LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.11.2010 
COM(2010) 642 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI, RE ĢIONU KOMITEJAI UN 
EIROPAS INVEST ĪCIJU BANKAI 
Secinājumi piektaj ā ziņojumā par ekonomikas, soci ālo un teritori ālo kohēziju — 
kohēzijas politikas n ākotne 
{SEC(2010)1348 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI, RE ĢIONU KOMITEJAI UN 
EIROPAS INVEST ĪCIJU BANKAI 
Secinājumi piektaj ā ziņojumā par ekonomikas, soci ālo un teritori ālo kohēziju — 
kohēzijas politikas n ākotne 
1. IEVADS  
Eiropai ir gr ūts uzdevums. Tai j ātiek ārā no dziļas krīzes un jāsamazina bezdarbs un 
nabadzība, pārejot uz ekonomiku ar zemu oglek ļa dioksīda emisiju l īmeni. Šādam vērienīgam 
uzdevumam nepieciešama ātra rīcība daudz ās jomās, tāpēc Eiropas Padome ir izveidojusi 
stratēģiju “Еiropa 2020”1. Lai to īstenotu, j ārīkojas Eiropas, valstu, re ģionālā un vietējā 
līmenī. Kohēzijas politikai j āturpina pild īt savu noz īmīgo uzdevumu šajos gr ūtajos laikos, lai 
veicinātu gudru, ilgtsp ējīgu un integr ējošu izaugsmi, atbalstot harmonisku Savien ības un tās 
reģionu attīstību un samazinot atš ķirības starp re ģioniem. 
Kohēzijas politika ir iev ērojami veicin ājusi izaugsmi un labkl ājību visā Savienībā, samazinot 
ekonomisk ās, sociālās un teritori ālās atšķirības. Piektaj ā ziņojumā par ekonomisko, soci ālo un 
teritoriālo kohēziju norādīts, ka politikas īstenošanas rezult ātā radītas jaunas darbavietas, 
palielināts cilvēkkapitāls, izveidota kritisk ā infrastrukt ūra un uzlabota vides aizsardz ība, īpaši 
mazāk attīstītajos reģionos. Bez koh ēzijas politikas atš ķirības neapšaub āmi būtu lielākas. 
Tomēr, saglabājoties krīzes sociālajai ietekmei, pras ības pēc inovācijām, ko rada jaunas 
globālās problēmas un vajadz ība lietder īgi izmantot katru euro no valsts izdevumiem, rada 
nepieciešam ību pēc vērienīgas politikas reformas. 
Kā norādīts ES budžeta p ārskatā2, īpaši jāpanāk progress š ādās galvenaj ās jomās: resursu 
koncentrēšana uz strat ēģijas “Еiropa 2020” uzdevumiem un m ērķiem; vajadz īgo reformu 
ieviešana politikas efektivit ātei dalībvalstīs; politikas efektivit ātes uzlabošana, liel āku 
uzmanību pievēršot rezult ātiem. Skaidri izteikta saikne starp koh ēzijas politiku un strat ēģiju 
„Еiropa 2020” dod liel āku iespēju turpināt palīdzēt nabadzīgākajiem ES re ģioniem, vienk āršot 
ES dažādo politikas jomu saska ņošanu un pieš ķirt kohēzijas politikai liel āko nozīmi visas ES 
izaugsmē, tostarp kvalit ātes izteiksm ē, risinot t ādas sociālās problēmas kā novecošana un 
klimata pārmaiņas. 
Ar šiem secin ājumiem Komisija atkl āj sabiedrisko apspriešanu par koh ēzijas politikas 
nākotni. Tā aptver virkni jaut ājumu par reformas galvenaj ām idejām. 
Turpmākajās sadaļās apskatīts, kā izveidot efekt īvāku politiku un  uzlabot t ās ietekmi, lai 
paaugstin ātu Eiropas pievienoto v ērtību (2. sada ļa), kā vēl vairāk stiprināt politikas p ārvaldību 
(3. sadaļa), kā pilnveidot un vienk āršot īstenošanas sist ēmu (4. sada ļa) un veidot politikas 
uzbūvi (5. sada ļa). 
                                                 
1 „Еiropa 2020. Strat ēģija gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020, 3.3.2010. 
2 „ЕS budžeta p ārskats”, COM(2010) 700, 19.10.2010. 
LV 3   LV 2. KOHĒZIJAS POLITIKAS EIROPAS PIEVIENOT ĀS VĒRTĪBAS PAAUGSTIN ĀŠANA  
Kohēzijas politikas pievienoto v ērtību vairākkārtīgi apsprieduši politikas veidot āji, akadēmiķi 
un citas ieinteres ētās personas. Daži apgalvo, ka koh ēzijas politika nav pietiekami saist īta ar 
ES priorit ātēm, ka tā nepietiekami sadala resursus politikas jom ās un tās ietekmi bieži ir gr ūti 
novērtēt. Lai arī ziņojumā apgalvots, ka koh ēzijas politika ir devusi ieguld ījumu reģionu 
ekonomiskaj ā un sociālajā attīstībā un cilvēku labklājībā, Komisija šo kritiku uztver nopietni. 
Tāpēc turpmākās kohēzijas politikas reformas, saglab ājot tās galveno m ērķi, viennoz īmīgi 
jābalsta uz rezult ātiem, un j āizvēlas tādas reformas, lai sasniegtu rezult ātus, samazinot 
birokrātiju un vienk āršojot politikas ikdienas p ārvaldību. 
2.1. Stratēģiskās plānošanas stiprin āšana 
Kohēzijas politika b ūtībā jau ir saska ņota ar Lisabonas strat ēģiju, īpaši attiec ībā uz finanšu 
resursu pieš ķiršanu. Tom ēr šī saskaņotība nav pietiekama, jo starp abiem strat ēģiskajiem 
procesiem past āv atšķirība pārvaldībā. Nākotnē jācenšas lab āk saskaņot kohēzijas politiku ar 
stratēģiju „Еiropa 2020”. Lai to īstenotu, pirmk ārt, nepieciešamas skaidras vadl īnijas Eiropas 
līmenī un stratēģiskāks apspriešanas process, un uzraudz ība. 
ES budžeta p ārskatā izteikta nepieciešam ība izveidot jaunu strat ēģisku kohēzijas politikas 
plānojumu, lai cieš āk integrētu ES politikas ar m ērķi īstenot strat ēģiju „Еiropa 2020” un 
integrētās pamatnost ādnes. Jaunais politikas pl ānojums ietver:  
– Komisijas  apstiprinātu kopēju stratēģiju, par ieguld ījumu priorit ātēm izvirzot strat ēģijas 
„Еiropa 2020” uzdevumus un m ērķus. Strat ēģija ietver Koh ēzijas fondu, Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu, Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Zivsaimniec ības fondu;  
– attīstības un ieguld ījumu partnerattiec ību līgumu , ar kuru, balstoties uz kop ējo 
stratēģiju, nosaka ieguld ījumu priorit ātes, valstu un ES resursu sadal īšanu galvenaj ām 
jomām un programm ām, apstiprin āto nosacījumu izpildi un sasniedzamos m ērķus. Šis 
līgums attiektos uz koh ēzijas politiku. Lai koordin ēti un integr ēti veicinātu ekonomikas, 
sociālo un teritori ālo kohēziju, varētu būt lietderīgi paplašin āt tā darbības jomu, attiecinot 
to uz citām politikas jom ām un citiem ES finans ējuma instrumentiem. Šis l īgums jāizveido 
dalībvalstu un Komisijas apspried ēs par attīstības stratēģiju, kas ietverta valstu reformu 
programm ās. Tajā tiek atrun āta arī koordinācija starp ES fondiem valstu l īmenī; un 
– darbības programmas , kas, tāpat kā pašlaik, ir galvenie p ārvaldības instrumenti un 
stratēģiskos dokumentus p ārvērš konkr ētās ieguldījumu priorit ātēs ar skaidriem un 
izmērāmiem mērķiem, kuri var ētu palīdzēt sasniegt strat ēģijā „Eiropa 2020” noteiktos 
valstu mērķus.  
Gada pārskatiem , ar kuriem uzrauga, k ā tiek sekots m ērķiem, termi ņi jāsaskaņo ar stratēģijas 
„Еiropa 2020” p ārvaldības ciklu. T āpēc regulāras politiskās apspriedes attiecīgajās Padomes 
struktūrās un Eiropas Parlamenta komitej ās varētu uzlabot koh ēzijas politikas p ārredzamību, 
atbildību un ietekmes nov ērtējumu.  
Īpaša ietekme uz koh ēzijas politiku ir š ādiem trim ES budžeta p ārskatā sniegtajiem 
ieteikumiem: finanšu resursu koncentr ēšana, nosac ījumu un stimulu sist ēma un balst īšanās uz 
rezultātiem. 
LV 4   LV 2.2. Tematisk ās koncentr ācijas palielin āšana 
Kohēzijas politikas veikuma nov ērtējumos secin āts, ka resursi vair āk jākoncentrē, lai 
izveidotu kritisko daudzumu un g ūtu jūtamu ietekmi. 
Tāpēc nākotnē jānodrošina, lai dal ībvalstis un re ģioni koncentr ētu ES un valstu resursus 
dažām prioritātēm atbilstoši sav ām problēmām. To var sasniegt, koh ēzijas politikas ties ību 
aktos iekļaujot ar priorit ātēm saistīto tematisko priorit āšu sarakstu, integr ētas pamatnost ādnes 
un stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciat īvas.  
Atkarībā no iesaist īto Savien ības līdzekļu apjoma valst īm un reģioniem jāvelta uzman ība 
lielākam vai maz ākam skaitam priorit āšu. Tādējādi dalībvalstīm un reģioniem, kas sa ņem 
mazāku finans ējumu, visi pieejamie finanšu l īdzekļi būtu jāvelta divām vai trim priorit ātēm, 
savukārt dalībvalstis, kas sa ņem lielāku finansi ālu atbalstu, var ētu izvēlēties vairākas 
prioritātes. Plānots noteikt dažas oblig ātas priorit ātes.  
Tajā pašā laikā tematisk ā koncentr ācija nedr īkst liegt dal ībvalstīm un re ģioniem 
eksperiment ēt un atbalst īt inovatīvus projektus. Var paredz ēt arī ierobežotus izdevumus 
konkrētām mērķgrupām vai eksperiment ālām metodēm (piemēram, attīstībai vietējā mērogā), 
iespējams, glob ālu dotāciju veidā.  
2.3. Darbības stiprin āšana ar nosac ījumu izpildi un stimuliem 
Finanšu un ekonomikas kr īze jau likusi Komisijai izveidot priekšlikumus pas ākumiem, ar ko 
uzlabot ekonomikas p ārvaldību Savien ībā3. Saprātīga makroekonomikas politika, labv ēlīga 
mikroekonomikas vide un sp ēcīgas institucion ālās sistēmas ir priekšnosac ījumi, lai rad ītu 
darbavietas, stimul ētu izaugsmi, mazin ātu sociālo atstumt ību un veiktu struktur ālas 
pārmaiņas.  
Tas īpaši attiecas uz koh ēzijas politiku, jo t ās efektivit āte lielā mērā ir atkarīga no tās 
ekonomikas vides, kur ā tā darbojas. T āpēc ir iespēja stiprināt saikni starp koh ēzijas politiku 
un Savien ības ekonomikas politikas sist ēmu. 
Pirmkārt, lai atbalst ītu jaunās ekonomikas p ārvaldības sistēmu, jānosaka jauni nosac ījumi, ar 
kuriem rada stimulus reform ām. Dalībvalstīm jāievieš vajadz īgās reformas, lai nodrošin ātu 
finanšu līdzekļu efektīvu izmantošanu taj ās jomās, kas tieši saist ītas ar koh ēzijas politiku, 
piemēram, vides aizsardz ība, elastdroš ības politika, izgl ītība, pētniecība un inov ācija.  
Katrai tematiskajai priorit ātei kopējā stratēģijā jāizveido galvenie principi, kas j āievēro, veicot 
pasākumus. Šie principi j āpiemēro valstu un re ģionālā kontekst ā. To galvenais m ērķis ir 
palīdzēt valstīm un reģioniem risin āt problēmas, kas, k ā rāda iepriekš ējā pieredze, īpaši 
saistītas ar politikas īstenošanu. Šiem principiem j ābūt saistītiem, piem ēram, ar konkr ētu ES 
tiesību aktu transpon ēšanu, strat ēģisku ES projektu finans ēšanu vai administrat īvo, kontroles 
un institucion ālo spēju.  
Tāpēc ar katru dal ībvalsti un/vai re ģionu — atkar ībā no institucion ālā konteksta — 
plānošanas s ākuma posma dokumentos j āvienojas par konkr ētu saistošu nosac ījumu izpildi 
jomās, kas tieši saist ītas ar koh ēzijas politiku, (t. i., att īstības un ieguld ījumu partnerattiec ību 
                                                 
3 „Еkonomikas politikas koordin ēšanas uzlabošana stabilit ātei, izaugsmei un nodarbin ātībai — 
instrumenti lab ākai ES ekonomikas p ārvaldībai”, COM(2010) 367. 
LV 5   LV līgumi un darb ības programmas), un min ētā prakse jāsaskaņo ar attiec īgajām ES politikas 
jomām. To īstenošana var ētu būt priekšnoteikums koh ēzijas resursu sadalei pl ānošanas 
perioda sākumā vai pārskata laik ā, kurā Komisija nov ērtē to, kā tiek ieviestas reformas, par 
kurām panākta vienošan ās. 
Institucion ālās reformas ieviešana ir noz īmīga, lai nostiprin ātu struktur ālo pielāgojumu, 
veicinātu izaugsmi un nodarbin ātību un mazin ātu sociālo atstumt ību, īpaši samazinot 
regulējošos un administrat īvos šķēršļus uzņēmējdarbībā vai uzlabojot sabiedriskos 
pakalpojumus. T āpat kā pašlaik, to papildina ar koh ēzijas politikas atbalstu administrat īvās un 
institucion ālās spējas un efekt īvas pārvaldības izveidošanai. Tam j ābūt pieejamam vis ās 
dalībvalstīs un visos re ģionos.  
Otrkārt, finansi ālās sankcijas un ierosmes l īdz šim sk āra tikai Koh ēzijas fondu. Komisija ir 
izteikusi priekšlikumu t ās attiecināt uz visu ES budžetu k ā papildu garantiju, lai nodrošin ātu 
atbilstību galvenajiem makroekonomikas nosac ījumiem, iev ērojot Pakta korekt īvo daļu. Ja 
atklāta neatbilst ība Pakta noteikumiem, j ārada stimuli, p ārtraucot vai atce ļot daļu no 
pašreizējā vai turpm ākā ES budžeta finans ējuma, neietekm ējot ES fondu gala sa ņēmējus. 
Atceltie resursi paliek ES budžet ā. 
Labākas ES ekonomikas p ārvaldības kontekst ā jāpārveido ar ī papildināmības principa 
pārbaude, sasaistot to ar  ES ekonomikas uzraudz ības procesu un izmantojot r ādītājus, kas jau 
ietverti stabilit ātes un konver ģences programm ās, kuras dal ībvalstis katru gadu iesniedz 
Komisijai.  
Līdzfinansēšana ir viens no galvenajiem koh ēzijas politikas principiem, kas nodrošina 
līdzatbildību par politiku viet ējā mērogā. Tās apmērs jāpārskata un p ēc iespējas jādiferencē, 
lai labāk atspogu ļotu attīstības līmeni, ES pievienoto v ērtību, darbības veidus un sa ņēmējus. 
Visbeidzot, j āizveido ar ī citi instrumenti, kas var ētu papildus stiprin āt kohēzijas politikas 
efektivitāti. Piemēram, izpildes rezervi varētu izveidot ES l īmenī, lai atbalst ītu stratēģijas 
„Еiropa 2020” uzdevumus un m ērķus un saist ītos dalībvalstu m ērķus — ierobežota koh ēzijas 
budžeta da ļa vidēja termiņa pārskata laik ā jāparedz un j āpiešķir tām dalībvalstīm un 
reģioniem, kuru programm ās salīdzinot ar s ākuma situ āciju visvair āk ņemti vērā stratēģijas 
„Еiropa 2020” uzdevumi un m ērķi. Pašreiz ējā periodā gūtā pieredze ir par ādījusi arī to, ka 
Komisijai vajadz īgi līdzekļi, lai tieši atbalst ītu eksperiment ēšanu un t īklu veidošanu  kopā ar 
darbībām, kas saist ītas ar inov āciju un kas izveidotas iepriekš ējos plānošanas periodos. 
2.4. Vērtēšanas, darb ības un rezult ātu uzlabošana 
Augstākas kvalit ātes, labākas uzraudz ības un nov ērtējuma sistēmas ir noz īmīgas, lai izveidotu 
stratēģiskāku un vair āk uz rezult ātiem balst ītu pieeju koh ēzijas politikai. Daž ādām izmaiņām 
jāatbalsta šī pāreja. 
Pirmkārt, uz rezult ātiem balst ītas pieejas izveidošanas s ākuma posm ā iepriekš j ānosaka 
skaidri un izmērāmi mērķi un rezult ātu rādītāji. Rādītājiem jābūt skaidri saprotamiem, 
statistiski apstiprin ātiem, piln ībā atbilstošiem politikas darb ībai un tieši saist ītiem ar to, 
precīzi izvēlētiem un public ētiem. Papildus dažiem jau esošajiem ar fondu saist ītiem 
galvenajiem r ādītājiem visās darbības programm ās, kas saist ītas ar strat ēģijas „Еiropa 2020” 
programmu, jauni r ādītāji un mērķi jāizvirza apspried ēs par plānošanas dokumentiem. Turkl āt 
laikus iesniegta piln īga un prec īza inform ācija par rādītājiem  un izvirz īto mērķu sasniegšanas 
gaitu ir galvenais gada zi ņojumu uzdevums.  
LV 6   LV Otrkārt, sākotnējos novērtējumos jāpievēršas programmas uzb ūves uzlabošanai, lai 
ieviešanas laik ā varētu uzraudz īt un novērtēt instrumentus un stimulus.  
Treškārt, novērtējumā daudz vair āk jāizmanto prec īzas metodes saska ņā ar starptautiskiem 
standartiem, tai skait ā ietekmes nov ērtējums . Kad vien iesp ējams, ietekmes nov ērtējums 
jāparedz sākotnējā posmā, lai nodrošin ātu atbilstošu datu apkopošanu un izplat īšanu. Turkl āt 
katras programmas pašreiz veicam ā novērtējuma plāniem jābūt obligātiem, jo tie pal īdz 
izveidot p ārredzamību ES l īmenī, veicina v ērtēšanas strat ēģiju izveidošanu un uzlabo 
novērtējumu visp ārējo kvalitāti. Var paredz ēt novērtēšanu veikt ar ī tad, kad Komisija ir 
apstiprinājusi konkr ētu līdzekļu apjomu.  
Visbeidzot, dal ībvalstis var sagatavot zi ņojumu, apkopojot pl ānošanas laik ā pašreiz veicamo 
novērtējumu rezult ātus, lai izve idotu vispus īgu un apkopojošu programmas darb ības 
vērtējumu. 
2.5. Jaunu finanšu instrumentu atbalsta izmantošana 
ES budžeta p ārskats ir stingrs pamats, lai garant ētu ES budžeta ietekmes palielin āšanu. Jaunas 
ieguldījumu finanšu formas ir izveidotas 2007.–2013. gada pl ānošanas period ā, tradicion ālo 
dotāciju finans ējumu aizst ājot ar jaun ām formām, kas apvieno dot ācijas un aizdevumus.  
Komisija v ēlas panākt, lai dal ībvalstis un re ģioni turpm āk plašāk izmantotu š ādus 
instrumentus. 
Finanšu instrumenti pal īdz izveidot main īgas finans ēšanas formas, padarot t ās ilgtspējīgākas. 
Tas ir ar ī viens no veidiem, k ā palīdzēt Eiropai palielin āt ieguldījumu resursus, īpaši 
lejupslīdes laikā. Tas atver jaunus tirgus daž ādiem valsts un priv ātā sektora partner ību 
veidiem, piesaistot starptautisko finanšu iest āžu kompetenci. 
Lai uzlabotu finanšu inže nierijas instrumentus koh ēzijas politik ā, jāveic šādi pasākumi: 
– jānodrošina liel āka noteikumu skaidr ība un noš ķiršana , kas attiecas uz finans ēšanu ar 
dotācijām, un noteikumiem, kas attiecas uz atmaks ājamām atbalsta form ām tiesiskaj ā 
regulējumā un īpaši uz izdevumu un rev īziju piemērošanu; 
– vispārējais finanšu atbalsts , galvenokārt izmantojot finanšu inženierijas instrumentus un 
dotācijas, jānovirza uzņēmumiem, lai līdzfinansētu mērķtiecīgas atbalsta sh ēmas 
(inovācijas, ieguld ījumi vides jom ā u. c.); 
– jāpaplašina finanšu inženi erijas instrumentu darb ības joma un apjoms — attiecībā uz 
darbības jomu j āietver jaunas darb ības (piem ēram, ilgtsp ējīgs pilsētas transports, 
pētniecība un izstr āde, enerģētika, vietēja mēroga attīstība, mūžizglītība vai mobilit ātes 
pasākumi, klimata p ārmaiņas, vide, IKT un platjoslas piesl ēgums); attiec ībā uz apjomu 
jāapvieno procentu subs īdijas ar aizdevuma kapit ālu vai cit ām atmaks ājamā finansējuma 
formām. 
LV 7   LV  
• Kā tuvināt stratēģiju „Еiropa 2020” un koh ēzijas politiku ES, valstu un viet ējā līmenī?  
• Vai izstrādes un ieguld ījumu partner ības līguma darb ības joma sniedzas ārpus kohēzijas 
politikas? Ja t ā ir, kādai vajadz ētu būt darbības jomas defin īcijai? 
• Kā iegūt stratēģijas „Еiropa 2020” priorit āšu lielāku tematisko koncentr āciju?  
• Kā nosacījumu izpilde, stimuli un uz rezult ātiem balst īta pārvaldība varētu palielin āt 
kohēzijas politikas efektivit āti?  
• Kā mainīt kohēzijas politiku, lai t ā būtu vairāk balstīta uz rezult ātiem? Kuras priorit ātes 
jāuzskata par oblig ātām? 
3. PĀRVALDĪBAS STIPRIN ĀŠANA  
3.1. Trešās dimensijas ieviešana — teritori ālā kohēzija 
Lisabonas l īgumā ekonomisk ās un soci ālās kohēzijas mērķiem ir pievienota teritori ālā 
kohēzija. Tāpēc šis mērķis jāievieš jaunaj ās programm ās, īpašu uzman ību pievēršot pilsētu, 
teritoriālā iedalījuma pēc funkcion āliem krit ērijiem, zonu ar īpašām ģeogrāfiskām vai 
demogrāfiskām problēmām un makrore ģionālo stratēģiju nozīmei. 
Pilsētas varētu virzīt izaugsmi un b ūt par jaunrades un inov ācijas centriem. Izveidojot kritisku 
tādu dalībnieku k ā uzņēmumi, universit ātes un pētniecības organiz ācijas daudzumu, var 
uzlabot izaugsmes r ādītājus un izveidot jaunas  darba vietas. Pils ētvides probl ēmām, kas 
saistītas ar vides degrad āciju un soci ālo atstumt ību, vajadz īga īpaša pieeja un tieša attiec īgā 
valdības līmeņa piesaist īšana. Attiec īgi jāizveido v ērienīgs pilsētvides att īstības plāns, kurā 
skaidrāk norādīts, ka ar finanšu resursiem j āatbalsta pils ētvides probl ēmas un jāpieaug pils ētu 
iestāžu nozīmei, izveidojot un ieviešot pils ētvides attīstības stratēģijas. Pilsētvides pas ākumi, 
ar tiem saist ītie resursi un attiec īgās pilsētas skaidri j ānorāda plānošanas dokumentos. 
Nākotnē jāizvērtē, vai koh ēzijas politikas regul ējošajai sist ēmai vajadz īga lielāka elastība 
darbības programmas  izveidošan ā, lai labāk atspogu ļotu attīstības procesu raksturu un 
ģeogrāfiju. Programmas var ētu izveidot un p ārvaldīt ne tikai valstu un re ģionālā līmenī, bet 
arī, piemēram, attiec ībā uz pilsētu grupām vai upju un j ūru baseiniem. 
Ziņojumā norādīts, ka dažos gad ījumos ģeogrāfiskās vai demogr āfiskās iezīmes var labāk 
parādīt attīstības problēmas. Īpaši tas at tiecas uz t ālākajiem reģioniem, bet ar ī uz vistālākajiem 
ziemeļu reģioniem ar ļoti zemu iedz īvotāju blīvumu un sal ām, pierobežu un kalnu re ģioniem, 
kā tas skaidri nor ādīts Lisabonas l īgumā. Būs nepieciešams izveidot m ērķtiecīgākus 
noteikumus, lai atspogu ļotu šo specifiku, neizveidojot lie kus papildu instrumentus un 
programmas. Teritori ālā kohēzija nozīmē arī to, ka jāpievērš uzmanība saiknei starp pils ētām 
un laukiem saist ībā ar piemērotu un kvalitat īvu infrastrukt ūru un pakalpojumu pieejam ību un 
problēmām reģionos, kuros ir liels soci āli atstumtu kopienu īpatsvars. 
Visbeidzot, turpm āko jauno makroreģionālo stratēģiju izveidošanas pamat ā jābūt 
vispusīgam pārskatam par esošaj ām stratēģijām un resursu pieejam ību. Makrore ģionālajām 
stratēģijām jābūt visaptverošiem integr ētiem instrumentiem, kas aptver galven ās problēmu 
jomas un kam rakstur īgs starptautisks tv ērums, kaut ar ī lielākā līdzekļu daļa jāiegūst no valstu 
un reģionālajām programm ām, ko līdzfinansē kohēzijas politika, un citiem valstu resursiem. 
LV 8   LV 3.2. Partnerattiec ību stiprin āšana 
Efektīvai stratēģijas „Еiropa 2020” ieviešanai vajadz īga tāda pārvaldības sistēma, kas ietver 
izmaiņu faktorus dal ībvalstīs un ir saist īta ar ES, valstu, re ģionālā un vietējā līmeņa 
administr āciju.  
Lai pilnībā mobilizētu visus iesaist ītos vietējo un reģionālo ieinteres ēto personu p ārstāvjus, 
sociālos partnerus un pilsonisko sabiedr ību, jāstiprina gan politikas dialogs, gan koh ēzijas 
politikas ieviešana. Ņemot vērā iepriekšmin ēto, jāsaglabā atbalsts dialogam starp valsts un 
privātajām institūcijām, tai skait ā sociālekonomiskajiem partneriem un nevalstiskaj ām 
organizācijām. 
Šajā kontekst ā jāstiprina vietējās attīstības pieeja kohēzijas politik ā, piemēram, atbalstot 
aktīvu iekļaušanu, veicinot soci ālo inovāciju, attīstot inov āciju strat ēģijas vai izveidojot 
trūcīgo apgabalu re ģenerācijas plānus. Tā jākoordinē kopā ar līdzīgām darbībām, ko atbalsta 
lauku attīstības un jūrniecības politikas. 
• Kā kohēzijas politik ā labāk izmantot pils ētu un teritoriju ar īpašām ģeogrāfiskām 
īpatnībām galveno noz īmi attīstības procesos un makrore ģionālās stratēģijas? 
• Kā uzlabot partnerattiec ību principu un lab āk piesaist īt vietējās un reģionālās ieinteres ētās 
personas, soci ālos partnerus un pilsonisko sabiedr ību?  
4. PILNVEIDOTA UN VIENK ĀRŠOTA ĪSTENOŠANAS SIST ĒMA 
Lai gan ir par agru izdar īt galīgos secin ājumus par koh ēzijas politikas īstenošanas sist ēmas 
efektivitāti 2007.–2013. gad ā, dalībvalstis iebilda pret p ārāk biežiem un sarež ģītiem 
grozījumiem noteikumos, jo tas kav ētu noteikumu ieviešanu. Tom ēr vairākus mērķtiecīgus 
grozījumus būtu vērts izskatīt. 
4.1. Finanšu p ārvaldība 
Saskaņā ar neseno priekšlikumu p ārskatīt Finanšu regulu4 par kohēzijas politikas programmu 
pārvaldību atbild īgā iestāde katru gadu iesniedz p ārvaldības deklar āciju kopā ar gada 
pārskatiem un neatkar īga revidenta viedokli. Tas pal īdz sekot izdevumiem, ko katru finanšu 
gadu līdzfinansē no ES budžeta.  
Pamatojoties uz ikgad ējo pārvaldības deklar āciju, Komisija izsaka priekšlikumu koh ēzijas 
politikā ieviest periodisku gr āmatojumu noskaidrošanas proced ūru. Tas var stiprin āt 
nodrošināšanas procesu un ar ī ļaut regulāri noslēgt programmu da ļas.  
Komisijai j āizskata, vai atmaksas neizsniegšana valstu iest ādēm līdz atbilstošo ES atbalstu 
izmaksāšanai saņēmējiem paātrinātu dotāciju izmaks āšanu saņēmējiem un palielin ātu 
spēcīgākas valsts kontroles stimulu. 
Komisija izskata ar ī iespēju ieviest uz izn ākumu vai rezult ātiem balst ītus elementus, 
izmaksājot ES atbalstu darb ības programm ām vai to da ļai atkarībā no darbības veida.  
                                                 
4 „Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas 
Savienības vispārējam budžetam”, COM(2010) 260. 
LV 9   LV Visbeidzot, t ādas vienk āršotas atmaksas metodes k ā vienības izmaksu standarta skala un 
vienreizējie dotāciju maks ājumi, kas ieviesti 2007.–2013. gad ā, jāturpina atbalst īt, tādējādi 
palielinot to ietekmi. Tas var ētu būt vēl viens veids, k ā palīdzēt izveidot vair āk uz rezult ātiem 
balstītu pieeju. 
4.2. Administrat īvā sloga samazin āšana 
Jāsaglabā vispārējā 2007.–2013. gad ā izveidot ā pieeja, kas pare dz izveidot piem ērošanas 
noteikumus valstu l īmenī. Tomēr jāizveido kop īgi noteikumi t ādos galvenajos jaut ājumos kā 
pieskaitāmās izmaksas, kas aptver daž ādus ES fondus. Politikas jomu, finanšu instrumentu un 
fondu izdevumu attiecin āmības noteikumu saska ņošana var ētu vienkāršot saņēmējiem fondu 
izmantošanu un valstu iest ādēm — fondu p ārvaldību, mazinot k ļūdīšanās risku un taj ā pašā 
laikā vajadzības gadījumā nodrošinot diferenc ēšanu, lai atspogu ļotu politikas, instrumenta un 
saņēmēju specifiku. 
Saskaņā ar proporcionalit ātes principu b ūtu lietder īgi izvērtēt arī to, kā uzlabot kontroles 
pasākumu rentabilit āti un pan ākt to, ka tie balst īti uz riska anal īzi, tādējādi uzlabojot to 
efektivitāti un iedarb īgumu un vienlaikus nodrošinot past āvošo risku pien ācīgu novēršanu, ko 
panāk ar samērīgām izmaks ām, saskaņā ar pareizas finanšu vad ības principiem.. 
4.3. Finanšu discipl īna 
Ar noteikumu par neizmantoto pieš ķīrumu atcelšanu paredz ēts panākt, lai projektus ieviestu 
saprātīgā laika posm ā, un veicin āt finanšu discipl īnu. Tomēr tas var slikti ietekm ēt dalībvalstu 
un reģionu rīcību, pievēršot pārāk lielu uzman ību ātrai un maz āk efektīvai līdzekļu 
izmantošanai. Turkl āt neizmantoto pieš ķīrumu atcelšanas noteikuma piem ērošanu apgr ūtina 
daudzie ierobežojumi. J āpanāk pārdomāts līdzsvars starp ieguld ījumu kvalit ātes 
nodrošināšanu un raitu un ātru īstenošanu. Viena iesp ēja to pan ākt būtu, piemērojot N+2, 
izņemot pirmo gadu, vis ās programm ās, un atce ļot izņēmumus un ierobežojumus. 
4.4. Finanšu kontrole 
Pārvaldības un kontroles sist ēmām vajadz īgs ne tikai lab āks nodrošin ājums, bet ar ī lielāks 
dalībvalstu ieguld ījums attiec ībā uz kvalit ātes kontroli. Tas ļautu Eiropas Parlamentam, 
Komisijai un dal ībvalstīm vairāk pievērsties politikas rezult ātiem un ietekmei.  
Pirmais pied āvājums ir p ārskatīt sistēmu sākotnējā novērtējuma proced ūru, ņemot vērā 
iepriekšējo 2007.–2013. gada programmu atbilst ības novērtēšanā gūto pieredzi, lai nov ērstu 
problēmas pārvaldības un kontroles sist ēmās. Proced ūra jāpilnveido, saglab ājot tās pozitīvās 
iezīmes. To var pan ākt, galven ās pārvaldes iest ādes novērtējumu izvirzot par galveno, veicot 
akreditācijas procesu un p ārskatot Komisijas ieguld ījumu šajā procesā.  
Otrs piedāvājums ir uzlabot ticam ību, palielinot atbild ību. Akredit ēta iestāde varētu uzņemties 
visu atbild ību par darb ības programmas pareizu p ārvaldību un kontroli.  
• Kā vienkāršot revīzijas procesu un lab āk integrēt dalībvalstu un Komisijas rev īzijas, 
saglabājot augstu nodrošin ājuma līmeni līdzfinansējuma izdevumiem? 
• Kā proporcionalit ātes principa piem ērošana var ētu samazin āt administrat īvo slogu attiec ībā 
uz pārvaldību un kontroli? Vai teritori ālās sadarbības programm ām vajadz ētu piemērot 
īpašus vienk āršošanas pas ākumus? 
LV 10   LV • Kā saglabāt pareizu l īdzsvaru starp visu fondu kop ējiem noteikumiem un atseviš ķu fondu 
īpatnībām, izveidojot piem ērošanas noteikumus? 
• Kā nodrošin āt finanšu discipl īnu, saglab ājot pietiekamu elast ību sarežģītu programmu un 
projektu izveidošan ā un ieviešan ā? 
5. KOHĒZIJAS POLITIKAS UZB ŪVE 
Kohēzijas politikas m ērķis ir veicin āt harmonisku att īstību Savien ībā un tās reģionos, 
samazinot re ģionālās atšķirības (LESD 174. pants). Turkl āt tā ir pamat ā stratēģijas “Eiropa 
2020” izaugsmes modelim, tai skait ā vajadzībai reaģēt uz sociālās un nodarbin ātības jomas 
pārmaiņām, kas skar dal ībvalstis un re ģionus. Politika atbalsta š ādu attīstību ar skaidru 
ieguldījumu strat ēģiju visos re ģionos, palielinot konkur ētspēju, attīstot nodarbin ātību, 
uzlabojot soci ālo iekļaušanu un aizsarg ājot un uzlabojot vidi . Politikas daudzpak āpju 
pārvaldības sistēma palīdz uzlabot ES p ārredzamību tās pilsoņiem. 
Visi reģioni un dal ībvalstis var ētu gūt labumu no koh ēzijas politikas un var ētu savu strat ēģiju 
integrētā veidā pielāgot konkr ētajiem trūkumiem un priekšroc ībām. 
Atbalstu sadal ītu starp re ģioniem, balstoties uz to ekonomisk ās attīstības līmeni (ko apr ēķina 
pēc IKP uz vienu iedz īvotāju), skaidri nodalot „maz āk” un „vairāk” attīstītos reģionus. Lai 
vienkāršotu pāreju starp š īm divām kategorij ām un nodrošin ātu godīgāku attieksmi pret 
reģioniem ar vien ādu tautsaimniec ības attīstības līmeni, jāapsver iesp ēja izveidot vienk āršāku 
sistēmu ar jaunu pagaidu starpposma re ģionu kategoriju. Š ī kategorija ietvertu ar ī tos 
reģionus, kas pašlaik ietilpst konver ģences mērķī, bet kuru IKP saska ņā ar jaunāko statistiku 
ir augstāks par 75 % no Savien ības vidējā rādītāja.  
Vienlaikus un atbilst īgi ES budžeta p ārskatam nepieciešams apsv ērt kohēzijas politikas 
turpmāko uzbūvi, arī to, kā varētu mainīt ESF virzienu, lai sasniegtu 2020. gada m ērķus, un 
kā panākt lielāku redzam ību un inform āciju par pl ānoto finans ējuma apjomu. Turkl āt ir 
jānoskaidro, k ā fondu var ētu labāk izmantot Eiropas nodarbin ātības stratēģijas labā un kā 
uzlabot t ā ieguldījumu visaptveroš ā Eiropas nodarbin ātības iniciat īvā, kas ierosin āta ES 
budžeta p ārskatīšanā. 
Politika joproj ām būs vērsta uz Integr ēto ekonomikas un nodarbin ātības politikas 
pamatnost ādņu piemērošanu. 
Kohēzijas fonds turpin ātu atbalstīt dalībvalstis, kur ās NKI uz vienu iedz īvotāju ir zemāks par 
90 % no Savien ības vidējā rādītāja. 
Visbeidzot koh ēzijas politika turpin ās veicināt teritori ālo (pārrobežu, starpvalstu un 
starpreģionu) sadarb ību. Paredz ēts pārskatīt un vienk āršot pašreiz ējos noteikumus p ārrobežu 
sadarbībā, tai skait ā Pirmspievienošan ās palīdzības instrumenta, Eiropas Kaimi ņattiecību un 
partnerattiec ību instrumenta un Eiropas Att īstības fonda p ārrobežu sadarb ībā pie ES ārējām 
robežām, un arī pašreizējo starpvalstu r īcības praksi, ko atbalsta Eiropas Re ģionālās attīstības 
fonds un Eiropas Soci ālais fonds. 
• Kā nodrošin āt to, lai koh ēzijas politikas uzb ūvē būtu atspogu ļota katra fonda specifika un it 
īpaši vajadz ība nodrošin āt labāku redzam ību un inform āciju par pl ānoto ESF finans ējuma 
apjomu un piev ērst uzman ību 2020. gada m ērķu sasniegšanai? 
LV 11   LV • Kā izveidot t ādu jaunu re ģionu starpkategoriju, kas pal īdzētu mazāk attīstītajiem reģioniem 
pabeigt situ ācijas uzlabošanas procesu?  
6. TURPMĀKĀ DARBĪBA 
Piektajā kohēzijas ziņojumā aprakstītas dažas Komisijas galven ās idejas koh ēzijas politikas 
reformai, kas raduš ās pēc garas apspriedes, kura aizs ākās ar ceturto koh ēzijas ziņojumu 
2007. gad ā. Tās tiks pilnveidotas un konsolid ētas dažu turpm āko mēnešu laikā. 
Komisija aicina visas ieinteres ētās personas atbild ēt uz šajā paziņojumā ietvertajiem 
jautājumiem. Atbildes tiks public ētas līdz 2011. gada 31. janv ārim tīmekļa vietnē  
http://ec.europa.eu/regional _policy/consultation/index_en.htm . 
Saņemtās atbildes tiks pien ācīgi ņemtas vērā, izveidojot ties ību aktu priekšlikumus, kas 
jāiesniedz t ūlīt pēc jaunās Daudzgadu finanšu sh ēmas pieņemšanas 2011. gad ā. 
Piektajā kohēzijas forum ā, kas notiks Brisel ē 2011. gada 31. janv ārī un 1. febru ārī, būs iespēja 
apspriest š īs idejas.