Lai izpildītu ex ante nosacījumus, minētās trīs dalībvalstis pašreizējās DFS darbības sākumā sagatavoja detalizētus dezekspluatācijas plānus4, 5. Šajos plānos tika noteiktas vispārējās izmaksu aplēses, kā arī programmu darbības joma un laika grafiks. Slovākijā programma būtu jāpabeidz 2025. gadā, Bulgārijā — 2030. gadā, bet Lietuvā — 2038. gadā. Programmu ilgums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem un robežnosacījumiem, piemēram, tehniskās sarežģītības, objektu lieluma un atkritumu apsaimniekošanas sistēmas sagatavotības pakāpes attiecīgās programmas sākumā. Komisija novērtēja šos plānus un secināja, ka tie ir pilnīgi, relevanti un visaptveroši un ka vispārējo izmaksu aplēses kopumā ir atbilstošas, ko apliecināja arī neatkarīgās pārbaudes rezultāti. Pašlaik piešķirtais finansējums nodrošina, ka tiek efektīvi un rezultatīvi sasniegti 2014.–2020. gada DFS nospraustie programmu mērķi.

Atbilstoši piemērojamajām procedūrām katra attiecīgā dalībvalsts ir iecēlusi programmas koordinatoru, kas ir atbildīgs par dezekspluatācijas programmas plānošanu, koordināciju un uzraudzību valsts līmenī. Programmu koordinatori ir iesnieguši gada darba programmas, un Komisija tās ir pieņēmusi kopā ar finansēšanas lēmumiem, ievērojot pārbaudes procedūru, kas izklāstīta 5. pantā Regulā par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. Šajās darba programmās ir aprakstītas nākamajos divos kalendārajos gados plānotās darbības, kuras finansē no Savienības budžeta un no valstu vai citiem avotiem.

Iegūtās vērtības attiecība pret bāzes līniju ilustrē izdarīto attiecībā pret plānoto. Tas atspoguļojas arī grafika izpildes indeksā (GII). Izmaksu izpildes rādītājs (IIR) rāda, ka paveikto darbu izmaksas atbilst plānotajām izmaksām. Pārtrauktā līnija parāda pēc starpposma izvērtējuma atjaunināto bāzes līniju, kas tiks izmantota izsekošanai un uzraudzībai nākotnē.

Attēlotās vērtības ietver neparedzētus izdevumus. Kopējās aplēstās izmaksas (ieskaitot neparedzētos izdevumus) ir 1358 milj. EUR 2018. gadā; 2014. gadā šī summa bija 1107 milj. EUR.

4.2.Slovākija — Bohunices programma

Bohunices V1 KES veido divi VVER 440/230 tipa reaktori: 1. un 2. bloka darbība tika galīgi apturēta attiecīgi 2006. un 2008. gadā.

Slovākijas Jadrová a vyraďovacia spoločnosť (JAVYS) ir dezekspluatācijas vajadzībām īpaši izveidota organizācija, kuras uzdevums ir droša kodoliekārtu dezekspluatācija un lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana Slovākijas Republikas teritorijā. Tās darbību uzrauga Ekonomikas ministrija. JAVYS ir licences turētājs / operators, kas atbildīgs par Bohunices V1 KES dezekspluatāciju, lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu un atkritumu apglabāšanas kompleksiem.

Bohunices programmā 2018. gadā ir panākts ievērojams progress. Dekontaminācijas un demontāžas darbi turbīnu zālēs un palīgēkās 2018. gadā noslēdzās ar četru V1 KES dzesēšanas torņu nojaukšanu (sk. 3. attēlu). Līdz ar to pirmais konkrētais attiecīgās regulas4 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā noteiktais mērķis ir sasniegts efektīvi un rezultatīvi. Turklāt reaktora ēkā veikti svarīgi demontāžas un dekontaminācijas darbi: 2018. gadā tika pabeigta lietotās kodoldegvielas baseinu un citu kontroles zonā esošo tvertņu dekontaminācija un sākās reaktora dzesēšanas sistēmu lielo komponentu demontāža.

Pašreizējām demontāžas un dekontaminācijas darbu vajadzībām atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra ir pietiekama, un nākotnes vajadzībām tiek veidoti papildu kompleksi. Pašlaik tiek palielināta zema radioaktivitātes līmeņa atkritumu (>90 % no radioaktīvo atkritumu kopapjoma pēc tilpuma) apglabāšanas kapacitāte esošajā glabātavā Mohovcē; to ir plānots pabeigt 2019. gada sākumā. Ir uzbūvēta arī jaunā pagaidu glabātava vidēja radioaktivitātes līmeņa atkritumiem, kurus nevar apglabāt Mohovcē.

No 73 projektiem ir pabeigti vairāk nekā 56 projekti. Bohunices programma ir pavirzījusies vistālāk, un tā, visticamāk, būs pirmā pabeigtā VVER tipa reaktoru dezekspluatācijas programma.

Pamatojoties uz pārskatīto dezekspluatācijas plānu, starpposma izvērtējuma ziņojumā tika secināts, ka dezekspluatācijas programmas kopējās izmaksas (aplēse par situāciju programmas pabeigšanas brīdī) nedaudz samazinās un programmas pabeigšanas laiks — 2025. gada beigas — paliek nemainīgs. Šo aplēsi pamato moderns risku un neparedzēto izdevumu plāns, kas sniedz lielu pārliecību par veiktajām aplēsēm.

4.3.Lietuva — Ignalinas programma

Ignalinas KES veido divi RBMK 1500 reaktori: 1. un 2. bloka darbība apturēta attiecīgi 2004. un 2009. gadā.

Licences turētājs / operators, kas atbildīgs par iekārtām, kuru ekspluatācija tiek izbeigta, un atkritumu apglabāšanas kompleksiem, ir Lietuvas valsts uzņēmums “Ignalinas kodolelektrostacija” (IAE). Tā darbību uzrauga Enerģētikas ministrija. Pagājušajā gadā IAE turpināja pielāgot savu struktūru, lai izveidotu sekmīgu dezekspluatācijas organizāciju, kura būtu spēcīgāka projektu vadībā.

Ignalinas programma ir pirmais šāda veida izaicinājums, jo Černobiļas tipa reaktoram ir raksturīga liela grafīta aktīvā zona. Kopējās programmas izmaksas (vērtējums par situāciju programmas pabeigšanas brīdī) kopš 2014. gada ir saglabājušās stabilas, tāpat arī programmas pabeigšanas laiks paliek 2038. gada beigas. 2016. gada septembrī sākās lietotās kodoldegvielas kasešu aizvākšana no abām reaktora ēkām (1. un 2. bloks). Otro reaktoru no kodoldegvielas pilnā apmērā atbrīvoja 2018. gada februārī, t. i., deviņus mēnešus agrāk, nekā plānots. Abi reaktori ir atbrīvoti no kodoldegvielas, un lietotās kodoldegvielas pārvietošanas operācijas, kuru laikā to no baseiniem pārvieto uz lietotās kodoldegvielas pagaidu glabātavu, pārliecinoši turpinās. 2018. gada 31. decembrī vairāk nekā 50 % lietotās kodoldegvielas kasešu bija droši ievietotas mucās un novietotas glabātavā. Saskaņā ar grafiku visas lietotās kodoldegvielas kasetes būs izņemtas 2022. gada jūlijā (sk. 5. attēlu).