Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva ar ko atceļ Padomes Direktīvu 71/317/EEK, 71/347/EEK, 71/349/EEK, 74/148/EEK, 75/33/EEK, 76/765/EEK, 76/766/EEK un 86/217/EEK par metroloģiju {SEC(2008)2909} {SEC(2008)2910} {SEC(2008)2968} /* COM/2008/0801 galīgā redakcija - COD 2008/0227 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.12.2008 COM(2008) 801 galīgā redakcija 2008/0227 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA ar ko atceļ Padomes Direktīvu 71/317/EEK, 71/347/EEK, 71/349/EEK, 74/148/EEK, 75/33/EEK, 76/765/EEK, 76/766/EEK un 86/217/EEK par metroloģiju {SEC(2008)2909} {SEC(2008)2910} {SEC(2008)2968} (IESNIEGUSI KOMISIJA) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšVēSTURE 1.1. Spēkā esošie tiesību akti Priekšlikums attiecas uz šādām 8 metroloģijas direktīvām:- Direktīva 75/33/EEK par aukstā ūdens skaitītājiem neattīrītam ūdenim;- Direktīva 76/765/EEK un 76/766/EEK par spirta skaitītājiem un spirta tabulām;- Direktīva 71/317/EEK un 74/148/EEK attiecīgi par vidējas precizitātes atsvariem un atsvariem, kuru precizitāte ir lielāka par vidējo;- Direktīva 86/217/EEK par transportlīdzekļu riepu spiediena mērītājiem;- Direktīva 71/347/EEK par graudu standartmasu;- Direktīva 71/349/EEK par kuģu tilpņu kalibrēšanu. Minētās direktīvas ir tā saucamās izvēles direktīvas, izņemot Direktīvu 76/766/EEK par spirta tabulām, kurā paredzēta pilnīga saskaņošana. Dalībvalstīm jāatzīst katrā direktīvā aprakstītie instrumenti, un tas bija lietderīgi 70. gados, kad tirdzniecība bija apgrūtināta dalībvalstu atšķirīgo noteikumu dēļ. Papildus direktīvu piemērošanai dalībvalstis varēja pieņemt valsts tiesību aktus, ietverot tehniskās specifikācijas, kuras atšķīrās no direktīvām. Šie valstu tiesību akti bieži vien tika papildināti, lai sekotu tehnoloģiskajai attīstībai. Tie pamatojas uz starptautiskajiem vai Eiropas standartiem un ietver savstarpējas atzīšanas klauzulas, kuras ietver prasību, ka līdzīgas darbības instrumenti arī tiek atzīti. Turklāt jānorāda, ka gan starptautiskie, gan Eiropas standarti ir brīvprātīgi ieviešami, un nav vajadzīgi valsts tiesību akti vai saskaņotas direktīvas, lai tos varētu piemērot ražotāji, un, ja regulējuma nav, tie būs visbiežāk izmantotās tehniskās specifikācijas. 1.2. Pārskatīšanas nepieciešamība Pēc sabiedriskās apspriešanas un ārējā pētījuma secināja, ka nepastāv tirdzniecības šķēršļi sešās nozarēs, uz kurām attiecas astoņas "vecās pieejas" direktīvas. Turklāt ir acīmredzams, ka direktīvas attiecas uz instrumentiem, kurus izmanto arvien retāk. Starptautiskajos standartos un papildu valsts tiesību aktos ir ņemta vērā tehnoloģiskā attīstība, kas pamatojas uz savstarpējas atzīšanas principu. Spēkā esošajos Eiropas tiesību aktos[1], jo īpaši attiecībā uz spirta mērīšanu vīnā un alkoholiskajos dzērienos un graudu masas noteikšanu, jau ir atsauce uz starptautiskajiem standartiem, tostarp starptautiskajiem standartiem par spirta tabulām, tādējādi lielākoties atkārtojot Direktīvas 76/766/EEK par spirta tabulām saturu. Tā kā pastāv starptautiskie standarti arī novecojušām tehnoloģijām un spirta tabulām, būtu pamatoti sagaidāms, ka dalībvalstis, kas saskaņā ar subsidiaritātes principu izvēlētos saglabāt pašreiz spēkā esošos noteikumus direktīvu atcelšanas gadījumā, tā rīkojoties, atkal radīs jaunus tirdzniecības šķēršļus. Iespējams, izmaiņu nebūtu salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. 1.3. Politikas alternatīvu ietekmes novērtējums Labāka tiesiskā regulējuma politikā[2] Komisija ir novērtējusi politikas alternatīvu ietekmi, apsverot šādas trīs alternatīvas: pasākumi netiek veikti, direktīvas tiek atceltas un atcelšanu apvieno ar Direktīvas 2004/22/EK par mērinstrumentiem darbības jomas paplašināšanu, lai aptvertu instrumentus, uz kuriem attiecās atceltās direktīvas. Pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, nav labākā risinājuma. Tas ir tādēļ, ka nepastāv tirdzniecības šķēršļi un direktīvas aizvien mazāk izmanto. Astoņu metroloģijas direktīvu atcelšana būtu saskaņā ar Komisijas pieeju vienkāršot Eiropas tiesību aktu kopumu, atceļot novecojušus tiesību aktus[3], kuriem ir maza praktiska ietekme vai tādas nav, un tādēļ tie ir kļuvuši nepiemēroti. Turklāt tas pilnībā atbilstu subsidiaritātes principam. Risinājums – atcelšanu apvienot ar Direktīvas 2004/22/EK darbības jomas paplašināšanu – nešķiet piemērots, jo saskaņošana nav vajadzīga. Tas ir tādēļ, ka valstu noteikumu, kas balstās uz starptautiskajiem standartiem, savstarpējā atzīšana pašreiz ir apmierinoša, un brīva aprite nav apgrūtināta. Turklāt nav pierādījumu tam, ka kopumā ir vajadzīga labāka patērētāju aizsardzība. Turklāt sagaidāms, ka, paplašinot Direktīvas 2004/22/EK darbības jomu, liels skaits dalībvalstu izmantos minētās direktīvas 2. pantā paredzēto iespēju atteikties no saskaņošanas. 2. PRIEKšLIKUMA PAMATOJUMS UN MēRķI 2.1. Vienkāršošana un labāks tiesiskais regulējums Iepriekš norādīto iemeslu dēļ tiek ierosināts atcelt minētās astoņas direktīvas. Gan atcelšana, gan regulējuma pārskatīšana ir iespējamie risinājumi, kas ļautu sasniegt vienkāršošanas mērķi. Atcelšanas gadījumā būtu mazāk ierobežojumu Eiropas līmenī, un tādējādi samazinātos Eiropas tiesību aktu skaits, pilnībā saglabājot iekšējo tirgu. 2.2. Juridiskais pamats Spēkā esošo astoņu direktīvu juridiskais pamats ir EK līguma 95. pants. 3. ATBILSTīBA KOPIENAS PRINCIPIEM 3.1. Proporcionalitāte Atcelšana ir proporcionāla tādā ziņā, ka direktīvas attiecas uz tehnoloģiju, kas noveco un kuru vairumā gadījumu pilnībā ietver starptautiskie standarti. Valsts iestādes pašreiz izmanto WELMEC tipa apstiprinājuma nolīgumu, lai apmainītos ar informāciju par tirgus uzraudzību nesaskaņotā jomā, un veic periodiskas ekspluatācijas kontroles jaunai tehnoloģijai, un šo sistēmu varētu arī īstenot attiecībā uz valsts tiesību aktiem par vecām tehnoloģijām, kad direktīvas būs atceltas. 3.2. Subsidiaritāte Acīmredzamu ierobežojumu un tirdzniecības šķēršļu nav, tāpēc arī attiecībā uz tehniski attīstītiem instrumentiem, šķiet, nav vajadzības aizstāt pašreizējos saskaņošanas pasākumus ar jauniem Kopienas tiesību aktiem. Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstu ziņā ir izlemt, vai tās vēlas noteikt regulējumu, un ja tas tā ir, tām ir pienākums šādu valsts regulējumu pamatot uz starptautiskajiem standartiem un savstarpēju atzīšanu. Principā dalībvalstis jau varēja šādi rīkoties un atcelšanas rezultātā šī brīvība netiks mainīta. 4. ATBILSTīBA KOPIENAS POLITIKAS VIRZIENIEM 4.1. Konkurētspēja Spēkā esošās direktīvas faktiski netiek piemērotas un praksē tiek aizstātas ar valsts tiesību aktiem, kas pamatojas uz starptautiskiem standartiem, kuros ir ņemta vērā tehnoloģiju attīstība. Preču brīva aprite tiek nodrošināta, apmierinoši piemērojot savstarpējās atzīšanas principu. Vajadzības gadījumā arī tiek nodrošināta patērētāju aizsardzība, un savstarpējā atzīšana atbrīvo ražotājus no daudzkārtējas atbilstības novērtēšanas. 4.2. Ilgtspējīga attīstība Ja attiecībā uz atsvariem un riepu spiediena mērītājiem pastāv kompromiss starp aizsardzības labumiem un administratīvajām izmaksām, nevienā gadījumā nav vajadzīga saskaņošana, ņemot vērā vajadzību pēc kopējas politikas. Valsts regulējums, kas pamatojas uz starptautiskajiem standartiem un savstarpējas atzīšanas principu, var būt tikpat efektīvs kā saskaņošana. 4.3. Pārējie Kopienas politikas virzieni Attiecībā uz spirta mērīšanu vīnā un alkoholiskajos dzērienos un graudu masas noteikšanu spēkā esošajos Eiropas tiesību aktos[4] jau ir atsauces uz starptautiskajiem standartiem, tostarp starptautiskajiem standartiem spirta tabulām. Direktīvas 76/766/EEK par spirta tabulām lielākā daļa ir iekļauta Kopienas regulās, kas aizvien būs spēkā. 5. ATSAUCE UZ DARBA PROGRAMMU Priekšlikums ir minēts Komisijas likumdošanas un darba programmā 2008. gadam[5]. 6. SAISTīBA AR EEZ Uz šo priekšlikumu attiecas Nolīgums par Eiropas Ekonomikas zonu. 7. NEATKARīGI KONSULTANTI Līdz 2008. gada 15. jūlijam astoņas nedēļas notika apspriedes ar ieinteresētajām personām. 14 atbildes publicēja Europa tīmekļa vietnē un iekļāva ziņojumā par sabiedrisko apspriešanu. Ražotāji nesniedz ziņas par tirdzniecības šķēršļiem, kas attaisnotu papildu saskaņošanu, izmantojot ES regulējumu. Instrumentu patērētāji un pircēji nav snieguši ziņas par aizsardzības trūkumu. Iestādes nav ziņojušas par sevišķi svarīgu politikas nepieciešamību, kam būtu vajadzīga saskaņošana. Vienlaikus tika uzdots veikt ārēju ekspertu pētījumu, kura rezultāti tika publicēti Europa tīmekļa vietnē. Tajā novērtēja, ka astoņās direktīvās ietvertās 6 nozares ir nelielas, un ieinteresētās personas nemin nekādus tirdzniecības šķēršļus. Tika norādīts, ka tehnoloģiskā attīstība ir ņemta vērā, izmantojot brīvprātīgu starptautisku un Eiropas standartizāciju. Komisijas noteiktie obligātie standarti tika izpildīti, un tādējādi tika ņemti vērā visi viedokļi. 2008/0227 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA ar ko atceļ Padomes Direktīvu 71/317/EEK, 71/347/EEK, 71/349/EEK, 74/148/EEK, 75/33/EEK, 76/765/EEK, 76/766/EEK un 86/217/EEK par metroloģiju (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[8], tā kā: (1) Kopienas politikā labāka regulējuma jomā kā izšķirošs faktors uzsvērta valstu un Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas nozīme, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un sasniegtu Lisabonas programmas mērķus. (2) Uz vairākiem mērinstrumentiem attiecas īpašās direktīvas, kas pieņemtas, pamatojoties uz Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/316/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm[9]. (3) Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīva 71/317/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz 5 līdz 50 kilogramu vidējas precizitātes taisnstūra atsvariem un 1 līdz 10 kilogramu vidējas precizitātes cilindriskiem atsvariem[10], Padomes 1971. gada 12. oktobra Direktīva 71/347/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uzglabājamo graudu standartmasas mērīšanu tilpuma vienībā[11], Padomes 1971. gada 12. oktobra Direktīva 71/349/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kuģu tilpņu kalibrēšanu[12], Padomes 1974. gada 4. marta Direktīva 74/148/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz atsvariem, kuru nominālvērtība ir no 1 mg līdz 50 kg un kuru precizitāte ir lielāka par vidējo[13], Padomes 1974. gada 17. decembra Direktīva 75/33/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aukstā ūdens skaitītājiem[14], Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/765/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta skaitītājiem un spirta blīvummēriem[15], Padomes 1986. gada 26. maija Direktīva 86/217/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz transportlīdzekļu riepu spiediena mērītājiem[16], kas pieņemtas, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 71/316/EEK, ir vai nu tehniski novecojušas, neatspoguļojot mērījumu tehnoloģijas jaunākos sasniegumus, vai attiecas uz instrumentiem, kuriem nav vērojama tehnoloģijas attīstība vai kurus izmanto aizvien mazāk. Turklāt valsts noteikumi var pastāvēt līdzās Kopienas noteikumiem. (4) Lai gan Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvā 76/766/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta tabulām[17] ir paredzēta pilnīga saskaņošana, lielākā daļa tās satura ir iekļauta Kopienas regulās par spirta mērīšanu vīnā un alkoholiskajos dzērienos, proti, Komisijas 1990. gada 17. septembra Regulā (EEK) Nr. 2676/90, ar kuru nosaka Kopienas metodes vīna analīzei[18], un Komisijas 2000. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas etalonmetodes alkoholisko dzērienu analīzei[19]. Starptautiskie standarti spirta tabulām ir identiski tiem, kas paredzēti Direktīvā 76/766/EEK, un tos var aizvien izmantot par pamatu valsts regulējumā. (5) Tehniskā attīstība un jauninājumi attiecībā uz mērinstrumentiem, uz kuriem attiecas atceltās direktīvas, praksē tiek nodrošināti, brīvprātīgi piemērojot izstrādātos starptautiskos vai Eiropas standartus vai piemērojot valsts noteikumus, ar kuriem īsteno šādas jaunas specifikācijas. Turklāt visu to ražojumu brīvu apriti iekšējā tirgū, uz kuriem attiecas minētās direktīvas, nodrošina, apmierinoši piemērojot EK līguma 28. līdz 30. pantu un savstarpējās atzīšanas principu. (6) Direktīvu atcelšana nedrīkst radīt jaunus šķēršļus brīvai apritei vai papildu administratīvo slogu. Turklāt, ievērojot proporcionalitātes un subsidiaritātes principus, nav pierādījumu tam, ka kopumā ir vajadzīga augstāka līmeņa patērētāju aizsardzība. (7) Tādēļ jāatceļ Direktīva 71/317/EEK, 71/347/EEK, 71/349/EEK, 74/148/EEK, 75/33/EEK, 76/765/EEK, 76/766/EEK un 86/217/EEK. (8) Direktīvu atcelšana nedrīkst skart spēkā esošos EEK tipa apstiprinājumus un EEK sertifikātus līdz to derīguma termiņa beigām, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvu 71/317/EEK, 71/347/EEK, 71/349/EEK, 74/148/EEK, 75/33/EEK, 76/765/EEK, 76/766/EEK un 86/217/EEK atceļ ar {2010. gada 1. janvāri}. 2. pants 1. Dalībvalstis vēlākais līdz {2009. gada 31. decembrim} pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Tās piemēro minētos noteikumus no {2010. gada 1. janvāra}. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants EEK tipa apstiprinājumi un EEK sertifikāti, kas izdoti līdz {2009. gada 31. decembrim} saskaņā ar 1. pantā minētajām direktīvām, paliek spēkā. 4. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 5. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdā— priekšsēdētājs priekšsēdētājs[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Komisijas 1990. gada 17. septembra Regula (EEK) Nr. 2676/90, ar kuru nosaka Kopienas metodes vīna analīzei (OV L 272, 3.10.1990., 1. lpp.), Komisijas 2000. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas etalonmetodes alkoholisko dzērienu analīzei (OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.) un Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp.). [2] Starptautiskais nolīgums par labāku likumdošanu, OV C321, 31.12.2003., 1. lpp. un “Eiropas pārvalde: labāka likumdošana”, COM(2002) 275, galīgā redakcija, 5.6.2002. [3] Kopienas Lisabonas programmas ieviešana – normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija, COM(2005)535. [4] Komisijas 1990. gada 17. septembra Regula (EEK) Nr. 2676/90, ar kuru nosaka Kopienas metodes vīna analīzei (OV L 272, 3.10.1990., 1. lpp.), Komisijas 2000. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas etalonmetodes alkoholisko dzērienu analīzei (OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.) un Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula Nr. 824/2000, kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (OV L 100, 20.4.2000., 31. lpp.). [5] COM(2007)640, 33. lpp. Metroloģija: Direktīvas 2004/22/EK par mērinstrumentiem darbības jomas paplašināšana un astoņu “vecās pieejas” metroloģijas direktīvu atcelšana. [6] OV C , , lpp. [7] OV C , , lpp. [8] OV C , , lpp. [9] OV L 202, 6.9.1971., 1.lpp. [10] OV L 202, 6.9.1971., 14.lpp. [11] OV L 239, 25.10.1971., 1. lpp. [12] OV L 239, 25.10.1971., 15. lpp. [13] OV L 84, 28.3.1974., 3. lpp. [14] OV L 14, 20.1.1975., 1. lpp. [15] OV L 262, 27.9.1976., 143. lpp. [16] OV L 152, 6.6.1986., 48. lpp. [17] OV L 262, 27.9.1976., 149. lpp. [18] OV L 272, 3.10.1990., 1. lpp. [19] OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.