LV ECB-PUBLIC 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2019. gada 25 oktobris) 
par groz ījumiem likum ā “Par Latvijas Banku” 
(CON/2019/36) 
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2012. gada 25. septembr ī saņēma Latvijas Republikas Saeimas Budžeta 
un finanšu (nodok ļu) komisijas l ūgumu sniegt atzinumu par groz ījumiem likum ā “Par Latvijas Banku” 
(turpmāk tekstā – „likumprojekts”)1. 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 127. panta 
4. punktu un 282. panta 5. punktu, un Padomes L ēmuma 98/415/EK2 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, 
jo likumprojekts attiecas uz Latvijas Banku un saska ņā ar Līguma 127. panta 6. punktu ECB uztic ētajiem 
īpašajiem uzdevumiem saist ībā ar kred ītiestāžu prudenci ālu uzraudz ību. ECB Padome šo atzinumu 
pieņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
 1. Likumprojekta m ērķis 
1.1 Ar likumprojektu groza likuma “Par Latvijas Banku” noteikumus par pe ļņas sadali. Latvijas Banka 
15 dienu laik ā pēc tam, kad Latvijas Bankas padome apstiprin ājusi gada p ārskatu un p ēc 
iepriekšējos gados uzkr āto zaudējumu segšanas, ja t ādi ir, ieskaita valsts pamatbudžeta kont ā 
pārskata gad ā gūtās peļņas daļu. Šādu daļu aprēķina, piem ērojot Uzņēmumu ien ākuma nodok ļa 
likumā
3 noteikto nodok ļa likmi, bet nepiem ērojot Uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likumā noteikto 
nodokļa bāzi palielinošo koeficientu.  
1.2 Ar likumprojektu groza likumu "Par Latvijas Banku", no sešiem uz pieciem gadiem samazinot 
Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un padomes locek ļu amata pilnvaru termi ņu. Ja 
prezidents, prezidenta vietnieks vai k āds no padomes locek ļiem atkāpjas pirms amata pilnvaru 
termiņa beigām, to viet ā Saeima uz piecu gadu amata pilnvaru termi ņu ieceļ jaunu prezidentu, 
prezidenta vietnieku vai padomes locekli. K ā paskaidrots iest ādes, kura l ūdz atzinumu, 
apspriešanas l ūgumam pievienotaj ā vēstulē, amata pilnvaru termi ņa samazin āšana no sešiem uz 
pieciem gadiem atbilst visp ārējai praksei un sp ēkā esošajiem ties ību aktiem, tostarp Eiropas 
Centrālo banku sist ēmas (ECBS) un ECB Stat ūtiem (turpm āk tekstā – “ECBS Stat ūti”). Tas ar ī 
saskaņo Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un padomes locek ļu amata pilnvaru 
                                                 
1   Groz ījumi likum ā “Par Latvijas Banku” 
2 Padomes L ēmums 98/415/EK (1998. gada 29. j ūnijs) par valstu iest āžu apspriešanos ar Eiropas Centr ālo banku par 
tiesību aktu projektiem (OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.). 
3   Uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likums. 
ECB-PUBLIC 
2 termiņu ar Finanšu un kapit āla tirgus komisijas (FKTK) priekšs ēdētāja un padomes locek ļu amata 
pilnvaru termi ņu. 
1.3 Ar likumprojektu groza likumu "Par Latvijas Banku", lai noteiktu, ka viena un t ā pati persona var b ūt 
par Latvijas Bankas prezidentu, prezidenta vietnieku un padomes locekli ne vair āk kā divus 
termiņus pēc kārtas. Kā paskaidrojusi iest āde, kura l ūdz atzinumu, š ī likumprojekta norma atbilst 
iestāžu vadītāju iecelšanas jaun ākajai starptautiskajai praksei. 
1.4 Likumprojekta p ārejas noteikumos noteikts, ka min ētie likuma "Par Latvijas Banku" groz ījumi 
attiecībā uz Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un padomes locek ļu amata pilnvaru 
termiņu stājas spēkā ar brīdi, kad Latvijas Bankas prezidents, prezidenta vietnieks vai padomes 
locekļi atstāj amatu, beidzoties pašreiz noteiktajam sešu gadu amata pilnvaru termi ņam, vai, ja 
Latvijas Bankas prezidents, prezidenta vietnieks vai padomes locek ļi atstāj amatu pirms pašreiz ējā 
sešu gadu amata pilnvaru termi ņa beigām, – ar br īdi, kad iecelts jauns Latvijas Bankas prezidents, 
prezidenta vietnieks vai padomes loceklis. Saska ņā ar likumprojektu, ar kuru groza likumu “Par 
Latvijas Banku”, pašreiz ējais Latvijas Bankas prezidents, prezidenta vietnieks un/vai padomes 
locekļi savus pien ākumus turpina pild īt līdz sešu gadu amata pilnvaru termi ņa beigām vai līdz 
brīdim, kad Saeima ir atbr īvojusi tos no amata.  
1.5 Ar likumprojektu groza likumu "Par Latvijas Banku", nosakot, ka Latvijas Bankas prezidentu, 
prezidenta vietnieku un padomes locekli Saeima var atbr īvot no amata, ja i) sa ņemts viņa 
iesniegums par atk āpšanos no amata vai ii) vi ņš izdarījis smagu p ārkāpumu vai vairs neatbilst 
nosacījumiem, kas vajadz īgi pienākumu veikšanai, ECBS Stat ūtu 14.2.panta izpratn ē.  
1.6 Ar likumprojektu groza likumu "Par Latvijas Banku", samazinot Latvijas Bankas valdes locek ļu 
skaitu no 6 l īdz 4 person ām. Likumprojekta p ārejas noteikumos noteikts, ka min ēto normu piem ēro 
ar 2020. gada 1. martu.  
1.7 Visbeidzot, likumprojekta p ārejas noteikumos noteikts, ka vald ība līdz 2020  gada 31. oktobris 
iesniedz Saeimai likumprojektu par Latvijas Banku, kur ā nosaka t ās pārvaldes strukt ūru un darb ību 
un paredz FKTK pievienošanu Latvijas Bankai, iev ērojot tās monetārās politikas funkciju un t ās kā 
finanšu un kapit āla tirgus uzraudz ības iestādes un noregul ējuma iest ādes funkciju neatkar ību. 
 2. Apsv ērumi  
2.1 Latvijas Bankas pe ļņas sadale 
2.1.1. Saska ņā ar spēkā esošajiem likuma “Par Latvijas Banku” noteikumiem par pe ļņas sadali Latvijas 
Banka 15 dienu laik ā pēc tam, kad Latvijas Bankas padome apstiprin ājusi gada p ārskatu un p ēc 
iepriekšējos gados uzkr āto zaudējumu segšanas, ja t ādi ir, ieskaita valsts pamatbudžeta kont ā: 
i) pārskata gad ā gūtās peļņas daļu, kura apr ēķināta, piemērojot likum ā "Par uzņēmumu ien ākuma 
nodokli" noteikto nodok ļa likmi
4; un ii) maks ājumus par valsts kapit āla izmantošanu 50 procentu 
apmērā no pārskata gad ā gūtās peļņas. Latvijas Bankas padome var samazin āt valsts budžet ā 
                                                 
4   Likums “Par uz ņēmumu ien ākuma nodokli”. 
ECB-PUBLIC 
3 maksājamo dividenžu summu, ja tas nepieciešams Latvijas Bankas rezerves kapit āla 
palielināšanai saist ībā ar finanšu riskiem, kuriem Latvijas Banka pak ļauta tās uzdevumu izpild ē5. 
2.1.2. ECB saprot, ka likumprojekts groza tikai summas, kuru Latvijas Banka iemaks ā valsts budžet ā, 
divdaļīgās aprēķināšanas metodes pirmo da ļu saska ņā ar min ēto i) punktu. Šis tehniskais 
grozījums paredz ēts, lai ņemtu vērā jauno uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa režīmu saska ņā ar 
Uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likumu, kas st ājās spēkā 2018. gada 1.  janv ārī. Uzņēmumu 
ienākuma nodok ļa likumā cita starp ā noteikts, ka uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa bāze, kurai 
piemēro likumā noteikto 20% likmi, nevis iepriekš ējo 15% likmi, ir sadal īto dividenžu summa, kas 
dalīta ar koeficientu 0,8, kas noz īmē, ka faktisk ā uzņēmumu ien ākuma nodok ļa likme ir 25% no 
kopējās sadalīto dividenžu summas6. Lai gan Latvijas Banka netiek aplikta ar uz ņēmumu ien ākuma 
nodokli7, izmaiņas uzņēmumu ien ākuma nodok ļa režīmā attiecas uz summas, kuru Latvijas Banka 
iemaksā valsts budžet ā, divdaļīgās aprēķināšanas metodes pirm ās daļas aprēķināšanu. Šaj ā 
sakarā likumprojekt ā precizēts, ka šo pirmo da ļu aprēķina, piem ērojot Uz ņēmumu ien ākuma 
nodokļa likumā noteikto nodok ļa likmi, bet nepiem ērojot nodok ļa bāzi palielinošo koeficientu 0,8. 
Tas faktiski noz īmē, ka saska ņā ar pirmo da ļu Latvijas Banka ieskait īs valsts budžet ā 20% no 
pārskata gad ā gūtās peļņas, nevis 15%, kurus b ūtu jāmaksā, pamatojoties uz veco likumu “Par 
uzņēmumu ien ākuma nodokli”, un t āpat arī ne 25%, kurus b ūtu jāmaksā, ja aprēķinā iekļautu 
koeficientu 0,8 saska ņā ar jauno Uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa likumu.  
2.1.3. ECB atz īmē, ka summas, kuru Latvijas Banka iemaks ā valsts budžet ā, divdaļīgās aprēķināšanas 
metodes pirm ās daļas grozījumi stājas spēkā retroakt īvi ar 2018. gada 1. janv āri. ECB saprot, ka 
grozījumu retroakt īvas piem ērošanas rezult ātā nebūs jāpārrēķina summa, kuru Latvijas Banka 
iemaksā valsts budžet ā par 2018. gadu. 
2.1.4. ECB saprot, ka summas, kuru Latvijas Banka iemaks ā valsts budžet ā, divdaļīgās aprēķināšanas 
metodes otr ā daļa paliek nemain īga, papildus 20% maks ājumam no p ārskata gad ā gūtās peļņas 
Latvijas Bankai veicot papildu maks ājumu 50% apm ērā no minētās peļņas. Tom ēr, kā norādīts 
iepriekš, saska ņā ar likumprojektu Latvijas Bankas padome patur ties ības samazin āt valsts 
budžetā maksājamo dividenžu summu, ja tas nepieciešams Latvijas Bankas rezerves kapit āla 
palielināšanai saist ībā ar finanšu riskiem, kuriem Latvijas Banka pak ļauta tās uzdevumu izpild ē.  
2.1.5. Saska ņā ar Līgumā noteikto finansi ālās neatkar ības principu nacion ālajai centr ālajai bankai (NCB) 
jābūt pieejamiem pietiekamiem finanšu resursiem, lai t ā varētu īstenot savas pilnvaras, t.i., veikt 
savus ar ECBS saist ītos uzdevumus un savus nacion ālos uzdevumus8. NCB stat ūti var noteikt, k ā 
sadalāma tās peļņa. Tomēr peļņu var ieskait īt valsts budžet ā tikai pēc tam, kad segti iepriekš ējo 
gadu uzkr ātie zaudējumi un rad īti finanšu uzkr ājumi, kas nepieciešami NCB kapit āla un akt īvu 
                                                 
5  Likuma “Par Latvijas banku” 18. pants. 
6  Uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa likuma 4. panta otr ā daļa un 4. panta dev ītā daļa.. 
7  Latvijas Banka neietilps uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa maksātāju definīcijā, kas noteikta Uz ņēmumu ien ākuma 
nodokļa likuma 2. panta pirm ās daļas 1. punkt ā. Turklāt likumprojekta anot ācijas I sada ļas 2. punkta trešaj ā daļā 
teikts, ka n ākotnē Latvijas Bankai neb ūs saistošas citas Uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa likuma normas, iz ņemot 20% 
nodokļa likmi (nepiem ērojot nodok ļa bāzi palielinošo koeficientu 0,8). 
8  Sk. ECB 2018. gada konver ģences ziņojuma 2.2.3. sada ļu. 
ECB-PUBLIC 
4 patiesās vērtības nodrošin āšanai9. Ņemot vērā iepriekš min ēto, neraugoties uz to, ka par 5% 
palielināts peļņas līmenis, ko Latvijas Banka ieskaita valsts budžet ā, ECB atzin īgi vērtē to, ka pe ļņu 
arī turpmāk ieskaitīs valsts budžet ā tikai pēc tam, kad segti iepriekš ējo gadu uzkr ātie zaudējumi, un 
ka Latvijas Bankas padome patur ēs tiesības samazin āt valsts budžet ā maksājamo dividenžu 
summu, ja tas nepieciešams Latvijas Bankas rezerves kapit āla palielin āšanai saist ībā ar finanšu 
riskiem, kuriem Latvijas Banka pak ļauta tās uzdevumu izpild ē.  
2.1.6. Kā iepriekš nor ādījusi ECB, piem ērojot summas, kuru Latvijas Banka iemaks ā valsts budžet ā, 
pašreizējo divdaļīgās aprēķināšanas metodi, Uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa likuma groz ījumi rada 
izmaiņas Latvijas Bankas kop ējā ieguldījumā valsts budžet ā. Lai gan tas ir pie ļaujams, ECB 
atkārtoti norāda, ka juridisk ās noteikt ības dēļ, kā arī, lai lab āk nodrošin ātu Latvijas Bankas 
finansiālo neatkar ību, Latvijas Bankas maksim ālo iemaksu valsts budžet ā būtu vēlams noteikt k ā 
vienu, fiks ētu, likum ā "Par Latvijas Banku" paredz ētu procentu ālo daļu no Latvijas Bankas gada 
peļņas. Vai ar ī, ja tiek patur ēta pašreiz ējā divdaļīgā Latvijas Bankas pe ļņas sadales kop ējās likmes 
aprēķināšanas metode, ECB iesaka, ņemot vērā Latvijas Bankas pien ākumus saska ņā ar Līgumu 
un ECBS Stat ūtiem, par jebkur ām izmaiņām Latvijas Bankas finanšu saist ībās pret valsti lemt 
sadarbībā ar Latvijas Bankas padomi, ņemot vērā Latvijas Bankas īpašos uzdevumus10. 
2.2 Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un Latvijas Bankas padomes locek ļu amata 
pilnvaru termi ņš  
2.2.1. Saska ņā ar ECBS Stat ūtu 14.2. pantu NCB stat ūti cita starp ā paredz, ka NCB vad ītāja amata 
pilnvaru termi ņš nav īsāks par pieciem gadiem. Personisk ā neatkar ība būtu apdraud ēta, ja 
noteikumi, kas nodrošina centr ālās bankas vad ītāja amata pilnvaru termi ņu un pamatojumu 
atbrīvošanai no amata, netiktu piem ēroti citiem NCB l ēmējinstitūciju locek ļiem, kuri veic ar ECBS 
saistītu uzdevumu izpildi. L īdzīgu amata pilnvaru termi ņa nodrošin ājumu nosaka daž ādas Līguma 
un Statūtu normas11. Grozot NCB stat ūtus, tiesību aktam, ar kuru tiek veikti groz ījumi, jānodrošina 
centrālās bankas vad ītāja un citu ar ECBS saist ītu uzdevumu veikšan ā iesaistītu lēmējinstitūciju 
locekļu amata pilnvaru termi ņa aizsardz ība12. Šajā kontekst ā ECB atzin īgi vērtē likumprojekta 
pārejas noteikumus, kas nodrošina, ka Latvijas Bankas prezidents, prezidenta vietnieks un 
padomes locek ļi paliek amat ā līdz to sākotnējā sešu gadu amata pilnvaru termi ņa beigām (vai līdz 
brīdim, kad Saeima ir atbr īvojusi tos no amata) saska ņā ar Līguma un ECBS Stat ūtu prasībām. 
2.2.2. Attiec ībā uz likumprojekta normu, kas paredz, ka viena un t ā pati persona nedr īkst ieņemt Latvijas 
Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un padomes locek ļa amatu ilg āk nekā divus termi ņus pēc 
kārtas, ECB saprot, ka š ī prasība neattiecas uz termi ņiem, kuros amats ie ņemts pirms 
likumprojekta st āšanās spēkā. Tas noz īmē, ka Latvijas Bankas padomes pašreiz ējie un iepriekš ējie 
locekļi nākotnē varēs ieņemt amatu divus termi ņus pēc kārtas un ka termi ņi, kuros amats ie ņemts 
                                                 
9  Sk. ECB 2018. gada konver ģences ziņojuma 2.2.3. sada ļu. 
10  Sk. Atzinuma CON/2009/53 3.3. punkt u. Visi ECB atzinumi tiek public ēti ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu. 
11   Sk. ECB 2018. gada konver ģences ziņojuma 2.2.3. sada ļu. 
12   Sk. Atzinuma CON/2014/51 2.1. punktu un ECB 2018. gada konver ģences ziņojuma 2.2.3. sada ļu. 
ECB-PUBLIC 
5 pagātnē, nav iek ļauti un netiek ņemti vērā, aprēķinot divu termi ņu pēc kārtas ierobežojumu. ECB 
šo preciz ējumu vērtē atzinīgi no juridisk ās noteiktības viedok ļa13. 
2.3 Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un Latvijas Bankas padomes locek ļu atbrīvošanas 
no amata pamati 
2.3.1. Likum ā “Par Latvijas Banku”14 pašlaik noteikts, ka Saeima var atbr īvot Latvijas Bankas prezidentu, 
prezidenta vietnieku un padomes locekli no amata, ja: i) ir sa ņemts viņa iesniegums par 
atkāpšanos no amata, ii) vi ņš ir izdar ījis smagu p ārkāpumu15 ECBS Stat ūtu 14.2. panta izpratn ē, 
vai iii) ir iest ājies cits ECBS Stat ūtu 14.2. pant ā noteiktais gad ījums attiec ībā uz atbrīvošanu no 
amata. ECB saprot, ka likumprojek ts groza ii) un iii) punktu tikai t āpēc, lai tos apvienotu vien ā 
normā, kurā noteikts, ka Latvijas Bankas prezidentu, prezidenta vietnieku un padomes locekli 
Saeima var atbr īvot no amata, ja vi ņš ir izdar ījis smagu p ārkāpumu vai vairs neatbilst 
nosacījumiem, kas vajadz īgi pienākumu veikšanai saska ņā ar ECBS Stat ūtu 14.2. pantu.  
2.3.2. ECB atzin īgi vērtē šo tehnisko groz ījumu. Kā minēts iepriekš tekst ā, saskaņā ar ECBS Stat ūtu 
14.2. pantu centr ālās bankas vad ītāju var atbr īvot no amata tikai tad, ja vi ņš vairs neatbilst 
nosacījumiem, kas vajadz īgi pienākumu veikšanai, vai ir izdar ījis smagu p ārkāpumu. Centr ālās 
bankas vad ītāja atbrīvošanas no amata nosac ījumu pamat ā esošie principi ir autonomi Savien ības 
tiesību jēdzieni16. Šo principu piem ērošana un interpret ācija nav atkar īga no nacion ālā konteksta 
neatkarīgi no tā, vai šie j ēdzieni ir iestr ādāti arī likumprojekt ā. Tāpēc likumprojekta norma par 
Latvijas Bankas prezidenta atbr īvošanu no amata ir sader īga ar ECBS Stat ūtiem, cikt āl tā 
atspoguļo ECBS Stat ūtu 14.2. panta formul ējumu17.  
2.3.3. Visiem NCB l ēmējinstitūciju locek ļiem neatkar īgi jāīsteno pilnvaras un j āpilda uzdevumi un 
pienākumi, kas tiem uztic ēti Līgumos un ECBS Stat ūtos18. Personisk ā neatkarība būtu apdraud ēta, 
ja noteikumi, kas nodrošina centr ālo banku vad ītāju amata pilnvaru termi ņu un pamatojumu 
atbrīvošanai no amata, netiktu piem ēroti arī citiem NCB l ēmējinstitūciju locek ļiem, kuri veic ar 
ECBS saist ītu uzdevumu izpildi, jo īpaši, ja centr ālās bankas vad ītājs ir "pirmais starp l īdzīgiem" 
kolēģiem ar vien ādām balssties ībām vai ja šie citi locek ļi iesaistīti ar ECBS saist ītu uzdevumu 
veikšanā19. Ņemot vērā, ka ar ECBS saist īto uzdevumu izpild ē ir iesaist īts ne tikai Latvijas Bankas 
prezidents, bet ar ī prezidenta vietnieks un citi padomes locek ļi, ECB atzin īgi vērtē to, ka 
likumprojekta normas, kas nodrošina amata pilnvaru termi ņu, attiecas ne tikai uz prezidentu, bet ar ī 
uz pārējiem Latvijas Bankas padomes locek ļiem, nodrošinot vi ņu neatkar ību.  
                                                 
13   Sk. Atzinuma CON/2018/17 3.3.3. punktu. 
14  Likuma “Par Latvijas Banku” 22. panta ceturt ā daļa.  
15   Likuma “Par Latvijas Banku” 22. panta piekt ā daļa paredz, ka likuma “Par Latvijas Banku” 22. panta ceturt ās daļas 
2. punktā minētajā gadījumā Saeima var lemt par Latvijas Bankas prezidenta, prezidenta vietnieka un padomes 
locekļa atbrīvošanu no amata p ēc tam, kad ir st ājies spēkā notiesājošs tiesas spriedums.  
16  Sk. ar ī ģenerāladvokātes Kokotes secin ājumus, 2018. gada 19. decembris, Rimš ēvičs/Latvija, C-202/18, 
ECLI:EU:C:2018:1030, 77. punkts. 
17  Sk. Atzinuma CON/2019/19 2.1.3. un 2.1.4. punktu. 
18   LESD 130. pants un ECBS Stat ūtu 7. pants. 
19  Sk. Atzinuma CON/2014/51 2.2. punktu, Atzinuma CON/2018/23 3.1.3. punktu, Atzinuma CON/2019/19 2.2. punktu 
un ECB 2018. gada konver ģences ziņojuma 2.23. sada ļu. 
ECB-PUBLIC 
6 2.4 Latvijas Bankas valdes locek ļu skaita samazin ājums  
Latvijas Bankas valde ir Latvijas Bankas padomes iecelta izpildstrukt ūra, kura nodrošina Latvijas 
Bankas operat īvo vadību20. Latvijas Bankas valdes locek ļi ir Latvijas Bankas centr ālā aparāta 
darbinieki. Latvijas Bankas valde vada Latvijas Bankas darbu, īstenojot Latvijas Bankas padomes 
lēmumus21. Valdes priekšs ēdētājs vada Latvijas Bankas darbu, īstenojot Latvijas Bankas padomes 
un valdes pie ņemto lēmumu izpildi. Valdes priekšs ēdētājs ir tiesīgs piedal īties Latvijas vald ības 
sēdēs prezidenta pilnvarojum ā vai viņa promb ūtnes laik ā, kā arī pārstāvēt Latvijas Bankas 
intereses22. ECB saprot, ka Latvijas Bankas padome ir t ā Latvijas Bankas l ēmējinstitūcija, kura ir 
iesaistīta ar ECBS saist īto uzdevumu izpild ē23. Latvijas Bankas valde ir Latvijas Bankas 
izpildstrukt ūra, kura tikai īsteno Latvijas Bankas padomes l ēmumus. T ādēļ ECB nav koment āru par 
likumprojekta normu, ar kuru samazina Latvijas Bankas valdes locek ļu skaitu no 6 l īdz 4 person ām. 
2.5 Ierosinātais tiesību akts par jaunu Latvijas Bankas p ārvaldes strukt ūru un FKTK pievienošanu 
Latvijas Bankai  
 ECB saprot, ka likumprojekts nosaka, ka Latvijas vald ība līdz 2020. gada 31. oktobrim iesniedz 
Saeimai likumprojektu par jaunu Latvijas Bankas p ārvaldes strukt ūru un FKTK pievienošanu 
Latvijas Bankai. ECB saprot, ka Latvijas iest ādes saska ņā ar Līguma 127. panta 4. punktu 
savlaicīgi apspried īsies ar ECB par š ādu tiesību akta projektu, kas ir ECB kompetenc ē. 
 
Šo atzinumu public ēs ECB interneta vietn ē. 
 
 
Frankfurt ē pie Mainas, 2019. gada 25. oktobr ī 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents 
Mario DRAGHI 
                                                 
20  Likuma “Par Latvijas Banku” 23. pants. 
21  Likuma “Par Latvijas Banku” 27. pants. 
22  Likuma “Par Latvijas Banku” 29. pants. 
23  Likuma “Par Latvijas Banku” 26. pants nosaka, ka Latvijas Bankas padome Latvijas Bankas v ārdā pieņem lēmumus, 
kas nepieciešami Latvijas Bankas uzdevumu izpildei, tai skait ā piedaloties Eiropas Centr ālo banku sist ēmas 
uzdevumu izpild ē.