EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.12.2021 COM(2021) 794 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI



















par Eiropas statistikas programmas 2013.–2020. gadam īstenošanas galīgo novērtējumu









{SWD(2021) 383 final}



1.Ievads Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku 13. pantu “Eiropas Statistikas programma ir pamats Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, un tā nosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķus uz laiku, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas laikposmam”. 2013.–2020. gada Eiropas Statistikas programmu izveidoja ar Regulu (ES) 99/2013 , sākotnēji laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam. Pēc tam to paplašināja ar Regulu (ES) 2017/1951, lai to attiecinātu uz atlikušo iepriekšējās ES daudzgadu finanšu shēmas laikposmu, t. i., 2018.–2020. gadu. Šajā dokumentā to sauc par “programmu” vai “ESP”, savukārt regula, ar kuru tā tika izveidota, tiek saukta par “grozīto regulu”. ESP vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma (ESS) arī turpmāk būtu vadošais augstas kvalitātes statistikas sniedzējs par Eiropu. Kā izdevumu programma ESP ir vispārējais satvars Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai. Tādējādi tā sniedz finansējumu Eurostat statistikas infrastruktūras izstrādei un uzturēšanai, kā arī ESS, ko pārvalda Eurostat. ESP arī sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm. Prasība veikt galīgo novērtējumu un iepazīstināt ar ziņojumu par ESP ir paredzēta grozītās regulas 15. pantā, kurš arī nosaka, ka: “Ziņojumā jo īpaši izvērtē: a)prioritāšu maiņu rezultātus un statistikas produktu un izmaksu izvērtējumu; b)Eiropas Statistikas sistēmas veiktos pasākumus, lai dalībvalstīm samazinātu īstenošanas un sagatavošanas izmaksas, kā arī ierobežotu vispārējo slogu, ko rada statistikas projekti un jomas, uz kurām attiecas programma; c)progresu, kas panākts, padarot piekļuvi oficiālajai statistikai, tostarp datu sniegšanu Eurostat tīmekļa vietnē, vienkāršāku un lietotājam draudzīgāku; un d)progresu datu pieejamības uzlabošanā, tostarp par sociāli ekonomiskajiem pasākumiem un stratēģijas “Eiropa 2020” rādītājiem.” Novērtējums arī atbilst Komisijas labāka regulējuma programmas prasībām un tādējādi ievēro labāka regulējuma pamatnostādnes novērtējumiem . Līdz ar to tas ietver piecus obligātos novērtējuma kritērijus: lietderīgumu, efektivitāti, atbilstību, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. Šī novērtējuma secinājumi var būt noderīgi, arī veicot vienotā tirgus programmas (VTP), kura ar savu augstas kvalitātes Eiropas statistikas mērķi ir ESP pēctece, vidusposma novērtējumu. VTP regula ir piemērojama no 2021. gada 1. janvāra. Šis novērtējums attiecas uz visu programmas laikposmu (2013.–2020. gads), un divi iepriekšējie vidusposma novērtējumi aptver 2013.–2017. gadu. Ziņojums balstās uz Eiropas Komisijas izstrādātu dienestu darba novērtējuma dokumentu, kurš pievienots ziņojumam. Dienestu darba dokuments sniedz sīkāku informāciju par novērtēšanas procesu un rezultātiem. To, savukārt, atbalstīja novērtējuma pētījums, kuru veica ārējais darbuzņēmējs, kurš sniedza neatkarīgu atzinumu par Eurostat veikto darbu. Lai iegūtu uzticamus rezultātus, darbuzņēmējs izmantoja dažādus avotus, sākot ar esošo dokumentu plašu pārskatīšanu. Pēc tam darbuzņēmējs veica plašas konsultācijas ar statistikas lietotājiem un sagatavotājiem. Tās ietvēra i) darbības jomas noteikšanas pārrunas ar Eurostat un citu Komisijas ģenerāldirektorātu (ĢD) pārstāvjiem; ii) sabiedrisko apspriešanu; iii) lietotāju un sagatavotāju mērķorientētas aptaujas; un iv) 50 pārrunas ar dažāda veida ieinteresētajām personām. Darbuzņēmējs arī veica četras tematiskās gadījuma analīzes un piecas valsts gadījuma analīzes. 2.konteksts ESP ilga 8 gadus — no 2013. līdz 2020. gadam. Programmas kopējais budžets bija 489 miljoni EUR. Aptuveni 41 % tika iztērēts dotācijām un 59 % iepirkumiem. Turklāt gandrīz 225 miljoni EUR papildināja ESP budžetu kā politikas ĢD pastarpināti deleģēti kredīti to īpaši pieprasītu datu vākšanu segšanai. Budžets tika iztērēts programmas trīs prioritārajās jomās. Pirmā joma “Statistikas rezultāti” pievērsās Eiropas statistikas sagatavošanai. Šajā jomā nauda lielākoties tika tērēta par dotācijām, kuras tika izmantotas, lai sniegtu finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kuras atbalstu izmantoja, lai uzlabotu savas valsts statistikas sistēmas un īstenotu pasākumus, kuri tām ļāva veikt jaunas datu vākšanas. Visas dalībvalstis guva labumu no dotācijām, kuras galu galā tām ļāva sagatavot vairāk un labākas kvalitātes datus. Tā rezultātā no 2013. līdz 2020. gadam kopējais izplatīto datu kopu skaits pieauga par 809 jeb aptuveni 18 %. 1. attēls. Eurostat publicēto datu kopu skaits, 2013.–2020. gads

Avots: Eurostat atsauces datubāzes. Otrā prioritārā joma “Eiropas statistikas sagatavošanas metodes” aplūkoja to, kā uzlabot veidu, kā statistika tiek sagatavota, tās kvalitāti un veidu, kā tā tiek izplatīta. Dalībvalstīm tika piešķirtas dotācijas, lai stiprinātu statistikas sagatavošanas kvalitāti un efektivitāti, izmantojot inovatīvas statistikas metodes un rīkus. Darbību dotāciju aptvērumā līdzfinansēja Eiropas Komisija un dalībvalstis, kuras naudu izmantoja, lai piedalītos modernizācijas projektos Eiropas Statistikas sistēmas redzējuma 2020. gadam (ESS redzējuma 2020. gadam) ietvaros. Turklāt iepirkumi tika izmantoti vai nu, lai daļēji finansētu ESS redzējuma 2020. gadam projektus, vai arī, lai finansētu statistikas infrastruktūras, kura tiek izmantota, lai regulāri sagatavotu un izplatītu statistiku, modernizāciju. Rezultātu piemēri: ·moderna IT infrastruktūra, kura tiek izmantota datu apmaiņai ar dalībvalstīm, ·atjaunota Eurostat tīmekļa vietne, ·virkne jaunu vizualizācijas rīku un ·jauni veidi, kā sasniegt lietotājus. Trešās prioritārās jomas “Partnerība” mērķis bija atbalstīt statistikas sagatavošanu un kvalitāti, uzlabojot sadarbību ESS ietvaros un ar citām starptautiskām organizācijām un valstīm ārpus ES. Budžets tika izmantots, lai galvenokārt palīdzētu izstrādāt un mazākā mērā sagatavot statistiku valstīs ārpus ES un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas, īpaši uzsverot paplašināšanos un Eiropas kaimiņattiecību politiku. Tas ir ļāvis Eurostat regulāri publicēt datus par valstīm ārpus ES, jo īpaši, lai atbalstītu paplašināšanās procesu un sarunas ar šīm ārpus ES esošajām valstīm. Tērējot budžetu, neradās nekādas ievērojamas problēmas vai pārkāpumi. Eurostat ieviesa efektīvu krāpšanas novēršanas pasākumu sistēmu, novēršot krāpšanu. 3.Galvenie konstatējumi 3.1.Atbilstība ESP sniedza satvaru Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, nosakot 2013.–2020. gada laikposmam paredzētās darbības mērķus. Tā finansēja Eurostat statistikas infrastruktūras un ESS izstrādi un uzturēšanu. Tādējādi ESP mērķis bija izpildīt Eurostat un valstu statistikas iestāžu, kā arī citu valstu iestāžu kā Eiropas statistikas sagatavotāju vajadzības, tajā pašā laikā apkalpojot daudzu un dažādu šīs statistikas lietotāju vajadzības. Līdz ar to novērtējumā tika izpētīta saistība starp programmas mērķiem un darbībām un ESS un ieinteresēto personu vajadzībām vispārīgākā veidā, lai sniegtu uz faktiem balstītu spriedumu par pakāpi, kādā i) ESP bija sākotnēji atbilstīga un ii) darbības bija pietiekami atbilstošas programmas mērķu sasniegšanai. Novērtējums bija vērsts gan uz Eiropas statistikas sagatavotājiem, gan lietotājiem. Konstatējumi liecina, ka ESP bija pienācīgi izstrādāta ieinteresēto personu vajadzību apmierināšanai, un tika konstatēts, ka tā apmierināja to vajadzības, kuras laika gaitā mainījās. Tajā pašā laikā, kaut arī ESP īstenoja atbilstošas darbības tās mērķu sasniegšanai, analīze parādīja, ka ar šīm darbībām nepietika, lai sniegtu visu statistiku, kuru vēlējās saņemt lietotāji. Tomēr dažas no tematiskajām jomām, kuras ieinteresētās personas noteica kā iztrūkstošas, ir ārpus ESP aptvēruma, un līdz ar to statistikas nesniegšanu par tām nevar uzskatīt par kļūdām programmas īstenošanā. Ir apstiprināts, ka ESP ir īpaši atbilstīga, ko skaidri parāda ārējo lietotāju veiktās datu ieguves skaits no Eurostat atsauces datubāzēm, kas kopš 2014. gada (6 813 000 gadījumu) līdz 2020. gadam (21 480 000 gadījumu) ievērojami palielinājās (+315 %). 2. attēls. Datu ieguves skaits no Eurostat atsauces datubāzēm, 2014.–2020. gads Avots: Eurostat mājaslapas monitorings. To vēl vairāk apliecina arī lietotāju, kuri piekļūst Eurostat tīmekļa vietnei, skaita pieaugums, kas aprēķināts, balstoties uz tīmekļa vietni apmeklējušo atsevišķo IP adrešu skaitu, kas no 3 441 157 apmeklējumiem 2014. gadā pieauga līdz 11 731 274 apmeklējumiem 2020. gadā (+240 %). Programmas laikā Eurostat palielināja savu klātbūtni sociālajos medijos, un sekotāju skaits pastāvīgi pieauga. Eurostat atklāja savu Facebook kontu 2017. gada 10. janvārī un Instagram kontu 2020. gada 4. maijā. Sekotāju skaits Twitter pieauga no 25 000 2013. gadā līdz 164 000 2020. gadā, savukārt 2020. gadā sekotāju skaits Facebook sasniedza 62 000 un Instagram 9500.

Pastāvēja zināma spriedze starp lietotāju vajadzībām, kuras nepārtraukti palielinājās un sagatavotāju ierobežojumiem jauno pieprasījumu apmierināšanā jau tā vērienīgas programmas ietvaros. Tas nozīmēja, ka bija jāpanāk līdzsvars starp sagatavotāju spējām un lietotāju pieprasījumiem. Turklāt programmas laikā pamanāmākas kļuva vajadzības, kas saistītas ar pielāgošanos tehnoloģiju attīstībai, piemēram, lielajiem datiem, kas tika ņemtas vērā, kad ESP tika pagarināta. Tas noveda pie konkrētu darbību veikšanas, galvenokārt ESS redzējuma 2020. gadam īstenošanas projektu kontekstā. Šīs darbības turpināsies nākamajā programmā, un to rezultātiem ir potenciāls sniegt risinājumus dažām problēmām, ar kurām ESS joprojām saskaras saistībā ar resursiem un izmaksām. 3.2.Lietderīgums Lietderīguma analīze aplūko to, cik veiksmīga ir bijusi ESP darbība programmas mērķu sasniegšanā vai virzoties uz tiem. Novērtējumā tika izpētīta saistība starp programmas mērķiem un tās darbībām. Novērtējumā tika sniegts uz faktiem balstīts spriedums par līdz šim panākto progresu un ESP lomu novēroto pārmaiņu panākšanā, meklējot pierādījumus tam, vai šīs pārmaiņas ir saistītas ar programmu un kā tās ir saistītas ar programmu, un kādi faktori ir ietekmējuši to, kāpēc kāda darbība/mērķis bija vai nu (daļēji) veiksmīgs/neveiksmīgs, vai arī līdz programmas beigām vēl nebija sasniegts. Novērtējuma konstatējumi parāda, ka ESP bija lietderīga tās mērķu sasniegšanā, neraugoties uz joprojām pastāvošajām nepilnībām saistībā ar Eiropas statistikas savlaicīgumu un pilnīgumu. No 2013. līdz 2020. gadam Eurostat sniedza augstas kvalitātes statistiku, kuru ir izmantojuši daudzi un dažādi lietotāji daudziem un dažādiem nolūkiem, piemēram, palīdzot izstrādāt, uzraudzīt un novērtēt politikas jomas ES un dalībvalstu līmenī. Šajā laikposmā ESP arī palielināja tās datu un statistikas pieejamību, un ierobežotākā mērā panāca efektivitātes ieguvumus statistikas sagatavošanā. Tālāk 1. tabula parāda statistikas un garo laikrindu daudzumu, ko publicējis Eurostat. Statistikas aptvērums tiek definēts kā (statistikas) rādītāju, apakšrādītāju un to visu iedalījumu skaits, kas ir iekļauti Eurobase (Eurostat izplatīšanas datubāzē), neņemot vērā tos, kuri atšķiras tikai laika dimensijas dēļ. Tādējādi šī tabula parāda, ka gadu gaitā Eurostat ir darījis pieejamu aizvien lielāku datu apjomu. 1. tabula. Statistikas aptvērums miljonos statistikas Gads 2017 2018 2019 2020 Statistikas aptvērums 328 366 423 446 Garas laikrindas 35 42 50 55 Avots: Eurobase. Turklāt Eurostat efektīvi izstrādāja un stiprināja partnerības ar tās locekļiem ESS, kā arī ārpus ESS, jo īpaši ar starptautiskām organizācijām. Tomēr ir jādara vairāk, jo īpaši saistībā ar piekļuves iegūšanu privāti glabātiem datiem un partnerību veidošanu ar privātajām organizācijām, kas sākās 2020. gadā un kas tiek risināta nākamajā programmā (VTP). Līdzās tās mērķu sasniegšanai ESP no 2013. līdz 2020. gadam turklāt bija efektīva, padarot piekļuvi oficiālajai statistikai vieglāku un lietotājam draudzīgāku. 3.3.Efektivitāte Saistībā ar ESP efektivitāti novērtējums koncentrējās uz Eiropas statistikas sagatavošanas izmaksām, kā arī uz šo izmaksu tendencēm un valstu statistikas iestāžu un citu valstu iestāžu slogu. Tika novērtēti trīs vispārīgi jautājumi, lai noskaidrotu, vai ESP tika vadīta efektīvi. Pirmais jautājums saistījās ar to, vai tā nodrošināja vislabāko pieejamo finanšu resursu un cilvēkresursu izlietojumu. Otrais koncentrējās uz izmaksām un slogu, kas ir saistīti ar Eiropas statistikas sagatavošanu ESS un to, kā tie ir mainījušies. Trešais bija novērtēt to, cik efektīvs ir bijis ESP process attiecībā uz ziņošanu un uzraudzību. Faktu analīze liecina, ka programma bija efektīva. ESP parādīja finanšu resursu un cilvēkresursu efektīvu izmantojumu, tajā pašā laikā sniedzot augstas kvalitātes Eiropas statistiku. Turklāt novērtētajā laikposmā tika sasniegts augstāks statistikas sagatavošanas līmenis. Šādu attīstību noteica tādi faktori kā labas pārvaldības, vadības un uzraudzības mehānismi. ESP īstenošanas laikā Eurostat cilvēkresursi samazinājās par 7 % (52 cilvēkiem). Tajā pašā laikposmā Eurostat publicēto ikgadējo datu kopu skaits palielinājās par 18 %. Tas nozīmē, ka Eurostat darbinieki palielināja savu produktivitāti statistikas sniegšanā par vairāk nekā 20 %. 2. tabula. Eurostat darbinieku un publicēto datu kopu skaits 2013.–2020. gada beigās Gads 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Eurostat darbinieki 31. decembrī 791 789 796 778 751 741 734 739 Publicēto datu kopu skaits 4596 4674 4902 5065 5396 5227 5239 5405 Datu kopu skaits uz vienu Eurostat darbinieku 5,8 5,9 6,2 6,5 7,2 7,1 7,1 7,3 Avots: Eurostat. Iekšējās revīzijas dienests (IAS) revidēja Eurostat statistikas procesu kvalitātes vadību. Revīzija atrada divus uzlabojamus aspektus, un IAS formulēja divus ieteikumus. Eurostat īstenoja rīcības plānu, lai tos risinātu. IAS savā pēcpasākumu dokumentā secināja, ka Eurostat bija atbilstīgi un efektīvi īstenojis pirmo ieteikumu. Otro ieteikumu Eurostat īstenos līdz 2021. gada 31. decembrim, kā paredzēts rīcības plānā. Bija bažas par izmaksām dalībvalstīm un administratīvo slogu, kas tiek uzlikts datu sniedzējiem saistībā ar vajadzību sagatavot aizvien lielāku statistikas apjomu, kas noteica vajadzību pastāvīgi palielināt statistikas sagatavošanas efektivitāti. Lai reaģētu uz šo problēmu, tika uzsāktas vairākas iniciatīvas, piemēram: ·darbību veikšana ESS redzējuma 2020. gadam ietvaros,

·uzņēmējdarbības statistikas modernizēšana, kā rezultātā tika pieņemta Eiropas uzņēmējdarbības statistikas regula, sociālās statistikas modernizēšana, kā rezultātā tika pieņemta Integrētās Eiropas sociālās statistikas regula, un lauksaimniecības statistikas modernizēšana, kā rezultātā tika pieņemta Lauku saimniecību integrētās statistikas regula, un ·partnerību stiprināšana ESS ietvaros. 3.4.Saskaņotība Šī iedaļa pievēršas ESP iekšējai un ārējai saskaņotībai. Programmas iekšējā saskaņotība tiek noteikta, aplūkojot to, kā šīs programmas dažādās sastāvdaļas kopīgi darbojas plānoto mērķu sasniegšanā. Programmas ārējā saskaņotība saistās ar pakāpi, kādā programmas darbības pielāgojas citām ES un tās starptautisko partneru darbībām. Novērtējumā tika analizēts, kur un kā programmas mērķi un darbības iekšēji un ārēji darbojās saskaņoti, un tika norādīts uz jomām, kur pastāvēja spriedze. Programmas līmenī starp mērķiem un darbībām, kas uzskaitīti ESP regulās un plānošanas dokumentos, netika noteikta pārklāšanās vai nekonsekvence (iekšējā saskaņotība). Novērtējumā tika noteiktas vairākas pārvaldības struktūras un konsultatīvās padomes ar saskaņotu mandātu. To darbs deva ieguldījumu ESP iekšējā saskaņotībā, nodrošinot, ka tās darbības ir saskaņā ar tās mērķiem. Turklāt aptaujātie, kuri bija iesaistīti Eiropas statistikas sagatavošanā, uzsvēra ESP iekšējo saskaņotību. ESP ietvaros veiktais darbs bija saskaņā ar Komisijas prioritātēm. Attiecīgā Eiropas statistika atbilda Eiropas Komisijas 10 vispārējiem mērķiem/prioritātēm, un ESP apakšprioritāšu jomas bija saskaņā ar Junkera vadītās Komisijas prioritārajām jomām. Eurostat efektīvi sadarbojās ar ES struktūrām un aģentūrām, kā arī ar starptautiskajām organizācijām. Šī sadarbības rezultāts bija ESP ārējā saskaņotība, nodrošinot, ka programma ir pielāgota plašākiem ES mērķiem un vajadzībām, kā arī starptautiskām statistikas darbībām. Tā arī nodrošināja, ka reģionālā un starptautiskā līmenī tika izstrādāta salīdzināma un saskaņota Eiropas statistika. IAS veica divas revīzijas, vienu par sagatavošanas procesu un tās statistikas kvalitāti, kuru nesagatavo Eurostat, un otru par to, cik efektīva ir Eurostat sadarbība ar ārējām ieinteresētajām personām. Abas revīzijas konstatēja uzlabojamus aspektus, un IAS formulēja vairākus ieteikumus. Eurostat īstenoja rīcības plānu, lai risinātu abas ieteikumu kopas, un IAS savos pēcpasākumu dokumentos secināja, ka Eurostat tās bija atbilstīgi un efektīvi īstenojis. Tomēr novērtējumā tika noteiktas vairākas nepilnības, kuras potenciāli varētu ietekmēt ESP ārējo saskaņotību: ·Eiropas statistikas elastīguma trūkumu, reaģējot uz jaunām vajadzībām (kas var radīt neatbilstību citām ES stratēģijām, ja šīs vajadzības netiktu apmierinātas), ·slogu dalībvalstīm, atbildot uz atsevišķu ĢD pieprasījumiem pēc statistikas, un ·vajadzību gūt piekļuvi privāti glabātiem datiem un veidot partnerības ar privātajām organizācijām (attiecīgas darbības sākās 2020. gadā). Tās tagad tiek risinātas un joprojām tiks risinātas nākamajā programmā. Kopumā konstatējumi liecina, ka ESP bija iekšēji un ārēji saskaņota. 3.5.ES pievienotā vērtība ES pievienotās vērtības kritērijs aplūko vērtību, kura rodas no ESP papildus vērtībai, kura būtu radusies no līdzīgām darbībām, kas tiktu veiktas tikai valsts līmenī vai ko veiktu atsevišķas dalībvalstis. Šis kritērijs ir saistīts ar subsidiaritātes principu: ES vajadzētu rīkoties tikai tad, kad tā var sasniegt labākus rezultātus, nekā dalībvalstīm rīkojoties vienām pašām. Šeit analīze bija vērsta uz ESP pievienoto vērtību gan lietotājiem, gan Eiropas statistikas sagatavotājiem. Ievāktie fakti apstiprināja ESP ES pievienoto vērtību. Tie liecināja, ka programmas galvenā pievienotā vērtība bija veids, kā tā deva ieguldījumu Eiropas statistikas saskaņošanā, lai sniegtu salīdzināmu statistiku, to nodrošinātu centralizēti un atbalstītu uz faktiem balstītu politikas veidošanu ES un starptautiskajā līmenī. ESP sagatavoja augstas kvalitātes visaptverošu, salīdzināmu un uzticamu statistiku visās dalībvalstīs. Bez ESP uz faktiem balstīta politikas veidošana ES līmenī un politikas veidošana valsts līmenī, balstoties uz statistikas salīdzinošu analīzi valstu starpā, būtu ļoti sarežģīta (saistībā ar faktu potenciālu nekonsekvenci). Lietotāji no ES iestādēm, dalībvalstīm un kandidātvalstīm apstiprināja ES pievienoto vērtību, ko dod centralizēta Eiropas statistikas sniegšana tiešsaistē (“vienas pieturas aģentūrā”).

Programma arī izveidoja skaidru statistikas sagatavošanas ceļvedi sagatavotājiem, to skaitā kandidātvalstīm. Izmantojot sadarbību starp Eurostat un starptautiskajām organizācijām, ESP arī palīdzēja stiprināt starptautisko statistikas kopienu un palielināt centienus statistikas kvalitātes nodrošināšanā starptautiskā līmenī. 3.6.Īpašie 15. panta punkti Atbildes uz četriem īpašajiem punktiem, kuri ir minēti ESP regulas 15. pantā, balstās uz ievāktajiem faktiem un piecu novērtējuma kritēriju analīzi. Šo četru īpašo aspektu novērtējuma secinājumi ir apkopoti tālāk: a)“Prioritāšu maiņu rezultāti un statistikas produktu izmaksu izvērtējums” Neraugoties uz uzlabojumiem, prioritāšu noteikšana programmas gaitā joprojām bija problemātiska, kā rezultātā palielinājās spiediens uz dalībvalstu resursiem. Lielā mērā tas bija saistīts ar statistikas lietotāju paustajām lielākām vajadzībām pēc datiem, un to, ka netika noteikta tāda statistika, kura laika gaitā būtu kļuvusi mazāk atbilstīga. Lai atrisinātu šo jautājumu, VTP ietvaros noteiktajā statistikas programmā 2021.–2027. gadam tiek īstenota statistikas prasību pārskatīšana pastāvošajās Eiropas statistikas jomās un jauns prioritāšu noteikšanas mehānisms. Jaunais mehānisms balstās uz šādām četrām sastāvdaļām: daudzgadu rīcības plāns, pārskatīšanas, dialogs ar lietotājiem un resursi/finansējums. Kā sīkāk izklāstīts b) iedaļā, ESS izmaksu novērtējums parādīja, ka kopējās statistikas sagatavošanas izmaksas no 2013. līdz 2020. gadam nedaudz samazinājās, tāpat kā darbinieku skaits, neraugoties uz to, ka sagatavotāji saskārās ar aizvien vairāk pieprasījumiem pēc statistikas; b)“ESS veiktie pasākumi, lai dalībvalstīm samazinātu īstenošanas un sagatavošanas izmaksas, kā arī ierobežotu vispārējo slogu, ko rada statistikas projekti un jomas, uz kurām attiecas programma” Sagatavošanas izmaksas un darbinieku skaits samazinājās, savukārt sagatavoto datu kopu skaits palielinājās. Tas parāda, ka ESS veiktie pasākumi, lai dalībvalstīm samazinātu sagatavošanas izmaksas, kā arī ierobežotu vispārējo slogu, ko rada statistikas projekti un jomas, uz kurām attiecas programma, ir bijuši efektīvi. Svarīgākie pasākumi bija: i) statistikas pamatregulu īstenošana, ii) administratīvo un reģistra datu plašāka izmantošana, iii) jaunas aprēķina metodes un iv) mikrodatu apmaiņas piemērošana. 3. tabula. Izmaksu aprēķins un darbinieki kā pilnslodzes ekvivalenti (PE) ESS Gads 2013 2017 2020 Izmaksas (miljardos EUR, faktiskajās cenās) 3,1 2,8 3,0 Darbinieki, kas strādā oficiālajā statistikā ESS (1000 no PE) 49,2 43,1 42,5 Avots: apsekojumi par statistikas izmaksām ESS. Tajā pašā laikā kvalitatīvajās atsauksmēs tika uzsvērts, ka pastāv ierobežojumi saistībā ar prioritāšu noteikšanu un tādas statistikas noteikšanu, kura laika gaitā būtu kļuvusi mazāk atbilstīga. Turklāt bažas par sarūkošo darbinieku skaitu apvienojumā ar jaunās statistikas lietotāju paustajām lielākajām vajadzībām pēc datiem norādīja, ka nākotnē var rasties problēmas ar sagatavošanas izmaksām un slogu; c)“Progress, kas panākts, padarot piekļuvi oficiālajai statistikai, tostarp datu sniegšanu Eurostat tīmekļa vietnē, vienkāršāku un lietotājam draudzīgāku” ESP palīdzēja padarīt piekļuvi oficiālajai statistikai vieglāku un lietotājam draudzīgāku, bet joprojām pastāv iespējas veikt turpmākus uzlabojumus. 2014. gadā Eurostat tīmekļa vietne tika pilnībā pārveidota un kopš tā laika tiek nepārtraukti uzlabota. Kopš ESP sākuma ir izstrādātas un pievienotas daudzas jaunas elektroniskas un interaktīvas publikācijas, vizualizācijas rīki, mobilās lietotnes un rīki, kas tiek piedāvāti datu ieguvei. Šie rīki parāda dažādu statistikas tēmu datus pievilcīgā un viegli saprotamā veidā, ko visi var izpētīt, un tiem ir viegli piekļūt Eurostat tīmekļa vietnē. Eurostat ir arī aktīvi darbojies sociālajos medijos ar tā trīs korporatīvajiem kontiem Twitter, Facebook un Instagram, kas palīdz Eurostat komunicēt modernākā veidā. Datu sniegšana Eurostat tīmekļa vietnē bija būtiska, bet tas, cik viegla un lietotājam draudzīga bija piekļuve šiem datiem, atšķīrās atkarībā no lietotāju kategorijas. Kaut arī pieredzējušiem lietotājiem no Komisijas piekļuve datiem un statistikai bija viegla, mazāk pieredzējušiem plašas sabiedrības pārstāvjiem piekļuve bija sarežģītāka tīmekļa vietnes satura sarežģītības dēļ; d)“Progress datu pieejamības uzlabošanā, tostarp par sociāli ekonomiskajiem pasākumiem un stratēģijas “Eiropa 2020” rādītājiem” No 2013. līdz 2020. gadam ESP ietvēra darbības jaunas statistikas izstrādei un palīdzēja uzlabot datu pieejamību, tostarp par sociāli ekonomiskajiem pasākumiem un stratēģijas “Eiropa 2020” rādītājiem. Saistībā ar sociāli ekonomiskajiem pasākumiem plašāk kļuva pieejami dati un statistika par iedzīvotājiem un sociālajiem apstākļiem, kā arī par migrāciju, tostarp lielāks sadalījums pēc migrācijas statusa. Neraugoties uz šiem uzlabojumiem, joprojām ir nepilnības attiecībā uz sociālās statistikas teritoriālo sadalījumu. Saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” rādītājiem Eurostat nepārtraukti sniedza salīdzināmu, uzticamu un savlaicīgu statistikas informāciju, un visas programmas laikā turpinājās darbs, izstrādājot un sagatavojot šos rādītājus. Kaut arī stratēģijas “Eiropa 2020” rādītāji bija pieejami tikai ES un valsts līmenī, jo nepastāv noteikto mērķu teritoriāls sadalījums, daži no datiem, kas tika izmantoti šiem rādītājiem, ir pieejami reģionālā līmenī. Stratēģijas “Eiropa 2020” rādītāju kopa, kura no 2010. līdz 2020. gadam tika izmantota, lai uzraudzītu stratēģiju “Eiropa 2020” izaugsmei un darbvietām, ik gadu tika atjaunināta un ir pieejama par atsauces periodiem līdz 2021. gadam. Tā kā stratēģija “Eiropa 2020” ir sasniegusi sava dzīves cikla beigas un tā kā ES kopējais rādītājs (28 valstis, to skaitā Apvienotā Karaliste), kuram tika noteikti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi, oficiālajā statistikā vairs nepastāv, stratēģijas “Eiropa 2020” rādītāji tika izņemti no Eurostat atsauces datubāzes un arhivēti. Tomēr visas piecas jomas, uz kurām attiecas stratēģijas “Eiropa 2020” rādītāji, joprojām ir daļa no ES Ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītāju kopas, un to atjaunināšana pozīcijā “ Ilgtspējīgas attīstības rādītāji ” turpināsies. 4.Ieteikumi