Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par programmas „Kultūra 2000” īstenošanu /* COM/2008/0231 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.4.2008 COM(2008) 231 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par programmas „Kultūra 2000” īstenošanu 1. IEVADS 3 2. VISPĀRĒJĀ INFORMĀCIJA PAR PROGRAMMU 3 3. ĀRĒJAIS NOVĒRTĒJUMS 4 3.1. Novērtējuma nosacījumi un mērķis 4 3.2. Metodoloģija 4 3.3. Konstatējumi 5 4. Novērtējuma galvenie ieteikumi un Komisijas piezīmes 7 5. Komisijas secinājumi 11 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par programmas „Kultūra 2000” īstenošanu 1. IEVADS Šis ziņojums tapis saskaņā ar 2000. gada 14. februāra Lēmuma Nr. 508/2000/EK[1] 8. pantu, ar ko izveido programmu „Kultūra 2000” (še turpmāk „programma”) un kurā noteikts, ka pēc programmas izpildes jāveic programmas īstenošanas galīgais novērtējums. Tajā atspoguļo Komisijas nostāju par galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem programmas galīgajā ārējā novērtējumā, kuru var apskatīt šajā vietnē: http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm. Minētie secinājumi un ieteikumi balstīti uz programmas „Kultūra 2000” dalībnieku un galveno ieinteresēto personu plašiem pētījumiem, kuru detalizēti rezultāti pieejami galīgā novērtējuma ziņojuma pielikumā. 2. VISPĀRĒJĀ INFORMĀCIJA PAR PROGRAMMU Saskaņā ar Lēmumu Nr. 508/2000 (še turpmāk „lēmums”) programmas "Kultūra 2000" mērķis ir dot ieguldījumu Eiropas tautām kopējas kultūras telpas veicināšanā. Šajā saistībā tā atbalsta sadarbību starp radošiem māksliniekiem, kultūras darbiniekiem, privātiem un sabiedriskiem atbalstītājiem un kultūras tīklu darbību. Minētajiem pasākumiem bija jāsniedz ieguldījums vai jāspēj sniegt ieguldījumu, lai sasniegtu šādus mērķus: - veicināt Eiropas tautu kultūras dialogu un savstarpējas zināšanas; - veicināt jaunradi, kultūras pārnacionālu izplatīšanu, īpaši pievēršoties jauniešiem un personām no sociāli nelabvēlīgas vides, kā arī kultūru daudzveidībai; - uzsvērt kultūru daudzveidību un jaunu kultūras izpausmes formu attīstību; - dalīties ar Eiropas nozīmes kopīgo kultūras mantojumu; - sociālekonomiskajā attīstībā ņemt vērā kultūras lomu; - sekmēt starpkultūru dialogu un savstarpēju apmaiņu starp Eiropas kultūru un citām kultūrām; - atzīt kultūru par ekonomisku faktoru un sociālās integrācijas un pilsoniskuma faktoru; - uzlabot Eiropas Savienības pilsoņiem pieeju kultūrai un līdzdalību tajā. Programmā paredzētas trīs galvenās darbības, konkrēti: 1. darbība – īpašas novatoriskas un/vai eksperimentālas darbības; 2. darbība — integrētas darbības, uz ko attiecas strukturēti vairākgadu pārnacionāli kultūras sadarbības nolīgumi; un 3. darbība — īpaši kultūras pasākumi, kam piemīt Eiropas vai starptautiska dimensija. Programma izveidota laika posmam no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim. Tā kā tās darbība 2004. gadā tika pagarināta[2], programmas darbība pilnībā beidzās 2006. gada 31. decembrī. Taču programmas galvenās sastāvdaļas ir integrētas patreizējā Kultūras programmā laika posmam no 2007.–2013.gadam. 3. ĀRĒJAIS NOVĒRTĒJUMS 3.1. Novērtējuma nosacījumi un mērķis Pamatojoties uz pakalpojumu pamatlīgumu Nr. EAC/03/06[3], par novērtētāju izvēlējās ECOTEC Ltd . Ārējā novērtējuma mērķis bija izvērtēt programmas īstenošanu un tās mērķu sasniegšanu, ziņot par to, kā līdz šim pieņemtās darbības sniegušas būtisku ieguldījumu lēmumā noteiktajos mērķos un līguma 151. pantā noteiktajos Kopienas darbības vispārējos mērķos kultūras jomā[4], kā arī sniegt gūtās atziņas, lai atbalstītu jebkādu jaunu programmu īstenošanu kultūras jomā, īpaši jaunajai programmai „Kultūra” (2007.-2013.gadam). Minētais galīgais ziņojums izriet no pirmā un otrā ārējā starpposma novērtēšanas ziņojuma[5]. Tajā ietvertas visas laika posmā no 2000. gada līdz 2006. gadam finansētās darbības. Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras ( EACEA ) darbību analizēja tikai attiecībā uz tās lomu programmas "Kultūra 2000” pārvaldē un īstenošanā kopš tās izveides 2006. gada janvārī. 3.2. Metodoloģija Ārējā novērtētāja izmantotās metodoloģijas kopsavilkums: - projekta lietas dokumentu pārskats; - pārrunas ar Eiropas Komisijas un EACEA personālu; - programmas valdības komitejas, kultūras kontaktpunktu dalībnieku, atlasē iesaistīto ekspertu un citu kultūras ekspertu, kā arī kultūras darbinieku, kuri programmā iesaistīti kā projektu vadītāji vai līdzorganizatori, strukturēta aptauja; - valsts un projekta gadījumu izpēte; - novērtēšanas seminārs, kā arī - e-konsultācija. Šajā ziņojumā ir apkopota Komisijas nostāja par virkni ieteikumu, kas izriet no minētā kopsavilkuma. 3.3. Konstatējumi 1. Ārējā saskaņotība Ārējās saskaņotības jēdziens attiecas uz programmas „Kultūra 2000” iederību kultūras politikas un programmu plašākā kontekstā. Novērtējumā atklājās, ka lielā daļā ES programmu, piemēram, struktūrfondos, „Plašsaziņas līdzekļu” un „Aktīva pilsoniskuma” programmās sastopami kultūras elementi, un ka programmu mērķos, mērķgrupās, panākumos, rezultātos un ietekmē saskatāma līdzība ar programmu „Kultūra 2000”. Līdzīgi pastāv arī vairākas reģionālas starpkultūru sadarbības iniciatīvas un divpusējas iniciatīvas. Tomēr ES programmu pārskata un ieinteresēto personu e-pasta aptaujas rezultāti skaidri norāda, ka programma „Kultūra 2000” ir unikāla. Nav citu Eiropas Savienības mēroga programmu ar mērķi atbalstīt un veicināt Eiropas kultūru sadarbību, un, ja ņem vērā katras ES un reģionālās programmas noteikto virzību un plānotos sasniegumus, ir skaidrs, ka jebkāda šķietama dublēšanās bijusi tikai virspusēja. Novērtētājs secinājis, ka programma „Kultūra 2000” pilnībā papildinājusi citas ES un valsts/ reģionālās programmas, un tajā nav dublējušās darbības, kas citviet uzsāktas citas šādas programmas ietvaros. Informācijas un labās prakses apmaiņas palielināšana līdzdalības valstīs saglabājas kā mērķis, bet novērtējumā redzams, ka programma „Kultūra 2000" paaugstinājusi starpkultūru dialoga nozīmi un apzināšanos līdzdalības valstīs. Pārrunu un aptaujas dalībnieki pauda vienprātīgu viedokli, ka programmas mērķi bijuši atbilstoši un atbalstītās darbības bijušas atbilstīgas viņu sasniegumiem. Dažas ieinteresētās personas apšaubīja programmas spēju sasniegt mērķus, ņemot vērā programmas salīdzinoši mazos finanšu resursus. 2. Efektivitāte Projekta dokumentu pārskats un projektu tīmekļa aptauja liecina, ka programmas rezultātu sasniegšana un ietekme, vismaz zināmā mērā, bijusi veiksmīga. Novērtētājs secinājis, ka tiešām pastāvējuši šķēršļi, konkrēti, organizatoriskās pieredzes un finanšu resursu ziņā, kas kavējuši kultūras darbinieku dalību programmā. Tomēr konstatēts, ka, ņemot vērā programmas „Kultūra 2000" ierobežoto budžetu, ir grūti tam rast risinājumu programmas ietvaros. Programmas „Kultūra 2000” vispārējā redzamība kultūras darbinieku vidū tika atzīta par labu, bet aptaujas dalībnieki pauda šaubas par kultūras darbinieku programmas izpratnes pilnību. 3. Iedarbīgums Komisijas un EACEA personāls norādīja, ka darbā viņi pastāvīgi saskārušies ar smagu, plašu administratīvo pienākumu slodzi, kas ierobežoja viņu spēju sniegt atbalstu projektiem. Pieņemot atbildējušā personāla liecību raksturīgo ticamību, novērtētājs secina, ka strādājošie resursi izvietoti neatbilstoši programmas darba apjomam programmas darbības laikā, it sevišķi augsti noslogotos brīžos. Attiecībā uz esošajām IT sistēmām novērtētājs izvērtējis, ka programmu vadītājiem nav bijis atbilstošas infrastruktūras atbalsta. Dalībvalstīs un lielākajā daļā citās līdzdalības valstīs izveidoti kultūras kontaktpunkti programmas popularizēšanai un pieejamības uzlabošanai. Saskaņā ar novērtējumu valstis kopumā izmantojušas piešķīrumus, lai sniegtu kultūras darbiniekiem efektīvu un iedarbīgu palīdzību. Dalībnieki bija apmierināti ar pieteikšanās procesu un bija tikpat labvēlīgi noskaņoti attiecībā uz informāciju, kas sniegta par programmu. Lielākā daļa tīmekļa aptaujas dalībnieku atzina, ka process bijis skaidrs un uzaicinājumu biežums bijis atbilstošs, kaut gan neatbilstošā laikā. Otra lieta, kas izpelnījusies kritiku, bija paša procesa ilgums. Tomēr novērtējumā atzīts, ka tādi faktori kā vadības komitejas procedūra un Eiropas Parlamenta pārbaudes tiesības ietekmē procesa ilgumu un no tā nevar izvairīties. Novērtētājs secinājis, ka galvenā programmas „Kultūra 2000” atlases procedūras saīsināšanas iespēja būtu izmantot papildus cilvēkresursus, lai paātrinātu pieteikumu apstrādi un izvērtēšanu. Saskaņā ar aptaujas dalībnieku viedokli programmas izplatīšanas darbības būtu vajadzējis ievērojami uzlabot. Novērtējumā atklāts, ka galīgo projekta ziņojumu kvalitāte un lietderība bijusi mainīga, jo informācija par panākumiem, rezultātiem un ietekmi netika vākta sistemātiski un netika analizēta attiecībā uz programmas mērķiem. Gandrīz visi aptaujas dalībnieki atzina, ka pārraudzības un ziņojuma veidlapas bijušas viegli lietojamas un to aizpildīšanas norāžu kvalitāte bijusi pieņemama, lai gan tika norādītas dažas vietas, kur vajadzīgi uzlabojumi. Galīgā ziņojuma Komisijas un EACEA vērtējumā bija iekļautas būtiskas finanšu pārbaudes, lai noteiktu un likvidētu neattaisnotus izdevumus. Šajā aspektā pārraudzības process bija efektīvs šādu izdevumu noteikšanā un likvidēšanā projekta galīgajos maksājumos. 4. Lietderība Atsaucoties uz novērtētāja viedokli, programma „Kultūra 2000” Eiropā viesusi izmaiņas un atstājusi skaidri redzamu un plašu ietekmi, konkrēti, tā ietekmējusi kultūras darbiniekus, kultūras praksi un politiku. Programmas „Kultūra 2000” izveide sniedza kultūras darbiniekiem Eiropā iespēju piedalīties visaptverošā pārnacionālas sadarbības programmā ar partneriem vairāk nekā 30 valstīs. Šādu iespēju nesniedza un nesniedz neviens cits mehānisms, un tā rezultātā kultūras darbinieki, kuri iepriekš mēdza koncentrēties uz notikumiem paši savās valstīs, ir paplašinājuši redzes loku un kļuvuši atvērtāki pārnacionālai starpkultūru sadarbībai. 5. Ilgtspējība Kultūras darbinieki ziņoja, ka viņi izveidojuši, stiprinājuši un paplašinājuši pārnacionālos tīklus Eiropā, kuri ne tikai atbalsta viņu saites un darbības, bet arī ģenerē jaunus sadarbības projektus. Šie jaunie sadarbības projekti notiek gan ES kultūras programmu kontekstā, gan neatkarīgi no tām. Turklāt, novērtētāja vērtējumā, kas balstīts gan uz projekta dokumentiem gan gadījumu izpēti, norādīts, ka vismaz daļa programmas „Kultūra 2000” darbību un rezultātu turpinās pēc tam, kad finansējums beidzies. Lai gan nav pierādījumu, ka programmas „Kultūra 2000” rezultātā būtu radītas jaunas reģionālas vai nacionālas satrpkultūru sadarbības iniciatīvas, dažās valstīs programma atstājusi skaidru ietekmi kultūras politikā. Programma devusi impulsu grozīt dažas no pastāvošajām sadarbības struktūrām, un tās rezultātā daudzās valstīs radīta jauna kopfinansējuma kārtība, līdz ar to audzis kopējais starpkultūru dialogam pieejamais finansējuma apjoms. 4. NOVēRTēJUMA GALVENIE IETEIKUMI UN KOMISIJAS PIEZīMES Galvenie novērtētāja ieteikumi[6] attēloti slīpināti un, kur iespējams, sagrupēti pa tēmām, bet Komisijas nostāja attēlota standarta fontā. 1. Programmas vadības sistēma 1. ieteikums Vadības iestādēm jāvērtē pastāvošie veidi, kā strādāt ar esošajiem labās prakses modeļiem, lai izpētītu strādājošo resursu izvietojuma neatbilstību programmas darba apjomam programmas darbības laikā. 2. ieteikums Vadības iestādēm jāsaplāno ikgadēja apmeklējumu programma daļai projektu, lai sniegtu atbalstu un norādes par tehniskiem jautājumiem. 3. ieteikums Vadības iestādēm jāsniedz detalizēta un kvalitatīva atgriezeniskā saite visiem, kas pieteikušies kultūras programmai. Tas ļaus pieteikuma iesniedzējiem noskaidrot, vai pieteikties atkārtoti, iesniedzot pārskatītu projekta priekšlikumu, kā arī to, kā iespējams uzlabot savu priekšlikumu. 8. ieteikums Vadības iestādēm jāizpēta iespēja izstrādāt partneru meklēšanas datu bāzi tiešsaistē, lai palīdzētu kultūras darbiniekiem atrast partnerus un izstrādāt projekta koncepciju. 9. ieteikums Vadības iestādēm jāpārņem atbildība par CUPID projektu datu bāzes vadību un uzturēšanu, vai arī jāizstrādā tai līdzvērtīga datu bāze. 14. ieteikums Vadības iestādēm jāizstrādā pagaidu programmu vadības datu bāze, lai palīdzētu pārraudzīt pieteikumus un projektus, kamēr SYMMETRY nav pieejama. Datu bāzē jāiekļauj pamatinformācija par katru pieteikumu (piemēram, galvenā partnera kontaktadrese, līdzorganizatora kontaktadrese un budžeta izklāsts) un jāieraksta galvenie administratīvie atskaites punkti (piemēram, līguma slēgšana, maksājumi un ziņošana). 15. ieteikums Vadības iestādēm jāturpina uzlabot norādes, kas pieejamas, lai atbalstītu pieteikumu iesniedzējus pieteikuma veidlapas iesniegšanā. Šīs norādes būtu jāpaplašina un tajās jāiekļauj starpposma un galīgais projekta ziņojums un projekta vadība. Kvalitātes norādes un atbalsts pieteikumu iesniedzējiem un projektu popularizētājiem uzlabos to iesniegumu kvalitāti, kuriem vajadzīgs atbalsts, kā arī uzlabos finansēto projektu kvalitāti. SOCRATES 2004. gada jūnija „Norādījumi pieteicējiem” ir labs piemērs. 16. ieteikums Vadības iestādēm jāveic pasākumi pieteikumu iesniegšanas procesa saīsināšanai, nodrošinot vairāk īslaicīgu administratīvo resursu pieteikumu apstrādei un projektu līgumu slēgšanai, kā arī papildu kultūras ekspertus pieteikumu izvērtēšanai. Komisijas nostāja Komisija kopumā piekrīt minētajiem ieteikumiem. Tā jau uzsākusi plaša mēroga vienkāršošanas procesu, kā rezultātā 2007. gadā vērojami būtiski uzlabojumi, tajā skaitā uzaicinājumu iesniegt projektu priekšlikumus un pieteikšanās procedūras padziļināta pārskatīšana, pārredzamāka piešķiršanas kritēriju noteikšana, iesniedzamo veidlapu un dokumentu vienkāršošana, detalizētāka atgriezeniskā saite pieteikumu iesniedzējiem, patreizējās programmu datu bāzes racionalizēšana, elastīgāks atbalsta ilgums kultūras jomā nodarbinātajām organizācijām, konkrēti, jaunā vairākgadu finansēšanas iespēja. Citi pasākumi tiek gatavoti un lielākoties, ja pat ne pilnīgi, tiks īstenoti 2008. gadā, konkrēti, programmas pamācības ieviešana turpmākajiem gadiem, lai veicinātu plānošanu un pieteikumu iesniedzēju sagatavošanu, ciešāka pārraudzība, veicot vairāk projektu apmeklējumus, plašāka bāzes likmju izmantošana, pakāpeniska tiešsaistes pieteikumu un ziņošanas sistēmas izstrāde. Turklāt, iekšēji tiek veikti pasākumi, lai, cik vien iespējams, saīsinātu pieteikšanās procesu. 2008. gadā aizvien vairāk jomās līgumus aizstās ar lēmumiem, kam vajadzētu saīsināt procesu vidēji par mēnesi. Papildus pieteikšanās procedūras veicināšanai paplašināta bāzes likmju izmantošana paātrinās pieteikumu apstrādi Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā ( DG EAC ) un EACEA . Kā norādījis novērtētājs, tomēr pastāv ārēji faktori un juridiski šķēršļi, kas kavē procesa radikālu saīsināšanu. Tomēr Komisija cenšas panākt izmaiņas juridiskajā bāzē, kas ļautu Komisijai, izņemot vairākgadu projektu gadījumus, pieņemt piešķiršanas lēmumu tieši. Ja to apstiprinās Padome un Eiropas Parlaments, atlases procesu varētu saīsināt par vairākām nedēļām. Lai risinātu strādājošo resursu izvietojuma neatbilstību programmas darba apjomam programmas darbības laikā, Komisijā izveidota īpaša daļa, kas atbild par programmu, kā arī izveidota atbilstoša daļa EACEA . Lai gan minētie pasākumi ievērojami uzlabos situāciju, paliek spēkā novērtētāja secinājums, ka Komisijas un EACEA pastāvīgi smagā plašu administratīvo pienākumu slodze var ierobežot spēju sniegt projektiem atbalstu. 2. Programmas sakaru sistēma 4. ieteikums Komisijai jāieceļ Publikāciju un sakaru inspektors. Minētajam inspektoram jābūt atbildīgam par kultūras tīmekļa vietņu organizāciju, redaktorisko saturu un kvalitātes kontroli un par visas kultūras daļas/ kultūras programmas publikācijām, konkrēti, programmas tematiskajiem ziņojumiem, projekta apkopojumu un kultūras daļas biļetenu. 5. ieteikums Vadības iestādēm jāpublicē ikgadējs projektu apkopojums, kuram jābūt pieejamam DG EAC kultūras tīmekļa vietnē. Apkopojumā jāiekļauj rādītājs, un projekti jāizkārto atbilstoši kultūras nozarēm un galvenā pieteicēja valstij. 6. ieteikums Vadības iestādēm jāatjauno regulārs biļetens „Kultūra 2007”. Tajā ietiecams apskatīt ne tikai programmu „Kultūra”, bet ES kultūras politiku, kas ļautu paplašināt biļetena saturu. 7. ieteikums Jāpārveido un atkārtoti jāievieš DG EAC tīmekļa vietnes, lai tās atbilstu Komisijas „Rokasgrāmatai informācijas sniedzējiem” un piekļuves pamatprasībām. Komisijas nostāja Komisija uzskata, ka atbilstošas sakaru darbības ir būtisks instruments labai programmas īstenošanai. DG EAC tīmekļa vietnes 2008. gada sākumā tika pilnībā pārveidotas, un kultūras biļetens tiks atjaunots. Sakaru un publikāciju darbības racionalizēja minētās DG EAC un EACEA reorganizācijas ietvaros. EACEA publicēs projektu apkopojumu. Kultūras informatīvās dienas, kas tika atklātas 2007. gadā, nākotnē tiks organizētas regulāri un kalpos kā vērtīga iespēja piedāvāt informāciju potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem. 3. Programmas izplatīšanas darbības 10. ieteikums Vadības iestādēm jāpublicē tematiski ziņojumi par programmām, lai izplatītu programmas sasniegumus un gūto labo pieredzi. 11. ieteikums Vadības iestādēm jāveic pasākumu programma (vai viens pasākums),kurā esošo projektu pārstāvji var projektu demonstrēt politikas izstrādātājiem un nesen atlasīto projektu pārstāvji var apmeklēt informatīvas sanāksmes par projektu vadību kultūras programmām (piemēram, pārraudzību, vērtēšanu, finanšu uzskaiti utt.). 12. ieteikums Eiropas Komisijai jāuzlabo no ES kultūras programmām izrietošās labās prakses informācijas vākšana un jāpopularizē gūtā pieredze par starpkultūru dialogu līdzdalības valstu Kultūras ministrijās. 13. ieteikums Vadības iestādēm jāpārstrukturē galīgā ziņojuma matricas, lai savāktu detalizētu informāciju par projekta sasniegumiem, panākumiem, rezultātiem un ietekmi. Šī informācija jāizmanto programmas izplatīšanas darbību atbalstīšanai. Komisijas nostāja Komisija 2007. gadā veikusi ievērojamu darbu, lai vēl vairāk uzlabotu rezultātu apkopošanu un izplatīšanu, tajā skaitā uzaicinājumos iesniegt projekta pieteikumus ieviests īpašs piešķiršanas kritērijs. Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu rezultātu lejuplādēšanu jaunā, gandrīz pabeigtā informācijas koplietošanas datu bāzē. Minēto izmaiņu rezultāti būs pieejami vidusposmā pēc pilna projektu darbības cikla. Ir paredzētas arī citas iniciatīvas, piemēram, semināru vai konferenču (iespējams, tematisku) organizēšana, kur projektu dalībnieki varētu demonstrēt labāko praksi un apkopot labāko praksi par starpkultūru dialogu programmā, lai to izmantotu Eiropas „Kultūru savstarpējā dialoga gada 2008” kontekstā vai lai labāk izmantotu kultūras kontaktpunktus izplatīšanas darbībām Eiropas un vietējā līmenī. 5. KOMISIJAS SECINāJUMI Komisija piekrīt novērtētāja vispārējam vērtējumam, ka programma stimulējusi pārrobežu kultūras sadarbību un iedrošinājusi pieejas ar plašāku redzesloku, no kā izrietējuši unikāli ieguldījumi Eiropas tautām kopīgajā kultūras jomā. No šā galīgā novērtējuma skaidri izriet, ka programma „Kultūra 2000” atbilstoši īstenojusi Kopienas rīcību kultūras jomā, kā paredzēts līguma 151. pantā, un izpildījusi lēmumā noteiktos mērķus. Saskaņā ar programmas rīcību kultūras darbiniekiem piešķirti vairāk nekā 1500 piešķīrumi laika posmam no 2000. gada līdz 2006. gadam; piešķīrumu izmaksas pārsniedz EUR 190 miljonus. Novērtētāja secinājumos redzams, ka, lai gan dažās jomās iespējami uzlabojumi, dalībnieki bijuši apmierināti ar programmu un atzīst tās Eiropas pievienoto vērtību. Komisija ievērojami intensificējusi konsultācijas ar kultūras sektoru un pievērš ciešu uzmanību ieinteresēto personu izteiktajiem viedokļiem procesa ietvaros, kuri izskanējuši arī šajā novērtējuma ziņojumā. Balstoties uz programmā „Kultūra 2000” gūto pieredzi, patreizējā programmā „Kultūra” laika posmam no 2007.–2013. gadam jau iestrādāts daudz jaunu īpašību un uzlabojumu. Citi vēl ir izstrādes procesā un lielākoties tiks īstenoti 2008. gadā. Komisija ņems vērā šā novērtējuma rezultātus ilgtermiņā, sagatavojot jaunu Kopienas programmu paaudzi kultūras jomā laika posmam pēc 2013. gada. [1] OV L 63, 2000. gada 10. marts. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Lēmums Nr. 626/2004/EK, OV L 99, 2004. gada 3. aprīlis. [3] Pakalpojumu pamatlīgums par novērtējumu, ar novērtējumu saistītiem pakalpojumiem un atbalstu ietekmes novērtēšanā. [4] Līgums paredz, ka „Kopiena veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.” Tajā minētas arī īpašas jomas, kurās Kopiena var sniegt atbalstu. [5] Novērtējumi pieejami tiešsaistē: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. [6] Adresāts „vadības iestādes”, nozīmē, ka adresāti ir Eiropas Komisija un tās Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra ( EACEA ).