Pārskatīts ES rīcības plāns savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanai

Situācijas izklāsts

2022. gada decembris būs pasaules biodaudzveidības saglabāšanai izšķirīgs brīdis. Monreālā uz Biodaudzveidības konvencijas pušu konferences 15. sesijas noslēgumu pulcēsies konvencijas parakstītāji. Sanāksmē tie centīsies kopīgā gultnē ievirzīt globālos centienus apzināt pastāvīgi turpinošos biodaudzveidības iznīcināšanu un panākt apņemšanos rīkoties, lai to apturētu un vērstu uz labu. Mēnesi iepriekš Panamā Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām jeb CITES konvencijas puses būs tikušās un izskatījušas, kā darbojas pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka starptautiskā tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem neapdraud attiecīgo sugu izdzīvošanu. Cīņa pret savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandu ir būtiska biodaudzveidības zuduma apturēšanas centienu daļa. Kā atzīmējusi Starpvaldību zinātnes un politikas platforma biodaudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā, mūsu pašu un nākamo paaudžu vajadzību apmierināšanas labad ir būtiski dzīvo dabu izmantot ilgtspējīgā veidā. Tas var palīdzēt apturēt jaunu pandēmiju rašanos, nodrošināt pastāvīgu iztikšanu vietējiem iedzīvotājiem un pirmiedzīvotājiem un atjaunot un saglabāt biodaudzveidību. Nelikumīga vai slikti regulēta savvaļas īpatņu tirdzniecība turpretim šādu ilgtspējīgu izmantošanu apdraud. Decembrī Biodaudzveidības konvencijas pušu konferences 15. sesijā paredzēts pieņemt globālo biodaudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada, un tiek gaidīts, ka tajā būs noteikti konkrēti mērķi un mērķrādītāji, kas nodrošinās, ka sauszemes, saldūdens un jūras sugu savvaļas īpatņus iegūst, izmanto un tirgo likumīgā un ilgtspējīgā veidā. Šis atjauninātais rīcības plāns paredzēts, lai Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm palīdzētu minēto apņemšanos pilnībā īstenot.

Nelikumīga savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība joprojām ir nopietni ņemama un plaši izplatīta parādība. Saskaņā ar ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja 2020. gada ziņojumu par noziegumiem pret dzīvo dabu savvaļas dzīvnieku un augu kontrabanda skar ikvienu pasaules valsti un aptver plašu sugu diapazonu, sākot ar zušiem un zvīņnešiem un beidzot ar rožkokiem. Pasaules mērogā kopš Covid-19 pandēmijas sākuma iestāžu konfiscēto nelikumīgi tirgoto savvaļas augu un dzīvnieku skaits ir samazinājies, taču nav pierādījumu tam, ka mazinājusies būtu pati kontrabanda.

Nelikumīga īpatņu tirdzniecība ir pasaules biodaudzveidības zudumu virzošs spēks. Nelikumīga sugu izmantošana spēj būtiski novārdzināt savvaļas populācijas un dažos gadījumos novest pie sugu izmiršanas. Turklāt, piemēram, piezveja vai sugas dzīvotnes noplicināšana var atstāt iespaidu arī uz tām sugām, kuras nemaz nav kontrabandistu mērķsugas. Bez tam, ja no ekosistēmas nelikumīgi “izcelta” tiek noteicošā suga, var rasties domino efekts, kas ietekmēs ekosistēmu pakalpojumus, iznīcinās nozīmīgus oglekļa piesaistītājus un sašķobīs sauszemes un ūdens vides veselīgumu un līdzsvaru. Kontrabandas ceļā ievestu svešzemju sugu izkļūšana savvaļā var izpostīt galamērķa valsts vietējo sugu dzīvotnes un potenciāli graujoši ietekmēt pašas vietējās sugas.

Savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandai turklāt ir ļoti postoša sociālekonomiskā ietekme. Plaši izplatītā nelikumīgā savvaļas dzīvnieku tirdzniecība var palielināt zoonožu (t. i., slimību, kuras no dzīvniekiem var pāriet uz cilvēku) pārnešanas risku, un tas spēj nodarīt lielu postu sabiedrības veselībai. Malumedniecība un kontrabanda var izpostīt ekosistēmas, un vietējām kopienām tas bieži vien atņem iespēju gūt likumīgus un ilgtspējīgus ienākumus. Šādi likumīgi un ilgtspējīgi ienākumi var būt, piemēram, dabas tūrisms, labi pārvaldīta trofeju medniecība un ilgtspējīga savvaļas augu un dzīvnieku tirdzniecība. Ja savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība tiek labi pārvaldīta, ar to var aktīvi veicināt sugu saglabāšanu, jo vietējās kopienas tiek stimulētas dzīvās dabas resursus aizsargāt to dabīgajā vidē un vienlaikus spēj nodrošināt sev pietiekamu un ilgtspējīgu iztikšanu. Tomēr savvaļas dzīvnieku un augu kontrabanda ir ekonomiskā ziņā ārkārtīgi ienesīga. Dzīvās dabas kontrabanda, ņemot vērā šādam noziegumam raksturīgo zemo riska pakāpi un lielo ienesīgumu, ir tik pievilcīga, ka tas nopietni apdraud sabiedrības drošību. Tā vājina tiesiskumu un leģitīmās iestādes. Savvaļas dzīvnieku un augu kontrabanda barojas no korupcijas un vienlaikus pati to baro, tādējādi atbalstīdama turpmākas noziedzīgas darbības. Saikne starp savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandu, organizēto noziedzību (arī ieroču kontrabandu) un terorismu ir skaidri pierādīta.

ES lielā loma

ES darbojas kā viens no pasaules dzīvās dabas kontrabandas centriem, un tāpēc tai pienākas būt aktīvai šādas kontrabandas apkarotājai. Paziņotā savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas vērtība ES 2019. gadā bija vismaz 4,7 miljoni EUR, taču domājams, ka patiesībā tā ir daudz lielāka.

Tāpēc pasaules mērogā ES situācija ir piemērota tam, lai rādītu priekšzīmi savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanā. ES noteikumi par savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecību ir tādi, ka jautājums par apdraudēto sugu aizsargāšanu pret ilgtnespējīgu izmantošanu tiek traktēts stingrāk nekā to dara Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām sugām (CITES). Piemēram, ES pašreizējie trofeju medniecības noteikumi prasa atļauju saņemt — un atļaujas pieteikumus rūpīgāk izskatīt — arī par tādām sugām, kuras CITES aizsargā mazāk stingri.

ES var izmantot savu ilgo dzīvās dabas kontrabandas apkarošanas pieredzi

Jaunais rīcības plāns pamatojas uz iepriekšējo ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai (2016–2020). 2016. gada rīcības plāna izvērtējumā tika konstatēts, ka kopš 2016. gada savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošana ir kļuvusi par augstāku prioritāti plašam politikas veidotāju, tiesībsargājošo iestāžu un ieinteresēto personu lokam ES un visā pasaulē. ES un tās dalībvalstis nu ir pastiprinājušas izpildes panākšanas pasākumus, piemēram, ar aktīvu Eiropola, aģentūras Eurojust un tiesībsargājošo iestāžu iesaisti uzlabojušas pārrobežu izmeklēšanu. Rezultātā, izmantojot arī Eiropas daudzdisciplīnu platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT), ir audzis konfiskāciju un kriminālvajāšanas gadījumu skaits. Turklāt vidisko noziegumu jomā Eiropas Komisija tagad sniedz lielāku atbalstu un vairāk sadarbojas ar relevantajām valstu iestādēm un tiesībaizsardzības speciālistu Eiropas tīkliem. Bez tam Komisija ir pieņēmusi priekšlikumu jaunai ES direktīvai, kas apkaros noziegumus pret vidi.

Savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandu apkarojošas rīcības priekšzīmi ES rādījusi arī daudzpusējos forumos un jo īpaši CITES. Lai izpildītu ES apņemšanos turpināt vērsties pret ziloņu malumedniecību un ziloņkaula kontrabandu visā pasaulē, ES ir atjauninājusi savus noteikumus, ar kuriem ES tiek izbeigta gandrīz jebkāda veida ziloņkaula tirdzniecība.

Aktīvi iesaistoties divpusējos un reģionālos dialogos, ir iedarbināti arī ES un dalībvalstu diplomātiskie tīkli. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka ES kopš 2016. gada ir dāsni finansējusi spēju veidošanu un starptautisku rīcību savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanā, un tas darīts arī tādēļ, lai i) aizstāvētu uzskatu, ka jāiesaistās arī dzīvās dabas kontrabandas izcelsmes valstu vietējām kopienām, un ii) nodrošinātu šīm vietējām kopienām alternatīvus iztikas līdzekļus un alternatīvus ienākumu avotus.

Ieilgušas problēmas un jaunas iespējas

Par spīti visiem centieniem savvaļas dzīvnieku un augu kontrabanda kopā ar klimata pārmaiņām un vides degradāciju joprojām ir smags slogs dzīvajai dabai un mazina cilvēku iztikas līdzekļus un drošību. Laika gaitā mainījušies gan kontrabandas maršruti, gan tirgotās sugas. Turklāt tagad savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgajā tirdzniecībā tiek vairāk izmantotas tiešsaistes platformas un attiecīgi arī pasta sīkpaku pakalpojumi, bet tas apgrūtina šāda veida noziegumu atklāšanu un izmeklēšanu, tāpēc ir jāmeklē jauni risinājumi un jāpalielina finansējuma pieejamība. Kopš 2016. gada vērojamais nelikumīgi tirgotu savvaļas dzīvnieku un augu konfiskāciju pieaugums ES nav izraisījis proporcionālu kriminālvajāšanas un notiesāšanas gadījumu skaita pieaugumu. Liela problēma joprojām ir specializēta personāla, resursu un apmācības nepietiekamība daudzās dalībvalstīs un trešās valstīs. Pastāv arī iespējas uzlabot sadarbību i) individuālās dalībvalstīs, ii) ES dalībvalstu vidū, iii) starp ES un trešām valstīm un iv) ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību.

Tālākā rīcība

Šis atjauninātais plāns domāts, lai līdz 2027. gadam virzītu uz savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandas apkarošanu vērsto ES rīcību. Tā mērķis ir, pamatojoties uz 2016. gada rīcības plānu, visaptveroši risināt aktuālās problēmas. Lai gan galvenā uzmanība rīcības plānā pievērsta savvaļas dzīvnieku un augu kontrabandai, tas pēc vajadzības ietver arī saikni ar ES savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības regulām un citām saistītajām rīcībpolitikām.