par to, kā tiek piemērota Regula (ES) Nr. 260/2012, ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009

Šajā ziņojumā secināts, ka kopumā SEPA regulu visā ES piemēro pareizi. Pašreiz nav nepieciešams papildu tiesību akta priekšlikums. Dalībvalstis risina nedaudzās un skaidri identificētās problēmas (saistībā ar IBAN diskrimināciju un kompetento iestāžu kompetenci), kas joprojām pastāv, un to risināšana būtu cieši jāuzrauga. Galvenā problēma, kurai jāpievērš pastiprināta uzmanība, ir IBAN diskriminācija, kuru īsteno maksājuma saņēmēji (t. i., liek maksātājiem veikt maksājumu no konta, kas atrodas konkrētā valstī, pretrunā regulas 9. pantam); attiecīgo gadījumu skaits ir samazinājies, taču joprojām varētu rasties jauni gadījumi.

Eiropas Komisija 15. decembrī nosūtīja anketu dalībvalstīm, lai tās līdz 2017. gada 31. janvārim sniegtu atbildes par vairākiem jautājumiem saistībā ar regulas piemērošanu, piemēram, migrāciju no vēsturiskiem kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem uz SCT un SDD katrā dalībvalstī, iespēju izmantošanu dalībvalstīs, par iestādēm, kas norīkotas, lai nodrošinātu atbilstību regulai, un tām noteiktajām pilnvarām, kā arī par problēmām, kas joprojām var būt vērojamas ES attiecībā uz regulas īstenošanu.

Regulā noteica, ka 2014. gada 1. februāris ir beigu datums migrācijai eurozonā. Mēnesi pirms sākotnēji noteiktā migrācijas beigu datuma tas tika atlikts par sešiem mēnešiem līdz 2014. gada 1. augustam, lai ņemtu vērā ar migrāciju saistītos kavējumus vairākās dalībvalstīs. Šis sešu mēnešu pagarinājums bija pietiekams, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no vēsturiskiem kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro uz SEPA kredīta pārvedumiem (SCT) un SEPA tiešā debeta maksājumiem (SDD).

par to, kā tiek piemērota Regula (ES) Nr. 260/2012, ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009

5. tabula. SDD migrācijas rādītāju attīstība no 2013. gada līdz šim brīdim eurozonas dalībvalstīs

Dati par 2014. gada februāri un 2014. gada augustu ir izcelti, jo tie atspoguļo migrācijas rādītāju atšķirības starp sākotnēji paredzēto beigumu datumu un reālo beigumu datumu; proti, 2014. gada janvārī beigu datums no 2014. gada februāra tika atlikts uz sešiem mēnešiem — līdz 2014. gada augustam.

3. tabula. SCT migrācijas rādītāju attīstība eurozonas dalībvalstīs no 2008. gada līdz šim brīdim

Ziņojuma 3., 4., 5. un 6. tabulā iekļautā vēsturiskā perspektīva liecina par to, ka atkarībā no attiecīgās dalībvalsts migrācijas plūsmā vai nu bija vērojama “lielā sprādziena” pieeja (piem., Igaunijā), vai pakāpeniska migrācija uz SEPA instrumentiem (piem., Vācijā). Šajās tabulās arī norādīts, ka sešu mēnešu pagarinājums bija nepieciešams, jo 2014. gada janvārī paziņotie migrācijas rādītāji, kas jau bija diezgan augsti saistībā ar SEPA kredīta pārvedumiem, tomēr nebija pietiekami, lai nodrošinātu maksājumu pilnīgu apstrādi SEPA tiešā debeta maksājumu gadījumā. Neparedzētas problēmas varēja rasties 2014. gada 1. februārī, kad bija jāsāk SEPA beigu datuma regulas piemērošana, proti, pastāvēja risks, ka pēc šā datuma maksājumi netiks apstrādāti.

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz SCT un SDD, saskaņā ar SEPA regulu eurozonas dalībvalstīm bija atļauts izmantot dažādas iespējas līdz 2016. gada februārim.

Šīs iespējas norādītas turpmāk.

·Pirmā iespēja: pārveidošanas iespējas patērētājiem. Parasti patērētāju maksājumu pakalpojumu sniedzēji darījuma sākšanai pieņem iekšzemes konta numuru (BBAN) un šo numuru pārveido par starptautisko konta numuru (IBAN).

·Otrā iespēja: nišas produktu nodrošināšanas turpināšana. Iekšzemes vēsturiskos kredīta pārvedumus vai tiešā debeta maksājumu darījumus, kuru kumulatīvā tirgus daļa, pamatojoties uz ECB ik gadu publicētajiem oficiālajiem maksājumu statistikas datiem, ir mazāka nekā 10 % no attiecīgi kredīta pārvedumu vai tiešā debeta maksājumu darījumu kopskaita, varēja turpināt līdz 2016. gada 1. februārim (piem., TIP Francijā, RID Finanziario Itālijā, tiešā debeta maksājumi bez atlīdzības Nīderlandē).

·Trešā iespēja: vienreizēji tiešā debeta maksājumi. Šos pakalpojumus, kas ļauj patērētājiem veikt maksājumu darījumus, izmantojot maksājumu karti tirdzniecības vietā, tādējādi veicot tiešā debeta maksājumu uz tādu maksājumu kontu vai no tā, kurš identificēts ar BBAN vai IBAN, varēja turpināt līdz 2016. gada 1. februārim (piem., Elektronisches Lastschriftverfahren (ELV) maksājumi Austrijā un Vācijā), ja vien netika nodrošināta to atbilstība SEPA prasībām.

·Ceturtā iespēja: standarta ziņojumu formāta ISO 20022 XML ilgāka izmantošana maksājumu pakalpojumu lietotājiem, kuri ierosina vai saņem atsevišķus kredīta pārvedumus vai tiešā debeta maksājumus, kas ir apvienoti kopīgai nosūtīšanai.

·Piektā iespēja: uzņēmuma identifikācijas koda (BIC) vēlāka likvidēšana attiecībā uz iekšzemes maksājuma darījumiem, jo pašreiz maksātājiem nav jāsniedz BIC tādu maksājumu veikšanai, kas tiek izpildīti ES, – pietiek norādīt tikai IBAN.

Lielākā daļa dalībvalstu izmantoja vismaz vienu no šīm iespējām, kā norādīts 7. tabulā, kurā attiecīgā gadījumā atspoguļota šo iespēju izmantošana, kā arī vēlāka izmantošanas pārtraukšana dalībvalstīs.

Šīs iespējas bija pieejams tikai eurozonas dalībvalstīm, proti, tās bija spēkā līdz 2016. gada 1. februārim dalībvalstīm, kuras jau bija īstenojušas migrāciju. Tās neattiecās uz dalībvalstīm , kuras neietilpa eurozonā un kurām migrācija bija jāīsteno līdz 2016. gada 31. oktobrim.

7. tabula. Iespēju izmantošana dalībvalstīs un šo iespēju pašreizējā situācija

Eurozona Pirmā iespēja Otrā iespēja Trešā iespēja Ceturtā iespēja Piektā iespēja Situācija 2017. gada maijā Austrija √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Beļģija Neviena iespēja nav tikusi izmantota Kipra √ √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Igaunija √ Iespēju izmantošana daļēji pārtraukta Somija Neviena iespēja nav tikusi izmantota Francija √ Iespēju izmantošana pārtraukta Vācija √ √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Grieķija √ √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Īrija √ Iespēju izmantošana pārtraukta Itālija √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Latvija √ Iespēju izmantošana pārtraukta Lietuva Neviena iespēja nav tikusi izmantota Luksemburga Neviena iespēja nav tikusi izmantota Malta √ Iespēju izmantošana pārtraukta Nīderlande √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Portugāle √ √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Slovākija √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta Slovēnija Neviena iespēja nav tikusi izmantota Spānija √ √ √ Visu iespēju izmantošana pārtraukta

2.3.IBAN diskriminācija

ES patērētāji ir ziņojuši un sūdzējušies par uzņēmumiem un maksājumiem (piem., nodokļu maksājumiem, pārrobežu komunālajiem maksājumiem), kurus var veikt tikai no iekšzemes maksājumu konta euro vai uz šādu kontu. Šādi ierobežojumi nav pieļaujami saskaņā ar SEPA regulas 3. pantu (“Sasniedzamība”) un 9. pantu (“Maksājumu pieejamība”) un rada reālu šķērsli SEPA netraucētai darbībai.

Šī problēma bija un joprojām ir Eiropas Komisijas prioritāri risināmais uzdevums saistībā ar SEPA regulas piemērošanu, jo tā mazina iespēju izmantot vienu no praktiskākajām priekšrocībām, kuru patērētāji un uzņēmumi var iegūt no SEPA regulas, proti, brīvību veikt maksājumus no jebkuras ES vietas, brīvību izmantot tikai vienu bankas kontu (euro) katram darījumam ES, ļaujot arī samazināt izmaksas, kas saistītas ar divu vai vairāku maksājumu kontu uzturēšanu.

Lai nodrošinātu maksājumu nozares tirgus dalībnieku, kā arī dalībvalstu izpratni, Eiropas Komisija pievērsa uzmanību šai problēmai vairākos forumos: Maksājumu sistēmu tirgus ekspertu grupā, valstu SEPA komiteju ES forumā un Euro neliela apjoma maksājumu padomē.