“Tīro” transportlīdzekļu direktīvas normatīvo atbilstību un vienkāršošanu var panākt, ja tiek noteikta skaidra definīcija un saistītie minimālie iepirkuma mērķrādītāji, kā arī ja tiek atcelta sarežģītā metodika izteikšanai naudas izteiksmē. Ja direktīvas pašreizējā pieeja paliktu spēkā, izvēle starp labāku “tīra” transportlīdzekļa definīciju (un saistītajiem iepirkuma noteikumiem) un izteikšanas naudas izteiksmē metodiku būtu pārāka un traucētu sasniegt mērķi dot spēcīgākus signālus tirgum un izveidot efektīvākas iepirkuma procedūras. Vēlamais risinājums, visticamāk, sākotnēji palielinās administratīvo slogu, jo būs jāsasniedz mērķrādītāji un jāiesniedz ziņojumi. Taču to atsver vispārēji sociāli un ekonomiski ieguvumi, kā arī ilgtermiņa ieguvumi no vienkāršošanas atbilstoši piedāvātajiem skaidrajiem noteikumiem. Īstenojot tiesību aktu dalībvalstīs, joprojām ir iespējams apvienot vietējās un reģionālās iepirkuma iniciatīvas saskaņā ar tirgus spēju un brieduma pakāpi. Efektīva kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas (CPV) kodu izmantošana un reģistrācija Tender Electronic Daily datubāzē sniegs atbalstu un vienkāršos ziņošanu un uzraudzību. Ietekmes novērtējuma ziņojums liecina, ka vienkāršošanas ieguvumi palielināsies laika gaitā, īstenojot direktīvu.

–pārskata 5. panta nosacījumus par “tīro” transportlīdzekļu pirkumiem, lai noteiktu minimālos mērķrādītājus “tīro” transportlīdzekļu iepirkumam atkarībā no dalībvalsts un no transportlīdzekļu segmenta kategorijas atbilstoši apvienotajām CO2 un gaisa piesārņotāju robežvērtībām (mazas noslodzes transportlīdzekļiem) un alternatīvajām degvielām (lielas noslodzes transportlīdzekļiem), piemērojot šīs prasības no pielikumā minētā datuma un atbilstoši tam, kā minēts pielikumā;

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Savienība ir apņēmusies ieviest ilgtspējīgu, konkurētspējīgu, drošu un dekarbonizētu energosistēmu. Enerģētikas savienības un Klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam Savienība apņemas samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gadu, palielināt patērētās atjaunojamās enerģijas īpatsvaru vismaz līdz 27 %, tādējādi iegūstot enerģijas ietaupījumus vismaz 27 % apmērā, un uzlabot Savienības energoapgādes drošību, konkurētspēju un enerģijas ilgtspējību.

(2) Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā Komisija paziņoja, ka, lai izpildītu Savienības apņemšanās, kas paustas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCC) Pušu konferences 21. sanāksmē, kas notika 2015. gadā Parīzē, ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija un ka tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisijām un gaisa piesārņotāju emisijām no transportlīdzekļiem ir neatgriezeniski jātuvojas nulles emisijām līdz gadsimta vidum. Turklāt to gaisa piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem, kuras ir kaitīgas veselībai, ir nekavējoties ievērojami jāsamazina. To var sasniegt ar virkni politisku iniciatīvu, tostarp “tīro” transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošanu.

(3) Paziņojumā “Eiropa kustībā: programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” Komisija uzsvēra, ka “tīru” transportlīdzekļu, alternatīvo degvielu infrastruktūru un jaunu mobilitātes pakalpojumu straujāka izveide un ieviešana Savienībā, izmantojot digitalizācijas un automatizācijas priekšrocības, Eiropas iedzīvotājiem, dalībvalstīm un dažādām nozarēm dod vairākus ieguvumus. Ieguvumi ir drošāka ceļošana bez traucējumiem un mazāka eksponētība kaitīgām piesārņotāju emisijām. Turklāt 2017. gada runā par stāvokli Savienībā paziņots, ka ES mērķis ir kļūt par pasaules līderi dekarbonizācijas ziņā.

(4) Kā tika paziņots Komisijas paziņojumā “Eiropa kustībā: programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem”, šis priekšlikums ir daļa no otrās priekšlikumu paketes, ar ko tiks sekmēta Savienības virzība uz mazemisijas mobilitāti. Šajā paketē, kas ir aprakstīta Komisijas paziņojumā “Mazemisijas mobilitātes nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas aizsargā planētu, stiprina patērētāju tiesības un sargā savu rūpniecību un strādniekus”, ir iekļauta uz piedāvājumu un pieprasījumu orientētu pasākumu kombinācija, ar ko ES virzīsies uz mazemisiju mobilitāti un vienlaikus stiprinās ES mobilitātes ekosistēmas konkurētspēju.

(5) Jaunu tehnoloģiju inovācija palīdz samazināt transportlīdzekļu emisijas, veicinot transporta nozares dekarbonizāciju. Straujāka mazemisiju un bezemisiju autotransporta līdzekļu ieviešana, visticamāk, samazinās CO2 emisijas un dažu piesārņotāju emisijas (cietās daļiņas, slāpekļa oksīdi un nemetāna ogļūdeņraži) un veicinās Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien augošajā mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu pasaules tirgū.

(6)Publiskās iestādes, izmantojot iepirkumu politiku, var izveidot un atbalstīt inovatīvu preču un pakalpojumu tirgus. Direktīvā 2014/24/ES un 2014/25/ES ir paredzēts saskaņoto publiskā iepirkuma noteikumu minimums, ar ko tiek saskaņots veids, kā publiskās iestādes un daži sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji iepērk preces un pakalpojumus un veic darbus. Šajos noteikumos jo īpaši ir paredzētas vispārējās robežvērtības, pēc kurām vērtē, vai uz līgumiem attiecas Savienības tiesību akti, un šīs robežvērtības piemēro arī Tīro transportlīdzekļu direktīvai.

(7)Direktīva 2009/33/EK papildina Savienības horizontālos publiskā iepirkuma tiesību aktus un pievieno ilgtspējības kritēriju, tādējādi cenšoties simulēt “tīru” un energoefektīvu autotransporta līdzekļu tirgu. Komisija 2015. gadā veica Tīro transportlīdzekļu direktīvas ex-post novērtēšanu un secināja, ka ar minēto direktīvu nav izraisīta “tīro” transportlīdzekļu ieviešana tirgū visā Savienībā, jo īpaši par iemeslu norādot trūkumus tās noteikumos par piemērošanas jomu un transportlīdzekļu pirkumiem. Tika secināts, ka ietekme uz siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanu un arī ietekme uz rūpniecības konkurētspējas veicināšanu ir bijusi ļoti ierobežota.

(8)Veiktajā ietekmes novērtējumā uzsvērti ieguvumi, ko sniedz izmaiņas vispārējā pārvaldības pieejā, ko izmanto “tīru” transportlīdzekļu iegādē Savienības līmenī. Ar minimālo iepirkuma mērķrādītāju noteikšanu var efektīvi sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka tirgū tiek plašāk ieviesti “tīrie” transportlīdzekļi, salīdzinājumā ar pieeju, kad ārējās izmaksas tiek iekļautas vispārējos lēmumos par iepirkumiem, vienlaikus ņemot vērā to, ka visos ar iepirkumiem saistītajos lēmumos ir svarīgi apsvērt vidiskos aspektus. Šādu pieeju pilnībā pamato Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu vidējā termiņa un ilgtermiņa ieguvumi, ja vien šādā veidā līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem netiek pieprasīts izmantot konkrētu tehnoloģiju.

(9)Ja Direktīvas piemērošanas jomā tiek iekļautas tādas darbības kā transportlīdzekļu noma, īre un pirkšana uz nomaksu, kā arī līgumi par sabiedriskajiem autotransporta pakalpojumiem, īpašiem autotransporta pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, neregulāriem pasažieru pārvadājumiem un autobusu ar vadītāju īri, kā arī konkrētiem pasta un kurjera pakalpojumiem un atkritumu savākšanas pakalpojumiem, tas nodrošinās, ka ir aptvertas visas attiecīgās publiskā iepirkuma darbības.

(10)Galvenās ieinteresētās personas plaši atbalsta “tīru” transportlīdzekļu definīciju, kurā ir ņemtas vērā prasības par mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanu. Lai nodrošinātu, ka atbalsts mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ienākšanai tirgū Savienībā tiek atbilstoši stimulēts, noteikumi par to iegādi publiskā iepirkumā saskaņā ar šiem grozījumiem būtu jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktu par CO2 emisijām no vieglajiem pasažieru automobiļiem un furgoniem laika posmā pēc 2020. gada. Rīcība, kas tiks īstenota saskaņā ar grozīto direktīvu, sekmēs atbilstību minēto standartu prasībām. Vērienīgāka pieeja publiskajam iepirkumam var sniegt svarīgu papildu stimulu tirgum.

(11)Mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi tiek izmantoti dažādiem mērķiem, to tirgiem ir dažādas gatavības pakāpes, un būtu lietderīgi, ja publiskā iepirkuma noteikumos šīs atšķirības tiktu ņemtas vērā. Ietekmes novērtējumā ir aprakstīta pievienotā vērtība, kas tiek iegūta, ja līdz brīdim, kad Savienības līmenī tiek noteiktas tehnoloģiski neitrālas prasības par CO2 emisijām no lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ko Komisija ir iecerējusi likt priekšā nākotnē, izmanto pieeju, kuras pamatā ir alternatīvās degvielas. Turklāt ietekmes novērtējumā ir atzīts, ka mazemisiju un bezemisiju pilsētas autobusu tirgiem ir raksturīga augstāka tirgus gatavības pakāpe, bet mazemisiju un bezemisiju kravas automobiļu tirgi atrodas zemākā tirgus attīstības posmā.

(12)Ja dalībvalstu līmenī tiks noteikti minimālie mērķrādītāji “tīro” transportlīdzekļu publiskajiem iepirkumiem līdz 2025. un 2030. gadam, tad tam būtu jāveicina politikas noteiktība tirgos, kur investīcijas mazemisiju un bezemisiju mobilitātē ir pamatotas. Minimālie mērķrādītāji veicina tirgus veidošanos visā Savienībā. Nosakot minimālos mērķrādītājus, tiek atvēlēts laiks publiskā iepirkuma procedūru pielāgošanai, un tirgum tiek dots skaidrs signāls. Ietekmes novērtējumā minēts, ka dalībvalstis aizvien biežāk nosaka mērķrādītājus atkarībā no to ekonomiskajām iespējām un tā, cik nopietna ir attiecīgā problēma. Mērķrādītāji dažādām dalībvalstīm būtu jānosaka atkarībā no to ekonomiskajām iespējām (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) un eksponētības piesārņojumam (pilsētu iedzīvotāju blīvums). Papildus minimālajiem publiskā iepirkuma mērķrādītājiem būtu jāparedz pienākums līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem visās publiskā iepirkuma procedūrās ņemt vērā enerģētiskos un vidiskos aspektus. Šīs grozītās direktīvas teritoriālās ietekmes novērtējumā aprakstīts, ka ietekme visos Savienības reģionos būs vienmērīga.

(13)Maksimālo ietekmi var panākt, ja “tīro” transportlīdzekļu publiskais iepirkums tiek mērķtiecīgi veikts apgabalos ar salīdzinoši augstu gaisa piesārņojumu. Dalībvalstu publiskās iestādes tiek mudinātas pievērst īpašu uzmanību tieši šādiem apgabaliem, kad tiek noslēgta minimālo iekšzemes mērķrādītāju īstenošana, un atspoguļot saistīto rīcību savos ziņojumos saskaņā ar šo grozīto direktīvu.

(14) Aprites cikla izmaksu aprēķināšana ir svarīgs līgumslēdzēju iestāžu un struktūru rīks, ar ko aptver elektroenerģijas un vidiskās izmaksas transportlīdzekļa aprites ciklā, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisijas un citu piesārņotāju emisiju izmaksas, pamatojoties uz attiecīgu metodiku, ar ko nosaka šādu emisiju vērtību naudas izteiksmē. Ņemot vērā to, ka metodika darbmūža ekspluatācijas izmaksu aprēķināšanai saskaņā ar Direktīvu 2009/33/ES tiek izmantota reti, un ņemot vērā informāciju par to, ka līgumslēdzējas iestādes un struktūras šim nolūkam izmanto savu metodiku, kas ir pielāgota to īpašajiem apstākļiem un vajadzībām, nebūtu jānosaka obligāti izmantojama metodika, bet gan jāparedz iespēja līgumslēdzējām iestādēm, struktūrām un pakalpojumu sniedzējiem iepirkumu procesu atbalstam izvēlēties jebkuru aprites cikla izmaksu aprēķināšanas metodiku.