[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 16.12.2008

COM(2008) 870 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI

par selektivitāti attiecībā uz mencu zveju ar traļiem Baltijas jūrā

KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI

par selektivitāti attiecībā uz mencu zveju ar traļiem Baltijas jūrā

1. Mērķis un ievads

Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā, 7. pantā noteikts, ka, "pamatojoties uz Zivsaimniecības zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās komitejas ieteikumu" , Komisija Padomei iesniedz "novērtējumu par selektivitāti attiecībā uz mencu zveju ar aktīviem zvejas rīkiem, kurus izmantojot, mencas ir atzītas par zvejojamām sugām" . Atbilstīgi 7. panta piemērošanas jomai šo noteikumu attiecina tikai uz tiem zvejas rīkiem, kurus izmanto zvejā ar traļiem.

Novērtējums attiecas uz traļiem, dāņu vadiem un tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 105 mm un lielāks un kuriem ir "Bacoma" tipa izejas logs vai T90 āmis (linums āmī un traļa pagarinājuma daļā ir pagriezts par 90°), jo šādas divas selektivitātes sistēmas tiek izmantotas Baltijas jūrā notiekošajā mencu zvejā. Abi šie zvejas rīka piestiprinājumi ir sīki aprakstīti minētās regulas pielikuma papildinājumā.

Novērtējumu veica Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES )[1]. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK) uzaicināja sniegt atzinumu par minēto novērtējumu[2]. Šajā ziņojumā dots ICES un ZZTEK ieteikumu kopsavilkums, kā arī T90 āmja un "Bacoma" tipa izejas loga selektivitātes salīdzinājums. Ziņojumā turklāt pamatots, kādēļ jāpalielina selektivitāte, norādīts, kas šā mērķa sasniegšanai būtu jādara vispirms, un ieskicēti turpmākie pasākumi.

2. ICES UN ZZTEK SECINāJUMI UN IETEIKUMI

ICES secina, ka gan "Bacoma" tipa izejas loga, gan T90 āmja konstrukcija nodrošina reālu selektivitāti, un zvejas rīkā paturēto zivju garums (L50 = zvejas rīkā paliek 50 % šāda garuma zivju) atbilst spēkā esošajam minimālajam izkrāvumu izmēram ( MLS ), kas patlaban ir 38 cm. Nav skaidru pierādījumu tam, ka abu minēto veidu zvejas rīku selektivitāte būtu savstarpēji atšķirīga. ICES pārējās piezīmes attiecas uz abu veidu zvejas rīku priekšrocībām un trūkumiem no praktiskuma, zvejas rīkā palikušo zivju kvalitātes uzlabojuma un degvielas izmantojuma efektivitātes viedokļa. Turklāt ICES iesaka turpināt pētījumus un analīzi.

ZZTEK piekrīt ICES secinājumiem un noslēgumā atzīst, ka pieejamā informācija nav pietiekama, lai spētu atbildēt uz jautājumu par to, vai ar "Bacoma" tipa izejas logu un T90 āmi aprīkotu traļu selektivitāte ir savstarpēji salīdzināma. ZZTEK turklāt atzīmē, ka "mencu resursu pašreizējo izmantojumu zvejā ar traļiem raksturo tas, ka ir iespējams zvejot dzimumbriedumu nesasniegušas mencas. Tāpēc pašreizējais mencu resursu izmantojums Baltijas jūrā nav optimāls. Nodrošinot labāku izmantojumu, tātad, samazinot zivju mazuļu mirstību, ne vien palielināsies ieguves apjomi, bet arī drīzāka būs mencu krājuma atjaunošanās Baltijas jūras austrumu daļā. Tāpēc ZZTEK iesaka izskatīt pasākumus, kuru īstenošanas rezultātā uzlabotos mencu resursu izmantojums Baltijas jūrā."

3. SīKāKA NOVēRTēJUMA ANALīZE

3.1. Selektivitāte

Tā kā pēdējā laikā selektivitāte, jo sevišķi "Bacoma" tipa izejas logiem, nav pētīta, par selektivitāti izdarīto secinājumu pamatā ir senāka ICES veikta analīze[3]. Tomēr ICES ir ņēmusi vērā provizoriskos rezultātus, kas gūti divos nesenos Polijas un Vācijas zinātnieku pētījumos par selektivitāti, galvenokārt attiecībā uz T90 āmjiem[4].

Saskaņā ar ICES secinājumiem gan "Bacoma" tipa izejas loga, gan T90 āmja nodrošinātā L50 vērtība ir 38–40 cm, un tam atbilstošais mencas MLS ir 38 cm. Vācijas un Polijas pētījumu datu provizoriska analīze liecina, ka T90 āmjiem L50 vērtība ir aptuveni 41 cm un izvēles diapazons 4,8–6,5 cm. Kopumā abu veidu zvejas rīkiem nekādas atšķirības nav novērotas, taču šādu atšķirību pastāvēšanas iespēju izslēgt nevar.

3.1.1. Linuma acu skaits āmja atvēruma apkārtmērā

ICES veiktajā senākajā analīzē izmantotas vēl senākas datu kopas par T90 āmjiem. Vairumā gadījumu šīs datu kopas iegūtas eksperimentos, kuros izmantotajiem āmjiem linuma acu skaits āmja atvēruma apkārtmērā ir lielāks nekā patlaban atļautais lielākais skaits (50 acis). Tomēr modelēšanas analīze, kas nesen veikta Dānijā[5], un citi zinātniski avoti rāda, ka āmja atvēruma apkārtmēram ir ļoti būtiska ietekme uz selektivitāti neatkarīgi no tā, vai āmī ir parastais rombveida acu linums vai T90 linums. Samazinot linuma acu skaitu āmja atvēruma apkārtmērā, selektivitāte krasi pieauga. Tāpēc ir ticams, ka T90 āmja selektivitāte, kas noteikta senākajā analīzē (ar lielāku skaitu linuma acu), ir zemāka nekā T90 āmju pašreizējā selektivitāte. Nesenie Polijā un Vācijā veiktie T90 āmju pētījumi, kas minēti iepriekš, apstiprina šo teoriju.

3.1.2. Nozvejas apjoms un nozvejas sastāvs

Nozvejas apjoms un nozvejas sastāvs var ietekmēt attiecīgi "Bacoma" tipa izejas loga un T90 āmja selektivitāti. Gan novērotāji, gan zvejnieki norāda, ka pēdējā laikā izmantotie "Bacoma" tipa izejas logi darbojas relatīvi labi, ja nozveju apjoms ir mazāks nekā aptuveni divas tonnas vienā zvejas rīka iemetiena reizē. Ja nozvejas apjoms ir lielāks un, jo īpaši, ja tajā dominē mencas, kuru izmērs aptuveni atbilst minimālajam izkrāvumu izmēram, zvejas rīka selektivitāte attiecībā uz zivju izmēru ir neapmierinoša. Tas ir saskaņā ar līdzšinējo pētījumu rezultātiem un ir saistīts ar "Bacoma" tipa izejas loga lielumu.

T90 āmju pētījumi rāda, ka to selektivitāte vairāk atkarīga no nozvejas sastāva, nekā no tās apjoma. Augsta plekstveidīgo zivju koncentrācija āmī samazina šā zvejas rīka selektivitāti attiecībā uz mencām. Tāpēc ICES iesaka apsvērt iespējas veikt tehniskus papildpasākumus (piemēram, noteikt zvejas liegumu reālajā laikā apgabalos, kur ir augsta plekstveidīgo zivju vai mazizmēra mencu koncentrācija).

3.1.3. Minimālais izkrāvumu izmērs (MLS )

Gan "Bacoma" tipa izejas logs, gan T90 āmis nodrošina L50 vērtību, kurai atbilstošais mencas MLS ir 38 cm.

Patlaban L25 vērtībai (25 % šāda garuma zivju paliks zvejas rīkā) atbilstošais mencas garums ir aptuveni 35–38 cm gan "Bacoma" tipa izejas logiem, gan T90 āmjiem, un tas uzskatāms par selektīvāku pārvaldības mērķi.

3.1.4. Izmetumi

ICES Baltijas jūras zvejniecības novērtējuma darba grupa ( WGBFAS ) ir aptuveni novērtējusi izmetumu apjomu visās zvejniecībās, kuras izmanto mencu krājumus Baltijas jūras rietumu un austrumu daļā. Saskaņā ar jaunāko šīs grupas ziņojumu[6] izmetumu apjoms no 1600 tonnām 2005. gadā ir pieaudzis līdz vairāk nekā 4000 tonnu (ik gadu) 2006. un 2007. gadā. ICES uzskata, ka iespējamais izmetumu apjoma pieaugšanas iemesls ir daudzskaitlīgās 2003. un 2005. gada vecuma grupas, kuru īpatņi papildināja krājuma zvejojamo daļu, tomēr to izmērs ir tikai pavisam nedaudz lielāks par MLS .

Uzskata, ka patlaban Baltijas jūras mencu izmetumi veido aptuveni 10 % no nozvejas svara. Augstāka selektivitāte samazinās šo procentuālo rādītāju, ļaus krājumiem sekmīgāk atjaunoties un nodrošinās lielākus ieguves apjomus.

3.2. Papildu aspekti

3.2.1. Pieņemamība zvejniekiem

Pieejamā informācija liecina, ka biežāk lietoto zvejas rīku ziņā dalībvalstīs pastāv izteikts divdalījums:

- Dānijas un Zviedrijas zvejnieki nepārprotami dod priekšroku "Bacoma" tipa izejas logam,

- pārējo dalībvalstu, jo īpaši Polijas un Vācijas, zvejnieki par pievilcīgāku alternatīvu uzskata T90 āmi.

Šķiet, ka neviena no abām iespējām nav ideāls risinājums, kas nodrošina lielāko nozveju vai mazākos izmetumus, un ka tās abas zvejniekiem ir pieņemamākas nekā vienkārša linuma acu izmēra palielināšana.

3.2.2. Zvejas rīku piestiprinājumi

Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 5. pantā ir minēti vairāki zvejas rīku piestiprinājumi, kuru izmantošana ir atļauta, bet kuri var negatīvi ietekmēt selektivitāti vai tikt piestiprināti neatļautā veidā, lai tādējādi samazinātu linuma acu atvērumu. Pie galvenās stropes, iedzirkņiem un aizžņaugstropēm piestiprināti āmja apakšpuses apvalki un lieli "glābšanas" plosti atkarībā no to piestiprinājuma veida var ietekmēt zvejas rīka selektivitāti. Tāpēc tas, cik vajadzīga arī turpmāk ir šādu piestiprinājumu lietošana izturīguma un drošības apsvērumu dēļ, ir jāizvērtē salīdzinājumā ar to radīto negatīvo ietekmi uz selektivitāti.

3.3. Turpmāki pētījumi, kurus veikt iesaka ICES un ZZTEK

ICES un ZZTEK iesaka labāk izpētīt "Bacoma" tipa izejas loga un T90 āmja līdzības un atšķirības. Ieteicamie pētījumu virzieni ir šādi.

- Tematiski grupēti eksperimenti, kuru metodika ir īpaši izstrādāta, lai salīdzinātu T90 āmju un "Bacoma" tipa izejas logu selektīvās īpašības un novērtētu auklas diametra, āmja atvēruma apkārtmēra un linuma acs izmēra ietekmi.

- "Bacoma" tipa izejas loga un T90 āmja selektīvo īpašību izpēte, pieaugot nozvejas apjomam un palielinoties nozvejas sastāva daudzveidībai.

- Tehnisko papildpasākumu (piemēram, zvejas lieguma noteikšanas reālajā laikā vai konkrētā apgabalā Baltijas jūrā) piemērošanas lietderības izpēte.

- Ietekmes, kuru var radīt dalībvalstu sniegta krāpnieciska informācija, pienācīgs izvērtējums.

- Spēkā esošā tiesiskā regulējuma pārskatīšana attiecībā uz atļautajiem zvejas rīku piestiprinājumiem (piemēram, āmja apvalkiem, glābšanas plostiem u.c.), lai noskaidrotu, cik pastāvīga ir to lietošanas nepieciešamība.

4. Komisijas secinājumi

Kaut arī izmetumu apjoms Baltijas jūrā notiekošajā mencu zvejā ar traļiem ir relatīvi mazs, Komisija uzskata, ka ir iespējams vēl vairāk palielināt selektivitāti un īstenot vēl citus pasākumus, kuru mērķis ir izmetumu apjoma samazināšana. Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu " izskatīt pasākumus, kuru īstenošanas rezultātā uzlabotos mencu resursu izmantojums Baltijas jūrā ", Komisija vēlētos izpētīt, kādas iespējas ir palielināt selektivitāti Baltijas jūrā notiekošajā mencu zvejā ar traļiem un novērst izmetumus.

Pašreizējo labvēlīgās attīstības tendenci attiecībā uz mencu krājumu Baltijas jūras austrumu daļā Komisija uzskata par iespēju palielināt selektivitāti, vienlaikus izvairoties no smagiem ekonomiskiem zaudējumiem zvejniecībai Baltijas jūrā. Daļēji slēgtā Baltijas jūra, kurā raksturīgas pārsvarā vienas sugas zvejniecības, turklāt ir piemērots uz visaptverošu ekosistēmas pieeju balstītas pārvaldības objekts ar būtiski samazinātiem komerciālo un nekomerciālo sugu nozvejas izmetumu apjomiem. Šādas pieejas ietekmei vidēji ilgā un ilgā laika posmā vajadzētu būt lielākām nozvejas kvotām un no ekoloģiskā un ekonomiskā viedokļa veselīgākām zvejniecībām.

Komisija nesen ir saņēmusi Baltijas jūras reģionālās konsultatīvās padomes ( BSRAC ) atbalstu izmetumu samazināšanai un selektivitātes uzlabošanai Baltijas jūrā[7],[8]. Komisija atzīst, ka ar šo pieeju īstenotie pasākumi var būt daudzi un dažādi, tostarp lielāki "Bacoma" tipa izejas logi, lielāks linuma acu izmērs T90 āmī, lielāks linuma acu izmērs "Bacoma" tipa izejas logā, lielāks linuma acu izmērs viscaur zvejas rīkā, mazāks linuma acu skaits āmja atvēruma apkārtmērā, izmēģinājuma programma mencu mazuļu nezvejošanas nodrošināšanai, zvejas lieguma noteikšana reālajā laikā u.c. Šajā sakarībā Komisija atbalsta turpmākas dalībvalstu un Baltijas jūras reģionālās konsultatīvās padomes iniciatīvas, un tā organizēs sanāksmes ar dalībvalstu un BSRAC piedalīšanos, lai pārspriestu izmēģinājuma projektus, kuru īstenošana ļaus novērtēt dažādu pasākumu piemērotību. Komisija izvērtēs izmetumu samazināšanas un selektivitātes uzlabošanas jomā īstenotos izmēģinājuma projektus, ierosinās izvirzāmos mērķus un, iespējams, jaunus regulatīvus pasākumus, ja tādi būs vai kļūs vajadzīgi.

Šajā sakarībā Komisija atzīmē, ka Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu ir paredzēti vairāki noteikumi, kurus dalībvalstis var izmantot, lai palielinātu selektivitāti. Daži piemēri: zvejas rīku daļu nomaiņa, atbalsts zvejas rīku nomaiņai, lai samazinātu ietekmi uz nekomerciālām sugām, atbalsts mazajiem kuģiem, lai uzlabotu konkrētu zvejas apgabalu pārvaldību un to pieejamības kontroli, un atbalsts kopīgai rīcībai, piemēram, izmēģinājuma projektiem. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis, kuras vēlas uzlabot Baltijas jūrā notiekošās mencu zvejas selektivitāti, izmantot līdzekļus, kas izmēģinājuma projektu atbalstīšanai ir pieejami jau tagad.

[1] ICES , 8,3,3,3 (2007). ICES atbilde Eiropas Savienībai par to aktīvo zvejas rīku selektivitāti, ar kuriem Baltijas jūrā zvejo mencas.

[2] ZZTEK (2008). Komisijas dienestu darba dokuments. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ieteikumi par to aktīvo zvejas rīku selektivitāti, ar kuriem Baltijas jūrā zvejo mencas.

[3] ICES (2004). ICES-FAO zvejas tehnoloģiju un zivju uzvedības darba grupas ( WGFTFB ) ziņojums, 2004. gada 20.-23. aprīlis, Gdiņa, Polija. ICES CM 2004/B:05.189 lpp.; ICES (2005). ICES-FAO zvejas tehnoloģiju un zivju uzvedības darba grupas ( WGFTFB ) ziņojums, 2005. gada 18.-22. aprīlis, Roma, Itālija. ICES CM 2005/B:04.283 lpp.

[4] Moderhak W., 2007 . Selectivity in trawl fisheries for cod – assessment of the selectivity on cod of active gears for which cod is recognised as target species according to Article 7 of Council Regulation (EC) No 2187/2005 . [Selektivitāte mencu zvejā ar trali: to aktīvo zvejas rīku selektivitātes novērtējums mencu zvejā, kuriem menca ir atzīta par zvejas mērķsugu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 7. pantam.] Polijas paziņojums Eiropas Komisijai. 2007. gada 16. augusts.

Wienbeck H., 2007 . 579 Cruise Report of FRV Solea from 7/9/2007-28/9/2007 . [Atskaite par zivsaimniecības pētniecības kuģa "Solea" 579. reisu laika posmā no 7.9.2007. līdz 28.9.2007.] Zvejas tehnoloģiju un zvejas ekonomikas institūts, Hamburga, Vācija. (Sagatavošanā.)

[5] Herrmann B., Priour D., and Krag L.A., 2007 . Simulation-based study of the combined effect on cod-end size selection of turning meshes by 90° and reducing the number of meshes in the circumference for round fish . [Imitētos apstākļos pētīta tāda kopējā ietekme uz āmja izmēra izvēli, kuru rada linuma pagriešana par 90° un linuma acu skaita samazināšana āmja apkārtmērā, ieapaļas formas zivju zvejā.] Fisheries Research 84 (2007) 222-232.

[6] ICES CM 2008 / ACOM: 06.

[7] BSRAC (2008). Ieteikumi par Baltijas jūras zivju sugu zvejniecību 2009. gadā.

[8] Baltijas jūras reģionālā konsultatīvā padome (2008). Piezīmes par Komisijas konsultatīvo dokumentu attiecībā uz izmetumiem.