Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par uzņēmumu un uzņēmējdarbības, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), daudzgadu programmas (2001-2006) finanšu instrumentiem - Beigu ziņojums, stāvoklis 2006. gada 31. decembrī (ieskaitot galvenos rezultātus 2007. gada 31. decembrī) (saskaņā ar 5. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2000/819/EK, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 593/2004/EK un 1776/2005/EK) {SEC(2008)2750} /* COM/2008/0708 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.11.2008 COM(2008) 708 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par uzņēmumu un uzņēmējdarbības, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), daudzgadu programmas (2001-2006) finanšu instrumentiem Beigu ziņojums, stāvoklis 2006. gada 31. decembrī (ieskaitot galvenos rezultātus 2007. gada 31. decembrī) (saskaņā ar 5. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2000/819/EK, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 593/2004/EK un 1776/2005/EK) {SEC(2008)2750} SATURS 1. Vispārējs ievads 3 2. Pārskats 4 2.1. Budžeta izpilde 4 2.2. Īstenošana ģeogrāfiskā aspektā 5 3. MVU garantiju mehānisms 6 3.1. Budžeta stāvoklis 6 3.1.1. Pārskats 6 3.1.2. Apguve 6 3.1.3. Sviras efekts 6 3.1.4. Finansējuma vieglāka pieejamība MVU 7 3.1.5. Valsts atbalsts 7 3.1.6. Neto pieprasījumu apmaksas un zaudējumu atlīdzinājumi 7 3.2. Finanšu starpnieki 8 3.3. Saņēmēji MVU 8 4. ETM sākuma kapitāla mehānisms 10 4.1. Budžeta stāvoklis 10 4.2. Finanšu starpnieki 10 4.3. Saņēmēji MVU 11 5. Sākuma kapitāla darbība 12 5.1. Budžeta stāvoklis 12 5.1.1. Pārskats 12 5.1.2. Saistības un izmaksātie līdzekļi 12 5.2. Finanšu starpnieki 12 6. Joint European Venture ( JEV ) programma 12 7. Vispārēji secinājumi 13 1. VISPāRēJS IEVADS Šis ir pēdējais gada ziņojums (beigu ziņojums) par sasniegto, īstenojot finanšu instrumentus saskaņā ar uzņēmumu un uzņēmējdarbības, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), daudzgadu programmu (DGP)[1]. Tas izstrādāts saskaņā ar 5. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2000/819/EK, kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 593/2004/EK un 1776/2005/EK, kurā noteikts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par finanšu instrumentu īstenošanu un līdzīgu beigu ziņojumu par pēdējo gadu. Sākotnēji DGP izstrādāja laika posmam no 2001. līdz 2005. gadam. Tomēr, lai nodrošinātu, ka darbību nepārtrauc līdz tiek sākta nākamā programma saskaņā ar jaunajiem finanšu plāniem, 2005. gada septembrī DGP pagarināja vēl uz vienu gadu līdz 2006. gada beigām. DGP finanšu instrumentu mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības, it īpaši MVU, finansiālo vidi. DGP ir izstrādāta, pamatojoties uz rezultātiem, kas sasniegti, īstenojot 1998. gada “Izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvu”[2]. Šis ziņojums attiecas uz Kopienas finanšu instrumentiem (“pasākumi”), kurus īstenoja saskaņā ar DGP, proti: - MVU garantiju mehānismu, - Eiropas Tehnoloģiju mehānisma sākuma kapitāla mehānismu (ETM sākuma kapitāla mehānisms), - sākuma kapitāla darbību, - Joint European Venture ( JEV ) programmu. Ziņojumā sniegts pārskats par sasniegto laikā līdz 2006. gada 31. decembrim, un katram no finanšu instrumentiem ir veltīta viena nodaļa (3., 4., 5. un 6. nodaļa). Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) III un IV iedaļā sniegts iepriekš minēto finanšu instrumentu apraksts un konkrēti secinājumi par katru no šiem instrumentiem. Pirmos trīs no iepriekš minētajiem finanšu instrumentiem Eiropas Komisijas (EK) vārdā un uzraudzībā vada Eiropas Investīciju fonds (EIF)[3]. Dalībvalstīs izraudzījās atbilstošus finanšu starpniekus (FS). Ar Padomes Lēmumu 2000/819/EK JEV programmu iekļāva DGP, taču nepiešķirot tai speciālu budžetu saskaņā ar DGP. JEV programmu pārvaldīja Eiropas Komisija, izmantojot iepriekšējās izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvas budžeta resursus. Projektu apstiprināšana, izmantojot budžeta līdzekļus, kas bija pieejami saskaņā ar DGP, faktiski sākās 2002. gada vidū. Pirms šā datuma iesniegtos projektus apstiprināja saskaņā ar izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvu. Piezīme: DGP saistību periods beidzās 2006. gada 31. decembrī. Taču lielākajai daļai finanšu instrumentu, kuri ir pieejami saskaņā ar MVU garantiju mehānismu, pieejamības periods garantēto aizdevumu iekļaušanai beidzās 2007. gada 30. jūnijā vai 2007. gada 31. decembrī. Saskaņā ar ETM sākuma kapitāla mehānismu noteiktais parakstīšanas periods, kurā EIF varēja uzņemties saistības attiecībā uz riska kapitāla (RK) fondiem, beidzās tikai 2007. gada 30. jūnijā. Šādi pagarinot pieejamības periodus, mehānismi varēja darboties arī pēc pēdējām saistībām 2006. gadā, un šīs pagarināšanas mērķis bija panākt vienmērīgu pāreju uz KIP (Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu), kura ir DGP nākamā programma. Lai atspoguļotu pagarinātos pieejamības periodus, šā ziņojuma attiecīgās nodaļas beigās ir iekļauts papildu logs ar skaitļiem par dažiem galvenajiem rezultātiem 2007. gada beigās. | 2. PāRSKATS 2.1. Budžeta izpilde Finanšu instrumenti galvenokārt sekmē DGP ceturtā mērķa izpildi, proti, uzlabot uzņēmējdarbības, it īpaši MVU, finansiālo vidi [4]. To mērķis ir novērst konstatētos tirgus deficītus un/vai trūkumus. Tie palīdz mazināt finanšu starpnieku riskus, tādējādi atvieglojot MVU iespējas iegūt finansējumu un panākt augstu sviras efektu [5]. Budžeta izteiksmē finanšu instrumenti ir DGP svarīgākās darbības jomas. Pārējās jomas ir politikas izstrāde un Euro Info centru (EIC) tīkls. Paredzamais budžets, ko sākotnēji ierosināja visai daudzgadu programmai laika posmam no 2001. līdz 2005. gadam, bija EUR 450 miljoni. Ņemot vērā DGP termiņa pagarināšanu par vienu gadu, budžeta lēmējiestāžu piešķirtos palielinājumus un pārskaitījumus no citām budžeta pozīcijām, paredzamais budžets laika posmam no 2001. līdz 2006. gadam bija EUR 653 miljoni visai DGP. 2006. gada beigās DGP finanšu instrumentiem piešķirto resursu kopējā summa bija EUR 519,0 miljoni. Šajā summā papildus piešķirtajām budžeta apropriācijām ir ietverti procenti EUR 9,9 miljonu apmērā un citi ieņēmumi. No visiem DGP finanšu instrumentiem piešķirtajiem resursiem netika izmantoti tikai EUR 5,0 miljoni[6] saistībā ar sākuma kapitāla darbību. Kopumā projektiem piešķīra EUR 466,5 miljonus. Eiropas Komisija vairs nav uzņēmusies saistības pēc 2006. gada 31. decembra. Pēc minētā datuma visus jaunos projektus iesniedz saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP), kura aizstāj DGP. Sākot ar 2007. gadu visus DGP trasta konta atlikumus iemaksā atpakaļ Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Neizmantotās budžeta saistības atceļ. A tabula. DGP finanšu instrumenti — budžeta pārskats (2006. gada 31. decembrī) (EUR miljoni) | MVU garantiju mehānisms | ETM sākuma kapitāla mehānisms | Sākuma kapitāla darbība | Kopā | Piešķirtās budžeta apropriācijas | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 | Ienākumi | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 | Kopējie resursi | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 | EK neto saistības[7] | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 | Rezerve pārvaldības maksai EIF un citiem attaisnotiem izdevumiem | 27,8 | 19,3 | 0,4[9] | 47,5 | Izlietots kopā | 293,0 | 220,4 | 0,6[10] | 514,0 | Avots: Eiropas Komisija, EIF; 2007. gada 21. jūnija dati. Kopējais aizdevumu apjoms attiecībā pret piešķirto summu bija ļoti liels. Piemēram, saskaņā ar MVU garantiju mehānismu parakstītās robežsummas apmēram EUR 262 miljonu apmērā nodrošināja ar aizdevumiem gandrīz EUR 17 500 miljonu apmērā (sīkāk par sviras efektu skatīt 3.2.3. nodaļā)[11]. 2.2. Īstenošana ģeogrāfiskā aspektā Kopumā DGP finanšu instrumentus izmantoja 29 valstis, t.i., visas pašreizējās ES dalībvalstis un Turcija un Norvēģija. No 31 valsts, kam ir tiesības saņemt palīdzību, tikai divas (Islande un Lihtenšteina) neizmantoja DGP finanšu instrumentus. Saskaņā ar uzticības līgumu un pārvaldības līgumu, kas noslēgts starp EIF un Komisiju, EIF apņēmās “censties panākt triju DGP finanšu instrumentu vienmērīgu ģeogrāfisku sadalījumu”. Atšķirīgās vajadzības, tirgus apstākļi un makroekonomiskā situācija dažādajās programmas dalībvalstīs ir ietekmējusi dažādo finanšu instrumentu izmantojumu un spēju tos izmantot. Lai līdzsvarotu stāvokli, pieņēma elastīgu pieeju, piemēram, dažādās valstīs mainot dažādos finanšu instrumentus. Komisija uzskata, ka kopumā ir panākts atbilstošs ģeogrāfiskais sadalījums , kurā ir ņemti vērā visi finanšu instrumenti. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) II iedaļā ietvertajās trīs kartēs redzams EK neto saistību ģeogrāfiskais sadalījums visiem finanšu instrumentiem kopā. 3. MVU GARANTIJU MEHāNISMS 3.1. Budžeta stāvoklis 3.1.1. Pārskats Pieprasījums pēc MVU garantiju mehānisma 2006. gadā vēl joprojām bija augstā līmenī, it īpaši aizdevumu garantiju daļā un mikrokredītu garantiju daļā. Tāpēc lielāko daļu nolīgumu termiņu pagarināja, lai pielāgotos finanšu starpnieku vajadzībām. Līdz 2006. gada 31. decembrim MVU garantiju mehānisma ietvaros piešķirto līdzekļu kopapjoms bija EUR 293,0 miljoni, kas ir aptuveni 56 % no kopējā DGP finanšu instrumentiem apstiprinātā budžeta. Summā ir ietverti līdz 2006. gada beigām uzkrātie procenti EUR 4,0 miljonu apmērā [12]. Kopējais budžets sedz visas mehānisma izmaksas, ieskaitot garantiju zaudējumus, EIF pārvaldības maksu un citas attaisnotās izmaksas. Finanšu starpniekiem (FS) piešķirtā budžeta summa visā programmas periodā bija EUR 265,2 miljoni , ieskaitot projektus, kurus apstiprinājusi Komisija, bet kuri vēl jāparaksta EIF un finanšu starpniekiem. Skatīt arī - A tabulu (2.1. iedaļā) DGP finanšu instrumenti — MVU garantiju mehānisms. Papildu informācija sniegta šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā : - 1. attēls. EIF darbību kumulatīvā attīstība (pa gadiem), - 2. attēls. saistības pret finanšu starpniekiem (pa gadiem). 3.1.2. Apguve Apguve ir attiecība starp reālo EIF garantiju apjomu un maksimālo EIF garantiju summu. Līdz 2006. gada 31. decembrim resursi ir pilnībā apgūti[13]. Lielākajai daļai FS pieejamības periods beidzās 2007. gada 30. jūnijā vai 2007. gada 31. decembrī, lai panāktu vienmērīgu pāreju uz KIP, DGP nākamo programmu. KIP aptver laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tas, ka pieejamības periodus pagarināja, nozīmē, ka mehānisms var turpināt darboties arī pēc pēdējām budžeta saistībām 2006. gadā. Turklāt lielākajai daļai garantiju, ko izsniedzis EIF saskaņā ar MVU garantiju mehānismu, termiņš ir līdz 10 gadiem. Tas nozīmē, ka maksājumi par neatmaksātajiem aizdevumiem varētu turpināties līdz 10 gadiem pēc pēdējā pieejamības perioda beigām, bet nekādā gadījumā pēc DGP beigu datuma (2016. gada 31. decembra) un ka šajā laikposmā dažādās iesaistītās puses turpinās ziņošanu, uzraudzību un kontroli. Pieprasījums gan aizdevumu garantiju daļā (gandrīz 80 % no saistībām ar FS), gan zināmā mērā arī mikrokredītu daļā (aptuveni 14 %) bija liels. Pašu kapitāla garantiju daļā izmantojums ir bijis ierobežots (6 %), jo mērķauditoriju ierobežo spēkā esošās pašu kapitāla garantiju shēmas. 3.1.3. Sviras efekts Kopumā sviras efekts DGP garantiju shēmām ir ļoti augsts (šeit definēts kā atbalstītā aizdevuma plānotais apjoms attiecībā pret MVU garantiju mehānisma ietvaros piešķirto budžetu). Tam ir divi cēloņi: - ES budžets portfeļa līmenī sedz maksimālo riska spēju, kuru nedrīkst pārsniegt, pamatojoties uz paredzamajiem zaudējumiem, neto paredzamajiem atlīdzinājumiem un riska prēmijām, ko saņēmuši finanšu starpnieki. Šī nepārsniedzamā summa ļauj izmantot ievērojami lielāku MVU aizdevumu apjomu. - Ir virkne iesaistīto dalībnieku, kuri savā starpā dala risku, tādējādi vēl vairāk palielinot sviras efektu. Piemēram, aizdevumu garantijām ir augsts sviru koeficients, jo tās bieži tiek izsniegtas kā pretgarantijas iestādēm, kuras savukārt sniedz garantijas citām iesaistītajām pusēm, piemēram, starpniekiem un bankām. Tā kā risku dala dažādās iesaistītās puses, sviru koeficients izsniegto aizdevumu apjoma ziņā MVU aizdevumu garantiju daļā ir ļoti augsts. Parasti stāvoklis attiecībā uz mikroaizdevumiem ir atšķirīgs, jo EIF garantijas visbiežāk ir tiešas garantijas starpniekiem, kuri parasti aizdevumus izsniedz tieši galīgajiem saņēmējiem (MVU). Turklāt mikroaizdevumi ir koncentrēti uz augsta riska MVU, tādēļ robežas likmes ir augstākas. Tāpēc parasti sviru koeficients ir zemāks nekā aizdevumu garantijām. Visās daļās kopā sviras efekts 2006. gadā bija aptuveni 67 pret 1. Kopumā galīgais sviru koeficients var vēl vairāk pieaugt, jo pieredze liecina, ka summa, kas piešķirta, lai segtu zaudējumus saskaņā ar garantiju operācijām, ne vienmēr tiek pilnībā izlietota, pat tad, ja ir sasniegti plānotie aizdevuma apjomi. Tāpēc neizlietoto robežsummu atcelšana var palielināt galīgo sviru koeficientu. Konkrēta informācija par sviras efektu ir sniegta šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā : - 1. tabula. Sviras efekts (finanšu sviras efekts). 3.1.4. Finansējuma vieglāka pieejamība MVU Finansējuma vieglāka pieejamība MVU, ko nodrošina MVU garantiju mehānisms, noteikta, pamatojoties uz EIF iesniegtajiem skaitļiem un izmantojot konkrētus apsvērumus/pieņēmumus, kā minēts šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļas 1. tabulā: - Finansējuma vieglākas pieejamības MVU noteikšana. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, var noteikt, ka MVU garantiju mehānisms ir palīdzējis atbalstīt papildu aizdevuma apjomu vairāk nekā EUR 13 miljardu apmērā. 3.1.5. Valsts atbalsts Īpaša uzmanība ir pievērsta tam, lai nodrošinātu FS garantiju vai aizdevumu programmu atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem par valsts palīdzību. Katram FS ir līgumsaistības parakstīt deklarāciju par piemērojamo valsts atbalsta režīmu, un attiecīgie valsts noteikumi par atbalstu ir konkrēti norādīti nolīgumos starp EIF un FS. 3.1.6. Neto pieprasījumu apmaksas un zaudējumu atlīdzinājumi Līdz 2006. gada 31. decembrim atbilstoši EIF līdzdalībai neatmaksātu aizdevumu radīto neto zaudējumu segšanā bija izmaksāti nedaudz vairāk nekā EUR 40 miljoni[14]. Tomēr kopējais maksājumu apjoms šajā īstenošanas cikla posmā ir ļoti neliels, salīdzinot ar EIF saistību kopējo apjomu. Taču mehānisma darbības termiņš beigsies tikai 2016. gada 31. decembrī, un, ņemot vērā ES aizdevumu garantiju termiņu, ir sagaidāms, ka nākotnē radīsies ļoti daudz zaudējumu. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegts kopsavilkums par neto pieprasījumu apmaksām un zaudējumu atlīdzinājumiem: 2. tabula. Saņemtie pieprasījumi un atlīdzinājumi. Sākot ar 2007. gadu, varbūtēju robežsummu samazinājumu rezultāts būs saistību atcelšana vai atlīdzinājumi ES vispārējā budžetā. 3.2. Finanšu starpnieki Līdz 2006. gada 31. decembrim parakstīts 51 līgums ar 46 FS, kuri pārstāv 26 no 27 dalībvalstīm (t.i., visas, izņemot Luksemburgu[15]), kā arī Turciju un Norvēģiju. Pārskats par katru daļu un valsti sniegts šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā : - 3. tabula. Finanšu starpnieki. 3.3. Saņēmēji MVU DGP projektu apstiprināšana sākās 2002. gada maijā. Galīgo saņēmēju skaits pakāpeniski palielinājās, 2006. gada beigās sasniedzot gandrīz 194 000 MVU[16] (gandrīz 163 000 no tiem — aizdevumu garantiju daļā). Salīdzinājumam var minēt, ka 2005. gada beigās bija gandrīz 111 100 saņēmēji MVU. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I un II iedaļā sniegts pārskats par saņēmējiem MVU sadalījumā pa valstīm: - 4. tabula. Saņēmēji MVU — sadalījums pa valstīm; - 3. karte. Saņēmēji MVU katrā valstī (ieskaitot ETM sākuma kapitāla mehānisma datus). Aizdevuma izsniegšanas dienā ir pieejama informācija par nodarbinātību[17]. Līdz 2006. gada beigām uzņēmumos, kuri saņem garantijas saskaņā ar MVU garantiju mehānisma daļām, bija nodarbināti gandrīz 990 000 cilvēku[18]. Salīdzinājumam var minēt, ka 2005. gadā aizdevuma izsniegšanas dienā bija reģistrēti 620 000 nodarbināto un 2004. gadā — aptuveni 328 000. Nodarbināto cilvēku kopējā skaita pieaugums skaidrojams galvenokārt ar to, ka pieaudzis saņēmēju MVU skaits. No to MVU kopējā skaita, kuri izmanto MVU garantiju mehānismu, vairāk nekā 91 % (177 625) bija galīgie saņēmēji MVU, kuros strādā līdz 10 darbiniekiem[19]. Interesanti salīdzināt mehānisma dalībnieku MVU sadalījumu pēc lieluma ar sadalījumu ES kopumā. Saskaņā ar jaunāko pieejamo statistiku 91,4 % ES MVU ir mikrouzņēmumi (0-9 darbinieki), 7,3 % ir mazie uzņēmumi (10-49), un 1,1 % ir vidējie uzņēmumi (50-249)[20]. Tas skaidri liecina, ka MVU garantiju mehānisms ir stingri vērsts uz ļoti maziem uzņēmumiem un jaundibinātiem uzņēmumiem. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegts sadalījums pēc lieluma: - 5. tabula. Saņēmēji MVU — sadalījums pa valstīm un pēc lieluma. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegts arī sadalījums pa sektoriem saskaņā ar NACE klasifikāciju visam mehānismam kopā un pa daļām. - 3. attēls. Saņēmēji MVU — sadalījums pa valstīm. Līdz 2006. gada beigām saskaņā ar MVU garantiju mehānismu atbalstītas kopējās investīcijas vairāk nekā EUR 23 miljardu apmērā, un vislielākā daļa bija aizdevumu garantiju daļā. Salīdzinājumam var minēt, ka līdz 2005. gada beigām šis apjoms bija EUR 16 miljardi. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegts pārskats: - 6. tabula. Investīciju apjoms dažādās mehānisma daļās. 2007. gads. Atjaunināti dati (salīdzinājumam iekļauti 2006. gada skaitļi) Kumulatīvi dati līdz | Saņēmēju MVU skaits | Darbinieku skaits saņēmējos MVU | Paredzētais atbalstītā aizdevuma apjoms miljoni EUR | Paredzētais investīciju apjoms miljoni EUR | Neto pieprasītās garantijas miljoni EUR | 31.12.2006. | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40,0 | 31.12.2007. | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 | 4. ETM SāKUMA KAPITāLA MEHāNISMS 4.1. Budžeta stāvoklis 2006. gadā mehānismu izmantoja vairāk, it īpaši pateicoties tam, ka 2005. gadā notika riska kapitāla tirgus atveseļošanās. Saskaņā ar paziņojumu, ko publicējusi Eiropas Privātā kapitāla un riska kapitāla asociācija “Eiropas Privātā kapitāla nozarei 2006. gads ir bijis vēl viens nozīmīgs gads (..), kad aktivizējusies līdzekļu piesaistes un investīciju darbība”[21]. Galvenokārt pateicoties tam, ka uzlabojās tirgus apstākļi, 2006. gadā bija vērojams vislielākais Komisijas apstiprināto investīciju pieaugums visā programmas periodā. 2006. gadā apstiprināto investīciju apjoms pārsniedza visu kopš 2002. gada apstiprināto investīciju kopējo apjomu. Līdz 2006. gada 31. decembrim ETM sākuma kapitāla mehānismam piešķirto budžeta līdzekļu kopsumma pārsniedza EUR 220 miljonus , kas ir gandrīz 43 % no DGP finanšu instrumentiem piešķirtā budžeta. Līdz 2006. gada beigām visi saskaņā ar ETM sākuma kapitāla mehānismu pieejamie līdzekļi bija izmantoti. Kopējais budžets sedz pilnas mehānisma izmaksas, ieskaitot ieguldījumus RK fondos, EIF pārvaldības maksas un citas attaisnotās izmaksas. No šīs kopsummas EUR 201,1 miljonus piešķīra RK fondiem, ieskaitot gan projektus, kurus jau apstiprinājusi Komisija, gan arī 2007. gadā parakstāmos projektus[22]. 2006. gadā no RK fondiem saņemti ieņēmumi (atmaksas un dividendes) aptuveni EUR 1,4 miljonu apmērā, kas sasniedz gandrīz EUR 1,6 miljonus kopējo ieņēmumu, kas saskaņā ar DGP līdz 2006. gada beigām saņemti no RK fondiem, salīdzinot ar tikai aptuveni EUR 154 000 līdz 2005. gada beigām. Šī ieņēmumu summa, salīdzinot ar RK fondiem izmaksāto summu (gandrīz EUR 30 miljoni), ir tik neliela tāpēc, ka lielākā daļa fondu vēl nav uzsākuši kapitālieguldījumu atgūšanas posmu. Tomēr ir paredzams, ka turpmākajos gados, kad RK fondi uzsāks kapitālieguldījumu atgūšanas posmu, ieņēmumu summa palielināsies. Saskaņā ar Izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvu (1998-2000) izveidotā ETM sākuma kapitāla mehānisma gadījumā līdz 2006. gada beigām no pavisam EUR 94 miljoniem, kas izmaksājami RK fondiem, jau ir atmaksāti EUR 46 miljoni. Kopā ar ieņēmumiem, kas saņemti no RK fondiem, uzkrātajiem procentiem un citiem ieņēmumiem, kopējie ienākumi līdz 2006. gada beigām bija gandrīz EUR 5,9 miljoni . Skatīt arī - A tabulu (2.1. iedaļā) DGP finanšu instrumenti — ETM sākuma kapitāla mehānisms. Papildu informācija sniegta šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā : - 4. attēls. EIF darbību kumulatīvā attīstība (pa gadiem), ieskaitot RK fondiem izmaksāto līdzekļu kopsummu (gandrīz EUR 38 miljoni). 4.2. Finanšu starpnieki 2006. gadā apstiprināja 12 jaunas investīcijas RK fondos (vienu no tām vēlāk atcēla). Pavisam saskaņā ar ETM sākuma kapitāla mehānismu apstiprināta 21investīcija RK fondos, kuri atrodas 10 valstīs. RK fondi, kuros investējis EIF, galvenokārt ir vērsti uz sākumposma investīcijām augsto tehnoloģiju nozarēs, piemēram, informācijas un komunikāciju tehnoloģijā, mikroelektronikā, interneta attīstībā, veselības aprūpes un biozinātņu/biotehnoloģijas nozarē. Tas atbilst ETM sākuma kapitāla mehānisma investīciju politikai. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegts to RK fondu saraksts, kuros investējis EIF, kā arī norādīta to atrašanās vieta un nozare, kurā tie darbojas: - 7. tabula. Riska kapitāla fondi, kuriem ir noslēgti līgumi ar EIF. 4.3. Saņēmēji MVU Līdz 2006. gada decembrim RK fondi saskaņā ar mehānismu investējuši 73 portfeļa uzņēmumos (2005. gada beigās — 35). Lielākā daļa RK fondu vēl ir sākumposma investīciju periodā, tādēļ visi skaitļi par nodarbinātību pagaidām ir provizoriski un nav būtiski saistībā ar DGP finanšu instrumentiem. 2007. gads. Atjaunināti dati (salīdzinājumam iekļauti 2006. gada skaitļi) Kumulatīvi dati līdz | Saņēmēju MVU skaits | Līdzekļu saistības ar RK fondiem miljoni EUR | Summa, kas izmaksāta RK fondiem miljoni EUR | 31.12.2006. | 73 | 201,1 | 29,6 | 31.12.2007. | 123 | 200,5 | 62,3 | Gads | Ieņēmumi (atmaksas un dividendes) miljoni EUR | Procenti un citi ieņēmumi miljoni EUR | Kopējie ienākumi miljoni EUR | Kopējie ienākumi miljoni EUR | 2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (līdz 31. decembrim) 5,9 | 2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (līdz 31. decembrim) 11,4 | * Saskaņā ar juridisko pamatu pēc atkārtotas ieguldīšanas perioda beigām “visus trasta konta atlikumus, kas nav tādi līdzekļi, kuri paredzēti ieguldīšanai un vēl nav izņemti/ieguldīti un no kuriem pamatotu iemeslu dēļ ir jāsedz pieļaujamās izmaksas un izdevumi, piemēram, EIF pārvaldības maksa, ieskaita atpakaļ Eiropas Savienības vispārējā budžetā”. ** Tie ir ienākumi, kas gūti pēc saistību perioda beigām. Tos saskaņā ar juridisko pamatu ieskaitīs ES vispārējā budžetā. Maiņas kurss ienākumiem GBP un SEK ir tāds, kāds tas bija 2007. gada 31. decembrī. 5. SāKUMA KAPITāLA DARBīBA 5.1. Budžeta stāvoklis 5.1.1. Pārskats Līdz 2006. gada 31. decembrim sākuma kapitāla darbībai piešķirto budžeta līdzekļu kopapjoms vēl joprojām bija EUR 5,6 miljoni, ko piešķīra jau 2001. gadā. Šis kopējais budžets pilnībā sedz darbības izmaksas, ieskaitot saņēmējiem izmaksātos piešķīrumus, EIF pārvaldības maksas un citas attaisnotās izmaksas. 2006. gadā neapstiprināja jaunus projektus. Taču 2006. gada beigās četrus projektus atcēla[23]. Saistībā ar šo projektu atcelšanu EK neto saistības saskaņā ar sākuma kapitāla darbību samazinājās līdz EUR 200 000 un neizmantotais budžets palielinājās līdz aptuveni EUR 5 miljoniem. Šo neizmantoto summu 2007. gadā atcēla un ieskaitīja ES vispārējā budžetā. Skatīt arī - A tabulu (2.1. iedaļā) DGP finanšu instrumenti — Sākuma kapitāla darbība. 5.1.2. Saistības un izmaksātie līdzekļi RK fondiem piešķirto piešķīrumu kopējās summas kumulatīvā attīstība līdz 2006. gada 31. decembrim bija EUR 200 000. Tas atbilst piešķīrumu nolīgumos noteiktajam grafikam un noteikumiem, ka piešķīrumi izmaksājami divās daļās. Pirmā daļa jāizmaksā ne agrāk par 18 mēnešiem pēc piešķīruma nolīguma parakstīšanas un otrā (pēdējā) daļa — ne agrāk par 36 mēnešiem pēc piešķīruma nolīguma parakstīšanas. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegts pārskats: - 5. attēls. EIF darbību kumulatīvā attīstība (pa gadiem). 5.2. Finanšu starpnieki Sākuma kapitāla darbības ietvaros apstiprinātajiem RK fondiem ir noslēgti līgumi ar EIF saskaņā ar ETM sākuma kapitāla mehānismu. Līdz 2006. gada 31. decembrim bija parakstīti divi piešķīrumu nolīgumi ar diviem RK fondiem. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā sniegta papildu informācija: - 8. tabula. Riska kapitāla fondi, kuriem ir noslēgti līgumi ar EIF. 6. JOINT EUROPEAN VENTURE (JEV) PROGRAMMA JEV programmas mērķis bija atbalstīt starptautisku partnerību izveidi starp vismaz diviem MVU dažādās Eiropas Ekonomikas zonas valstīs. Izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvas novērtējuma secinājums bija, ka tirgus JEV programmu izmanto nelabprāt, jaunu darba vietu izveides efekts nav liels, bet administratīvās izmaksas ļoti lielas. Divos turpmākajos novērtējumos[24] secināja, ka programma jāslēdz. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija 2003. gada 8. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par JEV slēgšanu[25]. Eiropas Parlaments un Padome 2004. gada 21. jūlijā pieņēma minēto lēmumu[26]. JEV programmu slēdza 2004. gada 29. decembrī un pēc šā datuma nepieņēma jaunus pieteikumus. Līdz 2006. gada beigām kopumā bija saņemti 323 pieteikumi, parakstīti 230 nolīgumi, projektiem piešķirti EUR 19,8 miljoni un 9 projekti vēl turpinājās. Papildu informācija sniegta šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) V iedaļā . 7. VISPāRēJI SECINāJUMI DGP finanšu instrumenti budžeta izteiksmē bija DGP svarīgākais elements. Finanšu instrumentiem piešķirto budžeta līdzekļu kopapjoms programmas beigās bija gandrīz EUR 520 miljoni, no kuriem neizmantoja tikai sākuma kapitāla darbībai piešķirtos EUR 5 miljonus. Kopš 2002. gada vidus līdz 2006. gada beigām pavisam apstiprināja 74 darbības[27] kopsummā par EUR 467 miljoniem. DGP finanšu instrumentus izmantoja gandrīz 194 000 MVU, t.i., aptuveni 1 % no visiem MVU Eiropas Savienībā. Tika panākts plašs ģeogrāfiskais pārklājums, 29 valstis (visas ES dalībvalstis un Turcija un Norvēģija) no 31 valsts, kurai ir tiesības saņemt palīdzību[28]. MVU garantiju mehānismam bija ļoti labi panākumi tirgū. Sevišķi veiksmīga bija aizdevumu garantiju daļa un mikrokredītu daļa, kas ļāva iesaistītajiem finanšu starpniekiem palielināt darījumu apjomu un uzņemties lielāku risku. MVU garantiju mehānisms rūpīgi sekoja tirgus vajadzībām un jau no paša sākuma bija izstrādāts tā, lai to viegli un ātri varētu pielāgot katras valsts konkrētajiem tirgus apstākļiem. Kopējie apjomi, ko atbalstīja saskaņā ar MVU garantiju mehānismu, bija ļoti lieli. Parakstītās robežsummas apmēram EUR 262 miljonu apmērā nodrošināja ar aizdevumiem gandrīz EUR 17 500 miljonu apmērā. Šajā ziņā MVU garantiju mehānismu apsteidz tikai struktūrfondi, kuriem atvēlēti ievērojami lielāki budžeta līdzekļi un ir atšķirīga virzība, — galīgo saņēmēju MVU skaita ziņā tā ir vissvarīgākā ES programma. Programmas perioda sākumā ETM sākuma kapitāla mehānisma īstenošanā bija dažas grūtības, ko izraisīja sarežģītais stāvoklis ES riska kapitāla tirgū saistībā ar līdzekļu piesaisti. Ekonomiskais stāvoklis uzlabojās 2005. un 2006. gadā, līdz ar to ievērojami pieauga pieprasījums pēc šā mehānisma. Sākuma kapitāla darbība neguva cerētos panākumus saistībā ar atbilstības kritēriju ierobežojumiem un grūtajiem riska kapitāla tirgus apstākļiem. EK MVU Finansiālās palīdzības shēmu novērtējumā[29] norādīts, ka DGP finanšu instrumenti ir rezultatīvi un efektīvi. EIF veikto fondu pārvaldību, kas nodrošināja ciešas attiecības ar tirgu, uzskatīja par labas prakses piemēru. Novērtējuma autori uzskata, ka finanšu instrumentiem ir katalizatora nozīme, palielinot finansējuma nodrošinājumu MVU visā ES teritorijā, aptverot tās valstis, kurās finanšu instrumenti nav tik labi attīstīti. Jaunākā DGP ārējā novērtējumā[30] ir apstiprināti Finansiālās palīdzības shēmu novērtējuma secinājumus. Novērtējumā secināts, ka MVU garantiju mehānisms un ETM sākuma kapitāla mehānisms kā valsts politikas instrumenti, kas atbalsta finansējuma pieejamību MVU, ir devuši lielu ieguldījumu uzņēmējdarbības finansiālo nosacījumu uzlabošanā. Novērtējuma autori uzskata, ka finanšu instrumenti tiek efektīvi īstenoti ķēdē, ko veido Uzņēmējdarbības ĢD, Ekonomikas un finanšu lietu ĢD un Eiropas Investīciju fonds (EIF). Ziņojumā apstiprināts, ka izvairīšanās no vienas, visiem piemērojamas pieejas ir lietderīga — gan riska kapitālu, gan garantijas instrumentus var pielāgot atšķirīgiem un mainīgiem tirgus apstākļiem. Paveiktā novērtējumu saistībā ar DGP veiks reizē ar nākamās programmas KIP konkrētās “Uzņēmējdarbības un inovāciju programmas” starpposma novērtējumu. Šo novērtējumu paredzēts pabeigt 2008. gada decembrī, un tajā analizēs DGP rezultātus un ietekmi. Kopumā var secināt, ka DGP finanšu instrumenti ir palīdzējuši novērst kapitāla tirgu deficītus un trūkumus attiecībā uz jaundibinātiem uzņēmumiem un MVU. Kopumā DGP finanšu instrumenti ir sasnieguši mērķi uzlabot Eiropas uzņēmējdarbības vidi, it īpaši attiecībā uz MVU. Finanšu instrumenti īstenoti atbilstošā veidā un efektīvi, ar augstu sviras efektu. Ar aizdevumos izmaksāto ievērojamo papildu summu atbalstīts ievērojams skaits MVU. Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (2007. līdz 2013. gads) (KIP), — DGP nākamā programma, ir likumsakarīgs nākamais solis, lai sasniegtu izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas mērķus. KIP juridiskais pamats stājās spēkā 2006. gada 29. novembrī[31]. Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) V iedaļā sniegts konspektīvs KIP apraksts. [1] Padomes Lēmums 2000/819/EK (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.), kas pieņemts 20.12.2000. un grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. jūlija Lēmumu 593/2004/EK (OV L 268, 16.8.2004., 4. lpp.) un 2005. gada 28. septembra Lēmumu 1776/2005/EK (OV L 289, 3.11.2005., 14. lpp.). [2] OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp. [3] Komisija 2001. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu C(2001) 3973 par DGP finanšu instrumentu īstenošanu. Pēc tam 2001. gada 18. decembrī Komisija parakstīja uzticības līgumu un pārvaldības līgumu ar EIF par ETM sākuma kapitāla mehānismu, MVU garantiju mehānismu un sākuma kapitāla darbību. Šos līgumus 2005. gada 22. decembrī pārskatīja, lai ņemtu vērā DGP termiņa pagarināšanu. [4] Kā noteikts Padomes Lēmuma 2000/819/EK 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā. [5] Kā minēts uzņēmumu un uzņēmējdarbības, it īpaši MVU, daudzgadu programmas ārējā novērtējumā, nobeiguma novērtējuma ziņojumā, Briselē 2004. gadā, 52. lpp. [6] Šo neizmantoto summu 2007. gadā atcēla. [7] Atbilst projektiem, kurus apstiprinājusi Komisija un kuri nav atcelti. [8] Šeit ir ietvertas robežsummas EUR 261,6 miljonu apmērā (skatīt 1. tabulu šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta (SEC(2008)XXX) I iedaļā). [9] Rezervi aprēķināja, pamatojoties uz kopējām piešķirtajām budžeta apropriācijām. 2007. gadā saistības atcēla, iegūstot rezervi EUR 0,145 miljonu apmērā. Līdz 2007. gada beigām izmantoti tikai EUR 15 600. [10] Neizmantoto summu EUR 5 miljonu apmērā 2007. gadā atcēla. [11] Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, var būt tā, ka maksimālo summu (robežsummu) neizmanto pilnībā. Ja tā notiks, instruments būs vēl rentablāks. [12] Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/819/EK II pielikuma II punkta G daļu trasta kontā “nopelnītos procentus pievieno mehānisma resursiem”. [13] Ieskaitot projektus, kuri ir apstiprināti un kurus paredzēts parakstīt 2007. gada sākumā. [14] Neto zaudējumi — saņemtie garantiju pieprasījumi mīnus atlīdzinājumi. [15] Luksemburga ir noslēgusi nolīgumu saskaņā ar ETM sākuma kapitāla mehānismu. [16] Šis skaitlis raksturo to finanšu līdzekļu saņēmēju kopējo skaitu, kuri saņēma aizdevumus/garantijas no fondiem, kuri darbojas saskaņā ar MVU garantiju mehānismu. [17] Dažas analīzes, kuru pamatā ir dati par paraugkopām, liecina, ka gada beigās paredzams nodarbinātības pieaugums par aptuveni 20 % procentiem. [18] Nav pieejami konkrēti skaitļi par garantēto aizdevumu ietekmi uz nodarbinātību. [19] Pēc definīcijas visos uzņēmumos, kuri izmanto aizdevumu mikrokredītu daļā (30 552), ir ne vairāk kā 10 darbinieku. [20] Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs ( Eurostat ). Tikai 0,2 % ir lielie uzņēmumi. Skatīt Eurostat : Eiropas uzņēmumi skaitļos un faktos, 2006. gads, 22. lpp. Saistībā ar uzņēmējdarbības ekonomiku (izņemot finanšu jomu) ES-27 valstīs 2004. gadā bija reģistrēti 18,8 miljoni uzņēmumu, no tiem 18,77 miljoni bija MVU (ar mazāk nekā 250 darbiniekiem). [21] EVCA [et al.]: European private equity: Strong 2006 performance drives increased allocation , paziņojums presei, Briselē 2007. gada 13. martā. [22] Līdzekļu saistības projektiem, kuri vēl parakstāmi, ir EUR 44,03 miljoni. [23] Viens projekts neatbilda noteiktajiem kritērijiem. Trīs projektus atsauca. [24] Strategic Evaluation of EC Financial Assistance Schemes for SMEs , Deloitte and Touche , 2003; Final Evaluation of the Multiannual programme for enterprise and Entrepreneurship (2001-2005) , Infyde , 2004. [25] COM(2003) 758 galīgā redakcija. [26] Lēmums Nr. 593/2004/EK. [27] Un tās neatcēla. [28] Nepiedalījās tikai Islande un Lihtenšteina. [29] The Strategic Evaluation of the EC Financial Assistance Schemes for SMEs , Deloitte&Touche ziņojums Eiropas Komisijai (Budžeta ĢD), 2003. gada decembris. [30] Novērtējuma ziņojums angļu un franču valodā publicēts kā Komisijas dienestu darba dokuments SEK(2004)1460 (15.11.2004.) un ievietots Enterprise Europe tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm. [31] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), OV L 310/15, 9.11.2006.