LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.9.2008 
SEC(2008) 2437 
  
KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS, 
pievienots  
 
priekšlikumam 
 
PADOMES REGULAI, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kop ējās 
lauksaimniec ības politikas finans ēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido 
lauksaimniec ības tirgu kop īgu organiz āciju un paredz īpašus noteikumus dažiem 
lauksaimniec ības produktiem (Vienot ā TKO regula), attiec ībā uz pārtikas izdal īšanu 
Kopienas vistr ūcīgākajām person ām 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
 
{COM(2008) 563 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2436}  
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
ES “Pārtikas izdal īšanas programma Kopienas vistr ūcīgākajām person ām” (turpm āk tekstā 
VP) darbojas kopš 1987. gada decembra, kad Padome pie ņēma noteikumus par 
lauksaimniec ības produktu valsts  intervences uzkr ājumu nodošanu dal ībvalstīm, kas vēlas tos 
izmantot k ā pārtikas palīdzību Kopienas vistr ūcīgākajām personām. 
Lai nodrošin ātu piegādes nepārtrauktību, 20. gadsimta 90. gadu vid ū VP groz īja, padarot 
iespējamu papildin āt intervences uzkr ājumus ar tirgus iepirkumiem. Tas nebija dom āts kā 
ilglaicīgs risinājums, bet gan t āds, ko var ētu izmantot, ja dažu produktu pieg āde būtu 
nepietiekam ā apjomā. Programmas pamat ā palika intervence, “kamēr uzkrājumi sasniegtu 
normālu līmeni” .  
Kopējās lauksaimniec ības politikas (KLP) reformu rezult ātā intervence pak āpeniski atgriez ās 
pie drošības tīkla lomas. 2008. gad ā līdz 90 % no izdal ītās pārtikas veido tirgus iepirkumi. 
Intervences uzkr ājumi ir nelieli, un ņemot vērā gan KLP p ārskatīšanu, gan situ āciju pasaules 
tirgū, nav paredzams vai īpaši iespējams jauns p ārpalikumu pieaugums. 
Rezultātā ir jāveido jauns VP pamats. Šim nol ūkam veica ietekmes nov ērtējumu, kura laik ā 
notika apspriešan ās ar dalībvalstu p ārstāvjiem un labdar ības iestādēm, un aptauja tiešsaist ē 
nodrošināja atgriezenisko saiti ar plašu sabiedr ību. 
• Kā programma darbojas 
VP finans ē Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonds (ELGF). T ā budžets ir palielin ājies no 
nedaudz maz āk par 100 miljoniem euro 1987. gad ā līdz vairāk nekā 305 miljoniem euro 
2008. gad ā. Līdzdalība programm ā ir brīvprātīga; 2008. gad ā tajā piedalās 19 dalībvalstis. 
Katru gadu dal ībvalstis, kas v ēlas piedal īties, dara zin āmas savas vajadz ības Komisijai, 
paziņojot intervences uzkr ājumos pieejamo produktu daudzumu. Pamatojoties uz to un EK 
Statistikas biroja  datiem par nabadz ību, Komisija katrai iesaist ītajai dalībvalstij nosaka 
budžeta griestus un to produktu sarakstu, kas j āizņem no valsts uzkr ājumiem vai j āiepērk 
tirgū, izmantojot pieš ķirto budžetu. 
Lai papildin ātu intervences uzkr ājumus, izsludina konkursus par šo pre ču (piemēram, kviešu) 
pārveidošanu vai apmai ņu pret tās pašas “saimes” p ārstrādātiem produktiem (piem ēram, 
miltiem vai makaroniem). Šos produktus izdala k ā pārtikas pal īdzību vistrūcīgākajām 
personām vai nu p ārtikas grozu veid ā, vai kā gatavus ēdienus dal ībvalstu izraudz ītos 
labdarības iestāžu un citu kompetentu iest āžu vadītos centros. 2006. gad ā vairāk nekā 
13 miljoni cilv ēku 15 dalībvalstīs saņēma palīdzību no VP. 
• Kam programma pal īdz 
VP atbalsta p ārtikas pieg ādi grūtībās nokļuvušiem cilv ēkiem vai īpaši neaizsarg ātām 
ģimenēm. 2006. gad ā apmēram 43 miljoni cilv ēku no ES 25 dal ībvalstīm izjuta p ārtikas 
trūkuma draudus. To procentu ālais apjoms sv ārstījās no apm ēram 2 % D ānijā līdz 37 % 
Slovākijā. Piecās no desmit jaunaj ām dalībvalstīm rādītājs bija virs 20 %. 
Bērni no nabadz īgām ģimenēm ir īpaši neaizsarg āti; viņu ēšanas paradumi izraisa ar vesel ību 
saistītas problēmas nākotnē, tostarp samazin ātu smadze ņu attīstību un spēju mācīties.  
 
LV 3   LV Bieži tiek zi ņots, ka vec āki ļaudis cieš no nepietiekama uztura; nabadz ības vai darbnesp ējas 
dēļ neatbilstīgs un nepietiekams uzturs ir izplat īta parādība. 
Bezpajumtnieki ir nep ārprotama riska grupa t āpat kā patvēruma mekl ētāji un neregul ārais 
migrējošais darbasp ēks, kas parasti nav iek ļauti oficiālajos rādītājos; viņu statuss var ne ļaut 
viņiem saņemt palīdzību no soci ālajiem dienestiem, un vi ņi veido lielu da ļu no zupu virtuvju 
klientiem. 
• Pamats Kopienas r īcībai 
Izsalkums, tr ūkums, nabadz ība un soci ālā atstumtība - tās visas ir Eiropas probl ēmas, kas 
sastopamas katr ā dalībvalstī. VP risina š īs problēmas tiešā veidā, ņemot vērā Līgumu, kas 
nosaka, ka Eiropas Savien ības mērķis ir “veicināt tās cilvēku labklājību” un “veicināt […] 
solidaritāti starp dal ībvalstīm”. 
Jo sevišķi programma veicina KLP m ērķu sasniegšanu, lai stabiliz ētu tirgu un nodrošin ātu, ka 
piegādes sasniedz pat ērētājus par sapr ātīgām cenām. Lai gan KLP pag ātnē bija vērsta 
galvenokārt uz pieg ādes pasākumiem, t ās nolūks vienm ēr ir bijis ar ī nodrošin āt to, ka 
pieprasījumu var apmierin āt. 
Sociālais atbalsts, ko sniedz dal ībvalstu iest ādes, reti ir v ērsts uz piek ļuvi pārtikai. Ar p ārtiku 
saistītas iniciat īvas, kas v ērstas uz soci āli atstumtiem un tr ūcīgiem iedz īvotājiem, parasti vada 
labdarības organiz ācijas, un tas notiek ar br īvprātīgo palīdzību. 
VP būtu jāuzskata par t ādu, kas dod ieguld ījumu, kurš var veicin āt dalībvalsts rīcību un 
palīdzēt labdarības organiz ācijām un pilsoniskajai sabiedr ībai izstrādāt pašām savas 
iniciatīvas, lai nodrošin ātu visu ES pilso ņu tiesības uz pārtiku. ES ietvars var nodrošin āt to, ka 
programmu realiz ē saskaņā ar ES labas p ārvaldības standartiem atbilst īgi dalībvalstu esošaj ām 
programm ām. 
2. M ĒRĶI 
VP mērķis ir samazin āt nedrošību par pārtiku un t ādējādi palīdzēt garantēt tiesības uz pārtiku 
Eiropas Savien ībā. Pārskatītās programmas m ērķim būtu jābūt: 
• nodrošin āt stabilu p ārtikas avotu iedz īvotāju mērķa grupām,  
• uzlabot valsts p ārvaldību, 
• uzlabot m ērķtiecīgu plānošanu attiec ībā uz trūcīgajām person ām. 
3. P OLITIKAS IESP ĒJAS  
1. iespēja – tikai intervence ("Status quo")  
Ja tirgus iepirkumus nevar izmantot past āvīgi, VP būs atkarīga no pieejamiem intervences 
uzkrājumiem k ā no vien īgā pārtikas avota izdal īšanai vistr ūcīgākajām person ām. Tos 
apmainītu pret noder īgākiem, tai pašai “saimei” piederošiem p ārtikas produktiem, par ko 
atbild dalībvalstis. K ā tas ir pašlaik, p ēc tam pārtiku izdal ītu organiz ācijas, kuras t ās izvēlas. 
 
LV 4   LV Lai vienk āršotu proced ūras, katrai dal ībvalstij b ūtu tieša piek ļuve intervences uzkr ājumiem, 
kas atrodas t ās teritorij ā, un transporta izmaksas iek ļautu uzaicin ājumos uz konkursu. 
Pieejamos uzkr ājumus var ētu pārvietot no vienas dal ībvalsts uz citu saska ņā ar konkr ētiem 
līgumiem starp attiec īgajām dalībvalstīm. Inform āciju attiec ībā uz mobiliz ētiem uzkr ājumiem 
darītu pieejamu ar Komisijas elektronisk ās informācijas un sakaru sist ēmas palīdzību.  
2. iespēja – intervences uzkr ājumi, ko papildina ar tirgus iepirkumiem 
Programma turpin ātos, balstoties uz intervences uzkr ājumu izņemšanu, kur tie ir pieejami, tos 
papildinot ar tirgus iepirkumiem. Ja pieejamie uzkr ājumi nebūtu piemēroti (piem ēram, to 
kvalitāte nebūtu atbilstīga cilvēku patēriņam) vai to atrašan ās vietas d ēļ būtu nesapr ātīgi 
augstas transporta izmaksas, dal ībvalstīm tos neb ūtu obligāti jāizmanto VP vajadz ībām. 
Izmantojot intervences uzkr ājumus, tiktu vienk āršota proced ūra tāpat kā attiecībā uz 
1. iespēju. Produkti, kurus var ētu iepirkt, vairs neaprobežotos ar esošaj ām produktu 
“saimēm”, un neb ūtu vajadz īga iepriekš ēja sadale p ēc produktu veida. Dal ībvalstis var ētu 
izlemt, kādus produktus iepirkt. 
Lai uzlabotu p ārredzamību, dalībvalstīm informācija par konkursiem b ūtu jāpublicē tiešsaistē. 
3. iespēja – tikai tirgus iepirkumi 
Saistība ar intervences uzkr ājumiem pazustu un programma balst ītos tikai uz budžeta 
pārvietojumu, ko izmantotu tirgus iepirkumiem. Dal ībvalstis bez ierobežojumiem lemtu par 
to, kādus produktus iepirkt par Kopienas pieš ķirto finans ējumu. 
Līdzīgi kā 2. iespējā tas nodrošin ātu lielāku elastīgumu, ļautu pan ākt labāku uztura 
sabalansētību un efekt īvāku VP pārvaldību. Īpaša uzman ība tāpat kā 2. iespējā tiktu piev ērsta 
informācijas par konkursiem izplat īšanai. 
4. iespēja – pārtikas izdal īšanas programmas izbeigšana 
Tā kā intervences uzkr ājumi ir kļuvuši maz āk pieejami, programma ir zaud ējusi vismaz da ļu 
no sava pamata, un t ā pēc 2009. gada b ūtu jāizbeidz vai pak āpeniski jāizbeidz. 
4. H ORIZONT ĀLIE JAUT ĀJUMI  
• Iekļaušana plaš ākā sociālās politikas kontekst ā 
ES pašlaik koordin ē dalībvalstu darb ības, lai apkarotu nabadz ību un soci ālo atstumt ību, veicot 
labu prakšu un citu savstarp ējās apmācības formu apmai ņu. Jaunajā VP šo aspektu var ētu 
pastiprināt. 
• Palīdzības mērķauditorija 
Jautājumi attiecas uz p ārtikas pal īdzības novirz īšanu īpašai(-ām) iedzīvotāju grupai(- ām), 
plānošanas krit ērijiem un lab āko līmeni šīs plānošanas defin ēšanai. 
 
LV 5   LV • Pārtikas atkritumu samazin āšana 
Vairākās dalībvalstīs labdarības organiz ācijas jau vienojas ar lielveikaliem un cit ām svaigas 
pārtikas tirgotav ām par nep ārdotās, bet vēl labās produkcijas rekuper āciju un izdal īšanu 
trūkumcietējiem. Dal ībvalstis, kas piedal ās VP, var ētu tikt aicin ātas veikt darb ības saistībā ar 
liekās/atlikušās pārtikas rekuper āciju. 
• Administrat īvā pārvaldība 
Lai uzlabotu p ārredzamību un saska ņu ar programmas m ērķiem, valstu daudzgadu 
programm ās varētu aprakst īt valstu priorit ātes, mērķauditoriju, izdal āmo produktu un/vai 
ēdienu veidus, utt. S īki izstrādātas proced ūras nodrošin ātu pārredzamību konkursa proces ā. 
• Budžets un finans ējums 
Daudzgadu ietvars dal ībvalstīm un labdar ības organiz ācijām varētu nodrošin āt nepārtrauktu 
un vidēja termiņa plānošanas iesp ēju. Būtu jāpārskata budžeta sadal ījumam izmantotie 
kritēriji un jāņem vērā dalībvalstu līdzfinansējums. 
• Pārtikas taloni 
Iespēja balstīt VP uz p ārtikas talonu sist ēmu tika noraid īta viltošanas riska d ēļ. Kontroles 
procedūras būtu apgrūtinošas, efektivit āte - zema un dar ījumu izmaksas - augstas.  
5. I ETEKMJU ANAL ĪZE 
Tika uzskat īts par neiesp ējamu noteikt iesp ēju ietekmes uz makroekonomiku  vai vidi. Tiek 
spriests, ka nav starptautiskas  ietekmes; tirgus iepirkum ā tiktu iekļauti arī importēti produkti. 
Iespējas galvenok ārt tika nov ērtētas, ņemot vērā to ietekmi uz dalībvalstu valsts politikas 
virzieniem , uz labdarības organiz ācijām un programmas m ērķauditoriju . 
Tā kā šķiet, ka intervences uzkr ājumu pieejam ība ir spor ādiska, 1. iespējas ietekme ir tikai 
nedaudz maz āk ekstrēma nekā 4. iespējas ietekme; pirm ā noved pie programmas apjoma 
krasas samazin āšanās, pēdējā nozīmē pilnīgu atteikšanos no programmas. 
Sekas piln īgai paļāvībai uz intervences uzkr ājumiem ( 1. iespēja) būtu ievērojams izdal ītās 
pārtikas samazin ājums; VP nevar ētu ilgāk pastāvēt tās tagadējā mērogā un sniegtu nelielu 
atbalstu tr ūkumcietējiem. 
Pamatojoties uz 2008. gada budžetu, ja na v pieejami produkti no intervences uzkr ājumiem, 
zaudējumi labdar ības organiz ācijām, kuras veic p ārtikas izdal īšanu, sasniegtu 305 miljonus 
euro. Labdar ības organiz ācijām un soci ālajiem dienestiem b ūtu vai nu j āsamazina savu 
programmu realiz ācijas apjomi, vai j āmeklē papildu pal īdzība no priv ātajiem ziedojumiem un 
dalībvalstu vai viet ējām iestādēm. 
Programmas izbeigšana ( 4. iespēja) vai tās paļaušanās tikai uz intervences uzkr ājumiem 
(1. iespēja) varētu tieši ietekm ēt vairāk nekā 13 miljonus cilv ēku (2006. gada dati – 
15 iesaistītās dalībvalstis). 
Jaunajās dalībvalstīs pastāv iespēja, ka p ārtikas pal īdzības izdal īšana vistr ūcīgākajām 
personām praktiski var ētu tikt pārtraukta. “Vecaj ās” dalībvalstīs izdalītās pārtikas pal īdzības 
 
LV 6   LV apjoma samazin ājums būtu proporcion āls tās palīdzības procentu ālajam apjomam, kas tiek 
sniegta ar ES pal īdzību. 
Kamēr “vecaj ās” dalībvalstīs attīstītās labklājības sistēmas turpin ātu kontaktus ar 
maznodrošin ātām ģimenēm, šī palīdzība (kas vairum ā gadījumu neietver apg ādi ar pārtiku) 
parasti nesasniedz soci āli atstumtos, kas izjustu visliel āko ietekmi no programmas 
izbeigšanas. 
Pieaugošās pārtikas un energoresursu cenas noz īmē, ka ietekme atst ātu pat nopietn ākas sekas 
uz ES iedz īvotājiem, kurus uzskata par riska grupu p ārtikas trūkuma ziņā – un jo īpaši 
bērniem. 
2. un 3. iesp ējai būtu abām līdzīga ietekme, jo abas dotu iesp ēju programmu turpin āt. Abām 
ir tā priekšroc ība, ka tās piedāvā elastīgumu attiec ībā uz izdal āmās pārtikas veidu. Tiktu 
atcelts ierobežojums, ko piem ēro tagad, ka iepirkumiem ir j ābūt no tām pašām produktu 
“saimēm”, kas ir pieejamas intervences uzkr ājumos, tādējādi ļaujot labdar ības organiz ācijām 
uzlabot to pied āvātās pārtikas daž ādību un uzturv ērtību. 
Jaunās dalībvalstis, kas piedal ās programm ā, uzskata Kopienas programmu par svar īgu. Tā ir 
veicinājusi daudz augst āku atbalsta l īmeni trūkumcietējiem, rea ģējot uz ac īmredzamu 
nepieciešam ību šajās valstīs, un ir pal īdzējusi palielin āt labdarības NVO efektivit āti un 
profesionalit āti. 
Turklāt pārtikas pal īdzības nodrošin āšana veido pirmo saskarsmi starp labdar ības 
organizācijām un trūcīgajiem cilv ēkiem. Pēc tam var vienoties par citu atbalstu no labdar ības 
organizācijām vai caur atbilst īgiem soci ālajiem dienestiem un pal īdzēt novest pie atstumto 
cilvēku reintegr ācijas.  
Iekļaušana plaš ākā sociālās politikas kontekst ā 
VP varētu sniegt liel āku ieguld ījumu soci ālās integrācijas veicin āšanā a r  s a v u  m ērķu, 
mērķgrupu un produktu izv ēli, veidu, k ā tā ir organiz ēta un izdala p ārtiku, ar ieinteres ēto 
personu iesaist īšanu programmas finansi ālo un citu jaut ājumu risin āšanā. Taču, tā kā tās ir 
atkarīgas no daudzu br īvprātīgo darbasp ēka, dažām NVO var ētu būt grūtības uzņemties 
jaunus administrat īvos pienākumus. 
Mērķtiecīga meklēšana 
Dalībvalstīm būtu jāturpina m ērķtiecīgi meklēt cilvēkus, kam p ēc to domām var visefekt īvāk 
palīdzēt, ņemot vērā konkrēto situāciju un vajadz ības savā valstī. 
Pārtikas atkritumi 
ES pastāv dažādas iniciat īvas, kā rekuperēt un no jauna izdal īt šo pārtiku trūkumcietējiem, bet 
varētu darīt vēl vairāk, piemēram, nodrošin āt materiāli tehnisko atbalstu un inform ācijas 
apmaiņu. Izvairoties no p ārtikas atkritumiem, tiek labv ēlīgi ietekm ēta vide, un tas var b ūt arī 
veids, kā palielināt labdarības organiz āciju budžetu p ārtikai. 
 
LV 7   LV Ietekme uz budžetu 
• ES budžets 
1. iespēja: VP balstītos tikai uz intervences uzkr ājumiem, kuri b ūtu pieejami neprognoz ējami. 
Pamatojoties uz intervences uzkr ājumu pieejam ību 2008. gada programmai, pašreiz ējā 
budžetā tēriņi būtu no nulles l īdz 25 miljoniem euro, ietaup ījums no 275 l īdz 305 miljoniem 
euro. 
4. iespēja: VP izbeigšanas rezult ātā tiktu saglab āts viss budžets, jo neb ūtu ar to saist īto 
pasākumu, kas rad ītu izdevumus.  
2. un 3. iespējai ir līdzīga ietekme uz budžetu. Lai gan VP ap joms nav apspriests, ir skaidrs, 
ka tai būtu jāpaliek programmai, kas dod da ļēju ieguldījumu dalībvalstu pārtikas pal īdzības 
vajadzībām. 
Veicot nov ērtējumu par aptuveno iedz īvotāju skaitu vis ās 27 dalībvalstīs, lai saglab ātu VP 
budžetu t ādā pašā līmenī kā 2003. gad ā reālā izteiksmē, 2008. gad ā būtu jāpalielina budžets 
līdz gandrīz 500 miljoniem euro.  
Divkāršoto budžetu labdar ības organiz ācijas viegli izt ērētu, jo īpaši ņemot vērā augstās 
pārtikas cenas. P ēdējos gados programmai pieš ķirtais budžets vienm ēr ir bijis maz āks nekā 
dalībvalstu iesniegtie piepras ījumi. 
• Programmas sast ādīšana 
Daudzgadu pl ānošanas priekšroc ība būtu vidēja termiņa perspekt īvas nodrošin āšana 
dalībvalstīm, garant ējot pārtikas pieg ādi ik gadu un pied āvājot lielāku elastīgumu VP 
īstenošanā. 
Ikgadējā uzraudzība ļautu vajadz ības gadījumā izdarīt korekcijas. Neizmantotos l īdzekļus 
nevarētu pārcelt uz nākamajiem periodiem. 
• Budžeta pieš ķiršanas metodolo ģija  
Pašreizējais budžeta sadal ījums ir balst īts uz dalībvalstu pazi ņotajām vajadzībām un trūcīgo 
personu skaita “lab āko aplēsi” katrā no tām. Lai lab āk atspogu ļotu kohēzijas mērķus, ir 
apskatītas jaunas metodes budžeta sadal ījuma apr ēķināšanai, ņemot vērā dažādu rādītāju 
kopumu. 
• Līdzfinansējums 
Līdzfinansējums dotu valstu administr ācijām lielāku iespēju iesaist īties un veicin āt VP 
apjoma palielin āšanu. Koh ēzijas un nekoh ēzijas dalībvalstīs līdzfinansējuma apjoms var ētu 
atšķirties.  
Administrat īvās izmaksas un vienk āršošana 
Intervences uzkr ājumu izmantošana (1. un 2. iesp ēja) ir saist īta ar papildu izmaks ām un 
administrat īvām darbībām, kas noz īmē to, ka da ļa no pieš ķirtā budžeta v ērtības var tikt 
zaudēta, kamēr pārtikas iepirkšana tirg ū (2. un 3. iesp ēja) var dot apjomrad ītus ietaup ījumus. 
 
LV 8   LV 2. iespēja vienkāršotu dalībvalsts piek ļuvi intervences uzkr ājumiem, padarot to ne maz āk 
efektīvu kā 3. iespēju, kas pie ļauj tikai budžeta p ārvietojumus. Intervences uzkr ājumu 
izmantošanas priekšroc ība ir tā, ka tiek samazin āts laiks, k ādu uzkrājumi tiek uzglab āti, kā 
rezultātā pazeminās administrat īvās un finans ēšanas izmaksas. 
Izpratne par labu p ārvaldību 
Palīdzības apjoma samazin āšanu vai t ās izbeigšanu negat īvi uztvers gan pal īdzības saņēmēji, 
gan sabiedr ība. 2. un 3. iesp ēja saglabātu VP pašreiz ējo pozitīvo tēlu. Intervences uzkr ājumu 
izmantošana programm ā (1. un 2. iesp ēja), jo īpaši, ja tie sasniegtu augstu l īmeni, ES l īmenī 
tiktu labi uz ņemta un atspogu ļotu labu p ārvaldību. 
6. U ZRAUDZ ĪBA, NOVĒRTĒŠANA UN ATSKAIT ĪŠANĀS 
Regulāri reģistrēti rādītāji ļautu novērtēt, kā VP atbilst t ās mērķiem, un ļautu programmu 
uzlabot tālāk. 
Kontroles proced ūras paliktu dal ībvalstu administr āciju rokās. Komisija veiktu regul āras 
revīzijas. 
Iesaistītās dalībvalstis iesniegtu daudzga du programmas, nosakot m ērķauditoriju(as), to 
organizāciju izvēli, kas veiks izdal īšanu, izdal āmos produktus utt., un ikgad ējos ziņojumus par 
īstenošanu. 
7. S ECINĀJUMS  
ES pārtikas pal īdzības programma vistr ūcīgākajām person ām negrasās atrisināt visu pārtikas 
trūkumu dal ībvalstīs. Tās mērķis ir uzlabot un/vai izrais īt dalībvalsts rīcību un pal īdzēt sniegt 
atbalstu labdar ības organiz ācijām un pilsoniskajai sabiedr ībai izstrādāt savas iniciat īvas, lai 
nodrošinātu visu ES pilso ņu tiesības uz pārtiku. 
Gan 2., gan 3. iesp ēja atbilst m ērķiem, kuru izpild īšana uztic ēta atjaunotajai VP. L īdz ar 
administrat īvo vienkāršošanu un lab āku pārvaldību programma var ētu ieviest jaunin ājumus 
attiecībā uz pārtikas atkritumiem un iek ļaušanos plaš ākā sociālā kontekstā.