LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 140/20

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 140/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantam (1).

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“CAMEMBERT DE NORMANDIE”

EK Nr.: FR-PDO-0217-01049-12.10.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—  Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts — ☒ Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode — ☒ Saikne — ☒ Marķējums — ☒ Valsts prasības —  Citur (precizēt)

2. Grozījuma(-u) veids

—  Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā — ☒ Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i)

Turpmāk izklāstīto grozījumu mērķis ir nostiprināt produkta īpašības un kvalitāti kopsakarā ar tā ģeogrāfisko izcelsmi un aizsargāt ACVN “Camembert de Normandie” reputāciju.

Produkta apraksts

Specifikācijas 2. punktā “Produkta apraksts” ir atkārtoti apstiprināta “Camembert de Normandie” izgatavošana no svaigpiena. Tāpat arī ir precizēts produkta svars (neto svars iepakojot), kā arī organoleptiskās īpašības.

Ģeogrāfiskais apgabals

Tagad “Camembert de Normandie” pārskatītajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst 1 557 pašvaldības (tika izslēgtas 1 678 iepriekšējā ģeogrāfiskā apgabala pašvaldības). Ģeogrāfiskais apgabals tika sašaurināts, nostiprinot saikni starp nosaukumu “Camembert de Normandie” un Normandijas lopkopības sistēmām dzīvnieku ēdināšanai ar ganību zāli, nosaukuma definīcijas būtību un tā īpatnībām (dabas vide/tradīcijas). Tāpat arī šāda apgabala sašaurināšana ir saistīta ar ražošanas nosacījumu pārskatīšanu, nostiprinot saikni starp vietējo īpatnību kopumu un pienākumu vismaz daļēji izmantot piena ražošanai Normandijas šķirnes govis un ēdināšanu nodrošināt galvenokārt ar ganībās plūkto zāli. Pārskatītajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošās pašvaldības pilnībā atbilst specifikācijā noteiktajiem jaunajiem ražošanas nosacījumiem.

Izcelsmes apliecinājums

Specifikācijas 1. punkta grozījumi ir saistīti ar izmaiņām valsts tiesību aktos. Konkrētāk, ir paredzēts veikt uzņēmēju apstiprināšanu, ar kuru atzīst to spēju izpildīt ar to nosaukumu apzīmētā produkta specifikācijas prasības, kuru tie vēlas izmantot.

Ir paredzēta īpaša deklarācija attiecībā uz sanitārtehniskajām ietaisēm.

Noteikums par paziņojumiem, kas nepieciešami, lai pārzinātu un kontrolētu produkcijas daudzumu, ļauj kooperatīviem vākt cilmes vietas nosaukuma “Camembert de Normandie” pilnīgai pārzināšanai un kontrolei nepieciešamos datus.

Ir papildināti punkti par reģistru kārtošanu un produkcijas kontroli.

Ražošanas metode

Specifikācijā ir precizēti daudzi ražošanas metodes aspekti, lai pilnīgāk aprakstītu “Camembert de Normandie” īpašību un reputācijas pamatā esošos tradicionālos piena ražošanas un siera pārstrādes nosacījumus.

Piena ražošanas nosacījumi

Normandijas vietējās īpatnības jo īpaši ir saistītas ar Normandijas šķirni, jo “Camembert de Normandie” ražošanā daļēji izmanto pienu, kuru iegūst no Normandijas tīršķirnes govīm. Sākot no 2017. gada 1. maija, katrā Normandijas lauku saimniecības slaucamo govju ganāmpulkā jābūt vismaz 50 % šīs šķirnes govju. Dzīvnieku šķirne tiks kontrolēta, izmantojot 56 × 56 liellopu pasē iekļauto šķirnes kodu.

Lai garantētu, ka dzīvnieku ēdināšana tiek nodrošināta galvenokārt ar ganībās uzņemto barību, ir precizēti slaucamo govju barošanas nosacījumi. Govis ganās ganībās vismaz sešus mēnešus gadā. Lauku saimniecībai ir vismaz 0,33 ha zālaugu platību uz vienu slaucamo govi, no kuriem vismaz 0,25 ha zālaugu platību ir ganības, kurām var piekļūt no slaukšanas punktiem, kā arī 2 ha pļavu uz vienu tādas kukurūzas hektāru, kuru izmanto ganāmpulka dzīvnieku ēdināšanai vajadzīgās skābbarības ieguvei.

Lai nostiprinātu saikni ar vietējām īpatnībām, vismaz 80 % ganāmpulka pamatbarības, izsakot sausnā, ir jābūt iegūtiem lauku saimniecībā. Pēc ganību perioda beigām slaucamajām govīm katru dienu nodrošina sienu. Papildbarības deva nedrīkst būt lielāka par 1 800 kg vienai ganāmpulka govij kalendārā gada laikā. Specifikācijā ir precizēts, kādu lopbarību un papildbarību ir atļauts izmantot.

Ir precizētas izmantojamā piena īpašības. Izmanto govs pienu ar standartizētu piena tauku saturu, separējot daļu izmantojamā piena un pievienojot pilnpienu. Separēšanu nokrejošanas nolūkā ir iespējams veikt arī pēc tam, kad krējums ir sakrājies piena virspusē. Piena glabāšanas laiks no pirmā slaukuma brīža līdz nogatavināšanas sākumam nedrīkst būt ilgāks par 72 stundām. Piena nogatavināšanas tehniskie noteikumi, kā arī tehniskie un izsekojamības noteikumi attiecībā uz svaigpiena apstrādes līnijām ir sīki izklāstīti specifikācijā.

Siera ražošanas nosacījumi

Lai pilnīgāk aprakstītu produkta ražošanas metodi, ir precizēti recināšanas ar himozīnu, recekļa griešanas, siera veidošanas un sūkalu notecināšanas nosacījumi. Recekļa kārtu skaits iepildīšanai veidnēs ir palielināts no četrām līdz piecām kārtām.

Uz siera apstrādi un piedevu izmantošanu attiecās vispārīgie noteikumi.

Ir konstatēts, ka jaunie paņēmieni, no kuriem daži attiecas uz apstrādi un piedevām, piemēram, mikrofiltrēšana, piena vai nogatavināšanas fermentu daļēja iebiezināšana, var ietekmēt siera ar cilmes vietas nosaukumu īpašības. Dažas fermentu piedevas nenodrošina ACVN produktu būtiskāko īpašību saglabāšanu.

Tāpēc radās nepieciešamība precizēt cilmes vietas nosaukuma specifikācijā pašreizējo praksi attiecībā uz apstrādi un piedevu izmantošanu pienam un siera ražošanā, lai nepieļautu kaitējumu, ko nereglamentēta nākotnes prakse var nodarīt ar cilmes vietas nosaukumu apzīmēta siera īpašībām.

Pienu sarecina ar himozīnu siera vannā, kuras tilpums nav lielāks par 330 litriem – tādējādi var sarecināt siera veidņu jaudai atbilstošu piena daudzumu. Recināšanas nosacījumi (temperatūra un maksimālais pievienojamā himozīna daudzums) ir sīki izklāstīti specifikācijā.

Recekli pirms veidošanas var ar speciālu recekļa griezējnazi viegli sagraizīt vertikālā virzienā. Šo nazi ir atļauts ievietot siera vannā ne vairāk kā divas reizes.

Siera ritulīšu veidošanu veic uzreiz pēc sagraizīšanas. Siera vannā esošo recekli atbrīvot no sūkalām ir aizliegts. Recekli izņem no siera vannas gan ar automatizētām iekārtām, izmantojot savienojamas veidņu galvas, gan manuāli, izmantojot roktura galā piestiprinātus puslodes formas kausus.

Recekli izņem un pēc tam iepilda veidnēs piecās kārtās; starp visām iepildīšanas reizēm ir jāievēro vismaz 40 minūšu intervāls. Sūkalas no veidnēs iepildītā recekļa notecina bez presēšanas, un notecināšana ilgst vismaz 18 stundu, sākot ar pirmās recekļa kārtas iepildīšanu.

Atbilstoši tradicionālajiem paņēmieniem veidošanu veic manuāli, un sūkalu notecināšana notiek atsevišķās nekustīgās veidnēs, kuras ir novietotas uz viena ar sūkalu notecināšanas pārklāju aprīkota galda.

Sākot no 2017. gada 1. maija, siera ritulīši apvēršami vienu reizi. Pēc apvēršanas siera rituļus pārklāj (pieplacina) ar metāla plāksni, kas viegli piespiež sieru.

Pēc sālīšanas sieru pirms nogatavināšanas sākuma var vēlreiz apsusināt, taču ne ilgāk par 24 stundām.

Siera nogatavināšana un iepakošana

Susināšanas telpā nogatavinātus siera rituļus drīkst iepakot ne agrāk kā 13. dienā pēc recināšanas dienas. Siera rituļus nedrīkst izvest no uzņēmuma agrāk par 17. dienu pēc recināšanas dienas un piegādāt klientiem ne agrāk kā 22. dienā pēc recināšanas dienas.

Saikne

Šī specifikācijas daļa ir tikusi pārstrādāta atbilstoši vienotajā dokumentā iekļautajai informācijai (ģeogrāfiskā apgabala specifika/produkta specifika/saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām) un papildināta, ievērojot precizējumus attiecībā uz ražošanas metodi, piena ražošanas un siera pārstrādes tradicionālajiem nosacījumiem, kuri veido “Camembert de Normandie” īpašības un reputāciju.

Marķējums

Lai saskaņotu specifikāciju ar valsts tiesību aktiem, svītrots noteikums par to, ka marķējumā obligāti iekļaujams logotips “INAO”. Tāpat arī Eiropas Savienības ACVN logotipa pievienošanas nolūkā tika nolemts precizēt, ka ir jāiekļauj norāde “Appellation d'origine protégée” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) jeb “AOP” (ACVN).

Tāpat arī tika svītrots noteikums par iespēju pēc izvēles izmantot norādi “moulage à la louche” (“veidots ar kausiņu”) un “fabriqué au lait cru” (“pagatavots no svaigpiena”). Tas darīts tāpēc, ka no svaigpiena izgatavotu sieru marķēšanu reglamentē Dekrēts 2007-628 par sieriem un siera izstrādājumiem. Turklāt termina “kausiņš” (“louche”) definīcija nav viennozīmīga un attiecas ne tikai uz ACVN sieriem, tāpēc tika nolemts svītrot šo norādi no ACVN “Camembert de Normandie” specifikācijas.

Valsts prasības

Pielikumā tika pievienota tabula, kurā ir apkopoti galvenie pārbaudāmie aspekti attiecībā uz “Camembert de Normandie” un norādīta to novērtēšanas metode.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (3)

“CAMEMBERT DE NORMANDIE”

EK Nr.: FR-PDO-0217-01049-12.10.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums

“Camembert de Normandie”

2. Dalībvalsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Camembert de Normandie” ir svaigpiena siers ar mīkstu, mazsālītu masu; pēc pilnīgas atūdeņošanas tas satur vismaz 45 gramus tauku uz 100 gramiem siera, un siera rituļa kopējais sausnas svars ir 115 grami vai vairāk.

“Camembert de Normandie” ir šādas raksturīgas pazīmes:

— plakana cilindriska forma 10,5–11 cm diametrā; uz iepakojuma norādītais minimālais neto svars ir vismaz 250 grami,

— baltas krāsas miza, ko dēvē par “fleurie” (pelējuma sēņu veidota miza) un kuras ārpuse ir pārklāta ar baltu pelējumu, kurā var būt sārtas krāsas plankumi,

— siera masa var būt ziloņkaula vai gaiši dzeltenā krāsā; pilnībā nogatavināta siera masas griezuma vieta ir gluda, un masa ir elastīga,

— garša ir mazliet sāļa, sākumā ar piena un saldenu piegaršu, kas nogatavināšanas gaitā kļūst izteiktāka un iegūst augļainuma garšas niansi.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Camembert de Normandie” ražošanai izmanto tādās lauku saimniecībās iegūtu pienu, kuru slaucamo govju ganāmpulkā, sākot no 2017. gada 1. maija, vismaz 50 % ir Normandijas tīršķirnes govis.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Lai garantētu ciešu saikni starp vietējām īpatnībām un produktu, ko nodrošina ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgais barošanas režīms, slaucamās govis vismaz sešus mēnešus gadā uzturas ganībās. Lauku saimniecībai ir vismaz 0,33 ha zālaugu platību uz vienu slaucamo govi, no kuriem vismaz 0,25 ha zālaugu platību ir ganības, kurām var piekļūt no slaukšanas vietām, kā arī 2 ha pļavu uz vienu tādas kukurūzas hektāru, kuru izmanto ganāmpulka dzīvnieku ēdināšanai vajadzīgās skābbarības ieguvei.

Vismaz 80 % ganāmpulka pamatbarības, izsakot sausnā, iegūst lauku saimniecībā. Papildbarības deva nedrīkst būt lielāka par 1 800 kg vienai ganāmpulka govij kalendārā gada laikā. Specifikācijā ir uzskaitīti atļautie lopbarības un papildbarības līdzekļi.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošana, siera pagatavošana, nogatavināšana un iepakošana notiek 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Siera nogatavināšanas un iepakošanas process ir savstarpēji cieši saistīts, un attiecīgi to veic 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Nogatavināšana notiek, pārvietojot sieru susināšanas telpā un pēc tam vajadzības gadījumā veicot papildu nogatavināšanu pēc iepakošanas.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Katram tirdzniecībā laistajam ar ACVN “Camembert de Normandie” apzīmētajam siera ritulim pievieno individuālu etiķeti ar cilmes vietas nosaukumu un norādi “Appellation d'origine protégée” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) jeb “AOP” (ACVN). Eiropas Savienības ACVN simbola norādīšana ir obligāta.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Piena ražošana, siera pagatavošana, nogatavināšana un iepakošana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas aptver turpmāko minēto kantonu teritoriju vai to daļu.

Calvados departamentā

visa šādu kantonu teritorija: Bény-Bocage, Blangy-le-Château, Cambremer, Caumont-l’Éventé, Condé-sur-Noireau, Dozulé, Falaise, Honfleur, Isigny-sur-Mer, Lisieux, Livarot, Mézidon-Canon, Orbec, Pont-l’Évêque, Saint-Pierre-sur-Dives, Saint-Sever-Calvados, Trévières, Trouville-sur-Mer, Vassy un Vire; Aunay-sur-Odon kantons, izņemot Bauquay pašvaldību; Balleroy kantons, izņemot Bucéels, Chouain un Condé-sur-Seulles pašvaldību; Bayeux kantons, izņemot Nonant, Saint-Martin-des-Entrées un Saint-Vigor-le-Grand pašvaldību; Bourguebus kantonā: Airan, Cesny-aux-Vignes, Moult un Ouézy pašvaldība; Bretteville-sur-Laize kantonā: Grimbosq, Maizières un Les Moutiers-en-Cinglais pašvaldība; Cabourg kantons, izņemot Colombelles, Hérouvillette un Ranville pašvaldību; Évrecy kantonā: La Caine, Curcy-sur-Orne, Goupillières, Hamars, Montigny, Ouffières, Préaux-Bocage, Saint-Martin-de-Sallen un Trois-Monts pašvaldība; Falaise kantons, izņemot Bons-Tassilly, Damblainville, Eraines, Fresnes-la-Mère, Pertheville-Ners, Potigny, Saint-Germain-Langot, Saint-Pierre-Canivet, Soumont-Saint-Quentin, Ussy, Versainville un Villy-lez-Falaise pašvaldību; Morteaux-Couliboeuf kantonā: Bernières-d’Ailly, Courcy, Crocy, Louvagny, Le Marais-la-Chapelle, Les Moutiers-en-Auge, Norrey-en-Auge, Vicques un Vignats pašvaldība; Ouistreham kantonā: Ouistreham pašvaldība; Ryes kantonā: Commes, Longues-sur-Mer, Magny-en-Bessin, Le Manoir un Manvieux pašvaldība; Tilly-sur-seulles kantonā: Saint-Vaast-sur-Seulles pašvaldība; Thury-Harcourt kantons, izņemot Acqueville, Cesny-Bois-Halbout, Espins, Martainville, Placy un Tournebu pašvaldību; Troarn kantons, izņemot Cagny, Cuverville, Démouville, Emiéville, Giberville, Sannerville, Touffréville un Vimont pašvaldību; Villers-Bocage kantons, izņemot Banneville-sur-Ajon, Courvaudon, Landes-sur-Ajon, Le Locheur, Maisoncelles-sur-Ajon, Le Mesnil-au-Grain, Missy un Saint-Aignan-le-Malherbe pašvaldību;

Eure departamentā

visa Beuzeville kantona teritorija; Beaumesnil kantons, izņemot Ajou un Gouttières pašvaldību; Bernay kantonā: Caorches-Saint-Nicolas un Saint-Victor de Chrétienville pašvaldība; Breteuil kantonā: Cintray un Francheville pašvaldība; Brionne kantonā: Le Bec Helloin un Brionne pašvaldība; Broglie kantons, izņemot Broglie un Ferrières-Saint-Hilaire pašvaldību; Cormeilles kantons, izņemot Fresne-Cauverville pašvaldību; Montfort-sur-Risle kantonā: Appeville-Annebault, Authou, Condé-sur-Risle, Freneuse-sur-Risle, Glos-sur-Risle, Montfort-sur-Risle un Pont-Authou pašvaldība; Pont-Audemer kantons, izņemot Colletot, Fourmetot, Manneville-sur-Risle un Saint-Mards-de-Blacarville pašvaldību; Quillebeuf-sur-Seine kantonā: Bouquelon, Marais-Vernier, Sainte-Opportune-la-Mare un Saint-Samson-de-la-Roque pašvaldība; Rugles kantons, izņemot Chéronvilliers pašvaldību; Saint-Georges-du-Vièvre kantonā: Lieurey, Noards, La Noë-Poulain, La Poterie Mathieu un Saint-Christophe-sur-Condé pašvaldība; Thiberville kantons, izņemot Barville, Bazoques, Boissy-Lamberville, Bournainville-Faverolles, Le Favril, Folleville, Giverville un Heudreville-en-Lieuvin pašvaldību;

Manche departamentā

visa šādu kantonu teritorija: Avranches, Barenton, Barneville-Carteret, Beaumont-Hague, Brécey, Bréhal, Bricquebec, Canisy, Carentan, Cerisy-la-Salle, Cherbourg, Coutances, Equeurdreville-Hainneville, Gavray, Granville, La Haye-du-Puits, La Haye-Pesnel, Isigny-le-Buat, Jullouville, Juvigny-le-Tertre, Lessay, Marigny, Montebourg, Montmartin-sur-Mer, Mortain, Octeville, Percy, Périers, Les Pieux, Saint-Clair-sur-l’Elle, Saint-Hilaire-du-Harcoët, Saint-Jean-de-Daye, Saint-Lô, Saint-Malo-de-la-Lande, Sainte-Mère-Eglise, Saint-Ovin, Saint-Pois, Saint-Sauveur-Lendelin, Saint-Sauveur-le-Vicomte, Sartilly, Sourdeval, Le Teilleul, Tessy-sur-Vire, Torigni-sur-Vire, Tourlaville, Valognes, Vesly un Villedieu-les-Poêles; Ducey kantons, izņemot Céaux, Courtils, Crollon un Précey pašvaldību; Quettehou kantons, izņemot Anneville-en-Saire, Barfleur, Montfarville, La Pernelle, Réville, Sainte-Geneviève un Valcanville pašvaldību; Saint-James kantonā: Hamelin, Saint-Aubin-de-Terregatte, Saint-Laurent-de-Terregatte un Saint-Senier-de-Beuvron pašvaldība; Saint-Pierre-Eglise kantons, izņemot Clitourps, Gatteville-le-Phare, Gouberville, Néville-sur-Mer un Tocqueville pašvaldību;

Orne departamentā

visa šādu kantonu teritorija: Athis-de-l’Orne, Briouze, Carrouges, Domfront, Écouché, Exmes, La Ferté-Frênel, La Ferté-Macé, Flers, Gacé, Juvigny-sous-Andaine, Le Merlerault, Messei, Mortrée, Passais, Putanges-Pont-Ecrepin, Tinchebray un Vimoutiers; Aigle kantons, izņemot Aube, Irai, Saint-Martin-d’Ecublai, Rai un Vitrai-sous-l’Aigle pašvaldību; Alençon kantons, izņemot Colombiers, Cuissai un Lonrai pašvaldību; Argentan kantons, izņemot Commeaux, Occagnes un Sévigny pašvaldību; Bazoches-sur-Hoëne kantonā: Bure, La Mesnière, Saint-Aubin-de-Courteraie, Saint-Ouen-de-Sécherouvre un Soligné-la-Trappe pašvaldība; Courtomer kantonā: Brullemail, Courtomer, Ferrières-la-Verrerie, Godisson, Le Plantis, Saint-Agnan-sur-Sarthe, Saint-Léonard-des-Parcs un Tellières-le-Plessis pašvaldība; Longny-au-Perche kantonā: Monceaux-au-Perche un Saint-Victor-de-Réno pašvaldība; Le Mêle-sur-Sarthe kantons, izņemot Aunay-les-Bois, Boitron, Essay un Menil-Erreux pašvaldību; Mortagne-au-Perche kantonā: Feings pašvaldība; Moulins-la-Marche kantons, izņemot Bonnefoi, Les Genettes un Les Aspres pašvaldību; Pervenchères kantonā: Barville, Coulimer, Parfondeval, Pervenchères, Saint-Julien-sur-Sarthe, Saint-Quentin-de-Blavou un Vidai pašvaldība; Rémalard kantonā: Boissy-Maugis pašvaldība; Sées kantons, izņemot Aunou-sur-Orne, Neauphe-sous-Essai un Sées pašvaldību; Tourouvre kantonā: Autheuil, Bivilliers, Bubertre, Champs, Lignerolles un Tourouvre pašvaldība; Trun kantons, izņemot Bailleul, Brieux, Fontaine-les-Bassets, Guêprei un Villedieu-les-Bailleul pašvaldību.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

“Camembert de Normandie” ģeogrāfiskais apgabals aptver triju Lejasnormandijas (Basse Normandie) departamentu (Calvados, Manche un Orne) teritoriju, kā arī Eure departamenta rietumdaļu. Šim apgabalam raksturīgs okeāna tipa klimats, ainavā dominē mežaina vide, turklāt apgabalā ir blīvs ūdenstilpju tīkls, kā rezultātā ir izveidojies daudz purvu.

Šajā sierniecības tradīcijām bagātajā reģionā ir meklējami pirmsākumi trim galvenajiem Normandijas sieriem (“Livarot”, “Camembert de Normandie” un “Pont L’Évêque”). Tajā vienlaikus attīstījās gan rosīga mīkstas masas sieru gatavošanas darbība, gan arī ar specifiskām īpašībām apveltīta piena ieguve. Piena specifiskums atkarīgs tiklab no šķirnes īpatnībām – izmanto Normandijas govju pienu –, kā no ēdināšanas apstākļiem – dzīvnieki uzņem barību, pārsvarā plūcot ganību zāli vismaz sešus mēnešus gadā.

5.2. Produkta specifika

“Camembert de Normandie” ir aizguvis nosaukumu no Kamambēras (Camembert) ciemata, kas atrodas apmēram trīsdesmit kilometru uz dienvidiem no Lizjē (Lisieux). Pirmās norādes rakstu avotos ir parādījušās XVII gadsimtā, minot lieliskos sierus, kurus nogatavinātājiem pārdeva svaigus, kamēr tie vēl bija “balti”. XIX gadsimta otrajā pusē līdz ar pirmo šāda veida sierotavu rašanos šis siers guva lielus panākumus un kļuva populārs, pateicoties tā nogādāšanai uz pilsētām pa dzelzceļa tīklu.

Patiesu slavu tas ieguva XX gadsimta sākumā un Pirmā pasaules kara laikā, kad siera ražotājiem bija jāvelta lielas pūles, lai apgādātu ar sieru gan Francijas armiju, gan arī apmierinātu augošo pieprasījumu visas valsts mērogā. Lai gan šāda pieprasījuma rezultātā daudzi sāka ražot dažāda veida sieru, izmantojot apzīmējumu “camembert” un norādot dažādu izcelsmi, tikai “Camembert de Normandie” Francijā tika beidzot atzīts par kontrolētu cilmes vietas nosaukumu, ar ko apzīmē produkciju, kuras ražošana ir saistīta ar Normandijas vietējām īpatnībām un tradicionālajiem tehniskajiem paņēmieniem: svaigpiena izmantošana, veidošana kārtām, sūkalu notecināšana bez presēšanas utt.

“Camembert de Normandie” atpazīst pēc tā īpašās plakana cilindra formas, baltās krāsas mizas, ko dēvē par “fleurie”, pēc virsas pelējuma, tā masai raksturīgās ziloņkaula vai gaiši dzeltenās krāsas, mīkstās un plastiskās konsistences, mazliet sāļās garšas, kura sākotnēji ir saldenāka un ar piena piegaršu, bet, sieram nogatavojoties, kļūst izteiktāka un iegūst augļainuma garšas niansi.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saikne starp vietējām īpatnībām un “Camembert de Normandie” īpašībām izpaužas dabas vides apstākļos, kas ir labvēlīgi zālaugu izmantošanai un Normandijai raksturīgajai lopkopības praksei, un ir saistīta arī ar zinātību sierniecības nozarē, kura attīstījās, pateicoties “Camembert de Normandie” ražošanai jau kopš seniem laikiem.

Iegūtajam pienam piemīt noteikta specifika, kuru tam piešķir ilgstoša ganību izmantošana (parasti no marta līdz novembrim), pateicoties mērenajam klimatam un plašai zālaugu platību pieejamībai, kā arī Normandijas šķirnes dzīvnieku izmantošana – šīs šķirnes govis minētajā apgabalā izmanto jau vairāk nekā gadsimtu, jo no tām slauktais piens ir labi piemērots pārstrādei sierā. Piens ir bagāts ar olbaltumvielām un izcili piemērots siera gatavošanai, jo no tā iegūst stingras konsistences recekli, kuru var ievietot siera formās pa kārtām un viegli notecināt no tā sūkalas.

Zinātība sierniecības jomā attīstījās, pateicoties stingrām darba metodēm (dzīvnieku ēdināšana, slaukšanas higiēna, svaigpiena izmantošana, daļēja nokrejošana, recināšana siera vannā, iepildīšana veidnēs pa kārtām, sūkalu notecināšana bez presēšanas utt.), kuras ļāva lietderīgi izmantot apgabalā ražotā piena īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCamembertdeNormandie.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.

(4) Skat. 2. atsauci.