Priekšlikums Padomes lēmums par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) {SEC(2008)2701} {SEC(2008)2702} /* COM/2008/0676 galīgā redakcija - CNS 2008/0200 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.10.2008 COM(2008) 676 galīgā redakcija 2008/0200 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropadome 2004. gada jūnija sanāksmē pieprasīja Komisijai sagatavot vispārēju stratēģiju kritiskās infrastruktūras aizsardzībai. Komisija 2004. gada 20. oktobrī pieņēma paziņojumu par kritisko infrastruktūru aizsardzību cīņā pret terorismu, kurā izteica priekšlikumus par to, kā uzlabot Eiropas spēju novērst terora aktus, kas vērsti pret kritiskajām infrastruktūrām, būt gataviem un reaģēt šādu terora aktu gadījumā. Padome 2004. gada decembrī pieņemtajos secinājumos par „Teroristu uzbrukumu novēršanu, gatavību un reaģēšanu uz tiem” un „ES Solidaritātes programmu par teroristu draudu un uzbrukumu sekām” apstiprināja Komisijas plānu ierosināt Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA) un piekrita kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīkla (KIBIT) izveidei, ko veic Komisija. Komisija 2006. gada decembrī pieņēma priekšlikumu Padomes direktīvai par Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) apzināšanas un noteikšanas procedūru un vajadzību novērtēšanu to aizsardzības uzlabošanai. Vienlaikus Komisija pieņēma paziņojumu par EPKIA. Kopā šie dokumenti veido satvaru infrastruktūru aizsardzībai ES. Paziņojumā noteikta horizontālā sistēma kritisko infrastruktūru aizsardzībai Eiropas Savienībā un skaidrots, kā EPKIA (kas ietver KIBIT) varētu darboties. KIBIT iniciatīva ir EPKIA daļa, kurā īpaši tiek skatīts informācijas apmaiņas process starp ES dalībvalstīm un informācijas tehnoloģiju sistēma, kas atbalsta šo procesu. Vispārīgais konteksts Eiropas Savienības drošība un ekonomika, kā arī pilsoņu labklājība atkarīga no konkrētām infrastruktūrām un pakalpojumiem, ko tās sniedz. Kā piemēru infrastruktūrām, kas ir vitāli svarīgas ES un tās dalībvalstīm, var minēt telekomunikāciju tīklus, energotīklus, finanšu pakalpojumus, transporta sistēmas, veselības aprūpes pakalpojumus un apgādi ar drošu dzeramo ūdeni un pārtiku. Ja infrastruktūra, kas nodrošina būtiskākos pakalpojumus, tiek sagrauta vai tiek pārtraukta tās darbība, un nav pareizas reakcijas uz šādu situāciju, rezultāts var būt nāves gadījumi, īpašuma zaudējums, un ES pilnībā zaudētu sabiedrības uzticību. Sarežģītas savstarpējās sakarības var būt cēlonis lavīnveida efektam citās nozarēs un dzīves jomās, kuru saikne nav acīmredzama un neizpaužas nekavējoši. Šāda veida savstarpējās sakarības nav pietiekami izpētītas, un rezultāts var būt kritisko infrastruktūru aizsardzības un drošības nepietiekams nodrošinājums ES pilsoņiem. Kritiskajām infrastruktūrām Eiropas Savienībā šobrīd piemēro visdažādākos aizsardzības pasākumus un pienākumus, un horizontālā līmenī nav noteikti nekādi minimālie standarti. Dažas dalībvalstis jau ir sasniegušas ievērojamu progresu savas valsts kritiskās infrastruktūras noteikšanā, ir izveidojušas stingrus aizsardzības pasākumus, un to rīcībā ir daudzveidīga prakse un struktūras infrastruktūru aizsardzībai. Citas valstis šo procesu ir tikai sākušas, un pieeja paraugpraksei, piemēram, riska novērtēšanas metodēm, tām var būt ļoti noderīga. Problēmu var skatīt ģeogrāfiskā aspektā (dalībvalstu līmenī) un nozaru aspektā (starp dažādām KIA nozarēm). Informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ir ļoti sarežģīta joma, kurai nepieciešama rūpīgi izsvērta pieeja. Ļoti svarīgi ir novērst pasākumu dublēšanos, ko izraisa nepietiekama informācija par līdzīgām situācijām citās dalībvalstīs: piemēram, informācija par paraugpraksi vienā dalībvalstī var palīdzēt izvairīties no izmaksām par līdzīgas prakses izstrādāšanu citās valstīs. Tomēr pastāv bažas attiecībā uz apmaiņu ar sensitīvu informāciju starp iesaistītajām personām. Lai informācijas apmaiņa būtu efektīva, ir jānodrošina uzticība un elastība. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Šobrīd ES līmenī nav noteikumu par apmaiņu ar informāciju un trauksmes ziņojumiem kritiskās infrastruktūras jomā, kaut arī Komisija 2006. gadā pieņēma priekšlikumu direktīvai par Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) apzināšanas un noteikšanas procedūru un vajadzību novērtēšanu to aizsardzības uzlabošanai (COM(2006) 787 galīgā redakcija). Vienlaikus Komisija pieņēma paziņojumu par EPKIA (COM (2006) 786 galīgā redakcija). Padome 2008. gada jūnijā panāca politisku vienošanos par iepriekš minēto direktīvu, un to ir plānots pieņemt 2008. gada otrajā pusē. Eiropas Savienībā pastāv arī vairākas nozaru trauksmes ātrās izziņošanas sistēmas ( RAS ). KIBIT un pastāvošo RAS galvenā atšķirība ir KIBIT starpnozaru raksturs. Neviena no pastāvošajām RAS šobrīd nenodrošina horizontālu un starpnozaru darbību, kas būtu pieejama plašam ieinteresēto personu lokam (attiecīgās valstu KIA aģentūras, ministrijas u.c.), tās nodrošina tikai ārkārtas dienestus. - Padomes lēmums, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāta versija) (2007/779/EK, Euratom); - Padomes Lēmums par Kopienas noteikumiem par operatīvu informācijas apmaiņu radiācijas avāriju gadījumos, ar kuru izveido Kopienas steidzamas radioloģijas informācijas apmaiņas dienestu (87/600/Euratom); - Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīva 82/894/EEK par paziņošanu par dzīvnieku slimībām Kopienā (82/894/EEK); - Padomes Direktīva par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (2000/29/EK); - Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (2119/98/EK); - Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par produktu vispārēju drošību (2001/95/EK); - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu; - Komisijas lēmums par integrētas datorizētas veterinārās sistēmas Traces attīstību (2003/623/EK); - Komisijas lēmums, ar ko groza tās Iekšējo reglamentu (2006/25/EC, Euratom). Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Šis priekšlikums pilnībā atbilst ES mērķiem un jo īpaši mērķim „saglabāt un attīstīt Savienību kā telpu, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums, kur personu brīva pārvietošanās ir nodrošināta saistībā ar piemērotiem pasākumiem, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem, imigrāciju un noziedzības novēršanu un apkarošanu”. Tas ir atbilstīgs politikai citās jomās, jo ar to pašreizējie pasākumi netiek aizstāti, bet gan papildināti ar mērķi uzlabot EKI aizsardzību. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās par KIBIT ar visām iesaistītajām personām notika apspriežu par EPKIA ietvaros. Tika pausti šādi viedokļi. - EPKIA zaļā grāmata tika pieņemta 2005.gada 17. novembrī ar apspriešanās periodu, kas beidzās 2006. gada 15. janvārī. Apspriešanās gaitā oficiālus atbildes iesniedza 22 dalībvalstis. Komentārus izteica arī aptuveni 100 privātā sektora pārstāvju. Atbildēs kopumā pausts atbalsts KIBIT izveidošanai. - Komisija sarīkoja vairākas neformālas dalībvalstu KIA kontaktpunktu sanāksmes (2005. gada decembrī, 2006. gada februārī, 2006. gada decembrī, 2007. gada novembrī, 2008. gada februārī, 2008. gada martā). - Ārējs līgumdarba izpildītājs ( Unisys ) 2008. gada janvārī sagatavoja pētījumu par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT). Veicot šo pētījumu, līgumdarba izpildītājs noturēja intervijas par KIBIT visās 27 dalībvalstīs. - Neformālas sanāksmes ar privātā sektora pārstāvjiem. Notika vairākas neformālas sanāksmes ar privāto uzņēmumu pārstāvjiem, kā arī ar ražošanas nozaru asociācijām. Atbilžu kopsavilkums un veids, kā tās ņemtas vērā Kaut arī zaļā grāmata par EPKIA aptvēra plašāku jautājumu loku un vērsās pie iesaistītajām personām saistībā ar daudziem EPKIA aspektiem (piemēram, EPKIA mērķis un pamatprincipi, īstenošanas posmi u.c.), tajā tika skatīts arī KIBIT. Atbildes uz EPKIA zaļo grāmatu un pastāvīgas diskusijas ar visām iesaistītajām personām ir lielā mērā ietekmējušas KIBIT priekšlikuma izstrādi. Sākotnēji dalībvalstu viedokļi par KIBIT izveidošanu bija atšķirīgi. Dažas valstis uzskatīja, ja jāizveido vairāku līmeņu saziņas/trauksmes sistēma, kas ietver divas atšķirīgas funkcijas: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā. Dažas dalībvalstis savukārt uzskatīja, ka KIBIT ir jāpilda tikai foruma funkcijas vai tas ir jāveido kā RAS , kas saista dalībvalstis ar Komisiju. Apspriešanās laikā divas dalībvalstis iebilda pret KIBIT sistēmu. Tā kā viedokļi bija atšķirīgi, jautājumu apsprieda regulārās Kritiskās infrastruktūras aizsardzības kontaktpunktu sanāksmēs ar dalībvalstīm. KIBIT koncepcijas galīgais variants ir šo apspriežu rezultāts. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zinātnes nozares un specializācijas jomas Īpašās zināšanas tika apkopotas vairākās sanāksmēs un semināros 2006., 2007. un 2008. gadā, kā arī EPKIA Zaļās grāmatas konsultāciju procesā. Informāciju savāca no visām ieinteresētajām personām. Izmantotās metodes Komisija 2006. gada martā piešķīra līgumu par KIBIT priekšizpēti ar mērķi apkopot informāciju par paraugpraksi KIA jomā un intervēt dalībvalstu ekspertus par KIBIT prasībām, skatot to gan kā informācijas apmaiņas tīklu, gan kā ātrās trauksmes izziņošanas sistēmu un ņemot vērā pastāvošās infrastruktūras un tīklus valstu un starptautiskajā līmenī. Turklāt bija paredzēts izveidot kopēju platformu apmaiņai ar informāciju, kas attiecas uz KIA. Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Visas ES dalībvalstis. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Pielikumi ietekmes novērtējumam. Ietekmes novērtējums Jau EPKIA paketē, jo īpaši Komisijas paziņojumā par EPKIA, bija paredzēta vienošanās pieņemt atsevišķu priekšlikumu par KIBIT. Ietekmes novērtējumā aplūkoti pieci politiskie risinājumi. 1. risinājums. Netiek piedāvāts nekāds risinājums. Saskaņā ar šo risinājumu Eiropas līmenī horizontālus pasākumus neveic, un katra dalībvalsts risina jautājumu atsevišķi. 2. risinājums. KIBIT kā pastāvošo RAS jauninājums. Saskaņā ar šo risinājumu (kas paredzētu gan esošās IT struktūras funkcionālu pārveidošanu, gan juridiskā pamata grozījumus) KIBIT uzdevums būtu nodrošināt pastāvošo RAS sadarbspēju un padarīt tās pieejamas dažādiem ES dienestiem un dalībvalstu ministrijām. Tā kā šis risinājums paredz tikai trauksmes izziņošanas funkciju, informācijas un paraugprakses apmaiņas platformas pievienošanai būtu vajadzīga būtiska pastāvošo RAS pārskatīšana, kas prasītu ievērojamus līdzekļus. 3. risinājums. KIBIT kā atvērta platforma (neaizsargātai) apmaiņai ar informāciju KIA jomā. Šim risinājumam būtu vajadzīgs IT instruments, kas būtu pieejams plašai sabiedrībai un darbotos kā parasta tīmekļa vietne. Tas noteikti palielinātu informētību par KIA Eiropā un informācijas apmaiņu starp iesaistītajām personām. Tomēr augšupielādētās informācijas apjoms būtu ļoti ierobežots, jo jebkuras augšupielādētās informācijas īpašnieks nevarētu zināt, kurš ir gala lietotājs. 4. risinājums. KIBIT kā droša, brīvprātīga daudzlīmeņu saziņas/trauksmes izziņošanas sistēma ar divām atsevišķām funkcijām: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā. Saskaņā ar šo risinājumu KIBIT tiktu veidots kā IT instruments, kas spēj uzglabāt un pārsūtīt sensitīvu informāciju, kas klasificēta līdz pat līmenim UE RESTREINT . Sistēmai būtu divas galvenās funkcijas: (1) drošs forums informācijas apmaiņai, galvenokārt uzsverot apmaiņu ar paraugpraksi, dialogu un uzticības veicināšanu ES līmenī; (2) ātrās trauksmes izziņošanas sistēma kritiskajai infrastruktūrai. Dalībvalstis pēc saviem ieskatiem varētu lietot visu sistēmu, vienu no tās funkcijām vai nelietot to vispār. 5. risinājums. KIBIT kā obligāta daudzlīmeņu saziņas/trauksmes izziņošanas sistēma ar divām atsevišķām funkcijām: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā. Saskaņā ar šo risinājumu KIBIT sistēmas lietošana būtu obligāta, un katras dalībvalsts pienākums būtu regulāri augšupielādēt un atjaunot attiecīgo informāciju. Komisija ir sagatavojusi darba programmā minēto ietekmes novērtējumu. 4. risinājumam – KIBIT kā droša, brīvprātīga/izvēles daudzlīmeņu saziņas/trauksmes izziņošanas sistēma ar divām atsevišķām funkcijām: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā – neapšaubāmi bija vislabākais līdzsvars starp priekšrocībām un trūkumiem. Saskaņā ar šo risinājumu KIBIT piedāvātu drošu vidi apmaiņai ar informāciju, ievērojami veicinātu ieinteresēto personu savstarpējo uzticību un ļautu apmainīties ar trauksmes ziņojumiem. Dokumentam pievienots KIBIT ietekmes novērtējums. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātās darbības mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par kopīgiem draudiem, neaizsargātību un piemērotiem pasākumiem un stratēģijām riska mazināšanai, lai atbalstītu kritiskās infrastruktūras aizsardzību. Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pants un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pants. Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums neietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Iemesli, kuru dēļ dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus, ir šādi. Subsidiaritātes princips tiek ievērots, jo šajā priekšlikumā izteiktos pasākumus nevar sasniegt kāda no dalībvalstīm viena pati, tādēļ tie jārisina ES līmenī. Kaut arī katras dalībvalsts pienākums ir aizsargāt kritiskās infrastruktūras, kas atrodas tās jurisdikcijā, visā ES lietojama pārrobežu platforma, kas nodrošinās informācijas pieejamību visām dalībvalstīm, kam tā varētu būt vajadzīga, ir iespējama tikai ES līmenī. Priekšlikuma mērķus varēs labāk sasniegt ar Kopienas rīcību šādu iemeslu dēļ. Neviena atsevišķa dalībvalsts nevar nodrošināt informācijas apmaiņu visā Eiropā vai apmaiņu ar trauksmes ziņojumiem. Tādēļ ir skaidrs, ka darbs ES līmenī dod pievienoto vērtību – atsevišķu informācijas vienību koordināciju gadījumos, kad šī informācija jau ir pieejama, bet vēl nav zināma citiem. Tikai Eiropas līmenī ir iespējams nodrošināt, ka dalībvalstis, kas vēlas dalīties ar informāciju un saņemt to, ir vienlīdzīgā situācijā, ka sadarbība nav ģeogrāfiski diskriminējoša dalībvalstīm un informācija tiešām nonāk pie tiem, kas vēlas to saņemt. Starp Eiropas starpnozaru sadarbību un valsts drošību un aizsardzību ir tieša saikne. Mūsdienās pastāv daudzas pārrobežu starpnozaru savstarpējās sakarības gan ģeogrāfiskajā, gan starpnozaru ziņā, un dalībvalstis var piedāvāt pakalpojumus citām dalībvalstīm vai ietekmēt pakalpojumu sniegšanu citās dalībvalstīs. Pastāv risks, ka viena dalībvalsts var ciest no tā, ka cita dalībvalsts nav spējusi pietiekami aizsargāt infrastruktūras savā teritorijā. Aizvien lielāks skaits infrastruktūru darbojas Eiropas mērogā, tāpēc pieeja valsts līmenī bieži vien ir nepietiekama. Acīmredzami ir jāveic pasākumi saistībā ar visdažādākajiem apdraudējumiem, kas var ietekmēt Eiropas kritiskās infrastruktūras. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu dalībvalstu sadarbības mērķus attiecīgajā jomā, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu vēlēšanos piedalīties. Ierosinātais pasākums ļauj dalībvalstīm atteikties no KIBIT sistēmas, ja tās nevēlas tajā piedalīties. Salīdzinot ar priekšrocībām, KIBIT tiešā finansiālā ietekme uz dalībvalstu un ES budžetu nebūs būtiska. Piemēram, uzturēšanas izmaksas būs aptuveni 550 000 euro gadā, izmaksas, ko rada tie incidenti, kurus KIBIT varētu novērst vai ierobežot, būtu daudz augstākas. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātie instrumenti: Padomes lēmums. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Lai KIBIT prototips kļūtu pilnībā funkcionējošs un pieejams visām ES dalībvalstīm, ir vajadzīgs juridiskais pamats. Šā juridiskā instrumenta priekšmeta joma ir specifiska, nevis vispārēja, Padomes lēmums ir vispiemērotākais mērķa sasniegšanai un vienlaikus tas sistēmas lietotājiem (dalībvalstīm un Komisijai) uzliek pienākumu ievērot sniegtās informācijas potenciālo konfidencialitāti. IETEKME UZ BUDžETU Ietekme uz budžetu ir norādīta pievienotajā finanšu pārskatā. Šā lēmuma īstenošanā nozīmīga būs programma „Terorisma un citu ar drošību saistītu risku novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. PAPILDU INFORMāCIJA Simulācija, izmēģinājuma posms un pārejas periods Priekšlikumā paredzēts vai tajā paredzēs priekšlikuma simulāciju vai izmēģinājuma posmu. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ietverta pārskatīšanas klauzula. Priekšlikumā ir ietverta pārskatīšanas klauzula. 2008/0200 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 203. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā (1) Padome 2004. gada decembrī pieņemtajos secinājumos par „Teroristu uzbrukumu novēršanu, gatavību un reaģēšanu uz tiem” un „ES Solidaritātes programmu par teroristu draudu un uzbrukumu sekām” apstiprināja Komisijas iniciatīvu ierosināt Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai un piekrita KIBIT (kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīkla)[3] izveidei. (2) Komisija 2005. gada novembrī pieņēma zaļo grāmatu par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA), kurā ietverti politiski risinājumi attiecībā uz to, kā Komisija varētu izveidot EPKIA un KIBIT. Zaļās grāmatas apspriežu rezultāti apstiprināja, ka vairākums dalībvalstu ir ieinteresētas izveidot KIBIT. (3) Komisija 2006. gada decembrī pieņēma Paziņojumu par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai[4], kurā paziņoja, ka KIBIT izveidos ar atsevišķu Komisijas priekšlikumu un tas nodrošinās platformu, lai paraugprakses apmaiņa noritētu droši. (4) Eiropā ir notikuši vairāki incidenti, piemēram, tādi kā elektroapgādes pārtraukumi 2006. gadā, kas pierāda, ka ir vajadzīga labāka un efektīvāka apmaiņa ar informāciju, lai varētu novērst incidentus vai mazināt to ietekmi. (5) Tādēļ ir lietderīgi izveidot informācijas sistēmu, kas ļaus dalībvalstīm un Komisijai apmainīties ar informāciju kritisko infrastruktūru aizsardzības (KIA) jomā, uzturēt ciešāku dialogu par KIA un dot ieguldījumu, lai veicinātu integrāciju un labāku koordināciju starp valstiski nodalītajām KIA pētniecības programmām. (6) KIBIT jādod ieguldījums KIA uzlabošanā ES, nodrošinot informācijas sistēmu, ar kuru tiks vienkāršota dalībvalstu sadarbība, un jāpiedāvā efektīva un ātra alternatīva informācijas meklēšanas metodēm par kritiskajām infrastruktūrām Kopienā, jo pašreizējās metodes ir ļoti laikietilpīgas. (7) KIBIT jo īpaši jāveicina piemērotu pasākumu izstrāde nolūkā vienkāršot apmaiņu ar paraugpraksi un izveidot instrumentu drošai informācijas nosūtīšanai par tūlītējiem draudiem un trauksmi. (8) KIBIT jānovērš dublēšana un jāņem vērā katras pastāvošās nozaru trauksmes ātrās izziņošanas sistēmas ( RAS ) raksturīgās pazīmes, speciālās zināšanas, kārtība un kompetences jomas. (9) Komisija vairāku gadu laikā ir izveidojusi operacionālu kapacitāti, lai palīdzētu reaģēt uz visdažādākajām ārkārtas situācijām ar dažādu RAS palīdzību, kurām ir nozaru raksturs un kuras ir saistītas ar specializētiem dienestiem ES. Tomēr pastāvošās RAS nenodrošina KIA funkcijas, kas būtu pieejamas ne tikai nozaru iestādēm vai ārkārtas dienestiem, bet arī plašākam ieinteresēto personu lokam. (10) Dalībvalstu kritisko infrastruktūru savstarpējā saikne un dažādais KIA līmenis dalībvalstīs liecina par to, ka, izveidojot horizontālu, starpnozaru Kopienas instrumentu apmaiņai ar informāciju un trauksmes ziņojumiem par KIA, tiks paaugstināta iedzīvotāju drošība. (11) Ņemot vērā to, ka nākotnē būs pieejams komunikācijas tīkls Eiropas telemātikas pakalpojumu iestāžu datu savstarpējai apmaiņai (S-TESTA) vai kāds cits drošs tīkls, ko ekspluatēs Komisija, Komisijai ir jāizlemj, kura tehnoloģiskā platforma KIBIT ir vispiemērotākā, un jāpieprasa, lai gala lietotāji ievērotu Komisijas noteiktās tehniskās prasības. (12) KIA informācijas apmaiņas procesā starp attiecīgajām ieinteresētajām personām ir vajadzīgas savstarpējas uzticības attiecības, lai neatklātu publiski prioritāru vai slepenu informāciju, ar kuru apmainās brīvprātīgi, un lai atbilstoši aizsargātu sensitīvus datus. (13) KIBIT ir jābūt pieejamam tikai pilnvarotiem lietotājiem atbilstīgi paredzētajiem noteikumiem, procedūrām un drošības pasākumiem. Dalībvalstīs lietotāja piekļuves tiesības drīkst piešķirt tikai kompetentajām valstu iestādēm, Komisijā lietotāja piekļuves tiesības drīkst piešķirt tikai kompetentajiem dienestiem. (14) Visas izmaksas, ko rada KIBIT darbība Kopienas līmenī, jāsedz no Kopienas līdzekļiem un/vai attiecīgajām Kopienas programmām. (15) Visas izmaksas, ko rada KIBIT darbība valstu līmenī, jāsedz pašām dalībvalstīm, ja vien Kopiena nav noteikusi citu kārtību. (16) Tā kā veicamo darbību mērķus, proti, nodrošināt drošu un ātru informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (17) Šajā lēmumā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības un principi, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Priekšmets Ar šo lēmumu izveido drošu informācijas, saziņas un trauksmes izziņošanas sistēmu – Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) – ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par kopīgiem draudiem, neaizsargātību un piemērotiem pasākumiem un stratēģijām riska mazināšanai saistībā ar KIA. 2. pants Definīcijas Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas: „Kritiskā infrastruktūra” ir dalībvalstīs izvietoti objekti, sistēmas vai to daļas, kas ir būtiskas, lai nodrošinātu vitālu sabiedrības funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, ekonomisko vai sociālo labklājību, un kuru darbības traucējumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu attiecīgo dalībvalsti, jo būtu traucēta turpmāka šo funkciju izpilde. „Iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas ir parakstījusi saprašanās memorandu ar Komisiju. „KIBIT amatpersonas” nozīmē KIBIT kontaktpunktu attiecīgajās dalībvalstīs vai Komisijā, kas nodrošina KIBIT pareizu lietošanu un atbilstību lietotāja instrukcijām attiecīgajā dalībvalstī vai Komisijā. „Draudi” nozīmē jebkādu norādi, apstākļus vai notikumu, kas var potenciāli pārtraukt infrastruktūras vai jebkura tās elementa darbību vai iznīcināt infrastruktūru vai kādu no tās elementiem. 3. pantsDalība Visas dalībvalstis var piedalīties KIBIT un lietot to. Lai piedalītos KIBIT, ir jāparaksta saprašanās memorands, kas satur tehniskās un drošības prasības, ko piemēro KIBIT, un informāciju par objektiem, kas saistīti ar KIBIT. 4. pants Funkcijas 1. KIBIT ietver divas funkcijas: 2. elektroniskais forums informācijas apmaiņai par KIA; 3. trauksmes ātrās izziņošanas funkcija, kas ļauj iesaistītajām dalībvalstīm un Komisijai ievietot trauksmes ziņojumus par tūlītējiem riskiem un draudiem kritiskajai infrastruktūrai. 4. Elektronisko forumu veido fiksētie apgabali un dinamiskie apgabali. Fiksētie apgabali sistēmā atrodas pastāvīgi. Apgabalu saturu var pielāgot, taču apgabalus nevar izņemt, pārsaukt vai pievienot jaunus. I pielikums satur fiksēto apgabalu sarakstu. Dinamiskos apgabalus izveido pēc pieprasījuma, un tie kalpo īpašam nolūkam. Ja to sākotnējais nolūks ir izpildīts, tos likvidē. II pielikums satur to dinamisko apgabalu sarakstu, ko ierīkos pēc KIBIT izveidošanas. 5. pantsDalībvalstu uzdevumi 5. Iesaistītā dalībvalsts ieceļ KIBIT amatpersonu un paziņo par to Komisijai. KIBIT amatpersona ir atbildīga par KIBIT piekļuves tiesību piešķiršanu vai atteikšanu attiecīgajā dalībvalstī. 6. Iesaistītā dalībvalsts piešķir piekļuvi KIBIT atbilstīgi Komisijas pieņemtajai instrukcijai. 7. Iesaistītās dalībvalstis nodrošina un regulāri atjaunina attiecīgo KIA informāciju, kas ir svarīga visai ES. 6. pantsKomisijas uzdevumi 8. Komisijas pienākumi ir: 9. KIBIT, tostarp IT struktūras un informācijas apmaiņas elementu, tehniskā izstrāde un pārvaldība; 10. izstrādāt instrukcijas sistēmas lietošanai, tostarp attiecībā uz konfidencialitāti, informācijas pārsūtīšanu, uzglabāšanu, sistematizāciju un dzēšanu; Komisija izstrādā arī noteikumus, saskaņā ar kuriem piešķir pilnu vai daļēju piekļuvi KIBIT. 11. Komisija ieceļ KIBIT amatpersonu, kas ir atbildīga par KIBIT piekļuves tiesību piešķiršanu vai atteikšanu Komisijā. 12. Komisija nodrošina un regulāri atjaunina KIA informāciju, kas ir būtiska visai ES. 7. pantsDrošība 13. KIBIT izveido kā drošu klasificētu sistēmu, kas spēj apstrādāt informāciju līdz pat līmenim RESTREINT UE . Komisija izlemj, kura tehnoloģiskā platforma KIBIT ir vispiemērotākā, un lietotāji ievēro Komisijas noteiktās tehniskās prasības. KIBIT drošības klasifikāciju attiecīgā gadījumā atjaunina. 14. Lietotāju piekļuves tiesības dokumentiem piešķir, pamatojoties uz nepieciešamību zināt, un, tās piešķirot, jebkurā gadījumā ievēro autora īpašās norādes par dokumenta aizsardzību un izplatīšanu. 15. Dalībvalstis un Komisija veic nepieciešamos drošības pasākumus: 16. novērš jebkuru nepiederošu personu piekļuvi KIBIT; 17. garantē, ka pilnvarotās personas, lietojot KIBIT, var piekļūt tikai tiem datiem, kas ir to kompetences jomā; 18. novērš iespēju, ka nepiederošas personas varētu lasīt, kopēt, grozīt vai dzēst informāciju sistēmā. 19. Informācijas augšupielāde KIBIT neietekmē īpašumtiesības uz informāciju. Pilnvarotie lietotāji ir vienpersoniski atbildīgi par informāciju, ko tie sniedz, un nodrošina tās satura pilnīgu atbilstību Kopienas un valstu pastāvošajiem tiesību aktiem. 8. pantsLietotāja instrukcija Komisija izstrādā un regulāri atjaunina lietotāja instrukciju, kurā ir sīki aprakstītas KIBIT funkcijas un uzdevumi. 9. pantsIzmaksas Izmaksas saistībā ar KIBIT darbību, uzturēšanu un centrālajām funkcijām sedz no Kopienas budžeta. Izmaksas, kas saistītas ar lietotāju piekļuvi KIBIT iesaistītajās dalībvalstīs, sedz iesaistītās dalībvalstis. 10. pantsPārskatīšana Komisija pārskata un izvērtē KIBIT darbību reizi trijos gados un iesniedz regulārus ziņojumus dalībvalstīm. Pirmais ziņojums, kuru iesniedz triju gadu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, nosaka, kuri Kopienas tīkla elementi ir jāuzlabo vai jāpielāgo. Tajā ietver arī priekšlikumus, ko Komisija uzskata par vajadzīgiem šā lēmuma grozīšanai vai pielāgošanai. 11. pantsPiemērošanas datums Šo lēmumu sāk piemērot 2009. gada 1. janvārī. 12. pantsAdresāti Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS KIBIT FIKSĒTIE APGABALI Lēmuma 4. pantā minētie fiksētie apgabali ir šādi. 20. Dalībvalstu apgabali, kas piedāvā iesaistītajām dalībvalstīm iespēju izveidot savu apgabalu KIBIT portālā. Par šā apgabala organizāciju, administrāciju un saturu būs atbildīgas tikai dalībvalstis. Apgabals būs pieejams tikai lietotājiem no attiecīgās dalībvalsts. 21. Nozaru apgabali 11 atsevišķām nozarēm: ķīmiskā rūpniecība; enerģētika, finanses; pārtika; veselība; IKT; kodoldegvielas cikla rūpniecība; pētniecība, kosmoss, transports; ūdens apgāde. Ir paredzēts arī starpnozaru apakšapgabals vispārējām tēmām un jautājumiem, kas attiecas uz vairākām nozarēm. 22. KIBIT amatpersonu apgabals, kas kalpos kā stratēģiskās koordinācijas un sadarbības platforma, lai veicinātu un uzlabotu kritisko infrastruktūru aizsardzības jomā veikto darbu. Šis apgabals būs pieejams tikai KIBIT amatpersonām. 23. ES Ārējās sadarbības apgabals, kura uzdevums būs uzlabot informētību par ārējo sadarbību kritisko infrastruktūru aizsardzības jomā un informētību par kritisko infrastruktūru aizsardzības standartiem ārpus ES. 24. Kontaktinformācijas saraksts, lai vienkāršotu kontaktinformācijas meklēšanu par citiem KIBIT lietotājiem vai kritisko infrastruktūru aizsardzības ekspertiem. II PIELIKUMS KIBIT DINAMISKIE APGABALI Lēmuma 4. pantā minētie dinamiskie apgabali ir šādi. 25. Ekspertu darba grupas apgabals, paredzēts KIA ekspertu grupu darba atbalstam. 26. Projektu apgabals, kas satur informāciju par Komisijas finansētajiem projektiem. 27. Trauksmes izziņošanas apgabali, ko var izveidot gadījumā, ja RAS ir izziņojusi trauksmi, un tie veidos saziņas kanālu ar KIA saistītu pasākumu laikā. 28. Īpašo tematu apgabals, kas veltīts konkrētām tēmām. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Padomes Lēmums par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Darbība 18.05.: Drošība un brīvību garantēšana Mērķis Nr. 2. Kritiskās infrastruktūras aizsardzība 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu Budžeta pozīcija: 18.050800 Pozīcija: Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: No 2009. gada un turpmāk. 3.3. Budžeta informācija: Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 18.050800 | Fakult. | Dif.[5] | NĒ | NĒ | NĒ | 3A | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | Darbības izdevumi[6] | Darbības izdevumi Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[7] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas (SA) | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[8] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a + c + d + e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b + c + d + e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā. ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[9] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā - cilvēkresursi | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības KIBIT īpašais mērķis ir radīt koordinācijas un sadarbības nosacījumus saistībā ar informāciju par kritiskās infrastruktūras aizsardzību ES līmenī. Pats galvenais, tam ir jānodrošina droša un strukturēta apmaiņa ar informāciju, lai lietotāji varētu ātri un efektīvi uzzināt par paraugpraksi citās ES dalībvalstīs un dalībvalstis varētu izmantot KIA ātras trauksmes izziņošanas sistēmu. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kaut arī katras dalībvalsts pienākums ir aizsargāt kritiskās infrastruktūras, kas atrodas tās jurisdikcijā, visā ES lietojama pārrobežu platforma informācijas apmaiņai, kas nodrošinās informācijas pieejamību visām dalībvalstīm, kam tā varētu būt vajadzīga, ir iespējama tikai ES līmenī. Neviena atsevišķa dalībvalsts nevar nodrošināt informācijas apmaiņu visā Eiropā vai apmaiņu ar trauksmes ziņojumiem. Tādēļ ir skaidrs, ka darbs ES līmenī dod pievienoto vērtību – atsevišķu informācijas fragmentu koordināciju gadījumos, kad šī informācija jau ir pieejama, bet vēl nav zināma citiem. Tikai Eiropas līmenī ir iespējams nodrošināt, ka dalībvalstis, kas vēlas dalīties ar informāciju un saņemt to, ir vienlīdzīgā situācijā, ka sadarbība nav ģeogrāfiski diskriminējoša dalībvalstīm un informācija tiešām nonāk pie tiem, kas vēlas to saņemt. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji KIBIT īpašais mērķis ir piemērotu pasākumu izstrāde nolūkā vienkāršot apmaiņu ar paraugpraksi un izveidot instrumentu drošai informācijas nosūtīšanai par tūlītējiem draudiem un trauksmi. Sistēmai jānodrošina, ka attiecīgo cilvēku rīcībā attiecīgā laikā ir attiecīgā informācija. KIBIT izveide jau bija paredzēta paziņojumā par Eiropas programmu KIA, un KIBIT kā IT instruments ir viens no EPKIA darbības mērķiem. Paredzētos KIBIT darbības mērķus (pakārtotos mērķus) var noteikt šādi: - izveidot IT instrumentu, kas vienkāršos dalībvalstu sadarbību KIA jomā, kas piedāvās efektīvu un ātru alternatīvu informācijas meklēšanas metodēm par kritiskajām infrastruktūrām (kas šobrīd bieži vien ir laikietilpīgas) un piedāvās dalībvalstīm iespēju sazināties tieši un augšupielādēt informāciju, ko tās uzskata par būtisku. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Lai novērtētu KIBIT darbības rezultātus, izmantojami šādi rādītāji: - to dalībvalstu skaits, kas iesaistās KIBIT sistēmā (vismaz 20 valstīm tā ir jālieto regulāri, lai varētu uzskatīt, ka sistēma darbojas sekmīgi); - sniegtās informācijas konfidencialitātes līmenis (vai dalībvalstis augšupielādē tikai neklasificētu informāciju, vai tiek augšupielādēta arī klasificēta informācija); - vai KIA ekspertu grupas izmanto KIBIT kā galveno instrumentu viedokļu apmaiņai, lai sasniegtu savus mērķus (piemēram, definēt kritērijus kritiskās infrastruktūras identificēšanai konkrētās nozarēs)? 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Pēc testēšanas posma noslēguma (KIBIT izmēģinājuma projekts) 2009. gadā Komisija nosūtīs dalībvalstu iestādēm īsu anketu, lai izvērtētu to apmierinātību ar sistēmu un pārbaudītu, vai sistēma dod ieguldījumu KIBIT vispārējo mērķu sasniegšanā (apkopojot arī priekšlikumus par jaunām funkcijām vai to funkciju dzēšanu, kuru darbība nav apmierinoša). Ietekmes novērtējums ir sagatavots un pievienots šim priekšlikumam. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Galvenie uzraudzības un novērtēšanas pasākumi jābalsta uz „klientu apmierinātības” principu. - Tādēļ Komisijai reizi 3 gados ir jāpārskata funkcionālā sistēma. Komisijai, sagatavojot pārskatu, jāņem vērā dalībvalstu atzinumi, ko tās izsaka regulārajās Kritiskās infrastruktūras aizsardzības kontaktpunktu sanāksmēs. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums KIBIT jāizvērtē saskaņā ar 6.1. punktā uzskaitītajiem rādītājiem pēc pirmajiem 3 gadiem pēc tā izveidošanas. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Kopienas finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu un pārkāpumiem ir neatņemama šā lēmuma sastāvdaļa. Par līgumu un maksājumu administratīvo uzraudzību būs atbildīgi attiecīgie Komisijas dienesti. Visas operācijas, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, visos projekta cikla posmos uzraudzīs attiecīgie Komisijas dienesti. Veicot uzraudzību, tiks ņemtas vērā līgumsaistības, kā arī izmaksu un ieguvumu analīze un pareizas finanšu pārvaldības principi. Turklāt jebkurā nolīgumā vai līgumā, kas noslēgts saskaņā ar šo nolīgumu, īpaši jāparedz izdevumu, kas atļauti saistībā ar projektiem/programmām, un pareizas pasākumu īstenošanas uzraudzība, kā arī finanšu kontrole, ko veic Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, ja nepieciešams, uz vietas. Līgumslēdzējiem ir jāatļauj Komisijai ( OLAF ) veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām. Īpaša uzmanība jāpievērš izdevumu veidam (izdevumu atbilstības prasībām), budžeta ievērošanai (faktiskie izdevumi) un apstiprinošās informācijas un attiecīgās dokumentācijas pārbaudei (izdevumu pamatojums). 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | (18) (19) Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[11](XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 | AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Personāls, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls[13], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Komisijas ierēdņu galvenais uzdevums būs KIBIT administratora darbs. Tādējādi Komisijas ierēdņi būs atbildīgi par risinājuma konfigurāciju, kārtos jautājuumus saistībā ar pieprasījumiem dinamisko apgabalu izveidei un būs atbildīgi par dinamisko apgabalu izveidi un neizmantoto un pamesto apgabalu izņemšanu. Komisija uzņemsies administratora pienākumus. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pozīcijai (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju | Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki | Skatīt 8.2.1. punktu. | Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam | N. P. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 | XX 01 02 11 03 — Komitejas[15] | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | 3. Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 | Aprēķins - citi administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummā | N. P. | [1] OV C [...], [...], [...]. lpp. [2] OV C [...], [...], [...]. lpp. [3] 14894/04. [4] COM (2006) 786 galīgā redakcija. [5] Diferencētās apropriācijas. [6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [7] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [8] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [9] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [10] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [11] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [12] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [13] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [14] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [15] Precizēt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.