Saņēmējs informēja Komisiju par vēlmi pārņemt informācijas un vadības centru celtniecības pabeigšanu četros potenciālos Natura 2000 reģionos, to finansējot no sava budžeta. Šo ēku būvniecība bija palikusi nepabeigta pēc līguma izbeigšanas 2011. gadā, un tā bija jāpabeidz saskaņā ar 2014. gadā noslēgto deleģēšanas nolīgumu ar UNDP.

Viens no vēl neatrisinātajiem jautājumiem ir saistīts ar Famagustas kanalizācijas tīkla būvniecību, kuru Komisija izbeidza 2013. gada decembrī. Strīds ar bijušo darbuzņēmēju nav atrisināts. Taču 2016. gadā Komisijas nolīgts inženierpakalpojumu uzņēmums veica padziļinātu pētījumu par nepieciešamajiem labošanas darbiem, to izmaksām un attiecīgajiem iepirkuma procedūras dokumentiem. Šā pētījuma izstrāde ir nobeiguma posmā.

Izglītības sektorā 2016. gadā tika piešķirtas 15 dotācijas EUR 1,5 miljonu shēmas “Inovācija un pārmaiņas izglītībā VI” ietvaros. To mērķi cita starpā ir mācīšanas/mācīšanās spēju uzlabošana, kopīgi projekti ar Kipras grieķu skolām, kā arī uzņēmējdarbības un mūžizglītības spēju uzlabošana. 9 no 15 projektiem īsteno skolas, 6 — mūžizglītības organizācijas.

2016. gada pirmajā pusē tika atklāta jauna EUR 1,5 miljonu dotāciju shēma “Inovācija un pārmaiņas izglītībā VII”, kuras mērķi ir tādi paši kā iepriekšējam uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus. Arī šīs shēmas priekšlikumi tiek izvērtēti.

2016. gadā otrajā tehniskās palīdzības projektā “Profesionālā izglītība, apmācība un darba tirgus” (PIADT II) īpaša uzmanība tika veltīta kvalifikāciju sistēmas pārskatīšanai un atjaunināšanai, kā arī nodarbinātības dienestu spēju veidošanai. Projektu plānots pabeigt 2018. gada novembrī.

Pasaules Bankas īstenotās ekonomiskās uzraudzības programmas otrajā posmā, balstoties uz iepriekš veiktā analītiskā darba rezultātiem, tika nodrošināta papildu padziļināta analīze un tehniskā palīdzība svarīgās jomās. Programmā uzsvars tika likts uz fiskālo analīzi, finansiāli ilgtspējīgām valsts pārvaldes struktūrām, ar ekonomiku un tirdzniecību saistīto atkalapvienošanās ietekmi, privātā sektora attīstību un sociālo iekļaušanu un makroekonomikas uzraudzību. Šo programmu ir plānots pabeigt 2017. gada otrajā pusē.

4.2.3.3. mērķis: izlīguma veicināšana, uzticēšanās veicināšanas pasākumi un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai

Komiteja bezvēsts pazudušo jautājumos (KBPJ) izmantoja atbalsta programmu ar UNDP netiešās pārvaldības starpniecību un turpināja praktisko darbu un darbu laboratorijā. No kopskaitā 2001 bezvēsts pazudušas personas 2016. gada beigās KBPJ bija ekshumējusi 1192 personu mirstīgās atliekas, no kurām 740 tika identificētas ar ģenētisko analīžu palīdzību. Pēc identifikācijas tempa palēnināšanās 2015. gadā saistībā ar DNS pārbaudes procedūru revīziju temps 2016. gadā pieauga un sasniedza 2013. un 2014. gadā konstatētos augstos rādītājus. Tika izveidotas jaunas izmeklētāju darbvietas, un jūlijā tika sākts arhīva projekts. 2016. gada februārī reliģiskie vadītāji kopīgi aicināja kipriešus sniegt informāciju. Par KBPJ zinātnieku darbu tika sagatavota grāmata trijās valodās. Tā tika prezentēta Kiprā un pasākumos Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā, Starptautiskā Sarkanā Krusta Komitejā Ženēvā un Eiropas Parlamentā Briselē, kur priekšsēdētāji M. Šulcs un Ž. K. Junkers atkārtoti pauda pilnīgu atbalstu šim projektam, kuram ir liela nozīme Kipras izlīguma panākšanā. 2016. gada decembrī deleģēšanas nolīgums ar UNDP tika pagarināts, lai nodrošinātu finansējumu KBPJ darbībai arī 2017. gadā kopsummā EUR 2,6 miljonu apmērā. Turpmākais ES atbalsts KBPJ darbībai tiks sniegts, pamatojoties uz tās atjaunināto stratēģiju 2018.–2020. gadam. Kopumā laika posmā no 2006. līdz 2016. gadam ES ir ieguldījusi vairāk nekā 80 % no kopējā finansējuma, ko KBPJ saņēmusi no visiem līdzekļu devējiem.

Kultūras mantojuma aizsardzība, ko īsteno abu kopienu Kultūras mantojuma tehniskā komiteja (KMTK), aizvien ir atbalsta programmas atbalstīto izlīguma un uzticēšanās veicināšanas darbību svarīgs komponents. 2016. gadā svarīgākie programmas atskaites punkti ietvēra Martinengo bastiona un starp Arsenālu un Otello torni / Citadeli izvietoto venēciešu mūru konservācijas darbu sākšanu. Tāpat 2016. gadā sākās darbs ar mērķi iekonservēt Agia Marina / Gurpinar — militārā objektā izvietotu maronītu baznīcu, kura 2016. gadā beidzot tika darīta pieejama. 2016. gadā tika pabeigts ciematā Myrtou/Çamlıbel esošā Sv. Pantaleona klostera (Agios Panteleimonas) iekonservēšanas pirmais posms.

2016. gada decembrī ar UNDP tika noslēgts deleģēšanas nolīgums Kultūras mantojuma aizsardzības programmas piektajam posmam. Nākotnē īpašu uzmanību turpinās veltīt tam, lai saņēmējas kopienas nodrošinātu atjaunoto kultūras pieminekļu konservāciju un aizsardzību.

Reaģējot uz abu Kipras vadītāju iniciatīvu īstenot jaunus uzticēšanās veicināšanas pasākumus, Komisija 2015. gadā operatīvi pārdalīja līdzekļus, lai piešķirtu nepieciešamos līdzekļus jauno robežšķērsošanas punktu Deryneia un Lefka-Apliki atvēršanai. 2016. gada sākumā tika parakstīts deleģēšanas nolīgums ar UNDP par darbu veikšanu uz ziemeļiem no Zaļās līnijas, un šos darbus ir paredzēts pabeigt 2017. gada pirmajā pusē.

2016. gadā turpinājās atbalsta sniegšana pilsoniskajai sabiedrībai. 2016. gadā turpinājās arī tehniskā palīdzība (Pilsoniskā telpa) ar mērķi veidot pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) spējas un veicināt sakaru izveidi un kopīgas darbības ar Kipras grieķu un citām ES PSO. Centieni sākotnēji bija vērsti uz pilsoniskās sabiedrības attīstību veicinošas vides izveidošanu un aktīva pilsoniskuma iniciatīvu veicināšanu ar mehānisma “Grow Civic” starpniecību. Turklāt 2016. gadā joprojām darbojās saskaņā ar dotāciju shēmām “Pilsoniskā sabiedrība rīcībā IV” un “Pilsoniskā sabiedrība rīcībā V” piešķirtās 18 dotācijas. Ar tām tika finansētas dažādas darbības vides aizsardzības, cilvēktiesību, mākslas un sporta jomā, kas veicināja pilsoņu iesaistīšanos un starpkopienu sakarus šajās jomās.

Ik pēc trim mēnešiem tika sasaukts Pilsoniskās sabiedrības forums (PSF) — platforma, kurā PSO var paust savas gaidas un prioritātes. Tas bija interešu pārstāvības katalizators un popularizēja aktīvu pilsoniskumu. No septembra vidus līdz oktobra vidum pirmo reizi notika mēnesi garš PSO darbību kopums “Atvērto durvju festivāls”; šo pasākumu mērķis bija sabiedrības informēšana par iepriekšējiem un pašreizējiem pasākumiem un visu vecumu cilvēku brīvprātīgā darba veicināšana. Festivāla laikā durvis vēra vairāk nekā 40 asociācijas, nodibinājumi, platformas, iniciatīvas un aktīvisti, kas sarīkoja vairāk nekā 80 pasākumus, ieskaitot atvērto durvju dienas un citus uz kopienu orientētus pasākumus.

4.2.4.4. mērķis: Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai

Stipendiju studijām ES pārvaldība no 2014. līdz 2016. akadēmiskajam gadam tika deleģēta Britu padomei. Šī vienošanās tika pagarināta vēl uz trim gadiem — no 2017. līdz 2020. akadēmiskajam gadam — ar deleģēšanas nolīgumu, kas tika noslēgts ar Britu padomi 2016. gada decembrī. Ar 2016. gada uzaicinājumā pieejamajiem EUR 1,92 miljoniem varēja finansēt 151 stipendiju 2016./2017. akadēmiskajam gadam. Ar šīm stipendijām tika atbalstīti jauni studenti pirmā posma studiju programmu pirmajā gadā, diplomandi maģistrantūras un doktorantūras studiju programmās, kā arī pētnieki un profesionāļi savu prasmju un zināšanu turpmākā pilnveidē vairākās ES dalībvalstīs. Stipendiju programmā kopš 2007. gada ir piešķirtas stipendijas vairāk nekā 1000 Kipras turku studentu un profesionāļu. Ir ļoti svarīgi turpināt šīs shēmas darbību. Stipendiju programmas pārvaldības pasākumu ietvaros Britu padome organizēja “Studē Eiropā” dienas, lai informētu studentus par studiju iespējām ES. Tā arī turpināja veidot absolventu tīklu un uzraudzīs programmas vidēja termiņa ietekmi, piemēram, to studentu īpatsvaru, kuri atgriežas Kiprā, un sekmes rādītājus darba atrašanā pēc studijām.

Kipras turku kopienā ir liels pieprasījums pēc informācijas par ES. ES informācijas punkts, kuru pārvalda kopā ar Eiropas Komisijas pārstāvniecību Kiprā, sāka darbu 2015. gada sākumā, un tam bija piešķirts kopā EUR 1 545 000 budžets 30 mēnešu darbības periodam. Tas pievērsa lielu sabiedrības uzmanību ES, tās politikas jomām un atbalsta programmai. Līdz šim ES informācijas punkts ir organizējis dažādas speciālistu grupu apspriedes un pasākumus, veltot tos dažādiem tematiem, tādiem kā vide (ūdens, enerģija, atkritumu apsaimniekošana, tostarp to pārstrāde, un bioloģiskā daudzveidība), bioloģiskā lauksaimniecība, veselības aizsardzība un drošība darbā, pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku labturība un dzīvnieku veselība. Tas ir aplūkojis arī tādas tēmas kā cilvēktiesības, personu ar invaliditāti tiesības, bērnu tiesības, dzimumu līdztiesību, LGBT tiesības un patērētāju tiesības. 2016. gadā ES informācijas punkts organizēja 47 pasākumus (no tiem 35 Nikosijā), ieskaitot Eiropas dienu, Eiropas Nedēļu pret rasismu, Eiropas Jaunatnes nedēļu un Starptautisko jaunatnes dienu, Eiropas Zinātnieku nakti, ES dienu pret cilvēku tirdzniecību, Mobilitātes nedēļu un satiksmes drošībai veltītu pasākumu, Eiropas Sporta nedēļu, kā arī Eiropas MVU nedēļu. Šajos pasākumos iesaistījās vairāk nekā 4382 dalībnieki, apliecinot, ka kopienas interese pieaug (2015. gada notikumos piedalījās 2383 personas).

2016. gadā tika izplatīti 5139 informācijas produkti un 12 informatīvi biļeteni (pavisam kopš informācijas punkta atklāšanas — attiecīgi 11 429 un 20). Vietējos plašsaziņas līdzekļos 2016. gadā tika publicētas 564 ziņas un demonstrēti 32 TV sižeti (kopš projekta sākuma — attiecīgi 923 un 82). Arī sociālā tīkla Facebook lapas “Abbilgi” datplūsma apliecināja pasākumu popularitāti (2016. gadā lietotāji 3896 reizes no jauna atzīmēja “patīk”, tādējādi kopējais šādu atzīmju skaits kopš atklāšanas sasniedza 8471). ES informatīvais punkts arī palīdzēja popularizēt visus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un citus atbalsta programmas finansētus projektus un pasākumus, izmantojot sociālā tīkla Facebook ziņojumus un atgādinājumus, izvietojot skatlogos plakātus, rīkojot pasākumus un projektu atklāšanas savā publiskajā telpā. Tas izveidoja stratēģiskas partnerības ar citiem ES finansētiem projektiem un tehniskās palīdzības projektiem, kuru vidū bija projekti “Pilsoniskās sabiedrības attīstība (Pilsoniskā telpa)”, “Privātā sektora attīstība”, “Dzīvnieku slimību izskaušana” un “Atkritumu apsaimniekošana”, un ar attiecīgiem Kipras turku kopienas departamentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

4.2.5.5.–6. mērķis: Kipras turku kopienas sagatavošana acquis ieviešanai un īstenošanai

Komisijas Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments (TAIEX) tiek izmantots Atbalsta regulas 5. un 6. mērķa īstenošanai un tādējādi palīdz sagatavot Kipras turku kopienu acquis īstenošanai, ņemot vērā tā atlikšanas atcelšanu pēc visaptveroša Kipras jautājuma noregulējuma.

2016. gadā palīdzība turpinājās tajās pašās acquis 16 galvenajās jomās jeb “sektoros” kā iepriekšējos gados. 2016. gadā notika kopskaitā 220 pasākumi. TAIEX organizēja ekspertu komandējumus, apmācības kursus, darbseminārus un mācību apmeklējumus. Kipras turku kopienas ieinteresētajām personām ir ievērojami palielināta izpratne par acquis prasībām sektoros, ar kuriem TAIEX aktīvi strādā.

Turpinājās atbalsts tirdzniecībai pāri Zaļajai līnijai (Regula (EK) Nr. 866/2004). 2016. gadā neatkarīgi eksperti bija iesaistīti kartupeļu un citrusaugļu produkcijas regulāro fitosanitāro inspekciju veikšanā, analīzei vajadzīgo medus paraugu ņemšanā un atjaunināta to kuģu saraksta izveidē, kuru lomu atļauts tirgot pāri Zaļajai līnijai.

4.3.Finansiālā izpilde (līgumi un maksājumi)