PASKAIDROJUMA RAKSTS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punkts ar elastības mehānisma starpniecību ļauj papildus finanšu shēmas attiecīgajām pozīcijām izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) līdzekļus maksimāli EUR 500 miljonu apmērā gadā.

Noteikumi par EGF ieguldījumu ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2].

Pēc darbinieku atlaišanas no darba ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. un vienā piegādātājuzņēmumā Thessaloniki Logistics S.A. Grieķijā, Grieķija 2011. gada 10. maijā iesniedza pieteikumu EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF.

Pēc šā pieteikuma rūpīgas pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu secināja, ka minētajā regulā paredzētie nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE

Galvenie dati: ||

EGF atsauces Nr. || EGF/2011/004

Dalībvalsts || Grieķija

2. pants || a)

Galvenais uzņēmums || ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E.

Piegādātāji un pakārtotās ražošanas uzņēmumi || 1

Pārskata periods || 4.11.2010. – 4.3.2011.

Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.7.2011.

Pieteikuma datums || 10.5.2011.

Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 554

Pirms un pēc pārskata perioda atlaistie darbinieki || 88

Atbilstīgie atlaišanas gadījumi kopā || 642

Atlaistie darbinieki, kam paredzēts atbalsts || 642

Individualizēto pakalpojumu izdevumi (EUR) || 4 266 000

Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 224 000

Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 4,99

Kopējais budžets (EUR) || 4 490 000

EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 2 918 500

1. Pieteikums Komisijai iesniegts 2011. gada 10. maijā, un papildu informācija iesniegta līdz 2011. gada 22. jūnijam.

2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem par EGF izmantošanu, un tas tika iesniegts savlaicīgi, t.i., 10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā.

Saikne starp atlaišanas gadījumiem un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas vai globālās finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē

3. Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Grieķija apgalvo, ka finanšu un ekonomikas krīzei bija postoša ietekme uz Grieķijas ekonomiku un sakarā ar to Grieķijas valdībai nācās veikt tādus pasākumus kā nodokļu ieņēmumu palielināšana, valsts izdevumu racionalizācija un darbinieku algu samazināšana publiskajā sektorā. Mēģinot uzlabot Grieķijas ekonomikas konkurētspēju, samazinājās arī vidējie ienākumi privātajā sektorā. Samazināto ienākumu tūlītējā ietekme bija patēriņa samazināšanās. 2009. gadā privāto galapatēriņa izdevumu tendences Grieķijā bija līdzīgas vidējām tendencēm ES-27. 2010. gadā privātā patēriņa rādītāji ES-27 uzlabojās, bet Grieķijā tie pazeminājās vēl vairāk nekā iepriekšējā gadā.

Privātie galapatēriņa izdevumi (procentuālas izmaiņas salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā)[4]

|| 2009 || 2010

|| 1. ceturksnis || 2. ceturksnis || 3. ceturksnis || 4. ceturksnis || 1. ceturksnis || 2. ceturksnis || 3. ceturksnis || 4. ceturksnis

ES-27 || -2,3 || -2,2 || -1,8 || -0,5 || 0,4 || 0,7 || 1,2 || 1,0

EL || -1,6 || -2,6 || -2,4 || -2,2 || 1,0 || -5,0 || -5,6 || -8,6

4. Privātā patēriņa samazināšanās būtiski ietekmēja mazumtirdzniecības sektoru un jo īpaši lielveikalus. Grieķija min Nielsen datus, saskaņā ar kuriem kopējais apgrozījums samazinājās no EUR 8,5 miljardiem 2009. gadā līdz EUR 7,9 miljardiem 2010. gadā, kā rezultātā uzņēmumi bankrotēja (piemēram, Atlantic, kas bija piektā lielākā lielveikalu ķēde Grieķijā, mērot pēc tirgus daļas) vai tika pārņemti (lielākā lielveikalu ķēde Carrefour-Marinopoulos pārņēma uzņēmumu DIA Hellas un otrs lielākais lielveikals AB Vassilopoulos pārņēma PLUS Hellas).

5. Apzinoties krīzes ietekmi uz savu patērētāju ienākumiem, lielākās lielveikalu ķēdes mainīja savu tirdzniecības stratēģiju un ievērojami palielināja ar savu marķējumu izplatīto produktu apjomu tirdzniecībā – šī tirdzniecības stratēģijas maiņa ir arī pamatā iepriekš minētajai pārņemšanai. 2010. gadā ar izplatītāja marķējumu tirgotie produkti veidoja 15 % no kopējiem pārdevumiem lielveikalos, un divas vadošās lielveikalu ķēdes Carrefour-Marinopoulos un AB Vassilopoulos piedāvāja attiecīgi 2200 produktus ar savu marķējumu, un ar izplatītāja marķējumu tirgotie produkti kopā veidoja 20 % no visa produktu klāsta. Citas lielveikalu ķēdes, tostarp ALDI, nevarēja pāriet no stratēģijas, kas orientēta uz zīmoliem, uz stratēģiju, kas orientējas uz sava marķējuma produktu tirdzniecību; tas attiecīgi ietekmē to apgrozījumu.

6. Turklāt ienākumu samazināšanās krīzes rezultātā ietekmēja arī mazumtirdzniecības apjoma samazināšanos, kas Grieķijā bija jūtams spēcīgāk nekā vidēji ES-27.

Mazumtirdzniecības apjoms (procentuālas izmaiņas salīdzinājumā ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā)[5]

2009

|| Janvāris || Februāris || Marts || Aprīlis || Maijs || Jūnijs || Jūlijs || Augusts || Septembris || Oktobris || Novembris || Decembris

ES-27 || -1,2 || -3,7 || -2,4 || -1,2 || -3,2 || -1,5 || -1,3 || -1,6 || -2,7 || -0,9 || -1,6 || -0,2

EL || -10,2 || -13,3 || -18,7 || -14,9 || -14,4 || -14,2 || -10,2 || -4,5 || -8,9 || -15,4 || -11,0 || -0,2

2010

|| Janvāris || Februāris || Marts || Aprīlis || Maijs || Jūnijs || Jūlijs || Augusts || Septembris || Oktobris || Novembris || Decembris

ES-27 || -1,4 || 0,0 || 1,6 || -0,9 || -1,0 || 1,4 || 1,3 || 1,3 || 1,4 || 1,1 || 1,3 || 0.3

EL || 6,0 || 1,9 || 9,8 || -5,8 || -7,0 || -4,5 || -9,3 || -11,8 || -10,5 || -8,1 || -11,7 || -19,4

7. ALDI lēmums ieguldīt Grieķijā tika pieņemts laikā, kad mazumtirdzniecības nozarē bija liela izaugsme (13 % laikā no 1992. līdz 2009. gadam) un tika sagaidīts, ka Grieķijas IKP uz vienu iedzīvotāju (83 % no Eiropas Savienības IKP 1999. gadā) pieaugs līdz pat 93 % no Eiropas Savienības vidējā IKP 2006. gadā. Finanšu un ekonomikas krīze pilnībā mainīja šo scenāriju un ar to saistītās cerības. Laikā no 2005. līdz 2010. gadam ALDI Hellas kumulatīvie zaudējumi bija EUR 181 595 000. No šiem kopējiem zaudējumiem 58 % zaudējumu tika piedzīvoti divos gados, proti, 2008. un 2009. gadā.

Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta a) apakšpunkta kritērijiem

8. Grieķija iesniedza šo pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) apakšpunkta intervences kritērijiem, saskaņā ar kuriem četru mēnešu laikā jābūt vismaz 500 atlaišanas gadījumiem uzņēmumā, kas atrodas dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

9. Pieteikumā minēti 554 atlaišanas gadījumi četru mēnešu pārskata periodā no 2010. gada 4. novembra līdz 2011. gada 4. martam uzņēmumā ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. un vienā piegādātājuzņēmumā Thessaloniki Logistics S.A., kā arī 88 citi atlaišanas gadījumi ALDI uzņēmumā ārpus pārskata perioda, bet kuri ir saistīti ar to pašu kolektīvās atlaišanas procedūru un ar to pašu notikumu, kas ir par pamatu darbinieku atlaišanai pārskata periodā. No minētajiem atlaišanas gadījumiem 67 ir aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas pirmo ievilkumu. Pārējie 575 atlaišanas gadījumi aprēķināti saskaņā ar tās pašas daļas otro ievilkumu.

Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzēto raksturu

10. Grieķijas iestādes apgalvo, ka tad, kad ALDI ieradās Grieķijā (2005.–2006. gadā), uzņēmuma desmit gadu stratēģijā bija paredzēts atvērt 300 līdz 400 veikalus un trīs loģistikas centrus (Atēnās, Salonikos un Patrā) līdz desmit gadu perioda beigām, kā arī ieguldīt EUR 1,2 līdz 1,8 miljardus. Salonikos tika uzbūvēts loģistikas centrs, kurš spēja apgādāt 150 veikalus, un plāni par otrā loģistikas centra (Patrā) būvniecību virzījās uz priekšu (ALDI Hellas bija iegādājies zemi par EUR 3 miljoniem). Turklāt laikā no 2008. līdz 2010. gadam ALDI Hellas turpināja vērt vaļā jaunus veikalus, tomēr mazāk, nekā bija plānots.

11. Gan darbinieki, gan Grieķijas iestādes bija pārsteigtas, kad uzņēmums 2010. gada 16. jūlijā paziņoja, ka sakarā ar tirgus apstākļiem, kas radušies krīzes rezultātā, tas nespēj īstenot apjomradītus ietaupījumus un ka tas plāno apturēt visas darbības, kas saistītas ar desmit gadu stratēģiskā plāna īstenošanu, un slēgt visus veikalus.

To uzņēmumu, kuros atlaida darbiniekus, un to darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība, noteikšana

12. Pieteikums attiecas uz 642 atlaišanas gadījumiem turpmāk minētajos uzņēmumos.

Uzņēmumi un atlaisto darbinieku skaits

ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. || 569

Thessaloniki Logistics || 73

Uzņēmumi kopā: 2 || Atlaistie darbinieki kopā: 642

13. No 642 atlaistajiem darbiniekiem 554 atlaida pārskata periodā, bet 88 darbiniekus atlaida pirms pārskata perioda, tomēr tie drīkst pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3.a panta b) apakšpunktu. Visiem 642 atlaistajiem darbiniekiem ir paredzēts EGF atbalsts.

14. Darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība, iedalījums ir šāds.

Kategorija || Skaits || Procenti

Vīrieši || 155 || 24,1

Sievietes || 487 || 75,9

ES pilsoņi || 632 || 98,4

Personas, kas nav ES pilsoņi || 10 || 1,6

Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 43 || 6,7

Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 597 || 93,0

Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 2 || 0,3

Vecāki par 64 gadiem || 0 || 0,0

15. Attiecībā uz izglītības līmeni 80 % darbinieku bija ieguvuši vidusskolas izglītību. Pārējiem 20 % bija vai nu pabeigta augstskolas izglītība vai pēcvidusskolas izglītība, kas nav augstākā izglītība.

16. Sadalījums pa profesionālajām kategorijām ir šāds.

Kategorija || Skaits || Procenti

Kasieri, apkopēji un vispārēju darbu veicēji || 447 || 69,6

Vidējā līmeņa vadītāji un grāmatveži || 160 || 24,9

Direktori un departamentu vadītāji || 35 || 5,5

17. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu Grieķija ir apliecinājusi, ka attiecībā uz sievietēm un vīriešiem piemērota vienlīdzības politika, kā arī nediskriminācijas politika un ka šāda politika tiks piemērota arī turpmāk dažādos īstenošanas posmos un jo īpaši piekļuvē EGF.

Attiecīgās teritorijas un tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums

18. Darbinieku atlaišana visvairāk skāra Vidusmaķedonijas un Atikas reģionus, kur atradās visvairāk ALDI veikalu. Mazāks skaits ALDI darbinieku tika atlaisti arī citos Grieķijas reģionos, piemēram, Austrummaķedonijā, Trāķijā, Rietummaķedonijā, Ēpeirā, Rietumgrieķijā, Kontinentālajā Grieķijā un Peloponēsā.

Gaidāmā atlaišanas ietekme uz nodarbinātību vietējā mērogā, reģionā vai valstī

19. Ekonomikas lejupslīde spēcīgi ietekmēja nodarbinātības līmeni Grieķijā. Saskaņā ar Grieķijas statistikas biroja (EL-STAT) sniegto informāciju 2010. gada decembrī bezdarbs pieauga par 45,2 % salīdzinājumā ar to pašu mēnesi iepriekšējā gadā, un bezdarba rādītājs palielinājās līdz 14,8 %. Turklāt neaktīvo personu skaits pašlaik pārsniedz ekonomiski aktīvo personu skaitu (attiecīgi 4 353 149 un 4 233 764).

20. Ziemeļgrieķijā, kur tika atlaisti visvairāk ALDI Hellas darbinieku, ekonomikas krīze un tās sekas ir visjūtamākās. Rietummaķedonijas reģionā 2010. gada decembrī bezdarba līmenis bija 17,7 %, savukārt Vidusmaķedonijā, kur atrodas ALDI centrālā vadība, tas bija 16,5 %. Salonikos (Vidusmaķedonija), kas ir Grieķijas otrs nozīmīgākais ekonomikas, rūpniecības, tirdzniecības un politikas centrs, saskaņā ar EVETH barometra (ekonomikas pārskats, kuru īsteno Saloniku Tirdzniecības palāta) 2010. gada izdevumu 81,4 % uzņēmumu, kuri piedalījās aptaujā, apgalvoja, ka ir tikai mazliet optimistiski vai pat pesimistiski noskaņoti attiecībā uz savām uzņēmējdarbības nākotnes izredzēm. Tikpat pesimistiski noskaņoti tie bija arī par darbavietu radīšanu un saglabāšanu, proti, 67,3 % uzņēmumu plānoja paturēt savus darbiniekus un 28 % plānoja tos atlaist; salīdzinājumam: 2009. gada aptaujā šie procenti bija attiecīgi 78 % un 11,7 %. Šie apstākļi ir saasinājuši ALDI Hellas veiktās darbinieku atlaišanas negatīvo ietekmi vietējā, reģionālā un valsts mērogā.

Saskaņota individualizēto pakalpojumu pakete, kas jāfinansē, un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētām darbībām

21. Ierosināti šādi pasākumi, kas visi ir saistīti, veidojot saskaņotu individualizēto pakalpojumu paketi, kuras mērķis ir atkal integrēt darbiniekus darba tirgū.

– Profesionālā orientācija un atbalsts darba meklēšanā. Šis pasākums ietvers individuālu uzņemšanu/informatīvu pasākumu; profilēšanu; nodarbības personīgajai un karjeras attīstībai, tostarp prasmju uzlabošana, profesionālā orientācija un darba meklēšanas tehnikas; individuāla plāna izstrādi reintegrācijai darba tirgū. Padomdevēji palīdzēs darbiniekiem arī to individuālo plānu īstenošanā. Atlaistie darbinieki, kuri plāno kļūt par pašnodarbinātiem, varēs saņemt palīdzību sava uzņēmuma izveidē. Šie pasākumi ietvers juridiskas konsultācijas, padomus saistībā ar projektiem un iniciatīvām, finansējuma meklēšanu un atbalstu administratīvo prasību izpildē, lai sekmīgi pieteiktos atbalsta shēmām uzņēmējdarbības izveidē, u.c. Šī sākotnējā orientācija attieksies uz visiem 642 darbiniekiem.

– Apmācība un pārkvalifikācija. Šis pasākums ietvers novērtējumu par attiecīgo darbinieku apmācības vajadzībām un secīgu apmācību. Apmācības piedāvājums aptvers profesionālo apmācību nozarēs, kurās ir vai ir gaidāmas darba iespējas, apmācību ar mērķi nodrošināt vietējiem uzņēmumiem nepieciešamās prasmes, kā arī starpnozaru iemaņas, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) un svešvalodu apguvi. Līdzdalības veicināšanai dalībnieki saņems EUR 20 par katru līdzdalības dienu.

– Palīdzība uzņēmējdarbības izveidē. Darbinieki, kuri veidos savus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 20 000 kā palīdzību, lai segtu sākumposma izmaksas. Šo ieguldījumu izmaksās divās daļās, katra EUR 10 000. Pirmo maksājumu izmaksās ar nosacījumu, ka ir izpildīti konkrēti pasākumi uzņēmuma izveidei, piemēram, izieta apmācība par uzņēmuma izveidi, izstrādāts uzņēmējdarbības plāns, reģistrēts uzņēmums u.c. Otro maksājumu izmaksās divus mēnešus pēc pirmā maksājuma vai vēlāk.

– Darba meklēšanas pabalsts. Tā mērķis ir atbalstīt darbinieku jauna darba aktīvā meklēšanā. Pabalsts ir vienreizējs maksājums līdz pat EUR 620.

– Mobilitātes pabalsts un ceļa izdevumu segšana. Darbinieki, kuri piedalīsies pasākumos, saņems EUR 15 par līdzdalības dienu kā palīdzību ceļa izdevumu segšanā. Darbinieki, kuri pieņems darba piedāvājumu, kura dēļ tiem jāmaina dzīvesvieta, saņems vienreizēju maksājumu EUR 3000, lai segtu ar pārvākšanos saistītās izmaksas.

22. Izdevumi par EGF īstenošanu, kas ietverti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, attiecas uz sagatavošanas, pārvaldības un kontroles, kā arī uz informēšanas un reklāmas pasākumiem.

23. Grieķijas iestāžu piedāvātie individualizētie pakalpojumi ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas ietverti Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā minētajās attaisnotajās darbībās. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 4 266 000, un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 224 000 jeb 4,99 % no kopējās summas. Kopējais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 918 500 (65 % no kopējām izmaksām).

Darbības || Aprēķinātais mērķa darbinieku skaits || Aprēķinātās izmaksas par vienu mērķa darbinieku (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR)

Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa)

Profesionālā orientācija un atbalsts darba meklēšanā || 642 || 3000 || 1 926 000

Apmācība un pārkvalifikācija, līdzdalības veicināšana || 400 || 2500 || 1 000 000

Palīdzība uzņēmējdarbības izveidē || 50 || 20 000 || 1 000 000

Darba meklēšanas pabalsts || 500 || 620 || 310 000

Mobilitātes pabalsts un ceļa izdevumu segšana || 30 || 1000 || 30 000

Starpsumma par individualizētiem pakalpojumiem || || 4 266 000

Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa)

Sagatavošanas darbības || || 60 000

Pārvaldība || || 104 000

Informācija un publicitāte || || 50 000

Kontroles pasākumi || || 10 000

Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 224 000

Kopējās aprēķinātās izmaksas || || 4 490 000

EGF ieguldījums (65 % no kopējām izmaksām) || || 2 918 500

24. Grieķija apstiprina, ka iepriekš minētie pasākumi papildina struktūrfondu finansētos pasākumus. Nepārtraukti uzraugot ESF un EGF darbības ar līdzīgiem mērķiem un attiecīgos darbiniekus, tiks nodrošināts, ka nenotiek ESF (vai citu ES instrumentu vai programmu) un EGF pasākumu dublēšanās.

Datums(-i), kurā(-os) sākti vai plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem

25. EGF līdzfinansējumam ierosinātos saskaņotās paketes individualizētos pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem Grieķija sāka sniegt 2011. gada 1. jūlijā. Tādēļ šis datums ir jebkuras palīdzības, ko varētu piešķirt no EGF, piemērošanas perioda sākums.

Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem

26. Gatavojot saskaņoto pasākumu paketi, notika apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Ierosināto pieteikumu apsprieda 2011. gada 24. janvāra sanāksmē, kur piedalījās sociālie partneri: Nodarbinātības ministrija, EGF vadības iestāde (EYSEKT), Sociālās nodrošināšanas fonds, Grieķijas Vispārējās darbinieku konfederācijas darba institūts, ALDI darbinieku pārstāvji, Grieķijas Darbaspēka nodarbinātības organizācija, ALDI Hellas un darba devēju organizācija SELPE (Grieķijas Mazumtirdzniecības uzņēmumu asociācija). Sanāksmē tika norādīts uz problēmām, ar kurām saskaras darbinieki, un uz uzņēmuma īstenotajiem atbalsta pasākumiem. Darbinieku pārstāvji pauda savu viedokli par pasākumiem, kurus varētu iekļaut EGF individualizēto pakalpojumu paketē, un iesniedza attiecīgu dokumentu EGF vadības iestādei un Darba un sociālās nodrošināšanas ministrijai.

27. Grieķijas iestādes apliecināja, ka ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos noteiktās prasības par kolektīvo atlaišanu.

Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst koplīgumiem

28. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Grieķijas iestādes savā pieteikumā:

· apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai kolektīvajiem līgumiem;

· pierādīja, ka ar pasākumiem atbalsta individuālus darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai;

· apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem.

Pārvaldības un kontroles sistēmas

29. Grieķija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas struktūras, kuras atbild par Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējuma sniegšanu un pārraudzību Grieķijā. ESF pasākumu koordinēšanas un uzraudzības iestāde (EYSEKT) uzņemsies vadības iestādes pienākumus, un EDEL (Finanšu revīzijas komiteja) darbosies kā kontroles iestāde.

Finansējums

30. Pamatojoties uz Grieķijas pieteikumu, ierosinātais EGF finansiālais ieguldījums saskaņotajai individualizēto pakalpojumu paketei (tostarp izdevumi EGF īstenošanai) ir EUR 2 918 500, kas ir 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir pamatots ar Grieķijas iesniegto informāciju.

31. Ņemot vērā EGF finansiālā ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās summas apmērā; līdzekļi piešķirami atbilstoši finanšu shēmas 1.a pozīcijai.

32. Ņemot vērā ierosināto finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma paliks pieejami piešķīrumiem pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā.

33. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu nesaskaņu gadījumā tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme.

34. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2011. gada budžeta īpašajās saistību apropriācijās, kā to paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkts.

Maksājumu apropriāciju avots

35. Budžeta grozījumi 2/2011 palielināja EGF budžeta pozīciju 04.0501 par EUR 50 000 000 maksājumu apropriācijās. Šīs budžeta pozīcijas apropriācijas tiks izmantotas, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu EUR 2 918 500. EGF budžeta pozīcijā 04.0501 paliek līdzekļi EUR 6 091 460 apmērā pēc tam, kad abas budžeta lēmējiestādes būs pieņēmušas tām līdz šim iesniegtos pieteikumus.

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (pieteikums EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grieķija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[6] un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[7] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[8],

tā kā:

(1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

(2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

(3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

(4) Saistībā ar darbinieku atlaišanu no darba ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. un vienā piegādātājuzņēmumā Thessaloniki Logistics S.A. Grieķija 2011. gada 10. maijā iesniedza pieteikumu, lai izmantotu EGF, un līdz 2011. gada 22. jūnijam pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 918 500 apmērā.

(5) Tādēļ EGF līdzekļi būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu atbalstu saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai nodrošinātu EUR 2 918 500 saistību un maksājumu apropriācijām.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē/Strasbūrā,

Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —

priekšsēdētājs priekšsēdētājs

[1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

[2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

[3] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešo daļu.

[4] Avots - Eurostat: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/dataset?p_product_code=TEINA021

[5] Avots: Eurostat.

[6] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

[7] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

[8] OV C […], […], […]. lpp.