KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2020. gada pārskati

(2021/C 438/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 2

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 7

EAF FINANŠU PĀRSKATI 9

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 46

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI 47

ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI 54

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 61

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 66

GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 93

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda 2020. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas X sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šo finanšu pārskatu skaidrojumos.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 18. pantu.

Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

Grāmatvede Rosa ALDEA BUSQUETS 2021. gada 22. jūnijā

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais nolūks ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie līdzekļi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, tiek iegūti no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets,

— Eiropas Attīstības fonds,

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”) ir galvenais instruments atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk “ĀKK”) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”).

EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) atbild par to operāciju finanšu līdzekļu izlietojumu, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus par katru EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo par katru EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar ko izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

Padome 2018. gadā pieņēma Finanšu regulu, kas piemērojama 11. EAF (2). Ar Finanšu regulu tika atcelta iepriekšējā spēkā esošā regula, un tā ir piemērojama operācijām, ko finansē no iepriekšējiem EAF, neskarot esošās juridiskās saistības. Šo regulu nepiemēro iepriekšējos EAF paredzētajam ieguldījumu mehānismam.

ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms, ko pārvalda EIB un ko izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.

2. KĀ FINANSĒ EAF?

Padome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3). Šajā saistībā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā, bet to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un atbilstoši budžeta gada pārskata principam izdevumus un ieņēmumus parasti plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES budžeta EAF ir fonds, kurš darbojas, pamatojoties uz vairāku gadu ciklu, un kura mērķis ir īstenot sadarbību attīstības jomā periodā, kas parasti ir pieci gadi. Tā kā resursus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Šī daudzgadu pieeja ir atspoguļota budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. EAF DARBĪBAS PĒC 2020. GADA 31. DECEMBRA

Līdz ar turpināmības klauzulas stāšanos spēkā 2020. gada 31. decembrī 11. EAF ir sasniedzis savu galīgo posmu. Minētā klauzula nosaka termiņu saistībām 11. EAF ietvaros. Kopš 2021. gada vairs nevar parakstīt finansēšanas nolīgumus atbilstīgi 11. EAF. Tomēr īpaši līgumi par esošajiem finansēšanas nolīgumiem joprojām tiks parakstīti līdz 2023. gada 31. decembrim.

Lai nodrošinātu attīstības programmu nepārtrauktību, no 2021. gada EAF programmas tiks iekļautas ES daudzgadu finanšu shēmā (DFS). Tas nozīmē, ka, lai gan līdz šim EAF programmas finansēja no dalībvalstu brīvprātīgām iemaksām, no 2021. gada attīstības programmas tiks finansētas no ES budžeta. Tas nozīmē arī to, ka attīstības programmu finansēšana būs jāapstiprina Eiropas Parlamentam un ka darījumiem būs jāatbilst ES finanšu noteikumiem tādā pašā veidā kā citām ES finansējuma programmām.

4. APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS

Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Pēc Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums” jeb “IL”) noslēgšanas starp abām pusēm Apvienotā Karaliste apņēmās apmaksāt visas savas saistības atbilstīgi pašreizējai DFS, kā arī iepriekšējiem finanšu plāniem tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts. AK pastāvīgā iesaiste EAF ir aplūkota IL piektās daļas 5. nodaļā.

Saskaņā ar IL 152. pantu Apvienotā Karaliste paliek EAF puse, līdz tiks slēgts 11. EAF un visi iepriekšējie neslēgtie EAF, un šajā ziņā uzņemas tādas pašas saistības kā dalībvalstis. Atbalsta saņēmēji no AK joprojām ir tiesīgi piedalīties 11. EAF un iepriekšējo EAF projektos ar tādiem pašiem nosacījumiem kā iepriekš. AK var novērotāja statusā bez balsstiesībām piedalīties EAF komitejā un Ieguldījumu mehānisma komitejas darbā (IL 152. panta 2. punkts). AK daļa EAF ieguldījumu mehānismā tiks atmaksāta AK, kad pienāks ieguldījumu termiņš. Ja nav notikusi vienošanās par ko citu, pēc 11. EAF saistību perioda beigām par Apvienotās Karalistes kapitāla daļu neuzņemas atkārtotas saistības un šo daļu nepārceļ uz turpmākajiem periodiem (IL 152. panta 4. punkts).

Ja līguma spēkā stāšanās datumā par 10. EAF projektu summām vai iepriekšējo EAF summām saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, Apvienotās Karalistes daļu šajās summās neizmanto atkārtoti. Tas pats attiecas uz Apvienotās Karalistes daļu 11. EAF līdzekļos pēc 2020. gada 31. decembra, par kuriem nav uzņemtas saistības vai par kuriem saistības ir atceltas (153. pants).

AK arī turpmāk ir atbildīga par garantijām, ko tā sniegusi visu EAF ietvaros. Tajā pašā laikā tai ir tiesības uz savu daļu visās summās, kas atgūtas saskaņā ar dalībvalstu garantiju nosacījumiem, un uz sava dalībvalsts pieprasījuma konta atlikumu proporcionāli savai attiecīgajai dalībai katrā garantijas nolīgumā (154. pants).

Šo provizorisko pārskatu nosūtīšanas laikā un pamatojoties uz IL, kas ir noslēgts un jau darbojas, nav finansiālas ietekmes, par ko jāziņo EAF gada pārskatos.

5. GADA BEIGU PĀRSKATI

5.1. GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 18. panta 3. punktu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas savukārt balstīti uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas procesu. Minētos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību īpašo raksturu.

EAF gada pārskatu sagatavošana tiek uzticēta Komisijas grāmatvedim, kas ir arī EAF grāmatvedis. Viņa nodrošina, lai EAF gada pārskati sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatu struktūra ir šāda.

I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi

i) EAF finanšu pārskati un skaidrojumi ii) EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati iii) EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati iv) Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu

II daļa. Gada īstenošanas ziņojums – EIB pārvaldītie līdzekļi

i) Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” ir iekļauti šādu divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: ES trasta fonds Bêkou (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Bêkou finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo Komisijas grāmatveža pārraudzībā, un privāts revidents veic to ārēju revīziju. Trasta fondu skaitļi, kas ietverti šajos gada pārskatos, ir provizoriski.

Komisijai EAF gada pārskati jāpieņem ne vēlāk kā bilances datumam sekojošā gada 31. jūlijā un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

6. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

6.1. REVĪZIJA

EAF gada pārskatus revidē tā ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.2. IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

Izpildes apstiprinājums ir galīgais kontroles mehānisms attiecībā uz EAF finanšu resursu izlietojumu konkrētā finanšu gadā. Pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums, un Eiropas Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF finanšu līdzekļu izlietojumu konkrētā finanšu gadā. Minētā lēmuma pamatā ir ERP veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes uz budžeta izpildes apstiprinātājiestādes jautājumiem un papildu informācijas pieprasījumiem.

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 2020. GADĀ

Neto summa, tikai 10. un 11. EAF

Budžeta izpilde

2020. gadā finanšu līdzekļu izlietojumu (10. un 11. EAF) attiecībā uz lēmumiem (vispārējās saistības – 2,687 miljardi euro), līgumiem (individuālās saistības – 3,670 miljardi euro) un maksājumiem (4,599 miljardi euro) ietekmēja ES reakcija uz neparedzēto Covid-19 krīzi, kas kļuva par vienu no Komisijas prioritātēm. Tāpēc 2020. gads bija rekordliela maksājumu skaita gads, jo palielinājās tādiem projektiem veiktās izmaksas, kuru mērķis ir palīdzēt cīnīties pret Covid krīzi. Tā rezultātā arī paātrinājās līdzekļu apguves periods, kas 2020. gadā uzlabojās līdz trīs gadiem. Turpināmības klauzula attiecībā uz 11. EAF stājās spēkā 2020. gada 31. decembrī. Tas nozīmē, ka no 2021. gada vairs nebūs 11. EAF projektu turpmāku vispārēju saistību (sīkāku informāciju skatīt iedaļā “Ziņojums par finanšu līdzekļu izlietojumu”).

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekšminēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

— priekšfinansējums (skatīt 2.2. skaidrojumu) – palielinājums par 29 miljoniem EUR, galvenokārt 2020. gadā parakstīto jauno līgumu un samaksāto avansa maksājumu rezultātā,

— atbalsta instrumentu izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – ievērojams palielinājums (par 852 miljoniem EUR), jo gada laikā palielinājās aktivitāte, lai apkarotu Covid-19 pandēmijas negatīvās sekas, it īpaši tāpēc, ka projekti tika pārorientēti ar mērķi pārvarēt krīzi, kā arī EAF normālā dzīves cikla rezultātā, 11. EAF darbībām sasniedzot maksimumu,

— nauda un naudas ekvivalenti (skatīt 2.5. skaidrojumu) – samazinājums par 451 miljonu EUR, jo gada laikā ievērojami palielinājās maksājumi pieaugošo izdevumu segšanai un avansa maksājumi par jauniem līgumiem,

— uzkrātie izdevumi (skatīt 2.8. skaidrojumu) – palielinājums par 208 miljoniem EUR, jo palielinājās to atvērto līgumu skaits gada beigās, attiecībā uz kuriem gada beigās nebija apstiprinātu izmaksu prasījumu.

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

SATURA RĀDĪTĀJS

EAF FINANŠU PĀRSKATI 9

EAF BILANCE 10

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 11

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 12

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 13

EAF BILANCE 14

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 16

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 17

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI 20

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 46

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI 47

BILANCE 52

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 53

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 53

ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI 54

BILANCE 59

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 60

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 60

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 61

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 62

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 63

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 64

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM 65

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 66

EAF FINANŠU PĀRSKATI (4)

EAF BILANCE

(miljoni EUR) Skaidrojums 31.12.2020. 31.12.2019. ILGTERMIŅA AKTĪVI Finanšu aktīvi 2.1 33 36 Priekšfinansējums 2.2 873 910 Iemaksas trasta fondā 2.3 394 266 1 300 1 213 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.2 1 355 1 288 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.4 140 123 Nauda un naudas ekvivalenti 2.5 728 1 179 2 223 2 590 AKTĪVI KOPĀ 3 523 3 803 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.6 (2) (19) (2) (19) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (615) (516) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) SAISTĪBAS KOPĀ (2 145 ) (1 854 ) NETO AKTĪVI 1 379 1 948 KAPITĀLS UN REZERVES Patiesās vērtības rezerve 2.9 (5) (2) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.10 58 986 54 809 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts (55 111 ) (51 155 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (4 744 ) (3 956 ) NETO AKTĪVI 1 379 1 948





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(miljoni EUR) Skaidrojums 2020 2019 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības 92 28 92 28 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi 6 7 Citi ieņēmumi 37 39 43 46 Ieņēmumi kopā 135 74 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 (53) (14) Finansējuma izmaksas 3.5 (21) (1) Citi izdevumi 3.6 (197) (260) Izdevumi kopā (4 878 ) (4 030 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (4 744 ) (3 956 )





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

(miljoni EUR) Skaidrojums 2020 2019 Gada saimnieciskās darbības rezultāts (4 744 ) (3 956 ) Pamatdarbības Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto) 4 177 4 385 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums (127) (65) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (29) 136 Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (17) 15 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (17) 2 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 99 275 Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 209 37 Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas (3) (2) Ieguldījumu darbība Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums 2 (36) NETO NAUDAS PLŪSMA (452) 792 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (451) 792 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.5 1 179 387 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.5 728 1 179





PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

(miljoni EUR) Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Patiesās vērtības rezerve (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2018. 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Patiesās vērtības pārmaiņas (2) (2) Kapitāla palielinājums – iemaksas — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 956 ) — (3 956 ) ATLIKUMS 31.12.2019. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Patiesās vērtības pārmaiņas (3) (3) Kapitāla palielinājums – iemaksas (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (4 744 ) — (4 744 ) ATLIKUMS 31.12.2020. 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





EAF BILANCE

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā ILGTERMIŅA AKTĪVI Finanšu aktīvi 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Priekšfinansējums 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Iemaksas trasta fondā 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 Konti starp EAF 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Nauda un naudas ekvivalenti 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 AKTĪVI KOPĀ 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) SAISTĪBAS KOPĀ — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) NETO AKTĪVI 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Patiesās vērtības rezerves 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) NETO AKTĪVI 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(miljoni EUR) 2020 2019 Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Citi ieņēmumi — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Ieņēmumi kopā (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Finansējuma izmaksas 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Citi izdevumi 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Izdevumi kopā 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

(miljoni EUR) 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2018. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (1) (1) ATLIKUMS 31.12.2019. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (2) (2) ATLIKUMS 31.12.2020. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





miljoni EUR 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2018. 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā 15 (15) (15) Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (27) (27) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (34) (34) ATLIKUMS 31.12.2019. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Kapitāla palielinājums – iemaksas — — — Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (69) (69) Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm (223) (223) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — — ATLIKUMS 31.12.2020. 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(miljoni EUR) 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2018. 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 28 28 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — 181 181 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (529) (529) ATLIKUMS 31.12.2019. 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 71 71 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — (147) (147) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (457) — (457) ATLIKUMS 31.12.2020. 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





miljoni EUR 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Patiesās vērtības rezerve (G) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+(E)+(F)+(G) ATLIKUMS 31.12.2018. 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Patiesās vērtības pārmaiņas — (2) (2) Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 400 ) 4 400 4 400 Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem — — (181) (181) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 393 ) — (3 393 ) ATLIKUMS 31.12.2019. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Patiesās vērtības pārmaiņas (2) (2) Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 400 ) 4 400 147 4 547 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (4 324 ) — (4 324 ) ATLIKUMS 31.12.2020. 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI (5)

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam ieinteresēto personu lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības ir būtiskums, patiesa uzrādīšana (ticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.2. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1. Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Grāmatvedības gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2. Valūta un konvertēšanas bāze

Gada pārskatus sniedz tūkstošos euro, jo euro ir ES funkcionālā valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2020. 31.12.2019. Valūta 31.12.2020. 31.12.2019. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver ne tikai, bet arī darbinieku pabalstu saistību summas, uzkrātos un nākamo periodu ieņēmumus un maksas, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz debitoru parādiem, iespējamos aktīvus un saistības un aktīvu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un neietekmē to uzticamību. Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.2.4. Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk

Nav jaunu EGN, kas būtu stājušies spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk.

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2020. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Eiropas Komisijas grāmatvede 2020. gada 17. decembrī pieņēma pārskatīto 11. EGN “Finanšu instrumenti”, kas ir spēkā attiecībā uz pārskata periodiem, kuri sākas 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk. Pārskatītais 11. EGN ir atjaunināts atbilstoši 41. SPSGS “Finanšu instrumenti” un nosaka principus finanšu ziņojumu sniegšanai par ES subjektu turējumā esošajiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām. Plašāku informāciju skatīt ES 2020. gada pārskatos. Ņemot vērā finanšu instrumentu mazo apjomu subjekta finanšu pārskatos, nav paredzama būtiska šo izmaiņu ietekme.

1.3. BILANCE

1.3.1. Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, “aizdevumi un debitoru parādi”, “līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi” un “pārdošanai pieejami finanšu aktīvi”. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas pamatā iegādāts pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad subjekts izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus subjekts pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav klasificēti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā subjekts plāno tos turēt, un parasti tas ir atlikušais termiņš. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, ko neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmāka novērtēšana

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā, un peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie radušies.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi.

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Subjekts katrā bilances datumā izvērtē, vai ir objektīvi pierādījumi, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies, un vai zaudējumi no vērtības samazināšanās būtu jāieraksta finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.2. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai pamata tiesību aktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu vai nu izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Tāpēc, tā kā subjekts saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīgs saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu atzīst par aktīviem.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu nodod saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Turpmākos datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.3. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, tādēļ tos klasificē kā aizdevumus un debitoru parādus un attiecīgi novērtē.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, tiek uzskaitītas sākotnējā summā (ko koriģē, ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstītu vērtības samazinājumu. Daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.4. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.5. Kreditoru parādi

Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, piemēram, izmaksu pieprasījumiem no saņēmējiem, subsīdijām vai cita ES finansējuma, vai saņemtā priekšfinansējuma (skatīt 1.4.1. skaidrojumu).

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas subsīdijas vai cits finansējums, izmaksu pieprasījumus ieraksta kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu pieprasījums. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, kas izriet no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu. Atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.6. Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar sīki izstrādātām darbības un praktiskām pamatnostādnēm, ko izdod grāmatvedis. To mērķis ir nodrošināt, ka finanšu pārskatos tiek patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu bruto ieplūde vai pakalpojuma potenciāls, ko subjekts ir saņēmis vai saņems, kas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala turpmāk norādītos ieņēmumu veidus.

i) Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību. Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Attiecībā uz ES subjektiem pārvedumi galvenokārt ietver līdzekļus, kas saņemti no Komisijas (piemēram, līdzsvara subsīdija tradicionālajām aģentūrām, darbības subsīdija deleģēšanas nolīgumiem).

Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu no šiem resursiem, un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Resursu ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu un kas ir atzīts par aktīvu (t. i., nauda), arī atzīst kā ieņēmumus, izņemot tādā apmērā, kādā subjektam ir pašreizējs pienākums attiecībā uz šādu pārvedumu (nosacījums), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības.

ii) Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

1.4.2. Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai pakalpojumu potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus, un attiecināmo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un ieraksta kā uzkrātos izdevumus.

1.5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.5.1. Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls ir ticams.

1.5.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir vai nu iespējami pienākumi, kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē; vai pašreizējs pienākums, ja nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu.

Iespējamās saistības rodas arī tajos retajos apstākļos, kad pastāv pašreizējs pienākums, bet to nevar pietiekami ticami novērtēt.

Iespējamās saistības netiek atzītas pārskatos. Tās atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.6. FONDU KAPITĀLS

EAF dalībvalstis veic iemaksas fondā EAF programmu īstenošanai, kā noteikts katra EAF iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu par kapitāla pieprasījumiem, t. i., finansējuma pieprasījumiem par konkrētu gadu N, izlemj ar Padomes lēmumu gadā N-1, saņemamos līdzekļus skaidri piešķirot noteiktiem nākotnes periodiem.

Iemaksas atbilst kritērijiem attiecībā uz īpašnieku iemaksām (1. EGN), tāpēc tās EAF finanšu pārskatos uzrāda kā fondu kapitālu. Fondu kapitāls ir kopējā iemaksu summa, kas jāsaņem no EAF dalībvalstīm. Tā kā nepieprasītais fondu kapitāls tiek tieši atskaitīts no kopējā fondu kapitāla (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām), bilancē atzīst tikai pieprasīto fondu kapitālu.

Tā kā saskaņotās iemaksas piešķir noteiktiem pārskata periodiem un EAF juridiskā prasība pret EAF dalībvalstīm izriet tikai šajos periodos, visas avansā saņemtās summas atzīst kā nākamo periodu kapitāla iemaksas pozīcijā “Kreditoru parādi”, nevis kā pieprasīto kapitālu.

1.7. LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumiem, un tās uzrāda kā izmaksājamas dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas nolīgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

2.1. FINANŠU AKTĪVI

EAF finanšu aktīvu vērtība 2020. gada 31. decembrī bija 33 miljoni EUR (2019. gadā – 36 miljoni EUR). Tie ietver pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus, kas gandrīz visi ir ieguldījumi pašu kapitāla instrumentos.

2.2. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Jebkuru izlietojumu līdz 12 mēnešiem pēc pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

(miljoni EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Īstermiņa priekšfinansējums 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Kopā — 12 633 1 583 2 228 2 199

Kopējā priekšfinansējuma palielinājums par 29 miljoniem EUR 2020. gada 31. decembrī ir 11. EAF priekšfinansējuma palielinājuma (2019. gadā – 1,401 miljards EUR) un 10. EAF priekšfinansējuma samazinājuma (2019. gadā – 766 miljoni) kopējās ietekmes rezultāts.

11. EAF priekšfinansējuma palielinājums lielā mērā ir skaidrojams ar to avansa maksājumu palielinājumu, kas izmaksāti par jauniem līgumiem, kuri noslēgti gada laikā. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2020. gadā līgumu slēgšana par EAF darbībām sasniedza maksimumu. Atvērto līgumu skaits tā rezultātā palielinājās no aptuveni 3 400 līgumiem 2019. gadā līdz 3 550 līgumiem 2020. gadā. Šis priekšfinansējuma palielinājums izraisīja izejošo naudas plūsmu palielinājumu un attiecīgi naudas un naudas ekvivalentu samazinājumu (skatīt 2.5. skaidrojumu).

10. EAF priekšfinansējuma samazinājums ir EAF normālā dzīves cikla sekas. 10. EAF pakāpeniskās izbeigšanas rezultātā daudzi līgumi tika pabeigti un slēgti. Šajā EAF atvērto līgumu skaits samazinājās no aptuveni 2 600 līgumiem 2019. gadā līdz aptuveni 2 500 līgumiem 2020. gadā. Attiecīgi saņēmējiem veikto priekšfinansējuma maksājumu līmenis samazinājās, savukārt priekšfinansējuma ieskaits palielinājās.

2.2.1. Ilgtermiņa priekšfinansējums atbilstīgi pārvaldības režīmam

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Tiešā pārvaldība Īsteno: Komisija 139 190 ES izpildaģentūras 8 6 ES delegācijas 25 49 171 244 Netiešā pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 266 313 Starptautiskās organizācijas 347 291 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 28 22 Publisko tiesību subjekti 49 22 Trešās valstis 11 17 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 1 1 702 666 Kopā 873 910

2.2.2. Īstermiņa priekšfinansējums

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Priekšfinansējums (bruto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Kopā — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3. Īstermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības veidiem

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Tiešā pārvaldība Īsteno: Komisija (40) 80 ES izpildaģentūras 14 15 ES delegācijas 206 188 180 283 Netiešā pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 224 50 Starptautiskās organizācijas 572 569 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 73 86 Publisko tiesību subjekti 146 119 Trešās valstis 155 180 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 4 1 1 175 1 005 Kopā 1 355 1 288

2.2.4. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums.

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Priekšfinansējuma garantijas 49 46

Priekšfinansējuma garantiju palielinājums ir priekšfinansējuma palielinājuma sekas.

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs ir nevis EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus.

2.3. IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Āfrikai un ES trasta fondā Bêkou. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmas izmaksas.

Iemaksas trasta fondā veic Komisija tiešās pārvaldības režīmā.

(miljoni EUR) Neto iemaksa 31.12.2019. 2020. gadā veiktās iemaksas TF neto izdevumu piešķīrums 2020. gadā Neto iemaksa 31.12.2020. Āfrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Kopā 266 800 (673) 394

Iemaksas trasta fondos palielinājās no 600 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 800 miljoniem EUR 2020. gadā. Finansējuma palielinājums bija nepieciešams, lai segtu trasta fondu palielinātās aktivitātes izmaksas, kā rezultātā palielinājās izdevumi šajā jomā.

2.4. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

Ar komerciālu apmaiņu saistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts saņem aktīvus, pakalpojumus vai saistību dzēšanu un otrai pusei apmaiņā sniedz aptuveni tādu pašu vērtību (galvenokārt preču, pakalpojumu vai aktīvu izmantošanas veidā). Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts vai nu saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot apmaiņā aptuveni tādu pašu vērtību, vai sniedz vērtību citam subjektam, apmaiņā tieši nesaņemot aptuveni tādu pašu vērtību.

(miljoni EUR) Skaidrojums 31.12.2020. 31.12.2019. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.4.1 48 32 Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.4.2 92 91 Kopā 140 123

2.4.1. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Dalībvalstis — — — — — 1 Klienti — 5 50 5 61 27 Publisko tiesību subjekti — 11 14 2 27 21 Trešās valstis — 1 2 1 4 7 Norakstītā summa — (15) (28) (4) (49) (27) Uzņēmumu savstarpējie konti ar ES iestādēm — — — 4 4 5 Kopā — 2 38 8 48 32

2.4.2. Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Uzkrātie ienākumi — 67 21 — 88 88 Konti starp EAF 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Citi — — — 4 4 4 Kopā 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

Uzkrātajos ienākumos iekļauj uzkrāto procentu summas par priekšfinansējumu, proti, summu 62,6 miljonu EUR apmērā saistībā ar parāda atvieglošanas projektu ar Pasaules Banku un summu 18 miljonu EUR apmērā saistībā ar ES un Āfrikas infrastruktūras fondu ar EIB.

Pozīcija “Citi” pilnībā ietver parādu Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondam (GEEREF).

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas starp EAF kontiem.

Konti starp EAF tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF. Kontu starp EAF kopsumma ir nulle.

2.5. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (6)

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Speciālie konti Centrālās bankas — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Norēķinu konti Komercbankas — — — 8 8 421 Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Kopā — — — 728 728 1 179

Summu samazinājums šajā pozīcijā par 451 miljoniem EUR ir skaidrojams galvenokārt ar to, ka palielinājās maksājumi no komercbanku kontiem, kas atbilst izdevumu palielinājumam (skatīt 3.3. skaidrojumu) un priekšfinansējuma palielinājumam (skatīt 2.2. skaidrojumu). EAF neto maksājumi 2020. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni – 4,605 miljardus EUR (2019. gadā – 3,910 miljardi EUR), galvenokārt Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ. Reaģējot uz pandēmiju, ES pielāgo savas prioritātes un programmas ar partnervalstīm, kā rezultātā palielinājās izmaksātās summas, jo īpaši projektiem, kuru mērķis ir cīnīties pret Covid krīzi.

Tāpat kā iepriekšējos gados un lai ierobežotu darījumu partnera risku, centrālo banku kontos tiek turēts vairāk naudas nekā komercbankās (skatīt 5.1. skaidrojumu).

SAISTĪBAS

2.6. FINANŠU SAISTĪBAS

2.6.1. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi ir līdzekļi, ko EAF saņem saistībā ar līdzfinansēšanas nolīgumiem. EAF šīs iemaksas ir jāizlieto, lai sniegtu saskaņotus pakalpojumus trešām personām, un neizlietotie līdzekļi jāatgriež ieguldītājiem. No līdzfinansējuma summu izlietojuma laika ir atkarīgs, vai šīs summas uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa līdzfinansējumu.

Gada beigās veic katra līdzfinansējuma kreditoru parāda novērtējumu, un visas summas, ko, visticamāk, neizlietos nākamajos 12 mēnešos, uzskata par ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādiem. Īstermiņa summas ir norādītas 2.7.2. skaidrojumā.

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi — — — 2 2 19 Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi — — 10 32 42 69 Kopā — — 10 34 44 88

Kopējo līdzfinansējuma kreditoru parādu samazinājums par 44 miljoniem EUR radās galvenokārt tāpēc, ka palielinājās izdevumi saistībā ar līdzfinansētiem projektiem (53,2 miljoni EUR), proti, saistībā ar 11. EAF (skatīt 3.4. skaidrojumu), ko daļēji kompensēja jauni līdzfinansējuma projekti 9 miljonu EUR apmērā. Ilgtermiņa līdzfinansējuma ievērojamais samazinājums atbilst līdzfinansējuma projektu dzīves ciklam – gada beigās katrā individuālā gadījumā tiek veikta atvērtā līdzfinansējuma analīze, un tikai tās summas, kas netiks iztērētas nākamajā gadā, tiek klasificētas kā ilgtermiņa līdzfinansējums.

2.7. KREDITORU PARĀDI

(miljoni EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Īstermiņa kreditoru parādi 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Dažādi kreditoru parādi 2.7.2 — — 8 262 270 334 Kopā — 1 62 553 615 516

2.7.1. Īstermiņa kreditoru parādi

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Piegādātāji — 4 44 93 141 97 Dalībvalstis — — — — — 2 Trešās valstis — — 2 187 189 78 Publisko tiesību subjekti — — 21 79 100 92 Citi īstermiņa kreditoru parādi — (4) (13) (68) (85) (88) Kopā — — 53 291 345 182

Kreditoru parādi lielā mērā ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar saņēmējiem piešķirtajām dotācijām. Tos reģistrē izmaksu pārskata saņemšanas brīdī par visu tajā norādīto summu. Pēc atbilstības pārbaudes saņēmējiem tiek izmaksātas tikai atbilstīgās summas. Gada beigās tiek analizēti nenokārtotie izmaksu prasījumi, un aplēstās atbilstīgās summas saistībā ar šiem izmaksu prasījumiem tiek atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Aplēstās neatbilstīgās summas tiek uzrādītas kā citi īstermiņa kreditoru parādi.

Kreditoru parādu palielinājums, jo īpaši attiecībā uz piegādātājiem un trešām valstīm, radās tāpēc, ka vairāki rēķini vēl nebija apstiprināti un apmaksāti pirms gada beigām.

2.7.2. Dažādi kreditoru parādi

(miljoni EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.6.1 — — 10 32 42 69 Nākamo periodu kapitāla iemaksas 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Citi dažādi kreditoru parādi — — (2) 7 5 1 Kopā — — 8 262 270 334

2.7.2.1. Nākamo periodu kapitāla iemaksas

2020. gada 31. decembrī visa summa 223 miljonu EUR apmērā attiecas uz atmaksu dalībvalstīm no atceltiem vai neizlietotiem līdzekļiem projektos 8. un 9. EAF ietvaros (skatīt 2.10.1. skaidrojumu). Dalībvalstis piekrita, ka atmaksa tiek kompensēta ar iemaksām no 11. EAF pirmā uzaicinājuma pieteikties iemaksām laikā 2021. gadā.

2020. gada 31. decembrī, izņemot atmaksu, avansā veiktu kapitāla iemaksu nebija.

2.8. UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Uzkrātie izdevumi — 67 217 1 243 1 526 1 318 Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi — — — 1 1 1 Kopā — 67 217 1 244 1 527 1 319

Uzkrātie izdevumi ietver pamatdarbības izdevumus saskaņā ar aplēsēm par tekošajiem vai pabeigtajiem līgumiem, izņemot apstiprinātos izmaksu pieprasījumus, kuros, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju, aplēstas attiecināmās izmaksas, kas radušās saņēmējiem. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.2 above. skaidrojumu).

Palielinājums šajā pozīcijā izveidojies divu apstākļu ietekmes dēļ – uzkrāto izdevumu palielinājums 11. EAF (2019. gadā – 983 miljoni EUR) un uzkrāto izdevumu samazinājums 10. EAF (2019. gadā – par 240 miljoniem EUR). Tas atbilst EAF ciklam un ir arī saistīts ar atvērto līgumu skaita attīstību šajos EAF – 2020. gadā 11. EAF darbojās pilnā sparā, un tādēļ 2020. gada 31. decembrī bija ievērojami vairāk atvērtu līgumu, par kuriem bija jāaplēš un jāuzkrāj izmaksas (skatīt 2.2. skaidrojumu).

NETO AKTĪVI

2.9. PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Patiesās vērtības rezerve 5 2

2.10. FONDU KAPITĀLS

2.10.1. Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepieprasītais fondu kapitāls — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2019. 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Fondu kapitāls 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Nepieprasītais fondu kapitāls — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020. 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF fondam, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir summas, kas vēl nav pieprasītas no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir iemaksas, ko EAF ir pieprasījis un dalībvalstis ir pārskaitījušas uz finanšu līdzekļu kontiem (skatīt turpmāk).

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1708 (7) 8. un 9. EAF iekšējos nolīgumos noteiktās dalībvalstu iemaksas tika attiecīgi samazinātas par summu 223 miljonu EUR apmērā no 8. un 9. EAF līdzekļiem, par kuriem saistības ir atceltas. Tā kā 8. EAF līdzekļi, par kuriem saistības ir atceltas, jau ir pārvietoti uz citiem EAF, 223 miljoni EUR tika atskaitīti no 9. EAF kapitāla. Atmaksājumi, kas rodas no šī samazinājuma, ir kompensēti pret papildu līdzekļu pieprasījumu 11. EAF. Atmaksa faktiski tiks izmantota 2021. gada pirmajai iemaksai, ar ko ir skaidrojams atliktais kapitāls 223 miljonu EUR apmērā (skatīt 2.7.2. skaidrojumu).

Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Lai gan Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF dalībniece līdz visu programmu slēgšanai un uzņemas tādus pašus pienākumus kā dalībvalstis, saskaņā ar Izstāšanās līguma 153. pantu tās daļu 8., 9. un 10. EAF līdzekļos, par kuriem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, nevar izmantot atkārtoti.

2.10.2. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls – dalībvalstis un AK

(miljoni EUR) Iemaksas 11. EAF % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2019. 2020. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2020. Austrija 2,40 442 (105) 337 Beļģija 3,25 599 (143) 456 Bulgārija 0,22 40 (10) 31 Horvātija 0,23 42 (10) 32 Kipra 0,11 21 (5) 16 Čehijas Republika 0,80 147 (35) 112 Dānija 1,98 365 (87) 278 Igaunija 0,09 16 (4) 12 Somija 1,51 278 (66) 212 Francija 17,81 3 285 (784) 2 501 Vācija 20,58 3 795 (906) 2 889 Grieķija 1,51 278 (66) 212 Ungārija 0,61 113 (27) 86 Īrija 0,94 173 (41) 132 Itālija 12,53 2 311 (551) 1 759 Latvija 0,12 21 (5) 16 Lietuva 0,18 33 (8) 25 Luksemburga 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Nīderlande 4,78 881 (210) 671 Polija 2,01 370 (88) 282 Portugāle 1,20 221 (53) 168 Rumānija 0,72 132 (32) 101 Slovākija 0,38 69 (17) 53 Slovēnija 0,22 41 (10) 32 Spānija 7,93 1 463 (349) 1 114 Zviedrija 2,94 542 (129) 413 Apvienotā Karaliste 14,68 2 707 (646) 2 061 Kopā 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Tā kā 8., 9. un 10. EAF kapitāls iepriekšējos gados tika pilnībā pieprasīts un saņemts, 2020. gadā ir pieprasīta summa 4,400 miljardu EUR apmērā, kas pilnībā saistīta ar 11. EAF.

2.10.3. Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.10.4. Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2018. (2 509 ) 2 137 55 317 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (1) (27) 28 — — Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — 181 (181) — Atlikums 31.12.2019. (2 510 ) 2 109 265 136 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (2) (69) 71 — — Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — (147) 147 — Atlikums 31.12.2020. (2 512 ) 2 041 188 283 —

Šī pozīcija ietver resursus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF.

Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc saistību atcelšanas tiek pārvietoti uz jaunāko atvērto EAF. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF Par līdzekļiem, kas pārvietoti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, saistības var uzņemties tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

(miljoni EUR) Skaidrojums 2020 2019 Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 92 28 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 43 46 Kopā 135 74

3.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

(miljoni EUR) Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2020 2019 Izdevumu atgūšana (1) 5 28 7 39 13 Līdzfinansējuma ieņēmumi 3.1.1 — — 41 12 53 14 Kopā (1) 5 69 19 92 28

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

(miljoni EUR) 2020 2019 Tiešā pārvaldība Īsteno: Komisija 2 1 ES delegācijas 11 6 13 6 Netiešā pārvaldība Īsteno: Trešās valstis 42 15 Publisko tiesību subjekti 13 Starptautiskās organizācijas 17 5 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 7 2 79 22 Kopā 92 28

3.1.1. Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.6.1. un 2.7.2. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie kritēriji ir izpildīti, t. i., radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

3.2. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2020 2019 Finanšu ieņēmumi — 5 1 1 6 7 Citi ieņēmumi — 5 18 13 37 39 Kopā — 10 19 14 43 46

Finanšu ieņēmumi galvenokārt ietver uzkrātus procentus par atgūšanas rīkojumiem, kuriem beidzies termiņš (1,5 miljoni EUR), un procentus par priekšfinansējumu (4,7 miljoni EUR). Citi ieņēmumi attiecas galvenokārt uz peļņu no ārvalstu valūtas maiņas. Atbilstošos zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas ieraksta citos izdevumos (skatīt 3.6. skaidrojumu).

IZDEVUMI

Šajā pozīcijā iekļauj izdevumus, kas radušies saistībā ar operatīvajām darbībām.

3.3. ATBALSTA INSTRUMENTI

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2020 2019 Plānojamais atbalsts — — 244 2 646 2 889 2 120 Makroekonomiskais atbalsts — (8) — — (8) 29 Nozaru politika — 3 — — 3 (0) Iekšējie ĀKK projekti — (22) 212 829 1 019 951 Ārkārtas palīdzība — (7) 5 21 19 112 Institucionālais atbalsts — — 2 10 13 7 Iemaksas trasta fondos — — — 673 673 535 Kopā — (33) 462 4 179 4 607 3 755

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

Pamatdarbības izdevumi 2020. gadā ievērojami palielinājās par 852 miljoniem EUR, galvenokārt tādēļ, ka palielinājās izdevumi 11. EAF (no 3,141 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 4,179 miljoniem EUR 2020. gadā). Covid-19 krīzes dēļ palielinājās izdevumi 11. EAF, it īpaši tādēļ, ka projekti tika pārorientēti, lai pārvarētu krīzi. Turklāt 10. un 11. EAF izmaksu izmaiņas arī atbilst EAF dzīves ciklam un ir saistītas ar atvērto līgumu skaita attīstību šajos EAF. 11. EAF sasniedza briedumu 2020. gadā, un tas nozīmē, ka gada beigās bija ievērojami vairāk līgumu, atbilstīgi kuriem radās izdevumi (skatīt 2.2. skaidrojumu). Turpretī daudzi līgumi 2020. gadā bija izpildīti un slēgti 10. EAF un iepriekšējos EAF, kā rezultātā šajos EAF radušies izdevumi samazinājās.

11. EAF izdevumu palielinājumu galvenokārt veicināja plānojamā atbalsta palielinājums (no 2,120 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 2,889 miljoniem EUR 2020. gadā) un iemaksu trasta fondos palielinājums (no 535 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 673 miljoniem EUR 2020. gadā). Turpretī izdevumi saistībā ar ārkārtas atbalstu samazinājās par 92 miljoniem EUR. Kā minēts iepriekš, galvenokārt 11. EAF atbalsta instrumentu izdevumu struktūra mainījās salīdzinājumā ar 2019. gadu, lai ņemtu vērā Covid-19 pandēmijas dēļ radušās vajadzības.

Negatīvā summa 9. EAF galvenokārt radās 2019. gada slēgšanas iegrāmatojumu apvērses dēļ.

3.4. LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2020 2019 Līdzfinansējums — — 41 12 53 14

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2020. gadā radās saistībā ar līdzfinansējuma projektiem. Būtu jāatzīmē, ka radušies izdevumi ietver ar finanšu gada robeždatumu saistītās aplēstās summas (un attiecīgi iepriekšējā gada aplēsto summu apvērses).

2020. gadā daudzi līdzfinansēti projekti 11. EAF tika pabeigti vai sasniedza briedumu, kā rezultātā palielinājās izdevumi un samazinājās līdzfinansējuma saistības (skatīt 2.6.1. un 2.7.2.skaidrojumu).

Atbilstoši grāmatvedības noteikumiem par līdzfinansējumu summām, kas izveidojās, nebija nekādas ietekmes uz gada rezultātu, jo tās tika atzītas gan līdzfinansējuma izdevumos, gan līdzfinansējuma ieņēmumos (3.1.1. skaidrojums).

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pa pārvaldības veidiem

(miljoni EUR) 2020 2019 Tiešā pārvaldība Īsteno: Komisija 168 86 ES izpildaģentūras 14 (13) Trasta fondi 19 483 ES delegācijas 1 969 1 141 2 170 1 697 Netiešā pārvaldība Īsteno: EIB un EIF (67) 145 Starptautiskās organizācijas 1 268 1 003 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 243 126 Publisko tiesību subjekti 248 184 Trešās valstis 795 613 ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību 2 1 2 490 2 073 Kopā 4 660 3 770

3.5. FINANSĒJUMA IZMAKSAS

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2020 2019 Debitoru parādu daļēja norakstīšana (1) 3 16 4 21 1

Palielinājums šajā pozīcijā radās tāpēc, ka palielinājās aplēstie izdevumi par neatgūstamajām summām, kas izriet no atgūšanas rīkojumiem ar ilgu termiņu (vairāk nekā divi gadi), bankrota un atbrīvojumiem.

3.6. CITI IZDEVUMI

Pozīcija “Administratīvie un IT izdevumi” ietver summas, kas balstītas uz EAF iekšējo nolīgumu, kurš piešķirts Komisijai to administratīvo izmaksu segšanai, kas rodas gan galvenajai mītnei, gan delegācijām saistībā ar EAF programmu pārvaldību. Tā dēvētie “atbalsta izdevumi” attiecas galvenokārt uz uzdevumiem par projektu sagatavošanu, pēcpārbaudi, pārraudzību un novērtēšanu, kā arī izdevumiem par datortīkliem, tehnisko palīdzību, finanšu pārvaldību un prognozēšanu, utt.

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2020 2019 Administratīvie un IT izdevumi — — — 120 120 220 Uzkrājums riskiem un maksām — — — — — — Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi — 4 1 — 4 3 Zaudējumi no valūtas maiņas — 6 24 42 72 37 Kopā (0) 9 25 162 196 260

Samazinājums šajā pozīcijā ir radies divu būtisku apstākļu dēļ – ievērojamais administratīvo un IT izdevumu gada beigu aplēses samazinājums (2019. gadā – 220 miljoni EUR) un ar valūtas maiņu saistīto zaudējumu palielinājums (2019. gadā – 37 miljoni EUR).

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Izpildes garantijas — 7 4 — 12 15 Ieturēšanas garantijas — 5 3 — 9 9 Kopā — 13 7 — 21 24

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti to līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs ieturēšanas garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešās pārvaldības režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tās nenorāda.

4.2. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.2.1. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“reste à liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai atceltas saistības. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

(miljoni EUR) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2020. 31.12.2019. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās — 42 580 6 602 7 224 8 564

2020. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija 9,286 miljardi EUR (2019. gadā – 10,270 miljardi EUR).

5. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām kases operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

a) EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi.

b) Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās.

c) Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Nauda un naudas ekvivalenti 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Finanšu saistības Ilgtermiņa finanšu saistības — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Kreditoru parādi (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Kopā 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF kases operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3. PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts kredītprocentu likmju riskam. Tomēr, tā kā ECB noguldījuma pakalpojuma procentu likme ir negatīva (-0,5 % kopš 2019. gada septembra), noguldījumi euro valūtā rada negatīvus procentus.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 (8) jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

Tomēr komercbanku kontos turētiem diennakts atlikumiem tiek piemērotas negatīvas procentu likmes. Tāpēc Komisija EAF vārdā ir ieviesusi naudas pārvaldības procedūras, lai līdz minimumam samazinātu šajos kontos turētos atlikumus un, ciktāl iespējams, ierobežotu negatīvās procentu izmaksas. Procenti tiek aprēķināti, pamatojoties uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteiktu starpību (pozitīvu vai negatīvu). Ir ieviestas kontroles, lai nodrošinātu, ka šie procenti ir saskaņā ar līgumisko vienošanos.

5.4. KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

(miljoni EUR) Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 140 124 7 9 — Kopā 31.12.2020. 140 124 7 9 — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 123 100 16 7 — Kopā 31.12.2019. 123 100 16 7 —





Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

(miljoni EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākie un augstas pakāpes 9 372 381 7 958 965 Virs vidējās pakāpes — 211 211 — 220 220 Zem vidējās pakāpes — 145 145 — 1 1 Neieguldījumu pakāpe — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 131 — 131 116 — 116 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) — — — — — — Kopā 131 — 131 116 — 116 Kopā 140 728 868 123 1 179 1 302

Līdzekļi, kas atbilst kategorijām neieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 20. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu šādu iemaksu summai jāpaliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi.

Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā ar EAF FR tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījumu partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis).

Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Tāpēc šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, tādējādi nodrošinot, ka arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai samazinātu darījumu partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

5.5. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

(miljoni EUR) < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Finanšu saistības 31.12.2020. 615 2 — 617 Finanšu saistības 31.12.2019. 516 2 17 535

EAF piemērojamie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretī maksājumiem piemīt sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas kases un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli.

Turklāt attiecībā uz EAF kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTAJĀM PUSĒM

EAF saistītās puses ir ES trasta fonds Bêkou, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp abiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, pilnvaras ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Augstākajiem vadītājiem piešķirtās prasījuma tiesības”.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu parakstīšanas dienā EAF grāmatvedim nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi ir sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka vieni un tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, tas ir lietderīgs kontroles pasākums, lai nodrošinātu, ka tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Tabulas skaidrojumos ir sniegta papildu informācija par galveno saskaņošanas posteņu veidu.

(miljoni EUR) 2020 2019 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (4 744 ) (3 956 ) Ieņēmumi Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu (2) — Kārtējā gadā konstatētie prasījumi, kuru summas vēl nav iekasētas (23) (16) Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kuru summas iekasētas kārtējā gadā 13 23 Priekšfinansējuma neto ietekme 61 53 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (33) (67) Citi — (3) Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 119 107 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (817) (672) Priekšfinansējuma neto ietekme (281) (44) Uzkrātie izdevumi (neto) 1 102 719 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (4 604 ) (3 856 )

8.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem.

Prasījumus, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ieraksta saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētās summas ieskaita rezervēs un nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma.

Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretī iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam saskaņošanas nolūkā.

Pozīcija “priekšfinansējuma neto ietekme” attiecas uz priekšfinansējuma ieskaitu ar summām, ko atgūst no saņēmējiem. Šie naudas ieņēmumi ir budžeta ieņēmumi, tomēr tiem nav ietekmes uz saimnieciskās darbības rezultātu, tāpēc tie ir jāpieskaita saskaņošanas nolūkā.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

8.2. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretī iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2020. GADA PĀRSKATI (9)

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU BÊKOU

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Izveide

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (10), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (11), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem.

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

— Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

— Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

— Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

— Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē.

Esošie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

— ESTF BÊKOU, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

— ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

— ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

— ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Misija

ESTF Bêkou tika izveidots ar mērķi veicināt Centrālāfrikas Republikas (CĀR) stabilizāciju un atjaunošanu. Tā galvenais mērķis, kas noteikts izveides nolīgumā, ir “sniegt saskaņotu, mērķtiecīgu palīdzību, lai stiprinātu neaizsargāto iedzīvotāju grupu izturētspēju un visos aspektos atbalstītu Centrālāfrikas Republiku krīzes pārvarēšanā un valsts atjaunošanā, koordinēt darbības īsā, vidējā un ilgā termiņā, kā arī palīdzēt kaimiņvalstīm tikt galā ar krīzes sekām”.

Galvenās operatīvās darbības

Savienības trasta fonds apvieno resursus no dažādiem līdzekļu devējiem, lai finansētu programmas, pamatojoties uz saskaņotiem mērķiem. ESTF Bêkou kopš tā izveides 2014. gada jūlijā ir pieņēmis 22 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2,5 miljonus līdzekļu saņēmēju. Programmu mērķis ir palīdzēt Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. Konkrētāk, ESTF Bêkou mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, ūdens apgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt ekonomikas atveseļošanos un darbavietu radīšanu un veicināt sociālo kohēziju un samierināšanu.

Pārvaldība

ESTF Bêkou pārvaldību nodrošina Eiropas Komisija, kas darbojas arī kā tā abu pārvaldes struktūru – trasta fonda valdes un darbības komitejas – sekretariāts. ESTF Bêkou trasta fonda valdē un darbības komitejas sastāvā ir līdzekļu devēju, Komisijas, Eiropas Parlamenta pārstāvji, Centrālāfrikas Republikas iestāžu pārstāvis un novērotāji. Noteikumi par valdes sastāvu un tās iekšējie noteikumi ir paredzēti Savienības trasta fonda izveides nolīgumā.

Valdes galvenais uzdevums ir izstrādāt un pārskatīt trasta fonda vispārējo stratēģiju. Darbības komiteja ir atbildīga par fonda finansējamo darbību atlasi, un tā pārrauga šo darbību īstenošanu. Tā arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Finansējuma avoti

ESTF Bêkou tiek finansēts no līdzekļu devēju iemaksām.

Gada pārskati

Sagatavošanas pamats

Tiesiskais regulējums un termiņi gada pārskatu sagatavošanai ir noteikti Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, “ES trasta fondu Bêkou” un fonda iekšējos noteikumos (“izveides nolīgums”). Saskaņā ar minēto izveides nolīgumu gada pārskatus sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (ES Grāmatvedības noteikumi – EGN) un kas balstīti uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Grāmatvedis

Komisijas grāmatvedis darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvedis. Grāmatvedis ir atbildīgs par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgs visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju.

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskati aptver laikposmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Finanšu pārskati un papildinošie skaidrojumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz uzkrājumu principa grāmatvedību, savukārt budžeta izpildes ziņojumi galvenokārt ir balstīti uz naudas pārvietojumiem.

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju. Grāmatveža sagatavotie provizoriskie gada pārskati līdz nākamā gada 1. martam tiek nosūtīti revīzijas uzņēmumam, kuru subjekts izraugās konkursa procedūrā. Pēc revīzijas grāmatvedis sagatavo galīgos gada pārskatus un iesniedz tos darbības komitejai apstiprināšanai (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) punkts).

ESTF Bêkou gada pārskatus konsolidē Eiropas Attīstības fonda gada pārskatos.

Būtiskākie notikumi

Gada sasniegumi

ES 2014. gada jūlijā izveidoja savu pirmo trasta fondu (ESTF), dēvētu par Bêkou (kas sangu valodā nozīmē “cerība”), lai palīdzētu Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. ESTF Bêkou mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, kā arī ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt lauku attīstību un ekonomikas atveseļošanos un veicināt samierināšanu. ESTF Bêkou kopš tā izveides ir pieņēmis 23 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2,8 miljonus līdzekļu saņēmēju.

Neraugoties uz pastāvošo demokrātiski ievēlēto valdību un miera nolīguma parakstīšanu 2019. gada februārī, drošības situācija CĀR joprojām ir nepastāvīga. Tieši šajos sarežģītajos un nepastāvīgajos apstākļos ESTF Bêkou izmanto savas salīdzināmās priekšrocības, proti, elastīgumu un spēju pielāgoties mainīgiem apstākļiem. Turklāt ESTF Bêkou patlaban joprojām ir vienīgais instruments, kas stiprina gan iedzīvotāju, gan valsts noturību ar patiesas neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes (LRRD) pieejas starpniecību.

2020. gada būtiskākie notikumi ietver turpmāk minētos notikumus.

— Aprīlī ESTF Bêkou rakstiskā procedūrā pieņēma trīs jaunas programmas. To vidū ir programmas Gender trešais posms, Samierināšanas pasākuma otrais posms, kas paredz turpināt atbalsta sniegšanu Centrālāfrikas radiostacijām un jo īpaši radiostacijai “Radio Ndeke Luka”, kā arī jauna profesionālās apmācības programma lauku nozarē.

— Reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, ESTF Bêkou ieguldīja ievērojamus centienus, lai pārorientētu, paātrinātu darbības un piešķirtu tām prioritāti nolūkā maksimāli efektīvi reaģēt uz krīzi. Šajā saistībā veselības aprūpes, ūdensapgādes un sanitārijas programmām bija kritiska nozīme attiecībā uz atbalstu “Eiropas komandas” reakcijai uz krīzi, kuras dēļ pieauga vajadzības abās šajās nozarēs. Jūnijā ESTF Bêkou apstiprināja abu darbību pārskatīšanu, palielinot veselības aprūpes programmas budžetu par 2,2 miljoniem EUR un ūdensapgādes un sanitārijas pasākuma budžetu par 2 miljoniem EUR.

— Decembrī ESTF Bêkou pieņēma programmu civilās aizsardzības izvēršanas atbalstam par kopējo summu 4 miljoni EUR. Turklāt, lai novērstu finansējuma trūkumu īpaši svarīgajā veselības aprūpes nozarē, ESTF Bêkou vēlreiz palielināja notiekošās veselības programmas (III posms) budžetu (papildu 10 miljoni EUR).

— ESTF Bêkou projektu īstenošanu iezīmēja nepastāvīgā drošības situācija (lokalizēti konflikti Bangi un iekšzemē, kam sekoja nosacītas stabilitātes periodi), kā arī nenoteiktība, jo tuvojās prezidenta vēlēšanas 2020. gada decembrī.

2020. gada decembrī pēc ESTF valdes oficiāla pieprasījuma ES nolēma pagarināt ESTF Bêkou darbības ilgumu līdz 2021. gada 31. decembrim, un tādējādi tā kopējais ilgums palielinājās no 78 mēnešiem līdz 90 mēnešiem. Tas ļaus ESTF Bêkou savlaicīgi uzņemties saistības un noslēgt līgumus par visām saņemtajām iemaksām un reaģēt uz CĀR vajadzībām. Šis ir otrais un pēdējais ESTF pagarinājums.

Budžets un budžeta izpilde

Finansiālajā ziņā ESTF iemaksu veicēju saistības 2020. gada beigās veidoja gandrīz 308,3 miljonus EUR. Tas ir palielinājums par 12,5 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2019. gadu. No šiem 308,3 miljoniem EUR 1 miljons EUR joprojām ir jāapstiprina.

Līgumu ziņā ESTF Bêkou 2020. gadā parakstīja septiņus jaunus līgumus un deviņus līgumu papildinājumus par izmaksu palielināšanu par kopējo summu gandrīz 53 miljoni EUR. Tie veicina ESTF Bêkou programmu īstenošanu tādās jomās kā veselības aprūpe, ūdensapgāde un sanitārija, lauku attīstība, ekonomikas atveseļošanās un samierināšana.

Visbeidzot, 2020. gadā papildus iepriekšējos gados veiktajiem maksājumiem tika samaksāti vairāk nekā 46 miljoni EUR; kopējās izmaksas kopš ESTF Bêkou izveides ir sasniegušas gandrīz 197 miljonus EUR.

Covid-19 galvenā ietekme uz ESTF Bêkou budžeta izpildi 2020. gadā bija šāda:

— mazāk līgumu, jo bija grūtības sagatavot darbības,

— mazāki izdevumi, jo nebija iespējams īstenot projektus un bija grūtības pabeigt finanšu ziņojumus un izdevumu apstiprināšanas ziņojumus.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekšminēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

— pamatdarbības izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – tie kopumā ir samazinājušies par 661 tūkstoti EUR; tomēr izdevumi saistībā ar veselības aprūpes pamatpakalpojumiem ir palielinājušies, jo, reaģējot uz papildu problēmām, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, budžets tika palielināts,

— priekšfinansējums (skatīt 2.1. skaidrojumu) – tas samazinājās par 3 685 tūkstošiem EUR, jo parakstītā līgumu skaita samazinājuma dēļ tika izmaksāts mazāk avansa maksājumu (2020. gadā septiņi jauni līgumi salīdzinājumā ar 11 līgumiem 2019. gadā),

— finanšu saistības (skatīt 2.4. skaidrojumu) – tās samazinājās par 11 889 tūkstošiem EUR, galvenokārt tādēļ, ka no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas nav pietiekamas, lai segtu gada izejošās maksājumu plūsmas. Rezultātā samazinājās arī nauda un naudas ekvivalenti (skatīt 2.3. skaidrojumu).

BILANCE

(tūkst. EUR) Skaidrojums 31.12.2020. 31.12.2019. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.1 15 482 18 312 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.2 5 340 1 853 Nauda un naudas ekvivalenti 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 AKTĪVI KOPĀ 30 579 40 870 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.5 (795) (10) Uzkrātie izdevumi 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) SAISTĪBAS KOPĀ (30 579 ) (40 870 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Dalībnieku iemaksas — — Uzkrātais pārpalikums — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

Tūkst. EUR Skaidrojums 2020 2019 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 3.1 47 889 48 343 Izdevumu atgūšana 3.2 115 68 48 004 48 410 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi — (2) — (2) Ieņēmumi kopā 48 004 48 408 IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Finansējuma izmaksas 3.4 (68) — Citi izdevumi 3.5 (978) (789) Izdevumi kopā (48 004 ) (48 408 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

(tūkst. EUR) 2020 2019 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 3 685 11 405 Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (3 487 ) (715) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (11 889 ) (13 010 ) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 784 (908) Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums) 814 6 734 NETO NAUDAS PLŪSMA (10 093 ) 3 506 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (10 093 ) 3 506 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 17 432 13 926 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 7 339 17 432

ESTF ĀFRIKAI 2020. GADA PĀRSKATI (12)

PAMATINFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Izveide

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (13), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (14), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem.

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

— Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

— Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

— Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

— Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē.

Esošie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

— ESTF BÊKOU, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

— ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

— ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

— ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Misija

ESTF Āfrikai galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Galvenās operatīvās darbības

Savienības trasta fonds apvieno resursus no dažādiem līdzekļu devējiem, lai finansētu pasākumu, pamatojoties uz saskaņotiem mērķiem. ESTF Āfrikai darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sāhelas reģionā un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Āfrikas ziemeļos. izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projekta sniegtās priekšrocības. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu periodu un ar mērķi īstermiņā un vidējā termiņā risināt šo reģionu problēmas.

Pārvaldība

ESTF Āfrikai pārvaldību nodrošina Eiropas Komisija, kas arī darbojas kā tā abu pārvaldes struktūru – trasta fonda valdes un darbības komitejas – sekretariāts. Trasta fonda valdē un ESTF Āfrikai darbības komitejā ir līdzekļu devēju un Komisijas pārstāvji, kā arī iemaksas neveicošo ES dalībvalstu, attiecīgo valstu iestāžu un reģionālo organizāciju pārstāvji kā novērotāji. Noteikumi par valdes sastāvu un tās iekšējie noteikumi ir paredzēti Savienības trasta fonda izveides nolīgumā.

Valdes galvenais uzdevums ir izstrādāt un pārskatīt trasta fonda vispārējo stratēģiju. Darbības komiteja ir atbildīga par fonda finansējamo darbību atlasi un pārrauga to īstenošanu. Tā arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Finansējuma avoti

ESTF Āfrikai tiek finansēts no līdzekļu devēju iemaksām.

Gada pārskati

Sagatavošanas pamats

Tiesiskais regulējums un termiņi gada pārskatu sagatavošanai ir noteikti Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumos (“izveides nolīgums”). Saskaņā ar minēto izveides nolīgumu gada pārskatus sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (ES Grāmatvedības noteikumi – EGN) un kas balstīti uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Grāmatvedis

Pamatojoties uz izveides nolīgumu, Komisijas grāmatvedis darbojas kā trasta fonda grāmatvedis.

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskati aptver laikposmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Finanšu pārskati un papildinošie skaidrojumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz uzkrājumu principa grāmatvedību, savukārt budžeta izpil