LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 255/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Atbalstīt MVU pielāgošanos pārmaiņām pasaules tirgū”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2010/C 255/04)

Ziņotājs: CAPPELLINI kgs

Līdzziņotājs: PAETZOLD kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2009. gada 26. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Atbalstīt MVU (1) pielāgošanos pārmaiņām pasaules tirgū”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija savu atzinumu pieņēma 2009. gada 26. novembrī. Ziņotājs — Cappellini kgs, līdzziņotājs — Paetzold kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 458. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 16. un 17. decembrī (16. decembra sēdē), ar 180 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Pirmā daļa

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzīst, ka MVU izvēlas dažādus starptautiskās darbības veidus, īstenojot dažādas stratēģijas un saņemot atbalstu dažādos līmeņos. Šajā atzinumā minēti astoņi ieteikumi, lai norādītu uz pasākumiem un risinājumiem, kas varētu sekmēt MVU pielāgošanos pārmaiņām pasaules tirgū. Atzinuma mērķauditorija ir ES iestādes, dalībvalstis, MVU un to apvienības, kā arī citi organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji Eiropas Savienībā.

1.2. Pirmais ieteikums: ievērot uzņēmēju tiesības, proti, viņu tiesības pieņemt lēmumus, uzņemoties atbildību par šo lēmumu sekām. Jāīsteno tādi uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi, kas palīdz uzņēmējiem pielāgoties pārmaiņām pasaules tirgū, taču tie nedrīkst atbrīvot uzņēmējus no lēmumu pieņemšanas un ar to saistītā riska. MVU atbalsta politikā svarīgākais ir efektīvi veicināt inovāciju (aktīva līdzdalība starpnozaru tehnoloģiskajās platformās saskaņā ar Septīto pamatprogrammu (FP7)), bet risks jāuzņemas tikai tādos gadījumos, kad tirgū jānovērš konkrētas nepilnības. Šādos gadījumos pārmaiņas pasaules tirgū var pārmērīgi ietekmēt mazākos uzņēmumus (piemēram, uzņēmumus, kas darbojas globālās vērtību radīšanas ķēdēs vai valstīs, kuru tautsaimniecībā dominē mazāki uzņēmumi).

1.3. Otrais ieteikums: mazināt šķēršļus, kas kavē tirdzniecību. Efektīvākie līdzekļi eksportējošo MVU atbalstam ir tirgus atvērtības veicināšana, sekmīgi risinot tirdzniecības sarunas un nodrošinot, ka trešās valstis tirdzniecības politikā izmanto no tiesiskā viedokļa pieļaujamus aizsardzības instrumentus, pasaules tirdzniecības noteikumu izpilde un iekšējā tirgus pilnveidošana, nodrošinot arī, ka piekļuve tirgum ir simetriska. Labākais politiskais risinājums ir nodrošināt, lai uzņēmumus, kas var eksportēt, netraucētu tarifu vai beztarifu barjeras.

1.4. Trešais ieteikums: uzlabot tirdzniecības konkurētspēju, paaugstinot kvalitāti. Dalībvalstīm, Eiropas Komisijai un uzņēmumu apvienībām, rīkojot tirdzniecības veicināšanas kampaņas trešajās valstīs, jāinformē par Eiropas standartu un prasību kvalitāti un priekšrocībām, ko paver gan to ievērošana, gan arī pilnvērtīga līdzdalība kvalitātes paaugstināšanas programmās, piemēram, Septītajā izpētes pamatprogrammā un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā. Vienlaikus jāuzsver, ka ES standartu ievērošana ir priekšnosacījums, lai Eiropas Savienībā varētu ievest preces un pakalpojumus no ārzemēm.

1.5. Ceturtais ieteikums: tirdzniecības politikā ievērot principu“vispirms domāt par mazākajiem”. Veidojot partnerības ar mērķi piekļūt tirgiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ciešāk jākoordinē darbība, lai tie gūtu panākumus sarežģītajās tirdzniecības sarunās. Sarunu pārredzamību varētu uzlabot, uzsverot MVU dimensiju visos ietekmes uz ilgtspējību novērtējumos. Jāpalielina arī izpratne par uzņēmumu pārstāvju reprezentativitātes nozīmi. Lietderīga būtu arī datu bāze ar informāciju par piekļuvi tirgum un palīdzības dienesti intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai jaunajos tirgos. Lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu tirdzniecības rādītājus, papildu pasākumus varētu veikt arī publiskā iepirkuma jomā un saistībā ar maksājumu termiņu ievērošanu Eiropas Savienībā.

1.6. Piektais ieteikums: politikas izstrādē ievērot MVU vajadzības. MVU pieredze saistībā ar šķēršļiem, kas kavē starptautisko darbību, atšķiras no politikas veidotāju izpratnes par tiem. Atbalsts jāsniedz, iesaistot vietējā un dalībvalstu līmeņa starpniekiestādes, kas pazīst konkrētos MVU, un tam jābūt praktiskam un pieejamam. Labs šāda atbalsta piemērs ir personīgo kontaktu veicināšana starp uzņēmumu pārstāvjiem, piešķirot finansējumu pirmajam savstarpējam apmeklējumam. Situācija tādā jomā kā piekļuve finansējumam liecina, ka jāvelta ievērojamas pūles, lai panāktu politikas atbilstību MVU vajadzībām. Plašāk jālieto praktiskas MVU atbalstīšanas metodes, piemēram, starpniecība, nodokļu atvieglojumi, tūlītēja maksājumu veikšana un pasākumi, kas, atļaujot neievērot valsts atbalsta noteikumus, sekmē ātru līdzekļu izlietojumu, jo īpaši tajās nozarēs, kuras visvairāk skārusi globalizācija un ekonomikas un finanšu krīze (piemēram, automobiļu rūpniecībā).

1.7. Sestais ieteikums: atbalstīt MVU, veicinot darbinieku apmācību. Jāpanāk, ka MVU darba tirgū var atrast kvalificētus un atbildīgus darbiniekus. Lai Eiropas Savienības MVU konkurētspēja nemazinātos, jānodrošina, ka darba tirgū ir pieejami augsti kvalificēti darbinieki, jo īpaši tādās nozarēs kā mašīnbūve, tehniskā apkope un celtniecība. Komisijas paziņojums “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai” sekmē šī mērķa sasniegšanu. Sociālajā dialogā un jo īpaši nozaru sociālajā dialogā vairāk uzmanības jāvelta MVU darbinieku kvalifikācijas līmeņa saglabāšanai un paaugstināšanai, lai tieši šie uzņēmumi gūtu labumu no jaunajām un jau pastāvošajām iespējām iekšējā tirgū. Lai pielāgotos globālajām pārmaiņām, jārosina ES mēroga partnerības un ilglaicīgi projekti, kuros iesaistītas MVU apvienības, ekonomikas augstskolas un pētniecības iestādes, kā arī jauno tirgus ekonomikas valstu iestādes.

1.8. Septītais ieteikums: MVU darbībā (jo īpaši starptautiskajā darbībā) īpaša nozīme ir tīkliem. Tīkli paver iespējas MVU, taču vienlaikus arī rada konkrētas problēmas saistībā ar intelektuālo īpašumu un dominējošiem klientiem. Tās varētu veiksmīgāk risināt, izmantojot sektorālo pieeju. Kaut arī ES ir viena no pasaules ekonomikas lielvarām, tā nav izmantojusi visas tās rīcībā esošās iespējas, lai palielinātu to MVU nozīmi, kuru darbība saistīta ar eksportu un importu no trešām valstīm. Īpaša uzmanība jāvelta tam, kā ES un dalībvalstis var atbalstīt tos MVU, kuri ir pietiekami konkurētspējīgi, lai kļūtu par sākumposma un vidusposma uzņēmumiem (IIC) vērtību radīšanas ķēdēs. CCMI jau vairākkārt norādījusi, ka šim jautājumam jāvelta lielāka vērība, vienlaikus pārorientējot ES rūpniecības politiku pasaules tirgos.

1.9. Astotais ieteikums: būt novatoriskiem un veikt novērtējumu. Politikas veidotājiem jo īpaši sarežģītos ekonomiskos, sociālos un ekoloģiskos apstākļos jānāk klajā ar idejām, kas veicina inovāciju reālajā ekonomikā. Jāīsteno politika, kas ātri risina jaunos problēmjautājumus, tā jānovērtē, balstoties uz pārdomātiem kvalitātes standartiem, un tajā jāiesaista reprezentatīvas ieinteresētās personas, lai mācītos no veiksmīgiem piemēriem un darbības rezultātu izmaiņām. MVU var būtiski veicināt energoefektīvāku produktu un pakalpojumu izstrādi un tā dēvēto “zaļo ekonomiku”.

2. MVU būtiskā nozīme ES pasākumos, lai pielāgotos pārmaiņām pasaules tirgū

2.1. Eiropas Savienībā ir 23 miljoni MVU, un tiem ir būtiska nozīme ES ekonomikā, kurai jāpielāgojas pārmaiņām pasaules tirgos. Mazos un vidējos uzņēmumos strādā divas trešdaļas privātajā sektorā nodarbināto darba ņēmēju, tie nodrošina dinamiku darba tirgū un sekmē konkurētspējīgas, novatoriskas un solidāras ekonomikas attīstību Eiropas Savienībā. Globalizācijai raksturīgā starptautiskā darba dalīšana un specializācija rada nišas, kuras MVU var izmantot. Atzinīgāk jānovērtē MVU ieguldījums ES labklājībā un tās dažādajos sociālajos, uzņēmējdarbības un kultūras modeļos. MVU veido ES ražošanas sistēmas pamatu, un tie varētu vēl vairāk veicināt nodarbinātību un pievienotās vērtības radīšanu Eiropas Savienībā (2).

2.2. ES — pasaules vadošā eksportētāja un lielākā attīstības atbalsta sniedzēja — jau ir cieši iesaistīta starptautiskajās norisēs. MVU neveido viendabīgu grupu, un daudzi no tiem nav pietiekoši spēcīgi un tiem nav līdzekļu vai vēlmes apgūt pasaules tirgus. Komiteja vēlas uzsvērt, ka “globalizācija” un “starptautiskā darbība” ir svarīgi jautājumi arī tiem MVU, kuri piedāvā savus ražojumus vai darbojas tikai vietējos un reģionālos tirgos (3). Globalizācijas ietekmē bija no jauna jādefinē sociālie kompromisi, kuri veidoja pamatu MVU iesaistei valstu ekonomiskajā sistēmā, un Komiteja uzskata, ka arī pašreizējā krīze ietekmēs MVU attiecības ar valstu un starptautiskajiem tirgiem (4). Jāapspriež jautājums, kā palielināt Eiropas Komisijas un dalībvalstu nozīmi šajā procesā, un šis jautājums ir jāiekļauj ES politiskajā darba kārtībā. MVU pozīcijas pasaulē varētu stiprināt arī vienots ES viedoklis starptautiskajās finanšu institūcijās (kā to jau pieprasījis Euro grupas pārstāvis Padomē) un kopīgs Euro grupas nākotnes redzējums euro zonas atbalstam.

2.3. Vairāki faktori ietekmē MVU pielāgošanos pārmaiņām pasaules tirgū. Neraugoties uz pūliņiem, veidojot iekšējo tirgu, 27 valstu Eiropas Savienībā ir maz MVU, kas eksportē uz ārpuskopienas valstīm vai iepērk tur preces (5). Mazākas valstis un lielāki uzņēmumi parasti vairāk izvērš starptautisku darbību (6). Pakalpojumu sektors, kurā dominē MVU, 27 valstu Eiropas Savienībā rada apmēram 70 % no bruto pievienotās vērtības, taču tā kopējais ieguldījums pārrobežu tirdzniecībā salīdzinoši labvēlīgajā 2006. gadā bija tikai 20 % (7). Atšķiras gan starptautiskās darbības mērķi un nozares, gan izvēlētie darbības veidi (piemēram, eksports vai kopuzņēmumu veidošana) un tirdzniecības virziens. Atšķirīgi ir arī šķēršļi, kas kavē starptautisko darbību; galvenais šķērslis eksportam ir MVU nepietiekamās zināšanas par ārvalstu tirgiem (13 % no eksportējošiem MVU to minēja kā galveno šķērsli), kā arī importa tarifi mērķvalstīs un kapitāla trūkums (abus faktorus minēja 9 % MVU) (8).

2.4. MVU pārrobežu darbība iekšējā tirgū un ārpus tā nav tik aktīva kā lielo uzņēmumu darbība. Tas var radīt kļūdainu priekšstatu, ka ES līmenis ir labvēlīgāks lieliem uzņēmumiem un dalībvalstu līmenis — MVU. Komiteja uzsver, ka MVU veido ES ekonomikas pamatu un tiem ir svarīga nozīme ES sociālajā ekonomikā, jo īpaši, ņemot vērā faktu, ka lielie uzņēmumi arvien biežāk izmanto ārpakalpojumus ārpuskopienas valstīs.

Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Savienībā laika gaitā izstrādāto politiku MVU darbības veicināšanai, sākot ar 1986. gadā pieņemto MVU rīcības plānu, 1994. gada integrēto programmu, dažādām daudzgadu programmām, 2000. gada Lisabonas stratēģiju un Eiropas Mazo uzņēmumu hartu un beidzot ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (CIP) un “Eiropas “Mazās uzņēmējdarbības” aktu”.

2.5. Daudzi uzņēmumi strādā, nelūdzot publisku atbalstu. Tie vienīgi vēlētos, ka tiek novērsti administratīvie un normatīvie šķēršļi. Šie uzņēmumi uzskata, ka tirgus nepilnību novēršanai jābūt Eiropas Savienības galvenajam mērķim, īstenojot politiskos pasākumus MVU darbības veicināšanai. Komiteja pieņemtajos atzinumos (9) ir skaidri norādījusi: lai sasniegtu “Mazās uzņēmējdarbības” aktā izvirzītos mērķus un apmierinātu 23 miljonu Eiropas Savienības MVU vajadzības, jāpaaugstina MVU sniegtā atbalsta līmenis. MVU nedēļa ir paplašinājusi MVU politikas darbības jomu, jo tās mērķis bija “informēt”, “atbalstīt”, “motivēt”, “dalīties pieredzē” un “iedrošināt” MVU (10), kā jau norādīts EESK atzinumā INT/445 par Eiropas “Mazās uzņēmējdarbības” akta īstenošanu un nesen atzīmējusi arī Reģionu komiteja.

2.6. Atzinumā galvenā uzmanība pievērsta ieteikumiem, kā atbalstīt MVU eksportu un izstrādāt politiku, kas palīdzētu MVU pielāgoties pārmaiņām pasaules tirgū. Atzinums izstrādāts, lai ar to iepazītos Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments un dalībvalstis, kā arī MVU un to starpnozaru un nozaru apvienības. Atzinuma ievadā sniegts skaidrojums, kāpēc parasti izmantotais arguments, lai attaisnotu iejaukšanos tirgū ar mērķi novērst tirgus nepilnības, var būt svarīgs šīs politikas elements. Taču ievadā arī norādīts, ka mehānismi, ko izmanto tirgus nepilnību apzināšanai, iespējamo politisko risinājumu definēšanai un izpildes pilnvaru piešķiršanai, ne vienmēr ir skaidri un piemēroti. Minēto iemeslu dēļ ir jāizstrādā citi principi, kas palīdzētu veidot MVU tuvāku politiku, mazāk izmantojot abstrakto “tirgus” jēdzienu. Tāpēc EESK kopā ar citām ieinteresētajām ES un dalībvalstu iestādēm varētu sekmēt divreiz gadā publicējamu un pasaules līmeni aptverošu ziņojumu izstrādi, lai noteiktu “MVU pozīciju pasaules tirgū, izmantojot atbilstošus tirgus rādītājus”.

3. Pirmais ieteikums: lēmumus pieņem uzņēmēji

3.1. Pasākumu izstrādē jāievēro uzņēmēju tiesības, proti, viņu tiesības pieņemt lēmumus un fakts, ka viņi uzņemas atbildību par šo lēmumu sekām. Eksporta veicināšanas pasākumi var nodarīt ievērojamu ļaunumu, kropļojot tirgu un rosinot uzņēmumus uzņemties risku, kas tiem var izrādīties pārāk liels. Politikas veidotājiem efektīvi jāveicina inovācija un jāatbalsta komerciāla riska uzņemšanās, taču tiem nav jāuzņemas komerciāls risks, izņemot gadījumus, kad tirgū jānovērš konkrētas nepilnības.

3.2. Globalizācija ir sarežģīts process, kas ne tikai saistīts ar risku, bet arī paver iespējas MVU un politikas veidotājiem. Lai piekļūtu pasaules tirgiem, vajadzīga informācija, kuras ieguve saistīta ar augstām izmaksām, piegādātājiem ir jābūt uzticamiem un vērtību radīšanas ķēdēs MVU ir jārisina ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītas problēmas. MVU izvēlas dažādus starptautiskās darbības veidus — daži uzņēmumi jau no paša sākuma darbojas starptautiskā līmenī, kamēr citi lēnām apgūst pielāgošanās prasmi. Politikas veidotājiem ir jācenšas nodrošināt, lai viņu izpratne par MVU vajadzībām atbilst to MVU vajadzībām, kurus viņi cenšas atbalstīt. Tāpēc galvenā uzmanība arī turpmāk jāpievērš atbalsta nodrošināšanai, vienlaikus garantējot uzņēmumiem rīcības brīvību.

4. Otrais ieteikums: tirgiem jābūt brīviem

4.1. Cenšoties nodrošināt tirgus brīvību, īpaša uzmanība jāvelta uzņēmēju rīcības brīvībai, kas ir viens no vispārējiem pamatprincipiem Eiropas Savienības politikā MVU atbalstam. “Mazās uzņēmējdarbības” aktā norādīts, ka efektīvāk jāizmanto iekšējā tirgus priekšrocības. Komiteja uzskata, ka iekšējā tirgus pilnveidošana ir visefektīvākais veids, kā uzlabot MVU eksportspēju (11), un viens no Lisabonas stratēģijas ārējās dimensijas pamatmērķiem ir uzlabot MVU piekļuvi eksporta tirgiem (12). Visefektīvākais veids, kā atbalstīt eksportējošos MVU, ir tirdzniecības šķēršļu mazināšana un tirgu atvērtības un konkurētspējas veicināšana, pabeidzot tirdzniecības sarunas, panākot pasaules tirdzniecības noteikumu ievērošanu un pilnveidojot iekšējo tirgu, ar nosacījumu, ka tirgu atvēršanā tiek ievērots “simetriskas pieejamības” princips un tiek saglabāts Kopienas acquis communautaire. Labākais politiskais risinājums ir nodrošināt, lai eksportējošos uzņēmumus netraucētu tarifu vai beztarifu barjeras. Piemēroti pasākumi būtu:

a. Dohas sarunu pabeigšana, PTO, Valsts iepirkuma nolīgums un divpusējie līgumi, kā arī citas tirdzniecības sarunas starptautiskā līmenī var sekmēt tirdzniecību kavējošo šķēršļu novēršanu gan uz robežām (piemēram, tarifu barjeras, muitas procedūras), gan “aiz robežām” (beztarifu barjeras, standarti, tehniskās normas un noteikumi) (13);

b. pasākumi, lai uzlabotu intelektuālo īpašuma tiesību aizsardzību gadījumos, kad tā ir nepietiekama vai apgrūtinoša, kā arī ar tām saistītu jautājumu risināšana, piemēram, tehnoloģiju pārnese, Eiropas Uzņēmumu tīkls (Enterprise Europe Network), ar IPeuropAware projektu saistītais palīdzības dienests intelektuālā īpašuma aizsardzībai, palīdzības dienests MVU intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai Ķīnā (China IPR SME Helpdesk) un 2008. gadā Indijā izveidotais Eiropas Biznesa un tehnoloģiju centrs, kura darbībā ir iesaistīts Eiropas Patentu birojs;

c. turpmākie pasākumi, lai cīnītos pret iestāžu diskriminējošu rīcību, slēdzot publiskā iepirkuma līgumus;

d. Eiropas Komisijas pasākumi, atbildot uz Eiropas Parlamenta deputāta Guardans Cambo priekšlikumiem, par kuriem Komiteja aicina Komisiju sagatavot ziņojumu (14).

5. Trešais ieteikums: tirdzniecības konkurētspējas veicināšana, ceļot kvalitāti

5.1. Uzņēmējam, kurš vēlas sākt starptautisku darbību, jārisina sarežģīti jautājumi, tādēļ MVU sniegtais atbalsts būtu jāpielāgo uzņēmēju izvēlei, izveidotajām partnerībām un attiecīgajām nozarēm. Tāpēc Komiteja atbalsta jauno Vispārīgā grupālā atbrīvojuma regulu, kas valsts atbalsta noteikumus precīzāk pielāgo MVU vajadzībām. Saskaņā ar to maziem un vidējiem uzņēmumiem varēs piešķirt ievērojamu atbalstu, ja fakti liecinās, ka tirgus darbība nav ļāvusi MVU sasniegt efektīvus rezultātus (15). Komiteja ir paudusi viedokli, ka MVU pilntiesīgi jāpiedalās kvalitātes paaugstināšanas programmās, piemēram, Septītajā pamatprogrammā (16), un jāizmanto Komisijas jaunā rokasgrāmata par valsts atbalstu MVU. Šo uzņēmumu apvienības varētu apsvērt līdzdalību Komisijas piedāvātajos apmācības pasākumos (17). ES līmenī būtu jāuzrauga katra nozare, lai novērtētu plašākas pārmaiņas uzņēmējdarbības kultūrā, vērtību radīšanās ķēdēs un (jo īpaši MVU) stāvokli tirgū. Šai jomā stāvoklis noteikti ir jāuzlabo.

5.2. Visiem uzņēmumiem, kas darbojas ES iekšējā tirgū un tirgojas ar trešām valstīm, pilnībā jāizpilda patērētāju drošības, uzņēmumu sociālās atbildības un vides ilgtspējības standartu prasības. Lai ievērotu ES prasības, uzņēmumiem jāveic ievērojami ieguldījumi, un tādēļ varētu darīt vairāk, lai šie ieguldījumi arī atmaksātos. Tāpēc Komiteja mudina dalībvalstis, Eiropas Komisiju un MVU apvienības apsvērt, kā ārējos tirgos varētu sniegt pilnvērtīgu informāciju par ES preču un pakalpojumu kvalitāti. Horizontālie mārketinga pasākumi, kuru mērķis ir palielināt informētību par ES preču kvalitāti, nedrīkst aprobežoties tikai ar kampaņām par CE zīmi un marķējumu “Ražots Eiropā”. Plašāka informēšana par ES preču kvalitāti trešo valstu tirgos, izmantojot sektorālu pieeju, būtu nozīmīgs mārketinga instruments, kas palīdzētu daudziem MVU un jo īpaši tiem, kuri darbojas jaunās nozarēs (piemēram, “zaļā” enerģija). Sistemātiskāk jāpēta un jānovērtē reģionālā un pasaules līmenī īstenotās “taisnīgas tirdzniecības” iniciatīvas, kuras sekmīgi iesaistās Eiropas Savienības MVU apvienības.

5.3. No valstīm, kas neietilpst iekšējā tirgū, MVU importē tikpat daudz cik eksportē uz tām (5). Mazāko dalībvalstu MVU un jo īpaši MVU, kas darbojas vairumtirdzniecībā, mazumtirdzniecībā un ražošanā, pārsvarā vairāk importē no ārvalstīm (8), taču ne no trešām valstīm. Eiropas standartu un CE zīmes pastāvīga veicināšana, kā arī labāka atbilstības novērtēšana un tirgus uzraudzība trešajās valstīs ļautu palielināt piegādātāju loku, no kuriem var iepirkt preces ievešanai Eiropas Savienībā. Trešo valstu uzņēmumu veiktspējas uzlabošana, lai tie varētu izpildīt ES prasības, būtu atbalsts uzņēmumiem saskaņā ar ES stratēģiju “Aid for Trade” (Palīdzības sniegšana tirdzniecības veicināšanas nolūkos) un, kā norādījis PTO Tehnisko tirdzniecības šķēršļu (TBT) komitejas priekšsēdētājs, vairotu uzticēšanos un veicinātu brīvu un taisnīgu tirdzniecību (18).

6. Ceturtais ieteikums: tirdzniecības politikā jāievēro princips “vispirms domāt par mazākajiem”

6.1. Komiteja norāda, ka Eiropas “Mazās uzņēmējdarbības” aktā skartie jautājumi tieši saistīti ar tirdzniecības politikas veidošanu. MVU ne vienmēr izdodas pārvarēt tiesiskus šķēršļus un panākt, ka politikas veidotāji uzklausa to viedokli (19). Tas attiecas gan uz tarifu, gan uz beztarifu šķēršļiem. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu par “spēcīgāku partnerību, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum,” (20) uzņēmēju apvienībām aktīvi jādarbojas Tirgus piekļuves partnerībā un ar to saistītajā Tirgus piekļuves konsultatīvajā komitejā (MAAC). Jānodrošina arī, lai visās tirdzniecības sarunās pilnībā tiktu ievērotas MVU intereses. Pašreizējie tirdzniecības aizsardzības instrumenti, piemēram, antisubsidēšanas un antidempinga pasākumi nav īpaši piemēroti MVU, jo tiem trūkst resursu un zināšanu, lai iesniegtās sūdzības būtu efektīvas. EESK organizētās ES un Ķīnas, kā arī ES un Indijas apaļā galda sarunas arī varētu sekmēt dialogu un sagatavošanas darbu attiecīgajās ES pilsoniskās sabiedrības grupās (it sevišķi MVU un ar sociālo ekonomiku saistītajās interešu grupās).

6.2. Komiteja apzinās, ka galvenais kanāls MVU viedokļu pārstāvībai ir dalībvalstis un 133. panta komiteja, kā arī tirdzniecības apvienības un rūpniecības uzņēmumu federācijas, kuras lobē Komisijas intereses Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Tirdzniecības sarunas tomēr ir sarežģītas, tāpēc, lai uzlabotu MVU piekļuvi tirgum, tirdzniecības politikā jāveido ciešākas partnerības un tās labāk jākoordinē. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm jāuzlabo koordinācija, lai MVU intereses labāk pārstāvētu citās standartu izstrādes struktūrās, piemēram, Starptautiskajā standartizācijas organizācijā (ISO). Ieteicams īstenot šādus pasākumus:

a. Dalībvalstīm un Eiropas Komisijai, izstrādātajos ietekmes uz ilgtspējību novērtējumos būtu jāsniedz post hoc norādes uz konsultācijām ar MVU un to apvienību reprezentativitāti, ar kurām notikusi apspriešanās (21).

b. Komiteja atzinīgi vērtē datu bāzi, kurā apkopota informācija par tirgus pieejamību, un līdzekļus intelektuālā īpašuma aizsardzībai, tostarp palīdzības dienestus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai. Regulāras Eiropas Komisijas pārstāvju vizītes MVU un attiecīgo valstu iestādēs, kuru pārziņā ir intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, ievērojami palielinātu izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar šīm tirdzniecības jomām.

c. Valsts iestāžu diskriminējošie lēmumi publiskā iepirkuma konkursos un kavēšanās ar maksājumiem jo sevišķi kaitē MVU darbībai (22). Komiteja atzinīgi vērtē 2006. gadā sagatavoto pārskatu par direktīvas īstenošanu, taču uzskata, ka jānovērtē arī finanšu krīzes ietekme. Tas radītu morālu spiedienu un sekmētu labas prakses pārņemšanu. Piemēram, Īrijas valdība 2009. gada jūnijā pieņēma oficiālu lēmumu saīsināt termiņu (no 30 līdz 15 dienām), kurā centrālajām valsts iestādēm jānorēķinās ar piegādātājiem.

7. Piektais ieteikums: politikas izstrādē ievērot MVU vajadzības

7.1. Politikas izstrādē vispirms ir jāievēro uzņēmumu, jo īpaši MVU vajadzības, un politika nav jāpielāgo nedz politiķu vai īstenošanas mehānismu vajadzībām, nedz subsidiaritātes principam. Gan Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2006. gadā rīkotajā APEC (Āzijas un Klusā okeāna ekonomiskā sadarbība) sammitā par MVU starptautisko darbību, gan Komisijas ekspertu grupā ir apzināti šķēršļi, kas maziem un vidējiem uzņēmumiem traucē eksportēt (23). Nesen veiktie pētījumi tomēr liecina, ka atšķiras politikas veidotāju un MVU viedoklis par to, kādi ir šie šķēršļi un kādi būtu iespējamie risinājumi (24). Tiesiskā un komerciālā vide, kurā darbojas MVU, ir atšķirīga, un dažādi ir to starptautiskās darbības veidi: darbojoties pakāpeniski, veicot stratēģisko uzņēmējdarbību, mācoties, izmantojot attāluma (tuvuma) priekšrocības un meklējot brīvas tirgus nišas; daži uzņēmumi jau no dibināšanas brīža galveno uzmanību velta starptautiskajai darbībai. (25)

7.2. Komiteja ir ierosinājusi virkni ar finansēšanu nesaistītu pasākumu MVU darbības veicināšanai (26), tostarp sadarbības pasākumus (piemēram, šobrīd jau pārtrauktā INTERPRISE programma, piegādātāju gadatirgi), kas veicina uzņēmēju tiešos kontaktus (27). Jāmin arī instruktoru apmācības programma, lai palīdzētu organizācijām aizstāvēt MVU intereses un uzlabot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem sniegto konsultāciju piedāvājumu.

7.3. Spilgts piemērs, kas liecina par nespēju pielāgot politiku MVU vajadzībām, ir finansējuma un kredītu apdrošināšanas pieejamība. Tā ir viena no būtiskākajām problēmām, ar ko saskaras MVU, jo īpaši eksportējošie uzņēmumi. Neraugoties uz to, ka banku sistēmai piešķirts apjomīgs publisko finanšu atbalsts, uzņēmumiem ir ļoti grūti piekļūt kredītiem un kredītu apdrošināšanai. Tas liecina par finanšu tirgos pieļautām institucionālām kļūdām, un tāpēc ir jāveic konkrēti pasākumi, lai palielinātu uzņēmumiem pieejamo kredītu un kredītu apdrošināšanas piedāvājumu (28). Tāpēc Komiteja atbalsta Turīnā notikušo ESAO apaļā galda sarunu secinājumus, kuros atkārtoti norādīts, ka jāpārskata nosacījumi, saskaņā ar kuriem darbojas finanšu iestādes, aicinot nodrošināt “stabilu pārvaldības, nodokļu, normatīvo un tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem ekonomikas dalībniekiem neatkarīgi no to lieluma” (29).

7.4. Komiteja atbalsta arī pārējos Turīnas apaļā galda sarunās paustos praktiskos ieteikumus, lai atbalstītu MVU finanšu pārvaldību. Ieteikts:

a. nodrošināt efektīvas garantijas, uzlabojot saziņu starp iestādēm, kas piešķir kredītus, un MVU;

b. risināt ar naudas plūsmu saistītās problēmas, nosakot izdevīgus atbrīvojumus no nodokļiem un sociālās nodrošināšanas iemaksām vai “brīvdienas”, kuru laikā minētie maksājumi nav jāveic, un ieviešot nodokļu atvieglojumu shēmas privātiem ieguldītājiem, kas investē mazos un vidējos uzņēmumos;

c. panākt (šī prasība gan neattiecas vienīgi uz MVU), ka visi uzņēmumi laicīgi saņem maksājumus gan no vērtības radīšanas ķēdēm, gan no valsts iestādēm (30).

7.5. Komiteja ļoti atzinīgi vērtē arī “Kopienas pagaidu shēmu valsts atbalsta pasākumiem”, kuru apstiprināja decembrī un par kuru paziņots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā. Šai sakarā īpaši jāatzīmē, ka:

a. jaunais ierobežotā atbalsta mehānisms nākamajos divos gados ļauj piešķirt līdz pat 500 000euro,

b. dalībvalstīm atļauts, neziņojot par konkrētiem gadījumiem, piešķirt valsts garantijas kredītiem ar samazinātām prēmiju likmēm un atbalstīt visus aizņēmumu veidus, piemērojot subsidētas procentu likmes, kā arī piešķirt subsidētus aizdevumus vidi saudzējošu preču ražošanai, lai panāktu atbilstību Kopienas preču standartiem ātrāk nekā paredzēts vai sasniegtu vēl augstāku līmeni,

c. veikti grozījumi riska kapitāla pamatnostādnēs, lai riska kapitāla summu, kuru gada laikā atļauts ieguldīt vienā mazā vai vidējā uzņēmumā, palielinātu no 1,5 miljoniem euro līdz 2,5 miljoniem euro un samazinātu privāto ieguldītāju līdzdalību no 50 % līdz 30 %.

7.6. Jānosaka MVU prioritāra piekļuve 5 triljonus euro lielajam atbalstam, kas nākamajiem diviem gadiem apsolīts G20 paziņojumā (31). Līdzekļu piešķiršana stingri jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka tos izlieto paredzētajiem mērķiem. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošajiem līgumiem jauno dalībvalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir tiesības saņemt ārkārtas atbalstu.

7.7. Ja ES paudīs vienotu viedokli sarunās ar starptautiskajām finanšu iestādēm un euro zonas ietvaros, kā arī starptautiskajā līmenī īstenos saskaņotāku un koordinētāku ekonomisko, rūpniecības un tirdzniecības politiku, ieguvēji būs gan MVU (kā jau minēts vairākās pavasarī notikušajās EESK uzklausīšanās sanāksmēs par pašreizējo globālo ekonomikas un finanšu krīzi), gan dalībvalstis.

8. Sestais ieteikums: atbalsts MVU saistībā ar to darbiniekiem

8.1. Darba ņēmēji un viņu prasmes ir faktors, kas būtiski ietekmē MVU konkurētspēju. Eiropas Savienībā MVU nodarbina lielāku kopējā darbaspēka daļu nekā ASV vai Japānā, tāpēc ir jāvelta vairāk pūļu, lai MVU apvienības iesaistītu sociālajā dialogā un citās politikas jomās. Piemēram, kvalificētu inženieru un darbinieku ar tehniskām zināšanām prasmju piedāvājums būtu lielāks, ja varētu panākt efektīvāku MVU iesaisti (kolektīvos) pētniecības un izstrādes pasākumos un šādu pētījumu rezultātu komerciālā izmantošanā (piemēram, izmantojot licences līgumus).

8.2. MVU jācenšas izmantot visas iespējas, ko paver Komisijas 2009. gada jūnijā apstiprinātais rīcības plāns nodarbinātībai un Komisijas politika, kuras mērķis ir veicināt labāku piemērošanos strukturālajām un rūpniecības pārmaiņām. Paziņojumā “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai” (32) izvirzītas trīs galvenās prioritātes: saglabāt nodarbinātību, radīt jaunas darba vietas un veicināt mobilitāti; uzlabot prasmes un pielāgot tās darba tirgus vajadzībām; radīt vairāk darba iespēju. Paziņojumā paredzēti arī šādi pasākumi:

a. mikrokreditēšanas mehānisms 100 miljonu euro apmērā, kas paredz aizdevumus līdz pat 25 000euro uzņēmumiem, kuros nodarbināti mazāk nekā 10 cilvēki;

b. pieci miljoni mācekļu vietu uzņēmumos un cita veida palīdzība jauniešiem, kuri ir bez darba;

c. ES darba tirgus analīze pa nozarēm ar mērķi uzlabot darbaspēka prasmes un pielāgot tās gan pašreizējām, gan turpmākajām darba tirgus vajadzībām (33);

d. metodiskais līdzeklis uzņēmumiem un to darbiniekiem ar praktiskiem ieteikumiem, kā labāk vadīt uzņēmumu pārstrukturēšanu;

e. rokasgrāmata apmācības organizēšanai mazos uzņēmumos ar mērķi palīdzēt MVU saglabāt un iegūt tiem nepieciešamās prasmes.

9. Septītais ieteikums: tīklu nozīme MVU starptautiskajā darbībā

9.1. Daudziem MVU cenas tiek uzspiestas, un tie nevar noteikt tādu cenu, kā vēlētos. Starptautiskajos tirgos tie lielākoties darbojas, iesaistoties piegādes un vērtību radīšanas ķēdēs un vairāk importējot nekā eksportējot. Maziem un vidējiem uzņēmumiem šie tīkli paver iespējas, taču vienlaikus arī rada konkrētas problēmas saistībā ar intelektuālo īpašumu un dominējošiem klientiem. Tās iespējams veiksmīgāk risināt, piemērojot sektorālo pieeju. Kaut arī ES ir viena no pasaules ekonomikas lielvarām, tā nav izmantojusi visas tās rīcībā esošās iespējas, lai trešo valstu tirgos palielinātu to MVU nozīmi, kuru darbība saistīta ar eksportu un importu. Īpaša uzmanība jāvelta tam, kā ES un dalībvalstis var atbalstīt tos MVU, kuri ir pietiekami konkurētspējīgi, lai kļūtu par sākumposma un vidusposma uzņēmumiem (IIC) vērtību radīšanas ķēdēs. Vairāk pūļu jāvelta, lai:

a. palīdzētu Eiropas Savienības MVU iekļūt tajos globālās ražošanas procesa posmos, kuros tiek radīta augsta pievienotā vērtība (iesaistot uzņēmumus jauninājumu, pētniecības un prasmju programmās, tostarp universitāšu programmās);

b. iepazīstinātu MVU ar ārvalstu tiešajiem ieguldītājiem, kurus interesē ES iekšējā tirgus pavērtās iespējas, tādā veidā veicinot ilgtermiņa rūpniecisku sadarbību;

c. palīdzētu MVU risināt problēmas, ar kurām tie saskaras vērtību radīšanas ķēdēs un tīklos (intelektuālā īpašuma tiesības, maksājumu termiņu ievērošana saskaņā ar normatīvo aktu un līgumsaistību noteikumiem u.c.);

d. koordinētu un atbalstītu esošos tīklus, tai skaitā valstu un ES līmeņa MVU eksporta konsorcijus, vietējā līmeņa klasterus un MVU apvienības, tādā veidā sniedzot MVU vajadzīgo palīdzību, kas ļaus tiem apliecināt savas spējas gan iekšējā tirgū, gan kaimiņu tirgos (piemēram, pārrobežu reģionos). Komisijas izveidotā Eiropas uzņēmējdarbības atbalsta tīkla, tirdzniecības kameru un divpusējo eksporta kameru sniegtais atbalsts ir lietderīgs, taču to varētu paplašināt un labāk koordinēt gan savstarpēji, gan ar citiem pastāvošiem tīkliem un MVU apvienībām, kas darbojas šajā jomā. Varētu veikt turpmāku izpēti un pasākumus attiecībā uz dažādiem MVU apvienību veidiem un uzņēmumiem sniegtā tehniskā atbalsta risinājumiem, kas atbilst valsts atbalsta un PTO noteikumiem.

9.2. Komiteja ir izstrādājusi vairākus atzinumus par ārpakalpojumiem un vērtību radīšanas ķēdēm (34). Ārpakalpojumi un vērtību radīšanas ķēdes tieši ietekmē Eiropas ekonomiku un it īpaši MVU, jo daudzi no tiem veic starptautisku darbību, izmantojot šo īpašo attiecību pavērtās iespējas. MVU gūst labumu no globālajiem tīkliem, jo uzņēmumi kopīgi uzņemas ar starptautisko darbību saistīto risku, gūst piekļuvi jaunām tehnoloģijām un paaugstina darbības efektivitāti, vēl vairāk izmantojot ārpakalpojumus un specializējoties pamatdarbības jomā. Taču MVU saskaras arī ar konkrētām problēmām, cenšoties izprast, kāda ir to saistība ar pārējiem vērtību radīšanas ķēdes posmiem, kā šajā ķēdē aizsargāt savu intelektuālo īpašumu un kā sasniegt ienesīgākus vērtību radīšanas ķēdes posmus (35). Komiteja norāda, ka vēl joprojām nav izstrādāta politika uzņēmumiem, kas darbojas vērtību ķēdes sākuma un vidus posmā. Iepriekš pieņemtos atzinumos EESK jau ir norādījusi uz konkrētiem jautājumiem, kuri ir jārisina.

10. Astotais ieteikums: inovācijas politikā un novērtējums

10.1. Komiteja iesaka sekmēt labāku izpratni par augstākminēto politiku ietekmi, veicot efektīvu uzraudzību, rezultātu izvērtēšanu un mērķu regulāru pārvērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz MVU internacionalizāciju, jo MVU īstermiņā un ilgtermiņā saskarsies ar inovāciju izraisītām pārmaiņām pasaules tirgos:

a. izmēģinājumu un kļūdu metode jāuzskata par svarīgu jauninājumu politikas pamatu, kas ļauj mācīties un uzlabot politiskās sistēmas;

b. būtu vispārēji jāizmanto uz konkrētiem datiem balstīta politika, lai apzināti pieņemtu politisku lēmumus, turklāt būtu labāk jākoordinē biežāka plašākas informācijas vākšana no dažādiem avotiem (piemēram, Eiropas Savienības MVU darbības pārskats) (36),

c. daudzpusējai darba grupai internacionalizācijas jautājumā, sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem, MVU pārstāvības organizācijām, EESK un Reģionu komiteju, jāatbalsta Eiropas Komisija tās politikas īstenošanā.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) MVU definīciju skatīt 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK, OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

(2) Uzņēmējdarbības struktūras statistika 2004–2005, Statistikas birojs.

(3) Eiropas Komisija, 2003. gads, Eiropas MVU novērošanas centrs, “Internationalisation of SMEs”, Nr. 4.

(4) EESK “Programma Eiropai — pilsoniskās sabiedrības priekšlikumi”, kas publicēta 2009. gada 24. martā.

(5) Komisijas ekspertu grupas noslēguma ziņojums “Supporting the internationalisation of SMEs: Final Report of the Expert Group”, 2007. gada decembris.

(6) Eiropas MVU novērošanas centrs, “Internationalisation of SMEs”, 2003. gads, Nr. 4.

(7) Statistikas biroja Statistikas gadagrāmata “Europe in figures”, 2008. gads.

(8) Avots: Flash Eurobarometer. #196.

(9) EESK atzinums par tematu “Dažādi politiski pasākumi, izņemot atbilstoša finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstību”, OV C 27, 3.2.2009., 7. lpp., “Starptautiskais publiskais iepirkums”, OV C 224, 30.8.2008., 32. lpp., “Vispirms domāt par mazākajiem: Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act””, OV C 182, 4.8.2009., 30. lpp.

(10) “Kas ir MVU nedēļa?”, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/entrepreneurship/sme-week/about/index_en.htm.

(11) “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai”, OV C 77, 31.3.2009., 15. lpp.

(12) Komisijas paziņojums COM (2008) 874 galīgā redakcija.

(13) Skatīt “Global Europe” — http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm; “Market Access Strategy” — http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/mk_access/index_en.htm; “Trade Barriers Regulation” — http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tbr/index_en.htm u.c.

(14) Ziņotājs Ignasi Guardans Cambó, ziņojums A6-0002/2008, pieņemts 2008. gada 19. februārī.

(15) Dalībvalstu paraugprakses piemērus skatīt Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD sagatavotajā dokumentā “Supporting the Internationalisation of SMEs – a good practice guide”, 2008. gads.

(16) Pētniecības un izstrādes programmas MVU, OV C 224, 30.8.2008., 18. lpp.

(17) Skatīt Komisijas 2009. gadā publicēto Rokasgrāmatu par Kopienas valsts atbalsta noteikumiem MVU, 24. lpp., Brisele, 2009. gada 25. februāris, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook.pdf.

(18) “Fact Sheet: Aid for Trade”, Brisele, 2009. gada 3. aprīlis; “Programming Guide for Strategy Papers Aid for trade (AfT)”, A pielikums, 2. punkts, Brisele, 2008. gada novembris; Tehnisko tirdzniecības šķēršļu komitejas priekšsēdētāja nobeiguma ziņojums “TBT Committee Workshop on the Role of International Standards in Economic Development Final”, 2009. gada 19. marts.

(19) ES tiesību aktu ieviešanas un izpildes uzlabošana, OV C 24, 31.1.2006., 52. lpp.

(20) Eiropas Komisija “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum”, COM(2007) 183 galīgā redakcija.

(21) Skatīt EIM pētījumu “Study on the Representativeness of business organisations for SMEs in the EU”, Zoetermeer, 2009. gada maijs.

(22) Komisijas publicējusi “Review of the effectiveness of European Community legislation on combating late payments”, http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/late_payments/further_reading.htm#Review.

(23) ESAO un APEC“The Athens Action Plan For Removing Barriers To SME Access To International Markets”, pieņemts ESAO un APEC pasaules konferencē, kas 2006. gada 8. novembrī notika Atēnās.

(24) ESAO: “Removing Barriers to SME Access to International Markets, C. Dannreuther”, 2008. gads, “A Zeal for a Zeal? SME Policy and the Political Economy of the EU”, Comparative European Politics, Nr. 23, 377–399. lpp.; C. Dannreuther, “EU SME policy: On the edge of governance”, CESifo forums, 2007. gada februāris

(25) “Uzņēmumiem, kuri jau kopš dibināšanas galveno uzmanību velta starptautiskai darbībai, ir raksturīgas četras iezīmes: globāls redzējums jau kopš izveides, produkti, kurus var pārdot pasaules tirgū, neatkarība un spēja paātrināt starptautisko darbību”. Mika Gabrielsson, V.H. Manek Kirpalani, Pavlos Dimitratos, Carl Arthur Solberg, Antonella Zucchella (2008)“Born globals: Propositions to help advance the theory”, International Business Review, Nr. 17, 389. lpp. (385–401. lpp.).

(26) Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.

(27) Skatīt http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/partnership/interprise.htm.

(28) Starptautiskais Valūtas fonds, “Trade Finance Stumbles”Finance and Development, 2009. gads.

(29) ESAO rīkotais pasākums “Turin Round Table on the Impact of the Global Crisis on SME & Entrepreneurship Financing and Policy Responses”, kas notika Intesa Sanpaolo, Palazzo Turinetti, Turīnā, Itālijā, 2009. gada 26.–27. martā.

(30) Eiropas “Mazās uzņēmējdarbības” akts, skatīt 9. zemsvītras piezīmi, un EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos”, OV C 407, 28.12.1998., 50. lpp.

(31) G20 valstu vadītāju paziņojums “The Global Plan for Recovery and Reform”, 2009. gada 2. aprīlis.

(32) COM(2009) 0257 galīgā redakcija.

(33) Paziņojums “Jaunas prasmes jaunām darba vietām”, COM(2008) 0868 galīgā redakcija.

(34) “Pievienotās vērtības radīšanas un piegādes ķēdes attīstība Eiropā un pasaulē”, OV C 168, 20.7.2007., 1. lpp. un “Globālās tirdzniecības integrācija un ārpakalpojumi: jauno problēmu pārvaldība”, OV C 10, 15.1.2008., 59. lpp.

(35) ESAO “Enhancing the Role of SMEs in Global Value Chains”.

(36) OECD, 2008 “Making Local Strategies Work: Building the Evidence Base”.