/* COM (2010) 0433 */ Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 16.8.2010 COM(2010) 433 galīgā redakcija 2010/0232 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību SEC(2010) 981 SEC(2010) 979 PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Apmēram pirms 20 gadiem sāka veidoties uzņēmējdarbības modeļu finanšu grupas, kas apvienoja produktu un pakalpojumu nodrošināšanu dažādās finanšu tirgu nozarēs. Tagad tās dēvē par finanšu konglomerātiem. Konglomerāti var ietvert bankas, apdrošināšanas uzņēmumus, ieguldījumu sabiedrības, kā arī, iespējams, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumus. Vairākus gadus dažādas ekspertu grupas starptautiskā un Eiropas līmenī apsprieda, kā atbilstoši uzraudzīt šādus konglomerātus. Tādējādi Apvienotā foruma[1] ietvaros 1999. gadā tika izstrādāti “Finanšu konglomerātu uzraudzības principi”[2]. Šādos apstākļos ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/87/EK[3] ( FICOD ) tika ieviesta papildu uzraudzība grupas līmenī. Papildu uzraudzības mērķis bija kontrolēt iespējamos riskus, kas rodas no kapitāla divkārša izmantojuma (t. i., kapitāla vairākkārtējas izmantošanas) un t. s. grupas riskus, t. i., kaitīgās ietekmes riskus, pārvaldības komplicētību, koncentrēšanos un interešu konfliktus, kas var rasties, kad apvieno arvien vairāk dažādu finanšu pakalpojumu licenču. Banku un apdrošināšanas direktīvas ir vērstas uz atbilstošu kapitāla rezervju aprēķināšanu klientu un apdrošinājuma ņēmēju aizsardzībai, bet FICOD mērķis ir grupu risku papildu uzraudzības regulēšana. Tas nozīmē, ka finanšu vienības, kuru savstarpējās attiecības ietekmē abu vienību riska profilus, jāietver uzraudzības darbības jomā. Tādējādi FICOD papildina nozaru direktīvas, Banku direktīvu 2006/48/EK[4] (KPD) un dažādas apdrošināšanas direktīvas, no kurām visas var piemērot atsevišķi katrai licences vienībai un konsolidētā līmenī, ja visas licencētās juridiskās vienības, kurām piemēro vienu direktīvu, ir apvienotas. FICOD noteikumu pārskatīšana bija paredzēta dažus gadus pēc tās īstenošanas. Jaunākos notikumus atspoguļo 1988. gadā publicētās Bāzeles vienošanās pārskatīšana 2004. gadā, tās Eiropas ieviešana KPD 2006. gadā un visaptverošu jaunu noteikumu kopuma ieviešana attiecībā uz apdrošināšanas uzņēmumiem direktīvā “Maksātspēja II”[5], ja grupas juridiskās vienības darbojas vienā ― banku vai apdrošināšanas ― nozarē. Līdz Maksātspējas II īstenošanai FICOD papildina spēkā esošās apdrošināšanas direktīvas, jo īpaši Apdrošināšanas grupu direktīvu[6] (AGD). Komisija plāno sadalīt darbu divos posmos. Kopā ar šo priekšlikumu tā aplūko steidzamākos tehniskos jautājumus, kas konstatēti pārskatīšanas laikā un ko analizēja Apvienotā komiteja finanšu konglomerātu jautājumos[7] (AKFKJ), tostarp tehniskos jautājumus, kuri konstatēti iepriekšējos pārskatīšanas pasākumos. Lai novērtētu iespējamo izmaiņu ietekmi, publicēja aicinājumus sniegt konsultācijas un komentārus[8]. Vēlāk 2010. gadā G20 attīstības kontekstā norisināsies dziļākas diskusijas par papildu uzraudzību. Tās, visticamāk, galvenokārt ietvers uzraudzības jomu un jautājumus par kapitālu. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS FICOD pārskatīšana faktiski sākās 2008. gadā un veidoja šā tiesību akta priekšlikuma pamatu. Dažus tehniskos jautājumus jau 2009. gada oktobrī ietvēra Komisijas priekšlikumā Apkopotajai direktīvai[9], kas pievienota regulām par jauno Eiropas uzraudzības iestāžu izveidi. Finanšu krīzes laikā t.s. grupu riski ir materializējušies visās finanšu nozarēs, uzsverot finanšu grupu ietvaros un starp finanšu iestādēm vērojamo sasaistu papildu uzraudzības nozīmi. Šai pārskatīšanai līdzīgi pasākumi tika veikti arī ASV un Austrālijā, pamatojoties uz Apkopotā foruma principiem[10]. Šā tiesību akta priekšlikuma mērķis ir grozīt AGD, FICOD un KPD, lai likvidētu nevēlamas sekas un tehniskas nepilnības nozaru direktīvās un nodrošinātu FICOD mērķu efektīvu sasniegšanu. Apspriešanās rezultāti Aicinājumi Apvienotai komitejai finanšu konglomerātu jautājumos (AKFKJ) sniegt konsultācijas AKFKJ 2009. gada janvārī iepazīstināja ar saviem konstatējumiem, atbildot uz Komisijas trešo aicinājumu finanšu ministrijām, kas pārstāvētas Eiropas finanšu konglomerātu komitejā (EFKK), sniegt konsultācijas. Galvenie konstatētie jautājumi saistīti ar uzraudzību augstākajā līmenī, konglomerātu noteikšanu, pamatojoties uz riskiem, līdzdalības skaidru iekļaušanu direktīvas darbības jomā un konglomerātu noteikšanā un skaidru uzraudzību. Komisijas darba grupu sanāksmes un AKFKJ atklāta izskatīšana Komisijas darba grupas sanāksmes ar dalībvalstīm norisinājās 2009. gada 18. jūnijā un 23. novembrī, kā arī 2010. gada 21. janvārī. Atklātu izskatīšanu 2009. gada 8. jūlijā rīkoja AKFKJ. Šīs diskusijas ar ieinteresētajām personām apstiprināja iepriekš noteikto problēmu būtiskumu un atklāja, ka varētu būt jāapspriež vēl citi jautājumi saistībā ar konglomerātu efektīvu uzraudzību, t. i., ieguldāmā kapitāla starpnozaru atšķirības, kā arī iespējamie traucējumi, izmantojot dažādas kapitāla aprēķināšanas metodes. Komisijas stimuli attiecībā uz alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem radīja jautājumus ne tikai par aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu, bet arī citu saistītu uzņēmumu iekļaušanu papildu uzraudzības darbības jomā attiecībā uz lielu, kompleksu finanšu iestāžu grupas riskiem. Mērķorientēta apspriešanās par FICOD pārskatīšanu Atbilstoši galveno mērķa grupu ierobežotajam skaitam un jautājumu tehniskajam raksturam, 2009. gada novembra mērķorientētajā apspriedē savu viedokli pauda 18 konglomerāti, viena iestāde, divas asociācijas, viena savienība un viens izpētes centrs[11]. Iniciatīva guva plašu atzinību, un respondenti atzina dokumentā minētās galvenās problēmas, kā arī Komisijas dienestu ierosinājumus to risināšanai: - bankas un apdrošināšanas direktīvu augstākā līmeņa noteikumu piemērojamība jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību (JFKS) līmenī; - skaidrība par papildu uzraudzības piemērošanu aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem; - konglomerātu noteikšanas pieļaušana, pamatojoties uz riskiem; - skaidrība par līdzdalību papildu uzraudzībā. Tomēr bija vērojamas viedokļu atšķirības attiecībā uz starpnozaru kapitāla definīcijas saskaņošanu, kas tiek apsvērta kopš brīža, kad AKFKJ iesniedza Kapitāla konsultācijas 2008. gada aprīlī. EFKK dalībvalstis norādīja, ka vēlas šos priekšlikumus atlikt līdz brīdim, kad beigsies nozares diskusijas par banku un apdrošināšanas jautājumiem. Respondenti arī norādīja uz to, cik grūti sīkāk nošķirt finanšu konglomerātu aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu darījumu veikšanu savā vārdā un darījumu veikšanu citu vārdā. Visbeidzot, konsultācijā apstiprināja, ka līdzdalības traktēšana papildu pārvaldībā nav no tām problēmām, kas šajā posmā pilnībā jāatrisina. Attiecībā uz nākotnē aplūkojamajiem jautājumiem kopumā atbildēs netika pieļauta starpnozaru atlīdzības politika[12], bet tika atbalstīti stimuli kapitāla jomā, t. i., attiecībā uz atbilstības nosacījumu atbilstību, kā arī neregulētu sabiedrību, kas ietekmē finanšu grupu riska profilus, apsvēršana. Ietekmes novērtējuma rezultāts Ietekmes novērtējumā ir izstrādātas septiņpadsmit politikas iespējas, veikts to ietekmes novērtējums un salīdzināšana, ņemot vērā attiecināšanu uz analīzē konstatētajiem jautājumiem. Šajā nodaļā aprakstīta vēlamo politikas pasākumu paredzamā ietekme katrā jomā. Papildu uzraudzība kontrolakciju sabiedrības līmenī un uzraudzības koordinācija Lai saskaņotu uzraudzības pilnvaras konglomerāta augšējā līmenī, lai novērstu pilnvaru zaudēšanu, mainoties grupas struktūrai, kā arī dubultu uzraudzību konglomerāta līmenī un veicinātu to, ka koordināciju veic atbilstošākās uzraudzības iestāde, pozitīvi novērtēja šādus grozījumus: - iekļaut bankas vai apdrošināšanas grupas, kas klasificētas kā JFKS, augstākā līmeņa kontrolakciju sabiedrības, lai noteikumi un pilnvaras, kuras iepriekš attiecās uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām (FKS) vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām (AKS), nepazustu pēc grupas vai tās kontrolakciju sabiedrības klasifikācijas maiņas, kad notikusi iegāde citā nozarē; - ierobežot izpratni par “attiecīgo kompetento iestādi”, lai atsevišķās nozarēs ietvertu tikai galējo mātesuzņēmumu uzraudzības iestādes un jebkuru citu kompetentu iestādi, ko galējo mātesuzņēmumu uzraudzības iestādes uzskata par atbilstošu. Finanšu konglomerātu noteikšana - Tika atzīta par lietderīgu aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu iekļaušana papildu uzraudzībā jebkurā gadījumā, to papildinot ar ieteikumiem par iekļaušanas rādītājiem. - Lai risinātu neskaidrības attiecībā uz parametriem un konglomerātu nepietiekamu noteikšanu, pamatojoties uz riskiem, pozitīvi novērtēja FICOD 3. panta 3. punktā minētās pamatnostādnes par atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz lielākām grupām. Tā jāapvieno ar iespēju atcelt papildu uzraudzību grupām, ja mazākās nozares aktīvi ir zem absolūtā 6 miljardu euro sliekšņa. Līdzdalība Grūtības, kas rodas saistībā ar papildu uzraudzībai pakļautās līdzdalības ikdienas uzraudzību, ko saasina fakts, ka uzņēmējdarbības tiesības var neļaut mazākuma īpašniekam piekļūt informācijai, kas nav pieejama citiem akcionāriem, ir jārisina pamatnostādnēs par līdzdalību dažādās situācijās. Vēlamo politikas iespēju ietekme Pozitīvi vērtēto politikas izmaiņu rezultātā papildu uzraudzības sistēma var kļūt visaptverošākā, veicinot efektīvākus riska pārvaldības stimulus un praksi. Tas palīdzētu uzlabot ES finanšu grupu starptautisko konkurētspēju. Šīm iespējām pozitīvi jāietekmē finanšu stabilitātes riski un iespējamie sabiedrības izmaksu riski. Atsevišķu ieinteresēto personu grupu un sistēmiskā līmenī paredzamo ietekmi novērtēja šādi. - Uz konkrētu maznozīmīgāku ES finanšu grupu ar vienkāršu struktūru un ne vairāk kā dažām licencēm abās nozarēs var neattiecināt papildu uzraudzību, tādēļ tās var gūt labumu no atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazinājuma. Šī iespēja var būt pieejama apmēram desmit mazākām finanšu grupām ar kombinētiem aktīviem aptuveni 69 miljardu euro vērtībā. Savukārt lielākām grupām, kur ir vairāk nekā simt licenču un kuras darbojas abās nozarēs, atbilstības nodrošināšanas izmaksas palielinās, jo šādas grupas, kam ir līdz 9 triljoniem euro aktīvu finanšu nozarē, var tikt iekļautas papildu uzraudzības darbības jomā. Lielākas atbilstības nodrošināšanas izmaksas varētu būt arī tām finanšu grupām, kuru struktūras ietver aktīvu pārvaldīšanas uzņēmējdarbību un kuras noteiktas par finanšu konglomerātiem, ievērojot ierosinātās izmaiņas attiecībā uz konglomerāta noteikšanu. Jauno iekļauto grupu, uz kurām tagad sāk attiecināt papildu uzraudzību, atbilstības nodrošināšanas izmaksas, ņemot vērā grupas kopējo lielumu, būs nebūtiskas. - Katrā gadījumā atbilstības nodrošināšanas izmaksas būtu pilnībā jākompensē ar ieguvumiem no efektīvākas riska pārvaldīšanas prakses. Konglomerātu noteikšanas rezultātā pozitīvu ietekmi var radīt arī labāka pamanāmība un uzticēšanās tirgos. Šiem ieguvumiem jāuzlabo lielo ES grupu starptautiskā konkurētspēja. - Konglomerātu noteikšanas procesa pozitīvi novērtēto pārmaiņu rezultātā papildu uzraudzība būs atbilstošāka un līdz ar to padarīs efektīvāku uzraudzības iestāžu īstenoto to risku uzraudzību, ar ko saskaras finanšu grupas. Tā kā šīs pārmaiņas papildina arī racionālāka uzraudzība konglomerātu augšējā līmenī un uzlaboti uzraudzības pasākumi traucējumu, koncentrācijas, sarežģītu jautājumu un interešu konfliktu noteikšanai uzņēmumos, kas līdzdalības rezultātā saistīti ar konglomerātu, tām pozitīvi jāietekmē finansiālā stabilitāte. - Skaidrākiem noteikumiem, kas nosaka aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu ietveršanu identifikācijas un papildu uzraudzības procesā, šajā jomā jārada godīgi konkurences nosacījumi. - Ņemot vērā uz grupām attiecināmo iespēju būtiskās ietekmes vispārējo slieksni, ir sagaidāma niecīga izmaksu ietekme uz attiecīgo finanšu grupu klientiem. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Direktīvas grozījumi ir visatbilstošākais instruments, jo nepieciešamās izmaiņas jāievieš vairākās esošās direktīvās. Šīs grozītās direktīvas tiesiskajam pamatam jābūt tam pašam, kāds ir to direktīvu pamats, ko tā groza. Tādēļ priekšlikums pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 53. panta 1. punktu, kas ir atbilstošs juridisks pamats noteikumu par finanšu iestādēm un finanšu konglomerātu saskaņošanai. Saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem, kā minēts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt iecerētās rīcības mērķus, bet Eiropas Savienība tos var sasniegt efektīvāk. Tikai Eiropas Savienības tiesību akti var nodrošināt, ka uz finanšu konglomerātiem, kas darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, attiecas vienādas prasības un uzraudzība, šajā gadījumā skaidrojot noteikumus un novēršot uzraudzības trūkumus, ko nejauši radījuši iepriekšēji grozījumi nozares direktīvās. Priekšlikuma noteikumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu noteiktos mērķus. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu[13]. SĪKĀKS PRIEKŠLIKUMA SKAIDROJUMS Augstākā līmeņa uzraudzība — šā priekšlikuma 1. pants (AGD) un 3. pants (KPD) AGD 1. pants, 2. panta 2. punkts, 3. panta 1. punkts, 4. panta 2. punkts, 10. panta 2. punkts un vairākas I un II pielikuma pozīcijas un KPD 4., 71., 72., 84., 105., 125., 126., 127., 129., 141., 142. un 143. pants Šā priekšlikuma uzmanības centrā un tā galvenais uzdevums ir nodrošināt pienācīgu papildu uzraudzību, t. i., labot netīšus papildu uzraudzības trūkumus, kurus radījušas nozaru direktīvās, proti, labot KPD un apdrošināšanas direktīvās iekļautās definīcijas. Tā kā konsolidētu/grupu uzraudzību nozares direktīvās piemēro tikai finanšu/apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām un nozares noteikumus neattiecina uz jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām, tad finanšu/apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, kas maina struktūru un kļūst par jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību, saskaņā ar FICOD var piemērot tikai papildu uzraudzību un konsolidētu/grupu uzraudzību galējā mātesuzņēmuma līmenī vairs neveic. Tādējādi uzraudzības iestādēm dažkārt ir jāizvēlas (piemērot vai nepiemērot atbrīvojumu, nosakot, vai grupa ir finanšu konglomerāts), vai tās vēlas turpināt klasificēt uzņēmumus kā finanšu/apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, lai veiktu konsolidētu/grupu uzraudzību, vai saskaņā ar FICOD piemērot “tikai” papildu uzraudzību. Turpinot konsolidētu/grupas uzraudzību, rodas papildu riski, jo nav iespējams iekļaut abas nozares. Taču papildu uzraudzība nozīmē arī to, ka visa konsolidētās/grupas uzraudzības lietderīgā informācija tiek zaudēta. Tādējādi, turpinot nozaru uzraudzības piemērošanu, nevar atbilstoši risināt ar papildu uzraudzības risku saistītās problēmas, kas rodas lielāku un komplicētāku grupas risku dēļ. Pašreizējā režīmā var rasties arī konglomerātu uzraudzības atšķirības (pamatojoties uz struktūru, nevis uz riska profilu). Lai nodrošinātu visu nepieciešamo uzraudzības instrumentu piemērošanu, ar šā priekšlikuma palīdzību attiecīgajos noteikumos par konsolidētu/grupu uzraudzību nozares direktīvās ievieš terminu “jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība”. FICOD 3. un 30. pants ― konglomerāta noteikšana Noteikumi par finanšu konglomerātu identifikāciju var radīt arī trīs apakšproblēmas. - Pirmkārt, direktīvā nav paredzēts, ka uz aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem ir jāattiecina sliekšņa pārbaudes. Aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumi pārvalda PVKIU (pārvedamu vērstpapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumus), uz ko attiecas PVKIU direktīva[14]. Uz PVKIU un to pārvaldītājiem šobrīd nav attiecināma nozares piesardzīga uzraudzība FICOD ietvaros, lai gan FICOD paredz iespēju aktīvu pārvaldības uzņēmumus iekļaut papildu uzraudzības darbībās (30. pants). - Otrkārt, sliekšņu pārbaudes var pamatot ar dažādiem parametriem attiecībā uz aktīviem un kapitāla prasībām. Noteikumi par pārbaužu aprēķināšanu ir neskaidri attiecībā uz to, kā aprēķināt pārbaudi, ja ir, piemēram, dažādas aktīvu grāmatvedības metodes (sk. tālāk 3. panta 5. punkta i) apakšpunktu). - Treškārt, sliekšņa nosacījumi, ņemot vērā, ka tie ir fiksēti, nav pamatoti uz risku, un uz gaidāmo grupas risku jēdzienu neattiecas sliekšņa pārbaude. Tas nozīmē, ka uz ļoti maznozīmīgām grupām ar dažām licencēm katrā nozarē attiecas papildu uzraudzība, bet lielākās un komplicētākās grupas var tehniski neuzskatīt par konglomerātu. Tādējādi pašreizējie noteikumi par noteikšanu apdraud direktīvas pamatā esošo mērķu efektīvu sasniegšanu. Lai risinātu šīs problēmas, šis priekšlikums paredz šādas izmaiņas: i) aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumi ir iekļauti 3. panta 2. punktā un 30. panta c) apakšpunktā; “kopējie pārvaldāmie aktīvi” ir ieviesti 3. panta 5. punktā kā alternatīvs rādītājs; un tiek ieviesta iespēja pieņemt pamatnostādnes par 3. panta 2. un 5. punkta piemērošanu; ii) jaunā 3. panta 3.a punktā ir ietverts atbrīvojums maznozīmīgākām grupām, kas pieļauj pamatnostādnes par atbrīvojumu piemērošanu maznozīmīgākām grupām; iii) groza 3. panta 3. punkta redakciju, lai atspoguļotu skaidru dalījumu starp piemērojamiem noteikumiem grupām virs un zem 6 miljardu euro sliekšņa, pievieno prasības attiecībā uz iespējamām pamatnostādnēm atbrīvojuma piemērošanai lielākām grupām un tādējādi nodrošina godīgus konkurences nosacījumus. FICOD 3. panta 4. punkts ― līdzdalības process Vienlīdzīgu attieksmi pret līdzdalību ikdienas papildu uzraudzības procesā kavē atbilstošas informācijas trūkums, lai attiecīgi novērtētu grupas riskus. Piemēram, ja banku konglomerāti nevar iegūt informāciju par riskiem attiecībā uz līdzdalību apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumos, tie nevar sniegt uzraudzības iestādēm pierādījumus par atbilstoša līmeņa pārvaldības un iekšējās kontroles atbilstību šīm vienībām, kas nepieciešams konsolidēšanai. Šādā gadījumā grupai jāatskaita šādas līdzdalības no to kapitāla. Kamēr jautājums attiecībā uz informāciju par mazākuma līdzdalību vēl nav pilnībā izskatīts, pirmais solis, ko paredz šis priekšlikums, ir ieviest atbrīvojumu, ja līdzdalība ir vienīgais noteikšanas kritērijs (jauns 3. panta 5. punkta c) apakšpunkts). Gadījumā, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību noteikumi var kavēt prasību izpildi, 7. un 8. pantā ir atļauti īpaši noteikumi attiecībā uz riska koncentrāciju un prasībām par grupas iekšējiem darījumiem, kurus var precizēt ar pamatnostādņu palīdzību. Ar pamatnostādņu palīdzību var atbalstīt arī uzraudzības pārskatīšanas procesa vienlīdzīgu piemērošanu, tostarp konkrētus līdzdalības noteikumus, kā noteikts FICOD 9. pantā, KPD 124. pantā un “Maksātspēja II” 36. pantā. Citi jautājumi FICOD 1. un 2. pants ― definīciju atjaunināšana Direktīvas 1. un 2. pants ir jāatjaunina sakarā ar atceltām un pārstrādātām direktīvām. Tomēr, jo īpaši tāpēc, ka apdrošināšanas direktīvas (Maksātspēja II) pārstrādātā redakcija atceļ iepriekšējās direktīvas tikai no 2012. gada 1. novembra, saglabājas atsauces uz sākotnējām apdrošināšanas direktīvām, kas tādējādi vēl joprojām ir spēkā. FICOD 2. pants 17. punkts ― attiecīgās kompetentās iestādes un uzraudzības koordinēšanas definīcijas grozīšana. FICOD papildina KPD un apdrošināšanas direktīvas attiecībā uz papildu uzraudzību grupas augstākajā līmenī. Šajā nolūkā tā ietver arī noteikumus par dažādu grupas uzraudzības iestāžu koordināciju. FICOD nosaka attiecīgo kompetento iestādi un pieprasa koordinatoram (augstākā līmeņa uzraudzības iestādei) ar to konsultēties attiecīgos uzraudzības jautājumos. Tomēr pašreizējie noteikumi pieļauj to, ka par attiecīgo kompetento iestādi atzīstamās iestādes var dažādi interpretēt. Plašās interpretācijas rezultātā ir daudz šādu iestāžu, ar kurām koordinatoram ir jāapspriežas finanšu konglomerāta līmenī. Tas var apdraudēt koordinatora “kolēģu” un attiecīgi kompetento iestāžu veiktā darba efektīvu koordināciju. 6. panta 4. punkts un FICOD I pielikums ― trešās aprēķināšanas metodes svītrošana FICOD I pielikuma II daļā ir uzskaitītas trīs kapitāla aprēķināšanas metodes konglomerātu līmenī. AKFKJ 2008. gadā veiktā analīze atspoguļoja, ka trešā ieguldāmā kapitāla aprēķināšanas metode vienmēr sniedz citādus rezultātus nekā 1. metode (konsolidācija) un 2. metode (atskaitīšana un summēšana). Tādēļ trešā metode ir jāsvītro. Piemērojamās aprēķināšanas metodes attiecinot uz konsolidāciju un atskaitīšanu un summēšanu, FICOD tiek saskaņota arī ar nozares direktīvām, ko tā papildina. FICOD 2. pants ― pārapdrošināšanas uzņēmumu iekļaušana Direktīvā 2005/68/EK iekļaujot prasību piešķirt licenci un uzraudzīt pārapdrošināšanas uzņēmumus, pārapdrošināšanas uzņēmumi ietilpa regulētu vienību, kas var būt daļa no finanšu konglomerāta, darbības jomā. Tādēļ FICOD ir jāiekļauj atsauce uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Atsauces tiek pievienotas 2. panta 4., 7., 8., 14. un 16. punktā. FICOD 3. panta 8. punkts, 7. panta 5. punkts, 8. panta 5. punkts, 9. panta 6. punkts, 11. panta 4. punkts un 11. panta 5. punkts ― noteikumu ieviešana par pamatnostādnēm konkrētās jomās Lai pieļautu uzraudzības metožu tālāku konverģenci, tiek ieviesta iespēja Eiropas Banku iestādei un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādei izdot pamatnostādnes atbilstīgi Regulas, ar ko izveido Eiropas Banku iestādi[15], IV nodaļas 2. iedaļai un Regulas, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi[16], IV nodaļas 2. iedaļai ("Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotā komiteja"). Pamatnostādnēm jāatspoguļo šīs direktīvas papildinošais raksturs. Piemēram, novērtējot riska koncentrācijas visā grupā attiecībā uz vairākiem risku tipiem (procentu likmes risks, tirgus risks utt.), kuru materializēšanās ir iespējama visā grupā, šim novērtējumam jāpapildina, piemēram, KPD minētā lielu riska darījumu konkrēta uzraudzība. Ar pamatnostādņu palīdzību var atbalstīt arī dažādo uzraudzības pārskatīšanas procesu vienlīdzīgu piemērošanu, tostarp konkrētus līdzdalības noteikumus, kā noteikts FICOD 9. pantā, KPD 124. pantā un Maksātspējas II 36. pantā. Dažādu pantu atsauču atjaunināšana FICOD 1. pants, 2. pants, 6. panta 3. punkts, 6. panta 4. punkts, 19. pants, 21. panta 2. punkts un KPD 143. panta 3. punkts ir grozīts, lai atjauninātu atsauces un formulējumus. 2010/0232 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību (Teksts attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[17], pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīva 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos nodrošina finanšu nozares kompetentajām iestādēm papildu pilnvaras un instrumentus daudzu tādu regulētu vienību grupu uzraudzībai, kas darbojas dažādās finanšu tirgu nozarēs. Šīs grupas, ko sauc par finanšu konglomerātiem, tādējādi ir pakļautas riskiem saistībā ar grupas kontrolēšanu jeb t. s. grupu riskiem, kas ietver kaitīgās ietekmes riskus, kas saistīti ar visas grupas pakļaušanu riskiem, koncentrēšanās risks, t. i., vienāda tipa riska materializēšanās dažādās grupas daļās vienlaikus, daudzu dažādu juridisko vienību pārvaldīšanas komplicētība, iespējami interešu konflikti, kā arī sarežģījumi saistībā ar obligātā kapitāla piešķiršanu visām regulētām vienībām, tādējādi izvairoties no kapitāla vairākkārtējas izmantošanas. Konglomerātiem papildu uzraudzība jāpiemēro neatkarīgi, konsolidēti vai grupā, nedublējot un neietekmējot grupu, neatkarīgi no grupas juridiskās struktūras. 2. Ir lietderīgi paredzēt atbilstību Direktīvas 2002/87/EK un Padomes Direktīvu 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/78/EK un 2000/12/EK[18] mērķim, lai nodrošinātu apdrošināšanas grupu uzraudzību, kā arī atbilstošu apdrošināšanas un citu vienību ar jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību struktūru papildu uzraudzību. Šā iemesla dēļ ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīva 98/78/EK par apdrošināšanas grupu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību[19], lai noteiktu un ietvertu jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības. Lai nodrošinātu laicīgu, konsekventu uzraudzību, Direktīva 98/78/EK jāgroza, neskatoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (pārstrādātā redakcija)[20] gaidāmo piemērošanu. 3. Finanšu konglomerāti ir jānosaka visā Eiropas Savienībā atbilstoši tam, cik lielā mērā tie ir pakļauti grupu riskiem, pamatojoties uz Eiropas Banku iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes pamatnostādnēm, kas izdotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ../.., ar ko izveido Eiropas Banku iestādi[21], 42. pantu un Regulas (ES) Nr. ../.., ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi[22], 42. pantu pēc sadarbības Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotajā komitejā. Svarīgi arī, lai prasības par atbrīvojumu no papildu uzraudzības piemērošanas piemērotu, pamatojoties uz risku, kā arī saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. Tas ir īpaši svarīgi lielāku starptautisku konglomerātu gadījumā. 4. Lielāku, komplicētu starptautisku konglomerātu grupu risku vispusīga un atbilstoša uzraudzība, kā arī šo grupu kapitāla politikas uzraudzība ir iespējama tikai tad, ja kompetentās iestādes apkopo uzraudzības informāciju un plāno uzraudzības pasākumus, pārsniedzot savas valsts līmeņa pilnvaras. Tādēļ ir nepieciešams, lai tās kompetentās iestādes koordinētu starptautisku konglomerātu papildu uzraudzību to kompetentu iestāžu starpā, ko uzskata par atbilstošākajām konglomerātu papildu uzraudzībai. Finanšu konglomerātu attiecīgo kompetento iestāžu kolēģijai jāatspoguļo šīs direktīvas papildinošais raksturs, un tai ir jāpalielina esošo banku apakšgrupas un apdrošināšanas apakšgrupas konglomerātā kolēģiju vērtība, šīs kolēģijas nemainot, nedublējot un neaizstājot. 5. Lielu, komplicētu starptautisku konglomerātu papildu uzraudzībai nepieciešama koordinēšana visā Eiropas Savienībā, lai veicinātu finanšu pakalpojumu starptautiskā tirgus stabilitāti. Šajā sakarā kompetentajām iestādēm jāvienojas par uzraudzības pieejām, ko piemēro šiem konglomerātiem. Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ../.., ar ko izveido Eiropas Banku iestādi[23], 42. pantu un Regulas (ES) Nr. ../.., ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi[24], 42. pantu pēc sadarbības ar Eiropas uzraudzības iestāžu apvienoto komiteju izdod kopīgas pamatnostādnes par šīm kopīgajām pieejām, tādējādi nodrošinot uzraudzības instrumentu un pilnvaru visaptverošu konsultatīvu sistēmu banku un finanšu konglomerātu direktīvās. Pamatnostādnēm, ko izdos atbilstoši šai direktīvai, jāatspoguļo šīs direktīvas papildinošais raksturs un nozaru konkrētā uzraudzība, kā minēts Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK, 93/22/EEK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2004/39/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/138/EK. 6. Patiesi ir jāuzrauga un jākontrolē iespējamie grupu riski, kam pakļauti konglomerāti, līdzdarbojoties citos uzņēmumos. Gadījumos, kad direktīvas noteiktās konkrētās uzraudzības pilnvaras nešķiet pietiekamas, uzraudzības kopienai jāizstrādā alternatīvas metodes, kas vērstas uz šiem riskiem un atbilstoši ņemtu tos vērā, vēlams, izmantojot darbu, ko Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde veic Eiropas uzraudzības iestāžu apvienoto komiteju forumā. Ja līdzdalība ir vienīgais finanšu konglomerāta noteikšanas elements, uzraudzības iestādes ļauj novērtēt, vai grupa pakļauta grupas riskiem un, ja nepieciešams, atbrīvot grupu no papildu uzraudzības. 7. Attiecībā uz atsevišķām grupu struktūrām uzraudzītāji pašreizējā krīzē bija atstāti bez pilnvarām, jo direktīvu apvienojums tiem lika izvēlēties vai nu nozares īpašo, vai papildu uzraudzību. Ir ne tikai jāveic direktīvas pilnīga pārskatīšana kontekstā ar G20 darbu saistībā ar konglomerātiem, bet arī iespējami drīz jāatjauno nepieciešamās uzraudzības pilnvaras. 8. Ir lietderīgi nodrošināt atbilstību mērķim, kas paredzēts Direktīvā 2002/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvā 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta redakcija)[25]. Šā iemesla dēļ Direktīva 2006/48/EK ir jāgroza, lai noteiktu un ietvertu jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības. 9. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izklāstītajiem subsidiaritātes principiem veicamo pasākumu mērķis, proti, finanšu konglomerāta finanšu vienību papildu uzraudzības uzlabošana, ir sasniedzams vienīgi Savienības līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. 10. Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU: 1. pants Grozījumi Direktīvā 98/78/EK Direktīvu 98/78/EK groza šādi: 11. Direktīvas 1. pantam pievieno šādu punktu: “m) jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15. punktā;” 12. Direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Uz visiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, attiecināma 5. panta 2. punktā un 6., 8., un 10. pantā paredzētā papildu uzraudzība.” 13. Direktīvas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Papildu uzraudzība saskaņā ar 2. pantu nekādi nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm būtu atsevišķi jāņem uzraudzībā trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu grupas pārvaldītājsabiedrība vai jauktas darbības apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība.” 14. Direktīvas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Ja viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, jaukta finanšu grupas pārvaldītājsabiedrība vai jauktas darbības apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kam licences piešķirtas divās vai vairāk dalībvalstīs, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties par to, kura no tām īstenos papildu uzraudzību.” 15. Direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Šās direktīvas 2. panta 2. punktā minētajā gadījumā aprēķinā iekļauj apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu grupas pārvaldītājsabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmuma vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmuma visus saistītos uzņēmumus tā, kā paredzēts II pielikumā. 16. I un II pielikumu groza saskaņā ar šās direktīvas I pielikumu.” 2. pants Grozījumi Direktīvā 2002/87/EK Direktīvu 2002/87/EK groza šādi. 17. Direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “ 1. pants Priekšmets Šajā direktīvā ir izklāstīti noteikumi par tādu regulētu vienību papildu uzraudzību, kas ir saņēmušas licenci atbilstīgi Direktīvas 73/239/EEK 6. pantam, Direktīvas 79/267/EEK 6. pantam, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK[26] 5. pantam, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK[27] 6. pantam vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK[28] 14. pantam un pieder pie kāda finanšu konglomerāta. Šī direktīva arī groza attiecīgos nozaru noteikumus, ko piemēro minētajās direktīvās regulētajām vienībām. 2. pants Definīcijas Šajā direktīvā: 1) “kredītiestāde” ir kredītiestāde Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punkta nozīmē; 2) “apdrošināšanas uzņēmums” ir apdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1. un 2. punkta nozīmē; 3) “ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība atbilstīgi 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktam Direktīvā 2004/39/EK, tostarp Direktīvas 2006/49/EK 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie uzņēmumi; 4) “regulēta vienība” ir kredītiestāde, apdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība vai pārapdrošināšanas uzņēmums; 5) “aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība” ir pārvaldīšanas sabiedrība atbilstīgi 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam Direktīvā 2009/65/EK, kā arī uzņēmums, kura juridiskā adrese ir ārpus Eiropas Savienības un kuram būtu jāsaņem licence, ja tā juridiskā adrese būtu Eiropas Savienībā; 6) “pārapdrošināšanas uzņēmums” ir pārapdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4. un 5. punkta nozīmē; 7) “nozaru noteikumi” ir Eiropas Savienības tiesību akti attiecībā uz regulētu vienību konsultatīvu uzraudzību, kas jo īpaši noteikti Direktīvās 2004/39/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/138/EK; 8) “finanšu nozare” ir nozare, kurā ir viena vai vairākas šādas vienības: a) kredītiestāde, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punkta, 5. un 21. panta nozīmē; b) apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1., 2., 4. un 5. punkta, kā arī 212. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē; c) ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2006/49/EK 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; 9) “mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kā noteikts 1. pantā Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītajā direktīvā 83/349/EEK, kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem[29], kā arī jebkurš uzņēmums, kuram pēc kompetento iestāžu uzskatiem faktiski ir dominējoša ietekme citā uzņēmumā; 10) “meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kā noteikts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, kā arī jebkurš uzņēmums, kurā mātesuzņēmumam pēc kompetento iestāžu uzskatiem faktiski ir dominējoša ietekme; arī visus meitasuzņēmumu meitasuzņēmumus uzskata par sākotnējā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem; 11) “līdzdalība” ir līdzdalība Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvas 78/660/EEK, kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem[30], 17. panta pirmā teikuma nozīmē vai tiešas vai netiešas īpašumtiesības uz vismaz 20 % balsstiesību vai kapitāla kādā uzņēmumā; 12) “grupa” ir uzņēmumu grupa, kas sastāv no mātesuzņēmuma, tā meitasuzņēmumiem un vienībām, kurās mātesuzņēmumam vai tā meitasuzņēmumam ir līdzdalība, kā arī uzņēmumi, kuru savstarpējās attiecības ir definētas Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punktā, un ietver jebkuru tā apakšgrupu; 13) “cieša saistība” ir stāvoklis, kad divas vai vairāk fiziskas vai juridiskas personas saista līdzdalība vai kontrole (saistība starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, kā noteikts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā, vai līdzīga saistība starp kādu fizisku vai juridisku personu vai uzņēmumu), vai situācija, kad divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas ir pastāvīgi saistītas ar vienu un to pašu personu kontroles attiecībās; 14) “finanšu konglomerāts” ir grupa vai apakšgrupa 12. punkta nozīmē, kas, ievērojot 3. pantu, atbilst šādiem nosacījumiem: a) grupu vada regulēta vienība 1. panta nozīmē, vai vismaz viens no meitasuzņēmumiem grupā ir regulēta vienība 1. panta nozīmē; b) ja grupu vada regulēta vienība šīs direktīvas 1. panta nozīmē, tā ir vai nu mātesuzņēmums kādai vienībai finanšu nozarē, kādai vienībai, kam ir līdzdalība kādā finanšu nozares vienībā, vai vienībai, kam ir saistība ar vienību finanšu nozarē Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē; c) ja grupu nevada regulēta vienība 1. panta nozīmē, tā darbojas galvenokārt finanšu nozarē 3. panta 1. punkta nozīmē; d) vismaz viena no grupas vienībām darbojas apdrošināšanas nozarē un vismaz viena darbojas banku vai ieguldījumu pakalpojumu nozarē; e) grupas vienību konsolidētās un/vai apkopotās darbības apdrošināšanas nozarē un banku un ieguldījumu pakalpojumu nozarē ir nozīmīgas 3. panta 2. vai 3. punkta nozīmē. 15) “jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav regulēta vienība un kas kopā ar saviem meitasuzņēmumiem, no kuriem vismaz viens ir regulēta vienība ar galveno biroju Eiropas Savienībā, un citām vienībām veido finanšu konglomerātu; 16) “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ar normatīviem aktiem ir pilnvarotas uzraudzīt kredītiestādes vai apdrošināšanas uzņēmumus, vai pārapdrošināšanas uzņēmumus, vai ieguldījumu sabiedrības atsevišķi vai grupas līmenī; 17) “attiecīgās kompetentās iestādes” ir: a) dalībvalstu kompetentās iestādes, kas atbildīgas par kādām finanšu konglomerātam piederīgu vienību, jo īpaši nozares galējā mātesuzņēmuma konsolidētu uzraudzību nozarē; b) koordinators, kas iecelts saskaņā ar 10. pantu, ja tas nav kāda no a) apakšpunktā minētajām iestādēm; c) citas iesaistītās kompetentās iestādes, ja tās par attiecīgajām kompetentajām iestādēm uzskata a) un b) apakšpunktā minētās iestādes; 18) “grupas iekšējie darījumi” ir visi darījumi, ar kuriem regulētas vienības finanšu konglomerātā tieši vai netieši paļaujas uz to, ka citi uzņēmumi tajā pašā grupā vai kāda fiziska vai juridiska persona, kas ar šīs grupas uzņēmumiem ir tieši saistīta, izpildīs saistības, kuras ir ne tikai līgumsaistības, par samaksu vai bez samaksas; 19) “riska koncentrācija” ir visi riska darījumi ar zaudējuma iespēju, kas ir pietiekami nozīmīgi, lai varētu apdraudēt finanšu konglomerātā esošo regulēto vienību maksātspēju vai finansiālo stāvokli kopumā; šādi riska darījumi var būt saistīti ar darījuma partnera risku/kredītrisku, ieguldījumu risku, apdrošināšanas risku, tirgus risku, citiem riskiem vai šo risku kombinācijām vai mijiedarbību.” 18. Direktīvas 3. pantu groza šādi: a) 2. punktam pievieno šādu trešo daļu: “Aktīvu pārvaldīšanas sabiedrības 30. panta nozīmē pievieno nozarei, pie kuras tie pieder grupas ietvaros; ja tās nepieder tikai pie vienas nozares grupas ietvaros, tās pievieno vismazākajai finanšu nozarei.” b) 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: “3. Starpnozaru darbības arī uzskata par nozīmīgām 2. panta 14. punkta e) apakšpunkta nozīmē, ja grupā maznozīmīgākās finanšu nozares bilances kopsumma pārsniedz 6 miljardus euro. Ja grupa nesasniedz 2. punktā minēto slieksni, attiecīgās kompetentās iestādes var pēc kopējas vienošanās nolemt neuzskatīt grupu par finanšu konglomerātu. Tās var arī izlemt nepiemērot 7., 8., vai 9. panta noteikumus, ja uzskata, ka grupas iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā vai šo noteikumu piemērošana nav vajadzīga vai būtu nepiemērota vai maldinoša attiecībā pret papildu uzraudzības mērķiem. Lēmumus, ko pieņem sakarā ar šo punktu, paziņo pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm.” c) 3. pantam pievieno šādu 3.a punktu: “3.a Ja grupa sasniedz 2. punktā minēto slieksni, bet maznozīmīgākā nozare nepārsniedz 6 miljardus euro, attiecīgās kompetentās iestādes var pēc kopējas vienošanās nolemt neuzskatīt grupu par finanšu konglomerātu. Tās var arī izlemt nepiemērot 7., 8., vai 9. panta noteikumus, ja uzskata, ka grupas iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā vai šo noteikumu piemērošana nav vajadzīga vai būtu nepiemērota vai maldinoša attiecībā pret papildu uzraudzības mērķiem. Lēmumus, ko pieņem sakarā ar šo punktu, paziņo pārējām iesaistītajām kompetentajām iestādēm.” d) 4. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu: “c) neietvert mazākuma līdzdalību maznozīmīgākā nozarē, ja šāda līdzdalība ir vienīgais finanšu konglomerāta noteikšanas elements.” e) 5. punktu aizstāj ar šādu punktu: “5. Piemērojot 1. un 2. punktu, attiecīgās kompetentās iestādes ārkārtas gadījumos un pēc kopējas vienošanās var aizstāt bilances konsolidēto kritēriju ar vienu vai visiem tālāk minētajiem parametriem vai pievienot vienu vai visus šos parametrus, ja uzskata, ka šie parametri ir īpaši svarīgi papildu uzraudzībai atbilstīgi šai direktīvai; minētie parametri ir ienākumu struktūra, ārpusbilances darījumi un pārvaldītie aktīvi.” f) Pievieno šādu 8. punktu: “8. Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde izdod kopīgas pamatnostādnes, kuru mērķis ir uzraudzības metožu konverģence attiecībā uz šā panta 2., 3., 3.a, 4. un 5. punkta piemērošanu.” 19. Direktīvas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “3. Veicot 2. punkta pirmajā daļā minētos kapitāla pietiekamības prasību aprēķinus, papildu uzraudzības piemērošanas jomā atbilstīgi I pielikuma noteikumiem ietver šādas vienības: a) kredītiestādi, finanšu iestādi vai palīgpakalpojumu uzņēmumu; b) apdrošināšanas uzņēmumu, pārapdrošināšanas uzņēmumu vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrību; c) ieguldījumu sabiedrību; d) jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību. 4. Aprēķinot finanšu konglomerāta papildu kapitāla pietiekamības prasības ar šīs direktīvas I pielikumā minēto 1. metodi (grāmatvedības konsolidācija), grupā esošo vienību pašu kapitālu un maksātspējas normas aprēķina, piemērojot attiecīgos nozaru noteikumus attiecībā uz konsolidācijas veidu un apjomu, kā noteikts jo īpaši Direktīvas 2006/48/EK 133. un 134. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 221. pantā. Piemērojot I pielikumā minēto 2. metodi (atskaitīšana un summēšana), aprēķinos ņem vērā mātesuzņēmuma vai uzņēmuma, kam ir līdzdalība citā grupas vienībā, proporcionālo daļu. “Proporcionālā daļa” ir parakstītā kapitāla daļa, kas tieši vai netieši pieder šim uzņēmumam.” 20. Direktīvas 7. pantam pievieno šādu 5. punktu: “5. Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde izdod kopīgas pamatnostādnes par uzraudzības metožu konverģenci attiecībā uz 1.–4. punktā paredzētās riska koncentrācijas papildu uzraudzības piemērošanu. Tās izdod specifiskas kopīgas pamatnostādnes par 1.–4. punkta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību noteikumi kavē 14. panta 2. punkta piemērošanu.” 21. Direktīvas 8. pantam pievieno šādu 5. punktu: “5. Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde izdod kopīgas pamatnostādnes par uzraudzības metožu konverģenci attiecībā uz 1.–4. punktā paredzētās grupas iekšējo darījumu papildu uzraudzības piemērošanu. Tās izdod specifiskas kopīgas pamatnostādnes par 1.–4. punkta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību noteikumi kavē 14. panta 2. punkta piemērošanu.” 22. Direktīvas 9. pantam pievieno šādu 6. punktu: “6. Kompetentās iestādes saskaņo šajā pantā attiecināmo papildu iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības procesu uzraudzības piemērošanu uzraudzības pārskatīšanas procesiem, kas minēti Direktīvas 2006/48/EK 124. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 36. pantā. Tālab Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde izdod kopīgas pamatnostādnes par uzraudzības metožu konverģenci attiecībā uz šajā pantā paredzētās iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības procesu piemērošanu, kā arī par atbilstību uzraudzības pārskatīšanas procesiem, kā minēts Direktīvas 2006/48/EK 124. pantā un Direktīvas 2009/138/EK 36. pantā. Tās izdod specifiskas kopīgas pamatnostādnes par šā panta piemērošanu finanšu konglomerātu līdzdalībai, ja valsts uzņēmējdarbības tiesību noteikumi kavē 14. panta 2. punkta piemērošanu.” 23. Direktīvas 11. pantam pievieno šādu 4. un 5. punktu: “4. Koordinators izveido attiecīgo kompetento iestāžu kolēģiju, lai veicinātu nepieciešamo sadarbību atbilstoši šai nodaļai un 1., 2. un 3. punktā un 12. pantā minēto uzdevumu izpildi un, ievērojot konfidencialitātes prasības un atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem, nodrošinātu atbilstīgu koordināciju un sadarbību ar attiecīgajām trešo valstu kompetentajām iestādēm. Šādas kolēģijas izveidošanas un darbības pamatā ir rakstisks koordinācijas līgums 1. punkta nozīmē. Koordinators izlemj, kuras citas kompetentās iestādes piedalās sanāksmē vai citā kolēģijas darbībā. 5. Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde izdod kopīgas pamatnostādnes attiecībā uz uzraudzības koordinēšanas prasību atbilstību saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 131.a pantu un Direktīvas 2009/138/EK 248. panta 4. punktu.” 24. Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu: “ 19. pants Sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm 1. Direktīvas 2006/48/EK 39. panta 1. un 2. punktu, Direktīvas 98/78/EK 10.a pantu un Direktīvas 2009/138/EK 264. pantu piemēro pēc analoģijas, sarunās izstrādājot nolīgumus ar vienu vai vairākām trešām valstīm attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo regulēto vienību papildu uzraudzības veikšanas līdzekļiem. 2. Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā paredzētās procedūras, Komisija ar Eiropas Banku komitejas, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komitejas un Finanšu konglomerātu komitejas palīdzību izvērtē 1. punktā minēto sarunu uznākumu un attiecīgās sekas.” 25. III nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: "KOMISIJAI PIEŠĶIRTĀS PILNVARAS, KOMITEJAS PROCEDŪRA UN KOPĪGU PAMATNOSTĀDŅU PIEŅEMŠANA" 26. Iekļauj šādu 21.b pantu: "21 .b pants Kopīgas pamatnostādnes Eiropas Banku iestāde un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde izdod 3. panta 3. punktā, 7. panta 5. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta 6. punktā un 11. panta 5. punktā minētās kopīgās pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ../.., ar ko izveido Eiropas Banku iestādi, 42. pantā un Regulas (ES) Nr. ../.., ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi, 42. pantā noteikto procedūru, pēc sadarbības ar Eiropas uzraudzības iestāžu apvienoto komiteju." 27. Direktīvas 30. panta pirmajai daļai pievieno šādu c) apakšpunktu: “c) noteikšanas procesā 3. panta 2. punkta nozīmē.” 28. Direktīvas I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu. 3. pants Grozījumi Direktīvā 2006/48/EK Direktīvu 2006/48/EK groza šādi: 29. Direktīvas 4. pantam pievieno šādu 49. punktu: “49) “jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība” ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos 2. panta 15. punktā[31];” 30. Direktīvas 71. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Neskarot 68., 69. un 70. pantu, kredītiestādes, kuras kontrolē mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai mātesuzņēmums, kas ir jaukta kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, pilda ― tādā apjomā un veidā, kā noteikts 133. pantā ― pienākumus, kas noteikti 75., 120. un 123. pantā un 5. iedaļā, pamatojoties uz šīs finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli.” 31. Direktīvas 72. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Kredītiestādes, kuras kontrolē ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, pilda 5. nodaļā noteiktos pienākumus, pamatojoties uz šīs finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidēto finanšu stāvokli. ES mātesuzņēmumu, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumu, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, būtiski meitasuzņēmumi sniedz XII pielikuma 1. daļas 5. punktā norādīto informāciju, pamatojoties uz individuālo un subkonsolidēto stāvokli.” 32. Direktīvas 84. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu: “6. Ja ir paredzēts, ka IRB pieeju izmantos ES mātesuzņēmumos, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumu vai ES mātesuzņēmumos, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, un tā meitasuzņēmumi, dažādu juridisko personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129.–132. pantā. 33. Direktīvas 105. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “3. Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai ES mātesuzņēmums, kuri ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība meitasuzņēmumi, dažādu juridisku personu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, kā paredzēts 129.–132. pantā. Piemērošana ietver X pielikuma 3. daļā uzskaitītos elementus. 4. Ja ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kurš ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi vienoti izmanto uzlaboto rādītāju pieeju, kompetentās iestādes var atļaut X pielikuma 3. daļā noteiktos kvalifikācijas kritērijus mātesuzņēmumam un tā meitasuzņēmumiem izpildīt kopīgi.” 34. Direktīvas 125. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Ja kredītiestādes mātesuzņēmums ir mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmums, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic kompetentās iestādes, kuras šai kredītiestādei izsniegušas atļauju saskaņā ar 6. pantu.” 35. Direktīvas 126. pantu aizstāj ar šādu pantu: “ 126. pants 1. Ja kredītiestādēm, kam atļauja ir izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, ir viens un tas pats mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība dalībvalstī, vai viens un tas pats ES mātesuzņēmums, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai tas pats ES mātesuzņēmums, kurš ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentās iestādes, kam ir atļauja izsniegta dalībvalstī, kurā izveidota finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība. Ja kredītiestādēm, kam atļauja ir izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, mātesuzņēmumi ir vairāk nekā viena finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galvenajiem birojiem dažādās dalībvalstīs un ja katrā no šīm dalībvalstīm ir kredītiestāde, tad konsolidēto uzraudzību veic tās kredītiestādes kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances vērtība. 2. Ja vairāk nekā vienai kredītiestādei, kam atļauja ir piešķirta Eiropas Savienībā, mātesuzņēmums ir viena un tā pati finanšu kontrolakciju sabiedrība vai viena un tā pati jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība un ja nevienai no šīm kredītiestādēm nav piešķirta atļauja dalībvalstī, kurā izveidota finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, tad konsolidēto uzraudzību veic tā kompetentā iestāde, kas izsniegusi atļauju kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību, kuru šīs direktīvas nolūkos uzskata par kredītiestādi, ko kontrolē ES mātesuzņēmums, kurš ir finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība. 3. Atsevišķos gadījumus kompetentās iestādes pēc savstarpējas vienošanās var atteikties no 1. un 2. punktā minētajiem kritērijiem, ja to piemērošana būtu neatbilstīga, ņemot vērā attiecīgās kredītiestādes un to darbības relatīvo nozīmību dažādās valstīs, un norīkot citu kompetento iestādi konsolidētās uzraudzības veikšanai. Šajos gadījumos pirms lēmuma pieņemšanas kompetentās iestādes dod iespēju attiecīgi ES mātesuzņēmumam, kas ir kredītiestāde, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmumam, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai kredītiestādei ar lielāko bilances vērtību izteikt savu atzinumu par šo lēmumu. 4. Kompetentās iestādes paziņo Komisijai par katru vienošanos, uz ko attiecas 3. punkts.” 36. Direktīvas 127. pantu groza šādi: a) 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Vajadzības gadījumā dalībvalstis nosaka pasākumus, lai iekļautu finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības konsolidētajā uzraudzībā. Neskarot 135. panta noteikumus, finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības finanšu stāvokļa konsolidācija nekādā veidā nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm būtu individuāli jāuzrauga finanšu kontrolakciju sabiedrība.” b) 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: “3. Dalībvalstis nosaka, ka to kompetentās iestādes, kas atbild par konsolidētu uzraudzību, no kādas kredītiestādes vai finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības meitasuzņēmumiem, kuri nav iekļauti konsolidētajā uzraudzībā, var prasīt 137. pantā minēto informāciju. Šādos gadījumos piemēro šajā pantā noteikto informācijas nodošanas un pārbaudes kārtību.” 37. Direktīvas 129. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Papildus pienākumiem, ko uzliek šī direktīva, kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par konsolidētās uzraudzības veikšanu attiecībā uz ES mātesuzņēmumiem, kas ir kredītiestādes, un kredītiestādēm, kuras kontrolē ES mātesuzņēmumi, kas ir finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai ES mātesuzņēmumi, kas ir jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, veic šādus uzdevumus:” 38. Direktīvas 129. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Attiecībā uz 84. panta 1. punktā, 87. panta 9. punktā, 105. pantā un III pielikuma 6. daļā minēto atļauju saņemšanas pieteikumiem, kurus iesniedz ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kurš ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi kopīgi, kompetentās iestādes sadarbojas, pilnībā apspriežoties, lai lemtu par pieprasītās atļaujas izsniegšanu vai neizsniegšanu un lai paredzētu noteikumus un nosacījumus, ja tādi būtu, kuriem būtu jāattiecas uz šādu atļauju.” 39. Direktīvas 141. un 142. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: “ 141. pants Ja, piemērojot šo direktīvu, kādas dalībvalsts kompetentās iestādes īpašos gadījumos vēlas pārbaudīt informāciju par kādu kredītiestādi, finanšu kontrolakciju sabiedrību, finanšu iestādi, pakalpojumu palīguzņēmumu, jauktas darbības kontrolakciju sabiedrību, jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību, 137. pantā minētu meitasuzņēmumu vai 127. panta 3. punktā minētu meitasuzņēmumu, kas atrodas kādā citā dalībvalstī, tad tās lūdz šīs citas dalībvalsts kompetentajām iestādēm veikt šādu pārbaudi. Iestādes, kas saņem šādu lūgumu, atbilstīgi savai kompetencei reaģē uz to, pašas veicot pārbaudi vai ļaujot to veikt iestādēm, kas izteikušas šo lūgumu, vai ļaujot to veikt revidentam vai ekspertam. Kompetentā iestāde, kas lūgumu izteikusi, pēc savas vēlēšanās var piedalīties pārbaudē, ja tā pārbaudi neveic pati. 142. pants Neskarot savas krimināltiesību normas, dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finanšu kontrolakciju sabiedrībām, jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrībām vai to faktiskajiem vadītājiem, kas pārkāpj normatīvos un administratīvos aktus, kuri pieņemti, lai īstenotu 124.–141. pantu un šo pantu, var piemērot sankcijas vai pasākumus, kas paredzēti šādu pārkāpumu vai to cēloņu novēršanai. Kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu minēto sankciju vai pasākumu vēlamo rezultātu, jo īpaši, ja kādas finanšu kontrolakciju sabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, vai jauktas darbības kontrolakciju sabiedrības atrašanās vieta nesakrīt ar galvenā biroja atrašanās vietu.” 40. Direktīvas 143. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Ja uz kredītiestādi, kuras mātesuzņēmums ir kredītiestāde, finanšu kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība ar galveno biroju trešā valstī, neattiecas konsolidēta uzraudzība atbilstīgi 125. un 126. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai uz kredītiestādi attiecas trešās valsts kompetentas iestādes konsolidēta uzraudzība, kas ir līdzvērtīga tai uzraudzībai, kuru paredz šajā direktīvā izstrādātie principi. Pārbaudi pēc lūguma, ko iesniedzis mātesuzņēmums vai kāda regulēta vienība, kas ir saņēmusi licenci Eiropas Savienībā, vai pēc savas ierosmes veic tā kompetentā iestāde, kura būtu atbildīga par konsolidēto uzraudzību, ja būtu piemērojams 3. punkts. Šī kompetentā iestāde apspriežas ar pārējām attiecīgajām kompetentajām iestādēm.” 41. X pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas III pielikumu. 4. pants Transponēšana 42. Dalībvalstis vēlākais līdz [2011. gada 30. aprīlim] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Tās piemēro minētos noteikumus no [2011. gada 1. jūlija]. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce. 43. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 5. pants Šī direktīva stājas spēkā [divd20esmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 6. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS Direktīvas 98/78/EK I un II pielikumu groza šādi. A. Direktīvas I pielikumu groza šādi: 44. Pielikuma 2.1. punktu groza šādi: a) otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu: “- ir tādas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības saistītais uzņēmums, kam juridiskā adrese ir tajā pašā dalībvalstī, kur minētajam apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un veicamajā aprēķinā ir ņemta vērā gan apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, gan saistītais apdrošināšanas uzņēmums vai saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums.” b) piekto daļu aizstāj ar šādu daļu: “Dalībvalstis var neprasīt koriģētās maksātspējas aprēķinu arī tad, ja apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir saistītais apdrošināšanas uzņēmums vai saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums tādam citam apdrošināšanas uzņēmumam, pārapdrošināšanas uzņēmumam vai apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībai, vai jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, kam juridiskā adrese ir citā dalībvalstī, un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās uzticēt papildu uzraudzības īstenošanu šīs citas dalībvalsts kompetentajai iestādei.” 45. Pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2.2. Netiešās apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības Aprēķinot koriģēto maksātspēju apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kam ar apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības starpniecību ir dalība kādā saistītā apdrošināšanas uzņēmumā, saistītajā pārapdrošināšanas uzņēmumā, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumā, aprēķinā ņem vērā netiešās apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības vai netiešās jauktās finanšu kontrolakciju sabiedrības stāvokli. Tikai šā aprēķina vajadzībām, kurš jāveic saskaņā ar vispārīgiem principiem un metodēm, kas aprakstītas šajā pielikumā, šo apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrību vai jauktu finanšu kontrolakciju sabiedrību uzskata par analoģisku apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kura maksātspējas prasība ir nulle, un attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei, uz to attiecas nosacījumi, kas noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/83/EK 27. pantā[32] vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/68/EK 36. pantā[33].” B. Direktīvas II pielikumu groza šādi: 46. II pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: “ APDROŠINĀŠANAS GRUPAS PĀRVALDĪTĀJSABIEDRĪBU, JAUKTU FINANŠU KONTROLAKCIJU SABIEDRĪBU, TREŠO VALSTU APDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMU VAI TREŠO VALSTU PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMU MEITASUZŅĒMUMU PAPILDU UZRAUDZĪBA ” 47. Pielikuma 1. punkta 1. apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: “1. Kompetentās iestādes nodrošina šajā pielikumā aprakstītās metodes konsekventu piemērošanu attiecībā uz 2. panta 2. punktā minētajiem diviem vai vairāk apdrošināšanas uzņēmumiem, kas ir kādas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības, jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmuma dažādās dalībvalstīs dibināti meitasuzņēmumi.” 48. Otro un trešo ievilkumu un daļu aiz trešā ievilkuma aizstāj ar šādu tekstu: “- ja šā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta vienā dalībvalstī, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, un attiecīgo apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu ņem vērā aprēķinā, kā paredzēts šajā pielikumā, par vienu no šiem citiem uzņēmumiem, - ja šā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta citās dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, un saskaņā ar 4. panta 2. punktu ir noslēgts līgums, kas papildu uzraudzību, uz kuru attiecas šis pielikums, uztic citas dalībvalsts uzraudzības iestādei. Citas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrību vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu pakāpeniskas dalības gadījumā apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībā vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā aprēķinus, kuri paredzēti šajā pielikumā, dalībvalstis var piemērot tikai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu galējam mātesuzņēmumam, kas ir kāda apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums.” 49. Pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: “3. Kompetentās iestādes nodrošina, ka aprēķinus, kas ir analoģiski tiem, kuri aprakstīti I pielikumā, veic par apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībām vai jauktām finanšu kontrolakciju sabiedrībām. Šī analoģija ir I pielikumā aprakstīto vispārīgo principu un metožu piemērošana apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībai, jauktai finanšu kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam. Tikai šā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu pielīdzina apdrošināšanas uzņēmumam, uz ko attiecas šādi nosacījumi: - nulles maksātspējas prasība, ja tas ir apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, - maksātspējas prasība, ko nosaka saskaņā ar I pielikuma 2.3. iedaļas principiem, ja tas ir trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, - tādi paši nosacījumi, kādi noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 1. punktā vai Direktīvas 79/267/EEK 18. pantā attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei.” II PIELIKUMS Direktīvas 2002/87/EK I pielikuma II iedaļā “Tehniskās aprēķināšanas metodes” 3. un 4. metodi aizstāj ar šādu tekstu: “3. metode: “Apvienotā metode” Kompetentās iestādes drīkst pieļaut 1. un 2. metodes apvienojumu.” III PIELIKUMS Direktīvas 2006/48/EK X pielikuma 3. daļas 3. iedaļas 30. punktu aizstāj ar šādu punktu: “30. Ja ir paredzēts, ka uzlaboto rādītāju pieeju izmantos ES mātesuzņēmums, kas ir kredītiestāde, un tā meitasuzņēmumi vai ES mātesuzņēmuma, kurš ir finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, vai ES mātesuzņēmuma, kas ir jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība, meitasuzņēmumi, iesniegumā jāiekļauj apraksts par metodoloģiju, kuru izmanto darbības riska kapitāla sadalījumam starp dažādajām grupas vienībām.” [1] Banku uzraudzības Bāzeles komitejas, Starptautiskās Apdrošināšanas uzraudzību asociācijas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas Apvienotā G10 komiteja. [2] Finanšu konglomerātu uzraudzība, 1999. gada 19. februāris, sk. http://www.bis.org/publ/bcbs47.pdf?noframes=1. [3] OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. [4] KPD ietver divas direktīvas: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija), OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp., un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija), OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (pārstrādāta versija), OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīva 98/78/EK par apdrošināšanas grupu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību, OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp. [7] AKFKJ ir 3. līmeņa finanšu konglomerātu komiteja t. s. Lamfalsī struktūrā, bet Eiropas Finanšu konglomerātu komiteja (EFKK) saskaņā ar FICOD ir (2. līmeņa) komiteja. [8] Lai iegūtu plašāku informāciju, sk. konglomerātu tīmekļa vietni http://ec.europa.eu/internal_market/financial-conglomerates/supervision_en.htm. [9] COM(2009) 576 galīgā redakcija, priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 1998/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Banku iestādes, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pilnvarām. [10] Austrālijas Uzraudzības regulējuma iestādes apsver, kā uzraudzīt un kontrolēt kaitīgo ietekmi, ko rada finanšu grupu neregulētas sabiedrības; sk. http://www.apra.gov.au/media-releases/10_06.cfm. [11] (Nekonfidenciālas) ieinteresēto personu atbildes ir pieejamas šeit: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/fcd_review_en.htm. [12] Atlīdzības politiku banku nozarē risināja priekšlikums pieņemt direktīvu, ar ko groza Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi (COM/2009/362). Līdzīgs priekšlikums ir paredzēts attiecībā uz atlīdzības politiku apdrošināšanas nozarē. [13] Apvienotajai komitejai finanšu konglomerātu jautājumos piemērotie uzdevumi saistībā ar pamatnostādnēm ir ierosināto pilnvaru darbības jomā un tiem nav konkrētas vai papildu ietekmes uz budžetu. [14] Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīva 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērstpapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), OV L 375, 31.12.1985, 3. lpp., kas atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērstpapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp. [15] Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Banku iestādi {COM(2009) 499 galīgā redakcija} {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 502 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1233} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235} /* COM/2009/0501 galīgā redakcija - COD 2009/0142 */ [16] Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi {COM(2009) 499 galīgā redakcija} {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 501 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1233} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235} /* COM/2009/0502 galīgā redakcija - COD 2009/0143 */ [17] OV C […], […], […]. lpp. [18] OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. [19] OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp. [20] OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp. [21] Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Banku iestādi {COM(2009) 499 galīgā redakcija} {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 502 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1233} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235} /* COM/2009/0501 galīgā redakcija - COD 2009/0142 */ [22] Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi {COM(2009) 499 galīgā redakcija} {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 501 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1233} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235} /* COM/2009/0502 galīgā redakcija - COD 2009/0143 */ [23] Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Banku iestādi {COM(2009) 499 galīgā redakcija} {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 502 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1233} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235} /* COM/2009/0501 galīgā redakcija - COD 2009/0142 */ [24] Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi {COM(2009) 499 galīgā redakcija} {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 501 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1233} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235} /* COM/2009/0502 galīgā redakcija - COD 2009/0143 */ [25] OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp. [26] OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. [27] OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp. [28] OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp. [29] OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. [30] OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. [31] OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. [32] OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp. [33] OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.