C 466/24

Vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2018/C 466/14)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi maznozīmīgā grozījuma pieteikumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Šis maznozīmīga grozījuma pieteikums ir publicēts Komisijas datubāzē DOOR.

VIENOTS DOKUMENTS

“SIDRA DE ASTURIAS” / “SIDRA D’ASTURIES”

ES Nr.: PDO-ES-0260-AM01 – 31.10.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Sidra de Asturias” / “Sidra d’Asturies”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Izstrādājumi, kas tiek pārdoti ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Sidra de Asturias”, ir šādi.

— Sidrs: dzēriens, kas radies pilnīgas vai daļējas spirta rūgšanas rezultātā no svaigiem āboliem vai ābolu sulas. Minimālais spirta saturs dzērienā ir 5 % pēc tilpuma. Apzīmējums “sausais” attiecināms uz sidru, kura cukura saturs ir mazāks nekā 30 g/l, “pussausais” – no 30 līdz 50 g/l un “saldais” – vairāk nekā 50 g/l, bet ne vairāk kā 80 g/l, kas ir maksimālā robeža. Sidru organoleptiskā ziņā raksturo izteikta garša, kas var būt sausa, pussausa vai salda; tajā ir burbulīši, kas veidojas endogēnas ogļskābās gāzes izdalīšanās rezultātā, paceļas no glāzes dibena un līp pie glāzes malām, tam piemīt skaidrs un līdzsvarots aromāts, kas atgādina svaigus ābolus vai ābolu biezeni; dzēriens ir caurspīdīgs un mirdzošs, ar dažādu dzeltenu nokrāsu.

— Dabīgais sidrs: dzēriens, kas radies pilnīgas vai daļējas spirta rūgšanas rezultātā no svaigiem āboliem vai to sulas un ir ražots, ievērojot tradicionālos paņēmienus, nepievienojot cukuru, un satur tikai endogēnas izcelsmes ogļskābo gāzi. Tā minimālais spirta saturs ir 5 % pēc tilpuma. Dabīgo sidru raksturo izteikta garša un līdzsvarotas skābuma un rūgtuma attiecības, kā arī viegla un dabīga dzelstoša sajūta. Tā aromāts ir tīrs un svaigs, ar dažādu augļu garšu un vieglu skābumu. Dzēriens ir caurspīdīgs un mirdzošs, tam piemīt dzeltenīga vai salmu krāsa.

Atļautā prakse

1. Sula

a) Sulas iegūšana, izspiežot tādas šķirnes ābolus vai tādu šķirņu maisījuma ābolus, kuru izmantošana sidra ražošanai ir atļauta.

b) Aukstuma un inerto gāzu izmantošana dabīgo sulu saglabāšanai.

c) Filtrēšana un dzidrināšana ar atļautiem materiāliem un pektināzi.

d) Sulu korekcija ar atļautām substancēm.

e) Izspiestās sulas koncentrācija, lietojot to šķirņu sulas, kuras atļauts izmantot saldināšanai.

2. Sidrs

a) Aizsargātās izcelsmes sidra sajaukšana.

b) Izstrādes praktiskās metodes, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana.

c) Aukstumapstrādes pielietošana.

d) Korekcijas ar atļautām vielām.

e) Inerto gāzu (slāpekļa) lietošana sidra uzglabāšanai.

f) Fermentācija ar selekcionētu raugu.

g) Ogļskābās gāzes ievadīšana pirms pildīšanas procesa. Šīs gāzes izcelsme drīkst būt tikai un vienīgi endogēna, respektīvi, iegūta sulas rūgšanas laikā.

h) Kā saldinātāju var pievienot cukuru, nepārsniedzot 80 g uz litru un izmantojot cukura sīrupu, dabīgo sulu vai ābolu sulas koncentrātu, maksimālās pieļaujamās proporcijas ir viena daļa šķidruma uz desmit daļām sidra.

3. Dabīgais sidrs

a) Aizsargātās izcelsmes dabīgā sidra sajaukšana.

b) Praktiskās izstrādes tradicionālās metodes, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana.

c) Aukstumapstrādes izmantošana.

d) Korekcijas, izmantojot atļautas vielas.

e) Inerto gāzu (slāpekļa) lietošana sidra uzglabāšanai.

f) Fermentācija ar selekcionētu raugu.

Aizliegtie paņēmieni

1. Sulas

a) Ir aizliegtas jebkādas darbības, kas izmaina ābolu sulas dabīgo cukura sastāvu.

b) Dabīgo sulu sajaukšana ar koncentrētām sulām jebkādās proporcijās.

c) Sulas mākslīga aromatizācija.

d) Pasterizācija.

2. Sidrs

a) Mākslīgi palielināt dabīgo spirta saturu.

b) Pievienot korekcijas līdzekļus un/vai aizliegtus produktus.

c) Jebkādā ražošanas posmā atšķaidīt ar ūdeni.

d) Pievienot vīnu, sarūgušus augļus un/vai dažādas izcelsmes spirtu.

e) Izmantot mākslīgos saldinātājus un dekstrīnus.

f) Izmantot jebkādas krāsvielas, izņemot karamelizētu cukuru.

g) Izmantot dažāda veida vai izcelsmes esterus, aromatizētājus vai tamlīdzīgas vielas.

h) Pasterizācija.

i) Pievienot eksogēnu ogļskābo gāzi.

3. Dabīgais sidrs

a) Visas 2. punktā uzskaitītās darbības.

b) Pievienot dažādas izcelsmes ogļskābo gāzi.

c) Izmantot jebkādas izcelsmes cukuru.

Dabīgajam sidram jāpiemīt šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām.

Gaistošais skābums: < 2,0 g/l etiķskābe. Spirta saturs: > 5 % (tilp.). Kopējais sēra dioksīda saturs: < 150 mg/l. Ogļskābes spiediens pudelē (20 °C): > 0,5 atm.

Sidram jāpiemīt šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām.

Gaistošais skābums: < 2,0 g/l etiķskābe. Spirta saturs: > 5 % (tilp.). Kopējais sēra dioksīda saturs: < 200 mg/l. Ogļskābes spiediens pudelē (20 °C): > 3 atm.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Abi produkti – sidrs un dabīgais sidrs – tiek izstrādāti no sidra ābolu šķirnēm, kas tradicionāli tiek audzētas šajā sidra ražošanas apgabalā.

Atļautās šķirnes atkarībā no skābuma un fenolu savienojumu satura tiek iedalītas deviņās tehnoloģiskajās kategorijās: salds, saldi rūgts, rūgts, pusskābs, pusskābi rūgts, rūgti pusskābs, skābs, skābi rūgts un rūgti skābs.

Tehnoloģiskā grupa

Skābs:

‘Blanquina’, ‘Limón Montés’, ‘Teórica’, ‘San Roqueña’, ‘Raxao’, ‘Fuentes’, ‘Xuanina’, ‘Regona’, ‘Prieta’, ‘Collaos’, ‘Josefa’, ‘Carrandona’, ‘Raxila Ácida’, ‘Collaina’, ‘Raxina Marelo’, ‘Perurico Precoz’, ‘Perurico’, ‘Raxona Ácida’, ‘Raxina Ácida’, ‘Arbeya’, ‘Reineta Caravia’, ‘Durón Encarnado’, ‘Fresnosa’, ‘Peñarudes’, ‘Perracabiella’, ‘Reineta Encarnada’, ‘Repinaldo de Hueso’, ‘San Justo’ un ‘Sucu’

Skābi rūgts:

‘Beldredo’, ‘Picón’, ‘Madiedo’, ‘Martina’ un ‘Montoto’

Rūgts:

‘Clara’, ‘Amariega’ un ‘Cladurina’

Rūgti skābs:

‘Meana’, ‘Lin’, ‘Cladurina Amargoácida’ un ‘Rosadona’

Rūgti pusskābs:

‘Durcolorá’ un ‘Colorá Amarga’

Pusskābs:

‘Solarina’, ‘De la Riega’, ‘Carrió’, ‘Perico’, ‘Perezosa’, ‘Durona de Tresali’, ‘Panquerina’, ‘Raxila Rayada’, ‘Antonona’, ‘Chata Encarnada’, ‘Durón d’Arroes’, ‘Maria Elena’, ‘Mariñana’, ‘Miyeres’, ‘Repinaldo Caravia’, ‘Reineta Pinta’ un ‘Celso’

Pusskābi rūgts:

‘Montes de Llamera’ un ‘Corchu’

Salds:

‘Ernestina’, ‘Verdialona’, ‘Raxila Dulce’, ‘Raxina Dulce’, ‘Raxona Dulce’, ‘Chata Blanca’, ‘Cristalina’, ‘Dura’, ‘Montés de Flor’, ‘Paraguas’ un ‘Verdosa’

Saldi rūgts:

‘Coloradona’, ‘Raxina Amarga’ un ‘Raxarega’

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN) “Sidra de Asturias” / “Sidra d’Asturies” apzīmētās produkcijas (dabīgā sidra un sidra) ražošana notiek, izmantojot sidra ābolu šķirnes, ko atļauts lietot saskaņā ar ACVN noteikumiem un kas ir attiecīgajos Regulācijas padomes reģistros iekļautos zemesgabalos un apstrādātas iekārtās, kuras arī ir reģistrētas Regulācijas padomes reģistros, atrodas audzēšanas/ražošanas apgabalā un ir izgājušas audzēšanas un pārstrādes kontroles, kam ir pakļautas ābolu šķirnes, audzēšanas paņēmieni, izejmateriāli, spiedes, izstrādes process, pildīšana pudelēs un etiķešu uzlīmēšana saskaņā ar Regulācijas padomes izstrādātās kvalitātes sistēmas procesa nodrošināšanas dokumentos fiksētu procedūru.

Sidra ražošanā īpaši jāraugās, lai tad, kad tiek pievienota ogļskābā gāze, tā būtu tikai endogēnās izcelsmes gāze, ko iegūst sulas fermentācijas fāzē (un kas pēc tam tiek savākta, attīrīta, saspiesta, filtrēta un uzglabāta), un ka to pievieno pirms pildīšanas pudelēs. Visa šā procesa kontrole notiek atbilstoši Regulācijas padomes kvalitātes rokasgrāmatā ietvertajām prasībām, kas paredz vismaz analīzes paņēmienu, kuru izmanto, lai noteiktu ogļskābo gāzi, nosakot stabilos vieglos izotopus un C13/C12 attiecību, kas ļauj pārliecināties par pievienotās gāzes izcelsmi.

Sertifikācijas procesa ietvaros notiek produkta vizuālā apskate, dokumentācijas un paņemto paraugu izpēte. Sidriem, kas iziet sertifikāciju, var izmantot etiķetes ar Regulācijas padomes logotipu un norādi “Denominación de Origen Protegida Sidra de Asturias”; uz visiem traukiem ir numurētas kontroles etiķetes, ko nodrošinājusi padome.

Viens no apstrādes posmiem ir arī ābolu mazgāšana un sasmalcināšana. Izspiežot ābolus, tiek iegūta dabīgā ābolu sula, tam seko fermentācija, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana, izmantojot šim nolūkam atļautus produktus un materiālus, un beidzamais posms ir pildīšana pudelēs.

Sidrus var gāzēt ar endogēnas izcelsmes CO2 saskaņā ar šajā dokumentā izklāstītajiem nosacījumiem, produkta specifikāciju un kvalitātes rokasgrāmatu.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Pildīšana pudelēs noteiktajā apgabalā ir atzīta par neatņemamu ar ACVN “Sidra de Asturias” apzīmētā sidra ražošanas procesa sastāvdaļu, lai aizsargātu nosaukuma reputāciju, nodrošinātu produkta autentiskumu, kvalitātes līmeni un raksturīgās īpašības. Pilnu kolektīvo atbildību par to uzņemas šīs shēmas labuma guvēji ar šim nolūkam izveidotās Regulācijas padomes starpniecību.

Tā rezultātā saražotajai produkcijai var piemērot kontroles un izsekošanas pasākumus, kas palīdz izvairīties no tās sajaukšanas ar citu produkciju, jo kontroles, ko veic ražošanas apgabalā (ACVN labuma guvēju atbildībā), ir ļoti detalizētas un sistemātiskas un tās veic speciālisti, kuri labi pārzina produkta raksturīgās īpašības.

Turklāt tas, ka sidra sastāvā drīkst būt tikai endogēnas izcelsmes ogļskābā gāze, kas rodas sidra ražošanas procesā, saistīts ar attiecīgas aparatūras izmantošanu līdztekus pudeļu uzpildīšanas aparatūrai, līdz ar to, ja sidrs būtu jātransportē uz citām iekārtām iepildīšanai pudelēs, rastos neērtības un tiktu ievērojami sarežģīts kontroles process, turklāt rastos risks, ka process tiek veikts neatbilstīgi.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Lai izvairītos no patērētāju maldināšanas, sidra etiķetēm ir jāatbilst ministra 1979. gada 1. augusta Rīkojumam par sidru un citiem dzērieniem, kas ražoti no āboliem, un to 17. punktā ir noteikts, ka uz pudelēm cita starpā jābūt norādītam nosaukumam “sidrs” vai “dabīgais sidrs”.

Uz sidra pudeļu etiķetēm un kontretiķetēm obligāti jābūt salasāmam cilmes vietas nosaukumam “Sidra de Asturias” un citiem piemērojamajos tiesību aktos paredzētajiem datiem.

Patērētājam jāspēj skaidri atšķirt sidra veidus gan pēc izskata, gan aizvākojuma. Ņemot vērā, ka “sidra” pudelē spiediens ir augstāks par trim atmosfērām, ir nepieciešama citāda aizvākojuma sistēma un stikla pudeļu forma.

Jebkurā gadījumā ACVN “Sidra de Asturias” ir jābūt uz visu aizsargātās izcelsmes sidru etiķetēm ar nosacījumu, ka ir ievēroti noteikumos par nosaukuma izmantošanu izklāstītie nosacījumi, turklāt saskaņā ar vispārējiem noteikumiem par pārtikas produktu marķēšanu un noformēšanu uz etiķetēm jābūt norādītam arī apzīmējumam “sidrs” vai “dabīgais sidrs”.

Visas pudeles, kurās atrodas ar šo ACVN aizsargāts sidrs, tiek nodrošinātas ar numurētām kontroles etiķetēm, ko izsniegusi Regulācijas padome.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ābolu audzēšanas un ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Sidra de Asturias” apzīmētā sidra ražošanas apgabals ietver Astūrijas firstistes autonomo apgabalu, vēsturisko un ģeogrāfisko Spānijas ziemeļu teritoriju, kurā ietilpst 78 municipalitātes (pašvaldības): Allande, Aller, Amieva, Avilés, Belmonte de Miranda, Bimenes, Boal, Cabrales, Cabranes, Candamo, Cangas de Narcea, Cangas de Onís, Caravia, Carreño, Caso, Castrillón, Castropol, Coaña, Colunga, Corvera, Cudillero, Degaña, El Franco, Gijón, Gozón, Grado, Grandas de Salime, Ibias, Illano, Illas, Langreo, Las Regueras, Laviana, Lena, Llanera, Llanes, Mieres, Morcín, Muros de Nalón, Nava, Navia, Noreña, Onís, Oviedo, Parres, Peñamellera Alta, Peñamellera Baja, Pesoz, Piloña, Ponga, Pravia, Proaza, Quirós, Ribadedeva, Ribadesella, Ribera de Arriba, Riosa, Salas, San Martín de Oscos, San Martín del Rey Aurelio, Santirso de Abres, Santa Eulalia de Oscos, Santo Adriano, Sariego, Siero, Sobrescobio, Somiedo, Soto del Barco, Tapia de Casariego, Taramundi, Teverga, Tineo, Valdés, Vegadeo, Villanueva de Oscos, Villaviciosa, Villayón, Yernes un Tameza.

Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala platība ir 10 560 km2, taču Astūrija ir viens no Eiropas kalnainākajiem apgabaliem, kur ābolu audzēšanai izmantojamās lauksaimnieciski apstrādājamās platības ir ļoti ierobežotas un audzēšana notiek nelielās ielejās un kalnu nogāzēs visā noteiktajā apgabalā (78 minēto pašvaldību teritorijās).

Astūrijas reģiona ģeogrāfisko un auglības apstākļu dēļ lauksaimniecības uzņēmumi ir vairāk vai mazāk izkliedēti pa visām pašvaldībām, tādējādi lauku apdzīvotās vietas ir mazas un izkaisītas, tāpat kā zemesgabali.

Tradicionālā sidra ābolu audzēšanas kultūra Astūrijā ietvēra ekstensīvu jaukta tipa saimniekošanu – sidra ābeļu platības bija apvienotas ar dabīgajām pļavām. Tā kā Astūrijas saimniecības parasti bija ļoti mazas, šī lopkopības apvienošana ar sidra ražošanai nepieciešamo ābolu audzēšanu ievērojami ietekmēja Astūrijas lauku sociālo un ekonomisko dzīvi: tas deva ģimenes lauksaimniecības uzņēmumiem papildu ienākumus un ļāva zināmā mērā izvairīties no laukiem raksturīgās izolētības, radot jaunu darbības jomu, kura ir ekoloģiski ilgtspējīga un kurā tiek nodarbināti iedzīvotāji.

Līdzīgi tam, kā sidra ābolu dārzi ir izkliedēti pa visu reģionu, arī sulas spiestuves vēstures gaitā aizsākās ar nelielām iekārtām lauksaimnieciskajos uzņēmumos, kas ražoja sidru ģimenes vajadzībām. Ar laiku šī prakse tika aizmirsta, un mūsdienās šīs iekārtas ir koncentrētas vietās, kas atrodas tuvāk infrastruktūrām un rūpnieciskās darbības attīstībai nepieciešamajiem pakalpojumiem.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vēsturiskā informācija

Astūrija ieņem pirmo vietu starp Spānijas sidra ražotājiem, un tās produkcija veido 80 % no visā valstī saražotā sidra daudzuma. Šī reģiona vēsture ir cieši saistīta ar sidra ābolu audzēšanu un šī dzēriena ražošanu, kā tas ir aprakstīts jau ģeogrāfa Strabona darbos sešdesmit gadus pirms mūsu ēras.

Dabas apstākļi

Astūrijas lauksaimnieki gadsimtiem ilgi ir piedalījušies ābeļu šķirņu selekcijā, audzējot stādus no sēklām, nevis potējot, un no tiem izvēloties visražīgākos, vietējai videi vispiemērotākos un tādus, kas ražo labākās kvalitātes sidra darināšanai vispiemērotākos ābolus. Dažādu šķirņu īpašības (saldas, saldi rūgtas, rūgtas, pusskābas, pusskābi rūgtas, rūgti pusskābas, skābas, skābi rūgtas un rūgti skābas) un no tām iegūtie maisījumi piešķir Astūrijas sidram raksturīgo pusskābo garšu.

Nosaukuma attiecināšana uz divu veidu produktiem (sidru un dabīgo sidru) atbilst Spānijā pastāvošajām kvalitātes normām (ministra 1979. gada 1. septembra rīkojums), kur šie divi veidi tiek nodalīti, pamatojoties uz to, ka sidru var izgatavot ar eksogēnas izcelsmes, t. i., no jebkāda avota iegūtu, ogļskābo gāzi.

Abu ar cilmes vietas nosaukumu aizsargāto sidra veidu pamatā ir tā saucamais “dabīgais sidrs”, tikai “sidrs” tiek pagatavots, pievienojot dabīgajam sidram CO2, kas tiek rekuperēta pašā sidra rūgšanas procesā (t. i., tikai endogēno gāzi), un nelielu daudzumu cukura sīrupu. Izejvielas, ražošanas tehnoloģija un rūpnieciskās iekārtas faktiski ir tās pašas, lai gan “dabīgais sidrs” ir izveidojies vēsturiski daudz agrāk un tikai pētījumu un tehnoloģiju attīstības rezultātā 19. gadsimtā parādījās “sidrs” ar pievienotu ogļskābo gāzi.

Ģeogrāfiskais nosaukums “Asturias” ir vēsturiski saistīts ar sidra ražošanu un patēriņu Spānijā, jo tas ir reģions, kurā tiek ražota valsts sidra produkcijas apjoma lielākā daļa.

Cilvēka faktors

Sidra ražošana apgrozījuma ziņā ieņem trešo vietu Astūrijas lauksaimniecības pārtikas ražošanā. Dabīgais sidrs tiek ražots tradicionālajās sulas spiestuvēs, un Astūrijā ir 106 komerciālas sulas spiestuves. Tajās ievērojama nozīme ir ģimenes tradīcijām, jo vairāk nekā 60 % no šīm sulu spiestuvēm ir mantotas. Visbiežāk sastopamā uzņēmumu juridiskā forma ir individuālais uzņēmējs, un tikai aptuveni 10 % sulu spiestuvju ir akciju sabiedrības vai sabiedrības ar ierobežotu atbildību. Dabīgā sidra tirgū Astūrijas produkcijas īpatsvars ir 93 %. Sidra ražošanā dominē 10 uzņēmumi, kas kopā rada 61 % no šā sektora apgrozījuma. Visas Spānijas tirgus patērē 80 % produkcijas, eksportam aiziet 13–14 %, bet tikai 7 % paliek paša reģiona vietējam patēriņam.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Agricultura/Alimentaci%C3%B3n/sidra_de_asturias_modificado.pdf

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.