LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 185/15

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Tūrisms – ES reģionālās sadarbības virzītājspēks”

(2017/C 185/03)

Ziņotājs: Hans-Peter WAGNER (AT/PPE), Braitenvangas komūnas mērs

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Daudzlīmeņu pārvaldība

1. atbalsta tādu ES politiku, kuras mērķis ir arī turpmāk saglabāt Eiropas kā visbiežāk apmeklētā pasaules reģiona vadošās pozīcijas (2015. gadā to apmeklēja 51,4 % no visiem pasaules tūristiem, proti, aptuveni 609 miljoni cilvēku (1)) un iespējami palielināt šīs nozares ieguldījumu ilgtspējā, inovācijā, ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā;

2. uzsver, ka saskaņā ar LESD 195. pantu tūrisms ir dalībvalstu kompetencē un ES ir pilnvarota veikt pasākumus, lai atbalstītu, koordinētu un papildinātu dalībvalstu un tādējādi arī vietējo un reģionālo pašvaldību darbības tūrisma jomā. Reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir būtiska nozīme šajā jomā, jo to paredz tām piešķirtās pilnvaras un daudziem reģioniem ir ekskluzīva kompetence tūrisma jomā. Tā kā tūrisma nozarei ir liela nozīme vienotajā tirgū, ir vajadzīga dalībvalstu un vietējā un reģionālā pārvaldes līmeņa sadarbība, ievērojot subsidiaritātes principu un daudzlīmeņu pārvaldības principu, un jānosaka kopīgi Eiropas principi, kritēriji un pasākumi ar Eiropas pievienoto vērtību;

3. rosina Eiropas Komisiju pārskatīt 2010. gada stratēģiju tūrisma jomā, sākt integrētas un ar visām attiecīgajām ES rīcībpolitikām saistītas ES tūrisma politikas īstenošanu, vairot tūristu uzticēšanos tūrisma nozarei kopumā, nostiprināt Eiropas Komisijas pieeju sezonalitātei un ierosināt daudzgadu darba programmu ar skaidriem mērķiem, rādītājiem un pasākumiem šajā jomā;

4. rosina ES dalībvalstis, balstoties uz ES tūrisma stratēģiju un apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, izstrādāt valsts tūrisma politiku;

5. rosina visās makroreģionālajās stratēģijās (2) iekļaut arī sadaļu par tūrismu. Reģionu komiteja rosina Eiropas Komisiju sadarbībā ar to izstrādāt tematisku katalogu ar iespējamiem tūrisma nozares mērķiem makroreģionos;

6. uzsver, ka mūsdienās tūrisms ir viens no visstraujāk augošajiem ekonomikas sektoriem Eiropā; tas ir sektors, kas veicina globālo izaugsmi un attīstību, rada miljoniem darbvietu, veicina eksportu un ieguldījumus, kā arī pārveido cilvēku dzīvi; tas ir sektors, kas veicina kultūru daudzveidības un vērtību savstarpēju iepazīšanu un aktīvi sekmē Eiropas identitātes pakāpenisku nostiprināšanos jaunākajās paaudzēs;

7. rosina reģionus un pilsētas turpmāk izstrādāt tūrisma stratēģijas, kas ir saskaņā ar Eiropas un makroreģionālajām stratēģijām, un mudina veidot publiskā sektora savstarpējo sadarbību un publiskā un privātā sektora partnerības, lai attīstītu, popularizētu un veidotu jaunu tūrisma infrastruktūru, ņemot vērā Eiropas novecojošās sabiedrības vajadzības un nodrošinot gados veciem iedzīvotājiem iespēju bez šķēršļiem ceļot Savienības teritorijā. Saskaņā ar šīm stratēģijām būtu jāizstrādā jaunu tūrisma galamērķu attīstības plāni, lai pilnveidotu publiskā un privātā sektora resursus un infrastruktūru, kas vairo šo galamērķu konkurētspēju. Jāveic arī uzlabojumi stabilos tūrisma galamērķos, kur pieejamie resursi laika gaitā ir zaudējuši spēju piesaistīt tūristu plūsmas;

8. rosina dalībvalstis un Eiropas Komisiju nodrošināt un aktīvi atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību pārrobežu sadarbību tūrisma jomā;

9. rosina veidot vietējās un reģionālās nozaru platformas (3), lai varētu sasaistīt, stratēģiski attīstīt un popularizēt dažādus tūrisma galamērķus (4), kā arī veidot dialogu un apmainīties ar labas prakses piemēriem un zināšanām par ES finanšu instrumentu izmantošanu;

10. norāda, ka tūrisms ir viena no Eiropas pārrobežu sadarbībai nozīmīgākajām politikas jomām. Komiteja rosina pārrobežu sadarbības struktūras, tostarp Eiropas teritoriālās sadarbības grupas un eiroreģionus izmantot pārrobežu tūrisma stratēģijas (piemēram, transporta vai tirgvedības jomā) un tādējādi atvieglot pārrobežu, valstu un reģionu savstarpējo sadarbību, lai tiktu radīta pievienotā vērtība un palielināta nodarbinātība un reģionālais piedāvājums patērētājiem. Šajā procesā tiem būtu jācenšas izmantot visus iespējamos Eiropas finansēšanas instrumentus (piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus), Interreg, programmu “Apvārsnis 2020”), iesaistot organizācijas, grupas un tīklus, kas šajā nozarē ir uzkrājuši ļoti ievērojamu pieredzi;

Tūrisms un infrastruktūra

11. rosina izmantot publiskos un privātos līdzekļus, lai nomaļos, kalnu, salu un piekrastes reģionos ilgtspējīgi uzlabotu ceļojumu un tūrisma infrastruktūru (5), jo tā daudzās jomās sniedz arī vispārējas nozīmes pakalpojumus un tādā veidā nodrošina tūrisma reģionu pieejamību, apgādi un konkurētspēju, un rosina: — uzlabot Eurostat (vai citu organizāciju, piemēram, Eiropas Ceļojumu komisijas vai ANO Pasaules tūrisma organizācijas) sistēmu, kas ļauj vākt un apstrādāt datus par tūristu plūsmu (tranzītu un mērķorientētu tūrisma plūsmu), — Eurostat nodrošināt informāciju, kas būtu teritoriāli precīzāk sadalīta (virs NUTS 2(1) līmeņa) un pielāgota jaunām vajadzībām un prasībām (piemēram, ņemt vērā mainīgos piekļuves rādītājus, CO2 emisijas). Tas ļaus galamērķiem iegūt drošus un salīdzināmus datus, lai varētu novērtēt un uzlabot resursu izmantošanu no ilgtspējas viedokļa, — visos pārvaldes līmeņos atbalstīt kapacitātes un tūrisma galamērķu pārvaldību, lai varētu risināt tādas problēmas kā lielais satiksmes radītais noslogojums un kaitējums videi un infrastruktūras pārslogotība tūrisma reģionos, — paredzēt finansiālus stimulus tūristu plūsmu noregulēšanai un koordinēšanai Eiropas mērogā (6), skaidri apņemoties izlīdzināt sezonālos kāpumus un kritumus, — pārskatīt Eiropas Komisijas Balto grāmatu par konkurētspējīgu Eiropas mēroga transporta sistēmu, it īpaši, lai no tranzīta atslogotu jutīgus reģionus (tostarp pilsētu zonas, dabas teritorijas) un nodrošinātu nepārtrauktu ķēdi ceļošanai “no durvīm līdz durvīm”, sniegt informāciju par sabiedrisko transportu un piedāvātiem pakalpojumiem (7), kā arī īstenot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sabiedriskā transporta izmantošanu, it īpaši ceļošanu pa dzelzceļu (piemēram, vilcieni automobiļu pārvadāšanai) (8), un pasākumus Eiropas un vietējo velosipēdu ceļu un garas distances pastaigu maršrutu popularizēšanai;

12. rosina Eiropas, valstu un reģionu tūrisma stratēģijās iekļaut tādus jautājumus kā terorisma apkarošana, drošība, it īpaši sabiedriskās vietās, un civilā aizsardzība; valstu, reģionālajos un vietējos ārkārtas gadījumu plānos un procedūrās īpaši svarīgi ir paredzēt saziņu ārkārtas situācijās un šādu situāciju pārvaldību;

Ieguldījumi tūrisma nozarē

13. rosina Eiropas Komisiju, veicot daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšanu, radikāli pārvērtēt Eiropas strukturālo un investīciju fondu pieeju tūrismam, jo pašlaik Komisija ir pilnībā liegusi iespēju no šiem fondiem atbalstīt tūrismu dažās dalībvalstīs, neraugoties uz to, ka daudzos šo valstu reģionos ir vāji attīstītas teritorijas, kurās tūrisms ir gandrīz vienīgais iespējamais attīstības instruments (piemēram, nacionālajos parkos, aizsargājamās teritorijās utt.);

14. uzsver, ka jāveic ieguldījumi, kas uzlabo Eiropas tūrisma nozares konkurētspēju. It īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir labāk jāizmanto digitālā vienotā tirgus stratēģija un ar to saistītie finansēšanas instrumenti (ESIF, ESI fondi, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), Interreg, Urbact, LIFE, “Apvārsnis”, COSME, “Radošā Eiropa”, Erasmus+, Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI)) (9). Šajā saistībā ir vēlamas MVU paredzētas atbalsta un apmācības iniciatīvas, kuru mērķis ir panākt līdzekļu efektīvāku izlietošanu;

15. atbalsta ierosmi ES gada budžetā iekļaut budžeta pozīciju Eiropas tūrisma veicināšanai, lai finansētu novatoriskus, konkurētspējīgus, ilgtspējīgus, reģionālus un pārrobežu projektus, un ES reģionālajā politikā laikposmam pēc 2020. gada vairāk uzmanības veltīt ar tūrismu saistītiem ieguldījumiem. Ar ES finansējumu jāatvieglo MVU darbība, un ievērojami jāsamazina ar finansējuma izmantošanu saistītais birokrātiskais slogs;

16. rosina dalībvalstis un reģionālās pašvaldības darba programmās laikposmam pēc 2020. gada iekļaut ar tūrismu saistītas prioritātes, lai publiskās iestādes un privātais sektors varētu saņemt finansējumu projektiem; apzinoties straujās demogrāfiskās pārmaiņas, iesaka atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir tūrisma infrastruktūras un transporta līdzekļu pielāgošana novecojošas sabiedrības vajadzībām;

17. rosina dalībvalstis: — paātrināt digitalizāciju tūrisma nozarē, it īpaši izvērst piekļuvi ātram platjoslas internetam nomaļos, attālos, mazapdzīvotos reģionos un kalnu reģionos, — ieteikt publiskajām iestādēm izmantot Digitālās programmas Eiropai potenciālu un tās pavērtās iespējas, lai veicinātu e-veselības pakalpojumu izmantošanu gan iedzīvotāju, gan tūristu vajadzībām, — veikt pasākumus, lai nodrošinātu lielu ceļotāju plūsmu visa gada garumā, — veicināt ilgāku vidējo uzturēšanos galamērķī, — uzlabot nozares speciālistu prasmes un nodarbināmību, — noteikt, ka ilgtspēja ir viens no tūrisma galamērķu un tūrisma produktu pārvaldības pamatkritērijiem, — izveidot ekspertu forumus, kas popularizētu it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem noderīgus labas prakses piemērus;

18. pauž nožēlu par to, ka mazie un vidējie uzņēmumi zināšanu trūkuma dēļ pietiekami neizmanto Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), un atbalsta ar šo fondu saistītu reģionālu ieguldījumu platformu izveidi, lai, par piemēru izmantojot reģionālās attīstības modeli (piemēram, theALPS (10)), mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi informācijai un zinātībai. Īstenojot savu septītajā Eiropas Reģionu un pilsētu samitā Bratislavā pieņemto deklarāciju “Ieguldījumi un saiknes veidošana” (11), RK iesaka Eiropas Komisijai un EIB kopīgi izveidot Eiropas mēroga ieguldījumu platformu, kura paredzēta ar tūrismu saistītiem MVU, un ESIF ietvaros kopīgi organizēt vietējos forumus par ieguldījumiem tūrismā. Konkrēti, līdz 2018. gadam būtu jāīsteno pieci izmēģinājuma projekti izmēģinājumreģionos (lauku/attālos vai tālākajos reģionos, kalnu, pierobežas, salu/piekrastes reģionos, kā arī pilsētās), iespējams, iesaistot arī tādus tīklus kā NECSTouR, Eiropas Pierobežas reģionu asociāciju, Eiropas teritoriālās sadarbības grupas vai eiroreģionus;

19. rosina reģionus un Eiropas teritoriālās sadarbības grupas kopā ar ESIF valdi un EIB motivēt bankas savos reģionos nākt klajā ar ieguldījumu programmām, kas sekmē pārrobežu ieguldījumus un ar tūrismu saistītiem MVU atvieglo piekļuvi ES finansējumam un privātā sektora līdzekļiem (publiskā un privātā sektora partnerības modeļi);

20. rosina Eiropas Komisiju atbalstīt mazus un ļoti mazus pārrobežu sadarbības projektus tūrisma jomā, kā arī cilvēku savstarpējo kontaktu (people-to-people) projektus, kas jo īpaši pierobežas reģionos būtiski veicina Eiropas apziņas veidošanos;

21. vēlreiz ierosina, ka de minimis robežvērtības attiecībā uz valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kuriem bieži ir pozitīva ietekme uz tūrisma infrastruktūru, būtu jāpalielina līdz 1 miljonam euro katrā attiecīgajā gadījumā trīs fiskālo gadu laikā. Reģionos, kuru ekonomiskā un sociālā stabilitāte ir ļoti atkarīga no tūrisma un kuros ir augsts bezdarba līmenis, jābūt iespējai šīs robežvērtības attiecināt arī uz publiskiem ieguldījumiem ar tūrismu saistītā infrastruktūrā, ja to regulāri izmanto arī vietējie iedzīvotāji. RK vienlaikus atgādina, ka spēkā esošajā Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (ES) Nr. 651/2014, kas ir piemērojama līdz 2020. gada 31. decembrim, jau ir iekļauts atbalsts kultūrai un kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanai, kā arī atbalsts sporta un daudzfunkcionālai atpūtas infrastruktūrai;

22. uzsver, ka tūrisms ir viens no nozīmīgiem stratēģijas elementiem daudzos mazāk attīstītos reģionos, kuros ir liels un vēl joprojām ne līdz galam izmantots ekonomikas un vides potenciāls;

Labāka likumdošana

23. vērš uzmanību uz grūtībām saistībā ar tiesisko regulējumu un iesaka dalībvalstīm nepieļaut, ka, pieņemot valsts tiesību aktus, ES tiesību normas bez vajadzības kļūst vēl stingrākas (pārmērīga reglamentēšana jeb gold plating). RK iesaka Eiropas Komisijai saskaņā ar REFIT īstenot šādas ar tūrismu saistītas iniciatīvas: — vienkāršot noteikumus, kas attiecas uz platjoslas pakalpojumu sniedzējiem, un panākt, ka tiek piemērota uz tirgu balstīta un no tehnoloģiskā viedokļa neitrāla pieeja, — pārskatīt ES Patērētāju tiesību direktīvā iekļautās prasības attiecībā uz paskaidrojumu un informācijas sniegšanu, — pārbaudīt un vajadzības gadījumā pārskatīt Komplekso ceļojumu direktīvu; pārmērīga birokrātija un juridiska nenoteiktība būtu jānovērš, — viesu uzņemšanas nozarē atvieglot prasības sniegt informāciju saskaņā ar ES regulu par pārtikas produktu informācijas sniegšanu ((ES) Nr. 1169/2011), — vienkāršot spēkā esošos noteikumus par šķidrumu pārvadāšanu gaisa satiksmē (12);

24. rosina: nosakot, kādi ieguldījumi reģenerācijā vai infrastruktūrā turpmāk ir vajadzīgi, pilsētu centru reģenerācijas stratēģijās būtu rūpīgi jāapsver šādu ieguldījumu iespējamā ietekme, proti, vai tiks aizsargāts vai palielināts vietējās vides pievilcīgums tūrismam un vai tiks uzlabotas iedzīvotāju un apmeklētāju ar kustību traucējumiem iespējas piekļūt pilsētas centram;

Tematiskais tūrisms

25. ierosina veicināt tematiskā tūrisma projektus (13), kas liecinātu par pārdomātu specializāciju (viedi reģioni/pilsētas) un ierobežotu masu tūrisma negatīvo ietekmi, un ieviest goda nosaukumu “Eiropas vieda tūrisma galvaspilsēta”, kuru tūrisma nozares, Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas pārstāvji katru gadu piešķirtu ne vairāk kā trim ES pilsētām/reģioniem. To darot, īpaša uzmanība būtu jāpievērš ilgtspējīgu un konkurētspējīgu tūrisma galamērķu popularizēšanai, kas radītu pievienoto vērtību iniciatīvai “Eiropas izcilākie galamērķi” (EDEN). Jāpievērš uzmanība arī mērķiem ārpus pilsētu centriem un tādām vietām, kas ir kā magnēts tūristiem, lai labumu gūtu arī tādi pilsētvides mezgli, kuri atrodas lielpilsētu perifērijas rajonos vai mazās un vidējās pilsētās;

26. uzsver, ka pilsētu tūrisms rada teritoriālo dinamiku pilsētu ainavas pārveidošanai, ko var panākt, atjaunojot publisko telpu, infrastruktūru un savienojumus, kā arī attīstot vietējos jaukumus un atpūtas vietas. Tas dod labumu ne tikai tūristiem, bet arī vietējām kopienām un iedzīvotājiem;

27. rosina atbalstīt kultūras, dabas, vēstures un reliģijas tūrismu, kas sekmē nodarbinātību, kultūru sapratni, kā arī vietējo, reģionālo un lauku attīstību, un rosina veidot saikni starp tūrisma piedāvājumiem, lai radītu tematiskus tūrisma maršrutus Eiropas, valstu un vietējā līmenī, kā piemēru izmantojot UNESCO pasaules mantojuma sarakstu, kurā minētas pilsētas un vietas. Tādēļ Eiropas Savienībā būtu jāizveido pasaules mantojuma sarakstā iekļauto Eiropas pilsētu tīkls un jāveic īpaši pasākumi to aizsardzībai un popularizēšanai;

28. atkārtoti norāda, ka veselības un rehabilitācijas tūrisms ir viena no visstraujāk augošajām tūrisma nozarēm, kas piesaista vecāka gadagājuma eiropiešus un tūristus no trešām valstīm, un iesaka stiprināt sasaisti starp tūrismu un “senioru ekonomikas” programmu;

29. uzsver, ka lauku tūrisms rada darbvietas, veicina attīstību, aizsargā vidi, atbalsta lauku kultūru, mākslu un amatniecību un tādā veidā saglabā vietējās kopienas, un rosina: — lauku reģionos, balstoties uz reģionālās attīstības plāniem, izstrādāt integrētas un pārrobežu stratēģijas lauku tūrisma attīstībai; šādās stratēģijās īpaša uzmanība būtu jāpievērš ērtiem transporta savienojumiem, kas nodrošinātu vieglu un netraucētu pārvietošanos uz un starp lauku rajoniem, — atbalstīt mazu un vidēju uzņēmumu sadarbību ar mērķi piedāvāt pakalpojumus un tādēļ visās teritorijās pavērt iespēju izmantot uzņēmumiem nepiesaistītus inovācijas trenerus, lai ar viņu palīdzību piesaistītu klientus no pilsētām, — veidot forumus un platformas, kas pavērtu MVU iespēju radīt tūristiem papildu produktus ar lielāku vērtību, — lauku rajonu attīstības stratēģijās vairāk uzmanības pievērst kultūras mantojumam, jo tas palīdz saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas, atbalstīt lauksaimniecības uzņēmumus, aizsargāt kultūrainavu un sniegt atbalstu lauku mākslai un amatniecībai, — kopējā lauksaimniecības politikā laikposmam pēc 2020. gada tādēļ paredzēt materiālu atbalstu ar tūrismu saistītiem MVU lauku rajonos, lai arī turpmāk veicinātu lauku tūrismu;

30. uzsver gastronomiskā tūrisma svarīgo nozīmi jaunu un ilgtspējīgu darbvietu radīšanā un norāda, ka šā tūrisma segmenta attīstības mērķis ir atbalstīt kvalitatīvus vietējos un tradicionālos produktus. Tā kā tūristi vairāk nekā trešdaļu no iztērētās naudas atvēl pārtikai, gastronomija ir drošs un būtisks ienākumu avots;

31. atkārtoti pauž atbalstu tādām iniciatīvām kā “Eiropas kultūras galvaspilsētas” un “Eiropas kultūras mantojuma zīme”, kā arī “Eiropas kultūras mantojuma dienas” un “Eiropas Savienības kultūras mantojuma balva”;

Klimata pārmaiņas un ilgtspēja

32. atgādina, ka daudzos reģionos tūrisms ir ekonomiskās izaugsmes, ienākumu un nodarbinātības avots. RK rosina reģionu tūrisma stratēģijās (14) pievērst uzmanību ilgtspējai (15), tostarp novatoriskiem instrumentiem, ar kuriem uzraudzīt un stiprināt tūrisma ilgtspēju, ņemot vērā tā ekoloģisko, sociālo un tautsaimniecisko dimensiju, un tādā veidā nodrošināt holistisku pieeju, kas prognozē un ņem vērā palielināto vides noslodzi, kuru izraisījušas ar tūrismu saistītās darbības. Šo stratēģiju izstrāde mērķtiecīgi jāatbalsta ar ES kohēzijas politiku;

33. rosina Eiropas līmenī rast tiesisku risinājumu tādai attīstības tendencei kā sadarbīga ekonomika, kam ir ne tikai pozitīvai ietekme, bet kas rada arī tādus riskus kā darba ņēmēju sociālās aizsardzības trūkums, klientu/tūristu izmitināšanas noteikumu trūkums, darba devēju riska pārvirze uz darba ņēmējiem, negatīvas fiskālās sekas un galamērķa kvalitātes kontroles trūkums;

34. atbalsta ilgtspējīga kultūrtūrisma attīstību pilsētās, jo tas var būt svarīgs ienākumu radīšanas katalizators saistībā ar novatorisku kultūras mantojuma saglabāšanas un pārvaldības praksi. Pilsēttūrisms veicina arī inovāciju. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana un viedas pilsētas koncepcija ne vien rada apmeklētājiem patīkamus iespaidus, bet arī uzlabo vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāti;

35. rosina tūrisma reģionus, ņemot vērā klimata pārmaiņas, dažādot savas ekonomiskās prioritātes – it īpaši kalnu un piekrastes reģionos ir labvēlīgi nosacījumi atjaunojamās enerģijas ražošanai (ūdens/vēja enerģija, saules enerģija, ģeotermālā enerģija, biomasas pārvēršana enerģijā) – un kopā ar nozari ieguldīt līdzekļus klimatam labvēlīgos projektos, izmantojot tādus instrumentus kā “Viesnīcu energoapgādes risinājumi (HES)” (16) un “Gandrīz nulles enerģijas viesnīcas (neZEH)” (17);

36. rosina Eiropas Komisiju atbalstīt kampaņas, kas vērstas uz to, lai nozarē palielinātu izpratni par dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu (runa ir par ūdens patēriņa, pārtikas izšķērdēšanas, mazgāšanas līdzekļu un higiēnas preču izmantojuma samazināšanu);

Darba tirgus, izglītība un pētniecība

37. rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis īstenot vēl citus pasākumus, lai nodrošinātu tūrisma jomā iegūtu kvalifikāciju oficiālo atzīšanu pāri robežām, kā arī veicināt daudzveidīgu apmācību, lai samazinātu atkarību no sezonalitātes. Kvalifikāciju atzīšanā jāorientējas uz augstiem standartiem (18);

38. uzsver, ka jācīnās pret nedeklarētu un nepareizi deklarētu nodarbinātību, kas ir īpaši izplatīta parādība tūrisma nozarē (19);

39. rosina Eiropas Komisiju EURES tīkla ietvaros un sadarbībā ar valstu nodarbinātības aģentūrām izstrādāt programmas tūrisma jomā, lai visā Eiropā kvalificētu darbaspēku varētu iekārtot darbā izteiktos tūrisma reģionos;

40. rosina vietējās un reģionālās pašvaldības un nodarbinātības aģentūras sadarbībā ar tūrisma nozari izveidot kvalifikāciju partnerības apmācībai, lai saskaņā ar mūžizglītības pieeju piedāvātu tūrisma nozarē turpmāku apmācību par kvalitātes paaugstināšanu (ilgtspēja, viesmīlība, drošība utt.) un tirgvedību (digitalizācija);

41. atzinīgi vērtē to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja 70. sesijā ir pieņēmusi jaunos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) (20), un uzsver, ka no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem tūrisms ir nepārprotami minēts 8., 12. un 14. mērķī saistībā ar tā spēju sekmēt ekonomikas izaugsmi, iekļautību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, veicināt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, kā arī uzlabot ūdens resursu saglabāšanu un to ilgtspējīgu attīstību. ANO norādījusi arī galvenos darbības virzienus: atbalsts, informētības un izpratnes palielināšana, zināšanu radīšana un izplatīšana, politikas veidošana, spēju uzlabošana un izglītība;

42. saskaņā ar Eiropas pasākumiem izglītības jomā ierosina: — atbalstīt publiskā un privātā sektora partnerību iniciatīvas, lai, apvienojot apmācību un praksi, veicinātu nozares profesionalizāciju (21), — savienot tīklā ar tūrismu saistītas arodskolas, profesionālās izglītības koledžas un augstskolas un novērtēt Erasmus+ ietekmi uz tūrisma nozari, — izveidot Eiropas Tūrisma akadēmiju un Jean Monnet katedru Eiropas tūrisma pētniecībai;

43. rosina dalībvalstis, reģionus un pilsētas ātrāk iesaistīt darba tirgū migrantus un patvēruma meklētājus, izmantot migrantu valodas un profesionālās prasmes un šīs prasmes pilnveidot ar kursu palīdzību;

Tūrisms un Eiropas pilsoniskums

44. uzsver, ka Eiropas pilsoņi kā tūristi Eiropas Savienībā un kā patērētāji, ko aizsargā ES tiesību akti, var brīvi pārvietoties ES iekšējā tirgū un Šengenas zonā. Tādēļ tūrismam ir liela nozīme Eiropas pilsoniskuma apziņas veidošanā un savstarpējas izpratnes veicināšanā. Tādēļ būtu jārada stimuli, lai Eiropas pilsoņi brīvdienas vairāk pavadītu Eiropā. RK rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis apsvērt šādas idejas, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un piemērojot daudzlīmeņu pārvaldības principu: — atbalstīt Eiropas Parlamenta priekšlikumu (22) par bezmaksas InterRail biļetēm 18 gadu vecumu sasniegušiem Eiropas jauniešiem, lai dotu viņiem iespēju labāk iepazīt Eiropu, — izmantojot bezmaksas “Eiropas pilsoņa ceļojumu karti” (European Citizen Travel Card), kuras izsniegšanā dalībvalstis, reģioni un pilsētas var brīvprātīgi iesaistīties, piedāvāt ES pilsoņiem, kas ceļo pa Eiropas Savienību, pazeminātus tarifus sabiedriskajā transportā (arī par velosipēdu pārvadāšanu un velosipēdu nomu), muzejos utt.; kartei vajadzētu būt pieejamai RK un Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē, visos Europe Direct informācijas centros un iesaistītajās tūrisma apvienībās un jābūt derīgai kopā ar jebkuras ES valsts izdotu personas apliecību vai pasi, — izveidot elektronisku “Eiropas ceļojumu nozīmīti” (sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem draudzīga GPS lietotne DiscoverYrope App), — ieviest “Eiropas ceļotāja pasi” (European Traveller’s Pass), kas satur noderīgu informāciju ES pilsoņiem kā tūristiem (patērētāju tiesības, veselības aprūpe, adreses konsulātiem ārpus Eiropas, neatliekamās palīdzības tālruņa numuri, informācija par “Eiropas pilsoņa ceļojumu karti”);

45. uzsver, ka tūrisms sniedz būtisku ieguldījumu tautu savstarpējās saprašanās veidošanā un veicina dažādu kultūru labāku izpratni;

46. ierosina iedibināt plašsaziņas līdzekļiem paredzētu balvu (“Oskara balvu” tūrisma jomā), ar ko Komisija, Eiropas Parlaments un RK apbalvo dokumentāciju (drukātos un audiovizuālos plašsaziņas līdzekļos), kura sniedz zināšanas par Eiropas kultūras un dabas mantojumu, kā arī reģionālajiem un vietējiem tūrisma objektiem Eiropā un kura palīdz veidot Eiropas pilsoniskuma apziņu;

Tūrisma ārējā dimensija

47. uzsver iekšējā tirgus un Šengenas zonas nozīmi pārrobežu tūrisma un vietējo tirgu attīstībā. RK īpaši rosina ES dalībvalstis nosargāt Šengenas zonu bez robežām;

48. atzinīgi vērtē “Vīzu tiesību aktu kopumu” (23), ko Eiropas Komisija pieņēma 2014. gada aprīlī, un uzsver, ka vīzu režīma atvieglošana ir būtisks priekšnoteikums, lai tūristos izraisītu interesi par Eiropas apmeklēšanu (24). Drošības jautājumi ir rūpīgi jāapsver, izvērtējot tūrisma ieguldījumu ekonomikā. Šajā saistībā komiteja atzinīgi vērtē izveidoto Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) (25), kas pastiprina ceļošanas drošību Šengenas zonā saskaņā ar nolīgumiem par bezvīzu režīmu;

49. ierosina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) ziņojumā aplūkot jautājumus, kas saistīti ar Eiropas tūristu drošību valstīs, kuras nav ES dalībvalstis;

50. atbalsta nesen izveidotās platformas sadarbībai starp ES un starptautiskajiem partneriem, piemēram, Ķīnu, izmantojot tādu iniciatīvu kā Europe-China One Belt, One Road (OBOR) Kultūras un tūrisma attīstības komiteja (26);

Tūrisma popularizēšana

51. pilnībā atbalsta lēmumu pasludināt 2018. gadu par Eiropas kultūras mantojuma gadu, ņemot vērā to, ka tūrisms ir būtisks visas attiecīgās iniciatīvas veicinošs faktors, un rosina pasludināt arī Eiropas tūrisma gadu;

52. rosina valstīs izveidotās jumta organizācijas tūrisma popularizēšanai un Eiropas Ceļojumu komisiju kopīgi koordinēt Eiropas kā tūrisma galamērķa popularizēšanu trešās valstīs;

53. mudina pilnveidot tūrisma pakalpojumus un tos virzīt arī uz konkrētām valstīm, interešu grupām, profesionālajām grupām utt., nodrošinot, ka informācija visā pasaulē tiek izplatīta pieņemamā un saprotamā veidā ar iespējami visnovatoriskākajiem līdzekļiem. Nodrošinot labāku piekļuvi informācijai par Eiropas tūrisma produktiem, var palielināt gan Eiropas tūristu plūsmu, gan arī tūristu plūsmu no ģeogrāfiski tālākām valstīm;

54. rosina Komisiju vairāk uzmanības veltīt mijiedarbībai starp tūrismu, migrāciju un bēgļu plūsmām, izpētīt šīs mijiedarbības ietekmi uz kultūru, ekonomiku un sociālo jomu un kopā ar RK apzināt attiecīgo reģionu iespējas (darba tirgus utt.);

55. iesaka Eiropas Komisijai: — gādāt par Eiropas preču zīmi (ES logotipu), dažādu reģionu un valstu zīmola pozicionēšanas stratēģiju izstrādi un Eiropas tirgdarbības platformu izveidi (ES tirgvedības programmas, piemēram, Alpu vai Vidusjūras reģionam), lai Eiropu popularizētu tālākos tirgos, vienlaikus atspoguļojot pilsētu un reģionu īpašo lomu un to dabas un kultūras mantojuma daudzveidību (27), — īstenot pasākumus, kas Eiropas iedzīvotājiem radītu stimulus brīvdienas vairāk pavadīt Eiropā; apsvērt iespēju izstrādāt “Eiropas pilsoņa ceļojumu kartes” modeli, kas ceļotājiem sniegtu vispārīgu informāciju, lai padarītu viņu ceļojumus vienkāršākus un drošākus, un kas sniegtu priekšrocības tiem, kuri ceļo pa Eiropu, — tīmekļa vietnē www.visiteurope.com (28) izveidot “ES tūrisma ceļu karti” (EU Tourismus Road Show) un Eiropas kultūras ceļu atlantu, — apsvērt iespēju izveidot Eiropas klasifikācijas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kas papildinātu valstu/reģionu viesnīcu klasifikācijas sistēmas (piemēram, viesnīcu zvaigznes) un valstu līmenī noteiktos kvalitātes standartus;

Iestāžu sadarbība

56. rosina Eiropas Komisiju iesaistīt Reģionu komiteju Eiropas Tūrisma forumā un Eiropas Tūrisma dienā, kas notiek katru gadu;

57. rosina katru gadu organizēt Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas attiecīgo komiteju un struktūru debates par tūrismu; debašu laikā varētu rīkot arī ar tūrisma nozari saistīto ieinteresēto personu uzklausīšanu;

58. rosina nākamās prezidentvalstis darba kārtībā iekļaut jautājumus par Eiropas tūrismu un iesaistīt RK pārstāvjus;

59. atbalsta manifestu “Tūrisms izaugsmei un nodarbinātībai” (Tourism for Growth and Jobs Manifesto) (29) – Eiropas tūrisma nozares publisko un privāto pārstāvju iniciatīvu – un rosina to parakstīt, lai apvienotu spēkus ar mērķi nodrošināt, ka Eiropa arī turpmāk ir pievilcīgs galamērķis un ka tūrisma nozare turpina sekmēt virzību uz Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

60. rosina Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO) atbalstīt RK iniciatīvu, lai Eiropā attīstītu tūrismu;

61. rosina valdības un privāto sektoru veicināt atbildīgu tūrisma rīcībpolitiku un praksi saskaņā ar principiem, kuri noteikti Pasaules Tūrisma organizācijas (UNWTO) Pasaules tūrisma ētikas kodeksā, kas ir visaptverošs regulējums, ar kuru paredzēts attīstīt ilgtspējīgu, atbildīgu un visiem pieejamu tūrismu, kas ievēro visus ekonomikas, sociālās jomas, kultūras un vides aspektus;

62. īpaši uzsver tūrisma sociālo atbildību un rosina Eiropas un citu valstu pilsoņus būt informētiem un atbildīgiem tūristiem un ceļotājiem un cienīt vietējās tradīcijas un kultūru.

Briselē, 2016. gada 7. decembrī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Markku MARKKULA

(1) Eurostat Reģionālās gadagrāmatas 2016. gada izdevumā minētie Apvienoto Nāciju Organizācijas Pasaules tūrisma organizācijas (UNWTO) dati.

(2) COM(2009) 248 final, “Eiropas Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBSR)”; COM(2014) 357, “Eiropas Savienības stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam”; COM(2010) 715, “Eiropas stratēģija Donavas reģionam (EUSDR)”; COM(2015) 366 final, “ES stratēģija Alpu reģionam (EUSALP)”.

(3) Viena no šādām platformām ir Eiropas konkurētspējīgo un ilgtspējīgo tūrisma reģionu sadarbības tīkls (NECSTouR).

(4) Piemēram, sasaistot tūrismu un lauksaimniecību, tūrismu un veselības pakalpojumus, tūrismu un kūrortus, tūrismu un sportu, tūrismu un vietējo amatniecību, kā arī radošās kultūras nozares, rūpniecību un muzejus.

(5) Tostarp tālākie un nomaļie reģioni, kalnu reģioni, salu un piekrastes reģioni, pārrobežu reģioni, reģioni, kuros ir demogrāfiskas problēmas, kultūras un dabas teritorijas, jauni un jau labi pazīstami galamērķi.

(6) “Zaļie ceļi” (Green Routes); pārvaldība, kuras pamatā ir autoceļu nodevas noteiktos dienas vai nedēļas laikos; lētāki braucieni ar kuģi/mazāki tarifi tūristiem sabiedriskajā transportā (jo īpaši dzelzceļa transportā).

(7) Tostarp iespējas izmantot intermodālos pārvadājumus un iegādāties biļetes.

(8) Piemēram, vilcieni automobiļu pārvadāšanai, velosipēdu pārvadāšanas pakalpojumi, pārrobežu vilcieni.

(9) Guide on EU Funding for the tourism sector 2014–2020. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf

(10) http://www.thealps.travel/en

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) Komisijas 2010. gada 4. marta Regula (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (OV L 55, 5.3.2010., 1. lpp.).

(13) Vīna tūrisms, gastronomiskais tūrisms, ekotūrisms, tūrisms valodu apguves nolūkā, aktīvais tūrisms, velotūrisms, lauku, tradīciju, reliģijas, mākslas, izglītības, izpētes, dažādu netradicionālu sporta veidu, darījumu un konferenču tūrisms, MICE (meetings, incentives, conventions and events) utt.

(14) Piemēram, dažādotas piedāvājuma stratēģijas tādās jomās kā rekreācija/labsajūta, kultūra, sports, no sezonas neatkarīgi produkti visa gada garumā, modeļi, kas palīdz noteikt dažādu atvaļinājuma un aktivitāšu veidu ietekmi uz klimatu.

(15) Pēc NECSTouR reģionu parauga.

(16) http://hotelenergysolutions.net/

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html

(18) COM (2016), Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training; COM(2014) 86, “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbavietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē”.

(19) Eiropas Arodbiedrību konfederācijas Rezolūcija par nedeklarētu darbu, 2014. gada marts (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) http://www.un.org/sustainabledevelopment/fr/objectifs-de-developpement-durable/

(21) Parliament Magazine, 437. izdevums, 2016. gada 27. jūnijs, 28.–29. lpp.; piemērs “Jaunieši un īpaša partnerība tūrisma jomā” (Youth on the Spot – Special Partnership on tourism).

(22) Ideja par bezmaksas InterRail dzelzceļa biļetēm, kas noteiktā laika periodā ļauj neierobežoti ceļot starp programmas dalībvalstīm un to teritorijā, tika apspriesta EP plenārsesijā Strasbūrā 2016. gada 3.–6. oktobrī.

(23) COM(2012) 649 final, “Kopējās vīzu politikas īstenošana un pilnveide nolūkā sekmēt izaugsmi ES”.

(24) ETC/2015, “Uzlabot Eiropas valstu vīzu režīmu, lai veicinātu tūrismu: Eiropas Ceļojumu komisijas viedoklis” (Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission).

(25) COM(2016) 731 final, priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/399, Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2016/1624.

(26) Parliament Magazine, 437. izdevums, 2016. gada 27. jūnijs, 28.–29. lpp.

(27) European Tourism Manifesto (2016), “Tūrisms izaugsmei un darbvietām” (Tourism for Growth and Jobs) (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) COM(2014) 477 final, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam”.

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto