Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 393/12)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Méditerranée”

PGI-FR-A1154-AM03

Paziņojuma datums: 2021. gada 1. jūlijā.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas 4. punktā pievieno atsauci uz 2019. gada oktobra administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru. Tajā valsts līmenī ir apstiprināts un noteikts pašvaldību teritoriju saraksts pa departamentiem. Šis redakcionālais grozījums ļauj ģeogrāfiskā apgabala robežas juridiski saistošā veidā noteikt, atsaucoties uz Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūta (INSEE) izdotā administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora spēkā esošo 2019. gada redakciju. Vienotā dokumenta punktu “Ģeogrāfiskais apgabals” papildina ar attiecīgu norādi.

2. Vīndārzos izmantotās vīnogulāju šķirnes

To vīnogu šķirņu sarakstam, no kurām ražo vīnu ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée”, ko attiecīgā gadījumā papildina ar ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Comté de Grignan” vai “Coteaux de Montélimar”, pievieno šādas 18 šķirnes:

“Artaban N”, “Assyrtiko B”, “Cabernet blanc B”, “Cabernet cortis N”, “Floréal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Nebbiolo N”, “Pinotage N”, “Prior N”, “Sauvignac B-Rs”, “Solaris B”, “Soreli blanc B”, “Souvignier gris B”, “Verdejo B”, “Vidoc N”, “Voltis B”, “Xinomavro N”.

Vienotā dokumenta punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes” un specifikācijas I nodaļas 5. punktu papildina, lai ņemtu vērā šo jauno šķirņu ieviešanu. Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sausumu un sēnīšu izraisītām slimībām, tādēļ ir mazāk nepieciešams izmantot augu aizsardzības līdzekļus. Šīs šķirnes līdzinās šķirnēm, kuru vīnogas izmanto ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai, un vīnu īpašības nemainās. Šo jauno izturīgo šķirņu izvēle neprasa no jauna pamatot saikni ar vietējo teritoriju.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Méditerranée

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4. Vīna(-u) apraksts

1. Nedzirkstošie sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Ražotajiem vīniem piemīt augļains aromāts, kura intensitāte un raksturs atšķiras atkarībā no tā, kādu šķirņu vīnogas un kādas tehnoloģijas izmantotas vīna ražošanā.

Sarkanvīniem, kuru nokrāsa parasti ir vairāk vai mazāk spilgti granātsarkana, ekstrakciju veic tā, lai saglabātu maigu struktūru ar nobriedušiem, maigiem tanīniem, kas jūtami nobaudot.

Sārtvīniem ir bāli sārta krāsa, kas ir vairāk vai mazāk piesātināta atkarībā no spiešanas procesa. Baltvīni lielākoties ir bāli dzeltenā krāsā, parasti ar zaļiem atspīdumiem. Baltvīnos un sārtvīnos līdzsvaru starp augļainumu, koncentrāciju un svaigumu ļauj saglabāt dažādu faktoru kombinācija (zemesgabalu izvēle skābuma saglabāšanai, izvēlētās šķirnes un tehnoloģija ar temperatūras regulēšanu).

Šie vīni atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajiem analītiskajiem kritērijiem.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Augstas kvalitātes dzirkstošie sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus ražo no viszemākā spirta satura raudzējumiem, kuriem raksturīgs lielāks dzīvīgums. Tiem ir tādas pašas nokrāsas un tādas pašas organoleptiskās īpašības kā nedzirkstošajiem vīniem, turklāt vēl vairāk svaiguma, izsmalcinātības un noturīgāki aromāti, ko izceļ smalki un eleganti burbulīši.

Šie vīni atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajiem analītiskajiem kritērijiem.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz vīndarības metodēm jāievēro pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. 120 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée” apzīmēto nedzirkstošo vīnu gatavošana tiek veikta Augšprovansas Alpu [Alpes de Haute Provence], Augšalpu [Hautes-Alpes], Piejūras Alpu [Alpes-Maritimes], Ardēšas [Ardèche], Bušdironas [Bouches-du-Rhône], Dromas [Drôme], Vāras [Var], Voklīzas [Vaucluse], Dienvidkorsikas [Corse-du-Sud] un Augškorsikas [Haute-Corse] departamentā, kā arī šādu Izēras [Isère], Luāras [Loire] un Ronas [Rhône] departamenta pašvaldību teritorijā:

— Isère departamentā: visu pašvaldību teritorija Roussillon kantonā, Vienne-Nord kantonā un Vienne-Sud kantonā, kā arī Saint-Lattier pašvaldības teritorija Saint-Marcellin kantonā,

— Loire departamentā: visu pašvaldību teritorija Pélussin kantonā, Tartaras, Saint-Joseph, Saint-Martin-la-Plaine, Génilac, Dargoire un Châteauneuf pašvaldības teritorija Rive-de-Gier kantonā, kā arī Chagnon un Cellieu pašvaldības teritorija La Grand-Croix kantonā,

— Rhône departamentā: Échalas un Saint-Jean-de-Touslas pašvaldības teritorija Givors kantonā, Condrieu, Tupin-et-Semons, Ampuis, Saint-Romain-en-Gal, Loire-sur-Rhône, Trèves, Les Haies, Longes, Saint-Cyr-sur-le-Rhône un Sainte-Colombe pašvaldības teritorija Condrieu kantonā, kā arī Rontalon, Saint-Didier-sous-Riverie, Saint-Maurice-sur-Dargoire, Saint-Sorlin un Soucieu-en-Jarrest pašvaldības teritorija Mornant kantonā.

Iepriekš aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā jānotiek vīnogu novākšanai, vinifikācijai un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée” apzīmēto augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu gatavošanai, izņemot Dromas departamentā, kur šīs darbības nevar veikt šādu pašvaldību teritorijā: Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d’Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny, Véronne.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Alphonse Lavallée N”

“Aléatico N”

“Aramon N”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Aranel B”

“Arinarnoa N”

“Artaban N”

“Assyrtiko B”

“Aubun N” – “Murescola”

“Barbaroux Rs”

“Biancu Gentile B”

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

“Brun argenté N” – “Vaccarèse”

“Cabernet blanc B”

“Cabernet cortis N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Calitor N”

“Cardinal Rg”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Chambourcin N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chasselas B”

“Chasselas rose Rs”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” – “Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette rose Rs”

“Clarin B”

“Colombard B”

“Cot N” – “Malbec”

“Couderc noir N”

“Counoise N”

“Danlas B”

“Egiodola N”

“Floreal B”

“Gamaret”

“Gamay Fréaux N”

“Gamay N”

“Gamay de Bouze N”

“Gamay de Chaudenay N”

“Ganson N”

“Gewurztraminer Rs”

“Gramon N”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gros Manseng B”

“Gros vert B”

“Jurançon noir N” – “Dame noire”

“Listan B” – “Palomino”

“Lival N”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B” – “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac rose Rs”

“Melon B”

“Merlot N”

“Merlot blanc B”

“Meunier N”

“Mollard N”

“Monarch N”

“Monerac N”

“Mourvaison N”

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

“Muscardin N”

“Muscaris B”

“Muscat Ottonel B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat d’Alexandrie B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains rouges Rg” – “Muscat”, “Moscato”

“Nebbiolo N”

“Nielluccio N” – “Nielluciu”

“Petit Manseng B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B” – “Araignan”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Pinotage N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant droit N” – “Espanenc”

“Portan N”

“Prior N”

“Ravat blanc B”

“Ribol N”

“Riesling B”

“Riminèse B”

“Rosé du Var Rs”

“Roussanne B”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Sciaccarello N”

“Semillon B”

“Seyval B”

“Solaris B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tibouren N”

“Téoulier N”

“Ugni blanc B”

“Valdiguié N”

“Varousset N”

“Verdejo B”

“Vermentino B” – “Rolle”

“Vidoc N”

“Villard blanc B”

“Villard noir N”

“Viognier B”

“Voltis B”

“Xinomavro N”

8. Saiknes apraksts

8.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Méditerranée” ģeogrāfiskais apgabals aptver Francijas dienvidaustrumu kvadrantu.

Reljefs šajā teritorijā ir dažāds, un tajā izceļas augstas virsotnes gan kontinentālajā daļā, gan Korsikā.

Ielejas, plato un nokalnes veido ainavu, kas vienmēr ir Vidusjūras reģionam raksturīga. Arhitektūra, dabasskati, kultūra un paražas pauž šo kopīgo vēsturi.

Centrālais elements šīs vēstures gaitā ir Vidusjūra — gan ģeoloģiskā (dažādas jūras krasta līnijas izmaiņas pie pašreizējā kontinenta), gan vēsturiskā, gan kultūras ziņā (grieķu, vēlāk romiešu ietekme un dženoviešu ietekme Korsikā) un jo īpaši klimata aspektā.

Vidusjūras reģiona kultūra mūsdienās atspoguļojas dzīvesveidā (tradicionālā virtuve, olīveļļas un lavandas reģions) un ainavās, kam raksturīga sausumizturīga veģetācija un bieži reljefa pacēlumi, kas mijas ar ielejām, kur, optimāli izmantojot ierobežotos ūdens resursus, iedzīvotāji ir spējuši attīstīt lauksaimniecību.

Šajā kopējā reģionā, kuram raksturīga Vidusjūras ietekme, izšķir Korsiku, Provansu, Dienvidalpus, kā arī Ronas ieleju un tās krastu reljefu.

Vidusjūras klimatā valda īpašs vēju režīms, kurā dominē “jūras vējš”, proti, mitrs dienvidu vējš, kas pūš Lionas līcī un Provansā un pārlieku augsto temperatūru padara mērenāku, un mistrāls — dažkārt ļoti stiprs, sauss vējš, kas pūš Ronas koridorā no ziemeļiem uz dienvidiem, palīdzot saglabāt labu vīnogulāju veselības stāvokli.

Visā apgabalā ir ļoti daudz saules gaismas un valda ļoti augsta temperatūra.

Šie teritoriālie apstākļi ir dabiski veidojuši Vidusjūras reģiona identitāti; to raksturo karsts, sauss un vējains klimats un kaļķainas un dabiski labi drenētas augsnes, un reģiona īpašā iezīme ir vīnogulāju stādījumi piekalnēs vai augstkalnu apvidos. Šāds apstākļu kopums ir labvēlīgs vīnogulāju attīstībai.

8.2. Produkta specifika

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Méditerranée” specifikas pamatā ir gan ģeogrāfiskie apstākļi, gan vēsturiskās saknes. Vīnogulājus, tāpat kā olīvkokus, Ronas koridorā, kā arī fokajiešu pilsētas Masālijas (tagad pazīstama kā Marseļa) tuvumā un Korsikā sastādīja fokajieši, sākot no VI gadsimta pirms mūsu ēras. Šie grieķu izcelsmes celmlauži attīstīja vīna tirdzniecību; viņi prata izmantot Masālijas ostas stratēģisko izvietojumu un to, ka Rona kalpoja kā nozīmīgs sakaru kanāls, un pārvadāja amforas ar “jaunu un eksotisku grieķu dzērienu, kas ražots no raudzētas vīnogu sulas”. Vīnogulāju audzēšana kļuva intensīvāka romiešu okupācijas laikā, un viduslaikos tā piedzīvoja strauju izaugsmi tādu pilsētu kā Liona un Marseļa ietekmē un Korsikā — dženoviešu ietekmē.

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Méditerranée” ģeogrāfiskā apgabala dabiskās priekšrocības veicināja vīnogulāju audzēšanas prakses nostiprināšanos. Vīnkopība ir nesaraujami saistīta ar šo reģionu, un tā ir ļāvusi pastāvīgi pilnveidot vīnkopju zinātību, kā pamatā ir brīva šķirņu salikuma izvēle, kurā tomēr dominē galvenās ģeogrāfiskā apgabala vīnogu šķirnes.

Nedzirkstošajiem sarkanvīniem raksturīga spilgta krāsa un maigi tanīni. Aromāts ir augļains (sarkanās ogas vai nobrieduši augļi), dažkārt ar vaniļas un grauzdējuma notīm.

Pateicoties izcili meistarīgai dabas elementu izmantošanai, baltvīnus un sārtvīnus raksturo augļainuma, stipruma un svaiguma līdzsvars.

Augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus ražo no viszemākā spirta satura raudzējumiem, kuriem raksturīgs lielāks dzīvīgums. Tiem ir tādas pašas īpašības kā nedzirkstošajiem vīniem, turklāt vairāk svaiguma un aromātu izsmalcinātības.

Liecības par dzirkstošo vīnu ražošanu AĢIN “Méditerranée” apgabalā rodamas jau viduslaikos. Mūsdienās ražošana ir ievērojami palielinājusies — tā tika izvērsta kopš 1909. gada, kad Bušdironas departamentā tika izveidots uzņēmums Royal Provence (Tête Noire), kura ražošanas jauda tagad ir gandrīz 4 000 000 pudeļu. Ražošana ir uzturēta arī citās šā apgabala daļās. Ardēšas departamentā īpaši izplatītas ir šķirnes “Marsanne B” un “Roussanne B”, kā arī “Chardonnay B” — jau 25 gadus Ardēšas vīnkopji audzē šīs šķirnes vīnogas un darina no tām vīnu. Kopš XX gadsimta astoņdesmitajiem gadiem Dromas departamentā baltvīniem izmanto arī “Chardonnay B”, “Viognier B” un “Muscat à petits grains B”, bet sārtvīniem —“Syrah N” šķirnes vīnogas. XX gadsimta sākumā Korsikā ražoja vinu Forzatu (zem spiediena raudzētu vīnu); nesenāk — vīndaru kooperatīvs Les vignerons Corsicans 1983. gadā sāka pārdot savu pirmo dzirkstošo vīnu, kas ražots no “Chardonnay B” un “Meunier N” šķirnes vīnogām. Voklīzas departamenta vīndarītavā Pernes les Fontaines septiņdesmitajos gados uz vietas tika ražots un slēgtās tvertnēs vinificēts dzirkstošais vīns no galda vīnogām, piemēram, “Gros vert B” šķirnes vīnogām, bet vīndarītavā Terres Valdèze tiek ražots bāzes vīns, kuru kopš piecdesmitajiem gadiem piegādā dzirkstošā vīna darītavai Kriter; patlaban tas tiek tirgots plašākam uzņēmumu lokam apjomā, kas sasniedz 15 000 hl gadā. Augšalpu departamentā un Augšprovansas Alpu departamentā ražotā produkcija tiek izplatīta vietējākā mērogā, taču ražošana ir tikpat sena — tā aizsākusies 1959. gadā, un kopš septiņdesmitajiem gadiem no šiem produktiem tiek gatavoti baltvīni (bieži no “Chardonnay B” šķirnes vīnogām).

Vāras departamentā 1952. gadā tika dibināts uzņēmums Les Vins Bréban un 1982. gadā — vīndarītava Libra; pateicoties šiem uzņēmumiem, ražošana strauji attīstījās, un galvenokārt tiek ražoti dzirkstošie sārtvīni, piemēram, Bušdironā.

Tādējādi šajā ražošanas apgabalā darbojas gandrīz 200 uzņēmumu, no kuriem aptuveni puse ir kooperatīvi un aptuveni trīsdesmit ir vairumtirgotāji. Produkcijas apjoms ir gandrīz 10 000 hl augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu.

8.3. Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Iepriekš aprakstītie teritoriālie apstākļi un vēsturiski veidojusies kultūras kopiena ir dabiski iemesli, kuru dēļ reģiona vīnkopji pieprasīja atzīt izcelsmes norādi “Vin de Pays de Méditerranée”, kas tika atzīta 1999. gada 1. augustā.

AĢIN “Méditerranée” pamatā ir to vīnkopju lietpratība, kuri strādā 10 departamentos Francijas dienvidaustrumu daļā pie Vidusjūras. Spēcīgas vīnkopības tradīcijas ir izveidojušās, pateicoties šo vīndārzu izvietojumam, kura priekšrocības ir Vidusjūras ietekme un īpaši saulains klimats, kā arī daudzveidīgas teritorijas, kas visas ir piemērotas vīnogulāju audzēšanai un izsmalcinātu vīnu ražošanai.

Vidusjūras klimats veicina vīnogu labu nogatavošanos, pateicoties ievērojamam saules gaismas daudzumam un piemērotam nokrišņu režīmam. Šā kopējā Vidusjūras reģiona īpašās teritoriālās iezīmes apvienojumā ar vīnogu šķirņu izvēli un vīndarības paņēmienu izmantošanas prasmi ļauj ražot vīnus, kuros jūtams labs līdzsvars starp koncentrāciju, augļainumu un svaigumu. Vīnogulāju stādījumu izvietojums augstu pacēlumu tuvumā vai augstkalnu apvidos, kā arī mitru dienvidu vēju ietekme ir reģionālas iezīmes, kas piešķir vīniem raksturīgo svaigumu.

Lielākajā daļā apgabala departamentu kopš XX gadsimta sākuma ir ilgstošas dzirkstošo vīnu ražošanas tradīcijas, un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée” apzīmēto augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu īpašais raksturs ir saistīts ar bagātīgiem šķirņu salikumiem vīnos, kā arī ar vīndārzos izmantoto vīnogulāju šķirņu pielāgošanu teritorijas daudzveidībai un šīs teritorijas specifiskajām iezīmēm.

Dzirkstošo baltvīnu ražošanā visvairāk izmanto “Chardonnay B”, “Ugni blanc B”, “Grenache blanc B” un “Vermentino B” šķirnes vīnogas, dzirkstošo sārtvīnu ražošanā (šobrīd divas trešdaļas no produkcijas) — “Cinsaut N”, “Grenache N” un “Muscat de Hambourg N” šķirnes vīnogas, kā arī “Syrah N” šķirnes vīnogas, kuras ļoti bieži izmanto vairākšķirņu vīnos.

Šī zinātība par agrīnu ražas novākšanu, vīnogu šķirņu salikumu veidošanu un teritoriju izraudzīšanos nodrošina kvalitatīvo bāzes vīnu dzīvīgumu, svaigumu un līdzsvaru un tādu dzirkstošo vīnu ražošanu, kuros, kad tie gatavi, ir zems alkohola saturs.

Izmantotie ražošanas paņēmieni ir vai nu otrējā raudzēšana pudelēs, vai Šarmā [Charmat] metode (tā dēvētā “slēgtās tvertnes” metode), kas ir visbiežāk izmantotā un komerciāli visvairāk pieprasītā metode. Šī metode ļauj vīnu gatavot ātri, tādēļ ir vieglāk saglabāt šķirnēm raksturīgās īpašības un izmantotajās vīnogās esošās aromātiskās vielas, kā arī krāsu (kas īpaši svarīgi sārtvīniem), vienlaikus nezaudējot ar AĢIN “Méditerranée” apzīmēto vīnu identitāti. Gatavie dzirkstošie vīni ir svaigi, skābeni, ar tīru garšu un labu līdzsvaru starp dzīvīgumu un aromāta intensitāti.

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée” apzīmēto produktu ražotāji ir skaidri pauduši mērķi attīstīt to eksporta tirgu.

Ar AĢIN “Méditerranée” reģionā strādā liels skaits uzņēmēju (253 vīndarītavas — 174 privātas vīndarītavas un 79 kooperatīvi — un 51 vairumtirgotājs). Produkcijas apjoms pastāvīgi palielinās (100 000 hl 2000. gadā, 475 000 hl 2012. gadā).

Šo vīnu reputācija ir veidojusies gan vietējā līmenī, pateicoties tam, ka reģions ir ļoti pievilcīgs tūristiem, gan arī valsts un starptautiskā līmenī, pateicoties daudzajiem apbalvojumiem Parīzes vispārējās lauksaimniecības konkursā [Concours Général Agricole de Paris] un biežajai pieminēšanai vīnu ceļvedī “Hachette des Vins”.

Ar AĢIN “Méditerranée” apzīmēto produktu ražotāji ir arī izveidojuši partnerību ar starptautiskā Kannu kinofestivāla kritiķu nedēļu un nodrošina tai oficiālās piegādes.

Ar AĢIN “Méditerranée” apzīmētie produkti ir guvuši starptautisku atzinību (katru gadu 44 % no saražotā apjoma tiek eksportēti), un tos vēlas iegādāties tūristi, kuri šajā reģionā ierodas īpaši kuplā skaitā vasaras periodā. Tūristiem tiek piedāvāts izzināt Vidusjūras diētas sniegtos ieguvumus, nobaudot ar AĢIN “Méditerranée” apzīmētos vīnus kopā ar tiem pieskaņotiem vietējiem ēdieniem.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ja vārdus “Indication géographique protégée” [“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”] aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de pays” [“vietējais vīns”], uz marķējuma atveido Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Saskaņā ar šajā specifikācijā izklāstītajiem nosacījumiem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée” var papildināt ar šādiem mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumiem:

— “Comté de Grignan”,

— “Coteaux de Montélimar”.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kurā saskaņā ar atkāpi drīkst vinificēt un gatavot ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée” apzīmētos nedzirkstošos vīnus, veido, pirmkārt, šādu rajonu teritorijas (izņemot tās pašvaldību teritorijas šajos rajonos, kuras norādītas ģeogrāfiskā apgabala definīcijā):

— Loire departamentā: Saint-Etienne,

— Rhône departamentā: Lyon,

— Isère departamentā: Grenoble un Vienne; un, otrkārt, šādu rajonu teritorijas:

— Nîmes un Alès (Gāras [Gard] departamentā),

— Mende (Lozēras [Lozère] departamentā),

— Le Puy-en-Velay un Yssingeaux (Augšluāras [Haute-Loire] departamentā),

— Montbrison un Roanne (Luāras [Loire] departamentā),

— Villefranche-sur-Saône (Ronas [Rhône] departamentā),

— Bourg-en-Bresse (Ēnas [Ain] departamentā),

— La Tour-du-Pin (Izēras [Isère] departamentā),

— Chambéry un Saint-Jean-de-Maurienne (Savojas [Savoie] departamentā).

Tiešās apkaimes apgabalu, kurā saskaņā ar atkāpi drīkst gatavot augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus, kas apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Méditerranée”, kurai var būt pievienots kādas 2. punktā minētas mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukums, veido iepriekš uzskaitītās teritorijas, kā arī Ēnas departamenta un Savojas departamenta teritorija.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-207485f2-babd-4ddf-a9ea-da697f56f434

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.