Komisijas sestais gada ziņojums Eiropas Parlamentam - Pārskats par trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumiem pret kopienu (statistika līdz 2008. gada 31. decembrim, taču piezīmes par lietām un tekstu ir atjauninātas līdz 2009. gada martam) {SEC(2009) 958} /* COM/2009/0356 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.7.2009 COM(2009) 356 galīgā redakcija KOMISIJAS SESTAIS GADA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET KOPIENU (STATISTIKA LĪDZ 2008. GADA 31. DECEMBRIM, TAČU PIEZĪMES PAR LIETĀM UN TEKSTU IR ATJAUNINĀTAS LĪDZ 2009. GADA MARTAM) {SEC(2009) 958} KOMISIJAS SESTAIS GADA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET KOPIENU (STATISTIKA LĪDZ 2008. GADA 31. DECEMBRIM, TAČU PIEZĪMES PAR LIETĀM UN TEKSTU IR ATJAUNINĀTAS LĪDZ 2009. GADA MARTAM) Kopsavilkums Pret ES vērstu spēkā esošu tirdzniecības aizsardzības pasākumu skaits 2008. gada beigās ir nedaudz samazinājies, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. Šī tendence skaidrojama ar to, ka 2001. gadā tika sāktas daudzas izmeklēšanas, kā rezultātā 2002./2003. gadā noteica pasākumus, kuru termiņš vairumā gadījumu beidzās 2008. gadā. Sagaidāms, ka šis skaits palielināsies, ņemot vērā to, ka 2008. gada pēdējos mēnešos un 2009. gada pirmajos mēnešos arvien vairāk ir sāktas jaunas izmeklēšanas. Komisija ir turpinājusi šo darbību stingru uzraudzību, lai atbalstītu attiecīgo ES rūpniecības nozari un lai vajadzības gadījumā veiktu intervenci. Šajā gadā tika gūti pozitīvi rezultāti. Tomēr pašreizējā ekonomiskās un finanšu krīzes situācijā daudzas trešās valstis mēģinās piemērot instrumentus tādā PTO noteikumiem neatbilstīgā veidā, kas neveicina tirgus liberalizāciju. Līdzīgos apstākļos izšķirīga nozīme ir trešo valstu darbības uzraudzībai, ko veic Komisija, lai veicinātu starptautisko sadarbību un saskaņošanu un sekmētu lielāku kārtību tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanā. 1. IEVADS Pagājušā gada ziņojumā Komisija pauda gandarījumu par to, ka samazinās pret ES vai tās dalībvalstīm vērstu tirdzniecības aizsardzības pasākumu skaits, taču tā arī secināja, ka, ņemot vērā pastāvīgās nepilnības trešo valstu darbībās, vēl joprojām ir nepieciešama trešo valstu darbību stingra uzraudzība. Pasaules ekonomiskās krīzes izvēršanās, bez šaubām, ir galvenais 2008. gada notikums, kas negatīvi skāris daudzus komersantus visā pasaulē. Saistībā ar šo G 20 grupas valstis savā nesenajā deklarācijā ir uzsvērušas, ka būtiski nozīmīgi ir noraidīt protekcionismu, un ir apņēmušās atturēties no jaunu šķēršļu radīšanas preču tirdzniecībā, nosakot jaunus eksporta ierobežojumus vai īstenojot pasākumus, kas nav saderīgi ar PTO noteikumiem. Jānorāda, ka tirdzniecības aizsardzības jomā veikto izmeklēšanu skaits 2008. gada pēdējos mēnešos ievērojami palielinājās, un šī tendence turpinājās arī 2009. gada sākumā: 2009. gada februāra beigās tirdzniecības aizsardzības jomā notika 49 izmeklēšanas, un bija aizdomas, ka tās skar ES eksportu[1], – tas ir ārkārtīgi liels skaits, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, turklāt gandrīz puse šo jauno lietu tika sāktas 2008. gada pēdējos četros mēnešos. Antidempinga un kompensācijas pasākumus nevar uzskatīt par tādiem, kas saistīti ar “protekcionismu”, jo to mērķis ir mazināt starptautiskās tirdzniecības traucējumus un atjaunot taisnīgas tirdzniecības plūsmas. Tomēr tas vairs nav gadījumā, kad sāktas jaunas izmeklēšanas un to rezultātā noteiktie pasākumi neatbilst PTO normām. Pašreizējā situācijā svarīgāk kā jebkad agrāk ir nodrošināt ES uzņēmumiem leģitīmu piekļuvi tirgum, un tādējādi joprojām ir būtiski nozīmīgi, ka tiek ievērotas (un noteiktas pat vēl stingrākas) instrumentu piemērošanas normas un tiek rūpīgi uzraudzīta veikto darbību juridiskā pamatotība. Šajā ziņojumā ir sīki izanalizētas vispārīgās tendences, pašreizējās grūtības, kā arī Komisijas sasniegumi, pārraugot trešo valstu darbības. 2. VISPāRīGāS TENDENCES Jānorāda, ka 2008. gada beigās spēkā bija 133 tirdzniecības aizsardzības pasākumi , kas vērsti pret Eiropas Kopienu vai tās dalībvalstīm, un šis skaits ir samazinājies, salīdzinot ar iepriekšējo gadu (kad bija spēkā 147 pasākumi). Šā samazinājuma iemesls ir tas, ka daudziem pasākumiem ir beidzies “parastais” piecu gadu piemērošanas termiņš, un šis fakts jāaplūko kopsakarībā ar rekordskaitu 2004. gadā, proti, kad spēkā bija gandrīz 200 pasākumu. Lielākā daļa šo pasākumu, proti, apmēram divas trešdaļas no kopējā pasākumu skaita, joprojām ir antidempinga pasākumi. Kompensācijas pasākumu skaits 2008. gadā turpināja samazināties. Tas pats sakāmsarī par aizsardzības pasākumu skaitu – tas samazinājās no 36 pasākumiem 2007. gadā līdz 32 pasākumiem 2008. gadā, taču joprojām tā ir ceturtā daļa no visiem spēkā esošajiem pasākumiem. Kā paskaidrots iepriekš, spēkā esošo pasākumu skaita samazināšanās tomēr ir pretstatā jaunu izmeklēšanu skaitam. Faktiski 2007. gadā sāka 19 izmeklēšanas, bet 2008. gadā šis kopskaits ir palielinājies līdz 33 , un šī ir satraucoša tendence, galvenokārt, tāpēc, ka gandrīz puse jauno lietu tika sāktas 2008. gada pēdējos divos mēnešos, un šī tendence turpinājās 2009. gada pirmajos mēnešos. Tomēr jānorāda, ka puse no šīm izmeklēšanām attiecas uz aizsardzības pasākumiem, ko piemēro uz erga-omnes pamata, taču tās ne vienmēr skar ražojumus, ko eksportē ES uzņēmumi. Jebkurā gadījumā, ja visu šo izmeklēšanu rezultātā sekos attiecīgi pasākumi, sagaidāms, ka palielināsies spēkā esošu pasākumu skaits. Šīs jaunās lietas attiecas galvenokārt uz tērauda ražošanas nozares izstrādājumiem (stiprinājumiem, auksti/karsti velmētiem ruļļiem, tērauda caurulēm), taču tās skar arī tādus ražojumus kā, piemēram, ķīmikālijas, keramiskās flīzes un pļaujmašīnas. Pasākumus piemēroja galvenokārt Indija, Krievija, Ķīna un Brazīlija, taču šos instrumentus izmantoja arī tādas valstis, kuras nekad vai gandrīz nekad to nebija darījušas, piemēram, Kazahstāna 2008. gadā, Izraēla – 2009. gada sākumā. Kopumā 2008. gadā piemēroja 18 jaunus pasākumus (2 pagaidu un 16 galīgos pasākumus). Brazīlija (ar četriem antidempinga pasākumiem) un Turcija (ar četriem aizsardzības pasākumiem) bija visaktīvākās, tām sekoja Indija un ASV – katra ar diviem antidempinga pasākumiem. 3. TENDENCES VALSTīS Ar 25 spēkā esošiem pasākumiem, t.i., gandrīz 20 % no pasākumu kopskaita, ASV ir pret Eiropas Kopienu vai tās dalībvalstīm vērstu instrumentu galvenais izmantotājs. Pārējās valstis, kas visbiežāk tos piemēro, ir Indija (16 pasākumi), Brazīlija un Turcija (11 pasākumi katrai), Ķīna (9 pasākumi), Ukraina un Meksika (9 pasākumi katrai). Indijā pasākumu skaits turpināja samazināties (no 19 pasākumiem 2007. gadā līdz 16 pasākumiem 2008. gadā), turpretim pārējās valstīs attiecīgie rādītāji, salīdzinot ar 2007. gadu, ir tikai sākuši samazināties (Brazīlijā un Ķīnā) vai nav mainījušies (ASV). Piecas valstis, kuras visvairāk izmanto minētos instrumentus, joprojām piemēro vairāk nekā pusi no spēkā esošo pasākumu kopskaita. Tikai trīs valstis (Turcija, Japāna un Moldovas Republika) 2008. gadā palielināja pasākumu skaitu, un jāuzsver, ka pasākumu skaita palielināšanās Turcijā ir saistīta vienīgi ar jauniem aizsardzības pasākumiem, kurus tā ieviesa 2008. gadā. Sīks apraksts par tendencēm un galvenajām procedūrām katrā valstī ir sniegts I pielikumā. 4. PAšREIZēJāS PROBLēMAS Komisija vēl joprojām saskaras ar tām pašām agrāk identificētajām problēmām, t.i., nepilnīgi izmeklēšanas sākšanas noteikumi, nepietiekama kaitējuma un cēloņsakarību analīze, pārkāpumi attiecībā uz ieinteresēto personu tiesībām uz aizstāvību un arvien plašāka aizsardzības pasākumu izmantošana. Tas, ka 2008. gada pēdējos mēnešos (un 2009. gada pirmajos mēnešos) palielinājās sākto izmeklēšanu skaits, protams, ir tiešs ekonomiskās krīzes rezultāts, un tādējādi, bez šaubām, saasinājās dažas identificētās problēmas, galvenokārt, saistībā ar izmeklēšanas sākšanas noteikumiem, ieinteresēto personu tiesībām uz aizstāvību un pastiprinātu aizsardzības pasākumu izmantošanu. 4.1. Stingru standartu trūkums izmeklēšanas sākšanai Līdzīgi kā iepriekšējos gados izmeklēšanas pārāk bieži tiek sāktas, neraugoties uz to, ka nav izpildīti tās sākšanas kritēriji, t.i., daudzos gadījumos pierādījumi par kaitējumu nav pārliecinoši, un pierādījumi par cēloņsakarību nav pietiekami pamatoti. Šāda situācija bija novērota īpaši 2008. gadā. N av šaubu, ka finanšu un ekonomiskā krīze ir negatīvi ietekmējusi situāciju daudzos uzņēmumos, un tie jebkādiem līdzekļiem mēģina saņemt kompensāciju. Tāpēc daži uzņēmumi ir iesnieguši sūdzības, lai iegūtu aizsardzību tirdzniecības aizsardzības pasākumu veidā. Pat atzīstot trešo valstu tiesības izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, uz nepietiekami pamatotu sūdzību pamata un trūkstot pirmšķietamiem pierādījumiem, vairākas izmeklēšanas tomēr ir sāktas. Vispirms jānorāda, ka minētās krīzes negatīvās sekas bija redzamas tikai 2008. gada beigās, kas nav pietiekami reprezentatīvs periods, lai pierādītu dempinga, kaitējuma utt. faktu. Otrkārt, ļoti bieži tiek nepamatoti apgalvots, ka imports rada kaitējumu, kaut gan patiesais problēmas cēlonis drīzāk ir vispārējā ekonomikas lejupslīde. Visbeidzot, tirdzniecības aizsardzības instrumentu mērķis ir mazināt netaisnīgi veikta importa vai tā pieplūduma kaitējošo ietekmi, nevis piedāvāt uzņēmumiem protekcionisma pasākumus. Tāpēc pašreizējā situācijā ir ļoti svarīgi, lai izmeklēšanas iestādes nodrošinātu, ka no vietējiem uzņēmumiem saņemtā sūdzība atbilst PTO normām un ka tajā ir iekļauti objektīvi, atbilstīgi un pietiekami pierādījumi. Izmeklēšanas iestādēm jāatturas no nepamatotu izmeklēšanu sākšanas, kas tādējādi traucē tirdzniecību, parasti ir ļoti apgrūtinošas attiecīgajiem uzņēmumiem un ļoti bieži noved pie nepamatotiem pasākumiem. Saskaņā ar PTO noteikumiem nevienas izmeklēšanas sākšanas pamatā nevar būt tikai apgalvojumi, kas nav pamatoti ar attiecīgiem pierādījumiem, bet faktiski bieži vien tā diemžēl ir. 4.2. Pārāk bieža aizsardzības pasākumu izmantošana Joprojām pārāk bieži izmanto aizsardzības pasākumus. Vairāk nekā puse no jaunajām 2008. gadā sāktajām izmeklēšanām attiecās uz aizsardzības pasākumiem, un joprojām ceturtā daļa no visiem spēkā esošajiem pasākumiem ir vērsta pret Eiropas Kopienām. Pat ja visas šīs izmeklēšanas vai pasākumi neskar ES uzņēmumus (dažreiz ražojums, uz ko attiecas izmeklēšana, nav bijis eksportēts no ES), šī tendence tomēr ir satraucoša, jo aizsardzības pasākumi būtu jāparedz vienīgi ārkārtas gadījumos. Turklāt ES uzņēmumiem aizsardzības pasākumi var radīt tiešas vai netiešas sekas (tirdzniecības izkropļošana). Izmeklēšanas iestādes, nosakot šādus pasākumus, daudzos gadījumos neievēro diezgan stingrās PTO normas, un tādējādi tie jāuzskata par protekcionisma pasākumiem, kas nepamatoti skar taisnīgi tirgotus ražojumus. Sīkāk aplūkojot 2008. gadā sāktās jaunās izmeklēšanas un piemērotos pasākumus, šķiet, ka dažas valstis acīmredzami dod priekšroku šā veida instrumenta izvēlei, lai gan tiek uzskatīts, ka daudzreiz tā vietā būtu jāizmanto attiecīgai valstij piemēroti instrumenti, kas vērsti pret netaisnīgu tirdzniecību, t.i., antidempinga instrumenti. Tāpēc Komisija joprojām pauž bažas par aizsardzības instrumentu izmantošanu un ietekmi un aicina trešās valstis atturēties no šā instrumenta izmantošanas. No tā izriet, ka gadījumos, kad nav iespējams izvairīties no aizsardzības pasākumu izmeklēšanas, Komisijas dienestiem bieži vien ir jāmēģina pēc iespējas mazināt šādu pasākumu ietekmi uz ES eksportu. 4.3. Procedūras aspekti, kas īpaši skar to, kā tiek ievērotas pušu tiesības uz aizstāvību Neraugoties uz Komisijas centieniem risināt šos jautājumus, diemžēl šķiet, ka dažas trešās valstis joprojām neievēro pušu tiesībām uz aizstāvību un ka tās nosaka apgrūtinošus un nevajadzīgas procedūras, veicot izmeklēšanas. Īpaši tas sakāms par konfidencialitātes noteikumiem, ko pārāk bieži interpretē nepareizi, un faktiskie dati dažreiz netiek izpausti un/vai netiek vienādi indeksēti vai apkopoti, lai gan faktiski nav konfidenciālas informācijas izpaušanas riska. Tas, piemēram, ir gadījumos, kad kopējie kaitējuma rādītāji netiek izpausti, lai gan tie attiecas uz vairāk nekā trim komersantiem. Turklāt šķiet, ka dažādas valstis pieprasa, lai eksportētāji iesniegtu ļoti specifisku un sīku informāciju, lai gan ir acīmredzams, ka šāda informācija neattiecas ne uz dempinga, ne kaitējuma noteikšanu, un tās sagatavošana ir ārkārtīgi apgrūtinoša un nevajadzīga vai pat dažreiz skar ļoti jutīgu un slepenu informāciju par uzņēmuma darbību. Šis aspekts negatīvi ietekmē uzņēmumu eksportētāju un citu ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. Tāpēc Komisija sarunās ar attiecīgajām iestādēm arī turpmāk risinās šos jautājumus ar attiecīgajām iestādēm ne vien saistībā ar atsevišķām lietām, bet arī plašāk divpusējās attiecībās vai darba grupās, kas organizētas kopā ar dažādām trešajām valstīm. 5. SVARīGāKIE SASNIEGUMI Saistībā ar trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumiem Komisijai ir galvenokārt trīs dažādi uzdevumi. Pirmkārt, tai jāinformē un jākonsultē uzņēmumi, kurus tieši skar izmeklēšanas. Otrkārt, tai ir vispārīgāks uzdevums nodrošināt normu pareizu piemērošanu, ko tā veic, stingri uzraugot trešo valstu veiktās izmeklēšanas un organizējot seminārus un darba grupas ar mērķi veicināt paraugpraksi. Treškārt, Komisijai ir tieši jāveic pašreizējās izmeklēšanās, lai novērstu konstatētos trūkumus un attiecīgajiem ES uzņēmumiem nodrošinātu iespējami labākos rezultātus. Attiecībā uz pirmajiem diviem uzdevumiem jāteic, ka ir sarežģīti novērtēt sasniegtos rezultātus, taču Komisija gan no attiecīgajiem uzņēmumiem, gan no dalībvalstīm ir saņēmusi ļoti labu pamatinformāciju, kas neapšaubāmi iedrošina turpināt iesākto darbību un pēc iespējas uzlabot to. Nesenās finanšu krīzes un no tās izrietošo darbību dēļ, kuras veic trešās valstis, Komisijas nozīmība, atbalstot un konsultējot ES uzņēmumus, faktiski ir kļuvusi vēl lielāka nekā iepriekšējos gados. Svarīgākie sasniegumi 2008. gadā bija šādi. 5.1. Samazināšana līdz nullei. Labvēlīgi PTO konstatējumi Pirmajā lietā par samazināšanu līdz nullei PTO Apelācijas struktūra 2006. gada maijā pieņēma Amerikas Savienotajām Valstīm nelabvēlīgu nolēmumu un noteica, ka ASV līdz 2007. gada aprīlim jāievēro attiecīgie konstatējumi. Tomēr ASV atteicās tos izpildīt pilnībā, un ES bija jāvēršas, t.s., atbilstības kolēģijā, kura 2008. gada decembrī izdeva savu ziņojumu. Minētā kolēģija ES sniedza apstiprinājumu, ka ASV nevar atkāpties no savām saistībām PTO, katru gadu pārskatot maksājumu un tad argumentējot, ka ar šādām pārskatīšanām ir “aizstāts” attiecīgais pasākums, un to var izskatīt vienīgi jaunā tiesvedībā. Tomēr ES nolēma pārsūdzēt šo ziņojumu, jo tā nepiekrīt dažiem aspektiem minētās kolēģijas papildu konstatējumos. Izšķirot šo strīdu, galīgajā nolēmumā atzīts, ka ASV joprojām nepilda savas saistības PTO kontekstā, un ja tās neizpilda šīs saistības, EK būs tiesīga pieprasīt pretpasākumus. Otrajā lietā par samazināšanu līdz nullei Apelācijas struktūra apelācijas tiesvedībā apstiprināja visas prasības, ko bija iesniegusi ES, noraidīja visus ASV iesniegtās apelācijas pamatus un apstiprināja atbilstības kolēģijas konstatējumus par to, ka ASV, gada pārskatos piemērojot samazināšanu līdz nullei, nebija ievērojusi savas saistības PTO kontekstā. Tāpēc ASV ir jāizpilda šajā strīda izšķiršanas lietā pasludinātie ieteikumi un nolēmumi, un šim mērķim tā var pieprasīt “samērīgu termiņu”. Izpildot nolēmumu šajā lietā, dempinga starpība jāpārrēķina, neizmantojot samazināšanu līdz nullei, 46 atsevišķos gadījumos, ko identificējusi EK. 5.2. Olīvu eļļa. Meksika. Pasākumi izbeigti ES vērsās PTO kolēģijā, kura atzina, ka ar kompensācijas pasākumiem, ko bija noteikusi Meksika un kurus piemēroja ES izcelsmes olīvu eļļas importam, tika pārkāpti daži PTO noteikumi. Šos pasākumus izbeidza pēc tam, kad bija stājies spēkā Meksikas Valsts tiesas nolēmums, kura apstiprināja argumentus, ko Komisija bija iesniegusi lietā PTO tiesvedībā. 5.3. PVC profili. Ukraina. Aizsardzības pasākumu izmeklēšana pārtraukta Ņemot vērā ES ražošanas nozares būtiskās ekonomiskās intereses – eksporta apjoms bija EUR 100 m/gadā, galvenokārt no Vācijas un Polijas, – Komisija uzmanīgi sekoja šai izmeklēšanai, un aplūkoja konstatētos trūkumus. Intervence, ko veica Komisija, tika koordinēta ar ES ražošanas nozari, un Komisija izklāstīja galvenos trūkumus saistībā ar to, ka nav smaga kaitējuma neesību un cēloņsakarības starp importu un visām, iespējams, vietējās ražošanas nozares problēmām. Šīs intervences izrādījās veiksmīgas, proti, lieta tika izbeigta un pasākumi netika noteikti, jo nopietns kaitējums netika konstatēts. 5.4. Aizsardzības pasākumi. Turcija Pēdējos gados Turcija ir kļuvusi par vienu no lielākajiem aizsardzības pasākumu izmantotājiem, un tie skar arī ES ražojumus, un dažos gadījumos uzskatīja, ka šie ražojumi nerada kaitējumu Turcijas ražotājiem. Komisijas mērķis bija novērst minēto pasākumu piemērošanu, bet tas neizdevās, tomēr bija vismaz iespējams zināmā mērā mazināt šo pasākumu negatīvo ekonomisko ietekmi. Lietā par dažām elektroierīcēm gandrīz pusei no ražojuma veidiem netika piemēroti nekādi pasākumi, un lietā kokvilnas dziju tika noteiktas maksimālās robežvērtības, un tādējādi tika samazināts efektīvais ad valorem maksājums par ES eksportu. Lai gan Turcija 2008. gada otrajā pusgadā nesāka jaunus aizsardzības pasākumus, tomēr Komisija ar ļoti lielu interesi seko šā jautājuma turpmākai virzībai. 5.5. Stikla bloki. Taizeme. Samazinātas maksājuma likmes Šī izmeklēšana tika sākta 2007. gadā un pabeigta 2009. gada janvārī. Taizeme noteica antidempinga maksājumus par Čehijas izcelsmes stikla bloku importu, taču pēc tam, kad Komisija bija veikusi intervenci, pieprasot zemāku maksājuma likmju piemērošanu, galīgais maksājums, ko piemēro ES eksportētājiem, bija ievērojami samazināts 5.6. Ar auksto metodi velmēti tērauda izstrādājumi. Taizeme. Maksājumi atcelti Šajā lietā runa ir par antidempinga maksājumiem, kas ieviesti 2002. gadā un ES eksportētājiem noteikti 10,02 %–25,57 % apmērā. Taizemes izmeklēšanas iestādes 2008. gada martā sāka pret ES, Japānu, Taivānu un Koreju vērstu pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu. Savos sākotnējos konstatējumos Taizemes iestādes apsvēra iespēju pagarināt pasākumus attiecībā uz visām minētajām valstīm. Komisija šajā lietā veica intervenci, argumentējot, ka ES eksporta izmeklēšanas rezultātā ir konstatēta negatīva dempinga starpība 41 % apmērā, un tā skaidri liecina par to, ka nav pamata uzskatīt, ka attiecībā uz ES eksportētājiem, iespējams, dempings turpināsies vai atkārtosies. Komisija uzturēja ciešus sakarus ar daļu no ES ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojas izmeklēšanā, kurā tika atklāts, ka attiecīgā ražojuma eksporta apjoms bija neliels un ES eksports bija kvalitatīvāks, salīdzinot ar vietējiem ražojumiem, tādējādi netika konstatēts, ka Taizemes ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums. 5.7. Dekstrozes monohidrāts. Indonēzija Uz provizoriskas informācijas pamata Komisija veica intervenci un ciešā sadarbībā ar ražošanas nozari panāca, ka pasākumus nepiemēro lielākajai daļai no ES eksportēto ražojumu veidu, jo ar tiem nebija nodarīts kaitējums Indonēzijas vietējai ražošanas nozarei. Tomēr šis rezultāts vēl jāapstiprina galīgajos konstatējumos. 5.8. Tērauda stiepļu troses (Dienvidāfrika) un viskozes šķiedra (Brazīlija). Pozitīvi provizoriski konstatējumi Šajās divās lietās provizoriskie secinājumi, šķiet, liecina par to, ka mūsu veiktās intervences varētu novest pie attiecīgajiem ES eksportētājiem labvēlīgiem rezultātiem, t.i., mazāka maksājuma Brazīlijā vai maksājuma neesību Dienvidāfrikā. Tomēr šis rezultāts vēl jāapstiprina galīgajos konstatējumos. 5.9. Brazīlija. Pret Grieķiju vērstu pasākumu termiņa beigu pārskatīšana attiecībā uz konservētiem persikiem Šī lieta ir vēl viens pozitīvas ietekmes piemērs tam, ka ražošanas nozare un Komisija, nepārtraukti cenšoties, var gūt labus izmeklēšanas rezultātus. Iepriekšminētā pārskatīšana tika pabeigta 2008. gada aprīlī, un turpmāki pasākumi netika noteikti. Diemžēl neilgi pēc tam Brazīlija nolēma saistošās likmes robežās palielināt muitas maksājumus par to pašu ražojumu. 5.10. Jauno dalībvalstu tirgus ekonomikas statuss Jāatgādina, ka 2007. gadā antidempinga izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka Brazīlija un Argentīna joprojām izturas pret ES jaunākajām dalībvalstīm kā pret valstīm, kas vēl nav sasniegušas pilnīgu un neierobežotu tirgus ekonomikas valstu statusu. Pēc daudzām dažāda līmeņa intervencēm šis jautājums 2008. gadā bija gandrīz atrisināts. Ir ļoti žēl, ka šīs problēmas risinājumu rada pēc tik ilga laika, un iemesls tam ir galvenokārt šīs problēmas neaptveramība, un vilšanos vēl vairāk rada tas, ka šis jautājums Brazīlijā vēl joprojām nav atrisināts attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju. Tomēr Komisija turpina centienus un pauž cerību, ka galīgais risinājums tiks rasts 2009. gadā. 6. SECINāJUMI Pret ES vai tās dalībvalstīm vērstu tirdzniecības aizsardzības pasākumu skaits 2008. gadā samazinājās, tomēr gaidāms, ka nākamajā gadā tas atkal pieaugs. Atšķirībā no iepriekšminētās samazināšanās 2008. gadā un īpaši tā beigās bija ārkārtīgi daudz tirdzniecības aizsardzības pasākumu. Tika sāktas 33 jaunas izmeklēšanas, un apmēram puse no tām tika sākta gada pēdējos četros mēnešos. Šī tendence turpinājās 2009. gada sākumā. Komisija uzskata, ka šī tendence ir satraucoša galvenokārt tādēļ, ka daudzās lietās izmeklēšana nav juridiski pamatota, jo lielākoties nav iesniegti pietiekami pirmšķietami pierādījumi par kaitējumu vai arī tie iesniegti par ļoti īsu periodu. Turklāt bieži vien nav pilnībā ievērotas pušu tiesības uz aizstāvību. Pasaules ekonomikas lejupslīde neapšaubāmi ir negatīvi ietekmējusi daudzu uzņēmumu ekonomisko situāciju visā pasaulē, un saprotams, ka daudzi uzņēmumi mēģina jebkādiem līdzekļiem saņemt kompensāciju. Taču būtībā tas nav pietiekams pamats, lai sāktu tirdzniecības pasākumu izmeklēšanas, kuru mērķis ir mazināt tirgus traucējumus un atjaunot taisnīgas tirdzniecības plūsmas, nevis aizsargāt uzņēmumus no godīgas konkurences. Tāpēc trešo valstu pārvaldes iestādēm, saņemot sūdzības, būtu jādarbojas ar ārkārtīgu rūpību un jāievēro savas starptautiskās saistības, t.i., nesākt izmeklēšanas un/vai nepiemērot tirdzniecības aizsardzības pasākumus, ja tiem nav juridiska pamata. Saistībā ar šo Komisija ir stingri uzraudzījusi trešo valstu tirdzniecības aizsardzības pasākumus, ļoti aktīvi veikusi intervences pašreizējās izmeklēšanās un plaši atbalstījusi uzņēmumus, pret kuriem vērsti šie pasākumi. Šā gada sasniegumi apstiprina Komisijas veikto darbību atbilstību un turklāt liecina par to, cik nozīmīga ir sadarbība ar uzņēmumiem un dalībvalstīm, kā arī nepieciešamība veicināt divpusējus kontaktus ar trešo valstu iestādēm. Diemžēl šie centieni ne vienmēr ir noveduši pie pozitīviem rezultātiem, un daudzos gadījumos joprojām uzskata, ka izmeklēšanas nav bijušas objektīvas un ka nav pienācīgi ievērotas pušu tiesības uz aizstāvību. Sarežģītā ekonomiskā situācijā svarīgāk kā jebkad ir nodrošināt ES uzņēmumiem leģitīmu piekļuvi tirgum, un tāpēc Komisija turpinās centienus, lai atbalstītu eksportētājus un veicinātu stingru tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas normu ievērošanu nolūkā novērst tirdzniecības aizsardzības instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu. Papildus tiešām intervencēm saistībā ar pašreizējām izmeklēšanām Komisija turpinās arī divpusējas sarunas, proti, dažādās tirdzniecības aizsardzības pasākumu izmeklēšanas ad hoc ekspertu grupās ar daudziem tirdzniecības partneriem, piemēram, ar Indiju, Ķīnu, Ukrainu un Koreju, un organizēs dažādas mācības trešo valstu amatpersonām, kurām būs sniegta jauna iespēja veicināt stingru tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas normu piemērošanu. [1] 29 antidempinga izmeklēšanas (deviņās no tām ir pārskatīts pasākuma beigu termiņš), 19 aizsardzības pasākumu izmeklēšanas (astoņas no tām skar ES eksportu) un viena izmeklēšana, kuras priekšmets ir kompensācijas maksājums (pasākuma termiņa beigu pārskatīšana).