KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par paveikto darbu attiecībā uz 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) /* COM/2011/0736 galīgā redakcija */





PREAMBULA Šis ir Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam (EP) un Padomei par paveikto darbu attiecībā uz 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu[1], ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. panta 3. punktu, Finanšu regulas 147. pantu un Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu. Ziņojumā ir apkopotas Komisijas atbildes uz svarīgākajām EP un Padomes prasībām, un tam ir pievienoti divi Komisijas dienestu darba dokumenti, kuros iekļautas Komisijas atbildes uz katru konkrēto Parlamenta un Padomes prasību (kopumā 298). Komisijas dienestu darba dokumentos attiecībā uz katru prasību ir iekļautas atsauces uz attiecīgajiem punktiem Eiropas Parlamenta vai Padomes dokumentos. Komisija ir konstatējusi, ka EP rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprinājumu ir 213 prasības, kuras Eiropas Parlaments ir adresējis Komisijai[2]. Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta prasītās darbības attiecībā uz 89 prasībām. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 112 prasībām vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Visbeidzot, Komisija nevar pieņemt 12 prasības tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar esošo tiesisko regulējumu vai tā institucionālajām prerogatīvām[3]. Komisija ir konstatējusi arī 85 prasības, kuras Padome ir adresējusi Komisijai savos ieteikumos Parlamentam[4]. Komisija piekrīt izpildīt Padomes prasītās darbības attiecībā uz 43 prasībām. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 42 prasībām vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Nav tādu prasību, kuras Komisija nevar pieņemt to iemeslu dēļ, kas saistīti ar esošo tiesisko regulējumu vai tā institucionālajām prerogatīvām. KOPSAVILKUMS PAR KOMISIJAS ATBILDĒM UZ EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PRASĪBĀM ATTIECĪBĀ UZ 2009. GADA BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMU PRIORITāRāS DARBīBAS Savā rezolūcijā Parlaments īpaši uzsvēra septiņas institucionāla un organizatoriska rakstura prioritārās darbības. Šīs prasības tika plaši apspriestas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā, un Komisijai bija iespēja vairākkārt izklāstīt savu viedokli Budžeta kontroles komitejas ( CONT ) locekļiem un jo īpaši ziņotājam par 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu. Šo apspriežu gaitā tika apliecināta Komisijas stingrā apņemšanās attiecībā uz šīm bažām. Esošās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras reforma Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai piemērojamie noteikumi, jo īpaši tās termiņi, ir izklāstīti Finanšu regulā (FR). Visas procedūras saīsināšana ir daļa no diskusijas par pašreiz notiekošo Finanšu regulas pārskatīšanu. Komisija ir jau aicinājusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādi, Padomi un Eiropas Savienības Revīzijas palātu izveidot darba grupu, lai izstrādātu visaptverošu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras reformu ar mērķi panākt īsāku termiņu, kas dod iesaistītajām iestādēm pietiekami daudz laika, lai sagatavotu un iesniegtu savus attiecīgos ieguldījumus. Lai apspriestu šīs darba grupas secinājumus, varētu organizēt konferenci. Dalībvalstu pārvaldības deklarācijas Lai vēl vairāk pastiprinātu LESD 317. pantā paredzēto dalībvalstu atbildību, Komisija savā priekšlikumā par FR trīsgadu posma pārskatīšanu (56. pants) iekļāva prasību atbildīgajām struktūrām, kas akreditētas dalībvalstīs, katru gadu sniegt pārvaldības deklarācijas par visiem līdzekļiem dalītajā pārvaldībā[5]; Komisija tādējādi seko līdzīgai pieejai, kas sekmīgi tiek piemērota lauksaimniecības nozarē. Šādas pārvaldības deklarācijas sniegtu Komisijai būtisku papildu ticamību par to, kā dalībvalstis izmanto ES līdzekļus. Komisija uzskata, ka pārvaldības deklarācijas, kuras pārbaudījis neatkarīgs revidents, ir piemērotāks līdzeklis ticamības garantiju iegūšanai no dalībvalstīm nekā pašreizējās valsts deklarācijas un ka tas pastiprinātu sadarbību ar dalībvalstīm budžeta izpildē. Pēc saprātīga īstenošanas posma Komisija novērtēs šo pārvaldības deklarāciju pievienoto vērtību un varētu ierosināt politiski apstiprināt ziņošanas un pārskatatbildības procesu, tostarp vadības līmenī sagatavotu ticamības deklarāciju. Komisijas pārvaldības struktūras izveides pabeigšana Komisāru kolēģija uztic budžeta īstenošanu ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri atbild par līdzekļu pareizu un efektīvu pārvaldību un par iedarbīgu kontroles sistēmu nodrošināšanu savos dienestos. Viņi ziņo par savu pienākumu izpildi gada darbības pārskatos (GDP), kas ietver parakstītu ticamības deklarāciju par finanšu darījumu likumību un pareizību. Ticamības deklarācija tiek iegūta objektīvas faktu pārbaudes rezultātā, lai sniegtu rūpīgu vērtējumu par riska pārvaldības, kontroles un pārvaldes procesu efektivitāti. Šo pārbaudi veic vadītāji, kuri atbild par iekšējās kontroles sistēmu pastāvīgu darbību, un iekšējie un ārējie revidenti. Gada darbības pārskati ir ģenerāldirektoru galvenais instruments, lai dokumentētu viņu atbildību kolēģijas priekšā. Komisija uzskata, ka ģenerāldirektoriem piešķirtā vadības atbildība nav jāsamazina, pievienojot komisāru vai Komisijas priekšsēdētāja parakstus. Tomēr pastāvīgie norādījumi par GDP sagatavošanu tika atjaunināti, kā rezultātā ģenerāldirektors skaidri apstiprina, ka atbildīgais komisārs ir informēts par šā ģenerāldirektora sagatavotā pārskata galvenajiem elementiem un ticamības deklarāciju, tostarp paredzamajiem iebildumiem. 2011. gadā visi ģenerāldirektori izpildīja šos pastāvīgos norādījumus attiecībā uz 2010. gada darbības pārskatiem. Turklāt 2011. gada 23. februāra kolēģijas sanāksmē komisāru uzmanība tika vērsta uz to, ka saskaņā ar pastāvīgajiem norādījumiem un darba noteikumiem par attiecībām starp komisāru birojiem un dienestiem svarīgs ir ģenerāldirektorātu un komisāru dialogs par GDP projektu un iebildumiem. Sistemātiska maksājumu apturēšanas un atlikšanas aktivizēšana 2007.–2013. gada laikposmā Kohēzijas fondus īsteno, ievērojot Regulu Nr. 1083/2006[6], kurā ir iekļauts juridiskais pamats (91. pants), lai ar ģenerāldirektora lēmumu darbības līmenī apturētu maksājumu termiņus uz laikposmu līdz 6 mēnešiem; šī apturēšana ir pirmais solis uz maksājumu atlikšanu, par ko lemj Komisija (92. pants). Maksājumu termiņu apturēšana ir elastīgāks instruments, lai ļautu dalībvalstīm novērst trūkumus, jo tā tiek veikta tieši un tai nav nepieciešams formāls kolēģijas lēmums. Komisija ir īstenojusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka šis instruments tiek izmantots sistemātiskāk, piemēram, tā ir izstrādājusi kopīgas vadlīnijas, kuras izmanto Nodarbinātības ģenerāldirektorāts, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts un daudzas dalībvalstu revīzijas iestādes un kurās ir iekļautas svarīgākās prasības, lai novērtētu vadības un kontroles sistēmu efektivitāti dalībvalstīs. Savos gada darbības pārskatos Komisijas dienesti ir ziņojuši par visiem apturēšanas/atlikšanas lēmumiem. Sistemātiskā maksājumu apturēšanas un atlikšanas politika ir atspoguļota Budžeta kontroles komitejai iesniegtajos piemēros[7], kas skaidri apliecina, ka Komisija sistemātiski un bez traucējumiem ir ievērojusi secību, kādā norisinās procesuālie un juridiskie pasākumi, kas izraisa maksājumu apturēšanu un atlikšanu. Attiecībā uz līdzekļu atgūšanas vēstuļu un finanšu korekciju paziņošanas vēstuļu kopiju nosūtīšanu attiecīgo dalībvalstu parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm Komisija uzskata, ka šīs struktūras pašas atbild par to, lai iegūtu informāciju no savām valsts pārvaldības un kontroles iestādēm. Korektīvo mehānismu uzlabošana Jau vairākus gadus vajadzības gadījumā tiek piemērotas finanšu korekcijas, dalībvalstu datu kvalitāte par finanšu korekcijām un atgūtajām summām ir uzlabojusies, un Komisija ir pielikusi pūles paraugprakses izmantošanas veicināšanai, lai tādējādi nodrošinātu dalībvalstu un ES līmenī uzlabotu atgūšanas mehānismu. Līdzekļu dalītajā pārvaldībā iesaistītie Komisijas dienesti kopš 2007. gada ziņo savos GDP par finanšu korekcijām un sniedz skaidru nodalījumu pa dalībvalstīm, plānošanas periodu un fondiem. Piezīmi Nr. 6 par pārskatiem tādā pašā veidā papildināja, iekļaujot tajā sīku informāciju par finanšu korekciju īstenošanu. Komisija uzsver, ka kohēzijas jomā tiks īstenotas visas summas, par kurām dalībvalstis ir vienojušās kā par finanšu korekcijām. Gadījumā, kad Komisijai nav pietiekamas pārliecības par to, ka visas korekcijas ir efektīvi īstenotas, tā atliks noslēgšanas procesu un pieprasīs dalībvalstij veikt piemērotus pasākumus. Komisijas dienesti veic dalībvalstu līdzekļu atgūšanas sistēmu īpašu revīzijas pārbaudi[8], lai pārliecinātos par to datu kvalitāti, kuri iesniegti gada ziņojumos par atgūtajām un atsauktajām summām. Paredzams, ka par pirmajiem šīs revīzijas rezultātiem tiks ziņots 2011. gada darbības pārskatos. Komisija ir nosūtījusi Eiropas Parlamenta komitejai sīku informāciju par visiem lēmumiem par maksājumu apturēšanu, atlikšanu un finanšu korekcijām un ir apmierinājusi visus informācijas pieprasījumus[9]. Īpaši attiecībā uz lauksaimniecību, kur nepamatotus maksājumus konstatē vai var konstatēt atbilstības noskaidrošanas procedūru rezultātā, dalībvalstīm ir jāveic to pēcpārbaude, atgūstot šos maksājumus no galasaņēmējiem. Tomēr pat gadījumos, kad tas nav iespējams, jo finanšu korekcijas attiecas tikai uz trūkumiem dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās, finanšu korekcijas ir svarīgs līdzeklis, lai uzlabotu šīs sistēmas un tādējādi novērstu vai atklātu un atgūtu nepamatotus maksājumus galasaņēmējiem. Tādējādi atbilstības noskaidrošanas procedūra veicina darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī. Esošajā tiesiskajā regulējumā finanšu korekcijas tiek uzskatītas par pasākumiem, lai atjaunotu izdevumu pareizību un aizsargātu ES budžetu. Maksājumu termiņu atlikšanas un finanšu korekciju piemērošanas iespēja rada arī stimulu dalībvalstij uzlabot vadības un kontroles sistēmas un pašai īstenot vajadzīgās finanšu korekcijas. Priekšlikumi par programmu nākamo paaudzi[10] aptver priekšlikumus, kuru mērķis ir pārliecināt dalībvalstis, kad vien iespējams, atgūt no galasaņēmējiem tiem piemērotās finanšu korekcijas. Turklāt priekšlikumos ir paredzēta jauna iespēja, saskaņā ar kuru Komisija var atcelt visu ES budžeta ieguldījumu programmā vai tā daļu un atgūt līdzekļus no dalībvalstīm. Mērķis ir atļaut Komisijai dzēst no ES finansējuma visus izdevumus, kas ir pretrunā piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem, tostarp saistībā ar trūkumiem dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās, kurus ir atklājusi Komisija vai Eiropas Savienības Revīzijas palāta. Izpildes novērtētājs Komisija līdz 2011. gada beigām iesniegs pirmo novērtējuma ziņojumu saskaņā ar LESD 318. pantu. Komisija izmantos savas tradicionālās darba metodes, lai ziņojumu publicētu un nosūtītu Eiropas Parlamentam, un atzīmē, ka Komisijas Iekšējās revīzijas dienests ( IAS ) pilda savas neatkarīgās pilnvaras, plānojot savu revīzijas darbu. Jaunas izdevumu loģikas ieviešana Kā izklāstīts paziņojumā ,,Budžets stratēģijai ,,Eiropa 2020”[11], Komisija sadarbosies ar likumdevēju iestādi, lai nodrošinātu, ka vienkāršošanas, pareizas finanšu pārvaldības un atbildības principi ir pilnībā integrēti turpmākajā plānošanas darbā. Šajā saistībā Komisija ir jau ierosinājusi vienkāršošanas pasākumus ierosinātajā FR pārskatīšanā. Līdzko būs iesniegti visi Komisijas specifiskie nozaru priekšlikumi, tā 2011. gada beigās publicēs īpašu paziņojumu par vienkāršošanu. Komisija uzskata, ka vispārēja ticamības deklarācija par katru daudzgadu finanšu shēmu neradītu pievienoto vērtību esošajai ikgadējai pārvaldības struktūrai, kuras ietvaros ir jau ieviests pilnīgs un savstarpēji saskaņots pārskatatbildības process attiecībā uz izdevumiem. Ex post pārbaužu mērķis ir atklāt un pēc tam koriģēt kļūdas, kuras nevarēja konstatēt maksājuma laikā. Daudzgadu programmu gadījumā Komisija uzrauga atlikušo kļūdu līmeni pēc korekcijām, t. i., kontroles cikla beigās. Vairāki ģenerāldirektorāti, proti, tie, kas strādā pētniecības jomā, ir noteikuši daudzgadu griezumā savu iekšējo kontroles mērķi attiecībā uz atlikušo kļūdu līmeni. Arī kohēzijas politikas jomā Komisija, balstoties uz 2012. gadā veicamajām revīzijām, ir paredzējusi veikt atlikušo kļūdu līmeņa novērtējumu par 2000.–2006. gada ERAF plānošanas periodu un vēlāk ziņot par rezultātiem. VISPāRēJIE KONSTATēJUMI Pārskati Komisija ir ieviesusi stabilu grāmatvedības sistēmu, kuras rezultātā pēdējos 3 gados par pārskatu ticamību ir saņemti atzinumi bez piezīmēm. Komisija turpina uzlabot savas metodes ar tādu pasākumu palīdzību kā, piemēram, grāmatvedības kvalitātes projekts, lai novērstu Revīzijas palātas minētās piezīmes un tādējādi vēl vairāk samazinātu nepareizu apgalvojumu risku. Negatīvu neto aktīvu esības iemesls ir tas, ka uzkrājumu grāmatvedība tiek piemērota iestādei, kuru finansē no gada budžeta. Saistības (piemēram, pensijas tiesības un summas, kas pienākas ELGF ietvaros) ir iegrāmatotas pārskatos, savukārt saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem garantijas, piemēram, dalībvalstu sniegtās garantijas šo saistību izpildei, izmantojot apropriācijas gada budžetos, neatbilst aktīvu definīcijai un tādēļ nav iegrāmatotas pārskatos kā aktīvi, bet ir uzrādītas pārskatu piezīmēs. ES grāmatvedības standarti atbilst starptautiskajiem standartiem. Atkāpšanās no šiem standartiem nozīmētu to, ka Revīzijas palāta izdarīs piezīmes attiecībā uz pārskatiem. Kas attiecas uz pensiju fonda izveides iespēju, ir minams, ka 2004. gadā tika veikts rūpīgs izvērtējums un gala rezultātā tika izvēlēts pašreizējais risinājums, ko iekļāva Civildienesta noteikumos. Likumība un pareizība Komisija uzskata, ka spēkā esošajos tiesību aktos ir pastiprināta dalībvalstu atbildība un dalībvalstu Komisijai sniegtās ticamības garantijas, ieviešot vadības un kontroles sistēmu ex ante apstiprināšanas procedūru un izveidojot iestādes, kas veic programmu revīziju. Pašreizējās struktūrfondu regulas sniedz Komisijai arī instrumentus, lai pildītu savu uzraudzības funkciju gadījumos, kad dalībvalstis neievēro savus pienākumus. Komisijas priekšlikumā par FR trīsgadu posma pārskatīšanu ir iekļauta prasība iesniegt ikgadējas, vadības līmenī sagatavotas ticamības deklarācijas, kurām pievienots neatkarīgu revidentu atzinums. Revīzijas iestāde piemēros starptautiskos standartus un metodiku, kas saskaņota ar Komisiju, būs pakļauta Komisijas kontrolēm un Eiropas Savienības Revīzijas palātas vēlākajām pārbaudēm. Dalībvalsts atbildība un pārredzamība Komisijas dienesti savos gada darbības pārskatos sniedz novērtējumu par dalībvalstu vadības un kontroles sistēmām un ņem vērā informāciju, ko dalībvalstis ir sniegušas (cita starpā gada kontroles ziņojumos un gada kopsavilkumos), izstrādājot savas pārvaldības deklarācijas. Tomēr saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem par piekļuvi dokumentiem lēmums par gada kopsavilkumu publicēšanu ir attiecīgo dalībvalstu ziņā, jo tās ir šo dokumentu autores. 2010. gada darbības pārskatos ir sniegta izsmeļoša informācija, kas sadalīta pa dalībvalstīm, politikas jomām un plānošanas periodiem. Kopsavilkuma ziņojumā Komisija izklāsta pasākumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem, lai novērstu konstatētos būtiskos trūkumus. Sadarbība starp OLAF un ģenerāldirektorātiem, kas atbild par struktūrfondiem, ir pastiprināta[12], un šajā saistībā divreiz gadā tiek novērtēts stratēģijas dokuments. Mērķis ir pastiprināt krāpšanas riska novērtēšanu, sniegt dalībvalstīm izsmeļošākus norādījumus par krāpšanas novēršanu un atklāšanu un palielināt dienestos un dalībvalstīs informētības līmeni par krāpšanu. Pieļaujamais kļūdas risks Saistībā ar jauno nozares tiesību aktu sagatavošanu 2014.–2020. gada laikposmam Komisija tiesību aktu finanšu pārskatos iekļaus izveidotās kontroles sistēmas aprakstu, tāmi par kontroles izmaksām un ieguvumiem un piemērojamo noteikumu paredzamo neizpildes risku. Pieļaujamā kļūdas riska koncepcija ir paredzēta kā vadības instruments kontroļu efektivitātes mērīšanai. Tomēr Komisija visos sliktas vadības vai krāpšanas gadījumos īsteno pieeju, kas pilnībā izslēdz kļūdu pieļaušanu. Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Savas 2011. gada revīzijas programmas ietvaros Komisijas Iekšējās revīzijas dienests ( IAS ) ir izstrādājis praksi, saskaņā ar kuru tiek veikts noteikts skaits darbības rezultātu revīziju, kas pievēršas ES resursu efektivitātei, lietderībai un ekonomiskai izmantošanai. Komisija piekrīt aicināt IAS , lai tas turpinātu izstrādāt šos aspektus savās turpmākajās revīzijas programmās. Vienota revīzija Komisijas struktūra atbilst Revīzijas palātas prasībai, saskaņā ar kuru ir jābūt ,,kontroles procedūru ķēdei ar katrā līmenī īpaši noteiktiem mērķiem, ar kuriem ņem vērā citu darbu”. Pašreizējo struktūru nolūks ir izvairīties no nevajadzīgas dublēšanās, un ar šīm struktūrām netiek apšaubīta Revīzijas palātas kā ārējā revidenta loma vai to citu iestāžu neatkarība, kuras atrodas ārpus iekšējās kontroles sistēmas, piemēram, augstākās revīzijas iestādes, kas sniedz ziņojumus dalībvalstu parlamentiem. Pārredzamība Komisija uzskata, ka tā izpilda FR 30. pantā noteiktās pārredzamības prasības un ka Eiropas Savienības Tiesa neapstrīdēja Finanšu regulas derīgumu. Tomēr Komisija izvērtēs saistītos Tiesas spriedumus[13] un ierosinās likumdevējai iestādei noteikumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem pieprasītā pārredzamības līmeņa saglabāšanai. Komisija uzskata, ka kopsavilkuma ziņojums nav pareizais instruments, lai ziņotu par dalībvalstu pienākuma – savlaicīgi publicēt datus par līdzekļu saņēmējiem – izpildes uzraudzību. Vislabāk būtu, ja šāds ziņojums par pienākumu izpildi tiktu pievienots ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatiem. Civildienesta noteikumi Komisija 2011. gadā apsvēra priekšlikuma projektu par Civildienesta noteikumu grozījumiem, kas nodrošina līdzsvaru starp vajadzīgo tiekšanos pēc efektivitātes un iestāžu spēju īstenot savus politikas virzienus. Šis priekšlikums papildina 2004. gada civildienesta reformu. Šis priekšlikuma projekts veido pamatu apspriedēm ar personāla pārstāvjiem. Formāls Komisijas priekšlikums ir jāiesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam līdz 2011. gada beigām. KONKRēTI KONSTATēJUMI Lauksaimniecība un dabas resursi Komisija uzskata, ka kļūdu līmeņa samazinājumu lauksaimniecības jomā var jau uzskatīt par tendenci. Tādējādi kļūdu līmenis, kas pēdējos gados ir tuvu 2 %, apstiprina iepriekšējo gadu vispārējo pozitīvo novērtējumu. Komisija, protams, turpinās savus centienus samazināt kļūdu līmeni lauksaimniecības izdevumu jomā zem būtiskuma līmeņa, jo īpaši koncentrējot pūles izdevumu jomās, kurās kļūdas ir sastopamas biežāk, piemēram, saistībā ar noteiktiem lauku attīstības pasākumiem. Komisija kopā ar dalībvalstīm pastāvīgi strādā, lai vēl vairāk uzlabotu integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) darbību un zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) ticamību. Sākot no 2010. gada kā pieprasījumu iesniegšanas gada, dalībvalstīm ir jāveic ikgadējs ZGIS kvalitātes novērtējums un jāziņo par rezultātiem. Kaut arī 2010. gads bija tikai pirmais gads, kad sāka piemērot šo procedūru, tā ir izrādījusies dalībvalstīm lietderīga, lai noteiktu jomas, kurām ir vajadzīga uzmanība. Visus atlikušos trūkumus pārbauda, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūras, lai aizsargātu ES finanšu intereses. Saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu laikposmam pēc 2013. gada Komisija turpinās savus centienus, lai vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu un vienkāršotu politiku[14]. Šajā kontekstā tiks apskatīts arī jautājums par ,,aktīva lauksaimnieka” definīciju. Saistībā ar 2011. gada ticamības deklarāciju ( DAS ) izstrādi Komisija ierosinās organizēt trīspusējas sanāksmes ar Eiropas Savienības Revīzijas palātu un valstu iestādēm arī attiecībā uz lauksaimniecības un dabas resursu jomu, ja ir paredzams, ka šādas sanāksmes atvieglinās atsevišķu DAS lietu apstrādi. Kohēzija Daudzgadu programmas kohēzijas jomā ir pakļautas dažādiem kontroļu līmeņiem, kuras notiek vairāku gadu laikposmā. Tāpēc, veicot ikgadēju kļūdas aplēsi, kuras pamatā ir ar attiecīgo finanšu gadu saistīti maksājumi, var atklāties lielāki skaitļi, jo vēl nav bijuši piemēroti visi kontroles līmeņi. Komisija turpinās stingri veikt savu uzraudzības lomu, nodrošinot to, ka dalībvalstis novērš savās vadības un kontroles sistēmās atklātos trūkumus, un arī piemērojot maksājumu apturēšanu un atlikšanu, kā arī finanšu korekcijas, ja tādas ir vajadzīgas. Komisija balstās uz revīzijas iestāžu sniegtajiem gada revīzijas atzinumiem un savu revīzijas darbu. Komisijas revīziju ietvaros galvenā uzmanība ir pievērsta augsta riska programmām. Gada darbības pārskati un Eiropas Parlamentam iesniegtie skaitļi liecina, ka vairums trūkumu attiecas uz nedaudzām dalībvalstīm. Saskaņā ar Komisijas ieteikumu un pēc Komisijas apstiprinājuma dalībvalstis ievieš valsts koriģējošos rīcības plānus, kuru mērķis ir uzlabot sistēmu efektivitāti un novērst attiecīgo programmu un dalībvalstu slikto rādītāju iemeslus. Reģionālā politika ir joma, kuru īpaši skar pārkāpumi saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu nepareizu piemērošanu. Komisija veic pasākumus, lai pārvarētu konstatētās grūtības. Saskaņā ar Vienotā tirgus aktu Komisija ir apņēmusies līdz 2012. gadam iesniegt priekšlikumus direktīvu pārskatīšanai, un vienkāršošana būs viens no galvenajiem aspektiem. Ieinteresētajām personām būs iespēja sniegt savu ieguldījumu šajā procesā. Attiecībā uz 2007.–2013. gada laikposmu Komisija ir veikusi ievērojamus sākotnējos ieguldījumus, kas paredzēti norādēm, apmācībai un dalībvalstu atbalstam. Komisija turpinās savus centienus šajā saistībā, un šobrīd norisinās paraugprakses apmaiņa. Dalībvalstīm ir piešķirti arī tehniskās palīdzības naudas līdzekļi savu administratīvo spēju attīstīšanai. Komisija aicina dalībvalstis jau apliecināt savu apņemšanos uzlabot pārskatatbildību, vajadzības gadījumā pastiprinot kontroles pasākumus (jo īpaši attiecībā uz vadības pārbaudēm pirms izdevumu apliecināšanas Komisijai) un ievērojot Komisijas norādījumus par gada kopsavilkumiem, lai padarītu tos par vērtīgu papildu ticamības apliecinājumu. Kaut arī gada kopsavilkumu juridiskajā pamatā nav prasīta vispārējas ticamības deklarācijas sniegšana, Komisija aicina visas dalībvalstis sekot to dalībvalstu piemēram, kuras 2010. gadā iekļāva ticamības deklarācijas savos gada kopsavilkumos. Reaģējot uz Eiropas Savienības Revīzijas palātas un savas revīzijas atklātajām kļūdām, Komisija ir arī precizējusi pasākumus, kas 2010. un 2011. gadā tika veikti konstatētajās augsta riska jomās un programmās, un ir paredzējusi turpmāku tiesisko regulējumu[15]. Pētniecība, enerģētika, transports, ekonomika un finanses, izglītība un pilsoniskums Noteikumi par līdzekļu piešķiršanu izmaksām ir sarežģīti, un revīzijas apliecināja, ka šo noteikumu atšķirīgais skaidrojums bija cēlonis vairumam atklāto kļūdu. Ierosināto turpmāko vienkāršošanas pasākumu ietekme būs galvenokārt jūtama nākamajā pamatprogrammā (PP). Līdz brīdim, kamēr šādi priekšlikumi tiks īstenoti, Komisija attiecībā uz Septīto pamatprogrammu ir risinājusi sarežģīto atbilstības noteikumu radītās problēmas, 2011. gada 24. janvārī pieņemot lēmumu[16] par trīs pasākumiem pamatprogrammas īstenošanas vienkāršošanai; lēmums ir arī saistīts ar pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem MVU. Esošā tiesiskā regulējuma ietvaros ir atvieglināta vidējo personāla izmaksu izmantošana pa saņēmējiem. Paredzams, ka ieviestie vienkāršošanas pasākumi vēl vairāk samazinās kļūdu līmeni. Turklāt, sagatavojot nākamās finansējuma programmas noteikumus, tiks ņemta vērā pieredze, kas gūta saistībā ar izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecinājumiem. Komisija ir izstrādājusi kontroles stratēģiju ar mērķi nodrošināt izdevumu likumību un pareizību daudzgadu perspektīvā, lai atklātu visas tās kļūdas, kuras nevarēja konstatēt pirms maksājuma veikšanas. Tas ir panākts, veicot visos gadījumos, kad ekstrapolācijas procedūra ir atbilstoša un piemērojama, ex post revīziju un strikti atgūstot visas summas (pat revīzijai nepakļautu līgumu gadījumā), par kurām konstatēta pārmaksa revidētajiem saņēmējiem. Turklāt 2009. gada 15. decembrī pieņemtais paziņojums par atgūšanas procesa vienkāršošanu revīzijas stratēģijas īstenošanas kontekstā veicinās vēl atgūstamo līdzekļu summu labāku pārvaldību un skaidrākus attiecināmības kritērijus, kurus piemēro nodokļiem vai ar personāla izmaksām saistītiem maksājumiem, kas izraisīja kļūdas. Komisija ir arī izvērtējusi to Savienības struktūru pārskatatbildību un organizatorisko uzbūvi, kuras tika izveidotas 2010. gada decembrī Septītās pamatprogrammas īstenošanai. Attiecībā uz izglītību ir minams, ka jaunā programma ,,Izglītība Eiropai” radīs ievērojamus vienkāršojumus, atceļot apakšprogrammas, samazinot pasākumu kopējo skaitu un pastiprināti izmantojot vienreizējus maksājumus. Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās, tostarp Eiropas Attīstības fondi Attiecībā uz paplašināšanos Komisija ir ņēmusi vērā Revīzijas palātas svarīgākos apsvērumus par ex ante kontrolēm un sadarbojas ar (potenciālajām) kandidātvalstīm, lai uzlabotu vadības un kontroles sistēmas un nodrošinātu, ka to praktiskā darbība atbilst Savienības standartiem. Komisija ir izstrādājusi saskaņotu instrukciju kopumu, kas sniedz norādes vadības deleģēšanas procesam. Tupinās Komisijas centieni, lai piešķirtu atbalstu institucionālo zināšanu jomā. Var uzskatīt, ka tiek gūti pastāvīgi panākumi, lai novērstu korupciju, interešu konfliktus un citu sliktu praksi, tomēr šāda veida rīcība vēl joprojām ir uzskatāma par problēmu. Pakāpeniski ir ieviests tiesiskais regulējums, un darbu ir uzsākušas atjaunotas iestādes un sistēmas. Neseno saņēmējvalstīs īstenoto tiesisko iniciatīvu rezultātā veidojas politiskās pārskatatbildības kultūra. Attiecībā uz humāno palīdzību Komisija pastiprina humānās palīdzības sniegšanas centru izmantošanas uzraudzību un 2011. gada februārī ir izveidojusi darba grupu humānās palīdzības priekšlikumu novērtējumam. Tā saskaņo un pilnveido novērtējuma procesa dokumentāciju, un secinājumi tiks apstiprināti un īstenoti no 2012. gada 1. janvāra. Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta tiesību pārņēmējs, proti, Ārpolitikas instrumentu dienests ( FPI ) ir pabeidzis metodiku darbības izdevumiem piemērojamām ex post kontrolēm, un 2011. gadā šī metodika tiks vēl vairāk uzlabota, balstoties uz gūto pieredzi. Visbeidzot, vides integrācijas jautājumam tiks piešķirta augsta prioritāte. Attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu Komisija turpinās sniegt plašus pārskatus par gūtajiem rezultātiem un problēmām, kas radušās, īstenojot fonda budžeta atbalsta darbības. Visaptveroša izdevumu pārskatīšana Saistībā ar 2012. gada budžeta sagatavošanu Komisija uzsāka izdevumu programmu izsmeļošu pārbaudi, lai noteiktu līdzekļu pārdalīšanas jomas. Rezultātā Komisija ierosināja būtiskas rezerves dažādu izdevumu maksimālajās robežās, lai tādējādi īstenotu jaunas politiskas prioritātes. Pieprasījumi Komisijai attiecībā uz aģentūrām Apspriežu, kuras norisinās Iestāžu darba grupā aģentūru jautājumos, mērķis ir uzlabot aģentūru vispārējo efektivitāti un lietderību un racionalizēt vispārīgo pārvaldības struktūru gan aģentūru iekšienē, gan attiecībās ar ES iestādēm. Paredzams, ka šīs grupas darbs tiks pabeigts līdz 2011. gada beigām. Saistībā ar iespējamo Eiropas Policijas akadēmijas ( CEPOL ) apvienošanu ar Eiropolu ir minams, ka Komisija saskaņā ar principiem, par kuriem darba grupa vienojās attiecībā uz apsvērumiem par apvienošanos, 2012. gadā iesniegs sava ietekmes novērtējuma rezultātus. * * * [1] 2009. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums, Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu izpildes apstiprinājums Komisijas kontekstā, EAF budžeta izpildes apstiprinājums un aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [2] Dokumentu atsauces P7_TA(2011)0194 un P7_TA(2011)0195, kas attiecīgi pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0194+0+DOC+XML+V0//LV&language=EN#BKMD-87. [3] Skatīt 1., 18., 25., 71., 82., 86., 117., 156., 175., 179., 192. un 206. prasību. [4] Dokumentu atsauces 5891/11 ADD 1 un 2, 5892/11 ADD 1, 5893/11 ADD 1, 5469/11 un 5894/11 ADD 1; tie ir publicēti tīmekļa vietnē http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/editoDisplay.do?language=LV&id=2&body=CONT. [5] Budžeta kontroles komitejai 2011. gada februārī tika nosūtīts darba dokuments, kurā ir iekļauts novērtējums par ticamības nodrošināšanas procesu dalītajā pārvaldībā, četru dalībvalstu sniegto deklarāciju izvērtējums un norādījumi par to, kā palielināt šā ticamības nodrošināšanas procesa pievienoto vērtību. [6] Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999. [7] Skatīt 2011. gada 2. maijā sūtīto paziņojumu ,,Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta memorands par finanšu korekcijām un līdzekļu atgūšanām, maksājumu apturēšanu un atlikšanu” un 2011. gada 18. martā sūtīto paziņojumu, 3. pielikumu (apturēšanas/atlikšanas saraksts, ERAF/KF un ESF). [8] Pārbaudes apmeklējumi sākās 2011. gada septembrī. [9] Skatīt 7. zemsvītras piezīmi. [10] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par visiem struktūrfondiem, (COM(2011)615). [11] COM(2011) 500. [12] Izmantojot atjaunināto ,,Kopējo krāpšanas novēršanas stratēģiju”, ko pieņēma 2010. gada jūlijā. [13] Lietas C-92/09 un C-93/09. [14] Skatīt detalizētu atbildi Nr. 15 pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā par Padomes ieteikumiem. [15] SEC(2011) 1179 galīgā redakcija, 6.10.2011. [16] C(2011) 174 galīgā redakcija, 24.1.2011.