Komisijas ieteikums Padomei par Eiropas Kopienas dalību sarunās par starptautiskiem noteikumiem un procedūrām ar dzīvu modificētu organismu (DzMO) pārrobežu apriti saistītās atbildības un kaitējumu atlīdzināšanas jomā saskaņā ar Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību /* SEC/2006/1135 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.09.2006 SEC(2006) 1135 galīgā redakcija KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI par Eiropas Kopienas dalību sarunās par starptautiskiem noteikumiem un procedūrām ar dzīvu modificētu organismu (DzMO) pārrobežu apriti saistītās atbildības un kaitējumu atlīdzināšanas jomā saskaņā ar Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību A. PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Kartahenas protokols par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, stājās spēkā 2003. gada 11. septembrī. Protokols ir pamatdokuments, kas, balstoties uz piesardzības principu, paredz noteikumus par tādu mūsdienu biotehnoloģijas radīto dzīvo modificēto organismu, kuri varētu radīt nevēlamu ietekmi uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilglaicīgu izmantošanu, drošu pārvietošanu, apstrādi un izmantošanu, ņemot vērā risku cilvēku veselībai. Protokolā īpaša uzmanība pievērsta pārrobežu apritei. 2. Padome 2002. gada 25. jūnijā pieņēma lēmumu par šā protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā. Kopienas ratifikācijas dokuments tika deponēts 2002. gada 27. augustā. 3. Saskaņā ar protokola 27. pantu savā pirmajā sēdē pušu konference, kas pilda šī protokola pušu sanāksmes funkcijas ( COP/MOP ), analizējot un pienācīgi ņemot vērā aktuālos procesus starptautiskajās tiesībās šajā sfērā, apstiprina procesu, kas saistīts ar starptautisku noteikumu un procedūru izstrādi par atbildību un kaitējuma atlīdzināšanu, kurus radījusi dzīvo modificēto organismu pārrobežu pārvietošana. Puses cenšas šo procesu pabeigt četros gados. Lai izpildītu 27. pantu, COP/MOP savā pirmajā sanāksmē 2004. gadā izveidoja beztermiņa ad hoc darba grupu, ko veido atbildības un atlīdzinājuma juridiskie un tehniskie eksperti. 4. Grupas uzdevums ir analizēt informāciju un vispārējos jautājumus saistībā ar DzMO pārrobežu aprites atbildību un kaitējuma atlīdzināšanu un izstrādāt variantus noteikumiem un procedūrām atbildības un atlīdzinājuma jomā. Atbildības un atlīdzinājuma ad hoc darba grupa tikās divās sanāksmēs – no 2005. gada 25. maija līdz 27. maijam un no 2006. gada 20 februāra līdz 24. februārim Monreālā, Kanādā. Pabeigusi informācijas un vispārējo jautājumu analīzi, grupa sāka izstrādāt atbildības un atlīdzinājuma noteikumu un procedūru tekstus. Grupas trešā, ceturtā un piektā sanāksme notiks 2007. un 2008. gadā, lai COP/MOP 4. sanāksmē, kas paredzēta 2008. gadā Vācijā, varētu iesniegt noslēguma ziņojumu un ierosinātos starptautiskos noteikumus un procedūras atbildības un atlīdzinājuma jomā. 5. Saskaņā ar EK Līguma 174. panta 1. punktu viens no Kopienas vides politikas mērķiem ir starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas. Lai sasniegtu šo mērķi, Kopiena var slēgt līgumus ar trešām personām atbilstoši 175. un 300. pantam. 6. Saskaņā ar EK Līguma 300. panta 1. punktu, lai slēgtu nolīgumus starp Kopienu un vienu vai vairākām valstīm vai starptautiskām organizācijām, Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kas pilnvaro Komisiju sākt vajadzīgās sarunas. Šīs sarunas vada Komisija, apspriežoties ar īpašām Padomes ieceltām komitejām, kas tai palīdz veikt šo uzdevumu, un saskaņā ar direktīvām, ko Padome var tai izdot. Izmantojot ar šo punktu piešķirtās pilnvaras, Padome pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu, izņemot gadījumus, attiecībā uz kuriem šā panta 2. punkta pirmajā daļā noteikts, ka Padome lēmumus pieņem vienprātīgi. 7. Atbildības un atlīdzinājuma starptautisko noteikumu un procedūru teksts, ko paredzēts prezentēt COP/MOP 4. sanāksmei apstiprināšanai 2008. gadā, tiks apspriests ad hoc darba grupas, ko veido atbildības un atlīdzinājuma juridiskie un tehniskie eksperti, nākamajās trīs sanāksmēs. Šie noteikumi un procedūras attiecas uz vides aizsardzību un uzskatāmi par nolīgumu EK Līguma 300. panta 1. punkta nozīmē. Vairāki EK tiesību dokumenti[1] attiecas uz DzMO pārrobežu aprites atbildību un kaitējuma atlīdzināšanu. Dalībvalstis nevar uzņemties saistības, kas pārsniedz Kopienas tiesību aktu regulējuma jomu un kas var ietekmēt Kopienas noteikumus vai izmainīt to darbības jomu. 8. Tāpēc Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kas pilnvaro Komisiju sākt vajadzīgās sarunas ar beztermiņa ad hoc darba grupu, ko veido atbildības un atlīdzinājuma juridiskie un tehniskie eksperti, 2007. un 2008. gadā un COP/MOP 4. sanāksmē 2008. gadā. B. IETEIKUMS Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija iesaka: 1. Padome pilnvaro Komisiju Eiropas Kopienas vārdā un attiecībā uz jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, piedalīties sarunās par starptautiskiem noteikumiem un procedūrām ar dzīvu modificētu organismu (DzMO) pārrobežu apriti saistītās atbildības un kaitējumu atlīdzināšanas jomā saskaņā ar Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību beztermiņa ad hoc darba grupas, ko veido atbildības un atlīdzinājuma juridiskie un tehniskie eksperti, trešajā, ceturtajā un piektajā sanāksmē un pušu konferences, kas pilda šī protokola pušu sanāksmes funkcijas, ceturtajā sanāksmē. 2. Komisija piedalās sarunās Eiropas Kopienas vārdā par jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, apspriežoties ar dalībvalstu pārstāvju īpašu komiteju un saskaņā ar pievienotajām sarunu direktīvām; 3. ja noteikumi un procedūras attiecas uz jautājumiem, kas ietilpst daļēji Kopienas kompetencē un daļēji dalībvalstu kompetencē, Komisijai un dalībvalstīm sarunu laikā cieši jāsadarbojas, lai tiktu ievērota Eiropas Kopienas pārstāvības vienotība starptautiskā līmenī; 4. Padome izdod pielikumā ietvertās sarunu direktīvas. PIELIKUMS SARUNU DIREKTĪVAS 1. Komisija nodrošina, ka starptautiski noteikumi un procedūras, ko paredzēts pieņemt ar dzīvu modificētu organismu (DzMO) pārrobežu apriti saistītās atbildības un kaitējumu atlīdzināšanas jomā saskaņā ar Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, atbilst attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un ka šo noteikumu un procedūru apspriešanā tiek ņemtas vērā jaunattīstības valstu iespējas. 2. Komisija nodrošina to, ka gadījumā, ja šie noteikumi un procedūra vai to daļas kļūst par tiesiski saistošu nolīgumu, tajā tiek ietverti attiecīgi noteikumi, kas ļauj Kopienai kļūt par šā nolīguma pusi. 3. Komisija ziņo Padomei par sarunu rezultātu un attiecīgos gadījumos – par visām problēmām, kas rodas sarunu gaitā. [1] Inter alia Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, OV L 143, 21.4.2004., 56. lpp.; Direktīva 83/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem, OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp., ar grozījumiem; Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, OV L 12, 22.12.2000., 1. lpp.