[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.6.2006 COM(2006) 334 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par elektronisko sakaru tīklu un pak alpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu {SEC(2006) 816}{SEC(2006) 817} Ar šo paziņojumu un tam pievienoto dienestu darba dokumentu uzsāk elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma turpmākās virzības sabiedrisko apspriešanu, kas turpināsies līdz 2006. gada 27. oktobrim. Skatīthttp://ec.europa.eu./information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htmKomentārus, aizpildot iepriekš norādītajā vietrādī pieejamo veidni, jānosūta uz e-pasta adresi infso - 2006review@ec.europa.eu Komentārus publicēs, ja vien netiks īpaši pieprasīta konfidencialitāte. Lūdzam norādīt jūsu organizācijas kontaktpersonu jautājumiem saistībā ar jūsu viedokli sabiedriskajā apspriešanā. Paziņojumu par saņemšanu parasti nosūtīs pa e-pastu 2 darba dienu laikā. Ja šāds paziņojums nav saņemts, lūdzam sazināties ar: Politikas izstrādes nodaļa (B1)Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātsB-1040 BriseleBeļģijaTālr. + 32 2 296 8633 Šīs apspriešanas laikā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar spēkā esošiem tiesību aktiem par datu aizsardzību. Sk. http://ec.europa.eu./information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/privacy_statement/index_en.htm KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) KOPSAVILKUMS Šajā paziņojumā sniegts pārskats par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tiesiskā regulējuma piecu direktīvu darbību, kā prasīts minētajās direktīvās[1]. Ar šo paziņojumu arī uzsāk elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma turpmākās virzības sabiedrisko apspriešanu, kurā viedokli var izteikt līdz 2006. gada 27. oktobrim. Paziņojumā izklāstīts, kā īstenoti tiesiskajā regulējumā izvirzītie mērķi, un noteiktas jomas, kurās nepieciešamas izmaiņas. Ierosinātās izmaiņas izskatītas pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Atbilstīgi labāka regulējuma principiem ir izmantota iespēja ierosināt administratīvo slogu samazinājumu un novecojušu pasākumu atcelšanu. Pievienotajā ietekmes novērtējumā raksturots plašāks iespēju klāsts, ko izskatīja pirms šajā paziņojumā izklāstīto secinājumu izdarīšanas. Ņemot vērā saņemtos komentārus, Komisija izstrādās tiesību aktu priekšlikumus tiesiskā regulējuma grozījumiem, ko iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar konkrētiem ietekmes novērtējumiem. Pamatojums Vienotas Eiropas informācijas telpas izveide ar atklātu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu ir viens no galvenajiem uzdevumiem Eiropā[2] saistībā ar stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. Elektroniskie sakari ir visas ekonomikas pamatā, un ES mērogā tos atbalsta ar tiesisko regulējumu, kas stājās spēkā 2003. gadā. Regulējuma mērķis ir veicināt konkurenci, konsolidēt elektronisko sakaru iekšējo tirgu un sniegt priekšrocības patērētājiem un lietotājiem. Tas izstrādāts, ņemot vērā konverģenci, tādēļ tas attiecas uz tirgiem, nevis uz tehnoloģijām. Tirgi definēti saskaņā ar konkurences tiesību principiem, pamatojoties uz vispārējiem apsvērumiem saistībā ar pieprasījumu un piedāvājumu un neatkarīgi no attiecīgo tehnoloģiju izmaiņām. Tiesiskajā regulējumā paredzēta reglamentējošu noteikumu pakāpeniska atcelšana, ja un kad sāk darboties konkurence. Tirgi, kuru reglamentēšanu Komisija uzskata par pamatotu, un šādu tirgu noteikšanai izmantotie kritēriji norādīti Komisijas ieteikumā[3], kas arī tiek pārskatīts[4]. Šī vispārējā pieeja ļauj regulējumu pielāgot tehnoloģiju un tirgus apstākļu izmaiņām. Ņemot vērā mobilo sakaru viesabonēšanas īpašās iezīmes Kopienā, Komisija šā specifiskā jautājuma risināšanai ierosinās Eiropas Parlamenta un Padomes regulu. To ņems vērā, pārskatot Ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem. Reglamentējošus lēmumus pieņem nacionālie regulatori, bet pārskatīšanas mehānisms ES līmenī (zināms kā „7. panta procedūra”) aizsargā iekšējo tirgu, palīdzot nodrošināt ex ante regulējuma saskaņotību visā ES. Komisija 2006. gada februārī ziņoja par šīs procedūras darbību[5]. Papildus iepriekš aprakstītajam „ekonomiskajam” regulējumam ir centieni ar regulējuma palīdzību aizsargāt patērētāju intereses, nosakot tiesiskas saistības privātās dzīves neaizskaramības un datu aizsardzības, universālā pakalpojuma un patērētāju tiesību jomā. Regulējumā nav iekļauti satura pakalpojumi, uz kuriem attiecas citi tiesību akti ES mērogā, bet ar to pilnvaro nacionālos regulatorus risināt jautājumus par konkurētnespējīgiem tirgiem gadījumos, kad satura pakalpojumus piedāvā kopā ar elektronisko sakaru pakalpojumiem. Tiesiskā regulējuma novērtējums – mērķu īstenošana Tirgus attīstība Elektroniskie sakari ES vēl aizvien piedzīvo uzplaukumu. Kopš 1998. gadā tirgu pilnībā atvēra konkurencei, lietotājiem un patērētājiem kļuvušas pieejamas lielākas izvēles iespējas, zemākas cenas un mūsdienīgāki produkti un pakalpojumi. Mobilo sakaru pakalpojumi sasnieguši plašu izplatību tirgū; strauji pieaug platjoslas sakaru pakalpojumu apjoms. Vispārējā nozares izaugsme peļņas ziņā vēl arvien ir ievērojama, pārsniedzot ES ekonomikas izaugsmes tempu. Saskaņā ar Komisijas 11. īstenošanas ziņojumu[6], kurā sniegta sīkāka informācija par šo attīstību, IKT nozare 2005. gadā tika novērtēta par 614 miljardiem EUR. IKT nozare sniedz arī makroekonomisku ieguldījumu ražīguma pieaugumā un Eiropas ekonomikas konkurētspējas pieaugumā kopumā, un tādējādi ir izaugsmes un darbavietu radīšanas faktors. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Atbildēs uz Komisijas „Uzaicinājumu izteikt viedokli”[7] tiesiskā regulējuma ietekme kopumā vērtēta pozitīvi, lai gan dažkārt izteikts viedoklis, ka izdarīt galīgus secinājumus ir pāragri. Patērētāji un nozares dalībnieki atbalstīja regulējuma pieeju, lai gan dažkārt kritizēja tā īstenošanu. Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka, neskatoties uz nepieciešamību atjaunināt atsevišķus aspektus, regulējums devis lielāku reglamentējošu noteiktību. Daudzi aicināja vienkāršot tirgus pārskata procedūras un kopumā atbalstīja jaunos institucionālos pasākumus radiofrekvenču spektra saskaņošanai[8]. Jaunienācēji tirgū, kabeļoperatori, interneta pakalpojumu sniedzēji un programmatūras un aprīkojuma ražotāji atzīmēja, ka regulējums ļāvis attīstīt konkurenci un ieviest jauninājumus visā Eiropā, veicinot ieguldījumus un platjoslas pakalpojumu izplatību. Tomēr vairākums vēsturisko operatoru uzskatīja, ka ex ante regulējums kavēja jaunus ieguldījumus un tas būtu pakāpeniski jāatceļ līdz 2015. gadam. Jauninājumi, ieguldījumi un konkurence Pieejamie pierādījumi liecina, ka Eiropā ieguldījumi šajā nozarē pēdējo gadu laikā ir bijuši tikpat lieli, ja ne lielāki kā citās pasaules daļās (45 miljardi EUR 2005. gadā)[9]. Gan jaunienācēji tirgū, gan vēsturiskie operatori, reaģējot uz konkurences palielināšanos, veikuši ieguldījumus fiksētā un bezvadu tīkla infrastruktūras paplašināšanā un atjaunināšanā, lai piedāvātu novatoriskus pakalpojumus. Vērtējot attiecībā pret apgrozījumu, jaunienācēji tirgū veic lielākus ieguldījumus nekā vēsturiskie operatori. Dažādas reglamentējošas situācijas var veicināt ieguldījumus, tomēr galvenais virzītājspēks ir un paliek konkurence. Komisijas pasūtītā pētījumā konstatēts, ka valstis, kas efektīvi piemērojušas ES tiesisko regulējumu, atbalstot konkurenci, ir piesaistījušas lielāko ieguldījumu apjomu[10]. Saistība starp ieguldījumiem platjoslas attīstībā un konkurenci infrastruktūras jomā ir kļuvusi acīmredzama. Valstīs, kurās ir nopietna konkurence starp vēsturiskajiem operatoriem un kabeļoperatoriem, parasti ir plašāka platjoslas pakalpojumu izplatība[11]. Šajā nozarē ieguldījumi tīkla modernizācijā ir ļoti svarīgi, bet jāņem vērā arī darbības ietaupījumi, ko dod racionalizācija un mūsdienīgu tehnoloģiju izmantošana[12]. Dažkārt ir izteikti aicinājumi atturēties no reglamentēšanas, lai veicinātu ieguldījumus jaunā tīkla infrastruktūrā, tomēr ir maz pārliecības, ka „regulējuma brīvdienas” radītu jaunus ieguldījumus, iztrūkstot citiem faktoriem, piemēram, konkurencei. Tiesiskajā regulējumā norādīts, ka uz jaunizveidotiem tirgiem nevajadzētu attiecināt nepiemērotu regulējumu[13]. Komisija par jaunizveidotiem tirgiem uzskata tādus tirgus, kas ir tik jauni un mainās tik strauji, ka ir priekšlaicīgi izlemt, vai tie atbilst ex ante regulējuma trim kritērijiem, kas norādīti Komisijas ieteikumā[14]. Tomēr līdz ar tirgu stabilizēšanos un gadījumā, ja tie atbilst minētajiem kritērijiem, regulējums piedāvā regulatoriem ievērojamas elastīguma iespējas novatorisku un riskantu ieguldījumu atlīdzināšanai[15].Tiesiskajā regulējumā skaidri noteikts, ka regulatoriem jāatļauj attiecīgi segt aktīvos ieguldītās izmaksas un piemēroti jāatlīdzina jauninājumu ieviešana un jauni, riskanti ieguldījumi, un nacionālos regulatorus aicina „ ņemt vērā… iekārtas īpašnieka sākotnējās investīcijas, ņemot vērā attiecīgo risku, veicot investīcijas ” [16] . Kopsavilkums Radiofrekvenču spektra pārvaldības jomā iespējami ievērojami uzlabojumi. Komisija jo īpaši uzskata, ka efektīvāka radiofrekvenču spektra pārvaldība ļautu pilnībā izmantot tā potenciālu, lai Eiropas iedzīvotājiem piedāvātu mūsdienīgus, daudzveidīgus un cenu ziņā pieejamus pakalpojumus un lai nostiprinātu Eiropas IKT nozares konkurētspēju. Citos aspektos Komisija uzskata, ka tiesiskā regulējuma principi un piedāvātās elastīguma iespējas, ja tās piemēro pilnībā un efektīvi, ir vispiemērotākais līdzeklis ieguldījumu, jauninājumu un tirgus attīstības veicināšanai. Tomēr Komisijai un nacionālajiem regulatoriem ir iespējas sniegt norādījumus noteikumu piemērošanai, lai ieinteresētajām personām nodrošinātu lielāku paredzamību. Tehnoloģiju un tirgus attīstība Šai pārskatīšanai jānodrošina, lai tiesiskais regulējums atbilstu nozares vajadzībām arī nākamajā desmitgadē. Paredzams, ka šajā laika posmā galvenās tehnoloģiju attīstības tendences būs migrācija uz tīkliem, kas pilnībā pamatoti uz intertīkla protokolu (IP), arvien pieaugošs bezvadu sakaru un bezvadu piekļuves platformu (piemēram, 3G, WiFi, WiMAX un satelīti) izmantojums, optiskās šķiedras ieviešana lokālajos piekļuves tīklos un pāreja uz ciparu televīziju. Gaidāms, ka šīs tendences ievērojami ietekmēs pašlaik izmantoto tīklu arhitektūru, pakalpojumus un patērētāju ierīces. Tirgus dalībniekiem nākas saskarties ar jauniem konkurentiem, un tie meklē jaunus uzņēmējdarbības modeļus, lai pielāgotos nenovēršamajām pārmaiņām mūsdienu elektronisko sakaru tirgū. Šīs attīstības tendences vedīs pie tā, ka lietotājiem būs pieejami jauni un novatoriski pakalpojumi, un pašlaik pieejamais „trīskāršais piedāvājums” (balss pakalpojumi, internets un televīzija) ir priekštecis nākotnē gaidāmiem arvien komplicētākiem apvienotajiem pakalpojumiem. Turpinās izzust robeža starp elektronisko sakaru produktiem un pakalpojumiem; parādīsies jaunu veidu mobilās un portatīvās ierīces ar interaktīvām un apraides iespējām. Lietotājiem vēl aizvien rūpēs to privātās dzīves neaizskaramība un drošība. Ar regulējuma palīdzību līdz šim ir bijis iespējams risināt jautājumus saistībā ar jaunām tehnoloģijām, piemēram, IP balss pārraides pakalpojumiem (VoIP), un tas spēs pieskaņoties turpmākajai tehnoloģiju un tirgus attīstībai. Radiofrekvenču resursi ir būtiski novatorisku bezvadu produktu un pakalpojumu nodrošināšanai, un tos izmanto kopīgi ar daudzām citām nozarēm, tādēļ noteikumi, ar ko reglamentē šo resursu pārvaldību, tomēr būtu jāpielāgo, lai izvairītos no neatbilstīga regulējuma. Kopumā ierosinātās izmaiņas Pašlaik spēkā esošais tiesiskais regulējums ir devis ievērojamu labumu, tomēr vairākās jomās tam jāvelta pastiprināta uzmanība, lai tas būtu tikpat efektīvs arī nākamajā desmitgadē. Divas galvenās izmaiņu jomas ir: - Komisijas 2005. gada septembra paziņojumā[17] izklāstītās Komisijas radiofrekvenču spektra politikas piemērošana elektronisko sakaru jomā, - procesuālo slogu samazināšana saistībā ar pārskatiem par tirgiem, kas ir jutīgi pret ex ante regulējumu. Papildus šīm divām jomām Komisija ir paredzējusi citas izmaiņas, lai - konsolidētu vienoto tirgu, - nostiprinātu patērētāju un lietotāju intereses, - uzlabotu drošību un - atceltu novecojušus noteikumus. Šajā paziņojumā un pievienotajā dienestu darba dokumentā izklāstīta Komisijas veiktā analīze un aktuālās idejas par izmaiņām. Ņemot vērā sabiedriskās apspriešanas rezultātus, šīs idejas tiks pielāgotas, jo īpaši tās, kuras attiecas uz iespējām nostiprināt efektīvu konkurenci pārejas posmā no monopola uz pilnīgu konkurenci. Daudzos priekšlikumos paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome nosaka regulējuma mērķus, atstājot Komisijas ziņā pieņemt detalizētus tehniskus pasākumus šo mērķu īstenošanai. Tas ļauj pielāgot ex ante regulējumu nozarē notiekošajām izmaiņām, ievērojot likumdevēja noteiktos mērķus un principus. Uzlabota pieeja radiofrekvenču spektra pārvaldībai elektronisko sakaru vajadzībām Elektronisko sakaru pakalpojumiem radiofrekvenču spektru izmanto kopīgi ar citām nozarēm (aeronavigācija, jūrniecība, kosmoss, drošība, aizsardzība, zemes novērošana u.c.). Tādēļ jālīdzsvaro radiofrekvenču spektra izmantotāju intereses un jāņem vērā Eiropas dimensija. Straujā tehnoloģiju attīstība un saplūšana atklājusi to, ka radiofrekvenču spektrs ir nozīmīgs un vērtīgs resurss, tomēr radiofrekvenču spektra pārvaldības attīstība ES nav notikusi tikpat strauji. Tiek lēsts, ka no radiofrekvenču spektra izmantošanas atkarīgo elektronisko sakaru pakalpojumu kopējā vērtība ES pārsniedz 200 miljardus EUR, kas veido 2 % līdz 2,5 % no Eiropas gada IKP[18]. Radiofrekvenču spektra izmantošanas sociālā un ekonomiskā potenciāla maksimāla palielināšana ir būtisks faktors ES i2010 politikas mērķu sasniegšanā un atbalstā atjaunotajai izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai. Bez tam pašreizējās radiofrekvenču spektra pārvaldības sistēmas uzlabojumi ES mērogā ļaus operatoriem efektīvāk izmantot iekšējā tirgus iespējas. Radiofrekvenču spektra pārvaldībai nepieciešama jauna sistēma, kurā iespējama dažādu radiofrekvenču spektra licencēšanas modeļu (tradicionālā administratīvā licencēšana, licencēšanas neesamība un jaunas, uz tirgu orientētas metodes) līdzāspastāvēšana, veicinot šā vērtīgā resursa ekonomisko un tehnisko efektivitāti. Balstoties uz kopīgiem ES noteikumiem, radiofrekvenču spektra pārvaldībā var ieviest lielāku elastīgumu, kur vien iespējams veicinot vispārēju atļauju izmantošanu. Ja tas nav iespējams, radiofrekvenču spektra izmantošanas tiesību īpašnieki nav nepiemēroti jāierobežo, bet, ievērojot noteiktus drošības pasākumus, tiem jānodrošina brīvība sniegt jebkura veida elektronisko sakaru pakalpojumus („pakalpojumu neitralitāte”), izmantojot jebkuru tehnoloģiju vai standartu saskaņā ar kopējiem nosacījumiem („tehnoloģiju neitralitāte”). Izmantojot uz ekonomisko efektivitāti pamatotus kritērijus, atsevišķas radiofrekvenču spektra joslas, par kurām ar komitejas procedūras palīdzību panākta vienošanās ES mērogā, kļūs pieejamas izmantošanai saskaņā ar vispārējām atļaujām vai uz tām attieksies sekundārā radiofrekvenču spektra tirdzniecība visā ES. Attiecīgos gadījumos ar šīs procedūras palīdzību pieņems arī nosacījumus vispārējo atļauju piešķiršanai radiofrekvenču spektra izmantošanai (skatīt 5.3.3. punktu). Administratīvais modelis vēl arvien būs svarīgs, jo īpaši gadījumos, kad prioritāte piešķirama juridiskajai noteiktībai un traucējumu pārvaldības jautājumiem, kā arī, ja tiek skartas sabiedrības intereses. Tirgus pārskatu vienkāršošana Komisija 2006. gada februārī ziņoja par pieredzi saistībā ar „7. panta procedūru”[19] un secināja, ka minētā procedūra ir nozīmīgs solis virzībā uz elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveidi. Turpinot ar minēto ziņojumu iesākto, šajā paziņojumā ierosināts samazināt administratīvo slogu saistībā ar tirgus pārskata procedūru, vienkāršojot paziņošanas prasības atsevišķiem valsts pasākumu projektiem, ja laikā, kad šādas izmaiņas ir pilnībā īstenotas, nacionālajiem regulatoriem būs ievērojami lielāka pieredze saistībā ar šo procesu. Šī pieeja saskan ar Komisijas labāka regulējuma programmu, kas paredz tos pašus politikas mērķus sasniegt vienkāršākā veidā. Regulatoriem joprojām būs jāveic tirgus pārskati un konsultācijas valsts un Eiropas mērogā, tomēr atsevišķu tirgu analīzei un paziņojumiem vairs nevajadzēs būt tik detalizētiem. Vairākām iepriekš noteiktām gadījumu kategorijām tiks ieviesta vienkāršota paziņošanas procedūra. Tas ļaus Komisijai un nacionālajiem regulatoriem vairāk pievērsties gadījumiem, kad var rasties nopietnas problēmas. Īstermiņā tiek ierosināts izdot procedūras ieteikumu pārskatītu versiju, lai vienkāršotās paziņošanas procedūras uzsāktu no 2007. gada, un ilgtermiņā – grozīt regulējumu, lai visus procedūras elementus apkopotu vienā regulā. Iekšējā tirgus konsolidācija Lai piesaistītu ieguldījumus un izmantotu iekšējā tirgus priekšrocības, Eiropai jāpanāk saskaņota reglamentējošā pieeja 25 dalībvalstīs. Unificēts vienotais tirgus piedāvā ES piegādātājiem plašu bāzi jauninājumu ieviešanai, kas ir sevišķi svarīgi tādās jomās kā bezvadu sakari, kur būtiski ir apjomradīti ietaupījumi. Lai gan ir panākts zināms progress, elektronisko sakaru un radio iekārtu Eiropas iekšējais tirgus vēl nav realitāte[20], un tiek ierosināti turpmāk izklāstītie pasākumi. Aizsardzības līdzekļi saskaņā ar „7. panta procedūru” Ar „7. panta procedūru” palielināta saskaņotība attiecībā uz tirgu definīcijām un nacionālo regulatoru veikto novērtējumu par „būtisku ietekmi tirgū”. Tomēr Komisija apzinājusi vajadzību pēc lielākas saskaņotības aizsardzības līdzekļu piemērošanā[21]. Daudzas Komisijas piezīmes par nacionālo regulatoru iesniegtajiem pasākumu projektiem ir saistītas ar ierosināto aizsardzības līdzekļu piemērotību. Komisija ir izteikusi bažas, jo īpaši, par aizsardzības līdzekļiem, ar ko atklātā konkurences problēma atrisināta tikai daļēji[22], aizsardzības līdzekļiem, kas izrādījās neatbilstīgi[23], un aizsardzības līdzekļiem, kas iedarbīgus rezultātus dotu pārāk vēlu[24]. Lai aizsargātu iekšējā tirgus priekšrocības, tiek ierosināts paplašināt Komisijas veto tiesības, attiecinot tās uz ierosinātajiem aizsardzības līdzekļiem. Pārsūdzības Regulējuma īstenošanu nopietni apgrūtina tiesu prakse regulāri apturēt reglamentējošu lēmumu piemērošanu, neskatoties uz pamatdirektīvas 4. panta noteikumiem. Tiesu attieksme pret pagaidu korektīviem pasākumiem ievērojami atšķiras. Problēmu, ka dažu valstu tiesas regulāri aptur reglamentējošu lēmumu piemērošanu pārsūdzības perioda laikā, tiek ierosināts risināt, ES mērogā nosakot kritērijus reglamentējošu lēmumu apturēšanai. Kopēja pieeja atļauju piešķiršanai pakalpojumiem ar Eiropas vai starptautiskā tirgus dimensiju Dalībvalstis atbild par atļauju piešķiršanu saistībā ar elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem. Uzņēmumiem piemērojamie nosacījumi – tostarp numuru un radiofrekvenču izmantošanas tiesības – dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi, apgrūtinot tādu pakalpojumu ieviešanu, kam ir Eiropas vai starptautiskā tirgus dimensija. Šādiem pakalpojumiem tiek ierosināta Kopienas procedūra, lai ES mērogā panāktu vienošanos par kopējiem izmantošanas nosacījumiem, kā arī par kopēju pieeju atļauju piešķiršanai, ļaujot saskaņot pakalpojumu izvēršanu. Šāda atļauju piešķiršanas sistēma papildinātu pašreizējo sistēmu, un to piemērotu īpašos gadījumos (piemēram, satelītu sakaru pakalpojumiem). Tiktu grozīta Atļauju izsniegšanas direktīva, ļaujot Komisijai ar komitejas palīdzību pieņemt lēmumus un atstājot dalībvalstu ziņā atbilstības uzraudzību un šādu atļauju piešķiršanas nosacījumu izpildi valsts mērogā. Kad atļaujas būs saskaņotas ar šā kopējā mehānisma palīdzību, ar vienā dalībvalstī piešķirtu atļauju pietiks, lai izvērstu pakalpojumus visā Eiropā. Citas ierosinātās izmaiņas Citu uz iekšējā tirgus nostiprināšanu vērstu izmaiņu mērķis ir: nodrošināt lietotājiem piekļuvi informācijas sabiedrības pakalpojumiem, ko sniedz citās dalībvalstīs (piemēram, bezmaksas numuri); pastiprināt nacionālo regulatoru iespējas piemērot sankcijas reglamentējošu pienākumu pārkāpumu gadījumā; paplašināt darbības jomu tehniskajiem īstenošanas pasākumiem, ko var veikt Komisija, piemēram, tādās jomās kā numurēšana; ieviest mehānismu, ar kuru Komisija apstiprina pasākumus, ko nacionālie regulatori veic saskaņā ar Piekļuves un starpsavienojuma direktīvas 5. panta 1. punktu; pieprasīt obligāto pienākumu pārskatīšanu noteiktā termiņā un izveidot procedūru, lai veicinātu vienošanos ES mērogā par kopējām prasībām tīkliem un pakalpojumiem. Patērētāju un lietotāju tiesību nostiprināšana Tiesiskā regulējuma būtiskākais mērķis ir sniegt ievērojamas priekšrocības patērētājiem. To lielā mērā panāk, paļaujoties uz konkurences paplašināšanos, kas nodrošinātu patērētājiem izvēles iespējas, mūsdienīgus pakalpojumus un izdevīgus piedāvājumus. To papildina īpaši patērētāju aizsardzības pasākumi, tostarp universālā pakalpojuma pienākums, lai aizsargātu lietotāja vajadzības. Atbildēs uz „Uzaicinājumu izteikt viedokli” par pārskatu un atzinumos, kas gūti, Komisijai apspriežoties par universālā pakalpojuma darbības jomu[25], atklājas nepieciešamība būtiski pārvērtēt universālā pakalpojuma nozīmi un koncepciju 21. gadsimtā un izvirzīti jautājumi par līdzsvaru starp nozarei specifiskiem un horizontāliem noteikumiem patērētāju aizsardzībai, kā arī par to, vai standartveida pieeja universālajam pakalpojumam ir iespējama 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā. Šo iemeslu dēļ Komisija plāno 2007. gadā publicēt zaļo grāmatu par universālo pakalpojumu, lai uzsāktu plašu apspriešanu. Neatkarīgi no šīs apspriešanas iznākuma daudzi no Universālā pakalpojuma direktīvas nosacījumiem ir saistīti ar tradicionālajiem telefona pakalpojumiem, un tie jāmodernizē. Citas ierosinātās izmaiņas uzlabos patērētājiem pieejamās tarifu informācijas kvalitāti, ļaus trešām personām veikt tiesiskas darbības pret surogātpasta izplatītājiem, nodrošinās, lai informācija par zvanītāja atrašanās vietu būtu pieejama glābšanas dienestiem, un veicinās piekļuvi glābšanas dienestiem lietotājiem ar īpašām vajadzībām. Drošības uzlabošana Stratēģijā i2010 drošība ir viens no četriem jautājumiem, kas jārisina, veidojot vienotu Eiropas informācijas telpu. Mūsdienīgi elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi kļuvuši ikdienas dzīves būtiska daļa, gan birojā, gan mājās. Sakaru pakalpojumu pieejamību var apdraudēt tehniskas, organizatoriskas vai cilvēka darbības izraisītas kļūmes. Virzība uz IP tehnoloģiju izmantošanu nozīmē arī to, ka tīkli kopumā kļūst atvērtāki un ievainojamāki nekā pagātnē. Surogātpasts, vīrusi, spiegprogrammatūra un citi ļaunprātīgas programmatūras veidi, kas grauj lietotāju uzticību elektroniskajiem sakariem, izplatās daļēji atvērtības dēļ un daļēji tāpēc, ka netiek veikti piemēroti drošības pasākumi. Paziņojumā par drošas informācijas sabiedrības stratēģiju (COM(2006) 251) uzsvērta nepieciešamība nodrošināt pareizu līdzsvaru starp tehnoloģiju attīstību, pašregulējumu un reglamentējošiem pasākumiem. Šā pārskata kontekstā tiek ierosināti īpaši reglamentējoši pasākumi. Lai nostiprinātu uzņēmēju un individuālo lietotāju paļāvību un uzticību elektroniskajiem sakariem, tiek ierosināts pasākumu kopums nolūkā: 1) noteikt elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem īpašas prasības ziņot par konkrētiem drošības pārkāpumiem un pastāvīgi informēt lietotājus; 2) pilnvarot kompetentās valstu iestādes pieprasīt īpašu drošības pasākumu ieviešanu, īstenojot Komisijas ieteikumus vai lēmumus, un 3) modernizēt noteikumus par tīkla integritāti. Labāks tiesiskais regulējums – novecojušu noteikumu atcelšana Tiek ierosināts atcelt Universālā pakalpojuma direktīvas noteikumus par nomāto līniju minimālo kopumu, jo ir spēkā citi noteikumi, kas ļauj nacionālajiem regulatoriem risināt problēmas šajā jomā. Regula par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai[26] arī būtu jāatceļ, jo visi nacionālie regulatori ir pabeiguši attiecīgā tirgus analīzi, tādējādi regula vairs nav nepieciešama un to var atcelt. Būtu atceļami arī Universālā pakalpojuma direktīvas noteikumi par Eiropas telenumerācijas telpu ( ETNS ), kā arī daži citi novecojuši noteikumi, kas minēti pievienotajā darba dokumentā. Secinājums Pašlaik spēkā esošais tiesiskais regulējums ir devis ievērojamu labumu, tomēr vairākās jomās tam jāvelta pastiprināta uzmanība, lai tas būtu tikpat efektīvs arī nākamajā desmitgadē. Divi galvenie priekšlikumi ir īstenot Komisijas radiofrekvenču spektra pārvaldības politiku un, vienkāršojot procedūru, samazināt resursus, kas saistīti ar attiecīgo tirgu pārskatiem. Citas ierosinātās izmaiņas nostiprinātu iekšējo tirgu un patērētāju interešu aizsardzību, uzlabotu drošību un kopumā atjauninātu tiesisko regulējumu. Šie priekšlikumi detalizētāk izklāstīti dienestu darba dokumentā. Pārmaiņu izvērtējums, kā arī informācija par citām izskatītajām iespējām atrodama pievienotajā ietekmes novērtējuma dokumentā. [1] Direktīva 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK, 2002/22/EK (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.) un 2002/58/EK (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.). Skatīt arī ietekmes novērtējuma I pielikumu. [2] COM(2005) 24, 2.2.2005. [3] Komisijas Ieteikums par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kas ir jutīgi pret iepriekšēju regulējumu, C(2003) 497. [4] Komisijas dienestu darba dokuments par Ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem. [5] COM(2006) 28, 6.2.2006. [6] COM(2006) 68, 20.2.2006. [7] Atbildes pieejamas vietnēhttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/review/index_en.htm. [8] Radiofrekvenču spektra lēmums Nr. 676/2002/EK ļauj tehniski saskaņot radiofrekvenču spektra izmantošanas nosacījumus (ar Radiofrekvenču spektra komitejas palīdzību); stratēģiskas konsultācijas par radiofrekvenču spektra politiku ar Radiofrekvenču spektra politikas grupas palīdzību. [9] Skatīt 6. zemsvītras piezīmi. [10] London Economics sadarbībā ar PricewaterhouseCoopers Eiropas Komisijas Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātam veiktais pētījums „Elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma novērtējums – izaugsme un ieguldījumi ES e-sakaru nozarē” (tiks publicēts). [11] Skatīt pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 2. iedaļu. [12] Turpat. [13] Pamatdirektīvas 27. apsvērums. [14] Šie 3 kritēriji ir: a) iekļūšanai tirgū ir augsti un pastāvīgi šķēršļi; b) tirgum nav tādu iezīmju, kas laika gaitā novestu pie efektīvas konkurences; c) ar konkurences tiesību aktiem vien nepietiek, lai risinātu ar tirgus nepilnībām saistītus jautājumus (nav ex ante regulējuma). Skatīt Komisijas dienestu darba dokumentu par Ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem. [15] Piekļuves direktīvas 12. panta 2. punkts. [16] Turpat. [17] COM(2005) 411, 6.9.2005. [18] Skatīt Analysys et al. pētījumu „ Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community ” (2004), 12. lpp. (Pētījums par nosacījumiem un iespējām, ieviešot sekundāro radiofrekvenču spektra tirdzniecību Eiropas Kopienā) [19] Skatīt 5. zemsvītras piezīmi. [20] Ar Radioiekārtu un telekomunikāciju termināla iekārtu direktīvu 1999/5/EK (OV L 91, 7.4.1999., 10 lpp.) saskaņo prasības attiecībā uz iekārtām, bet nesaskaņo radiofrekvenču spektra sadalījumu. [21] Skatīt 5. zemsvītras piezīmi. [22] Kā gadījumā, kad maksa par mobilo sakaru terminēšanas pakalpojumiem tika regulēta tikai izsaukumiem no mobilajiem tīkliem vai ārzemēm, bet ne izsaukumiem no fiksētajiem tīkliem. [23] Piemēram, kad cenu regulēšanu nepamatoja uz vispiemērotāko izmaksu modeli vai kad izmaksu modeļa izvēle un izmaksu aprēķina noteikumi tika atstāti attiecīgā uzņēmuma ziņā. [24] Piemēram, kad uz izmaksām vērsta maksa par mobilo sakaru terminēšanas pakalpojumiem, pamatojoties uz LRIC ( Long Run Incremental Costs – ilgtermiņa papildu izmaksas) izmaksu modeli, sākumā tika atstāta operatoru ziņā un par to notika privātas sarunas, pirms regulators iejaucās strīda izšķiršanas kontekstā. [25] COM(2005) 203, 24.5.2005. [26] OV L 336, 30.12.2000., 4. lpp.