KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR MELNKALNES PANĀKUMIEM REFORMU ĪSTENOŠANĀ /* COM/2012/0222 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR MELNKALNES PANĀKUMIEM REFORMU ĪSTENOŠANĀ 1. Ievads Savā atzinumā[1] par Melnkalnes dalības pieteikumu Eiropas Komisija norādīja septiņas galvenās prioritātes[2], kas jāīsteno, lai Komisija ieteiktu sākt pievienošanās sarunas ar Melnkalni. Savā 2011. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentā[3], kura pamatā bija 2011. gada progresa ziņojumā[4] veiktā analīze, Komisija secināja, ka Melnkalne ir veiksmīgi īstenojusi galvenās prioritātes, ko ES noteica 2010. gadā kā priekšnosacījumu pievienošanās sarunu sākšanai. Savukārt 2011. gada decembra Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas novērtējumu par Melnkalnes labo progresu, kopumā sasniedzot apmierinošus rezultātus. Lai sāktu pievienošanās sarunas ar Melnkalni 2012. gada jūnijā, Eiropadome uzdeva Padomei pārbaudīt Melnkalnes panākumus reformu īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot tiesiskuma un pamattiesību jomām, jo īpaši korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanai, pamatojoties uz ziņojumu, kas Komisijai jāiesniedz 2012. gada pirmajā pusē. Pēc Eiropadomes 2011. gada decembra secinājumiem Komisija ir sākusi pārskatīšanas procesu attiecībā uz nodaļām par tiesu sistēmu un pamattiesībām, kā arī par tiesiskumu, brīvību un drošību. Ņemot vērā jauno pieeju abām nodaļām, būs iespējams abās nodaļās identificētos jautājumus atrisināt pievienošanās procesa agrīnā posmā. Šajā ziņojumā ir novērtēti Melnkalnes turpmākie panākumi, kas gūti laikposmā no 2011. gada 1. septembra to reformu īstenošanā, kas saistītas ar galvenajām prioritātēm. Minētajā laikposmā Melnkalne turpināja gūt panākumus Parlamenta darba nostiprināšanā un tādās jomās kā valsts pārvaldes profesionālisms un depolitizācija, plašsaziņas līdzekļu neatkarība un sadarbība ar pilsonisko sabiedrību. Konstitūcijas pārskatīšana, kuras mērķis ir nodrošināt stingras garantijas tiesu sistēmas neatkarībai, joprojām notiek. Melnkalne ir vēl vairāk uzlabojusi savus rezultātus korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā. Ir sākta nesen pieņemto diskriminācijas un korupcijas novēršanas pasākumu īstenošana, un ir gūti turpmāki panākumi attiecībā uz pārvietotām personām un romiem, aškali un ēģiptiešiem. Melnkalne turpināja īstenot konstruktīvu pieeju reģionā un raiti īstenot tās Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Tomēr Melnkalnei vajadzēs pastiprināt savus centienus, lai uzlabotu rezultātus tiesiskuma jomā, jo īpaši attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas un organizētās noziedzības gadījumiem, un garantētu drošu vidi pētnieciskajai žurnālistikai. Šajā ziņojumā veiktais novērtējums ir pamatots ar Komisijas apkopoto un analizēto informāciju, tostarp Melnkalnes sniegto informāciju, salīdzinošas izvērtēšanas secinājumiem, kā arī informāciju, ko darījušas zināmas dalībvalstis un starptautiskas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tām regulāri sazinoties ar Komisiju. 2. Reformu īstenošana Parlaments Jau 2011. gada septembrī tika pieņemti grozījumi Likumā par pašvaldību padomnieku un parlamenta locekļu ievēlēšanu, tādējādi saskaņojot vēlēšanu tiesisko pamatu ar Konstitūciju un ņemot vērā OSCE/ODIHR un Venēcijas komisijas galvenos ieteikumus par vēlēšanām. Ir sākta vēlēšanu tiesību aktu īstenošana. Ir sākta brīvo Parlamenta locekļu vakanču aizpildīšana atbilstoši vēlēšanu sarakstos noteiktajai kārtībai. Parlaments 2011. gada decembrī iecēla Valsts Vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju un deviņus tās locekļus. Nesen pieņemtie tiesību akti ir jāpabeidz attiecībā uz vairākiem gaidāmiem OSCE/ODHIR un Venēcijas komisijas ieteikumiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz dzimumu līdztiesību, koalīciju likvidāciju un to finansēšanas pienākumiem un Centrālās vēlēšanu komisijas pilnvaru paplašināšanu līdz pašvaldību vēlēšanām. Parlaments ir turpinājis savu aktīvo darbību tiesību aktu jomā, tostarp vairākās ar Eiropas integrāciju saistītās jomās, piemēram, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanā un ES līdzekļu revīzijā. Ir vēl vairāk jānostiprina Parlamenta nozīme un spējas regulatīvas ietekmes novērtēšanā un procesā, kas attiecas uz pielāgošanos ES tiesību aktiem. Ir vēl vairāk nostiprināta Parlamenta nozīme uzraudzības jomā, jo īpaši pastāvīgi palielinot Parlamenta risināmo jautājumu skaitu, kontroli un konsultatīvās sanāksmes ar augsta līmeņa valsts amatpersonu piedalīšanos un apspriedes par dažādu iestāžu iesniegtajiem ziņojumiem. Attiecībā uz Parlamenta nozīmi korupcijas novēršanas uzraudzībā Parlaments 2012. gada februārī pirmo reizi nolēma sākt Parlamenta izmeklēšanu un izveidot izmeklēšanas komisiju, kuras pienākums ir vākt informāciju un sagatavot ziņojumu par iespējamu korupciju uzņēmuma Telekom Crne Gore privatizācijā. Ir vēl vairāk nostiprināta Parlamenta administratīvā spēja, jo īpaši palielinot darbinieku skaitu no 100 darbiniekiem 2011. gada oktobrī līdz 129 darbiniekiem 2012. gada martā. Tomēr ir pastāvīgi jācenšas vēl vairāk uzlabot Parlamenta administratīvo un ekspertu spēju. Ir turpinājušies panākumi attiecībā uz Parlamenta darba pārredzamību. Parlaments 2011. gada decembrī sāka publicēt savā tīmekļa vietnē individuālu parlamenta locekļu ievēlēšanas rezultātus. Ir veikti papildu pasākumi, lai uzlabotu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un sabiedrību kopumā. Jaunie 2011. gada novembrī pieņemtie tiesību akti par lobēšanu inter alia reglamentē Parlamenta attiecības ar lobistiem. Kopumā ir panākts lielāks progress šajā jomā. Ir sākta nesen pieņemto, ar vēlēšanām saistīto tiesību aktu īstenošana. Turpinājās Parlamenta nozīmes nostiprināšana tiesību aktu un uzraudzības jomā, tostarp tā nozīmes nostiprināšana tiesiskuma jautājumos. Ir uzlabojusies Parlamenta darba pārredzamība un sadarbība ar pilsonisko sabiedrību. Ir nostiprināta Parlamenta administratīvā un ekspertu spēja personāla un mācību ziņā. Šie centieni ir jāturpina, lai konsolidētu Parlamenta nozīmi likumdošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz rūpīgām pārbaudēm, ko veic, lai pārliecinātos par jauno tiesību aktu atbilstību ES acquis. Joprojām ir jāpilnveido Parlamenta spēja pārraudzīt un kontrolēt izpildvaru. Valsts pārvalde Pēc valdības iniciatīvas tika sākta valsts sektora visaptveroša reforma, lai reorganizētu un racionalizētu valsts pārvaldi ar ES un citu starptautisku organizāciju atbalstu. Valdība 2012. gada aprīlī atbalstīja plānu reorganizēt valsts pārvaldi. Īstenojot šo reformu, tika pieņemti papildu sekundārie tiesību akti, kuru mērķis bija racionalizēt valsts pārvaldes struktūras, palielināt pārvaldes efektivitāti, nostiprināt sadarbību ar nevalstiskajām organizācijām un ieviest atklātas sēdes tiesību aktu izstrādē. Kopš 2012. gada janvāra ir jāveic jauno tiesību aktu ietekmes novērtējumi, kas jāiesniedz valdībai kopā ar Finanšu ministrijas atzinumu par jauno tiesību aktu īstenošanas ietekmi uz budžetu. Kopš tā laika ir publicēti kopumā 90 atzinumi par jaunajiem tiesību aktiem. Pieņemot grozījumus Likumā par politisko partiju finansēšanu, tika paplašināta Valsts Revīzijas biroja (VRB) kompetence, lai aptvertu arī politisko partiju finansējuma revidēšanu; šajā ziņā VRB spēja un neatkarība ir īpaši jānostiprina. Valdība 2012. gada aprīlī pieņēma stratēģiju šīs iestādes pilnveidošanai. Kopumā Melnkalne ir panākusi nelielu progresu valsts administrācijas reformas problēmu risināšanā. Tomēr ir jāpabeidz vispusīgā plāna sagatavošana par valsts pārvaldes reorganizāciju. Ir vēl vairāk jāuzlabo juridiskais satvars, jo īpaši civildienesta ierēdņu darbā pieņemšanas jomā, attiecībā uz to iestāžu stiprināšanu, kuras atbild par civildienesta vispārējo pārvaldību, kā arī administratīvo procedūru jomā; ir jāuzlabo nesen pieņemto tiesību aktu īstenošana. Valsts pārvaldes reforma ir jāturpina, pienācīgi ņemot vērā vajadzību nostiprināt ar Eiropas integrāciju saistītās jomas un pašas reformas finanšu stabilitāti. Ir jāievieš mehānismi valsts pārvaldes reformas stratēģijas īstenošanai un uzraudzībai. Tiesu sistēma Attiecībā uz tiesu sistēmas neatkarību un objektivitāti notiek procedūras, lai pieņemtu grozījumus Konstitūcijā, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot tiesu neatkarību, jo īpaši attiecībā uz Tiesnešu un Prokuroru padomju locekļu un valsts prokuroru iecelšanu amatā depolitizēti un atbilstoši nopelniem. Parlaments 2011. gada 28. septembrī ar vajadzīgo 2/3 balsu vairākumu pieņēma grozījumus Konstitūcijā. Pēc apspriedēm starp valdību un opozīcijas partijām Parlamenta Komiteja juridiskajos un Konstitūcijas jautājumos 2012. gada martā pieņēma vairākus grozījumus Konstitūcijā, kuri jāiesniedz balsošanai plenārsēdē. Uzsāktajai konstitucionālajai reformai būtu jāsaskaņo tiesu sistēma ar Eiropas standartiem, jo īpaši nodrošinoties pret politisko ietekmi tiesnešu iecelšanā un stiprinot tiesu neatkarību, jo īpaši nomainot tos Parlamenta deputātus, kuri ir bijuši Tiesnešu padomes locekļi, ar atzītiem juristiem, kā arī jaunu procedūru Augstākās tiesas priekšsēdētāja iecelšanai, ko veic Tiesnešu padome. Būtu jāpieņem arī konstitucionāli grozījumi, lai palielinātu Konstitucionālās tiesas spēju un neatkarību, kā arī noteiktu skaidru pamatojumu tiesnešu un prokuroru atlaišanai. Turpinājās to tiesību aktu īstenošana, kas attiecas uz tiesām, Tiesnešu padomi un Valsts Prokuratūru un kuri tika grozīti pagājušā gada jūlijā, lai nostiprinātu tiesu pārskatatbildību un neatkarību. Janvārī Augstākā tiesa izveidoja komisiju Tiesnešu padomes locekļu iecelšanai no tiesnešu vidus. Pamatojoties uz minētās komisijas apkopoto kandidātu sarakstu, martā tiesnešu konferencē tika iecelti jaunie Tiesnešu padomes locekļi no tiesnešu aprindām. Tiesnešu un Prokuroru padomes katra pieņēma savu reglamentu, kas nosaka to organizatorisko struktūru, darbību un lēmumu pieņemšanas procedūras. Tiesnešu padome 2011. gada septembrī izveidoja komisiju rakstisku testu veikšanai tiesnešu pirmreizējai iecelšanai un komisiju tiesu kontroles veikšanai. Pirmie tiesnešu rakstiskie testi notika 2012. gada februārī, un līdz šim saskaņā ar jaunajiem kritērijiem ir iecelti četri tiesneši. Tomēr joprojām tiek publicētas vakances atsevišķās tiesās, un vēl ir jāizveido vienota sistēma tiesnešu un prokuroru pieņemšanai darbā, pamatojoties uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Tiesnešu un Prokuroru padomju darbību kavē to nepietiekamā administratīvā spēja un budžeta dotāciju trūkums. Ar IT sistēmas palīdzību joprojām tiek nodrošināts, ka lietas tiesās tiek piešķirtas pēc nejaušības principa, izņemot mazākās tiesās ar ierobežotu darbinieku skaitu. Attiecībā uz tiesu sistēmas pārskatatbildību jānorāda tas, ka visi Administratīvās tiesas un Apelācijas tiesas lēmumi ir kļuvuši publiski pieejami. Savukārt 2011. gada oktobrī tika ieceltas komisijas attiecīgi tiesnešu un prokuroru ētikas kodeksu ievērošanas uzraudzībai. Komisija tiesnešu ētikas kodeksa ievērošanas uzraudzībai pārskata periodā izskatīja divas sūdzības un abas tika noraidītas. Tika iecelti Disciplinārlietu komisijas locekļi kopā ar vēl diviem darbiniekiem, kas palīdz pārbaudīt sūdzības par visiem iespējamiem korupcijas gadījumiem tiesu sistēmā. Šajā saistībā 2012. gada janvārī tika ierosināta disciplinārā procedūra pret vienu tiesnesi. Līdz šim attiecībā uz prokuroru nav īstenota neviena disciplinārā procedūra. Ir jāpārskata Disciplinārlietu komisijas divkāršā kompetence — disciplināro procedūru izmeklēšana un lēmumu pieņemšana. Ir jānostiprina procedūras funkcionālās imunitātes atcelšanai, lai nodrošinātu tiesnešu un prokuroru pilnu pārskatatbildību atbilstoši krimināltiesībām. Joprojām ir jāizveido uzticama tiesnešu un prokuroru profesionālās novērtēšanas sistēma. Attiecībā uz tiesu sistēmas objektivitāti Melnkalne ir turpinājusi pasākumus, lai mazinātu neizskatīto lietu uzkrāšanos. Pieskaitot aptuveni 11 500 neatrisināto lietu no iepriekšējiem gadiem visās Melnkalnes tiesās 2011. gada beigās, 2011. gadā uzkrāto neizskatīto lietu skaits bija aptuveni par 4 % mazāks nekā 2010. gadā. Papildus iepriekšējā gada jūlijā ieceltajiem 34 notāriem 2012. gada janvārī tika iecelti vēl četri notāri. Pēc tam, kad stājās spēkā Likums par prasījumu izpildi un nodrošinājumu, ar kuru civiltiesiskās izpildes pilnvaras tika nodotas tiesu izpildītājiem, Parlaments 2011. gada decembrī ieviesa Likumu par publiskajiem tiesu izpildītājiem. Tomēr civiltiesisko lēmumu izpilde joprojām ir nepietiekamā līmenī, vēl ir jāpieņem darbā papildu tiesu izpildītāji un joprojām ir jānovērtē jaunieviestās tiesu izpildītāju sistēmas darbība. Lai palielinātu vispārējās tiesu sistēmas efektivitāti, Tiesnešu padome ierosināja izveidot īpašas tādu tiesnešu vienības, kuri izskata ar nepilngadīgajiem saistītas lietas Podgoricas un Bijelo Poļes Augstākajās tiesās. Parlaments 2011. gada decembrī ieviesa Nepilngadīgo tiesvedības kodeksu. 2011. gada decembrī tika pārskatīts arī Rīcības plāns tiesu reformas stratēģijas īstenošanai no 2007. līdz 2012. gadam. Tiesu tīkla racionalizācijas jomā ir veikti pirmie pasākumi. Attiecībā uz tiesu pieejamību pēc tam, kad 2012. gada janvārī bija stājies spēkā Likums par bezmaksas juridisko palīdzību, tika pieņemti trīs īstenošanas akti un visās pamattiesās atvērti bezmaksas juridiskās palīdzības biroji. Tomēr tiesību aktu īstenošanu kavē nepietiekamās budžeta dotācijas šiem birojiem. Vēl ir jānostiprina Tiesnešu mācību centra neatkarība un administratīvā un finansiālā pašpietiekamība un jāievieš sākotnējās mācības ar noteiktu mācību programmu visiem tiesu sistēmas dalībniekiem. Ir jāuzlabo tiesu statistikas kvalitāte atbilstoši Eiropas standartiem un balstoties uz ticamiem rādītājiem, piemēram, produktivitātes un lietu izbeigšanas koeficientiem. Joprojām ir jāievieš sistēma tiesvedības ilguma skaidrai uzraudzībai. Tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas pieejami, ja ir pārkāptas tiesības uz taisnīgu tiesu, ir ierobežota ietekme un tie ir jāpārskata atbilstoši tiesībām uz tiesību efektīvu aizsardzību, kas izriet no Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 13. panta. Kopumā ir gūti turpmāki panākumi tiesu reformas jomā. Ir sākta nesen pieņemto tiesību aktu īstenošana, un turpinās Konstitūcijas reformas process. Ir gūti panākumi attiecībā uz tiesu nolēmumu publicēšanu. Ir samazināts uzkrāto neizskatīto lietu skaits un ieviesta jauna tiesībaizsardzības sistēma, lai uzlabotu efektivitāti. Tomēr civiltiesisko lēmumu izpilde joprojām ir nepietiekama, un vēl ir jāracionalizē tiesu tīkls. Ir jāizveido valsts mēroga vienota darbā pieņemšanas sistēma tiesnešu pirmreizējai iecelšanai. Ir jāuzlabo tiesu statistikas uzticamība un jāizveido sistēma tiesvedības ilguma uzraudzībai. Tiesiskā apmācība ir jāracionalizē un jānostiprina. Korupcijas novēršanas politika Turpinājās darbs, lai īstenotu valdības stratēģiju korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanai un tās pārskatīto Rīcības plānu 2011.–2012. gadam. Valsts komisija, kas ir atbildīga par rīcības plāna īstenošanas uzraudzību, 2012. gada aprīlī pieņēma savu trešo ziņojumu, secinot, ka ir sākusies lielākās daļas to pasākumu īstenošana, kuru termiņš ir 2011. gada otrā puse. Vispārējā institucionālā sistēma rīcības plāna īstenošanas uzraudzībai darbojas labi. Melnkalne ir veltījusi papildu pūles tam, lai vēl vairāk nostiprinātu savu tiesisko pamatu korupcijas novēršanai un tādējādi nodrošinātu, ka tiek ievērots attiecīgais ES acquis un starptautiskie standarti. Grozījumi Darba likumā, kurus Parlaments pieņēma 2011. gada novembrī, tiesisko pamatu attiecībā uz ziņotājiem papildina ar noteikumiem, kuru mērķis ir nodrošināt to aizsardzību privātajā sektorā. Valdība 2012. gada aprīlī pieņēma grozījumus Likumā par brīvu piekļuvi informācijai. Grozījumi Likumā par politisko partiju finansēšanu, kas ieviesti 2011. gada decembrī, reglamentē uzraudzības iestāžu sistēmu, ieguldījumu natūrā un biedra naudas maksimālo apmēru, nosakot, ka augšējā robeža ir 10 % no biedra gada ienākumiem. Valsts Revīzijas iestādes (VRI) pienākums tagad ir revidēt politisko partiju gada bilances un atskaites par vēlēšanu kampaņu izdevumiem, savukārt Valsts Vēlēšanu komisija ir atbildīga par citu tiesību aktu aspektu īstenošanas uzraudzību. Tomēr ir jānostiprina Valsts Vēlēšanu komisijas administratīvā un profesionālā spēja, lai nodrošinātu pilnīgi efektīvu neatkarīgu uzraudzību. Juridiskajā sistēmā ir jānostiprina un vēl vairāk jākonkretizē mehānismi politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansējuma kontrolēšanai, kā arī sankciju piemērošanai. Sankciju sistēma joprojām nav pietiekami preventīva un nediferencēta, un vienlaikus ir jāturpina politisko partiju ziņošanas un grāmatvedības pienākumu nostiprināšana. Ir sākta nesen pieņemto tiesību aktu īstenošana interešu konfliktu un publiskā iepirkuma jomā. Pēc tam, kad stājās spēkā grozītie tiesību akti par interešu konfliktu novēršanu, visi 36 Parlamenta deputāti, kas bija arī valdes locekļi valstij piederošos uzņēmumos, atkāpās no šā amata, un visi 16 Parlamenta deputāti, kas arī ieņēma izpildvaras amatus (tostarp 2 mēri), ir atteikušies no vienas no savām funkcijām. Savukārt 2012. gada februārī tika iecelti Publiskā iepirkuma komisijas locekļi un tika piešķirts budžets komisijas darbībai. Valdība 2011. gada decembrī pieņēma stratēģiju un rīcības plānu Publiskā iepirkuma sistēmas izstrādei, kā arī lēmumu izveidot koordinācijas struktūrvienību minētās stratēģijas un rīcības plāna īstenošanas uzraudzībai. Tomēr Publiskā iepirkuma komisija prokuratūrai līdz šim nav izsūtījusi nevienu paziņojumu, un kontroles sistēma ir jāpastiprina. Ir veikti vēl stingrāki pasākumi attiecībā uz korupcijas novēršanu. Korupcijas novēršanas iniciatīvu direktorāts (KNID) 2011. gada decembrī tika nodots Tieslietu ministrijas pārziņā, lai uzlabotu korupcijas novēršanas darbību koordināciju. KNID pārskata periodā saņēma 70 sūdzības par iespējamu korupciju vietējās pašpārvaldes, valsts pārvaldes sektoros un tiesu sistēmas, veselības aprūpes un izglītības nozarēs, un attiecībā uz šīm sūdzībām tas iesniedza policijai 27 ziņojumus par iespējamiem korupcijas gadījumiem. Ienākošo sūdzību plūsma ir arī vairāku KNID rīkotu izpratnes veidošanas kampaņu rezultāts par korupcijas ziņošanu un ziņotāju aizsardzību. Pamatojoties uz iepriekšējā gada jūlijā valdības pieņemto riska novērtējumu par jomām, kurās korupcijas iespējamība ir īpaši liela, attiecīgās iestādes ir iesniegušas ziņojumus par novērtējumā sniegto ieteikumu īstenošanu. Ir veikti pasākumi korupcijas novēršanai tiesu sistēmā. Tiesnešu padome nolēma piešķirt īpašu pabalstu tiesnešiem, kuri strādā ar organizētās noziedzības, korupcijas, terorisma un kara noziegumu lietām. Tiesnešiem un prokuroriem ir nodrošinātas pastāvīgas mācības korupcijas novēršanas jomā, jo īpaši tam, lai veicinātu jaunā Kriminālprocesa kodeksa (KPK) īstenošanu. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas aktīvi turpina palīdzēt stratēģiskās sistēmas uzlabošanā un galveno pierādījumu sniegšanā korupcijas lietu ierosināšanai. Tomēr tiesnešu un prokuroru līdzekļu deklarācijas vēl netiek pārbaudītas attiecībā pret citiem datiem, un vēl vairāk jānostiprina pasākumi korupcijas novēršanai tiesu sistēmā. KNID kompetence ir jāuzlabo un tā spējas jāpastiprina, lai varētu koordinēt korupcijas novēršanas pasākumus un uzraudzītu valdības rīcības plāna cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību īstenošanu. Ir gūti vēl lielāki panākumi korupcijas apkarošanā. Līdz ar jaunā KPK stāšanos spēkā 2011. gada septembrī ir ievērojami paātrinājusies kriminālizmeklēšanas procedūra un samazinājies informācijas noplūdes risks. Nodrošinot būtisku atbalstu mācībām un papildaprīkojumu, ir nostiprināta prokuroru, tiesnešu un policijas institucionālā un operatīvā spēja korupcijas apkarošanā. Uzlabojot Īpašo pārbaužu vienības administratīvo un tehnisko spēju, īpašu izmeklēšanas pasākumu izmantošana ir kļuvusi sistemātiskāka. Deviņi pārstāvji no policijas pārvaldes, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas biroja un nodokļu un muitas administrācijām tika pārcelti uz īpašu izmeklēšanas darba grupu, kas sāka darboties 2011. gada oktobrī. Darba grupai ir nodrošināti papildu finanšu līdzekļi, tomēr tās spējas ir vēl vairāk jānostiprina, jo īpaši, nodrošinot piekļuvi attiecīgām informācijas datubāzēm. Melnkalne ir uzlabojusi savus rezultātus izmeklēšanā, kriminālvajāšanā un notiesāšanā korupcijas lietās. Tomēr augsta līmeņa korupcijas lietas joprojām ir pamats satraukumam. Pārskata periodā četriem darbiniekiem no Ulciņas Valsts īpašuma administrācijas otrās instances tiesā tika piespriests cietumsods par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, un viens muitas darbinieks tika notiesāts par kukuļdošanu. Savukārt 2011. gada decembrī, 2012. gada janvārī un martā pirmajā instancē tika pasludināti spriedumi pret sešpadsmit personām, tostarp diviem pašvaldību ierēdņiem, kuriem piespriests cietumsods, kādas atklātas akciju sabiedrības vadītājiem un tiesnesi. Pašlaik notiek tiesvedība augsta līmeņa korupcijas lietā Zavala, kurā iesaistīts bijušais Budvas mērs, viņa vietnieks un Parlamenta loceklis, un divās citās lietās pret 23 personām, kas apsūdzētas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un kukuļdošanu. Pārskata periodā izdoti divi apsūdzības raksti pret diviem policistiem par kukuļdošanu. Notiek izmeklēšana pret bijušo Ulciņas mēru, Pamattiesas priekšsēdētāju un tiesnesi, bijušo direktoru un pašreizējo direktoru kādā atklātā akciju sabiedrībā Budvā un trīs Iekšlietu ministrijas darbiniekiem. Tomēr rezultāti korupcijas apkarošanā ir sistemātiski jāpilnveido, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanām un galīgajiem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas lietās. Bažas rada fakts, ka visas augsta līmeņa korupcijas lietas ir ierosinātas, pamatojoties uz trešās personas iesniegtiem pierādījumiem. Tādu korupcijas lietu skaits, kurās dots mantas izņemšanas rīkojums, joprojām ir ļoti mazs. KPK un Kriminālkodeksa noteikumi par noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju un paplašinātu konfiskāciju līdz šim vēl nav izmantoti. Joprojām ir jāreglamentē arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu izņemšanas, konfiskācijas un pārvaldības procedūras. Sadarbība starp aģentūrām ir nedaudz uzlabojusies, tomēr tā ir vēl vairāk jāstiprina, jo īpaši, lai nodrošinātu prokuroru vadošo lomu izmeklēšanas veikšanā. KPK efektīvu īstenošanu kavē tas, ka prokuroriem nav piekļuves attiecīgām datubāzēm un nav pietiekamas veiktspējas. Īpaši ir jānostiprina Organizētās noziedzības, terorisma finansēšanas un kara noziegumu apkarošanas īpašās prokuratūras administratīvā spēja. Neskatoties uz pastiprināto administratīvo spēju, Interešu konfliktu novēršanas komisija joprojām nespēj kontrolēt civildienesta ierēdņu līdzekļu deklarāciju un interešu deklarāciju precizitāti, lai konstatētu nelikumīgu iedzīvošanos, jo tai nav pilnvaru veikt izmeklēšanas un nav piekļuves attiecīgajām datubāzēm. Tiesu sistēmas neatkarība joprojām ir problemātisks jautājums, kas ietekmē apņēmību apkarot korupciju. Ievērojamas bažas joprojām rada korupcija. Kopumā ir panākts progress korupcijas apkarošanas jomā. Ir sākta nesen pieņemto tiesību aktu īstenošana tādās būtiskās jomās kā politisko partiju finansēšana, interešu konfliktu novēršana un publiskais iepirkums. Šo tiesību aktu noteikumi par kontroles mehānismiem ir vēl vairāk jānostiprina. Ir veikti pasākumi, lai pilnveidotu rezultātus korupcijas apkarošanā, par ko liecina vairākas jaunas izmeklēšanas augsta līmeņa korupcijas lietās. Tomēr tādu galīgo spriedumu un korupcijas lietu skaits, kurās dots rīkojums izņemt vai konfiscēt līdzekļus, joprojām ir mazs. Ir jāuzlabo sadarbība starp aģentūrām, jo īpaši starp policiju un prokuroriem, un jāstiprina prokuratūru vadošā loma saskaņā ar jauno KPK. Policijas sadarbība un organizētās noziedzības apkarošana Ir uzlabojusies reģionālā un starptautiskā policijas sadarbība organizētās noziedzības jomā. Ir veiktas vairākas policijas operācijas sadarbībā ar dažādu ES dalībvalstu iestādēm, reģiona valstīm, Interpolu un Eiropolu, tādējādi palielinot apsūdzības rakstu un apcietināšanas gadījumu skaitu. Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2011. gada oktobrī parakstīja savstarpējo nolīgumu par izdošanu. Policijas iestādes no Melnkalnes un Bosnijas un Hercegovinas parakstīja sadarbības memorandu par korupcijas, organizētās noziedzības, narkotiku tirdzniecības un terorisma kopīgu apkarošanu. Tika parakstīti arī divi policijas sadarbības nolīgumi ar Horvātiju un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Savukārt 2011. gada decembrī tika ratificēts nolīgums ar Horvātiju par tiesu lēmumu savstarpējo izpildi krimināllietās. Kopš 2011. gada septembra visas attiecīgās valsts iestādes īsteno jauno KPK. Tā paša gada novembrī tika pieņemti grozījumi Noteikumos par Policijas administrācijas iekšējo organizāciju un darba aprakstu, ar kuriem policijā tika ieviestas vairāk specializētas organizatoriskās vienības. Savukārt 2012. gada janvārī tika pieņemts Rīcības plāns organizētās noziedzības apkarošanai, ar ko tika ieviesti operatīvi pasākumi un rādītāji atbilstoši 2011. gada organizētās noziedzības draudu novērtējumā (OCTA) noteiktajām prioritātēm. Kopš darbības uzsākšanas 2011. gada oktobrī īpašā izmeklēšanas grupa ir uzsākusi finanšu izmeklēšanas trīs nozīmīgās organizētās noziedzības lietās un tai ir nodrošināti papildu finanšu resursi. Kopš 2011. gada decembra darbojas koordinācijas struktūra, kas uzrauga Policijas attīstības un darbības stratēģijas īstenošanas rezultātus.Tomēr būtu vairāk jāprecizē un jāuzlabo attiecības starp prokuratūru un policiju saistībā ar jauno KPK, jo īpaši finanšu izmeklēšanas veikšanā; lai strādātu ar sarežģītām lietām, ir vajadzīgs papildu aprīkojums un specializēts personāls. Būtu jāpārskata noteikumi par īpašu izmeklēšanas pasākumu izmantošanu, lai paplašinātu to laika ierobežojumus. Visā valstī būtu jāuzsāk uz izlūkdatiem balstītas kārtības nodrošināšanas projekta īstenošana un līdztekus būtu jāapmāca policijas personāls. Jāatvēl papildu finanšu piešķīrumi izmeklēšanas spējas un konkrētu resursu, tostarp IT, palielināšanai policijas nodaļās. Melnkalne ir turpinājusi uzlabot rezultātus attiecībā uz lietām organizētās noziedzības jomā. Ir pasludināti divi otrās instances spriedumi narkotiku kontrabandas un cilvēku tirdzniecības lietās. Ir pasludināti trīs pirmās instances spriedumi divās lietās, kas attiecas uz narkotiku ražošanu un kontrabandu, attiecīgi 2011. gada septembrī un 2012. gada janvārī, un vienā lietā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, arī 2012. gada janvārī. Attiecībā uz Saric lietu diviem kriminālas organizācijas dalībniekiem ir piespriests attiecīgi ar 6 un 8 gadu ilgs cietumsods par narkotiku kontrabandu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vairāk nekā 12 miljonu euro apmērā. Savukārt 2011. gada decembrī tika izdots apsūdzības raksts Kalic lietā, kurā bija iesaistītas trīs personas, kas apsūdzētas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; tika izņemta manta vairāk nekā EUR 28 miljonu vērtībā. Ir sākušās tiesas sēdes sešās jaunās lietās. Laikā no 2011. gada beigām līdz 2012. gada pirmajiem mēnešiem tika sākta izmeklēšana trīs narkotiku kontrabandas lietās un vienā pasu viltošanas lietā, kurā iesaistītas kopumā 65 personas. Ir palielinājusies valstī uz laiku izņemto noziedzīgi iegūto līdzekļu vērtība, kas pārsniedz 40 miljonus euro, — tā liecina aplēses, ko veikusi Valsts Īpašuma administrācija, kurai dots uzdevums to pārvaldīt. Grozījumi likumā par to īpašumu pārvaldību, kuri izņemti uz laiku vai pastāvīgi, tika pieņemti 2012. gada aprīlī. Tomēr kompetentā aģentūra ir jānostiprina vēl vairāk, jo īpaši attiecībā uz tās spēju novērtēt un efektīvi pārvaldīt uz laiku izņemtos un konfiscētos līdzekļus. Ir jāsagatavo sekundārie tiesību akti, lai nodrošinātu tiesu lēmumu izpildi, un procedūras izņemtā un konfiscētā īpašuma pārvaldībai. Finanšu izmeklēšanas gadījumu kopējais skaits un izņemtās mantas apjoms joprojām ir mazs nepietiekamās administratīvās spējas dēļ šajā jomā. Šajā saistībā 2012. gada februārī tika grozīts Likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu, lai to pielāgotu ES acquis. Savukārt 2011. gada decembrī tika uzlabota sadarbība un informācijas apmaiņa starp Finanšu ministriju, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas administrāciju (APMLTF), Centrālo banku, Vērtspapīru komisiju un Apdrošināšanas uzraudzības aģentūru. APMLTF sāka kopumā 107 lietas, un tā arī piedalījās finanšu izmeklēšanā, ko vadīja Organizētās noziedzības, terorisma finansēšanas un kara noziegumu apkarošanas īpašā prokuratūra. Tomēr ir jākonsolidē policijas īpašās zināšanas šajā jomā, kā arī jāuzlabo aktīvās finanšu izmeklēšanas rezultāti. Būtu jāstiprina APMLTF spējas uzraudzīt banku sistēmu. Kopumā var teikt, ka ir panākts lielāks progress organizētās noziedzības apkarošanas jomā. Rezultāti ir turpinājuši uzlaboties. Ir uzlabojusies starptautiskā sadarbība, un dažādās policijas operācijās ir izņemtas narkotikas un noziedzīgi iegūti līdzekļi; tomēr narkotiku kontrabanda joprojām ir būtiska problēma, jo valsts ir tranzīta zona kontrabandas maršrutā uz ES un no tās. Turpinājās tiesiskā pamata nostiprināšana, bet tā īstenošanai jāturpina pievērst pastāvīga uzmanība.Tiesībaizsardzības iestāžu un prokuratūras izmeklēšanas spējas ir jānostiprina vēl vairāk, jo īpaši finanšu izmeklēšanas jomā. Ir jāuzlabo sadarbība iestāžu starpā. Vārda brīvība un pulcēšanās un biedrošanās brīvība Kriminālnozieguma statusa atcelšana neslavas celšanai ir mazinājusi pret plašsaziņas līdzekļiem ierosināto tiesas prāvu skaitu. Pakāpeniski samazinās uzkrāto neizskatīto apmelošanas un neslavas celšanas lietu skaits atbilstoši Augstākās tiesas pamatnostādnēm, kas reglamentē finansiālās kompensācijas apmēru pret plašsaziņas līdzekļiem ierosinātās neslavas celšanas lietās. Minēto pamatnostādņu izstrādē tika izmantota Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra. Tiesnešu mācību centrs ir organizējis tiesnešu un prokuroru mācības, īpaši pievēršoties tiesībām uz vārda brīvību, kas izriet no Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. panta. Augsta līmeņa valsts amatpersonas ir turpinājušas veicināt plašsaziņas līdzekļiem labvēlīgāku un drošu vidi, tostarp nosodot uzbrukumus un rosinot veikt izmeklēšanu lietās par vardarbību pret plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem. Tomēr dažās pirms ilgāka laika ierosinātās neslavas celšanas lietās nesamaksātās sodanaudas ir pārvērstas brīvības atņemšanas sodos. Šīs lietas ir jāpielāgo ECtHR praksei, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka par nesamaksātām sodanaudām netiek piespriests cietumsods. Jāpanāk lielāks progress atsevišķās nesenās un agrākās lietās par vardarbību pret plašsaziņas līdzekļiem, kuras joprojām ir rūpīgi jāizmeklē un par kurām jāsāk kriminālvajāšana, tostarp lietā par fizisku uzbrukumu izmeklēšanu veicošam žurnālistam 2012. gada martā. Apvienojot daļu no dažiem populārākajiem un vietējiem plašsaziņas līdzekļiem, 2012. gada martā tika izveidota pašregulējoša plašsaziņas līdzekļu struktūra; tika izveidota arī paralēla struktūra, kas pārstāv dažus svarīgākos valsts plašsaziņas līdzekļus. Ir nolīgts papildu personāls, lai uzlabotu Elektronisko plašsaziņas līdzekļu aģentūras uzraudzības spēju. Sabiedriskajā raidorganizācijā notiek strukturālas reformas, kuru mērķis ir padarīt to mūsdienīgāku un pašpietiekamu. Tomēr plašsaziņas līdzekļu un arī pašregulējošo audiovizuālo iestāžu darbību varētu nelabvēlīgi ietekmēt finanšu stabilitātes un operatīvo resursu trūkums. Nesenie grozījumi Likumā par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem apdraud audiovizuālās regulatīvas iestādes neatkarību. Bažas rada tās resursu nepietiekamība, lai uzraudzītu plašsaziņas līdzekļus visā valstī. Sabiedriskās raidorganizācijas profesionalitāte un neatkarība vēl nav pilnīgi sasniegta. Jānostiprina sadarbība ar pilsonisko sabiedrību. Lai palielinātu pilsoniskās sabiedrības nozīmi, 2012. gada februārī tika pieņemti divi dekrēti par sadarbību starp valsts pārvaldes iestādēm un nevalstiskajām organizācijām (NVO) un par publisku diskusiju veikšanu attiecībā uz tiesību aktu projektiem. Padome sadarbībai ar NVO pašlaik darbojas pilnā apjomā un regulāri rīko sanāksmes. Tā ir tikusi iesaistīta attiecīgo tiesību aktu projektu izstrādē, tostarp grozījumu sagatavošanā Likumā par azartspēlēm, kas paredz finansiālu atbalstu NVO. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji pašlaik ir iesaistīti dažādu valsts struktūru darbībā, piedaloties to darba grupās un padomēs, kuru pārziņā ir dažādas politikas jomas. Ir atjaunināts publiskais NVO reģistrs. Kopumā ir panākts neliels progress plašsaziņas līdzekļu neatkarības uzlabošanā un labs progress sadarbības ar pilsonisko sabiedrību nostiprināšanā. Tomēr ir jāturpina stingri īstenot Augstākās tiesas pamatnostādnes, kas reglamentē finansiālās kompensācijas apmēru neslavas celšanas lietās pret plašsaziņas līdzekļiem, un jāievieš pasākumi kā alternatīva ieslodzījumam par nesamaksātu sodanaudu iepriekš ierosinātās apmelošanas lietās. Bažas rada neatrisinātās lietas par vardarbību pret plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem. Ir jāturpina nepārtraukti centieni, lai nodrošinātu stabilu ilgtermiņa sadarbību starp iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Diskriminācijas novēršanas politika, pārvietotas personas un romi, aškali un ēģiptieši Ir jānostiprina Ombuda administratīvā un budžeta plānošanas spēja. Šī iestāde ir sagatavojusi ziņojumus, kurā analizēts attiecīgi aizturētajām personām izmantoto Policijas pārvaldes telpu stāvoklis, aizsardzība pret diskrimināciju un situācija bērnu ubagošanas jomā. Šos ziņojumus laikposmā no 2011. gada oktobra līdz novembrim apstiprināja Parlamenta Cilvēktiesību un brīvību komiteja, kas ir sākusi aktīvāk veicināt cilvēktiesības un diskriminācijas novēršanu. Savukārt 2012. gada martā tika paplašināts ministru prezidenta biedra un tieslietu ministra portfelis, tajā iekļaujot cilvēktiesību jautājumus. Pašlaik darbojas Padome aizsardzībai pret diskrimināciju. Šajā struktūrvienībā 2012. gada februārī tika iecelti piecpadsmit tās locekļi, tostarp pārstāvji no romu kopienas un viens loceklis, kas pārstāv pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras aizstāv lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu (LGBT) tiesības. Turpinājās diskriminācijas novēršanas kampaņu rīkošana un ierēdņu mācības. Iestādes ir turpinājušas aktīvi veicināt labvēlīgu vidi LGBT tiesību aizsardzībai valstī. Pilnā apmērā darbojas patvēruma dienests un atbalsta un konsultāciju telefonlīnija LGBT personām. Ir jānostiprina Ombuda spēja finanšu resursu un cilvēkresursu ziņā. Ir iekavējusies tiesību aktu īstenošana diskriminācijas novēršanas jomā; iestāžu spēja cilvēktiesību veicināšanas, uzraudzības un aizsardzības jomā ir ierobežota, jo īpaši attiecībā uz personu ar invaliditāti un sociāli neaizsargātu cilvēku tiesībām. LGBT personas joprojām tiek diskriminētas un iestādēm šie gadījumi būtu rūpīgi jāizskata. Ir panākts progress attiecībā uz to, lai garantētu pārvietoto personu, jo īpaši romu, aškali un ēģiptiešu (RAE), juridisko statusu un nodrošinātu viņu tiesību ievērošanu. Lai termiņu ārvalstnieka statusa piešķiršanas pieteikumu iesniegšanai pagarinātu līdz 2012. gada decembrim, 2011. gada novembrī tika izsludināti grozījumi Ārvalstnieku likumā. Pieteikumu skaits lēnām, bet pastāvīgi palielinās — pieteikumus iesnieguši aptuveni 48 % pārvietoto personu, un 29 % no tām ir piešķirts ārvalstnieka statuss valstī. Ir ieviestas vairākas procedūras, lai vienkāršotu neaizsargātu pārvietotu personu statusa legalizāciju. Savukārt 2012. gada februārī tika pieņemti lēmumi mainīt Konikas pilsētteritorijas plānojumu; tie ir satvars pašreizējo iedzīvotāju mājokļu celtniecībai. Melnkalne ir aktīvi piedalījusies Sarajevas deklarācijas procesā. Pagaidu dekrēts, ar kuru pārvietotām personām tika piešķirtas vienlīdzīgas ekonomiskās un sociālās tiesības, tika pagarināts līdz 2013. gada jūnijam. Turpinājušies panākumi RAE iedzīvotāju, jo īpaši iekšēji pārvietoto iedzīvotāju, civilstāvokļa reģistrācijas atvieglošanā. Valdība pieņēma stratēģiju viņu stāvokļa uzlabošanai 2012.–2016. gadam un rīcības plānu tās īstenošanai. RAE personas ir saņēmušas arodapmācību. Ir jāuzlabo pārvietoto personu, jo īpaši neaizsargātu pārvietoto personu, reģistrācija. Vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu pārvietoto personu un RAE personu piekļuvi ekonomiskajām un sociālajām tiesībām. Romu sievietes cieš no dubultas diskriminācijas – kā minoritātes locekles un kā sievietes. Būtu nekavējoties jāpieņem Likums par sociālajiem mājokļiem, lai varētu turpināt darbu saistībā ar Konikas nometni. Kopumā ir panākts neliels progress diskriminācijas novēršanā, pārvietoto personu statusa legalizācijā un RAE personu tiesību nodrošināšanā. Būtu jāuzlabo iestāžu spēja uzraudzīt, veicināt un aizsargāt cilvēktiesības praksē, kā arī spēja apkarot diskrimināciju. Jāpabeidz pārvietoto personu juridiskā statusa nokārtošana; būtu jānostiprina RAE personu integrācijas politika. 3. Secinājums Melnkalne ir panākusi lielāku progresu reformu īstenošanā tiesiskuma un pamattiesību jomās, tostarp korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā. Ņemot vērā šo progresu, Komisija uzskata, ka Melnkalne ir vajadzīgajā līmenī izpildījusi dalības kritērijus, jo īpaši Kopenhāgenas politiskos kritērijus, lai varētu sākt pievienošanās sarunas. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem un ņemot vērā Padomes 2011. gada decembra secinājumus, Komisija atkārtoti iesaka sākt pievienošanās sarunas ar Melnkalni. Pievienošanās sarunu procesa gaitā Komisija turpinās pievērst īpašu uzmanību tiesiskuma un pamattiesību jomai, jo īpaši korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanai, lai nodrošinātu stabilus rezultātus. Tā maksimāli izmantos instrumentus, kas būs pieejami visos pievienošanās procesa posmos. Šajā saistībā jaunā pieeja, ko ierosināja Komisija un apstiprināja 2011. gada decembra Eiropadome attiecībā uz nodaļām par tiesu sistēmu un pamattiesībām un tiesiskumu, brīvību un drošību, ļaus stingri iedibināt reformas šajā jomā un nodrošināt ciešu to īstenošanas uzraudzību. [1] COM(2010) 670 galīgā redakcija. [2] Galvenās prioritātes attiecas uz šādām jomām: vēlēšanu tiesiskais pamats un Parlamenta nozīme likumdošanas un uzraudzības jomā, valsts pārvaldes reformas, tiesu reformas, korupcijas apkarošana, organizētās noziedzības apkarošana, plašsaziņas līdzekļu neatkarība un sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, regulējuma īstenošana diskriminācijas novēršanas jomā un situācija attiecībā uz pārvietotām personām. Galveno prioritāšu pilnu tekstu, lūdzu, sk. dokumentā COM (2010) 670. [3] COM(2011) 666 galīgā redakcija. [4] SEC(2011) 1204 galīgā redakcija.