LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.12.2004 
KOM(2004) 759 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Eiropas Elektronisko komunik āciju regula un tirgi 2004. gad ā 
[SEK (2004) 1535] 
 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Vairāki secīgi Komisijas zi ņojumi ir tapuši, pamato joties uz Lisabonas strat ēģiju par zin ātnes 
atziņās balstītu Eiropas ekonomiku. Komisija ir uzsv ērusi svarīgo lomu, k āda elektronisko 
komunikāciju nozarei ir gandr īz visos citos saimniecisk ās darbības veidos, un ir defin ējusi, ka 
novatorisku komunik āciju pakalpojumu loma ir kalpot par sp ēcīgu darba raž īguma 
dzinējspēku1. 
Viens no faktoriem šo m ērķu sasniegšanai, uz ko īpaši norādīts vairākos Eiropadomes 
secinājumos, ir jaun ā ES tiesisk ā regulējuma ieviešana attiec ībā uz elektroniskaj ām 
komunikācijām2. Tajā paredzēti tehnolo ģiski neitrāli regulējoši principi, kas, kad tie piln ībā 
darbosies dal ībvalstīs, palīdzēs tirgum pied āvāt patērētājam izvēli un vērtību. Ir ļoti būtiski, 
lai ieviešana notiktu īsā laikā. Svarīga loma ir ar ī EK konkurences noteikumu efekt īvai 
piemērošanai. 
Komisija ir akt īvi veicinājusi ES tiesisk ā regulējuma ieviešanu ar zi ņojumiem, sadarb ību ar 
dalībvalstu varasiest ādēm un, vajadz ības gadījumā, ar pārkāpumu tiesved ību. Savā jaunākajā 
ziņojumā par regul ēšanu un tirgiem3 Komisija p ārsvarā pauda savas galven ās bažas, ko tai 
rada tiesisk ā regulējuma transpon ēšanas process. Šaj ā paziņojumā atspoguļoti notikumi tirg ū 
un galven ās problēmas, kas joproj ām pastāv regulēšanas jom ā. Tas ir balst īts uz detaliz ētāku 
analīzi un tirgus datiem, kas apkopoti paral ēli pieņemtajā Komisijas dienestu darba 
dokument ā, un pirmo reizi aptver vi sas divdesmit piecas dal ībvalstis. Šaj ā dokument ā 
aprakstīta tiesiskā situācija uz 2004. gada 1. oktobri. Tirgus dati, ja nav nor ādīts citādi, aptver 
laikposmu l īdz 2004. gada 1. augustam ieskaitot4. 
2. GALVENIE  NOTIKUMI  TIRGŪ 
Situācija elektronisko komunik āciju pakalpojumu sektor ā kļūst arvien pozit īvāka. Vairākumā 
tirgu pastiprin ās konkurence, kas sniedz arvien liel ākas priekšroc ības patērētājiem cenu, 
kvalitātes un jaunu pakalpojumu zi ņā. 
Nozarē, jo īpaši fiksēto tālruņa līniju sektor ā, pakāpeniski beidzas izmaksu samazin āšanas un 
parādu samazin āšanās periods. Jaunin ājumi mobilo un platjoslas pakalpojumu jom ā, un 
zināmā mērā arī tradicion ālo fiksēto sakaru jom ā rosina mekl ējumus pēc izaugsmes. Visp ārējs 
pieaugums šaj ā sektorā 2004. gad ā ir novērtēts 4,6 % apm ērā5, tas ir nostabiliz ējies un 
pārsniegs ES 25 IKP pieauguma tempu. Galvenie dzin ēji ir fiksētie datu p ārraides un mobilie 
pakalpojumi, kuros v ērojams stabils pieaugums attiec īgi par 11,5 % un 7 %6. 
                                                 
1 Sk. Komisijas pazi ņojumu „Eiropas apvienošana liel ā ātrumā: jaunākie notikumi elektronisko sakaru 
sektorā” KOM(2004) 61 gal īgais. Sk. ar ī Komisijas pazi ņojumu „Mobilie platjoslas pakalpojumi”, 
2004. gada 30. j ūnijā, KOM(2004) 447 
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 Eiropas Elektronisko sakaru regula un tirgi 2003. gad ā, KOM(2003) 715 
4 Ja nav nor ādīts citādi, datus sniegušas valstu regul ējošās iestādes 
5 Nomin ālā izteiksm ē. Avots: Eiropas Inform ācijas tehnolo ģiju observatorijas (EITO) un Eiropas 
audiovizu ālo telekomunik āciju institūts (IDATE ) 
6 Avots: EITO nov ērtējums 
 
LV 3   LV ES 25 elektronisko komunik āciju tirgus v ērtība (miljardos €)
277
265
254
226240
220240260280
2000 2001 2002 2003 2004Avots: EITO 2004. gada un Komisijas dienestu dati 
Šo vispārējo tenden ču pamatā ir vairāki īpaši notikumi. Pirmk ārt, parast ās fiksēto līniju 
telefonijas v ērtība ir kritusies t āpēc, ka pieaugoš ā konkurence pazemina cenas. Otrk ārt, ir 
strauji pieaugusi platjoslas pakalpojumu ieiešana tirg ū, ko veicina zem ākas cenas un arvien 
lielāka ar infrastrukt ūru saistīta konkurence, kad jaunpien ācēji sāk veikt arvien liel ākas 
investīcijas7. Treškārt, mobilo pakalpojumu ieiešana tirg ū turpina pieaugt un, kaut ar ī vēl 
dominē balss pakalpojumi, tom ēr viss liecina par mobilo datu pakalpojumu pieaugumu. 
Lielākajā daļā dalībvalstu ir s ākusies treš ās paaudzes (3G) t īklu un pakalpojumu izplat īšanās. 
EU25 electronic communications market breakdown (€ billion)
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020406080100120140
2001 2002 2003 2004EMobilo telefonu
pakalpojumi
Fiksētās balss
telefonijaspakalpojumi
Fiksētie datu
pakalpojumi
Kabeļtelevīzijas
(CaTV) pakalpojumi
Avots: EITO 2004. gada un Komisijas dienestu dati 
                                                 
7 Šis termins attiecas uz situ āciju, kur jaunpien ācējs sākumā gūst labumu no piek ļuves produktiem 
dažādos vērtību ķēdes līmeņos, lai rad ītu klientu b āzi, un tad pak āpeniski izv ērš pats savu uz klientu 
vērstu infrastrukt ūru. Gada pieaugums ES 25
11,9%
6,2% 6,0%
4,4% 4,6%
2000 2001 2002 2003 2004
 
LV 4   LV 2.1 Mobilie pakalpojumi 
Ieņēmumi no mobilajiem pakalpojumiem p ārsniedz ie ņēmumus no fiks ētajiem balss 
pakalpojumiem. 2004. gad ā tika sasniegts liels pieaugums 7 % apjom ā, ko daļēji veicināja 
mobilie datu pakalpojumi. Vid ējais izplat ības līmenis arī turpina celties, un ES 25 tas tagad ir 
sasniedzis 83 %. ES 15 l īmenis ir c ēlies par 6 procentu punktiem un sasniedzis 87 %. Šobr īd 
mobilo pakalpojumu abonentu skaits ir p ārsniedzis 379 miljonus. Mobil ā sektora n ākotnes 
izaugsmes galvenais dzin ējs ES, dom ājams, būs mūsdienīgu pakalpojumu ar lielu pievienoto 
vērtību izvēršana. 
Mobilo pakalpojumu abonenti un vid ējā tirgus daļa ES 25 un ES 15, no 1998. l īdz 2004.
6911519426528330632937981%
75%
70%
52%
31%
18%87%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Miljoni abonentu
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
Vidējā izplatība tirgū ES
Abonenti ES 15 Abonenti ES 25 Tirgus da ļa ES 15 Tirgus da ļa ES 25
Avots: Komisijas dienesti p ēc valsts regulat īvo iestāžu un vides model ēšanas centru (EMC) apr ēķiniem 
Dažas visp ārīgās tendences liek dom āt, ka konkurence mobilo pakalpojumu sektor ā 
palielinās. Vadošo operatoru vid ējā tirgus da ļa ir samazin ājusies no 46,6 % pag ājušajā gadā 
līdz 43,2 % šaj ā gadā, un šis kritums ir liel āks nekā pēdējos trīs gados kop ā. Dažās valstīs ir 
ievērojami pieaugusi mobilo numuru p ārnesamība, kas abonentiem ļauj saglab āt savus 
numurus, kad tie p āriet no viena operatora pie otra. Šis pakalpojums ir guvis visliel ākos 
panākumus taj ās valstīs, kur maksa par piesl ēguma numura saglab āšanu ir bijusi noteikta 
salīdzinoši zem ā līmenī. 
Kā redzams turpm ākajā iedaļā par starpsavienojumiem, daudz ās ES valst īs šogad ir notikusi 
gaidītā operatoru starpsavienojumu tarifu samazin āšanās, kaut gan neapšaub āmi sekos tarifu 
turpmāka samazin āšanās, pateicoties valstu regul ējošajām iestādēm. Joproj ām pastāv bažas 
par starptautisko viesabon ēšanas maksu augsto l īmeni. Komisija saska ņā ar konkurences 
noteikumiem turpina izmekl ēšanu par starptautisk ās viesabon ēšanas vairumtirdzniec ības 
tarifiem, kas tiek noteikti starp mobilo t īklu operatoriem, un š ā gada jūlijā pauda savu 
iepriekšēju nostāju attiecībā uz Līguma 82. panta p ārkāpumiem Apvienot ās Karalistes 
starptautisk ās viesabon ēšanas vairumtirdzniec ības tirgū8. Arī Eiropas Regulatoru grupa (ERG) 
pašreiz p ārbauda starptautisko viesabon ēšanu. Komisija mudina regulatorus iesp ējami ātri 
                                                 
8 Komisijas pazi ņojums presei IP/04/994 http://europa.eu.int/rapid 
 
LV 5   LV pabeigt tirgu anal īzes attiec ībā uz izsaukumu piesl ēgumiem atseviš ķos mobilajos t īklos un 
attiecībā uz starptautisko viesabon ēšanu.  
3G pakalpojumu uzs ākšana 
2004. gad ā 3G pakalpojumu uzs ākšana ir pa ātrinājusies; no 75 licenc ētiem 3G operatoriem 30 
tagad pied āvā komerciālus pakalpojumus un 21 ir pirmskomerci ālajā fāzē. Aprēķināts, ka ES 
ir ap 2,6 miljoniem 3G abonentu un ka l īdz 2004. gada beig ām šis pakalpojums b ūs pieejams 
vismaz 43 %9 iedzīvotāju visā ES. 2005. gad ā pilna mēroga komerci ālā izvēršanās pieaugs, un 
šajā stadijā var rēķināties ar 3G pakalpojumu masveida ien ākšanu tirg ū. 
2.2 Platjoslas sektors 
Platjoslas sektor ā šogad ir bijis nov ērojams past āvīgs pieaugums, kop ējam platjoslas 
piekļuves līniju skaitam palielinoties par vair āk nekā 72 %. Pašreiz ier īkoto līniju skaits ES 25 
ir 29,6 miljoni, kas atbilst 6,5 % iedz īvotāju; attiec ībā uz ES 15 šis skaitlis ir 7,6 % 
salīdzinājumā ar 4,5 % pag ājušajā gadā. Platjoslas sektora att īstību lielā mērā veicina 
konkurences spiediena pastiprin āšanās un fiksēto operatoru v ēlēšanās kompens ēt samazinošos 
balss telefonijas ie ņēmumus. Jaunpien ācēju daļa platjoslas tirg ū ir turpinājusi palielin āties un 
tagad ir sasniegusi 43,7 %, pag ājušajā gadā pieaugot par 2,2 procentu punktiem. 
Jaunpienācēju daļa ir pieaugusi ar ī DSL tirg ū, kas tagad sast āda 78 % no visa platjoslas 
sektora, un tagad t ā ir 30,2 %, šaj ā gadā pieaugot par gandr īz 8 procentu punktiem. Tom ēr 
dažās valstīs konkurence platjoslas piek ļuvē vēl ir vāja, un Komisija akt īvi pārraudzīs tās 
attīstību un vajadz ības gadījumā iejauksies. 
Pēc konkurences situ ācijas izmekl ēšanas, pamatojoties uz L īguma 82. pantu, Deutsche 
Telekom Komisijai ap ņēmās izbeigt pie ņemto cenu uztur ēšanu attiec ībā uz platjoslas piek ļuvi, 
samazinot t ā tarifus koplietošanas piek ļuvei (līniju koplietošanai), s ākot no 2004. gada 
1. aprīļa.10 
236%
164%
95%
46%23 298 450
8 836 62412 914 65417 220 00529 660 970
0%50%100%150%200%250%
2002. g. j ūlijs 2003. g. janv āris 2003. g. j ūlijs 2004. g. janv āris 2004. g. j ūlijs05000000100000001500000020000000250000003000000035000000
% izmaiņas kopš 2002. gada j ūlija Kopējais platjoslas fiks ēto piekļuves līniju skaitsKopējais platjoslas fiks ēto piekļuves līniju skaits ES
Avots: Komisijas dienesti p ēc COCOM datiem. Skait ļi par laiku no 2002. gada j ūlija līdz 2003. gada j ūlijam attiecas tikai uz ES 15. 
                                                 
9 P ēc valstu regul ējošo iestāžu datiem 
10 Komisijas pazi ņojums presei IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid 
 
LV 6   LV Platjoslas pakalpojumu izplat ība tirgū dažādās dalībvalstīs ievērojami atš ķiras, un visum ā tā ir 
augstāka tajās valstīs, kurās pastāv reāla infrastrukt ūrā balstīta konkurence ar kabe ļu un citiem 
alternatīvajiem tīkliem un ar viet ējo sakaru l īniju nodal īšanu. 
ES 25 fiks ētās platjoslas pakalpojumu izplat ības līmenis, 2004. gada 1. j ūlijs
0,20,4 0,50,71,51,72,02,22,53,53,85,76,16,4 6,5 6,6 6,77,47,6 7,68,28,711,012,115,6
14,014,7
024681012141618
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PT ES25 DE ES UK EU15 EE FR AT FI SE BE NL DKPlatjoslas l īniju skaits uz 100 iedz īvotājiem
Avots: Komisijas dienesti p ēc COCOM datiem. 
2.3 Nodal ītas vietējās sakaru l īnijas 
Zīmīgi, ka nodal īto vietējo sakaru l īniju skaits ir pieaudzis  ES 15 par 110 % (piln ībā nodalītas 
un koplietošanas l īnijas), no 1,8 miljoniem 2003. gada j ūlijā līdz 3,8 miljoniem 2004. gada 
jūlijā. Šo rezult ātu pamatā ir divi faktori: pozit īvus rezult ātus ir devusi izš ķirīga regulējoša 
darbība, jo īpaši attiec ībā uz izcenojumu noteikšanu, un daž ās valstīs savas invest īcijas 
infrastrukt ūrā ir sākuši palielin āt jaunpien ācēji. 
 
LV 7   LV 2.4 Fiks ētie balss pakalpojumi 
Neskatoties uz to, ka ie ņēmumi fiks ēto pakalpojumu sektor ā lēnām turpina samazin āties, 
pirmo reizi vair āku gadu laik ā šajā tirgū ienākošo dalībnieku skaits ir pieaudzis. 
Aprēķinātais fiksēto operatoru skaits ES 25 un ES 15
1237
9001202 1231
6351239
13521738
1561
5261484
945
12371583
16082141
  500 1 000 1 500 2 000 2 500
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004ES 15 publisk ā balss telefonija ES 15 publiskais t īkls ES 25 publisk ā balss telefonija ES 25 publiskais t īkls
Source: Commission services based on NRA data.Avots: Komisijas dienesti p ēc valsts regulat īvo iestāžu datiem. 
Šis fakts l īdz ar turpinošos visp ārējo vēsturisko operatoru tirgus da ļas samazin āšanos liek 
domāt, ka vairākās valstīs fiksēto līniju tirgū konkurence pieaug. Dažos segmentos cenas gada 
laikā ir kritušās, un vēsturiskie operatori pied āvā dažādākas un piemekl ētākas izcenojumu 
paketes nol ūkā noturēt klientus. Vis ās dalībvalstīs ir bijis ar ī ievērojams fiks ēto numuru 
pārnesamības ieviešanas pieaugums. 
ES 15 vēsturisko operatoru vid ējā tirgus da ļa balss telefonijas tirg ū (pēc ieņēmumiem)
76,8%80,9%86,9%
67,4% 71,3%74,6%
66,5%70,0%72,8%79,4%
59,9%62,2%67,2%
64,9%
55%65%75%85%95%
Dec. 2000 Dec. 2001 Dec. 2002 Dec. 2003
Vietējās sarunas Tālsarunas Zvani uz mobilo  Starptautisk ās sarunas
Avots: Komisijas dienesti p ēc valsts regulat īvo iestāžu datiem. 
Kā redzams iepriekš ējā diagramm ā, vēsturisko operatoru tirgus da ļa turpina sarukt visos 
fiksēto sarunu segmentos. Tom ēr dažās dalībvalstīs vēsturisko operatoru tirgus da ļa, jo īpaši 
vietējo sarunu segment ā, saglabājas augsta. Past āv arī stingri izteikta korel ācija starp izv ēlēto 
 
LV 8   LV tirgus liberaliz ācijas laiku un v ēsturisko operatoru tirgus da ļu. Tas ir jo īpaši novērojams 
jaunajās dalībvalstīs, kur vēsturisko operatoru tirgus da ļa, atkal visizteikt āk vietējo sarunu 
segmentā, daudzos gad ījumos pārsniedz 90 %. 
31 % klientu t ālsarunām vai starptautiskaj ām sarunām tagad lieto k ādu alternat īvu operatoru. 
Attiecībā uz vietējām sarunām šis skaitlis ir gandr īz 20 %. Š īs piekļuves11 lielākā daļa tiek 
sniegta netieši, piem ēram, izmantojot nes ēja izvēli vai iepriekš ēju izvēli. Tikai 6,47 % lieto 
tiešu piek ļuvi citam operatoram. 
Ņemot vērā ieņēmumu pieaugumu mobilaj ā sektorā, fiksētā sektora ie ņēmumu samazin ājums 
daļēji varētu būt saistīts ar fiksēto pakalpojumu aizvietošanu ar mobilajiem. Daudz ās jaunajās 
valstīs, kur fiks ētās infrastrukt ūras pieejam ība ir relat īvi zema, jaunie abonenti var uzreiz 
izvēlēties mobilo telefoniju. Ta ču ir paz īmes, ka novit āšu ienākšana, to skait ā jaunu 
tehnoloģiju, tādu kā balss interneta protokol ā un konver ģēto fiksēto – mobilo komunik āciju 
produktu par ādīšanās, varētu ar laiku aptur ēt ieņēmumu samazin āšanos fiks ēto balss 
komunikāciju sektor ā. 
2.5 Starpsavienojumi 
Starpsavienojumi ir viens no konkur ētspējīga tirgus st ūrakmeņiem. Starpsavienojumu tarifu 
samazināšanās tendence, kaut ar ī lēnākā tempā, turpinās fiksēto pakalpojumu sektor ā, un ir 
vērojamas stabiliz ēšanās pazīmes. No otras puses, attiec ībā uz mobilo sektoru jau k ādu laiku 
tiek izteiktas bažas, ka daudzos gad ījumos nav atbilst ības starp mobilo piesl ēgumu tarifiem un 
izmaksām. Regul ējošas iejaukšan ās rezultātā pagājušajā gadā ir bijusi v ērojama apsveicama 
tendence šiem tarifiem samazin āties. Laikposm ā no 2003. gada j ūlija līdz 2004. gada j ūlijam 
vidējais fiksēto – mobilo starpsavienojumu tarifs, ko pied āvā operatori ar b ūtisku ietekmi 
tirgū, ES 15 pazemin ājās par 14 %. 
2.6 Pat ērētāji 
Raksturīgā patērētāju ieguvumu pieauguma tendence, kas nov ērojama jau kopš e-
komunikāciju tirgu liberaliz ācijas sākšanas un izpaužas zem āku cenu, liel ākas izvēles un 
novatorisk āku pakalpojumu veid ā, turpinās un ir jaun ā tiesiskā regulējuma iedibin ātās 
konkurētspējīgākās vides un elast ības rezult āts. Šogad ir bijusi v ērojama pieaugoša izv ēle 
sakarā ar jaunu operatoru ien ākšanu tirg ū un lielāku izvēli platjoslas sektor ā12. Konkurences 
spiedienam pastiprinoties,  cenas dažos segmentos13 ir samazin ājušās. 
Novatoriski konver ģēti piedāvājumi ir redzami gan fiks ētajā, gan mobilaj ā sektorā, 3G kļūst 
par realit āti, un moderni augstas v ērtības datu pakalpojumi, kurus veicina pieaugošas 
investīcijas infrastrukt ūrā, ir plaši izplat īti. Tomēr vēl ir daudz neatrisin ātu problēmu. 
Konkurence viet ējo sakaru l īniju un platjoslas sektor ā dažās valstīs vēl arvien ir sal īdzinoši 
vāja, un visp ārējā konkurences situ ācija dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga. Tālākā virzība būs 
atkarīga no tā, kādā mērā visās dalībvalstīs tiks sekm īgi īstenots un piem ērots jaunais 
tiesiskais regul ējums, kā arī no EK konkurences noteikumu efekt īvas piemērošanas. 
                                                 
11 Pakalpojumi, kas sniegti, izmantojot īpašnieka infrastrukt ūru vai piln ībā nodalītas līnijas 
12 Pieaugoša pied āvājumu dažādība cenu un ietilp ības ziņā 
13 Tālsarunas un starptautisk ās sarunas 
 
LV 9   LV 3. TRANSPON ĒŠANA 25 DAL ĪBVALST ĪS 
Dalībvalstīm līdz 2003. gada 24. j ūlijam bija j ātransponē ES tiesiskais regul ējums (ES 15) 
attiecībā uz pamatdirekt īvām14 un līdz 2003. gada 30. oktobrim – attiec ībā uz e-priv ātuma 
direktīvu; uz desmit jaunaj ām dalībvalstīm šī prasība attiecās no 2004. gada 1. maija. 
Ātra un pareiza tiesisk ā regulējuma transpon ēšana ir ārkārtīgi svarīga šim sektoram. 
Kavēšanās palēninās procesu, kur ā valstu regul ējošās iestādes analiz ē tirgus un atsauc, groza 
vai ievieš regul ējumu atbilstoši konstat ētajam konkurences l īmenim. Ta ču vēl satraucoš āks ir 
negatīvais signāls, ko kav ēšanās dod pat ērētājiem un tirgum. Piecos gados l īdz 2003. gadam 
nevēsturiskie fiks ēto līniju operatori tikai ES 15 vien invest ēja EUR 70 miljardus15. 
Vēsturiskie un nev ēsturiskie tirgus dal ībnieki gatavojas n ākamajos gados veikt iev ērojamas 
jaunas invest īcijas. Nestabils tiesiskais regul ējums varētu apdraud ēt šo mērķu īstenošanu. 
Divdesmit dal ībvalstis ir pabeigušas prim āro tiesību aktu pie ņemšanu un par to ir 
informējušas Komisiju. Tas ir liels sasniegums, kas visos gad ījumos ir bijis saist īts vai nu ar 
pilnīgu esošo ties ību aktu p ārstrādāšanu, vai ar jaunu svar īgu tiesību aktu ieviešanu. Bet 
piecām dalībvalstīm, kaut ar ī tās visas ir sp ērušas būtiskus soļus likumdošanas proces ā, vēl ir 
jāpieņem vairāki primārie tiesību akti, lai t ās varētu transpon ēt tiesisko regul ējumu, un t ās ir: 
Beļģija, Čehija, Igaunija, Grie ķija, Luksemburga. 
Komisija ir uzs ākusi pārkāpumu tiesved ību par nezi ņošanu, un ir gaid āma tiesved ība Eiropas 
Tiesā pret Beļģiju, Grieķiju un Luksemburgu. 
Astoņās dalībvalstīs vēl jāpieņem sekund ārie tiesību akti (dažos gad ījumos noz īmīgi), lai 
primārie tiesību akti darbotos piln ībā, un tās ir: 
Spānija, Francija, Kipra, La tvija, Lietuva, Polija, Slov ēnija, Slov ākija. 
Komisija pašreiz izv ērtē visās dalībvalstīs veiktās tiesiskā regulējuma transpon ēšanas 
atbilstību ES acquis  un veiks attiec īgus pasākumus saska ņā ar Līgumu. 
4. PROCED ŪRAS SASKA ŅĀ AR 7. PANTU  
Saskaņā ar pamatdirekt īvas 7. pantu valstu regul ējošo iestāžu pasākumu projekti pirms 
pieņemšanas j āpieteic Komisijai izv ērtēšanai, lai nodrošin ātu, ka tirgus not eikšana un tirgus 
analīze notiek saska ņā ar ES konkurences notei kumiem un lai tiktu iev ērotas vienot ā tirgus 
saskaņošanas pras ības. Komisija var izteikt piez īmes par pas ākumu projektu un, ja t ā uzskata, 
ka tirgus noteikšana vai b ūtiskas ietekmes tirg ū noteikšana neatbilst Kopienu ties ībām vai 
rada šķēršļus vienotajam tirgum, var piepras īt šo pasākumu atcelšanu. 
Kopš 2004. gada 1. oktobra Komisija ir sa ņēmusi 101 pieteikumu no devi ņām dalībvalstīm, 
no kuriem liel āko daļu iesniegušas Austrija, Somija, Portug āle un Apvienot ā Karaliste. Kopš 
                                                 
14 Pamatdirekt īva, piekļuves, atļauju, univers ālā pakalpojuma un konkurences direkt īvas 
15 Jaunpien ācēju investīcijas Eirop ā 2004. gad ā, Stratēģijas un politikas konsultantu t īkls 
 
LV 10   LV tā laika Komisija ir sl ēgusi 92 lietas, sniedzot valstu regul ējošajām iestādēm ieteikumus 
attiecībā uz politikas un ieviešanas jaut ājumiem vi ņu tirgus p ārskatos, lai nodrošin ātu 
konsekventu, bet taj ā pašā laikā arī pienācīgi niansētu pieeju vis ās dalībvalstīs. Bez tam 
Komisijas dienesti ir organiz ējuši 58 pirmspazi ņošanas tikšan ās ar 15 dal ībvalstu valstu 
regulējošajām iestādēm, lai izskat ītu problēmas, kas rodas no ierosin ātajiem pas ākumiem. 
Līdz šodienai ir sa ņemts vismaz viens pieteiku ms par katru no Ieteikum ā noteiktajiem 
attiecīgajiem tirgiem, iz ņemot vienu, un tas ir nacion ālais starptautisk ās viesabon ēšanas 
vairumtirgus publiskajos mobilajos t īklos. Līdz 2004. gada 1. novembrim Komisija savas veto 
tiesības ir lietojusi tikai tr īs gadījumos16. 
Vispārējā aina, kas atkl ājas pēc pieteikumu izv ērtēšanas, liecina, ka regul ēšana ir k ļuvusi 
vairāk vērsta uz tirgus darb ības traucējumu nov ēršanu. Valstu regul ējošās iestādes ir centuš ās 
nenovirzīties no Ieteikum ā definētajiem tirgiem. Tom ēr jo īpaši divos tirgos ir bijušas 
vērojamas atš ķirīgas pieejas, un tie ir platjoslas pieej as vairumtirgus (ieskaitot platjoslas 
pieeju pa kabeli, kas p ēc Komisijas uzskata ir iesp ējama vien īgi tur, kur pa kabeli tieš ām tiek 
piedāvāts bitu pl ūsmai ekvivalents produkts) un p ārraidīšanas pakalpojumu tirgus (sadal īts 
pēc platformas – zemes, kabe ļu, satelītu). Nosakot b ūtisku ietekmi tirg ū, galvenok ārt ir 
izmantoti principi, kas noteikti vadl īnijās par būtiskas ietekmes noteikšanu. Kaut ar ī tirgus 
daļa joprojām paliek svar īgs faktors, tom ēr vispārējā analīze rāda, ka noz īmīgi ir bijuši ar ī citi 
faktori (to skait ā tirgus dinamika, š ķēršļi piekļuvei un potenci ālai konkurencei). 
Attiecībā uz līdzekļiem situācijas kori ģēšanai, valstu regul ējošās iestādes pārsvarā gadījumu 
izvēlējās uzlikt pien ākumus uz ņēmumiem ar b ūtisku ietekmi tirg ū, atbilstoši attiec īgajos 
tirgos nov ērotajām konkurences probl ēmām. Dažos gad ījumos valstu regul ējošās iestādes ir 
lietojušas asimetri sku pieeju – vien ā un tajā pašā dalībvalstī līdzīgos tirgos uz ņēmumiem ar 
būtisku ietekmi tirg ū uzlikušas atš ķirīgus pienākumus. Saska ņā ar tiesisko regul ējumu tas ir 
iespējams ar noteikumu, ka t āda attieksme ir pamatota. 
Visbeidzot, pieredze r āda, ka, pie ņemot savus gal īgos pasākumus, valstu regul ējošās iestādes 
ir maksim āli ņēmušas vērā Komisijas l ēmumos izteikt ās piezīmes. 
5. JAUN Ā TIESISK Ā REGUL ĒJUMA ĪSTENOŠANA ES 25 
Kaut arī situācija tirgū ir visumā pozitīva, Komisija ir konstat ējusi arī vairākas svarīgas jomas, 
kurās regulēšana dalībvalstīs būtu jāuzlabo. T ālākajā iedaļā aplūkotas dažas noz īmīgākās 
problēmas, kas rodas regul ēšanas jom ā. 
5.1 Valstu regul ējošās iestādes 
Valstu tirgu sp ēja labi darboties ir tieši proporcion āla dalībvalstīs spēkā esošo ties ību aktu 
sistēmu kvalit ātei valstu regul ējošo iestāžu jomā. 
                                                 
16 Šīs lietas attiec ās uz starptautisko sarunu tirgu (Lieta FI/2003/0024 un FI/2003/0027) un piek ļuves un 
izejošo zvanu tirgu mobilo telefonu t īklos (Lieta FI/2004/0082) Somij ā, un uz tranz īta pakalpojumu 
tirgu fiksētajā publiskaj ā telefonu t īklā (Lieta AT/2004/0090) Austrij ā 
 
LV 11   LV Valstu regul ējošo iestāžu darbība nedrīkst būt saistīta ne ar k ādu komerci ālu vai cita veida 
ieinteresētību. Tām jābūt arī piešķirtām visām tiesiskaj ā regulējumā noteiktaj ām pilnvar ām un 
jābūt spējīgām tās realizēt bez iejaukšan ās no ārpuses. 
Komisija stingri atbalsta valstu regul ējošo iestāžu līdzšinējo darbu tirgus anal īzes pārskatu 
sagatavošan ā un pieteikšan ā un jo īpaši to sadarb ību Eiropas Regulatoru grup ā, lai mekl ētu 
kopējas pieejas regul ēšanai atbilstoši tiesiskajam regul ējumam. 
Tomēr Komisijai ir lielas bažas par to, ka neatkar ības un objektivit ātes principi v ēl visās 
divdesmit piec ās dalībvalstīs netiek piln ībā ievēroti. Daļēji tas ir tāpēc, ka vēl visos gad ījumos 
nav nodrošin āta valsts k ā daļu turētāja pilnīga nošķiršana no regul ējošu lēmumu pie ņemšanas. 
Pastāv arī bažas, ka daž ās valstīs valstu regul ējošo iestāžu centieni piem ērot koriģējošos 
līdzekļus atbilstoši to veikt ās tirgus anal īzes rezult ātiem varētu tikt kav ēti. Tas, piem ēram, var 
notikt tādos gadījumos, kad iejaucas ministrijas, kuras nav noteiktas k ā valstu regul ējošās 
iestādes, kas ir atbild īgas par tirgus anal īzi, un dod nor ādījumus vai r īkojumus, kuri ietekm ē 
valstu regul ējošo iestāžu regulējošos lēmumus. Dažos gad ījumos ir vainojami valsts ties ību 
akti, kas ierobežo regulatoru r īcības brīvību tirgus regul ēšanā. Tas var izpausties k ā valsts 
regulējošai iest ādei piešķirto regul ējošo līdzekļu ierobežošana vai p ārmērīgu kritēriju 
noteikšana ties ību aktos regul ēšanas pras ību piemērošanai. Pat tad, kad valsts ties ību aktos 
valsts regul ējošajai iest ādei ir pieš ķirtas pilnas pilnvaras, ir gad ījumi, kad efekt īvas 
konkurences realiz ēšana tiek kav ēta tādēļ, ka valstu regul ējošās iestādes lēmumi netiek 
izpildīti. 
Vēl viena probl ēma, kas liel ā mērā satrauc Komisiju, ir valstu regul ējošo iestāžu lēmumu 
pārsūdzību ilgā izskatīšana. Komisija p ārbauda šo situ āciju ievērojamā skaitā dalībvalstu. 
Dažos gad ījumos situ āciju pasliktina tas, ka sistem ātiski tiek atlikta to valstu regul ējošo 
iestāžu lēmumu izpilde, kas gaida uz p ārsūdzības izskat īšanu. 
Visbeidzot, iev ērojamam skaitam valstu regul ējošo iestāžu dažos gad ījumos ir raduš ās lielas 
resursu probl ēmas saist ībā ar to, ka t ām bez sava tirgu p ārraudzības, strīdu risināšanas un 
lēmumu izpildes nodrošin āšanas darba v ēl jāuzņemas arī tirgu pārbaudes darbs. 
5.2 Maksas par pakalpojumu sniegšanas at ļauju izsniegšanu 
Maksām, kas saist ītas ar at ļauju izsniegšanas sist ēmu pārvaldību un lietošanas ties ību 
nodrošināšanu, vajadz ētu būt caurskat āmām, samērīgām un objekt īvi pamatot ām, un tām 
vajadzētu segt tikai raduš ās faktiskās administrat īvās izmaksas. Citas maksas nedr īkstētu 
uzlikt. 
Komisija p ārbauda st āvokli vair ākās dalībvalstīs, kur maksas ir sal īdzinoši augstas un kur 
jāpārliecinās par šo principu iev ērošanu. T ā arī rūpīgi pārbauda daž ādu maksu, kas uzliktas 
tirgus dalībniekiem un invest īcijām platjoslas izplat īšanas programm ās, atbilstību direktīvām. 
5.3 Individu ālās radio frekven ču lietošanas ties ības 
Tajās dalībvalstīs, kur pieš ķir individu ālās radio frekven ču lietošanas ties ības, vajadz ētu lietot 
atklātas, caurredzamas un nediskrimin ējošas proced ūras. Kaut ar ī šī prasība ir plaši iestr ādāta 
dokumentos, Komisija p ārbauda, vai daž ās dalībvalstīs šos krit ērijus iesp ējams arī pielietot 
praksē, ja tajās nav valsts frekven ču iedalīšanas tabulas, vai licen ču izsniegšanas proced ūru 
dēļ. 
 
LV 12   LV 5.4 Piek ļuves, līdzāsatrašanās un iekārtu koplietošanas ties ības 
Komisija atz īmē pastāvīgās problēmas, kas raduš ās visā Eiropas Savien ībā, jo īpaši attiec ībā 
uz tiesību piešķiršanu uzst ādīt mastus un antenas mobilo pakalpojumu sniegšanai un ar to 
saistītām maksām. Vairākos gadījumos tas ir aizkav ējis trešās paaudzes (3G) infrastrukt ūru 
izvēršanu, reiz ēm sakarā ar valstu licenc ēs noteiktaj ām stingraj ām prasībām attiecībā uz to 
izvēršanu. Viens no paraugprakses piem ēriem šajā jomā ir tāds, ka valsts regul ējošā iestāde 
izveido publiski pieejamu datub āzi par esošo un perspekt īvo mastu uzst ādīšanas viet ām. 
5.5 Univers ālā pakalpojuma nodrošin āšana 
Tiesiskā regulējuma pamatprincips ir nodrošin āt obligāto pakalpojumu minimumu visiem 
tiešajiem lietot ājiem par pie ņemamu cenu un ar noteiktu kvalit āti; dalībvalstīm jānodrošina, 
lai nevienam uz ņēmumam vai uz ņēmumu kategorijai neb ūtu apriori liegts sniegt univers ālo 
pakalpojumu. Komisija r ūpīgi pārbauda bažas, ka daž ās dalībvalstīs universālā pakalpojuma 
nodrošinātājs varētu tikt izraudz īts, neiev ērojot šo principu, vai bez vajadz īgās 
caurredzam ības. 
5.6 Oblig ātie pienākumi 
Dalībvalstis dr īkst uzlikt oblig ātus pienākumus tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu 
kādus skaidri defin ētus vispārējas intereses m ērķus. Komisija p ārbauda, k ā dažās valstīs tiek 
uzlikti šie pien ākumi, jo seviš ķi, lai pārliecinātos, vai past āv skaidra saist ība starp šiem 
pienākumiem un m ērķiem un lai nepie ļautu to, ka varas iest āžu patstāvīgu lēmumu 
pieņemšanas ties ības noteikt oblig ātuma statusu tiek izmantotas patva ļīgu lēmumu 
pieņemšanai. 
5.7 Nev ēlami komerci āli paziņojumi 
Komisija atz īmē, ka, lai gan visum ā dokumentos ir tikuši iestr ādāti E-privātuma direkt īvā 
izklāstītie izvēles noteikumi, tom ēr pastāv tendence p āriet arī uz brīvprātīgu kodu ieviešanu 
lietotāju aizsardz ībai. Šī tendence ir apsveicama. 
5.8 Inform ācijas plūsmas dati 
Komisija p ārbaudīs vairākās dalībvalstīs novērojamo varasiest āžu augošo tendenci pagarin āt 
tiesību aktos noteikto laiku, kur ā tiesību normu ieviešanas nol ūkā var tikt uzspiesta pras ība 
par inform ācijas plūsmas datu saglab āšanu. 
5.9 P ārejas noteikumu izpild īšana ES 15 
Pārejas noteikumi prasa ES 15 dal ībvalstīm nodrošin āt, lai pašreiz ējās vienkāršā pasta 
protokola (SMP) uz ņēmumiem noteiktie regul ējošie pien ākumi paliek sp ēkā līdz regulatori 
pieņem lēmumus par to piem ērošanu saska ņā ar jauno tiesisko regul ējumu. 
Komisija p ārbauda, vai v ēl ir gadījumi, kad š ādi pienākumi, piem ēram, attiec ībā uz izmaksu 
uzskaiti un gr āmatvedības nodal īšanu, netiek veikti pietiekami labi, k ā rezultātā 
jaunpienācējiem ir samazin ātas peļņas iespējas tirgū. Dažos gad ījumos līdzīgas sekas izraisa 
tas, ka vairumtirdzniec ības, piekļuves un mazumtirdzniec ības tarifu regul ēšanas pārbaudēs 
tiek lietotas atš ķirīgas metodes un detaliz ācijas pakāpes. 
 
LV 13   LV Komisija ir nobaž ījusies arī par to, ka jaunpien ācēju investīciju pozit īvo attīstību un klientu 
pāriešanu uz augst ākas kvalit ātes produktiem, mazumtirdzniec ības produktu viet ā izvēloties 
bitu plūsmas pakalpojumus un viet ējo sakaru l īniju nodal īšanu, dažos gad ījumos var trauc ēt 
procesuālas probl ēmas. Rezult ātā attīstība, piem ēram, attiec ībā uz vietējo sakaru l īniju 
nodalīšanas izvēršanu dalībvalstīs ir nevienm ērīga. Jebkur ā gadījumā, lai atrisin ātu pastāvošās 
problēmas, jāpaātrina tirgu p ārbaudes un l īdz minimumam j āierobežo p ārejas rež īma 
piemērošana. 
5.10 „Starta noteikumu” ieviešana jaunaj ās dalībvalstīs 
Jaunajām dalībvalstīm tika pras īts nodrošin āt, lai līdz to uzņemšanas dienai taj ās būtu noteikti 
regulējošie pien ākumi uzņēmumiem ar b ūtisku ietekmi tirg ū. Dažas no neatrisin ātajām 
problēmām ES 10 ir t ādas pašas, k ādas visu laiku past āvēja ES 15 saska ņā ar līdzšinējo 
regulējumu, proti, izmaksu uzskaite un tarifu caurredzam ība. Dažās dalībvalstīs apšaubāma ir 
arī piemērota starpsavienojumu etalonmode ļa piedāvājuma esam ība. Vēl viena v ājā vieta 
vairākās dalībvalstīs ir tas, ka nav piln ībā ieviesta operatoru izv ēle, operatoru iepriekš ējā 
izvēle un numuru p ārnesamība. 
6. NOSL ĒGUMS 
Eiropa atrodas izš ķirošā jaunas un dinamiskas ekonomikas att īstības stadij ā, kad ekonomiku 
virza uz priekšu tehnolo ģiju un pakalpojumu novit āšu saplūšana. Kam ēr e-komunik āciju 
tirgos vērojamas pieauguma paz īmes, jāsagatavo augsne, lai vairotu š īs plašākās Eiropas 
ekonomikas sniegt ās priekšroc ības. 
Būtiski priekšnoteikumi tam ir piln īga un pareiza e-komunik āciju tiesisk ā regulējuma 
ieviešana un EK konkurences noteikumu efekt īva piemērošana. Konkurences, novit āšu un 
investīciju potenci āls pilnībā realizēsies vienīgi tad, ja dal ībvalstis noteiks augstu priorit āti ES 
principu p ārņemšanai un piln ībā liks lietā jau pieņemtos ES principus. Komisija turpin ās ziņot 
par attīstību šajā jomā un īpaši piev ērsīsies valstu transpon ēto noteikumu piem ērošanai 
praksē.