004 302 Summa (neto) 52 533 398 41 867 460 Izmaiņas neto pensiju saistībās 2008. gadā 10 665 938

Saistības par darbinieku pabalstiem aprēķina, pamatojoties uz Palātas locekļu iegūtajām juridiskajām tiesībām atbilstoši dažādām tiesību aktos noteiktām tiesībām, piemēram, mūža pensijām un pārejas posma pabalstiem, kā arī pamatojoties uz piešķirtajām saņēmēja statusa kategorijām

2008. gadā par šo saistību aprēķināšanu pirmo reizi bija atbildīgs Eiropas Savienības Statistikas birojs. Aktuārās saistības aprēķināja saskaņā ar Eiropas Komisijas 12. grāmatvedības noteikumu “Darbinieku pabalsti”.

2008. gadā palielinājums 10,7 miljonu EUR apmērā (bez nodokļiem) galvenokārt radās tāpēc, ka:

— 2008. gadā pirmo reizi, veicot saistību aprēķinus, tajās iekļāva Palātas pašreizējo locekļu iegūtos pārejas posma pabalstus, un tas norāda uz uzskaites metodes izmaiņām, kuras veica, lai ievērotu 12. grāmatvedības noteikumu, un kuru rezultātā radās līdzekļu palielinājums 4,7 miljonu EUR apmērā,

— kārtējām izmaiņām tika pakļautas saistības darbinieku pabalstiem, piemēram, mainījās procentu likmes un paredzamais mūža ilgums, tika iekļauti jauni saņēmēji un pabalsti, tāpēc izveidojās palielinājums 4,5 miljonu EUR apmērā, un

— veica izmaiņas un labojumus darbinieku datubāzē (ģimenes stāvoklis u. c.).

Šīs informācijas izklāsts ir veikts, pamatojoties uz Eiropas Komisijas 12. grāmatvedības noteikumu “Darbinieku pabalsti”, jo Eiropas Savienības Statistikas birojs nesniedza vajadzīgos izvērstos aktuāru aprēķinus.

3.6. Ilgtermiņa saistības

Pēc “K9” ēkas nomas līguma izbeigšanas saskaņā ar līgumu ir jāmaksā EUR 175 000.

3.7. Uzkrājumi riskiem un maksājumiem

Agrāk to līdzekļu summu (bez nodokļiem), kas atbilst neizmantotajām atvaļinājuma dienām, kuras pienākas darbiniekiem, iekļāva pozīcijā “Uzkrājumi riskiem un maksājumiem”. Sākot ar 2008. gadu, līdzekļus par neizmantotajām atvaļinājuma dienām uzskata par atliktajiem maksājumiem, nevis uzkrājumiem. 2007. gada 31. decembrī slēgtajā bilancē EUR 1 927 531 bija uzrādīti “Uzkrājumos riskiem un maksājumiem”. Tagad šie līdzekļi ir pārklasificēti kā “Atliktie maksājumi” un uzrādīti kā “Parādi kreditoriem”.

Uzkrājumi riskam un maksājumiem 2007. gada 31. decembrī

(EUR) 2007. gada 31. decembrī Uzkrājumi riskam un maksājumiem bilancē 31.12.2007. 1 927 531 Uzkrājumu riskam un maksājumiem pārklasifikācija –1 927 531 Uzkrājumi riskam un maksājumiem bilancē 31.12.2007. pēc pārklasifikācijas 0





Parādi kreditoriem 2007. gada 31. decembrī

(EUR) 2007. gada 31. decembrī Parādi kreditoriem bilancē 31.12.2007. 6 314 949 Uzkrājumu riskam un maksājumiem pārklasifikācija 1 927 531 Parādi kreditoriem bilancē 31.12.2007. pēc pārklasifikācijas 8 242 480

3.8. Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(EUR) 2008. gada 31. decembrī 2007. gada 31. decembrī Atliktos maksājumus veido izdevumi, kuri jau radušies, bet par kuriem vēl nav saņemti faktūrrēķini. Šajā summā ietverti arī līdzekļi neizmantotajām atvaļinājuma dienām gan 2007., gan 2008. gadā (sk. 3.7. piezīmi) 6 672 098 7 177 873 Dažādi parādi darbiniekiem 427 175 522 592 Īstermiņa parādi piegādātājiem 540 605 484 724 Parādi konsolidētajām EK struktūrām (galvenokārt Eiropas Padomei un Parlamentam) 107 124 57 291 Kopā 7 747 002 8 242 480

4. Piezīmes pārskatam par saimnieciskās darbības rezultātu

4.1. “Līdzekļi, ko Komisija pārskaita citām iestādēm”: atbilst līdzekļiem, ko Palāta katru mēnesi prasa Komisijai sava bankas konta papildināšanai.

4.2. “Ieņēmumi no administratīvām darbībām”: šo pozīciju veido galvenokārt atskaitījumi no locekļu un darbinieku algām nodokļiem un sociālajām iemaksām.

4.3. “Citi darbības ieņēmumi”: tostarp ieņēmumi no Publikāciju biroja izdevumu pārdošanas.

4.4. “Personāla izdevumi”: Palātas locekļu un darbinieku algas veido 96 % no šīs summas. Pārējie līdzekļi ietver līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku algas.

4.5. Ar pamatlīdzekļiem saistītos izdevumus veido materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums/amortizācija.

4.6. Svarīgākie posteņi pozīcijā “Citi administratīvie izdevumi” ir:

— ēku noma un ar to saistītās izmaksas,

— IT un telekomunikācijas,

— komandējumu izdevumi,

— telpu uzkopšanas un apsardzes pakalpojumi.

4.7. Finanšu ieņēmumus veido bankas procenti par līdzekļu atlikumu Palātas norēķinu kontā.

4.8. Finanšu izdevumus veido bankas komisijas maksas, kas atskaitītas no Palātas norēķinu konta.

4.9. “Izmaiņas pensijas kapitālā”:

Izmaiņas pensiju kapitālā

(EUR) 2008 Pensijas maksājumi kārtējā gadā –2 097 537 Izmaiņas locekļu neto pensiju saistībās –10 665 938 Kopā –12 763 475

5. Ārpusbilances posteņi

5.1. Iespējamie aktīvi

Saskaņā ar līgumsaistībām pakalpojumu sniedzēji ir snieguši šādas bankas garantijas:

Saņemtās bankas garantijas

(EUR) 2008. gadā Ceļojumu aģentūra 50 000 Autoparka noma 75 000 Apdrošināšanas sabiedrība 1 361 Telekomunikācijas 20 000 Kopā 146 361

5.2. Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē

(EUR) 2008. gada 31. decembrī “K7” ēka 2 455 000 “K8” ēka 2 229 333 “K9” ēka 7 384 000 Briseles birojs 54 000 Foyer européen – Maison de l'Europe 50 565 Starpsumma 12 172 898 Automašīnu un kopēšanas iekārtu operatīvā noma 640 251 Citi (Cetrel u. c.) 89 698 Starpsumma 12 902 847 Saistības vēl neizlietotām apropriācijām. Budžeta saistību atlikums (“Restant à liquider”) pēc 2008. gada uzkrājumu atskaitīšanas 7 548 508 Kopā 20 451 355

5.3. Palātas ēku celtniecības projekti

Palāta uzsāka darbu centrālajā biroja ēkā (“K1” ēkā) 1988. gadā un 1990. gadā iegādājās šo ēku un tai piegulošo zemi savā īpašumā. 1999. gadā Palāta un Luksemburgas valsts noslēdza pamatnolīgumu, saskaņā ar kuru par EUR 1 Palātai piešķīra tiesības 49 gadus izmantot otru zemesgabalu (zemes nomas termiņš atjaunojams vēl vienu reizi), lai uzbūvētu centrālās biroja ēkas paplašinājumu (“K2” ēku).

Palāta ir nolēmusi būvēt vēl vienu paplašinājumu, proti, “K3” ēku, un saistībā ar dažādiem šā projekta sagatavošanas darbiem Luksemburgas valsts un Palāta 2008. gada 22. februārī noslēdza jaunu pamatnolīgumu.

Abus zemesgabalus iepriekš minētajiem ēku paplašinājumiem Luksemburgas valsts pārdeva Palātai par simbolisku cenu – EUR 1. Ja Palāta jebkad nolems nodot trešai personai, kas nav Kopienas iestāde vai struktūra, vienu vai otru paplašinājumu, tā atdos zemi Luksemburgas valsts īpašumā un saņems simbolisku samaksu EUR 1 apmērā, un Luksemburgas valsts varēs izmantot tiesības nopirkt šo ēku par neatkarīga eksperta noteikto cenu. Ja valsts nolems šo iespēju neizmantot, tā var piešķirt zemes lietošanas tiesības ēkas pircējiem.

2003. gada novembrī Palāta uzsāka darbu “K2” ēkā. Paredzēts, ka “K3” ēkas celtniecību uzsāks 2009. gada beigās.

5.4. Potenciālās saistības tiesvedības gadījumā

Nav.