ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficiālais Vēstnesis 208 E , 25/08/2005 Lpp. 0057 - 0058



P6_TA(2004)0075 Finanšu plāns Eiropas Parlamenta rezolūcija par finanšu plānu, gatavojoties Eiropadomes sanāksmei 2004. gada decembrī Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumus (KOM(2004)0101 un KOM(2004)0487), - ņemot vērā EK līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - ņemot vērā 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu un it īpaši tā 26. pantu [1], - ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, - ņemot vērā Padomes mutisku atbildi uz jautājumu ar tam sekojošām debatēm Nr.O-0067/2004 (B6-0130/2004), - ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, A. tā kā pašreizējais finanšu plāns būs spēkā līdz 2006. gada beigām; B. tā kā pašreizējais finanšu plāns ir daļa no vispārīga iestāžu nolīguma, ko var atjaunināt tikai iestāžu savstarpējas uzticības gaisotnē un, ja ir kopīgs nolīgums starp abām budžeta lēmējiestādēm; C. tā kā EK līguma 271. pantā ir noteikts, ka gada budžetus var pieņemt, pat ja finanšu plāna nav; D. tā kā tas ir izveidojis pagaidu komiteju ar pilnvarām noteikt politiskās prioritātes paredzamajam finanšu plānam gan no likumdošanas, gan budžeta viedokļa, 1. apstiprina mērķi noteikt daudzgadu finanšu shēmu laika posmam pēc 2006. gada; 2. atgādina, ka EK līgumā nav paredzēts juridiski saistošs noteikums attiecībā uz vajadzību pēc finanšu plāna; 3. atgādina, ka finanšu plānam pēc 2006. gada ir vajadzīgs nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Padomi, jo abām iestādēm ir vienādas tiesības; 4. uzsver, ka Parlaments nevar piekrist jaunam finanšu plānam, kurā nav nodrošināts finansējums: - politikas jomām, kas veicina lielāku ES integrāciju un kohēziju, - Parlamenta prioritātēm, - elastīgai līdzekļu rezervei neparedzētiem gadījumiem vai vajadzībām; 5. aicina Eiropadomi uzdot turpmākajām prezidējošajām valstīm turpināt dialogu starp iestādēm, regulāri apspriežoties ar Parlamentu, lai nodrošinātu veiksmīgu šī jautājuma risinājumu, vēlams, Luksemburgas prezidentūras laikā; 6. uzsver, ka lēmumu pieņemšanas procedūru grafikam jābūt tādam, lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem daudzgadu programmās, kā arī saistību un apropriāciju maksājumu gaitā, kā tas notika pašreizējā finanšu plāna darbības laika sākumā; 7. prasa katru mēnesi rīkot trīspusējas sarunas, kas nodrošinātu patiesu informācijas apmaiņu par notiekošajām iekšējām diskusijām un rezultātā veidotu attiecīgas kopējas nostājas, laika gaitā arī jautājumā par pašu resursiem; 8. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. [1] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.). --------------------------------------------------
P9_TC1-COD(2022)0188

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/… par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas produktiem no Moldovas Republikas piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1279.)
(17)

Minimālais vecums, no kura var izmantot tiesības balsot un tiesības kandidēt, 27 dalībvalstīs ir atšķirīgs — no 16 līdz 18 gadiem. Visā Savienībā būtu jānosaka viens saskaņots vecums, no kāda var gan balsot, gan kandidēt vēlēšanās, lai nodrošinātu līdztiesību un novērstu diskrimināciju piekļuvē vissvarīgākajām pilsoniskajām un politiskajām tiesībām. Neskarot spēkā esošās konstitucionālās sistēmas, kurās noteikts minimālais vecums, no kura var balsot, ir 18 vai 17 gadi, būtu jānosaka, ka minimālais vecums balsošanai ir 16 gadi. Būtu jānosaka, ka minimālais kandidēšanas vecums ir 18 gadi. Visām personām ar invaliditāti neatkarīgi no viņu tiesībspējas un rīcībspējas vajadzētu būt politiskām tiesībām vienlīdzīgi ar citiem.
b)

to gadā radītais CO2 emisiju daudzums pārsniedz 10 000 t, ja tiek izmantoti gaisa kuģi, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5 700 kg, ar ko veic I pielikuma aptvertos lidojumus, izņemot lidojumus no dalībvalsts uz to pašu dalībvalsti (ieskaitot tās pašas dalībvalsts tālākos reģionus), no 2019 . gada 1. janvāra.
(c) piekļuves ierobežojumi, kas izriet no tīkla efekta un datu sniegtām priekšrocībām, it sevišķi saistībā ar pakalpojumu sniedzēja piekļuvi persondatiem un nepersondatiem un to apkopošanu vai analītikas spējām;

(c) piekļuves ierobežojumi, kas izriet no tīkla efekta un datu sniegtām priekšrocībām, it sevišķi saistībā ar uzņēmuma piekļuvi persondatiem un nepersondatiem un to apkopošanu vai analītikas spējām;
4. Komisija regulāri Savienības un nacionālā līmenī izvērtē gan to, kādi dati un zināšanas vajadzīgi, gan to, kāda ir Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Ķimikāliju aģentūras spēja pildīt 3. punktā minētos uzdevumus.

4. Komisija regulāri Savienības un nacionālā līmenī izvērtē gan to, kādi dati un zināšanas vajadzīgi, gan to, kāda ir Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Ķimikāliju aģentūras , kā arī attiecīgā gadījumā citu Eiropas struktūru un aģentūru spēja pildīt 3. punktā minētos uzdevumus , un ziņo par šādas izvērtēšanas rezultātiem, sniedzot priekšlikumus par to, kas veicams, lai nodrošinātu vajadzīgos cilvēkresursus un finanšu resursus vai novērstu citas nepilnības .
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojumi

Saistībā ar minētās regulas 23. apsvērumu un I pielikumu, 1. pantu, īpašo darbību e) punktu, kā arī 7. panta 5. punktu, par ko likumdevēji vienojās 2020. gada 14. decembrī, Eiropas Komisija apstiprina savu nodomu izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, aicinot iesniegt pieteikumus daudzgadu darbības dotācijām, uz kurām varētu pieteikties Eiropas Savienības Jauniešu orķestris un citas struktūras un kuras nodrošinātu nepieciešamo stabilitāti šo subjektu vajadzībām. Šie uzaicinājumi būs atkarīgi no darba programmu pieņemšanas, kurās būs izklāstīti precīzi nosacījumi, piemēram, uzaicinājumu iesniegšanas laiks vai paredzēto dotāciju nolīgumu ilgums. Komisija arī apstiprina savu nodomu pirmo no šādiem uzaicinājumiem iesniegt 2021. gada darba programmā. Šis nodoms ir atkarīgs no iepriekš minētās regulas pieņemšanas un galīgās vienošanās par Savienības 2021. gada budžetu.

Komisija pauž nožēlu, ka abi likumdevēji nolēmuši saglabāt “MEDIA” logotipu. Tas ir pretrunā horizontālajai pieejai, kas paredz nākamajā ilgtermiņa budžetā īpašus programmu logotipus neizmantot. Tiecoties dažādajām programmām izmantot vienoto Eiropas emblēmu, Komisija vēlas panākt, lai Eiropas iedzīvotājiem tās visas saistītos ar Eiropas Savienību kopumā. Šī emblēma ir kopīga visām ES iestādēm, un tā ievērojami palīdzēs virzīties uz vienkāršām, saskanīgām un saistošām komunikācijas un pamanāmības prasībām, kas kopīgas visām programmām. Lai panāktu vispārēju vienošanos par programmu, Komisija var piekrist “MEDIA” logotipu saglabāt ar nosacījumu, ka tas attiecas tikai uz “MEDIA” attiecīgajā plānošanas perioda laikā.

Komisija vēl aizvien ir pārliecināta, ka komunikācija par ES rīcību ir iedarbīgāka un tās pamanāmība plašās sabiedrības aprindās lielāka, ja programmām nav katrai sava logotipa. Komisija ir gatava likumdevējiem, ja tie vēlētos, sniegt attiecīgus pierādījumus vēl krietni pirms sarunām par nākamajiem plānošanas periodiem.
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Padomes paziņojums

Padome pieņem zināšanai Parlamenta ieinteresētību nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā tiek īstenoti ES tiesību akti, kuru mērķis ir apkarot krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. Saistībā ar Līgumu tiesisko regulējumu, kurš reglamentē iestāžu attiecības, Padome atzīst pievienoto vērtību, ko sniedz ikgadēja viedokļu apmaiņa ar Eiropas Parlamentu un Komisiju par pieredzi, kas gūta no programmas “Fiscalis” īstenošanas, balstoties uz Komisijas gada progresa ziņojumiem.
1. Administratīvos sodus piemēro, samazinot vai izslēdzot no finansējuma 84. panta 1. punktā uzskaitīto maksājumu kopsummu, kas attiecīgajam saņēmējam ir piešķirta vai ir piešķirama saistībā ar atbalsta pieteikumiem, kurus saņēmējs iesniedzis vai iesniegs konstatējuma kalendārajā gadā.

1. Regulas (ES) …/… [KLP stratēģisko plānu regula] III sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā paredzētos administratīvos sodus piemēro, samazinot vai izslēdzot no finansējuma minētās regulas minētajā iedaļā uzskaitīto maksājumu kopsummu, kas attiecīgajam saņēmējam ir piešķirta vai ir piešķirama saistībā ar atbalsta pieteikumiem, kurus tas iesniedzis vai iesniegs konstatējuma kalendārajā gadā.

Lai aprēķinātu minētos samazinājumus vai no finansējuma izslēdzamās summas, ņem vērā konstatētās neatbilstības smagumu, apmēru, pastāvīgumu, atkārtošanos vai tīšumu. Uzliktie sodi ir atturoši un samērīgi, un atbilstīgi šā panta 2. un 3. punktā norādītajiem kritērijiem.

Lai aprēķinātu minētos samazinājumus vai no finansējuma izslēdzamās summas, ņem vērā konstatētās neatbilstības smagumu, apmēru, pastāvīgumu, atkārtošanos vai tīšumu. Uzliktie sodi ir atturoši un samērīgi, un atbilstīgi šā panta 2. un 3. punktā norādītajiem kritērijiem.

2. Ja neatbilstība radusies nolaidības dēļ, samazinājuma procentuālais apmērs parasti ir 3 % no šā panta 1. punktā minētās maksājumu kopsummas. Samazinājumu nosaka, pamatojoties uz neatbilstības nopietnības novērtējumu pēc šā panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

2. Ja neatbilstība radusies nolaidības dēļ, samazinājuma procentuālais apmērs parasti ir 3 % no šā panta 1. punktā minētās maksājumu kopsummas.

3. Neatbilstības atkārtošanās gadījumā procentuālais samazinājums parasti ir 10 % no 1. punktā minēto maksājumu kopsummas .

3. Atkārtošanās gadījumā procentuālais samazinājums ir lielāks par to, ko piemēro par neatbilstību, kas pieļauta nolaidības dēļ un tiek sodīta pirmo reizi .

4. Tīšas neatbilstības gadījumā procentuālais samazinājums ir lielāks par to, ko atbilstīgi 3. punktam piemēro atkārtošanās gadījumā , tas var būt pat tik bargs kā pilnīga izslēgšana no maksājumiem, un to var piemērot vienu vai vairākus kalendāros gadus.
(4) “krīzes sakarā būtiski ražojumi” ir izstrādājumi un vielas, kas veselības krīzes sakarā vajadzīgi, lai novērstu, diagnosticētu vai ārstētu kādu slimību un tās sekas; piemēram, šādi: zāles, arī vakcīnas, un to starpprodukti, aktīvas farmaceitiskās sastāvdaļas un izejmateriāli; medicīniskās ierīces; slimnīcu un medicīniskās iekārtas (piemēram, plaušu ventilatori, aizsargapģērbs un aizsarglīdzekļi, diagnostikas materiāli un instrumenti); individuālie aizsardzības līdzekļi; dezinfekcijas līdzekļi, to starpprodukti un to ražošanai nepieciešamie izejmateriāli;

(4) “krīzes sakarā būtiski ražojumi” ir izstrādājumi , rīki un vielas, kas veselības krīzes sakarā vajadzīgi, lai novērstu, diagnosticētu vai ārstētu kādu slimību un tās sekas un lai veiktu slimību un infekciju kontroli un epidemioloģisku uzraudzību: piemēram , bet ne tikai , šādi: zāles, arī vakcīnas, un to starpprodukti, aktīvas farmaceitiskās sastāvdaļas un izejmateriāli; medicīniskās ierīces; slimnīcu un medicīniskās iekārtas (piemēram, plaušu ventilatori, aizsargapģērbs un aizsarglīdzekļi, diagnostikas materiāli un instrumenti); individuālie aizsardzības līdzekļi; dezinfekcijas līdzekļi, to starpprodukti un to ražošanai nepieciešamie izejmateriāli;
(7) Ņemot vērā to, ka pandēmijas beigas Savienībā ir grūti prognozēt, ir lietderīgi pilnvarot Komisiju pieņemt īstenošanas aktus, lai turpmāk pagarinātu vākšanas periodu attiecībā uz iniciatīvām, kuru vākšanas periods vēl turpinās 2020. gada 11. septembrī, gadījumos, kad joprojām pastāv ārkārtas apstākļi, kas izriet no Covid-19 pandēmijas. Šajā regulā paredzētajam vākšanas perioda pagarinājumam par sešiem mēnešiem būtu jādod Komisijai pietiekami daudz laika pieņemt lēmumu par to, vai ir pamatoti turpmāk pagarināt vākšanas periodu. Pilnvarojumam būtu arī jāļauj Komisijai pieņemt īstenošanas aktus, lai pagarinātu vākšanas periodu jaunas sabiedrības veselības krīzes gadījumā, kas saistīta ar jaunu Covid-19 uzliesmojumu, ja lielākā daļa dalībvalstu vai vairākas dalībvalstis, kuras pārstāv vairāk nekā 35 % Savienības iedzīvotāju, ir veikušas pasākumus, kuriem varētu būt tāda pati ietekme.

(7) Ņemot vērā to, ka pandēmijas beigas Savienībā ir grūti prognozēt, ir lietderīgi pilnvarot Komisiju pieņemt īstenošanas aktus, lai turpmāk pagarinātu vākšanas periodu attiecībā uz iniciatīvām, kuru vākšanas periods vēl turpinās 2020. gada 11. septembrī, gadījumos, kad joprojām pastāv ārkārtas apstākļi, kas izriet no Covid-19 pandēmijas. Šajā regulā paredzētajam vākšanas perioda pagarinājumam par sešiem mēnešiem būtu jādod Komisijai pietiekami daudz laika pieņemt lēmumu par to, vai ir pamatoti turpmāk pagarināt vākšanas periodu. Pilnvarojumam būtu arī jāļauj Komisijai pieņemt īstenošanas aktus, lai pagarinātu vākšanas periodu jaunas sabiedrības veselības krīzes gadījumā, kas saistīta ar jaunu Covid-19 uzliesmojumu, ar nosacījumu, ka vismaz ceturtā daļa dalībvalstu vai vairākas dalībvalstis, kuras pārstāv vairāk nekā 35 % Savienības iedzīvotāju, ir veikušas pasākumus, kuriem varētu būt tāda pati ietekme.
(2) Komisija sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm.

(2) Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim sagatavo ieteikumus par to, kā piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumos sniedz detalizētu informāciju par pieteikuma sagatavošanu un par Komisijai iesniedzamo informāciju, arī par pierādījumiem, kas jāsniedz attiecībā uz radušos finansiālo slogu. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļvietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu dalībvalstīm.
(18)

ESF+ vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus visos pārvaldības līmeņos, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, apkarot nabadzību, tostarp enerģētisko nabadzību, kā to paredz Regula (ES) 2018/1999, lai pārrautu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un sekmēt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, mazinot šķēršļus, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā un sociālo nevienlīdzību . Tas nozīmē arī — bet neaprobežojas tikai ar to — mobilizēt virkni proaktīvu un reaģējošu politikas pasākumu un stratēģiju , kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no vecuma, tostarp bērniem, sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, cilvēkiem ar invaliditāti, bezpajumtniekiem, trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp migrantiem , kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem. ESF+ būtu jāsekmē no darba tirgus tālu esošu cilvēku aktīva iekļaušana, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju , tostarp sniedzot mērķtiecīgu atbalstu sociālajai ekonomikai . Dalībvalstīm būtu jāveicina ESF+ darbības, kas papildina valsts pasākumus atbilstoši Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumam par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (8) , tostarp pasākumus attiecībā uz pienācīgu ienākumu atbalstu . ESF+ būtu arī jāizmanto, lai veicinātu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas vai izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un ļoti kvalitatīviem pakalpojumiem, piemēram, uz cilvēku vērstai veselības aprūpei , saistītajai aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem un pakalpojumiem , kas veicina piekļuvi atbilstīgiem sociālajiem un izmaksu ziņā pieejamiem mājokļu pakalpojumiem . Tas ietver veselības veicināšanas un slimību profilakses pasākumus kā daļu no primārās veselības aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu modernizācija ar mērķi jo īpaši veicināt to pieejamību , iekļautību un efektivitāti, reaģējot uz mainīgo situāciju darba tirgū . ESF būtu arī jāpievēršas lauku nabadzībai, kas izriet no tādiem īpašiem lauku rajonu trūkumiem kā nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, vājš darba tirgus, ierobežota piekļuve izglītības un apmācības pakalpojumiem vai veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem. [Gr. 30]
(14)

ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības apsvērumiem, jo īpaši ņemot vērā ļoti svarīgo cīņu pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī atbilstoši Savienības centieniem sekmēt mērķa saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti īstenošanu, kā ir noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ievērojot principu “piesārņotājs maksā”, kā arī galvenokārt cenšoties novērst nabadzību un nevienlīdzību un nodrošinot taisnīgu pāreju uz sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku, īstenojot līdzdalības pieeju sadarbībā ar attiecīgajām publiskajām iestādēm, ekonomikas un sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā un bioloģiskās daudzveidības zudumu , lai sekmētu to apliecina nepieciešamo darbību finansēšanu, kas ir jāveic ES, dalībvalstu un vietējā līmenī, lai saskaņā ar Savienības saistības īstenot saistībām izpildītu Parīzes nolīgumu un apņemšanās pienākumu sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, kā arī garantēt integrētu katastrofu novēršanas atbalstu, kurā būtu apvienoti gan noturība, gan riska novēršana, gan gatavība un reakcija, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, cenšoties panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 % 30 % izdevumu palīdz sasniegt klimatiskos mērķus. Sagaidāms, ka Fondiem visās Savienības teritorijās ir būtiski jāveicina aprites un mazoglekļa ekonomikas ieviešana, pilnībā iestrādājot reģionālo aspektu. Īstenojot ERAF darbībās darbības, klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % sasniegšanai būtu jānovirza vismaz 35 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Savukārt, īstenojot Kohēzijas fonda darbībās darbības, sagaidāms, ka klimatisko mērķu veicināšanai īstenošanai tiks novirzīti 37 % 40 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma. Šie procenti būtu jāievēro visā plānošanas periodā. Tādēļ attiecīgās darbības tiks apzinātas šo fondu sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. Šīs darbības un finanšu piešķīrums, kas ir paredzēts to īstenošanai, ir jāiekļauj valstu integrētajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [jaunā KNR] IV pielikumu, kā arī ilgtermiņa renovācijas stratēģiju, kas ir izveidota saskaņā ar pārskatīto Direktīva par ēku energoefektivitāti (ES) 2018/844, lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, un kas ir pievienota programmām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozarēm, kas rada lielas oglekļa emisijas un saskaras ar problēmām, kuras rada dekarbonizācijas saistības, nolūkā palīdzēt tām īstenot stratēģijas, kas atbilstu Savienības klimata saistībām un ir noteiktas valstu integrētajos enerģētikas un klimata plānos un ir paredzētas ETS Direktīvā 2018/410, un ir jāaizsargā darba ņēmēji — cita starpā ar apmācības un pārkvalifikācijas iespēju palīdzību. [Gr. 11]
4.

Stratēģiskā padome sastāv no pārstāvjiem no Komisijas un no Savienības Augstā pārstāvja, no visām dalībvalstīm un no EIB. Eiropas Parlamentam ir novērotāja statuss. Iemaksu veicējiem, atbilstīgajiem partneriem, partnervalstīm, attiecīgajām reģionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām attiecīgos gadījumos var piešķirt novērotāja statusu. Ar stratēģisko padomi apspriežas pirms jebkādu jaunu novērotāju iekļaušanas. Stratēģisko padomi vada Komisija un Augstais pārstāvis.
6.

Atbilstības novērtējuma struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtējuma uzdevumus, kuri tai noteikti 12. un 13. pantā un attiecībā uz kuriem tā ir pilnvarota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtējuma struktūra vai arī tie tiek veikti tās vārdā un uzraudzībā. Atbilstības novērtējuma struktūras rīcībā vienmēr un visu to sertificēšanas procedūru īstenošanai, kurām tā ir pilnvarota, ir a) nepieciešamie darbinieki ar tehniskām zināšanām un atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanai pietiekamu un piemērotu pieredzi; b) nepieciešamie to procedūru apraksti, saskaņā ar kurām veic atbilstības novērtējumu, nodrošinot pārredzamību un šo procedūru reproducējamību. Tai ir izstrādāta piemērota politika un procedūras, lai uzdevumi, kurus tā veic kā pilnvarotā struktūra, būtu nodalīti no pārējās darbības; c) nepieciešamās procedūras to darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru un attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi. Atbilstības novērtējuma struktūrai ir līdzekļi, kas nepieciešami, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar atbilstības novērtējuma darbībām.
Šajā regulā ir noteikts Programmas finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa tādā izpratnē, kā [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (22)].
—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (10221/2016),
(7) Efektīva un lietderīga satiksmes negadījumu upuru aizsardzība prasa, lai šādi cietušie vienmēr saņemtu kompensāciju par miesas bojājumiem vai par kaitējumu viņu īpašumam, neatkarīgi no tā, vai atbildīgās puses apdrošināšanas sabiedrība ir maksātspējīga. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāieceļ struktūra, kas nodrošina sākotnējo kompensāciju cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā, un kurai ir tiesības pieprasīt šo kompensāciju no struktūras, kas izveidota vai iecelta tam pašam mērķim tajā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic apdrošināšanas sabiedrība, kura izdevusi atbildīgās puses transportlīdzekļa apdrošināšanas polisi. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek iesniegti paralēli prasījumi, satiksmes negadījumu upuriem nebūtu jāļauj iesniegt kompensācijas prasījumu šai struktūrai , ja viņi jau ir iesnieguši savu prasījumu vai ir uzsākuši tiesvedību ar attiecīgo apdrošināšanas sabiedrību un attiecīgais prasījums joprojām tiek izskatīts un lieta vēl nav noslēgusies .

(7) Satiksmes negadījumu rezultātā cietušo personu efektīva un lietderīga aizsardzība prasa, lai šādas cietušās personas vienmēr saņemtu kompensāciju par summām, kas radušās saistībā ar miesas bojājumiem vai par kaitējumu viņu īpašumam, neatkarīgi no tā, vai atbildīgās puses apdrošināšanas sabiedrība ir maksātspējīga. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāieceļ struktūra, kas nekavējoties nodrošina sākotnējo kompensāciju , vismaz ievērojot Direktīvas 2009/103/EK 9. panta 1. punktā noteiktās obligātās apdrošināšanas līmeni vai dalībvalsts noteiktās garantijas līmeni, ja tas ir augstāks, cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā, un kurai ir tiesības pieprasīt šo kompensāciju no struktūras, kas izveidota vai iecelta tam pašam mērķim tajā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic apdrošināšanas sabiedrība, kura izdevusi atbildīgās puses transportlīdzekļa apdrošināšanas polisi. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek iesniegti paralēli prasījumi, nebūtu jāļauj satiksmes negadījumu rezultātā cietušajām personām iesniegt kompensācijas prasījumu šai iestādei , ja tās jau ir iesniegušas savu prasījumu un attiecīgais prasījums joprojām tiek izskatīts.