LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 299/1

Sestais gada ziņojums par to, kā īsteno Padomes Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā

(2007/C 299/01)

IEVADS

Padome 2002. gada 12. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā. Tajā aicināts sniegt gada ziņojumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar vienoto rīcību. Kopš šī aicinājuma ir izstrādāti pieci gada ziņojumi.

ES ir liela nozīme, apkarojot VIKI, kā arī to munīcijas uzkrāšanu un nelikumīgu izplatīšanu. Pēc 2003. gada Eiropas Drošības stratēģijas pieņemšanas Eiropadome 2005. gada 15.-16. decembrī pieņēma ES Nelikumīgas kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģiju. Šajā dokumentā uzsvērts, ka vajadzīga konsekventa ES politika drošības un attīstības jomā, pilnībā izmantojot metodes, kas Eiropas Savienībai pieejamas starptautiskā un reģionālā līmenī, gan Eiropas Savienībā, gan izmantojot tās ārējās attiecības. Izmantojot dažādus pieejamos līdzekļus, ar stratēģiju sniedz politisku vadību ES un arī tās dalībvalstu darbībām šajā jomā.

ES VIKI stratēģijā joprojām ņemta vērā Vienotā rīcība 2002/589/KĀDP, kura izmantota par pamatu konkrētām darbībām Āfrikā, Āzijā, Latīņamerikā, Balkānu reģionā un nesen arī Ukrainā. Kopš 1999. gada EUR 14,5 miljoni KĀDP līdzekļu ir sniegti, izmantojot lēmumus, ar kuriem īsteno šo vienoto rīcību.

Citas atbilstīgas politikas jomas ir Eiropas Savienības programma bruņotu konfliktu novēršanai, aicinot sniegt attīstības palīdzību, kas paredzēta, lai risinātu konflikta cēloņus, Eiropas Savienības programma parasto ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai un Eiropas Savienības pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos.

ES joprojām ir viena no aktīvākajām dalībniecēm kopīgā cīņā un praktiskā darbā, lai novērstu, apkarotu un izskaustu visus vieglo un kājnieku ieroču nelikumīgas tirdzniecības aspektus, un ES līmenī ir iesaistījusies ANO Rīcības programmas īstenošanā. ES finansējums (no dalībvalstu, EAF, Kopienas finansējuma un KĀDP budžeta resursiem) arvien ir viens no galvenajiem finansiālā atbalsta avotiem, lai īstenotu ANO Rīcības programmu.

Eiropas Savienība 2006. gada 30. jūnijā ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferencē nāca klajā ar vispārēju savu darbību pārskatu, lai atbalstītu nelikumīgu vieglo un kājnieku ieroču apkarošanu. ES prezidentvalsts (Austrija), Padomes sekretariāta/AP personīgā pārstāvja biroja un Eiropas Komisijas pārstāvji iepazīstināja ar vispārēju politiku VIKI jomā, kuras pamatā ir jaunā ES stratēģija par VIKI un munīciju, kā arī izskaidroja to, kā šo politiku pārvērš konkrētās darbībās, izmantojot dažādus instrumentus.

Šajā ziņojumā ietverta gan Padomes Vienotā rīcība 2002/589/KĀDP, gan Padomes 1997. gada 26. jūnijā pieņemtā ES Programma parasto ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai. Ziņojums galvenokārt attiecas uz 2006. gadā veiktajām darbībām. To sagatavojis Padomes Ģenerālsekretariāts un tajā ietverti dalībvalstu valsts līmeņa ieguldījumi.

Šis ziņojums sastāv no trim daļām un pielikuma:

— I daļā ietverta informācija par dalībvalstu centieniem risināt ar kājnieku un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas;

— II daļā aplūkoti starptautiskie īstenošanas centieni;

— III daļā ietverta līdzdalība starptautisku un reģionālu organizāciju darbībā;

— Pielikumā uzskaitīti VIKI valsts līmeņa un Eiropas Savienības iestāžu kontaktpunkti.

I. DALĪBVALSTU VEIKTIE ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

AUSTRIJA

Ieroču eksporta kontrole ir ievērojami uzlabota ar jauno 2005. gada Ārējās tirdzniecības likumu un tam sekojošo 2006. gada regulu. Pēc tam, kad 2005. gada oktobrī stājās spēkā jaunais Austrijas Ārējās tirdzniecības likums (FTA“Aussenhandelsgesetz”), 2006. gada sākumā spēkā stājās Ārējās tirdzniecības regula (FTAR, Federal Law Gazette II, Nr. 121/2006), ar ko īsteno FTA. Īstenošanas tiesību aktos ir saskaņota atļauju izsniegšana un atbilstīgi Eiropas Savienības Ieroču eksporta rīcības kodeksa noteikumi, un tie ir saistoši Austrijas tirgotājiem. Turklāt tajos saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli ir noteikti starpnieki un starpniecības darbības.

Austrijas Rīkojums par Militārām iekārtām un Ekonomikas un darba lietu ministrijas izveidotais saraksts, kurā iekļautas tādas militārās iekārtas, kas nav kara materiāli, atbilst ES Kopējam militāro preču sarakstam. Austrijas izveidoto sarakstu regulāri atjaunina, lai to pielāgotu ES Kopējā militāro preču sarakstā sniegtajam formulējumam. Saskaņā ar jauno FTA uz ES Kopējā militāro preču sarakstā ietvertām precēm attiecas prasība par eksporta, tranzīta un starpniecības atļauju. Ar dažiem izņēmumiem ES Kopējā militāro preču sarakstā iekļauto preču tirdzniecību Kopienā veic, ievērojot pārraudzības procedūru. Tehnisko palīdzību saistībā ar militāras jaudas parasto ieroču izstrādi, ražošanu, rīkošanos ar tiem, izmantošanu, uzturēšanu vai citu apkopi, uzglabāšanu, izmēģināšanu vai izplatīšanu nesniedz, ja šī palīdzība ir pretrunā ar ierobežojošiem pasākumiem saskaņā ar ES kopējām nostājām vai ES vienotām rīcībām, EDSO rezolūcijām vai saistošām Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijām. Turklāt aizsardzības ministra izdotajā rīkojumā uzskaitīti kara materiāli un citi ieroči, kuru iznīcināšanu apsver. Sarakstu izveido, pamatojoties uz ES un EDSO definīcijām.

Procedūra

Gatavojoties Austrijas prezidentūrai ES, tika stiprināta sadarbība un koordinācija starp Ārlietu ministriju, Iekšlietu ministriju, Ekonomikas un darba lietu ministriju un Aizsardzības ministriju. Ar šīm ministrijām regulāri rīko sanāksmes.

BEĻĢIJA

Saskaņā ar starptautiskajām saistībām Beļģija 2006. gada 8. jūnijā pieņēma jaunu likumu par ieročiem (to 2006. gada 9. jūnijā publicēja Beļģijas Oficiālajā Vēstnesī (Moniteur Belge)), lai labāk uzraudzītu it īpaši civiliedzīvotāju īpašumā esošus VIKI.

BULGĀRIJA

Netika pieņemti jauni tiesību akti. Valsts sadarbības, ministru un valdību koordinēšanas mehānismi, kā arī veidi un iespējas veikt informācijas apmaiņu starp attiecīgām pārvaldes un tiesībaizsardzības iestādēm paredzēti un sīki noteikti atbilstīgos noteikumos “Likumā par ārējās tirdzniecības darbību kontroli attiecībā uz ieročiem un divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām”. Informācija par tiesību aktiem, kā izklāstīts 2002., 2003. un 2005. gada Valsts ziņojumos par ANO VIKI rīcības programmu joprojām ir atbilstīga.

Eiropas šaujamieroču apliecību (EFP) ieviesa, 2006. gada 9. maijā veicot grozījumus likumā par sprāgstvielu, šaujamieroču un munīcijas kontroli. EFP ir oficiāls dokuments, ko izsniedz personai, kurai ir atļauja nēsāt un lietot šaujamieroci, dodoties no vienas ES dalībvalsts uz citu. EFP ir iekļauts numurs, apliecības derīguma termiņš, īpašnieka personas dati, kā arī šaujamieroča tips, marka, modelis, kategorija, kalibrs un sērijas numurs, kā arī informācija par to, kādam šaujamieroča tipam atļauja ir izsniegta, un par attiecīgo dalībvalstu aizliegumiem vai atļaujām.

Lai gan ziņojumā aptvertajā laikposmā netika ieviestas izmaiņas eksporta kontroles sistēmā, 2006. gadā sāka pārskatīt esošos eksporta kontroles tiesību aktus, ņemot vērā Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī. Šīs pārskatīšanas galvenais mērķis bija nodrošināt atbilstību ES noteikumiem eksporta kontroles jomā, kā arī turpināt uzlabot tās praktisko īstenošanu. Rezultātā Bulgārijas Nacionālā Asambleja grozīja esošo Likumu par ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroli (tas stājās spēkā 2007. gada sākumā). “Jaunajā” eksporta kontroles likumā saglabāti visi esošie eksporta kontroles pasākumi, ar kuriem reglamentē ieroču tirdzniecību, kā arī palielināti kontroles pasākumi attiecībā uz tranzītu un starpniecības darbībām (cieši ievērojot ES Kopējo nostāju EK/468/2003). Saskaņā ar ES Kopējo nostāju, lai veiktu starpniecības darbības, ir jāveic starpnieka reģistrācija, un katrai starpniecības darbībai ir vajadzīga atsevišķa licence.

Bulgārijas eksporta kontroles sistēmas struktūra kopš iepriekšējā ziņojuma nav mainījusies; tajā palielināta informācijas apmaiņa starp departamentiem. Bulgārija stingri ievēro atbildīgu politiku VIKI jomā un īsteno ieteiktos pasākumus, kuri izveidoti ar ANO Rīcības programmu par vieglo ieroču un kājnieku ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu, lai novērstu nelikumīgu tirdzniecību, nepiemērotu reeksportu, ievērotu cilvēktiesības galamērķa valstī, kā arī starptautisku mieru un reģiona stabilitāti. Pasākumi paredzēti arī, lai novērstu ieroču lietošanu, veicot iekšējas represijas, kā arī, lai novērstu to lietošanu terorisma vai organizētās noziedzības mērķiem.

Valsts muitas iestāde 2006. gadā rīkoja vairākus kursus un apmācīja 50 muitas ierēdņus nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanas jomā, jo īpaši pievēršot uzmanību VIKI.

Bulgārijas Aizsardzības ministrija 2006. gadā ir iesniegusi šādu informāciju, kas saistīta ar darbībām VIKI jomā:

— salīdzinājumā ar iepriekšējiem ziņojumiem nav izmaiņu Bulgārijas armijas ieroču glabātavu kontroles, atbildības un drošības sistēmās;

— nav izmaiņu armijai lieko VIKI un munīcijas skaitā;

— 2006. gadā nav veikta VIKI un munīcijas iznīcināšana.

KIPRA

VIKI eksportu, tranzītu un tālāku nosūtīšanu nosaka Likumā 354/2002 “2002. gada aizsardzības eksporta noteikumi”, kas grozīts ar likumu 602/2004. Minētie likumi ir saskaņoti ar Eiropas Ieroču eksporta Rīcības kodeksu un Padomes Deklarāciju 2000/C191/01. VIKI eksportu, tostarp reeksportu, pārrauga Tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija, un VIKI tranzītu un atkārtota pārsūtīšanu saskaņā ar tiesību aktiem muitas jomā pārrauga Muitas un akcīzes nodokļu iestāde.

VIKI imports, iegāde, glabāšana un transportēšana ir noteikti Likumā 113(1)/2004 “Par šaujamieročiem un ieročiem, kas nav šaujamieroči”. Likums ir saskaņots ar Eiropas Savienības Direktīvu 91/477/EEK, kas grozīta ar Padomes Deklarāciju 2000/C191/01.

Dažu VIKI ražošana ir reglamentēta Likumā 113(I)2004 (III daļa, 7. panta I punkts). Pamatojoties uz šo likumu, ražošana ir aizliegta Republikas pilsoņiem vai pastāvīgajiem iedzīvotājiem, ja vien viņiem nav derīgas šim mērķim paredzētas licences, ko izdevis policijas priekšnieks. Šo īpašo licenci iedzīvotājiem izsniedz saskaņā ar likumā paredzētiem noteikumiem. Noteikumos ietverts arī tas, ka pieteikuma iesniedzējs nedrīkst būt sodāmības reģistrā, izmeklēšanā par to, vai licences turēšana var apdraudēt pašu licences turētāju, valdību vai sabiedrisko kārtību, un visbeidzot, licences turētājam ir jāiztur valdības noteikta medicīniska pārbaude. VIKI nelikumīgu ražošanu, turēšanu, glabāšanu un tirdzniecību reglamentē Likums 113(I)2004. Likumā paredzēts pat līdz 15 gadus ilgs apcietinājums un/vai 25 000 Kipras mārciņu naudassods par likuma noteikumu neievērošanu.

Kipras Policijas galvenajā pārvaldē ir izveidota īpaša nodaļa, kas veic uzskaiti (valsts ieroču arhīvs), un tajā ir arī elektroniska datubāze, kura atvieglo informācijas apmaiņu par vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem (VIKI) ar citām kompetentām Eiropas Savienības iestādēm, reģionālām organizācijām un citām valstīm.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Ieroču kategorijas, kas uzskaitītas Padomes Vienotajā rīcībā (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā un par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP atcelšanu (2002/589/KĀDP), galvenokārt izmanto Čehijas Republikas armijā, kā arī mazākā apjomā citos drošības spēkos (Čehijas Republikas policijā, Ieslodzījuma vietu un tiesas apsargu pārvaldē, Muitas pārvaldē, Drošības informācijas dienestā). Informāciju par šo spēku īpašumā esošajiem ieročiem nedara zināmu sabiedrībai; darbības ar šādiem ieročiem (lietošana, krājumu uzskaite, glabāšana) neietilpst Ieroču akta (Akts Nr. 119/2002) darbības jomā. Kad drošības spēki vairs neizmanto ieročus, uz tiem sāk attiekties Ieroču akts.

Civiliedzīvotāji var glabāt šādas kategorijas ieročus tikai gadījumā, ja uz tiem attiecas atbrīvojumi, ko saskaņā ar Ieroču akta 9. sadaļu sniedz Čehijas Republikas policija (Rajona policijas galvenās pārvaldes ieroču, munīcijas un sprāgstvielu inspekcija).

Līdz 2006. gada 31. decembrim Čehijas Republikas ieroču atļaujas turētāji ieguva 627 atļaujas glabāt vai nēsāt šī tipa ieročus. Ieroču atļauju turētājiem 2006. gadā sniedza 110 jaunus atbrīvojumus. Ieroču licences turētājiem atļāva turēt vai nēsāt 791 šā tipa ieročus (pārsvarā, lai tos lietotu filmās vai teātrī, vai arī privātu drošības iestāžu lietošanai). Ieroču licenču turētājiem 2006. gadā nesniedza nekādus jaunus atbrīvojumus. Policija ir pilnvarota pārbaudīt pasākumus, ko veic īpašnieki, lai novērstu ieroču nozaudēšanu vai zādzību un lai nodrošinātu drošu rīkošanos ar ieročiem. Lai īstenotu šo mērķi, policijai ir atbilstīgas pilnvaras, tostarp tiesības veikt inspekcijas ieroča īpašniekā mājvietā.

Uz šo ieroču tirdzniecību attiecas citi tiesību akti, jo īpaši Akts par ārējo tirdzniecību ar militāro ekipējumu (Akts Nr. 38/1994). Tirgotājiem vispirms jāiegūst atļauja no Rūpniecības ministrijas licenču izdevējas iestādes un pēc tam par katru darījumu jāiegūst atsevišķa licence. Katru pieteikumu iegūt licenci izskata arī Iekšlietu ministrija, ņemot vērā sabiedrisko kārtību un iekšējās drošības apsvērumus, un Ārlietu ministrija, ņemot vērā ārpolitikas intereses. Čehijas Republika 2006. gadā atļāva veikt 238 šā tipa ieroču nekomerciālu eksportu un visus ieročus eksportēja uz ES dalībvalstīm. Visos gadījumos ieročus uz ES valstīm eksportēja ar valstu iepriekšēju piekrišanu. Uz šā pamata 2006. gadā uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, neeksportēja nevienu aizliegtu ieroci.

Pašlaik izstrādā grozījumus Aktā par ārējo tirdzniecību ar militāro ekipējumu (grozītais Akts Nr. 38/1994), un to mērķis ir ievērojami uzlabot Čehijas Republikas muitas iestāžu kontroles kompetenci.

DĀNIJA

Dānijas Tieslietu ministrija pārvalda Dānijas tiesību aktus ieroču un sprāgstvielu jomā, kurā ietverta arī vieglo un kājnieku ieroču pārvalde.

Tiesību aktos arī noteikts, ka jebkura veida ieročus vai sprāgstvielas, tostarp munīciju, nedrīkst eksportēt bez Tieslietu ministrijas izsniegtas īpašas licences. Šajā noteikumā iekļauti arī vieglie un kājnieku ieroči.

Tieslietu ministrs ir pilnvarojis vietējos policijas iecirkņus izsniegt dažas no minētajām licencēm attiecībā uz vieglajiem un kājnieku ieročiem (šaujamieroču glabāšana utt.).

Datubāzes un reģistri

Dānijas policija ir izveidojusi centrālu elektronisku datubāzi (Policijas ieroču reģistrs), kurā, pamatojoties uz pieteikumiem iegūt šaujamieroču licences un reģistrētām gludstobra bišu utt. iegādēm, ir reģistrētas visas personas, kam ir atļauja glabāt ieročus. Reģistrā ietverta informācija arī par pazaudētiem un nozagtiem ieročiem.

Policijas ieroču reģistrā ietverta visa atbilstīgā informācija, tostarp ieroča kategorija un tips, izgatavošana, modelis, marķējums (numurs), kalibrs un īpašas iezīmes. Visus ieročus reģistrē, piešķirot īpašu identifikācijas numuru. Policija var izdot rīkojumu par ieroča marķēšanu ar identifikācijas numuru, ja ieroci nav marķējis ražotājs. Reģistrā iekļauta arī iepriekšēja informācija, kas ļauj iegūt informāciju par ieroča iepriekšējiem īpašniekiem.

Informāciju par pazaudētiem šaujamieročiem utt. nodod arī Šengenas Informācijas sistēmai (SIS).

Turklāt visām Dānijas šauteņu asociācijām ir jāizveido savi ieroču reģistri, kuros jāiekļauj informācija par visiem šaujamieročiem, kas pieder asociācijai un tās locekļiem.

Jaunākās tiesību aktu izstrādes iniciatīvas

VIKI jomā 2006. gadā nav bijušas tiesību aktu izstrādes iniciatīvas.

Dānijā 2004. gada oktobrī stājās spēkā jauns tiesību akts, kurā ietverti noteikumi par ieroču pārvadājumiem starp trešām valstīm (t. i., valstīm, kas nav Dānija). Noteikumi aizliedz ieroču transportēšanu uz valstīm, kam piemēro ANO, ES vai EDSO ieroču embargo. Turklāt ir aizliegti pārvadājumi starp tām trešām valstīm, kuras nav saņēmušas vajadzīgās eksporta un importa licences.

Turklāt Dānijas Parlaments 2005. gada 14. jūnijā pieņēma aktu, ar kuru inter alia ievieš noteikumus par ieroču tirdzniecības starpniecību. Saskaņā ar šo aktu bez tieslietu ministra vai tā pilnvarotas personas atļaujas starpniekam ir aizliegts risināt sarunas vai veikt darījumus, kas saistīti ar ieroču nodošanu u. c. darbībām starp valstīm ārpus ES, kā noteikts Dānijas tiesību aktos par ieročiem un sprāgstvielām. Turklāt ir aizliegta šādu ieroču pirkšana vai pārdošana kā daļa no ieroču nodošanas starp valstīm ārpus ES, un ieroču īpašniekam ir aizliegts organizēt šādu nodošanu. Šo aizliegumu nepiemēro darbībām, ko citā ES dalībvalstī vai ārpus ES veic Dānijas pilsoņi, kuri pastāvīgi nedzīvo Dānijā. Ar šo aktu īsteno Eiropas Padomes 2003. gada 23. jūnija Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli.

Jaunākās īstenošanas iniciatīvas

Lai uzlabotu valsts mēroga kriminālizmeklēšanas pasākumus, Dānijas policija 2006. gadā ir uzņēmusies iniciatīvu valsts VIKI projektā “Šaujamieroču projekts” attiecībā uz ieroču izsekojamību, atjaunināšanu un reģistrēšanu.

IGAUNIJA

Igaunijā 2006. gadā nestājās spēkā jauni tiesību akti par kājnieku un vieglajiem ieročiem.

Ieroču akta (kas stājās spēkā 31.3.2002.) grozījumu un pielāgošanas procesu sāka 2005. gadā un to pabeidza 2007. gada sākumā. Šajā aktā noteikts juridiskais pamats un procedūra attiecībā uz ieroču un munīcijas apriti, atļauju piešķiršanu par ieročiem, kurus lieto civiliem mērķiem, ieroču un munīcijas lietošanu civilām vajadzībām un ieroču un munīcijas lietošanas izbeigšanu civilām vajadzībām, prasības attiecībā uz šautuvēm un lauka mācību šautuvēm, kā arī juridiskais pamats un procedūra, lai šajās jomās veiktu valsts pārraudzību.

Igaunijas Bruņotie spēki 2006. gada jūnijā iznīcināja 6 000 vecu pistoļu.

Ārlietu ministrijā ir izveidota Stratēģisko preču komisija. Tā ir struktūra, kas izdod licences, un kurā ir Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Ekonomikas un komunikāciju ministrijas, Drošības policijas valdes, Igaunijas Nodokļu un muitas valdes, kā arī Igaunijas Tiesībaizsardzības valdes pārstāvji. Stratēģisko preču komisija vienmēr ir uzskatījusi, ka ar stratēģisko preču jomu saistītas apmācības sekmēšana ir ļoti būtiska. Valsts dienesta akadēmijas Finanšu augstskolas nodokļu un muitas lietu studentiem 2006. gada rudens semestrī rīkoja vairāk lekciju par starptautiskās eksporta kontroles sistēmu un stratēģisko preču kontroli Igaunijā.

SOMIJA

Administratīvo un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

VIKI ekspertu valsts koordinācijas grupas sanāksme notika 2006. gada maijā. VIKI ekspertu valsts koordinācijas grupā ir tādu ministriju pārstāvji, kas saistītie ar ieroču kontroli, atbruņošanu un VIKI neizplatīšanu, kā arī valsts nevalstisko organizāciju pārstāvji, kuri nodarbojas ar šiem jautājumiem. Grupā, inter alia, pārrunā Somijas politiku VIKI jomā, valsts, reģionālu un pasaules mēroga noteikumu īstenošanu, kā arī divpusēju sadarbību saistībā ar VIKI projektiem. Grupa regulāri rīko sanāksmes Ārlietu ministrijas aizgādnībā un tajā ir Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas un Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārstāvji. Citu iestāžu (muitas, robežkontroles utt.) pārstāvjus vajadzības gadījumā aicina piedalīties apspriedēs. Regulāri tiek aicinātas nevalstiskās organizācijas.

Jaunpieņemtie tiesību akti, spēkā esošo tiesību aktu praktiskās darbības pārskatīšana

Parlaments 2003. gada beigās apstiprināja Šaujamieroču amnestijas tiesību aktus, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Šo tiesību aktu mērķis ir samazināt nelikumīgo un nereģistrēto ieroču skaitu Somijā. Kopš tiesību aktu stāšanās spēkā nelegālos vieglos ieročus, munīciju un sprāgstvielas var nodot policijai, un, ja vien tie nav izmantoti noziedzīgu darbību veikšanā, par to nedraud nekādas juridiskas sekas. Kopumā 2006. gadā nodeva apmēram 4 000 šaujamieroču.

Nelikumīgu šaujamieroču īpašnieki var iesniegt licences pieteikumu, lai paturētu ieroci, vai ar policijas starpniecību nodot to personai, kurai ir licence. Gadījumos, kad īpašnieks nevēlas ieroci paturēt, bet nevēlas arī nodot to kādam citam licences turētājam, attiecīgo ieroci dezaktivē vai nodod valsts īpašumā. Dažus ieročus policija oficiālās publiskās izsolēs pārdod kolekcionāriem un citiem ieroču turētājiem, kam ir licences.

FRANCIJA

Starpniecība

Ir izstrādāts likums, ar ko izveido iepriekšēju atļauju sistēmu attiecībā uz starpnieku darījumiem, un parlaments to drīzumā izskatīs. Šo kontroles sistēmu piemēros personām, kas pastāvīgi dzīvo vai uzturas Francijā, un tajā paredzēs arī soda sankcijas. Tie paši nosacījumi attieksies arī uz ārzemēs veiktiem pirkšanas un tālākpārdošanas darījumiem, ko veic personas, kuras pastāvīgi dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Francijā, un kuriem nepiemēro eksporta kontroles procedūras.

Šiem noteikumiem ir izstrādāts arī īstenošanas dekrēta projekts. Tādējādi iepriekšēja kontroles režīma izveidošana saistībā ar darījumiem, ko veic izplatītāji, papildinās to fizisko vai juridisko personu kontroli, kuras darbojas kā izplatītāji.

Embargo

Lai grozītu kriminālkodeksu, ir izstrādāts jauna tiesību akta priekšlikums, un parlaments to drīzumā izskatīs. Tajā definēts embargo un paredzētas soda sankcijas tad, ja konstatē embargo vai ierobežojošo pasākumu pārkāpumu.

Citas iniciatīvas

Vairākus gadus Francija ir demonstrējusi pieaugošu pārskatāmību, sniedzot parlamentam gada ziņojumu par tādu ieroču eksportu, ko izplata ne tikai Francijā, bet arī ārpus tās (vēstniecībās un starptautiskās organizācijās). Ziņojumā ir aprakstīta valsts kontroles prakse un starptautiskas mācības eksporta kontroles jomā, kurās piedalās arī Francija. Tajā ir ietverts arī daudz statistikas datu, tostarp arī par kājnieku un vieglo ieroču eksportu.

VĀCIJA

Valsts kontaktpunkts rīkoja regulāras VIKI jautājumu valsts koordinācijas grupas sanāksmes. Šajās sanāksmēs piedalās ministriju, pārvaldes, nevalstisku organizāciju un rūpniecības pārstāvji ieroču eksporta kontroles jomā, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar vieglajiem un kājnieku ieročiem un munīciju. Grupā inter alia apspriež Vācijas politiku attiecībā uz VIKI starptautiskos un reģionālos forumos, daudzpusēju un divpusēju palīdzību, kā arī valsts, reģionālu un pasaules mēroga noteikumu īstenošanu. Sanāksmes vada Federālās ārlietu ministrijas pārstāvis.

Vairākas iniciatīvas pieņēma saistībā ar sadarbību starp pārvaldes iestādēm un tiesībaizsardzības iestādēm valsts līmenī. Tajās ietverti jaunpieņemtie tiesību akti, kā arī spēkā esošo tiesību aktu praktiskās darbības pārskati. Šādos centienos ietilpa mācību pasākumi. Šajās iniciatīvās 2006. gadā bija iekļauti šādi jautājumi:

Lai īstenotu ES Kopējo nostāju par starpniecību (2003/468/KĀDP), Vācija ir ieviesusi izmaiņas tās tiesību aktos eksporta jomā. Licence ir vajadzīga ikvienā ieroču starpniecības gadījumā saistībā ar kara ieročiem un citām militārām iekārtām, kas atrodas ārpus Vācijas. Principā Vācijas tiesību aktu par ieroču starpniecību pamatā ir teritoriāla saikne t.i. tos nepiemēro gadījumos, ja nav sasaistes ar Vācijas teritoriju. Tomēr prasība par licences iegūšanu attiecas uz gadījumiem, kad Vācijas pilsoņi, kuri atrodas Vācijā, veic starpniecību ārzemēs bez saistības ar Vācijas teritoriju.

Lai īstenotu ANO Instrumentu, ļaujot valstīm laicīgi un droši atklāt un izsekot nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, Vācija ir ieviesusi vairākus pasākumus attiecībā uz valsts marķēšanas un izsekošanas praksi un attiecīgiem standartiem.

Militāro VIKI eksportam ārpus NATO, ES un NATO līdzvērtīgām valstīm Vācija turpināja piemērot principu “jauns vecā vietā”, lai tādējādi nodrošinātu, ka saņēmējs, cik vien iespējams, labāk iznīcina tos ieročus, kuri aizvietojami ar jauniem sūtījumiem, nekā pārdod tos tālāk. Parasti privātajiem tiešajiem patērētājiem nav licences eksportēt militāros VIKI.

Vācija 2006. gada oktobrī parakstīja Eiropas padomes Konvenciju par terorisma novēršanu.

GRIEĶIJA

Ar krimināllietām saistītās politikas mērķis 2006. gadā bija palielināt nelegāli turēto un tirgoto VIKI konfiskāciju, policijas iestādēm izstrādājot specializētus un mērķtiecīgus rīcības plānus.

A. Darbu koncentrēja šādās divās jomās:

1) likumīgas ieroču tirdzniecības kontrole visos tirdzniecības posmos (imports, tirdzniecība, glabāšana, lietošana);

2) kontroļu pastiprināšana, sadarbojoties ar citām kompetentajām iestādēm, lai atklātu un konfiscētu nelikumīgi importētus, tirgotus, glabātus un lietotus vieglos un kājnieku ieročus.

a) Pasākumi, lai kontrolētu viki likumīgu tirdzniecību:

— Sabiedriskās kārtības ministrijai ir elektroniska datubāze Centrālā valsts iestādē informācijas apmaiņai, kas var tieši saņemt un nodot informāciju par likumīgi tirgotiem un turētiem ieročiem. Šo datubāzi regulāri atjaunina, lai tajā iekļautu jebkādas izmaiņas attiecībā uz piederības statusu.

— Šajā datubāzē reģistrē visus trūkstošos ieročus, neatkarīgi no tā, vai tie ir nozaudēti, zagti, izkrāpti vai izsekoti, lai tos konfiscētu vai lietotu kā pierādījumus kriminālprocesos, un ieročus, kas atrašanas gadījumā identificēti. Datubāzē sniegta informācija par visiem ieročiem, sākot no to importa līdz tiešajam likumīgajam īpašniekam (ieroču reģistrs).

Turklāt šī datubāze atvieglo informācijas apmaiņu par VIKI ar citām iestādēm Grieķijā un ārpus tās.

— Katru mēnesi nosaka mazāko kontroļu veikšanas skaitu ikvienā uzņēmumā, kas iesaistīts likumīgā ieroču tirdzniecībā. Datus par kontroli pārbauda elektroniskajā datubāzē.

— Stingri ievēro piemērojamā Likuma 2168/1993 noteikumus, kā arī atbilstīgus ministru lēmumus. Šie noteikumi ir Grieķijas galvenais tiesiskais regulējums, reglamentējot ieroču jautājumus. Likums ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas Konvenciju. Dažos gadījumos tiesiskajā regulējumā iekļauti stingrāki noteikumi (Likuma 2168/1993 15. pants un 272. pants Kriminālkodeksā, kas grozīts ar Likumu 2928/2001).

— Lai veiktu likumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību Grieķijā (importu, eksportu, tirdzniecību un tranzītu), saskaņā ar Likumu 2168/1993 ir vajadzīga īpaša kompetentas iestādes izdota licence.

— Grieķijai ir lieliska sadarbība ar citām prokuratūras iestādēm (ostas un muitas iestādēm, Ekonomisko noziegumu izmeklēšanas struktūru), kā arī ar militārām iestādēm, lai veiktu informācijas apmaiņu ar valstīm, no kurām importē ieročus vai tos pārved uz Grieķiju.

b) Pasākumi, lai kontrolētu viki nelikumīgu tirdzniecību:

Tā kā uzskata, ka reģionāla un starptautiska divpusēja sadarbība ir obligāta, lai novērstu un izskaustu ieroču tirdzniecību no kādas valsts uz citu valsti, Grieķija ir parakstījusi policijas sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, kā arī ir starptautisku, reģionālu un divpusēju organizāciju (Adrijas un Jonijas iniciatīvas, Dienvidaustrumeiropas sadarbības iniciatīvas, Eiropola un Interpola) dalībniece.

— Transporta līdzekļus un personas, kas iebrauc Grieķijā, pārbauda izveidotos iebraukšanas punktos.

— Sauszemes un jūras robežās (sadarbībā ar ostas iestādēm) veic regulāras pārbaudes, lai novērstu nelikumīgu ieroču importu, ko veic personas, kuras Grieķijā ierodas nelegāli.

— Rūpīgi izskata atklātās lietas, lai noteiktu un izjauktu tīklus, kas varētu aktīvi veikt ieroču nelikumīgu tirdzniecību.

— Sadarbojoties ar vietējām iestādēm un struktūrām, veic īpašus pasākumus vietās, kurās ir izteiktas ieroču tirdzniecības, glabāšanas un lietošanas problēmas.

Šajā posmā notiek procedūra saistībā ar valsts pamata tiesību aktu grozīšanu ieroču jomā, lai ieviestu dažus jaunus noteikumus, piemēram, reģistrētu personas, kas darbojas kā starpnieki darījumos ar ieročiem (starpnieki – starpniecība), kā arī noteiktu tādas konkrētas darbības, uz kurām būtu jāattiecas kontrolei un prasībai par licencēm.

Attiecībā uz marķēšanu:

— Grieķijā nav uzņēmumu, kas ražotu ieročus komerciālai lietošanai. Ir tikai viens valsts uzņēmums, kas ražo ieročus Aizsardzības ministrijai.

— Attiecībā uz ražotājvalsts marķēšanas metodi Grieķija atbalsta NATO STANAG1 059 marķēšanas sistēmu.

Kopējais ieroču skaits, ko Grieķijas policija konfiscējusi 2006. gadā: 1 179 (88 automātiskās šautenes/šautenes, 303 pistoles, 114 šaujamieroči (handguns), 674 medību bises). Šādi ieroči ir pierādījumi kriminālprocesos un par tiem saskaņā ar Likuma 2168/1993 16. pantu lemj kompetentā iestāde.

UNGĀRIJA

Ungārijā piemērotajai atļauju piešķiršanas sistēmai ir trīs pakāpes un diezgan stingras procedūras. Attiecīgās procedūras ir:

1. Tirdzniecības atļaujas piešķiršana (proti, tirgotāju reģistrācija);

2. Reģistrētiem tirgotājiem, kas plāno iesaistīties sarunās ar ārvalstu partneriem, ir iepriekš jāsaņem atļauja piedalīties sarunās, lai viņi varētu risināt sarunas un noslēgt līgumu;

3. Lai izpildītu līguma noteikumus, pieteikuma iesniedzējam jāsaņem līguma izpildes atļauja (atļauja importēt/eksportēt).

Ungārijas Tirdzniecības atļauju piešķiršanas birojs ir pilnvarots izdot visas ar militāru iekārtu, tostarp munīcijas un pakalpojumu, tirdzniecību saistītās atļaujas. Pieteikumus uz atļauju izskata un atļaujas piešķir, izskatot katru konkrētu gadījumu. Ungārijas parasto ieroču eksporta kontroles sistēmā nav paredzētas “vispārējas atļaujas”. Atļaujas izdod pēc tam, kad ir saņemts Ministriju ārējās militāru iekārtu tirdzniecības komitejas (še turpmāk “ICTME”) apstiprinājums. Šī struktūra atbild par politikas virzību. Visi attiecīgo ministriju un valsts iestāžu pārstāvji, tostarp izlūkdienestu darbinieki, ir ICTME locekļi.

Valdības dekrētā 16/2004 (II.6.) ir ietverti noteikumi, kas attiecas uz tranzīta pārvadājumiem un kuros paredzētas vienas un tās pašas procedūras, ko piemēro eksportam. Tas nozīmē, ka visi pieteikumi uz tranzītu ir jāiesniedz iepriekš, un tos izvērtē vienlīdz rūpīgi, izskatot katru konkrētu pieteikumu un izmantojot vienus un tos pašus kritērijus, ko piemēro eksporta pieteikumiem. Tikai Ungārijā reģistrēti uzņēmumi ir tiesīgi pieteikties uz tranzīta atļaujām. Pārvadātājam, kuram piešķir atļauju tranzītā pārvadāt militāras iekārtas, kas var izraisīt nāvi, vai arī atļauju tranzītā pārvadāt kaujas munīciju, sprāgstvielas un citas bīstamas preces, ir pienākums nodrošināt bruņotu apsardzi pa visu tranzīta maršrutu: no ieceļošanas vietas līdz izceļošanas vietai.

Nelikumīga VIKI ražošana, glabāšana, tirdzniecība, krāšana vai pārsūtīšana ir kriminālnoziegums. Grupas, uzņēmumus un indivīdus, kas veic tādas darbības, identificē un pret tiem ierosina krimināllietu.

Lai kontrolētu tirdzniecības starpniecību un novērstu ANO, ES un EDSO uzliktu ieroču eksporta embargo pārkāpšanu un Eiropas Savienības pieņemtā Ieroču eksporta rīcības kodeksa neievērošanu, Valdības dekrētā 16/2004 (II.6.) ir ņemti vērā attiecīgu starptautisku organizāciju ieteikumi un pieņemtās pamatnostādnes par paraugpraksi, kā arī Eiropas Savienības Padomes 2003. gada 23. jūnijā pieņemtā Kopējā nostāja 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli.

Valdības dekrēta 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka: “lai varētu darboties kā pārstāvis, aģents vai starpnieks saistībā ar militārām iekārtām vai tehnisku palīdzību vai nu Ungārijas Republikas teritorijā, vai arī ārpus tās, ir vajadzīgas: tirdzniecības atļauja, atļauja piedalīties sarunās un līguma izpildes atļauja.”

Tas nozīmē, ka Ungārija kontrolē starpniecības darbības, ko gan tās teritorijā, gan ārpus tās, veic starpnieki, kuri ir pastāvīgi Ungārijas iedzīvotāji vai reģistrēti Ungārijas Republikas teritorijā.

Kā eksporta, tā arī starpniecības gadījumā cita starpā pārbauda, vai pieteikumi atbilst Eiropas Savienības Ieroču eksporta rīcības kodeksam. Ungārijas Tirdzniecības atļauju piešķiršanas birojā glabā dokumentāciju par visām personām un organizācijām, kam piešķirta starpniecības atļauja. Ir arī izveidots ieroču tirdzniecības starpnieku reģistrs, bet starpnieka reģistrācija vai licencēšana nekādā ziņā neaizstāj prasību par katru darījumu saņemt vajadzīgo rakstisko atļauju. Izvērtējot pieteikumus kļūt par starpnieku, Ungārijas Tirdzniecības atļauju piešķiršanas birojs ņem vērā pieteikuma iesniedzēja iepriekšējās nelikumīgās darbības.

ĪRIJA

Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības departaments 2006. gadā ir izstrādājis jaunus ar eksporta kontroli saistītus tiesību aktus, kas ir publicēti 2007. gada janvārī. Ar jaunajiem tiesību aktiem modernizēs un stiprinās Īrijā īstenoto stratēģiskas kontroles sistēmu, kā arī nodrošinās atbilstību Īrijas starptautiskām saistībām eksporta kontroles jomā.

Nav konkrētu valsts tiesību aktu par kājnieku un vieglo ieroču tranzītu. Saskaņā ar spēkā esošiem Īrijas tiesību aktiem atļauja importēt, tranzītā pārvadāt, atkārtoti pārsūtīt un eksportēt kājnieku un vieglos ieročus no ES dalībvalstīm un uz tām tomēr ir jāpiešķir atbilstīgi no 1925.-2006. gadam pieņemtajiem Šaujamieroču likumiem un 1993. gadā pieņemtajiem EK noteikumiem par ieroču un munīcijas iegādi un glabāšanu. Šaujamieroču eksports uz visām valstīm ietilpst arī 1983. gadā pieņemtā Eksporta kontroles likuma un ar to saistītu rīkojumu darbības jomā. Pašlaik attiecīgais rīkojums ir 2005. gadā pieņemtais Eksporta kontroles rīkojums, kurā pistoles un “to detaļas” ir uzskatītas par vispārējām militārām iekārtām.

Lai eksportētu šaujamieroci, ir jāievēro dažādas juridiskas prasības atkarībā no galamērķa. Ja pieteikuma iesniedzējam nav derīgas šaujamieroča apliecības, viņam no An Garda Síochána (valsts policijas) ir jāsaņem eksporta atļauja, lai šaujamieroci varētu eksportēt. Turklāt, lai eksportētu šaujamieroci uz Eiropas Savienības dalībvalsti, ir jāsaņem eksporta atļauja no Tieslietu, vienlīdzības un tiesību reformu ministrijas. Lai eksportētu uz valstīm ārpus ES, ir jāsaņem eksporta atļauja no Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības ministra.

Lai importētu kājnieku ieročus un vieglos ieročus, pieteikuma iesniedzējam, kam nav derīga attiecīgā šaujamieroča apliecība, ir jāsaņem importa atļauja no Tieslietu, vienlīdzības un tiesību reformu ministrijas. Ja pieteikuma iesniedzējam ir derīga šaujamieroču apliecība, kas ļauj iecerēto šaujamieroci importēt, saskaņā ar EK Direktīvu 91/477/EEK ir vajadzīgs iepriekšējas piekrišanas dokuments, lai to varētu ievest valstī.

Pašlaik Īrijā neražo nevienu kājnieku vai vieglo ieroci. Ražotājs, kas ražo šaujamieročus, bet nav minēts Tieslietu, vienlīdzības un tiesību reformu ministra reģistrā, pārkāpj likumu. Šaujamieročus, kas atrodas Īrijā, marķē, ja tos ražo ārpus valsts. Daži vecāki šaujamieroči nav marķēti; An Garda Síochána (Valsts policija) atbild par to marķēšanu. Šaujamieroču tirgotājiem jāglabā dokumentācija par katra šaujamieroča pārsūtījumu vismaz 5 gadus. Kājnieku un vieglo ieroču savākšana un iznīcināšana ir An Garda Síochána un Īrijas Aizsardzības spēku kompetencē. Ieroču krājumu apsaimniekošana un drošība ir Tieslietu ministrijas un Aizsardzības ministrijas kompetencē.

Ar 2006. gadā pieņemto Krimināltiesību likumu ieviesa dažādus grozījumus no 1925. gada līdz 2000. gadam pieņemtajos Šaujamieroču likumos.

Ministrs nav apstiprinājis dažus attiecīgā likuma noteikumus par šaujamieročiem, tostarp tos, kuros paredzētas atļaujas 3 gadus likumīgi turēt šaujamieroci, obligāti šaujamieroču glabāšanas standarti, kas jāievēro indivīdiem un šaujamieroču tirgotājiem, kā arī obligāti standarti šautuvēm. Ministrs ar likumu arī var apgrūtināt konkrētu šaujamieroču un munīcijas pieejamību. Pieteikumu uz ierobežotas pieejamības šaujamieroci var iesniegt Valsts policijas priekšniekam, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi.

ITĀLIJA

Administratīvu un tiesību aizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

Kājnieku un vieglo ieroču ad hoc darba grupa, kas Itālijā izveidota 2000. gada jūnijā un darbojas Ārlietu ministrijas pārraudzībā, un kurā piedalās attiecīgo ministriju, tiesību aizsardzības iestāžu un ieinteresēto ražotāju asociāciju pārstāvji, 2006. gadā sanāca vienu reizi.

Pārrunās galveno uzmanību pievērsa jautājumam par ANO Nelikumīgas VIKI tirdzniecības apkarošanas rīcības programmas 2006. gada pārskata konferenci, daudzpusēja marķēšanas un izsekošanas instrumenta īstenošanu, kā arī tās ES kopējās nostājas īstenošanu, ar ko reglamentē starpniecības darbības. Pārrunāja arī debates, kas notiek citos daudzpusējos forumos (ANO Ģenerālās Asamblejas Pirmā komiteja, EDSO, Vasenāras Nolīgumā paredzētos mehānismos, G8).

Jaunpieņemtie tiesību akti

Itālija 2006. gada 16. martā ar Likumu Nr. 146/2006 ratificēja ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (arī Protokolu par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību). Ir attiecīgi grozīti Itālijas tiesību akti par šaujamieročiem, jo īpaši saistībā ar prasību glabāt informāciju par šaujamieročiem vismaz desmit gadus, kā arī marķējumā uzrādīt ražotājvalsti.

Citas ierosmes

Itālijas bruņotie spēki 2006. gadā ir iznīcinājuši šādus kājnieku un vieglos ieročus, kas bija atzīti par liekiem:

— “34” modeļa Beretta pistoles – 770;

— Garand M1 šautenes – 93 697;

— FAL BM59 lielkalibra šautenes – 37 390;

— dažādi ieroči – 8 231.

Kopā: iznīcināti 140 088 kājnieku un vieglie ieroči.

LATVIJA

Latvijā 2006. gadā nebija ieviests neviens jauns tiesību akts par kājnieku un vieglajiem ieročiem.

Drīzumā plānots ieviest dažus spēkā esošu tiesību aktu grozījumus, lai uzlabotu eksporta kontroli. Piemēram, jaunā likumprojektā par stratēģiskas nozīmes preču apriti būs precīzāk noteiktas kontroles iestādes, to pienākumi un sadarbības aspekti, kā arī precīzāk definēti likumos izmantotie termini, tostarp “starpniecība”. Paredzēts arī pieņemt jaunus noteikumus, kuros būs noteikti valstu izstrādāti kontrolējamu preču saraksti, kā arī secība, kādā izdod dažādu tipu atļaujas.

Ieroču aprites likums stājās spēkā 2003. gada janvārī. Atbilstīgi starptautiskām prasībām tajā ir reglamentēts, kā Latvijas Republikā risina ar ieročiem saistītus jautājumus, un šajā sakarā ir saskaņoti Latvijas tiesību akti, paredzot fizisku un juridisku personu tiesības un pienākumus saistībā ar ieroču un bruņojuma, to daļu, munīcijas, sprāgstvielu, spridzināšanas ierīču, īpašu ierīču un pirotehnikas izstrādājumu apriti Latvijas Republikā, kā arī nosakot šo priekšmetu klasifikāciju, lai garantētu indivīdu un sabiedrības drošību. Minētais likums nav grozīts kopš 2003. gada. Dažus papildu tiesību aktus par to, kā reglamentē ieroču apriti Latvijā, pieņēma 2003. un 2004. gadā.

Ieroču aprites likumā paredzēts, ka visiem darījumiem ar kājnieku un vieglajiem ieročiem ir vajadzīga eksporta, importa vai tranzīta atļauja. Šīs atļaujas izdod Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komiteja. Viens no priekšnosacījumiem, lai varētu eksportēt vai pārvadāt preces tranzītā caur Latvijas Republikas teritoriju, ir tiešā lietotāja apliecība. Ar šo apliecību saistītās prasības un nosacījumus izstrādā saskaņā ar ES pieņemto Ieroču eksporta rīcības kodeksu, un tie ir paredzēti Stratēģiskas nozīmes preču aprites likumā.

Ar 2004. gada maijā pieņemto Stratēģiskas nozīmes preču aprites likumu paredzēts nodrošināt stratēģiskas nozīmes preču apriti saskaņā ar valsts un starptautiskām eksporta, importa un tranzīta pārraudzības prasībām.

Policija 2006. gadā kopumā konfiscēja 569 šaujamieročus. Citu noziegumu sakarā policija konfiscēja nelikumīgi iegādātus un glabātus šaujamieročus – 16 pistoļu/revolveru, 16 karabīņu, 14 šaujamieroču, 2 mazkalibra šautenes, 1 pneimatisku pistoli un 2 pašdarinātas pistoles.

LIETUVA

Lietuvas Republikas Seims 2006. gada 6. aprīlī ir grozījis Stratēģiskas nozīmes preču kontroles likumu, ko pieņēma 2004. gada 29. aprīlī. Ar grozījumu cita starpā ir mainīti atļauju izdošanas ierobežojumi, kā arī starpniecības definīcija (grozījums ir izcelts). No 2006. gada 1. jūlija, kad grozītais likums stājās spēkā, “starpniecība” ir tādas sarunas, ko fiziskas vai juridiskas personas, kuras pastāvīgi uzturas vai veic uzņēmējdarbību Lietuvas Republikā, risina ar ārvalstu juridisku personu un citu organizāciju meitasuzņēmumiem, vai arī ir šādu personu rīkoti vai veikti darījumi, kuros Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītās preces var pārsūtīt ārpus Lietuvas Republikas teritorijas, citas Eiropas Savienības dalībvalsts teritorijas vai tādas valsts teritorijas, kas nav dalībvalsts, uz jebkādu citu valsti, kas nav dalībvalsts.

Pagaidu likums par ieroču, munīcijas un sprāgstvielu brīvprātīgu nodošanu un ieroču un munīcijas legalizāciju stājās spēkā 2006. gada 1. oktobrī un ir derīgs līdz 2007. gada 31. martam. Ar šo likumu no juridiskas atbildības atbrīvo personas, kas nolemj nodot nelikumīgi glabātus ieročus, munīciju un sprāgstvielas. Ar to ir izveidots tiesisks regulējums, lai izņemtu nelikumīgus ieročus, munīciju un sprāgstvielas no sabiedrības aprites.

Saraksti, kuros ir uzskaitītas valstis, kam piemēro ANO vai ES uzlikti ieroču embargo, ir bijuši regulāri atjaunināti. Spēkā esošais saraksts ir ietverts Lietuvas Republikas valdības Rezolūcijā Nr. 237 par to, ka apstiprina to valstu sarakstu, uz kurām aizliegts eksportēt Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītās preces, caur kurām šīs preces nedrīkst pārvadāt tranzītā, un kurām aizliegts sniegt starpniecības pakalpojumus sarunās un darījumos par Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītām precēm.

Pašlaik pārskata Ieroču un munīcijas kontroles likumu. Ar citiem grozījumiem ir paredzēts panākt Šaujamieroču protokola ievērošanu visā pilnībā.

LUKSEMBURGA

Jauni tiesību akti 2006. gadā nav ieviesti.

Attiecīgais juridiskais pamats ir 1983. gada 15. martā pieņemtais Ieroču un munīcijas likums, kā arī 1995. gada 31. oktobrī pieņemtie Lielhercogistes noteikumi par ieroču, munīcijas, militāram lietojumam īpaši paredzētu iekārtu un ar to saistītu tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu. Šie noteikumi ir publicēti Luksemburgas oficiālajā vēstnesī Mémorial. Pašreiz pārskata arī spēkā esošus tiesību aktus.

Aizliegtie ieroči

1983. gada 15. marta Ieroču un munīcijas likuma 4. pantā aizliegts dažu veidu ieroču un munīcijas imports, ražošana, pārveidošana, labošana, iegūšana, iegāde, turēšana, glabāšana, pārvadāšana, nēsāšana, nodošana, pārdošana vai eksports, vai tirdzniecība. Neskarot šo noteikumu, Tieslietu ministrija tomēr var jo īpaši atļaut:

a) tādu ieroču un munīcijas importu, iegūšanu, iegādi, pārvadāšanu, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, vai tirdzniecību, kas ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti, vai ir paredzēti kā kolekcijas vai izstādes priekšmeti; uz atļauju var attiekties noteikums, ka ieroči ir pastāvīgi dezaktivēti;

b) ieroču un munīcijas importu, iegūšanu, iegādi, pārvadāšanu, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu zinātnes un izglītības mērķiem;

c) tādu ārvalstu ieroču importu, eksportu vai tranzītu, kurus pārved uz citu valsti.

Uz šo atļauju var attiekties noteikums, ka minētos ieročus nedrīkst lietot mērķiem, kas nav minēti iepriekš.

Luksemburgai nav valsts marķēšanas sistēmas, ko lietot, ražojot un/vai importējot kājnieku ieročus. Valstī nav ieroču ražotnes. Ieroču izgatavotājiem un ieroču un munīcijas izplatītājiem jāveic uzskaite, kurā būtu norādīti saņemtie un nosūtītie ieroči, norādot katra ieroča ražotāju, kalibru un sērijas numuru, kā arī piegādātāja un pircēja vārdu un adresi. Reģistrā jānorāda arī ministrijas izdotas atļaujas numurs un izdošanas datums. Tas jāuzrāda, ja to prasa jebkurš valsts iestāžu pārstāvis. Ieroču izgatavotājiem un izplatītājiem var pieprasīt reģistra kopiju iesniegt tieslietu ministram. Tieslietu ministrs nosaka maksimālo ieroču un munīcijas daudzumu, kuru ieroču izgatavotāji un izplatītāji drīkst uzglabāt.

Nekārtību, aizdomīgas pulcēšanās vai citu sabiedrisku nekārtību gadījumā tieslietu ministrs var izdot rīkojumu slēgt vai evakuēt visas ieroču un munīcijas darbnīcas vai veikalus un pārvietot to saturu uz noteiktu vietu.

Par 1983. gada 15. marta likuma pārkāpumiem soda ar brīvības atņemšanu no astoņām dienām līdz pieciem gadiem.

Eksports

Ja Luksemburgā iegādājas ieročus eksportam, ieroču izgatavotājs Tieslietu ministrijai iesniedz pieteikumu, lai pārdevējam izsniegtu licenci pārdot ieroci, t.i. pārvest to no pirkšanas vietas līdz robežai. Pieteikumiem eksporta licenču iegūšanai attiecībā uz ieročiem un munīciju, kas īpaši paredzēti lietošanai militāriem mērķiem, un ar tiem saistītai tehnoloģijai jāpievieno starptautiska importa licence vai tiešā lietotāja apliecība. Grozītajā Lielhercogistes 1995. gada 31. oktobra regulā ir noteikums par šo dokumentu formu un saturu, ko nosaka ārlietu, ārējās tirdzniecības un sadarbības ministrs.

Saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (11. pants) Luksemburga attiecīgām dalībvalstīm paziņo par licencēm, kas izdotas eksportam uz šīm valstīm.

Iestāde, kas izdod licenci, var prasīt, lai pieteikumiem attiecībā uz ieroču, munīcijas un ekipējuma, kas īpaši paredzēti lietošanai militāriem mērķiem, un ar tiem saistītas tehnoloģijas tranzītu būtu pievienots dokuments, kurā tās valsts kompetentās iestādes, no kuras eksportē preces, apliecinātu, ka eksports uz galamērķa valsti ir atļauts.

Pieteikumiem eksporta vai tranzīta licencēm jāpievieno pieteikuma iesniedzēja parakstīta apņemšanās veikt eksportu vai tranzīta darījumu saskaņā ar licences pieteikumu. Pēc katra preču sūtījuma, uz ko attiecas eksporta licence, eksportētājam trīs mēnešu laikā jāsniedz licences izdevējiestādei pierādījums, ka preces ir nokļuvušas paredzētajā galamērķa valstī un ka importētājs tās deklarējis patēriņam.

Šādu pierādījumu sniedz vai nu ar dokumentu, ko izdevušas importētājvalsts muitas iestādes, norādot, ka eksportētās preces ir deklarētas patēriņam, vai ar citu dokumentu, kurā norādīts, ka importētājvalstī preces tieši saņēmusi iestāde, kura ir pilnvarota to darīt, vai uzņēmums, kurš darbojas šīs iestādes vārdā.

Ieroču iznīcināšana

Luksemburgā (armijas, policijas un muitas) lietotā ieroču iznīcināšanas metode ir to sagriešana. To veic šo iestāžu attiecīgās ieroču noliktavas. Visu sagriezto metālu ievieto konteinerī un tad to ieroču noliktavas darbinieki to pārved uz metāllietuvi, kur to liecinieku klātbūtnē izkausē elektriskās domnās. Pēc tam darbību reģistrē.

MALTA

Malta ir veikusi atbilstīgas darbības, lai izdotu divus jaunus juridiskus paziņojumus – juridisko paziņojumu 167/2006 un 168/2006. Pirmajā juridiskajā paziņojumā tiecās nodrošināt tiesisko pamatu attiecībā uz tādu iekārtu importu un eksportu, kas varētu būt saistītas ar nāvessodu, spīdzināšanu vai cita veida nehumānu un pazemojošu izturēšanos. Būtībā šajā juridiskajā paziņojumā aizliedza sniegt tehnisko palīdzību, kas saistīta ar šādu iekārtu labošanu, izstrādi, ražošanu, montāžu, pārbaudi, uzturēšanu un cita veida tehnisko palīdzību, kas saistīta ar šādu iekārtu nodrošināšanu. Turklāt neatļāva importēt preces, kuras uzskaitītas pirmajā šim juridiskajam paziņojumam pievienotajā grafikā, neatkarīgi no šo preču izcelsmes.

Turklāt neviena persona nedrīkstēja saņemt ar šīm precēm saistītu tehnisko palīdzību neatkarīgi no tā, vai lūgumu izteica indivīds vai organizācija.

Šo preču eksports arī bija atkarīgs no eksporta atļaujas neatkarīgi no preču izcelsmes. Tādu preču eksports, kuras varētu lietot spīdzināšanā, ir atļauts vienīgi gadījumos, ja šīs preces eksportē uz ES dalībvalsti vai kādu no tās saistītajām teritorijām, un ja šīs preces konkrētā galamērķī miera uzturēšanas operācijās lietotu ES vai ANO dalībvalstis. Tomēr deklarācijas autentiskumu vajadzēja pārbaudīt muitai, padarot šo noteikumu pārkāpšanu sodāmu ar likumu, piemērojot naudassodu ne vairāk kā 5 000 Maltas liru apmērā vai brīvības atņemšanu uz laiku, kas nepārsniedz 5 gadus.

Juridiskajā paziņojumā 168/2006 pārņemta ES regula 1330/2004 un tā būtībā iestrādāta Maltas valsts tiesību aktos. Šajā rīkojumā militārās iekārtas iedalītas 22 apakškategorijās, uz kurām attiecas atļaujas izsniegšana, pirms tās pašas preces eksportē. Saraksta sākumā, inter alia, minētas parastas iekārtas un munīcija (ML1-ML5), kā arī sauszemes transportlīdzekļi un iekārtas (ML6), ķīmiskas kaujasvielas vai bioloģiski toksiski aģenti (ML7), energomateriāli, militāram lietojumam īpaši paredzēti karakuģi, gaisa kuģi, elektroniskas iekārtas, ātrdarbīgas enerģijas iekārtas, bruņotas iekārtas vai aizsargiekārtas.

Saistībā ar šīm precēm un divējāda lietojuma iekārtām nodaļa pati izskata pieteikumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un starptautiskām saistībām.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2006. gadā nav veikusi nekādus pielāgojumus tiesību aktos par kājnieku un vieglajiem ieročiem.

POLIJA

Juridiski pasākumi

Polijas tiesiskā sistēmā attiecībā uz ieroču pārvešanu nav ietverti konkrēti noteikumi par vieglajiem un kājnieku ieročiem (VIKI). Spēkā esošajos tiesību aktos – 2000. gada 29. novembra Likumā par valsts drošībai stratēģiski svarīgu preču, tehnoloģiju un pakalpojumu ārējo tirdzniecību un starptautiskā miera un drošības uzturēšanu (vienots teksts 2004. gada “Likumu vēstnesī” Nr. 229, 2315. punkts), izveidota vienota eksporta, importa, tranzīta un saistītu pakalpojumu kontroles sistēma attiecībā uz divējāda lietojuma precēm un tehnoloģijām, ieročiem un tehnisko palīdzību (1). Ekonomikas ministrija pašlaik to pārskata, lai veiktu izmaiņas, kas vienkāršotu un pastiprinātu eksporta kontroles sistēmu, tajā pat laikā padarot to labvēlīgāku eksportētājiem.

Noteikumus 2001. gada 22. jūnija Likumā par uzņēmējdarbības veikšanu tādu sprāgstvielu, ieroču, munīcijas, izstrādājumu un tehnoloģiju ražošanas un tirdzniecības jomā, ko izmanto bruņotie spēki un policija (2001. gada “Likumu vēstneša” (Journal of Laws) Nr. 67., 679. punkts ar turpmākiem grozījumiem) pielāgoja Direktīvai 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli. Ar 2006. gada 23. jūnija likumu par izmaiņām dažos likumos saistībā ar Polijas Republikas dalību Eiropas Savienībā (“Likumu vēstnesis” Nr. 133, 935. punkts) grozīja 3. panta noteikumus, pievienojot jaunu 5. a nodaļu, ar kuru ieviesa saistības uzņēmējiem, kuri pārvadā ieročus un munīciju ES teritorijā, apstiprināt pārvadājumu atļaujas un iepriekšējas pārvadājumu atļaujas. Šie dokumenti pievienoti visiem VIKI un munīcijas pārvadājumiem no ES dalībvalstīm uz Poliju, no Polijas uz ES dalībvalstīm, kā arī veicot tranzītu caur Poliju. Mērķis ir pārliecināt izcelsmes un galamērķa valstis, ka uzņēmējs ir pilnvarots veikt darbības saistībā ar dokumentos noteikto ieroču un munīcijas veidu tirdzniecību.

Ministru padome 2006. gada 13. jūnijā grozīja 2004. gada 13. jūnija Rīkojumu par valsts drošībai stratēģiski svarīgu preču nodošanas aizliegumu un ierobežojumiem (2006. gada 28. jūnija“Likumu vēstnesis” Nr. 109., 750. punkts). Grozītajā pielikumā ietverts to valstu saraksts, uz kurām saskaņā ar ANO un ES sankcijām ir aizliegts eksportēt ieročus. Rīkojuma būtiskākās izmaiņas ir ieroču embargo noteikšana Uzbekistānai un sankciju atcelšana Afganistānai un Bosnijai un Hercegovinai.

Administratīvie pasākumi

Pirms tiek iegūta atļauja/piekrišana veikt darbības saistībā ar ieroču vai munīcijas ražošanu vai tirdzniecību, uzņēmējiem jāapmeklē mācības un jānokārto atbilstīgi eksāmeni. Ekonomikas ministrija rīkoja 31 semināru un mācību kursus, kas bija veltīti ieroču eksporta kontrolei un iekšējai tādu uzņēmēju kontroles sistēmai, kuri nodarbojas ar stratēģiski svarīgu preču, tehnoloģiju un pakalpojumu, tostarp VIKI, tirdzniecību. Kopumā 2006. gadā rīkotajos mācību kursos piedalījās 672 personas no 130 uzņēmumiem. Tajās ietvēra arī jautājumus, kas iekļauti ANO rīcības programmā par VIKI un atbilstīgos ES dokumentos.

Lai gan Polija līdz šim nav eksportējusi pārnēsājamas pretgaisa aizsardzības sistēmas (MANPADS), tika veikti pasākumi, lai pilnībā īstenotu Vasenāras nolīguma ieteikumus, kas izklāstīti dokumentā “MANPADS eksporta kontroles elementi” un tika pieņemtas procedūras par iespējamu VIKI eksportu nākotnē. Iespējamos pieprasījumus izsniegt licences, lai eksportētu MANPADS, izskatīs saskaņā ar minēto 2000. gada 29. novembra likumu.

Visos uzglabāšanas atbildības līmeņos ir īstenota piemērota inventāra pārvalde un grāmatvedības kontroles procedūras. Ir izveidota regulāra ziņošanas un saziņas sistēma starp šiem līmeņiem. Ikvienai struktūrai ir jāuztur vajadzīgais reģistrs par visiem VIKI, sākot no brīža, kad tā pārņem to kontroli, pēc tam – veicot krājumu dažādo kustību, līdz brīdim, kad tie ir iztērēti vai to ekspluatācija ir pārtraukta.

Izpilde

Ziņošanas posmā Polijas muitas noteikumi nemainījās. Muitas dienests 2006. gadā vēl vairāk pastiprināja robežšķērsošanas kontroli (uz ceļiem, jūrā un lidostās) attiecībā uz nelegālu preču, tostarp VIKI, tirdzniecību. Tika uzstādīti jauni rentgena skeneri mašīnām, kā arī kravas automašīnām. Īpašu uzmanību veltīja Polijas austrumu robežām. Šie pasākumi ļāva muitas ierēdņiem atklāt un novērst nelegālu 42 vieglo ieroču (šauteņu un pistoļu) un 145 728 munīcijas priekšmetu tirdzniecību.

Robežsardzes dienests 2006. gadā atklāja 49 šaujamieroču, 1 755 šaujamieroču munīcijas un 66 granātu kontrabandas mēģinājumus, un no šī skaita 34 šaujamieročus un 685 munīcijas priekšmetus konfiscēja pēc robežšķērsošanas zonas. Kopējā kontrabandas ieroču un munīcijas vērtība ir 8 860 PLN. Robežsardzes dienests veica 19 sagatavošanās procedūras saistībā ar kontrabandas mēģinājumiem, un 12 no tām veica pie ES austrumu robežas.

PORTUGĀLE

Administratīvu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

Turpinājās centieni sekmēt administratīvu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai apkarotu VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī lai novērstu nelikumīgu tirdzniecību. Visu iesaistīto struktūru darbu sekmēja 2005. gadā izveidotā koordinēšanas grupa, kurā ir Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Portugāles izlūkdienestu un Finanšu ministrijas pārstāvji.

Jaunpieņemtie tiesību akti

Padomes Vienotās rīcības pielikumā minēto ieroči kategoriju importa un eksporta licenču izsniegšana galvenokārt ir Aizsardzības ministrijas uzdevums.

Par katru darījumu, kas saistīts ar vieglajiem un kājnieku ieročiem, jāiegūst Licenču izdevējas iestādes atļauja (Aizsardzības ministrijas vai Iekšlietu ministrijas atļauja atkarībā no tā, vai ieroči paredzēti militārai vai civilai lietošanai).

Ikvienu pieteikumu izskata arī Ārlietu ministrija, ņemot vērā ārpolitikas intereses, tostarp ievērojot kritērijus, kas minēti ES Ieroču eksporta rīcības kodeksā.

Jauni tiesību akti stājās spēkā 2006. gadā, aptverot vieglo un kājnieku ieroču, to sastāvdaļu un munīcijas ražošanu, labošanu, importu, eksportu, nodošanu, uzglabāšanu, apriti, tirdzniecību, licenču izsniegšanu, iegādi un glabāšanu.

Likumā 5/2006 izveidots vispārējs režīms, tostarp kriminālsods, par Padomes 2002. gada 12. jūlija Vienotās rīcības pielikumā minēto ieroču kategoriju nelikumīgu glabāšanu, tirdzniecību un starpniecību.

RUMĀNIJA

Rumānijā 2006. gadā nav pieņemti jauni tiesību akti par vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem.

Attiecībā uz tiesisko regulējumu un tiesību aktiem joprojām ir spēkā informācija, kas sniegta Valsts ziņojumos par ANO VIKI rīcības programmu. Rumānijā kopš 1993. gada ir spēkā piemēroti tiesību akti un valsts pārvalde darbojas pietiekami labi, lai efektīvi kontrolētu tirdzniecību ar vieglajiem un kājnieku ieročiem.

Valsts parasto ieroču eksporta kontroles sistēma ietver sevī tiesisko regulējumu, valsts kontrolsarakstus, valsts eksporta kontroles iestādi un citas valsts iestādes, principus, procedūras, atļaujas izsniegšanu, reģistrāciju, licenzēšanas un kontroles rīcības, eksporta kontroles dokumentus, kā arī sadarbību un starptautisko palīdzību.

Eksporta kontrole, imports un citas ar parastiem ieročiem veiktas darbības reglamentē ar Valdības rīkojumu Nr. 158/1999, kas ar grozījumiem apstiprināts Likumā Nr. 595/2004. Jo īpaši Rumānijas tiesību aktos ir iekļauti noteikumi par starptautiskās ieroču tirdzniecības starpniecību, kuros integrēti Padomes 2003. gada 23. jūnijā pieņemtajā Kopējā nostājā 2003/468/KĀDP paredzētie noteikumi. Starpniecības darbību gadījumos visus pieteikumus izvērtē, tos, inter alia, salīdzinot ar ES Ieroču eksporta Rīcības kodeksa noteikumiem.

Visām ar parastiem ieročiem, tostarp ar VIKI veiktām reeksporta operācijām piemēro Valdības rīkojumu Nr. 158/1999, kas ar grozījumiem apstiprināts Likumā Nr. 595/2004.

Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem, pirmkārt, lai tirgotos ar parastiem ieročiem, uzņēmumiem ir jāsaņem atļaujas. Pieteikumus uz licenci apsver, izskatot katru konkrētu gadījumu. Licences izsniedz, ņemot vērā ieteikumus, ko sniegusi Militāro preču eksporta kontroles, importa un citu tirdzniecības darbību jautājumos atbildīgo Aģentūru padome, kurā pārstāvētas visas attiecīgās ministrijas un valsts iestādes, tostarp izlūkdienesti.

Atļaujas veikt starptautisku tranzītu, pārkraušanas un nekomerciālas darbības ar parastiem ieročiem izsniedz, izskatot katru konkrētu gadījumu.

Rumānijā attiecīgo valsts tiesību aktu īstenošanā ir iesaistītas vairākas ministrijas, kas VIKI jomā piedalās starptautiskā sadarbībā, tomēr Valsts eksporta kontroļu aģentūrai (ANCEX) eksporta kontroļu tiesību aktu jomā ir galvenā koordinatora funkcijas. Sadarbojoties ar Ārlietu ministrijas Terorisma apkarošanas un ieroču kontroles nodaļu, ANCEX piedalās visās attiecīgajās starptautiskās norisēs.

Iekšlietu un pārvaldes reformu ministrijas pakļautībā esošā Rumānijas Policijas galvenā inspekcija (GIPR) kontrolē to, kā fiziskām vai juridiskām personām piešķir atļauju iegādāties, iegūt īpašumā, turēt, nēsāt un izmantot šaujamieročus un munīciju. Vienlaikus saskaņā ar Likumu Nr. 295/2004 par šaujamieročiem un munīciju, kas ir saskaņots ar Direktīvu 91/477 EEK, GIPR reģistrē visus lietotājus ieročiem, kas izraisa vai neizraisa nāvi, un atjaunina Valsts ieroču reģistra datubāzi (www.politiaromana.ro).

Kaut gan 2006. gadā nav sāktas būtiskas ar VIKI saistītas ierosmes, tomēr Rumānijas valdība ir turpinājusi īstenot nozīmīgu sadarbību ar valsts aizsardzības nozarē iesaistītiem uzņēmumiem un privātpersonām, lai uzlabotu izpratni par ieroču kontroles tiesību aktiem un to ievērošanu. ANCEX šo informāciju tirgotājiem sniedz, izmantojot savu interneta vietni (www.ancex.ro) un par šo tematu rīkojot dažādus seminārus un praktiskas nodarbības.

Turklāt saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 2005. gada 8. decembrī pieņemto starptautisko instrumentu, lai valstīm ļautu laikus un uzticami atklāt un izsekot nelegālus kājnieku un vieglos ieročus, ANCEX ir izveidojis Pārsūtīto ieroču reģistru. Šajā reģistra dokumentā iekļauti reģistrētās VIKI eksporta un importa operācijas, ar sērijas numuru, tipu, daudzumu, izcelsmi un citu attiecīgu informāciju par pārsūtītajiem ieročiem.

SLOVĀKIJA

Attiecībā uz valsts īstenoto ES VIKI Vienoto rīcību un ES programmu parasto ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai ir pieņemti šādi tiesību akti:

1998. gada 15. maija Likums Nr. 179/1998 par Militāro materiālu tirdzniecību, ar ko izdara grozījumus Likumā Nr. 455/1991 par Tirdzniecības darījumiem, inter alia, reglamentēti nosacījumi tirdzniecībai ar militāriem kājnieku un vieglajiem ieročiem, šādas tirdzniecības starpniecības darījumu nosacījumi un valsts pārvaldes iestāžu darbība. Slovākija 2006. gadā pilnībā ir īstenojusi visas attiecīgās valsts tiesību aktu normas.

Īstenošanas procesā ir iesaistītas šādas valsts iestādes:

1. Ārlietu ministrija;

2. Ekonomikas ministrija;

3. Iekšlietu ministrija;

4. Aizsardzības ministrija;

5. Muitas pārvalde;

6. Izlūkdienesti.

Tiesībspējīgai personai ir jāatturas no militāro materiālu tirdzniecības, ja tā var nodarīt kaitējumu Slovākijas Republikas ārpolitikai, drošībai vai tirdzniecības interesēm, starptautiskām saistībām, vai ari ja tā var nodarīt kaitējumu to starptautisko organizāciju un iestāžu interesēm, kurām Slovākijas Republika ir pievienojusies vai arī kuru loceklis vai dalībnieks tā ir.

Par Militāro materiālu tirdzniecības akta pārkāpumiem var piespriest līdz SKK 10 miljoniem lielu sodu un/vai līdz 8 gadiem cietumsoda.

Slovākija 2006. gadā ir atļāvusi eksportēt 7 908 VIKI, turklāt ir importēti 4 644 VIKI.

SLOVĒNIJA

Slovēnijā vairākas ministrijas ir iesaistītas kājnieku un vieglo ieroču jomas valsts tiesību aktu īstenošanā un starptautiskā sadarbībā. Ārlietu ministrija ir koordinētāja iestāde, lai īstenotu un koordinētu starptautisko sadarbību kājnieku un vieglo ieroču jomā. Iekšlietu ministrija kontrolē kājnieku un vieglo ieroču eksportu un importu un Aizsardzības ministrija ir atbildīga par militāros nolūkos lietotu kājnieku un vieglo ieroču importa un eksporta kontroli.

Ieroču eksporta un importa gada ziņojumus publicē Aizsardzības ministrijas tīmekļa vietnē. Slovēnijas Policija un muitas pārvalde ir atbildīgas par valsts robežu un robežšķērsošanas kontroli. Tās tieši kontrolē kravas, kas šķērso valsts robežas. Policija 2006. gadā saistībā ar nelegālu ieroču vai sprāgstvielu ražošanu un tirdzniecību ir reģistrējusi 238 noziedzīgus nodarījumus (2005. gadā 152 nodarījumi) un izvirzījusi apsūdzību 261 aizdomās turamajam (2005 gadā – 161). Organizētās noziedzības grupas 2006. gadā ir izdarījušas 22 noziedzīgus nodarījumus, turpretim 2005. gadā reģistrēti tikai 4 šādi nodarījumi. Policijas tiešas iejaukšanās dēļ ir atklāti 192 (127) noziedzīgi nodarījumi. Policija 2006. gadā ir iznīcinājusi 637 konfiscētus šaujamieročus; 72 no konfiscētajiem ieročiem ir uzdāvināti Valsts mūsdienu vēstures muzejam.

Par kājnieku un vieglo ieroču jautājumiem notiek regulāras sanāksmes un ministriju sadarbība, kurā katra ministrija aktīvi darbojas saskaņā ar tās pilnvarām.

Galvenos tiesību aktus kājnieku un vieglo ieroču jomā Slovēnija ir pieņēmusi deviņdesmitajos gados. Vispārējs valsts tiesiskā regulējuma pārskats par kājnieku un vieglajiem ieročiem 2005. gadā ir iesniegts ANO kā valsts ziņojums par ANO Rīcības programmas īstenošanu. Kopš tā laika, proti, 2006. gadā, jauni tiesību akti nav pieņemti. Tomēr Iekšlietu ministrija ir iesniegusi Tieslietu ministrijā ierosmi grozīt Kriminālkodeksa 310. pantu – Nelegāla ieroču vai sprāgstvielu ražošana un tirdzniecība – lai tajā paredzētu Kriminālkodeksa eksteritoriālu piemērošanu, ja ir aizdomas, ka veikts šāda tipa krimināls nodarījums. Šā ierosinātā grozījuma pamatā ir apsvērums, ka par šādu noziedzīgu nodarījumu uzskata arī tādu nodarījumu, kas izdarīts, nozieguma nodarītājam nelegāli ievedot ieročus Slovēnijas Republikā un/vai iesaistoties no ārvalstīm ievestu ieroču pārdošanā. Ir sagaidāms, ka ierosinātos Kriminālkodeksa grozījumus 2007. gadā iesniegs apspriešanai valdībā un parlamentā.

SPĀNIJA

Pēdējie pasākumi, kas veikti saistībā ar jauniem tiesību aktiem un/vai noteikumiem, ir šādi:

a) 2006. gada 12. janvārī ieviesa Rīkojumu Nr. ITC/60/2006, lai atjauninātu I Pielikumu Karaļa Dekrētam 1782/2004 (30. jūlijs) par aizsardzības materiālu, citu materiālu un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju ārējās tirdzniecības kontroles reglamentāciju un iekļautu tajā kontrolsarakstu grozījumus, par kuriem panākta vienošanās attiecīgos starptautiskos munīciju sarakstos (t.i. Raķešu tehnoloģiju kontroles režīma un Vasenāras Nolīguma sarakstos), un iekļautu.

b) Spānijas Parlaments 2005. gada oktobrī aicināja valdību gada laikā ieviest Likumu par ieroču tirdzniecību. Ar to pastiprināja minētā 30. jūlija Karaļa Dekrēta Nr. 1782/2004 noteikumus. Ar jauno likumu būtu jāizpilda un tajā būtu jābūt tiešai norādei uz ANO Rīcības programmu kājnieku un vieglo ieroču nelegālas tirdzniecības vispārējai novēršanai, apkarošanai un izskaušanai un attiecīgām ANO ĢA rezolūcijām, kā arī uz Protokolu par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas papildina ANO starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas Konvenciju (ANO ĢA pieņemta 2001. gada 31. maijā) un kurš labāk pazīstams kā “ANO Šaujamieroču protokols”. Pēc Parlamenta lūguma Spānijas kabinets 2006. gada 29. decembrī apstiprināja priekšlikumu jaunajam Aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības likumam. Parlaments pašlaik šo priekšlikumu izskata un izdara tajā attiecīgus grozījumus, un ir paredzēts, ka tas stāsies spēkā 2007. gada vidū. Varētu minēt šādus galvenos priekšlikuma aspektus: — Pirmkārt, Spānijas tiesību akti šajā jautājumā kļūs par tādu likumam līdzvērtīgu normu, ar ko izveidos instrumentu, lai kontroli padarītu vēl efektīvāku. — Otrkārt, Likumā atjauninās noteikumus par aizsardzības materiālu, citu materiālu un divējāda lietojuma preču ārējo tirdzniecību, pieskaņojot tos saistībām, ko Spānija uzņēmusies starptautiskos forumos un neizplatīšanas režīmos. — Treškārt, jaunajā likumā paplašināta kontroļu darbības joma, reglamentējot visdažādākos šaujamieročus, tostarp medību un sporta ieročus, to daļas, sastāvdaļas un munīciju saskaņā ar ANO Ģenerālās Asamblejas pieņemto Rezolūciju 55/225 par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanu. — Ceturtkārt, Likumā ir stingri ievēroti Eiropas Ieroču eksporta rīcības kodeksa astoņi kritēriji, kā arī kritēriji, ko attiecībā uz darbībām ar kājnieku un vieglajiem ieročiem pieņēmusi EDSO. — Visbeidzot, likumā iekļauta nepārprotama apņemšanās veicināt un līdzdarboties reģionālos un starptautiskos procesos, lai panāktu efektīvāku ieroču tirdzniecības kontroli, jo īpaši lai panāktu Starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma pieņemšanu. Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka Spānija ir viens no 117 līdzekļu nodrošinātājiem 26. oktobrī apstiprinātajam projektam.

c) Spānija 2006. gadā pabeidza “ANO šaujamieroču protokola” iekšējās ratifikācijas procesu, un 2007. gada 9. februārī tā pievienošanās instrumentu deponēja ANO ĢA. Protokols stājās spēkā 2007. gada 11. martā.

Administratīvo, tiesību aizsardzības un tiesu iestāžu mācības

Spānijas tiesību aizsardzības iestādes tāpat kā iepriekšējos gados turpināja organizēt kursus un seminārus par šaujamieroču un sprāgstvielu krimināltiesiskajiem aspektiem un par informācijas tehnoloģiju izmantošanu ieroču un sprāgstvielu kontrolē. Tie ir regulāri semināri, ko organizē, lai iepazīstinātu ar noteikumiem un tiesiskajām normām attiecībā uz ieroču nelegālas tirdzniecības novēršanu un apkarošanu, un to mērķis ir atjaunināt un uzlabot policijas darbinieku un attiecīgo iestāžu zināšanas šajos jautājumos.

Citas ierosmes un pasākumi

Atbilstīgi tiesiskajam regulējumam, kas paredzēts 1969. gada jūlija “Konvencijā par vienotiem noteikumiem, lai savstarpēji atzītu šaujamieroču oficiālos kontroles marķējumus”, un saskaņā ar minētās konvencijas Izpildiestādes, proti, Pastāvīgās starptautiskās vieglo ieroču marķēšanas komisijas izstrādātiem noteikumiem Spānijas valsts oficiālā marķēšanas iestāde Banco Oficial de Pruebas de Armas de Eibar (BOPE) ir marķējusi visus Spānijā 2006. gadā ražotos pārvietojamos ieročus, kas paredzēti civilam lietojumam. Ieroču marķēšana ir viena no ieteicamām darbībām, ko paredzēts veikt, lai atvieglotu turpmāku VIKI nelegālās tirdzniecības izsekošanu un apsūdzību izvirzīšanu par to. Marķējumā ir iekļauta šāda informācija: ražotāja nosaukums, ieroča kārtas numurs, tā ražošanas gads un BOPE marķējuma zīmes un logotips. Spānija 2006. gadā ir saražojusi 280 pistoles, 22 942 šautenes (šajā skaitlī iekļauti vienstobra automātiskie lielgabali (single rifle canons)) un 28 138 šaujamieročus, kurus visus ir marķējusi BOPE. Turklāt 2006. gadā BOPE ir iznīcinājis 1 276 pārnēsājamos ieročus (galvenokārt pistoles un revolverus).

Civilās gvardes ieroču un sprāgstvielu Galvenās inspekcijas (Spānijas šaujamieroču administratīvās kontroles centrālā aģentūra) vadībā kompetentās Spānijas iestādes 2006. gadā konfiscēja 7 015 nelegālu šaujamieroču. Šobrīd Spānijas iestāžu glabāšanā (aizturēti muitā, konfiscēti un atsavināti) kopumā ir 291 196 dažāda veida un tipa šaujamierocis; no tiem 22 392 šaujamieroči 2006. gadā tiks izsolīti, bet 40 772 citi tiks iznīcināti.

Spānijas iestādes 2006. gadā ir veikušas 23 727 pārbaudes vietās, kur izgatavo vai uzglabā šaujamieročus un/vai sprāgstvielas (tostarp rūpnīcās, tirdzniecības vietās, sporta šaušanai paredzētās telpās, privātajās apsardzes sabiedrībās un citur); no tām 8 071 pārbaudes veica vietās, kas saistītas ar šaujamieročiem, un 15 656 pārbaudes – vietās, kur izgatavo vai glabā sprāgstvielas.

Turklāt muitas un nodokļu iestāžu amatpersonas vairākkārt ir apmeklējušas arī ostas un lidostas; šie apmeklējumi bija daļa no programmas cīņai pret ieroču noplūdi to eksporta laikā.

ZVIEDRIJA

Dažos jautājumos ir grozīti tiesību akti par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, piemēram, vairs nav slepena valsts ieroču starpnieku reģistrā pieejamā ieroču starpnieku kontaktinformācija.

Saskaņā ar jaunu rīkojumu, kas stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā, Zviedrijas muitas pārvaldei ir pienākums Zviedrijas Policiju informēt par visiem Zviedrijā ievestajiem ieročiem.

Parlaments 2006. gada beigās apstiprināja tiesību aktus par ierobežota termiņa amnestiju attiecībā uz šaujamieročiem; šie tiesību akti stājās spēkā 2007. gada 1. martā. Amnestija bija spēkā no 2007. gada 1. marta līdz 31. maijam. Šo tiesību aktu mērķis ir samazināt nelegālo un nereģistrēto ieroču skaitu Zviedrijā.

EIROPAS SAVIENĪBA

2006. gadā ir īstenota Ārvalstu aviopārvadātāju drošības izvērtējuma direktīva (SAFA) un ierosināti trīs tiesību aktu priekšlikumi par reglamentējošiem pasākumiem ES teritorijā:

— EK Ieroču direktīvas (91/477) atjaunināšana;

— Priekšlikums EK Šaujamieroču direktīvai, lai īstenotu ANO Šaujamieroču protokolu;

— Komisijas paziņojums par sprāgstvielu, detonatoru, spridzekļu izgatavošanas ierīču un šaujamieroču drošību ES.

II. STARPTAUTISKIE ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI 2006. GADĀ

AUSTRIJA

EDSO

Austrija ir atbalstījusi to, ka turpina īstenot EDSO dokumentus par VIKI, kā arī par parastās munīcijas uzkrājumiem. Austrija pirmo reizi EDSO Drošības sadarbības foruma drošībās dialogā 2006. gada 29. martā iepazīstināja ar ES Nelikumīgas vieglo ieroču un kājnieku ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģiju. Šo centienu mērķis, pirmkārt, ir iepazīstināt iesaistītās valstis ar tiesisko regulējumu un pasākumiem, kā arī ar ES VIKI jomā sāktiem projektiem, otrkārt, izveidot pamatu pastiprinātai EDSO un ES koordinācijai un sadarbībai, lai nodrošinātu to, ka resursus un atšķirīgās spējas izmanto pēc iespējas efektīvāk un ka izvairās no dubulta darba.

Atlantijas savienības partnerattiecību padome (EAPC)

Austrija ir sniegusi finansiālu palīdzību projektiem, lai Kazahstānā iznīcinātu kājnieku un vieglos ieročus un MANPADS. Šādu projektu ASV vadībā uzsāka 2006. gada aprīlī.

2006. gadā turpināja īstenot arī Austrijas finansēto Kājnieku un vieglo ieroču, MANPADS un munīcijas iznīcināšanas projektu Ukrainā.

Apvienoto Nāciju Organizācija

ANO 61. Ģenerālā Asamblejā Austrija ir piedalījusies šādu ar VIKI saistītu rezolūciju atbalstīšanā:

“Palīdzība valstīm, lai kontrolētu nelegālu tirdzniecību ar kājnieku un viegliem ieročiem un savāktu tos”, “Parastās munīcijas krājumu uzkrāšanās radītas problēmas”. Austrija balsoja par rezolūciju “Nelegālas kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecības aspekti”.

BEĻĢIJA

Beļģija VIKI jomā atbalsta vairākus starptautiskus projektus, proti:

Āfrika

Dienvidāfrikā projekts “Drošāka Āfrika” (EUR 216 700).

Projekts paredzēts, lai Dienvidāfrikā palielinātu un uzlabotu policijas tiesību aizsardzības spējas, riska apgabalos samazinot kājnieku un vieglos ieročus.

Burundi, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Ruandā projekts “RECSA-GRIP” (EUR 400 000)

Projekta nosaukums ir “Atbalsta un spēju veidošana, lai Burundi, Ruandā un Kongo Demokrātiskajā Republikā izstrādātu Valsts rīcības plānus kājnieku un vieglo ieroču jomā”.

Latīņamerika

Kostarikā, Panamā, Nikaragvā, Salvadorā, Hondurasā, Gvatemalā projekts “Arias Foundation” (EUR 107 800).

Projekts ir paredzēts, lai ar vidusskolās rīkotām informācijas kampaņām šajās sešās valstīs palielinātu vismazāk aizsargātās sabiedrības daļas (jauniešu) informētību par šaujamieroču ietekmi uz to dzīvi.

Brazīlijā UNODC projekts (EUR 70 467).

Projekts ir paredzēts, lai intensificētu federālā apgabala (Brazilja) kopienu centienus novērst vardarbību, kuras cēlonis ir narkotikas un šaujamieroču izplatīšana.

Āzija

Bangladešā, Nepālā un Šrilankā projekts “Drošāka pasaule” (EUR 100 000).

Projekts paredzēts, lai stiprinātu valdības un pilsoniskās sabiedrības spējas apkarot kājnieku ieroču izplatīšanos Bangladešā, Nepālā un Šrilankā (ANO vieglo ieroču rīcības programmas piemērošana).

Austrumeiropa un Dienvidaustrumu Eiropa

Baltkrievijā EDSO projekts (EUR 55 370).

Stiprināt spējas, lai uzlabotu kājnieku ieroču krājumu apsaimniekošanu un drošību.

Kosovā KOSSAC projekts (EUR 94 543).

ANO Attīstības programmas projekts “KOSSAC”: Kosovas vieglo ieroču kontroles ierosme.

Ukrainā (EUR 25 000).

Novobohdanivkas munīcijas noliktavas apkārtnes rehabilitācija un aizsardzība.

BULGĀRIJA

Bulgārija ir finansējusi ieroču iznīcināšanas projektu 1 897 kājnieku un viegliem ieročiem, kuri pirms Melnkalnes Iekšlietu ministrijas veiktās konfiskācijas ir nelegāli bijuši civilpersonu rīcībā. Bulgārija Melnkalnes Iekšlietu ministrijai ir sniegusi USD 7 588 lielu palīdzību, lai pabeigtu projektu. Ieroču iznīcināšanu pabeidza 2006. gada 28. februārī.

Bulgārijā 2006. gadā notika starptautisks seminārs “Divējāda lietojuma preču un ieroču eksporta kontrole: sadarbība ar nozares pārstāvjiem” (Sofijā, 2006. gada 22. un 23. maijā). Sofijā 2006. gadā notikušais seminārs ir daļa no Ungārijas un Bulgārijas Kopīgā rīcības plāna īstenošanas, ko turpina veikt saskaņā ar Austrālijas grupas sadarbības programmu, kas domāta neiesaistītajām valstīm.

Sofijas seminārs deva iespēju apmainīties ar informāciju un pieredzi un tajā priekšlasījumu un interaktīvu pārrunu formā notika Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pārstāvju mācības.

Turpinot iesākto politiku pēc iespējas vairāk atbalstīt NATO partnerus, risinot drošības un aizsardzības problēmas, Bulgārija 2006. gadā ir piedalījusies 9 no 10 NATO/Partnerattiecības mieram Ieguldījuma fonda projektos. Pieci no šiem projektiem ir veltīti VIKI vākšanai un iznīcināšanai:

1. Serbijai un Melnkalnei paredzētais II ieguldījumu fonds, lai iznīcinātu 1 320 620 pretkājnieku sauszemes mīnas Serbijā un Melnkalnē – EUR 30 000.

2. Ukrainai paredzētais II Ieguldījuma fonds munīcijas, VIKI un MANPADS iznīcināšanai Ukrainā – EUR 25 000.

3. Ieguldījumu fonds VIKI un MANPADS iznīcināšanai Kazahstānā EUR 10 226.

4. Albānijai paredzētais II Ieguldījumu fonds, lai iznīcinātu VIKI munīciju Albānijā – EUR 25 000.

5. Ieguldījumu fonds, lai attīrītu 569 hektārus piesārņotas zemes un iznīcinātu nesprāgušus militāros materiālus Azerbaidžānā – EUR 15 000.

Bulgārijas Aizsardzības ministrija ir iesniegusi informāciju, ka uzdevumos, kas doti Bulgārijas Bruņoto spēku vienībām, kuras 2006. gadā piedalījās miera uzturēšanas operācijās, nebija iekļauta VIKI vākšana un iznīcināšana.

KIPRA

Kipra aktīvi piedalās darbā, ko šajā jomā veic ANO un EDSO.

Piemēram, Kipra sniedz ziņojumus ANO saistībā ar ANO Rīcības programmas īstenošanu par vieglo ieroču un kājnieku ieroču nelikumīgās tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu jebkādā izpausmē. Papildus tam tā ir sniegusi informāciju UNHCHR (pamatojoties uz Lēmumu 124/2004) saistībā ar “VIKI pieejamības un ļaunprātīgas izmantošanas izraisītu cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu”.

Turklāt Kipra sniedz informāciju EDSO par valsts praksi un procedūrām saistībā ar parasto ieroču un saistīto tehnoloģiju eksportu (fsc.del/269/06, 27.6.2006.), par parasto ieroču nodošanu (FSC. DEL/432/06, 26.9.2006.) un par VIKI (FSC. DEL/14/07, 24.1.2007.).

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika aktīvi piedalās ANO VIKI Nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas Rīcības programmas īstenošanā. Čehijas Republika 2006. gadā ir ziedojusi CZK 1 000 000 (USD 47 308,17 = EUR 34 910) Ieguldījumu fondam, lai ar praktiskiem atbruņošanās pasākumiem nostiprinātu mieru. Šo summu izmantos, lai atbalstītu otro posmu CASA datubāzei, kuru īsteno laikā no 2006. gada novembra līdz 2007. gada novembrim. Viens no galvenajiem CASA datubāzes mērķiem ir pārraudzīt to, kā atsevišķas ANO dalībvalstis īsteno ANO Rīcības programmu.

Aģentūru koordinācijas darbā 2006. gadā galveno uzmanību pievērsa tam, kā sagatavoties ANO VIKI Nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas Rīcības programmas 2006. gada pārskatīšanas konferencei, un tam, kā īstenot daudzpusējos marķēšanas un izsekošanas tiesību aktus. Nopietna uzmanība ir pievērsta arī sarunām citos daudzpusējos forumos (ANO Ģenerālās Asamblejas Pirmā komiteja, EDSO, Vasenāras Vienošanās).

Čehijas Republika, izmeklējot 147 lietas, kurās izmantots 1 791 ierocis, inter alia, sadarbojās arī ar Interpola valstu birojiem Limā un Vīzbādenē.

DĀNIJA

Dānijas tiesībaizsardzības iestādes piedalījās dažādās starptautiskās un reģionālās ierosmēs par ieroču kontroles un tirdzniecības jautājumiem.

Dānijas policija kopš 2006. gada novembra saistībā ar Baltijas jūras darba grupā notiekošo sadarbību piedalās operācijā Crossfire II, lai apkarotu ieroču kontrabandu.

Dānija, ziedojot EUR 2,7 miljonus (2004.-2006. gadā) ANO Attīstības programmas Ieguldījumu fondam, atbalsta Libērijas bijušo kaujinieku atbruņošanos, demobilizāciju, reintegrāciju un rehabilitāciju.

Dānija, ziedojot EUR 1,1 miljonu (2005.-2006. gadā) ANO Attīstības programmas Ieguldījumu fondam, atbalsta Afganistānas bijušo kaujinieku atbruņošanos, demobilizāciju, reintegrāciju un rehabilitāciju.

IGAUNIJA

Igaunijas kareivji, kas dislocēti Irākā, 2006. gadā patrulēšanas operāciju laikā vairākas reizes ir konfiscējuši ieročus un munīciju. Operācijas notika sadarbībā ar ASV un Irākas sauszemes spēku vienībām.

SOMIJA

— Somija ar EUR 250 000 2006. gadā ir atbalstījusi ECOWAS Kājnieku ieroču programmu (ECOSAP). 2007. un 2008. gadā paredzēts izlietot līdzīgu summu, kopējo Somijas palīdzību tādējādi palielinot līdz EUR 750 000;

— Palīdzība EDSO misijai Moldovas Republikā, lai iznīcinātu munīcijas pārpalikumu un vecos krājumus (kopumā EUR 160 000);

— Palīdzība Tadžikistānas Republikā īstenotajam EDSO VIKI un parastās munīcijas programmas II posmam, kura mērķis ir munīcijas noliktavu atjaunošana sešās teritoriālās vienībās (kopumā EUR 100 000)

— Finansiāls atbalsts ANO Attīstības programmas pārvaldītam projektam Albānijā. Sākotnēji projekts bija iecerēts kā ieroču nodošana, pretim saņemot attīstības palīdzību (“Weapons-for-development swap”) projektu, lai atgūtu no armijas noliktavām deviņdesmito gadu beigu krīzes laikā nozagto munīciju un kājnieku ieročus, kas nelegāli atrodas personu rīcībā. Ieroču vākšanu iespējamu padarīja valdības pieņemtie amnestijas likumi. Šā projekta darbības jomu vēlāk paplašināja, iekļaujot tajā kopienas policijas spēku izveidi, lai veidotu uzticēšanos starp tiesībaizsardzības iestādēm, valsts iestādēm un vienkāršiem pilsoņiem. Somija projektu finansēja līdz 2006. gadam, kad to pabeidza.

Citas ierosmes

Somija ir devusi ieguldījumu saskaņā ar Acehas Uzraudzības misijas pilnvarām veiktajā atbruņošanās procesā, nosūtot 11 ekspertus. Ar to saistītie izdevumi ir aptuveni EUR 545 000. Četros posmos veikto Brīvās Acehas kustības (GAM) bruņojuma izņemšanu no aprites sāka 2005. gada 15. septembrī un pabeidza 2005. gada 31. decembrī. Saskaņā ar Indonēzijas Republikas valdības un GAM Saprašanās memorandu, GAM ir piekritis ar Acehas Uzraudzības misijas palīdzību izņemt no aprites visus GAM dalībnieku rīcībā esošos ieročus, munīciju un sprāgstvielas. GAM Acehas Uzraudzības misijai ir veiksmīgi nodevis vairāk nekā 840 ieročus. Visi no aprites izņemtie ieroči ir iznīcināti.

FRANCIJA

Apvienoto Nāciju Organizācija: Francija 2006. gadā ir devusi ieguldījumu īpašajā fondā, kas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Āfrikas Reģionālā miera un atbruņošanās centram Lomē (UNREC) (EUR 77 000).

ECOWAS: Francija ir piedalījusies ECOWAS dalībvalstīs notiekošā kājnieku un vieglo ieroču atbalsta programmā (USD 260 000).

Tadžikistāna: Laikposmā no 2005. gada septembra līdz 2006. gada aprīlim četrus Francijas ekspertus saistībā ar EDSO pārraudzībā veiktām operācijām nosūtīja uz komandējumu Tadžikistānā (kur tie piedalījās mācībās, krājumu veidošanas pārraudzībā, nedrošas munīcijas iznīcināšanas operāciju kontrolē).

Ukraina: Francija 2006. gada maijā piedalījās misijā, lai izvērtētu Novobogdanivkas (Ukrainā) piesārņojumu un sniegtu attiecīgus padomus tā pārvarēšanai (munīcijas pārpalikumu iznīcināšana). No 2006. gada septembra līdz oktobrim notika spridzekļu iznīcināšanas ekspertu mācību misija, lai Ukrainā iznīcinātu munīciju pārpalikumu krājumus (trīs eksperti).

Libāna: 2006. gada martā ir veikta Libānas Bruņoto spēku munīcijas krājumu drošības kontrole. Pēc drošības kontroles notika Libānas Bruņoto spēku pārstāvju mācības, ko vadīja spridzekļu iznīcināšanas eksperti.

VĀCIJA

Vācija sniedz ieguldījumu VIKI un to munīcijas jomas projektos un rīcībās, sadarbojoties ar vairākām iestādēm un organizācijām un saistībā ar tām. Vairums šo rīcību veic ilgāk kā vienu kalendāro gadu. Turpmāk aprakstītas galvenās 2006. gadā veiktās darbības.

Afganistāna (kopš 2004. gada)

Kopš 2004. gada Vācija atbalsta atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju (DD&R) un DIAG procesu Afganistānā, finansējot ieroču un munīcijas pārpalikumu savākšanu un iznīcināšanu. Vispārējais budžets ir EUR 3 000 000.

Albānija (2006. gads)

Vācija 2006. gadā atbalstīja NATO Partnerattiecības mieram Ieguldījuma fondu VIKI ieroču, MANPADS un munīcijas iznīcināšanai Albānijā. Ieguldījums ir EUR 107 000.

Angola (2003.-2006. gads)

Vācija atbalsta bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu sociālo un ekonomisko reintegrāciju Angolā. Lai reintegrācija būtu noturīga, rīkojas saskaņā ar visas vietējo kopienu interesēm. Pārcelšanos apvieno ar lauku attīstību un lauksaimniecības programmām. Programmā arī iekļauta ceļu būvniecība, tādējādi radot jaunas darbavietas attiecīgās kopienās un bijušajiem kaujiniekiem. Uzlabo vietējo pašvaldību un pārvaldes iestāžu spējas, lai izstrādātu un īstenotu reintegrācijas programmas. Kopējais budžets ir EUR 11 990 332.

Burundi (2003.-2007. gads)

Vācija atbalsta Burundi īstenoto valsts demobilizācijas un reintegrācijas programmu. Projektam ir četras galvenās sastāvdaļas – stiprināt kopienas reintegrācijas struktūras, atjaunot lauksaimniecisko ražošanu, radīt ienākumu ieguves iespējas un sakārtot infrastruktūru. Kopējais budžets ir EUR 15 940 000.

Kambodža (kopš 2006. gada)

2. Vācija 2006. gada decembrī rīkoja izvērtējuma apmeklējumu, lai apzinātu munīcijas uzkrājumu problēmas un izstrādātu priekšlikumu projektam, ko iecerēts īstenot 2007.-2008. gadā, lai uzlabotu ieroču krājumu apsaimniekošanu, kā arī lai iznīcinātu munīcijas pārpalikumus.

Kongo Demokrātiskā Republika – KDR (2004.–2007. gads)

Vācija atbalsta Valsts demobilizācijas un reintegrācijas programmu (NDRP). Vācija ir sniegusi atbalstu valsts “Comité Technique de Planification et de Coordination” (CTPC), pēc tam nodrošinot finansējumu trīs gadu sadarbībai ar Commission Nationale de Démobilisation et Réinsertion (CONADER). Kopējais budžets ir EUR 2 500 000.

Kongo Demokrātiskā Republika – KDR (2005.–2011.)

Vācija atbalsta karojošos formējumos iepriekš iesaistīto bērnu un jauniešu sociālu un saimniecisku reintegrāciju KDR Maniemas provincē. Kopējais budžets ir EUR 12 000 000.

Austrumāfrikas kopiena (EAC) (kopš 2004. gada)

Vācija atbalsta politiskas, juridiskas un institucionālas sistēmas izveidi Austrumāfrikas kopienā, lai kontrolētu nekontrolētu VIKI izplatīšanos. Ar Austrumāfrikas Kopienas (EAC) sekretariātu kopīgi veiktā projekta uzdevumos ietilpst organizatoriska darbība, lai izveidotu Reģionālu kontaktpunktu, kas koordinētu kājnieku ieroču kontroli, politikas un tiesību aktu saskaņošanu, mācības, sistemātisku pieeju izstrādi, lai izvērtētu VIKI problēmas, un izglītības un popularizācijas pasākumus sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām EAC dalībvalstīs.

Lielo ezeru reģions (2003.–2006. gads)

Vācija ir devusi ieguldījumu Pasaules Bankas vadītajā Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas Ieguldījumu fondā, kas atbalsta projektus Lielo ezeru reģionā. Kopējais budžets ir EUR 9 900 000.

Arābu valstu līga (kopš 2004. gada)

Vācija turpināja sadarbību ar Arābu valstu līgu (AL), sniedzot atbalstu dažādos līmeņos veiktām ar VIKI saistītām darbībām. Atbalstu sniedza arī AL valstu VIKI kontaktpunktu sanāksmei. Turpinājās EDSO VIKI dokumentu tulkošana arābu valodā. AL Sekretariāta personālam 2006. gada oktobrī rīkoja iepazīšanās vizīti uz Berlīni, Vīni (EDSO) un Gailenkirhenu (Vācijas Bruņoto spēku pārbaudes centrs). Kā piemēru sadarbībai ar AL valstīm var minēt 2006. gada septembrī Tunisijā rīkoto divu dienu mācību kursu par ieroču krājumu apsaimniekošanu.

Libērija (2005.–2007. gads)

Vācija atbalsta Valsts demobilizācijas un reintegrācijas programmu (DDRP). Ar programmu Libērijā sniedz psihisku un sociālu palīdzību kara upuriem saistībā ar seksuālu vardarbību un atbalsta tos bēgļus un bijušos kaujiniekus, kas atgriežas mājās, rīkojot infrastruktūras sakārtošanas darbus, kuros iesaistīts liels skaits darbinieku. Kopējais budžets ir EUR 10 750 000.

SADC (kopš 2004. gada)

Vācija atbalsta Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC), īstenojot SADC protokolu par šaujamieroču, munīcijas un citu saistīto materiālu kontroli. Kā daļu no šīs sadarbības Vācija ir norīkojusi konsultantu miera un drošības jautājumos, lai SADC sekretariātā palīdzētu izveidot reģionālo kontaktpunktu. Projekts sastāv no šādām daļām: politikas un tiesību aktu saskaņošana, spēju nostiprināšana, tiesībaizsardzības iestāžu mācības un sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem.

Ruanda (2003.–2007. gads)

Vācija atbalsta Ruandas Demobilizācijas un reintegrācijas programmu (RDRP) un bijušo kaujinieku sociālās reintegrācijas procesu Ruandā. Kopējais budžets ir EUR 8 773 000.

Senegāla (2005.–2006. gads)

Vācija Kasamansas reģionā ir atbalstījusi informācijas programmu par kājnieku ieročiem. Programmas pamatā ir dažādu vietējo NVO tīkls, kas ir izstrādājis vispārēju stratēģiju, lai risinātu spontānas VIKI izplatīšanās problēmu. Pasākumus sāka 2005. gadā, rīkojot sadarbības semināru un spēju nostiprināšanu. Galveno uzmanību pievērsa iedzīvotāju un valdības amatpersonu informēšanai pierobežas reģionos.

Sjeraleone (2004.–2006. gads)

Vācija atbalsta karadarbības ietekmēto bērnu un jauniešu, tostarp iepriekš bruņotajos formējumos iesaistīto bērnu un jauniešu izglītību un arodmācības. Kopējais budžets ir EUR 12 000 000.

Dienvidaustrumeiropa/RACVIAC (kopš 2005. gada)

Vācija turpināja atbalstīt reģionālajā ieroču kontroles centrā notiekošo semināru par VIKI. Kā dažas no ierosmēm varētu minēt starpniecības darbības un ieroču krājumu apsaimniekošanu.

Uganda (2005.–2007. gadā)

Vācija atbalsta Valsts kājnieku ieroču kontaktpunktu, lai īstenotu Ugandas Kājnieku ieroču kontroles Rīcības plānu spēju nostiprināšanas un informētības uzlabošanas jomā. Saskaņā ar ANO Kājnieku ieroču rīcības programmu un citiem reģionāliem nolīgumiem, Ugandas valdība ir izveidojusi kājnieku ieroču kontroles koordinācijas biroju.

UNGĀRIJA

Pasaules mēroga pasākumi

Ungārijas Republika ir bijusi iesaistīta starptautiskās sarunās, lai novērstu, apkarotu un izbeigtu nelikumīgu VIKI tirdzniecību gan reģionālā, gan starptautiskā mērogā. Ungārijas atļauju piešķiršanas politikā ir stingri ievēroti visi ANO Drošības padomes uzliktie embargo un citi embargo, ko pasludinājušas Eiropas Drošības un sadarbības organizācija un Eiropas Savienība, kā arī atbalstītie moratoriji, piemēram, tas, ko pasludinājis ECOWAS.

Partnerattiecībās ar citām valstīm Ungārija ir sniegusi tehnisku un finansiālu palīdzību, atbalstot ANO Rīcības programmā ietverto pasākumu īstenošanu reģiona mērogā. Tā arī ir aktīvi piedalījusies citu organizāciju – piemēram, NATO Partnerattiecības mieram, Dienvidaustrumu Eiropas Stabilitātes pakta utt. – veiktās darbībās.

Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO) Ungārija ir uzņēmusies vairākas politiskas saistības VIKI jomā. EDSO sagatavotajā dokumentā par VIKI ir izklāstīta vispārēja sistēma, kā risināt ar VIKI saistītas problēmas, paredzot pasākumus, normas un principus šādās jomās:

— ražošana, marķēšana un uzskaite,

— vienoti eksporta kritēriji un eksporta kontrole,

— krājumu apsaimniekošana, lieku ieroču skaita samazināšana un ieroču iznīcināšana,

— agra brīdināšana, konfliktu novēršana, krīžu pārvarēšana un rehabilitācija pēc konflikta.

Papildu saistības, kas attiecas uz konkrētiem ar VIKI saistītiem jautājumiem, ir izklāstītas šajos EDSO dokumentos:

— EDSO izstrādātie MANPAD eksporta kontroles principi,

— EDSO izstrādātie VIKI tirdzniecības starpniecības kontroles principi,

— Tiešā lietotāja apliecības standartelementi un VIKI eksporta pārbaudes procedūras.

EDSO izstrādātie principi, ar ko reglamentē parasto ieroču pārsūtījumus, arī ir būtiski svarīgi, lai kontrolētu ieroču, tostarp VIKI, eksportu.

Ungārija līdz ar Somiju, Krievijas Federāciju, Turciju un Amerikas Savienotajām Valstīm ir atbalstījusi projektu lēmumam par to, ka Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā saskaņo tiešo lietotāju apliecību aspektus. Lēmumu šajā jautājumā pieņēma 2004. gada 17. novembrī.

Ungārija 2004. gadā ar EDSO ir koordinējusi darbības, lai reaģētu uz iesaistītu valstu lūgumiem pēc palīdzības VIKI jautājumos.

Ungārija līdz 2001. gada 30. jūnijam ar EDSO iesaistītajām valstīm ir veikusi informācijas apmaiņu par attiecīgo valstu ieroču marķēšanas sistēmām saskaņā ar noteikumiem, kas ietverti EDSO dokumentā par VIKI. Vajadzības gadījumā šo informāciju atjaunina, lai tā atspoguļotu attiecīgo valstu ieroču marķēšanas sistēmās izdarītos grozījumus.

Ungārija kopš 2002. gada ar EDSO iesaistītajām valstīm ir veikusi informācijas apmaiņu saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI no tām saņēmusi informāciju par tādu kājnieku ieroču kategorijām, apakškategorijām un skaitu, kas iepriekšējā kalendārā gadā ir apzināti un/vai konfiscēti un iznīcināti to teritorijā, kā arī informāciju par kājnieku ieroču eksportu uz citām iesaistītām valstīm un importu no tām.

Ungārija līdz 2001. gada 30. jūnijam ar EDSO iesaistītajām valstīm ir veikusi šādas informācijas apmaiņu saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI:

— attiecīgu valstu kājnieku ieroču izgatavošanas kontroles procedūras,

— attiecīgu valstu tiesību aktus un pašreizējo praksi eksporta politikas, procedūru, dokumentācijas un attiecīgu valstu īstenoto kontroli tirdzniecības starpniecības jomā,

— vispārēju informāciju par attiecīgu valstu ieroču krājumu apsaimniekošanu un drošības procedūrām,

— VIKI iznīcināšanas paņēmienus un procedūras.

Vajadzības gadījumā šo informāciju atjaunina, lai tā atspoguļotu grozījumus attiecīgo valstu tiesību aktos un procedūrās.

Reģionāli pasākumi

Ungārija ir apņēmusies īstenot rīcības plānu – Kājnieku ieroču un vieglo ieroču neizplatīšanas reģionālo īstenošanas plānu – lai apmierinātu konkrētas Dienvidaustrumu Eiropas vajadzības. Reģionālais īstenošanas plāns ir ar Dienvidaustrumu Eiropas stabilitātes paktu saistīta ierosme. Kopš 2000. gada novembra svarīgākās ieinteresētās personas ir sanākušas trijās gadskārtējās apspriedēs, lai pārskatītu reģiona mēroga centienus beigt VIKI izplatīšanu, pieņemt secinājumus par centienu efektivitāti un izstrādāt praksē īstenojamus projektus saskaņā ar Segedas procesu kājnieku ieroču jomā (Szeged Small Arms Process – SSAP). Segedas process kājnieku ieroču jomā ir neoficiāls forums, kurā valdības, pilsoniskā sabiedrība un starptautiskas organizācijas var izstrādāt politiku un praksē īstenojamus projektus, lai apkarotu VIKI izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu Dienvidaustrumu Eiropā. Ungārijas Ārlietu ministrija un Saferworld – neatkarīgs ārpolitikas institūts, kura mītne ir Londonā – ierosināja izveidot SSAP konferencē, kas notika 2000. gadā Segedā Ungārijā. Kopš Stabilitātes pakta reģionālā īstenošanas plāna pieņemšanas 2001. gada novembrī SSAP ir bijis valdību un pilsoniskas sabiedrības sadarbības papildmehānisms.

Starptautiska un reģiona mēroga sadarbība

Segedā, Ungārijā 2003. gada jūnijā Ungārijas Ārlietu ministrija kopā ar ASV Valsts departamentu, Ieroču neizplatīšanas biroju un Eksporta kontroles sadarbības biroju organizēja Dienvidaustrumu Eiropas valstīm semināru par eksporta kontroli. Konferencē iepazīstināja ar efektīvas eksporta kontroles sistēmas pamatiem, un tajā varēja apspriest reģiona mēroga pieejas un problēmas. Lielākās dalībnieku bažas bija par to, kā reģionā risināt ar VIKI saistītas problēmas.

Ungārijas Ārlietu ministrija, sadarbojoties ar ASV Valsts departamenta Ieroču neizplatīšanas biroja Eksporta kontroles sadarbības nodaļu, Budapeštā Ungārijā 2003. gada 15.–17. septembrī rīkoja Piekto starptautisko konferenci par eksporta kontroli. (Konference bija piektais pasākums tā sauktajā “Oksfordas procesā”.) Tajā piedalījās vairāk nekā 180 eksporta kontroles ierēdņu no vairāk nekā 40 valstīm, kā arī daudzpusēju eksporta kontroles režīmu, nozaru un NVO pārstāvji. Viens no galvenajiem konferencē aplūkotajiem tematiem bija jauni paņēmieni, kā kontrolēt parastos ieročus, jo īpaši dažu tipu VIKI, piemēram, MANPADS.

Vissvarīgākais jaunākais pasākums arī ir noticis starptautiskas sadarbības rezultātā. Ungārija 2006. gada februārī ir par 1 540 sistēmām samazinājusi Strela-2 tipa MANPADS skaitu. Viens no šīs darbības ierosinātājiem un līdzfinansētājiem bija ASV.

Lai apzinātu grupas un indivīdus, kas nodarbojas ar nelikumīgu VIKI tirdzniecību, Ungārijas Valsts policija sadarbojas ar INTERPOL un EUPOL un ir Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības ierosmes Reģionālā pārrobežu noziedzības apkarošanas centra (South East European Cooperative Initiative Regional Centre for Combating Trans-border Crime – SECI) locekle, lai izstrādātu sistēmu, ko valstis Dienvidaustrumu Eiropā var izmantot, lai apmainītos ar informāciju par nelikumīgu VIKI tirdzniecību.

ĪRIJA

— EUR 500 000 ir atvēlēti Pasaules Bankas Dažādu valstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas ieguldījumu fondam, lai Āfrikas Lielo ezeru reģionā īstenotu ar bijušiem kaujiniekiem saistītus projektus.

— EUR 200 000 ir atvēlēti “Partnerattiecības mieram” ieguldījumu fondam, lai iznīcinātu kājnieku un vieglos ieročus Ukrainā un Albānijā.

— EUR 89 000 ir atvēlēti, lai finansētu nevalstiskās organizācijas “Par drošāku Āfriku” (Safer Africa) projektu mazināt VIKI izplatīšanu Āfrikā.

— EUR 10 000 ir atvēlēti Starptautiskajam Kājnieku ieroču rīcības tīklam (International Action Network Small Arms – IANSA), lai tā pārstāvji varētu piedalīties Ņujorkā 2006. gada jūnijā un jūlijā notikušajā ANO konferencē par kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas rīcības programmu.

— EUR 10 000 ir atvēlēti IANSA, lai tas varētu uzlabot savu interneta vietni, kas ir vērtīgs informācijas resurss tiem, kas risina jautājumus VIKI jomā.

ITĀLIJA

Itālija 2006. gadā ir aktīvi piedalījusies vairākās reģiona un pasaules mēroga sanāksmēs, ko rīkoja, lai apmainītos ar informāciju par attiecīgu valstu procedūrām un rast kopīgus risinājumus ar kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību saistītām problēmām.

Konkrēti – Itālijas pārstāvji ir piedalījušies šādos pasākumos:

— ANO Attīstības programmas rīkotajā seminārā par VIKI skaita samazināšanu un kontroli Bosnijā un Hercegovinā (Sarajevā 2006. gada 21. martā);

— Reģionālās bruņojuma kontroles pārbaužu un īstenojuma veicināšanas centra (Regional Arms Control Verification and Implementation Assistance Centre – RACVIAC), EDSO, Vācijas, Nīderlandes un Norvēģijas rīkotajā seminārā par tirdzniecības starpniecības darbībām (Zagrebā 2006. gada 29.–30. martā);

— EDSO Īpašajā sanāksmē par kājnieku un vieglajiem ieročiem, gatavojoties ANO Rīcības programmas pārskata konferencei (Vīnē 2006. gada 17. maijā);

— Izraēlas rīkotajā seminārā par MANPADS (Jeruzalemē, 2006. gada 5.–6. aprīlī);

— NVO “Oxfam”, “Saferworld” un “Amnesty International” rīkotajā seminārā par VIKI eksporta kontroli (Briselē 2006. gada 20. aprīlī).

Citas ierosmes

2006. gadā Itālijas bruņotie spēki, piedaloties daudzpusējās miera uzturēšanas operācijās, savāca un/vai konfiscēja un iznīcināja šādus kājnieku un vieglos ieročus:

Irākā:

— 12 AK 47 triecienšautenes;

— 4 granātmetējus RPG;

— 4 raķešu palaišanas iekārtas;

— 1 rokas ložmetēju;

— 1 mīnmetēju;

— 14 dažādu ieroču.

Starpsumma: iznīcināti 36 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

Kosovā:

— 14 AK47 triecienšautenes;

— 28 šautenes;

— 2 karabīnes;

— 1 šauteni M59;

— 6 medību šautenes;

— 1 granātmetēju RPG;

— 7 raķešu palaišanas iekārtas;

— 4 rokas ložmetējus;

— 1 RPG 2;

— 2 mīnmetējus;

— 1 musketi;

— 18 pistoles;

— 575 dažādus ieročus.

Starpsumma: iznīcināti 658 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

Bosnijā:

— 82 šautenes;

— 9 raķešu palaišanas iekārtas;

— 115 dažādus ieročus.

Starpsumma: iznīcināti 207 kājnieku ieroči un vieglie ieroči.

Kopā: iznīcināti 901 kājnieku un vieglais ierocis.

LATVIJA

2006. gada septembrī Latvijas Republikas Ārlietu ministrija, sadarbojoties ar ASV Valsts kodoldrošības administrāciju, Latvijas uzņēmumiem un par eksporta kontroli atbildīgiem ierēdņiem rīkoja semināru “Eksporta kontroles attīstība no ES un globālās perspektīvas”. Dalībniekiem sniedza jaunāko informāciju par Latvijas Republikā spēkā esošiem tiesību aktiem un procedūrām bruņojuma kontroles jomā.

LIETUVA

a) Starptautiski ziņošanas pienākumi

Lietuva 2006. gadā ir iesniegusi šādus ziņojumus un atbildes uz aptaujām:

— pēc savas ierosmes sagatavotu pārskatu saskaņā ar ANO Kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības rīcības programmu;

— informāciju ANO Parasto ieroču reģistram;

— gada pārskata ziņojumu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu;

— saskaņā ar EDSO VIKI dokumentu gada laikā savākto informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas definēti kā lieki un/vai konfiscēti un iznīcināti;

— atbildes uz EDSO aptauju par politiku un/vai valstī pieņemto praksi un procedūrām parasto ieroču ar to saistītu tehnoloģiju eksporta jomā;

— saskaņā ar Vasenāras Nolīgumā paredzētajā mehānismā – regulārus pārskatus par ieroču un divējādi lietojamu preču eksportu;

— saskaņā ar Vasenāras Nolīgumā paredzēto mehānismu – valsts pārskatu par MANPADS eksporta kontroli;

— ANO Atbruņošanās pētniecības institūta (UNIDIR), ANO Atbruņošanās jautājumu departamenta (UNDDA) un Kājnieku ieroču pētniecības projekta (Small Arms Survey) sagatavoto aptauju par nelikumīgu kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecību.

b) Starptautiska palīdzība

Lietuva ir atvēlējusi EUR 10 000 EDSO/ES projektam, lai tīrītu avārijas vietu – munīcijas glabātavu Novobogdanivkā Ukrainā.

LUKSEMBURGA

No 2001. līdz 2004. gadam Luksemburgas iestādes finansēja Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūta (European Institute for Research and Information on Peace and Security – GRIP) projektu, lai stiprinātu kādu no Āfrikas NVO tīkliem konfliktu novēršanas un miera nostiprināšanas jomā. Projektā paredzēts izveidot tīklu, kurā būtu iesaistīti Āfrikas vidienes un Āfrikas rietumu NVO, kas darbojas miera kultūras izplatīšanas, miera nodibināšanas un kājnieku ieroču neizplatīšanas jomā. Projektam piešķirtais finansējums kopumā bija 223 000 EUR. Institūtam 2006. gadā kā brīvprātīgu ieguldījumu arī piešķīra 15 000 EUR.

MALTA

Reģiona mērogā

Saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI Malta katru gadu iesniedz pārskata ziņojumu par informācijas apmaiņu ar EDSO par kājnieku un vieglajiem ieročiem, kā arī par informācijas apmaiņu ar EDSO par parasto ieroču pārsūtījumiem un militāriem jautājumiem. Malta kā ES dalībvalsts regulāri piedalās ES Padomes Ieroču eksporta kontroles darba grupas sanāksmēs, kurās cita starpā pārrunā un risina sarunas par ES Ieroču kontroles rīcības kodeksa pārskatīšanu.

Pasaules mērogā

Malta ar savi