/* COM/2011/0087 galīgā redakcija - NLE 2011/0040 */ Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 28.2.2011 COM(2011) 87 galīgā redakcija 2011/0040 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā spēkā esošā antidempinga maksājuma termiņa beigu pārskatīšanas procedūrā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importu piemērojama Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90[1] Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK[2] Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par ražojumu, kam piemēro pasākumus. Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94[3] piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam. Ar Regulu (EK) Nr. 610/95[4] Padome grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatīšanu, kas tika ierosināta atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšana”), ar Regulu (EK) Nr. 771/98[5] šie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem. Ar Regulu (EK) Nr. 2268/2004[6] pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Regulu (EK) Nr. 1275/2005[7] Padome grozīja ražojuma jomas definīciju, lai tā attiektos arī uz tādu volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri. | Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Eiropas Komisija 2009. gada 30. decembrī, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Pārskatīšanu sāka, pamatojoties uz argumentētu pieprasījumu, ko iesniedza Eiropas Metālu asociācija (Eurometaux) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 85 % — no Savienības volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas. Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja pastāvīgu attiecīgā ražojuma dempingu, kas gadījumā, ja antidempinga pasākumus atceltu, izraisītu atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Papildus tam konstatēja, ka nepiemērot pasākumus nebūtu Savienības interesēs. Tāpēc, lai pagarinātu spēkā esošo pasākumu termiņu, Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kurš jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2011. gada 29. martā. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk norādīto iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Nav prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. | 2011/0040 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[8] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi 1. Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90[9] Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK[10] Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par ražojumu, kam piemēro pasākumus. 2. Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94[11] piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam. 3. Ar Regulu (EK) Nr. 610/95[12] Padome grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatīšanu, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšana”), ar Regulu (EK) Nr. 771/98[13] šie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem. 4. Ar Regulu (EK) Nr. 2268/2004[14] pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome piemēroja antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. 5. Ar Regulu (EK) Nr. 1275/2005[15] Padome grozīja ražojuma jomas definīciju, lai tā attiektos arī uz tādu volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri. 2. Pārskatīšanas pieprasījums 6. Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[16] Komisija 2009. gada 30. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Metālu asociācija ( Eurometaux ) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 85 % — no Savienības kopējās volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas. 7. Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu pārtraukšana varētu sekmēt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. 3. Procedūras sākšana 8. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 30. decembrī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [17] publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. 4. Izmeklēšana 4.1. Izmeklēšanas periods 9. Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). 4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana 10. Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kas zināmi kā ieinteresētās puses, analogās valsts ražotājus un ĶTR pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. 11. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. 12. Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, viena ĶTR ražotāja eksportētāja, viena analogās valsts ražotāja eksportētāja un trim lietotājiem. 13. Neviens importētājs neatsaucās uz lūgumu veikt atlasi, nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tā kā tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, atlase nebija jāveic. 14. Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās: a) Savienības ražotāji - Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter , Austrija - H. C. Starck GmbH & Co. KG , Goslāra ( Goslar ), Vācija - Eurotungstène poudres S.A. , Grenoble ( Grenoble ), Francija - Global Tungsten & Powders spol. s r.o , Bruntāla ( Bruntál ), Čehija - Treibacher Industrie AG , Althofena ( Althofen) , Austrija b) Analogā valsts - Global Tungsten & Powders Corp. , ASV c) Lietotājs - Sandvik Hard Materials , Epinūza ( Epinouze) , Francija B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS 15. Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2849 90 30 un ex 3824 30 00. 16. Volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana — pirmajā gadījumā, kausēšana — trešajā gadījumā). Šie ražojumi ir starpprodukti, ko izmanto par izejmateriāliem tādu smagā metāla detaļu ražošanā kā cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi. 17. Šī izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgais ražojums, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod uz Savienību, gan fizikālo un ķīmisko īpašību, gan lietojuma ziņā ir identisks ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū, vai ražojumam, ko ražo un pārdod analogā valstī, tāpēc šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 18. Ievada piezīmes 19. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja bija, vai spēkā esošo pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņā ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts. 20. Kā jau paskaidrots iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju atlase nebija jāveic. 21. Atlases posmā izrādījās, ka vienīgais sadarbībā iesaistītais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārstāvēja mazāk nekā 5 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību. Ķīnas iestādēm un citām ieinteresētajām personām paziņoja par iespēju, ka ražotāju eksportētāju nepietiekamās sadarbības dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi. 22. Tomēr turpmākajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem, sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs laboja kļūdu ziņojumā par savu ražojumu eksportu uz Savienību un norādīja lielākus eksporta apjomus, kas nonāk Savienībā. Līdztekus vēl tika analizēti attiecīgā ražojuma apjomi, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, pamatojoties uz EUROSTAT datiem. Tādējādi pēc anketas atbilžu pārbaudes tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms ir ļoti liels[18]. Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, tika secināts, ka sadarbība ir noritējusi augstā līmenī. 23. Importa dempings PIP laikā 24. Analogā valsts 25. Tā kā iepriekšējās izmeklēšanās nevienam ĶTR ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. 26. Paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērotu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai tika ieteikts izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Piezīmes vai iebildumi par šo jautājumu netika saņemti ne no vienas personas. ASV kā analogā valsts tika izmantota jau sākotnējā izmeklēšanā, un jauni apstākļi, kas varētu pamatot šīs valsts nomaiņu, netika ne konstatēti, ne paziņoti Komisijai. ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši, ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu vietējā tirgus atvērtību un konkurētspēju. Turklāt viens ASV ražotājs piekrita sadarbībai šīs pārskatīšanas laikā. 27. Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, ASV ir izmantotas kā analogā tirgus ekonomikas valsts. 28. Normālā vērtība 29. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ASV ražotāja, kurš sadarbojās analogajā valstī, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kurus, kā tika konstatēts, realizē parastā tirdzniecības apritē. 30. Tādēļ par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas paredzēta nesaistītiem pircējiem. 31. Vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentus no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi. 32. Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā ASV tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem īpatsvaru. 33. Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos. 34. Eksporta cena 35. Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību, eksporta cenu pārbaudīja, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem datiem, t. i., ņemot vērā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, ko pārdod eksportam uz Savienību. 36. Salīdzinājums 37. Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vienā un tajā pašā nodokļu līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, jo uzskatīja (kas arī tika apliecināts), ka šie faktori ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Tika veiktas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, bankas maksājumu un iepakošanas izmaksu korekcijas. Turklāt tika veikta eksporta nodokļa korekcija 5 % apmērā attiecībā uz eksporta cenu un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) korekcija attiecībā uz normālo vērtību. 38. Dempinga starpība 39. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums atklāja, ka dempings pastāv un PIP laikā jau pārsniedz 80 %, tātad tas ir ievērojami augstākā līmenī nekā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (31 %). Precīzu dempinga starpību nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Aprēķini pamatojas uz viena ĶTR ražotāja eksportētāja un viena analogās valsts ražotāja datiem. Dempinga starpības izpaušana ļautu gan sadarbībā iesaistītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, gan analogās valsts ražotājam attiecīgi secināt otra normālo vērtību un eksporta cenu, kas nepārprotami būtu abu pušu konfidencialitātes tiesību pārkāpums. 40. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā 41. Ievada piezīme 42. Šajā iedaļā iekļautos datus ieguva, analizējot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja, EUROSTAT un pārskatīšanas pieprasījumā sniegtos datus. 43. Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda 44. Lai ievērotu konfidencialitāti, sadarbībā iesaistītā Ķīnas ražotāja eksportētāja dati par neizmantoto jaudu tika norādīti, palielinot vai samazinot tos par 20 %. ĶTR ražošanas jauda 2006. un 2007. gadā sasniedza aptuveni 21 000 tonnu, 2008. gadā un PIP laikā tā būtiski pieauga līdz aptuveni 35 000 tonnu, t. i., attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās par vairāk nekā 80 %. Šie skaitļi uzskatāmi par piesardzīgiem, jo pārskatīšanas pieprasījumā bija norādīta aptuveni 50 000 tonnu liela ražošanas jauda. 45. Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ziņoja par būtisku jaudas palielinājumu attiecīgajā periodā. 46. Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, kopējā Ķīnas ražošanas jauda būtiski pārsniedza faktisko Ķīnas ražošanu (2008. gadā un PIP laikā vismaz par 20 000 tonnu). 47. PIP laikā ĶTR neizmantotā jauda seškārtīgi pārsniedza Savienības patēriņu (25 000 tonnu attiecībā pret 3800 tonnām Savienības patēriņa). 48. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu ĶTR pieejamās neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. 49. Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija norādīja uz būtiskiem to izejmateriālu tirgus kropļojumiem, kurus izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Pirmkārt, izejmateriāliem piemēro Ķīnas iestāžu piešķirtās kvotas. Otrkārt, Ķīnas iestādes ierobežo piekļuvi izejmateriāliem, paredzot eksporta nodokļus un PVN atlaižu politiku, ko, kā norādīts (31). apsvērumā, piemēro arī attiecīgajam ražojumam. Šie faktori veido papildu aspektus, kas šajā lietā norāda uz dempinga turpināšanās iespējamību. 50. Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas trešām valstīm 51. Sadarbībā iesaistītā eksportētāja sniegtā informācija par cenu, ko nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, liecina, ka Savienība faktiski ir interesants tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Visā attiecīgajā periodā citos trešo valstu tirgos noteiktās cenas bija zemākas (izņemot 2007. gadu) par Savienībai noteiktajām cenām (dažādos attiecīgā perioda gados aptuveni par 10–20 % zemākas). 52. Ņemot to vērā, var secināt, ka iegūstamās cenas ziņā ES tirgus noteikti ir pievilcīga izvēle Ķīnas eksportētājiem. 53. Tādējādi, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Augstas dominējošās cenas Savienības tirgū ļautu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem gūt lielāku tīro peļņu. 54. Pasākumu apiešana 55. Pasākumus 2005. gadā papildināja ar vēl vienu KN kodu, jo tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji ir apgājuši pasākumus, volframa karbīda pulverim pievienojot mazāku daudzumu cita metāliska pulvera (lielākoties — kobalta)[19]. Tas apstiprināja, ka apiešanas prakse ir vēl viens aspekts, kas liek izdarīt secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tas ir skaidrs pierādījums tam, ka Eiropas tirgus joprojām šķiet pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, iespējams, novirzītu lielākus volframa karbīda apjomus uz ES, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi. 56. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību 57. Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ 1. Savienības ražošanas nozares definīcija 58. Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavo septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. 59. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Ievada piezīme 60. Dati, kas saistīti ar attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu Eiropas Savienībā, bija jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti atbilstīgi pamatregulas 19. pantam. 61. Tā kā, ņemot vērā importa apjomus ar TARIC kodu 3824 30 00 10, Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī (KN kods 3824 30 00) ietver arī citus ražojumus, ne tikai attiecīgo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu TARIC kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. TARIC datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie sniedz pietiekami sīku informāciju, kas ļauj veikt pušu identificēšanu. Tāpēc informācija dažreiz tika norādīta diapazona veidā. 62. Datus par Savienības ražošanas nozari ieguva no septiņu Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Patēriņš Savienības tirgū 63. Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu. 64. No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 62 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. PIP laikā patēriņš samazinājās par 63 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. 1. tabula | Patēriņš | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Apjoms (tonnās) | + Kopējais imports | 1766 | 1885 | 2303 | 755 | + ES tirgū pārdotie ES ražojumi | 8281 | 8334 | 7981 | 3024 | = Patēriņš | 10 047 | 10 218 | 10 284 | 3779 | Ikgada pieaugums | 2 % | 1 % | –63 % | Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļa un cenas 65. ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas veidojās, kā norādīts turpmāk. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus. 2. tabula | Imports no ĶTR | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Attiecīgās valsts importa apjoms (tonnās) | Vairāk par 700 | Vairāk par 700 | Vairāk par 400 | Vairāk par 60 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 | Attiecīgās valsts importa tirgus daļa | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % | Attiecīgās valsts importa cena (EUR par tonnu) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 | 66. Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma par dempinga cenām pārdotā importa apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 89 % un PIP laikā sasniedzis aptuveni 80 tonnas. Arī tirgus daļa samazinājās no 7,1 % 2006. gadā līdz 2,1 % PIP laikā. 67. Viens no iespējamajiem šā samazinājuma skaidrojumiem ir tas, ka attiecīgajā periodā ir būtiski pieaudzis ĶTR iekšzemes patēriņš. Turklāt, paredzot eksporta kvotu sistēmu un eksporta tarifus, Ķīnas iestādes, šķiet, īsteno ĶTR volframa resursu saglabāšanas politiku. 68. Attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas samazinājās par 14 %. Šīs pārmaiņas atspoguļo galveno tendenci, kas vērojama arī attiecībā uz Savienības ražošanas nozares cenām. 69. Salīdzinājums atklāja arī, ka pēc spēkā esošā antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR imports par vairāk nekā 10 % ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas. Šie rezultāti ir tādi paši kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā[20]. Imports no citām valstīm 70. Importa apjoms no citām valstīm attiecīgajā periodā ir parādīts turpmāk tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus: 3. tabula | Imports no citām valstīm | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Imports no citām valstīm (tonnās) | 1050 | 1138 | 1873 | 675 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 | Citu valstu importa tirgus daļa | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % | Vidējā cena (EUR par tonnu) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 | ASV tirgus daļa | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % | Vidējā cena (EUR par tonnu) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 | Dienvidkorejas tirgus daļa | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % | Vidējā cena (EUR par tonnu) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 | 71. Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 36 %. Tas sekoja vispārējai tirgus tendencei, ko izraisīja patēriņa samazināšanās (kritums par 62 %), taču tas nenotika vienlaicīgi. Tādējādi šā importa tirgus daļa palielinājās no 10,5 % līdz 17,9 %. Taču šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par negatīvu, kā to pierāda (85).–(88). apsvērums turpmāk tekstā. 72. Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Korejas Republikas (“Koreja”) tirgus daļa pieauga divkārt, sasniedzot 4,4 %. Lai gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās, tās tomēr konsekventi saglabājās augstākas nekā Ķīnas eksporta vidējā pārdošanas cena. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē 73. Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. 5.1. Ražošana 74. Savienības ražošanas nozares ražošana salīdzinājumā ar 2006. gadu vispirms pieauga par 5,8 % 2007. gadā un par 11,6 % 2008. gadā, bet pēc tam, jo īpaši PIP laikā, strauji samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. 4. tabula | Savienības ražošanas kopapjoms | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Apjoms (tonnās) | Ražošana | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4861 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 | 5.2. Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji 75. Ražošanas jauda no 2006. gada līdz PIP palielinājās par 10,8 %. Tā kā ražošana samazinājās, jo īpaši PIP laikā, arī jaudas izmantošanā no 2006. gada līdz PIP bija vērojams kopējs kritums par 57 %, sasniedzot 39 % jaudas izmantojumu PIP laikā. 5. tabula | Ražošanas jauda un tās izmantojums | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Apjoms (tonnās) | Ražošanas jauda | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 | Ražošanas jaudas izmantojums | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 | 5.3. Krājumi 76. Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumi palielinājās par 20 % 2008. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 26 % PIP laikā. 6. tabula | Krājumi | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Apjoms (tonnās) | Krājumi perioda beigās | 1714 | 1808 | 2054 | 1514 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 | 5.4. Pārdošanas apjoms 77. Laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem nedaudz palielinājās, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 61 %. Pārdošanas apjomi palielinājās 2007. un 2008. gadā, bet strauji saruka PIP laikā. Šī attīstības tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū. 7. tabula | Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Apjoms (tonnās) | 5594 | 5630 | 5874 | 2292 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 | 5.5. Tirgus daļa 78. No 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP palielinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir palielinājusies par 5 procentpunktiem. 8. tabula | ES tirgus daļa | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | ES tirgus daļa | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 | 5.6. Izaugsme 79. Tā kā pārdošanas apjomu samazinājums bija nedaudz zemāks par patēriņa samazinājumu, pieauga Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. 5.7. Nodarbinātība 80. No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Nodarbinātība samazinājās arī laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam, kad ražošana nedaudz pieauga, norādot uz Savienības ražošanas nozares centieniem uzlabot tās ražīgumu. Tomēr PIP laikā straujš ražošanas apjoma kritums izraisīja spēcīgu nodarbinātības līmeņa pazemināšanos. 9. tabula | Nodarbinātība | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Vidējais (attiecīgais periods) | Kopējais nodarbināto skaits | 674 | 667 | 653 | 557 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 | 5.8. Ražīgums 81. Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā ražošanas apjomu uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, 2007. un 2008. gadā attiecīgi pieauga par 7 % un 15 % salīdzinājumā ar 2006. gadu, bet pēc tam laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 49 %. 10. tabula | Ražīgums | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Ražīgums (tonnas gadā uz vienu darbinieku) | 15 | 16 | 17 | 9 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 | 5.9. Pārdošanas cenas 82. Vidējā ražotāja noteiktā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozarei laikā no 2006. gada līdz PIP bija jāsamazina savas cenas par 15,4 %. 83. Kā skaidrots (55). un (56). apsvērumā, kaut arī Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas uzrādīja līdzīgas tendences kā Savienības ražošanas nozares cenas, tās tomēr konsekventi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā ĶTR cenas bija vairāk nekā par 10 % zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām. 11. tabula | Vienības cena ES tirgū | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Savienības pārdošanas vienības cenas (EUR par tonnu) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 | 5.10. Algas 84. No 2006. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu darbinieku palielinājās par 4,8 %. 12. tabula | Darbaspēka izmaksas | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 | 5.11. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu 85. No 2006. gada līdz 2008. gadam ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu pieauga par 18 %. No 2007. gada līdz 2008. gadam ieguldījumi palielinājās par 103 %. Tomēr PIP laikā ieguldījumi samazinājās par 65 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. 86. Ieguldījumus galvenokārt veica jaunu objektu būvniecībā, lai ražotu volframa izstrādājumus no lietotiem materiāliem un lūžņiem. Ieguldījumi bija jāsamazina, jo: i) Savienības tirgū samazinājās vispārējais ražošanas līmenis, ii) tika kropļots izejmateriālu tirgus (sk. (39). apsvērumu), iii) iestājās ekonomikas krīze. 87. PIP laikā būtiski ieguldījumi netika veikti. To lielākoties var izskaidrot ar ekonomikas krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu PIP laikā, kad piekļuve jaunam kapitālam bija jo īpaši apgrūtināta. 13. tabula | Ieguldījumi | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Neto ieguldījumi ('000 EUR) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7568 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 | 5.12. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem 88. Daļēji spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ un daļēji Savienības ražošanas nozares centienu dēļ dažādot izejmateriālu avotus no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt pozitīvu rentabilitātes līmeni pat tad, kad šā perioda laikā rentabilitāte kopumā kritās par 26 %. Tomēr PIP laikā Savienības ražošanas nozares rezultāti bija daudz negatīvāki, un tas norāda uz zināmu nestabilitāti šajā ziņā. 89. Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) caurmērā atbilda rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā. 14. tabula | Rentabilitāte un INI | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % | INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % | 5.13. Skaidras naudas plūsma 90. Skaidras naudas plūsmas tendence, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā saglabājās pozitīva. Tomēr no 2006. gada līdz PIP tā samazinājās gandrīz par 35 %. 15. tabula | Skaidras naudas plūsma | 2006 | 2007 | 2008 | PIP | Skaidras naudas plūsma ('000 EUR) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 | Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 | 5.14. Dempinga starpības apmērs 91. PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā izejmateriālu tirgus kropļojumus, ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga. 5.15 Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām 92. Tika analizēts, vai Eiropas Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secinājums bija tāds, ka nozare lielā mērā spēja atgūties no šīm sekām tādēļ, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi izrādījās efektīvi. Tomēr ekonomikas krīze apturēja šo procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme 6.1. Importa par dempinga cenām ietekme 93. Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos, Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 7,1 % līdz 2,1 % (sk. (52). apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa cenas. Kā iepriekš minēts (56). apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, PIP laikā Ķīnas imports samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 10,7 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 33 %. Tātad samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas ietekme uz Savienības ražošanas nozari saglabājās nemainīga, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, tas tā varētu turpināties. 6.2. Ekonomikas krīzes ietekme 94. Ļoti negatīvo ekonomisko apstākļu dēļ, kas PIP laikā dominēja volframam pakārtotajā nozarē, jo īpaši tērauda un cementētā karbīda nozarē, kas Savienībā patērē lielāko daļu volframa, Savienības ražošanas nozare radikāli samazināja attiecīgā produkta ražošanu un pārdošanas apjomus. 95. Pirms krīzes uzņēmumiem, kuri darbojās pakārtotajā nozarē, bija lieli volframa krājumi, kas PIP laikā netika papildināti un kas pēc tam ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas līmeni. 96. Tā kā ražošana samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare ir visai kapitālietilpīga un līdz ar to tai jāsaražo zināmi apjomi, lai vienības fiksētās izmaksas būtu pēc iespējas zemākas, tika būtiski ietekmēta rentabilitāte. 97. Tomēr Savienības ražošanas nozares analīze pirms krīzes liecina par spēkā esošo antidempinga pasākumu efektivitāti. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākie Savienības ražotāji veica būtiskus ieguldījumus, lai izvairītos no izejmateriālu tirgus kropļojumiem, un tajā pašā laikā viņi bija spējīgi konkurēt, tirgū saglabājot stabilu pozīciju. 6.3. Imports no citām valstīm 98. Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 36 % — no 1500 tonnām 2006. gadā līdz 675 tonnām PIP laikā. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 10,5 % 2006. gadā līdz 17,9 % PIP laikā. To vidējā importa cena no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 8,9 %. Galvenās importētājvalstis bija Dienvidkoreja un ASV. 99. Attiecīgajā periodā Dienvidkorejas importa tirgus daļa dubultojās (no 2,2 % līdz 4,4 %). Tomēr pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir tikai nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (par 6,6 %), bet augstākas nekā ĶTR izcelsmes importa cenas (par 9,8 %). 100. ASV importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 15,1 procentpunktu (no 4,2 % līdz 3,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un tādējādi arī būtiski augstākas (par 31 %) nekā ĶTR izcelsmes importa cenas. 101. Noslēgumā jāatzīst, ka, ņemot vērā lielākos volframa karbīda importētājus ES, Dienvidkorejas un ASV imports nevarēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenokārt to cenu līmeņa dēļ (kas ir līdzīgas vai pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas) un — ASV gadījumā — arī samazinātas tirgus daļas dēļ. Secinājums 102. Spēkā esošo efektīvo antidempinga maksājumu dēļ Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām. 103. Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finansiālo situāciju, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, attiecīgā perioda pirmajos gados uzlabojās, izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka PIP laikā visi kaitējuma rādītāji pasliktinājās. 104. Neņemot vērā to, ka PIP laikā pieprasījuma samazinājums daļēji varēja būt saistīts ar ekonomikas krīzi, izmeklēšanā tika rūpīgi analizēta lēta ĶTR dempinga eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. 105. Kā minēts (52). apsvērumā, ĶTR importa apjomi faktiski samazinājās laikā no 2006. gada līdz PIP. Šajā pašā periodā importa cenas samazinājās par 14 %, kas, analizējot no attiecīgā četru gadu perioda perspektīvas, atspoguļo Savienības ražošanas nozares cenu pieaugumu. Tomēr redzams, ka būtisks Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas samazinājums (par 15 %) notika no 2006. gada līdz 2007. gadam, t. i., kādu laiku pirms ekonomiskās krīzes — periodā, kad Savienības ražošanas nozarē noritēja atlabšanas process. Pēc tam ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas stabilizējās, un ar finanšu krīzi saistītais samazinājums, šķiet, tika ierobežots. Ķīnas eksportētāju būtiskais cenas samazinājuma grafiks (pirms krīzes) varētu norādīt, ka viņi, lai samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas, īstenoja daudz mērķtiecīgāku un spēcīgāku cenu stratēģiju. Faktiski cenu atšķirība starp Ķīnas eksporta cenām un Savienības rūpniecības nozares cenām 2007. gadā sasniedza 27 % un 2008. gadā — 22,8 %. 106. Ķīnas eksporta cenas 2008. gadā bija par 22,8 % zemākas nekā Savienības rūpniecības nozares cenas. PIP laikā šī starpība samazinājās līdz 15,7 %. Strauji samazinoties patēriņam, Savienības ražotājiem, lai saglabātu tirgus daļu, bija jāsamazina savas cenas. 107. Kā minēts (57). apsvērumā, samazinoties patēriņam, citu trešo valstu importa apjomi samazinājās par 36 %. Lai gan tirgus daļa pieauga, šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par negatīvu, kā tas norādīts iepriekš minētajā (88). apsvērumā. 108. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju jānorāda, ka izmeklēšanas laikā apkopotie pierādījumi atklāja, ka Savienības ražošanas nozare ir bijusi spējīga konkurēt parastos tirgus apstākļos ar trešo valstu importu, un pat tad, kad to cenas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, šī atšķirība nebija tik liela kā Ķīnas cenu gadījumā, kā iepriekš norādīts (85).–(88). apsvērumā. 109. Tā kā dažus gadus pirms PIP Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija uzlabojies, šī ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunā un mūsdienīgā tehnoloģijā, lai ražotu attiecīgo ražojumu no lūžņiem un daļēji izvairītos no pastāvošajiem izejmateriālu tirgus kropļojumiem. 110. Noslēgumā, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, Ķīnas importu laikā no 2006. gada līdz PIP, kā arī Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties. F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA Ievada piezīmes 111. Kā minēts (89).–(97). apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma, taču tikai zināmā mērā. Faktiski, kad PIP laikā būtiski samazinājās ārkārtīgi augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi. 112. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu importu no attiecīgajām valstīm novērtēja, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ķīnas eksporta apjomi un cenas attiecībā uz trešām valstīm 113. Tika konstatēts, ka Ķīnas pārdevumu eksporta cena citu trešo valstu tirgos arī ir zemāka nekā Eiropas Savienībai noteiktās cenas (dažādos attiecīgā perioda gados, izņemot 2007. gadu, aptuveni par 10–20 % zemāka). Ķīnas eksportētāju pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, pārsniedzot pat 80 % no to kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt būtiskus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu. ĶTR tirgus neizmantotā jauda 114. Kā minēts (34).–(42). apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati atklāja, ka ĶTR ir pieejama būtiska neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. To jo īpaši apstiprina norāžu neesamība par to, ka trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR. Secinājums 115. Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils. 116. Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr PIP laikā tā atradās grūtā saimnieciskā stāvoklī galvenokārt ekonomikas krīzes dēļ. Šajā sakarā, ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad arī turpmāk varētu samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas un līdz ar to pasliktināties finansiālā situācija. 117. Turklāt, kā norādīts iepriekš (56). apsvērumā, tika arī konstatēts, ka tas, ka Ķīnas ražotāju pārdošanas cena ir vidēji gandrīz par 11 % zemāka nekā Savienības rūpniecības nozares noteiktā cena, šķiet, liecina par to, ka, nepastāvot pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju noteikto cenu. 118. Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatētos faktus, proti, ĶTR neizmantoto jaudu, izejmateriālu tirgus kropļojumus, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju potenciālu palielināt un/vai pārorientēt savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas cenu politiku citās trešās valstīs un ienesīgākā ES tirgus pievilcību, pasākumu atcelšana varētu liecināt par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Kaitējums būtu vēl nopietnāks, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas krīzi. I. SAVIENĪBAS INTERESES Ievads 119. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. 120. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. 121. Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. Savienības ražošanas nozares intereses 122. Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš (89).–(97). apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots (102).–(105). apsvērumā, var uzskatīt arī, ka antidempinga maksājumu pārtraukšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare varētu izjust nopietnu finansiālās situācijas pasliktināšanos. 123. Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kas tādā gadījumā varētu palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savu ražotņu jaunajās tehnoloģijās. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū. Importētāju/lietotāju intereses 124. Pieteicās viens lietotājs un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sadarbībā iesaistītais lietotājs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana neietekmētu negatīvi konkurenci ES tirgū, bet gan, tieši otrādi, nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku piegādātāju loku, kuri konkurētu par tirgus cenām. 125. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus[21]. Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, neietekmēs būtiski importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. Secinājums 126. Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī mazinās ražotņu slēgšanas un nodarbinātības samazinājuma draudus. 127. Turklāt gaidāms, ka pasākumu turpināšana nāks par labu lietotājiem/importētājiem, ES tirgū saglabājoties plašam piegādātāju lokam. 128. Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, ir secināts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm. J. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 129. Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā. 130. No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāturpina piemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido procentuālie nodokļi atbilstoši preces vērtībai. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 131. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 2849 90 30 un ex 3824 30 00[22] ( TARIC kods 3824 30 00 10). 132. Maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā minētajiem ražojumiem ir 33 %. 133. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 264, 27.9.1990., 7. lpp. [2] OV L 264, 27.9.1990., 59. lpp. [3] OV L 248, 23.9.1994., 8. lpp. [4] OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp. [5] OV L 111, 9.4.1998., 1. lpp. [6] OV L 395, 31.12.2004., 56. lpp. [7] OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp. [8] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [9] OV L 264, 27.9.1990., 7. lpp. [10] OV L 264, 27.9.1990., 59. lpp. [11] OV L 248, 23.9.1994., 8. lpp. [12] OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp. [13] OV L 111, 9.4.1998., 1. lpp. [14] OV L 395, 31.12.2004., 56. lpp. [15] OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp. [16] OV L 115, 20.5.2009., 18. lpp. [17] OV C 322, 30.12.2009., 23. lpp. [18] Konfidencialitātes apsvērumu dēļ precīzu procentuālo daļu neizpauž. [19] OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp., Padomes 2005. gada 26. jūlija Regula (EK) Nr. 1275/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2268/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu. [20] Sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 2268/2004 65. apsvērumu (OV L 395/62, 31.12.2004.). [21] Sk. Komisijas Regulas (EK) Nr. 2268/2004 101. apsvērumu (OV L 395, 31.12.2004., 66. lpp.). [22] Daļiņas nav regulāras, kā arī nav plūstošas atšķirībā no “presēšanai gatavā pulvera” daļiņām, kas ir sfēriskas vai granulveida, viendabīgas un brīvi plūstošas. Plūstamības trūkumu var mērīt un noteikt, izmantojot kalibrētu piltuvi, piemēram, HALL caurplūdes mērītāju, kas atbilst standartam ISO 4490.