LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.9.2008 
SEC(2008) 2435 
  
GROZĪJUMU V ĒSTULE Nr. 1 
2009. GADA PROVIZORISKAJAM BUDŽETA PROJEKTAM 
IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDA ĻĀM 
III iedaļa – Komisija 
 
LV 2   LV GROZĪJUMU V ĒSTULE Nr. 1 
2009. GADA PROVIZORISKAJAM BUDŽETA PROJEKTAM 
IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDA ĻĀM 
III iedaļa – Komisija 
Ņemot vērā: 
– Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, 
– Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, 
– Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2007 par Finanšu 
regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam1, kurā pēdējie grozījumi 
izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1525/20072, un jo īpaši tās 34. pantu, 
Eiropas Komisija ar šo pied āvā budžeta l ēmējinstitūcijai groz ījumu vēstuli Nr. 1 2009. gada 
provizoriskajam budžeta projektam to apsv ērumu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakst ā. 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 343, 27.12.2006., 9. lpp. 
 
LV 3   LV SATURS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 4 
2. Kosova...................................................................................................................... .... 4 
2.1. Priekšv ēsture ................................................................................................................ 4 
2.2. Budžeta poz īcijas, juridiskais pamats un piez īmes ...................................................... 6 
3. Palest īna ....................................................................................................................... 6 
3.1. Priekšv ēsture ................................................................................................................ 6 
3.2. Budžeta poz īcijas, juridiskais pamats un piez īmes ...................................................... 9 
4. P ārtikas palīdzība ....................................................................................................... 10 
5. Gruzija..................................................................................................................... ... 10 
6. Ietekme uz 4. poz īcijas rezervi................................................................................... 10 
7. Konsul ārā sadarbība................................................................................................... 11 
8. Izgl ītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģentūra (EACEA ) ....................... 11 
8.1. Izveide un pilnvaru pagarin āšana............................................................................... 11 
8.2. Ietekme uz budžetu .................................................................................................... 12 9. Vesel ības aizsardz ības programmas izpilda ģentūra (PHEA ) un Eiropas Transporta 
tīkla izpilda ģentūra (TEN-T EA ) ................................................................................ 13 
KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SH ĒMAS POZ ĪCIJĀM
................................. 15 
IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDA ĻĀM 
Izdevumu kopsavilkums pa ieda ļām ir nos ūtīts atseviš ķi, izmantojot SEI-BUD  sistēmu. 
Izdevumu kopsavilkuma pa ieda ļām teksts ang ļu valodā informācijas nolūkos ir pievienots 
šim dokumentam k ā budžeta pielikums. 
 
LV 4   LV 1. I EVADS  
Grozījumu vēstule Nr. 1 (GV 1) 2009. gada proviz oriskajam budžeta projektam (2009. gada 
PBP) iekļauj šādus punktus: 
– jaunu finanšu l īdzekļu mobiliz ēšana 40 miljonu euro apm ērā saistību apropri ācijās, lai 
nodrošinātu atbalstu Kosovas stabilit ātei un attīstībai; 
– papildu l īdzekļu mobiliz ēšana 139 miljonu euro apm ērā saistību apropri ācijās un 
180 miljonu euro apm ērā maksājumu apropri ācijās, lai nodrošin ātu atbalstu Palest īniešu 
pašpārvaldei; 
– jauna 19 06 06. budžeta panta „Konsul ārā sadarbība” izveide; 
– budžeta piel āgojumi, kas izriet no Izgl ītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras 
izpildaģentūras ( EACEA ) pilnvaru paplašin āšanas attiec ībā uz Tempus  un ICI 
programm ām; 
– 2009. gada provizoriskaj ā budžeta projekt ā iekļauto rezervju atcelšana p ēc Veselības 
aizsardzības programmas izpilda ģentūras ( PHEA ) un Eiropas Transporta t īkla 
izpildaģentūras (TEN-T EA ) pilnvaru paplašin āšanas apstiprin ājuma. 
2. K OSOVA  
2.1. Priekšv ēsture 
Kopš 1999. gada Kosov ā ir ieviesta Apvienoto N āciju Organiz ācijas (ANO) p ārvalde, 
pamatojoties uz ANO Droš ības padomes Rezol ūciju 1244 ( UNSCR ). Kosovas Asambleja 
2008. gada 17. febru ārī pieņēma rezol ūciju, kurā Kosovu pasludina par neatkar īgu un 
suverēnu valsti. Kosovas konstit ūcija stājās spēkā 15. jūnijā. Līdz šim Kosovas neatkar ību ir 
atzinušas 46 ANO dal ībvalstis un 21 Eiropas Savien ības dalībvalsts. 
ANO ģenerālsekretārs 2008. gada 12. j ūnijā iesniedza priekšlikumus p ārveidot Apvienoto 
Nāciju Organiz ācijas pārvaldi Kosov ā, atzīstot nepieciešam ību ANO piel āgot operat īvos 
aspektus saist ībā ar starptautisko kl ātbūtni Kosov ā un Eiropas Savien ības gatav ību uzņemties 
pastiprinātu lomu Kosov ā, kā tas atspogu ļots Padomes 2007. gada 14. decembra secin ājumos. 
Pārveidošanas process b ūtu jāpabeidz l īdz 2008. gada rudenim. ANO Droš ības padomes 
Rezolūciju 1244 turpin ās piemērot līdz turpmākam paziņojumam. 
Komisijas 2008. gada 5. mart ā izdotajā paziņojumā par Rietumbalk āniem3 bija apstiprin āta 
skaidra un uzskat āma Kosovas perspekt īva attiecībā uz Eiropas Savien ību, kā arī Komisijas 
nodoms atbalst īt iestāžu darbības uzlabošanu un att īstību Kosov ā un sarīkot donoru 
konferenci, lai mobiliz ētu finans ējumu, kāds nepieciešams Kosovas visneatliekam ākajām 
vajadzībām. 
                                                 
3 COM(2008) 127. 
 
LV 5   LV Eiropadome 2008. gada j ūnija sanāksmē apstiprin āja savus 2007. gada decembra secin ājumus 
un Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VL ĀAP) 2008. gada febru āra secinājumus4, 
paziņojot, ka Eiropas Savien ība joproj ām ir apņēmusies b ūt vadošais dal ībnieks, lai 
nodrošinātu Kosovas stabilit āti. Eiropadome pauda gandar ījumu par ANO ģenerālsekretāra 
ziņojumu, kas Eiropas droš ības un aizsardz ības politikas (EDAP) ietvaros veicina tiesiskuma 
misijas ( EULEX ) izvietošanu vis ā Kosovā, ļaujot pastiprin āt ES darb ības nozīmi tiesiskuma 
jomā. Eiropadome izteica ar ī atbalstu Komisijas r īkotajai donoru konferencei, kas notika 
2008. gada 11. j ūlijā, un atkārtoti pauda v ēlmi ar skaidras Eiropas perspekt īvas palīdzību 
sniegt atbalstu Kosovas sa imnieciskai un politiskai att īstībai. 
Gatavojoties šai konferencei, Kosovas iest ādes ar starptautisko finanšu iest āžu un Komisijas 
palīdzību ir izstr ādājušas vidēja termiņa izdevumu pamatprogrammu (VTIP)5 laikposmam no 
2008. līdz 2011. gadam, kas aptver visus paredzamos valsts ie ņēmumus un izdevumus. 
Turklāt tādās jomās kā izglītība, transports un tiesiskums ir izstr ādāti detaliz ēti nozaru 
stratēģiju dokumenti. Šie dokumenti tika iesn iegti un apspriesti donoru konferenc ē un kalpoja 
par pamatu tam, lai dal ībnieki ap ņemtos finans ēt trūkstošos aptuveni 1,4 miljardus euro, no 
kuriem apm ēram 1 miljards euro ir nepieciešams soci āli ekonomiskajai att īstībai. Eiropas 
Savienība, ASV, k ā arī atsevišķas Eiropas Savien ības dalībvalstis, starptautisk ās finanšu 
iestādes un citi divpus ēji donori ir ap ņēmušies segt šo tr ūkstošo summu. 
Šajā konferenc ē kopējā apsolītā summa sasniedza 1,236 miljonus euro, no kuriem 102 miljoni 
euro paredz ēti stabiliz ēšanas rezervei6. Saskaņā ar politiskajiem sol ījumiem, ka Kosova ir 
pilnībā Eiropas jaut ājums, Eiropas Savien ība kopum ā apsolīja 2/3 no kop ējās savāktās 
summas. 
Papildus 285 miljoniem euro, ko finans ē dalībvalstis, Komisija sol īja ieguldīt 508 miljonus 
euro. Šo summu veido aptuveni 358 miljoni euro no pirmspievienošan ās palīdzības 
instrumenta ( IPA) līdzekļiem un p ārējie 150 miljoni euro no makrofinansi ālās palīdzības 
(MFA ) programmas l īdzekļiem. Šis ieguld ījums tiek sniegts ar nosac ījumu, ka Kosovas 
valdība uzņemsies veikt pareizu un efekt īvu šo līdzekļu pārvaldību, kā arī saskaņotu politikas 
reformu īstenošanu. Jaut ājums ir ar ī par to, vai budžeta apropri ācijas, par kur ām balsos 
budžeta lēmējinstitūcija, būs pietiekamas, jo Eiropas Savien ības solītais ieguld ījums pašreiz ir 
par 100 miljoniem euro liel āks, nekā šībrīža finanšu pl ānojums Kosovai. Aptuveni 
408 miljoni euro ir pl ānoti pirmspievienošan ās palīdzības instrumenta un makrofinansi ālās 
palīdzības fonda ietvaros laikposmam no 2008. l īdz 2010. gadam7. Tādējādi Komisija 
gatavojas finanšu pl ānojumā palielin āt Kosovai paredz ētās summas par apm ēram 
100 miljoniem euro, lai sasniegtu sol īto ieguldījuma summu — 508 miljonus euro. 
Lai samazin ātu Kosovai paredz ētā papildu finans ējuma ietekmi uz ierobežotaj ām 
2009. gadam pl ānotajām rezervēm, Komisija 2009. gada budžet ā pieprasa 40 miljonus euro k ā 
papildu pal īdzību finansējuma nodrošin āšanai sākumperiod ā. Šī summa ir j ānovirza pal īdzībai 
attīstības jomā, izmantojot pirmspievienošan ās palīdzības instrumentu. Izmantojot iekš ējos 
                                                 
4 Eiropas Savien ības Padome, dokuments 11018/08, 20.6.2008. 
5 Nov ērtējuma vēstulē (par VTIP un ar to saist īto politiku) Starptautiskais val ūtas fonds sniedza kopum ā 
pozitīvu novērtējumu par makroekonomikas politikas satvaru laikposmam no 2008. l īdz 2011. gadam. 
6 Lai izveidotu rezerves neparedz ētiem izdevumiem, piem ēram, izdevumiem saist ībā ar parāda saistībām, 
ko Kosova var ētu pārņemt. 
7 258 miljoni euro jau ir iepl ānoti pirmspievienošan ās palīdzības instrumenta ( IPA) ietvaros tr īs gadu 
periodam, uz ko attiecas VTIP, un 150 miljoni euro joproj ām ir pieejami k ā makrofinansi āla palīdzība 
(MFA ). 
 
LV 6   LV pārvietojumus 4. poz īcijā, iegūs pārējos 60 miljonus euro, ko p ārcels uz IPA programmu jau 
2008. gad ā. Tas nozīmētu arī ātrāku solījumu īstenošanu Kosovas att īstības labā. 
Ja būs pieejams papildu finans ējums Kosovai, Komisija v ēlētos mobiliz ēt dotāciju 
finansējumu, lai nodrošin ātu VTIP ietvaros konstat ētās ievērojamās infrastrukt ūras 
vajadzības. Izmantojot IPA infrastrukt ūru sagataves instrumentu, tiek ātri uzkrāta pieredze 
saistībā ar sagatavošan ās darbību finans ēšanu ievērojamu ieguld ījumu projektu veikšanai 
Kosovā. Šāda dotāciju finans ējuma apgūšana tiktu nodrošin āta ciešā sadarbībā ar attiecīgajām 
starptautiskaj ām finanšu iest ādēm. Kā turpmāku pasākumu Kosovas vald ība ir apņēmusies 
nākamo trīs mēnešu laikā izveidot donoru koordin ēšanas saskan īgu sistēmu, kurā pilnībā tiek 
ievēroti Kosovas m ērķi saistībā ar integrāciju Eirop ā. 
Iestādes izstrādās un īstenos ar ī vispusīgu rīcības plānu budžeta p ārvaldības uzlabošanai, 
tostarp ar ī iekšējās kontroles un rev īzijas jom ā, lai labāk integrētu kapitālu un pašreiz ējo 
budžetu un pa ātrinātu valsts ieguld ījumu programmas izpildi, uzlabojot pl ānošanas, priorit āšu 
noteikšanas, īstenošanas un uzraudz ības spējas valsts ieguld ījumu jom ā. Iestādes ņems vērā 
pagājušā gada valstu izdevumu un finansi ālās atbildības ( PEFA ) novērtējuma ziņojumu, kur ā 
bija secin āts, ka fiduci ārais risks ir pietiekami zems, lai ārējie partneri apsv ērtu budžeta 
atbalstu Kosovai. 
2.2. Budžeta poz īcijas, juridiskais pamats un piez īmes 
Kopējo nepieciešamo summu (40 miljoni euro 2009. gad ā) iekļaus 22. sada ļas 
„Paplašin āšanās” 02. noda ļas „Paplašin āšanās process un strat ēģija"” 22 02 02. pant ā „Pārejas 
posma un iest āžu veidošanas atbalsts potenci ālajām kandidātvalstīm”. 
22 02 02. pants. P ārejas posma un iest āžu veidošanas atbalsts potenci ālajām 
kandidātvalstīm 
Rādītāji 
Apropriācijas 2009. gada PBP  Grozījumu vēstule Nr. 1  Jaunā summa  
Saistības Maksājumi Saistības Maksājumi Saistības Maksājumi 
429 330 000 225 489 000 40 000 000  469 333 000 225 489 000 
Kā jau iepriekš min ēts, 2009. gada budžet ā ir piepras īti 40 miljoni euro k ā palīdzība 
finansējuma nodrošin āšanai sākumperiod ā. 
3. P ALESTĪNA 
3.1. Priekšv ēsture 
Kā liecina 2008. gada vid ū veiktie p ētījumi, visp ārējā ekonomisk ā un soci ālā situācija 
okupētajā palestīniešu teritorij ā ir sliktāka nekā 2007. gada nogal ē formulētās cerības. 
Palestīnas donoru konferenc ē, kas notika 2007. gada decembr ī un kuru vad īja arī Komisija, 
tika uzsvērta Palest īniešu pašp ārvaldes (k ā aprakstīts Palestīnas reformu un att īstības plānā 
2008.-2010. gadam), Izra ēlas (pārvietošanās un piekļuves ierobežojumu atcelšana) un donoru 
kopienas (finansi ālā palīdzība) dalītā atbildība par Palest īnas ekonomisko izaugsmi. Pasaules 
bankas 2008. gada maija zi ņojumā Ad Hoc  sadarbības komitejai ( AHLC ) teikts, ka 
 
LV 7   LV ekonomisk ās izaugsmes nevainojamais loks, ko rada Palest īniešu pašp ārvaldes, Izra ēlas un 
donoru veiktas paral ēlas darbības, vēl nav īstenots8. Tā rezultātā pašreizējā iekšzemes 
kopprodukta (IKP) izaugsme 2008. gad ā būs daudz zem āka nekā Palestīnas reformu un 
attīstības plānā paredzētā (3,5 %) un, iesp ējams, sasniegs tikai aptuveni 1 % (joproj ām tiek 
pieņemts, ka gada otraj ā pusē ierobežojumi nedaudz samazin āsies). Šobr īd Starptautisk ā 
valūtas fonda (SVF) prognoz ētais 2009. gada izaugsmes r ādītājs ir 3,6 %, tom ēr iespējams, ka 
šis rādītājs būs jāpārskata un j āsamazina. 
Lai arī Palestīniešu pašp ārvalde ir pild ījusi savu reformu programmu un donori ir snieguši 
lielus finanšu ieguld ījumus, Izra ēlas valdības ierobežojumi attiec ībā uz palest īniešu 
pārvietošanos un piek ļuvi turpina negat īvi ietekm ēt Palestīnas ekonomisko situ āciju. Dažu 
robežkontrolpunktu samazin āšana Rietumkrast ā nenodrošin āja nepieciešamo p ārvietošanās 
brīvību. Piecos robežš ķērsošanas punktos, kas paredz ēti tirdzniec ības preču pārvadājumiem, 
izmanto kravu p ārvadājumu sist ēmu „back-to-back”, un ir maz ticams, ka t ā ļaus veikt 
ievērojami vair āk pārvadājumu. Pēc 2008. gada j ūnijā panāktā pamiera starp Izra ēlu un 
Hamas  izredzes atv ērt Gazas robežš ķērsošanas punktus, tostarp Ka rni, ko uzskata par Gazas 
ekonomikai ļoti svarīgu punktu, joproj ām ir neskaidras. Pašreiz iece ļošana Gaz ā ir atļauta 
tikai hum ānās palīdzības preču un degvielas pieg ādes nolūkos. 
Arī citi okup ētās palestīniešu teritorijas ekonomiskie r ādītāji ir vēl vairāk pasliktin ājušies. 
Bezdarba l īmenis 2007. gad ā bija gandr īz 23 % sal īdzinājumā ar 10 % pirms otr ās sacelšan ās 
(Intifada ) sākuma. Šobr īd Gazā ir visaugst ākais bezdarba l īmenis — gandr īz 33 % no akt īvā 
darbaspēka, un Rietumkrast ā tas ir 19 %. Gaz ā 70 % no m ājsaimniec ībām un Rietumkrast ā 
56 % no m ājsaimniec ībām dzīvo zem nabadz ības sliekš ņa (2007. gada vid ū, avots — ANO 
Attīstības programma). Ņemot vērā strikto ierobežojošo rež īmu Gazā, pašreizējais dziļas 
nabadzības līmenis pat p ārsniedz 35 %, par kuriem zi ņots 2006. gad ā. 38 % Palest īnas 
iedzīvotāju trūkst pārtikas (Gaz ā — 56 %)9. Turklāt tiek prognoz ēts, ka 2008. gad ā inflācijas 
līmenis palielin āsies līdz divciparu skaitlim. 
Paredzams, ka Palest īniešu pašp ārvaldes k ārtējā budžeta defic īts 2008. gad ā sasniegs 
766 miljonus ASV dol āru. Palest īniešu pašp ārvalde ieguld īja pūles, lai nodrošin ātu algu 
izdevumu stingru uzraudz ību valsts sektor ā un samazin ātu tīros aizdevumus (subs īdijas 
elektroener ģijas un degvielas pieg ādātājiem). No otras puses, Palest īniešu pašp ārvalde cent ās 
valsts un priv ātā sektora uz ņēmumiem atl īdzināt visus nokav ētos maksājumus, ko laikposm ā 
no 2006. l īdz 2007. gadam uzkr ājusi Hamas  vadītā valdība. Lai ar ī 2008. gad ā tas ir rad ījis 
ārkārtējus finanšu izdevumus, visu nokav ēto maksājumu pirmstermi ņa atmaks āšana 
samazinās Palestīniešu pašp ārvaldes izdevumu slogu 2009. un 2010. gad ā. 
Kopienas intervences pamatojums  
Šajā posmā ir grūti aprēķināt precīzas kopējās vajadzības 2009. gadam, īpaši attiec ībā uz 
kārtējiem izdevumiem. SVF savu p ārskatīto prognozi pazi ņos tikai pirms Ad Hoc  sadarbības 
komitejas n ākamās sanāksmes, ko pl ānots rīkot 22. septembr ī. Ir jāņem vērā vairāki 
kontekstu āli faktori, jo īpaši neskaidr ības par Anapolis ā sāktā politiskā procesa izn ākumu līdz 
2008. gada beig ām, iespējamā aizkavēšanās saistībā ar 2009. gada janv ārī paredzēto 
Palestīnas prezidenta v ēlēšanu rīkošanu un varb ūtība, ka notiks iev ērojamas izmai ņas 
                                                 
8 Palest īnas reformu un att īstības plāna īstenošana, Ekonomikas uzraudz ības ziņojums AHLC, 2008. gada 
2. maijs. 
9 WFP/UNRWA/FAO  pētījums par nodrošin ātību ar pārtiku okup ētajās palestīniešu teritorij ās. 
 
LV 8   LV notikumu viet ā, īpaši saist ībā ar pārvietošanās un piek ļuves ierobežojumiem, kuriem ir 
ievērojama ietekme uz ekonomisko darb ību. 
Ja pašreiz ējā notikumu att īstības gaita paliks nemain īga, Komisija cer, ka 2009. gad ā situācija 
Rietumkrast ā saglabāsies stabila vai nedaudz uzlabosies, bet, iesp ējams, ka t ā pasliktin āsies 
Gazas josl ā. Tādēļ Palestīnas iedzīvotāju vajadzības vēl aizvien var ētu būt lielas. 
Ņemot vērā pašreizējo situāciju un iepriekš min ētās milzīgās vajadzības, kā arī ievērojot 
Palestīniešu pašp ārvaldes lielo defic ītu, vēl aizvien b ūs liela nepieciešam ība pēc ārējās 
palīdzības, īpaši no Eiropas Savien ības — Palest īnas lielākā donora — puses. 
Anapolisas procesa ietvaros 2007. gada novembr ī uzsāktā rīcības stratēģija koncentr ējas uz 
Eiropas Savien ības solījumu atbalst īt palestīniešu centienus izveidot valsti, k ā arī sniegt 
palīdzību pārejas posm ā. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome 2008. gada maij ā10 
apstiprināja, ka „ES ar ī turpmāk uzņemas daudz ās jomās palīdzēt palestīniešu centienus 
izveidot valsti” un uzsv ēra, ka „jāpilda solījumi, kas doti Starptautiskaj ā donoru konferenc ē 
attiecībā uz Palest īnas valsti Par īzē pagājušā decembrī.” 
Ņemot vērā iepriekš min ētos faktorus, Komisijas atbalsts palest īniešiem 2009. gad ā ir 
paredzēts šādiem pasākumiem. 
– Apjomīga finansi ālā palīdzība Palest īniešu pašp ārvaldei, saska ņojot to ar citiem 
donoriem un starptautiskaj ām organiz ācijām. Šo pas ākumu mērķis joprojām būs 
uzlabot Palest īniešu pašp ārvaldes fisk ālo stabilit āti un tādējādi nostiprin āt tās spēju 
sniegt pakalpojumus Palest īnas iedzīvotājiem, kā arī nodrošin āt likumību un kārtību 
(paredzēts, ka atbalsts, lai finans ētu pašreiz ējos izdevumus, b ūs 14 miljoni euro 
mēnesī, t.i., 168 miljoni euro gad ā). 
– Palestīniešu pašp ārvaldes iest āžu izveide. Atbalsta m ērķis ir stiprin āt Palestīniešu 
pašpārvaldes ministrijas un citas iest ādes, lai sasniegtu Palest īnas valstiskumu. Īpašu 
uzmanību pievērsīs palestīniešu spēju attīstībai civilās drošības un tiesiskuma jom ā, 
saistībā ar ko 2008. gada j ūnija Berl īnes konferenc ē tika apstiprin āta Eiropas 
Savienības nozīmīgā loma. Komisija turpin ās sniegt l īdzekļus konkr ētiem 
projektiem, lai atbalst ītu Kvarteta p ārstāvja uzsāktos pasākumus (iest āžu izveides, 
pilsoniskās sabiedr ības, tiesiskuma, izgl ītības, vesel ības aizsardz ības pasākumiem 
paredzēti 18 miljoni euro un m ērķsadarbības pasākumiem — 2 miljoni euro). 
– Atbalsts Austrumjeruzalemes iest ādēm. Austrumjeruzalemes k ā nākamās Palestīnas 
valsts iesp ējamās galvaspils ētas statusam ir īpaši liela politisk ā nozīme (atbalsts 
pašreizējo izdevumu finans ēšanai ir paredz ēts 2 miljonu euro apm ērā). 
– Iespējamie pas ākumi, lai pal īdzētu īstenot vienošanos par gal īgā statusa jaut ājumiem, 
ko varētu noslēgt līdz 2008. gada decembrim. Tas b ūs Eiropas Savien ības atbalst ītā 
Anapolisas procesa galvenais rezult āts, lai gan, ņemot vērā divpusējo sarunu 
slepenības statusu, detaliz ētas vajadz ības nebūs zināmas līdz šā gada beig ām (pašreiz 
nav plānota konkr ēta summa). 
– Attīstības projekti. Komisija turpin ās paplašin āt infrastrukt ūras programmu un citus 
attīstības projektus, lai pal īdzētu īstenot Palest īnas reformu un att īstības plānu un cik 
                                                 
10 Eiropas Savien ības Padome, dokuments 9674/1/08, 26.6.2008. 
 
LV 9   LV vien ātri iespējams atsāktu attīstības pasākumus Gazas josl ā (atbalsts 26 miljonu euro 
apmērā ir paredz ēts pašreiz ējo izdevumu finans ēšanai infrastrukt ūras jomā un 
18 miljonu euro apm ērā — Gazas uz ņēmējdarbības sektora atjaunošanai). 
– ANO Pal īdzības un darba a ģentūra (UNRWA ) piecās darbības jomās un jo īpaši 
Gazā. Pieaugoš ās pārtikas cenas re ģiona valst īs un pašreiz ējā notikumu att īstības 
gaita Gaz ā norāda uz to, ka v ēl lielāks skaits cilv ēku varētu būt atkarīgi no ārējās 
palīdzības un spiediens uz UNRWA  varētu pieaugt (atbalsts pašreiz ējo izdevumu 
finansēšanai ir paredz ēts 66 miljonu euro apm ērā). 
Situācija okupētajā palestīniešu teritorij ā joprojām ir nepast āvīga, un tas apgr ūtina uzdevumu 
novērtēt vidēja termiņa vajadzības. Palest īniešiem s ākotnēji piešķirtās summas p ēdējos gados 
(2008., 2007. un 2006. gad ā) sistemātiski bija maz ākas nekā faktiskās vajadzības. Komisijai 
bija jāizmanto citas Kopienas budžeta poz īcijas, lai segtu šos iztr ūkstošos līdzekļus. 
2006.  gadā palestīniešiem sniegt ā palīdzība Vidusj ūras reģiona un Eiropas att īstības līguma 
(MEDA ), Miera nol īguma un UNRWA  pozīcijās sasniedza 222 miljonus euro, no kuriem liela 
daļa tika pieš ķirta pagaidu starptautiskajam meh ānismam un UNRWA . 
2007.  gadā palestīniešiem sniegto pal īdzību palielin āja no sākotnējiem 172 miljoniem euro, 
kas piešķirti Eiropas kaimi ņattiecību un partnerattiec ību instrumenta (EKPI) budžeta poz īcijai 
Palestīnas, UNRWA  un miera procesa atbalstam (kas atbilst „ MEDA ”, „Miera nol īguma” un 
„UNRWA ” budžeta poz īcijām saskaņā ar MEDA  regulu), l īdz 447 miljoniem euro. 
2008.  gadā, atbildot uz premjerministra Fajadas l ūgumu donoru kopienai finans ēt arvien 
pieaugošo k ārtējo izdevumu defic ītu, sākotnējo piešķīrumu 300 miljonu euro apm ērā EKPI 
budžeta poz īcijai Palest īnas, UNRWA  un miera procesa atbalstam palielin āja līdz 
380 miljoniem euro. 
Ievērojot to, ka ir j āsaglabā samērīgs finans ējuma līmenis arī 2009. gad ā, un ņemot vērā 
Palestīnas valsts finansi ālo stāvokli un Palest īnas pašp ārvaldes vald ībai nepieciešamo 
palīdzību, Komisija ierosina 2009. gad ā palielin āt budžeta 19 08 01 02. poz īciju par 
139 miljoniem euro l īdz 300 miljoniem euro. 
Attiecībā uz maksājumu apropri ācijām PBP ietvaros piepras ītā summa (100 miljoni euro) ar ī 
būtu jāpalielina atbilstoši saist ību apropri ācijām un iepriekš ējiem maks ājumiem. Apr ēķināts, 
ka nepieciešami papildus 180 miljoni euro. 
Tāpat kā iepriekšējos gados Komisijai ar ī 2009. gad ā varētu būt atkārtoti jāizvērtē situācija 
attiecībā uz budžeta izpildi, ties ībām piešķirt dažāda veida pal īdzību Palestīnai daudzveid īgo 
pieejamo budžeta instrumentu ietv aros un citu donoru centieniem. 
3.2. Budžeta poz īcijas, juridiskais pamats un piez īmes 
Vajadzīgā papildu summa (139 miljoni euro saist ību apropri ācijās 2009. gad ā) tiks iek ļauta 
sadaļas „Ārējās attiecības" 19 08. noda ļas „Eiropas kaimi ņattiecību politika un attiec ības ar 
Krieviju" 19 08 01 02. posten ī „Eiropas kaimi ņattiecības un partner ība, finansi ālā palīdzība 
Palestīnai, miera procesam un UNRWA ". 
19 08 01 02. postenis. Eiropas kaimi ņattiecības un partner ība, finansi ālā palīdzība 
Palestīnai, miera procesam un UNRWA  
 
LV 10   LV Rādītāji 
Apropriācijas 2009. gada PBP  Grozījumu vēstule Nr. 1  Jaunā summa  
Saistības Maksājumi Saistības Maksājumi Saistības Maksājumi 
161 000 000  100 000 000 139 000 000 180 000 000 300 000 000 280 000 000 
Kā minēts iepriekš, ir piepras īti 139 miljoni euro, lai apmierin ātu vajadzības pēc finansiālas 
palīdzības Palest īniešu pašp ārvaldei, īpašu uzman ību pievēršot tiešas finansi ālas palīdzības 
sniegšanai vald ībai un nākotnes Palest īnas valsts iest āžu izveidei, k ā to paziņoja Vispārējo 
lietu un ārējo attiecību padome 2008. gada maija san āksmē. 
4. P ĀRTIKAS PAL ĪDZĪBA 
Kā minēts 2009. gada PBP, nemit īgais pārtikas cenu pieaugums pasaul ē ietekmēs Eiropas 
Savienības spējas risināt pārtikas kr īzes. Lai nodrošin ātu visneatliekam ākās humānās 
vajadzības pārtikas jom ā un lai Eiropas Savien ība spētu pildīt savas starptautisk ās saistības un 
saglabātu plānoto sloga da ļu attiecībā uz atbalstu p ārtikas pal īdzībai, Komisija gatavojas 
vajadzības gadījumā izmantot visus pieejamos budžeta instrumentus, tostarp rezervi pal īdzībai 
ārkārtas gadījumos. 
Turklāt Komisija 2008. gada j ūlijā pieņēma regulas projektu par meh ānisma izveidi, lai 
operatīvi reaģētu uz straujo p ārtikas cenu k āpumu jaunatt īstības valstīs. Šāda mehānisma 
pamatmērķis ir atbalst īt lauksaimniec ību jaunatt īstības valstīs, tādējādi ļaujot tām palielin āt 
ražošanas apjomus. Tas ar ī palīdzēs šīm valstīm mazināt augsto p ārtikas cenu negat īvo 
ietekmi uz visnabadz īgākajiem iedz īvotājiem. 
5. G RUZIJA  
Eiropadome 2008. gada 1. septembra ārkārtas sanāksmē paziņoja, ka Eiropas Savien ība ir 
gatava iesaist īties jebkuru centienu atbalst īšanā, lai nodrošin ātu mierm īlīgu un ilgstošu 
Gruzijas konflikta risin ājumu. Šim nol ūkam tika nolemts Eiropas droš ības un aizsardz ības 
politikas ietvaros nos ūtīt faktu vākšanas misiju, lai uz vietas pal īdzētu iegūt informāciju un 
noteiktu pas ākumus saist ībā ar Eiropas Savien ības lielāku apņemšanos. 
Reaģējot uz min ēto krīzi, Komisija jau ir sniegusi ārkārtas palīdzību. Gan Eiropadome, gan 
Parlaments ir pazi ņojuši, ka Eiropas Savien ībai jābūt gatavai sniegt atbalstu Gruzijas 
atjaunošanai, k ā arī atbalstīt uzticības veidošanas pas ākumus un att īstību reģionālās 
sadarbības jomā. Eiropadome ir aicin ājusi rīkot starptautisku donoru konferenci, lai atbalst ītu 
Gruzijas atjaunošanu. Komisija jau ir s ākusi šīs konferences sagatavošanas darbus. Kad 
vajadzību novērtējums tiks pabeigts un pien ākumu sadale starp donoriem g ūs konkrētas 
aprises, Komisija budžeta proced ūrā attiecīgi atspogu ļos, kāda ir to ietekme uz budžetu. 
6. I ETEKME UZ 4. POZĪCIJAS REZERVI  
Kopējās papildu vajadz ības 4. poz īcijai sasniedz 179 miljonus euro saist ībās, no kuriem 
40 miljoni euro ir paredz ēti Kosovai un 139 miljoni euro – Palest īnai. Tas 4. poz īcijai rada 
rezervi zem maksim ālās 64 miljonu euro robežas. Papildu maks ājumu apropri ācijas Palest īnai 
ir 180 miljoni euro . 
 
LV 11   LV 7. K ONSULĀRĀ SADARB ĪBA 
Ņemot vērā lielo krīžu pieaugošo noz īmi un biežumu trešaj ās valstīs, Eiropas Savien ības 
iestādes un dal ībvalstis ir uzs ākušas debates par savu rea ģēšanas spēju palielin āšanu krīzes 
situācijās, tostarp ar ī konsulārās sadarbības jomā. Trešās valstīs esošu ES pilso ņu konsulārās 
aizsardzības pamatnost ādnēs, ko Padome pie ņēma 2006. gada j ūnijā11, ir noteikts, ka 
„Komisijas deleg ācijām būtu jābūt iesaistītām ārkārtas rīcības plānošanā. Ir pieņemts, ka —
 pēc prezidentvalsts l ūguma un attiec īgā gadījumā — Komisijas deleg ācijas/konsul ārās 
pārstāvniecības varētu sniegt materi āltehnisku atbalstu dal ībvalstu p ārstāvniecībām, jo īpaši 
krīzes gadījumā.” 
Pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 20. pantu par to ES dal ībvalstu pilso ņu 
aizsardzību trešās valstīs, kurām nav pārstāvniecību šajās valstīs, un 20. pantu L īgumā par 
Eiropas Savien ību, ar ko nosaka Komisijas deleg āciju lomu Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma iepriekšmin ētā panta īstenošanā, iespējamie pas ākumi var ētu ietvert, piem ēram, 
personāla, biroja telpu vai materi ālu nodošanu dal ībvalstu konsul āro pārstāvniecību rīcībā, 
līdzdalību transporta, materi ālu vai telpu īres izdevumu finans ēšanā vai loģistikas atbalstu. 
Tā kā šīs darbības varētu pārsniegt deleg āciju administrat īvā atbalsta izdevumu izmantošanas 
iespējas, kas ir stingri ierobežotas atbilstoši deleg āciju darb ības vajadz ībām, Komisija 
ierosina, pamatojoties uz Finanšu regulas 49. panta 6. panta d) apakšpunktu (Komisijas īpašās 
pilnvaras saska ņā ar Līgumiem), izveidot īpašu budžeta 19 06 06. poz īciju „Konsul ārā 
sadarbība”, kas ļautu finans ēt iespējamos darb ības izdevumus Eiropas pilso ņu labā. 
Šiem iesp ējamiem izdevumiem nepieciešam ā ikgadējā summa b ūtu ierobežota (robež ās no 
EUR 50 000 l īdz EUR 500 000) un aptvertu darb ības trešās valstīs. Šai poz īcijai ir ierosin āts 
pielikt atg ādinājumu („p.m.”) attiec ībā gan uz saist ību, gan maks ājumu apropri ācijām. Ja 
nepieciešams, var veikt p ārvietojumu 19 06. noda ļas „Reakcija kr īzes situācijās un glob ālie 
draudi droš ībai” ietvaros. 
8. I ZGLĪTĪBAS, AUDIOVIZU ĀLĀS JOMAS UN KULT ŪRAS IZPILDA ĢENTŪRA (EACEA ) 
8.1. Izveide un pilnvaru pagarin āšana 
Komisija 2005. gada 14. janv ārī pieņēma Lēmumu 2005/56/EK, ar ko izveido Izgl ītības, 
audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģentūru Eiropas Kopienas darb ību vadīšanai izgl ītības, 
audiovizu ālajā un kultūras jomā (EACEA ). 
Pirmo reizi EACEA  pilnvaras paplašin āja ar Komisijas 2007. gada 8. febru āra Lēmumu 
2007/114/EK, ietverot š ādu programmu p ārvaldību: 
- jaunās paaudzes programmas, ka s iepriekš bija uztic ētas aģentūrai ( MEDIA 2007 , 
„Mūžizglītība”, „Kult ūra”, „Jaunatne r īcībā” un „Eiropa pilso ņiem”); 
- projekti izgl ītības, profesion ālās izglītības un jaunatnes jom ā, kurus reglament ē nolīgumi, ko 
šajās jomās noslēgusi Eiropas Kopiena, Amerikas Savienot ās Valstis un Kan āda; 
- citas programmu da ļas, īpaši Erasmus Mundus  ārējās sadarbības ietvars (iek ļaujot 
Latīņameriku, Āziju un Balk ānus). 
                                                 
11 Eiropas Savien ības Padome, dokuments 10109/2/06, 16.6.2006. 
 
LV 12   LV Lai aptvertu p ārējos Media  II programmas (1996.-2000. gads) projektus, tika ierosin āts veikt 
aģentūras pilnvaru otro paplašin āšanu. Līdz ar šo priekšlikumu tika iesniegts l ūgums pēc 
cilvēkresursiem, kas nepieciešami Erasmus Mundus  ārējās sadarbības ietvaram saist ībā ar 
Latīņameriku, Āziju un Balk āniem, lai īstenotu a ģentūras pilnvaru paplašin āšanu, par ko 
vienojās 2007. gad ā. 
Pēc Izpilda ģentūru komitejas ( CREA ) 2008. gada 15. apr īļa apstiprin ājuma un Eiropas 
Parlamenta Budžeta komitejas ( COBU ) 2008. gada 29. maija pozit īvā atzinuma ar Komisijas 
2008. gada 12. j ūnija Lēmumu C (2008)2554 a ģentūras pilnvaras tieš ām paplašin āja, aptverot 
pārējos Media II  (1996.-2000. gads) programmas projektus. 
Ārējais izmaksu un ieguvumu p ētījums, ko pabeidza 2008. gada apr īlī, atklāja, ka aģentūrai 
piešķirtie līdzekļi ir vislab ākais risinājums Tempus  programmas vad īšanai (ceturtais posms un 
trešā posma nosl ēgums) un sadarb ības stiprin āšanai ar industrializ ētām valstīm un cit ām 
valstīm un teritorij ām ar augstu ien ākumu līmeni ( ICI) izglītības un jaunatnes jom ā, lai 
ietvertu jaunas darb ības un divpus ējos projektus ar Austr āliju, Jaunz ēlandi, Jap ānu un 
Dienvidkoreju. T ādējādi Komisija ir ierosin ājusi aģentūras pilnvaru trešo paplašin āšanu, 
aptverot Kopienas darb ības TEMPUS III  un IV programmu, k ā arī ICI programmas jom ā. Šo 
priekšlikumu iesniedza Izpilda ģentūru regulat īvajai komitejai, kura 2008. gada 7. j ūlijā 
sniedza pozit īvu atzinumu, k ā arī izskatīšanai Eiropas Parlamenta Budžeta komitej ā atbilstoši 
sadarbības noteikumiem par izpilda ģentūru izveidi un to darb ības paplašin āšanu. 
8.2. Ietekme uz budžetu 
Saistībā ar minēto pilnvaru paplašin āšanu EACEA  dotie papildu uzdevumi rad īs iemeslu 
palielināt subsīdiju izpilda ģentūrai, un to segs no apropri ācijām postenim 
19 01 04 30 EACEA  – Subsīdija ārējo attiec ību programm ām – un postenim 
22 01 04 30 EACEA  – Subsīdija 4. poz īcijas programm ām politikas jom ā „Paplašin āšanās”. 
Kamēr budžeta l ēmējinstitūcija nav devusi savu apstiprin ājumu, summas saist ībā ar pilnvaru 
pēdējo paplašin āšanu ( Tempus III-IV  un ICI) ir atstātas rezerv ē. 
Ņemot vērā šīs divas pilnvaru paplašin āšanas 2008. gad ā, 4. pozīcijā subsīdijas sadal ījums pa 
programm ām un budžeta poz īcijām ir šāds. 
(miljonos euro) 
Budžeta poz īcija Programma  2009. gads 
19 01 04 30 - Erasmus Mundus ārējās sadarb ības ietvars  (Eiropas 
kaimiņattiecību un partner ības politika, EKPI un Att īstības 
sadarbības instruments, DCI), 
- divpusējā sadarbība izglītības jomā, ICI, 
- Tempus  (EKPI un DCI) + 3,79412 
22 01 04 30 Rietumbalk āni — jaunatne, 
Erasmus Mundus  ārējās sadarbības ietvars, 
Tempus  (Pirmspievienošan ās palīdzības instruments ( IPA)) + 1,41013 
PAPLAŠIN ĀŠA
NAS KOP ĒJĀ 
SUMMA   + 5,204 
                                                 
12 No kuriem 2,563 miljoni euro atst āti rezerv ē, kam nepieciešams budžeta l ēmējinstitūcijas 
apstiprinājums par pilnvaru otro paplašin āšanu 2008. gad ā. 
13 No kuriem 1,314 miljoni euro atst āti rezerv ē, kam nepieciešams budžeta l ēmējinstitūcijas 
apstiprinājums par pilnvaru otro paplašin āšanu 2008. gad ā. 
 
LV 13   LV Šie palielin ājumi ir jāsedz, izmantojot pašreiz ējos piešķīrumus darb ību programm ām, šādā 
veidā: 
(miljonos euro)  
Budžeta poz īcija Programma  2009. gads 
19 05 01 Sadarb ība ar industrializ ētām trešām valstīm (ICI) - 0,203 
19 08 01 01 Eiropas kaimi ņattiecības un partner ība, finansi ālā sadarbība 
ar Vidusjūras reģiona valst īm - 0,847 
19 08 01 03 Eiropas kaimi ņattiecības un partner ība, finansi ālā sadarbība 
ar Austrumeiropas valst īm - 1,180 
19 09 01 Sadarb ība ar Latīņamerikas jaunatt īstības valstīm - 0,190 
19 10 01 01 Sadarb ība ar Āzijas jaunatt īstības valstīm  - 0,310 
19 10 02 Sadarb ība ar Vidus āzijas jaunatt īstības valstīm - 0,333 
40 01. noda ļa Rezerves (Izgl ītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras 
izpildaģentūra — Subs īdija ārējo attiecību programm ām) - 0,731 
Starpsumma   - 3,794 
22 02 07 01 Re ģionālās un horizont ālās programmas ( IPA) - 1,410 
PAPLAŠIN ĀŠA
NAS KOP ĒJĀ 
SUMMA   - 5,204 
Ir jāizdara groz ījumi aģentūras štatu sarakst ā, kas ierosin āts 2009. gada provizoriskaj ā budžeta 
projektā, lai 2009. gad ā otrās paplašin āšanas nol ūkos pievienotu asto ņas pagaidu darbinieku 
amata vietas. 
9. V ESELĪBAS AIZSARDZ ĪBAS PROGRAMMAS IZPILDA ĢENTŪRA (PHEA ) UN EIROPAS 
TRANSPORTA T ĪKLA IZPILDA ĢENTŪRA (TEN-T  EA) 
Izpildaģentūru komiteja, kas izveidota saska ņā ar 24. pantu Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 58/200314, 2008. gada 15. apr īlī apstiprin āja pilnvaru paplašin āšanu Vesel ības 
aizsardzības programmas izpilda ģentūrai (PHEA ) un Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūrai 
(TEN-T  EA). Pēc tam 29. maij ā tās apstiprin āja Eiropas Parlamenta Budžetu komiteja. 
Ar Komisijas 2008. gada 20. j ūnija Lēmumu C (2008)2939 un 2008. gada 11. j ūlija Lēmumu 
C (2008)3465 šo a ģentūru pilnvaras turpm āk paplašin āja, lai attiec īgi aptvertu pat ērētāju 
aizsardzības programmas (2007.-2013. gadam) un Kopienas m ācību pasākumu pārvaldību 
pārtikas nekait īguma jom ā, kā arī uzņemtos atbild ību par to projektu p ārvaldību transporta 
jomā, ko atbalsta jaun ā TEN-T  programma 2007.-2013. gadam. 
Šīm divām aģentūrām 2009. gada provizoriskaj ā budžeta projekt ā bija paredz ētas 
apropriācijas subs īdijas veid ā, kuras iek ļāva rezerv ē, līdz tiek sa ņemts budžeta 
lēmējinstitūcijas apstiprin ājums. Tā kā šis nosac ījums ir izpild īts un paplašin āšanas lēmums 
pieņemts, pašreiz ir ierosin āts no rezerves poz īcijas 40 01 40 uz attiec īgajām pozīcijām 
pārvietot šādas summas. 
Veselības un pat ērētāju 
aizsardzības 
aģentūra 17 01 04 30 EUR 1 710 000 
                                                 
14 Padomes 2002. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka stat ūtus izpilda ģentūrām, 
kurām uztic konkr ētus Kopienas programmu p ārvaldības uzdevumus, OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp. 
 
LV 14   LV 17 01 04 31  EUR 1 100 000  
Eiropas Transporta t īklu 
aģentūra 06 01 04 31 
 EUR 9 794 000  
 
LV 15   LV KOPSAVILKUMA  TABULA  PA FINANŠU  SHĒMAS  POZĪCIJĀM 
Finanšu sh ēma 
Pozīcija/apakšpoz īcija 2009. gada finanšu sh ēma 2009. gada PBP  GV 1/2009  PBP 2009. gadam + GV Nr. 1/2009  
 SA  MA SA MA SA MA SA MA 
1. ILGTSP ĒJĪGA IZAUGSME         
1a. Konkur ētspēja izaugsmei un 
nodarbinātībai 11.272.000.000  11.689.966.000 10.285.190.500   11.689.966.000 10.285.190.500 
1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbin ātībai 48.428.000.000  48.413.884.669 34.914.134.166   48.413.884.669 34.914.134.166 
Kopā 59.700.000.000  60.103.850.669 45.199.324.666   60.103.850.669 45.199.324.666 
Rezerve1   96.149.331       96.149.331   
2. DABAS RESURSU SAGLAB ĀŠANA 
UN PĀRVALDĪBA         
No kuriem ar tirgu saist ītie izdevumi un 
tiešie maks ājumi 46.679.000.000  42.860.252.000 42.814.219.000   42.860.252.000 40.825.600.500 
Kopā 59.639.000.000  57.525.729.686 54.834.932.000   57.525.729.686 54.834.932.000 
Rezerve2 2.113.270.314 2.113.270.314  
3. PILSONISKUMS, BR ĪVĪBA, 
DROŠĪBA UN TIESISKUMS    
3a. Brīvība, drošība un tiesiskums  872.000.000  839.125.000 596.670.000   839.125.000 596.670.000 
3b. Pilsoniskums  651.000.000  628.733.000 669.010.000   628.733.000 669.010.000 
Kopā 1.523.000.000  1.467.858.000 1.265.680.000   1.467.858.000 1.265.680.000 
Rezerve     55.142.000       55.142.000   
4. ES — GLOB ĀLO PROCESU 
DALĪBNIECE3 7.440.000.000  7.440.432.000 7.579.456.769 179.000.000 180.000.000 7.619.432.000 7.759.456.769 
Rezerve    243.568.000    59.786.000   
5. ADMINISTR ĀCIJA4 7.699.000.000  7.655.255.982 7.655.255.982   7.655.255.982 7.655.255.982 
Rezerve    121.744.018    121.744.018   
6. KOMPENS ĀCIJA 210.000.000  209.112.912 209.112.912   209.112.912 209.112.912 
Rezerve    887.088    887.088   
KOPĀ 136.211.000.000 123.858.000.00 0 134.402.239.249 116.743.762. 329 179.000.000 180.000.000 134. 581.239.249 116.923.762.329 
Rezerve      2.630.760.751 7.436.237.671    2.446.978.751 7.256.237.671 
1 Eiropas Globaliz ācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a poz īcijas rezerves apr ēķinā. 
2 Eiropas Savien ības Solidarit ātes fonda (ESSF) summa ir iek ļauta papildus attiec īgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iest āžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). 
3 2008. gada 4. poz īcijas rezerv ē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saist ītas ar rezervi pal īdzībai ārkārtas gadījumos (244 miljoni euro). 
4 Lai apr ēķinātu rezervi zem maksim ālās robežas 5. poz īcijā, ir ņemta vērā 1. zemsv ītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu sh ēmai par summu 78 miljoni euro person āla 
iemaksām pensiju sh ēmā.