EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.12.2011 
SEC(2011) 1555 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums PADOMES DIREKT ĪVA 
par Savien ības pilsoņu konsulāro aizsardz ību ārvalstīs 
{COM(2011) 881 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1556 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV Šis ietekmes nov ērtējums ir par koordin ācijas un sadarb ības pasākumiem nep ārstāvētu ES 
pilsoņu konsulārai aizsardz ībai. 
ES pilsonim, kas ce ļo vai dzīvo trešā valstī, kurā viņa paša dal ībvalsts nav p ārstāvēta, ir 
tiesības saņemt jebkuras citas dal ībvalsts diplom ātisko un konsul āro iestāžu aizsardz ību ar 
tādiem pašiem nosac ījumiem k ā attiecīgās valsts pilso ņiem. Šīs ES pilso ņa tiesības ir 
noteiktas LESD 20. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā un 23. pant ā, un Eiropas Savien ības 
Pamatties ību hartas 46. pant ā. 
1. POLITIKAS KONTEKSTS UN PROCED ŪRA 
Nesenās lielās krīzes ir ietekm ējušas būtisku ES pilso ņu skaitu, kuri atrodas treš ās valstīs 
(piemēram, Lībijā vai Ēģiptē pēc tam, kad 2011. gada pavasar ī tur notika demokr ātiskās 
sacelšanās, vai Jap ānā 2011. gada mart ā). Taču arī ikdienas situ ācijās, piemēram, smagas 
slimības gadījumā vai ciešot noziedz īgā nodarījumā, konsulāro iestāžu palīdzība bieži vien ir 
neatsverama.  
Stokholmas programm ā Eiropadome aicin āja Komisiju "izskat īt piemērotus pas ākumus, lai 
izveidotu vajadz īgo koordin āciju un sadarb ību konsul ārās aizsardz ības atvieglin āšanai 
atbilstīgi LESD 23. pantam"1. Saskaņā ar 8. darb ību 2010. gada Zi ņojumā par ES pilson ību2 
Komisija 2011. gad ā, ierosinot ties ību aktus, apsv ērs kā padarīt efektīvākas ES pilso ņu 
tiesības saņemt palīdzību trešās valstīs no visu dal ībvalstu diplom ātiskajām un konsul ārajām 
iestādēm, tostarp ar ī krīzes apstākļos. Komisija atk ārtoja šo ap ņemšanos 2011. gada 23. marta 
Paziņojumā par nepārstāvētu ES pilso ņu konsulāro aizsardz ību3.  
Lisabonas l īgumā ir grozīta agrāk pastāvošā kārtība, saska ņā ar kuru l ēmumu pie ņemšanas 
process notika starpvald ību līmenī, un līgums ļauj Komisijai ierosin āt direktīvas, ar kur ām 
izveido nepieciešamos sadarb ības un koordin ācijas pasākumus, lai veicin ātu nepārstāvētu ES 
pilsoņu konsulāro aizsardz ību4.  
Saistībā ar šo ietekmes nov ērtējumu ir notikusi intens īva apspriešan ās ar ieinteres ētajām 
personām, izmantojot sabiedrisku apspriešanu, divus darbsemin ārus, aptaujas un misijas uz 
atsevišķām dalībvalstīm un treš ām valstīm5. Četri nesen veikti ārēji pētījumi ir devuši 
pienesumu šim ietekmes nov ērtējumam. 
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
2.1. Apmērs 
Balstoties un dal ībvalstu sniegto inform āciju, 2009. gad ā konsulārā palīdzība tika sniegta 
kopā gandrīz 300 000 gad ījumos6. Saskaņā ar paziņotajiem datiem š ķiet, ka pārstāvēti ES 
                                                 
1 OV 2010/C 115/01 (Padomes dokuments 17024/09). 
2 COM(2010) 603 gal īgā redakcija. 
3 COM(2011) 149 gal īgā redakcija. 
4 LESD 23. panta 2. punkts. 
5 Ārēja konsultanta misijas uz Kazahst ānu, Šrilanku, Kubu un Ēģipti. 
6 T ā kā visas dal ībvalstis nesniedza zi ņas par š ādiem gad ījumiem, šis skaitlis da ļēji balstās uz 
ekstrapolāciju. 
 
LV 2   LV pilsoņi daudz biež āk lūdz un saņem konsul āru aizsardz ību nekā nepārstāvēti ES pilso ņi. Ja 
pieņem, ka pārstāvēti un nep ārstāvēti ES pilso ņi vienlīdz bieži nok ļūst situācijās, kurās tie 
varētu lūgt konsul āro aizsardz ību (piemēram, ciešot laup īšanā), apmēram 7300 nep ārstāvētu 
ES pilsoņu būtu varējuši saņemt konsul āro aizsardz ību7. Realitātē tikai 16 % no šiem 
pilsoņiem saņēma konsul āro aizsardz ību, lai gan saska ņā ar nesenu Eirobarometra aptauju 
79 % ES pilso ņu zina par š ādu tiesību pastāvēšanu8 (tiesību, kas tom ēr vēl nav piln ībā 
nostiprinātas9). Arvien vair āk pilsoņu nonāks situācijās, kurās tie būs tiesīgi saņemt citas 
dalībvalsts konsul āro aizsardz ību, un ES pilso ņi ārvalstīs arvien vair āk saskaras ar kr īzes 
situācijām (kopš 1975. gada katru gadu re ģistrētais krīžu skaits ir pieck āršojies, un ir ticams, 
ka tas palielin āsies arī turpmāk)10. 
Attēls. Lēstais kopējais gadījumu skaits, kad ce ļojoši ES pilso ņi nav pārstāvēti trešās valstīs (2009. gads) 
 
2.2. Problēmas anal īze 
ES pilson ības kā konkrētas realit ātes īstenošana, kas garant ētu vienlīdzīgu attieksmi 
konsulārās aizsardz ības jomā, pašlaik nav nodrošin āta. Nav skaidra konsensa par LESD 
23. panta saturu un par atbild ību, ko šīs tiesības izraisa. 
Lai tās būtu efektīvas tiesības ar konkr ētu saturu, lakoniskais L īguma panta teksts nav 
pietiekams. Pašlaik valstu ties ību akti un prakse b ūtiski atšķiras, tāpat atšķiras arī viedokļi par 
pamatā esošajiem konceptiem. Šo jaut ājumu vēl svarīgāku padara apst āklis, ka konsul ārās 
lietas bieži ir saist ītas ar nep ārstāvētiem ES pilso ņiem un vi ņu radiniekiem, kuri atrodas ļoti 
sarežģītās dzīves situācijās (nāve, smaga slim ība, ieslodz ījums, noziedz ība). Bieži konsul ārā 
aizsardzība ir vien īgais veids, k ā saņemt palīdzību (piemēram, evaku ācijas vai ieslodz ījuma 
gadījumā), vai vismaz iev ērojami atvieglo šo procesu. Atš ķirībā no gadījumiem, kad pal īdzība 
tiek sniegta savas valsts valstspieder īgajiem, pal īdzības sniegšanai nep ārstāvētiem pilso ņiem 
ir nepieciešama sadarb ība starp pal īdzošo dal ībvalsti, kas ir p ārstāvēta uz vietas, un izcelsmes 
dalībvalsti. Pašlaik sadarb ība un koordin ācija bieži notiek uz ad-hoc  bāzes un ir liel ā mērā 
atkarīga no iesaist ītajām personām. 
Konkrēti pašlaik nav skaidrs, kas ir uzskat āms par nep ārstāvētu pilsoni. ES pilsonis ir 
nepārstāvēts ne tikai, ja vi ņa valstspieder ības valstij nav v ēstniecības vai konsul āta attiecīgajā 
                                                 
7 Sal īdzinot ar to, cik bieži p ārstāvēti valstspieder īgie ir lūguši konsul āro aizsardz ību.  
8 Eirobarometrs (2010), Flash EB  Nr. 294, European Union Citizenship (Eiropas Savien ības pilson ība). 
9 Attiec ībā uz dažādajiem iemesliem skat īt sekojošo. 
10 COM(2010) 600 gal īgā redakcija, 26.10.2010. 
 
LV 3   LV trešajā valstī, bet arī ja šī pārstāvniecība nav "pieejama"11. Nav kop ējas izpratnes par to, kad 
pārstāvniecība ir pieejama12, kā arī par to, k ādā mērā ES pilso ņu ģimenes locek ļi, kuri paši 
nav ES pilso ņi, pastāvīgie iedzīvotāji un personas, kur ām ir atz īts bēgļa statuss, tiek 
pielīdzināti nepārstāvētiem ES pilso ņiem. Tāpat nav skaidrs, kurai dal ībvalstij ir j āpalīdz 
nepārstāvētam ES pilsonim, un k ā ir jānotiek pal īdzības koordin ēšanai. Tas izraisa kav ējumus 
un nenodrošina efekt īvu aizsardz ību ar vien ādiem nosac ījumiem. Saska ņā ar līgumu 
nepārstāvēts ES pilsonis var br īvi izvelēties, kurā vēstniecībā/konsulātā viņš vēlas vērsties, 
taču praksē pastāv atkāpes no šī noteikuma. Koordin ācijas un sadarb ības proced ūras nav 
pietiekami izveidotas. Praks ē konsulāro iestāžu darbinieki bieži vispirms v ēršas pie savas 
valsts iest ādēm galvaspils ētā, lai saņemtu konkr ētus norādījumus. Vienk āršas trešo valstu 
dokumentu legaliz ācijas veidlapas un vienk ārši notāru pakalpojumi pašlaik nav iek ļauti13. 
Savienības deleg āciju loma nav skaidr i noteikta un ir atkar īga no person ām, kas taj ās strādā, 
un to uzskatiem. T ādējādi pašreiz ējā situācija neveicina piln ībā saskaņotu Savien ības ārējo 
darbību un izraisa l īdzekļu neoptim ālu izlietojumu. 
Pašreizējās tiesiskās sadarbības satvars pietiekami nenosaka, kam ir j āpalīdz nepārstāvētiem 
ES pilsoņiem krīzes situācijās, tai skait ā, nenosakot, k āda ir tā sauktās vadītājvalsts loma. 
Ārkārtas rīcības plānos nav piev ērsta īpaša uzman ība nepārstāvētiem ES pilso ņiem. Rīcība 
brīžiem ir sadrumstalota14un inform ācija par vajadz ībām, kā arī pieejamajiem resursiem (bez 
krīzes grupu papildu at balsta) ne vienm ēr ir pietiekama. Pašreiz ējie tiesību akti un 
pamatnost ādnes attiec ībā uz palīdzības atlīdzināšanu ietver diezgan visp ārīgas un sarež ģītas 
procedūras, kas parasti netiek piem ērotas, jo t ās nav piel āgotas īpašajām vajadz ībām krīzes 
apstākļos15. Ja finanšu sloga sadale nav skaidra un t ā netiek īstenota praks ē, nav stimula 
īstenot proakt īvu pieeju, kas ietver pien ākumus, kuri nav saist īti ar savas valsts 
valstspieder īgajiem. 
3. SUBSIDIARIT ĀTE 
Palīdzības sniegšanai nep ārstāvētiem ES pilso ņiem pēc būtības piemīt pārrobežu dimensija, 
paplašinot ES pilson ības sniegt ās tiesības ārpus ES robež ām. Šī ierosme attiecas uz īpašām 
tiesībām, kas tiek pieš ķirtas ES pilsonim. Š īs tiesības ir cieši saist ītas ar Savien ības jēdzienu 
un kompetenc ēm. ES rīcībai būtu jāpanāk apjomrad īti ietaupījumi. Vienk āršotas koordin ācijas 
un sadarb ības proced ūras un skaidr āka vietējo dalībnieku loma, tai skait ā Savienības 
delegāciju, samazin ās ad hoc  lēmumu un individu ālu norādījumu nepieciešam ību. ES rīcība, 
pamatojoties uz Lisabonas l īgumu, ļaus arī efektīvāk uzraudz īt īstenošanu un veicin āt 
atbilstības nodrošin āšanu. 
4. MĒRĶI 
Jebkādiem pieņemtajiem pas ākumiem b ūtu jāsasniedz š ādi mērķi. 
                                                 
11 Lēmuma 95/553/EK 1. pants. 
12 Uzklaus ītie dalībvalstu pārstāvji izteica daž ādus viedok ļus (piemēram, ceļš, kas ir gar āks par 400 km, 
vai atrašan ās uz salas). 
13 Šie pakalpojumi var neb ūt saistīti ar steidzamas nepieciešam ības gadījumu, bet nepieciešam ība ceļot uz 
trešo valsti, lai sa ņemtu šo pakalpojumu bieži ir apgr ūtinoša. 
14 Atseviš ķas rīcības, kas v ērstas uz saviem valstspieder īgajiem, nevis koordin ēta pieeja. 
15 Jo īpaši ierobežotais laiks un lielais pilso ņu skaits, kam j āsniedz pal īdzība. 
 
LV 4   LV MĒRĶI 
VISPĀRĪGIE 
MĒRĶI Veicināt ES pilson ības īstenošanu, nodrošinot vienl īdzīgu attieksmi 
nepārstāvētiem ES pilso ņiem; garant ēt pilsoņu pamatties ību augstu 
aizsardzības līmeni un veicin āt ES vērtības, piem ēram, diskrimin ācijas 
aizliegumu un savstarp ējo solidarit āti. 
KONKR ĒTIE 
MĒRĶI • Padarīt skaidrāku šo ties ību saturu un darb ību. 
• Vienkāršot sadarb ību un koordin āciju starp konsul ārajām iestādēm. 
DARBĪBAS 
MĒRĶI Nodrošināt pamatu stabilam sadarb ības un koordin ācijas satvaram, nosakot: 
• kas ir nep ārstāvēts ES pilsonis; 
• kurai no dal ībvalstīm, kas ir p ārstāvētas trešā valstī, ir jāpalīdz 
nepārstāvētam ES pilsonim, un k ādā veidā ir jākoordinē palīdzība ar 
pilsoņa izcelsmes dal ībvalsti; 
• kādā veidā iestādēm, kas atrodas attiec īgajā trešajā valstī, būtu 
jāsadarbojas un j āveic koordin ācija savā starpā, un kāda ir Eiropas 
Savienības loma; 
• kādā veidā un kam b ūtu jāsniedz pal īdzība nepārstāvētiem ES 
pilsoņiem krīzes situācijās, un k ā būtu jānotiek finansi ālai 
atlīdzināšanai. 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
• 1. politikas risin ājums:  pašreizējā stāvokļa saglabāšana – netiek veikta papildu 
rīcība ES līmenī. 
• 2. politikas risin ājums:  direktīva, ar kuru izveido koordin ācijas un sadarb ības 
pasākumus, lai veicin ātu nepārstāvētu ES pilso ņu konsul āro aizsardz ību, ko 
pastiprina konkr ēti izpratni veicinoši pas ākumi. 
Šis risinājums ietvertu darb ības mērķus un nodrošin ātu efektīvu īstenošanu, m ērķtiecīgi 
paaugstinot pilso ņu un prakses p ārstāvju izpratni. 
• 3. politikas risin ājums:  turpmāki un cieš āki sadarbības pasākumi. 
Šis risinājums papildus 2. risin ājumam nodrošin ātu, ka konsul ārā aizsardzība ar vienl īdzīgiem 
nosacījumiem tiek sniegta ar ī pastāvīgajiem iedz īvotājiem un person ām ar atz ītu bēgļa 
statusu; tas ietvertu vienk āršas legaliz ācijas veidlapas un not āra pakalpojumus un nostiprin ātu 
atlīdzināšanu krīzes situācijās, izveidojot atl īdzināšanas meh ānismu vai/un palielin ātu ES 
līdzfinansējumu, kas īpaši paredz ēts nepārstāvētiem ES pilso ņiem. 
 
LV 5   LV 6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Risinājumu ietekme tika nov ērtēta šādi. 
Mērķu sasniegšanas efektivit āte 
• 1. politikas risin ājums.  Šis risinājums nepal īdzēs uzlabot sadarb ību un koordin āciju, 
sniedzot labumu nep ārstāvētiem ES pilso ņiem. Ties ības uz konsul āro aizsardz ību arī 
turpmāk būs nepietiekami skaidras, kas trauc ēs šo tiesību pilnīgu īstenošanu. Izpildes 
mehānismu spektrs netiks piln ībā piemērots. 
• 2. politikas risin ājums.  Direktīva veicin ās ES pilson ības kā konkrētas realitātes 
īstenošanu, padarot skaidr āku šo ties ību saturu, vienk āršojot sadarb ību un sadarb ības 
procedūras un nodrošinot izpildes meh ānismus. To pan āks ar šādiem pasākumiem. 
1. Personisk ā piemērošanas joma.  Tiks skaidri noteikts, kad pilsonis ir nep ārstāvēts 
(jo īpaši, kādos apstākļos viņa dalībvalsts konsul ārā vai diplom ātiskā pārstāvniecība 
nav "pieejama") un k ādā mērā ir iekļauti nepārstāvētu ES pilso ņu ģimenes locek ļi, 
kuri ir trešo valstu valstspieder īgie. 
2. Piekļuve konsul ārai aizsardz ībai un sadarb ība/koordin ācija. Tiks preciz ēts, kurai 
dalībvalstij ir j āpalīdz nepārstāvētam ES pilsonim un k ā šī palīdzība ir jākoordinē ar 
pilsoņa valstspieder ības dalībvalsti. 
3. Vietēja koordin ācija/ES pievienot ā vērtība. Tiks noteikts, ka viet ējai sadarb ībai 
būtu sistemātiski jāiekļauj attiec īgas inform ācijas vākšana un Savien ības deleg āciju 
lomas preciz ēšana (lo ģistikas un darb ības atbalsts, inform ācijas apmai ņas 
veicināšana utt.). 
4. Palīdzība krīzes situācijās/finansiāla atlīdzināšana.  Nepārstāvēti ES pilso ņi tiktu 
pilnība iekļauti plānos ārkārtas gadījumiem, preciz ēta atbildība krīzes situācijās (jo 
īpaši attiec ībā uz vadītājvalsts lomu) un vienk āršotas finansi ālās atlīdzināšanas 
procedūras. 
5. Pilsoņu un prakses p ārstāvju izpratnes palielin āšana , atbalstot direkt īvas 
īstenošanu. 
• 3. politikas risin ājums. Papildu pas ākumiem, kas paredz ēti šajā risinājumā, būtu jo 
īpaši šādas sekas:  
1. Personisk ā piemērošanas joma. Bēgļu un past āvīgo iedzīvotāju pielīdzināšana 
nepārstāvētiem ES pilso ņiem veicin ātu ES pilson ības īstenošanu plaš ākā nozīmē, 
tomēr – ņemot vērā, ka dalībvalstis parasti nav paredz ējušas palīdzības sniegšanu 
tiesību aktos – stingru noteikumu paredz ēšana pašlaik š ķiet pārlieku vērienīga. 
2. Sadarbības un koordin ācijas pas ākumi.  Sadarbības un koordin ācijas pasākumu 
paredzēšana attiec ībā uz vienk āršām legaliz ācijas veidlap ām un notari āliem 
pakalpojumiem palielin ātu pilsoņiem pieejamos pakalpojumus un savstarp ējo 
uzticēšanos. Tom ēr dalībvalstu ties ību akti vēl joprojām būtiski atšķiras; ES ties ību 
akti ir paredz ēti 2013. gad ā. 
 
LV 6   LV 3. Palīdzība krīzes situācijas/finansi āla atlīdzināšana. Dalībvalstis var ētu tikt 
iedrošinātas piepras īt atlīdzību, ja tās to var, izmantojot ES atl īdzināšanas/nor ēķinu 
sistēmas meh ānismu ( clearing house mechanism ), tomēr, ņemot vērā ieinteres ēto 
personu viedok ļus, pastāv risks, ka š ādi mehānismi netiktu pietiekami izmantoti. 
Palielināts finansi ālais atbalsts ES l īmenī samazin ātu nevienl īdzību starp 
dalībvalstīm, kas pal īdz, un dal ībvalstīm, kas pal īdzību saņem, taču būtu pilnībā 
jāizmanto siner ģija ar past āvošiem ES instrumentiem. 
Sociālās sekas un pamatties ības 
• 1. politikas risin ājums.  Pamatties ības uz konsul āro aizsardz ību nekļūs pilnīgi 
efektīvas, jo pamatj ēdzieni, pien ākumi un proced ūras nav pietiekami skaidras un 
netiks nodrošin āta efektīva īstenošana. Tas savuk ārt varētu samazin āt uzticēšanos un 
mainīt viedokli par Eiropas Savien ības Pamatties ību hartu un Savien ību, kura ir 
balstīta uz solidarit āti un diskrimin ācijas aizliegumu. 
• 2. politikas risin ājums.  Šis risin ājums uzlabotu pamatties ības uz konsul āro 
aizsardzību. Ģimenes locek ļu iekļaušana, kuri nav ES pilso ņi, stiprinātu tiesības uz 
ģimenes dz īvi, kā arī bērna tiesības. Skaidr āk noteikti pien ākumi un uzlabota sloga 
sadale krīzes situācijās nodrošin ātu diskrimin ācijas aizliegumu ar ī krīzes apstākļos, 
kad pamatties ības ir sensit īvs jautājums. Tiktu nostiprin ātas personas ties ības uz 
dzīvību un neaizskaram ību, kā arī tiesības uz aizst āvību un taisn īgu tiesu. 
• 3. politikas risin ājums.  Pozitīvā ietekme uz soci āliem apsv ērumiem un 
pamatties ībām lielākoties būtu liela. Tiktu uzlabota konsul ārā aizsardzība (piemēram, 
nodrošinot legaliz ācijas pakalpojumus). Atl īdzināšanas veicin āšana, izmantojot 
kompensācijas meh ānismu/nor ēķinu sistēmas meh ānismu un/vai ES finans ējumu 
labāk nodrošin ātu, ka nenotiek nep ārstāvētu ES pilso ņu diskrimin ācija. 
Finansiālā un ekonomisk ā ietekme 
• 1. politikas risin ājums.  Šis risin ājums nerada tiešus jaunus finanšu izdevumus. 
Tomēr efektivit ātes zudumi turpin ās rasties un esošo resu rsu izmantošana netiks 
turpmāk uzlabota. Kr īzes situācijās saglabāsies pastāvošā nevienlīdzība finanšu 
saistību ziņā. 
• 2. politikas risin ājums.  Juridisko pas ākumu finansi ālā ietekme uz dal ībvalstīm, kas 
palīdz, būtu apmērā līdz aptuveni EUR 750 000 gad ā16. Savienības deleg ācijām 
nebūs nepieciešami papildu l īdzekļi17. Attiecībā uz atlīdzināšanas veicin āšanu 
īstenošanas izmaksas ir l ēšamas EUR 89 610 apm ērā visām dalībvalstīm. 
Dalībvalstu, kas pal īdz, ietaup ījumi būtu atkarīgi no atseviš ķā gadījuma. Papildu 
finanšu slogs nep ārstāvētām dalībvalstīm būtu ierobežots un – apjomrad ītu 
ietaupījumu dēļ – būtu mazāks nekā palīdzības sniegšana atseviš ķi saviem 
nepārstāvētajiem pilso ņiem. Visaptveroša izpratnes palielin āšana radītu izmaksas 
aptuveni 1 miljona euro apm ērā, lai veiktu ES m ēroga inform ācijas kampa ņu. Šim 
politikas risin ājumam b ūtu arī pozitīva ekonomisk ā ietekme uz nep ārstāvētiem 
                                                 
16 Jo sagaid āms, ka pieaugs uz nep ārstāvētiem ES pilso ņiem attiec īgo gadījumu skaits. 
17 Nepieciešam ā iesaistīšanās ir lēšama ES ier ēdņa, kas str ādā Savienības deleg ācijā, 10 darba dienu 
apmērā (tam neb ūtu nepieciešami papildu cilv ēkresursi).  
 
LV 7   LV pilsoņiem, kuriem neb ūtu jāmeklē palīdzība individu āli no neoptim āliem 
alternatīviem avotiem, un tas var ētu ietaup īt viņu laiku18 (ietaupījumu apm ērs 
pārsniegtu 1,8 miljonus euro). 
• 3. politikas risin ājums.  Ņemot vērā to, ka būtu nepieciešami papildu cilv ēkresursi 
un finanšu resursi, šis risin ājums gan ES l īmenī, gan dal ībvalstīm radītu būtiski 
augstākas izmaksas nek ā 2. risinājums. Kompens ācijas meh ānisms/nor ēķinu sistēmas 
mehānisms rad ītu papildu izmaksas ES l īmenī (vismaz EUR 112 000 gad ā, pieskaitot 
papildu izmaksas elektronisko dat ņu izveidošanai/uztur ēšanai). ES finans ējums 
palielinātu izdevumus par apm ēram 16 līdz 31 miljonam eiro finans ēšanas period ā no 
6 līdz 7 gadiem19. Papildu izmaksas fonda p ārvaldīšanai ES l īmenī tiek lēstas vismaz 
EUR 780 000 apm ērā. 
7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Mērķi/izmaksas: Mērķu 
sasniegšanas 
efektivitāte Sociālās sekas 
un pamatties ībasFinansiālā un 
ekonomisk ā 
ietekme  
1. politikas 
risinājums: 
pašreizējā 
stāvokļa 
saglabāšana 0 0 0 
2. politikas 
risinājums:  
ES direkt īva par 
sadarbības un 
koordinācijas 
pasākumiem un 
izpratnes ++ 
 ++ zema 
                                                 
18 Priekšroc ības nepārstāvētiem ES pilso ņiem tika apl ēstas, izmantojot divus elementus: 1) laika 
ietaupījumi pilso ņiem, kas iepriekš nesa ņēma palīdzību, vai pilso ņiem, kas sa ņem palīdzību ātrāk – to 
aplēš, izmantojot vid ējo dienas algu, kura tiek l ēsta 60 euro apm ērā; 2) izvair īšanos no "ne ērtību" 
izdevumiem, kas saist īti ar neoptim ālas palīdzības saņemšanu vai nepieciešam ību meklēt citas 
palīdzības formas. Šo izmaksu apl ēšanai tika izmantotas kompens ācijas aviopasažieriem izce ļošanas 
vietā, balstoties uz situ ācijas līdzību starp pilsoni, kam ir nepieciešama konsul ārā palīdzība, un 
aviopasažieriem, kuri palikuši bez t ālākas pārvietošanās iespējām.  
19 Atkar ība no tā, vai tiktu finans ēti 50 % no darb ībām vai liel āka daļa. 
 
LV 8   LV palielināšanu 
3. politikas 
risinājums:  
ES pasākumi, kas 
nosaka turpm ākus 
noteikumus un 
nostiprina ES 
pilsoņu tiesības ++(+/-)20 ++(+/-)21 vid ēja/augsta22 
Salīdzinot politikas risin ājumus, ņemot vērā to izmaksas un efektivit āti mērķu sasniegšan ā, 
konstatējams, ka 2. politikas risin ājums  (ES direkt īva par sadarb ības un koordin ācijas 
pasākumiem) ir lab ākais risin ājums un t ādēļ vēlamais risin ājums . Direktīva, kas iek ļautu 
ierosinātos elementus, sniegtu pamatu stabilam sadarb ības un koordin ācijas satvaram. T ā 
nodrošinātu vienlīdzīgu aizsardz ību, paredzot ties ības ar skaidru un uzticamu saturu, kas 
balstītos uz vienk āršotām koordin ācijas un sadarb ības proced ūrām. Tas var izrais īt 
pieprasījumu skaita ierobežotu pieaugumu, ta ču, tā kā pastāvētu lielāka skaidr ība par šo 
tiesību saturu, piepras ījumi būtu precīzāki. Salīdzinot ar kop ējām izmaks ām, kas rodas, 
palīdzot valstspieder īgajiem, papildu izmaksas, lai pal īdzētu nepārstāvētiem ES pilso ņiem, 
joprojām veidos tikai nelielu da ļu; dārgākām evaku ācijām tiks nodrošin āta uzlabota 
atlīdzināšanas sist ēma. Lai palielin ātu šā risinājuma efektivit āti, būtu jāiekļauj izpratnes 
palielināšanas pas ākumi; ņemot vērā finansiālo ietekmi, direkt īvas īstenošanai  būtu jānotiek 
vienlaikus ar pilnv ērtīgu izpratnes veicin āšanas kampa ņu; pilnīga izpratne par šo ties ību 
saturu ir priekšnoteikums. 
3. risinājums ir efekt īvs izvirzīto mērķu sasniegšanai, savuk ārt 2. risinājums ir tikai nedaudz 
mazāk efektīvs. Tomēr bēgļu un past āvīgo iedzīvotāju iekļaušana, k ā arī vienkāršota 
dokumentu legaliz ācija būtiski atkāptos no pašreiz ējā regulējuma un šaj ā posmā tiek uzskat īta 
par priekšlaic īgu23. Izmaksas, ko rad ītu 3. risin ājums, būtu ievērojami augst ākas nekā tās, ko 
radītu 2. risin ājums24, un netiktu piln ībā izmantota siner ģija ar Eiropas Civil ās aizsardz ības 
mehānismu. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Paredzētais direkt īvas transpon ēšanas termi ņš būs divi gadi p ēc tās stāšanās spēkā. Tā kā 
direktīva vismaz da ļēji atspogu ļo pastāvošo praksi, divi gadi tiek uzskat īti par pietiekamiem. 
                                                 
20 Atkar ībā no pasākuma: 1. "Pieejam ības" principa regul ēšana, nosakot konkr ētu kilometru skaitu var pat 
samazināt efektivit āti, jo viet ējie apstākļi (transporta t īklu kvalit āte) netiktu pietiekami ņemti vērā. 2. 
Pastāvīgo iedzīvotāju, bēgļu un legaliz ācijas iekļaušana palielin ātu efektivit āti (taču pārlieku atk āptos 
no pašreiz ējā regulējuma). 3. Atl īdzināšanas meh ānisms nepalielin ātu efektivit āti, ja dalībvalstis to 
lietotu tikai reti. 4. ES finans ējumam būtu labvēlīga ietekme, jo dal ībvalstis b ūtu vairāk ieinteres ētas 
proaktīvi palīdzēt nepārstāvētiem ES pilso ņiem. 
21 Idem . 
22 Atkar ībā no tā, vai attiec ībā uz atlīdzināšanu krīzes situācijās tiek izv ēlēts kompens ācijas 
mehānisms/nor ēķinu sistēmas mehānisms vai ar ī ES finans ējums. Inform ācijai sk. VI pielikumu. 
23 Sīkākai inform ācijai lūdzu skatīt iepriekš (3. risin ājuma konkr ēto elementu ietekmes nov ērtējums). 
24 Jo īpaši, ja tiks izv ēlēts ES līdzfinansējums. 
 
LV 9   LV Lai nodrošin ātu, ka direkt īvas noteikumi tiek pien ācīgi ievēroti, tiks paredz ēta funkcion ālā 
uzraudzība un izv ērtēšanas meh ānisms. Lai nov ērstu pašlaik past āvošo visaptverošu datu 
trūkumu, direkt īva aicinās dalībvalstis inform ēt Komisiju par šo ties ību īstenošanu, tai skait ā 
ar ikgadēju pārskatu par statistiku un attiec īgiem gadījumiem. Zi ņojumam, kas tiks sagatavots 
3 līdz 5 gadus p ēc direktīvas īstenošanas, b ūtu jāietver īpašs pētījums ar uzsvaru uz datu 
vākšanu.