Tiesvedība vēl aizvien ir viena no ilgākajām ES. Neskatoties uz zināmiem uzlabojumiem, kas panākti pēdējo gadu laikā, tiesvedība visos līmeņos un visās lietu kategorijās vēl aizvien ir ļoti ilga. Strīdīgu civillietu un komerclietu izskatīšanai pirmajā instancē 2018. gadā tiesām bija nepieciešamas vidēji 440 dienas, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem ES . Situāciju vēl jo vairāk saasina ilgā tiesvedība otrajā instancē (vidēji 1120 dienas). Līdzīgi bažas vēl aizvien rada arī tiesvedības ilgums administratīvajās tiesās (vidēji 1057 dienas), neskatoties uz pēdējo gadu laikā panāktiem zināmiem uzlabojumiem. Arī lietu pabeigšanas koeficients norāda, ka tiesas šobrīd strādā tuvu to maksimālās veiktspējas robežai , Malta ir viena no dalībvalstīm ar mazāko tiesnešu skaitu uz vienu iedzīvotāju. Vidējais laiks nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas lietu izskatīšanai pirmajā instancē (vairāk nekā 2000 dienas) arī rada īpašas bažas, un šis rādītājs 2018. gadā turpināja pasliktināties. Sākot ar 2020. gada 16. martu, tiesas tika slēgtas un termiņi apturēti — tas notika ar Sabiedrības veselības dienesta direktora lēmumu kā daļa no ārkārtas pasākumiem cīņā ar Covid-19 pandēmiju. Šis rīkojums tika atcelts 2020. gada 5. jūnijā.

Dažādās jomās darbojas liels skaits specializētu tribunālu. Šie tribunāli ietver Bēgļu sūdzību padomi, Vides un plānošanas pārbaudes tribunālu, Patērētāju prasību tribunālu, Konkurences un patērētāju sūdzību tribunālu, Rūpniecības tribunālu, Informācijas un datu aizsardzības sūdzību tribunālu, Garīgās veselības jautājumu pārskata tribunālu, Patentu tribunālu, Policijas licenču sūdzību tribunālu, Administratīvo aktu pārbaudes tribunāla struktūras un Ieslodzījuma vietu sūdzību tribunālu. Venēcijas komisija ir paudusi bažas par šiem specializētajiem tribunāliem, jo to neatkarības līmenis atšķiras no vispārējās jurisdikcijas tiesām.

2020. gada jūlijā tika pieņemta tiesnešu un miertiesnešu iecelšanas sistēmas reforma. 2020. gada pavasarī valdība nāca klajā ar virkni reformu priekšlikumu, tajā skaitā tiesnešu iecelšanas sistēmai; priekšlikumu mērķis bija rīkoties atbilstoši Venēcijas komisijas 2018. gada decembrī izdotajiem ieteikumiem. 2020. gada 29. jūlijā parlamentā tika pieņemti tiesību aktu projekti, ar ko groza Konstitūciju. Visu šo priekšlikumu apspriešanā un izvērtēšanā tika iesaistīta arī Venēcijas komisija, bet tās atzinums par normatīvajiem tekstiem vēl aizvien nav pabeigts. Atbilstoši iepriekš spēkā esošajam regulējumam tiesnešus un miertiesnešus iecēla Maltas prezidents, rīkojoties saskaņā ar premjerministra padomu. Tiesnešu iecelšanas komiteja noteica, vai kandidāti izpildīja amatam noteiktās prasības, bet tā kandidātus nesarindoja un nepauda kādam no tiem īpašu atbalstu. Tiesnešu iecelšanas komitejas loma bija identificēt tiesu varas amatu kandidātu kopumu, no kura premjerministrs atbilstoši savām pilnvarām izvēlējās kandidātus tiesnešu un miertiesnešu amatiem; parlamenta loma bija pilnībā formāla. Atbilstoši parlamenta pieņemtajiem jaunajiem tiesību aktiem Tiesnešu iecelšanas komitejas sastāvs ir ticis pārskatīts, un nu vairāk nekā puse tās locekļu pārstāv tiesu varu. Tiks izsludināti konkursi par atsevišķām vakancēm amatos tieslietu jomā. Tiesnešu iecelšanas komiteja tiešā veidā Republikas prezidentam piedāvās trīs aizpildāmajam amatam vispiemērotākos kandidātus; prezidents no piedāvātajiem kandidātiem izvēlēsies kandidātu tiesneša vai miertiesneša amatam. Šis izvērtējuma kritērijs ir nostiprināts konstitūcijā. Šīs reformas palīdz stiprināt tiesu sistēmas neatkarību, ņemot vērā arī Eiropas Padomes ieteikumus. Uz šo jautājumu norādījusi arī Eiropas Komisija un Padome 2020. gada Eiropas pusgada konkrētām valstīm adresēto ieteikumu ietvaros, kā arī Eiropas Parlaments. 2020. gada 19. jūnija atzinumā Venēcijas komisija kopumā pozitīvi novērtēja plānus par reformām saistībā ar tiesnešu iecelšanu, tajā pašā laikā atsaucoties uz nepieciešamību spert turpmākus soļus, lai sasniegtu atbilstošu kopējo līdzsvara un atsvara sistēmu saskaņā ar tās 2018. gada decembra atzinumu. Turklāt Venēcijas komisija šobrīd gatavo papildu atzinumu par šo reformu normatīvo tekstu. Atbilstoši reformai galvenā tiesneša iecelšana notiks ar divu trešdaļu parlamenta deputātu atbalstu, neiesaistot tiesu iestādes vai Tiesnešu iecelšanas komiteju. Paturot prātā galvenā tiesneša dažādās lomas (Konstitucionālās tiesas priekšsēdētājs, Apelācijas tiesas priekšsēdētājs, priekšsēdētājs abās apelācijas struktūrās), kā arī galvenā tiesneša svarīgos pienākumus tiesu sistēmas administrēšanā (Tiesnešu iecelšanas komitejas priekšsēdētājs, par tiesu disciplīnu atbildīgais Tiesvedības komisijas biedrs), Venēcijas komisija īpaši izcēla galvenā tiesneša iecelšanas procesa depolitizācijas nozīmi.

Maltas tiesu sistēmu ietekmē gan kontinentālo, gan anglosakšu tiesību tradīcijas. Tiesas iedala augstākajās un zemākajās tiesās. Augstākās tiesas sastāv no tiesnešiem, un tās ir Civiltiesa, Krimināltiesa, Apelācijas tiesa, Krimināllietu apelācijas tiesa un Konstitucionālā tiesa. Zemākās tiesas sastāv no miertiesnešiem, un tās ir Maltas miertiesa un Gozo miertiesa. Tiesu iestādes vada galvenais tiesnesis, kas ir arī Konstitucionālās tiesas priekšsēdētājs. Tiesu neatkarība ir nostiprināta konstitūcijā, kas garantē tiesnešu un miertiesnešu amatu drošību. Tiesu iestāžu darbu uzrauga Tiesvedības komisija. Ir vairāki specializēti tribunāli, kas izskata lietas specifiskās jomās. Tiek veidota pilnīgi atsevišķa prokuratūra. Advokātu asociācija (Advokātu palāta) ir valsts neatkarīgā un pašregulējošā juristu profesionālā struktūra. 2020. gada jūlijā parlaments pieņēma vairākas konstitucionālas reformas tieslietu jomā.

Parlaments pavisam nesen ir vienprātīgi pieņēmis vairākas būtiskas Maltas tiesu sistēmas reformas. It īpaši jāmin tiesnešu iecelšanas sistēmas un disciplinārlietu reformas, kuru mērķis ir uzlabot līdzsvaru un atsvaru, ierobežojot premjerministra un parlamenta lomu. Šo reformu mērķis ir stiprināt tiesu sistēmas neatkarību un varas dalīšanas sistēmu un reaģēt uz dažiem no 2018. gada decembra Venēcijas komisijas ieteikumiem, kā arī Eiropas Komisijas un Padomes ieteikumiem Eiropas pusgada ietvaros. Venēcijas komisija kopumā pozitīvi novērtēja reformu plānus un šobrīd gatavo papildu atzinumu par šo reformu normatīvo tekstu. Ģenerālprokuratūras pakļautībā un pilnībā nodalīti no Valsts advokatūras tiek veidota prokuratūra. Pastāv nopietnas bažas par tiesu sistēmas efektivitāti: tiesvedība tiesās visos līmeņos un visās lietu kategorijās aizņem ilgu laiku.

Bijušā tiesneša vadībā turpinās publiskā izpēte žurnālistes Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā. Saistībā ar būtisku spiedienu no žurnālistes ģimenes, kā arī no Maltas pilsoniskās sabiedrības un starptautiskajām preses asociācijām 2019. gada septembrī tika uzsākta publiskā izpēte šajā lietā. Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja rezolūcijā īpaši aicināja uzsākt šādu izpēti. Publiskā izpēte noteiks, vai valsts ir izpildījusi savas pozitīvās saistības veikt preventīvus operatīvos pasākumus, kas aizsargātu personas, kuru dzīvības apdraud kriminālsodāmi nodarījumi, jo īpaši žurnālistu gadījumā, un īpaši izmeklēt visus ar Daphne Caruana Galizia slepkavības lietu saistītos apstākļus. Publiskā izpēte līdz šim ir atklājusi virkni elementu, ko preses brīvības organizācijas atzīst par satraucošiem atklājumiem ar lietu saistītās nesodāmības un valsts korupcijas jomā, kas norāda uz Maltas tiesiskuma vājajām vietām un iesakņojušos nesodāmību gan attiecībā uz Daphne Caruana Galizia slepkavību, gan augsta līmeņa varas ļaunprātīgu izmantošanu, ko viņa izmeklēja. MPM 2020, kas novērtējis žurnālistu profesiju, standartus un aizsardzības jomu vidēja riska līmenī, norāda, ka, paturot prātā situācijas attīstību un atklājumus Daphne Caruana Galizia lietā, kā arī neatkarīgo žurnālistu veiktās izmeklēšanas augsta līmeņa korupcijas jomā, var droši teikt, ka šīs profesijas pārstāvji jūtas apdraudēti. MPM 2020 atsaucas uz virkni naida kampaņu, kas vērstas pret pētnieciskajiem žurnālistiem, kuri kritizē valsti, kuras atklāja pēc neatkarīgas tiešsaistes platformas veiktas izmeklēšanas. Eiropas Komisija atkārtoti uzvērusi, ka par Daphne Caruana Galizia slepkavību atbildīgās personas ir jāsauc pie atbildības bez politiskas iejaukšanās.

Politiskajām partijām ir skaidri atļauts kontrolēt vai būt redakcionāli atbildīgām par valsts mēroga televīzijas un radio pakalpojumu dienestiem, kā arī būt to īpašniekam. Tas ir nostiprināts Apraides likumā. Daudzi Maltas plašsaziņas līdzekļi un raidorganizācijas atrodas divu lielāko parlamentā pārstāvēto politisko partiju īpašumā, kontrolē vai pārvaldībā. Tā rezultātā MPM 2020 uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu politiskā neatkarība ir akūti augsta riska līmenī, norādot arī, ka nepastāv kopēji regulatīvi aizsardzības pasākumi redaktoru iecelšanai vai atcelšanai, un, tā kā politiskajām partijām pieder daudzi plašsaziņas līdzekļi, nav iespējams izvairīties no politiskas ietekmes attiecībā uz iecelšanu vai atcelšanu.

Apraides iestāde apkopo plašsaziņas līdzekļu informāciju, bet pienākuma šo informāciju darīt viegli pieejamu sabiedrībai nav. Tas ietver politisko partiju īpašumā esošās radio un televīzijas stacijas, kuras uzskata par komerciālām raidorganizācijām. Iestāde jāinformē par pārmaiņām plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem piederošajās akciju paketēs, šādos gadījumos iestāde veic pienācīgas rūpības pārbaudi. Uzņēmumu reģistrācijas dati un īpašumtiesību informācija ir pieejama tiešsaistes reģistrā, ko uztur Maltas Uzņēmumu reģistrs. Plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem nav juridiska pienākuma publiskot to īpašumtiesību struktūru sabiedrībai viegli pieejamā veidā. Turklāt Apraides iestādei ir tiesības no licenču turētājiem iegūt jebkādu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, bet iestāde šo informāciju nepublisko. Tā rezultātā, lai arī iestāde norāda, ka kopumā sabiedrība ir informēta par to, kam pieder plašsaziņas līdzekļu uzņēmumi valstī, MPM 2020 plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību jomas pārredzamību klasificējis vidēja riska grupā.

Apraides iestādes neatkarība ir nostiprināta Konstitūcijā. Konstitūcija nosaka atbilstības un neatbilstības kritērijus Apraides iestādes locekļiem, kā arī to iecelšanas procedūru. Kā tālāk precizēts sekundāros tiesību aktos, iestāde ir juridiska persona ar atsevišķas juridiskas personas statusu, juridiski un funkcionāli neatkarīga no valdības vai jebkuras citas privātas vai publiskas iestādes. Iestādes lēmumus var apstrīdēt Apelācijas, kā arī Konstitucionālajā tiesā. Iestādi finansē no Valsts konsolidētā fonda, kas sedz darbinieku algas. Pārējie iestādes izdevumi tiek finansēti no iekasētajām licenču nodevām un raidorganizācijām noteiktajiem naudas sodiem.

Ir palielināti policijas Ekonomikas noziegumu vienības resursi un spējas. Laikposmā no 2019. gada decembra līdz 2020. gada septembrim Ekonomikas noziegumu vienībā ievērojami pieauga policistu skaits — no 58 līdz 98. Īpašs uzsvars ir uz jomām, kurās līdz šim policijai nebija pietiekamu spēju rīkoties, tajā skaitā ekonomikas un finanšu noziegumiem. Citas jomas, kur plānots spējas palielināt, ir blokķēžu analīzes spējas, izlūkdatu analīzes rīka uzlabošana un piekļuve papildu datubāzēm.

Ir īstenotas reformas policijas komisāra atlases un iecelšanas procedūrā; šis jautājums tika uzsvērts arī Venēcijas komisijas 2018. gada decembra atzinumā. Parlaments 2020. gada 1. aprīlī vienojās par likumprojektu, ar ko groza policijas komisāra atlases un iecelšanas procedūru. Valsts pārvaldes komisijai būs pilnībā neatkarīgā un autonomā veidā jāizsludina publisks uzaicinājums, un tā Ministru kabinetam piedāvās divus amata kandidātus. Ministru kabinets no abiem atlasītajiem kandidātiem izvēlēsies vienu. Jaunpieņemtā metode paredz arī to, ka abi atlasītie kandidāti ierastos parlamenta Amatpersonu iecelšanas komitejā uz parlamentāro pārbaudi.

Attieksmē pret augsta līmeņa korupcijas lietām vērojami trūkumi. It īpaši tiek ziņots, ka krimināllietas pret personām augstākajos izpildvaras amatos bieži vien iestrēgst agrīnā kriminālprocesa stadijā. Neskatoties uz jaunu pierādījumu sniegšanu šādās lietās, nav skaidrs, vai attiecīgais izmeklēšanas process ir ticis uzsākts . Kriminālvajāšanu korupcijas noziegumos veic Maltas izpildpolicijas (Executive Police) Ekonomikas noziegumu vienība. Kā norādīts 2020. Eiropas pusgada ziņojumā par valsti un Eiropas Parlamenta rezolūcijās, policijas veiktās izmeklēšanas tikušas uzskatītas par fragmentārām, turklāt attiecībā uz noziegumiem korupcijas un varas ļaunprātīgas izmantošanas jomā kriminālvajāšana nenotika iedarbīgā veidā. Atbilstoši iestāžu sniegtajiem datiem 2019. gadā tika ziņots par septiņām uzsāktām korupcijas izmeklēšanas lietām, kurās iesaistītas amatpersonas, divās no tām tiek runāts par augsta līmeņa korupciju. Jau šobrīd pastāv iespēja pārsūdzēt policijas lēmumu neveikt kriminālvajāšanu, bet ir izstrādāti jauni noteikumi, kas ļaus šādu pārsūdzību iesniegt arī lietās, kurās kriminālvajāšanu neveikt izlemj ģenerālprokurors .

Malta iegūst 54 no 100 punktiem Transparency International korupcijas uztveres indeksā un ieņem 14. vietu ES un 50. vietu pasaulē . 89 % Maltas respondentu Eirobarometra aptaujā uzskata, ka korupcija Maltā ir plaši izplatīta (ES vidējais rādītājs ir 71 %), un 54 % cilvēku uzskata, ka korupcija ietekmē to ikdienas dzīvi (ES vidējais rādītājs: 26 %). Uzņēmumu vidū 76 % uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (ES vidējais rādītājs ir 63 %), un 60 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija rada problēmas, nodarbojoties ar darījumdarbību (ES vidējais rādītājs: 37 %). Tajā pašā laikā 37 % respondentu uzskata, ka ir pietiekams notiesājošu spriedumu īpatsvars, lai atturētu cilvēkus no koruptīvām darbībām (ES vidējais rādītājs: 36 %), bet 45 % uzņēmumu uzskata, ka personas un uzņēmumi, kas pieķerti, dodot kukuli augstai amatpersonai, saņem pienācīgu sodu (ES vidējais rādītājs: 31 %) .

Eiropas Padome: Parlamentārā asambleja (2019), Parlamentārās asamblejas rezolūcija Nr. 2293 (2019): “Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges”.

Eiropas Padome: Ministru komiteja (2016), Ministru komitejas Ieteikums Nr. CM/Rec(2016)4 dalībvalstīm “Protection of journalism and safety of journalists and other media actors”.

Sabiedriskās dzīves standartu komisārs (2020), “Towards the Regulation of Lobbying in Malta”.

Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir aizvien lielāka loma diskusijās sabiedrībā. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto žurnālistu situāciju, pilsoniskās sabiedrības telpa tiek uzskatīta par sašaurinātu . Tajā pašā laikā kopš pētnieciskās žurnālistes Daphne Caruana Galizia slepkavības pilsoniskās sabiedrības organizācijas aktīvāk iesaistās diskusijās sabiedrībā. Galvenais tiesību akts, kas regulē pilsoniskās sabiedrības satvaru, ir Brīvprātīgo organizāciju likums, kas nosaka, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir neatkarīgas un autonomas no valdības un valdība vienmēr ievēro to statusu. Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas un līdzdalības struktūras varētu uzlabot, tomēr pilsoniskās sabiedrības organizācijas pēdējo gadu laikā ir aizvien aktīvāk iesaistījušās diskusijās par tiesiskuma jautājumiem, tajā skaitā par nepieciešamību pēc reformām tiesu sistēmas organizācijā un cīņā ar korupciju. Valdība ir paudusi apņemšanos grozīt vairākus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka tiek novērsta brīvprātīgo organizāciju neaizsargātība.

Sabiedrības veselības ārkārtas stāvokļa ietvaros tika pieņemti pasākumi cīņai ar pandēmiju. Sabiedrības veselības akts piešķir Sabiedrības veselības dienesta direktoram pilnvaras pieņemt, mainīt vai atsaukt rīkojumus epidēmiju un infekcijas slimību gadījumos, bet ir iespējama arī to pārskatīšana tiesā. 2020. gada 1. aprīlī direktors izsludināja sabiedrības veselības ārkārtas stāvokli ar atpakaļejošu spēku no 2020. gada 7. marta, tas tika atcelts 2020. gada 30. jūnijā.

Maltas ievērojamās pētnieciskās žurnālistes slepkavības sekas Maltā vēl aizvien ir jūtamas. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma 2019. gadā ziņojusi par trīs brīdinājumiem, kas vēl nav atrisināti. Valsts sniedza atbildi saistībā ar diviem brīdinājumiem. Pirmais brīdinājums ir saistīts ar kiberuzbrukumu neatkarīgajai izmeklēšanas tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformai The Shift News. Otrais un trešais brīdinājums ir saistīti attiecīgi ar trīs žurnālistu, kas veica izpēti grāmatai par Daphne Caruana Galizia slepkavību, iebiedēšanu (legal intimidation) un attieksmi pret žurnālistiem pēc preses konferences Premjerministra birojā. 2020. gadā platforma ziņoja par vienu brīdinājumu saistībā ar ko līdzīgu SLAPP, kad kāds uzņēmējs vērsās pret The Shift News.

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Malta. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/malta .

Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2010), “Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges” (CDL–AD(2010)004).

Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2016), “Rule of Law Checklist” (CDL–AD(2016)017).

Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2018), “Malta — Opinion on constitutional arrangements and separation of powers and the independence of the judiciary and law enforcement” (CDL–AD(2018)028).

Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2020), “Malta — Opinion on proposed legislative changes” (CDL–AD(2020)006).

Eiropas Savienības Padome, 2020. gada 20. jūlija Ieteikums par Maltas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2020. gada stabilitātes programmu.

Daphne Caruana Galizia Foundation sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

Eiropas Cilvēktiesību tiesa, 2018. gada 6. novembra Virspalātas spriedums Ramos Nunes de Carvalho e Sá / Portugāle, pieteikumi Nr. 55391/13, 57728/13 un 74041/13.

Eiropas Cilvēktiesību tiesa, 2020. gada 5. maija Palātas spriedums Kövesi / Rumānija, pieteikums Nr. 3594/19.

Eiropas Savienības Tiesa, 2018. gada 25. jūlija spriedums, LM, C–216/18 PPU.

Eiropas Komisija, 2020. gada Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Komisija (2019), “Country Report Malta”, SWD(2019) 1017 final.

Eiropas Komisija (2020), “Country Report Malta”, SWD(2020) 517 final.

Eiropas Komisija (2019), “Business Eurobarometer Survey”.

Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2020). Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla sniegtā informācija apspriedei ar ieinteresētajām personām saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu.

Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. decembra rezolūcija par tiesiskumu Maltā saistībā ar nesen atklātajiem faktiem Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā.

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā.

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra rezolūcija par tiesiskumu Maltā.