Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2021/C 288/06)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“ARDÈCHE”

PGI-FR-A1198-AM03

Pieteikuma datums: 2016. gada 23. septembrī.

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Atļautās šķirnes

Atļauto vīnogulāju šķirņu sarakstu papildina ar šādām vīnogulāju šķirnēm:

— “Couston N”. Šai vīnogulāju šķirnei, kas iekļauta 2010. gadā atļauto vīnogulāju šķirņu oficiālajā katalogā, ir īpaši sārtvīniem noderīgas īpašības. Tā ir ražīga, pielāgota liesajām augsnēm, kas sastopamas ar AĢIN “Ardèche” apzīmētajā produkta ražošanas apgabalā, kurā šī šķirne ir cēlusies, un izturīga pret pelēko puvi,

— “Floréal B”, “Muscaris B”, “Solaris B”, “Soreli B”, “Souvignier Gris B”, “Voltis B”, “Artaban N”, “Monarch N”, “Prior N”, “Vidoc N”.

Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sēnīšu slimībām. Tās ļauj mazāk izmantot augu aizsardzības līdzekļus, un tai pašā laikā tās atbilst šķirnēm, ko izmanto ar šo AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai. Šīs šķirnes ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības nemaina.

2.2. Marķēšana

Grozīts to šķirņu izsmeļošais saraksts, kuru nosaukumu produkta marķējumā var pievienot nosaukumam “Ardèche”. Pieteikuma iesniedzēja grupa vēlas, lai visas vīnogulāju šķirnes, ko vīnu ražošanai izmanto ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā, gūtu attiecīgu atzinību.

Tāpēc svītro šādu teikumu: “Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ardèche”, kam ir vai nav pievienota vārdkopa “Coteaux de l’Ardèche”, var papildināt tikai ar šādiem šķirņu nosaukumiem:

— sarkanvīnam vai sārtvīnam: “Cabernet franc N”, “Cabernet-sauvignon N”, “Caladoc N”, “Carignan N”, “Chatus N”, “Cinsault N”, “Gamaret N”, “Gamay N”, “Grenache N”, “Marselan N”, “Merlot N”, “Pinot N”, “Syrah N”,

— baltvīnam: “Chardonnay B”, “Clairette B”, “Grenache B”, “Marsanne B”, “Muscat petits grains B”, “Roussanne B”, “Sauvignon B”, “Ugni B”, “Viognier B”.”

2.3. Ražas iznākums

Sārtvīnu maksimālais iznākums ir palielināts no 90 hl/ha līdz 110 hl/ha.

Šis nelielais iznākuma palielinājums “Ardèche” sārtvīnu raksturīgās īpašības neietekmē.

2.4. Vīnkopības produktu kategorijas

Noteikumi par augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanu ir svītroti saskaņā ar Valsts padomes 2015. gada 2. marta lēmumu, ar ko atceļ 2011. gada 28. oktobra rīkojumu par AĢIN “Ardèche” attiecībā uz to specifikācijas noteikumu apstiprināšanu, kuri attiecas uz augstas kvalitātes dzirkstošajiem sārtvīniem vai baltvīniem.

2.5. Valsts un es prasības. Galvenie pārbaudāmie punkti

Noteikumi par produktu kontroli ir precizēti: produktu organoleptisko kontroli veic, ja iekšējās kontroles laikā ir atklāta anomālija (beztaras vīnu un iepakotu vīnu organoleptiskā pārbaude).

2.6. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Informācija par saikni ar izcelsmes vietu ir papildināta, lai skaidrāk parādītu AĢIN cēlonisko saikni.

Sadaļā, kas attiecas uz cēlonisko saikni, sākumā ir pievienots ievadteikums, lai precizētu, ka “ģeogrāfiskā apgabala cēloniskā saikne ar vīniem, uz kuriem attiecas AĢIN “Ardèche”, ir balstīta uz Ardēšas vīnu reputāciju, ko tie iemantojuši savas kvalitātes dēļ”. Sadaļa par cēlonisko saikni ir papildināta arī ar šādu tekstu: “Ir aptuveni simts dabas un kultūras tūrisma objektu, kas ļauj tūristiem iepazīt Ardēšas vīndārza vīndarības un vīna kultūras bagātības. Ardēša tūristus piesaista ar savām ainavām un iespējām nodarboties ar dažādām aktivitātēm brīvā dabā. Pateicoties Ardēšas vīndārzu reputācijai, tūrisma attīstības aģentūra “Atout France” to ir nodēvējusi par “Vīndārzu un atklājumu” zemi, tādējādi atzīstot tās bagātīgo vīna tūrisma piedāvājumu.”

Saiknes apraksts ir papildināts arī ar informāciju, kas precīzāk atspoguļo vīnu īpašības: Sarkanvīnos, sārtvīnos un baltvīnos vienmēr jūtams augļains aromāts, kura intensitāte un dominance atšķiras atkarībā no izmantotajām šķirnēm un tehnoloģijām. ”

Ir precizēts arī dabiskās vides īpašību apraksts:

— “Ļoti senās Sevēnu smilšakmens augsnes, kas veidojušās, sadēdot triasa ģeoloģiskā perioda klinšakmeņiem, ir skābas, ļoti labi drenētas un organiskās vielas ziņā nabadzīgas. Šīs īpatnības piešķir sarkanvīniem ļoti spēcīgu augļainu aromātu.

— Bāvivarē [Bas-Vivarais] apgabalā “ir seklas kaļķakmens augsnes, no kurām iegūst mazu ražu, ko izmanto augstas kvalitātes vīnu ražošanai uz “Grenache” vīnogu bāzes. Šķembu pārpilnība rada vīnogulājiem labvēlīgus apstākļus, jo tās sasilda augsni pavasarī un pa nakti atdod dienā uzkrāto siltumu”, un “šajā apgabalā iegūtajiem sarkanvīniem ir augļains aromāts, taču tajos ir jūtamas arī pikantas nianses un spēcīgāka tanīnu struktūra”,

— Bāvivarē apgabala pierobežā atrodas Kuarona [Coiron] plakankalne – “īsts bazalta plato, kas ir Centrālā masīva daļa, kura pieder pie Vidusjūras piekrastes reģiona. Ar mikroelementiem un silīcija dioksīdu bagāts bazalts sarkanvīniem piešķir augļainumu un svaigumu, bet baltvīniem – izsmalcinātu garšu.

— visbeidzot, Ronas ielejas dienvidos “vīnogulāji aug ar nogludinātiem oļiem klātās nogāzēs, kas saņem daudz saules gaismas. No šiem stādījumiem iegūst augļainus, labi strukturētus un aromātiski sarežģītus sarkanvīnus, savukārt no mīkstajās okerkrāsas lesa augsnēs augušajām vīnogām iegūst svaigus un augļainus baltvīnus un sārtvīnus un augļainus, maigus sarkanvīnus.

2.7. Vīnu organoleptiskais apraksts

Vīnu organoleptiskais apraksts ir precizēts, lai skaidrāk norādītu vīnu krāsu un organoleptiskās īpašības.

Attiecībā uz sarkanvīniem ir noteikts, ka “ekstrakciju veic, lai panāktu galvenokart maigu struktūru ar nobriedušiem, maigiem tanīniem, taču mēdz būt arī stiprāki un pilnmiesīgāki vīni. Sarkanvīnu aromātu palete variē no sarkano augļu niansēm līdz pikantuma notīm. To krāsa ir no piesātinātas aveņsarkanas līdz granātsarkanai. ”

Baltvīnu “krāsa ir no gaiši dzeltenas ar zaļiem atspīdumiem līdz zeltaini dzeltenai. Intensīvajā aromātā dominē svaigums, kas raksturīgs augļiem ar baltu mīkstumu, un ir jūtamas citrusaugļu vai ziedu nianses.

Visbeidzot, sārtvīniem “piemīt intensīvs svaigu un gardu ogu, kā arī ziedu un citrusaugļu aromāts. To krāsa mainās no gaiši pelēkas laškrāsas vai pat sārti pelēkas krāsas līdz košākiem un izteiktākiem sārtajiem toņiem.

2.8. Ģeogrāfiskais apgabals un tiešās apkaimes apgabals

Ģeogrāfiskā apgabala un tiešās apkaimes apgabala sastāva apraksts ir pārveidots par pašvaldību teritoriju sarakstu, kas atbilst 2019. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoram, kurš ir valsts līmeņa atsauces dokuments. Šāda pārveide par pašvaldību teritoriju sarakstu nemaina ģeogrāfisko apgabalu un tiešās apkaimes apgabalu.

2.9. Kontroles struktūras kontaktinformācija

Ir atjaunināta par kontroli atbildīgās iestādes un kontroles struktūras CERTIPAQ kontaktinformācija.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Ardèche

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

AĢIN Ardèche

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Ardèche” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

Sarkanvīnos, sārtvīnos un baltvīnos vienmēr jūtams augļains aromāts, lai arī tā intensitāte un veids atšķiras atkarībā no izmantotajām šķirnēm un tehnoloģijām.

Sarkanvīniem ekstrakciju parasti veic, lai iegūtu patīkamu struktūru ar nobriedušiem, maigiem tanīniem, taču mēdz būt arī stiprāki vīni. Sarkanvīnu aromātu palete variē no sarkano augļu niansēm līdz pikantuma notīm. To krāsa ir no piesātinātas aveņsarkanas līdz granātsarkanai.

Izmantotās sārtvīnu vinificēšanas metodes ļauj saglabāt izcilu līdzsvaru, vīnu svaigumu un augļainumu. Sārtvīniem piemīt intensīvs svaigu un gardu ogu, kā arī ziedu un citrusaugļu aromāts. To krāsa mainās no gaiši pelēkas laškrāsas vai pat sārti pelēkas krāsas līdz košākiem un izteiktākiem sārtajiem toņiem.

Izmantotās baltvīnu vinificēšanas metodes ļauj saglabāt izcilu līdzsvaru, vīnu svaigumu un augļainumu. To krāsa ir no gaiši dzeltenas ar zaļiem atspīdumiem līdz zeltaini dzeltenai. Intensīvajā aromātā dominē svaigums, kas raksturīgs augļiem ar baltu mīkstumu, un ir jūtamas citrusaugļu vai ziedu nianses.

Vīni atbilst ES tiesību aktos noteiktajiem analītiskajiem kritērijiem.

Galvenās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Vīndarības metožu ziņā jāievēro arī Kopienas un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa [Code rural et de la pêche maritime].

b. Maksimālais ražas iznākums

Ar AĢIN “Ardèche” apzīmētie baltvīni un sarkanvīni:

90 hektolitru no hektāra

Ar AĢIN “Ardèche” apzīmētie sārtvīni:

110 hektolitru no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinificēšana un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ardèche” apzīmēto vīnu gatavošana notiek turpmāk norādītajos departamentos, proti, turpmāk minēto pašvaldību teritorijās (saskaņā ar oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2019. gada aprīļa redakciju):

— Ardēšas [Ardèche] departamentā: visu pašvaldību teritorijas,

— Gāras [Gard] departamentā: Barjac, Le Garn, Issirac, Laval-Saint-Roman, Montclus, Rivières, Rochegude, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Denis, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos.

7. Galvenās vīnogulāju šķirnes

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Alphonse Lavallée N”

“Aléatico N”

“Aramon N”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Aranel B”

“Arinarnoa N”

“Artaban N”

“Aubun N” –“Murescola”

“Barbaroux Rs”

“Biancu Gentile B”

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

“Brun argenté N” – “Vaccarèse”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Calitor N”

“Cardinal Rg”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Chambourcin N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chasselas B”

“Chasselas rose Rs”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” – “Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette rose Rs”

“Clarin B”

“Colombard B”

“Cot N” – “Malbec”

“Couderc noir N”

“Counoise N”

“Couston N”

“Danlas B”

“Egiodola N”

“Floreal B”

“Gamaret”

“Gamay Fréaux N”

“Gamay N”

“Gamay de Bouze N”

“Gamay de Chaudenay N”

“Ganson N”

“Gewurztraminer Rs”

“Gramon N”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gros Manseng B”

“Gros vert B”

“Jurançon noir N” – “Dame noire”

“Listan B” – “Palomino”

“Lival N”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B” – “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac rose Rs”

“Melon B”

“Merlot N”

“Merlot blanc B”

“Meunier N”

“Mollard N”

“Monarch N”

“Mondeuse N”

“Mondeuse blanche B”

“Monerac N”

“Montils B”

“Morrastel N” – “Minustellu”, “Graciano”

“Mourvaison N”

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

“Mouyssaguès”

“Muresconu N” – “Morescono”

“Muscadelle B”

“Muscardin N”

“Muscaris B”

“Muscat Ottonel B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat cendré B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat d’Alexandrie B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains roses Rs” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains rouges Rg” – “Muscat”, “Moscato”

“Müller-Thurgau B”

“Nielluccio N” – “Nielluciu”

“Noir Fleurien N”

“Négret de Banhars N”

“Négrette N”

“Oberlin noir N”

“Ondenc B”

“Orbois B”

“Pagadebiti B”

“Pascal B”

“Perdea B”

“Persan N”

“Petit Courbu B”

“Petit Manseng B”

“Petit Meslier B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B” – “Araignan”

“Pineau d’Aunis N”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant de Brunel N”

“Plant droit N” – “Espanenc”

“Plantet N”

“Portan N”

“Portugais bleu N”

“Poulsard N” – “Ploussard”

“Prior N”

“Prunelard N”

“Précoce Bousquet B”

“Précoce de Malingre B”

“Raffiat de Moncade B”

“Ravat blanc B”

“Rayon d’or B”

“Riesling B”

“Riminèse B”

“Rivairenc N” – “Aspiran noir”

“Rivairenc blanc B” – “Aspiran blanc”

“Rivairenc gris G” – “Aspiran gris”

“Romorantin B” – “Danery”

“Rosé du Var Rs”

“Roublot B”

“Roussanne B”

“Rubilande Rs”

“Sacy B”

“Saint Côme B”

“Saint-Macaire N”

“Saint-Pierre doré B”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Savagnin blanc B”

“Savagnin rose Rs”

“Sciaccarello N”

“Segalin N”

“Seinoir N”

“Select B”

“Semebat N”

“Sémillon B”

“Servanin N”

“Seyval B”

“Solaris B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Sylvaner B”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tibouren N”

“Tourbat B”

“Tressot N”

“Trousseau N”

“Téoulier N”

“Ugni blanc B”

“Valdiguié N”

“Valérien B”

“Varousset N”

“Velteliner rouge précoce Rs”

“Verdesse B”

“Vermentino B” – “Rolle”

“Vidoc N”

“Villard blanc B”

“Villard noir N”

“Viognier B”

“Voltis B”

8. Saiknes apraksts

Ģeogrāfiskā apgabala un produktu specifika

Francijas dienvidaustrumu departamentā Ardēšā, kas atbilst kādreizējai Vivarē reģionam [pays du Vivarais], ir krasi atšķirīgas reljefa formas, par ko liecina lielās augstuma atšķirības starp Ronas un Ardēšas upes sateku (40 m virs jūras līmeņa) departamenta dienvidaustrumos un Mezenka [Mézenc] kalna virsotni (1 754 m) centrālās daļas rietumos. Ronas ieleja ir tā dabiskā austrumu robeža 140 km garumā, bet rietumos to norobežo Centrālā masīva augstie plato.

Cauri gadu simteņiem no šiem vīndārziem ir iegūti vīni, kuru slava un reputācija ir veidojusies jau senā pagātnē. Vīnkopība kopā ar tūrismu ir viens no Ardēšas teritorijas ekonomiskās attīstības stūrakmeņiem. Vīnkopība ir departamenta lielākā lauksaimnieciskās ražošanas nozare, un vīndārzi, kuru vairums koncentrējas Ardēšas dienvidu pusē, ir trešais lielākais vīndārzu kopums Ronas-Alpu [Rhône-Alpes] reģionā. Īpaši jāpiemin, ka Ardēšas Sevēnos [Cévennes] 20. gs. 90. gados no jauna tika atklāta autohtonā šķirne “Chatus N”, kuras stādījumus 1880. gadā bija iznīcinājušas filoksēras. To šajā Sevēnu daļā atsāka audzēt, kas ir liels ieguvums, jo no šīs šķirnes ogām var iegūt spēcīgus, tanīniem bagātus vīnus ar izteiktām īpašībām.

Sarkanvīnos, sārtvīnos un baltvīnos vienmēr jūtams augļains aromāts, kura intensitāte un dominance atšķiras atkarībā no izmantotajām šķirnēm un tehnoloģijām.

Sevēnos vīnogulāji ir ļoti labi pielāgojušies apstākļiem. Šķirnes “Gamay” vīnogulāji ir sastādīti Sevēnu dienvidu apakšējā daļā, savukārt šķirņu “Syrah”, “Cinsault”, “Grenache” un “Chatus” vīnogulāji aizņem nogāzes, kurām ir izdevīgs vērsums pret debespusēm. Visā šajā lauksaimniecības reģionā, kas atrodas 200–900 m augstumā virs jūras līmeņa, lielākā daļa vīndārzu ir ierīkoti lauksaimnieku rūpīgi koptās un par “faïsses” dēvētās terasēs, ko balsta akmeņu mūri. Šī vide nodrošina labvēlīgus apstākļus vīnogu fenoliskajai nobriešanai. Ļoti senās Sevēnu smilšakmens augsnes, kas veidojušās, sadēdot triasa ģeoloģiskā perioda klinšakmeņiem, ir skābas, ļoti labi drenētas un organiskās vielas ziņā nabadzīgas. Šīs īpatnības piešķir sarkanvīniem ļoti spēcīgu augļainu aromātu.

Bāvivarē [Bas Vivarais] vīnu iegūst no vīnogām, kas augušas sausās un neauglīgās nogāzēs un plato. Šķirnes “Grenache” vīnogulāji lielākoties ir sastādīti nogāzēs, savukārt “Syrah N” šķirnes īpatņiem ir vajadzīgas nedaudz bagātākas augsnes. Šajā apgabalā veģetācija vasarā cieš no sausuma; tajā ir seklas kaļķakmens augsnes, no kurām iegūst mazu ražu, ko izmanto augstas kvalitātes vīnu ražošanai uz “Grenache” vīnogu bāzes. Šķembu pārpilnība rada vīnogulājiem labvēlīgus apstākļus, jo tās sasilda augsni pavasarī un pa nakti atdod dienā uzkrāto siltumu. Te bieži sastopami mārsili, pupumētras un lavandas, tai skaitā platlapu lavandas. Šajā apgabalā iegūtajiem sarkanvīniem ir augļains aromāts, taču tajos ir jūtamas arī pikantas nianses un spēcīgāka tanīnu struktūra.

Kuaronā vīnogulāji aug pie robežas ar Bāvivarē. Ņemot vērā augstumu un temperatūras diapazonu, priekšroka tiek dota agrīnām vīnogu šķirnēm, lai optimizētu ļoti specifisku vīnu, tai skaitā sārtvīnu, gatavošanas metodes. Šis Centrālā masīva ieslēgums Vidusjūras piekrastes reģiona ir bazalta plato. Bazalts, kurā ir ļoti daudz mikroelementu un silīcija dioksīda, sarkanvīniem piešķir augļainumu un svaigumu, bet baltvīniem — izsmalcinātu garšu.

Ronas ielejā ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai ir atvēlēti ar augstākās kvalitātes šķirnēm (“Merlot N”, “Cabernet-Sauvignon N”, “Syrah N”, “Caladoc N” u. c.) apstādīti zemesgabali ielejas ziemeļu terasēs un nogāzēs. Dienvidos vīnogulāji aug ar nogludinātiem oļiem klātās nogāzēs, kas saņem daudz saules gaismas. No šiem stādījumiem iegūst augļainus, labi strukturētus un kompleksus sarkanvīnus, savukārt no mīkstajās okerkrāsas lesa augsnēs augušajām vīnogām iegūst svaigus un augļainus baltvīnus un sārtvīnus un augļainus, maigus sarkanvīnus.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Ģeogrāfiskā apgabalā cēloniskā saikne ar vīniem, uz kuriem attiecas AĢIN “Ardèche”, ir balstīta uz Ardēšas vīnu reputāciju, ko tie iemantojuši savas atzītās kvalitātes dēļ.

Ardēšā vīnkopības dalībniekiem ir neapstrīdama loma teritorijas labiekārtošanā, jo tie pielāgojas dažādiem vides ierobežojumiem (izmanto “sarežģītas” teritorijas, iekārto terases jeb “faïsses” utt.) un tādējādi veido ainavu. Šī ietekme uz ainavu nepaliek nepamanīta, jo vīndārzi atrodas gandrīz 350 pašvaldību teritorijās.

Šķembu klājumi, garigām apaugušas teritorijas un nogludinātiem oļiem klātas terases, kur ir ierīkoti vīndārzi, kopā ar mezoklimatu, kam raksturīgas gan Vidusjūras, gan kontinentālā klimata iezīmes, rada labvēlīgus apstākļus tādu vīnu ražošanai, kam ir izteikti augļains aromāts, kāds raksturīgs arī ar AĢIN “Ardèche” apzīmētajiem vīniem.

Pēdējās desmitgadēs Ardēšas vīndārzi ir ievērojami attīstījušies, tai skaitā 20. gs. 70. gadu beigās nomainījās to šķirņu sastāvs.

Tajā pašā laikā (1980. g.) tika arī modernizēti vinificēšanas instrumenti gan privātajās, gan kooperatīvajās vīna darītavās.

Nozares veidošanā ir iesaistīts daudz dalībnieku: 12 kooperatīvās vīna darītavas (kas apvienotas Kotodardēšas vīndaru savienībā (Union des Vignerons des Coteaux de l’Ardèche)), 4 neatkarīgas kooperatīvās vīna darītavas un 60 privātās vīna darītavas, kas kopā aptver vīnogulājus aptuveni 7 500 ha platībā.

Šo vīnu reputācija ir attīstījusies vietējā līmenī, pateicoties lielajam tūristu pieplūdumam “Ardēšas aizu” [Gorges de l’Ardèche] reģionā un Ardēšas departamentā kopumā, kā arī vīnu tirdzniecības attīstībai vīna pagrabos un vietējos tirgos un pasākumos (Riomsas [Ruoms] tirgū, Serjēras [Serrières] vīna gadatirgū u. c.). Ir aptuveni simts dabas un kultūras tūrisma objektu, kas ļauj tūristiem iepazīt Ardēšas vīndārza vīndarības un vīna kultūras bagātības. Ardēša tūristus piesaista ar savām ainavām un iespējām tajās nodoties brīvdabas nodarbēm. Pateicoties Ardēšas vīndārzu reputācijai, tūrisma attīstības aģentūra “Atout France” to ir nodēvējusi par “Vīndārzu un atklājumu” zemi, tādējādi atzīstot tās bagātīgo vīna tūrisma piedāvājumu.

Tās vīnu kvalitātes dēļ AĢIN “Ardèche” atpazīst arī valsts un pat starptautiskā mērogā. Kopš 1970. gada Ardēšas vīni piedalās Parīzes vispārējā lauksaimniecības konkursā (Concours Général Agricole de Paris) un ir saņēmuši tajā daudzas balvas. Turklāt tie ir bieži pieminēti autoritatīvos ceļvežos, piemēram, vīnu ceļvedī “Guide Hachette des Vins”. Tie izceļas arī starptautiska mēroga sacensībās, piemēram, Lionas Starptautiskajā vīnu konkursā (Concours International des vins).

Pateicoties vīnu reputācijai, Ardēša mūsdienās ir Ronas-Alpu reģiona galvenais AĢIN vīnu ražošanas departaments, un tā pārdošanas apjoms ir 350 000 hl, no kuriem 20 % tiek eksportēti vairāk nekā uz 20 valstīm (jo īpaši ASV, Apvienoto Karalisti u. c.).

9. Būtiski papildu nosacījumi

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ardèche” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogulāju šķirņu nosaukumu un apzīmējumu “primeur” [agrīnais] vai “nouveau” [jaunais].

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ardèche” var papildināt ar mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Coteaux de l’Ardèche”.

Eiropas Savienības AĢIN logotipu iekļauj marķējumā gadījumos, kad apzīmējumu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays”.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to vīnu vinificēšanu un gatavošanu, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ardèche”, veido šādu pašvaldību teritorijām (saskaņā ar oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2019. gada aprīļa redakciju):

Dromas [Drôme] departamentā (26) — 75 pašvaldību teritorijas: — Albon, Allan, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, La Bâtie-Rolland, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Bonlieu-sur-Roubion, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Charols, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Claveyson, Cléon-d’Andran, Cliousclat, Condillac, La Coucourde, Crozes-Hermitage, Donzère, Érôme, Espeluche, Étoile-sur-Rhône, Fay-le-Clos, La Garde-Adhémar, Gervans, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Larnage, La Laupie, Laveyron, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Malataverne, Manas, Marsanne, Mercurol-Veaunes, Mirmande, Montboucher-sur-Jabron, Montéléger, Montélimar, La Motte-de-Galaure, Mureils, Pierrelatte, Ponsas, Pont-de-l’Isère, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Puygiron, Ratières, La Roche-de-Glun, Rochefort-en-Valdaine, Roynac, Saint-Avit, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, La Touche, Les Tourrettes, Valence;

Izēras [Isère] departamentā (38) — 21 pašvaldības teritorija: — Agnin, Anjou, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Bougé-Chambalud, Chanas, La Chapelle-de-Surieu, Cheyssieu, Clonas-sur-Varèze, Le Péage-de-Roussillon, Roussillon, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Prim, Saint-Romain-de-Surieu, Salaise-sur-Sanne, Sonnay, Vernioz, Ville-sous-Anjou;

Gāras [Gard] departamentā (30) — 44 pašvaldību teritorijas: — Aiguèze, Allègre-les-Fumades, Aujac, Bessèges, Bonnevaux, Bordezac, Bouquet, Carsan, Chambon, Chamborigaud, Concoules, Cornillon, Courry, Gagnières, Génolhac, Goudargues, Les Mages, Malons-et-Elze, Le Martinet, Méjannes-le-Clap, Meyrannes, Molières-sur-Cèze, Navacelles, Peyremale, Pont-Saint-Esprit, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Robiac-Rochessadoule, Saint-Alexandre, Saint-Ambroix, Saint-Brès, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Victor-de-Malcap, Salazac, Sénéchas, Tharaux, La Vernarède;

Luāras [Loire] departamentā (42) — 22 pašvaldību teritorijas: — Bessey, Bourg-Argental, Burdignes, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Colombier, Graix, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Appolinard, Saint-Julien-Molin-Molette, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Sauveur-en-Rue, Thélis-la-Combe, Véranne, Vérin, La Versanne;

Augšluāras [Haute-Loire] departamentā (43) — 41 pašvaldības teritorija: — Alleyrac, Arlempdes, Barges, Chadron, Le Chambon-sur-Lignon, Champclause, Chaudeyrolles, Chenereilles, Dunières, Les Estables, Fay-sur-Lignon, Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Goudet, Lafarre, Landos, Laussonne, Le Mas-de-Tence, Mazet-Saint-Voy, Le Monastier-sur-Gazeille, Montfaucon-en-Velay, Montregard, Moudeyres, Pradelles, Présailles, Raucoules, Rauret, Riotord, Saint-Arcons-de-Barges, Saint-Bonnet-le-Froid, Saint-Étienne-du-Vigan, Saint-Front, Saint-Haon, Saint-Jeures, Saint-Julien-Molhesabate, Saint-Martin-de-Fugères, Saint-Paul-de-Tartas, Salettes, Tence, Les Vastres, Vielprat;

Lozēras [Lozère] departamentā (48) — 15 pašvaldību teritorijas: — Altier, Auroux, La Bastide-Puylaurent, Chastanier, Cheylard-l’Évêque, Langogne, Luc, Naussac-Fontanes, Pied-de-Borne, Pourcharesses, Prévenchères, Rocles, Saint-André-Capcèze, Saint-Flour-de-Mercoire, Villefort;

Voklīzas [Vaucluse] departamentā (84) — 7 pašvaldību teritorijas: — Bollène, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Sainte-Cécile-les-Vignes.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-606d5181-139d-4c39-b7c0-ae4daaf8de55

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.