Šī iniciatīva ietilpst arī Eiropas Komisijas finanšu tehnoloģiju rīcības plānā, ar ko paredzēts palīdzēt labāk izprast un sekmēt tehnoloģijas, lai atbalstītu finanšu pakalpojumu nozari. Finanšu pakalpojumu nozare ir lielākā digitālo tehnoloģiju izmantotāja un viens no galvenajiem mūsu sabiedrības digitālās pārveides virzītājspēkiem. Šīs jaunās tehnoloģijas izmaina to, kā patērētāji un uzņēmumi piekļūst pakalpojumiem, kā arī uzlabo spējas saprast un mērīt riskus. Komisija plāno izvēlēties vairāk uz inovācijām orientētu pieeju finanšu tehnoloģijām, sekmējot tādu regulatīvo vidi, kurā inovatīvus finanšu pakalpojumus, produktus un risinājumus var izplatīt visā Eiropas Savienībā gan ieguldītājiem, gan uzņēmumiem drošā un finansiāli stabilā vidē.

Tiesiskās noteiktības interesēs un lai izvairītos no prasību, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES, piemērošanas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniegšanai, ir nepieciešams tieši konkretizēt, ka Direktīva 2014/65/ES neattiecas uz personām, kurām piešķirta Regulā (ES) XXX/XXX definēto kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju atļauja,

Šiem uzņēmumiem finansējuma pieejamība joprojām ir ierobežota, it īpaši tad, kad tie pēc jaunuzņēmuma stadijas sasniedz darbības paplašināšanās stadiju, proti, strukturālās informācijas asimetrijas dēļ. Pārlieka paļaušanās uz nenodrošinātiem banku īstermiņa aizdevumiem bieži vien jaunuzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vispār izmaksā pārāk dārgi. Turklāt jaunuzņēmumiem un MVU izsniegto bankas aizdevumu apjomu nelabvēlīgi ietekmēja 2008. gada finanšu krīze, un līdz ar to finansējuma trūkums kļuva par svarīgu iemeslu, kādēļ jaunuzņēmumi neguva panākumus.

Šā priekšlikuma tiesiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 53. panta 1. punkts, kas paredz iespēju pieņemt aktus, lai tuvinātu dalībvalstu normas attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību, regulēto tirgu un datu pakalpojumu sniedzēju darbības atļaušanu.

•Subsidiaritāte

Saskaņā ar LESD 4. pantu ES rīcība saistībā ar iekšējā tirgus pilnveidošanu ir jāvērtē, ņemot vērā subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktā. Ir jānovērtē, vai dalībvalstis priekšlikuma mērķus nevarētu sasniegt savas attiecīgās tiesību sistēmas ietvaros un vai to mēroga un iedarbības dēļ tos labāk var sasniegt ES mērogā. Dažādās pieejas, ko izvēlējušās Savienības dalībvalstis, un to dažādās interpretācijas par kolektīvās finansēšanas darbību ir sarežģījušas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju iespējas saņemt atļauju piedāvāt savus pakalpojumus visā Eiropas Savienībā. Komisijas dienesti tirgu novēro kopš 2013. gada, un ir atzinuši, ka pastāv pieaugoša dažādība un problēmu saasināšanās, kas attaisno ES mēroga intervenci. Turklāt dalībvalstīs līdz šim nav veikti nekādi pasākumi noteikumu koordinēšanai attiecībā uz kreditēšanas pakalpojumiem, ko sniedz finanšu iestādes, kuras nepiesaista noguldījumus, un FITD noteikumu piemērošana uz ieguldījumiem balstītām kolektīvās finansēšanas platformām joprojām nav pietiekami vienādota, lai tā varētu veicināt pārrobežu darbību. Dalībvalstu veikti papildu pasākumi var koriģēt tikai savu iekšzemes tirgu, kas nebūtu pietiekami, lai samazinātu negatīvo ietekmi uz vienotā tirgus darbību. Tādēļ ar atsevišķu dalībvalstu rīcību nav iespējams sasniegt mērķi atvieglot finansējuma pieejamību inovatīvām komercsabiedrībām, jaunuzņēmumiem un citām nepubliskām sabiedrībām (jau dibināšanas un agrīnā stadijā), kā arī nodrošināt skaidru, vienveidīgu un pārredzamu regulatīvo vidi ieguldītājiem, kuri vēlas atbalstīt šos projektus.

•Proporcionalitāte

Proporcionalitātes (samērīguma) princips paredz, ka ES rīcības saturs un veids nedrīkst pārsniegt to, kas nepieciešams Līgumu mērķu sasniegšanai.

Kolektīvajā finansēšanā runa ir par kapitāla piesaistīšanas darbību mazākā apjomā – jaunuzņēmumiem vai strauji augošiem mazajiem uzņēmumiem. Tomēr dažās dalībvalstīs pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiemēro spēkā esošie nozares tiesību akti, piemēram, FITD II un FITR. Šie noteikumi varētu būt nesamērīgi salīdzinājumā ar darbību nelielo mērogu. Turklāt šie noteikumi varētu arī neatbilst paredzētajam nolūkam. Kolektīvā finansēšana ietver daudzus dažādus komercdarbības modeļus, daži no kuriem varētu palikt neatrunāti, un līdz ar to uz tiem varētu tikt radīta regulējuma neprognozējama, netieša ietekme. Līdz ar to varētu būt neiespējami samērīgā veidā aptvert to platformu pieaugošo skaitu, kuras kombinē dažādus komercdarbības modeļus, kas varētu ietvert aizdošanas un uz ieguldījumiem balstītus darījumus, kā arī pilnīgi jaunu, vēl nedefinētu instrumentu izmantošanu.

Minēto iemeslu dēļ kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzēju atbrīvošana no FITD noteiktajiem pienākumiem un attiecīgi Regulas (ES) XXXX/XX ekskluzīva piemērošana šīm personām attiecībā uz kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem radītu samērīgāku regulatīvo vidi.

Turklāt tā dēļ visai ātri un ievērojami samazinātos to kolektīvās finansēšanas platformu izmaksas saistībā ar ieiešanu tirgū (regulēšanas un uzraudzības izmaksas), kuras darbojas vai plāno darboties pāri robežām, jo tām atļauja būtu jāsaņem tikai vienreiz, un tās iegūtu no regulējuma nenoteiktības samazinājuma.

•Juridiskā instrumenta izvēle

LESD 53. panta 1. pantā ir paredzēta iespēja pieņemt tiesību aktus direktīvas vai regulas veidā. Direktīvas 2014/65/ES darbības jomas grozījums visvienkāršākajā un juridiski visloģiskākajā veidā var panākt ar Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES.

3.IETEKMES NOVĒRTĒJUMS

•Ietekmes novērtējums

Galvenā saimnieciskā un sociālā ietekme ir rūpīgi izvērtēta ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Neattiecas.

•Pamattiesības

Šai iniciatīvai nav nozīmīgas ietekmes uz pamattiesībām.

4.IETEKME UZ BUDŽETU