LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 10.4.2014. 
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Atce ļ un aizstāj dokumentu SWD(2014) 102 final, 27.3.2014. Attiecas uz 
tekstu vis ās valodās, 1. lappuse, titullapa 
 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai  
par papildpensijas kapit āla uzkrāšanas instit ūciju darb ību un uzraudz ību 
 
(pārstrādātā redakcija) 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} 
{SWD(2014) 104 final}  
 
2 
 1. IEVADS  
Lai nodrošin ātu pienācīgas, drošas un ilgtsp ējīgas pensijas, vis ā Eiropas Savien ībā ( E S )  i r  jāpielāgo 
pensiju sist ēmas. Arī vienotais tirgus var iev ērojami veicin āt šo mērķi. Baltajā grāmatā par pensij ām 
paziņots, ka "[2012. gad ā Komisija n āks klajā ar tiesību akta projektu, lai p ārskatītu Direkt īvu 
2003/41/EK par papildpensijas kapit āla uzkrāšanas instit ūciju darb ību un uzraudz ību]". 
Papildpensijas kapit āla uzkrāšanas instit ūcijas (PKUI), t āpat kā citas finanšu iest ādes, ir iekš ējā tirgus 
būtiska daļa.  
Direktīva 2003/41/EK bija pirmais solis ce ļā uz iekšējo tirgu. Desmit gadus p ēc tās pieņemšanas 
minētā direktīva ir jāpārskata piecu iemeslu d ēļ. Pirmkārt, aizvien ir saglab ājušies prudenci āli šķēršļi, 
kas sadārdzina iesp ēju darba dev ējiem pievienoties PKUI cit ās dalībvalstīs. Otrkārt, ir būtiski 
pieaudzis to eiropiešu skaits, kas pa ļaujas uz noteiktu iemaksu (NI) pl āniem, kas novirza riskus no 
PKUI un darba dev ējiem uz priv ātpersonām. Trešk ārt, nesen ā finanšu un ekonomikas kr īze ir 
pierādījusi, ka ir j āuzlabo pašreiz ējie plānu dalībnieku un sa ņēmēju minimālie aizsardz ības līmeņi. 
Ceturtkārt, privātpersonas nesa ņem būtisku inform āciju visaptveroš ā veidā un tādējādi nevar 
pieņemt inform ētus lēmumus par pensijas finans ēšanu. Piektk ārt, uzraudz ības pilnvaras ir 
nepietiekamas, lai nodrošin ātu, ka PKUI atbilst p ārvaldības un pārredzamības prasībām.  
Patlaban ir svar īgi veikt kori ģējošu darb ību, lai stiprin ātu ES mikroprudenci ālo regulējumu attiec ībā 
uz PKUI, jo papildpensijas kapit āla uzkrāšanas pensiju fondu veiktsp ējas uzlabošanai ir nepieciešams 
ilgs laiks. Ner īkojoties tagad, tiktu zaud ētas iespējas attiec ībā uz izmaksu ietaup ījumiem un 
ienākumiem no ieguld ījumiem, un miljoniem eiropiešu veiktu nepiem ērotu finanšu pl ānošanu. Tas 
arī nesamērīgi palielin ātu slodzi jaunaj ām paaudz ēm un apdraud ētu paaudžu solidarit āti. 
Šajā priekšlikum ā nav izskat īta jaunu maks ātspējas noteikumu ieviešana PKUI. Šis l ēmums tika 
pieņemts, ņemot vērā lielās bažas, ko pauda ieinteres ētās personas publisk ās apspriešan ās laikā, un 
pamatojoties uz EAAPI 2013. gada j ūlija Kvantitat īvās ietekmes p ētījuma rezult ātiem. Tikl īdz būs 
pieejami piln īgi dati, Komisijas dienesti ar EAAPI atbalstu v ēlreiz pārskatīs šo jautājumu.  
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Komisija ir noteikusi š ādus četrus galvenos jaut ājumus: 1) p ārrobežu darb ības sarežģītība; 2) 
pārvaldības un riska p ārvaldības prasības; 3) sazi ņa ar dalībniekiem; un 4) uzraudz ības pilnvaras. 
2.1. Prudenci āli šķēršļi, kas ierobežo PKUI p ārrobežu att īstību 
Darba dev ēju, PKUI un uzraudz ītāju pieredze p ēdējo gadu laik ā ir skaidri par ādījusi, ka ir 
saglabājušies svar īgi prudenci āli šķēršļi, kas ierobežo PKUI p ārrobežu darb ības. Pirmk ārt, ir papildu 
prudenciālas prasības pārrobežu darb ībai, īpaši šādas: i) direkt īvā ir ietverta r īcības brīvība noteikt 
papildu ieguld ījumu noteikumus uz ņēmējam uzraudz ītājam, ja PKUI darbojas p ārrobežu m ērogā; un 
ii) vienīgi pārrobežu pensiju pl āniem jābūt vienmēr pilnībā finansētiem. 
Otrkārt, nav preciz ētas vairākas definīcijas un proced ūras pārrobežu darb ībai, īpaši šādas: i) nepast āv 
pārrobežu darb ības skaidra defin īcija; ii) nav nodrošin āta vienmērīga pensiju pl ānu nodošana no 
vienas PKUI uz cit ā dalībvalstī esošu PKUI un iii) pieder ības dalībvalstīs piemērojamā prudenci āla 
regulējuma noteikumu tv ērums ir nenoteikts.  
 
3 
 2.2. Pārvaldības un riska p ārvaldības prasības nav pietiekami visaptverošas 
Reti kad ir nov ērots PKUI tiešs bankrots. Tom ēr PKUI non āk grūtībās netieši, un ir vair āki rādītāji par 
to, ka šādu bankrotu rada tr ūkumi PKUI p ārvaldības un riska vad ības praks ē. Tas rada tr īs 
problēmjautājumus. 
Pirmkārt, PKUI, iesp ējams, nav ieviesušas atbilstošas p ārvaldības funkcijas. Tas jo īpaši attiecas uz 
iekšējās revīzijas un riska p ārvaldības funkcij ām, kā arī uz aktuāra funkcij ām noteiktu iemaksu (NI) 
plāniem. Šo funkciju lomas un darb ības arī nav pietiekami defin ētas. Līdz ar to š īs funkcijas neeksist ē 
PKUI vai galvenos amatus PKUI p ārvaldības strukt ūrā ieņem nekvalific ēti darbinieki. Turkl āt varētu 
rasties iesp ējams interešu konflikts, jo funkcijas PKUI var dal īt ar iemaksas veicošo uz ņēmumu. 
Otrkārt, PKUI nevar piem ērot sistem ātisku pieeju savam riska nov ērtējumam un nevar piln ībā 
integrēt riska p ārvaldības sistēmu PKUI l ēmumu pie ņemšanas proces ā. Vispārējs visaptverošas 
pieejas tr ūkums finanšu iest āžu riska p ārvaldībai ES tika konstat ēts neseno finanšu kr īžu laikā.  
Treškārt, PKUI ne vienm ēr izmanto depozit āru, lai nodrošin ātu savu akt īvu drošību.  
2.3. Dalībnieki nesa ņem viegli saprotamu inform āciju par pensij ām  
Privātpersonām ir jābūt atbilstīgi inform ētām, lai pie ņemtu apzin ātus lēmumus par pensiju 
ietaupījumiem, bet ir vair āki pārliecinoši r ādītāji, kas liecina par neilgtsp ējīgām inform ācijas 
nepilnībām, kas liek secin āt, ka dalībnieku un sa ņēmēju rīcībā nav inform ācijas par tendenc ēm, kas 
varētu negatīvi ietekm ēt viņu pensiju pabalstus. Piem ēri ir uzkrāto pensiju ties ību samazin ājumi, 
būtiskas izmaksas un maksas, pilso ņu zināšanu visp ārējs trūkums par savu finansi ālo situāciju un jo 
īpaši par to, ka vi ņi kopumā neveic pietiekamus pensijas uzkr ājumus. 
2.4. Pastāv trūkumi attiec ībā uz uzraudz ības pilnvar ām  
Lai veiktu efekt īvu prudenci ālo uzraudz ību, valsts uzraudz ības iestādēm ir nepieciešamas pien ācīgas 
pilnvaras, lai veiktu savu funkciju, tas ir, PKUI stabilit ātes uzraudz ību. Apspriežoties par šo 
priekšlikumu, tika noteikti tr īs jautājumi attiec ībā uz uzraudz ības pilnvar ām. 
Pirmkārt, PKUI ir iesp ēja apiet prudenci ālos standartus, izmantojot ķēdes ārpakalpojumus, t.i., treš ās 
puses pakalpojumu sniedz ēji nodod darb ības apakšuz ņēmējiem. Otrk ārt, ne vis ām uzraudz ības 
iestādēm ir pilnvaras izstr ādāt nepieciešamos instrumentus, la i veiktu stresa testus attiec ībā uz PKUI 
finansiālo situāciju. Trešk ārt, uzraudz ītājiem ir nepieciešamas papildu pilnvaras, lai efekt īvi 
uzraudzītu visas ar šo priekšlikumu ieviest ās jaunās pārvaldības un pārredzamības prasības. 
3. SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Lai arī patlaban PKUI ir svar īgi pensiju finans ēšanas instrumenti tikai daž ās dalībvalstīs, lūkojoties 
nākotnē, ir iespēja paplašin āt darbību citās dalībvalstīs. Dalībvalstis samazin āja un dažas joproj ām 
turpina samazin āt pensiju pabalstus no valsts pensij ām. Tā rezultātā, lai Eiropas pilso ņiem 
nodrošinātu pienācīgu kompens ācijas likmi, b ūs nepieciešami papildu pensijas ien ākumi no fond ēto 
un privāto pensiju uzkr ājumiem. L īd z  a r  t o  i r  s a g a i d āms, ka daudz ās dalībvalstīs lielāku pensiju 
ienākumu da ļu turpmākajās desmitgad ēs nodrošin ās privātās pensijas. Turkl āt noteiktu iemaksu 
shēmas kļūst nozīmīgākas un tās aizvien vair āk varētu izmantot p ārrobežu kontekst ā, jo to produkta 
iezīmes ir vienk āršākas salīdzinājumā ar noteiktu ien ākumu shēmām. 
 
4 
 Saskaņā ar LESD 4. pantu ES r īcība iekšējā tirgus pilnveidošanai ir j āvērtē, ņemot vērā LES 5. panta 
3. punktā izklāstīto subsidiarit ātes principu. ES m ēroga rīcība var dot pievienoto v ērtību, jo tikai 
dalībvalstu rīcība: i) nenov ērsīs šķēršļus pārrobežu darb ībām; ii) nenodrošin ās ES mēroga patērētāju 
augstāku aizsardz ības minim ālo līmeni; iii) ne ņems vērā pozitīvo ārējo ietekmi, ko rada apjomrad īti 
ietaupījumi, riska diversifik ācija un inov ācija, kas piem īt pārrobežu darb ībai; iv) nenov ērsīs regulatīvo 
arbitrāžu starp finanšu pakalpojumu sektoriem; v. nenov ērsīs regulatīvo arbitrāžu starp dal ībvalstīm; 
un vi) neņems vērā pārrobežu darbinieku intereses. 
Saskaņā ar ierosin āto rīcību dalībvalstis turpina b ūt pilnībā atbildīgas par savu pensiju sist ēmu 
organizēšanu, kā arī par katra no pensiju sist ēmas triju p īlāru nozīmi atseviš ķās dalībvalstīs. 
Pārskatīšanā šī prerogat īva nav ņemta vērā. Tāpat šī pārskatīšana neattiecas uz valsts ties ību aktiem 
sociālās nodrošin āšanas un darba ties ību, fiskālajā vai līgumiskajā jomā.  
Priekšlikum ā ir ņemts vērā proporcionalit ātes princips , kā noteikts LES 5. panta 4. punkt ā, kas ir 
pietiekams m ērķu sasniegšanai un nep ārsniedz oblig āti nepieciešamo apjomu. Izv ēlētā politikas 
risinājuma mērķis ir panākt līdzsvaru starp sabiedr ības interes ēm, PKUI dal ībnieku un sa ņēmēju 
aizsardzību, kā arī PKUI, instit ūciju, iemaksas veicošo uz ņēmumu un uzraudz ītāju izmaks ām. Lai arī 
PKUI nav MVU, daudzas PKUI atbilst krit ērijam attiec ībā uz darbinieku skaitu, ko var defin ēt kā MVU, 
bet to gada apgroz ījums un/vai bilance ir p ārāk apjomīga –, ir svar īgi, lai regul ējumā tiktu pien ācīgi 
ņemta vērā to darbību būtība un fakts, ka PKUI darb ību apjoms un sarež ģītība kopum ā ir mazāki 
nekā citām finanšu iest ādēm. Paredz ētās prasības ir rūpīgi izskatītas, izstrādātas kā minimālie 
standarti un piel āgotas PKUI īpatnībām.  
Ierosinātā rīcība ņem vērā proporcionalit āti katrā operacion ālajā mērķī šādā veidā: i) pārvaldības 
funkcijās ietilpst vien īgi PKUI svar īgās funkcijas; ii) pašu riska nov ērtējuma dokument ācija ir piel āgota 
PKUI īpatnībām; iii) depozit āra obligāta iecelšana ir noteikta vien īgi noteiktu iemaksu sh ēmām, nevis 
visām PKUI; iv) pensijas kapit āla pārskats nep ārsniedz divas lappuses, t ā uzmanības centr ā ir būtiska 
informācija, un tas neliedz PKUI izmantot papildu inform ācijas atklāšanas veidus, iev ērojot valsts 
prasības un savu sazi ņas stilu; v) jaunas uzraudz ības pilnvaras pieš ķir vienīgi tādā apmērā, kādā tās ir 
nepieciešamas, lai efekt īvi uzraudz ītu PKUI darb ības; vi) uzraudz ības pārskati nav saska ņoti tā, lai 
ievērotu atšķirīgās valstu uzraudz ības pieejas; un vii) prudenci ālu šķēršļu likvidēšana pārrobežu PKUI 
ir veikta attiec ībā uz tiem š ķēršļiem, kas ir rad ījušas vissvar īgākās problēmas ieinteres ētajām 
personām. 
4. MĒRĶI 
4.1. Vispārīgais mērķis 
Šīs iniciatīvas vispārīgais mērķis ir atvieglot fond ēto pensiju uzkr ājumu attīstību. Tas atbilst Komisijas 
2012. gada Baltajai gr āmatai "Atbilst īgu, drošu un notur īgu pensiju programma", kur ā tā nāca klajā ar 
20 iniciat īvu kopumu, kuru m ērķis ir palīdzēt dalībvalstīm labāk līdzsvarot darb ā pavadīto laiku un 
pensijā pavadīto laiku un izstr ādāt papildu priv ātos pensiju ietaup ījumus. Baltaj ā grāmatā minēts, ka 
direktīvas pārskatīšanas rezult ātā papildpensijas kapit āla uzkrāšana būs efektīvāka un droš āka. Tas 
radītu izšķirošu ieguld ījumu pensiju piem ērotībā un ilgtsp ējībā. Eiropas Parlaments sav ā 2013. gada 
21. maija rezol ūcijā uzskata, ka šim priekšlikumam b ūtu jāstiprina p ārvaldības un riska p ārvaldības 
prudenciāli standarti un p ārredzama inform ācijas atklāšana. 
 
5 
 4.2. Konkrēti mērķi 
Lai palielin ātu fondēto pensiju uzkr ājumu noz īmi, ir nepieciešama lab āka piekļuve papildu pl āniem, 
tostarp p ārrobežu pl āniem. To var atvieglot, ja darba dev ēji var efekt īvi nodrošin āt privāto pensiju 
papildu uzkr ājumus un ja cilv ēki uzticas pensiju pl āniem, ka tie sniedz sol ītos rezult ātus. Līdz ar to 
šim priekšlikumam,– kura m ērķis ir turpm āk atvieglot p ārrobežu darb ību un pastiprin āt drošību, 
stiprinot dal ībnieku aizsardz ību,– ir četri konkr ēti mērķi: i) novērst atlikušos prudenci ālos šķēršļus 
pārrobežu PKUI; ii) nodrošin āt labu pārvaldību un riska p ārvaldību; iii) nodrošin āt precīzu un 
atbilstošu inform āciju dalībniekiem un sa ņēmējiem; un iv) nodrošin āt, ka uzraudz ītājiem ir 
nepieciešamie instrumenti, lai efekt īvi pildītu savus uzdevumus. 
4.3. Darbības mērķi 
Ir noteikti asto ņi darbības mērķi, lai sasniegtu konkr ētos mērķus. Atlikušos prudenci ālos šķēršļus var 
novērst, atceļot papildu pras ības pārrobežu PKUI un paskaidrojot ar p ārrobežu darb ību saistītās 
definīcijas un proced ūras. Labāku pārvaldību var pan ākt ar trīs papildinošiem un savstarp ēji 
pastiprinošiem darb ības mērķiem: i) nodrošin āt, ka PKUI tiek p ārvaldītas profesion āli; ii) piepras īt 
dokument āciju attiec ībā uz riska p ārvaldību; un iii) aizsarg āt aktīvus no operacion ālā riska. 
Dalībniekiem paredz ēto inform āciju var padar īt skaidrāku un efekt īvāku, sniedzot vienk āršu pārskatu 
ar svarīgo inform āciju par pensiju pabalstiem  katru gadu. Lai nodrošin ātu, ka uzraudz ītājiem ir 
nepieciešamie instrumenti efekt īvai PKUI uzraudz ībai, tiem ir j āpiešķir jaunas pilnvaras attiec ībā uz 
ķēdes ārpakalpojumiem un stresa testu veikšanu un j āpārliecinās, ka uzraudz ītājiem ir pietiekamas 
pilnvaras, lai p ārbaudītu atbilstību prudenci ālajām un pārredzamības prasībām. 
Politikas risin ājumi 
4.4. Papildu pras ību atcelšana attiec ībā uz pārrobežu darb ību  
Apsverot pieejamos politikas risin ājumus, būtu jānovērtē valsts ties ību aktu turpm ākas saska ņošanas 
atbilstošais l īmenis un m ērķis. Izskatītie risinājumi ir šādi: 
1. risinājums – Politika netiek main īta: atšķirīgi kvantitat īvie ieguld ījumu 
ierobežojumi; stingr āki noteikumi attiec ībā uz finans ējuma saist ībām pārrobežu 
PKUI. 
2. risinājums – Atcelt papildu pras ības direkt īvā: nav valsts kvantitat īvu 
ieguldījumu ierobežojumu; tie paši noteikumi, lai atjaunotu piln īgu finans ējumu 
pārrobežu un iekš ējām PKUI. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 2. risin ājums ir vēlamais risin ājums, jo tas 
efektīvi risina probl ēmu, kam nepieciešams veikt izmai ņas tiesiskaj ā regulējumā.  
Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem  
Efektivitāte Saska ņotība  Efektivit āte 
Atvieglot p ārrobežu darb ību   
1. risinājums 0 0 0 
2. risinājums  ++ ++ ++ 
 
6 
 4.5. Definīciju un proced ūru paskaidrojumi attiec ībā uz pārrobežu darb ību 
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums – Neveikt nek ādas politikas izmai ņas: tiek saglab ātas neskaidras 
definīcijas un proced ūras attiec ībā uz pārrobežu darb ību (atšķirīgas pārrobežu 
darbības defin īciju interpret ācijas, nav noteikumu par pensiju pl ānu pārrobežu 
nodošanu, nav skaidr ības par prudenci ālo un soci ālo, un darba ties ību aktu 
noteikumu tv ērumu).  
2. risinājums – Pamatnost ādnes vai ieteikumi  direktīvas labākai izpildei un 
īstenošanai. 
3. risinājums – Definīciju un proced ūru paskaidrojumi direkt īvā attiecībā uz 
pārrobežu darb ību. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 3. risin ājums ir vēlamais risin ājums, 
jo tas efekt īvi risina probl ēmas, uz kur ām norādījušas ieinteres ētās personas, un tas 
veicinātu saimniecisku labumu darba dev ējiem, kas v ēlas pievienoties PKUI ārvalstīs. 
 
Efektivitāte Saska ņotība  Efektivit āte 
Atvieglot p ārrobežu darb ību   
1. risinājums 0 0 0 
2. risinājums  0 -- 0 
3. risinājums  ++ ++ ++ 
 
4.6. Nodrošin āt, ka PKUI tiek p ārvaldītas profesion āli 
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums— Neveikt nek ādas politikas izmai ņas: viena pārvaldības funkcija (aktu āra funkcija) 
noteiktu ien ākumu shēmām un hibr īdu shēmām un nevienas funkcijas noteiktu iemaksu sh ēmām. 
2. risinājums – Pievienot riska p ārvaldības un iekš ējās revīzijas funkciju: tr īs pārvaldības funkcijas 
noteikto ien ākumu shēmām un hibr īdu shēmām un divas funkcijas noteikto iemaksu sh ēmām. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 2. risin ājums ir vēlamais risin ājums, jo tas 
uzlabo dal ībnieku un sa ņēmēju aizsardz ību, ņemot vērā PKUI atšķirīgo apjomu un b ūtību, vienlaikus 
nepamatoti nepalielinot administrat īvo slogu PKUI un iemaksas veicošajiem uz ņēmumiem.  
Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem  
 Efektivit āte Efektivit āte Saska ņotība 
 Vair āk drošības Atvieglot 
pārrobežu 
darbību   
1. risinājums  0 0 0 0 
2. risinājums  ++ + + ++ 
 
7 
 4.7. Pieprasīt riska pārvaldības dokument āciju 
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums – Neveikt nek ādas politikas izmai ņas: PKUI neveic sistem ātisku 
novērtējumu par savu riska profilu un nepazi ņo minēto novērtējumu savam 
uzraudzītājam. 
2. risinājums – Ieviest riska nov ērtējumu pensiju p ārskatam ( REP), lai 
dokument ētu PKUI pašu riska nov ērtējumu un k ā daļu no tā pieprasītu četru 
galveno elementu kvalitat īvus aprakstus, kuri nosaka finans ēšanas poz īciju: i) 
precīzs drošības rezerves nov ērtējums attiec ībā uz negat īvu novirzi no lab ākajām 
aplēsēm kā riska rezerve tehnisko rezervju apr ēķināšanā; ii) kvalitat īvs novērtējums 
attiecībā uz iemaksas veicoš ā uzņēmuma atbalstu, kas pieejams PKUI finans ējuma 
trūkuma gad ījumā; iii) droš ības meh ānismu apraksts, kas pieejams PKUI 
finansējuma defic īta gadījumā, piemēram, jaukti pabalsti, apl ēses ieguvumi vai ex-
post  pabalstu samazin ājumi; un iv) operacion ālo risku kvalitat īvais novērtējums 
visiem plāniem. REP iesniedz uzraudz ītājam. 
3. risinājums – Tāds pats k ā 2. risinājums plus kop īga ziņošana par valsts 
noteikumiem par maks ātspēju: nepieciešams, lai noteikto ien ākumu shēmas un 
hibrīdu shēmas ziņotu uzraudz ītājam kopējā formātā par savu akt īvu un saist ību 
vērtību, ievērojot valsts pras ības, un attiec īgā gadījumā kvantific ētu drošības un 
pabalstu piel āgošanas meh ānismus. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 2. un 3. risin ājums uzlabotu PKUI 
pārvaldību. Bet 2. risin ājums ir v ēlamais risin ājums, jo l ēš, ka tas b ūs efektīvāks darba 
devējiem/PKUI, jo tas: i) paredz pietiekamu elast ību PKUI aprakst īt savu īpašo situ āciju tā, ka tā 
atspoguļo darbību veidu, apjomu un sarež ģītību; un ii) sagaid āms, ka tas izmaks ās ievērojami maz āk 
nekā 3. risinājums.  
Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem  
 Efektivit āte Efektivit āte Saska ņotība 
 Vair āk drošības Atvieglot 
pārrobežu 
darbību   
1. risinājums   0 0 0 0 
2. risinājums  + + + + 
3. risinājums  ++ + - + 
4.8. Aizsargāt aktīvus no operacion ālā riska  
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums – Neveikt nek ādas politikas izmai ņas: PKUI nepieprasa iecelt 
depozitāru; nav noteikumu par akt īvu funkciju drošu glab āšanu un uzraudz ību. 
2. risinājums – Stiprināt aktīvu drošas glab āšanas un uzraudz ības funkcijas; tas 
nozīmē, ka i) finanšu instrumentiem ir j āpiemēro vajadzīgā rūpība un aizsardz ība; ii) 
dati ir jāglabā, lai varētu noteikt visus akt īvus jebkur ā laikā un nekav ējoties; iii) 
 
8 
 jāveic visi nepieciešamie pas ākumi, lai nov ērstu visus interešu konfliktus vai 
neatbilstību; iv) depozit āriem vai tur ētājiem jāpilda PKUI nor ādījumi, ja vien tie nav 
pretrunā piemērojamajiem ties ību aktiem un/vai ES regul ām; v) jānodrošina, ka 
darījumos ar PKUI akt īviem atlīdzība tiek sniegta parastaj ā termiņā; un vi) 
jānodrošina, ka akt īvu radītie ienākumi tiek piem ēroti saska ņā ar visām valsts 
un/vai ES regul ām. 
3. risinājums – Stiprināt aktīvu drošas glab āšanas un uzraudz ības funkcijas un 
padarīt depozit āra iecelšanu par oblig ātu visām PKUI: tāds pats k ā 2. risinājums, 
bet depozit āra iecelšana ir oblig āta.  
4. risinājums – Stiprināt aktīvu drošas glab āšanas un uzraudz ības funkcijas un 
padarīt depozitāra iecelšanu par oblig ātu vienīgi noteiktu iemaksu sh ēmām: tāds 
pats kā 3. risinājums, bet depozit āra iecelšana ir oblig āta vienīgi noteiktu iemaksu 
shēmām. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 4. risin ājums ir vēlamais risin ājums, jo l ēš, 
ka tas dos labumu darba ņēmējiem attiec ībā uz labāku pārvaldību samērīgā veidā, novēršot 
nevajadzīgu aizsardz ības pret operacion ālo risku pārklāšanos.  
Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem  
 Efektivit āte Efektivit āte Saska ņotība 
 Vair āk drošības Atvieglot 
pārrobežu 
darbību   
1. risinājums 0 0 0 0 
2. risinājums  + 0 - 0 
3. risinājums ++ 0 -- ++ 
4. risinājums  ++ 0 + ++ 
4.9. Darīt pieejamu gada pensijas kapit āla pārskatu 
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums – Neveikt nek ādas politikas izmai ņas: vispārīga inform ācija par pl ānu 
vairumā gadījumu tiek sniegta p ēc piepras ījuma; personisk ā informācija ir 
ierobežota; nav noteikta oblig āta inform ācija pirms pievienošan ās plānam un nav 
vienotas veidlapas. 
2. risinājums –  Personaliz ēta inform ācija visos posmos : vispārīga un personiska 
informācija tiek sniegta reizi gad ā; informācija pirms pievienošan ās plānam, bet nav 
vienotas veidlapas. 
3. risinājums – Standartiz ēts gada pensijas kapit āla pārskats (PKP)  visos posmos: 
tas pats, kas 2. risin ājumā, bet ar vienotu veidlapu. Īss un standartiz ēts gada PKP 
ietvertu gan personaliz ētu, gan visp ārīgu inform āciju par pensiju pl ānu. PKP 
sagatavotu saska ņā ar standarta divu lappušu veidlap ām, kuras EAAPI preciz ē 
 
9 
 deleģētā aktā. PKP būtu pirmais posms daudzposmu pieej ā saziņai, kas ļauj 
padziļināti aprakst īt valstu īpatnības secīgos posmos.  
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 3. risin ājums ir vēlamais risin ājums, 
jo tas ļautu dalībniekiem un sa ņēmējiem iegūt personaliz ētu pārskatu par to ties ībām un 
ieguvumiem.  
Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem 
 Efektivit āte Efektivit āte Saska ņotība 
 Sniegt skaidru 
un svarīgu 
informāciju  Atvieglot 
pārrobežu 
darbību   
1. risinājums 0 0 0 0 
2. risinājums + - + + 
3. risinājums ++ ++ + ++ 
4.10. Nodrošin āt ķēdes ārpakalpojumu uzraudz ību un iesp ēju piepras īt veikt stresa 
testus 
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums – Neveikt nek ādas politikas izmai ņas  
2. risinājums – Dot uzraudz ītājiem tādas pašas pilnvaras attiec ībā pret 
apakšuzņēmējiem kā pret pakalpojumu sniedz ējiem un iesp ēju piepras īt veikt 
stresa testus;  netiek saska ņoti uzraudz ības pārskati. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 2. risin ājums ir vēlamais risin ājums, 
jo tas palielin ātu drošību dalībniekiem un sa ņēmējiem, izmantojot PKUI lab āku uzraudz ību, 
un uzraudz ītāju rīcībā būtu atbilstošie instrumenti darba izpildei. 
Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem 
 Efektivit āte Efektivit āte Saska ņotība 
 Vair āk drošības Atvieglot 
pārrobežu 
darbību   
1. risinājums 0 0 0 0 
2. risinājums ++ + ++ ++ 
4.11. Nodrošin āt prasību uzraudz ību par pārvaldību un pārredzamību 
Lai sasniegtu šo darb ības mērķi, tika izskat īti šādi risinājumi:  
1. risinājums – Neveikt nek ādas politikas izmai ņas  
2. risinājums – Dot uzraudz ītājiem pilnvaras uzraudz īt ierosinātās prasības par 
pārvaldību un pārredzamību; netiek saska ņoti uzraudz ības pārskati. 
Turpmāk tabulā ir apkopota politikas risin ājumu anal īze. 2. risin ājums ir vēlamais risin ājums, 
jo tas ļautu uzraudz ītājiem efekt īvi uzraudz īt PKUI, kas saskan ar citiem finanšu sektoriem ES. 
 
10 
 Politikas risin ājumu salīdzinājums attiec ībā uz efektivit āti, lietderīgumu un saska ņotības kritērijiem 
 Efektivit āte Efektivit āte Saska ņotība 
 Vair āk drošības Atvieglot 
pārrobežu 
darbību   
1. risinājums 0 0 0 0 
2. risinājums ++ + ++ ++ 
5. VĒLAMO POLITIKAS RISIN ĀJUMU GALVEN ĀS IETEKMES ANAL ĪZE 
Lai arī ierosinātā rīcība ietver īstermiņa pielāgošanās izmaksas, l ēš, ka vēlamo risin ājumu piln īga 
kopuma ieguvums atsv ērs izmaksas vid ējā līdz ilgā termiņā.  
5.1. Saimnieciskie labumi 
Darba ņēmējiem  
Ir paredzams, ka priekšlikums sniegs b ūtiskus saimnieciskus ieguvumus darba ņēmējiem. Visticam āk, 
labāka pārvaldība palielin ās riska kori ģētu atdevi no ieguld ījumiem, kas var pal īdzēt sasniegt 
efektīvus iznākumus pensiju ien ākumu vai iemaksu zi ņā. Labāka saziņa palīdzēs privātpersonām veikt 
labāk informētus lēmumus par savu pensiju finans ēšanu. Pārrobežu PKUI, visticam āk, radīs papildu 
efektivitātes pieaugumu, apjomrad ītu ietekmi nelielam darbasp ēkam un var ētu izveidot vienas 
pieturas a ģentūru mobilajiem str ādniekiem vi ņu pensiju rež īmam. 
Darba dev ējiem  
Paredzams, ka ierosin ātā rīcība dos labumu darba dev ējiem, un t ā vēl vairāk varētu sniegt ieguvumus 
MVU un starptautiskajiem uz ņēmumiem. 
Uzņēmumi, kas darbojas maz ā vai vietējā mērogā, varētu ietaup īt izmaksas , pievienojoties esošai 
PKUI. Lēš, ka labāk pārvaldītas un efekt īvākas PKUI samazin ās slogu savam iemaksas veicošajam 
uzņēmumam. Turkl āt uzņēmumi, kas darbojas maz ā vai vietējā mērogā, kurā nav pamat īga un 
efektīva PKUI tirgus, var ētu gūt labumu no pievienošan ās esošai PKUI ārvalstīs, nevis to izveidojot 
vietējā mērogā. Patiešām, dalībvalstīs izveidot ās PKUI ar p ārbaudītu pieredzi pensiju jom ā varētu 
paplašināt savus pakalpojumus, tos pied āvājot iemaksas veicošajiem uz ņēmumiem cit ās dalībvalstīs. 
Komisijas dienestu r īcībā ir inform ācija par neseniem gad ījumiem, kad MVU soci ālie partneri, kas 
darbojās vienā dalībvalstī, plānoja izveidot PKUI cit ā dalībvalstī, lielākoties tāpēc, ka vietējā tirgū šāds 
produkts nebija pieejams.  
Daudzi starptautiski uz ņēmumi pārvalda viet ējo pensiju fondu starptautisku sist ēmu. Tas palielina 
sarežģītību, kas rada maz āku pārredzamību, slēptus riskus, nekonsekvenci un neatbilst ības. 
Uzņēmumi var to nov ērst, vietējos pensiju fondus apvienojot vien ā PKUI.  
MVU  
PKUI form āli nav MVU, jo tie kopum ā tur aktīvus, kas p ārsniedz robežv ērtības. Tomēr daudzi no tiem 
ir nelielas finanšu iest ādes. Pārrobežu defin īciju un proced ūru vienkāršošana, visticam āk, dos labumu 
 
11 
 mazām PKUI pat vair āk nekā lielām PKUI, jo t ām ir mazāka finansi ālā kapacitāte absorb ēt darījumu 
izmaksas. Iemaksas veicošie uz ņēmumi, kas ir MVU, tostarp MVU grupas, g ūs labumu no 
vienkāršākas pieejas PKUI, kas jau darbojas ārvalstu tirg ū, tādējādi izvairoties no s ākotnējām 
izmaksām, ko rada ien ākšana tirg ū, un gūs labumu no lielo skait ļu likuma. 
Uzraudzītājiem  
Visticamāk, jaunajam rež īmam būs vajadzīgi lielāki uzraudz ības resursi. Tom ēr apjoms, k ādā tas 
atspoguļo izmaiņas uzraudz ītāju izmaks ās, ir ļoti atkarīgs no iepriekš ējiem valstu rež īmiem, kuriem, 
iespējams, jau ir l īdzekļi attiecībā uz PKUI uzraudz ības kvalit ātes uzlabošanu. 
Dalībvalstu budžetam  
Paredzams, ka ierosin ātajai rīcībai būs divkārša pozitīva ietekme uz dal ībvalstu budžetu. Pirmk ārt, 
labi pārvaldītas PKUI un PKUI pamat īgāks tirgus stiprina priv āto fondēto pensiju uzkr āšanu. Tas 
savukārt veicina spiediena mazin āšanu uz ties ību aktos noteiktaj ām shēmām. Dalībvalstis, kur ām ir 
iespēja gūt vislielāko labumu, ir t ās dalībvalstis, kur ās PKUI tirgus ir neliels sal īdzinājumā ar to 
ekonomiku. Otrk ārt, sagaid āms, ka labi inform ētas privātpersonas pie ņems labākus lēmumus par 
saviem pensijas uzkr ājumiem jaun ībā. Šāds priekšlikums, visticam āk, radīs situāciju, kurā labāk 
informēti pilsoņi izdara maz āku spiedienu uz ties ību aktos noteiktaj ām pensiju sist ēmām, kas nāk par 
labu finanšu ilgtsp ējībai.  
5.2. Sociālie pabalsti 
Plānots, ka priekšlikumam b ūs būtiska pozit īva sociālā ietekme. Pirmk ārt, piepras ījumu pēc jebkāda 
finanšu produkta galvenok ārt rada uztic ēšanās un veiktsp ēja. Ierosin ātā rīcība fondēto pensiju 
produktus padar īs efektīvākus un droš ākus. Līdz ar to tas pal īdzēs palielināt privāto pensiju papildu 
ietaupījumu seguma l īmeni, tādējādi stiprinot soci ālo aizsardz ību un ien ākumu vienl īdzību strauji 
novecojoš ā sabiedrībā. Otrkārt, lielāka drošība un inform ētība, saņemot efekt īvāku inform āciju, 
padarīs sabiedr ību labāk informētu par pensiju atš ķirībām. Tas rosina priv ātpersonas pie ņemt 
informētus lēmumus par uzkr ājumu apjomu, kas nepieciešami pien ācīgai pensijai, un ieguld ījumu 
izvēli, lai efekt īvi veiktu uzkr ājumus. Trešk ārt, PKP kop ējais formāts, visticam āk, atbalstīs darba tirgus 
darbību cilvēkiem, kas str ādā dažādās dalībvalstīs. Visbeidzot, liel āka pārredzamība palīdzēs 
sociālajiem partneriem piem ērot PKUI p ārvaldei liel āku discipl īnu un tādējādi, iespējams, palielin āt 
riska koriģētu atdevi no ieguld ījumiem. 
5.3. Labvēlīga ietekme uz vidi  
Lēš, ka ierosin ātajai rīcībai nebūs būtiskas tiešas ietekmes uz vidi.  
5.4. Izmaksas 
Ierosinātās rīcības plānotās izmaksas ir administrat īvā sloga samazin ājums galvenok ārt kā 
vienreizējas pielāgošanas izmaksas īstermiņā, un zināmā mērā augstākas regulārās izmaksas jaunaj ā 
režīmā. Aplēses par PKUI industrijas administrat īvo slogu ir nor ādījušas uz trim elementiem, kuri, 
domājams, būs visdārgākie. Ierosin ātā rīcība novērš divus visd ārgākos elementus, ņemot vērā 
proporcionalit āti, tādā ziņā, ka PKUI nav noteikts pien ākums ziņot par kop ējiem kvantitat īvajiem 
finansēšanas elementiem pensijas kapit āla pārskatā un ka tās var pārvaldības funkcijas samazin āt līdz 
 
12 
 divām funkcij ām. Lēš, ka noteikto iemaksu sh ēmas radīs papildu izmaksas saist ībā ar depozit āra 
iecelšanu. 
5.5. Makroekonomisk ā ietekme 
Paredzams, ka ierosin ātajai rīcībai nebūs būtiskas tiešas makroekonomiskas ietekmes, lai gan var 
sagaidīt trīs netiešus ieguvumus. Pirmk ārt, plān o t s ,  k a  P K U I  l a b a  p ārvaldība un riska p ārvaldība 
stiprinās to ilgtermi ņa ieguldītāju lomu Eiropas ekonomik ā, novēršot pārmērīgu koncentr ēšanos uz 
riska un ienes īguma profilu īstermiņā. Otrkārt, lēš, ka labāka veiktsp ēja un droš āki pensiju produkti 
arī vairos darbinieku motiv āciju un pozit īvi ietekm ēs darba produktivit āti. Treškārt, efektīvākas 
fondētās pensijas attiec ībā uz augsta l īmeņa riska kori ģētās atdeves no akt īviem sasniegšanu pal īdzēs 
atbalstīt pensijā aizgājušo iedzīvotāju pirktsp ēju.  
5.6. Ietekme uz treš ām valstīm 
Ierosinātā rīcība neattiecas uz politikas jomu, kuru reglament ē starptautisk ās regulējošās pieejas. 
Nav plānots, ka b ūs būtiska tieša ietekme uz treš ām valstīm.  
5.7. Ieguvumu un izmaksu p ārskats 
Vēlamo risin ājumu kopuma ieguvumi ir galvenok ārt ekonomiski, k ā arī sociāli, ņemot vērā to, cik 
svarīga ir pien ācīga un ilgtsp ējīga pensiju sist ēmas nozīme novecojoš ā ekonomik ā.  
Lai arī ierosinātā rīcība ietver īstermiņa pielāgošanās izmaksas, l ēš, ka vēlamo risin ājumu piln īga 
kopuma ieguvums atsv ērs izmaksas. Pl ānots, ka darba ņēmēju finansi ālie ieguvumi b ūs nozīmīgi. 
Darba dev ēji var cerēt uz turpm āku apjomrad ītas ekonomikas īstenošanu un var pl āna dalībniekiem 
un saņēmējiem novirz īt vismaz nelielu papildu administrat īvo slogu. Kopum ā ierosinātā rīcība, 
visticamāk, būs vērtību radīšana novecojoš ā ekonomik ā. Tā var pal īdzēt sasniegt augst ākus 
rezultātus sociālajā jomā, neapdraudot ekonomikas izaugsmi.  
6. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Komisijas dienesti sagatavos īstenošanas pl ānu, kurā tiks izskat ītas šādas darb ības: tikšan ās ar 
dalībvalstīm, labākās prakses apmai ņa dalībvalstu starp ā, mācību programmas, kas adres ētas valstu 
iestādēm. Būtu jāapsver un j āparedz ar ī provizoriska p ārbaude, ko veic EAAPI, un nov ērtējuma 
ziņojums, ko sagatavo Komisija.  
Vēlamo politikas risin ājumu ietekmes nov ērtējums tiks veikts, lai uzzin ātu, kādā apmērā īstenosies 
plānotā ietekme. L īd z  a r  t o  p ārskatītās direktīvas ex-post  novērtēšanai būtu jānotiek piecus gadus 
pēc šīs direktīvas pieņemšanas. To īstenos, Komisijai iesniedzot zi ņojumu Eiropas Parlamentam, 
Padomei un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai. Ja nepieciešams un ņemot vērā notikumu 
attīstību, tai papildus var sagatavot politikas ieteikumus vai priekšlikumus š īs direktīvas grozījumiem. 
EAAPI apkopos kvalitat īvos un kvantitat īvos datus. Notiks apspriešan ās arī ar EAAPI Aroda pensiju 
nozares ieinteres ēto personu grupu un var ētu iesaist īt arī Komisijas Finanšu pakalpojumu lietot āju 
grupu. Tiks apsv ērta iespēja veikt Eirobarometra aptauju un neofici ālu aptauju ar PKUI, darba 
devējiem, dalībniekiem un sa ņēmējiem. Darba dev ējiem varētu uzdot jaut ājumus par iesp ējamajām 
grūtībām attiecībā uz pensiju pl ānu izveidi ārvalstīs. Uzlabota inform ācijas atklāšana, ko veic PKUI, 
attiecībā uz kvantit āti (t.i., liel āks skaits p ārskatu vai zi ņojumu) un atkl ātās informācijas kvalit āti būs 
 
13 
 labākas pārredzamības rādītāji. Pārvaldības jomā tiks novērtēta īpašu pras ību palielin āšana attiec ībā 
uz funkcij ām. Ārvalstu pensiju kapit āla uzkrāšanā ņems vērā pārrobežu PKUI skaitu.