Priekšlikums Padomes regula, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2005/0283 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.6.2005 COM(2005) 283 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importa procedūru veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”). | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums ir izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Noteikumi, kuri ir spēkā priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | Saskanība ar citām Kopienas politikām un mērķiem Nav piemērojama. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2004. gada 29. aprīlī uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Procedūru uzsāka pēc tam, kad četri Eiropas ražotāji, kas pārstāv 72 % no Kopienas kopējā ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražošanas apjoma, iesniedza sūdzību. 2005. gada 28. janvārī tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums, kas svārstījās no 29,7% līdz 49,6%. Pagaidu maksājuma posmā tirgus ekonomikas režīmu nepiešķīra nevienam no pārbaudāmajiem uzņēmumiem. Ierosinātais galīgais antidempinga maksājums svārstījās no 7,6% līdz 46,7%. Pēc pagaidu pasākumu veikšanas vienam ražotājam eksportētājam piešķīra tirgus ekonomikas režīmu. Padomei ierosina pieņemt šeit pievienoto priekšlikumu regulai, kas vēlākais 2005. gada 28. jūlijā ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. | Lēmuma forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. | Instrumentu izvēle | Ierosinātais instruments: regula. | Citi līdzekļi nav atbilstoši, jo pamatregulā nav paredzētas citas iespējas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir iesniegusi Komisija, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 128/2005[2] (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu t.i., šasijas un hidraulikas, ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā („ĶTR”). (2) Tiek atgādināts, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam („IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra laika posmu no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („aplūkotais laikposms”). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (3) Pēc antidempinga pagaidu maksājumu ieviešanas to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kuru izcelsme ir ĶTR, dažas ieinteresētās personas rakstiski pauda savus apsvērumus. Visām personām, kas to pieprasīja, bija iespēja paust savu viedokli mutiski. (4) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo atzinumu saņemšanai. Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos importētāju uzņēmumos: Jungheinrich AG Vācijā un TVH Handling Equipment N.V. Beļģijā. (5) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgā antidempinga maksājuma ieviešanu un to summu galīgo iekasēšanu, kuras saņemamas, piemērojot pagaidu maksājumu. Tām deva arī laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildes. (6) Ieinteresēto personu iesniegtos mutiskos un rakstiskos apsvērumus izskatīja un attiecīgā gadījumā attiecīgi grozīja atzinumus. C. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGAIS PRODUKTS 1. Attiecīgais produkts (7) Attiecīgais produkts ir ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kas nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t.i., šasija un hidraulika, („attiecīgais produkts”), kurus parasti deklarē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. (8) Dažas ieinteresētās personas atkārtoti iesniedza savus apsvērumus par šasijas un hidraulikas iekļaušanu attiecīgā produkta kategorijā, kas izklāstīts pagaidu regulas 11. apsvērumā, taču nesniedza papildu informāciju vai pamatojumu. Atbildes uz šiem apsvērumiem jau ir sniegtas pagaidu regulas 12. līdz 14. apsvērumā. Attiecīgās personas neizteica nekādus citus iebildumus par šīm pagaidu regulas daļām. (9) Turklāt tās iebilda, ka a) šasija un hidraulika, no vienas puses, un ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji, no otras puses, ir atšķirīgi produkti, un ka šasijai un hidraulikai netika veikts dempinga un kaitējuma novērtējums, tādēļ nevar noteikt antidempinga maksājumu; b) daļu iekļaušana, neievērojot pamatregulas 13. pantā noteikto procedūru, nepamatoti noteiktu maksājumus ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju montētājiem Kopienā, un c) šasija un hidraulika tiek importēta arī tehniskās apkopes vajadzībām un maksājuma noteikšana šasijai un hidraulikai būtu nepamatots sods pašreizējiem lietotājiem. (10) Attiecībā uz argumentu, ka šasija un hidraulika ir produkti, kas atšķiras no ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem, un ka šasijai un hidraulikai netika veikts dempinga un kaitējuma novērtējums, šīs izmeklēšanas nolūkā tiek atzīmēts, ka visa veida ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas jāuzskata par viena veida produktu to iemeslu dēļ, kas noteikti pagaidu regulas 10. apsvērumā, t.i., visiem produktu veidiem ir vienādas fiziskās pamatīpašības un izmantojums. Lai apstrīdētu šos atzinumus, nav iesniegti pārliecinoši pierādījumi. Kas attiecas uz to, ka šasijai un hidraulikai netika veikta dempinga un kaitējuma aprēķināšana, jāatgādina, ka šīs galvenās daļas atbilst tā attiecīgā produkta definīcijai, par kuru atbilstoši tika noteikts dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. Jo īpaši attiecībā uz dempinga novērtējumu tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā importētie šasiju un hidraulikas daudzumi bija pārāk nelieli, lai tie būtu reprezentatīvi. Tāpēc attiecīgā produkta dempinga starpību tika uzskatīts par atbilstošu noteikt, pamatojoties uz tādiem datiem par ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem, kuri bija reprezentatīvi un ticami. (11) Attiecībā uz argumentu, ka galveno daļu iekļaušanu varētu veikt, tikai pamatojoties uz pamatregulas 13. panta noteikumiem, lai neradītu liekas grūtības ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju montētājiem Kopienā, tiek atzīmēts, ka 13. pants nav saistīts ar attiecīgā produkta definīciju. Pamatregulas 13. pants patiešām attiecas uz dažādām apiešanas praksēm, ieskaitot to daļu montāžu, kuras neietilpst attiecīgā produkta definīcijā, taču tas ir jautājums, kas šeit netiek skatīts. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. (12) Attiecībā uz argumentu, ka šasiju un hidrauliku importē arī tehniskās apkopes vajadzībām un maksājuma noteikšana šasijai un hidraulikai nepamatoti uzliks maksājumus pašreizējiem lietotājiem, tiek atzīmēts, ka izmeklēšanas laikā neviens lietotājs nav sūdzējies, ka kādam pasākumam būtu tāda ietekme. Turklāt jāpiezīmē, ka no ĶTR importētais šasiju un hidraulikas apjoms izmeklēšanas laikā ir nenozīmīgs salīdzinot ar importēto Ķīnas ražojuma ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju apjomu. Tādēļ ietekme uz ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tehnisko apkopi būs mazsvarīga, ja tāda vispār būs, un argumentu nevar pieņemt. (13) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina secinājumus par attiecīgā produkta definīciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 10. līdz 15. apsvērumā. 2. Līdzīgais produkts (14) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 16. līdz 18. apsvērumu par līdzīgu produktu. D. DEMPINGS 1. Tirgus ekonomikas režīms ( „TER”) (15) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, pieprasīja, lai viņiem piešķirtu TER. Divi no viņiem vienkārši atkārtoja iepriekš iesniegtos argumentus, uz kuriem Komisija jau bija sniegusi atbildes (skatīt pagaidu regulas 19. līdz 34. apsvērumu). (16) Tiek atgādināts, ka vienam no šiem diviem ražotājiem, kuri patiesībā veido divus saistītus uzņēmumus, izmeklēšanas laikā konstatēja, ka zināmi pamatlīdzekļi ir iegrāmatoti viena uzņēmuma kontos par vērtību, kas ir ievērojami lielāka nekā to patiesā iepirkuma vērtība. To atzina par 1. SGS (godīga finanšu pārskatu sniegšana) un 16. SGS (īpašumu, ēku un iekārtu atzīšana un novērtēšana) pārkāpumu. Turklāt otram uzņēmumam konstatēja 21. SGS (ārvalstu valūtas darījumu sākotnējā atzīšana un reģistrēšana) un 32. SGS (finanšu instrumentu atklāšana un sniegšana) pārkāpumu. Turklāt uzņēmumu revidenti neiekļāva šos jautājumus finanšu pārskatos, kas vēl jo vairāk pamato atzinumu, ka šīs revīzijas netika veiktas, ievērojot SGS. Nav sniegti jauni pierādījumi, kas varētu grozīt iepriekš minētos atzinumus, tādēļ ar šo apstiprina, ka šis ražotājs eksportētājs neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrā kritērija prasībām. (17) Otram ražotājam eksportētājam izmeklēšanā konstatēja, ka aizņēmuma norakstīšana nebija atbilstoši iegrāmatota uzņēmuma pārskatos, kas tādējādi būtiski ietekmēja uzņēmuma finanšu rezultātus. To atzina par 1. SGS (godīga finanšu pārskatu uzrādīšana) pārkāpumu. Turklāt uzņēmums mainīja grāmatvedības metodi attiecībā uz bezcerīgo parādu noteikumiem, nepiemērojot šīs izmaiņas retrospektīvi, kas arī ievērojami ietekmēja finanšu rezultātus. To atzina par 8. SGS (grāmatvedības politiku grozījumi) pārkāpumu. Lai gan revidents uzsvēra bezcerīgo parādu noteikumu metodes izmaiņu neatbilstību pat attiecībā uz Ķīnas grāmatvedības standartiem, viņš noklusēja par aizņēmuma problēmu. Nav sniegti nekādi pierādījumi, kas varētu grozīt iepriekš minētos atzinumus, un tādēļ ar šo apstiprina, ka arī šis ražotājs eksportētājs neizpilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrā kritērija prasības. (18) Trešais ražotājs eksportētājs Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd , kas turpināja pieprasīt TER piešķiršanu pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, iesniedza pierādījumus, ka tā izmantotā prakse attiecībā uz ārvalstu valūtas darījumu sākotnējās atzīšanas reģistrēšanu nav ietekmējusi uzņēmuma finanšu rezultātus, lai gan tā atsevišķos gadījumos pilnībā neatbilst 21. SGS. Citas problēmas attiecībā uz atbilstību SGS uzņēmuma kontiem nav konstatētas. Tādēļ uzskatīja par atbilstošu šajos apstākļos pārskatīt secinājumus attiecībā uz šī ražotāja eksportētāja atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrā kritērija prasībām un tādējādi piešķirt TER. Pārējiem ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 19. līdz 34. apsvērumā. (19) Tiek atzīmēts, ka pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojas, un tā saistītais importētājs Kopienā iesniedza atsevišķus apsvērumus par pagaidu atzinumiem un pieprasīja piešķirt TER vai atsevišķu režīmu, ja tam nepiešķirtu TER. Šos uzņēmumus informēja, ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojas, t.i., ražotāji eksportētāji, kas nav darījuši par sevi zināmu, rakstiski pauž savus apsvērumus un iesniedz informāciju noteiktā termiņā, nevar pieprasīt TER vai atsevišķu režīmu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, 5. panta 10. punktu, 9. panta 5. punktu un 18. panta 1. punktu. 2. Atsevišķs režīms (20) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 35. līdz 37. apsvērumu par atsevišķu režīmu. 3. Normālā vērtība 3.1. Normālās vērtība noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER (21) Kanāda pagaidām ir izvēlēta kā analoga tirgus ekonomikas trešā valsts, lai noteiktu normālu vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER. Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas divi ražotāji eksportētāji un viens importētājs atkārtoti iesniedza savus argumentus pret šo izvēli (skatīt pagaidu regulas 41. apsvērumu). Taču tie nesniedza nekādus ticamus pierādījumus, kas pamatotu viņu argumentus. (22) Turklāt viņi iebilda, ka Kanādas kā analogas tirgus ekonomikas trešās valsts izvēle nav piemērota, jo Kanādas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotājiem ir daudz augstākas izmaksas nekā Ķīnas ražotājiem, jo īpaši attiecībā uz darbaspēka izmaksām. Šajā nolūkā viens ražotājs eksportētājs pieprasīja papildus koriģēt ražošanas izmaksu starpības starp viņa izmaksām ĶTR un ražošanas izmaksām Kanādā, kamēr otrs ražotājs eksportētājs iebilda, ka lielās korekcijas, kas jau ir veiktas, norāda uz to, ka Kanādā un Ķīnā ražotie ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji nav salīdzināmi. (23) Šajā nolūkā tiek atgādināts, ka izmeklēšanas laikā konstatēja, ka Kanādā ir konkurētspējīgs un reprezentatīvs ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju tirgus, ka Ķīnas un Kanādas ražotāju ražotnes un ražošanas metodes ir līdzīgas un ka kopumā Ķīnā un Kanādā ražotos ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus var salīdzināt, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas nolūkos noteiktajiem kritējiem (skatīt pagaidu regulas 40., 43. un 44. apsvērumu). Turklāt izmeklēšanas laikā konstatēja, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražošanā nav iesaistīts liels darbaspēks (darbaspēka izmaksas Kanādā nepārsniedz 15 % no kopējām ražošanas izmaksām), tādēļ jebkura darbaspēka izmaksu starpība starp izmaksām Kanādā un ĶTR būtiski neietekmē kopējās ražošanas izmaksas. Tādēļ argumentu, ka izmaksu atšķirības, kas galvenokārt radušās darbaspēka izmaksu dēļ, padara Kanādas kā analogās valsts izvēli par neatbilstošu, nevar pieņemt. (24) Attiecībā uz argumentu, ka Kanādas ražotāji ražo ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus par ievērojami augstākām izmaksām nekā Ķīnas ražotāji un ka normālā vērtība ir jākoriģē, pamatojoties uz izmaksu starpību starp izmaksām Kanādā un pašu izmaksām ĶTR, jāatzīmē, ka informācija par ražošanas izmaksām, ko sniedza ražotājs eksportētājs, kurš izteica iebildumu, netika pieņemta, jo netika piešķirts TER. Tas būtiski mazina argumentu par izmaksu salīdzināšanu. Līdz ar to prasība ir noraidāma. (25) Attiecībā uz argumentu, ka lielās korekcijas, kas jau ir noteiktas, norāda uz to, ka Kanādā un Ķīnā ražotie ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji nav salīdzināmi, ir jāatzīmē, ka produktu veidus, kas savā starpā ir salīdzināmi, atlasīja, izmantojot kritērijus, kas uzskatāmi par pamatotiem attiecīgajā nozarē. Produktu veidus salīdzināja, pamatojoties uz konkrētām tehniskām pamatīpašībām, kuras izmanto visi uzņēmēji tirgū, un netika sniegti pierādījumi par to, ka šī salīdzināšanas metode būtu neatbilstoša (skatīt pagaidu regulas 43. apsvērumu). Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. (26) Nav izteikti nekādi citi argumenti attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu analogā valstī un tāpēc ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 38. un 48. apsvērumā. 3.2. Normālās vērtība noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts TER (27) Ņemot vērā, ka TER tika piešķirts vienam ražotājam eksportētājam (skatīt 18. apsvērumu), normālā vērtība tika noteikta, kā izklāstīts turpmāk saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktu. 3.2.1. Pārdošanas apjomu vietējā tirgū vispārējā reprezentativitāte (28) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem bija reprezentatīvi, t.i. vai šīs pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no tā attiecīgā kopējā eksporta preču pārdošanas apjoma Kopienā. Tā bija attiecīgā ražotāja eksportētāja gadījumā. 3.2.2. Ar produkta veidu saistītā reprezentativitāte (29) Pēc tam tika pārbaudīts, vai ar eksportēto produktu veidu salīdzināmo produktu veidu pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem. Šajā nolūkā vispirms bija jāidentificē salīdzināmi produktu veidi, ko pārdod vietējā tirgū. Izmeklēšanā uzskatīja, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju produktu veidi, kas tiek pārdoti vietējā tirgū, ir vienādi vai tieši salīdzināmi ar veidiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu, ja tiem ir tāda pati celtspēja, šasijas materiāls, dakšas lielums, hidraulikas un riteņu tips. (30) Kāda attiecīgā produktu veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū, kas pārdots neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas laikā, bija vismaz 5 % no salīdzināmā produktu veida kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Tā bija dažu eksportēto produkta veidu gadījumā. 3.2.3. Parastās tirdzniecības aprites pārbaude (31) Vispirms pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja iepriekš minēto produktu veidu pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. (32) To veica, nosakot katra eksportētā produktu veida pārdošanas apjomu īpatsvaru vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem, kas bez zaudējumiem pārdots vietējā tirgū izmeklēšanas laikā. (a) Tiem produktu veidiem, kur vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas un kur vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai augstāka par vidējām svērtajām ražošanas izmaksām, normālo vērtību katram produkta veidam aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visām pārdošanas cenām vietējā tirgū izmeklēšanas laikā, ko neatkarīgie pircēji samaksājuši vai kas viņiem jāmaksā par attiecīgo veidu neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir bijusi rentabla. (b) Tiem produktu veidiem, kur vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību katram produktu veidam aprēķināja kā šī veida vidējo svērto vērtību no pārdošanas cenām vietējā tirgū, kuras bija vienādas vai lielākas tikai par vienības pašizmaksu. (c) Tiem produktu veidiem, kur mazāk kā 10 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, uzskatīja, ka konkrētais produktu veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē un tāpēc normālā vērtība tika veidota kā saliktā vērtība. 3.2.4. Normālā vērtība, kas balstīta uz faktisko cenu vietējā tirgū (33) Gadījumos, kad bija izpildītas 29. līdz 32.a) un b) apsvērumā noteiktās prasības, normālā vērtība atbilstošajam produktu veidam balstījās uz faktisko individuālo pircēju samaksāto vai maksājamo cenu eksportētājvalsts vietējā tirgū izmeklēšanas laikā, kā izklāstīts pamatregulas 2. panta 1. punktā. 3.2.5. Normālā vērtība, kas balstīta uz salikto vērtību (34) Produktu veidiem, kuri atbilst iepriekš minētā 32.c) apsvērumā noteiktajiem produktiem, kā arī tie produktu veidi, kuri netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos vietējā tirgū, kā iepriekš minēts 30. apsvērumā, normālā vērtība jāveido kā saliktā vērtība. (35) Attiecīgajam ražotājam eksportētājam radušos pārdošanas, vispārējos un administratīvos („PV&A”) izdevumus un iegūto vidējo svērto peļņu no līdzīga produkta pārdošanas vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē izmeklēšanas laikā pieskaitīja ražošanas izmaksām, lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu. 4. Eksporta cena (36) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas nav iesniegti nekādi apsvērumi par eksporta cenas noteikšanu produktu pārdošanai, kas veikta tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tādēļ ar šo apstiprina atzinumus, kas noteikti pagaidu regulas 49. apsvērumā par eksporta cenas noteikšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. (37) Attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem pagaidu eksporta cena tika veidota produktu pārdošanai importētājiem, ar kuriem tiem bija kompensējošas līgumsaistības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu (skatīt pagaidu regulas 49. apsvērumu). (38) Viens no ražotājiem eksportētājiem un tā importētājs, kuram tika veidotas noteiktas eksporta cenas, iebilda, ka viņu attiecības negarantēja eksporta cenu veidošanu un ka eksporta cenu veidošanas pamatā jābūt faktiskajām cenām, par kurām ražotājs eksportētājs pārdot produktus importētājam. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka šīs eksporta cenas ietekmēja personu vienošanās par to, ka dažas produkta izstrādes izmaksas būtu jāsedz importētājam. Ievērojot to, vidējās eksporta cenas importētājam bija ievērojami augstākas nekā cenas citiem neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tādēļ ražotāja eksportētāja cenas importētājam netika ņemtas par pamatu eksporta cenu noteikšanā. Turklāt līdz IP beigām ražotājs eksportētājs un importētājs kļuva saistīti. Parasti šādos apstākļos eksporta cenas tiktu veidotas, izmantojot tālākpārdošanas cenas neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tomēr šajā gadījumā izmeklēšanas periodā notikušo tālākpārdošanas darījumu skaits bija ļoti neliels un importētājs savlaicīgi nebija norādījis faktiskās darījumu cenas, tāpēc tās nevarēja pārbaudīt. Šajos apstākļos minētie pārdošanas apjomi netika ņemti vērā galīgajā eksporta cenu aprēķināšanā. (39) Patiesībā šis ražotājs eksportētājs veica būtisku tiešo pārdošanu neatkarīgiem pircējiem Kopienā, kurus izmantoja, lai noteiktu eksporta cenu (skatīt iepriekš minēto 36. apsvērumu). (40) Otrs ražotājs eksportētājs, kuram tika veidotas noteiktas eksporta cenas, un attiecīgais importētājs iesniedza apsvērumus par pagaidu atzinumiem, iebilstot, ka starp viņiem nepastāv līgumsaistības vai nolīgumi asociācijas vai kompensējošo līgumsaistību nozīmē, kas noteikta PTO ADN 2. panta 3. punktā un pamatregulas 2. panta 9. punktā. Tādēļ eksporta cenu veidošana, balstoties uz tālākpārdošanas cenām, par kurām importētājs pārdod neatkarīgiem pircējiem, ir nepareiza. (41) Šo argumentu nevar pieņemt, jo eksportētāja un importētāja sniegtā informācija bija pretrunīga. Pārbaudes apmeklējuma laikā ražotāja eksportētāja uzņēmumā izmeklētājiem darīja zināmu, ka iemesls, kāpēc eksporta cenas starp pusēm ir daudz augstākas kā parasti, ir tas, ka starp ražotāju eksportētāju un importētāju pastāv īpaša vienošanas vai ir līgums. Turklāt visos eksporta faktūrrēķinos bija atsauces uz šo līgumu. Ražotājs eksportētājs noliedza rakstiska līguma esamību, taču skaidroja, ka konkrētais importētājs bija gatavs maksāt šādas augstākas cenas, lai iegūtu un noturētu ražotāja eksportētāja noteiktu produktu pārdošanas ekskluzivitāti noteiktos tirgos. Arī importētājs noliedza jebkādu īpašu attiecību pastāvēšanu un pārbaudes apmeklējuma laikā skaidroja, ka ražotājam eksportētājam maksātās cenas ir augstākas, jo attiecīgajiem produktiem ir augsta kvalitāte. Šī prasība nav pamatota ar pierādījumiem un izmeklēšanas atzinumi patiešām bija pretrunā ar to. Tiek uzskatīts, ka šajos apstākļos eksporta cenas bija neuzticamas un tās jākoriģē, jo pastāv kāda veida kompensējošas līgumsaistības, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 9. punkta noteikumus, vai arī tādēļ, ka pastāv atšķirības fiziskajās īpašībās, kas atspoguļo piedēvēto produkta augsto kvalitāti, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 10. punktu. Ņemot vērā to, ka nav sniegta cita informācija, eksporta cenas tika veidotas pagaidu regulas 49. apsvērumā minētajā kārtībā. (42) Tas pats ražotājs eksportētājs un importētājs arī apgalvoja, ka veidotās eksporta cenas aprēķins ir nepareizs, jo aprēķinā izmantotā peļņas norma bija ievērojami augstāka nekā peļņas norma, kas bija izmantota iepriekš tādiem pašiem aprēķiniem citos gadījumos, tādēļ tas nav pamatoti. Šajā nolūkā tiek atzīmēts, ka katru gadījumu izskata atsevišķi un vienas izmeklēšanas atzinumus nevar vienkārši attiecināt uz citu gadījumu. Šajā gadījumā aprēķinā izmantotā peļņas norma bija faktiskā tīrā peļņa no attiecīgā produkta pārdošanas, ko uzrādīja vienpadsmit nesaistīti importētāji izmeklēšanas laikā. Nav iesniegti nekādi pierādījumi, kas varētu apstrīdēt šos datus. Tādēļ prasība jānoraida. (43) Taču jāatzīmē, ka pēc pārbaudes apmeklējuma attiecīgā importētāja uzņēmumā veidotās eksporta cenas aprēķins ir pārskatīts, lai ņemtu vērā vajadzīgos labojumus noteiktām tālākpārdošanas cenām un importētāja PV&A izdevumiem. 5. Salīdzinājums (44) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens ražotājs eksportētājs pieprasīja dažas eksporta cenas koriģēt, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības līmeņos starp tiešo eksporta pārdošanu uz Kopienu un pārdošanu eksportam uz Kopienu, izmantojot ĶTR tirgotājus, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu. Tas iebilda, ka eksporta pārdošana ar Ķīnas tirgotāju palīdzību ietver tālākpārdošanu tirgotājiem, kas parasti nav vajadzīga tieši eksportējot uz Kopienu. Šajā nolūkā tiek atzīmēts, ka iepriekš minētais pamatregulas pants nosaka, ka atšķirības tirdzniecības līmeņos var koriģēt, ja parādās pastāvīgas un skaidras dažādu tirdzniecības līmeņu atšķirības pārdevēja funkcijās un cenās eksportējošās valsts vietējā tirgū. Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs pieprasīja un centās pierādīt vajadzību pēc koriģēšanas, atsaucoties uz tā eksporta pārdošanas apstākļiem, nevis pārdošanu vietējā tirgū. Tas nav pietiekams pamats, lai pieprasītu tirdzniecības līmeņa koriģēšanu. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka viss konkrētā ražotāja eksportētāja eksports, kā arī pārdošana vietējā tirgū analogā valstī tika veikta tirgotājiem, t.i., nepastāvēja atšķirīgi tirdzniecības līmeņi starp eksporta cenu un normālo vērtību. 6. Dempinga starpība (45) Aprēķinot dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem (skatīt pagaidu regulas 53. apsvērumu), vairs neņēma vērā ražotāju eksportētāju, kam piešķirts TER. Nav iesniegti nekādi citi apsvērumi par atzinumiem, kas noteikti pagaidu regulas 52. un 53. apsvērumā un kurus ar šo apstiprina. Taču ražotājam eksportētājam, kuram piešķīra TER, dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību katram uz Kopienu eksportētā produktu veidam, kas noteikta iepriekš minētajā 28. līdz 35. apsvērumā, ar atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Galīgi noteiktās dempinga starpības pēc iepriekš izklāstītajiem grozījumiem, kas izteiktas kā procenti no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas. Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 32,2 % | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 28,5 % | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 39,9 % | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 7,6 % | Visi pārējie uzņēmumi | 46,7 % | E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE 1. Kopienas produkcija (46) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas produkciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 55. un 56. apsvērumā. 2. Kopienas ražošanas nozares definīcija (47) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozari, kas izklāstīti pagaidu regulas 57. apsvērumā. F. KAITĒJUMS 1. Attiecīgā produkta patēriņš Kopienā (48) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par attiecīgā produkta patēriņu Kopienā, kas izklāstīti pagaidu regulas 58. un 59. apsvērumā. 2. Ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju imports no ĶTR uz Kopienu (49) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju importu no ĶTR uz Kopienu, kas izklāstīti pagaidu regulas 60. līdz 64. apsvērumā. 3. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē (50) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja Kopienas ražošanas nozares kaitīgo situāciju, norādot, ka a) aplūkotajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda ir palielinājusies, b) krājumu izveide pēc 2001. gada netiek uzskatīta par Kopienas ražošanas nozares kaitējuma pazīmi, bet gan par uzlabojuma pazīmi, c) ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju, kurus pārdeva Kopienas ražotāji, pārdošanas cena un viņu tirgus daļa 2003. gadā un izmeklēšanas laikā saglabājās stabila, d) Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam, e) Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu līmenis ir palielinājies vairāk kā divas reizes, norādot, ka tai nav bijušas problēmas piesaistīt kapitālu, un f) algu stabilitāte jāuzskata par pozitīvu rādītāju. (51) Attiecībā uz argumentu, ka Kopienas ražošanas nozares jauda ir palielinājusies un tas nenorāda uz kaitējumu, jāatzīmē, ka, lai arī ražošanas jaudas vispārējais pieaugums aplūkotajā laikposmā bija 3 %, tas samazinājās par gandrīz 2 % laika posmā no 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam. Patiesībā ražošanas jauda palielinājās tikai 2001. un 2002. gadā, kad tika veikti ieguldījumi. Šo attīstību nevar uzskatīt par rādītāju, ka Kopienas ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, jo īpaši, ja tajā pašā laika periodā patēriņš palielinājās par 17 %. (52) Attiecībā uz argumentu, ka krājumu izveidi pēc 2001. gada nevar uzskatīt par Kopienas ražošanas nozares kaitējuma pazīmi, bet gan par uzlabojuma pazīmi, jāatzīmē, ka papildus skaidrojumam, kas sniegts pagaidu regulas 67. apsvērumā attiecībā uz to, kāpēc šo faktoru neuzskata par īpaši atbilstošu Kopienas ražošanas nozares stāvokļa rādītāju, jāatgādina, ka kopumā aplūkotajā laikposmā krājumi palielinājās par 14 %. Tas, ka 2001. gadā bija maksimums, nemaina atzinumu par to, ka krājumi būtu vismaz veicinājuši stāvokli, kad Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums. (53) Attiecībā uz argumentu, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju, kurus pārdeva Kopienas ražotāji, pārdošanas cena un viņu tirgus daļa 2003. gadā un izmeklēšanas laikā saglabājās stabila, jāatzīmē, ka izmeklēšanas periods aptver 2003. gada deviņus mēnešus. Jāatzīmē, ka kaitējuma analīze aptver vairāku gadu laika posmu un ka gan Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa, gan pārdošanas cena aplūkotajā laikposmā ievērojami samazinājās. Tas nav apstrīdēts. (54) Attiecībā uz argumentu, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes palielinājums laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam neliecina par kaitējumu, jāatzīmē, ka rentabilitāte palielinājās pamatā no 0,28 % 2000. gadā līdz 0,51 % 2001. gadā un pēc tam pastāvīgi samazinājās, sasniedzot -2,31 % izmeklēšanas periodā. Tas atkal skaidri norāda uz kaitējumu. (55) Attiecībā uz argumentu, ka Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu līmenis ir palielinājies vairāk kā divas reizes un tādējādi tai nav bijušas problēmas piesaistīt kapitālu, tiek atgādināts, ka, kā skaidrots pagaidu regulas 76. apsvērumā, lielākie ieguldījumi tika veikti 2001. un 2002. gadā, lai nomainītu nolietotās ražotnes, lai Kopienas ražošanas nozare saglabātu konkurētspēju. Laika posmā starp 2002. gadu un izmeklēšanas laiku ieguldījumi samazinājās par 40 %, līdztekus samazinoties rentabilitātei, un tas norādīja uz problēmām kapitāla piesaistē. Arī tas skaidri norāda uz kaitējuma stāvokli. (56) Attiecībā uz argumentu, ka algu stabilitāte jāuzskata par pozitīvu rādītāju, jāatzīmē, ka šis faktors jāanalizē algu un nodarbinātības attīstības kontekstā. Ražošanas nozares pasliktināšanos var skaidri redzēt darbinieku skaita samazinājumā. Fakts, ka Kopienas ražotāji nevarēja paaugstināt algas līdz ar pieaugošo inflāciju aplūkotajā laikposmā negodīgas konkurences dēļ, jāuzskata par negatīvu faktoru. (57) Tādēļ šī ražotāja eksportētāja argumenti, kas analizēti iepriekš 50. līdz 56. apsvērumā, jānoraida. (58) Atsevišķi importētāji iebilda, ka Kopienas ražošanas nozare ir piedāvājusi ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus pārdošanā par daudz zemākām cenām nekā Ķīnas ražojuma ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus, un tas norāda, ka tai nav nodarīts kaitējums. Šis arguments nav pamatots ar atzinumu par cenu samazinājumu par vairāk kā 55 % (skatīt pagaidu regulas 64. apsvērumu) un tādēļ to nevar pieņemt. (59) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares situāciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 65. līdz 84. apsvērumā. 4. Secinājums par kaitējumu (60) Visbeidzot, kā jau izklāstīts pagaidu regulā, visi atbilstošie kaitējuma rādītāji atklāja negatīvas tendences. Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par secinājumiem par kaitējumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 85. līdz 87. apsvērumā. G. KAITĒJUMA CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (61) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi par ievadu par kaitējuma cēloņsakarību, kas izklāstīti pagaidu regulas 88. apsvērumā, ar šo apstiprina apgalvojumu. 2. Importa par dempinga cenām ietekme (62) Viens ražotājs eksportētājs un atsevišķi importētāji apgalvoja, ka Eurostat datu par importu izmantošana nav atbilstoša, nosakot attiecīgā produkta importu apjomu un tirgus daļu, jo tam nav atsevišķa KN koda. Viņi iebilda, ka abi attiecīgie KN kodi attiecas arī uz citiem produktiem, no kuriem viens attiecas uz pabeigtu produktu un otrs – uz daļām, tādējādi šādi Eurostat dati nevar sniegt precīzu ainu par ietekmi, ko izraisa imports par dempinga cenām. Tiek atzīmēts, ka nav sniegti nekādi pierādījumi, kas liecinātu, ka ar KN kodu 8427 90 00, kurš aptver pabeigtu produktu un kuru izmantoja, lai noteiktu par dempinga cenām veikta importa apjomu, būtu klasificēti nozīmīgi kādu citu produktu daudzumi. Patiesībā tās pašas ieinteresētās personas izmantoja Eurostat datus par importu no tiem pašiem KN kodiem, lai pamatotu savu prasību attiecībā uz ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju importa tendencēm no citām trešām valstīm. Uzskata arī, ka, ņemot vērā KN koda šauro definīciju, vairums produkti, kas ienāk Kopienā zem šīs pozīcijas, ir attiecīgā produkta imports. Attiecībā uz otru KN kodu 8431 20 00, ko piešķir daļām, kuras izmantojamas vienīgi vai pamatā ar iekārtām, kuras iekļautas pozīcijā 8427, tiek atzīmēts, ka importa apjomi, par kuriem attiecībā uz šo kodu ir paziņojis Eurostat , ir nelieli un nav ņemti vērā, nosakot attiecīgā produkta importa apjomu un tirgus daļu. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. (63) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par importa par dempinga cenām ietekmi, kas izklāstīti pagaidu regulas 89. līdz 91. apsvērumā. 3. Citu faktoru ietekme (a) Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība (64) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība ir nepareizi novērtēta. Tika atklāts, ka eksporta pārdošana ir nokritusies par gandrīz 50 % laika posmā starp 2000. gadu un izmeklēšanas laiku, kas radījis būtisku ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares darbību. Jāatzīmē, ka, pat ja eksports neapšaubāmi ir samazinājies, tas veidoja vidēji tikai 11 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma aplūkotajā laikposmā. Turklāt, pretēji pārdošanai Kopienā, kas radīja zaudējumus, eksports joprojām guva nelielu peļņu izmeklēšanas laikā. Tādēļ eksporta samazināšanos nevar uzskatīt par faktoru, kas rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Attiecīgi arguments jānoraida un jāapstiprina atzinumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 92. un 93. apsvērumā. (b) Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi (65) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares ieguldījumiem, kas izklāstīti pagaidu regulas 94. apsvērumā. (c) Imports no citām trešām valstīm (66) Divi ražotāji eksportētāji un atsevišķi importētāji apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulas 95. apsvēruma atzinumiem valstis, kas nav ĶTR, jo īpaši Brazīlija un Indija, ir izmantojušas EUR stipruma priekšrocību, lai būtiski palielinātu savu pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. Ņemot vērā faktu, ka imports no tādām trešām valstīm kā Brazīlija un Indija veido tikai aptuveni 1 % no Ķīnas attiecīgā produkta importa apjoma, to ietekme uz cēlonību, ja tāda vispār ir, uzskatāma par nenozīmīgu. Tādēļ šī prasība ir jānoraida. (67) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par importu no citām trešām valstīm, kas izklāstīti pagaidu regulas 95. un 96. apsvērumā. (d) EUR un USD maiņas kurss (68) Viens ražotājs eksportētājs un atsevišķi importētāji apgalvoja, ka noteiktais cenu samazinājums daļēji ir pateicoties vājai USD/EUR attiecībai, nevis importam par dempinga cenām. Taču šīs puses nav sniegušas nekādu pierādījumus, kas norādītu importa no ĶTR apjomus, par kuriem izrakstīti rēķini USD, kas ļautu vispārīgi novērtēt jebkuru maiņas kursa ietekmi uz cenām. Jebkurā gadījumā, pat ja viss imports no ĶTR būtu veikts, izmantojot USD, ko neapstiprināja izmeklēšanas atzinumi, attiecīgā produkta importa cenas būtu samazinājušās par 25 % (USD vērtības samazināšanās salīdzinājumā ar EUR vērtību), nevis par 34%, kā tika novērots izmeklēšanas periodā. Visbeidzot jāatzīmē, ka, izņemot divus atsevišķus gadījumus ar skaidri nenozīmīgiem importa apjomiem, samazinājās imports no visām pārējām valstīm kopumā, neskaitot ĶTR, kuras arī guva labumu no EUR vērtības pieauguma. Tas norāda, ka valūtas svārstības nevar uzskatīt par būtisku cēloni par importa cenām veikta dempinga pieaugumam no ĶTR. Tādēļ prasība jānoraida un jāapstiprina atzinumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 98. apsvērumā. (e) Pārdošanas rīcība (69) Viens ražotājs eksportētājs un atsevišķi importētāji atkārtoti izteica savu argumentu, ka sūdzību iesniedzēji ir lielie uzņēmumi, kuri darbojas materiālu pārvietošanas jomā, kuriem ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji ir tikai papildprodukts, ko bieži vien izmanto kā pārdošanas instrumentu lielākiem un dārgākiem produktiem. Tā kā nav iesniegti nekādi jauni pierādījumi, ar šo apstiprina atzinumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 99. un 100. apsvērumā, un noraida prasību. (f) EK ražotāju pieļautās stratēģiskās kļūdas, piemēram, nekvalitatīvi produkti un ārpakalpojuma izmantošana daļu ražošanai (70) Viens ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka Kopienas ražotāji cieš no pašu radīta kaitējuma, koncentrējoties uz nekvalitatīvu produktu ražošanu un ārpakalpojuma izmantošanu daļu ražošanai. Taču nav iesniegti nekādi jauni pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tiek atzīmēts, ka šis apgalvojums jau ir pārbaudīts un skaidri izskaidrots pagaidu regulas 101. līdz 103. apsvērumā, kurus ar šo apstiprina. 4. Secinājums par cēloņsakarību (71) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, kas varētu mainīt pagaidu atzinumus, ar šo apstiprina secinājumu par cēloņsakarību, kas izklāstīts pagaidu regulas 104. un 105. apsvērumā. H. KOPIENAS INTERESES 1. Vispārīgas piezīmes (72) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina vispārīgas piezīmes par Kopienas interesēm, kas izklāstītas pagaidu regulas 106. apsvērumā. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses (73) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens importētājs apgalvoja, ka agrāk slēgtās ražotnes Kopienā netiks atvērtas no jauna ar jaunām nodarbinātības iespējām antidempinga pasākumu ieviešanas dēļ. Taču apgalvojumu nepamatoja ar pierādījumiem. Pat ja neviena no slēgtajām ražotnēm netiktu atvērta, jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudas izmantošana izmeklēšanas laikā bija tikai 46 %. Tas skaidri norāda uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas pieauguma potenciālu, ja Kopienas tirgū dominētu godīga konkurence. Tādēļ šī prasība jānoraida. (74) Viens ražotājs eksportētājs un atsevišķi importētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotāju darbība, jo īpaši nodarbinātības aspektā, ir nenozīmīga attiecībā uz to kopējo darbību, un tādēļ to interese šādos pasākumos ir ierobežota salīdzinājumā ar citu operatoru darbību tirgū. Vispirms jāatgādina, ka ražotājiem eksportētājiem nav tiesību celt prasības attiecībā uz Kopienas interešu pārbaudi. Tas pats attiecas uz piegādātāju, tirgotāju un lietotāju interesēm, kas apskatītas zemāk. Tomēr izteiktie argumenti tika pārbaudīti. Šajā nolūkā tiek atgādināts, ka Kopienas ražošanas nozare izmeklēšanas laikā ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražošanā nodarbināja 434 cilvēkus, turpretim importētāji, kas sadarbojās, nodarbināja 74 cilvēkus. Turklāt tiek atzīmēts, ka atsevišķi Kopienas ražotāji paļaujas gandrīz tikai uz ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražošanu un pārdošanu. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. (75) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas ražošanas nozares interesēm, kas izklāstītas pagaidu regulas 107. līdz 109. apsvērumā. 3. Kopienas piegādātāju intereses (76) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka protesta trūkums no Kopienas piegādātājiem ir rādītājs, ka imports no ĶTR negatīvi neietekmēja to uzņēmējdarbību. Šo apgalvojumu nevar pieņemt. Kopienas ražošanas industrija paļaujas uz Kopienas piegādātājiem atsevišķām daļām un nav pamatoti pieņemt, ka nepastāv negatīva ietekme uz viņu uzņēmējdarbību. Turpmākā Kopienas ražotņu slēgšana varētu vēl vairāk ietekmēt viņu uzņēmējdarbību. Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas piegādātāju interesēm, kas izklāstīti pagaidu regulas 110. apsvērumā. 4. Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses (77) Viens eksportē apgalvoja, ka izmeklēšana neņēma vērā mazo importētāju intereses, kuri pārsvarā koncentrē savu darbību uz ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem. Jāatzīmē, iesniegumi no importētājiem, kuri sevi pieteica noteiktā laika periodā un sniedza pietiekamu informāciju, tika pilnībā ņemti vērā šajā izmeklēšanā. Starp nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojas, bija uzņēmumi ar diviem un trīs darbiniekiem. Turklāt tiek atzīmēts, ka importētāji, kas sadarbojas, uzrādīja ļoti labu rentabilitāti savai ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju uzņēmējdarbībai (tīrā peļņa līdz 50 % no apgrozījuma). Tādēļ ir pamatoti uzskatīt, ka antidempinga pasākumu ieviešanas ietekme uz viņu uzņēmējdarbību būs salīdzinoši maza. Attiecīgi prasība jānoraida un jāapstiprina atzinumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 111. un 114. apsvērumā. 5. Lietotāju intereses (78) Divi ražotāji eksportētāji un atsevišķi importētāji apgalvoja, ka Ķīnā ražoto ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju cenu pieaugumam pēc pasākumu ieviešanas ir tūlītēja un nesamērīga ietekme uz simtiem tūkstošiem veikalu, lielveikalu un rūpnīcu, kas izmanto ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus Kopienā. Taču tiek atzīmēts, ka neviens šāds Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju lietotājs nav iesniedzis nekādus apsvērumus par pagaidu regulā izklāstītajiem atzinumiem. Tā kā šim apgalvojumam nav sniegts nekāds pamatojums, tas jānoraida. (79) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi citi apsvērumi, ar šo apstiprina pagaidu atzinumus par Kopienas lietotāju interesēm, kas izklāstītas pagaidu regulas 115. un 116. apsvērumā. 6. Secinājums par Kopienas interesēm (80) Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo apstiprina secinājumus par Kopienas interesēm, kas izdarīti pagaidu regulas 117. līdz 119. apsvērumā. I. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Kaitējuma likvidēšanas līmenis (81) Ņemot vērā, ka nav saņemti nekādi pamatoti apsvērumi, ar šo apstiprina metodes, kuras izmanto kaitējuma likvidēšanas līmeņa noteikšanai, kas izklāstītas pagaidu regulas 120. līdz 123. apsvērumā. (82) Pamatojoties uz šīm metodēm, ir aprēķināts kaitējuma likvidēšanas līmenis ar mērķi noteikt galīgi ieviešamo pasākumu līmeni. 2. Maksājuma veids un līmenis (83) Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī, jo visiem konkrētajiem ražotājiem eksportētājiem konstatētais kaitējuma likvidēšanas līmenis tika konstatēts augstāks par dempinga starpību. (84) Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā maksājuma likmes ir šādas. Uzņēmums | Maksājuma likme | Ningbo Liftstar material Transport Equipment Factory | 32,2 % | Ningbo Ruyi Joint Stock Co Ltd | 28,5 % | Ningbo Tailong Machinery Co.Ltd | 39,9 % | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co.Ltd | 7,6 % | Visi pārējie uzņēmumi | 46,7 % | (85) Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmuma antidempinga maksājumu likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas atzinumiem. Tādēļ tās atspoguļo šajā izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādejādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādejādi konkrētas minētās juridiskās personas. Jebkura cita uzņēmuma ražotie produkti, kuri nav konkrēti minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā ar tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm un pakļaujami maksājuma likmei, kas piemērojama „visiem pārējiem uzņēmumiem”. (86) Jebkura prasība piemērot minētās individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveides) jānosūta Komisijai[3], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši jebkuras izmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošanu, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šo ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Attiecīgā gadījumā izdarīs attiecīgu grozījumu regulā, papildinot uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm. 3. Pagaidu maksājuma iekasēšana (87) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu, kā arī Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma līmeni, uzskata, ka summas, kas paredzētas ar pagaidu regulas, t.i. Komisijas Regulas (EK) Nr. 128/2005 uzlikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā mērā, ko galīgi uzliek šī regula. Ja šis galīgais maksājums ir lielāks par pagaidu maksājumu, galīgi iekasē tikai to summu, kas paredzēta pagaidu maksājuma līmenī. 4. Saistības (88) Pēc pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas divi ražotāji eksportētāji izteica vēlmi uzņemties saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta noteikumiem. Ir izpētīta iespēja piemērot tādu aizsardzības līdzekli kā cenu saistības. Tomēr jāatzīmē, ka viens no šiem ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās, tādēļ ņemot vērā to, ka TER vai atsevišķais režīms netika piešķirts (skatīt 19. apsvērumu iepriekš), minimālās cenas nevarēja noteikt. Turklāt tika noteikts, ka ir liels skaits (simtiem) attiecīgā produkta veidu, kas regulāri tiek modernizēti vai kā citādi izmainīti. Bez tam ražotāji eksportētāji arī tieši vai ar saistīto importētāju palīdzību pārdeva citus produktus tiem pašiem pircējiem. Šādos apstākļos cenu saistību uzraudzīšana būtu praktiski neiespējama. Tādēļ tika uzskatīts, ka saistību pieņemšana šajā konkrētajā izmeklēšanā nav lietderīga un šādi piedāvājumi ir noraidāmi. Ražotāji eksportētāji tika attiecīgi informēti un viņiem tika dota iespēja sniegt apsvērumus. Viņu apsvērumi nav mainījuši iepriekš minēto secinājumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t.i., šasijas un hidraulikas, importam, ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (TARIC kodi 8427 90 00 10 un 8431 20 00 10), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda: Ķīnas Tautas Republika | Maksājuma likme (%) | TARIC papildkods | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ĶTR | 32,2 | A600 | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ĶTR | 28,5 | A601 | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ĶTR | 39,9 | A602 | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ĶTR | 7,6 | A603 | Visi pārējie uzņēmumi | 46,7 | A999 | 3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas paredzētas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 128/2005 par to ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (TARIC kodi 8427 90 00 10 un 8431 20 00 10) importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, galīgi iekasē saskaņā ar zemāk minētajiem noteikumiem. Paredzētās summas, kuras pārsniedz galīgā antidempinga maksājumu likmi, atbrīvo. Ja galīgā antidempinga maksājuma summas ir lielākas nekā pagaidu antidempinga maksājums, galīgi iekasē tikai summas, kas paredzētas pagaidu maksājuma līmenī. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.). [2] OV L 25, 28.1.2005., 16. lpp. [3] Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, B direktorāts, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brisele.