4.IETEKME UZ BUDŽETU

Pēc tehniskā pētījuma par VIS tehniskajiem grozījumiem, kuru 2016. gadā veica eu-LISA un kurš izrietēja no REFIT un ietekmes novērtējuma, šajā priekšlikumā tiek izmantots risinājums, kas paredz VIS paplašināšanu, lai ietvertu tajā datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, veiktu automatizētas pārbaudes ES un Interpola drošības datubāzēs un attiecīgā gadījumā — neatbilstīgas migrācijas pārbaudes un samazinātu vecumu, no kura bērniem ņem pirkstu nospiedumus, kā arī pieteikuma iesniedzēju ceļošanas dokumenta biogrāfisko datu lapas glabāšanu VIS. Pētījumā tika lēsts, ka tam būs nepieciešami EUR 182 miljoni. Paredzams, ka izstrādes stadija ilgs no 2021. gada līdz 2023. gadam, tādēļ nepieciešamos līdzekļus segs no nākamajā ES budžetā piešķirtās summas. Ja priekšlikums tiks pieņemts līdz nākamajai finanšu shēmai, nepieciešamos resursus (aplēstā summa — EUR 1,5 miljoni) finansēs no IDF Ārējo robežu un vīzu budžeta pozīcijas un summas tiks atskaitītas no 2021.–2023. gadam piešķirtajiem līdzekļiem. EUR 1,5 miljoni tiks izmantoti, lai sāktu sagatavošanās darbu, kas ļaus īstenot priekšlikumā izklāstītos pasākumus, piemēram, attiecībā uz īstenošanas aktu izstrādi un publiskā iepirkuma līgumu izsludināšanu. Ja politiskā vienošanās par šo priekšlikumu tiks panākta līdz 2019. gada martam (t. i., pašreizējā sasaukuma laikā), mērķis ir īstenot priekšlikumu līdz 2021. gada beigām.

Priekšlikumam nepieciešamie resursi (gan Robežu pārvaldības fondam, gan katrai no attiecīgajām aģentūrām) ir saderīgi ar Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai. Ar priekšlikuma īstenošanu saistītās izmaksas ir iedalītas šādi:

–EUR 105 miljoni eu-LISA (netiešā pārvaldība).

–EUR 45 miljoni dalībvalstīm, kurus piešķir valstu programmās (dalītā pārvaldība);

–EUR 2 miljoni Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (EBCGA) (netiešā pārvaldība);

–EUR 30 miljoni Eiropolam (netiešā pārvaldība).

Piemērotais izmaksu modelis ir izskaidrots ietekmes novērtējuma 3. pielikumā “Kas un kādā veidā tiek ietekmēts”, 2. pielikumā “Izmaksu un ieguvumu kopsavilkums” un 4. pielikumā “REFIT”, kā arī padziļinātāk analizēts ietekmes novērtējumam pievienotajā pētījumā “Feasibility and Implications of Lowering the Fingerprinting age for Children” (Iespējamība samazināt vecumu, no kura bērniem ņem pirkstu nospiedumus, un šādas samazināšanas ietekme), pētījumā “Storing a scanned copy of the visa applicants' travel document in the Visa Information System” (Vīzas pieteikuma iesniedzēja ceļošanas dokumenta skenētas kopijas glabāšana Vīzu informācijas sistēmā), pētījumā “Feasibility study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits” (Priekšizpēte par to, lai repozitorijā iekļautu dokumentus par ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās un vietējās pierobežas satiksmes atļaujām) un pētījumā “Legal Analysis on the Necessity and Proportionality of Extending the Scope of the Visa Information System (VIS) to Include Data on Long Stay Visas and Residence Documents” (Juridiska analīze par nepieciešamību paplašināt Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības jomu, lai iekļautu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās dokumentiem, un šādas paplašināšanas proporcionalitāti).

5.PAPILDU INFORMĀCIJA

·Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Komisija nodrošinās VIS funkcionēšanas uzraudzību un izvērtēs tās galvenos politikas mērķus. Četrus gadus pēc tam, kad būs sākta pārskatītās VIS regulas piemērošana, un pēc tam — ik pēc četriem gadiem Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs ziņojumu. Ziņojumā tiks izklāstīts vispārējs sistēmas funkcionēšanas novērtējums, tostarp tās tiešā un netiešā ietekme un praktiskā īstenošana pamattiesību jomā. Tajā būtu jāpārbauda sasniegtie rezultāti, tos salīdzinot ar mērķiem, jānovērtē četrās galvenajās problemātiskajās jomās panāktais progress un jānovērtē pamatojuma turpmākais derīgums un jebkāda ietekme uz turpmākiem risinājumiem. VIS īstenošanu izvērtē arī ar Šengenas izvērtēšanas mehānisma starpniecību saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neskarot Komisijas kā Līgumu ievērošanas uzraudzītājas pienākumus (LES 17. panta 1. punkts).

·Valstu atšķirīgās nostājas

Priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz Šengenas acquis un lai pilnveidotu to ārējo robežu un vīzu jomā, jo tas attiecas uz ārējo robežu šķērsošanu un īstermiņa vīzu piešķiršanu.

Minētajam ir turpmāk minētās sekas attiecībā uz Līguma protokoliem un asociācijas nolīgumiem par Šengenas acquis pilnveidošanu.

Dānija. Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.) protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās tādu Padomes pasākumu pieņemšanā, kas paredzēti LESD Trešās daļas V sadaļā.

Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

Apvienotā Karaliste un Īrija. Saskaņā ar 4. un 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās ne Regulā (EK) Nr. 767/2008 (VIS regula), ne jebkurā citā no tiesiskajiem instrumentiem, ko parasti dēvē par “Šengenas acquis”, t.i., tiesiskajos instrumentos, ar kuriem tiek organizēta un atbalstīta kontroles atcelšana pie iekšējām robežām, un papildu pasākumos attiecībā uz kontroli pie ārējām robežām.

Šī regula pilnveido šo acquis, un tāpēc Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro.

Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-482/08, Apvienotā Karaliste pret Padomi, apstāklis, ka šajā regulā 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts ir minēti kā juridiskais pamats līdztekus LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktam, neietekmē iepriekš minēto secinājumu, jo piekļuve tiesībaizsardzības nolūkos ir saistīta ar Vīzu informācijas sistēmas izveidi.

Islande un Norvēģija. Piemēro procedūras, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā, kuru noslēgušas Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, jo šis priekšlikums pamatojas uz Šengenas acquis, kā paredzēts minētā nolīguma A pielikumā.