2009
INFORMĀCIJAS UN VEICINĀŠANAS 
PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTIEMEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 10
LV
ISSN 1831-0877

INFORMĀCIJAS 
UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTIEMĪpašais ziņojums  Nr. 10  2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis: +352 4398-45410
Fakss: +352 4398-46410
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 10  2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-366-4doi:10.2865/51832
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem3
SATURS
Punkts
 GLOSĀRIJS
I–XI KOPSAVILKUMS
1.–10.  IEVADS
1.–4.  VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS
5.–7.  JAUNĀKIE ĪSTENOTIE INFORMĀCIJAS UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMI
8.–10.  PĀRSKATS PAR PĀRVALDĪBAS SISTĒMU
11.–15.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
16.–52.  APSVĒRUMI
16.–29.  POLITIKAS IETEKMI PAŠLAIK IR GRŪTI NOTEIKT
16.–18. MĒRĶI UN REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI
19.–23. POLITIKAS GAIDĀMĀS IETEKMES IEROBEŽOJUMI
24.–29. GRŪTĪBAS, NOVĒRTĒJOT DAŽĀDO PROGRAMMU IETEKMI
30.–40.   PRASĪGUMS PRET PROGRAMMU PRIEKŠLIKUMIEM ATLASES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMĀ IR UZLABOJIES, 
TAČU SASNIEGUMI IR JĀNOSTIPRINA
31.–33. PROGRAMMU PRIEKŠLIKUMU SĀKOTNĒJĀ ATLASE DALĪBVALSTĪS
34.–40. KOMISIJA IR PAAUGSTINĀJUSI PRASĪGUMU
41.–52.  PROGRAMMU ĪSTENOŠANAS PĀRBAUDES UZ VIETAS IR JĀUZLABO
41.–43. ĪSTENOTĀJORGANIZĀCIJU ATLASE44.–46. KOMISIJA IR PASTIPRINĀJUSI IZDEVUMU UZRAUDZĪBU
47.–52. DAŽĀS DALĪBVALSTĪS JOPROJĀM IR NEPILNĪBAS KONTROLES ĪSTENOŠANĀ
53.–57.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS. REVĪZIJĀ APSKATĪTAJĀ PERIODĀ SPĒKĀ ESOŠO TIESĪBU AKTU KOPSAVILKUMS II PIELIKUMS. TEMATIKA, PRODUKTI UN VALSTIS, UZ KURĀM VAR ATTIEKTIES ATBILSTĪGIE PASĀKUMI
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem4
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem5
GLOSĀRIJS
Īstenotājorganizācijas : Pēc konkursu izsludināšanas, izmantojot visus pienācīgos līdzekļus, 
piedāvātāja organizācija izvēlas iestādes, kuras īsteno programmas darbības (Regulas (EK) Nr. 3/2008 11. pants).
Parasti tās ir komunikāciju un reklāmas aģentūras.
Pamatnostādnes : Attiecībā uz veicināšanas pasākumiem iekšējā tirgū saistībā ar izvēlēto 
nozari vai produktiem Komisija pieņem pamatnostādnes, kurās ietverts sīki izstrādāts stratē-ģijas apraksts, kura jāievēro informācijas un veicināšanas programmu priekšlikumos, sniedzot vispārīgas norādes par sasniedzamajiem mērķiem un uzdevumiem, tematiem, veicamo pasā-kumu veidiem, programmu ilgumu, kā arī par programmu finansēšanai paredzēto Kopienas līdzekļu paredzamo sadalījumu. Pašlaik šīs pamatnostādnes ir ietvertas Komisijas Regulas (EK) Nr. 501/2008 I pielikumā (OV L 147, 6.6.2008., 3. lpp.), bet provizoriskais budžets — šīs regu-las III pielikumā.
Attiecībā uz veicināšanas pasākumiem trešās valstīs Komisija var izstrādāt pamatnostādnes 
visām izvēlētajām nozarēm vai produktiem.
Piedāvātāja organizācija : Ar šo terminu apzīmē iestādes, kuras atbild par informācijas un 
veicināšanas pasākumu īstenošanu un kuras ir definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 3/2008 (OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.) 6. pantā. Tās ir nozares vai starpnozaru organizācijas, kas pārstāv attiecīgo nozari(-es) vienā vai vairākās dalībvalstīs vai Kopienas līmenī un kas izstrādā prog-rammu priekšlikumus.
Programma : Dažādos informācijas un veicināšanas pasākumus attiecībā uz lauksaimnie-
cības produktiem īsteno kā informācijas un veicināšanas programmas daļu (Regulas (EK) 
Nr. 3/2008 1. pants).
Tematiku un produktu saraksts, uz kuriem var attiecināt pasākumus : Tematika un pro-
dukti, uz kuriem var attiekties līdzfinansētā programma, ir vispārīgi definēti Regulas (EK) Nr. 3/2008 3. pantā. Saskaņā ar pantā noteiktajiem kritērijiem Komisija izstrādā tematiku un atbilstīgo produktu sarakstus, kurus pārskata reizi divos gados. Pašlaik šie saraksti ir ietverti Regulas (EK) Nr. 501/2008 I un II pielikumā.
Uzraudzības grupa : Programmas uzrauga uzraudzības grupa, kuras sastāvā ir Komisijas, 
attiecīgo dalībvalstu un piedāvātāju organizāciju pārstāvji.
Valstu saraksts, uz kurām var attiecināt pasākumus : Ja pasākumi attiecas uz trešo val-
sti, tai jābūt trešo valstu vai atbilstīgo reģionu sarakstā, kuru Komisija izstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3/2008 4. pantu.
Pašlaik šis saraksts ir ietverts Regulas (EK) Nr. 501/2008 II pielikumā.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem6
KOPSAVILKUMS
I.
Eiropas Savienība īsteno un līdzfinansē lauk-
saimniecības produktu veicināšanas pasā-
kumus kopš 1980. gadu sākuma. Sākot ar  
1999. gadu, dažādos esošos pasākumus cen-
tralizēja vienotā sistēmā, kas kopīga visiem 
attiecīgajiem produktiem. Šie veicināšanas pasākumi ir galvenokārt viena līdz trīs gadu 
programmas, kuras Eiropas Savienība līdzfi-
nansē līdz pat 50 % apmērā, un tie attiecas 
gan uz iekšējo tirgu, gan trešām valstīm.
II.
Pašlaik Komisija ir nopietni pievērsusies šīs 
sistēmas izpētei, pēc kuras cita starpā varētu tikt ievērojami palielināts informācijas un  veicināšanas pasākumu budžets.
III.
Palātas veiktajā revīzijā uzmanību pievērsa 
informācijas un veicināšanas pasākumu efek-
tivitātes vērtēšanai, kā arī tam, cik pareizi  
ir bijuši izdevumi. Revīzija notika Komisijas 
dienestos un trīs galvenajās dalībvalstīs, uz 
kurām šie pasākumi attiecās.
IV.
Palāta konstatēja, ka Komisija jau pirms  
vairākiem gadiem ir sākusi uzlabot to izde-
vumu pārvaldību un kontroli, kuri ir saistīti 
ar informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem.  
Šie uzlabojumi ir devuši pozitīvus rezultā-
tus dažās jomās, taču tie ir jānostiprina un 
jāievieš plašāk.V.
Tādējādi Palāta konstatēja, ka informācijas 
un veicināšanas politikas ietekme, kaut arī 
tā, iespējams, ir bijusi pozitīva, pašlaik ir  
grūti izmērāma. Nav konkrētu mērķu, kuri  
izrietētu no skaidri noteiktas stratēģijas un 
kurus varētu izmantot, lai novērtētu politikas efektivitāti. Tāpēc obligāts priekšnoteikums 
ir stratēģijas un konkrētu mērķu izstrādā-
šana, lai varētu noteikt atbilstošus rezulta-
tīvos rādītājus, taču šādu rādītāju pašlaik  nav. Tomēr ietekme, ko varētu sagaidīt no  šiem pasākumiem, ir ierobežota, jo atvēlē-
tais budžets ir salīdzinoši neliels attiecībā  pret to produktu un ģeogrāfisko zonu skaitu, kuriem tas paredzēts, turklāt nav atbilsto-šas procedūras, lai nodrošinātu papildinā-
mību ar dažādiem veicināšanas pasākumiem 
valsts vai privātajā sektorā. Visbeidzot, lai  gan pieejamā informācija ļauj cerēt uz lab-
vēlīgu ietekmi, šīs informācijas ierobežo-
tais raksturs apgrūtina katras līdzfinansētās 
programmas efektivitātes noteikšanu un vēl 
jo vairāk — politikas kopējās efektivitātes  
noteikšanu.
VI.
Tāpēc Palāta iesaka precīzāk noteikt politi-
kas mērķus un nodrošināt deklarēto ieceru 
un pieejamā budžeta savstarpējo atbilstību. 
Šiem mērķiem jābūt konkrētiem, izmērā-miem, sasniedzamiem, atbilstīgiem un ar  
noteiktiem termiņiem, lai varētu definēt un 
piemērot atbilstošus rezultatīvos rādītājus. 
Ir jāizveido oficiāli apstiprināta apspriešanās 
procedūra ar visiem iesaistītajiem dalībnie-
kiem, sākot ar stratēģijas izstrādāšanu līdz 
pat tādu procedūru piemērošanai, kuras  nodrošina papildināmību ar pašreizējiem  
dažādajiem veicināšanas pasākumiem.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem7
VII.
Tā kā nav iespējams faktiski izmērīt ietekmi, 
sagaidāmā efektivitāte lielā mērā ir atkarīga 
no tā, cik atbilstošus programmu priekšliku-
mus izvēlas. Dalībvalstu īstenotā šīs jomas 
kontrole reizēm vēl arvien ir nepietiekama, 
taču Komisija tagad ir daudz prasīgāka, un tās atlase ir daudz rūpīgāka. Tomēr šos uzla-
bojumus ir vēl jānostiprina.
VIII.
Tāpēc Palāta iesaka turpināt atlases proce-dūrā iesāktos uzlabojumus, īpaši attiecībā  
uz prasībām sniegt informāciju par program-mas sagaidāmo ietekmi un veidu, kā tā tiks mērīta, turklāt dalībvalstīm turpmāk ir jāveic rūpīgāka atlase, tostarp pārbaudot informā-
ciju, lai varētu nodrošināt atbilstošu priekš-
likumu izraudzīšanos.
IX.
Īstenotājorganizācijām ir ļoti nozīmīga  
loma programmu īstenošanā, un to atlases 
kontrole nav pietiekama. Komisija savukārt 
ievērojami pastiprināja izdevumu turpmāku 
uzraudzību. Turpretī Spānijā un Itālijā vēl  arvien ir vērojamas nopietnas kontroles  
nepilnības, lai gan uz tām atkārtoti norāda 
jau vairākus gadus. Kaut gan abās dalīb-
valstīs beidzot sāk veikt pasākumus, lai tās 
novērstu, revīzijas laikā bija pāragri spriest par šo pārmaiņu efektivitāti, tāpēc tās ir  
turpmāk jānostiprina.KOPSAVILKUMS
X.
Palāta iesaka pastiprināt īstenotājorganizā-
ciju atlases kontroli un nodrošināt pastāvīgu 
uzraudzību dalībvalstī konstatēto kontroles 
trūkumu novēršanai, lai drīzumā panāktu  
stāvokļa uzlabošanos.
XI.
Šajā ziņojumā ietverto ieteikumu potenciālā 
ietekme jāvērtē saistībā ar budžetu, kas  
atvēlēts veicināšanas pasākumiem. Komisija pašlaik ir nopietni pievērsusies šīs pasākumu sistēmas izpētei, un iespējams, ka tās rezul-
tātā tiks iesniegts priekšlikums ievērojami  palielināt informācijas un veicināšanas pasā-kumu budžetu. Tāpēc Palāta iesaka ieviest  šos uzlabojumus pēc iespējas drīz.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem8
IEVADS
VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS
 1.  Eiropas Savienība īsteno un līdzfinansē lauksaimniecības produktu vei-
cināšanas pasākumus kopš 1980. gadu sākuma. Līdz 1999. gadam tos 
īstenoja katrā nozarē atsevišķi, pamatojoties uz atšķirīgiem normatī-
vajiem noteikumiem, kas ir specifiski dažādām kopējām tirgus orga-
nizācijām (KTO).
 2.  Dažādos noteikumus 1999. gadā saskaņoja un apkopoja divās Padomes 
regulās1, kas paredzēja veicināšanas pasākumus attiecīgi trešās val-
stīs un iekšējā tirgū. 2008. gada sākumā savukārt šīs abas regulas  
apvienoja vienā Padomes Regulā (EK) Nr. 3/20082, kas attiecās uz  
lauksaimniecības produktu veicināšanas politiku kopumā un būtiski negrozīja abu iepriekšējo tiesību aktu saturu.
 3.  Saskaņā ar pašreiz spēkā esošajām regulām paredzētos pasākumus veic 
viena līdz trīs gadu laikā, un tie var būt gan sabiedrisko attiecību,  
gan veicināšanas, gan reklāmas pasākumi, kuru uzdevums ir uzsvērt ES ražoto produktu priekšrocības, īpaši attiecībā uz kvalitāti, higiēnas 
prasībām, pārtikas drošumu, uzturvērtību, marķējumu, dzīvnieku lab-
turību vai vides saudzēšanu. Tie var izpausties arī kā līdzdalība dažādos 
pasākumos un gadatirgos, kā informācijas sniegšanas kampaņas par 
Kopienas sistēmām, kas ietver aizsargātus cilmes vietas nosaukumus (ACN), aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢN), tradicio-
nāla rakstura produktus (TRP), noteiktos reģionos ražotus kvalitatīvus 
vīnus (NRR kvalitatīvie vīni) vai kā informēšana par ES pieņemtajām 
lauksaimniecības produktu un pārtikas kvalitātes standartu un mar-
ķēšanas sistēmām, kā arī par bioloģisko lauksaimniecību. Attiecībā uz trešām valstīm tā var būt arī jaunu tirgu izpēte, kas nepieciešama tirgus noieta paplašināšanai.
 4.  Šīs programmas (atskaitot atsevišķus izņēmumus) Eiropas Savienība līdz-
finansē 50 % apmērā, pārējo finansējuma daļu sedz nozares vai starp-nozaru organizācijas, kuras ir ierosinājušas šīs programmas (vismaz 
20 % apmērā), kā arī attiecīgās dalībvalstis.1 Padomes 1999. gada 
14. decembra Regula (EK) 
Nr. 2702/1999 par informācijas 
un veicināšanas pasākumiem 
attiecībā uz lauksaimniecības 
produktiem trešās valstīs (OV L 327, 21.12.1999., 7. lpp.) 
un Padomes 2000. gada 
19. decembra Regula (EK) 
Nr. 2826/2000 par informācijas un 
veicināšanas pasākumiem attiecībā 
uz lauksaimniecības produktiem 
iekšējā tirgū (OV L 328, 23.12.2000., 2. lpp.).
2 Padomes 2007. gada 
17. decembra Regula (EK) 
Nr. 3/2008 par informācijas un 
veicināšanas pasākumiem attiecībā 
uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs 
(OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.).
Hronoloģisks pārskats par 
regulām, ko piemēroja periodā, 
uz kuru attiecās revīzija, sniegts I pielikumā .
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem9
JAUNĀKIE ĪSTENOTIE INFORMĀCIJAS 
UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMI
 5.  Pēdējos gados ikgadējie budžeta piešķīrumi informācijas un veicināša-
nas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem ir ievēro-
jami palielinājušies: 2002. gadā tie bija 17 miljoni EUR, bet, sākot ar 
2007. gadu, — 50 miljoni EUR (skatīt 1. grafiku ).
 6.  Izdevumu lielākā daļa atbilst ES ieguldījumam līdzfinansētajās program-
mās. No 2007. līdz 2008. gadam finansēja apmēram 200 programmas, kurās bija iesaistījušās 23 dalībvalstis, un dažos gadījumos vairākas dalībvalstis vienlaikus līdzfinansēja “daudzvalstu” programmas.
 7.  Pēc Eiropas Parlamenta deputātu lūguma Komisija pašlaik ir nopietni pie-
vērsusies vienotās sistēmas izpētei, galvenokārt attiecībā uz trešām 
valstīm. Izpētes rezultātā cita starpā varētu tikt ievērojami palielināts 
veicināšanas un informācijas pasākumu budžets un prioritāti varētu 
piešķirt programmām, kuras paredzētas trešām valstīm.
INFORMĀCIJAS UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMIEM  
IK GADU PIEŠĶIRTĀS APROPRIĀCIJAS (MAKSĀJUMI)1. GRAFIKS
0102030405060
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009Miljonos EUR
Līdzfinansētās programmas Tiešie maksājumi
Avots : Eiropas Savienības vispārējais budžets 2002.–2009. g.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem10
PĀRSKATS PAR PĀRVALDĪBAS SISTĒMU
 8.  Programmu priekšlikumus parasti iesniedz piedāvātājas organizācijas. Kad 
dalībvalstis ir novērtējušas to atbilstīgumu, lietderīgumu un kvalitātes 
un cenas attiecību, tās iesniedz Komisijai to programmu priekšliku-
mus, kuras tās apņemas līdzfinansēt. Izskatījusi priekšlikumus un, ja 
vajadzīgs, pieprasījusi grozījumus, Komisija atlasa līdzfinansējamās 
programmas.
 9.  Pēc tam šo programmu īstenošanu uztic īstenotājorganizācijām, kuru 
atlasi ir veikusi piedāvātāja organizācija pēc “konkursu izsludināša-
nas, izmantojot visus pienācīgos līdzekļus”. Dalībvalsts uzdevums ir 
kontrolēt, kā notiek atlase, un par to informēt Komisiju.
 10.  Saskaņā ar dalītās pārvaldības principiem dalībvalsts uzrauga arī prog-
rammu īstenošanu, maksājumus saņēmējiem un attiecīgās pārbaudes. 
Uzraudzības grupa, kuru vada iesaistītās dalībvalsts pārstāvis un kurā 
faktiski ietilpst arī Komisijas pārstāvis, regulāri tiekas, lai uzraudzītu dažādu programmu īstenošanas gaitu.
Avots : Association 5 al día.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem11
 11.  Lai gan budžets, kas atvēlēts informācijas un veicināšanas pasākumiem 
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, vēl ir samērā pieticīgs,  
pēdējos gados tas pakāpeniski pieaug. Turklāt tas varētu vēl palie-lināties nākotnē īpaši tāpēc, ka veicināšanas pasākumi atbilst PTO  
sarunu “zaļās kastes” pasākumiem. Starp citu, 2007. gada beigās šāda 
veida lūgumu izteica Eiropas Parlaments
3.
 12.  Palātas veiktajā revīzijā uzmanību pievērsa informācijas un veicināšanas 
pasākumu efektivitātes vērtēšanai, kā arī tam, cik pareizi ir bijuši  izdevumi. Revīzijas jautājumi bija šādi:
Vai esošā pārvaldības un uzraudzības sistēma ir pietiekama, lai  a) 
Komisija varētu pierādīt vai noteikt pasākumu efektivitāti?
Vai esošā pārvaldības un kontroles sistēma ļauj iegūt pamatotu b) 
pārliecību par to, ka programmu atlase notiek caurskatāmi un  
pareizi un ka tās pamatā ir atbilstīgi kritēriji un informācija?
Vai esošā pārvaldības un kontroles sistēma ļauj iegūt pamatotu c) 
pārliecību par izdevumu likumību un/vai pareizību?
 13.  Revīziju veica no 2008. gada jūnija līdz oktobrim Komisijas dienestos, 
kā arī Spānijā, Francijā un Itālijā. Kā redzams 2. grafikā , tās ietilpst 
tajās piecās dalībvalstīs, kurās īstenoja lielāko daļu minēto pasākumu. To finansēšanai atvēlēja gandrīz 45 % no kopējiem izdevumiem, un 
Itālija saņēma lielāko daļu.3 Skatīt paskaidrojumu 
Ziņojumam par priekšlikumu 
Padomes regulai par informācijas 
un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības 
produktiem iekšējā tirgū un 
trešās valstīs (COM(2007) 268 — 
C6-0203/2007 — 2007/0095(CNS)).REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem12
 14.  Revīzijā galvenokārt aplūkoja laika posmu no 2006. gada līdz 2008. gada 
pirmā pusgada beigām. Tā kā veicināšanas pasākumu programmas ir 
paredzētas vairākiem gadiem, revīzijas vajadzībām atlasīto šā perioda programmu izskatīšana reizēm tomēr bija saistīta ar vecāku doku-
mentu pārbaudi.
 15.  Revīzijas pieejas pamatā bija to Komisijas un dalībvalstu izstrādāto pro-
cedūru novērtējums, kuras attiecās uz politikas īstenošanu. Revīzijas 
darbs galvenokārt bija vērsts uz to procedūru un sistēmu analīzi,  dokumentācijas izskatīšanu un izvērtēšanu, kuras galvenajos īsteno-šanas posmos piemēroja
Komisija (programmu atlase, izdevumu uzraudzība un kontrole,  —
programmu īstenošanas un ietekmes uzraudzība) un
dalībvalstis (uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, programmu   —
sākotnējā atlase, īstenotājorganizāciju atlases kontrole, programmu 
īstenošanas un veikto maksājumu pārvaldība un uzraudzība).
  Katrā dalībvalstī revidenti apmeklēja arī vismaz vienu piedāvātāju orga-
nizāciju — saņēmēju, kā arī īstenotājorganizāciju.
GALVENĀS SAŅĒMĒJDALĪBVALSTIS ( 2007.–2008. GADS)2. GRAFIKS
ItālijaFrancijaSpānijaCitas
Vācija
Grieķija
Avots : Eiropas Komisija.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem13
POLITIKAS IETEKMI PAŠLAIK IR GRŪTI NOTEIKT
MĒRĶI UN REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI
 16.  Informācijas un veicināšanas pasākumu mērķis ir popularizēt Eiropā 
ražotos lauksaimniecības produktus. Pašreizējie pasākumi balstās uz 
iepriekš izstrādātu pasākumu kopumu, kuri izriet no dažādām KTO, taču nav ne vienotas stratēģijas, ne precīzi noteiktu SMART  kritērijiem 
atbilstošu mērķu
4.
 17.  Tā kā nebija atbilstoši SMART  kritērijiem izstrādātu mērķu, kuri izrietētu 
no precīzi definētas stratēģijas un kurus varētu izmantot, lai novērtētu politikas efektivitāti, Komisijas izmantotie un izplatītie rādītāji (skatīt 
1. izcēlumu ) ir uzskatāmi tikai par statistikas datiem, kas atspoguļo 
“līdzdalību” un kas nav piemēroti politikas rezultātu vai ietekmes  
mērīšanai.
 18.  Šāda veida statistikas dati nav pietiekami, taču piemērotāku rādītāju 
definēšana varētu būt sarežģīta, kamēr nav izstrādāta precīzāka mērķu 
definīcija.4 Padomes 2002. gada 
25. jūnija Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas 
Kopienu vispārējam budžetam 
27. panta 3. punktā (OV L 248, 
16.9.2002., 1. lpp) ir noteikts, 
ka “visām darbības nozarēm, 
uz kurām attiecas budžets, 
nosaka konkrētus, izmērāmus, 
sasniedzamus, atbilstīgus 
mērķus ar noteiktiem termiņiem ” 
(saīsinājums angļu valodā: SMART ).
KOMISIJAS IZMANTOTIE STATISTIKAS DATI
Lauksaimniecības produktu skaits.• 
To valstu vai ģeogrāfisko zonu skaits, uz kurām attiecas veicināšanas pasākumi.• 
Komisijai iesniegto programmu priekšlikumu skaits un apstiprināto priekšlikumu īpatsvars.• 1. IZCĒLUMSAPSVĒRUMI
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem14
POLITIKAS SAGAIDĀMĀS IETEKMES IEROBEŽOJUMI
 19.  Lai gan kopš 2002. gada ir ievērojami palielinājies Kopienas budžets, 
kas atvēlēts veicināšanas un informācijas pasākumiem, tas tomēr ir 
visai pieticīgs, ņemot vērā, ka tas paredzēts pasākumiem attiecībā  
uz daudziem produktiem, ģeogrāfiskajām zonām un plašu tematiku. 
Komisijas pamatnostādnes attiecas uz vairākumu lauksaimniecības  
produktu, un tajās ir ietverts to valstu saraksts, kuras aptver pasaules tirgus lielāko daļu (skatīt II pielikumu ). Ir arī ļoti daudz aizsargātu 
cilmes vietas nosaukumu (ACN), aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (AĢN) un citu augstvērtīgu preču zīmju, kuras varētu popula-rizēt. Salīdzinot ar šiem mērķiem, valsts vai privātā sektora pārstāvju 
reklāmas izdevumi attiecīgajā nozarē liecina, ka ES finansējums patie-
šām ir pieticīgs (skatīt 2. izcēlumu ).
 20.  Tā kā ES budžets ir ierobežots, veiktie pasākumi principā nespēj vieni 
paši radīt vērā ņemamu ietekmi uz mērķu sasniegšanu.
PĀRSKATS PAR ES INFORMĀCIJAS UN VECINĀŠANAS PASĀKUMU BUDŽETU
ES budžets informācijas un veicināšanas pasākumiem
2002. g.: 17 miljoni EUR• 
2005. g.: 32 miljoni EUR• 
2008. g.: 50 miljoni EUR• 
Citu veicināšanas pasākumu budžets
Dažādu Šveices lauksaimniecības produktu pārdošanas veicināšanai piešķirtais federālais budžets • 
vien ir 36 miljoni EUR 2008. gadā, turklāt tādi paši izdevumi ir paredzēti arī kantonu līmenī.
Bordo vīnu ražotāju arodpadomes (• Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux, CIVB ) piešķirtais 
reklāmas budžets 2008. gadā ir vairāk nekā 21 miljons EUR.
Itālijas iestādes ir izvirzījušas mērķi 2013. gadā tikai itāļu vīna reklāmai vien atvēlēt vairāk nekā • 
100 miljonus EUR.2. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem15
 21.  Lai šos mērķus varētu sasniegt, pasākumiem (saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 3/2008 apsvērumiem — skatīt 3. izcēlumu ) vismaz vajadzētu efek-
tīvi iekļauties valsts un privātā sektora īstenotajos pasākumos, kon-krēti, tiem vajadzētu tos papildināt vai radīt papildu ietekmi.
 22.  Tomēr nav tāda instrumenta, kas varētu nodrošināt vai izmērīt pasākumu 
saskaņotību vai papildināmību ar dažādām veicināšanas politikām  valsts vai privātā sektorā, no vienas puses, un “sviras efektu uz valsts 
un privātajām iniciatīvām”. Turklāt Komisijai vēl nav pilnīgas un tica-mas informācijas par līdzīgiem pasākumiem katrā dalībvalstī un par tiem piešķirto budžetu.
Avots : Fancy Food Show (Ņujorka, 2006. g. jūlijs).
IZRAKSTI NO REGULAS (EK) NR. 3/2008 OTRĀ UN CE TURTĀ APSVĒRUMA
“(..) ir jāizstrādā visaptveroša un saskaņota informācijas un veicināšanas politika (..).”• 
“Šāda politika lietderīgi papildina un stiprina dalībvalstu īstenotos pasākumus (..).”• 
“Palīdzot atvērt jaunus tirgus trešās valstīs, šai darbībai ir arī sviras efekts uz valsts un privātajām • 
iniciatīvām.”3. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem16
IZRAKSTI NO NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMIEM PAR NEPIETIEKAMO  
KOORDINĀCIJU UN SINERĢIJU
“Tiesību aktos nav izteikts skaidrs un nepārprotams pamudinājums radīt līdzfinansēto programmu • 
sinerģiju ne starp programmām, kuras īsteno vienā valstī, ne starp tām, kuras īsteno vairākās valstīs. 
Tas pats attiecināms uz sinerģiju starp līdzfinansētām programmām un dalībvalstu vai privātā sektora īstenotām programmām.”
“Tiesību aktos un ar programmām saistītos dokumentos nav skaidras norādes par to, kā veidot siner-
• 
ģiju, un nav apliecinājuma, ka jel kāda kampaņa būtu patiešām veicinājusi sadarbību ES līmenī. 
(..) Līdzfinansētās programmas neliecināja ne par sinerģiju, ne par kādu īpašu koordinācijas mehānismu (..).”
“Vienīgi valstu iestādes un piedāvātājas organizācijas spēj nodrošināt ES, valstu un privāto veicinā-
• 
šanas iniciatīvu papildināmību. Tika novērsta dublēšanās un pretrunas, taču sinerģijas bija maz. (..) 
Atbalstīto programmu neviendabība neveicina Eiropas programmu papildināmību.”4. IZCĒLUMS 23.  Pieejamajos novērtējuma ziņojumos5 gan ir atzīts, ka Kopienas līdzfi-
nansējums ir radījis pozitīvu ietekmi, taču tajos ir uzsvērts arī tas, ka 
nav koordinācijas mehānisma un ka nav pietiekamas sinerģijas vai  papildināmības (skatīt 4. izcēlumu ).
GRŪTĪBAS NOVĒRTĒJOT DAŽĀDO PROGRAMMU IETEKMI
 24.  Palātas revidenti pārbaudīja paraugu, kurā bija atlasītas 30 programmas, 
kas noslēgtas 2006.–2007. gadā, lai noteiktu, cik lielā mērā tiesību  aktos
6 minētās pieejamās atskaites ļāva Komisijai pierādīt vai izmērīt 
dažādo programmu atsevišķo ietekmi.
 25.  Šī pārbaude apliecināja, ka Komisija nav izstrādājusi oficiāli apstipri-
nātu procedūru šo atskaišu analīzei. Izskatītie dokumenti ne vienmēr 
atspoguļoja šādas analīzes faktu, un dažās dokumentu kopās nebija 
ietvertas visas atskaites vai cita tiesību aktos noteiktā informācija.5 No 2006. līdz 2007. gadam 
Komisija pasūtīja septiņus ārēju 
speciālistu sagatavotus ziņojumus 
par dažādām ģeogrāfiskām zonām vai tēmām. Šie novērtējumi bija 
tostarp balstīti uz to programmu 
parauga analīzi, kuras īstenoja, 
sākot ar 2002. vai 2003. gadu.
6 Komisijas Regulas (EK) 
Nr. 1071/2005 (OV L 179, 
11.7.2005., 1. lpp.) 13. un 14. pants 
un Komisijas Regulas (EK) 
Nr. 1346/2005 (OV L 212, 
17.8.2005., 16. lpp) 14. un 
15. pants nosaka, ka saņēmēju pienākums ir sagatavot atskaiti, 
kurā būtu ietverts arī “veikto 
darbu kopsavilkums un (..) iegūto 
rezultātu novērtējums”.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem17
 26.  Attiecībā uz veikto darbu kopsavilkumu informācija vairākumā gadī-
jumu7 bija pietiekami detalizēta, lai varētu gūt priekšstatu, kā tika  
tērēta nauda un kādi pasākumi tika veikti, kā arī lai pārliecinātos,  ka pasākumi atbilda izvirzītajam veicināšanas mērķim. Savukārt tās 
pieejamās informācijas kvalitāte, kura attiecas uz iegūto rezultātu  
novērtējumu, vēl nav apmierinoša, lai gan ir konstatēta uzlabošanās 
(skatīt 5. izcēlumu ).
Gandrīz visās atskaitēs ir sniegts ietekmes kvalitatīvais novēr- a) 
tējums, taču vairākumā gadījumu trūkst dokumentācijas vai pat 
pamatojuma, tāpēc nav iespējams konkrēti novērtēt pasākumu  ietekmi.7 Tomēr revidenti konstatēja, ka 
šis atzinums nav attiecināms uz 
sešām programmām no pārbaudei 
atlasītā parauga.
NEDOKUMENTĒTA KVALITATĪVĀ NOVĒRTĒJUMA PIEMĒRS VIENĀ  
NO PĀRBAUDĪTAJĀM ATSKAITĒM
Pārbaudītās atskaites nodaļā “Projekta ietekmes novērtējums” lasāms: “Lai gan mūsu rīcībā nav pilnīgi 
precīzu rādītāju, ar pilnu pārliecību var apgalvot, ka kampaņa, ko triju gadu laikā īstenoja uzņēmums XX, 
ir devusi ļoti labus rezultātus, kas atbilst apstiprinātajā programmā paredzētajiem rezultātiem un pat 
pārsniedz tos (..).”
TĀDA RĀDĪTĀJA PIEMĒRS, KURŠ TIEŠI NEATBILST PROGRAMMĀ MINĒTAJIEM MĒRĶIEM
Programmas mērķis bija informēt patērētājus par aizsargātas cilmes vietas nosaukuma (ACN) piena produktu sevišķajām īpašībām. Lai gan atskaitē par programmas izpildi ir minēti daudzi kontakti, kas 
tika nodibināti dažādu pasākumu laikā, tajā nav analizēts, kā šie kontakti ietekmēja patērētāju infor-mētības līmeni.
Savukārt atskaitē par programmas “Mājputnu gaļa” izpildi šāda analīze ir sniegta.
TĀDU RĀDĪTĀJU PIEMĒRI, KURI BIJA MINĒTI PROGRAMMĀS, BET KURU IZPILDE 
NEKAD NETIKA UZRAUDZĪTA
Programmā “Svaigi augļi un dārzeņi” bija definēti skaidri un skaitļos izteikti mērķi (“panākt, lai katrs iedzīvotājs dienā patērē vidēji 6,2 svaigus augļus un dārzeņus”, “panākt, lai katrs iedzīvotājs nedēļā patērē 
vidēji 4 ābolus”, “panākt, lai kivi izplatība tirgū sasniegtu 60 % līmeni”) un bija formulēta apņemšanās 
“katru gadu uzraudzīt virzību uz šo mērķu sasniegšanu”.
Tomēr pārbaudītajās atskaitēs nekas neliecināja, ka tika īstenota pasludinātā uzraudzība.Programmā “Vīns” bija paredzēts, ka tiks nodibināti 10 miljoni kontaktu, taču attiecīgajās atskaitēs netika 
atspoguļota ne mazākā šā rādītāja uzraudzība.5. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem18
Lielākajā daļā atskaišu ir minēti kvantitatīvie rādītāji, taču visbie- b) 
žāk tie attiecas uz “nodibināto kontaktu skaitu”. Tomēr, lai gan 
šāda veida rādītāji palīdz novērtēt pasākumu ietekmi, bieži vien ar tiem nepietiek, lai novērtētu programmu patiesos mērķus, kuri 
ir virzīti uz pārdošanas apjomu pieaugumu vai patērētāju infor-
mētības uzlabošanu.
Dažās atskaitēs c) 
8 nav minēti ietekmes rādītāji, kuri tomēr bija for-
mulēti, kad programmu apstiprināja.
 27.  Palātas apsvērumu par to, ka, izmantojot pieejamo informāciju, ir grūti 
novērtēt dažādo programmu ietekmi, daļēji apstiprina jau minētie  
dažādie novērtējumi.
 28.  Vairākumā novērtējumu ir secināts, ka pasākumi ir devuši pozitīvus rezul-
tātus (skatīt 29. punktu), tomēr tajos ir arī uzsvērts, ka efektivitāte 
kopumā nav mērīta vai ka bijušas grūtības to mērīt, un ka, piemē-
ram, ir grūti konstatēt tiešu saistību starp programmām un atsevišķos gadījumos novēroto pārdošanas apjomu vai pieprasījuma palielināša-
nos. Tiek uzsvērtas arī grūtības, novērtējot programmu produktivitāti 
(izmaksu un ietekmes attiecību) (skatīt 6. izcēlumu ).8 Trijās no paraugam atlasītajām 
programmām.
IZRAKSTI NO NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMIEM,  
KAS LIECINA PAR NEPIETIEKAMIEM EFEKTIVITĀTES MĒRĪJUMIEM
“Pašlaik nav iespējams izdarīt secinājumus par pasākumu izmaksu un ietekmes attiecību programmu • 
lielākajā daļā. (..) Tā kā pieprasījumu ietekmē daudzi ārēji faktori, nav iespējams noteikt cēloņsa-
karības starp informācijas un veicināšanas programmām un pieprasījuma pieaugumu pēc svaigiem augļiem un dārzeņiem Kopienas tirgū, un ir grūti to saistīt ar vispārējo pieprasījumu pēc svaigiem augļiem un dārzeņiem.”
“Izmaksu un rezultātu attiecības vērtēšanai izmantotās metodes bieži vien ir subjektīvas (uz tām nevar 
• 
paļauties un iespējams, ka tās nav objektīvas) un tām pietrūkst precizitātes (..); tā kā [programmu] 
īstenošanas laikā trūkst precīzu kvantitatīvu datu, nav iespējams formulēt pamatotu spriedumu par 
atsevišķu pasākumu produktivitāti vai par programmu izmaksu un ietekmes attiecību (..). Nav veikts neviens padziļināts pētījums par programmu rezultātiem vai ietekmi, kurš sniegtu informāciju par 
mērķgrupām.”
“Ir vērojams vispārējs efektivitātes mērījumu trūkums attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Kopienas 
• 
produktu un tematikas tēla uzlabošanu, kā arī tiem, kas saistīti ar pieprasījumu pēc bioloģiskās lauk-
saimniecības produktiem. Turklāt nav pieejams neviens standarts, ar kura palīdzību varētu izvērtēt 
stāvokļa dinamiku šajā jomā.”6. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem19
 29.  Kaut arī ir konstatētas novērtēšanas grūtības, šajos ziņojumos ir atzīts, ka 
dažādie pasākumi ir devuši pozitīvus rezultātus, galvenokārt saistībā 
ar produktu tēlu vai profesionālo kontaktu nodibināšanu attiecībā  uz trešām valstīm. Kopumā dažādu pasākumu izmaksu un rezultātu 
attiecība tiek vērtēta kā sekmīga, salīdzinot ar nozarē esošajiem stan-
dartiem, īpaši attiecībā uz iekšējo tirgu.
PRASĪGUMS PRET PROGRAMMU PRIEKŠLIKUMIEM 
ATLASES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMĀ IR UZLABOJIES, TAČU SASNIEGUMI IR JĀNOSTIPRINA
 30.  Tā kā nav izstrādāti ne mērķi, ne rādītāji, kas ļautu apstiprināt un izmērīt 
veicināšanas politikas ietekmi, pasākumu efektivitāte lielā mērā ir atka-rīga no tā, cik pārdomāti ir atlasītas līdzfinansētās programmas.
PROGRAMMU PRIEKŠLIKUMU SĀKOTNĒJĀ 
ATLASE DALĪBVALSTĪS
 31.  Regulā ir noteikts, ka dalībvalstis izvērtē programmu priekšlikumu atbilstī-
gumu, piemērotību un kvalitātes un cenas attiecību un iesniedz Komi-
sijai to programmu priekšlikumus, kuras tās apņemas līdzfinansēt.
TO DALĪBVALSTU APSTIPRINĀTO UN IESNIEGTO PRIEKŠLIKUMU SKAITS, KURUS  
KOMISIJA NORAIDĪJA KĀ NEATBILSTĪGUS
Pārbaudot paraugam atlasītos 30 priekšlikumus, kurus dalībvalstis bija iesniegušas 2007. gadā, 10 priekš-
likumus Komisija noraidīja kā neatbilstīgus.7. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem20
 32.  Taču vēl pavisam nesen daudzas dalībvalstis lielāko daļu priekšlikumu 
iesniedza pēc visai virspusējas atlases procedūras. Par to liecina tas, 
ka tikai nelielu daļu no priekšlikumiem neiesniedza Komisijai un ka daudzus dalībvalstu iesniegtos priekšlikumus Komisija noraidīja kā 
neatbilstīgus (skatīt  7. izcēlumu ). Turklāt dalībvalsts, veicot atlasi, 
reizēm izmanto ziņas, ko tai ir iesniegusi piedāvātāja organizācija,  kuras darbība netiek pietiekami pārbaudīta.
 33.  Lai mudinātu dalībvalstis rūpīgāk veikt atlasi, Komisija pakāpeniski pre-
cizēja, kuri kritēriji jāņem vērā, novērtējot programmu priekšlikumus. 
Kritērijos ir noteikts, cik detalizētiem jābūt priekšlikumiem, kāda veida 
pārbaudes jāveic un kādi faktori nosaka programmas potenciālās sek-
mes, un šie faktori tostarp izriet no dažādu Palātas iepriekš minētu novērtējumu secinājumiem. Šis process vēl turpinās, un par tā efek-tivitāti varēs spriest pēc kāda laika.
APSTIPRINĀTĀS PROGRAMMAS, KURAS NEBIJA IESPĒJAMS ĪSTENOT
No 2003. līdz 2006. gadam apstiprināja un no 2006. līdz 2007. gadam pabeidza 81 programmu. 17 prog-rammas īstenoja mazāk nekā 70 % apmērā no sākotnēji paredzētā budžeta, un no tām 11 programmas — mazāk nekā 40 % apmērā.
Itālijā vienu programmu pārtrauca pēc gada, un tās īstenošanā tika izlietoti mazāk nekā 20 % no tai 
atvēlētā budžeta, un paredzēto pasākumu veikšanā jau no paša sākuma nācās saskarties ar juridiskām 
problēmām trešās mērķvalstīs.
Spānijā sāka īstenot lielāko jebkad apstiprināto programmu, taču no sākotnēji paredzētā budžeta apguva 
tikai 34 %, jo iesaistītajai asociācijai nebija pietiekamu finansiālo līdzekļu.8. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem21
KOMISIJA IR PAAUGSTINĀJUSI PRASĪGUMU
 34.  Revidentu veiktās ex post  pārbaudes liecina, ka ievērojama daļa no 
2003.–2005. g. Komisijas apstiprinātajām programmām netika īste-
notas līdz galam, un tas norāda, ka netika atlasītas piemērotākās  programmas. Revīzija dalībvalstīs apliecināja, ka vairākos gadījumos programmu neizdošanās cēloņus noteikti būtu bijis iespējams pare-
dzēt jau pašā sākumā, ja vien dalībvalstis vai Komisija būtu rūpīgāk 
izskatījušas priekšlikumus (skatīt 8. izcēlumu ).
 35.  Tomēr Palāta konstatē, ka Komisija veic iesniegto priekšlikumu atlasi 
daudz rūpīgāk nekā šo pasākumu īstenošanas sākumposmā. Lai gan iesniegto priekšlikumu skaits kopumā ir pieaudzis, apstiprināto prog-rammu proporcija ir samazinājusies — 2001.–2002. g. tā bija 100 %, bet 2006.–2008. g. mazāk nekā 50 % (skatīt 3. grafiku ).
KOMISIJAS APSTIPRINĀTO/NORAIDĪTO PROGRAMMU SKAITS3. GRAFIKS
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 20080255075100125150
Apstiprinātas Noraidītas
Avots : Eiropas Komisija.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem22
 36.  Papildus šai analīzei Palātas revidenti atlasīja paraugu ar 30 priekšliku-
miem, kas iesniegti 2006.–2007. g.; paraugā ietvēra 15 apstiprinātas 
un 15 noraidītas programmas, lai pārbaudītu pieejamo dokumentāciju, kas pamatoja pieņemtos lēmumus.
 37.  Šā parauga pārbaude pirmām kārtām apliecināja, ka, sākot ar 2006. gadu, 
atlases procedūra norit saskaņā ar oficiāli apstiprinātu un pilnvērtīgu 
procedūru, kas kopumā ir labi dokumentēta. Tomēr varētu vēl ieviest šādus uzlabojumus:
esošā procedūra nedod iespēju savstarpēji salīdzināt visus saņem- a) 
tos priekšlikumus, izmantojot saskaņotā sistēmā apkopotus objek-
tīvus kritērijus. Tādējādi Komisija pati neievēro principu, kuru  prasa ievērot dalībvalstīm, kad tās veic sākotnējo atlasi;
pārbaude apliecināja arī to, ka, izskatot priekšlikumus, atklāto  b) 
problēmu uzraudzība un atbilstošos gadījumos saņemtās atbildes 
netika pienācīgi dokumentētas. Tādējādi ir iespējams, ka dažus  
priekšlikumus noraida, pienācīgi nedokumentējot saņemto atbilžu 
nepilnības, bet citus apstiprina, nedokumentējot saņemtās atbil-des
9 — šāda rīcība apdraud pareiza galīgā lēmuma pieņemšanu. 
Tomēr revīzijas laikā tika izplatīti jauni norādījumi, lai novērstu 
šīs nepilnības.9 Trijās paraugam atlasītajās 
programmās tika konstatēts viens 
no abiem minētajiem trūkumiem.
IZRAKSTI NO PĀRBAUDĪTAJĀS PROGRAMMĀS FORMULĒTAJIEM MĒRĶIEM
Programmā “Bioloģiskā lauksaimniecība” bija formulēti šādi vispārīgi mērķi:
“(..) informēt un ieinteresēt plašu publiku, pirmām kārtām gadījuma pircējus. Galvenie mērķi ir šādi: 
paplašināt zināšanas par raksturīgajām īpašībām un priekšrocībām, veicināt bioloģiskās lauksaimniecības 
produktu patēriņu, paaugstināt logotipu pazīstamību.”
Programmas “Piena produkti” mērķi bija “mainīt ēšanas paradumus” vai “ieviest jauniešu uzturā vairāk 
piena produktu”.
Abos gadījumos nebija ne skaitļos izteikta mērķa, ne pārskata par sākotnējo stāvokli.9. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem23
 38.  Paralēli Komisija ievērojami paaugstināja prasības attiecībā uz ziņām, 
kas jāietver programmu priekšlikumos. Tomēr vēl ir trūkumi attiecībā 
uz informāciju par programmas sagaidāmo ietekmi un veidu, kā to  mērīs. Vairākums apstiprināto un pārbaudīto programmu neparedzēja 
pienācīgus mērķus un/vai rādītājus, lai mērītu programmu ietekmi  
(skatīt 9. izcēlumu ). Šis apsvērums attiecībā uz programmām saskan 
ar iepriekš minēto apsvērumu attiecībā uz veicināšanas politiku (skatīt 16.–18. punktu), proti, nebija izstrādāti ne konkrēti mērķi, ne atbil-stoši rādītāji.
 39.  Tāpat kā attiecībā uz veicināšanas politiku kopumā, katras programmas 
efektivitāti ir grūti izmērīt, ja nav iepriekš noteikti precīzi mērķi un 
rādītāji atkarībā no skaidri izklāstīta sākotnējā stāvokļa.
 40.  Dažos iepriekš minētajos novērtējuma ziņojumos, starp citu, jau ir uzsvēr-
tas nepilnības, kuras ir izraisījis stratēģijas un konkrētu un izmērāmu 
mērķu trūkums dažādās programmās (skatīt 10. izcēlumu ).
IZRAKSTI NO NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMIEM: PROGRAMMU NEPILNĪBAS, KURAS  
IR IZRAISĪJIS STRATĒĢIJAS UN KONKRĒTU UN IZMĒRĀMU MĒRĶU TRŪKUMS
“Paraugam atlasītās programmas atbilst tiesību aktu prasībām. (..) Tomēr to izstrādē ir vērojamas • 
nepilnības, jo mērķi reti kad ir izteikti skaitļos un tie nav izkārtoti hierarhiskā secībā. Turklāt stratēģija, 
no kuras tie izriet, ir izklāstīta nepilnīgi.”
“(..) Piedāvātāju organizāciju formulētie programmu mērķi bieži vien ir formāli, un nav jūtami centieni • 
izstrādāt piemērotu stratēģiju.”10. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem24
PROGRAMMU ĪSTENOŠANAS PĀRBAUDES 
UZ VIETAS IR VĒL JĀUZLABO
ĪSTENOTĀJORGANIZĀCIJU ATLASE
 41.  Īstenotājorganizācijām ir ļoti nozīmīga loma programmu īstenošanā, tāpēc 
jebkuras nepilnības atlases posmā var ietekmēt to, vai programma ir 
īstenota pareizi, efektīvi un ekonomiski. Šis risks īpaši palielinās, ja piedāvātāju organizāciju obligātā finansiālā līdzdalība ir neliela un 
saņēmēju tiešais finansiālais risks ir ierobežots, taču tieši saņēmēji 
izvēlas pakalpojumu sniedzēju.
 42.  Būtībā dalībvalsts kontrolē to, kā piedāvātāja organizācija izvēlas īste-
notājorganizāciju. Taču trijās apmeklētajās dalībvalstīs, īpaši Spānijā 
un Itālijā, šai kontrolei nebija izstrādātas pietiekami dokumentētas un 
sistemātiskas procedūras, kas ļautu pārliecināties, ka atlase ir notikusi 
pēc “konkursu izsludināšanas, izmantojot visus pienācīgos līdzekļus”. 
Arī ceturtajā dalībvalstī Palāta, izmantojot pieejamo informāciju, kon-statēja, ka ir bijuši gadījumi, kad piedāvātāja organizācija pārkāpa to 
atlases kārtību, kuru tā bija apņēmusies ievērot, tāpēc radās šaubas 
par galīgā lēmuma pieņemšanas caurskatāmību. Tomēr priekšlikuma 
izskatīšanas posmā neviens no šiem trūkumiem netika konstatēts.
PIEMĒRI TAM, KĀ TIKA IZRAUDZĪTAS DAŽAS ĪSTENOTĀJORGANIZĀCIJAS
Itālijā revidenti konstatēja, ka starp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, ko nosūtīja varbūtējiem pakal-pojumu sniedzējiem, un galīgo īstenotājorganizācijas izvēli vidēji pagāja mazāk nekā 10 darba dienas.
Spānijā tiesību akti nosaka, ka termiņš pretendentu iesniegumu saņemšanai publiskā iepirkumā ir 
15 dienas.
Vairākās programmās, ko revidenti pārbaudīja dažādās dalībvalstīs, īstenotājorganizāciju izvēlējās, 
izskatot vienu vienīgo iesniegto konkursa piedāvājumu.11. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem25
 43.  Attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja izraudzīšanās kārtību reizēm tika 
noteikts pārāk īss termiņš uzaicinājumiem uz konkursu, un tas varēja 
radīt nelabvēlīgus apstākļus piedāvājumu iesniegšanai. Dažos gadī-jumos pakalpojumu sniedzēju izvēlējās pat tādā konkursā, kurā bija 
pieteicies tikai viens pretendents (skatīt 11. izcēlumu ).
KOMISIJA IR PASTIPRINĀJUSI IZDEVUMU UZRAUDZĪBU
 44.  Pēdējos divos gados Komisija ir ieviesusi vai pastiprinājusi procedūras vai 
mehānismus, lai nepārtraukti uzraudzītu programmu īstenošanu un 
dalībvalstu iesniegtos maksājumu pieprasījumus. Tas ļāva konstatēt 
un sākt novērst vairākas līdz šim pastāvošas administratīvas nepilnī-bas, piemēram, Komisija regulāri sāka saņemt tiesību aktos noteik-tos dokumentus, administratīvi noformēja pirms vairākiem gadiem  pabeigtu programmu slēgšanu un atklāja kļūdas, kuru dēļ dalībvalstis 
uz dažām programmām attiecināja maksājumu pieprasījumus, kas  
pārsniedza apstiprinātās summas.
 45.  Lai gan ir gūti zināmi panākumi, tomēr esošie instrumenti vēl arvien tiek 
uzlaboti, tāpēc revīzijas laikā tika konstatētas dažas neatrisinātās  
problēmas, kas aprakstītas iepriekšējā punktā. Turklāt programmu  
gada budžeta apstiprināšana dienā, kad aprit kārtējais programmas 
īstenošanas gads10, traucē efektīvi kontrolēt iegrāmatoto izdevumu 
izlietojumu katrā budžeta gadā.
TO SUBJEKTĪVO APSVĒRUMU PIEMĒRI, KURIEM JĀPIEVĒRŠ UZMANĪBA  
INFORMATĪVĀ VAI VEICINĀŠANAS PAZIŅOJUMĀ
Programmā “Mājputnu gaļa” tika izmantoti reklāmas materiāli, kas sniedza regulās noteikto informāciju, 
taču lielāko daļu izdevumu izlietoja tādām reklāmām radio vai televīzijā, kurām nebija nekāda sakara ne 
ar “attiecīgajam produktam piemītošajām kvalitatīvajām vai raksturīgajām īpašībām”, ne ar programmas 
“Mājputnu gaļa” mērķiem vai pamatidejām.
Divas secīgas programmas “Vīns” izvirzīja tādus reklāmas saukļus un vizuālās reklāmas materiālus, kuriem 
bija ļoti komerciāla ievirze un nebija nekādas piesaistes “attiecīgajam produktam piemītošajām kvalita-
tīvajām vai raksturīgajām īpašībām”.12. IZCĒLUMS10 Piemēram, ja divus gadu ilgas 
programmas īstenošana sākas 
N gada 17. aprīlī, tās izdevumus apstiprinās diviem posmiem: 
pirmajam no N gada 17. aprīļa 
līdz N+1. gada 16. aprīlim (pirmais 
posms) un otrajam — no N+1 gada 
17. aprīļa līdz N+2 gada 16. aprīlim 
(otrais posms); šie 12 mēnešus 
garie periodi nesakrīt ne ar ELGF (Eiropas Lauku garantiju fonds), ne 
citu programmu budžeta gadiem.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem26
 46.  Attiecībā uz pašu programmu saturu tiesību aktos noteiktos atbilstīguma 
kritērijus reizēm mēdz interpretēt. Piemēram, regulās11 ir noteikts,  
ka “jebkuram informatīvam vai veicināšanas paziņojumam (..) jāpa-matojas uz attiecīgajam produktam piemītošajām kvalitatīvajām vai 
raksturīgajām īpašībām”, taču šo kritēriju var interpretēt ļoti plaši. 
Tāpēc reizēm ir grūti atrast pieņemamu līdzsvaru starp paziņojumiem, kas precīzi atbilst regulās noteiktajiem kritērijiem, un vairāk uz mār-ketingu virzītiem reklāmas paņēmieniem (skatīt 12. izcēlumu ).
DAŽĀS DALĪBVALSTĪS JOPROJĀM IR TRŪKUMI 
KONTROLES ĪSTENOŠANĀ
 47.  Revīzijas Spānijā un Itālijā ļāva Palātai izsekot pārvaldības un kontro-
les problēmām, kuras Komisija bija konstatējusi jau pirms vairākiem gadiem un kuras bija pamatā finanšu korekcijām, ko veica saskaņā  ar 2005. gadā sāktām procedūrām. Abās dalībvalstīs administratīvā prakse vēl arvien nebija pietiekama, lai nodrošinātu programmu pār-valdību un kontroli saskaņā ar tiesību aktos noteiktajām prasībām. Revīzijā konstatēja tādus pašus trūkumus, kādus atklāja Komisija  2005. gadā (ievērojamas kontroles nepilnības, tiesību aktos noteikto 
termiņu neievērošana, Kopienas maksimālā līdzfinansējuma (50 %)  
apmērā pārsniegšana).
 48.  Spānijā administratīvās pārbaudes netika pietiekami dokumentētas, tāpēc 
tās nevarēja atzīt par pienācīgām, un bieži vien netika ievēroti ter-miņi. Arī Spānijas iestādes vairākos gadījumos konstatēja, ka esošā kontroles sistēma nespēj nodrošināt izdevumu atbilstību tiesību aktos 
noteiktajām prasībām.
 49.  Itālijā atbildīgās iestādes bieži vien neveica Kopienas tiesību aktos noteik-
tās kontroles, un administratīvā prakse nespēja nodrošināt maksā-jumu veikšanu pieņemamos termiņos. Piedāvātajās organizācijās un īstenotājorganizācijās tika konstatētas iekšējās kontroles sistēmas  nepilnības attiecībā uz to spēju nodrošināt maksājumu izsekojamību 
un apmierinošu informēšanas līmeni.11 Regulas (EK) Nr. 1071/2005 
un Regulas (EK) Nr. 1346/2005 
4. pants.
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem27
 50.  Abās valstīs revīzija atklāja, ka kontroles pasākumu efektivitāte bija vēl 
ierobežotāka, ja tika plaši izmantoti apakšuzņēmēju un starpnieku  
pakalpojumi. Dažos gadījumos Palātas revidenti nevarēja iegūt visus pieprasītos apliecinošos dokumentus.
 51.  Gan Spānijā, gan Itālijā tomēr ir ieviesti pasākumi, lai risinātu problē-
mas, kuras tika konstatētas jau pirms vairāk nekā četriem gadiem.  
Taču laikā, kad notika revīzija, vēl bija pāragri spriest, vai ieviestās pārmaiņas ir efektīvas, tāpēc tas vēl būs jāpārbauda nākotnē.
 52.  Revīzija Francijā apliecināja, ka esošā kārtība daudz vairāk atbilst sagaidā-
majai administratīvajai praksei, kaut arī dažos aspektos tā vēl jāuzlabo un jāsistematizē.
Avots : Centre d'Information des Viandes (CIV).
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem28
 53.  Palāta konstatēja, ka Komisija jau pirms vairākiem gadiem ir sākusi uzla-
bot to izdevumu pārvaldību un kontroli, kuri ir saistīti ar informācijas 
un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produk-tiem. Šie uzlabojumi jau ir devuši pozitīvus rezultātus dažās jomās, 
taču šie rezultāti ir jānostiprina un jāievieš plašāk īpaši tāpēc, ka šiem 
pasākumiem atvēlētais budžets varētu tikt palielināts.
 54.  Palāta konstatēja, ka pašreizējā sistēma neļauj noteikt pasākumu efektivi-
tāti. Veicināšanas politikas ietekme, kaut arī tā, iespējams, ir pozitīva, 
pašlaik ir grūti izmērāma īpaši tāpēc, ka nav konkrētu mērķu, kuri  
izrietētu no skaidri noteiktas stratēģijas un kurus varētu izmantot, lai 
novērtētu politikas efektivitāti un lai piemērotu atbilstošus rādītā-
jus (skatīt 16.–18. punktu). Taču ietekme, ko varētu sagaidīt no šiem pasākumiem, ir ierobežota, jo atvēlētais budžets ir salīdzinoši neliels 
attiecībā pret to produktu un ģeogrāfisko zonu skaitu, kuriem tas  
paredzēts, turklāt nav atbilstošas procedūras, lai nodrošinātu papildi-
nāmību ar valsts vai privātā sektora veicināšanas pasākumiem (skatīt 
19.–23. punktu). Tāpēc saistībā ar šiem secinājumiem Palāta sniedz 
šādus ieteikumus :
jānosaka precīzāki politikas mērķi un jānodrošina deklarēto ieceru a) 
atbilstība atvēlētajam budžetam;
šiem mērķiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem,  b) 
atbilstīgiem un ar noteiktiem termiņiem, lai varētu definēt un  piemērot atbilstošus rezultatīvos rādītājus;
jāizveido oficiāli apstiprināta apspriešanās procedūra ar visiem c) 
iesaistītajiem dalībniekiem, sākot ar stratēģijas izstrādāšanu līdz 
pat tādu procedūru piemērošanai, kuras nodrošina papildināmību 
ar pašreizējiem dažādajiem veicināšanas pasākumiem. Tāpēc Komi-
sijas uzdevums būtu mudināt dalībvalstis to regulāri informēt  par dažādajiem atbalsta un veicināšanas pasākumiem, kas notiek 
attiecīgajā valstī.
 55.  Pēdējos gados Komisija daudz rūpīgāk atlasa līdzfinansējamās prog-
rammas (skatīt 34.–38. punktu). Tomēr šie uzlabojumi ir jāturpina  gan Komisijas (skatīt 37.–40. punktu), gan dalībvalstu līmenī (skatīt 
31.–33. punktu). Tāpēc Palāta sniedz šādus ieteikumus :SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem29
Komisijai būtu jāturpina iesāktie atlases procedūras uzlabojumi, a) 
īpaši attiecībā uz prasībām sniegt informāciju par programmas  
sagaidāmo ietekmi un veidu, kā to izvērtēs;
dalībvalstīs veiktajai atlasei jābūt rūpīgākai, tostarp pārbau- b) 
dot informāciju, kas ļautu nodrošināt atbilstošu priekšlikumu  
izraudzīšanos.
 56.  Īstenotājorganizācijām ir ļoti nozīmīga loma programmu īstenošanā, 
bet to atlases kontrole, kā arī programmu īstenošanas un izdevumu 
likumības/pareizības kontrole joprojām ir ļoti ierobežota (skatīt 41.–
43. punktu). Komisija ir patiešām ievērojami pastiprinājusi izdevumu 
turpmāko uzraudzību (skatīt 44.–46. punktu), taču dažās dalībval-stīs vēl arvien ir vērojamas nozīmīgas kontroles nepilnības (skatīt  
47.–52. punktu). Tāpēc Palāta sniedz šādus ieteikumus :
jāpastiprina īstenotājorganizāciju atlases kontrole; a) 
jānodrošina pastāvīga uzraudzība dalībvalstī konstatēto kon- b) 
troles nepilnību novēršanai, lai drīzumā panāktu stāvokļa  uzlabošanos.
 57.  Palātas ierosināto ieteikumu sagaidāmā ietekme jāvērtē saistībā ar vei-
cināšanas pasākumiem atvēlēto budžetu. Komisija pašlaik ir nopietni pievērsusies šīs pasākumu sistēmas izpētei, un iespējams, ka tās rezul-tātā tiks iesniegts priekšlikums ievērojami palielināt informācijas un 
veicināšanas pasākumu budžetu. Tāpēc Palāta iesaka ieviest šos uzla-
bojumus pēc iespējas drīz.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 11. jūnija sēdē  
Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā —
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem30
I PIELIKUMS
REVĪZIJĀ APSKATĪTAJĀ PERIODĀ SPĒKĀ ESOŠO TIESĪBU AKTU KOPSAVILKUMS
 Pasākumu 
veidsPadome Komisija
2008Iekšējais tirgus Padomes 2007. gada 17. decembra 
Regula (EK) Nr. 3/2008 par 
informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā 
tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 
5.1.2008., 1. lpp.)
NB! Abu iepriekšējo regulu 
apvienošana, kas nemainīja tiesību aktu būtību.Komisijas  2008. gada 5. jūnija 
Regula (EK) Nr. 501/2008, ar ko 
nosaka kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 147, 6.6.2008., 3. lpp.)Trešās valstis
Līdz 2008. g.Iekšējais tirgusPadomes  2000. gada 19. decembra 
Regula (EK) Nr. 2826/2000 par 
informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā 
tirgū  (OV L 328, 23.12.2000., 2. lpp.)
(Grozīta ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2060/2004 (OV L 357, 2.12.2004., 3. lpp.) un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1182/2007 (OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.).)Komisijas  2005. gada 1. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1071/2005, ar ko 
paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā 
tirgū  (OV L 179, 11.7.2005., 1. lpp.)
Komisijas  2002. gada 18. janvāra 
Regula (EK) Nr. 94/2002,  ar ko paredz 
sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā 
tirgū  (OV L 17, 19.1.2002., 20. lpp.)
Trešās valstisPadomes  1999. gada 14. decembra 
Regula (EK) Nr. 2702/1999  par 
informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem trešās 
valstīs  (OV L 327, 21.12.1999., 7. lpp.)
(Grozīta ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2060/2004.)Komisijas  2005. gada 16. augusta 
Regula (EK) Nr. 1346/2005,  ar ko 
nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2702/1999 piemērošanai par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem trešās 
valstīs (OV L 212, 17.8.2005., 16. lpp.)
Komisijas  2000. gada 28. decembra 
Regula (EK) Nr. 2879/2000, ar ko 
paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 2702/1999 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem trešās 
valstīs  (OV L 333, 29.12.2000., 63. lpp.)
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem31
TEMATIKA, PRODUKTI UN VALSTIS,  
UZ KURĀM VAR ATTIEKTIES ATBILSTĪGIE PASĀKUMI
ATBILSTĪGO TEMATIKU UN PRODUKTU SARAKSTS PASĀKUMIEM IEKŠĒJĀ TIRGŪ
(Avots  : Regulas (EK) Nr. 1071/2005 I pielikums.)
Svaigi augļi un dārzeņi• 
Pārstrādāti augļi un dārzeņi• 
Šķiedras lini• 
Dzīvi augi un dekoratīvās dārzkopības produkti• 
Olīveļļa un galda olīvas• 
Sēklu eļļas• 
Piens un piena produkti• 
Svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa, kas ražota saskaņā ar Kopienas vai nacionālās kvalitātes shēmu• 
Cilvēka patēriņa olu marķēšana• 
Medus un biškopības produkti• 
Noteiktā reģionā ražoti kvalitatīvi vīni (NRR), galda vīni ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi• 
Grafiski simboli visattālākajiem reģioniem, kā tas noteikts lauksaimniecības likumdošanā• 
Aizsargāts(-i) preču cilmes vietas nosaukums(-i) (• PDO ), aizsargāta(-as) ģeogrāfiskās izcelsmes norāde 
(-es) ( PGI) vai garantēta(-as) tradicionāla(-as) īpatnība(-as) ( TSG )
Bioloģiska lauksaimniecība• 
Mājputnu gaļa• 
TREŠO VALSTU TIRGU SARAKSTS, KURĀS VAR ĪSTENOT VEICINĀŠANAS PASĀKUMUS
(Avots : Regulas (EK) Nr. 1346/2005 pielikums.)
A.  V ALSTS
Dienvidāfrika• 
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika• 
Austrālija• 
Bosnija un Hercegovina• 
Bulgārija• 
Ķīna• 
Dienvidkoreja• 
Horvātija• 
Indija• 
Japāna• 
Norvēģija• 
Jaunzēlande• 
Rumānija• 
Krievija• 
Serbija un Melnkalne, ieskaitot Kosovu• 
Šveice• 
Turcija• 
Ukraina• II PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem32
B.  Ģ EOGRĀFISKĀS  ZONAS
Ziemeļāfrika• 
Ziemeļamerika• 
Latīņamerika• 
Dienvidaustrumāzija• 
Tuvie un Vidējie Austrumi• 
TO PRODUKTU SARAKSTS, UZ KURIEM VAR ATTIEKTIES VEICINĀŠANAS  
PASĀKUMI TREŠĀS VALSTĪS
(Avots : Regulas (EK) Nr. 1346/2005 pielikums.)
Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu un cūkas gaļa, šīs gaļas izstrādājumi• 
Īpašas kvalitātes mājputnu gaļa• 
Piena produkti• 
Olīveļļa un galda olīvas• 
Galda vīni ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, NRR īpašas kvalitātes vīni• 
Stiprie alkoholiskie dzērieni ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai reģistrētu tradicionālo • 
apzīmējumu
Svaigi un pārstrādāti augļi un dārzeņi• 
Labības un rīsu pārstrādes produkti• 
Šķiedras lini• 
Dzīvi augi un dekoratīvās dārzkopības produkti• 
Produkti, kas aizsargāti ar preču cilmes vietas nosaukumu (• PDO ), ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ( PGI), 
vai tiem ir garantēta tradicionālā īpatnība ( TSG )
Bioloģiskās lauksaimniecības produkti• II PIELIKUMS
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem33
KOMISIJAS ATBILDES
KOPSAVILKUMS
I.
Eiropas Savienība kopš 1999. gada ir īsteno-
jusi visaptverošu un saskaņotu informācijas 
un veicināšanas politiku attiecībā uz lauk-
saimniecības produktiem un to ražošanas  veidu, kā arī attiecībā uz pārtikas produk-tiem uz lauksaimniecības produktu bāzes.  Informācijas un veicināšanas kampaņas, ko 
tā līdzfinansē, var veikt Eiropas Savienības 
iekšējā tirgū vai trešās valstīs.
V.
Lai panāktu pareizu pārvaldību un turpinātu uzlabot šīs politikas īstenošanu, Komisija  
no 2006. līdz 2008. gadam pieprasīja veikt  astoņus ārējos novērtējuma pētījumus, kuru 
rezultātā tika sagatavoti operatīvi secinā-
jumi un ieteikumi.
Šajos astoņos tādu veicināšanas programmu 
novērtējuma pētījumos, kuras attiecas uz iek-
šējo tirgu vai trešām valstīm, kā arī abos ar 
tiem saistītajos kopsavilkumos, arī uzsvērta 
veicināšanas programmu pozitīvā ietekme uz 
turpmāk minēto mērķu sasniegšanu (skatīt 28. punktu), kā arī pasākumu nozīmība.
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 tiek īste-
nota visaptveroša un saskaņota informācijas 
un veicināšanas politika attiecībā uz lauk-
saimniecības produktiem. Regulas ceturtajā 
apsvērumā ir skaidri norādīti četri mērķi:
lietderīgi papildināt un stiprināt dalīb- —
valstu īstenotos pasākumus;
uzlabot produktu tēlu Kopienas un trešo  —
valstu patērētāju acīs, jo īpaši attiecībā 
uz pārtikas produktu kvalitāti, uzturvēr-tību un nekaitīgumu, kā arī to ražošanas 
metodēm;
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem34
palīdzēt atvērt jaunus tirgus trešās   —
valstīs;
būt sviras efektam attiecībā uz valsts vai  —
privātajām iniciatīvām.
Tāpat Komisijas Regulas (EK) Nr. 501/2008  
I pielikumā ir izstrādāti konkrēti un katram attiecīgajam dažādo produktu veidam pie-mēroti mērķi.
Attiecībā uz ierobežoto budžetu ir jāatgā-
dina, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu 
šis budžets tikai papildina un stiprina dalīb-
valstu veiktos pasākumus.
VI.
Četri mērķi, kas minēti Padomes Regulā  (EK) Nr. 3/2008, kā arī tie, kas norādīti Komi-sijas Regulā (EK) Nr. 501/2008, ir mērķi, kurus 
Komisija uzskata par konkrētiem, izmērā-
miem, sasniedzamiem un atbilstīgiem mēr-
ķiem ar noteiktiem termiņiem ( SMART ), un  
tie ir jāņem vērā visās programmās.
Komisija arī pamatojas uz astoņiem ārējiem 
novērtējumiem, kas veikti saistībā ar veici-nāšanas politiku. 2007. gada 2. oktobrī pie-ņēma un nosūtīja dalībvalstīm dokumentu  
AGRI/63454/2007 visu programmu turpmāk 
sasniedzamo rezultātu izvērtēšanai.
Komisija jau uztur pastāvīgus kontaktus ar 
visiem veicināšanas politikā iesaistītajiem  
dalībniekiem, izmantojot padomdevēju grupu “Lauksaimniecības produktu veicināšana”.  
Tā atbild uz darba grupu pieprasījumiem,  
piedalās galveno dalībnieku organizētajās  
konferencēs un semināros. Turklāt Komisija 
aktīvi piedalās dažādu uzraudzības grupu  
darbā
1. Nav nekādu šaubu, ka analīze, ko  
pašlaik veic Komisija saistībā ar lauksaim-
niecības produktu veicināšanu, sniegs turp-māku ieguldījumu šajā jomā.
1 Minētās uzraudzības grupas ir paredzētas 
Regulas (EK) Nr. 3/2008 12. panta 1. punktā.VII.
Veicināšanas programmām bija un ir reāla  
ietekme uz Eiropā ražotu lauksaimniecības 
produktu popularizēšanu, kā tas izriet no  astoņiem novērtējuma pētījumiem, kurus  pieprasīja veikt Komisija.
Selektivitātes un kontroles trūkums sākot-
nējā programmu atlasē, ko veic dalībvalstis, veicina to, ka Komisijai tiek iesniegtas maz efektīvas programmas. Tomēr stingrība, ar  kādu Komisijas dienesti piemēro regulu
2, ļoti 
ierobežo risku, ka Komisija varētu izvēlēties šāda veida programmas.
Komisija mudina dalībvalstis paaugstināt  
prasību līmeni programmu priekšlikumu  
izvērtēšanā un atlasē.
VIII.
Lai veiktu uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz 
prasībām informācijas jomā par programmas 
sagaidāmo ietekmi un veidu, kā to izvērtēs, 
Komisijas dienesti sagatavoja šādus trīs  
dokumentus:
pamatnostādnes, kas jāņem vērā to līdz- —
finansējuma programmu novērtēšanā un pārvaldībā, kas attiecas uz Kopienā ražotu lauksaimniecības produktu popularizē-
šanu (dokuments AGRI/60787/2007);
dokumentu par novērtēšanas jautāju- —
miem (dokuments AGRI/63454/2007);
saskaņotu novērtēšanas sistēmu, kas ļauj  —
Komisijai veikt programmu novērtēšanas konkretizēšanu un kvantitatīvo noteik-šanu (dokuments AGRI/64046/2008).
2 Regulas (EK) Nr. 501/2008 11. panta 2. punkts.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem35
IX.
Attiecībā uz vispārzināmajām nepilnībām  
Spānijā un Itālijā pēc pārbaudēm, kuras  
veica Komisija 2004. un 2005. gadā un kuru dēļ tika veiktas būtiskas finanšu korekcijas, Komisija 2007. un 2008. gadā uzsāka veikt  
uzraudzības pārbaudes. Trešā pārbaude uz 
vietas ir paredzēta Itālijā 2009. gadā.
Attiecībā uz abām minētajām valstīm Komi-
sija ir veikusi revīziju saistībā ar visiem pasā-
kuma finanšu gadiem, sākot no 2003. gada, 
un šo valstu līdz šim īstenoto decentrali-zēto pārvaldību. Saistībā ar grāmatojumu  
noskaidrošanas pārbaudēm ir izanalizēti arī 
nepilnību novēršanas pasākumi, kurus veica 
šīs dalībvalstis.
Arī Revīzijas palātas apsvērumi tiks ņemti vērā 
saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanu.
X.
Ir pastiprināta īstenotājorganizāciju atla-
ses kontrole, jo īpaši attiecībā uz tām orga-
nizācijām, kas ir izvēlētas pēc Komisijas  lēmuma pieņemšanas par apstiprinātajām  
programmām.
Programmu uzraudzības procedūru rokas-
grāmatas 1.4. un 2. punkts tagad paredz  attiecībā uz valstu atlases procedūrām veikt pastiprinātu kontroli saistībā ar dokumentā-ciju, kas dalībvalstīm jānosūta.
XI.
Kad tiks pabeigta iekšējā analīze par Eiropas Savienības līdzfinansētās veicināšanas poli-tikas stratēģiju, Komisijas dienesti īstenos  darba pamatnostādnes, kas izrietēs no šīs  analīzes.APSVĒRUMI
16.Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 tiek  
īstenota visaptveroša un saskaņota infor-
mācijas un veicināšanas politika attiecībā  uz lauksaimniecības produktiem. Regulas  ceturtajā apsvērumā ir norādīti četri mērķi, 
kurus Komisija uzskata par SMART  kritērijiem 
atbilstošiem mērķiem:
lietderīgi papildināt un stiprināt dalīb- —
valstu īstenotos pasākumus;
uzlabot produktu tēlu Kopienas un trešo  —
valstu patērētāju acīs, jo īpaši attiecībā 
uz pārtikas produktu kvalitāti, uzturvēr-
tību un nekaitīgumu, kā arī to ražošanas 
metodēm;
palīdzēt atvērt jaunus tirgus trešās   —
valstīs;
būt sviras efektam attiecībā uz valsts vai  —
privātajām interesēm.
Tāpat Komisijas Regulas (EK) Nr. 501/2008  
I pielikumā attiecībā uz iekšējo tirgu ir izstrā-dāti konkrēti un katram attiecīgajam dažādo produktu veidam piemēroti mērķi.
17.
Komisija arī pamatojas uz astoņiem ārējiem 
novērtējumiem, kas veikti saistībā ar veici-nāšanas politiku. 2007. gada 2. oktobrī pie-
ņēma un nosūtīja dalībvalstīm dokumentu  
AGRI/63454/2007 visu programmu turpmāk 
sasniedzamo rezultātu izvērtēšanai.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem36
18.
Dokuments AGRI/63454/2007, kuru sagata-
voja Komisija, ņemot vērā ārējo novērtējuma pētījumu rezultātus, ietver piecus galvenos 
tematus
3. Rādītāju sistemātiska piemērošana 
visās Komisijas apstiprinātajās programmās ļaus vēl vairāk saskaņot veicināšanas politiku kopumā un palielināt sasniedzamo mērķu  
novērtējamību.
19.
To, ka Kopienas budžets, kas veltīts veicinā-
šanas un informācijas pasākumiem, joprojām 
ir samērā mazs, daļēji var pamatot ar to, ka 
šis budžets tikai lietderīgi papildina un stip-rina dalībvalstu veiktos pasākumus.
Veicināšanas un informācijas programmas  
līdzfinansē piedāvātājas organizācijas, dalīb-
valstis un Eiropas Savienība. Šī līdzfinansē-
šanas sistēma ļauj efektīvi uzticēt atbildību 
dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem un  lietderīgi piemērot subsidiaritātes principu 
šajā politikā.
Atbilde kopumā uz 2. izcēlumu
Ierosinātājā salīdzinājumā vajadzētu ņemt  vērā, ka minēto veicināšanas programmu  
mērķi un mehānismi nav salīdzināmi ar  Kopienas veicināšanas politikas mērķiem un mehānismiem.
3 Īstenoto pasākumu atbilstība regulas mērķiem; 
izmantotie pasākumi un informācijas kanāli, kā 
arī to rentabilitāte; programmu nodrošinājums un 
saturs; pasākumu ietekme un efektivitāte; dalībvalstu 
programmu un nozaru organizāciju iesniegto programmu 
papildināmība.20.
Kopš sāka īstenot šo veicināšanas un infor-
mācijas politiku (1999. gadā), vairākas  nozaru organizācijas, kas pārstāv produktus 
vai nozares, atzīmēja konkrētu savu veikto 
pasākumu ietekmi uz mērķu sasniegšanu. Par to var pārliecināties astoņos novērtējuma  pētījumos, kurus pieprasīja veikt Komisija.
22.–23.
Komisijas dienesti ir informēti par nepil-nībām, uz kurām norādīja Palāta un kuras  izanalizētas novērtējuma pētījumos. Komi-sijā tiek veikta iekšējā analīze, lai uzlabotu programmu definīciju un īstenošanu saistībā ar veicināšanas pasākumu sinerģiju un papil-
dināmību, kā arī attiecībā uz citām problē-
mām, kuras norādīja ārējie vērtētāji.
Veicināšanas un informācijas programmas  
līdzfinansē piedāvātājas organizācijas,  
dalībvalstis un Eiropas Savienība. Piemērojot Regulas (EK) Nr. 501/2008 9. pantu, dalīb-
valstu kompetencē ir nodrošināt atbilstību 
citām programmām un iniciatīvām saskaņā 
ar dalībvalstu saistībām par pareizu izvēlēto 
programmu īstenošanu.
Atbilde uz 4. izcēlumu
Izcēluma 1. un 2. ievilkumsPadomes Regulas (EK) Nr. 3/2008 8. pantā  norādīts, ka priekšroka tiek dota program-
mām, ko iesniegušas vairākas valstis, un  
Komisija turpinās rosināt pārstāvētās nozaru organizācijas iesniegt “daudzvalstu” prog-
rammas un tādas programmas, kas rada  
sinerģiju.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem37
Izcēluma 3. ievilkums
lai sasniegtu lielāku sinerģiju starp prog-
rammām, veicināšanas padomdevējas grupas sanāksmē 2009. gada 12. janvārī tika izvirzīts 
jautājums par darba grupu. Šo darba grupu 
varētu veidot Eiropas līmeņa pārstāvju orga-nizācijas, kā arī dalībvalstu pārstāvji.
25.
Lielākā daļa programmu, ko Revīzijas palāta minējusi kā piemērus, ir programmas, kuras 
dalībvalstis ir atlasījušas līdz 2005. gadam. 
Tādējādi šajās programmās nav veikti dažā-
die uzlabojumi, kas ieviesti piemērošanas  
kārtībā
4.
Vēl pirms par to bija paziņojis Revīzijas palā-
tas revidents, Komisija pievērsa dalībvalstu 
uzmanību visiem dokumentiem — atskaitēm, 
kas ir jāanalizē.
Pēc Komisijā veiktās iekšējās uzraudzības  
procedūru rokasgrāmata, kas paredzēta  
administratoriem, kuri analizē saņemtās  
programmas, tika papildināta, ņemot vērā  
Palātas norādījumus un pat pārsniedzot  
prasīto.
Šīs procedūru rokasgrāmatas jaunajos notei-
kumos tik tiešām pievērsta lielāka uzma-nība no dalībvalstīm saņemtās informācijas analīzei attiecībā uz produktu veicināšanas 
pasākumu materiāliem, ceturkšņu un gada  
atskaitēm, gada un galīgajiem novērtēju-miem, līgumiem un “standarta pasākumiem”, 
starpposma un galīgajiem maksājumiem, kā 
arī tīmekļa vietnēm.
4 Pēc dokumentu AGRI/60787/2007 un AGRI/63454/2007 
sagatavošanas.26.
Šīs problēmas tika atklātas pēc tam, kad  
tika veikta pirmo Komisijas pieprasīto ārējo novērtējuma pētījumu analīze.
Lai risinātu šīs problēmas, Komisija  
2007. gada 2. oktobrī visām dalībvalstīm  nosūtīja virkni rādītāju visu veicināšanas  programmu turpmākai novērtēšanai
5.
a)
Pasākumu ietekmi varēs analizēt saistībā ar 
programmām, kas apstiprinātas, sākot no  
2008. gada decembra.
Vairums programmu, kuras Revīzijas palāta 
šajā jautājumā minējusi kā piemērus, ir līdz 
2005. gadam atlasītās programmas. Tādējādi 
šajās programmās nav veikti dažādie uzlabo-
jumi, kas ieviesti piemērošanas kārtībā6.
b)
Skatīt atbildi uz 26. punktu.
c)
Komisijas dienesti jau 2007. gada 2. oktobrī 
ņēma vērā Revīzijas palātas komentārus. Jau-nie procedūru rokasgrāmatas noteikumi ir  
vērsti šajā virzienā, un tagad lielāku uzma-nību pievērsīs no dalībvalstīm saņemtās  informācijas analīzei.
5 Dokuments AGRI/63454/2007.
6 Dokumenti AGRI/60787/2007 un AGRI/63454/2007.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem38
Atbilde kopumā uz 5. izcēlumu
Vairums programmu, kuras Revīzijas palāta 
šajā jautājumā minējusi kā piemērus, ir līdz 2005. gadam atlasītās programmas. Tādējādi 
šajās programmās nav veikti dažādie uzlabo-
jumi, kas ieviesti piemērošanas kārtībā
7.
Ņemot vērā dalībvalstu iesniegto atskaišu  
analīzi, Komisija atklāja dažādas problēmas 
un nekavējoties rīkojās, lai tās risinātu, vien-laikus ievērojot subsidiaritātes principu, kas 
piemērojams attiecībā uz šo politiku
8.
Turklāt Komisijas procedūru rokasgrāmatas 
jaunajos noteikumos tagad lielāka uzmanība pievērsta no dalībvalstīm saņemtās informā-
cijas analīzei.
Tāda rādītāja piemērs, kurš tieši neatbilst  
programmā minētajiem mērķiem
Komisijas procedūru rokasgrāmatas jaunajos 
noteikumos tagad lielāka uzmanība pievēr-sta no dalībvalstīm saņemtās informācijas  
analīzei.
Tādu rādītāju piemēri, kuri bija minēti  
programmās, bet kuru izpilde nekad  netika uzraudzīta
Komisijas procedūru rokasgrāmatas jaunajos noteikumos tagad lielāka uzmanība pievēr-sta no dalībvalstīm saņemtās informācijas  analīzei.
7 Dokumenti AGRI/60787/2007 un AGRI/63454/2007.
8 Tāpēc pārvaldības komitejas “Lauksaimniecības produktu 
veicināšana” 2007. gada 2. oktobra sanāksmes laikā visām 
dalībvalstīm tika izdalīts dokuments AGRI/63454/2007, 
lai palīdzētu labāk atlasīt un novērtēt to programmu 
efektivitāti, ko dalībvalstis ir vadījušas, kontrolējušas un līdzfinansējušas. Šajā saistībā ir jānorāda uz šā dokumenta 
17. punktu.28.–29.
Šīs politikas nozīmību un pozitīvo ietekmi  
var uzskatāmi apliecināt, izmantojot citas  iepriekš minēto novērtējumu nodaļu rind-
kopas, piemēram,
“Eiropas Savienības līdzfinansējums ļauj  
piedāvātājām organizācijām īstenot mēr-ķtiecīgas, liela mēroga programmas, kas  paredzētas plašai auditorijai, vienlaikus  paredzot lielu šo programmu ietekmi (..). Bez Eiropas Savienības līdzfinansējuma dažas  kampaņas nebūtu īstenotas” un “ES līdzfi-nansējumam galvenokārt ir sviras efekts,  atvieglojot citu kampaņu īstenošanu un (..) veicinot sadarbību starp dalībvalstīm Eiro-
pas līmenī”
9.
Citā rindkopā norādīts, ka “šīs kampaņas  
uzlaboja (reklamēto produktu) tēlu sabied-
riskās domas veidotāju vidū un iepazīstināja 
lielu sabiedrības daļu ar daudz plašāku ražo-jumu klāstu nekā iepriekš” un “Eiropas Savie-
nības līdzfinansējums bija nepārprotams  
pamudinājums apvienoties profesionāļiem  
un uzlabot nozares integrāciju (..). It īpaši  
mazie ražotāji jutās iedrošināti organizēt  paši savas popularizēšanas kampaņas ārpus 
ražošanas reģiona”
10.
Turklāt “(..) viņi arī atzīst, ka bez līdzfinansē-
jumu, programmas nebūtu ieviestas vai tās turpinātu samazināties”
11.
9 Augļu un dārzeņu nozare, 2007. gada novembris.
10 Vīna nozare, 2007. gada aprīlis.
11 Bioloģiskās lauksaimniecības nozares produkti, 
2006. gada novembris.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem39
Turklāt vēl pirms Revīzijas palāta sāka veikt 
revīziju (2008. gada 4. aprīlī) un pirms  tika pabeigts Komisijas pasūtīto ārējo  
novērtējuma pētījumu cikls (2008. gada  
decembrī), pamatojoties uz pieejamo  novērtējuma pētījumu secinājumiem un  ieteikumiem, Komisijas dienesti izstrādāja  
dokumentu AGRI/63454/2007 par novērtē-
šanas jautājumiem.
Atbilde uz 6. izcēlumu
Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem   —
detalizēta informācija par Regu-
las (EK) Nr. 501/2008
12 pamatnostād-
nēm liecina, ka Kopienas informācijas  un veicināšanas politikas mērķi ir daudz 
plašāki un sarežģītāki un, protams,  
pārsniedz parastu patēriņa daudzuma  
noteikšanu.
  Kā uzskatāms līdzfinansēto programmu 
daudzveidīgās un kompleksās dimensi-
jas piemērs ir jānorāda programma Food  
Dudes , kas 2006. gadā saņēma Pasaules 
Veselības organizācijas balvu par iegul-
dījumu cīņā pret lieko svaru bērniem.
12 Regulas (EK) Nr. 501/2008 pamatnostādnes nosaka, ka 
svaigu augļu un dārzeņu nozarē līdzfinansēto informācijas 
programmu galvenie mērķi ir šādi: “Jāuzlabo šo produktu 
tēls, jāinformē par šo produktu “svaiguma” un “dabīguma” īpašībām, jāmudina regulāri lietot šos produktus uzturā un 
jāpanāk, lai jaunā paaudze kļūtu par šo produktu patērētāju. 
Šo pēdējo mērķi var panākt, mudinot jauniešus, proti, 
bērnus un pusaudžus, kuri apmeklē mācību iestādes, lietot 
šos produktus uzturā.”
 Attiecībā uz pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem 
Regulas (EK) Nr. 501/2008 pamatnostādnes nosaka, ka galvenie līdzfinansēto informācijas programmu mērķi ir 
šādi: “Produkta tēlu nepieciešams modernizēt un padarīt 
“jauneklīgāku” un sniegt nepieciešamo informāciju, lai 
popularizētu šo produktu patēriņu.”Kad ziņojumi bija nodoti Komisijai, tās   —
dienesti piedāvāja risinājumus attiecībā uz kritiku, ko izteikušas ārējās novērtē-
šanas sabiedrības.
  Komisijas dienesti pievērsa īpašu uzma-
nību jautājumam par izmaksu un rezul-tātu attiecības vērtēšanai izmantotajām metodēm, ņemot vērā to programmu  novērtējumu, kas paredzētas iekšējā  tirgū
13.
  Uzraudzības sistēma acīmredzami tika  
nostiprināta, un, saņemot katras prog-rammas gada atskaites, Komisija pievērš īpašu uzmanību novērtējumam, ko vei-kušas dalībvalstis saistībā ar ieviestajiem 
pasākumiem.
Kad ziņojumi bija nodoti Komisijai, tās   —
dienesti piedāvāja risinājumus attiecībā uz kritiku, ko izteikušas ārējās novērtē-
šanas sabiedrības.
30.
Pasākumu ietekmi varēs novērtēt saistībā  
ar programmām, kas apstiprinātas, sākot no 
2008. gada decembra.
Skatīt atbildi uz 26. a) punktu.32.
Selektivitātes un kontroles trūkums sākot-nējā atlasē, ko veic dalībvalstis, veicina to, 
ka Komisijai tiek iesniegtas maz efektīvas  
programmas. Tomēr stingrība, ar kādu Komi-
sijas dienesti piemēro regulu
14 ļoti ierobežo 
risku, ka Komisija varētu izvēlēties šāda  veida programmas.
13 no 2009. gada 15. februāra.
14 Regulas (EK) Nr. 501/2008 11. panta 2. punkts.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem40
Komisija ieguldīja pūliņus, lai dalībvalstis  
paaugstinātu prasību līmeni attiecībā uz  programmu priekšlikumu novērtēšanu un  
atlasi.
33.
Palāta norādīja uz 2007. gada 2. oktobra  dokumentu AGRI/63454/2007. Pašlaik prog-rammas vērtē, pamatojoties arī uz šajā doku-mentā minētajiem kritērijiem.
Kā tas jau ir norādīts 18. punktā, doku-
ments AGRI/63454/2007, kuru sagatavoja  
Komisija, ņemot vērā ārējo novērtējuma  pētījumu rezultātus, ietver īstenoto pasā-kumu atbilstību regulas mērķiem, izman-totos pasākumus un informācijas kanālus,  
kā arī to rentabilitāti, programmu nodro-
šinājumu un saturu, pasākumu ietekmi un  
efektivitāti, kā arī dalībvalstu programmu un 
nozaru organizāciju iesniegto programmu  papildināmību.
Šis process stājās spēkā no 2009. gada,  
ņemot vērā Komisijas veikto programmu  
attiecībā uz iekšējo tirgu atlasi, ar kuru  
saistībā dalībvalstu sākotnējā atlasē izvē-
lētās programmas tika nosūtītas Komisijai  2009. gada 15. februārī.
34.
Komisijas dienesti 2006. gada 5. septembrī 
veica visu šajā dienā spēkā esošo programmu padziļinātu uzraudzību. Tādējādi Komisija  
varēja konstatēt, ka ievērojama daļa prog-
rammu nebija īstenotas līdz galam. Komi-
sija nekavējoties vērsās pie dalībvalstīm  un veica vajadzīgos nepilnību novēršanas  pasākumus.Atbilde kopumā uz 8. izcēlumu
Dažas līdz galam neīstenotās programmas, 
kad tās tika nosūtītas Komisijai, pilnībā izpil-dīja atlases kritērijus, ko noteikušas dažā-
das dalībvalstis. Pamatojoties uz dalībvalstu 
nosūtīto dokumentāciju — jo īpaši datu veid-lapu — Komisija neatrada pietiekamus pie-rādījumus, lai iepriekš minētās programmas 
noraidītu, ņemot vērā piemērojamos tiesību 
aktu noteikumus.
Dažas Palātas norādītās problēmas ir ārkār-
tējas problēmas, kuras nevarēja paredzēt  
laikā, kad dalībvalstis veica atlasi vai Komi-
sija tās apstiprināja.
Tomēr ir jāuzsver, ka vairums Revīzijas palā-
tas apsvērumu attiecas uz programmām, kas 
jau ir pabeigtas. Pašlaik vidējais uzsākto  
programmu izpildes līmenis ir 85 %.
Šo izpildes līmeņa pieaugumu galvenokārt 
veicināja jaunie noteikumi un līdzekļi prog-
rammu uzraudzībai, ko Komisija ieviesa  
no 2006. gada jūnija, jo īpaši uzraudzības  
datorprogramma MPP  (Vadības veicināša-
nas programma) un dalībvalstīm nosūtītie  paraugi regulāras informācijas iesniegšanai 
par veicamajiem pasākumiem un maksāju-miem, kas ar tiem saistīti.
37.
a)
Kopš 2008. gada 7. novembra Komisijas die-nesti ir izstrādājuši saskaņotu novērtēšanas 
sistēmu
15, kas ir ietverta procedūru rokasgrā-
matā. Šī sistēma ļāva Komisijai konkretizēt 
visu programmu novērtēšanu.
15 Dokuments AGRI/64046/2008.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem41
b)
Kā to atzīst Palāta, pēc 2008. gada 2. oktobra 
revīzijas tika izstrādāti jauni norādījumi  attiecībā uz atklāto problēmu uzraudzību  
un iespējamām no dalībvalstīm saņemtajām 
atbildēm.
38.
Joprojām ir iespējami uzlabojumi vei-
cināšanas programmu definīcijā, kā arī  īstenošanā
16.
Skatīt atbildi uz 17. punktu.39.
Kopš 2009. gada 15. februāra informācijas un 
veicināšanas programmas novērtē, pamato-
joties uz to efektivitāti, kas tiek pārbaudīta 
saskaņā ar jauno novērtēšanas sistēmu.
40.
Komisijas dienesti ir informēti par nepilnī-bām, kuras ir norādītas novērtējuma pētīju-
mos. Komisijā tiek veikta iekšējā analīze, lai 
uzlabotu programmu definīciju un to īste-
nošanu saistībā ar veicināšanas pasākumu  
sinerģiju un papildināmību, kā arī attiecībā uz citām problēmām, kuras norādījuši ārējie 
vērtētāji.
41.
Īstenotājorganizācijas apstiprināšana un atla-ses kontrole ir dalībvalsts kompetencē
17.
16 Dokuments AGRI/63454/2007 ir stājies spēkā.
17 Regulas (EK) Nr. 501/2008 8. apsvērums un 12. pants.Komisija uzskata, ka stingrība, ar kādu die-nesti atlasa programmas, ierobežo risku,  ka jebkura nepilnība īstenotājorganizācijas 
atlases kontrolē varētu apdraudēt to, ka līdz-
finansētās programmas tiek īstenotas pareizi un/vai efektīvi, kā arī ekonomiski.
42.
Atsevišķos gadījumos īstenotājorganizācijas izvēlas pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas, 
un pašlaik spēkā esošās procedūru rokasgrā-
matas 1.4. un 2. punktā ir paredzēts pastip-
rināt īstenotājorganizāciju atlases kontroli, 
jo dalībvalstīm būs jāiesniedz Komisijai visa dokumentācija, kas saistīta ar izvēlēto īste-
notājorganizāciju atlases procedūru.
43.–44.
Kad Komisijas dienesti veic programmu  
atlasi, tiek pārbaudīta konkursu izsludinā-
šana attiecībā uz īstenotājorganizācijām. Tas ir kontrolsaraksta punkts darbiniekiem, kas 
atbild par nosūtīto priekšlikumu atbilstību.
Komisija, veicot pārbaudes, norādīja uz neli-
kumībām konkursu jomā attiecībā uz īsteno-tājorganizācijām. Saskaņā ar subsidiaritātes 
principu dalībvalstu kompetencē ir nodroši-nāt, lai tiek ievēroti regulā minētie noteikumi konkursu izsludināšanas jomā. Dalībvalstīm, kurās tika novērota šo noteikumu ievēroša-nas pārkāpumi, Komisija ir noteikusi veikt  
finanšu korekciju.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem42
45.
Komisija pašlaik veic iekšējo analīzi, lai rastu 
piemērotu risinājumu, kas varētu katru prog-rammas posmu saskaņot ar ELGF budžeta  
gadu, nepadarot sistēmu pārāk stingru vai  
pārmērīgi neierobežojot iespējas īstenot  programmas.
46. punkts un izcēlumi
Neskarot pareizu subsidiaritātes principa  piemērošanu, Komisijas dienesti pievērš  
īpašu uzmanību paziņojumu izvēlei, lai  
nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp veicinā-
šanas kampaņu konotācijām ar informatīvu 
un komerciālu ievirzi.
Atlases procedūra
18, ko piemēro Komisijas  
dienesti, nodrošina visu programmu vienlī-
dzīgu un objektīvu izskatīšanu.
Savu pārbaužu gaitā Komisija atklāja nepilnī-
bas tādu noteikumu ievērošanā, kas attiecas uz produktu veicināšanas un informācijas  
pasākumiem saistībā ar attiecīgā produkta  
būtiskajām vai raksturīgajām īpašībām.  
Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībval-
stu kompetencē ir nodrošināt, lai tiktu ievē-roti noteikumi attiecībā uz tāda reklāmas  
paziņojuma atbilstību, kādu to ir apstipri-nājusi Komisija. Komisija ir noteikusi finanšu korekciju dalībvalstīm, kurās tika novēroti šo noteikumu ievērošanas pārkāpumi.
18 Pirmā un otrā lasījuma noteikšana katrai programmai, 
visu programmu izskatīšana vērtēšanas komitejā, neatkarīgo 
ekspertu pieaicināšana atlases procesā Komisijā.47.–52.
Komisija uzraudzības pārbaudes uzsāka  
2007. un 2008. gadā pēc būtiskām korekci-jām, kuras veica Spānija un Itālija, ņemot  
vērā 2005. gada pārbaudes. Komisija atkār-
toti veic riska analīzi attiecībā uz Itāliju, un trešā pārbaude (komandējumā uz vietas) ir paredzēta 2009. gadā
19, kas ietvers 2008. un 
2009. gada izdevumus, un nepieciešamības 
gadījumā turpmāko gadu izdevumus.
Attiecībā uz šīm abām valstīm Komisija veica 
revīziju par visiem finanšu gadiem, sākot no 
2003. gada, un šo valstu līdz šim īstenoto  
decentralizēto pārvaldību.
Saistībā ar veiktajām uzraudzības revīzijām 
Itālijā20 un Spānijā21, Komisija šīm dalīb-
valstīm cita starpā ir pieprasījusi iesniegt  
informāciju par pieņemtajiem nepilnību  
novēršanas pasākumiem, kontroļu struktūru 
un attiecīgajiem kontroles dienestiem nosū-tītajiem norādījumiem.
Reālo situāciju un to izmaiņu ietekmi, par  
kurām paziņoja šīs dalībvalstis, pašlaik ana-
lizē saistībā ar notiekošajām uzraudzības  
pārbaudēm grāmatojumu noskaidrošanai.
Komisija papildus veiktajām korekcijām snie-
dza ieteikumus šīm dalībvalstīm, lai pastip-rinātu to galvenās kontroles un risinātu  nepilnības saistībā ar apakšlīgumiem.
Pat tad, ja Komisija piekrīt Palātas viedok-
lim, ar kuru saskaņā Francijā īstenotā prakse 
nepārprotami ir atbilstošāka, tā tomēr uzsver, 
ka ir Francijai nosūtījusi virkni ieteikumu, lai šo praksi uzlabotu.
Palātas apsvērumi arī tiks ņemti vērā saistībā 
ar grāmatojumu noskaidrošanu.
19 LA/2009/006/IT.
20 LA/2007/020/IT.
21 LA/2008/007/ES.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem43
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
54.
Eiropas Savienība kopš 1999. gada ir īsteno-
jusi visaptverošu un saskaņotu informācijas un veicināšanas politiku attiecībā uz lauk-saimniecības produktiem un to ražošanas  
veidu, kā arī attiecībā uz pārtikas produk-
tiem uz lauksaimniecības produktu bāzes.  Informācijas un veicināšanas kampaņas, ko 
tā līdzfinansē, var veikt Eiropas Savienības 
iekšējā tirgū vai trešās valstīs.
Lai panāktu pareizu pārvaldību un turpinātu 
uzlabot šīs politikas īstenošanu, Komisija no 2006. līdz 2008. gadam pieprasīja veikt asto-
ņus ārējos novērtējuma pētījumus, kas ļāva 
apliecināt pasākumu nozīmību un to pozi-
tīvo ietekmi (skatīt 28. punktu). To rezul-
tātā tika sagatavoti operatīvi secinājumi un 
ieteikumi.
Astoņos informācijas un veicināšanas prog-
rammu novērtējuma pētījumos, kā arī abos 
ar tiem saistītajos kopsavilkumos, kurus  
pieprasīja sagatavot Komisija, tika uzsvērta 
veicināšanas programmu pozitīvā ietekme  
uz stratēģijas četriem precīzi noteiktiem  mērķiem, kuri norādīti tiesību aktos. Attie-
cībā uz to, ka budžets ir ierobežots, neva-jag aizmirst, ka šis budžets tikai lietderīgi  papildina un stiprina dalībvalstu īstenotos 
pasākumus.
a)
Veicināšanas politikas četri mērķi, kas norā-
dīti V punktā, ir skaidri noteikti.Tāpat Komisijas regulas
22 I pielikumā ir  
izstrādāti konkrēti un katram attiecīgajam  dažādo produktu veidam piemēroti mērķi.  Šiem mērķiem ir pievienots vispārējs situā-
cijas pārskats, kas pamato attiecīgā produkta 
veicināšanas un informācijas pasākumu  ieviešanu, mērķgrupas, galvenie paziņojumi, 
galvenie instrumenti un programmu darbī-
bas ilgums un vēriens. Analīze, ko pašlaik  
veic Komisija, ļaus sniegt turpmākus uzla-
bojumus šajā jomā.
b)
Četri mērķi, kas minēti Padomes Regulā  
(EK) Nr. 3/2008, kā arī tie, kuri norādīti  
Komisijas Regulā (EK) Nr. 501/2008, ir mērķi, 
kurus Komisija uzskata par SMART  kritērijiem 
atbilstošiem mērķiem, un tie jāņem vērā  visās programmās.
Dokuments AGRI/63454/2007, kuru sagata-
voja Komisija, ņemot vērā ārējo novērtējuma 
pētījumu rezultātus, ietver piecus galvenos 
tematus. Rādītāju sistemātiska piemērošana 
visās Komisijas apstiprinātajās programmās ļaus vēl vairāk saskaņot veicināšanas politiku 
kopumā un palielināt sasniedzamo mērķu  novērtējamību.
22 Komisijas Regula (EK) Nr. 501/2008, ar ko nosaka kārtību, 
kādā piemērojama Regula (EK) Nr. 3/2008.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem44
c)
Komisija jau uztur pastāvīgus kontaktus ar 
visiem veicināšanas politikā iesaistītajiem  dalībniekiem, izmantojot padomdevēju  
grupu “Lauksaimniecības produktu vei-
cināšana”. Tā atbild uz darba grupu pie-prasījumiem, piedalās galveno dalībnieku  organizētajās konferencēs un semināros.  
Turklāt Komisija aktīvi piedalās dažādu  
uzraudzības grupu darbā
23.
Analīze, kuru pašlaik veic Komisija, ļaus  
sniegt turpmākus uzlabojumus šajā jomā.
55.
a)Komisijas dienesti turpinās uzlabot atlases 
procedūru, liekot uzsvaru uz pareizu novēr-
tēšanas metodoloģiju attiecībā uz katru  
programmu, stingri ievērojot dokumentu  
AGRI/63454/2007.
b)
Komisijas dienesti piekrīt šiem ietei-
kumiem.
56.
Komisija piešķir lielu nozīmi īstenotājor-
ganizāciju atlases procedūrām, pārbaudot  Regulas (EK) Nr. 3/2008 11. panta par kon-
kursa izsludināšanas procedūrām pareizu  piemērošanu.
Komisija uzskata, ka stingrība, ar kādu tās  
dienesti atlasa programmas, ierobežo risku, 
ka jebkura nepilnība īstenotājorganizāciju  
atlases kontrolē varētu apdraudēt to, ka līdz-
finansētās programmas tiek īstenotas pareizi un/vai efektīvi, kā arī ekonomiski.
23 Šīs grupas ir paredzētas Regulas (EK) Nr. 3/2008 12. panta 
1. punktā.Kontrole tiek veikta programmu atlases gaitā 
un ciktāl īstenotājorganizācija jau ir izvēlēta. Tādu pašu kontroli veiks turpmākajā īsteno-
tājorganizāciju atlases posmā un uzraudzī-
bas grupās.
a)
Attiecībā uz īstenotājorganizācijām, kas  
izvēlētas pēc Komisijas lēmuma pieņemša-nas, pašlaik spēkā esošās procedūru rokas-
grāmatas 1.4. un 2. punktā ir paredzēts  
nostiprināt īstenotājorganizāciju atlases  
kontroli, jo dalībvalstīm būs jānosūta visa  
dokumentācija, kas saistīta ar izvēlēto īste-notājorganizāciju atlases procedūru.
b)
Dienests, kas saistīts ar grāmatojumu  
noskaidrošanu, veic pastāvīgu uzraudzību  
attiecībā uz dalībvalstīm, kurās bija novē-
rotas tādas nepilnības kontrolē, kas izraisīja būtiskas finanšu korekcijas Komisijā.
57.
Kad tiks pabeigta iekšējā analīze par Eiropas 
Savienības līdzfinansētās veicināšanas poli-
tikas stratēģiju, Komisijas dienesti īstenos  
darba pamatnostādnes, kas izrietēs no šīs  analīzes.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem45

KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009 — Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem47
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 10/2009
Informācijas un veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs2009 — 44 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-366-4doi:10.2865/51832

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA ANALIZĒ, KĀ IR PĀRVALDĪTI INFORMĀCIJAS 
UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTIEM, LAI PĀRBAUDĪTU, CIK TIE IR BIJUŠI EFEKTĪVI UN CIK 
PAREIZI IR BIJUŠI TIEM ATVĒLĒTIE IZDEVUMI.
PALĀTA KONSTATĒ SASNIEGUMUS ŠO PASĀKUMU PĀRVALDĪBĀ, TAČU NORĀDA, KA VĒL IR NEPIECIEŠAMI DAŽI UZLABOJUMI. TĀ NORĀDA, KA IR GRŪTI IZMĒRĪT PASĀKUMU IETEKMI UN KA DAŽĀS DALĪBVALSTĪS IR VĒROJAMI KONTROLES TRŪKUMI.PALĀTA IR FORMULĒJUSI VAIRĀKUS IETEIKUMUS, KURU IETEKME VARĒTU BŪT ĪPAŠI NOZĪMĪGA TĀPĒC, KA INFORMĀCIJAS UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMIEM ATVĒLĒTO BUDŽETU, IESPĒJAMS, PALIELINĀS, JA KOMISIJA IZTEIKS ŠĀDU PRIEKŠLIKUMU PĒC ŠĀ JAUTĀJUMA IZPĒTES.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-009-LV-C
eQb:IQiIQiqbIhccIA