LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.12.2011 
SEC(2011) 1541 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums regulai 
par vides un klimata pas ākumu programmas (LIFE) izveidi  
{COM(2011) 874 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1542 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1543 gal īgā redakcija}  
 
LV    LV Saistību atruna . Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā 
sagatavošan ā, un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
 
 2    Šajā ietekmes nov ērtējumā ir izvērtētas vides un klimata pas ākumu programmas (LIFE) 
pārvaldības iespējas 2014.–2020. gadam (LIFE+ programmas turpin ājums).  
Komisija 2011. gada 29. j ūnija paziņojumā (turpmāk tekstā – “DFS pazi ņojums”) pauda savu 
nostāju, tostarp saist ībā ar LIFE programmu, par n ākamo Daudzgadu finanšu sh ēmu (DFS) 
2014.–2020. gadam. Galven ās izmaiņas ir šādas:  
i)  klimata pas ākumu apakšprogrammas izveide (ar 800 miljonu euro finans ējumu visam 
periodam), nosakot tr īs prioritātes: mazin āšana, piel āgošanās, pārvaldība un izpratne;  
ii)  labāka vides apakšprogrammas (ar 2,4 miljardu euro finans ējumu visam periodam) 
struktūras definēšana: biolo ģiskā daudzveid ība; vide; p ārvaldība;  
iii)  integr ētu projektu (IP) k ā demonstr ējumu projektu ieviešana, lai sasniegtu m ērķus vides 
jomā, jo īpaši piesaistot citus pieejamo s valstu un/vai ES finanšu l īdzekļus. 
1. Procesu ālie jautājumi, apspriešan ās ar ieinteres ētajām pusēm un Ietekmes 
novērtējuma padomes (IAB) atzinums 
Šo ietekmes nov ērtējumu izstr ādāja Vides ģenerāldirektorāts un Klimata politikas 
ģenerāldirektorāts ar citu ģenerāldirektorātu, kā arī Eiropas Konkur ētspējas un jaunin ājumu 
aģentūras atbalstu. T ā pamatā ir plaša anal īze un apspriedes, proti: 
-  LIFE programmas ex-post ( 1996. g.–2006. g.) un starpposma (2007. g.–2009. g.) 
novērtējumi;  
-  ārējo konsultantu p ētījumi:  “LIFE+ regulas p ārskatīšanas apvienotais ietekmes 
novērtējums un ex-ante nov ērtējums” un “Klimata p ārmaiņas nākotnes daudzgadu finanšu 
shēmā”; 
-  atklāta apspriešan ās tiešsaist ē portālā “Jūsu balss Eirop ā”; 
-  Reģionu komitejas organiz ētā apspriešan ās, LIFE komitejas locek ļu un dalībvalstu vides 
atašeju apspriešan ās, ieinteres ēto pušu ad-hoc san āksme un divas konferences.   
Saskaņā ar kopēju viedokli LIFE programma vides un pievienot ās vērtības izpratn ē kopumā 
darbojas labi. Tika sa ņemts plašs visu ieinteres ēto pušu atbalsts LIFE programmas 
turpināšanai un visp ārīgs atbalsts Komisijas priekšlikumiem. 
Ietekmes nov ērtējums tika iesniegts IAB 2011. gada 29. j ūlijā. Pēc IAB atzinuma sa ņemšanas 
2011. gada 13. septembr ī ietekmes nov ērtējums tika attiec īgi grozīts.  
2. LIFE pašreiz ējā struktūra un darb ība 
LIFE ir viena no vadošaj ām ES vides finans ējuma programm ām, un no t ās ir finans ēti 3115 
projekti, ieguldot 2,7 miljardus euro.  
Saskaņā ar pašreiz ējo regulu ir iesp ējams saņemt trīs veidu finans ējumu: 1) r īcības dotācijas 
(78 % budžeta) tr īs jomās: LIFE daba un biolo ģiskā daudzveid ība (NAT), kur tiek pieš ķirti 
vismaz 50 % r īcības dotāciju budžeta, LIFE vides politika un p ārvaldība (ENV) un LIFE 
informācija un komunik ācija (INF); 2) darb ības dotācijas nevalstiskaj ām organiz ācijām (3 % 
budžeta); 3) publisk ā iepirkuma l īgumi pakalpojumiem un p ētījumiem (13 % budžeta), k ā arī 
tehniskā palīdzība programmas un LIFE pr ojektu atlasei, uzraudz ībai un nov ērtēšanai (6 % 
budžeta). 
Novērtējumi apstiprin āja, ka LIFE ir sekm īgs instruments ar iev ērojamu ES pievienoto 
vērtību. Papildus apl ēstajiem ieguvumiem, kuru v ērtība ir apm ēram 600 miljoni euro gad ā, 
LIFE ir nodrošin ājusi labāku aizsardz ību un atjaunošanu apm ēram 4,7 miljonu hekt āru platībā 
 
 3    (jeb 6 % kop ējās Natura 2000 paredz ētās sauszemes plat ības). No LIFE ir tikusi atbalst īta arī 
vides uzlabošana, tostarp ūdens kvalit ātes uzlabošana apm ēram trīs miljonu hekt āru platībā, 
gaisa kvalit ātes uzlabošana, kas skar apm ēram 12 miljonus cilv ēku, atkritumu apjoma 
samazināšana par apm ēram 300 000 tonnu un turpm āka pārstrāde viena miljona tonnu 
apmērā; tāpat arī par 1,13 miljoniem tonnu gad ā tika samazin āti CO 2 izmeši. LIFE ir liela 
nozīme izpratnes uzlabošan ā, labā pārvaldībā un sabiedr ības dalībā. Ieinteres ētās puses 
uzskata, ka programmas pan ākumu pamat ā ir tās elastība un vad ības veids.  
3.  Problēmas defin ēšana un ES r īcības pievienot ā vērtība 
ES rīcība ir nepieciešama t ādēļ, ka lielākā daļa vides un klimata probl ēmu ir pārrobežu 
problēmas un dal ībvalstis vienas pašas nesp ēj tās pienācīgi risināt. Turklāt vides vērtībām 
nereti ir sabiedrisk ā labuma noz īme un tās ir nevienm ērīgi izplatītas visā ES.  
ES pievienot ā vērtība izriet no LIFE sp ējas nodrošin āt prakses un zin āšanu apmai ņu, lai 
dalībnieki var ētu savstarp ēji mācīties no cita pieredzes un efekt īvāk risināt vides probl ēmas. 
Tāpat arī LIFE ļauj labāk sadalīt atbildību un solidarit āti, aizsarg ājot ES kop ējās vides 
vērtības. Tā ir virzītājspēks, kas nodrošina vienreiz ējus ieguld ījumus, nov ērš sākotnējos 
šķēršļus ES vides un klimata politikas ieviešanai un p ārbauda jaunas pieejas ietekmes 
palielināšanai.  
Novērtēšanas un apspriešan ās laikā tika apzin āti arī veidi, kā uzlabot programmas strukt ūru 
un darbību, risinot š ādus jautājumus:  
- stratēģiskas pieejas un kristisk ās masas tr ūkums. Programm ā nav pilnībā atspoguļotas ES 
politikas priorit ātes, jo īpaši attiec ībā uz ENV un INF jom ām. Ja plānošanā netiks veiktas 
izmaiņas, pastāv risks, ka LIFE turpin ās finansēt ļoti labus, ta ču pa daž ādām acquis 
jomām izklied ētus projektus ar ierobežot ām iespējām gūt zināšanas un izplat īt tās plašai 
izmantošanai konkr ētās nozarēs un ar citu ES instrumentu starpniec ību; 
- ir nepieciešams lab āk definēt mērķus noteikt ām jomām (ENV un INF) un teritori ālo 
pārklājumu. LIFE ENV vajadz ētu vairāk koncentr ēties uz īstenošanu un plaš āku 
izmantošanu. Finans ējuma ierobežojumi pas ākumiem ārpus ES ir samazin ājuši 
programmas efektivit āti; 
- nepieciešam ība uzlabot papildin āmību un siner ģiju ar citiem ES fondiem;  
- ir nepieciešama lab āka projektu rezult ātu izmantošana un uzlabota zin ātības nodošana, jo 
īpaši ES līmenī;  
- nepieciešam ība vienkāršot pieteikšan ās un atlases k ārtību;   
- līdzekļu piešķiršana pa valst īm nav nodrošin ājusi līdzsvarotāku projektu sadal ījumu visā 
ES.  
 
4. Turpm ākās programmas m ērķi 
LIFE nodrošina risin ājumus konkr ētu vides un klimata politikas m ērķu sasniegšanai, sekm ējot 
politikas īstenošanu un izstr ādi, kā arī sekmējot šo jaut ājumu iek ļaušanu citos politikas 
virzienos.    
Jaunās programmas visp ārīgie mērķi ir šādi: i) nodrošin āt labāku saikni ar ES politikas 
prioritātēm, tostarp pas ākumiem klimata jom ā, ii) sekm ēt integrēto projektu izmantošanu, 
iii) veidot siner ģiju un papildin āmību ar citiem ES fondiem, iv) sekm ēt ES pievienot ās 
vērtības radīšanu un solidarit ātes/centienu dal īšanu un v) vienk āršot programmu. 
 
 4    LIFE ir cieši saist īta ar tādiem ES fondiem k ā Kohēzijas politikas fondi (ESF, ERDF, CF), 
Lauku att īstības fonds (EAFRD) un Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fonds (EMFF). DFS 
paziņojumā ir pastiprin āta LIFE papildin āmība un saska ņotība ar šīm programm ām. LIFE ne 
tikai novērsīs apzinātos trūkumus, bet t ās mērķis būs arī sinerģiju izveide ar šiem fondiem un 
strukturētas sadarb ības veidošana ar tiem.  
 
5. Politikas iesp ējas un ietekmes anal īze 
Budžeta palielin ājumam, par ko ir pie ņemts lēmums DFS pazi ņojumā, vajadzētu 
proporcion āli absolūtā izteiksm ē palielināt LIFE ietekmi uz vidi un soci ālekonomiskaj ām 
norisēm par apm ēram 750 miljoniem l īdz 1000 miljoniem euro. Visnoz īmīgākais ietekmes 
palielinājums ir gaid āms attiecībā uz klimata p ārmaiņu mazināšanu un piel āgošanos, ņemot 
vērā lielāku līdzekļu piešķiršanu rīcībai klimata jom ā. Ekoinov āciju iekļaušanas tirg ū 
izslēgšana no vides apakšprogrammas var ētu samazin āt vispārējo sociālekonomisko 
ieguvumu pieaugumu, ta ču ar citu ES fondu starpniec ību šos pas ākumus var īstenot lab āk.  
Turpmāk aprakst ītās iespējas attiecas tikai uz tiem aspektiem, par kuriem nav izlemts DFS 
paziņojumā.   
A) Stratēģiskās plānošanas un resursu pieš ķiršanas iesp ējas 
A1: Bāzlīnija - Augšupejoša pieeja visu veidu projektiem.    
Tematiskās priorit ātes tiktu noteiktas visam pl ānošanas periodam. Gadsk ārtējos 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus joproj ām tiktu nor ādītas šiem tematiem atbilstošas 
prioritātes, taču tās nebūtu ierobežojošas. Integr ētajiem projektiem netiktu noteikti nek ādi 
tematisko jomu ierobežojumi. Joproj ām saglabātos pašreiz ējā plānošanas period ā apzinātās 
problēmas attiec ībā uz koncentr ēšanās trūkumu un gr ūtībām radīt kritisko masu konkr ētās 
nozarēs.  
A2: Lejupejoša pieeja visu veidu projektiem (elast īgākas lejupejoš ās pieejas piem ērošana 
tradicionālajiem projektiem un stingr ākas lejupejoš ās pieejas piem ērošana integr ētajiem 
projektiem).  
Komisija izstr ādātu darba pl ānus diviem – trim gadiem, defin ējot konkr ētas un 
neierobežojošas priorit ātes tradicion ālajiem projektiem, lai izvair ītos no kādas vides nozares 
ignorēšanas, savuk ārt integrētie projekti tiktu koncentr ēti uz priorit ārajām jomām.  
Pieņemot, ka vismaz āk efektīvā LIFE daļa uzlabosies par 50 %, bet otra vismaz āk efektīvā 
kvartile – par 25 %, tas kop ā veidotu uzlabojumu 19 % apm ērā un attiec īgi ieguvumu videi 
gada pieaugums b ūtu 150 miljoni euro. 
A3: Lejupejoša pieeja integr ētajiem projektam un augšupe joša pieeja visiem p ārējiem 
pasākumu veidiem.  
Komisija piem ērotu lejupejošu pieeju tikai integr ētajiem projektiem, lai koncentr ētos uz 
konkrētām prioritātēm, kas ir defin ētas ex-ante visam pl ānošanas periodam. Tradicion ālos 
projektus var ētu iesniegt vis ās prioritārajās jomās. Koncentr ētākas pieejas tr ūkuma dēļ 
attiecībā uz priorit āšu noteikšanu var rasties situ ācija, kurā atbalstu pieš ķir projektiem, kam 
ir vājākas saiknes ar politikas izstr ādi un īstenošanu. Korekcijas pl ānošanas perioda laik ā 
nebūtu iespējamas.   
 B) Integrēto projektu tematisk ās koncentr ēšanas iesp ējas
 
B1: Bāzlīnija – nek ādas tematisk ās koncentr ācijas.  
Integrētos projektus var ētu iesniegt vis ās prioritārajās jomās, kurās tas ir iesp ējams, proti, 
 
 5    daba, ūdens resursi, atkritumi, gaiss un j ūra, klimata p ārmaiņu mazināšana un piel āgošanās. 
Šīs iespējas gadījumā joprojām saglabātos pašreiz ējās koncentr ētības neesības problēmas. Ja 
LIFE ir j āsasniedz m ērķi visās prioritārajās jomās, kurās ir iespējami integr ētie projekti, 
tradicionālie projekti var nesa ņemt finans ējumu. 
 
B2: Tematiska koncentr ēšanās uz konkr ētām nozarēm. 
Ņemot vērā LIFE ierobežotos resursus un kritiku par strat ēģiskas koncentr ēšanās 
neesamību, integr ētajos projektos var ētu koncentr ēties uz priorit ārajām jomām, kurās varētu 
gūt lielākas sekmes. Vides apakšprogrammai  pastāv divas apakšiesp ējas: 
- tematiska koncentr ēšanās uz trim nozar ēm (daba, ūdens un atkritumi): tā nodrošin ātu 
programmas koncentr ēšanu un uzlabotu ieguvumus videi (par 30–40 % sal īdzinājumā ar 
bāzlīniju), vienlaikus ļaujot pieš ķirt finansējumu tradicion ālajiem projektiem. Neveiksmes 
iespējamība ir zema, jo š īs ir vienas no vissekm īgākajām LIFE nozar ēm. Gaisa un j ūras 
jomu varētu daļēji iekļaut citās nozarēs; 
- tematiska koncentr ēšanās uz četrām nozarēm (daba, ūdens, atkritumi un gaiss): tā 
palielinātu saikni starp politikas priorit ātēm un LIFE, k ā arī palielinātu tās vispārējos 
sociālekonomiskos ieguvumus (lab āka gaisa kvalit āte labvēlīgi ietekm ētu līdz pat 10 % ES 
iedzīvotāju). Ņemot vērā ierobežotos resursus, gaisa iek ļaušana var noz īmēt, ka daudzi 
tradicionālie projekti nesasniegs robežv ērtību vai arī samazināsies mērķi ūdens un atkritumu 
jomā. Klimata pas ākumu apakšprogramm ā prioritātes būtu pietiekami koncentr ētas uz 
mazināšanu un piel āgošanos.  
C) Iespējas sadalīt resursus starp daž ādām prioritārajām jomām 
C1: Bāzlīnija – DFS pazi ņojumā paredzētā sadale.  
Piešķirtie resursi ir viens no b ūtiskākajiem elementiem, lai palielin ātu koncentr ēšanos un 
sasniegtu kritisko masu noteikt ā jomā. Koncentr ēšanās uz klimata pas ākumiem var 
palielināt ieguvumus videi par 50 % (no 135 miljoniem euro l īdz 270 miljoniem euro gad ā). 
Tomēr, ja netiks veikta iepriekš ēja resursu pieš ķiršana vides apakšprogramm ā, NAT joma 
zaudēs iezīmi, kas jo īpaši nodrošin āja tās panākumus LIFE II, III un LIFE+ īstenošanas 
laikā, mazinot š īs jomas nodrošin ātos tiešos ieguvumus videi.   
C2: DFS pazi ņojumā paredzētā pārdale un 50 % vides apakšprogrammas resursu 
novirzīšana biolo ģiskajai daudzveid ībai.  
Labvēlīgā ietekme uz vidi, ko nodrošin ās resursu iepriekš ēja piešķiršana klimata 
apakšprogrammai, palielin āsies resursu iepriekš ējas pieš ķiršanas biolo ģiskajai 
daudzveid ībai dēļ. Paredzams, ka papildus tiks nodrošin āti ieguvumi videi vismaz 450–
500 miljonu euro v ērtībā. Ir grūti skaitliski noteikt ar integr ētajiem projektiem saist ītos 
papildu ieguvumus. Š ī iespēja atbilst ieinteres ēto pušu viedok ļiem. 
D) Ģeogrāfiskās sadales ietekmes iesp ējas (līdzekļu piešķiršana pa valst īm) 
D1: Visu projektu atlase p ēc būtības.  
Visu veidu projekti tiktu atlas īti atbilstoši b ūtībai. Netiktu paredz ēts nekāds ģeogrāfiskās 
sadales krit ērijs. Pastāv risks, ka dažas valstis joproj ām būtu pārmēru pārstāvētas. Netiktu 
risināts jautājums par dabas v ērtību nevienm ērīgu izplatību starp dal ībvalstīm. 
D2: Visu projektu atlase p ēc būtības, vienlaikus nodrošinot integr ēto projektu ģeogrāfisko 
līdzsvaru.  
 
 6    Tradicion ālie projekti joproj ām tiktu atlas īti pēc būtības. Integr ētajiem projektiem tiktu 
izveidota sist ēma, kas nodrošina ģeogrāfisko līdzsvaru, jo šie projekti ir vair āk saistīti ar 
reģionālo vai viet ējo stratēģiju izstrādi, īstenošanu un sp ējas veidošanu. T ās dalībvalstis, 
kurās vienu gadu ir noticis integr ētais projekts, v ēlāk tiktu uzskat ītas par maz āk prioritārām. 
Komisija nodrošin ātu finansējumu vismaz vienam integr ētajam projektam katr ā dalībvalstī 
atkritumu un dabas jom ā, vienam – p ārrobežu upju baseinu rajon ā (Donava, Reina utt.), bet 
katrā bioģeogrāfiskajā reģionā – diviem projektiem. Labv ēlības režīms tiktu noteikts 
dalībvalstīm ar zem āku administrat īvo spēju, svarīgām dabas v ērtībām vai kuru teritorij ā 
atrodas pārrobežu upju baseini. Strat ēģiskā plānošana (A2 iesp ēja) ļautu veikt korekcijas, ja 
kādā dalībvalstī netiktu īstenots neviens integr ētais projekts.   
D3: Tradicion ālo projektu atlase tikai p ēc būtības un līdzekļu piešķiršana pa valst īm (noteikta 
summa katrai dal ībvalstij) integr ētajiem projektiem uz visu pl ānošanas periodu.  
Tradicion ālie projekti tiktu atlas īti tikai p ēc būtības tāpat kā D1 iesp ējas gadījumā. 
Integrētajiem projektiem tiktu izveidota orient ējoša valstij paredz ēto līdzekļu piešķiršanas 
sistēma katrai dal ībvalstij un jomai. Š ī ir tāda pati iesp ēja kā D2, taču ar orient ējošiem 
iepriekšējiem pieš ķīrumiem, kuru pamat ā ir ar dal ībvalstīm saskaņotas vides un klimata 
vajadzības.  
E) Pārvaldības un izpratnes uzlabošanas iesp ējas  
E1: Bāzlīnija – finans ējums NVO, Komisijas komunik ācijas darb ības un 
komunikācijas/izplat īšanas pien ākumi projektos.  
Turpināsies darbības finans ējuma pieš ķiršana NVO, jo NVO veicina pilsonisk ās sabiedrības 
līdzdalību politikas veidošan ā, sekmē ieviešanu un stiprina zin āšanu bāzi un izpratnes 
uzlabošanu. Tiks izv ērsti projekta sazi ņas pasākumi ar sp ēcīgās stratēģiskās pieejas 
starpniecību un veicinot l īdzīgu projektu t īklu veidošanu atbilstoši priorit ārajām tēmām.  
E2: Finans ējums NVO, Komisijas komunik ācijas darb ības, komunik ācijas/izplat īšanas 
pienākumi projektos un īpašas komunik ācijas kampa ņas, kas tiek finans ētas ar dot ācijām.  
Papildus E1 pas ākumiem īpaši projekti, ko finans ē ar rīcības dotācijām, atbalst ītu atlasītas 
informatīvās prioritātes. Paredzams, ka labv ēlīgā E1 iespējas ietekme palielin āsies, ja to 
papildinās ar īpašiem inform ācijas un komunik ācijas projektiem.  
F) Vienkāršošanas iesp ējas  
F1: Bāzlīnija – tiešsaistes r īki un lielāki projekti.  
Sākot ar 2012. gadu, tiešsaistes pieteikumiem tiks izmantots jauns IT r īks ar nosaukumu 
“eProposal”. Vienk āršojot iesniegšanas k ārtību, varētu ietaupīt apmēram 20 % pied āvājuma 
iesniegšanas izmaksu. Pie ņemot, ka administrat īvā personāla efektivit āte palielin āsies par 
50 %, bet tehnisk ā personāla efektivit āte – par 10 %, "e-Proposal" var ētu ietaupīt 7 %. Ja 
50 % palielin ājums attiektos uz abiem gad ījumiem, paredzams, ka ietaup ījums palielin ātos 
līdz 12 %. P āreja uz liel ākiem projektiem noz īmētu pārvaldīto projektu kopskaita 
samazināšanos (no 230 gada laik ā atlasītiem projektiem l īdz 100 projektiem gad ā līdz 
plānošanas perioda beig ām), tādējādi samazinot LIFE papildu izdevumus un p ārvaldības 
izmaksas. 
F2: Bāzlīnija +  atlases un p ārskatu kārtības vienk āršošana: divu posmu k ārtība un 
vienkāršota atskait īšanās kārtība integrētajiem projektiem, daudzgadu atlase NVO.  
Varētu ieviest divu posmu pieeju integr ēto projektu atlasei. Atskait īšanās un pārplānošana 
notiktu saska ņā ar divu gadu ciklu un maks ājumu grafiks tiktu piel āgots, lai nodrošin ātu 
 
 7    pakāpeniskāku naudas pl ūsmu projekt ā. Šāda vienk āršošana par 25 % samazin ātu 
atskaitīšanās izmaksas, kas noz īmētu 178 500 l īdz 357 000 euro ietaup ījumu gad ā. Tā kā 
integrētie projekti ir apm ēram piecas reizes liel āki par tradicion ālajiem projektiem, dar ījumu 
skaitu var ētu samazin āt par 70 %. Daudzgadu atlase NVO par apm ēram 50 % samazin ātu 
atlases proced ūras administrat īvo slogu.  
F3: Bāzlīnija + maks ājumu par izn ākumiem un rezult ātiem aizst āšana ar vienreiz ējiem 
kopsummas maks ājumiem, noteiktu izmaksu neattiecin āmība.  
Plašāka vienreizēju kopsummas maks ājumu  izmantošana (piem ēram, ES standarta dienas 
naudas piem ērošana komand ējumu izmaks ām un person āla izmaksu standartiz ēšana) 
samazinātu atskait īšanās izmaksas. Š ī kārtība tiktu vienk āršota, ierobežojot noteiktu 
izmaksu attiecin āmību, kur ir sarež ģīta atskaitīšanās un uzraudz ība (piemēram, no person āla 
izmaksām finansējot tikai papildu person ālu, kas konkr ēti pieņemts projekta vajadz ībām; 
neuzskatot PVN par attiecin āmu). Tas noz īmētu attiecin āmo izmaksu samazin ājumu par 
apmēram 5–10 % PVN vajadz ībām un par 20–40 % person āla vajadz ībām, kas var ētu 
atturēt iespējamos pretendentus. Š īs negatīvās sekas var ētu kompens ēt līdzfinansējuma daļas 
palielinājums. 
G) Eksternaliz ācijas iespējas  
DFS pazi ņojumā Komisija uzskat īja, ka jāsaglabā centraliz ēta LIFE p ārvaldība, taču 
pārvaldības uzdevumus var ētu lielā mērā deleģēt esošai izpilda ģentūrai. Patlaban LIFE 
pārvaldībai nepieciešamais person āls, tostarp ārējie darbuz ņēmēji un ES ier ēdņi, veido 
apmēram 125 pilna laika ekvivalentus. Kop ējās administrat īvās izmaksas ir mazliet liel ākas 
par 15 miljoniem euro. Tas veido 6,2 % kop ējā programmas gada budžeta.  
G1. Pilnīga eksternaliz ācija.  
Projektu atlases un uzraudz ības, NVO darb ības dotāciju un komunik ācijas darb ību 
pārvaldes uzdevumi saist ībā gan ar tradicion ālajiem, gan integr ētajiem projektiem tiktu 
nodoti esošai a ģentūrai. LIFE p ārvaldība, uzraudz ība un nov ērtēšana paliktu Komisijas 
kompetenc ē. Saistībā ar tehnisko pal īdzību ir iespējamas divas š ādas apakšiesp ējas:  
- Eksternaliz ācija bez tehnisk ās palīdzības aizstāšanas: kopējās izmaksas veidotu 6,3 % 
programmas budžeta.   
- Eksternaliz ācija ar tehnisk ās palīdzības aizst āšanu: kopējās izmaksas veidotu 6,0 % 
programmas budžeta. 
G2. Kombin ēts risinājums: tradicion ālo projektu eksternaliz ācija, paturot integr ētos 
projektus Komisijas kompetenc ē. 
Tradicion ālo projektu un NVO darb ības dotāciju pārvaldība tiktu nodota esošai a ģentūrai, 
savukārt vides apakšprogrammas integr ēto projektu un programmas p ārvaldība paliktu 
Komisijas kompetenc ē. Galvenie š ādas pieejas iemesli ir nodrošin āt projektu rezult ātu 
iekļaušanu ES politik ā, lai garant ētu atbilstošu integr ēto projektu izstr ādi, saglab ātu ciešu 
uzraudzību un saikni ar tematiskaj ām struktūrvienībām. Kopējās izmaksas ir t ādas pašas k ā 
G1 iespējas gadījumā (ar tehnisk ās palīdzības aizstāšanu vai bez t ās). 
Apkopojot var secin āt, ka priekšroc ības, ko pied āvā nodošana a ģentūrai, ir šādas: zemākas 
personāla izmaksas, programmas ieviešanas kvalit ātes saglab āšana, pašreiz ējai situācijai 
atbilstoši komunik ācijas un izplat īšanas pas ākumi un l īdz pat 19 amata vietu atbr īvošanās 
Komisijā.  
Tomēr pastāv risks, ka nodošana a ģentūrai samazin ās spēju nodrošin āt vēlamo ES 
pievienoto v ērtību. Jo īpaši būs rūpīgi jāizstrādā integrētie projekti sadarb ībā ar attiecīgo 
 
 8    ģenerāldirektorātu politikas strukt ūrvienībām un j ānodrošina cieša uzraudz ība, lai 
nodrošinātu sekmes un saikni ar īstenošanu, kas v ājināsies, ja programmu p ārvaldīs 
aģentūra.  
 
6. Risinājumu variantu sal īdzinājums 
Iepriekš izkl āstītās iespējas ir nov ērtētas un sal īdzinātas, pamatojoties uz efektivit ātes, 
saskaņotības un lietder ības kritērijiem. Tādējādi vēlamā iespēja būtu šāda programma:  
- ar tematisk ām priorit ātēm visam pl ānošanas periodam, darba pl ānu diviem vai trim 
gadiem ar neierobežojoš ām priorit ātēm un lejupejošo pieeju visiem projektiem 
(A2 iespēja); 
- ar integrēto projektu koncentr ēšanu galvenok ārt uz ierobežotu sk aitu jomu (B2a un 
B2b iespēja); 
- ar LIFE finans ējuma pieš ķiršanu tādā veidā, kā norādīts DFS pazi ņojumā, un piešķirot 
50 % vides apakšprogrammas resursu biolo ģiskajai daudzveid ībai (C2 iesp ēja); 
- ar sistēmu, saska ņā ar kuru tradicion ālos projektus atlasa p ēc būtības, bet integr ētos 
projektus t ādā veidā, kas nodrošina ģeogrāfisko līdzsvaru (D2 iesp ēja); 
- - kas palielina NVO noz īmi izplat īšanā un uzlabo pieejas p ārvaldībai un sazi ņai 
(E1 iespēja);   
- kas ievieš IT r īkus priekšlikumu iesniegšanai un divu posmu pieeju integr ētajiem 
projektiem ar atskait īšanās pienākumiem divu gadu cikl ā; plašāk izmanto vienreiz ējos 
kopsummas maks ājumus un vienk āršo izmaksu attiecin āmību, ierobežojot noteiktu 
izmaksu attiecin āmību (F iesp ēju kombin ācija); 
- ar tradicion ālo projektu p ārvaldības nodošanu esošai a ģentūrai, paturot pašas 
programmas p ārvaldību, kā arī veicot vides apakšprogrammas integr ēto projektu 
pārvaldību attiecīgajā ģenerāldirektorātā; pamatojoties uz starpposma nov ērtējumu, šo 
projektu p ārvaldību varētu pakāpeniski eksternaliz ēt (G2 iesp ēja). 
Šādi tiktu iev ēroti galvenie LIFE programmas nov ērtējumu ieteikumi, t. i., lab āka tematisko 
prioritāšu noteikšana, vienk āršošana un laba p ārvaldība. Liela noz īme būtu sinerģijai ar citiem 
ES fondiem, nodrošinot plaš āku izvēršanu. Šī iespēja nodrošin ātu ieguvumus videi apm ēram 
900–1210 miljonu euro v ērtībā gadā un ietaup ītu 7–12 % pied āvājumu iesniegšanas un 25 % 
atskaitīšanās pienākumu izmaksu.  
 
7. Pārraudzība un vērtēšana 
Piedāvātā uzraudzības sistēma ir organiz ēta divos l īmeņos: iznākumu, rezult ātu un ietekmes 
uzraudzība projektu un programmas l īmenī; izdevumu izsekošana programmas l īmenī. 
Iznākumu, rezult ātu un ietekmes uzraudz ība 
Projektu priekšlikumos iek ļaus paredzamo izn ākumu tabulas, kuras izmantos k ā pamatu 
virzības uzraudz ībai. Tematiskos zi ņojumus par katru jomu izmantos izplat īšanai un 
iekļaušanai politik ā. Tiks veikts LIFE programmas starpposma un ex-post nov ērtējums.  
Izdevumu izsekošana  programmas l īmenī  
Lai pierādītu papildu ieguvumus, kurus abas  apakšprogrammas var nodrošin āt konkrētām 
prioritātēm, piemēram, rīcībai klimata jom ā un biolo ģiskajai daudzveid ībai, un lai lab āk 
apzinātu izdevumu l īmeni visā LIFE programm ā šādām priorit ātēm, uzraudz ības sistēmā 
 
 9    iekļaus arī metodiku izdevumu klimata un biolo ģiskās daudzveid ības jomā izsekošanai 
atbilstoši DFS pazi ņojumam un pamatojoties uz ESAO “Rio politikas r ādītājiem”.