LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 3.7.2012. 
SWD(2012) 186 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko groza  
Direktīvu 2009/65/EK par normat īvo un administrat īvo aktu koordin āciju attiec ībā uz 
pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiec ībā uz 
depozitārija funkcij ām, atlīdzības politiku un sankcij ām 
{COM(2012) 350 final} 
{SWD(2012) 185 final}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko groza  
Direktīvu 2009/65/EK par normat īvo un administrat īvo aktu koordin āciju attiec ībā uz 
pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiec ībā uz 
depozitārija funkcij ām, atlīdzības politiku un sankcij ām 
LV 3   LV  
1. P ROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Problēma 
Kopš 1985. gad ā tika pie ņemta pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumu 
(PVKIU) direkt īva, Eiropas noteikumi, kas direkt īvā attiecas uz depozit ārijiem, ir 
saglabājušies nemain īti. Finanšu kr īze, jo īpaši Madoff  lieta, kas n āca gaismā 2008. gada 
11. decembr ī, ir atklājusi PVKIU noteikumu nepiln ības attiec ībā uz depozit āriju pienākumiem 
un atbildību.  
Madoff  lieta rosin āja jautājumu par depozit ārija atbild ību gadījumā, ja PVKIU fonda akt īvu 
glabāšana ir dele ģēta apakšp ārvaldniekam.  Madoff  lietā valstu tiesas daž ādās dalībvalstīs 
izvēlējās dažādu pieeju, lemjot, vai PVKIU fonda akt īvu galvenais p ārvaldītājs ir atbild īgs par 
fonda aktīvu atgriešanu, kas tika zaud ēti laikā, kad tos uzraudz īja apakšpārvaldnieks.   
Turklāt saskaņotā PVKIU sist ēmā trūkst vispārēji principi par atl īdzību un par sankcij ām, kas 
būtu saskanīgi ar citām finanšu pakalpojumu jom ām. 
Ko tā visvairāk skar?  
Ieguldījumu fondu nozare ir ļoti svarīga ES finanšu nozares da ļa. PVKIU k ā ieguldījumu 
pārrobežu transportl īdzekļa panākumi pamatojas uz PVKIU fondos p ārvaldīto aktīvu straujo 
izaugsmi. Kop ējie pārvaldāmie aktīvi pieauga no EUR 3,403 miljardiem 2001. gada beig ās 
līdz EUR 5,889 miljardiem l īdz 2010. gadam. 2011. gada septembr ī kopējo pārvaldāmo 
aktīvu apjoms bija EUR 5,515 miljardi. Š ī attīstība ir daļēji saistīta ar PVKIU direkt īvas 
saskaņotajiem noteikumiem attiec ībā uz kolekt īvo ieguld ījumu shēmām, kas veido Eiropas 
kapitāla tirgu br īvai ieguld ījumu fondu produktu apgroz ībai, kas atbilst PVKIU standartam. 
Tādēļ ir svarīga PVKIU noteikumu att īstība, lai izveidotu integr ētu tirgu, kas at ļauj PVKIU 
pārrobežu tirdzniec ību. 
Mērķa grupa, kas visvair āk cieš, ja uzraudz ītie aktīvi ir zaud ēti, ir priv ātie ieguld ītāji. Ja 
galvenais p ārvaldītājs nav atbild īgs par p ārvaldībā esošo zaud ēto aktīvu atgriešanu, tad 
zaudējumus sedz ieguld ītāji. Vidēji 10 % Eiropas m ājsaimniec ību tiešā veidā iegulda 
līdzekļus fondos: V ācijā (16 %), It ālijā (11 %), Austrij ā (11 %), Francij ā (10 %), Sp ānijā 
(7 %), Apvienotaj ā Karalistē (6 %).  
Cita grupa, ko ietekm ē aktīvu zaudējums, ir PVKIU fonda p ārvaldītājs. Fonda p ārvaldītājam 
nepieciešama skaidr ība par depozit ārija atbild ības jomu attiec ībā uz pārvaldībā esošo akt īvu 
zaudējumu, jo īpaši gadījumos, kad zaud ējumi rodas, kam ēr aktīvi ir apakšp ārvaldnieka 
pārvaldībā. Apakšpārvaldnieka pie ņemšana ir aizvien plaš āk sastopama par ādība, jo PVKIU 
pārvaldītāji ieguldījumus iegulda plaš ā finanšu instrumentu kl āstā (akcijās, obligācijās, parāda 
instrumentos, naudas tirgus instrumentos, citu ieguld ījumu fondu akcij ās vai sertifik ātos utt.), 
kas bieži vien ir emit ēti citās dalībvalstīs vai treš ās valstīs. Praktisku apsv ērumu dēļ un arī 
ņemot vērā juridiskās prasības, šiem instrumentiem j ābūt pārvaldībā tajā valstī, kurā tie 
emitēti. Tādēļ apakšpārvaldniekam ir b ūtiska ietekme uz fonda p ārvaldītāja lēmumiem par 
ieguldījumiem. 
Visbeidzot, tiks ietekm ēti depozit āriji un to dele ģēšanas prakse. Pat lieli visp ārēji ieguldījumu 
pārvaldītāji neveic p ārvaldības operācijas visās jurisdikcij ās, kurās PVKIU vad ītājs var lūgt 
LV 4   LV veikt ieguld ījumus. Uzskata, ka neviena atseviš ķa pārvaldes banka neveic oper ācijas vair āk 
nekā 40 jurisdikcij ās. Pārvaldība bieži vien k ā "ārpakalpojums" tiek nodota 
apakšpārvaldniekiem, kas da rbojas jurisdikcij ās, kuras neaptver visp ārējā pārvaldītāja tīkls. 
Nosacījumi, kas reglament ē šādu deleģēšanu ir galvenais jaut ājums, kas ietekm ē 
depozitārijus.  
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE  
Nepieciešam ība  
Valstu pieejas jaut ājumā par depozit āriju pienākumu un atbild ību, jo īpaši, ja glab āšana ir 
deleģēta, ir rad ījušas nevien ādu patērētāju aizsardz ības līmeni, kas jo īpaši atklājās pēc 
Madoff  lietas.   
Jo īpaši valstu noteikumi atš ķiras attiec ībā uz piemērojamiem nosac ījumiem, ja glab āšana ir 
deleģēta. Turklāt pastāv atšķirības attiec ībā uz depozit ārija nepārtrauktu pien ākumu pārraudzīt 
apakšpārvaldniekus, un vissvar īgāk, depozit ārija atbild ību par apakšp ārvaldībā turēto aktīvu 
zaudējumu. Dažu valstu tiesas ir uzlikušas par pien ākumu depozit ārijam atgriezt 
apakšpārvaldnieka zaud ētu instrumentu, bet citas šo pien ākumu atz īst par atkar īgu no 
neizpildītiem uzticam ības pārbaudes un p ārraudzības pienākumiem. 
Pievienot ā vērtība 
Atšķirības PVKIU direkt īvas augsta l īmeņa principu īstenošanā attiecībā uz deleģēšanu, un 
konkrēti par depozit āriju atbild ību, grauj ieguld ītāju uzticību, jo īpaši gadījumos, kad PVKIU 
pārdod pāri robežai. Tikai r īcība Eiropas l īmenī var efekt īvi risināt šo jautājumu un ieviest 
saskaņotus standartus, gan saist ībā ar depozit ārija pienākumu būt piesardz īgam, izvēloties un 
pārraugot apakšp ārvaldnieku un saist ībā ar tā atbildību par pārvaldībā esošo akt īvu zaudēšanu.  
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Spēkā esošie "augsta l īmeņa" PVKIU noteikumi pie ļauj ievērojamas neatbilst ības starp to, k ā 
valstu iest ādes interpret ē pienākumus, un atbild ību to pārkāpumu gad ījumos. Vajadz īgi sīkāk 
izstrādāti noteikumi par dele ģēšanu un atbild ību, lai samazin ātu šādas neatbilst ības. Jo īpaši 
tas attiecas uz: 1) dele ģēšanai atļauto jomu; 2) nosac ījumiem attiec ībā uz deleģēšanu; 3) 
atbildības sistēmu, kas piem ērojama, ja p ārvaldībā esošais instruments ir zaud ēts vai nu 
depozitārija vai apakšp ārvaldnieka l īmenī.  
Vispārīgais mērķis 
Palielināt vis PVKIU ieguld ītāju aizsardz ību un pārredzamību. 
Konkrētie mērķi 
Ieguldītāju aizsardz ības standartiem b ūtu jābūt vienādiem: depozit ārijiem, uz ko attiecas 
efektīva piesardz īga reglament ācija un kapit āla prasības, būtu jānodrošina vien āda līmeņa 
aizsardzība pārvaldībā esošiem akt īviem, neatkar īgi no to atrašan ās vietas.  
LV 5   LV Pārsūdzībai pret depozit ārijiem par finanšu instrumenta zaud ējumu būtu jābūt konsekventai 
un efektīvai: vienoti standarti un vienoti noteikumi par atbild ību novērstu ilgstošas tiesas 
prāvas un pretrun īgus rezult ātus atkarībā no depozit ārija juridisk ās adreses.  
Juridiskā noteiktība attiec ībā uz depozit āriju pien ākumiem saist ībā ar uzraudz ību un 
deleģēšanu dotu iesp ēju nozarei pie ņemt vienotu standartu un veikt nepieciešam ās izmaiņas 
savās organizatoriskaj ās struktūrās/uzņēmējdarbības mode ļos.  
Darbības mērķi 
Tie ir šādi: 
1) saskaņot atbilstības kritērijus attiec ībā uz to, kas var darboties k ā depozitāriji;  
2) ieviest vienotus noteikumus par glab āšanas dele ģēšanu;  
3) ieviest vienotu depozit āriju atbild ības līmeni attiec ībā uz pārvaldības laikā zaudēta 
instrumenta atgriešanu; un  
4) ieviest vien āda līmeņa atbildību gadījumos, kad zaud ējumi rodas apakšp ārvaldnieka l īmenī.  
Ņemot vērā mērķi palielināt ieguldītāju uzticību un pārredzamību, pārējie darbības mērķi, kas 
saistīti ar atlīdzībām un sankcij ām, ir ieviest noteikumus, lai nodrošin ātu, ka atl īdzība 
nesekmē risku, nodrošinot p ārredzamu un pamatotu atalgojuma praksi, k ā arī ieviest vienotu 
PVKIU sankciju rež īmu.  
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Pamata scen ārijā, kas attiecas uz depozit āriju uzdevumiem un atbild ību, ir esošais PVKIU 
tiesiskais regul ējums. PVKIU noteikumu visp ārīgie principi b ūtu jāsaglabā, atstājot valstu 
iestādēm ievērojamu br īvību attiec ībā uz pien ākumu un atbild ības līmeni — t ās būtu 
atbildīgas par to, lai nodrošin ātu ieguld ītāju aizsardz ību un uztic ēšanos, jo īpaši veicot 
pārrobežu ieguld ījumus fondos, kas re ģistrēti citās dalībvalstīs.  
Salīdzinājumā ar šo pamatscen āriju ietekmes nov ērtējumā izvērtēti dažādi varianti saist ībā ar 
trim galvenajiem jaut ājumiem: 1) ties ības kļūt par PVKIU depozit āriju; 2) piem ērojamie 
nosacījumi gad ījumā, ja glabāšana tiek dele ģēta; 3) depozit ārija atbild ības joma, jo īpaši 
pienākums atdot zaud ētus pārvaldībā esošus finanšu instrumentus.  
Attiecībā uz tiesībām rīkoties kā depozitārijam  tika izskat īti trīs iespējamie risin ājumi un 
norādītas dažādas iestādēm, par kur ām tiek uzskat īts, ka tās sniedz pietiekamas garantijas 
attiecībā uz piesardz īgu uzraudz ību un kapit āla prasībām, lai pild ītu aktīvu glabāšanas 
uzdevumu un nodrošin ātu to atgriešanu zaud ējuma gadījumā.  
Par pārvaldības deleģēšanas  jautājumu tika izv ērtētas trīs iespējas: 1) pamata scen ārijs; 2) 
prasības par r ūpību un piesardz ību attiec ībā uz dele ģēšanu ieviešana, ietverot īpašus 
noteikumus par dele ģēšanu neatbilstošiem p ārvaldītājiem no treš ām valstīm un 3) t ādu pašu 
rūpības un piesardz ības prasību ieviešana attiec ībā uz visām deleģēšanām.  
Jautājumā par atbild ību ietekmes nov ērtējumā izskatīti četri risinājumi: 1) ierobežojot 
atbildību līdz "neattaisnotai bezdarb ībai" (pamata scen ārijs); 2) ieviešot stingru atbild ību ar 
LV 6   LV iespēju izvair īties no atbild ības dele ģēšanas gad ījumā; 3) ieviešot stingru atbild ību, 
ierobežojot atbr īvošanu no atbild ības tikai attiec ībā uz obligātu deleģēšanu pārvaldītājiem no 
trešām valstīm; un 4) ieviešot stingru atbild ību bez iesp ējas atbrīvot no atbild ības deleģēšanas 
gadījumā.  
Attiecībā uz atlīdzību pamata scen āriju salīdzināja ar iesp ēju, kas paredz, ka PVKIU 
pārvaldības sabiedr ībās ir vispārīgi atlīdzības principi un risin ājums prasa s īki izstrādātu 
atlīdzības politiku kombin ācijā ar inform ācijas atklāšanu par faktisko atl īdzību gada zi ņojumā.  
Saistībā ar administrat īvajām sankcij ām pamata scen āriju salīdzināja ar pieeju visp ārīgā veidā 
saskaņot sankcijas, k ā tas noteikts Komisijas politik ā šajā jomā, un iespēja turpmāk saskaņot 
administrat īvās sankcijas.   
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Tiesību rīkoties kā depozitārijam  ietekmes nov ērtējumā ir secināts, ka gan kred ītiestādes, gan 
regulētas ieguld ījumu sabiedr ības sniedz pietiekamas garantijas attiec ībā uz piesardz īgu 
regulējumu, kapit āla prasībām un efekt īvu pārraudzību, lai darbotos k ā PVKIU depozit āriji. 
Tā kā lielākā daļa PVKIU depozit āriju gandr īz visās dalībvalstīs jau ir kred ītiestādes vai 
regulētas ieguld ījumu sabiedr ības, tad paredzams, ka piel āgošanās slogs būs diezgan zems. 
Izvēlētais variants t ādējādi ietekm ē tikai nelielu da ļu nelicenc ētu pakalpojumu sniedz ēju. 
Šajos gad ījumos izmaksas par ieguld ījumu sabiedr ības licences sa ņemšanu š ķiet pamatotas, 
ņemot vērā ieguvumus, uz ņemoties depozit ārija saistības.  
Par deleģēšanu ietekmes nov ērtējumā ir secināts, ka dele ģēšanai būtu jābūt pakļautai augstiem 
kvalitātes standartiem attiec ībā uz apakšp ārvaldnieka izv ēli un tā pastāvīgu pārraudzību. Šiem 
pienākumiem j āattiecas uz galveno p ārvaldītāju. Attiec ībā uz trešām valstīm būtu jāļauj 
deleģēšana pras ībām neatbilstošiem p ārvaldītājiem tik ilgi, kam ēr ar likumu tiek piepras īts 
izmantot viet ējo pārvaldītāju un kam ēr ieguldītāji ir pienācīgi inform ēti, ka ieguld ījumiem 
dažās jurisdikcij ās var būt vajadzīgs vietējais pārvaldītājs. Iespēja neļaut deleģēt trešām 
pusēm, ja pārvaldītāji nav pras ībām atbilstoši, tika noraid īta, jo tas samazin ātu PVKIU fondu 
ieguldījumu iesp ējas. Turkl āt risks dele ģējot prasībām neatbilstošiem trešo pušu 
pārvaldītājiem tika uzskat īts par niec īgu, ņemot vērā pašreizējo konservat īvo ieguld ījumu 
stratēģiju pārsvaru, ko īsteno PVKIU fondi. Ieguld ījumu strat ēģijām attīstoties, šo izv ēli var 
būt jāpārskata.  
Attiecībā uz atbild ību ietekmes nov ērtējumā secināts, ka "stingras atbild ības" standarts, kas 
depozitārijiem uzliek par pien ākumu atgriezt p ārvaldībā esošus zaud ētus instrumentus 
neatkarīgi no vainas vai nolaid ības, veicina augsta ieguld ītāju aizsardz ības līmeņa 
nodrošināšanu un vienota standarta pan ākšanu vis ā ES. Vienlaikus ir sp ēcīgi argumenti 
"nodalīt" zaudējumus, kuri rodas gad ījumā, ja deleģēšana trešās valsts līdzekļu pārvaldītājam 
ir obligāta. Ietekmes nov ērtējumā ir secin āts, ka, ņemot vērā PVKIU fondu 
mazumtirdzniec ības orient āciju, nedr īkst notikt š āda "nodal īšana".  
6. P ATURĒTO IESP ĒJU KOPSAVILKUMS  
Vēlamais risin ājums ir ierobežot ties ības kļūt par PVKIU depozit āriju, atstājot tās tikai 
kredītiestādēm vai regul ētām ieguldījumu sabiedr ībām. Deleģēšana būtu jāveic saska ņā ar 
noteikumiem par pien ācīgu rūpību, izraugoties un iece ļot apakšp ārvaldnieku un veicot t ā 
darbību pārraudzību. Retajiem gad ījumiem, kad PVKIU ieguld ījumu strat ēģija nozīmētu 
LV 7   LV ieguldīšanu finanšu instrumentos, kas emit ēti valstīs, kurās prasa oblig ātu vietējo pārvaldību 
un kurās nav pārvaldītāja, kas var ētu atbilst iepriekš min ētajām deleģēšanas pras ībām, 
deleģēšana būtu jāļauj stingri noteiktos apst ākļos.  
Saskaņā ar privāto ieguldītāju profilu atbild ībai par pārvaldībā esošā instrumenta zaud ējumu 
būtu jābalstās uz vienota ES standarta, kur ā paredz zaud ēto instrumentu atgriešanas 
pienākumu, kur izmaksas sedz galvenais p ārvaldnieks. Galvenajam p ārvaldniekam nedr īkst 
būt iespēja atbrīvoties no atbild ības pat gad ījumos, kad treš ā valstī ir obligāts vietējais 
pārvaldnieks.  
Attiecībā uz atlīdzību pieeja ir t ā pati, kas attiec ībā uz AIF pārvaldniekiem. T ā novērš 
regulatīvu patvaļu starp PVKIU un AIFMD  sistēmām. Jautājumā par sankcij ām tiek ievērota 
vispārējā Komisijas politika šaj ā jomā.  
7. P ĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Pārraudzība un nov ērtēšana notiks divos l īmeņos. Pirmk ārt, Komisija nodrošin ās, ka 
reformētie noteikumi tiek īstenoti pareizi. Otraj ā posmā, trīs gadus p ēc direktīvas pilnīgas 
īstenošanas termi ņa, Komisija turpin ās veikt ekonomisko nov ērtējumu, vai jaunie noteikumi ir 
palielinājuši ieguld ītāju aizsardz ību, uzlabojuši p ārredzamību par atalgojumu un ir veicin ājuši 
ieguldītāju uzticību, kas vajadz īga PVKIU z īmolu mazumtirdzniec ībai.  
Ekonomisko nov ērtējumu veic, pamatojoties uz m ērķiem, kas izvirz īti 3. iedaļā.  
Novērtējumu veic Komisijas dienesti sadarb ībā ar EVTI un/vai ar ārēju pētījumu atbalstu, kas 
var būt nepieciešams, lai izv ērtētu izmaiņu ietekmi uz dele ģēšanu un depozit āriju atbild ības 
shēmām.  
Lai izvērtētu grozījumu ietekmi un, v ēl svarīgāk, savāktu būtiskos datus par dažu ierosin āto 
pasākumu ietekmi uz depozit āriju nozari, turpm āk jāapkopo fakti kop ā ar visām attiecīgajām 
ieinteresētajām personām.  
Pārskatīšanā jo īpaši tiks koncentr ēta uzmanība uz to, cik liel ā mērā tiks īstenoti paredzamie 
izmaksu ietaup ījumi, kas izriet no skaidr āka un saska ņota depozit āriju atbild ības režīma, 
jaunas dele ģēšanas un atbild ības noteikumu iesp ējamo ietekmi uz depozit ārija darbības 
izmaksām, novērtējumu par to, cik liel ā mērā trešo valstu depozit āriji izrādījušies dele ģēšanas 
prasībām neatbilstoši un to ietekmi, k ā arī jebkādu papildu darb ību izmaksu ietekmes uz 
PVKIU fonda izmaks ām un ieguld ītāju peļņu novērtējumu.