ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.5.

Lai būtu iespēja salīdzināt, EESK lūdza Komisiju nodrošināt tabulā par ES valstīm iekļautajiem datiem atbilstošus datus arī par ASV. Turpinājumā atrodami paskaidrojumi par ASV datiem. — Samazināti ierobežojumi — Y. ASV netiek piemēroti nekādi no ES plaši izmantotajiem ierobežojumiem (piemēram, aizliegums bankrotējušai personai ieņemt uzņēmuma vadītāja amatu vai kļūt par pilnvaroto, kā arī kredīta apjoma ierobežojumi). Būtībā, ASV Bankrota kodeksa 525. sadaļā noteikts, ka personu nedrīkst diskriminēt, pamatojoties vienīgi uz to, ka attiecīgā persona ir vai ir bijusi iesaistīta bankrota tiesvedībā. — Labāks tiesiskais regulējums — (Y). Tāpat kā ES valstīs arī ASV nav garantēta atbrīvošana no parādiem pārkāpumu, krāpnieciskas rīcības u. tml. gadījumos. Nepastāv īpaši “labāki noteikumi”. — Īss parādu dzēšanas termiņš — Y. Nav noteikts īpašs laika periods, kurā bankrotējušais saglabā šo statusu līdz viņš tiek atbrīvots no parādiem. — Uzlabotas procedūras — Y. Visvairāk izmantotās bankrota procedūras ir 7. nodaļā aprakstītā likvidācija vai bankrots. Parasti šīs procedūras izdodas pabeigt trīs līdz četru mēnešu laikā. Lai izvairītos no vairāku pieteikumu iesniegšanas, 7. nodaļas noteikumus nav atļauts izmantot, ja persona to jau darījusi iepriekšējo sešu gadu laikā.
1.1

Ņemot vērā, ka ilgstošās problēmas risināšanai saistībā ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (turpmāk tekstā — NNN) nepieciešama vispārēja pieeja, kas pamatojas uz efektīvu reglamentējošu instrumentu, piemērojot to visā piegādes ķēdē (no zvejas līdz produkcijas pārdošanai), EESK uzskata, ka kopumā regulas priekšlikumā sniegts nepieciešamais pamats, lai novērstu, samazinātu un likvidētu NNN, un tādēļ atbalsta to. Komiteja uzskata, ka ierosinātie pasākumi stiprina Kopienas kā karoga valsts, ostu valsts, tirdzniecības valsts un labklājības valsts lomu.
4.1.1

Pilsoniskā sabiedrība ir starptautiskā terorisma galvenais upuris (neatkarīgi no tā, vai terorismu izraisījis fanātisks nacionālisms, reliģiskā fundamentālisma paveidi vai vienkārši vardarbība kā pašmērķis). Terorisma mērķis ir sods kolektīvi un bez izvēles, cenšoties uzspiest vispārēju terora atmosfēru un piespiest valsti pakļauties teroristu prasībām. Tomēr, kā norādīts EESK atzinumā par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu” (2), pilsoniskā sabiedrība ir arī viena no galvenajām iesaistītajām pusēm stratēģijās cīņai pret terorismu gan attiecībā uz mehānismiem terorisma acīmredzamās ietekmes un tā cēloņu apkarošanai, gan attiecībā uz lielo darbu, rūpējoties par upuriem, kuri cietuši no terora aktu sekām.
4.13

Būtu jāatzīst ne tikai uz etiķetēm, bet arī no citiem informācijas avotiem iegūstamās informācijas vērtība un tās pieejamības nozīmīgums visupirms patērētājiem, kuri ir pietiekami informēti, lai izdarītu izvēli, izmantojot patērētāju organizāciju vai ražotāju un piegādātāju tiešsaistes konsultācijas. Tādēļ pārlieku vienkāršots ir Komisijas kategoriskais paziņojums, ka “etiķete ir vienīgā saziņas iespēja ar patērētājiem”. Tiem, kas paļaujas tikai uz etiķeti, ļoti nozīmīga ir skaidri norādīta, saprotama un svarīga informācija, jo prece varbūt tiek izmantota jau ilgu laiku pēc pirkuma. Jebkuram, kurš vēlas uzzināt vairāk, viegli ir pieejama papildu informācija saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem vai labu uzņēmējdarbības praksi. Tam, ka daudzi pirkumus izvēlas, pamatojoties tikai uz savu uzticību noteiktam zīmolam, ir divkārša ietekme — no vienas puses, var pieņemt, ka prece ir droša tikai tāpēc vien, ka to izgatavojis uzņēmumus X, no otras puses, klienta uzticība uzņēmumam X nodrošina, ka šī prece patiešām ir droša, savukārt, ja tā nav droša, tad uzņēmums preci pārveidos, izgatavos atbilstoši vai izņems no tirdzniecības. (Pietiekami uzskatāmi šādu viedokli apliecina nesen notikušie un neapšaubāmi dārgie rotaļlietu un citu patēriņa preču brīvprātīgie atsaukumi iekšējās kvalitātes kontrolēs pieļauto kļūdu dēļ.)
4.17

Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu katrā dalībvalstī izveidot autopārvadājumu uzņēmumu valsts elektronisko reģistru un to, ka tiks veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim šie reģistri tiktu savienoti Kopienas mērogā, kā arī to, ka būs regulēta dalībvalstu administratīvā sadarbība Komiteja piekrīt arī tam, lai tiktu regulēta to personas datu aizsardzība, kas iekļauti reģistrā vai kurus paredzēts nodot trešām personām.
3.3

Eiropas Savienībā pētniecības un izstrādes jomā IKT paredzētie izdevumi ir 18 % apmērā no kopējiem pētniecības un izstrādes izdevumiem, turpretim ASV šis skaitlis ir 34 % un Japānā — 35 % (3). Ņemot vērā iedzīvotāju skaitu, Eiropas Savienībā izdevumi ir apmēram 80 euro uz vienu iedzīvotāju, savukārt, ASV tie ir 350 euro, un Japānā — 400 euro. Iegulto sistēmu pētniecība veido būtisku daļu no IKT pētniecības; Eiropā tai paredzēti 380 miljoni euro no publiskā finansējuma un vairāk nekā 50 % no uzņēmumu budžeta, kas paredzēts informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pētniecībai.
2.2

Komisija sāk ar to civilprocesa izpildes problēmu apzināšanu Eiropas tiesiskajā telpā, kuras izriet no valstu tiesību normu sadrumstalotības minētajā jomā, un atzīst, ka Regula (EK) 44/2001 (Brisele I) (2) “nenodrošina tāda aizsardzības līdzekļa kā ex parte saņemta bankas konta aresta rīkojuma atzīšanu un izpildi dalībvalstī, kurā šis rīkojums nav izdots”.
—

neraugoties uz nepieciešamību īstenot steidzamus politiskus pasākumus, visi lēmumi būtu jāpieņem saskaņā ar atjauninātajā stratēģijā noteiktajiem “politiskajiem pamatprincipiem”; tātad, iesaistot iedzīvotājus, uzņēmumus un sociālos partnerus un izmantojot vislabākās pieejamās zināšanas utt. Šis princips netika ievērots, “enerģētikas paketes” ietvaros pieņemot lēmumu par to, ka agrāk apstiprināto 5,75 % vietā tupmāk 10 % no visas degvielas Eiropā jāiegūst no biomasas. EESK uzskata, ka tas var radīt lielas problēmas, kuras tā formulēs savā atzinumā par attiecīgo Komisijas progresa ziņojumu (1).
3.1

Komisija vēlas ar savu priekšlikumu (kas veidots kā pārejas posma pasākums) beidzot panākt to, ka Direktīvas 2003/97/EK noteikumi par jauniem IV un V grupas spoguļiem (redzamības lauks pasažiera pusē) tiktu attiecināti arī uz jau reģistrētajiem N2 un N3 klases transportlīdzekļiem. Direktīva neattiecas uz: — transportlīdzekļiem, kas ir reģistrēti vairāk nekā pirms desmit gadiem kopš direktīvas transponēšanas valsts tiesību aktos (aptuveni 1998. gads); — transportlīdzekļiem, kurus nevar aprīkot ar IV un V grupas spoguļiem tā, lai tiktu izpildīti šādi nosacījumi: a) neatkarīgi no noregulējuma neviena spoguļa daļa nav zemāk par 2 m (± 10 cm) no zemes tad, kad transportlīdzekļa krava atbilst maksimāli pieļaujamajai masai, b) spoguļi ir pilnībā redzami no vadītāja vietas; — transportlīdzekļiem, uz kuriem jau attiecas valstu pasākumi (8), kas paredz uzstādīt citas netiešās redzamības ierīces, kuras zemes līmenī aptver ne mazāk kā 95 % no Direktīvā 2003/97/EK noteiktā IV un V klases spoguļu kopējā redzamības lauka.
10.1

Ir skaidrs, ka līdz ar iedzīvotāju vidējā vecuma pieaugumu palielinās arī veselības aprūpes izdevumi. Bet paredzēt veselības aprūpes izdevumu attīstību turpmākajās desmitgadēs un to, kurās īpašās jomās būs jāinvestē vairāk, ir ārkārtīgi grūts uzdevums. Nav iespējams paredzēt, balstoties vienīgi uz demogrāfiskām tendencēm, cik daudz valsts līdzekļu vajadzēs investēt veselībā. Veselības aprūpes izdevumi atkarīgi arī no politikas veidiem, kādus izlems piemērot šajā jomā, no medicīnas zinātnes sasniegumiem, slimību evolūcijas, piesārņotības līmeņa un no politiskajām un tehnoloģiskajām izvēlēm, kas tiks izdarītas, lai mēģinātu to pārvaldīt.
9.3.2

Otru finansējuma daļu varētu rast, palielinot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās (EGF) fonda finansējumu. Šis instruments, kuram nav sava budžeta, paredzēts atbalsta sniegšanai tiem darba ņēmējiem, kuri globalizācijas dēļ zaudējuši darbu, kā arī struktūrfondu pasākumu papildināšanai. Atšķirībā no citiem instrumentiem, kuriem raksturīgs ilgs projektu izstrādes laiks (visbiežāk tie ir ilgtermiņa projekti), EGF ir īstermiņa instruments. Lai arī Padome to apstiprināja, tomēr Komisijas sākotnēji ierosināto budžeta līdzekļu apjomu samazināja uz pusi (EGF budžets ir 500 miljoni euro). Ņemot vērā šos apstākļus, ir grūti ticēt šā instrumenta, kuru daudzi dēvē par “mārketinga instrumentu”, efektivitātei. Būtu jāpārskata arī Fonda kritēriji, lai samazinātu to darbu zaudējušo darbinieku skaitu, kuriem piemērojams Fonda finansējums (Fonda veidotāji aprēķinu veikšanai izmantojuši ASV 1962. gada Tirdzniecības pielāgošanas atbalsta programmu, neņemot vērā to, ka pretēji ASV ekonomikai, ko raksturo dominējošs lielo uzņēmumu pārsvars, ES ekonomikas pamatā ir MVU) (27).
1.2

Vairākās ES valstīs joprojām pastāv akciju bloķēšana, tas ir, pienākums deponēt vai bloķēt akcijas dažas dienas pirms kopsapulces, lai iegūtu tiesības balsot. Dažās valstīs šī darbība ir obligāta. Tā ir dārga prakse, kas liedz akcionāriem pirkt un pārdot savas akcijas pirms kopsapulces. Lielākā daļa institucionālo ieguldītāju arī uzskata, ka tas ir viens no lielākajiem šķēršļiem balsošanai. Ierosinātās direktīvas 7. pants noraida jebkuru priekšlikumu “bloķēt” akcijas, kas izpaužas prasībā tās deponēt pirms kopsapulces. EESK to vērtē īpaši atzinīgi, lai arī apzinās, ka to valstu skaits, kur šāda prasība joprojām ir atļauta, ir ierobežots.
1.5

Ierosinātā direktīva: a) precīzāk definē nelegālu izgatavošanu un līdz ar to definē nelegālas izgatavošanas, viltošanas un tirdzniecības noziedzīgus nodarījumus, kā arī par šiem nodarījumiem nosaka radītajam sociālajam kaitējumam samērīgu sodu; b) iesaka ieroču kontroles un izsekojamības veikšanas pasākumus — labākie no tiem ir marķēšana un neitralizācijas vai dezaktivēšanas noteikumu ieviešana. c) nosaka noteikumus un pasākumus, kuru mērķis ir atsevišķu ar ieroču tirdzniecību saistītu darbību kontroles palielināšana.
3.1

Intuitīvi jēdziens “kaimiņattiecības” šķiet diezgan skaidrs, tomēr jājautā, kā stratēģiski pareizi un pārliecinoši īstenot politiku, ņemot vērā ne tikai intuitīvo izprati par to, bet arī tās ambiciozos mērķus. ES ir sākusi veidot kopējo ārējo politiku, kura tomēr vēl ir ierobežota, jo dalībvalstis nekādi negrib atteikties no daudzu kompetenču īstenošanas minētajā jomā. Jāsaprot, ka ES ārpolitikas īstenošana neierobežo dalībvalstu kompetenci savas ārpolitiskās stratēģijas īstenošanā, bet gan var to papildināt un radīt pievienoto vērtību, ja dalībvalstis būs ieinteresētas rīkoties kopīgi un izveidot ārpolitikas saskaņošanas instrumentus, lai varētu nodrošināt saskaņotu un efektīvu visu iesaistīto pušu rīcību attiecīgajā jomā. Eiropas kaimiņu politikas jomā minēto mērķi var sasniegt, ja dalībvalstis un ES nodrošinās saskaņotību Kopienas līmenī, ja attiecībās ar partneriem tām būs vienota nostāja, ja tām būs kopīgi mērķi un ja to priekšlikumi būs līdzīgi.
1.11

Definēšanas fāzē iesaistījušies šādi uzņēmumi: LIETOTĀJI: Air France, Iberia, KLM, Lufthansa, Association of European Airlines (AEA), European Regional Airlines Association (ERAA), International Airline Transport Association (IATA), International Aircraft Owners and Pilots Association (IAOPA). Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji: Aeropuertos Espanoles y Navegacion Aerea (Spānija), (AENA); Austrocontrol; DFS; Directorate of Air Navigation Services (Francija), (DSNA); Italian Company for Air Navigation Services (ENAV); Luftfartsveket (Zviedrijas lidostu operators), (LFV); Luchtverkeersleidins Nederland (Nīderlandes gaisa kontroles veicējs), (LVNL); National Air Traffic Services (Apvienotā Karaliste), (NATS); NAV. LIDOSTAS: Aeroports de Paris, BAA, Fraport, Amsterdam, Munich, AENA, LFV. RAŽOTĀJI: Airbus, BAE Systems, European Aeronautic Defence and Space Company (EADS), Indra, Selex, Thales ATM, Thales Avionics un Air Traffic Alliance.
2.4

Dokumenta redakcija ir vienkāršāka, un tas ļoti atšķiras no agrākās redakcijas. Tomēr, lai nodrošinātu raitu likumdošanas procedūru, Parlaments to nolēma uzskatīt par iepriekšējā dokumenta grozīto versiju un to izskatīt otrajā lasījumā. Priekšlikums ir iesniegts Ministru padomei, kas tikko uzsāka tā izskatīšanu un nolēma izpētīt tā saistību ar trešo dzelzceļa paketi, jo sevišķi attiecībā uz starptautiskās satiksmes atvēršanu un kabotāžas iespēju (2).
3.2

Ir nepieciešams nodrošināt to trešo valstu gaisa kuģu drošību, ar kuriem veic pārvadājumus Kopienas teritorijā. Tāpat ir jāatjauno visiem vienlīdzīgus nosacījumus citos pasaules reģionos, kur šāda prasība ir attiecināta uz ES aviosabiedrībām, kuras veic lidojumus uz šīm valstīm (piemēram, ASV), kas ir izmantojušas šādu prasību, lai nodrošinātu negodīgas konkurences priekšrocības savām aviosabiedrībām, tādējādi kaitējot ES aviosabiedrībām. Attiecībā uz trešo valstu komercoperatoru papildu sertifikāciju Kopienai būtu jābūt skaidri noteiktām iespējām parakstīt divpusējas vienošanās ar trešām valstīm par attiecīgu sertifikātu savstarpēju atzīšanu, lai varētu izvairīties no starptautisko aviosabiedrību apgrūtināšanas ar pārlieku daudziem papildu sertifikātiem. Šī iemesla dēļ EESK uzskata, ka būtu jāveic arī pasākumi, lai nodrošinātu to, ka visas ICAO dalībvalstis izpilda savus pienākumus, kā rezultātā šāda papildu sertifikācija vairs nebūtu nepieciešama.
4.1.2

Masveida pieprasījums, kas noslogo visu mehānismu kopumā, ir saistīts ar psihiskās un psihiatriskās jomas kā piedāvājuma uztveres maiņu sabiedrībā, kas to lielākā mērā banalizē vai arī mazākā mērā tai “uzliek zīmogu”. Tas vienlaicīgi novērots vairākās attīstītajās valstīs un atspoguļojas epidemioloģijā: iedzīvotāju vidū gada laikā 15 % — 20 % diagnosticētu garīgās veselības traucējumu, 12 % — 15 % gadījumu to rezultātā iestājās invaliditāte, kas ir tikpat cik pēc sirds un asinsvadu slimībām un divreiz vairāk kā pēc saslimšanas ar vēzi, 30 % no dzīves ilguma zaudēti sakarā ar nāvi, kuru varēja novērst, un invaliditāti (avots: PVO, 2004). Šī spriedze izpaužas arī izvērstākā veselības aizsardzības plānošanā, ar katru gadu uzticot psihiatrijai arvien vairāk pienākumu.
3.2

Komisija ir apkopojusi informāciju par tā saucamo “slēpto nodokļu likmi” (implicit tax rate), ar kuras palīdzību izsaka to, cik liela uzņēmumu peļņas daļa faktiski tiek samaksāta nodokļos. Parasti salīdzina tikai nodokļu likmes. Tomēr šāda metode var būt mānīga, jo, piemēram, arī augstas nodokļu likmes gadījumā no nodokļiem var gūt maz ienākumu, ja pastāv daudz iespēju palielināt ar nodokli neapliekamo summu. No nodokļiem gūtie ienākumi var būt mainīgi arī atkarībā no to iekasēšanas efektivitātes un pārbaudes pasākumiem. Uzņēmuma peļņas nodokļa nomaksai iztērēto līdzekļu apjoms ir atkarīgs arī no tā, vai nodokļu iekasēšanas sistēma ir efektīva vai birokrātiska (13).
4.4.2

Komiteja atbalsta līdzekļu piešķiršanu piemērotiem finanšu starpniekiem, lai samazinātu finansēšanas izmaksas (tajā skaitā arī personāla un administratīvās izmaksas) un finansēšanas risku. Paredzēts, ka “straujas izaugsmes un jauninājumu mehānisms MVU (GIF)”, “MVU garantiju (MVUG) mehānisms” un “kapacitātes palielināšanas metode (CBS)” atvieglos uzņēmumiem finansējumu no aizdevumiem un piekļuvi riska kapitālam. Kredītu piešķiršana novatoriskiem MVU un mikrouzņēmumiem, it īpaši dibināšanas un izaugsmes posmā, uzlabos to izaugsmes un nodarbinātības potenciālu. Jārada iespējas, lai piemērotiem projektiem varētu piešķirt arī mazos kredītus un mikrokredītus.
1.2

Tirdzniecība parasti veicina pozitīvu ekonomisko izaugsmi, labklājības radīšanu un sociālās iespējas, taču tā var arī radīt cilvēku un resursu ekspluatāciju un atstāt ietekmi uz vidi. “Ētiska tirdzniecība” var piedāvāt dažu šo saspīlējumu risinājuma iespējas. Patērētāji var virzīt sava patēriņa spēku, panākot nozīmīgu ietekmi; uzņēmumi ļoti labi piemērojas patērētāju tendencēm, kā arī meklē iespējas līdz minimumam samazināt to reputāciju apdraudošo risku. “Ētiskas tirdzniecības” ietekmes potenciāls ir nozīmīgs. No pasaules 100 lielākajām ekonomiskajām varām, 51 ir kapitālsabiedrība, 49 ir valstis. (3) Tirdzniecības plūsma pasaules valstu starpā 2003. gadā pārsniedza USD 9.1 miljardu — apmēram 25 % no globālā IKP — un vairāk nekā 20 gadu laikā ir palielinājusies vidēji vairāk nekā par 6 % gadā. (4)“Ētiskas tirdzniecības” preču plūsmas absolūto apjomu noteikt ir sarežģīti, tomēr novērtējumu var veikt, pamatojoties uz uzņēmumu, kuri atbalsta sociālās un vides audita sistēmas, pārdotajām precēm un pakalpojumiem Pamatojoties uz to, aptuvenā vērtība sastāda 5–7 % no pasaules tirdzniecības.
3.4.4

Arī 114. pants ir pelnījis dažas piezīmes. Panta 4. daļa, kurā noteikts, ka “kredītrīkotājs var pretendentiem piemērot iedarbīgus, samērīgus un preventīvas iedarbības administratīvas un finansiālas sankcijas...”, rada pamatotu jautājumu par to, kāds nodrošinājums ir dotāciju saņēmēju (kuriem daudzos gadījumos ir no publiskā iepirkuma vai līguma slēgšanas tiesību ieguvējiem atšķirīgas īpašības, tostarp atšķirīga finansiālā situācija) rīcībā, lai apliecinātu, ka viņi ir spējīgi vai ieinteresēti izpildīt savas no piemērotajām sankcijām izrietošās saistības.EESK uzskata, ka attiecībā uz pretendentiem, kas darbojas vienas dalībvalsts teritorijā, dalībvalstīm pašām būtu jāapstrādā pieprasījumi un jānodrošina, ka tiek izpildītas no administratīvajām vai finansiālajām sankcijām izrietošās saistības.
2.2

Komisija atbalsta divus īpašus priekšlikumus, kas izstrādāti ar mērķi, lai palīdzētu visattālākajiem reģioniem pilnībā attīstīties: — īpaša programma nelabvēlīgo apstākļu kompensācijai: šo programmu finansētu Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) laika periodā no 2007. gada līdz 2013. gadam. Tā būtu vērsta uz to īpašo nelabvēlīgo apstākļu samazināšanu, kas ietekmē visattālāko apvidu tautsaimniecību un minēti EK Līguma 299. panta 2. punktā: attālums, sadrumstalotība salās, maza teritorija, sarežģīti topogrāfiskie un klimatiskie apstākļi un ekonomiskā atkarība no ierobežotas produkcijas veidiem. — rīcības plāns plašam apgabalam: tā mērķis būtu paplašināt visattālāko apvidu dabiskās ietekmes jomu sociālekonomiskā ziņā (iekļaujot jautājumus attiecībā uz migrāciju), kā arī kultūras jomā. Tas nozīmē to šķēršļu samazināšanu, kas ierobežo tirdzniecības apjomus šo apvidu ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas tālu no Eiropas kontinenta, bet ļoti tuvu Karību reģiona, Amerikas un Āfrikas reģionālajiem tirgiem. Rīcības plānā plašam apgabalam tiks iekļauti pasākumi saistībā gan ar tirdzniecības, gan muitas jautājumiem, kā arī plaša starpvalstu un pārrobežu sadarbība.
1.1

Izvirzot šo priekšlikumu (COM (2004) 470 final, 2004. gada 14. jūlijā), Komisija vēlas veikt programmu Media Plus (1) un Media –Training (2) īstenošanas pārbaudi, ņemot vērā minēto programmu īstenošanas starpposma novērtējuma rezultātus saistībā ar sagatavošanas iniciatīvu i2i Audiovisual: Growth and Audiovisual (3), no 2003. gada maija līdz augustam notikušās plašās sabiedriskās apspriešanas rezultātus un ietekmes analīzi, kurā iekļauts 2004. gada jūlijā (4) notikusī iepriekšējā vērtēšana.
3.1

Regulas priekšlikums ir virzīts uz to, lai Kopienas līmenī īstenotu PTO Vispārējās padomes 2003. gada 30. augusta lēmuma par deklarācijas par TRIPS nolīgumu un veselības aizsardzību 6. panta izpildi. Minētais lēmums ļauj PTO locekļiem piešķirt obligātās licences patentētu farmaceitisko produktu ražošanai un pārdošanai, paredzot to eksportu uz tādām trešajām valstīm, kas to ir pieprasījušas un kuru farmaceitiskās nozares ražošanas kapacitāte ir nepietiekoša, vai tādas nav, tādējādi atbrīvojot PTO locekļus no pienākumiem, kas izriet no PTO Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem 31. panta f) apakšpunkta.
3.5.3

Līdz ar to Komiteja prasa, lai: — dotāciju minimālie limiti tiktu samazināti uz pusi, tas ir: — projektiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000; — veicinošiem projektiem: no EUR 3 miljoniem uz EUR 1,5 miljoniem; — jūras autostrāžu projektiem: no EUR 4 miljoniem uz EUR 2 miljoniem; — projektiem pārvadājumu ierobežošanai: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000; — kopīgas apmācības projektiem limits jāsaglabā priekšlikumā minētajā EUR 250 000 līmenī. — tiktu paredzēta atsevišķa kategorija upju-jūras transportam un upju transportam ar minimālo limitu EUR 500 000. Ja minimālais limits EUR 4 miljoni jūras autostrādēm (ko Komiteja ierosina samazināt līdz EUR 2 miljoniem) ir pieņemams, ņemot vērā kuģu izmērus un jūras transporta pārvadāto kravu apjomu, to nevar teikt par pārvadājumiem iekšējos ūdeņos.
3.5

Ierosinājums arī uzsver dažas vispārējas neprecizitātes esošajā ES likumā par vārda “vielas” izpratni. Daudzas no šeit minētajām “vielām”, kuras sastopamas oriģinālajā EINECS (3)“esošu ķīmisku vielu” sarakstā, pareizi tika klasificētas kā “UVCB vielas”, t.i., kompleksi maisījumi no zināmām un nezināmām sastāvdaļām, kā definēts 1999. gadā izdotajā akadēmiskajā dokumentā un vēlāk atrodams “Lēmumu rokasgrāmatā Direktīvas 67/548/EEK Sestā un Septītā grozījuma ieviešanai” atsaucē 18. lpp., ko 2002. gadā izdevis Eiropas Ķīmijas Birojs. Protams, tās nav vienkāršas vielas vispārpieņemtā nozīmē, turklāt šajā gadījumā dažas no tām ir tirgošanā. Tas apstiprina Komisijas pieņēmumu par to, ka, tad, kad EINECS (4) saraksts tika publicēts pirmo reizi, “EINECS četras reizes pārspīlēja komerciāli nozīmīgo vielu skaitu”, t.i., tajā laikā nozīmīgā apjomā tirdzniecībā bija ap 25 000“vielu”. Iespējams, ka dažas no tām ir aizvietotas ar apmēram 5 000“jaunām vielām”ELINCS sarakstā– ar līdzīgām definīcijas un identifikācijas problēmām — kas nozīmē apmēram 30 000 vielas tirgū 2005. gadā. Tas varētu vairāk atbilst īstenībai nekā biežāk minētais citētais skaitlis 100 000, bet joprojām izraisa jautājumus par plašas sabiedrības un profesionāļu pieeju jau savāktajiem (bet neregulāri atjaunotiem) datiem par vismaz pusi šo vielu, un dalībvalstu kompetentajām iestādēm joprojām ir problemātiski noteikt, vai viela ir “esoša” vai “jauna” un kuru regulējošo procedūru piemērot.
15.

Konvencija par tiesību veidot organizācijas un slēgt kolektīvos līgumus principu piemērošanu (Nr. 98) (Application of the Principles of the Right to Organise and to Bargain Collectively Convention (No. 98))
4.11

Konkurences veicināšana. Šai sakarībā Komiteja apsveic to, ka Komisija “Konkurences veicināšanu” ir izvirzījusi par vienu no sešiem galvenajiem mērķiem. Tā atbalsta Komisijas nodomu ar konkurences palīdzību radīt virsvērtību Eiropas līmenī. Tādēļ Komiteja atkārto (24) savu agrāko konstatējumu, proti: zinātne un pētniecība iegūst no konkurences par labākajām idejām, metodēm un rezultātiem, un no neatkarīgas jauno atziņu reproducēšanas (jeb atkārtotas iemiesošanas), respektīvi, “sertificēšanas”, kā arī no to izplatīšanas, padziļināšanas un paplašināšanas. Tātad ir nepieciešams radīt iespēju plurālistisku un starpdisciplināru pētniecības principu un struktūru izveidei un uzturēt tās, lai stimulētu un izmantotu no tā izrietošo labāko ideju un rezultātu konkurenci.
2.1

Uzņēmuma peļņas aplikšanas ar nodokli likme variē atkarībā no valsts starp 12,5 un 40 % (vidēji apmēram 30 %). Pēc sabiedrību nodokļu (IS) piemērošanas, daļas dividenžu aplikšana ar nodokli var tikt vērsta uz to sākotnējo vērtību un tikt samazināta līdz daļas dividendei, bet tāpat tām var piemērot IRPP galējo nodokļa likmi vai noteikto nodokļa likmi.
5.1

Visi pēdējo gadu dati, kas iegūti no būtiskiem Eiropas Komisijas pētījumiem, liecina, ka attīstība ražīguma jomā Savienībai ir negatīva. “1990-to gadu otrajā pusē, pēc būtiska palēninājuma perioda Savienotās Valstis pieredzēja paātrinājumu gan darba ražīguma pieaugumā (no vidēji 1,2 % laika posmā no 1990. – 1995. gadam līdz 1.9 % laika posmā no 1995. – 2001. gadam), gan nodarbības pieaugumā (no 0,9 % līdz 1,3 %). ES darba ražīguma pieaugums palēninājās (no vidēji 1,9 % dekādes pirmajā pusē līdz 1,2 % laika posmā no 1995. gada – 2001. gadam), bet nodarbinātības pieaugums ievērojami pacēlās (no0,6 % krituma dekādes pirmajā pusē līdz 1,2 % laika posmā no 1995. – 2001. gadam” (28).