2020/0038 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Rumānijas izteiktos apsvērumus,

tā kā:

(1)Saskaņā ar LESD 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.

(3)Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā saskaņā ar LESD 126. pantu, ko sīkāk reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, kura ir ietverta SIP, paredzēts lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajā Protokolā Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti papildu noteikumi attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētos noteikumus.

(4)Saskaņā ar LESD 126. panta 5. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts, Komisija nosūta attiecīgajai dalībvalstij atzinumu un attiecīgi informē Padomi. Komisija, ņemot vērā savu ziņojumu, kas pieņemts saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, un balstoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, kurš pieņemts saskaņā ar LESD 126. panta 4. punktu, ir secinājusi, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija 2020. gada [4. martā] ir adresējusi Rumānijai šādu atzinumu un attiecīgi informējusi Padomi.

(5)LESD 126. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei ir jāņem vērā apsvērumi, ko var būt sniegusi attiecīgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Rumānijas gadījumā minētā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk minētie secinājumi.

(6)Saskaņā ar datiem, kurus Rumānijas iestādes paziņoja 2019. gada 30. septembrī un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, 2018. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts Rumānijā sasniedza 3,0 % no IKP, bet vispārējās valdības parāds bija 35,0 % no IKP. Ņemot vērā pārskatītos IKP rādītājus, par kuriem valsts statistikas birojs paziņoja pēc tam, kad tika publicēts Eurostat paziņojums presei, minētā attiecība nedaudz mainījās, tādējādi deficīts 2018. gadā bija 2,9 % no IKP un parāds – 34,7 % no IKP. Attiecībā uz 2019. gadu paziņojumā ziņots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts plānots 2,8 % apmērā no IKP.

(7)Valdība 2019. gada 10. decembrī pieņēma fiskālo budžeta stratēģiju 2020.–2022. gadam (turpmāk – fiskālā stratēģija), kuras mērķrādītājs 2019. gadā ir vispārējās valdības budžeta deficīts 3,8 % apmērā no IKP. Tas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, un nav tuvs tai. Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) nozīmē Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegums 2019. gadā nav arī ārkārtējs, jo tam par pamatu nav ne ārkārtēji apstākļi, ne arī nopietna ekonomikas lejupslīde. Komisijas 2020. gada ziemas prognozē paredzēts, ka reālais IKP pieaugs par 3,9 % 2019. gadā un 3,8 % 2020. gadā, savukārt izlaides starpība būs aptuveni nulle. Vienreizēji posteņi 2019. gadā sasniedza 0,1 % no IKP, un to iemesls bija vides zīmognodevas atmaksāšana par vieglajiem automobiļiem. Plānotais atsauces vērtības (3 % no IKP) pārsniegums nav arī īslaicīgs Līguma un SIP nozīmē. Komisijas 2020. gada ziemas prognozē, kas papildināta ar fiskālajiem mainīgajiem lielumiem, paredzēts vispārējās valdības budžeta deficīts 4,0 % apmērā no IKP 2019. gadā, 4,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un 6,9 % apmērā 2021. gadā. Prognozēto budžeta deficīta pieaugumu galvenokārt nosaka ievērojami pensiju palielinājumi. Fiskālajā stratēģijā valdība arī prognozē, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. un 2021. gadā saglabāsies virs atsauces vērtības – prognozēts budžeta deficīts 3,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un 3,4 % apmērā 2021. gadā. Līdz ar to LESD noteiktais budžeta deficīta kritērijs prima facie nav izpildīts.

(8)Rumānijas vispārējās valdības parāds 2018. gadā bija 34,7 % no IKP. Gan Komisijas 2020. gada ziemas prognozē, kas papildināta ar fiskālajiem mainīgajiem lielumiem, gan fiskālajā stratēģijā paredzēts, ka vispārējās valdības parāds līdz 2021. gadam palielināsies, bet saglabāsies mazāks nekā Līgumā noteiktā atsauces vērtība. Saskaņā ar fiskālo stratēģiju tiek prognozēts, ka 2021. gadā vispārējās valdības parāds palielināsies līdz 37,8 % no IKP. Komisija prognozē straujāku pieaugumu – līdz 41,9 % no IKP 2021. gadā. Tādējādi LESD noteiktais parāda kritērijs ir izpildīts.