EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 13.5.2015.  
COM(2015) 269 final  
  
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Austrijas 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015.  gada stabilitātes programmu   
 
  
 
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Austrijas 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015.  gada stabilitātes  programmu  
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121.  panta 2.  punktu un 
148. panta 4.  punktu,  
ņemot vērā Padomes Regulu  (EK) Nr.  1466/97 (1997.  gada 7.  jūlijs) par budžeta stāvokļa 
uzraudzības un ekonom ikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši 
tās 5.  panta 2.  punktu,  
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas3, 
ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,  
ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,  
tā kā:  
(1) Eiropadome 2010.  gada 26.  martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu 
izaug smes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa  2020”, kam pamatā ir ciešāka 
ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība 
galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes 
potenciālu un ko nkurētspēju.  
(2) Padome 2010.  gada 13.  jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma 
ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas 
pamatnostādnēm (2010. –2014.  g.), un 2010.  gada 21.  oktobrī tā pieņēma lēmumu par 
dalībvalst u nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Tās kopā veido „integrētās 
pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un 
nodarbinātības politikā.  
(3) Padome 2014.  gada 8.  jūlijā pieņēma ieteikumu par Austrijas 2014.  gada valsts 
reform u programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Austrijas stabilitātes 
programmu 2014.  gadam. Komisija 2014.  gada 28.  novembrī saskaņā ar Regulu  (ES) 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1.  lpp. 
2 COM(2015)  269. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 Nr. 473/20134 sniedza savu atzinumu par Austrijas budžeta plāna projektu 
2015.  gadam5. 
(4) Komisija 2014.  gada 28.  novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu6, iezīmējot 
2015.  gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā 
dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu  (ES) Nr.  1176/2011, pieņēma brīdināšanas 
mehānisma ziņojumu7, kurā Austrij a nebija norādīta kā viena no dalībvalstīm, par 
kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.  
(5) Eiropadome 2014.  gada 18.  decembrī apstiprināja prioritātes, kuru mērķis ir veicināt 
ieguldījumus, paātrināt strukturālās reformas un īstenot atbildīgu, uz izaugsmi  vērstu 
fiskālo konsolidāciju.  
(6) Komisija 2015.  gada 26.  februārī publicēja savu 2015.  gada ziņojumu par Austriju8. 
Tajā tika novērtēts Austrijas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos 
ieteikumus, kas pieņemti 2014.  gada 8.  jūlijā.  
(7) Austrija 20 15. gada 21.  aprīlī iesniedza savu 2015.  gada valsts reformu programmu 
un 2015.  gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, 
lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.  
(8) Uz Austriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta pr eventīvā daļa, un 
2014. –2016.  gadā tai piemēro pārejas noteikumus par valsts parādu. Savā 2015.  gada 
stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu – 
2015.  gadā līdz 2,2  % no IKP un 2019.  gadā vēl līdz 0,5  % no IKP. Saskaņā ar  
stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts, kas 
nepārsniedz 0,45  % no IKP, tika sasniegts 2014.  gadā, un valdība plāno sasniegt 
vidēja termiņa mērķi visā programmas periodā. Tomēr pārrēķinātā strukturālā 
bilance liecina pa r novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa, sākot ar 2015.  gadu. 
Paredzams, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015.  gadā sasniegs 86,8  % un pēc tam 
pakāpeniski samazināsies līdz 79,7  % 2019.  gadā. Makroekonomiskais scenārijs, kas 
ir pamatā programmā iekļautajām  budžeta prognozēm, ir ticams. Tomēr nav 
pietiekamā mērā precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu 
sasniegšanu, sākot ar 2016.  gadu. Balstoties uz Komisijas 2015.  gada pavasara 
prognozi, tiek paredzēts, ka strukturālā bilance 2015.  gadā novirzīsies no vidēja 
termiņa mērķa par 0,4  % no IKP. Paredzams, ka 2016.  gadā novirze kļūs būtiska, 
ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos par 0,6  % no IKP 
salīdzinājumā ar strukturālo korekciju 0,3  % apmērā no IKP, kas ir nepie ciešama, lai 
sasniegtu vidējā termiņa mērķi. Tas nozīmētu, ka novirze no Stabilitātes un 
izaugsmes pakta prasībām būtu aptuveni 0,9  % no IKP. Tāpēc būs vajadzīgi papildu 
pasākumi. Vienlaikus saskaņā ar stabilitātes programmu un Komisijas 2015.  gada 
pavasar a prognozi bruto parādam 2015.  un 2016.  gadā būs tendence samazināties 
atbilstoši pārejas noteikumiem par valsts parādu. Pamatojoties uz savu stabilitātes 
programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015.  gada pavasara prognozi, 
Padome uzskata, ka pastā v risks, ka Austrija neievēros Stabilitātes un izaugsmes 
pakta noteikumus.  
(9) Dažādu valdības līmeņu attiecības joprojām ir sarežģītas un kaitē efektivitātei 
svarīgos valsts pārvaldes sektoros. Austrija vēl aizvien ir viena no valstīm, kurās ir 
                                                 
4 OV L 140, 27.5.2013., 11.  lpp. 
5 C(2014)  8811  final, 28.11.2014.  
6 COM(2014)  902, 28.11.2014.  
7 COM(2014)  904 final, 28.11.2014.  
8 SWD(2015)  39 final, 26.2.2015.  
 
 zemākais vietē jo pašvaldību pašu nodokļu līmenis procentos no IKP. Neraugoties uz 
šo nodokļu autonomijas zemo līmeni, pašvaldības ir atbildīgas par vairākām 
izdevumu un administratīvajām jomām. Lielā sarežģītība un neatbilstība starp 
atbildību par ieņēmumu un izdevumu j omām neveicina vērienīgu politikas reformu 
īstenošanu.  
(10) Austrijas pensiju sistēmas ilgtermiņa fiskālajai ilgtspējai joprojām kaitē strukturāli 
trūkumi. Šķiet, ka Austrijas līdz šim veiktās reformas nepietiekami nodrošina 
sistēmas ilgtermiņa fiskālo ilgtspē ju. Pirmkārt, faktiskais pensionēšanās vecums vēl 
aizvien ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Otrkārt, 
likumā noteiktais sieviešu pensionēšanās vecums ir krietni mazāks par likumā 
noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un netiks  palielināts līdz 2024.  gadam. 
Treškārt, likumā noteiktais pensionēšanās vecums joprojām nav sasaistīts ar 
pieaugošo paredzamo mūža ilgumu Austrijā. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai 
palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, kas tagad ir 59,7  gadi (2014.  gadā), taču 
vēl aizvien ir mazāks par vidējo ES rādītāju, proti, 63,1  gadu (2013.  gadā). Ir ieviesti 
pasākumi, lai slēgtu pieeju priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes shēmām, 
tādējādi pagarinot darba mūža ilgumu. Ir arī palielinātas sankcija s par katru 
priekšlaicīgas pensionēšanās gadu un palielināta izdiena, kas ir nepieciešama, lai 
varētu izmantot šādas shēmas. Paliek neskaidrs, vai īstenosies šo pasākumu gaidāmā 
pozitīvā ietekme uz budžetu.  
(11) Austrijas izdevumi veselības aprūpes jomā ir vieni no lielākajiem Eiropas Savienībā. 
Šobrīd īstenotās veselības aprūpes reformas (2013. –2016.  g.) mērķis ir stabilizēt šo 
izdevumu īpatsvaru IKP, sākot ar 2016.  gadu. Tomēr pat tad, ja reformas būs 
sekmīgas, veselības aprūpes sistēmas fiskālā ilgtspēja un efektivitāte joprojām 
saskarsies ar strukturālām problēmām. Tagad būtu jāveic pasākumi attiecībā uz 
laikposmu pēc 2016.  gada. Piemēram, vairāk pacientu būtu jāārstē daudzdisciplinārās 
primārās ambulatorās apr ūpes iestādēs un būtu vēl vairāk jāsamazina vidējais 
uzturēšanās ilgums stacionārās pacientu aprūpes iestādēs.  
(12) Austrijai joprojām ir grūtības nodrošināt pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamību 
ilgtermiņā. Bezdarba līmenis (aptuveni 5,6  %) ir viens no z emākajiem Eiropas 
Savienībā, taču darba tirgū netiek pilnībā izmantots atsevišķu darbaspēka daļu 
potenciāls. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai pagarinātu darba mūža ilgumu, 
vēl vairāk atvieglinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un pilnīgāk izmantot u personu 
ar migrantu izcelsmi darbaspēka potenciālu, tostarp uzlabojot viņu kvalifikācijas 
atzīšanu. Tomēr nesenās reformas ir cieši jāuzrauga, un ir nepieciešami papildu 
pasākumi, lai pilnībā izmantotu šo personu grupu potenciālu darba tirgū.  
(13) Austrija 20 15. gada 13.  martā nāca klajā ar visaptverošu reformu nodokļu jomā, 
kuras mērķis ir pārskatīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa kategorijas un likmes, jo īpaši 
samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļa sākotnējo likmi no 36,5  % līdz 25  %. 
Saskaņā ar aplēsēm šis no dokļu samazinājums sasniegs 4,9  miljardus euro, savukārt 
līdztekus ir paredzēti papildu izdevumi 300  miljonu euro apmērā, lai atbalstītu 
ģimenes politiku un pētniecības darbības. Saskaņā ar priekšlikumu nodokļu sloga 
pārvirzīšana daļēji tiks finansēta, apk arojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, 
samazinot publiskos izdevumus, dažās jomās palielinot samazinātās PVN likmes līdz 
13 % un paaugstinot kapitāla ienākuma nodokli no 25  % līdz 27,5  %. Šie reformu 
plāni kopumā atbilst Padomes 2014.  gada ieteikumiem.  Tie, visticamāk, palielinās 
personu ar nelielu izpeļņas potenciālu, kā arī otro pelnītāju motivāciju strādāt un 
veicinās izmantojamo ienākumu pieaugumu. Tomēr reforma būtu jāīsteno, 
neietekmējot budžetu.  
 
 (14) Austrijas skolu sistēmai ir raksturīgs neliels mācī bas priekšlaicīgi pārtraukušo 
skolēnu skaits, kas ir krietni mazāks par vidējo ES rādītāju. Spēcīga un labi 
funkcionējoša profesionālās izglītības un apmācības sistēma nodrošina daudz augsti 
kvalificētu darba ņēmēju. Tomēr joprojām ir grūtības uzlabot izgl ītības rezultātus un 
tādējādi nodarbināmību jauniešiem ar zemu sociālekonomisko statusu; jo īpaši tas 
attiecas uz migrantu izcelsmes jauniešiem. Jaunas vidusskolas sistēmas ( Neue 
Mittelschule ) īstenošanas izvērtējums ir atklājis nepilnības, kas vēl ir jāno vērš.  
(15) Eiropas pusgada kontekstā Padome ir konsekventi ieteikusi Austrijai uzlabot un 
veicināt konkurenci pakalpojumu jomā, taču politiskā reakcija līdz šim ir bijusi 
ierobežota. Vairākās profesijās joprojām pastāv prasības attiecībā uz juridisko formu, 
kapitāla turējumu un tarifiem, tādējādi radot regulatīvus šķēršļus tirgus pieejamībai 
un neļaujot individuāliem saimnieciskās darbības veicējiem vai uzņēmumiem no 
citām dalībvalstīm sākt uzņēmējdarbību Austrijā. Savstarpējās izvērtēšanas 
pasākumu ietvaros Aus trija pārskata savus noteikumus par pieeju profesijām un 
profesionālās darbības veikšanu, lai novērtētu, vai tie ir samērīgi un atbilstoši 
vispārējām interesēm. Salīdzinājumā ar konkurences iestādēm citās dalībvalstīs 
federālajai konkurences iestādei trūks t resursu, un tas kavē efektīvāku rīcību.  
(16) Austrijas banku nozare ir saglabājusi stabilitāti, taču tā joprojām saskaras ar 
vairākām problēmām gan iekšzemē, gan saistībā ar riskantiem darījumiem ārvalstīs. 
Banku nozares kapitalizācija 2014.  gadā turpināja uz laboties, taču Austrijas banku 
rentabilitāte joprojām bija pakļauta spiedienam. Piecas no sešām lielākajām Austrijas 
kredītiestādēm sekmīgi izturēja ECB visaptverošo novērtējumu; izņēmums bija 
Österreichische Volksbanken  (ÖVAG ). Austrija guva ievērojamus p anākumus ÖVAG  
un Hypo Group Alpe Adria  (HGAA ) pārstrukturēšanā. Tomēr 2015.  gada februārī 
tika konstatēts, ka HGAA  sadalīšanas rezultātā izveidotajā aktīvu pārvaldības 
uzņēmumā Heta Asset Resolution  ir kapitāla iztrūkums 7,6  miljardu euro apmērā. 
Valdība, kas ir Heta Asset Resolution  100 % īpašniece, reaģēja, pasludinot 
15 mēnešu moratoriju pamatsummas un procentu maksājumiem par uzņēmuma 
īpašumā esošajām obligācijām aptuveni 10  miljardu euro vērtībā, tādējādi pirmoreiz 
izmantojot jaunos instrumentus saskaņ ā ar Banku atveseļošanas un noregulējuma 
direktīvu.  
(17) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Austrijas 
ekonomikas politiku un publicēja to 2015.  gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī 
izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmāko 
rīcību saistībā ar iepriekšējos gados Austrijai adresētajiem ieteikumiem. Komisija ir 
ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās 
politikas izveidē Austrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot 
vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, 
turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar 
Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.  līdz 4.  ieteikumā.  
(18) Ņemot vērā šo iz vērtējumu, Padome ir izskatījusi Austrijas stabilitātes programmu, 
un tās atzinums9 ir atspoguļots jo īpaši 1.  ieteikumā.  
(19) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas 
ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir snieg usi konkrētus ieteikumus, 
kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. Austrijai būtu arī jānodrošina 
pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,  
                                                 
9 Saskaņā ar Padomes Regulas  (EK) Nr.  1466/97 5.  panta 2.  punktu.  
 
 AR ŠO IESAKA Austrijai 2015.  un 2016.  gadā rīkoties šādi.  
1. Nepieļaut 2015.  un 2016.  gadā novirzi no vidēja termiņa mērķa. Nodrošināt to, ka 
nodokļu reforma, kuras mērķis ir samazināt nodokļu slogu darbaspēkam, neietekmē 
budžetu. Koriģēt nesaskaņotību starp dažādu valdības līmeņu atbildību par 
finansējumu un izdevumiem. Veikt pasākumus, lai nod rošinātu pensiju sistēmas 
ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp agrāk veicot likumā noteiktā vīriešu un sieviešu 
pensionēšanās vecuma saskaņošanu un sasaistot likumā noteikto pensionēšanās 
vecumu ar paredzamo mūža ilgumu.  
2. Pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir p alielināt gados vecāku darba ņēmēju un 
sieviešu līdzdalību darba tirgū, tostarp uzlabojot bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes 
pakalpojumu sniegšanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošu 
jauniešu sasniegumus izglītības jomā.  
3. Atcelt n esamērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un kavēkļus starpnozaru 
uzņēmumu izveidei.  
4. Novērst iespējamās problēmas finanšu nozarē attiecībā uz riskantiem darījumiem 
ārvalstīs un aktīvu nepietiekamu kvalitāti.  
Briselē,  
 Padomes vārdā  – 
 priekšsēdētājs