Reģionu komitejas atzinums par tematu “Dabas katastrofas (ugunsgrēki, plūdi, sausums)”

(2006/C 206/03)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. aprīļa lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 4. punktu konsultēties ar RK minētajā jautājumā,

ņemot vērā tās priekšsēdētāja 2006. gada 23. marta lēmumu atbilstoši Reglamenta 40. panta 2. punktam iecelt Mursijas autonomā apgabala priekšsēdētāju (ES-ETP) Valcárcel Siso kgu par galveno ziņotāju atzinumam par minēto tematu,

ņemot vērā atzinumu par tematu “Eiropas Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības civilās aizsardzības spējas palielināšanu” (KOM(2004) 200 galīgā red. — CdR 241/2003 fin (1)),

tā kā

64. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 26. un 27. aprīlī (26. aprīļa sēdē), vienbalsīgi pieņēma šo atzinumu:

REĢIONU KOMITEJAS APSVĒRUMI UN IETEIKUMI

Reģionu komiteja

uzskata, ka situācijās, kad runa ir par aizsardzību pret dabas katastrofām un to novēršanu, kā arī par to seku mazināšanu un likvidēšanu, obligāti jāievēro Eiropas Savienības dalībvalstu, reģionu un vietējo pašvaldību solidaritātes, sadarbības, koordinācijas un palīdzības princips;

uzsver, ka ne tikai valsts iestādēm, bet arī iedzīvotajiem aktīvi jāiesaistās to faktoru mazināšanā, kas izraisa dabas katastrofas un pastiprina to sekas un ietekmi;

izsaka nožēlu par to, ka programmā Forest Focus ugunsgrēku novēršanai paredzētie pasākumi nav viena no jaunās programmas LIFE+ prioritātēm;

kopumā atzinīgi vērtē priekšlikumu par jauna Solidaritātes fonda izveidi un tā darbības jomas paplašināšanu, tajā iekļaujot ne tikai lielāka apmēra krīzes situācijas, kas radušās rūpniecības un tehnoloģisko katastrofu rezultātā, bet arī draudus sabiedrības veselībai un terora aktus; tomēr mudina Komisiju pārskatīt 1 miljarda EUR vai 0,5% no IKP slieksni un nodrošināt to, ka procedūras ir pietiekami elastīgas, pārredzamas un vienkāršas, kā arī ņemt vērā cietušo reģionu īpašās vajadzības un atsevišķu dabas parādību reģionālo dimensiju;

(1) OV C 43, 2005.18.02., 38. lpp.

PIELIKUMS

PARAUGPRAKSES PIEMĒRI DABAS KATASTROFU PROFILAKSEI

1. ESCAPE — Eiropas risinājumi ārkārtas situācijās, izmantojot sadarbību un plānošanu (piekrastes applūšanas gadījumā) (European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies (for coastal flooding)).

Lai mazinātu plūdu ietekmi, partneri no visvairāk skartajiem apgabaliem Apvienotajā Karalistē, Nīderlandē un Beļģijā aizsāka ESCAPE projektu. Šis projekts pārsniedza profilakses un riska pārvaldības robežas, tā mērķis bija uzlabot teritorijas plānošanas politiku, riska pārvaldības stratēģijas, ārkārtas rīcības plānus un sabiedrības izpratni, lai būtu iespējams samazināt plūdu izraisītos zaudējumus piekrastes apdzīvotajās vietās.

Viena no galvenajām darbībām bija izpratnes par plūdiem palielināšanas kampaņa. Lai palīdzētu bērniem, pieaugušajiem, vietējiem iedzīvotājiem un attiecīgās jomas profesiju pārstāvjiem izprast ar plūdiem saistīto kaitējumu, tika izmantoti videoieraksti, konferences un prese. Kampaņa arī paskaidroja, kāda varētu būtu valdību loma un kādā veidā cilvēki varētu palīdzēt sev paši. Cits nozīmīgs pasākums ietvēra elastīga, daudzfunkcionāla ārkārtas rīcības plāna izstrādi vietējo iedzīvotāju, tūristu un uzņēmumu aizsardzībai plūdu gadījumā. Pārrobežu ārkārtas rīcības plānošanas pamatnosacījumi ir pieejami arī citu personu lietošanai.

ESCAPE ietvaros arī ir izveidota un pārbaudīta jūras plūdiem paredzēta Plūdu informācijas sistēma (High Water Information System — HIS), kas uzrauga jūras plūdmaiņas, vēja stiprumu un viļņu augstumu. Šī sistēma ir apvienota ar Lēmumu atbalsta sistēmu (Decision Support System — DSS), kas izvērtē, cik daudz laika nepieciešams katastrofā cietušā apgabala evakuācijai, kā arī iesaka evakuācijas maršrutus, izmantojot tādus datus kā ceļu satiksmes caurlaides spēju un demogrāfiju. Par ārkārtas rīcības plānošanu un teritoriālo plānošanu atbildīgās vietējās, reģionālās un valsts iestādes var izmantot HIS un DSS sistēmas, lai prognozētu jūras plūdu ietekmi un paredzamo laiku. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. AWARE — Brīdināšanai un gatavībai pievēršamā uzmanība ārkārtas situācijās(Attention to warning and readiness in emergencies).

Viens no ESCAPE projekta gaita gūtajiem secinājumiem bija tāds, ka ārkārtas rīcības plānošanai nevajadzētu apstāties pie valstu robežām, jo arī ārkārtas situācijas neatzīst robežas. AWARE var uzskatīt par ESCAPE projekta turpinājumu. ESCAPE aprobežojas tikai ar plūdiem, savukārt AWARE aptver arī citas jomas. Projektu raksturojoša iezīme ir visaptveroša sadarbība dabas un cilvēka izraisītu katastrofu gadījumā, lai uzlabotu ārkārtas rīcības plānošanas kvalitāti un paaugstinātu iedzīvotāju riska izpratnes līmeni.

AWARE uzsver izpratnes paaugstināšanu, lai tādējādi samazinātu cilvēku apdraudējumu pārrobežu reģionos katastrofas laikā un pēc tās, uzlabojot informācijas un saziņas avotus un kanālus. Lai cilvēki, plašsaziņas līdzekļi un avārijas dienesti labāk apzinātos pastāvošos draudus un to, kādā veidā rīkoties un kā reaģēt katastrofas gadījumā, tika sarīkotas divas kampaņas par ilgtspējīgu izpratni, kas bija paredzētas jauniešiem un attiecīgās jomas profesiju pārstāvjiem; tam sekoja ziņojums par vienošanos ar plašsaziņas līdzekļiem, kas attiecas uz informācijas izplatīšanu par katastrofām dažādās valstīs, kā arī pētījums par to, cik iespējams ir tāds instruments, ar kura palīdzību iestādes varētu paziņot radiem un draugiem upuru atrašanās vietu gadījumā, ja ir notikusi katastrofa. AWARE pievēršas arī pārrobežu apgabalu vietējo un reģionālo iestāžu savstarpējās informēšanas un saziņas saturam un struktūrai katastrofas laikā, kā arī pirms un pēc katastrofas. Mērķis ir panākt, lai vietējās pašvaldības ievērotu savu lēmumu pārrobežu ietekmi un pārliecināties, ka tās informē iestādes aiz robežas. Ar informācijas apmaiņas un pagātnes kļūdu palīdzību daloties zināšanās un pieredzē, partneri sagatavos ziņojumu un ieteikumus par virtuālo pārrobežu krīzes pārvaldības sistēmu, kā arī par divām starpreģionālām ekspertu sanāksmēm par krīzes pārvaldības tēmu un palīdzības sniegšanu katastrofas gadījumā. Projekta galīgais mērķis ir katastrofas gadījumā sniegtās palīdzības kvalitātes uzlabošana pārrobežu reģionos, iesaistītajiem reģioniem izmantojot personāla apmaiņas iespējas un pārrobežu apmācības (tikai iestāžu līmenī) ar pārrobežu komponentiem/starpreģionu novērotājiem. www.project-aware.com

3. Drošības ķēde — plūdu gadījuma ārkārtas rīcības plānošanas iniciatīva, kas aptver visu Ziemeļjūras reģionu.

Tā kā katastrofas neapstājas pie reģionālām vai valstu robežām, tad to nevajadzētu darīt arī riska un krīzes pārvaldībai. Eiropas Komisija ir atzinusi, ka tā ir problēma un sadarbībā ar dalībvalstīm pašlaik izstrādā vairākas iniciatīvas Eiropas pieejai par ārkārtas rīcības plānošanu. Drošības ķēdes mērķis ir pievienot šīm iniciatīvām Ziemeļjūras reģiona perspektīvu, uzsākot projektu plūdu gadījuma ārkārtas rīcības plānošanas struktūras izveidei, kas balstīta uz drošības ķēdes modeli un aptver visu Ziemeļjūras reģionu. Projekta nolūks ir sekmēt sadarbību, pieredzes apmaiņu un savstarpēju atbalstu Ziemeļjūras reģionā plūdu gadījumā ar drošības ķēdes, kas aptver visu Ziemeļjūras reģionu, palīdzību apvienojot zināšanas un pieredzi par piekrastes applūšanu, lai varētu uzlabot Ziemeļjūras reģionu starpreģionālo sadarbību, līdz ar to samazinot cietušo skaitu un zaudējumus, kas radušies piekrastes applūšanas gadījumā. Projekta vispārējais mērķis ir ieviest plūdu gadījuma ārkārtas rīcības plānu, kas aptver visu Ziemeļjūras reģionu. Tas notiktu, sadarbojoties visām attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, lai apkopotu iesaistīto reģionu paraugprakses piemērus un pieredzi.

Pasākumus drošības ķēdes ietveros var iedalīt pēc trim galvenajiem tematiem: Ziemeļjūras reģionos šobrīd pastāvošo reģionālo un valsts līmeņa plūdu plānu salīdzinošā analīze; kopīgas pieejas noteikšana Ziemeļjūras reģionā attiecībā uz drošības ķēdi; kā arī nepieciešamā un pieejamā aprīkojuma, kas paredzēts plūdu gadījuma kopējā ārkārtas rīcības plāna praktiskai izmantošanai, pārbaude un uzskaite.

4. Kopīgā pētniecības centra zināšanu pamata NEDIES (Informācijas apmaiņas sistēma par dabas un vides katastrofām — Natural and Environmental Disaster Information Exchange System) uzlabošana.

Iedzīvotāju un vides aizsardzība Eiropā saskaras ar nepārtrauktiem izaicinājumiem, kas saistīti ar dabas radīto draudu plaša apjoma riskiem. Tādēļ pagātnes pieredze, kas gūta no iepriekšējo katastrofu izvērtējuma un katastrofu veicinošu apstākļu sistemātiskas izpētes, ir būtiski svarīga nākotnes riska samazināšanai un prioritāšu noteikšanai attiecībā uz paaugstinātam riskam pakļautu apgabalu aizsardzības pārvaldību. Plaša pagātnes pieredzes izmantošana un izplatīšana ir vēl viens svarīgs solis, lai cīnītos ar nevēlamiem atgadījumiem un sevišķi, lai mazinātu to izraisītās sekas. Šī uzdevuma atbalstam Kopīgais pētniecības centrs (KPC) izmanto Informācijas apmaiņa sistēmu par dabas un vides katastrofām (NEDIES), kuras mērķis ir pagātnes pieredzes apkopošana un izplatīšana dabas katastrofu un tehnoloģisku negadījumu profilaksei, kā arī, lai nodrošinātu sagatavotību un piemērotu rīcību pēc šādām katastrofām. NEDIES sistēmā iekļautie ziņojumi par dabas katastrofām ir pieejami tīmekļa portālā.

Ievērojot NEDIES sistēmas zināšanu pamata, kas aptver ar katastrofām un pagātnes pieredzi saistītus datus, uzlabošanu un paplašināšanu, ir nepieciešama labāk strukturēta un dziļāka izpratne par katastrofu apstākļiem, lai varētu nodrošināt detalizētu un noderīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas norisēs. Veicot daļu no KPC un Eiropas Komisijas pasūtītā pētījuma, Zēlandes (Nīderlandē) Universitātes fakultāte izstrādā strukturētas analīzes shēmu, modelē katastrofas norisi attiecīgā laika periodā, katastrofas pārvaldības pasākumus pirms, pēc katastrofas un tās laikā, kā arī iesaistītās puses, vidi un citus rādītājus, kas ietekmē pārvaldības efektivitāti. Mērķis ir nodrošināt pietiekami strukturētu ieguldījumu, lai sekmētu pagātnes pieredzes izmantošanu. Šīs analīzes atziņas tiks iekļautas “drošības ķēdes” struktūrā. Tā rezultātā būs uzskatāmi redzamas katras atsevišķās pakāpes savstarpēji saistītās sekas.

5. INTERREG IIIA — Itālija/Slovēnija: SIMIS projekts Isonzo–Soča upes savstarpēji saistītai uzraudzības sistēmai.

Projekta nolūks ir uzlabot Isonzo upes baseina uzraudzības sistēmu, tādējādi paaugstinot iedzīvotāju drošību plūdu gadījumā. Tas arī palīdz uzlabot starpvalstu drošības pasākumus, pastiprināt Friuli–Venēcijas Džūlijas un Slovēnijas sadarbību, kā arī izmantot novatoriskus tehniskos līdzekļus. Lai sasniegtu šos mērķus, Palmanovas un Ļubļanas operatīvie centri tika informatīvi savstarpēji savienoti, un tika sastādīti kopīgi protokoli par darbību ārkārtas situācijās. Ir izstrādāts arī plašs pētījums par ūdens baseinu un izveidotas augsta līmeņa uzraudzības vienības baseina apdraudētākajos punktos ar mērķi paredzēt un novērst plūdus. http://www.simis.si

6. Starpreģionu protokols pārrobežu sadarbībai civilās aizsardzības jautājumos — Friuli–Venēcija Džūlija/Karintija Slovēnijā.

Friuli–Venēcijas Džūlijas autonomā reģiona un Slovēnijas Republikas Karintijas reģiona civilās aizsardzības iestādes apzinās dabas vai cilvēku radītu draudu risku, kas varētu ietekmēt iedzīvotājus, tās arī apzinās nepieciešamību nodrošināt ātru savstarpēju atbalstu ārkārtas gadījumos. Tās arī ir apņēmušās izveidot un sekmēt pārrobežu sadarbību civilās aizsardzības jomā. Šīs iestādes ir izteikušas vēlmi tiekties pēc iespējami labākas savstarpējās sadarbības un efektīvi koordinēt darbības, kas nepieciešamas kaimiņu reģionu iedzīvotāju, apdzīvoto vietu, mantisko vērtību un vides aizsardzībai ārkārtas situācijās vai paredzamās ārkārtas situācijās, iekaitot mežu ugunsgrēkus. Pārrobežu sadarbības protokoli nosaka kopīgas darbības metodes katastrofu prognozēšanai un profilaksei, informācijas apmaiņu reālajā laikā un ātru saziņu ārkārtas situācijās, savstarpēju atbalstu ārkārtas situācijās un glābšanas darbu koordinēšanu kaimiņu apgabalos mītošajiem cietušajiem iedzīvotājiem.

Lai varētu īstenot vispārējas intereses pasākumus prognozēšanas, profilakses un informācijas apmaiņas jomā saistībā ar civilo aizsardzību, Friuli–Venēcijas Džūlijas autonomais apgabals un Karintijas reģions Slovēnijas Republikā informatīvi savieno savus operatīvos centrus. Šīs informatīvās saiknes palīdz nodrošināt visas nozīmīgās informācijas abpusēju apmaiņu un padara iespējamu apmaiņu ar zinātību un apmācības pasākumiem. Šie reģioni arī ir vienojušies informatīvi savienot savus operatīvos centrus, izmantojot efektīvu datu pārraides un saņemšanas sistēmu starp operatīvajiem centriem, lai reālā laikā abpusēji nodrošinātu svarīgu datu apmaiņu no seismiskajām, hidrometeoroloģiskajām, jūras un piekrastes meteoroloģiskajām uzraudzības sistēmām, kas uzstādītas to teritorijā un lai nodrošinātu uzticamu videokonferencēm nepieciešamo savienojumu starp operatīvajiem centriem.

Reģioni apņemas izveidot ātru divvirzienu saziņu starp operatīvajiem centriem ārkārtas situācijās vai paredzamās ārkārtas situācijās, kuras varētu apdraudēt kaimiņu apgabalos mītošos iedzīvotājus, materiālās vērtības, apdzīvotās vietas vai vidi pierobežas reģionos. Tie nodrošina dažādu iestāžu tehniskā personāla regulāras tikšanās. Šie reģioni arī ir vienojušies par zinātības apmaiņu attiecībā uz nozīmīgiem tehniskiem un zinātniskiem sasniegumiem civilās aizsardzības jomā, cita starpā uzsākot kopīgus projektus, lai tos izmantotu dabas radīto draudu paredzēšanā un profilaksē. Tie rīko kopīgas apmācības un simulācijas uzdevumus, lai iepazītos ar partneru rīcības metodēm ārkārtas situācijās. Ja katastrofa notiek kāda reģiona teritorijā, un tas var ietekmēt arī blakus apgabalos mītošos iedzīvotājus, reģions, kura teritorijā katastrofa notikusi, var lūgt savstarpēju atbalstu ar operacionālo centru palīdzību. Savstarpējais atbalsts, ievērojot pieejamo resursu apjomu, var ietvert speciālizētā personāla, brīvprātīgo vienību ar piemērotu aprīkojumu, automašīnu, lidmašīnu un dažāda veida palīdzības nosūtīšanu cietušajiem kaimiņu teritoriju iedzīvotājiem, šis atbalsts var ietvert arī jebkādus citus pasākumus, kas varētu palīdzēt pārvarēt ārkārtas situāciju. Tāpat reģioni ir vienojušies sadarboties attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti meža ugunsgrēku apdzēšanai pierobežas teritorijās. Savstarpējo atbalstu nodrošina bez maksas.

7. DESERTNET — Eiropas Vidusjūras reģiona pārtuksnešošanās uzraudzības un apkarošanas pasākumi (Measures to monitor and combat desertification in the European Mediterranean area).

DESERTNET projekta mērķis ir Vidusjūras baseina pārtuksnešošanās apdraudēto teritoriju izpēte, uzraudzība un ilgtspējīga pārvaldība. Projekta nolūks ir racionalizēt informāciju un tehniski zinātnisko pieredzi, kas ir iegūta un apkopota par apgabaliem, kurus reģionālās un valsts programmas ir ierindojušas pie apdraudētajiem. Ir jāizveido pakalpojumu platforma, paraugpasākumu un izmantotāju tīkls, kā arī starpreģionāls novērošanas centrs cīņai ar pārtuksnešošanos, lai palīdzētu izveidot vienotu sistēmu datu un informācijas apmaiņai un lai kontrolētu pārtuksnešošanās procesus.

DESERTNET ietvaros ir izveidots paraugpasākumu tīkls, kas paredzēts, lai uzsāktu metodikas standartizācijas procesu, pamatojoties uz dažādu reģionu pieredzes salīdzināšanu. Tīklam ir pakalpojumu platformas veidols, līdz ar ko ir izveidota datu bāze par metodiku, modeļiem un pieejamajiem datiem no partneru reģioniem. Nākotnē šai struktūrai arī būtu jānodrošina pasākumu vienkāršāka pārvaldība un sadarbība attiecībā uz projektiem un citām jomām. Tā kalpos par atskaites punktu visbiežāk pieņemtajām un kopīgajām metodēm. Partneri arī ir uzņēmušies veicināt pakalpojumu platformas attīstību, galvenokārt palielinot tās izmantotāju skaitu. Šīs paplašināšanas rezultātā platformai būtu jākļūst par zinātības apmaiņas virtuālu forumu, līdzās platformas izmantotājiem iesaistot tajā arī valstu komitejas cīņai pret pārtuksnešošanos.

Partneru reģioni ir Ligūrijas, Kampānijas, Kalabrijas, Toskānas, Sicīlijas, Emīlijas Romaņjas, Bazilikatas un Sardīnijas reģioni Itālijā un Mursijas un Andalūzijas autonomie reģioni Spānijā (www.desertnet.org)

8. ROBINWOOD — lauku un kalnu apgabalu atdzīvināšana ar ilgtspējīgas attīstības palīdzību, izmantojot integrētu mežsaimniecības pārvaldību (Revitalisation of country and mountain areas through sustainable development by means of integrated forestry management).

ROBINWOOD ir projekts, kura finansējumā Interreg III C Dienvidu programmas ietvaros piedalās Eiropas Komisija. Projekta mērķis ir lauku apgabalu sociālekonomiskā attīstība, atdzīvinot koksnes nodrošinājuma ķēdi. Projekta nolūks ir izmantot novatorisku pieeju, kas pamatojas uz ilgtspējīgu mežsaimniecības pārvaldību, apvienojot plānošanas, vides, enerģētikas, teritoriālos, ekonomiskos un nodarbinātības aspektus.

ROBINWOOD projekta galvenās 5 tēmas ir:

— Programmas koordinēšana un pārvaldība.

— Augsnes uzturēšana: šī pasākuma mērķis ir meklēt risinājumus, kas palīdzēs novērst augsnes eroziju, kontrolēt zemes nogruvumus un plūdus, izmantojot mežsaimniecības pārvaldību.

— Meža resursi: mērķis ir panākt labāku mežsaimniecības pārvaldību, apmainoties ar paraugpraksi un to problēmu risinājumiem, kas attiecas uz mežsaimniecības sertifikāciju, pārvaldību un plānošanu. Šī projekta daļa noslēgsies ar mežsaimniecības pārvaldības darbības plāna sagatavošanu, ko veiks partneru reģioni un kurš novērtēs mežsaimniecības pārvaldības norišu ilgtspējību vides izpratnē.

— Enerģētika: mērķis ir panākt meža biomasas izmantošanas pieaugumu, lai no ilgtspējīgas izejvielas ražotu CO2 neitrālu enerģiju.

— Saziņa: mērķis ir ieviest jaunus pavērsienus lauku un kalnu apgabalu attīstībā partneru reģionos. Saziņa ir būtiski svarīgs līdzeklis, lai veicinātu “izcilību” un izplatītu paraugpraksi reģionālo partneru vidū.

Reģioni, kas piedalās projektā ir Ligūrija (Itālija), Brandenburga (Vācija), Mursijas autonomais reģions (Spānija), Velsa (Lielbritānija), Austrumpomerānija (Polija) un Austrumu Slovākija (Košices un Prešovas autonomie reģioni Slovākijas Republikā).