Komisija atzinīgi vērtē faktu, ka Kanāda no 2017. gada 1. decembra piešķir bezvīzu režīmu visiem Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem. Līdz ar to ir panākta pilnīga vīzu savstarpējība ar Kanādu. Šis rezultāts ir sasniegts, pateicoties plašiem politiska un tehniska līmeņa kontaktiem starp Komisiju, Kanādu un Bulgārijas un Rumānijas valdību, kā arī šo valstu pilsoņiem adresētai informācijas kampaņai un konsultācijām ar abu dalībvalstu lielākajām ceļojumu aģentūrām un aviokompānijām.

Komisija 2016. gada jūlijā un decembrī un 2017. gada maijā sniedza trīs turpmākus paziņojumus. Paziņojumā, kas tika pieņemts 2017. gada maijā, Komisija ne vien ziņoja par panākto progresu, bet arī definēja savu nostāju saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūciju par Komisijas pienākumiem attiecībā uz vīzu savstarpējību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. panta 4. punktu, kurā Komisija, pamatojoties uz LESD 265. pantu, tika aicināta pieņemt prasīto deleģēto aktu vēlākais divos mēnešos no rezolūcijas pieņemšanas dienas. Minētajā paziņojumā Komisija norādīja, ka, jo īpaši ņemot vērā iepriekšējos 12 mēnešos panākto progresu un notiekošo darbu, pašlaik būtu nelietderīgi pieņemt deleģētu aktu, ar ko uz laiku aptur atbrīvojumu no vīzas prasības Kanādas un ASV valstspiederīgajiem, un tas nepalīdzētu sasniegt mērķi, proti, bezvīzu režīmu visiem ES pilsoņiem. Vienlaikus Komisija apņēmās arī turpmāk cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, Kanādu un ASV, kā arī ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai paātrinātu progresu ceļā uz pilnīgu vīzu savstarpējību, un līdz 2017. gada decembra beigām ziņot par situācijas attīstību.

Kopš tā laika Austrālija 2014. gada oktobrī ir atcēlusi lidostas tranzītvīzas prasību Bulgārijas pilsoņiem un 2015. gada jūnijā Horvātijas un Rumānijas pilsoņiem. Tas nozīmē, ka ir panākta pilnīga vīzu savstarpējība ar Austrāliju. Bruneja (paziņojusi Horvātija) ir ieviesusi atbrīvojumu no vīzas prasības Horvātijas pilsoņiem un sākusi piešķirt 90 dienu ilgu bezvīzu uzturēšanos Lihtenšteinas pilsoņiem, par ko oficiāli tika paziņots 2016. gada 13. aprīlī. Japāna (paziņojusi Rumānija) 2015. gada 17. decembrī informēja Rumāniju, ka bezvīzu režīms Rumānijas pilsoņiem, tostarp pagaidu pasu turētājiem, ir pagarināts līdz 2018. gada 31. decembrim. Tas nozīmē, ka līdz 2018. gada 31. decembrim ir nodrošināta pilnīga vīzu savstarpējība ar Japānu. Kanāda, kā jau minēts šā paziņojuma III punktā, no 2017. gada 1. decembra ir piešķīrusi bezvīzu režīmu visiem Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem. Tas nozīmē, ka ir panākta pilnīga vīzu savstarpējība arī ar Kanādu.

Turklāt Komisijas tehniskā delegācija no 25. līdz 29. septembrim apmeklēja Bulgāriju, Rumāniju, Kipru, Poliju un Horvātiju, lai apspriestos par stāvokli saistībā ar neizpildītajām vīzu režīma atcelšanas programmas prasībām. Komisija minētajām piecām dalībvalstīm piedāvāja palīdzību, lai tās varētu turpināt darbu pie atlikušo prasību izpildes, tostarp ieteica veidus, kā pazemināt vīzu atteikumu rādītāju. Šajā sakarībā Komisija ierosināja mērķtiecīgas informatīvas kampaņas pilsoņiem, kas ceļo uz ASV, finansēt no ES Iekšējās drošības fonda valsts programmu līdzekļiem. Lai sīkāk izpētītu šādu kampaņu rīkošanas iespējas, Komisija 25. oktobrī organizēja papildu videokonferenci ar mērķi sniegt plašāku informāciju par finansēšanas iespējām un apmainīties ar informāciju un paraugpraksi par informatīvām kampaņām, ko dalībvalstis rīkojušas iepriekš. Dažas no attiecīgajām dalībvalstīm pašlaik apsver iespēju šajā nolūkā izmantot savas valsts programmas. Komisija ir gatava vajadzības gadījumā sniegt dalībvalstīm turpmāku palīdzību.

ASV informēja arī par progresu, kas panākts, ieviešot izceļošanas ar gaisa transportu kontroles sistēmu, ar kuru saskaņā ar ASV Imigrācijas un pilsonības likumu pēc tās ieviešanas būs iespējams pārliecināties par vismaz 97 % ārzemju ceļotāju izceļošanu. Šīs sistēmas izveide dotu Iekšzemes drošības departamenta sekretāram rīcības brīvību piemērot izņēmumus no prasības par 3 % vīzu atteikumu rādītāju un iespēju ieteikt vīzu režīma atcelšanas programmā uzņemt valstis, kuru atteikumu rādītājs nepārsniedz 10 %, ja tās ir izpildījušas visas ar drošību saistītās prasības un šo valstu drošības risku mazināšanas pasākumu kopums nodrošina, ka to dalība vīzu režīma atcelšanas programmā neapdraud ASV intereses drošības un migrācijas jomā. Trīspusējā sanāksmē un ES un ASV tieslietu un iekšlietu augstākā līmeņa amatpersonu sanāksmē, kas notika 2017. gada 20. un 21. septembrī Tallinā, tika novērtēta situācijas attīstība, atzīstot tehniskā līmenī panākto progresu.

Katrā ziņā šā mehānisma pastāvēšana liecina par solidaritāti dalībvalstu starpā un, ņemot vērā iepriekšējos divarpus gados panākto progresu, var secināt, ka mehānisms ir palīdzējis panākt progresu virzībā uz pilnīgu vīzu savstarpējību ar trešām valstīm.

Trešo valstu atbrīvojuma no vīzas prasības apturēšana uz laiku

Atbrīvojuma no vīzas prasības apturēšana uz laiku attiecībā uz trešām valstīm, kas nepiemēro vīzu savstarpējību, ir viens no vīzu savstarpības mehānisma pamatelementiem, tomēr attiecīgās dalībvalstis to nekad nav pieprasījušas (pat ne ierobežotā apmērā attiecībā uz dažām ceļotāju kategorijām). Attiecībā uz šādām situācijām regulā ir arī noteikts, ka Komisija ņem vērā sekas, ko apturēšana rada ES un tās dalībvalstu ārējām attiecībām. Komisija 2016. gada aprīļa paziņojumā novērtēja vīzu režīma atcelšanas apturēšanas sekas valstīs, uz kurām attiecas pašreizējais vīzu savstarpības mehānisms, un ietekmi uz ES pilsoņiem un uzņēmumiem, kā arī uz attiecīgo trešo valstu valstspiederīgajiem. Komisija 2016. gada aprīļa paziņojumā un turpmākajos trīs paziņojumos, kas tika sniegti 2016. gada jūlijā un decembrī un 2017. gada maijā, norādīja, ka, jo īpaši ņemot vērā panākto progresu un notiekošo darbu ar konkrētām trešām valstīm un attiecīgajām dalībvalstīm, būtu nelietderīgi uz laiku apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības attiecībā uz konkrētām trešām valstīm, kas nepiemēro vīzu savstarpējību, un tas nepalīdzētu sasniegt mērķi, proti, bezvīzu režīmu visiem ES pilsoņiem. Komisija arī aicināja Eiropas Parlamentu un Padomi apspriesties par piemērotāko turpmāko rīcību.

Procesuālās nepilnības

Procesuālas nepilnības ir konstatētas vīzu savstarpības mehānisma darbības divos aspektos. Pirmkārt, mehānisma pirmajā posmā paredzētais sešu mēnešu intervāls, kurā Komisijai jāiesniedz ziņojums, ir pārāk īss, ņemot vērā to, ka savstarpības principa neievērošanas gadījumus var atrisināt politiskā līmenī, tomēr var būt vajadzīgs ilgāks laiks, lai bezvīzu režīmu ieviestu praksē. Otrkārt, maksimālais 90 dienu termiņš vīzas prasības ieviešanai varētu būt pārāk īss, jo īpaši dažu trešo valstu gadījumā (piemēram, tas nešķiet pietiekams, lai praksē varētu no jauna ieviest vīzas prasību ASV pilsoņiem).

Visbeidzot, ņemot vērā, ka, neraugoties uz iepriekš minētajām nepilnībām, pašreizējais vīzu savstarpības mehānisms pēdējos divarpus gados ir palīdzējis atrisināt lielāko daļu vīzu savstarpības principa neievērošanas gadījumu, Komisija pašlaik neapsver iespēju pieņemt tiesību akta priekšlikumu par mehānisma pārskatīšanu.

Pilnvaru deleģēšanas izmantošana

Saskaņā ar regulas 4.b pantu pilnvaras pieņemt 1. panta 4. punkta f) apakšpunktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 9. janvāra, un Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Komisija ar šo paziņo, ka nav izmantojusi šīs pilnvaras.

V.Secinājumi un turpmākā rīcība

Komisija joprojām ir apņēmības pilna prioritārā kārtā panākt pilnīgu vīzu savstarpējību visām dalībvalstīm.

Komisija atzinīgi vērtē faktu, ka Kanāda saskaņā ar agrākajām saistībām 2017. gada 1. decembrī atcēla vīzas prasību visiem Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem. Līdz ar to ir panākta pilnīga vīzu savstarpējība ar Kanādu.

Komisija turpinās aicināt ASV saskaņā ar 2017. gada jūnijā pieņemto kopīgo paziņojumu vēl ciešāk sadarboties ar attiecīgajām piecām dalībvalstīm un Komisiju, lai paātrinātu progresu virzībā uz pilnīgu vīzu savstarpējību. Tam būtu jāveicina aktīvāka un konkrēta visu dalībnieku rīcība.

Ņemot vērā, ka ir panākta pilnīga vīzu savstarpējība ar Kanādu un turpinās darbs ar ASV, Komisija pašlaik nemaina savu nostāju un uzskata, ka sadarbība un kopīga diplomātiskā darbība joprojām ir piemērotākā turpmākā rīcība. Komisija arī joprojām uzskata, ka pašlaik būtu nelietderīgi pieņemt deleģētu aktu, ar ko uz laiku aptur vīzu režīma atcelšanu ASV pilsoņiem, un tas nepalīdzētu sasniegt mērķi, proti, bezvīzu režīmu ar ASV visiem ES pilsoņiem. Šo nostāju var pārskatīt, ņemot vērā situācijas attīstību.

Attiecībā uz Komisijas veikto savstarpības mehānisma efektivitātes novērtējumu Komisija atzīst, ka kopš pārskatītā mehānisma pieņemšanas ir panākts progress. Lai gan šo progresu nevar attiecināt vienīgi uz mehānismu, ar to ir izveidots instruments, kas savstarpības principa neievērošanas gadījumos ļauj īstenot kolektīvu un koordinētu ES rīcību, un var uzskatīt, ka tas ir izrādījies noderīgs attiecībā uz dažām trešām valstīm. Komisija pašlaik neapsver iespēju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par mehānisma pārskatīšanu.

Komisija joprojām ir apņēmības pilna cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lemjot par turpmāko rīcību. Par situācijas turpmāko attīstību tā ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz 2018. gada rudenim.