Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko nosaka kārtību, kādā ziņot Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 /* COM/2013/0153 final - 2013/0082 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ierosina šo jauno regulu pēc Tiesas sprieduma, ar ko tika atcelta Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 617/2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un atstātas spēkā tās sekas līdz jaunas regulas pieņemšanai atbilstoši pienācīgajam juridiskajam pamatam, respektīvi, LESD 194. panta 2. punktam. Ierosinātās regulas piemērošanas joma ir identiska atceltās regulas piemērošanas jomai. Dalībvalstīm ik pēc diviem gadiem jāziņo Komisijai dati un informācija par investīciju projektiem, kas saistīti ar naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas (tostarp no atjaunojamiem energoavotiem iegūtas elektroenerģijas) un biokurināmā/biodegvielas ražošanu, glabāšanu un transportēšanu un oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu. Investīcijas, par kurām jāziņo Komisijai, ietver noteikta mēroga plānotus projektus un projektus būvdarbu posmā, esošās infrastruktūras pārveidošanas un ekspluatācijas izbeigšanas projektus, kas dalībvalsts teritorijā tiks īstenoti nākamo piecu gadu laikā, tostarp starpsavienojumus ar trešām valstīm. Iesaistītajiem uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums minētos datus un informāciju ziņot attiecīgajai dalībvalstij. Tiesas 2012. gada 6. septembra spriedums tika pieņemts pēc tam, kad Eiropas Parlaments 2010. gada oktobrī iesniedza Tiesā prasību pret Padomi, apstrīdot Regulas Nr. 617/2010 pieņemšanas juridisko pamatu un lūdzot Tiesu minēto regulu atcelt (lieta C-490/10). Padome kā juridisko pamatu izmantoja LESD 337. pantu un EAEKL 187. pantu, pamatojoties uz to, ka regula attiecas uz vispārīgas informācijas vākšanu. Tiesa pēc Parlamenta lūguma atcēla Regulu Nr. 617/2010, bet atstāja spēkā tās sekas līdz jaunas regulas pieņemšanai samērīgā laikposmā atbilstoši pareizajam juridiskajam pamatam. Lai izpildītu Tiesas spriedumu un nodrošinātu energoinfrastruktūras investīciju projektu novērošanas nepārtrauktību, Komisija ierosina regulu, kas satura ziņā precīzi atbilst atceltajai regulai, un iesaka dažas izmaiņas, kas ir noteikti vajadzīgas jaunā likumdošanas procesa dēļ. Šīs izmaiņas attiecas uz jauno likumdošanas procedūru (parasto likumdošanas procedūru), akta pārskatīšanas termiņu (2016. gada 31. decembrī, nevis 2015. gada 23. jūlijā) un ziņošanas termiņu. Tiesas spriedums paredz, ka atceltās regulas sekas paliek spēkā līdz jaunas regulas pieņemšanai. Lai gan ir paredzams, ka jaunā regula tiks ātri pieņemta 2013. gada laikā, ir maz ticams, ka tā tiks pieņemta līdz 2013. gada jūlijam, kas saskaņā ar atcelto regulu ir nākamais dalībvalstīm noteiktais termiņš ziņošanai par investīcijām. Tāpēc nākamajai ziņošanas kārtai 2013. gadā joprojām būtu jānorit saskaņā ar atcelto regulu. Ierosinātajā jaunajā regulā būtu jāparedz datu ziņošana no 2015. gada 1. janvāra un pēc tam ik pēc diviem gadiem. To datu un informācijas forma un tehniskie aspekti, kas jāziņo Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem, ir noteikti pielikumā Komisijas 2010. gada 21. septembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 833/2010, ar ko īsteno atcelto Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010. Komisijas Regula Nr. 833/2010 paliks spēkā līdz tās pārskatīšanai, kas tiks veikta pēc šīs ierosinātās regulas pieņemšanas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Ņemot vērā, ka i) Regulas Nr. 617/2010 ierosināšanas laikā tika veikts pienācīgs ietekmes novērtējums un apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ii) ierosinātās regulas saturs ir vienāds ar Regulas Nr. 617/2010 saturu, Komisija neveica ne jaunu ietekmes novērtējumu, ne vēl vienu apspriešanos ar ieinteresētajām personām. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar ierosināto regulu tiek noteikta vienota kārtība, kādā Komisijai ziņo datus un informāciju par energoinfrastruktūras investīciju projektiem naftas, gāzes, elektroenerģijas un biokurināmā/biodegvielas nozarēs un projektiem, kas saistīti ar šajās nozarēs radīto oglekļa dioksīdu. Dalībvalstīm vai iestādēm, kurām tās šo uzdevumu deleģējušas, ik pēc diviem gadiem būtu jāsavāc un jāziņo dati un informācija par investīciju projektiem, kas saistīti ar ražošanu, transportēšanu un glabāšanu. Administratīvā sloga mazināšanai tiek ieviesti divi elastīguma un vienkāršošanas elementi: – ja dalībvalstis nepieņem citādu lēmumu, uzņēmumiem būtu pienākums dalībvalstīm — vai kompetentajām iestādēm — sniegt informāciju par saviem investīciju projektiem, tostarp par ekspluatācijas izbeigšanas projektiem; – dalībvalstīm nebūtu pienākuma ziņot, ja tās jau Komisijai sniedz ekvivalentu informāciju saskaņā ar ES tiesību aktiem par enerģētikas nozari. Šāda pienākuma nebūtu arī gadījumos, kad attiecīgos datus vāc par gāzes un elektroenerģijas tīklu attīstības plāniem atbildīgās struktūras. Šādos gadījumos tām šie dati būtu jāziņo Komisijai, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus dalībvalstu komentārus. Savāktie dati un informācija (investīciju veids, plānotās jaudas un nozīmīgākie šķēršļi utt.) raksturotu galvenās tendences investīcijām ES energoinfrastruktūrā. Ir paredzēti noteikumi, lai nodrošinātu, ka Komisijai paziņotie dati un informācija atbilst vispārpieņemtiem standartiem, ka datu saņemšanai, glabāšanai un apstrādei tiek izmantoti atbilstoši IT instrumenti, pilnībā ievērojot tiesisko regulējumu par personas datu aizsardzību, un ka dati un informācija, izņemot gadījumus, kad tie ir komerciāli sensitīvi, tiks publiskoti. Pamatojoties uz saņemtajiem datiem un informāciju, Komisija regulāri veiks ES energosistēmas strukturālo pārmaiņu un nākotnes perspektīvu analīzi starpnozaru skatījumā un pēc vajadzības — jebkura cita veida specializētu analīzi. Tādējādi būtu iespējams identificēt iespējamo enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma savstarpējo neatbilstību un šķēršļus investīcijām. Šāda analīze sniegtu Komisijai lielākas iespējas popularizēt paraugpraksi un nodrošināt lielāku pārredzamību tirgus dalībniekiem. Lai šajos jautājumos nonāktu pie kopīga viedokļa, šādu analīžu rezultāti tiktu apspriesti ar ieinteresētajām pusēm un publiskoti. Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 194. pants. Subsidiaritātes princips Šā priekšlikuma projekta mērķis ir nostiprināt kārtību, kādā vāc datus un informāciju Komisijas uzdevumu veikšanai. Ja Komisijas un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centra rīcībā būs atbilstoši dati, tā varēs gan labāk uzraudzīt ES energosistēmas attīstību starpnozaru perspektīvā visas ES līmenī, gan arī apzināt iespējamās problēmas, kas varētu aizkavēt vai apgrūtināt investīciju projektus. Ņemot vērā enerģētikas apakšnozaru (piemēram, elektroenerģijas un gāzes) savstarpējo saistību, kā arī iekšējā tirgus pastāvēšanu, ES mēroga dimensija kļūst aizvien svarīgāka, tāpēc ES iestāžu un jo īpaši Komisijas iesaiste ir pamatota. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Šajā priekšlikumā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu nospraustos mērķus. Dalībvalstīm arī turpmāk būs vērā ņemama rīcības brīvība izvēlēties datu vākšanas kārtību. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments ir regula, jo tā aizstāj esošu regulu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikumam būs ierobežota ietekme uz Kopienas budžetu; izdevumus radīs informācijas tehnoloģiju izmaksu segšana un, ja Komisija pieņems attiecīgu lēmumu, datu iegādes un ekspertu atalgošanas izmaksu segšana. Nav paredzama būtiska tieša ietekme uz dalībvalstu budžetu. 5. IZVĒLES ELEMENTI Vienkāršošana Tā kā tiek ņemti vērā esošie paziņošanas pienākumi un uzraudzības mehānismi, šis priekšlikums nerada nevajadzīgu administratīvu slogu; tā noteikumi attiecībā uz ziņošanu būtu jāpiemēro tikai tad, ja ekvivalentu datu un informācijas sniegšana nav paredzēta ES tiesību aktos par konkrēto nozari. Pārskatīšanas klauzula Līdz 2016. gada 31. decembrim Komisija pārskatīs ar jauno regulu noteikto ziņošanas un uzraudzības mehānismu. 2013/0082 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko nosaka kārtību, kādā ziņot Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Lai Komisija varētu veikt savus uzdevumus enerģētikas jomā, tai ir svarīgi gūt vispārēju priekšstatu par Savienības energoinfrastruktūras investīciju dinamiku. Regulāri apkopoti jaunākie dati un informācija ļautu Komisijai izdarīt vajadzīgos salīdzinājumus un vērtējumus, kā arī, pamatojoties uz attiecīgajiem datiem un analīzi, ierosināt attiecīgus pasākumus, jo īpaši attiecībā uz enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma bilanci nākotnē. (2) Pēdējos gados Savienībā un ārpus tās ir notikušas ievērojamas pārmaiņas enerģētikas jomā, tāpēc, lai panāktu Savienības energoapgādes drošību un iekšējā tirgus funkcionēšanu, kā arī Savienības jau sākto pāreju uz zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa energosistēmu, ļoti liela nozīme ir investīcijām energoinfrastruktūrā. (3) Jaunā situācija enerģētikas jomā nozīmē, ka nepieciešamas ievērojamas investīcijas visu veidu infrastruktūrā visās enerģētikas nozarēs un jāattīsta jauni infrastruktūras veidi un jaunas tehnoloģijas, kas ienāk tirgū. Enerģētikas nozares liberalizācija un lielāka iekšējā tirgus integrācija nozīmē, ka investīciju jomā aizvien lielāka nozīme ir ekonomikas dalībniekiem. Dalībvalstu politiku, kas vērsta uz jaunas un/vai modernizētas energoinfrastruktūras izveidi, līdztekus ietekmēs jaunas politikas prasības — piemēram, mērķi, kas paredz mainīt energoavotu sadalījumu. (4) Tāpēc lielāka uzmanība būtu jāpievērš investīcijām Savienības energoinfrastruktūrā, jo īpaši tādēļ, lai laikus prognozētu problēmas, popularizētu paraugpraksi un nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz turpmāko Savienības energosistēmas attīstību. (5) Tādēļ Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram ir vajadzīgi precīzi dati un informācija par investīciju projektiem — arī ekspluatācijas izbeigšanu — svarīgākajās Savienības energosistēmas daļās. (6) Saņemt datus un informāciju par dažādo enerģētikas nozaru gaidāmajām ražošanas, pārvades un glabāšanas jaudas pārmaiņām un projektiem ir Savienības interesēs, un tiem ir liela nozīme attiecībā uz nākotnes investīcijām. Tāpēc būtu jānodrošina, lai Komisijai tiktu ziņots par investīciju projektiem, kuru ietvaros ir sākti būvdarbi vai ekspluatācijas izbeigšanas darbi vai par kuriem ir pieņemts galīgs lēmums par investīcijām. (7) Saskaņā ar Euratom līguma 41. un 42. pantu uzņēmumiem ir pienākums ziņot par saviem investīciju projektiem. Šāda informācija ir jāpapildina ar regulāriem ziņojumiem par investīciju projektu īstenošanas gaitu. Šāda papildu ziņošana neskar Euratom līguma 41. līdz 44. pantu. (8) Lai Komisijai būtu pārskatāmas norises, kas gaidāmas Savienības energosistēmā kopumā, ir vajadzīga saskaņota kārtība, kādā dalībvalstīm jāziņo par investīciju projektiem, izmantojot atjauninātas oficiālu datu un informācijas kategorijas. (9) Tāpēc dalībvalstīm būtu Komisijai jāsniedz dati un informācija par to teritorijā plānotiem vai būvdarbu posmā esošiem energoinfrastruktūras investīciju projektiem saistībā ar naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas (tostarp elektroenerģijas no atjaunojamiem energoavotiem) un biokurināmā/biodegvielas ražošanu, glabāšanu un transportēšanu, kā arī oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, tostarp starpsavienojumiem ar trešām valstīm. Iesaistītajiem uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums minētos datus un informāciju ziņot attiecīgajai dalībvalstij. (10) Ņemot vērā enerģētikas nozares investīciju projektu laika plānošanas ilgumu, pietiktu, ja ziņojumus sniegtu ik pēc diviem gadiem. (11) Lai novērstu nesamērīgu administratīvo slogu un pēc iespējas samazinātu izmaksas dalībvalstīm un uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, šajā regulā būtu jāparedz iespēja atbrīvot dalībvalstis un uzņēmumus no pienākuma sniegt ziņojumus ar noteikumu, ka Komisija saņem ekvivalentu informāciju saskaņā ar Savienības iestāžu pieņemtiem enerģētikas nozares tiesību aktiem, kuru mērķis ir Savienībā attīstīt enerģijas tirgus, kuros valda konkurence, un panākt Savienības energosistēmas ilgtspēju un Savienības energoapgādes drošību. Tādēļ būtu jāizvairās no jebkādas tādu ziņošanas prasību dublēšanās, kas noteiktas dabasgāzes un elektroenerģijas trešajā iekšējā tirgus paketē. (12) Lai datus apstrādātu, kā arī padarītu datu ziņošanu vienkāršāku un drošāku, Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram būtu jāvar veikt visus vajadzīgos pasākumus, jo īpaši — izmantot integrētus IT rīkus un procedūras. (13) Personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK[1], savukārt gadījumos, kad datu apstrādi veic Komisija, personu aizsardzību reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001[2]. Šī regula neietekmē minētos noteikumus. (14) Dalībvalstīm vai to deleģētajām iestādēm un Komisijai būtu jāievēro komerciāli sensitīvo datu un informācijas konfidencialitāte. Tāpēc dalībvalstīm vai to deleģētajām iestādēm dati un informācija — izņemot datus un informāciju par pārrobežu pārvades projektiem — pirms to iesniegšanas Komisijai būtu jāapkopo valsts līmenī. Vajadzības gadījumā Komisijai šie dati būtu jāapkopo vēl augstākā līmenī, lai netiktu izpaustas nekādas ziņas par konkrētiem uzņēmumiem un iekārtām un lai šādas ziņas nevarētu izsecināt. (15) Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram vajadzētu regulāri veikt Savienības energosistēmas strukturālo pārmaiņu un perspektīvu analīzi starpnozaru skatījumā, vajadzības gadījumos padziļināti analizējot šīs energosistēmas konkrētus aspektus. Šai analīzei vajadzētu palīdzēt apzināt iespējamos infrastruktūras un investīciju nepietiekamības gadījumus, ņemot vērā enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru. Analīze būtu vērtīgs ieguldījums arī Savienības mēroga diskusijā par energoinfrastruktūrām, tāpēc tā būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un jādara pieejama ieinteresētām personām. (16) Lai rastu kopīgu izpratni par iespējamu infrastruktūras nepietiekamību un ar to saistītu risku un uzlabotu pārredzamību attiecībā uz nākotnes norisēm, Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm vai citi kompetenti eksperti. (17) Šī regula aizstāj Padomes 2010. gada 24. jūnija Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010, kuru 2012. gada 6. septembrī atcēla Eiropas Savienības Tiesa un kuras sekas tika atstātas spēkā līdz jaunas regulas pieņemšanai[3]. (18) To datu un informācijas forma un tehniskie aspekti, kas jāsniedz Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem, ir noteikti Komisijas 2010. gada 21. septembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 833/2010, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010. Komisijas Regula (ES, Euratom) Nr. 833/2010 paliek spēkā līdz tās pārskatīšanai, kas tiks veikta pēc šīs regulas pieņemšanas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un piemērošanas joma 1. Ar šo regulu tiek izveidota vienota kārtība, kādā Komisijai sniedz datus un informāciju par energoinfrastruktūras investīciju projektiem naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas (tostarp elektroenerģijas no atjaunojamiem energoavotiem) un biokurināmā/biodegvielas nozarē, kā arī par investīciju projektiem, kas saistīti ar minētajās nozarēs radītā oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu. 2. Šī regula attiecas uz tādiem pielikumā uzskaitīto veidu investīciju projektiem, kuru ietvaros ir sākti būvdarbi vai ekspluatācijas izbeigšanas darbi vai par kuriem ir pieņemts galīgs lēmums par investīcijām. Turklāt dalībvalstis var iesniegt aplēses datus vai provizorisku informāciju par pielikumā uzskaitīto veidu investīciju projektiem, kas paredz sākt būvdarbus nākamo piecu gadu laikā, un projektiem, kas paredz izbeigt infrastruktūras ekspluatāciju nākamo triju gadu laikā, bet par kuriem nav pieņemts galīgs lēmums par investīcijām. 2. pants Definīcijas Šajā regulā lieto šādas definīcijas: 1) "infrastruktūra" ir visu veidu iekārtas vai iekārtu daļas, kas saistītas ar ražošanu, pārvadi un glabāšanu; 2) "investīciju projekti" ir projekti, kas paredz: i) jaunas infrastruktūras būvniecību; ii) esošās infrastruktūras pārveidošanu, modernizāciju, jaudas palielināšanu vai samazināšanu; iii) esošās infrastruktūras ekspluatācijas pilnīgu vai daļēju izbeigšanu; 3) "galīgs lēmums par investīcijām" ir uzņēmuma līmenī pieņemts lēmums noteikti paredzēt līdzekļus kāda projekta investīciju posmam, un investīciju posms ir posms, kurā notiek būvdarbi vai ekspluatācijas izbeigšanas darbi un rodas kapitālieguldījumu izmaksas. Investīciju posmā neietilpst plānošanas posms, kurā sagatavojas projekta īstenošanai un kurā pēc vajadzības ietilpst priekšizpēte, sagatavošanās un tehniska izpēte, atļauju un pilnvarojumu saņemšana un rodas kapitālieguldījumu izmaksas; 4) "investīciju projekti būvdarbu posmā" ir investīciju projekti, kuros ir sākti būvdarbi un rodas kapitālieguldījumu izmaksas; 5) "ekspluatācijas izbeigšana" ir posms, kurā neatgriezeniski beidz infrastruktūras izmantošanu; 6) "ražošana" ir elektroenerģijas ģenerācija un kurināmā/degvielas, tostarp biokurināmā/biodegvielas, pārstrāde; 7) "pārvade" ir energoavotu vai energoproduktu, vai oglekļa dioksīda transportēšana pa tīklu, konkrētāk: i) pa cauruļvadiem, izņemot ieguves un pārstrādes posma cauruļvadu tīklus un izņemot cauruļvadu daļu, kuru galvenokārt izmanto vietējās energoapgādes vajadzībām; vai ii) pa savstarpēji savienotām superaugstsprieguma un augstsprieguma sistēmām, izņemot sistēmas, kuras galvenokārt izmanto vietējās energoapgādes vajadzībām; 8) "glabāšana" ir enerģijas vai energoavotu ilgtermiņa vai pagaidu novietošana virszemes vai pazemes infrastruktūras objektos vai ģeoloģiskos objektos vai oglekļa dioksīda uzglabāšana ģeoloģiskos pazemes veidojumos; 9) "uzņēmums" ir jebkura fiziska persona vai privāta vai publiska juridiska persona, kas pieņem lēmumus par investīciju projektiem vai tos īsteno; 10) "energoavoti" ir: i) primārie energoavoti, piemēram, nafta, dabasgāze vai ogles; ii) pārveidotie energoavoti, piemēram, elektroenerģija; iii) atjaunojamie energoavoti, tostarp hidroelektroenerģija, biomasa, biogāze, vēja enerģija, saules enerģija, plūdmaiņu enerģija, viļņu enerģija un ģeotermālā enerģija; un iv) energoprodukti, piemēram, naftas pārstrādes produkti un biokurināmie/biodegvielas. 11) "īpaša struktūra" ir struktūra, kam ar kādu Savienības tiesību aktu, kurš pieņemts enerģētikas nozarē, ir uzticēts sagatavot un pieņemt energoinfrastruktūras tīklu attīstības un investīciju daudzgadu plānus visas Savienības mērogā, piemēram, elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-E), kas minēts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā[4], un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-G), kas minēts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem[5]. 3. pants Datu ziņošana 1. Ievērojot samērību attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas radīto slogu, dalībvalstis vai iestādes, kurām tās šo uzdevumu deleģējušas, no 2015. gada 1. janvāra un pēc tam ik pēc diviem gadiem apkopo visus šajā regulā noteiktos datus un informāciju. Regulā paredzētos datus un attiecīgu informāciju par projektiem tās Komisijai ziņo 2015. gadā — pirmajā ziņošanas gadā —, bet pēc tam ik pēc diviem gadiem. Ziņojumā iekļauj datus apkopotā veidā, izņemot datus un attiecīgu informāciju par pārrobežu pārvades projektiem. Dalībvalstis vai to deleģētās iestādes apkopotos datus un attiecīgu informāciju par projektiem ziņo līdz attiecīgā ziņošanas gada 31. jūlijam. 2. Dalībvalstis vai to deleģētās iestādes ir atbrīvotas no 1. punktā noteiktā pienākuma, ja un ciktāl saskaņā ar Savienības tiesību aktiem enerģētikas nozarē vai Euratom līgumu: a) attiecīgā dalībvalsts vai tās deleģēta iestāde šīs regulas prasībām ekvivalentus datus vai informāciju jau ir paziņojusi Komisijai un ir norādījusi attiecīgo ziņojuma datumu un konkrēto tiesību aktu; vai b) īpašai struktūrai ir uzticēta energoinfrastruktūras daudzgadu investīciju Savienības mēroga plāna sagatavošana un šī struktūra minētajām vajadzībām apkopo šīs regulas prasībām ekvivalentus datus un informāciju. Tādā gadījumā, lai tiktu izpildītas šīs regulas prasības, minētā īpašā struktūra ziņo Komisijai visus attiecīgos datus un informāciju. 4. pants Datu avoti Attiecīgie uzņēmumi ziņo 3. pantā minētos datus vai informāciju tām dalībvalstīm vai to dalībvalstu deleģētajām iestādēm, kuru teritorijā tie plāno īstenot investīciju projektus, līdz katra ziņošanas gada 1. jūnijam. Ziņotie dati vai informācija atspoguļo investīciju projektu stāvokli attiecīgā ziņošanas gada 31. martā. Šā panta pirmā daļa uz uzņēmumiem neattiecas, ja attiecīgā dalībvalsts pieņem lēmumu izmantot citus līdzekļus, lai Komisijai sniegtu 3. pantā minētos datus vai informāciju. 5. pants Ziņojuma saturs 1. Regulas 3. pantā paredzētajā ziņojumā pēc vajadzības attiecīgi norāda šādas ziņas par pielikumā uzskaitīto veidu investīciju projektiem: a) plānoto vai būvējamo jaudu apjoms; b) plānotās vai būvējamās infrastruktūras vai jaudas tips un galvenie parametri, tostarp attiecīgos gadījumos pārrobežu pārvades projektu atrašanās vietas; c) paredzamais ekspluatācijā nodošanas gads; d) izmantoto energoavotu veidi; e) iekārtas, kas spēj reaģēt uz piegādes drošības krīzēm, piemēram, iekārtas, kas ļauj plūsmas pavērst pretējā virzienā vai pāriet uz citu kurināmo/degvielu; un f) oglekļa dioksīda uztveršanas sistēmu uzstādīšana vai ekspluatācijā nodotām iekārtām veikta oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas mehānismu uzstādīšana. 2. Regulas 3. pantā paredzētajā ziņojumā sniedz šādas ziņas par jaudu, kuras ekspluatāciju paredzēts izbeigt: a) attiecīgās infrastruktūras veids un jauda; un b) iespējamais ekspluatācijas izbeigšanas gads. 3. Ziņojumā, kas iesniegts saskaņā ar 3. pantu, attiecīgā gadījumā norāda to uzstādīto ražošanas, pārvades un glabāšanas jaudu kopējo apjomu, kuras ir pieejamas attiecīgā ziņošanas gada sākumā vai kuru darbība tiek pārtraukta uz vairāk nekā trim gadiem. Dalībvalstis, to deleģētās iestādes vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā īpašā struktūra var ziņojumus papildināt ar attiecīgiem komentāriem, piemēram, komentāriem par investīciju projektu īstenošanas aizkavēšanos vai šķēršļiem to īstenošanai. 6. pants Datu kvalitāte un publiskošana 1. Dalībvalstis, to deleģētās iestādes vai attiecīgos gadījumos īpašās struktūras tiecas nodrošināt, lai Komisijai ziņotie dati un informācija būtu kvalitatīva, atbilstīga, precīza, skaidra, laicīgi sniegta un saskaņota. Ja datus un informāciju ziņo īpašās struktūras, dalībvalstis var tiem pievienot attiecīgus komentārus. 2. Komisija var publiskot datus un informāciju, kas tai iesniegta saskaņā ar šo regulu, jo īpaši 10. panta 3. punktā minētās analīzes, ar noteikumu, ka datus un informāciju publicē apkopoti tā, lai neatklātu ziņas par konkrētiem uzņēmumiem un iekārtām un lai šādas ziņas nevarētu izsecināt. 3. Gan dalībvalstis, gan Komisija vai to deleģētās iestādes ievēro to rīcībā esošo komerciāli sensitīvu datu vai informācijas konfidencialitāti. 7. pants Īstenošanas noteikumi Ievērojot šīs regulas ierobežojumus, Komisija divu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā pieņem šīs regulas īstenošanai vajadzīgos noteikumus attiecībā uz 3. un 5. pantā minēto datu un informācijas ziņošanas formu un citiem tehniskiem aspektiem. Līdz tam paliek spēkā Komisijas 2010. gada 21. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 833/2010, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010. 8. pants Datu apstrāde Komisija atbild par to IT resursu izstrādi, mitināšanu, pārvaldīšanu un uzturēšanu, kuri vajadzīgi, lai saņemtu, glabātu un apstrādātu datus vai informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar šo regulu. 9. pants Fizisku personu aizsardzība attiecībā uz datu apstrādi Šī regula neskar Savienības tiesības un jo īpaši neietekmē ar Direktīvu 95/46/EK noteiktos dalībvalstu pienākumus attiecībā uz personas datu apstrādi vai pienākumus, kas Savienības iestādēm un struktūrām ir noteikti ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 attiecībā uz šo iestāžu un struktūru veiktu personas datu apstrādi pienākumu izpildes ietvaros. 10. pants Uzraudzība un ziņošana 1. Izmantojot iesniegtos datus un informāciju un attiecīgos gadījumos arī citus datu avotus, tostarp Komisijas iegādātus datus, un ņemot vērā attiecīgas analīzes, piemēram, gāzes un elektroenerģijas tīklu attīstības daudzgadu plānus, Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz un ik pēc diviem gadiem publicē Savienības energosistēmas strukturālo pārmaiņu un perspektīvu analīzi starpnozaru skatījumā. Šīs analīzes mērķi ir šādi: a) apzināt nākotnē iespējamo enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību, kas varētu būt nozīmīga Savienības enerģētikas politikas aspektā; b) apzināt šķēršļus investīcijām un popularizēt to novēršanas paraugpraksi; un c) vairot pārredzamību tirgus dalībnieku un potenciālu jaunu tirgus dalībnieku interesēs. Izmantojot minētos datus un informāciju, Komisija var veikt arī jebkāda veida specializētu analīzi, ko uzskata par vajadzīgu vai lietderīgu. 2. Sagatavot 1. punktā minētās analīzes Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un/vai citi attiecīgā jomā kompetenti eksperti un profesionālās apvienības. Komisija nodrošina visām dalībvalstīm iespēju sniegt komentārus par analīžu projektiem. 3. Komisija pārrunā analīzes ar ieinteresētajām personām, piemēram, ENTSO-E, ENTSO-G, Gāzes koordinācijas grupu un Naftas piegādes grupu. 11. pants Pārskatīšana Līdz 2016. gada 31. decembrim Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par pārskatīšanas rezultātiem. Pārskatīšanas procesā Komisija inter alia izskata iespēju paplašināt regulas piemērošanas jomu, to attiecinot arī uz dabasgāzes, naftas un ogļu ieguvi. 12. pants Atcelšana Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 617/2010 tiek atcelta dienā, kad stājas spēkā šī regula. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS INVESTĪCIJU PROJEKTI 1. NAFTA 1.1. Pārstrāde: – pārtvaices iekārtas ar jaudu vismaz 1 miljons tonnu gadā; – pārtvaices jaudas palielināšana par vairāk nekā 1 miljonu tonnu gadā; – riforminga/krekinga iekārtas ar jaudu vismaz 500 tonnu dienā; – degvieleļļas, gāzeļļas, naftas pārstrādes izejvielu vai citu naftas produktu atsērošanas iekārtas. – Šis apakšpunkts neietver ķīmiskās rūpnīcas, kurās neražo kurināmo un/vai degvielas vai tās iegūst tikai kā blakusproduktus. 1.2. Transports: – jēlnaftas cauruļvadi ar jaudu vismaz 3 miljoni tonnu gadā un šādu cauruļvadu tīklu pagarināšana vismaz par 30 km; – naftas produktu cauruļvadi ar jaudu vismaz 1,5 miljoni tonnu gadā un šādu cauruļvadu pagarināšana vismaz par 30 km; – cauruļvadi, kas ir svarīgi posmi savstarpēji savienotos valstu iekšējos vai starptautiskos tīklos, kā arī cauruļvadi un projekti, kas ir kopējās interesēs saskaņā ar pamatnostādnēm, kuras izstrādātas atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību ("LESD") 171. pantam. Šis apakšpunkts neietver militārām vajadzībām izbūvētus cauruļvadus un cauruļvadus izejvielu piegādei pārstrādes iekārtām, kas nav ietvertas 1.1. punktā. 1.3. Glabāšana: – jēlnaftas un naftas produktu glabāšanas iekārtas (iekārtas ar vismaz 150 000 m3 jaudu vai tvertnes ar vismaz 100 000 m3 tilpumu). Šis apakšpunkts neietver militārām vajadzībām paredzētas tvertnes un tvertnes izejvielu piegādei pārstrādes iekārtām, kas nav ietvertas 1.1. apakšpunktā. 2. GĀZE 2.1. Pārvade: – gāzes (tostarp dabasgāzes un biogāzes) transporta cauruļvadi, kas pieder pie tīkla, kuru galvenokārt veido augstspiediena cauruļvadi, izņemot cauruļvadus, kas ir daļa no ieguves un pārstrādes posma cauruļvadu tīkla, un izņemot tos augstspiediena cauruļvadus, ko galvenokārt izmanto vietējai apgādei ar dabasgāzi; – cauruļvadi un projekti, kas ir kopējās interesēs saskaņā ar pamatnostādnēm, kuras izstrādātas atbilstīgi LESD 171. pantam. 2.2. Sašķidrinātas dabasgāzes termināļi: – sašķidrinātas dabasgāzes importa termināļi ar regazifikācijas jaudu vismaz 1 miljards m3 gadā. 2.3. Glabāšana: – glabāšanas iekārtas, kas savienotas ar 2.1. apakšpunktā minētajiem transporta cauruļvadiem. Šis apakšpunkts neietver gāzes cauruļvadus, termināļus un iekārtas, kas ir paredzētas militārām vajadzībām vai tādu ķīmisko rūpnīcu apgādei ar gāzi, kuras neražo energoproduktus vai tos iegūst tikai kā blakusproduktus. 3. ELEKTROENERĢIJA 3.1. Ražošana: – termoelektrostacijas un kodolspēkstacijas (ģeneratori ar vismaz 100 MWe jaudu); – iekārtas elektroenerģijas ražošanai no biomasas, bioloģiskā šķidrā kurināmā vai atkritumiem (ģeneratori ar vismaz 20 MW jaudu); – koģenerācijas stacijas elektroenerģijas un lietderīgās siltumenerģijas ražošanai (iekārtas ar vismaz 20 MW elektrisko jaudu); – hidroelektrostacijas (iekārtas ar vismaz 30 MW jaudu); – vēja ģeneratoru parki ar vismaz 20 MW jaudu; – koncentrētas saules termālās enerģijas un ģeotermālās enerģijas iekārtas (ar vismaz 20 MW jaudu); – saules fotoelementu iekārtas (ar vismaz 10 MW jaudu). 3.2. Pārvade: – pārvades gaisvadu līnijas, ja tās ir paredzētas spriegumam, ko valsts mērogā parasti lieto starpsavienojumu līnijām, un ja tās ir konstruētas vismaz 220 kV spriegumam; – pārvades pazemes un zemūdens kabeļu līnijas, ja tās ir paredzētas vismaz 150 kV spriegumam; – projekti, kas ir kopējās interesēs saskaņā ar pamatnostādnēm, kuras izstrādātas atbilstīgi LESD 171. pantam. 4. BIOKURINĀMAIS/BIODEGVIELA 4.1. Ražošana: – biokurināmā/biodegvielas ražošanas vai pārstrādes iekārtas (iekārtas ar jaudu vismaz 50 000 tonnu gadā). 5. OGLEKĻA DIOKSĪDS 5.1. Transports: – ar 1.1. un 3.1. apakšpunktā minētajām ražošanas iekārtām saistīti CO2 cauruļvadi. 5.2. Glabāšana: – glabāšanas iekārtas (glabāšanas objekti vai kompleksi ar vismaz 100 kt jaudu). Šis apakšpunkts neietver pētniecībai vai tehnoloģiju izstrādei paredzētas glabāšanas iekārtas. [1] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [2] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [3] Lieta C-490/10, Eiropas Parlaments/Eiropas Savienības Padome [OV C 331/2, 27.10.2012.]. [4] OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp. [5] OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.