Saskaņā ar LESD 181. pantu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jākoordinē pētniecība un tehnoloģijas attīstīšana, lai nodrošinātu, ka valstu un ES politika ir savstarpēji saskanīga. Cieši sadarbojoties ar attiecīgām dalībvalstīm, Komisija var izteikt lietišķus ierosinājumus, kā koordināciju veicināt, it īpaši iniciatīvas, kuru mērķis ir vadlīniju un rādītāju izstrāde, paraugprakses apmaiņas organizēšana un nepieciešamo elementu sagatavošana regulārai apsekošanai un izvērtēšanai. Eiropas Parlamentam vienmēr jābūt par to informētam.

(2)Padomes secinājumos par jauno Eiropas Pētniecības telpu, kas pieņemti 2020. gada 1. decembrī, Komisija un dalībvalstis tiek aicinātas 2021. gadā izstrādāt EPT politikas programmu un daudzlīmeņu pārvaldes modeli, lai īstenotu jauno Eiropas Pētniecības telpu.

(3)Divos gadu desmitos Eiropas Pētniecības telpas īstenošana ir veicinājusi nozīmīgus sasniegumus tādās jomās kā pētniecības infrastruktūra, atvērtā zinātne, starptautiskā sadarbība, dzimumu skaitliskais līdzsvars pētniecībā un inovācijā, kopīga plānošana, pētnieka karjera un pētnieku mobilitāte. Tomēr pēdējā laikā progress pētniecības un inovācijas jomas ieguldījumos ir palēninājies, un ir jādara vairāk, lai šī tendence mainītu virzienu.

(4)Lai risinātu globālas problēmas, starptautiskajai sadarbībai EPT būtu jāņem vērā Savienības ārējo attiecību prioritātes, jābalstās uz daudzpusējību un mērķtiecīgu atvērtību un jāveicina vienādi konkurences apstākļi un savstarpība, kas balstās uz pamatvērtībām un kopīgiem pamatnosacījumiem.

(5)Lai nodrošinātu nākotnei gatavu EPT, no koordinācijas pieejas jāpāriet uz valstu politikas dziļāku integrāciju. Tāpēc Komisijas paziņojumā “Jauna EPT pētniecībai un inovācijai” pausts aicinājums mobilizēt dalībvalstis uz galveno principu un vērtību īstenošanu un noteikt kopīgas prioritārās rīcības jomas. Tas ir īpaši svarīgi laikā, kad nepieciešams lielāks un mērķtiecīgāks valsts finansējums un reformas, kas paātrinātu divējādo (zaļo un digitālo) pārkārtošanos un īstenotu Parīzes nolīguma mērķus atbilstoši Eiropas zaļā kursa mērķiem.

(6)Ir vajadzīgs vienots principu un vērtību kopums, kas no jauna apstiprinātu stingru pamatu pētniecībai un inovācijai Savienībā, uzsverot vērtības (ētiku un cieņu, zinātniskās pētniecības brīvību, dzimumu līdztiesību un vienādas iespējas), nosakot labākus darba apstākļus (brīva pētnieku, zināšanu un tehnoloģijas aprite, tiekšanās pēc izcilības, vērtības radīšana) un paplašinot sadarbību (koordinācija, saskanība, apņemšanās, sakaru veidošana pasaules mērogā, iekļautība, sabiedrības atbildība).

(7)Saskaņotām un vienotām prioritārām jomām skaidri jāparāda ieinteresētajām personām, kuras jomas un darbības Savienība un tās dalībvalstis uzskata par kopīgām prioritātēm un kurās tās apņemas sadarboties, radot stabilu satvaru politikas veidotājiem, publiskajiem finansētājiem, privātajiem ieguldītājiem un izpildītājiem.

(8)Lai ieguldījumi un reformas būtu prioritāte, dalībvalstīm no jauna jāapstiprina pētniecības un izstrādes ieguldījumu mērķrādītājs 3 % no ES IKP un tas jāatjaunina, atspoguļojot ES jaunās prioritātes, iekļaujot jaunu publiskā sektora mērķrādītāju 1,25 % no ES IKP, kas dalībvalstīm sasniedzams līdz 2030. gadam ES koordinētā veidā, lai iesaistītu un stimulētu privātos ieguldījumus, Dalībvalstīm arī būtu labprātīgi jāpiešķir 5 % no valsts publiskā pētniecības un izstrādes finansējuma kopīgām programmām un Eiropas partnerībām līdz 2030. gadam. Dalībvalstīm, kuras ieguldījumos pētniecībā un izstrādē procentos no IKP atpaliek no Savienības vidējā rādītāja, būtu jāvirza ieguldījumi tā, lai nākamo 5 gadu laikā kopējo ieguldījumu pētniecībā un izstrādē palielinātu par 50 %.

(9)EPT stiprināšana prasa ciešāku sadarbību starp Eiropas Komisiju un dalībvalstīm. To var panākt, izveidojot vienkāršotu uzraudzības un koordinācijas sistēmu savstarpējai apmācībai un pastiprinātam divpusējam dialogam.

(10)Būtu jānodrošina Savienības un valstu ieguldījumu un reformu koordinācija, lai nostiprinātu valstu pētniecības un inovācijas sistēmas un palielinātu to ietekmi Savienības līmenī: lai gan valstu pētniecības un inovācijas politika virza valstu sistēmu izstrādi uz valsts mērķiem, tā arī palīdz sasniegt EPT mērķus un citas kopīgas Savienības prioritātes kopīgu interešu stratēģiskās jomās,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

1.Pētniecības un inovācijas vērtības un principi

(1)Vienoties par kopīgu vērtību un principu kopumu pētniecībai un inovācijai Savienībā, kas izklāstīts tālāk, un ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām to piemērot savās iekšējās pētniecības un inovācijas sistēmās. Šīs vērtības un principi dalībvalstīm un Savienībai būtu jāveicina arī mijdarbībā ar trešām valstīm, lai panāktu vienādus konkurences apstākļus un kopīgus pamatnosacījumus.

Vērtību aizstāvēšana

(a)Pētniecības un inovācijas ētika un cieņa – pētniekiem, pētniecības procesiem un pētniecības un inovācijas sistēmai kopumā jāievēro stingri ētikas un cieņas noteikumi un prakse, kas ir pamats atbildīgai un uzticamai pētniecībai bez nepamatotas ietekmes, un tas ir priekšnoteikums izcilības sasniegšanai un pamats pētnieku atbildībai par izsargāšanos no neobjektivitātes un metodoloģijas saīsinājumiem;

(b)Zinātniskās pētniecības brīvība – tā ir daļa no pētniecības kultūras, kas raksturo EPT, un nepieciešams nosacījums, lai pētnieki varētu atklātā un drošā veidā brīvi definēt pētāmos jautājumus, teorijas un metodes un radīt, koplietot un izplatīt zināšanas, datus un citus rezultātus;

(c)Dzimumu līdztiesība un vienādas iespējas – tas iekļauj dzimumu skaitlisko līdzsvaru pētniecības kopās visos līmeņos, dzimumu skaitlisko līdzsvaru lēmumu pieņemšanā un dzimuma aspekta iestrādāšanu pētniecības un inovācijas saturā, un rēķināšanos ar daudzveidību plašākā nozīmē, ieskaitot dzimuma, etnisko un sociālo daudzveidību, invaliditāti un ikkatras diskriminācijas apkarošanu;

Labāka strādāšana

(d)Brīva aprite – pētniekiem un palīgpersonālam, zinībām un tehnoloģijām; tā ietver iespējami agrāku zinību, datu un rīku apmaiņu, galvenokārt izmantojot atvērtās zinātnes praksi, pievilcīgu un nopelnos balstītu karjeru, pētnieku un tehniskā personāla prasmju atzīšanu, pētnieku mobilitātes pamatnosacījumu uzlabošanu un apmaiņas veicināšanu starp akadēmisko pasauli un rūpniecību (arī citām nozarēm) un inovācijas izplatīšanu un atvērtu piekļuvi pētniecības infrastruktūrām, tehnoloģiju infrastruktūrām un to pakalpojumiem;

(e)Centieni panākt izcilību – tas nozīmē apņemšanos plānot, veikt vai atbalstīt pēc iespējas kvalitatīvākus pētījumus, lai sasniegtu un augsti novērtētu izcilību, kas ir priekšnoteikums zinātniskai, tehnoloģiskai, ekonomiskai, politiskai un sociālai ietekmei, un paplašinātu Eiropas vispārējo zināšanu bāzi. Publiskā sektora atbalstam pētniecības un inovācijas jomā vajadzētu būt vērstam uz kvalitatīvu ideju atlasi un finansēšanu; kvalitāte nozīmē tādu pētniecību, kas ir pasaules līmenī, rada atklātus, pārbaudāmus un reproducējamus rezultātus un ko veic, izmantojot pārredzamus pētniecības procesus un metodiku, kā arī pētniecības pārvaldību, kas ļauj sistemātiski atkalizmantot iepriekšējos rezultātus. Pētniecības novērtēšanas sistēmai, kas pievēršas pētniecībai, pētniekiem, grupām un iestādēm, būtu jāatbilst šim principam un attiecīgi jāatalgo kvalitāte; ar publisko atbalstu būtu jāpanāk līdzsvars starp “zinātkāres virzītu” pētniecību un pētniecību “ar uzdevumu”.

(f)Vērtības radīšana – tas nozīmē palielināt pētniecības un inovācijas ietekmi, panākot, ka Eiropa, kas ir līdere zināšanu radīšanā, rada vajadzīgus un ilgtspējīgus produktus, pakalpojumus, procesus un risinājumus, kas veicina labklājību, ekonomikas uzplauksmi, atvērtu inovāciju, uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu un atvērtu stratēģisko autonomiju. Tas cita starpā ietver sadarbību starp dažādām politikas jomām, ciešākas savstarpējas saiknes veicināšanu starp daudzdisciplīnu un starpnozaru sadarbības dalībniekiem un pētnieku ierosinātu fundamentālo pētījumu un to nozīmes revolucionāru atklājumu izdarīšanā un plašas zināšanu bāzes izveidē popularizēšanu.