·Attiecībā uz darījumdarbības un investīciju vidi un ievērojot 2021. gada aprīlī pieņemto tiesību aktu kopumu, iestādes 2021. gada jūnijā pieņēma papildu primāros tiesību aktus, lai reformētu saimnieciskās darbības licencēšanu visās nozarēs, par kurām panākta vienošanās. Šāda rīcība ir apsveicama. Tomēr iestādes tiek mudinātas pastiprināt to ministru dekrētu pieņemšanas tempu, kas vajadzīgi, lai īstenotu aprīļa un jūnija likumus, kas ir nepieciešami, lai jaunie noteikumi varētu pilnībā darboties. Kadastra projekta pabeigšanas ceļveža īstenošana norit apmierinoši; mēreni kavējas meža karšu ratifikācija. Eiropas iestādes atzinīgi vērtē to, ka iestādes ir pieņēmušas jaunu kadastra likumu, kura mērķis ir paātrināt kadastrālās kartēšanas un īpašuma nodošanas procedūras. Paredzams, ka pēc nesen īstenotās nodarbinātības reformas iestādes līdz 2022. gada sākumam iesniegs sākotnējo jaunā Darba kodeksa projektu, lai ar tiesību aktu kodifikācijas palīdzību uzlabotu juridisko noteiktību un piekļuvi tiesību aktiem.

·Ir panākts būtisks progress privatizācijas jomā, jo īpaši slēdzot darījumu par nozīmīgo Hellinikon projektu un izvēloties vēlamo ieguldītāju Egnatia koncesijā un Valsts gāzes korporācijas (DEPA) infrastruktūras darījumā. Hellenic Corporation of Assets and Participations darbs virzās uz priekšu attiecībā uz atjaunināta stratēģiskā plāna un Atēnu pilsētas transporta organizācijas izpildes līguma izstrādi.

Nesen pieņemtajam atveseļošanas un noturības plānam būs svarīga nozīme, lai palīdzētu Grieķijai no Covid-19 pandēmijas iziet spēcīgākai. Grieķijas atveseļošanas un noturības plāns bija viens no pirmajiem plāniem, ko Padome pēc tam, kad 17. jūnijā Eiropas Komisija bija sniegusi pozitīvu novērtējumu, oficiāli apstiprināja 13. jūlijā. Grieķija 9. augustā saņēma avansa maksājumu 3,96 miljardu EUR apmērā. Plāns, kurā izklāstīti pasākumi, lai piesaistītu 17,8 miljardus EUR dotāciju veidā un 12,7 miljardus EUR aizdevumu veidā, atspoguļo ievērojamo darbu, kādu Grieķija ir ieguldījusi savu problēmu risināšanā. Tas ietver daudzas ar klimatu saistītas investīcijas un stimulēs digitalizāciju un daudzas reformas, kuru pamatā ir iepriekšējie un pašreizējie centieni. Grieķija bija arī pirmā dalībvalsts, kas pabeidza partnerības nolīgumu 2021.–2027. gada plānošanas periodam. Partnerības nolīgumā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 29. jūlijā, ir izklāstīta stratēģiskā ievirze vairāk nekā 21 miljarda EUR vērtu investīciju izmantošanai Grieķijas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas atbalstam.

Neatkarīgi no tā, ka ekonomika sāka atlabt vēlāk, nekā plānots, ir vērojamas pazīmes, kas liecina par ekonomikas agrāku atlabšanu, nekā bija gaidīts. Pēc lielās lejupslīdes 8,2 % apmērā 2020. gadā reālais IKP 2021. gada pirmajā un otrajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni palielinājās attiecīgi par 4,5 % un 3,4 %, ko veicināja investīcijas un krājumu pieaugums. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada vasaras starpposma prognozi tiek paredzēts, ka 2021. gadā IKP pieaugs par 4,3 % un 2022. gadā – par 6,0 %, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā paredzēto investīciju stimulu, kā arī fiskālo stimulu, ko rada valdības atbalsta pasākumi. Fiskālā politika joprojām ir atbalstoša, jo iestādes turpina sniegt mērķtiecīgu un pagaidu atbalstu ekonomikai, tostarp reaģējot uz katastrofālajiem ugunsgrēkiem, kas augustā skāra valsti. Nodarbinātības atbalsta pasākumi, kas jo īpaši tiek atbalstīti ar ES instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), nepārtraukts atbalsts darba tirgum līdz ar veselības aprūpes ierobežojumu atvieglošanu un tūrisma sezonas atsākšanos palīdzēja samazināt bezdarba līmeni 2021. gada otrajā ceturksnī līdz 15,9 % salīdzinājumā ar 17,1 % 2020. gada otrajā ceturksnī. Vakcinācijas kampaņa turpinās, tomēr prognozes joprojām ir saistītas ar lielu nenoteiktību, jo īpaši saistībā ar neseno Covid-19 gadījumu skaita pieaugumu vasarā sakarā ar koronavīrusa jaunu variantu izplatīšanos.

Pastiprinātā uzraudzība nodrošina vispusīgu satvaru, kas ļauj pārraudzīt ekonomikas attīstību un to, kā tiek īstenotas ilgtspējīgai ekonomikas atveseļošanai nepieciešamās rīcībpolitikas. Minētā uzraudzība ļauj regulāri novērtēt jaunākās ekonomiskās un finanšu norises Grieķijā, kā arī uzraudzīt valsts finansēšanas nosacījumus un atjaunināt parāda atmaksājamības analīzi. Pastiprinātā uzraudzība turklāt nodrošina satvaru novērtējumam par to, kā Grieķija pilda Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija sanāksmē pausto vispārīgo apņemšanos turpināt un pabeigt reformas, kas noteiktas saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma programmu, un nodrošināt, ka arī turpmāk tiek garantēta finansiālās palīdzības programmu ietvaros noteikto svarīgo reformu mērķu īstenošana. Šajā kontekstā pastiprinātās uzraudzības ietvaros tiek pārraudzīts, kā tiek īstenotas konkrētās saistības saskaņotajos termiņos līdz 2022. gada vidum pabeigt galvenās strukturālās reformas, kas saskaņā ar programmu sāktas sešās galvenajās jomās: i) fiskālā un fiskāli strukturālā politika, ii) sociālā labklājība, iii) finanšu stabilitāte, iv) darba un produktu tirgi, v) Grieķijas Aktīvu un līdzdalības korporācija un privatizācija un vi) valsts pārvaldes modernizācija ( ).

·Iestādes turpināja īstenot Olimpiskā sporta centra (OAKA) attīstības ģenerālplānu. Būs jāturpina darbs, lai nodrošinātu, ka objekta plāni garantē tā ilgtermiņa finansiālo ilgtspēju.

Iestādes ir guvušas progresu saistībā ar vairākām plašākām strukturālām reformām, kas tika sāktas pastiprinātās uzraudzības kontekstā. Konkrētāk jāmin turpmākais.

·Parlamentā 2021. gada augustā tika pieņemts jauns visaptverošs likums par skolas izglītību, un to piemēros pašreizējā 2021.–2022. akadēmiskajā gadā. Ar šo reformu tiek ieviesti vairāki svarīgi jauninājumi attiecībā uz skolu autonomiju, organizatoriskām pārmaiņām un skolotāju novērtējumu.

·Iestādes, izmantojot Eiropas Komisijas sniegto tehnisko atbalstu, ir sagatavojušas sīki izstrādātu rīcības plānu, lai stiprinātu ierēdņu darbā pieņemšanas procesu. Plāna īstenošana tiks uzraudzīta saskaņā ar Grieķijas atveseļošanas un noturības plānu.

·Iestādes ir pieņēmušas jaunu valsts publiskā iepirkuma stratēģiju 2021.–2025. gadam ar galvenajām iniciatīvām, tostarp publiskā iepirkuma procesu digitalizāciju, modernu rīku un e-pakalpojumu ieviešanu un pārvaldības un kontroles sistēmas uzlabojumiem.

·Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka iestādes turpina gūt stabilu progresu e-pārvaldības jomā, jo īpaši attiecībā uz “gov.gr” portāla pastāvīgo attīstību un publiskā sektora sistēmu stabilitātes nodrošināšanu. Darbības šajā jomā tiks atbalstītas arī no Grieķijas Atveseļošanas un noturības fonda.

Dažās jomās progress ir bijis lēnāks, nekā tika paredzēts 10. ziņojumā. Proti, nokavēto maksājumu nokārtošanas temps nav paātrinājies. Kopējais nokavēto maksājumu apjoms bija aptuveni 900 miljoni EUR, pārsniedzot jūlija beigās noteikto kopējo mērķi (aptuveni 500 miljoni EUR) par gandrīz 80 %. Šī būtiskā novirze rada bažas, jo īpaši ņemot vērā 10. ziņojuma kontekstā veikto apjomīgo maksājumu nokārtošanas mērķu pārvērtēšanu. Pašreizējās kavēšanās dēļ mērķis būtiski nokārtot ar pensijām nesaistīto nokavēto maksājumu apjomu, kas bija jāsamaksā 2021. gada jūnijā, ir grūti sasniedzams pat līdz septembra beigām. Iestādes tiek aicinātas paātrināt visu to darbību īstenošanu, kas atvieglo nokavēto maksājumu nokārtošanu un novērš jaunu maksājumu uzkrāšanos, lai izvairītos no turpmākām novirzēm no saskaņotajiem mērķiem. Tomēr ir iepriecinoši, ka Grieķijas Revīzijas palātas ieteikumu par nokavēto maksājumu nokārtošanu īstenošana turpinās, kā plānots, un ka iestādes ir apzinājušas priekšlikumus dažu fiskālo procedūru vienkāršošanai, un lielākā daļa no tiem ir jāpieņem līdz 2021. gada oktobrim un decembrim. Iestādes kopumā ir panākušas ievērojamu progresu inspekciju sistēmas reformēšanā, taču pēdējais atlikušais elements no prioritārajām jomām, kurām tiek piemērota pastiprināta uzraudzība, proti, primārie tiesību akti un īstenošanas dekrēti par inspekcijām vides aizsardzības jomā, ir aizkavējies sakarā ar notiekošo plašāko vides reformu attiecībā uz 2021. gada maija grafiku, kas bija paredzēts 10. ziņojumā. Iestādes apņēmās pabeigt inspekciju reformu līdz 2021. gada oktobra beigām. Tieslietu jomā darbs pie JustStat vienību izveides norit lēnāk, nekā gaidīts, un vēl nav izsludināts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus integrētai lietu pārvaldības sistēmai civillietās un krimināllietās. Pēc tam, kad 2021. gadā tika pieņemti vairāki svarīgi tiesību akti izglītības jomā, ir paredzams, ka likums par augstāko izglītību tiks pieņemts līdz 2021. gada beigām — nedaudz vēlāk, nekā paredzēts. Veselības aprūpes jomā notiek centralizēti veselības aprūpes iepirkumi, taču jaunā tiesiskā regulējuma pieņemšana attiecībā uz Valsts veselības sektora centrālo iepirkumu iestādi (EKAPY) ir atlikta uz nākamo pārskatīšanu. Likuma par primāro veselības aprūpi pārskatīšana virzās uz priekšu, lai gan joprojām ir jādefinē galvenie elementi, piemēram, tālāknovirzīšana un obligātā pacientu reģistrācija, un ir panākts progress arī attiecībā uz jaunu ģimenes ārstu pieņemšanu darbā. Iestādes apņēmās pabeigt projektu un nodot to sabiedriskajai apspriešanai līdz oktobra vidum.

Pateicoties pasākumiem, ko ir ieviesušas Grieķijas iestādes un kas ir ieviesti eurozonas līmenī, pandēmijas ietekme uz finanšu sektoru līdz šim ir bijusi mērena. Ir atsākta saskaņoto politikas pasākumu īstenošana, taču progress kopumā ir lēnāks, nekā gaidīts. Ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvars 2021. gada pirmajā ceturksnī saglabājās 30 % līmenī, kas ir līdzīgs 2020. gada beigu līmenim, taču paredzams, ka turpmākajos ceturkšņos atsāksies pastāvīgas uzlabošanās tendence saistībā ar turpmāku apjomīgu vērtspapīrošanu atbilstoši Hercules shēmai. Sākotnējās pazīmes, kas izriet no jaunā maksātnespējas regulējuma izmantošanas 10. ziņojuma kontekstā, ir iepriecinošas, taču ir pāragri novērtēt jaunā regulējuma efektivitāti. Koncesijas process attiecībā uz pārdošanas un atpakaļnomas struktūras izveidi neaizsargātiem parādniekiem ir atlikts uz vēl vēlāku laiku, un paredzams, ka līdz 2022. gada vidum tā izveide nebūs iespējama, tomēr tas neietekmēs citas maksātnespējas regulējuma daļas. Neizskatīto mājsaimniecību maksātnespējas lietu (konkrētu saistību 2021. gada beigās) izskatīšana ir atsākusies, bet tā, visticamāk, prasīs ilgāku laiku, nekā sākotnēji paredzēts, ņemot vērā tiesas apturēšanu vairākus mēnešus saistībā ar pandēmiju un zemo lietu izskatīšanas jaudu vairākās tiesās. Attiecībā uz e-izsoles un citu izpildes procedūru veikšanu atzinīgi vērtējamie un būtiskie pasākumi, kas iekļauti pārskatītajā Civilprocesa kodeksā (projektā), stāsies spēkā vēlāk, nekā paredzēts, proti, 2022. gada 1. janvārī, un par to ir paužama nožēla, jo agrāk tika sniegti apliecinājumi, ka kodekss stāsies spēkā līdz 2021. gada septembra vidum. Iestādes ir sākušas papildu pasākumus, lai 2022. gadā palielinātu dažu e-izsoļu procesuālo aspektu efektivitāti. 2021. gada otrajā ceturksnī turpinājās kavēšanās ar pieprasīto valsts garantiju uzkrājuma izpildi, kā rezultātā 2021. gada izpildes mērķrādītājs tika pārskatīts uz leju. Lai gan jaunākie dati sniedza cerīgas pazīmes attiecībā uz paātrināšanu, pārskatīto mērķu sasniegšana joprojām ir problemātiska. Eiropas iestādes atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada jūlijā tika pieņemti vajadzīgie sekundārie tiesību akti, lai nodrošinātu atliktā nodokļa kredītu sistēmas pilnīgu darbību, lai bankām radušos zaudējumu gadījumā varētu izmantot atliktā nodokļa kredītus, un ka drīzumā tiks grozīti attiecīgie primārie tiesību akti, lai vēl vairāk atvieglotu vērtspapīrošanu un ienākumus nenesošu aizdevumu pārdošanu.

Iestādes norādīja, ka vairāku konkrētu saistību un citu svarīgu reformu pabeigšana līdz 12. ziņojumam ir sasniedzama. Konkrētāk jāmin turpmākais.

·Kas attiecas uz fiskālajām strukturālajām reformām, funkcionālās klasifikācijas 1. līmeņa īstenošana — konkrētas saistības 2021. gada vidū kontu plāna jomā — ir uz pareizā ceļa, lai varētu laikus pabeigt 2022. gada budžeta pieņemšanu. “Gala-gala” IT datu vākšanas sistēma, kas ir konkrētas saistības 2021. gada vidū nodokļu administrācijas jomā, šobrīd ir testēšanas posmā un saskaņā ar plānu līdz 2021. gada oktobra beigām tai ir jābūt pilnībā darbotiesspējīgai. Paredzams, ka 2021. gada novembrī tiesību aktos tiks īstenota ENFIA īpašuma nodokļa būtiska reforma 2022. gadā ar plašāku bāzi, ko nodrošina jaunās ar tirgu saistītās īpašuma nodokļa vērtības, kas ir konkrētas saistības.

·Enerģētikas jomā ar iestādēm ir panākta vienošanās par pretmonopola aizsardzības līdzekli. Tā sekmīga īstenošana, pieņemot attiecīgus reglamentējošus un korporatīvus pasākumus, izpildīs šīs konkrētās saistības.

·Paredzams, ka arī konkrētās saistības pabeigt integrētās cilvēkresursu pārvaldības sistēmas izveidi valsts pārvaldē tiks izpildītas līdz 2021. gada oktobrim pēc tam, kad tikko būs pabeigta to datu par katru darbinieku apvienošana, kurus iegūst no valsts ierēdņu skaitīšanas struktūras, vienotās maksājumu iestādes un cilvēkresursu departamenta. Iestādes ir arī pabeigušas esošo pagaidu darbinieku kategoriju novērtējumu un apņēmušās līdz 2021. gada oktobrim noteikt gada maksimālo ierobežojumu attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, kurš jāpiemēro no 2022. gada. Eiropas iestādes mudināja iestādes pēc iespējas ātrāk pabeigt procedūru, lai ieceltu pastāvīgo sekretāru izglītības jautājumos.

·Neraugoties uz nelielu kavēšanos, iestādes gūst labu progresu attiecībā uz stratēģisko projektu saraksta un projektu sagatavošanas mehānisma darbības uzsākšanu, kuriem abiem būs izšķiroša nozīme Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. Paredzams, ka struktūras pilnībā sāks darboties līdz 12. ziņojumam, tostarp pirmajai stratēģiskas nozīmes līgumu attīstības programmai un konkursa procedūras uzsākšanai attiecībā uz konsultantu pamatlīgumiem par projektiem, kas noslēgti ar projektu sagatavošanas mehānisma starpniecību. Paredzams, ka iestādes arī pabeigs pieņemt atlikušos sekundāros tiesību aktus, kas atzīti par ļoti svarīgiem jaunā publiskā iepirkuma likuma īstenošanai pēc tam, kad pēdējos mēnešos būs panākts stabils progress.

·Ir sāktas sarunas par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda nākotni, kas ir konkrētas saistības. Paredzams, ka līdz 2021. gada oktobrim tiks pieņemts tiesību akta grozījums, kas skar fonda darbības ilgumu, pārvaldību, atsavināšanas stratēģiju un īpašās tiesības. Tiek atzīmēts, ka fonda izpilddirektora vietnieka iecelšanas process ir aizkavējies. Joprojām ir būtiski saglabāt fonda neatkarību un ievērot tiesību aktos noteikto atlases procesu.

Kopumā šajā ziņojumā secināts, ka Grieķija ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savas konkrētās saistības, neraugoties uz pandēmijas radītajiem sarežģītajiem apstākļiem. Iestādes ir izpildījušas konkrētas saistības dažādās jomās, tostarp privatizācijā, darījumdarbības vides uzlabošanā un nodokļu administrēšanā, vienlaikus virzot uz priekšu plašākas strukturālās reformas, tostarp skolu izglītības un valsts pārvaldes jomā. Eiropas iestādes atzinīgi vērtē ciešo un konstruktīvo iesaisti visās jomās un mudina iestādes saglabāt dinamiku un vajadzības gadījumā pastiprināt centienus novērst kavējumus, kurus daļēji izraisīja pandēmija, jo īpaši attiecībā uz finanšu sektora reformām un nokavētu maksājumu nokārtošanu.

MAKROEKONOMISKĀS NORISES

Pēc lielās lejupslīdes 8,2 % apmērā 2020. gadā Grieķijas ekonomika sāka atveseļoties gada pirmajā pusē. Reālais IKP 2021. gada pirmajā un otrajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējo ceturksni (sezonāli koriģēti) palielinājās attiecīgi par 4,5 % un 3,4 %, ko veicināja investīcijas un krājumu pieaugums. Pēc cenu krituma vairāku mēnešu garumā patēriņa cenu kāpums vasarā paātrinājās, augustā sasniedzot 1,2 %. Norises pirmajā pusgadā, lai gan nedaudz atsaistītas no citās dalībvalstīs novērotā globālā inflācijas spiediena, galvenokārt skaidrojamas ar PVN samazinājumu ietekmi uz pakalpojumu cenām. Neraugoties uz pandēmijas izraisītajiem lielajiem ekonomikas traucējumiem, nodarbinātības atbalsta pasākumi turpināja atbalstīt darba tirgu. Tiek lēsts, ka 2020. gadā aptuveni 1,5 miljoni darba ņēmēju vairāk nekā 200 000 uzņēmumos tika atbalstīti ar nodarbinātības atbalsta pasākumiem, ko finansēja no ES atbalsta instrumenta bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), savukārt vairāk nekā 600 000 darba ņēmēju labumu no šā instrumenta varētu gūt 2021. gadā. Pēc veselības aprūpes ierobežojumu atvieglošanas un tūrisma sezonas atsākšanās, kas palīdzēja paātrināt darbvietu radīšanu, bezdarba līmenis 2021. gada otrajā ceturksnī samazinājās līdz 15,9 %, t. i., par 0,4 procentpunktiem zemāks nekā tā līmenis pirmajā ceturksnī un par 1 procentpunktu augstāks salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tomēr jauniešu bezdarbs palielinājās no 32,8 % 2020. gada pirmajā ceturksnī līdz 41,7 % 2021. gada pirmajā ceturksnī (jaunākie pieejamie dati). Galvenie rādītāji no Ergani informācijas sistēmas norāda uz turpmāku nodarbinātības pieaugumu vasaras mēnešos, kas liecina par iespējamu bezdarba līmeņa samazināšanos nākamajā ceturksnī. Paralēli turpinās vakcinācijas kampaņa, tomēr bažas rada nesenais saslimušo gadījumu skaita pieaugums vasaras periodā sakarā ar jaunā delta varianta parādīšanos.

Saskaņā ar Komisijas 2021. gada vasaras starpposma prognozi 2021. gadā IKP pieaugs par 4,3 % un 2022. gadā – par 6,0 %. Paredzams, ka 2021. gadā izaugsmi veicinās iekšzemes pieprasījums, pateicoties atveseļošanas un noturības plānā paredzētajam investīciju stimulam, kā arī fiskālajam stimulam no valdības atbalsta pasākumiem. Lai gan vasaras sezonā, jo īpaši augustā, pateicoties citu valstu tūristiem tika atgūta ievērojama daļa no zaudējumiem salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, tiek prognozēts, ka ieņēmumi no tūrisma saglabāsies zemāki par 2019. gada līmeni. Gaidāms, ka preču eksports saglabās pozitīvu impulsu, ko veicinās tā ievērojamā noturība pandēmijas laikā. Nominālā inflācija 2021. gadā tiek prognozēta –0,4 % apmērā un 2022. gadā 0,5 % apmērā.

Grieķijas nesen pieņemtais atveseļošanas un noturības plāns ir paredzēts, lai turpmāk stiprinātu privātās un publiskās investīcijas. Īstenojot stratēģiskās investīcijas tādās jomās kā zaļā pārveide, digitālā pārkārtošanās, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, kā arī citas izaugsmi veicinošas darbības, ir sagaidāms, ka plāns atbalstīs ekonomikas atveseļošanu. Saskaņā ar jaunākajām Komisijas dienestu simulācijām paredzams, ka IKP līmenis līdz 2026. gadam palielināsies par 2,1–3,3 %, ņemot vērā dotāciju un aizdevumu komponenta kopējo ietekmi. Šādās simulācijās nav iekļauta plānā paredzēto strukturālo reformu iespējamā pozitīvā ietekme, kas varētu būt ievērojama. Izaugsmi atbalstīs arī jaunais ES finansējuma cikls.

Prognozes joprojām ir saistītas ar lielu nenoteiktību. Īpaši attiecībā uz tūrisma nozares atveseļošanu galvenais faktors būs progress cīņā pret pandēmiju gan vietējā, gan starptautiskā līmenī. Tūrisma atsākšana maija sākumā veicināja nozares attīstību, tomēr tā ietekmi daļēji mazināja vēlīna ierobežojumu atvieglošana ieceļošanai no galvenajām tūrisma izcelsmes valstīm. Nenoteiktība pastāv arī attiecībā uz privātā sektora atlabšanas ātrumu pēc atbalsta pasākumu termiņa beigām. Šā iemesla dēļ šo pasākumu pakāpeniska atcelšana būs rūpīgi jāplāno, lai izvairītos no domino efekta un nepieļautu jaunu bankrotējošu uzņēmumu skaita pieaugumu. Tas attiecas arī uz darba tirgu un to attiecīgo darba tirgus atbalsta shēmu atcelšanu, kuras jāizstrādā ar mērķi saglabāt kontroli pār atlaišanas gadījumu skaita pieaugumu. Nesenais ražošanas izmaksu pieaugums un piegādes ķēdes vājās vietas palielina nenoteiktību attiecībā uz inflācijas prognozēm. Papildus nenoteiktības avots joprojām ir ārējie ģeopolitiskie faktori un iespējama migrācijas plūsmu atjaunošanās. Pozitīvi ir tas, ka daļas no iepriekšējā gada atlikto pirkumu realizēšana varētu vēl vairāk veicināt privāto patēriņu, kā par to liecina biežāk sniegtie ekonomikas rādītāji.