KOMISIJAS REGULA (EK, Euratom) Nr. …/… ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam /* SEC/2006/0865 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.8.2006 SEC(2006) 865 galīgā redakcija KOMISIJAS REGULA (EK, Euratom ) Nr. …/… ar ko groza Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam PASKAIDROJUMA RAKSTS Pamatojums Komisija 2005. gada 3. maijā pieņēma sākotnējo priekšlikumu par Finanšu regulas pārskatīšanu. Šajā sakarā Komisija piezīmēja, ka nebūtu lietderīgi iekļaut citus jautājumus, tādus kā maza apjoma konkursu uzaicinājumu vienkāršošana ārējā atbalsta jomā, tajā brīdī notiekošajā Finanšu regulas īstenošanas noteikumu (ĪN) operatīvajā pārskatīšanas procesā, lai nenovēlotu to pieņemšanu, ņemot vērā, ka iestāžu savstarpējā apspriešanās ir jau notikusi. Tomēr Komisija „uzņēmās atgriezties pie šā jautājuma turpmākajā īstenošanas noteikumu pārskatīšanas laikā tā, lai izmaiņas tiktu ieviestas iespējami drīz”. Ņemot to vērā, šajā regulas projektā par Finanšu regulas īstenošanas noteikumu pārskatīšanu ir paredzēti tehniski grozījumi, kurus var pieņemt saskaņā ar pašreizējo Finanšu regulu, kā to prasa Komisija 3. maija sanāksmes protokolā. To mērķis ir galvenokārt turpināt vienkāršot administratīvās procedūras attiecībā uz iestādēm, uzņēmējiem un dotāciju saņēmējiem, jo īpaši saistībā ar ārējiem darījumiem, saglabājot Kopienas finansiālo interešu augstu aizsardzības līmeni, ņemot vērā saistīto risku. Saskaņā ar Komisijas nostādni attiecībā uz Finanšu regulas 183. pantu šis regulas projekts tika iesniegts citām iestādēm, ieskaitot tās, kas ir minētas Finanšu regulas 1. pantā, lai tās sniegtu savu atzinumu. Eiropas Savienības Padome, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Eiropas Parlaments ir nosūtījuši savus atzinumus[1]. Ņemot vērā šos atzinumus, ir veikti daži labojumi, lai precizētu vai papildinātu 2005. gada 12. oktobra projektu. Nepieciešamie grozījumi Budžeta principi Saskaņā ar vienotības principu Komisija līdz 15. aprīlim informē budžeta lēmējinstitūciju par pārnesto apropriāciju atcelšanu, par kurām līdz 31. martam nav uzņemtas saistības. Regulas 6. pantā noteiktais termiņš – 15. aprīlis - ir pārāk stingrs un to vajadzētu pārcelt uz 30. aprīli. Attiecībā uz gada pārskata principu , piemērojot provizorisko vienu divpadsmito daļu, ir jāprecizē, ka iepriekšējā saimnieciskā gadā piešķirto apropriāciju kopsumma ir jāsaprot kā apropriācijas ĪN 5. panta izpratnē pēc korekcijām pārvietojumiem, kas veikti saimnieciskā gada laikā (6.a pants). Attiecībā uz norēķinu vienības principu ir jāprecizē, ka noteikumus attiecībā uz kursu eiro pārrēķinam citās valūtās, kas minēti ĪN 7. un 8. pantā, piemēro tikai pārrēķiniem, ko veic kredītrīkotāji, nevis pārrēķiniem, ko veic līgumslēdzēji vai saņēmēji, īstenojot līgumu vai dotāciju nolīgumu īpašus noteikumus. Efektivitātes un vienkāršošanas nolūkā Komisijas grāmatvedis nosaka norēķinu mēneša kursu attiecībā uz eiro, ko lieto uzskaites vajadzībām (ĪN 7. panta 3. punkts), jo šī kompetence ir cieši saistīta ar viņa pienākumu par pārskatu sagatavošanu un noformēšanu saskaņā ar 61. panta 1. punktu. Turklāt pārredzamības un vienādas attieksmes nolūkā attiecībā uz Kopienas amatpersonām noteikumi par pārrēķina kursu personāla izdevumiem, kas maksāti citā valūtā kā eiro, ir iestrādāti 8. pantā. Attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu iepriekšēja novērtējuma saturs ir jāprecizē un labāk jānosaka iepriekšējā novērtējuma, starpposma novērtējuma un paveiktā novērtējuma mērķi, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. Novērtējuma prioritātes tādējādi ir jāmaina, lai tās koncentrētos uz piedāvājumiem ar reālu ietekmi uz uzņēmumiem un pilsoņiem. Ir pareizi pakļaut novērtēšanai izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, ja tās ierosina turpināt kā programmas. Turklāt, ir jānodrošina papildināmība, ja projektus vai darbības jau vērtē (piem., uzdevumu sadale starp Komisiju un dalībvalstīm) (21. pants). Grāmatvedis Pēc uzkrāšanas principa ieviešanas no 2005. gada 1. janvāra, tā kā grāmatvedības dati informācijas sistēmās ir pieejami jebkurā brīdī, ir daudz loģiskāk un ātrāk sagatavot izmēģinājuma bilanci dienā, kurā grāmatvedis izbeidz pildīt savus pienākumus. Ja viņš izbeidz pildīt savus pienākumus 31. decembrī, tad izmēģinājuma bilanci var sagatavot tajā pašā dienā, negaidot provizorisko pārskatu pabeigšanu (56. pants). Lai efektivizētu grāmatveža atbildību par finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, viņam ir jādod pilnvaras darīt zināmus pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniegt viņu parakstu paraugus finanšu iestādēs, kurās viņš ir atvēris kontus (60. pants). Regulas 64. pantā ir jāveic grozījumi, lai ņemtu vērā trešās personas datu izmaiņas, ar kurām strādā grāmatveži, lai jebkurā brīdī varētu pārliecināties par to trešo personu finansiālo stāvokli, ar kurām Komisijai rodas izdevumi vai ar kurām tā veic darbības. Avansa konti Maksimālā summa, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, ir saprātīgi jāpaaugstina (67. pants). Finanšu dalībnieku atbildība Noteikumi par norādījumu apstiprināšanu, ko saņēmis kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, ir jāsaskaņo ar Civildienesta noteikumu 21.a pantu. Ja norādījumi ir apstiprināti, kredītrīkotājam, kam, tieši vai pastarpināti deleģējot pilnvaras, ir jāatļauj tos nepildīt, ja tie nepārprotami ir nelikumīgi (73. pants). Parādu atgūšana Noteikumi par parādu atgūšanu ir jāprecizē un jānostiprina, ņemot vērā jaunāko tiesu praksi, un lai labāk aizsargātu Eiropas Savienības finansiālās intereses. Atgūšanu ar ieskaitu vajag uzlabot (83. pants). Tā kā kredītrīkotāja un grāmatveža lomas atgūšanas procesā ir komplementāras, ir tiem pamatoti pirms ieskaita savstarpēji apspriesties. Šāda apspriešanās neietekmē grāmatveža atbildību attiecībā uz ieskaita veikšanu, tiklīdz ir izpildīti noteikti nosacījumi, bet tā var būt noderīga, piemēram, lai noskaidrotu debitora identitāti, ja iesaistīti vairāki debitori. Veicot atgūšanu ar ieskaitu pirms termiņa beigām, kura laikā, ja debitors samaksā, viņš nemaksā procentus („papildlaiks”), ir jāierobežo tikai gadījumos, kad grāmatvedis uzskata, ka tiek skartas Kopienu finansiālās intereses. Ja debitors ir valsts iestāde vai kāda tās administratīva vienība, ir jānosaka īpaši noteikumi attiecībā uz informāciju, lai nodrošinātu ieskaita nevainojamu darbību. Grāmatvedis vismaz 10 darbadienas iepriekš informē attiecīgo dalībvalsti par nolūku veikt atgūšanu ar ieskaitu. Tomēr, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti vai administratīvo vienību, grāmatvedis var veikt ieskaitu pirms minētā termiņa. Ir jāpieņem noteikumi par bankas nodrošinājumu attiecībā uz naudassodu , periodisku kavējuma naudu un citiem sodiem gadījumos, kad debitors sodu pārsūdz (85.a pants). Lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, ir nepieciešams, lai būtu vienota nodrošinājuma sistēma, kas aizsargātu Kopienu prasību, par kuru ir iesniegta apelācijas sūdzība pret sodu. Šim nodrošinājumam ir jābūt neatkarīgam no pienākumiem, kas noteikti līgumā. Tādējādi iestādēm būtu iespēja pieprasīt šos nodrošinājumus, kad vien tas ir vajadzīgs vai lietderīgi. Izdevumu operācijas Ir sīkāk jāprecizē lēmuma par finansējumu saturs, kas ir jāpieņem pirms jebkādām budžeta un juridiskām saistībām attiecībā uz izdevumiem, izpildot pamatdokumentu (90. pants). Attiecībā uz dotācijām un publisko iepirkumu ir jāprecizē, ka darba programmu, kas minēta Finanšu regulas 110. pantā, var uzskatīt par finansēšanas lēmumu ar nosacījumu, ka tajā ir noteikta pietiekami sīka kārtība. Jēdziens „būtiskās sastāvdaļas” darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta, ir precīzāk jādefinē īstenošanas noteikumos, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu un kredītrīkotāju juridisko aizsardzību. Izdevumu apstiprināšanas iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem personāla izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Šajā gadījumā kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, veic atbilstīgu paveiktā pārbaudi (47. pants). Administrācijas vienkāršošanas nolūkā līgumu un dotāciju nolīgumu maksājumu termiņi , kuri ir atkarīgi no pārskata vai apliecības apstiprināšanas, ir jāpārskata, lai pārliecinātos, ka maksājumus veic, pamatojoties uz apstiprinātiem pārskatiem vai apliecībām. Turklāt apstiprināšanas termiņš pārskatam saistībā ar dotācijas nolīgumu par darbībām, ko ir īpaši sarežģīti izvērtēt, ir jāsaskaņo ar esošiem termiņiem sarežģītiem pakalpojumu līgumiem. Nemainot pašreizējos vispārējos termiņus un neskarot saņēmēju tiesības, kredītrīkotājam vienkāršošanas nolūkā ir jābūt iespējai izlemt, ka pārskata vai izziņas apstiprinājums un maksājums var tikt izdarīts kopīgā termiņā (106. pants). Valsts iepirkums un līgumi Ir jāturpina atvieglināt to līgumu un iepirkumu procedūru pārvalde , kuru vērtība ir mazāka par robežlielumiem, kas minēti Direktīvā 2004/18/EK. Ir jāpalielina 1994. gadā noteiktos robežlielumus maza apjoma līgumiem. Ir arī jānorāda, ka visi līgumi, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, var būt piešķirti pēc sarunu procedūras (129. pants un attiecīgi 119., 126., 128., 146. pants). Šī izmaiņa padarīs procedūru pārvaldību skaidrāku un vienkāršāku, neietekmējot konkurenci, jo līgumslēdzējas iestādes izvēlēto kandidātu skaits, ko uzaicina uz konkursu, paliek tāds pats. Turklāt īstenošanas noteikumos precīzāk jādefinē procedūras, kas ir jāievēro attiecībā uz noteiktiem izpētes un attīstības pakalpojumu līgumiem, un noteiktiem pakalpojumu līgumiem, kuros paredzēta apraide, kurus neskar Direktīvas 2004/18/EK noteikumi. Ņemot vērā pārredzamības principu, šos līgumus var piešķirt pēc sarunu procedūras, pēc līguma paziņojuma publicēšanas (127. pants). Ir jāatvieglo dokumentu slogs uzņēmējiem un iestāžu administratīvajām nodaļām, tādējādi samazinot administratīvās izmaksas. Šim nolūkam, uzņēmēji var piedalīties procedūrā, nodrošinot apliecinājumu ar viņu goda vārdu, norādot, ka uz viņiem neattiecas kāds no dalības iepirkuma procedūrā paredzētajiem izslēgšanas gadījumiem, izņemot ierobežotas procedūras, konkursa dialoga, kā arī sarunu procedūras pēc līguma paziņojuma publicēšanas gadījumā, kad līgumslēdzēja iestāde ierobežo kandidātu skaitu, ko aicina uz sarunām vai iesniegt piedāvājumu. Tomēr saskaņā ar direktīvas principiem, lai labāk aizsargātu Kopienu finansiālās intereses līgumos ārējo darījumu jomā ar lielu vērtību, tam uzņēmumam, kam piešķir līgumu, ir jāiesniedz pierādījumi, kas apstiprina sākotnējo apliecinājumu (134. pants). Visbeidzot, ja kandidātam vai pretendentam ir jāiesniedz pierādījumi, līgumslēdzēja iestāde var ņemt vērā dokumentāros pierādījumus, ko kandidāts vai pretendents ir iesniedzis saistībā ar citu iepirkuma procedūru, kuru ir organizējusi tā pati līgumslēdzēja iestāde, ja šie dokumenti nav vecāki par vienu gadu, skaitot no to izdošanas datuma, un tie joprojām ir spēkā (134. pants). Attiecībā uz tehniskām un saimnieciskām spējām, ir jāparedz iespēja neprasīt pierādījumu par šīm spējām katram līguma veidam ārējo darījumu jomā līdz attiecīgam robežlielumam (135. pants). Dotācijas Dotāciju sadaļā ir jāgroza atsevišķi noteikumi, lai vienkāršotu procedūras dotācijām un mazu summu dotācijām (EUR 25 000 vai mazāk) saskaņā ar vispārējo proporcionalitātes principu, kas ir ietverts EK Līgumā. Attiecībā uz dotāciju piešķiršanu , lai samazinātu administratīvo slogu, ir jāpieņem, ka saņēmēja de jure vai de facto monopolstāvokli var pamatot lēmumā par piešķiršanu. EK finansējuma pieejamība ir jāatvieglo, paplašinot līdzfinansējuma natūrā iespējas (172. pants), ja tas ir saprātīgi vai lietderīgi. Jēdzienā par struktūrām, kas īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un var saņemt darbības dotācijas, nesamazinot dotāciju atjaunošanas gadījumā, ir jāiekļauj Eiropas struktūras, kas ir iesaistītas Eiropas pilsonības nostiprināšanas un jauninājumu jomā (162. pants). Ir jāvienkāršo arī procedūras . Par piedāvājuma noraidījumu pretendenti ir jāinformē iespējami īsā laikā (179. pants). Dotāciju pieteikumi (173. pants) mazu summu dotācijām (164. pants) ir jāpadara vieglāki. Prasību pievienot pieteikumam ārējās revīzijas ziņojumu piemēro tikai dotācijām darbībām, kuru vērtība pārsniedz EUR 500 000 un darbības dotācijām, kuru vērtība pārsniedz EUR 100 000. Ir jāpastiprina noteikumi attiecībā uz nodrošinājumu par iepriekšēju finansējumu , lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, nodrošinot labāku proporcionalitāti ar saistīto risku. Ir jānosaka, ka nodrošinājums par iepriekšēju finansējumu ir obligāts jebkuram iepriekšējam finansējumam, ja tas ir lielāks par 80 % no dotācijas kopsummas un pārsniedz EUR 60 000 (182. pants). Lai ņemtu vērā citu līdzdalībnieku tiesības, ja darbības dotācijas piešķir struktūrām, kas īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme, bezpeļņas noteikuma piemērošanai nosaka procentuālu daļu no līdzfinansējuma atbilstoši Kopienas ieguldījumam darbības budžetā, ja šīs struktūras finansē arī publiskas iestādes, kurām pašām tiek prasīts atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši to ieguldījumam. Atgūstamās summas aprēķināšanai neņem vērā procentuālo daļu no ieguldījumiem darbības budžetā, kas veikti natūrā (165. pants). Uzskaite Sadaļa par pārskatu un uzskaites izklāstu ir jāatjaunina, ņemot vērā grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu , ko saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu 2004. gada decembrī ir pieņēmis Komisijas grāmatvedis. Īstenošanas noteikumu tekstā ir jāsvītro noteikumi, kuri nav vajadzīgi un var radīt neskaidrības. Īpašas politikas nozares Finanšu regulas otrajā daļā Ir jāvienkāršo un jāpadara efektīvāka iepirkumu pārvaldības kārtība ārējo darījumu jomā, ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par decentralizēto vadību. Jo īpaši ir jāuzlabo konkursa sarunu procedūras tāpat kā neliela apjoma līgumiem un ir jāatļauj izmantot sarunu procedūras pēc diviem neveiksmīgiem konkursiem ar sarunu procedūru un gadījumā, ja konkurss ar sarunu procedūru ir neveiksmīgs pēc tam, kad pamatlīgums ir bijis neveiksmīgs (241., 242., 243., 244., 245. pants). Ir jādod iespēja atcelt prasību par nodrošinājumu, ja iepriekšēju finansējumu dod valsts iestādei un izpildes nodrošinājumu ir jāpieprasa tikai liela apjoma iepirkumam (250. pants). Turklāt iepriekšējs informatīvs paziņojums ir jāpublicē iespējami ātri, nevis pirms 31. janvāra (240. pants), un novērtēšanas komisijai vai līgumslēdzējai iestādei ir jādod tiesības prasīt kandidātiem vai pretendentiem skaidrojumus , kā tas ir līgumiem, ko iestādes piešķir uz sava rēķina (252. pants). Biroji Ir jāpapildina Eiropas biroju saraksts, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Reģionu komitejas un Eiropas ombuda Lēmumu 2005/118/EK par Eiropas Administrācijas skolas izveidi, kas ir administratīvi pievienota Eiropas Kopienu Personāla atlases birojam. KOMISIJAS REGULA (EK, Euratom ) Nr. …/… ar ko groza Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[2] un jo īpaši tās 183. pantu, pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Kopienu Tiesu, Revīzijas Palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, tā kā: 1. Komisijas pienākums līdz 15. aprīlim informēt budžeta lēmējinstitūciju par pārnesto apropriāciju atcelšanu, par kurām līdz 31. martam nav uzņemtas saistības, ir pārāk stingrs, tādēļ šis termiņš ir jāpagarina par divām nedēļām - uz 30. aprīli. 2. Ir jāprecizē, ka, piemērojot provizorisko vienas divpadsmitās daļas sistēmu, iepriekšējā saimnieciskā gadā piešķirto apropriāciju kopsumma ir jāsaprot kā apropriācijas saimnieciskam gadam pēc korekcijām visiem pārvietojumiem, kas veikti saimnieciskā gada laikā. 3. Ir jāprecizē, ka noteikumus attiecībā uz kursu pārrēķinam starp eiro un citu valūtu, kas iekļauti Komisijas Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002[3] 7. un 8. pantā, piemēro tikai pārrēķiniem, ko veic kredītrīkotāji, nevis pārrēķiniem, ko veic līgumslēdzēji vai saņēmēji, pamatojoties uz līgumu vai dotāciju nolīgumu īpašiem noteikumiem. Efektivitātes nolūkā Komisijas grāmatvedim jābūt tiesīgam noteikt eiro mēneša norēķina valūtas maiņas kursu, ko lieto uzskaites vajadzībām. Turklāt pārredzamības un vienādas attieksmes nolūkā attiecībā uz Kopienas amatpersonām būtu jānosaka īpaši noteikumi par pārrēķina kursu personāla izdevumiem, kas maksāti citā valūtā kā eiro. 4. Attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu iepriekšēja novērtējuma saturs ir jāprecizē un labāk jānosaka iepriekšējā novērtējuma, starpposma novērtējuma vai paveiktā novērtējuma mērķi, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. Novērtējuma prioritātes tādējādi ir jāmaina, lai tās koncentrētos uz piedāvājumiem ar ietekmi uz uzņēmumiem un/vai pilsoņiem un ietvertu izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, kuras ir jāturpina. Turklāt, ir jānodrošina papildināmība, ja projektus vai darbības jau novērtē (piemēram, uzdevumu sadale starp Komisiju un dalībvalstīm). 5. Izdevumu apstiprināšanas iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem personāla izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Šajā gadījumā atbildīgajam kredītrīkotājam, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, būtu jāveic atbilstīgu paveiktā pārbaudi. 6. Pārskatā par sarunu procedūru ir lietderīgi iekļaut tikai tos sarunu procedūru piemērošanas gadījumus, kuros bija izņēmumi, kas atšķiras no parastas iepirkumu procedūras. 7. Pēc uzkrājumu grāmatvedības ieviešanas no 2005. gada 1. janvāra, tā kā grāmatvedības dati informācijas sistēmās ir pieejami jebkurā brīdī, ir daudz loģiskāk un ātrāk sagatavot izmēģinājuma bilanci dienā, kurā grāmatvedis izbeidz pildīt savus pienākumus. Ja viņš izbeidz pildīt savus pienākumus 31. decembrī, tad izmēģinājuma bilanci var sagatavot tajā pašā dienā, negaidot provizorisko pārskatu pabeigšanu. 8. Lai efektivizētu grāmatveža atbildību par finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, viņam ir jādod pilnvaras darīt zināmus darbinieku, kuri pilnvaroti parakstīt bankas operācijas, vārdus un iesniegt viņu parakstu paraugus finanšu iestādēm, kurās viņš ir atvēris kontus. 9. Maksimālā summa, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, ir jāpaaugstina no EUR 30 000 līdz EUR 60 000. 10. Ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 21.a pantu, kredītrīkotājam, kuram tieši vai pastarpināti ir deleģētas pilnvaras, norādījumu apstiprināšanas gadījumā ir jādod tiesības tos nepildīt, ja tie ir nepārprotami nelikumīgi. 11. Tā kā kredītrīkotāju un grāmatveža lomas ieskaita procesā ir komplementāras, ir pamatoti nodrošināt apspriedi to starpā pirms ieskaita. 12. Ja debitors ir valsts iestāde vai kāda tās administratīva vienība, lai ievērotu valsts līmenī esošās procedūras, grāmatvedim vismaz 10 darbadienas iepriekš būtu jāinformē attiecīgās dalībvalstis par nolūku veikt atgūšanu ar ieskaitu. Tomēr, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti vai administratīvo vienību, grāmatvedim būtu jāspēj veikt ieskaitu pirms minētā termiņa. 13. Ja parāds tiek samaksāts pirms termiņa, kavējuma procenti netiek aprēķināti („papildlaiks”), un atgūšana ar ieskaitu pirms termiņa būtu jāpiemēro tikai gadījumos, kad grāmatvedim ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka tiek skartas Kopienu finansiālās intereses. 14. Lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, bankas nodrošinājumam par Kopienas prasību, par kuru ir iesniegta apelācijas sūdzība pret sodu, būtu jābūt pilnīgi neatkarīgam no pienākumiem, kas noteikti līgumā. 15. Jānosaka arī finansēšanas lēmuma saturs. Attiecībā uz dotācijām un iepirkumu ir precīzāk jādefinē jēdziens „būtiskās sastāvdaļas” darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta. Turklāt ir jāprecizē, ka darba programmu, kas minēta Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002, turpmāk – „Finanšu regulas”, 110. pantā, var uzskatīt par finansēšanas lēmumu, ja tajā ir noteikta pietiekami sīka kārtība. 16. Vispārējas budžeta saistības gadījumā jebkurš kredītrīkotājs, ne tikai deleģētais kredītrīkotājs, var būt atbildīgs par juridiskām saistībām, izpildot vispārējas saistības. 17. Līgumu un dotāciju nolīgumu maksājumu termiņi, kuri ir atkarīgi no pārskata vai apliecības apstiprināšanas, ir jāpārskata, lai pārliecinātos, ka maksājumus veic pamatojoties uz apstiprinātiem pārskatiem vai apliecībām. Turklāt apstiprināšanas termiņš pārskatam saistībā ar dotācijas nolīgumu par darbībām, ko ir īpaši sarežģīti izvērtēt, ir jāsaskaņo ar esošiem termiņiem sarežģītiem pakalpojumu līgumiem. 18. Nemainot esošos termiņus vai neskarot saņēmēju tiesības, atbildīgajam kredītrīkotājam vienkāršošanas nolūkā ir jābūt spējīgam izlemt, ka pārskata vai apliecības apstiprinājums un maksājums var izdarīt kopīgā termiņā. 19. Ir jāatjaunina 1994. gadā noteiktie robežlielumi maza apjoma līgumiem un jāpalielina no EUR 50 000 līdz EUR 60 000 un attiecīgi no EUR 13 800 līdz EUR 25 000. Turklāt ir arī jānorāda, ka visus līgumus, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, var piešķirt pēc sarunu procedūras. 20. Turklāt īstenošanas noteikumos precīzāk jādefinē procedūra, kas ir jāievēro attiecībā uz noteiktiem zinātniskās izpētes un attīstības pakalpojumu līgumiem un noteiktiem pakalpojumu līgumiem, kuros paredzēta apraide, kurus neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[4]. Ņemot vērā pārredzamības principu, šos līgumus var piešķirt pēc sarunu procedūras, pēc konkursa paziņojuma publicēšanas. 21. Ņemot vērā turpmāku iepirkumu procedūras pārvaldības vienkāršošanu, uzņēmējiem ir jābūt iespējai piedalīties procedūrā, nodrošinot apliecinājumu ar viņu goda vārdu, kurā norādīts, ka uz viņiem neattiecas kāds no dalības iepirkuma procedūrā paredzētajiem izslēgšanas gadījumiem, izņemot ierobežotas procedūras, konkursa dialoga, kā arī sarunu procedūras pēc līguma paziņojuma publicēšanas gadījumā, kad līgumslēdzēja iestāde ierobežo kandidātu skaitu, ko aicina uz sarunām vai iesniegt piedāvājumu. Saistībā ar līgumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/18/EK un ārējo darījumu līgumiem ar lielu vērtību, atbilstoši Direktīvas 2004/18/EK principiem un, lai labāk aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, uzņēmumam, kam tiks piešķirts līgums, ir jāiesniedz pierādījumi, kas apstiprina sākotnējo apliecinājumu. Kad kandidātam vai pretendentam ir jāiesniedz pierādījumi, līgumslēdzēja iestādei ir arī jāņem vērā pierādījumi, ko kandidāts vai pretendents ir iesniedzis saistībā ar citu iepirkuma procedūru, kuru ir organizējusi tā pati līgumslēdzēja iestāde, ja šie pierādījumi nav vecāki par vienu gadu, skaitot no to izdošanas datuma, un tie joprojām ir spēkā. 22. Ārējo darījumu jomā konkursa sarunu procedūras ir jāpadara efektīvākas un ir jāatļauj izmantot sarunu procedūras pēc diviem neveiksmīgiem konkursiem ar sarunu procedūru, un gadījumā, ja konkurss ar sarunu procedūru ir neveiksmīgs pēc tam, kad pamatlīgums ir bijis neveiksmīgs. Ir jādod iespēja neprasīt pierādījumu par tehniskām un saimnieciskām spējām līdz attiecīgam robežlielumam katram līguma veidam atsevišķā politikas jomā. Arī šajā gadījumā atbildīgajam kredītrīkotājam ir jāspēj pamatot sava izvēle. Novērtēšanas komisijai vai līgumslēdzējai iestādei ir jādod tiesības prasīt kandidātiem vai pretendentiem papildu dokumentus vai paskaidrot informāciju, kā tas ir līgumiem, ko iestādes piešķir uz sava rēķina. 23. Ārējo darījumu jomā iepirkumu tiesiskais regulējums ir jāvienkāršo attiecībā uz iepriekšējas informācijas paziņojumu par starptautisku konkursa uzaicinājuma publicēšanu un izpildes nodrošinājuma prasību. Iepriekšējs informatīvs paziņojums ir jāpublicē iespējami drīz, ne obligāti pirms 31. janvāra. Turklāt izpildes nodrošinājums ir jāpieprasa tikai lielas vērtības iepirkumu gadījumos, un atbildīgajam kredītrīkotājam, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, jābūt iespējai atbrīvot no nodrošinājuma prasības, ja iepriekšēju finansējumu dod valsts iestādei. 24. Attiecībā uz dotāciju piešķiršanu, lai samazinātu administratīvo slogu, ir jāpieņem, ka saņēmēja de jure vai de facto monopolstāvokli var pamatot lēmumā par piešķiršanu. 25. Prasību pieteikumam pievienot ārējās revīzijas ziņojumu būtu jāpiemēro tikai to dotāciju pieteikumiem darbībām, kuru vērtība ir EUR 500 000 vai vairāk, un darbības dotācijām, kuru vērtība ir EUR 100 000 vai vairāk. 26. Ir jāatvieglo iespēja saņēmējam veikt līdzfinansējumu natūrā, ja tas ir piemērots un vajadzīgs, un jēdzienā par struktūrām, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un kuras var saņemt darbības dotācijas, ir jāiekļauj Eiropas struktūras, kas ir iesaistītas pilsonības nostiprināšanas un jauninājumu ieviešanas veicināšanā. 27. Par piedāvājuma noraidījumu pretendenti ir jāinformē iespējami īsā laikā. 28. Lai ņemtu vērā citu līdzdalībnieku tiesības, ja darbības dotācijas piešķir struktūrām, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme, bezpeļņas noteikuma īstenošanai nosaka procentuālu daļu no līdzfinansējuma atbilstoši Kopienas ieguldījumam darbības budžetā, ja šīm struktūrām pašām tiek prasīts atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši to ieguldījumam. Atgūstamās summas aprēķināšanai neņem vērā procentuālo daļu no ieguldījumiem darbības budžetā, kas veikti natūrā. 29. Lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, ja iepriekšējais finansējums ir lielāks nekā 80 % no dotācijas summas un pārsniedz EUR 60 000, tad ir jāpiemēro iepriekšēja finansējuma nodrošinājums. 30. Iepriekšējo finansējumu izmaksājot pa daļām, ja ir iztērēts mazāk par 70 % no jebkura agrāka iepriekšēja finansējuma, ir iespējams jauns iepriekšējais finansējums, bet jaunā maksājuma summa ir jāsamazina par agrākā maksājuma neizmantoto summu. 31. Ir jāprecizē, ka attiecībā uz valsts iestādēm ārējo revīziju vai atzinuma sagatavošanu, kas ir jāpievieno, lai iesniegtu dotāciju pieteikumus vai maksājumu pieprasījumus, var veikt kompetents un neatkarīgs valsts ierēdnis. 32. Ir jāatjaunina sadaļa par pārskatu un uzskaites izklāstu, lai svītrotu noteikumus, kas vairs nav vajadzīgi, ņemot vērā pieņemtos grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu, ko saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu 2004. gada decembrī ir pieņēmis Komisijas grāmatvedis. 33. Lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Reģionu komitejas un Eiropas ombuda 2005. gada 26. janvāra Lēmumu 2005/118/EK par Eiropas Administrācijas skolas[5] izveidi, ir jākoriģē Eiropas biroju saraksts, lai atspoguļotu, ka Eiropas Administrācijas skola šobrīd ir administratīvi pievienota Eiropas Kopienu Personāla atlases birojam. 34. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, IR PIEŅĒMUSI šO REGULU. 1. pants Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002 groza šādi: (1) 6. panta 3. punkta otrajā daļā „15. aprīlim ” aizstāj ar „30. aprīlim”. (2) Iekļauj šādu 6.a pantu: „6.a pants Provizoriskā viena divpadsmitā daļa (Finanšu regulas 13. panta 2. punkts) Finanšu regulas 13. panta 2. punktā minētās iepriekšējā saimnieciskajā gadā kopējās piešķirtās apropriācijas attiecas uz saimnieciskā gada apropriācijām, kas minētas šīs regulas 5. pantā pēc korekcijām attiecībā uz pārvietojumiem, kas veikti tā saimnieciskā gada laikā.” (3) 7. un 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu: „7. pants Pārrēķina kurss starp eiro un citām valūtām (Finanšu regulas 16. pants) 1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru regulas, pārrēķinus starp eiro un citu valūtu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs, izdara pēc eiro dienas valūtas maiņas kursa, kas publicēts „ Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša” C sērijā. Ja pārrēķini starp eiro un citu valūtu ir jāveic līgumslēdzējiem vai saņēmējiem, jāpiemēro īpašie pārrēķina noteikumi, kas iekļauti iepirkuma līgumos, dotāciju nolīgumos vai finansēšanas līgumos, 2. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts eiro dienas valūtas maiņas kurss pret attiecīgo valūtu, atbildīgais kredītrīkotājs izmanto norēķinu kursu, kas minēts 3. punktā. 3. Finanšu regulas 132.-137. pantā minētās uzskaites nolūkā un saskaņā ar šīs regulas 213. pantu pārrēķinus starp eiro un citu valūtu izdara, izmantojot eiro mēneša norēķina valūtas maiņas kursu. Norēķina valūtas maiņas kursu nosaka Komisijas grāmatvedis, izmantojot jebkādus informācijas avotus, ko viņš uzskata par ticamiem, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu priekšpēdējā darba dienā mēnesī, kurš ir pirms mēneša, kuram tiek noteikts kurss. 8. pantsLietojamais pārrēķina kurss starp eiro un citām valūtām (Finanšu regulas 16. pants) 1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot noteiktu nozaru regulas vai noteiktus iepirkuma līgumus, dotāciju nolīgumus vai finansēšanas līgumus, kurss, kas jāizmanto pārrēķiniem starp eiro un citām valūtām, ja pārrēķinu veic atbildīgais kredītrīkotājs, ir tās dienas kurss, kurā kredītrīkotāja struktūrvienība sastādījusi maksājuma rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu. 2. Eiro avansu kontu gadījumā kursu, kas jāizmanto pārrēķiniem starp eiro un citām valūtām, nosaka atbilstoši dienai, kurā banka veikusi maksājumu. 3. Lai pārvērstu avansu kontus valstu valūtās, kā noteikts Finanšu regulas 16. pantā, tad pārrēķiniem starp eiro un citām valūtām jāizmanto tā mēneša kurss, kurā no attiecīgā avansu konta izdarīti izdevumu maksājumi. 4. Vienoti noteiktas likmes izdevumu atmaksāšanai vai izdevumu saistībā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (turpmāk - „Civildienesta noteikumi”) atmaksāšanai, kam ir noteikti griesti un kas tiek maksāti citā valūtā kā eiro, izmanto kursu, kas ir spēkā dienā, kad rodas šīs tiesības.” (4) 21. pantu aizstāj ar šādu: „21. pants Novērtēšana (Finanšu regulas 27. pants) 1. Visiem priekšlikumiem par programmām vai darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus, piemēro iepriekšēju novērtējumu, kurā aplūko: a) vajadzības, kas jāapmierina īsākā vai ilgākā termiņā; b) Kopienas līdzdalības pievienoto vērtību; c) mērķus, kas jāsasniedz; d) iespējamos politikas risinājumus, ieskaitot risku saistībā ar tiem; e) paredzamos rezultātus un ietekmi, jo īpaši ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, un rādītājus, un novērtēšanas noteikumus, kas vajadzīgi to izvērtēšanai; f) vispiemērotāko metodi labākā(-o) risinājuma(-u) īstenošanai; g) ierosinātās programmas vai darbības iekšējo saskaņotību un saistību ar citiem līdzīgiem dokumentiem; h) apropriāciju apjomu, cilvēkresursus un citus administratīvos izdevumus, kas jāatvēl, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderības principu; i) agrāk līdzīgos gadījumos gūto pieredzi. 2. Priekšlikumā nosaka uzraudzības, ziņojumu sniegšanas un novērtējuma kārtību, pienācīgi ņemot vērā ierosinātās programmas vai darbības īstenošanā iesaistāmās valdības visu līmeņu attiecīgos pienākumus. 3. Visas programmas vai darbības, ieskaitot izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, kur iesaistītie resursi pārsniedz EUR 5 000 000, pakļauj starpposma un/vai paveiktā novērtēšanai attiecībā uz piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem, kā arī iegūtajiem rezultātiem, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem, novērtēšanu izdarot šādi: a) daudzgadu programmu izpildes laikā iegūtos rezultātus regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, kas ļauj izvērtēšanas secinājumus ņemt vērā, pieņemot jebkādu lēmumu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu; b) to darbību rezultātus, kurām piešķir gada finansējumu, izvērtē vismaz reizi sešos gados. Pirmās daļas a) un b) apakšpunktu nepiemēro visiem projektiem vai darbībām, ko veic tādu darbību robežās, par kurām šī prasība var tikt izpildīta ar gala ziņojumiem, ko nosūta struktūras, kuras veikušas šo darbību. 4. Novērtējumiem, kas ir minēti 1. un 3. punktā, ir jābūt proporcionāliem iesaistītajiem resursiem un attiecīgās programmas vai darbības ietekmei.” (5) 45. pantu groza šādi: a) tā 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „Atbildīgajam kredītrīkotājam viņa pienākumu izpildē var palīdzēt personas, uz kurām attiecas Civildienesta noteikumi (turpmāk - „darbinieki”) un kurām uzticēts viņa pārraudzībā veikt konkrētas darbības, kas vajadzīgas budžeta izpildei, kā arī finanšu un vadības informācijas sagatavošanai.” b) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Ikviena iestāde informē budžeta lēmējinstitūciju par katru gadījumu, kad deleģētais kredītrīkotājs sāk pildīt pienākumus, viņa pienākumos ieviestas izmaiņas vai viņš beidz pildīt pienākumus.” (6) 47. pantu groza šādi: a) tā 3. punktam pievieno šādas daļas: „Iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Otrajā daļā minētajā gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, veic atbilstīgu paveiktā pārbaudi saskaņā ar 4. punktu.” b) tā 5. punktu aizstāj ar šādu: „5. Darbinieki, kas atbildīgi par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nedrīkst būt tie paši darbinieki, kuri veic 1. punktā minētos uzsākšanas uzdevumus, nedz arī būt viņu padotie.” (7) 54. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „Deleģētais kredītrīkotājs par katru saimniecisko gadu fiksē līgumus, kas noslēgti saskaņā ar 126. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunktā, 127. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, 242., 244. un 246. pantā minēto sarunu procedūru.” (8) 56. pantu aizstāj ar šādu: „56. pants Grāmatveža pienākumu pildīšanas izbeigšana (Finanšu regulas 61. pants) 1. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīta izmēģinājuma bilance. 2. Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt pienākumus vai, ja tas nav iespējams, jebkurš ierēdnis struktūrvienībā, kurā strādā šis grāmatvedis, nosūta izmēģinājuma bilanci kopā ar nodošanas atskaiti jaunajam grāmatvedim. Jaunais grāmatvedis paraksta izmēģinājuma bilances pieņemšanu viena mēneša laikā no pārsūtīšanas dienas, un viņš var tajā iekļaut atrunas. Nodošanas atskaitē jāietver arī izmēģinājuma bilances rezultāts un visas iekļautās atrunas. 3. Katra iestāde ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.” (9) 60. panta otro daļu aizstāj ar šādu: „Tālab katras iestādes grāmatvedis paziņo visām finanšu iestādēm, kurās attiecīgā iestāde ir atvērusi kontus, pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniedz tām viņu parakstu paraugus.” (10) 64. pantu groza šādi: a) virsrakstu aizstāj ar šādu: „64. pantsJuridisko personu dokumenti(Finanšu regulas 61. pants) ” b) tā 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Grāmatvedis var izdarīt maksājumus ar bankas pārskaitījumu vienīgi tad, ja saņēmēja bankas konta rekvizīti un informācija, kas apstiprina saņēmēja personību, vai tās izmaiņas vispirms ir iekļautas iestādes kopējā kartotēkā. Saņēmēja bankas konta un juridiskos rekvizītus vai izmaiņas šajos rekvizītos iekļauj kartotēkā, pamatojoties uz apliecinošu dokumentu, kura formu nosaka Komisijas grāmatvedis.” c) tā 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: „Kredītrīkotāji informē grāmatvedi par jebkurām izmaiņām bankas konta un juridiskajos rekvizītos, kurus tiem paziņojis saņēmējs, un pārbauda, vai šie rekvizīti ir spēkā pirms tiek veikts maksājums.” (11) 66. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Avansu pārzinis, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumos sīki noteikto kartību, var provizoriski apzināt un nomaksāt izdevumus. Šajos norādījumos precizē noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek veikta provizoriskā apstiprināšana un maksājumi, un, ja vajadzīgs, noteikumus juridisku saistību parakstīšanai 94. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.” (12) 67. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: „Maksimālais apmērs, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, nedrīkst pārsniegt EUR 60 000 par katru izdevuma posteni.” (13) 68. panta pirmo un otro teikumu aizstāj ar šādu: „Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, ja vajadzīgs, un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, no citu darbinieku vidus.” (14) 70. pantu groza šādi: a) tā 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: „Šīs uzskaites pārskati jebkurā laikā ir pieejami atbildīgajam kredītrīkotājam, un avansu pārzinis vismaz reizi mēnesī sastāda darījumu sarakstu un nākamajā mēnesī nosūta atbildīgajam kredītrīkotājam kopā ar apliecinošiem dokumentiem avansu operāciju nokārtošanai.” b) tā 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „Grāmatvedis izdara vai uzdod īpaši šim nolūkam darbiniekam no struktūrvienības, kurā viņš strādā, vai no kredītrīkotājas struktūrvienības, izdarīt pārbaudes, kādas parasti ir jāizdara uz vietas un bez brīdinājuma, lai pārbaudītu avansu pārziņiem piešķirto līdzekļu esību un grāmatvedību un lai pārbaudītu, vai avansu darījumi ir nokārtoti noteiktajā termiņā.” (15) 73. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: „Ja šāds norādījums ir rakstiski apstiprināts un apstiprinājums saņemts saprātīgā termiņā, un ir pietiekami skaidrs tādā nozīmē, ka tas tieši norāda uz punktiem, kurus kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, apšaubījis, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības; viņš izpilda norādījumu, ja vien tas nav nepārprotami nelikumīgs vai attiecīgo drošības standartu pārkāpums.” (16) 78. panta 3. punkta b) līdz e) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „b) ja parāda atmaksa tiek veikta pirms norādītā pēdējā izpildes termiņa, kavējuma procenti netiek aprēķināti; c) ja parāda atmaksa nav izdarīta b) apakšpunktā minētajā termiņā, par parādu jāmaksā procenti atbilstoši likmei, kas minēta 86. pantā, neskarot piemērojamās īpašās regulas; d) ja maksājums nav izdarīts b) apakšpunktā minētajā termiņā, iestāde īsteno atgūšanu, izmantojot ieskaitu vai jebkādu nodrošinājumu, kas iemaksāts iepriekš; e) grāmatvedis var īstenot atgūšanu ar ieskaitu pirms b) apakšpunktā minētā termiņa, ja ir nepieciešams aizsargāt Kopienu finansiālās intereses, ja viņam ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Komisijai, varētu neatgūt pēc tam, kad parādnieks tiktu informēts par ieskaita iemesliem un datumu;” (17) 81. panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „f) termiņu, kas minēts 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā;” (18) 83. pantu aizstāj ar šādu: „83. pantsAtgūšana ar ieskaitu(Finanšu regulas 73. pants) 1. Ja debitoram ir nepārprotams prasījums pret Kopienām, kura summa ir noteikta, kura atmaksas termiņš ir pienācis un kas attiecas uz summu, kura konstatēta ar maksājuma rīkojumu, grāmatvedis pēc 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa beigām atgūst konstatētos debitoru parādus ar ieskaitu. Ārkārtas apstākļos, ja ir jāaizsargā Kopienu finansiālās intereses, ja grāmatvedim ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Kopienām, varētu neatgūt, grāmatvedis īsteno atgūšanu ar ieskaitu pirms 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa. 2. Pirms atgūšanas uzsākšanas saskaņā ar 1. punktu grāmatvedis apspriežas ar atbildīgo kredītrīkotāju un informē attiecīgos debitorus. Ja debitors ir valsts iestāde vai kāda tās administratīva vienība, grāmatvedis vismaz 10 darbadienas iepriekš informē arī attiecīgo dalībvalsti par nolūku veikt atgūšanu ar ieskaitu. Tomēr, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti vai administratīvo vienību, grāmatvedis var veikt ieskaitu pirms minētā termiņa beigām. 3. Ieskaitam, kas minēts 1. punktā, ir tāds pats efekts kā maksājumam, un tas atbrīvo Kopienas par parāda summu un, attiecīgos gadījumos, par aprēķinātiem procentiem.” (19) 84. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Neskarot 83. pantu, ja visa summa nav pilnīgi atgūta līdz 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētam termiņam, un kas ir noradīts parādzīmē, grāmatvedis informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru, lai izdarītu atgūšanu ar jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, arī vajadzības gadījumā izmantojot jebkādu iepriekš dotu nodrošinājumu.” (20) 85. panta pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „a) parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no termiņa, kas minēts 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā, atbilstoši likmei, kas noteikta 86. pantā;” (21) Iekļauj šādu 85.a pantu: „85.a pants Naudassodi, periodisko kavējuma naudu un citu sodu atgūšana (Finanšu regulas 73. un 74. pants) 1. Ja Kopienas tiesā ir ierosināta lieta pret Komisijas lēmumu uzlikt naudassodu, periodisku kavējuma naudu vai citus sodus saskaņā ar EK Līgumu vai Euratom līgumu un līdz tam laikam ir izsmelti visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, grāmatvedis provizoriski iekasē attiecīgās summas no parādnieka vai pieprasa viņam iesniegt finansiālu nodrošinājumu. Pieprasītajam nodrošinājumam ir jābūt neatkarīgam no pienākuma maksāt naudassodu, periodisku kavējuma naudu vai citus sodus, un kas ir izpildāms pēc pirmās prasības. Tam ir jāietver prasības pamatsumma un aprēķinātie procenti, kā noteikts 86. panta 5. punktā. 2. Pēc tam, kad visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti, provizoriski iekasētās summas un no tām uzkrātos procentus iegrāmato budžetā vai atmaksā debitoram. Finanšu nodrošinājuma gadījumā procenti ir jāpiedzen vai jāatlaiž.” (22) 86. pantu groza šādi: a) tā 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: „1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot noteiktas nozares regulas, par jebkuru debitoru parādu, kas nav atmaksāts termiņā, kas minēts 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā, jāmaksā procenti saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu. 2. Procentu likme par debitoru parādiem, kas nav samaksāti termiņā, kas minēts 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām kapitāla refinansēšanas operācijām, kā publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā ir atmaksas termiņš, palielinot šo likmi par: a) septiņiem procentu punktiem, ja notikums, kas rada pienākumu, ir publisks piegādes un pakalpojumu līgums, kas paredzēts V sadaļā; b) trīsarpus procentu punktiem visos pārējos gadījumos. 3. Procentus aprēķina no nākamās kalendārās dienas pēc 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, un kas ir norādīts parādzīmē, līdz kalendārajai dienai, kurā parāds ir pilnīgi atmaksāts.” b) tā 5. punktu aizstāj ar šādu: „5. Naudassoda gadījumā, ja parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, ko grāmatvedis ir pieņēmis provizoriska maksājuma vietā, procentu likme, kāda jāpiemēro no 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, ir likme, kas paredzēta šī panta 2. punktā, kura palielināta tikai par pusotru procentu punktu.” (23) 90. pantu aizstāj ar šādu: „90. pants Finansēšanas lēmums (Finanšu regulas 75. pants) 1. Finansēšanas lēmumā nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta. 2. Attiecībā uz dotācijām lēmums par ikgadējo darba programmu, kas minēts Finanšu regulas 110. pantā, ir jāuzskata par finansēšanas lēmumu Finanšu regulas 75. panta izpratnē, ja tajā noteikta pietiekami sīka kārtība. Attiecībā uz publisko iepirkumu, ja atbilstošu apropriāciju īstenošana ir paredzēta ikgadējā darba programmā, kurā noteikta pietiekami sīka kārtība, šī darba programma arī ir jāuzskata par finansēšanas lēmumu attiecībā uz iesaistītajiem iepirkuma līgumiem. 3. Lai Komisijas pieņemto darba programmu varētu uzskatīt par tādu, ka tajā ir noteikta pietiekami sīka kārtība, tajā ir jānosaka šādi aspekti: a) attiecībā uz dotācijām: i) atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju; ii) gada prioritātes, izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti ar saimnieciskajā gadā piešķirtajām apropriācijām; iii) būtiskie izvēles un piešķiršanas kritēriji, kas jāizmanto, atlasot priekšlikumus. iv) līdzfinansējuma iespējamā maksimālā likme un, ja iespējamas dažādas likmes, tad kritēriji, kas jāpiemēro katrai likmei; v) priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu laika grafiks un paredzamais apjoms; b) attiecībā uz publisko iepirkumu: i) publiskiem iepirkumiem paredzētais kopējais budžeta apjoms gada laikā; ii) paredzamais līgumu skaits, to veidi un, ja iespējams, to vispārējs līguma priekšmets; iii) paredzamais laika grafiks iepirkumu procedūru uzsākšanai. Ja ikgadējā darba programmā nav noteikta sīka kārtība attiecībā uz vienu vai vairākām darbībām, tad tā ir attiecīgi jāgroza vai jāpieņem atsevišķs finansēšanas lēmums, kurā par attiecīgajām darbībām ir iekļauta informācija, kas minēta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā. 4. Neskarot īpašos pamatdokumenta noteikumus, jebkuras būtiskas izmaiņas pieņemtajā finansēšanas lēmumā tiek veiktas, ievērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējam lēmumam.” (24) 94. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „d) ja vispārējo saistību īsteno ar vairākām juridiskām saistībām, par kurām atbildīgi dažādi kredītrīkotāji; e) ja saistībā ar avansu kontiem, kas pieejami ārējiem darījumiem, juridiskās saistības jāparaksta darbiniekiem, kas strādā vietējās vienībās, kuras minētas 254. pantā, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumiem, kurš tomēr saglabā pilnu atbildību par pamatā esošajiem darījumiem;” (25) 100. pantu groza šādi: a) tās b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „b) attiecībā uz citu atalgojumu, kā personāls, kam maksā, pamatojoties uz stundu vai dienas likmi: pārskats, kuru parakstījis pilnvarots darbinieks un kurā norādītas nostrādātās dienas un stundas; c) attiecībā uz virsstundām: pārskats, kuru parakstījis pilnvarots darbinieks un kurā norādīts nostrādāto virsstundu skaits;” b) tā d) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu: „ii) komandējuma izdevumu pārskats, kam pievienoti apliecinošie dokumenti un kuru parakstījis komandējumā bijušais darbinieks un augstāks administrācijas darbinieks, kam ir deleģētas attiecīgas pilnvaras, šajā pārskatā konkrēti norādot komandējuma vietu, izbraukšanas dienu un laiku, dienu un laiku, kad darbinieks ieradies komandējuma vietā, ceļa izdevumus, uzturēšanās izdevumus un citus izdevumus, kas ir pienācīgi atļauti;” (26) 101. pantu aizstāj ar šādu: „101. pants Vīzas „nodots samaksai” forma (Finanšu regulas 79. pants) Nedatorizētā sistēmā „nodots samaksai” vizē ar zīmogu, kurā iestrādāts atbildīgā kredītrīkotāja vai tehniski kompetenta darbinieka paraksts, kuru atbildīgais kredītrīkotājs pilnvarojis saskaņā ar 97. pantu. Datorizētā sistēmā „nodots samaksai” vizē ar elektroniski nodrošinātu apstiprinājumu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kuru pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs.” (27) 106. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Attiecībā uz līgumiem un dotāciju nolīgumiem, saskaņā ar kuriem maksājumi atkarīgi no pārskata vai apliecības apstiprināšanas, skaitījums maksājumu termiņiem, kas minēti 1. un 2. punktā, nesākas, līdz minētais pārskats vai apliecība nav apstiprināta. Saņēmēju informē nekavējoties. Apstiprināšanai atvēlētais termiņš nedrīkst pārsniegt: a) 20 kalendārās dienas vienkāršiem līgumiem, kas attiecas uz preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; b) 45 kalendārās dienas citiem līgumiem un dotāciju nolīgumiem; c) 60 kalendārās dienas līgumiem un dotāciju nolīgumiem, kas saistīti ar tehniskiem pakalpojumiem vai darbībām, kuru izvērtēšana ir īpaši sarežģīta. Atbildīgais kredītrīkotājs ar oficiālu dokumentu informē saņēmēju par jebkuru tā termiņa apturēšanu, kas paredzēts pārskata vai apliecības apstiprināšanai. Atbildīgais kredītrīkotājs var izlemt, ka pārskata vai apliecības apstiprinājums un maksājums var tikt izdarīts kopīgā termiņā. Kopīgais termiņš nevar pārsniegt kopējo maksimāli piemērojamo periodu ilgumu pārskata vai apliecības apstiprinājumam un maksājumam.” (28) 114. panta ceturto daļu aizstāj ar šādu: „Pamatojoties uz ziņojumu un uzklausīšanu, iestāde pieņem vai nu pamatotu lēmumu izbeigt lietu vai arī pamatotu lēmumu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22. un 86. pantu, un IX pielikumu. Par lēmumiem piemērot disciplinārus pasākumus vai finansiālus sodus paziņo ieinteresētajai pusei, un informācijas nolūkā dara tos zināmus pārējām iestādēm un Revīzijas palātai.” (29) 116. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Ēku līgumi attiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekustama īpašuma pirkumu, ilgtermiņa nomu, lietojumu, īri, renti vai līzingu, ar vai bez izpirkuma iespējas.” (30) 118. panta 3. punkta pirmās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu: „Neskarot līgumus, kas noslēgti pēc sarunu procedūras, kā minēts 126. pantā, līguma paziņojums ir obligāts attiecībā uz šādiem līgumiem: līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir vienāda vai lielāka nekā robežlielumi, kas noteikti 158. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā; zinātniskās izpētes un attīstības līgumi, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK II A pielikuma 8. kategorijā, kuru paredzamā vērtība ir vienāda vai lielāka nekā robežlielumi, kas noteikti šīs regulas 158. panta 1. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz zinātniskās izpētes un attīstības līgumiem.” (31) 119. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „b) ikgadēju darbuzņēmēju saraksta publicēšanu, norādot piešķirtā līgumu priekšmetu un vērtību līgumiem, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai lielāka.” (32) 126. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu : „Līgumslēdzējas iestādes var arī uzsākt sarunu procedūru bez iepriekšēja līguma paziņojuma publicēšanas, visiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka.” (33) 127. panta 1. punktam pievieno šādu f) un g) apakšpunktu: „f) attiecībā uz zinātniskās izpētes un attīstības pakalpojumiem, kas nav tādi, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde, lai tos izmantotu savām vajadzībām, ar nosacījumu, ka par sniegto pakalpojumu pilnībā atlīdzina līgumslēdzēja iestāde; g) attiecībā uz pakalpojumu līgumiem par programmas materiāla, kas paredzēts apraidei raidorganizācijās, iegādi, uzlabošanu, izstrādi vai līdzizstrādi un līgumiem par apraides laiku.” (34) 128. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Uzaicinājums izteikt ieinteresētību ir līdzeklis, kā veikt to kandidātu iepriekšēju atlasi, kurus uzaicina iesniegt piedāvājumus, atsaucoties uz turpmākiem ierobežotiem konkursa uzaicinājumiem par līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, ievērojot 126. un 127. pantu.” (35) 129. pantu aizstāj ar šādu: „129. pantsNeliela apjoma līgumi(Finanšu regulas 91. pants) 1. Sarunu procedūru, apspriežoties ar vismaz pieciem kandidātiem, var izmantot līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka. Ja pēc apspriešanās ar kandidātiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, tad šo līgumu var piešķirt, ja ir izpildīti piešķiršanas kritēriji. 2. Līgumiem, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai mazāka, var piemērot 1. punktā minēto procedūru, apspriežoties ar vismaz trim kandidātiem. 3. Līgumus, kuru vērtība ir EUR 3 500 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu. 4. Maksājumus par izdevumu posteņiem par summu, kas ir EUR 200 vai mazāka, var veikt, vienkārši apmaksājot rēķinus bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.” (36) 134. pantu aizstāj ar šādu: „134. pants Pierādījumi (Finanšu regulas 93. un 94. pants) 1. Kandidāti un pretendenti iesniedz attiecīgi parakstītu un datētu apliecinājumu ar viņu goda vārdu, norādot, ka uz viņiem neattiecas kāds no Finanšu regulas 93. vai 94. pantā minētajiem gadījumiem. Tomēr ierobežotas procedūras, konkursa dialoga, kā arī sarunu procedūras, kas seko līguma paziņojuma publicēšanai, gadījumā, ja līgumslēdzēja iestāde ierobežo kandidātu skaitu, ko aicina uz sarunām vai iesniegt piedāvājumu, visi kandidāti iesniedz 3. punktā minētās apliecības. 2. Pretendents, kuram tiek piešķirts līgums, līgumslēdzējas iestādes noteiktā laikā un pirms līguma parakstīšanas iesniedz 3. punktā minētos pierādījumus, kas apstiprina 1. punktā minēto apliecinājumu, šādos gadījumos: a) par līgumiem, ko piešķir iestādes par summu, kas ir vienāda vai lielāka nekā robežlielumi, kas noteikti 158. pantā; b) par līgumiem ārējo darbību jomā, kuru vērtība ir vienāda vai lielāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktie robežlielumi. Attiecībā uz līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā robežlielumi, kas noteikti a) un b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde var viņam prasīt iesniegt 3. punktā minētos pierādījumus, ja tai ir šaubas attiecībā uz pretendentu, kuram tiek piešķirts līgums, ka uz to attiecas kāds no izslēgšanas gadījumiem. 3. Līgumslēdzēja iestāde par pietiekamu pierādījumu tam, ka uz kandidātu vai pretendentu, kuram tiek piešķirts līgums, neattiecas neviens no Finanšu regulas 93. panta 1. punkta a), b) vai e) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, uzskata nesen izdotu izrakstu no sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, tad nesen izdotu līdzvērtīgu dokumentu, ko izsniegušas izcelsmes valsts tiesu vai administratīvās iestādes, no kura izriet, ka šīs prasības ir izpildītas. Līgumslēdzēja iestāde par pietiekamu pierādījumu tam, ka uz kandidātu vai pretendentu neattiecas apstākļi, kas minēti Finanšu regulas 93. panta 1. punkta d) apakšpunktā, uzskata nesen izdotu apliecību, ko izsniegusi kompetenta iestāde attiecīgajā valstī. Ja 1. daļā minētais dokuments vai apliecība nav izsniegta attiecīgajā valstī, un attiecībā uz citiem Finanšu regulas 93. pantā minētajiem izslēgšanas gadījumiem, to var aizstāt ar paziņojumu, kas apliecināts ar zvērestu, vai, ja tāda nav, tad ar svinīgu paziņojumu, ko ieinteresētā puse sniedz tiesu iestādei vai administratīvai iestādei, notāram vai kvalificētai profesionālai struktūrai savā izcelsmes valstī. 4. Atkarībā no tās valsts tiesību aktiem, kurā kandidāts vai pretendents ir nodibināts, dokumenti, kas minēti 1. un 3. punktā, jāattiecas uz juridiskām personām un/vai fiziskām personām, tai skaitā, ja līgumslēdzēja iestāde uzskata par vajadzīgu, uz uzņēmumu vadītājiem vai jebkuru personu, kam ir pilnvaras pārstāvēt, pieņemt lēmumus vai veikt kontroli attiecībā uz kandidātu vai pretendentu. 5. Ja ir šaubas attiecībā uz kandidātu vai pretendentu, ka uz to attiecas kāds no izslēgšanas gadījumiem, līgumslēdzējas iestādes var pašas lūgt 3. punktā minētajām kompetentajām iestādēm jebkādu informāciju, ko tās uzskata par vajadzīgu konkrētajā gadījumā. 6. Līgumslēdzēja iestāde var atbrīvot kandidātu vai pretendentu no pienākuma iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas minēti 3. punktā, ja šādi pierādījumi ir jau iesniegti saistībā ar cita iepirkuma procedūru un ja šie dokumenti nav vecāki par vienu gadu, skaitot no to izdošanas datuma, un tie joprojām ir spēkā. Šajā gadījumā kandidāts vai pretendents apliecina ar savu godavārdu, ka dokumentārie pierādījumi ir jau iesniegti kādā iepriekšējā iepirkuma procedūrā, un apstiprina, ka viņa stāvoklī nav notikušas izmaiņas.” (37) 135. pantu groza šādi: a) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Izvēles kritērijus piemēro ikvienā iepirkuma procedūrā, lai novērtētu kandidāta vai pretendenta finansiālās, saimnieciskās, tehniskās un profesionālās spējas. Līgumslēdzēja iestāde var noteikt minimālo spēju līmeni, zem kura kandidātus nevar izvēlēties.” b) tā 6. punktu aizstāj ar šādu: „6. Līgumslēdzēja iestāde var izlemt, balstoties uz tās veikto riska novērtējumu, neprasīt pierādījumu par kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām šādiem līgumiem: a) iestāžu uz sava rēķina piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, b) ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi. Ja līgumslēdzēja iestāde izlemj neprasīt pierādījumu par kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām, tad nevar veikt iepriekšēju finansējumu, izņemot, ja tiek sniegts finansiāls nodrošinājums par līdzvērtīgu summu.” (38) 138. panta 1. punkta ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu: „Neskarot Finanšu regulas 94. pantu, līgumus piešķir vienā no šādiem diviem veidiem:” (39) 145. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Ja līguma vērtība pārsniedz 129. panta 1. punktā noteikto robežlielumu, atbildīgais kredītrīkotājs piedāvājumu atvēršanai ieceļ komisiju.” (40) 146. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: „Komisiju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs, lai tā sniegtu konsultējošu atzinumu par līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā 129. panta 1. punktā noteiktie robežlielumi.” (41) 152. pantu aizstāj ar šādu: „152. pantsIepriekšējā finansējuma nodrošinājums(Finanšu regulas 102. pants) Nodrošinājumu pieprasa par tāda iepriekšēja finansējuma samaksu, kas pārsniedz EUR 150 000 vai gadījumā, kas minēts 135. panta 6. punkta otrajā daļā. Taču, ja līgumslēdzējs ir valsts iestāde, atbildīgais kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atcelt šo pienākumu. Nodrošinājumu atbrīvo, tiklīdz kā iepriekšējo finansējumu ietur no starpposma maksājumiem vai atlikuma maksājumiem līgumslēdzējam saskaņā ar līguma noteikumiem.” (42) 155. panta virsrakstu aizstāj ar šādu: „155. pantsAtsevišķi līgumi un līgumi ar atsevišķām daļām(Finanšu regulas 91. un 105. pants „ (43) 157. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „b) EUR 5 278 000 būvdarbu līgumiem.” (44) 158. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Robežlielumi, kas noteikti Finanšu regulas 105. pantā, ir šādi: a) EUR 137 000 piegādes un pakalpojumu līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK II A pielikumā, izņemot zinātniskās izpētes un attīstības līgumiem, kas uzskaitīti minētā pielikuma 8. kategorijā; b) EUR 211 000 pakalpojumu līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK II B pielikumā, un zinātniskās izpētes un attīstības līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK II A pielikuma 8. kategorijā; c) EUR 5 278 000 būvdarbu līgumiem.” (45) 162. panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „a) Eiropas struktūra, kas iesaistīta izglītības, mācību, informācijas, jauninājumu vai zinātniskās un pētnieciskās darbībās Eiropas darbības jomās, pasākumos, kas veicina pilsonības vai cilvēktiesību nostiprināšanu, vai Eiropas standartizācijas struktūra;” (46) 164. pantā iekļauj šādu 1.a punktu: „1.a Dotāciju nolīgumā var iekļaut noteikumus un termiņus apturēšanai saskaņā ar 183. pantu.” (47) 165. pantam pievieno šādu 3. punktu: „3. Ja darbības dotācijas piešķir struktūrām, kas īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme, Komisijai ir tiesības atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši Kopienas ieguldījumam attiecīgo struktūru darbības budžetā, ja šīs struktūras saņem finansējumu arī no valsts iestādēm, kurām tiek prasīts atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši to ieguldījumam. Atgūstamās summas aprēķināšanai neņem vērā procentuālo daļu no ieguldījumiem darbības budžetā, kas veikti natūrā.” (48) 168. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „c) struktūrām, kas de jure vai de facto ir monopolstāvoklī, ko pienācīgi pamato lēmumā par piešķiršanu;” (49) 172. pantu groza šādi: a) tā 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „Atbildīgais kredītrīkotājs var pieņemt līdzfinansējumu natūrā, ja to uzskata par vajadzīgu vai piemērotu.” b) pievieno šādu 3. punktu: „3. Dotācijām, kuru kopējā vērtība ir EUR 25 000 vai mazāka, atbildīgais kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atbrīvot no pienākuma iesniegt 1. punktā minētos pierādījumus par līdzfinansējumu.” Ja viena finanšu gada laikā vienam saņēmējam tiek piešķirtas vairākas dotācijas, tad robežlielumu EUR 25 000 piemēro attiecībā uz šo dotāciju kopsummu.” (50) 173. pantu groza šādi: a) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Pieteikumā norāda pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un viņa finansiālo stāvokli un darbības spējas, lai paveiktu piedāvāto darbību vai darba programmu, ievērojot 176. panta 4. punktu.Šim nolūkam pretendents iesniedz apliecinājumu ar viņa godavārdu, un attiecībā uz dotācijām, kuru vērtība ir lielāka par EUR 25 000, jebkādus citus apliecinošos dokumentus, ko pieprasījis atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz viņa veikto riska novērtējumu. Prasību iesniegt šādus dokumentus norāda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Apliecinošie dokumenti var ietvert, jo īpaši, peļņas un zaudējumu pārskatu un bilanci par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru konti tika noslēgti.” b) tā 4. punktu groza šādi: i) pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Ja pieteikums ir iesniegts dotācijai attiecībā uz darbību, kuras vērtība pārsniedz EUR 500 000, vai darbības dotācijai, kuras vērtība pārsniedz EUR 100 000, tad iesniedz revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis apstiprināts ārējais revidents. Ar šo ziņojumu apstiprina pārskatu par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru tas ir pieejams.” ii) ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādu tekstu: „Līdzdalības gadījumos, kas paredzēti 163. pantā, pirms pamatnolīguma noslēgšanas ir jābūt sagatavotam pirmā daļā minētam revīzijas ziņojumam par diviem pēdējiem saimnieciskajiem gadiem, par kuriem tas ir pieejams. Atbildīgais kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, var atbrīvot no pienākuma sagatavot revīzijas ziņojumu, kas minēts pirmajā daļā, attiecībā uz vidējās un augstākās izglītības iestādēm un saņēmējiem, kas uzņēmušies solidāru atbildību, ja ir nolīgums ar vairākiem saņēmējiem.” iii) pievieno šādu daļu: „Pirmo daļu nepiemēro valsts iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. panta 2. punktā.” (51) 176. pantu groza šādi: a) tā 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Finansiālo situāciju un darbības spējas pārbauda īpaši, pamatojoties uz 173. pantā minēto apliecinošo dokumentu analīzi, kurus atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.” b) tā 4. punkta pirmā daļa tiek aizstāta ar šādu: „Finansiālās situācijas pārbaudi saskaņā ar 3. punktu nepiemēro fiziskām personām, kuras saņem stipendijas, valsts iestādēm vai starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. panta 2. punktā.” (52) 179. pantu aizstāj ar šādu: „179. pants Informācija pieteikuma iesniedzējiem (Finanšu regulas 116. pants) Pretendentus informē, cik ātri vien iespējams, bet jebkurā gadījumā 15 kalendāro dienu laikā no dienas, kad saņēmējiem nosūtīts lēmums par piešķiršanu.” (53) 180. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Katrai dotācijai iepriekšējo finansējumu var sadalīt vairākās iemaksās. Jaunu iepriekšējo finansējumu var izmaksāt pilnībā, ja iztērēti vismaz 70 % no agrāko iepriekšēju finansējumu kopsummas. Ja no agrāko iepriekšēju finansējumu kopsummas ir iztērēts mazāk par 70 %, jaunā iepriekšēja finansējuma maksājums ir jāsamazina par agrāko iepriekšējo finansējumu neizmantoto summu. Katram jauna maksājuma pieprasījumam kā pavaddokumentu pievieno saņēmēja tēriņu pārskatu.” b) tā 2. punktu groza šādi: i) tā pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz viņa veikto riska novērtējumu, jebkura maksājuma pamatojumam var pieprasīt atzinumu par finanšu pārskatiem un pamatā esošu uzskaiti, ko sagatavojis apstiprināts revidents, vai valsts iestāžu gadījumā, kompetents un neatkarīgs valsts ierēdnis. Dotācijas darbībai vai darbības dotācijas gadījumā maksājuma pieprasījumam pievieno atzinumu. Atzinumā ir jāapliecina, saskaņā ar atbildīgā kredītrīkotāja apstiprināto metodoloģiju, ka izmaksas, ko finanšu pārskatos ir deklarējis saņēmējs, uz kuriem ir balstīts maksājuma pieprasījums, ir patiesas, precīzi reģistrētas un attaisnotas saskaņā ar dotācijas nolīgumu.” ii) tā otrās daļas ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu: „Izņemot vienreizēju maksājumu vai vienoti noteiktas likmes finansējuma gadījumus, atzinums par finanšu pārskatiem un pamatā esošu uzskaiti ir obligāts starpposma maksājumiem katrā saimnieciskajā gadā un atlikuma maksājumiem šādos gadījumos:” iii) tā trešās daļas ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu: „Atbildīgais kredītrīkotājs, pamatojoties uz viņa veikto riska novērtējumu, var atbrīvot arī no pienākuma sniegt šādu atzinumu par finanšu pārskatiem un pamatā esošu uzskaiti:” (54) 182. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Lai samazinātu finanšu riskus, kas ir saistīti ar iepriekšēja finansējuma maksājumu, atbildīgais kredītrīkotājs var, pamatojoties uz viņa veikto riska novērtējumu, vai nu pieprasīt, lai saņēmējs iepriekš iesniedz nodrošinājumu par tādu pašu summu, kā iepriekšējais finansējums, vai sadalīt iepriekšējo finansējumu vairākās iemaksās. Tomēr dotācijām, kuru vērtība ir EUR 10 000 vai mazāka, atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt, lai saņēmējs iepriekš iesniedz nodrošinājumu tikai pienācīgi pamatotos gadījumos. Šādu nodrošinājumu atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt, pamatojoties uz viņa veikto riska novērtējumu, arī ņemot vērā dotācijas nolīgumā noteikto finansēšanas metodi. Kad vien ir vajadzīgs nodrošinājums, to jānovērtē un jāpieņem atbildīgajam kredītrīkotājam.” b) tā 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: „2. Ja iepriekšējs finansējums ir vairāk nekā 80 % no dotācijas kopsummas un ja tas pārsniedz EUR 60 000, tad pieprasa nodrošinājumu.” (55) 195., 196., 197., 198., 200. un 202. pantu svītro. (56) 211. pantu aizstāj ar šādu: „211. pants Uzskaites saskaņošana (Finanšu regulas 135. pants) 1. Vispārējās virsgrāmatas datus kārto un organizē tā, lai pamatotu saturu ikvienam kontam, kas iekļauts izmēģinājuma bilancē. 2. Attiecībā uz pamatlīdzekļu inventāra sarakstu piemēro 220.-227. pantu.” (57) 212. pantu svītro. (58) 213. pantu groza šādi: a) tā 2. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu: „Lai sastādītu bilanci N gada 31. decembrī, pārrēķiniem starp eiro un citu valūtu ir jāizmanto kurss, kāds noteikts N gada pēdējā darba dienā.” b) pievieno šādu 3. punktu: „3. Grāmatvedības noteikumi, kas ir pieņemti saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, norāda pārrēķinu un atkārtotas novērtēšanas noteikumus uzkrājumu grāmatvedības nolūkiem.” (59) 222. pantu aizstāj ar šādu: „222. pants Objektu iekļaušana inventāra sarakstā (Finanšu regulas 138. pants) Visus iegādātos priekšmetus, kuru izmantošanas laika periods ir ilgāks par vienu gadu un kuri nav patērējami, un kuru iepirkuma vai ražošanas izmaksas ir lielākas par tām, kas noteiktas grāmatvedības noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, iekļauj inventāra sarakstā un iegrāmato pamatlīdzekļu kontos.” (60) 240. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Iepriekšējas informācijas paziņojumu par starptautisku konkursa uzaicinājumu nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam, cik drīz vien iespējams, par piegādes un pakalpojumu līgumiem un, cik ātri vien iespējams, pēc tam, kad pieņemti lēmumi, ar kuriem apstiprina būvdarbu līgumu programmu.” (61) 241. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „a) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 200 000 vai vairāk: starptautisks ierobežots konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;” ii) tā otro daļu aizstāj ar šādu: „Līgumus, kuru vērtība ir EUR 5 000 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.” b) tā 2. punktam pievieno šādu daļu: „Ja to kandidātu skaits, kuri atbilst izvēles kritērijiem vai minimālam spēju līmenim, ir mazāks minimālo skaitu, tad līgumslēdzēja iestāde var uzaicināt iesniegt piedāvājumu tikai tos kandidātus, kuri atbilst piedāvājuma iesniegšanas kritērijam.” c) tā 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar trim pakalpojumu sniedzējiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar sarunu procedūru, uz kuru neattiecas 124. pants. Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums. Ja pēc apspriedes ar pretendentiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, ja piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.” (62) 242. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmo daļu groza šādi: - ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu: „Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem līgumslēdzējas iestādes var izmantot sarunu procedūru ar vienu piedāvājumu šādos gadījumos:” - pievieno šādu g) apakšpunktu: „(g) ja neveiksmīgi mēģināts pielietot konkursu ar sarunu procedūru pēc tam, kad pamatlīgums ir bijis neveiksmīgs. Šajā gadījumā pēc konkursa ar sarunu procedūru atcelšanas līgumslēdzēja iestāde var risināt sarunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem, kurus tā izvēlas no tiem, kas piedalījušies konkursa uzaicinājumā, ar nosacījumu, ka sākotnējā līguma noteikumi nav būtiski mainīti.” ii) pievieno šādu daļu: „Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, lai izmantotu sarunu procedūru, pirms tam ir jāvienojas par to ar atbildīgo kredītrīkotāju.” b) tā 2. punkta groza šādi: i) pirmās daļas b) apakšpunktu aizvieto ar šādu tekstu: „b) papildu pakalpojumi, kurus veido atkārtoti līdzīgi pakalpojumi, kas uzticēti darbuzņēmējam, kurš sniedz pakalpojumus saskaņā ar pirmo līgumu, ja: i) par pirmo pakalpojumu bijis publicēts līguma paziņojums un līguma paziņojumā, kas bija publicēts par pirmo pakalpojumu, ir skaidri noteikta iespēja izmantot sarunu procedūru par jauniem pakalpojumiem šim projektam un paredzamās izmaksas; ii) līguma pagarinājums ir viens un par vērtību, un uz termiņu, kas nepārsniedz sākotnējā līguma vērtību un termiņu.” ii) otro daļu svītro. (63) 243. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmās daļas a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „a) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 150 000 vai vairāk: starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē; b) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 30 000 vai lielāka, bet mazāka par EUR 150 000: vietējs atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;” ii) otro daļu aizstāj ar šādu: „Līgumus, kuru vērtība ir EUR 5 000 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.” b) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar vismaz trim piegādātājiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar sarunu procedūru, uz kuru neattiecas 124. pants. Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums. Ja pēc apspriedes ar piegādātājiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, ja piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.” (64) 244. panta 1. punktu groza šādi: a) tā ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu: „Piešķirot piegādes līgumus, var izmantot sarunu procedūru ar vienu piedāvājumu šādos gadījumos:” b) pievieno šādu e) apakšpunktu: „e) ja pēc diviem mēģinājumiem konkurss ar sarunu procedūru ir bijis neveiksmīgs, tas ir, ja nav saņemti administratīvi un tehniski derīgi vai kvalitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi. Šādos gadījumos līgumslēdzēja iestāde pēc konkursa ar sarunu procedūru atcelšanas pēc savas izvēles var risināt sarunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem no to pretendentu vidus, kas piedalījās konkursa uzaicinājumā, ar noteikumu, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti.” c) pievieno šādu daļu: „Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, lai izmantotu sarunu procedūru, pirms tam ir jāvienojas par to ar atbildīgo kredītrīkotāju.” (65) 245. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmās daļas a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „a) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 5 000 000 vai vairāk: i) principā starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē; ii) izņēmuma kārtā, ņemot vērā noteiktu būvdarbu raksturlielumus un ar atbildīgā kredītrīkotāja piekrišanu, ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, starptautisks ierobežots konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. b) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai lielāka, bet mazāka par EUR 5 000 000: vietējs atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;” ii) otro daļu aizstāj ar šādu: „Līgumus, kuru vērtība ir EUR 5 000 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz vienu piedāvājumu.” b) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar vismaz trim darbuzņēmējiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar sarunu procedūru, uz kuru neattiecas 124. pants. Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums. Ja pēc apspriedes ar pretendentiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, ja piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.” (66) 246. panta 1. punktu groza šādi: a) tā pirmo daļu groza šādi: i) tā ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu: „Piešķirot būvdarbu līgumus var izmantot sarunu procedūru ar vienu piedāvājumu šādos gadījumos:” ii) pievieno šādu d) apakšpunktu: „d) ja pēc diviem mēģinājumiem konkurss ar sarunu procedūru ir bijis neveiksmīgs, tas ir, ja nav saņemti administratīvi un tehniski derīgi vai kvalitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi. Šādos gadījumos līgumslēdzēja iestāde pēc konkursa ar sarunu procedūru atcelšanas pēc savas izvēles var risināt sarunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem no to pretendentu vidus, kas piedalījās konkursa uzaicinājumā, ar noteikumu, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti.” b) pievieno šādu daļu: „Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, lai izmantotu sarunu procedūru, pirms tam ir jāvienojas par to ar atbildīgo kredītrīkotāju.” (67) 250. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu: „3. Ja iepriekšējais finansējums pārsniedz EUR 150 000, tad pieprasa nodrošinājumu. Taču, ja līgumslēdzējs ir valsts iestāde, atbildīgais kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atbrīvot no šī pienākuma. Nodrošinājumu atbrīvo, tiklīdz kā iepriekšējo finansējumu ietur no starpposma maksājumiem vai atlikuma maksājumiem līgumslēdzējam saskaņā ar līguma noteikumiem. 4. Līgumslēdzēja iestāde var prasīt izpildes nodrošinājumu par summu, kas noteikta konkursa lietā un atbilst no 5 % līdz 10 % no līguma kopējās vērtības. Šo nodrošinājumu nosaka, pamatojoties uz tādiem objektīviem kritērijiem kā līguma veids un vērtība. Tomēr ir jāpieprasa izpildes nodrošinājums, ja tiek pārsniegti šādi robežlielumi: i) EUR 345 000 būvdarbu līgumiem, ii) EUR 150 000 piegādes līgumiem. Nodrošinājumam ir jābūt derīgam vismaz līdz piegādes un būvdarbu galīgai pieņemšanai. Ja līgums nav pienācīgi izpildīts, tiek paturēts viss nodrošinājums.” (68) 252. panta 3. punktam pievieno šādu daļu: „Tomēr novērtēšanas komisija vai līgumslēdzēja iestāde var prasīt kandidātiem vai pretendentiem, lai tie iesniedz papildu materiālus vai izskaidro iesniegtos apliecinošos dokumentus saistībā ar izslēgšanas vai izvēles kritērijiem viņu noteiktā termiņā, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu.” (69) 257. panta pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „c) Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs un Eiropas Administrācijas skola, kas tai ir administratīvi pievienota;” (70) 260. panta otro daļu svītro; (71) 262. pantam pievieno šādas daļas: „Budžeta saistības atbilstoši administratīvām apropriācijām, kas ir kopīgas visām sadaļām un kuras pārvalda vispārīgi, budžeta uzskaitē var būt uzskaitītas vispārīgi, ievērojot apkopojošu klasifikāciju pa veidiem, kas noteikti 27. pantā. Atbilstošos izdevumus ieraksta budžeta pozīcijās atbilstoši tādam pašam sadalījumam kā apropriācijas.” (72) 264. pantam pievieno šādu daļu: „Tomēr, ja darījumiem trešās valstīs nav iespējams izmantot nevienu no šiem nomas nodrošinājuma veidiem, atbildīgais kredītrīkotājs var apstiprināt citus veidus ar nosacījumu, ka šie veidi nodrošina līdzvērtīgu Kopienas finansiālo interešu aizsardzību.” (73) 271. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: „1. Robežlielumus un summas, kas noteikti 54., 67., 119., 126., 128., 129., 130., 135., 151., 152., 164., 172., 173., 180., 181., 182., 226., 241., 243., 245. un 250. pantā, atjaunina ik pēc trim gadiem saskaņā ar patēriņa cenu indeksa dinamiku Kopienā. 2. Robežlielumus, kas minēti 157. panta b) apakšpunktā un 158. panta 1. punktā attiecībā uz iepirkuma līgumiem, koriģē ik pēc diviem gadiem saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK 78. panta 1. punktu.” 2. pants Attiecībā uz valsts iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūrām, kas tika uzsāktas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, turpina piemērot noteikumus, kas bija spēkā šo procedūru uzsākšanas brīdī. 3. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula ir saistoša kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Komisijas vārdā ― Komisijas loceklis […] [1] Padome savu atzinumu pieņēma 2006. gada 2. februārī, Revīzijas palāta – 2005. gada 15. decembrī, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja – 2006. gada 2. martā un Eiropas Parlaments – 2006. gada 1. jūnijā. Pārējās iestādes neizteica piezīmes. [2] OJ L 248, 16.9.2002, p. 1. [3] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regula, kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp). [4] OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2083/2005 (OV L 333, 20.12.2005., 28. lpp) [5] OV L 37, 10.2.2005, 14. lpp.