PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis ir priekšlikums lēmumam par nostāju, kas Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences ceturtās sanāksmes otrajā segmentā (COP4.2) Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz ieceri pieņemt lēmumu, ar ko nosaka ar dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumiem kontaminētu atkritumu (turpmāk “ar dzīvsudrabu kontaminēti atkritumi”) sliekšņa vērtības, kas minētas konvencijas 11. panta 2. punktā.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Minamatas konvencija par dzīvsudrabu

Minamatas konvencija par dzīvsudrabu (“nolīgums”) ir galvenais starptautiskais tiesiskais satvars, kas vērsts uz cilvēka veselības un vides aizsardzību no dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu antropogēnajām emisijām un noplūdēm gaisā, ūdenī un zemē. Tas aptver visu dzīvsudraba aprites ciklu no primārās dzīvsudraba ieguves līdz dzīvsudraba atkritumu likvidēšanai. Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 16. augustā. Eiropas Savienība un visas tās dalībvalstis ir minētā nolīguma puses.

Nolīguma 11. panta 2. punktā noteikts, ka nolīguma izpratnē “dzīvsudraba atkritumi” ir vielas vai priekšmeti, kuri: a) sastāv no dzīvsudraba vai dzīvsudraba savienojumiem, b) satur dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus vai c) ir kontaminēti ar dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumiem tādā daudzumā, kas pārsniedz Pušu konferencē nosakāmās sliekšņa vērtības, un kuri tiek apglabāti vai kurus plānots apglabāt, vai kuri ir jāapglabā saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai nolīgumu. Piezīmēts, ka šī “dzīvsudraba atkritumu” definīcija neattiecas uz ieguves atkritumiem (segkārta, tukšie ieži un atmeši), izņemot atkritumus no primārās dzīvsudraba ieguves, ja tie dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus satur tādā daudzumā, kas nepārsniedz Pušu konferencē nosakāmās sliekšņa vērtības.

Nolīguma 11. panta 3. punktā noteikts, ka atkritumi, kas saskaņā ar 11. panta 2. punktu uzskatāmi par dzīvsudraba atkritumiem, jāapsaimnieko vidi saudzējošā veidā.

Savā trešajā sanāksmē (2019. gada 25.–29. novembrī) Pušu konference pieņēma Lēmumu MC-3/5, kurā noteica sekojošo.

No vienas puses, visi atkritumi, kas sastāv no dzīvsudraba vai dzīvsudraba savienojumiem vai satur tos, nolīguma 11. panta 2. punkta izpratnē ir “dzīvsudraba atkritumi” neatkarīgi no tā, cik daudz dzīvsudraba vai dzīvsudraba savienojumu tie satur. Attiecībā uz segkārtu un tukšajiem iežiem, kas nav primārās dzīvsudraba ieguves atkritumi, sliekšņa vērtības noteikt nav vajadzīgs, un tas nozīmē, ka tie ietilpst nolīguma 11. panta piemērošanas jomā.

No otras puses, ar dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumiem kontaminētu atkritumu (“ar dzīvsudrabu kontaminēti atkritumi”) gadījumā un arī attiecībā uz ieguves atmešiem, kuri nav primārās dzīvsudraba ieguves atkritumi (“ieguves atmeši”), puses vienoties nevarēja, un tāpēc par piemērojamajām sliekšņa vērtībām starpsesiju periodā līdz ceturtajai sanāksmei turpinās spriest Pušu konferences otrajā sanāksmē (2018. gada 19.–23. novembrī) izveidotā tehnisko ekspertu grupa.

2.2.Pušu konference

Nolīguma Pušu konference (COP) veic tai nolīgumā paredzētās funkcijas un to ietvaros cita starpā pārdomā un veic visas papildu darbības, kas var būt vajadzīgas nolīguma mērķu sasniegšanai, arī pieņem attiecīgas vadlīnijas.

Saskaņā ar nolīguma 28. pantu un Lēmumu MC-1/1 par reglamentu, ko COP pieņēma savā pirmajā sanāksmē (2017. gada 24.–29. septembrī), katrai pusei ir viena balss. Tomēr Savienība, būdama reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, izmanto tiesības par savā kompetencē esošajiem jautājumiem balsot ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to Savienības dalībvalstu skaitam, kuras ir nolīguma puses. Savienība savas balsstiesības neizmanto, ja savas balsstiesības izmanto kāda no tās dalībvalstīm, un otrādi.

2.3.Iecerētais Pušu konferences akts

Iepriekš minētā ekspertu starpsesiju darba rezultātā konvencijas sekretariāts ir izstrādājis īpašu ziņojumu, kas ietver COP lēmuma projektu par dzīvsudraba atkritumu sliekšņa vērtībām, kuru izskatīs un, iespējams, pieņems COP4.2 (iecerētais akts).

Iecerētajā aktā būs noteiktas sliekšņa vērtības, pēc kurām var identificēt ar dzīvsudrabu kontaminētus atkritumus, uz ko attiecas nolīguma 11. pants. Tāpat iecerētais akts precīzāk noteiks, kādā mērā ir piemērojami nolīguma noteikumi par atkritumiem, jo īpaši tā 11. panta 3. punkts par pienākumu attiecīgos dzīvsudraba atkritumus apsaimniekot vidi saudzējošā veidā.