Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par integrētas akciju programmas izveidi mūžizglītības sfērā - Pielāgots pēc 2006. gada 17. maija vienošanās par finanšu pamatprogrammu 2007.–2013. gadam (iesniegusi Komisija saskaņā ar Līguma 250. panta 2. punktu) /* COM/2006/0236 galīgā redakcija - COD 2004/0015 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē 24.5.2006. COM(2006) 236, galīgā redakcija 2004/0153 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par integrētas akciju programmas izveidi mūžizglītības sfērā Pielāgots pēc 2006. gada 17. maija vienošanās par finanšu pamatprogrammu 2007.–2013. gadam (iesniegusi Komisija saskaņā ar Līguma 250. panta 2. punktu) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšvēsture 1.1. Komisija 2004. gada 15. jūlijā iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei [COM(2004) 474] saskaņā ar Līguma 175. panta 1. punktu. Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas atzinums 2005. gada 10. februārī (CES0139/2005). Reģionu komitejas atzinums 2005. gada 23. februārī (CDR0258/2004). Eiropas Parlamenta tiesību akta atzinums (pirmais lasījums) 2005. gada 25. oktobrī (T6-0395/2005). Padomes daļēja politiska vienošanās 2005. gada 15. novembrī (14690/05). 2. Komisijas priekšlikuma mērķi 2.1. Pamatojoties uz Līguma 149. un 150. pantu, ar priekšlikumu bija paredzēts izveidot jaunu integrētu Mūžizglītības programmu 2007.–2013. gadam, lai aizstātu pašreizējās programmas “Socrates”, “Leonardo da Vinci”, “eLerning” un saistītās programmas, kuru darbība beidzas 2006. gada beigās. 2.2. Mūžizglītības programma aptvers četras īpašas programmas: “Comenius”, vispārējās izglītības pasākumiem skolās, iekļaujot vidējās izglītības līmeni; “Erasmus”, izglītības un padziļinātās apmācības pasākumiem augstākās izglītības līmenī; “Leonardo da Vinci”, jebkāda cita veida profesionālās izglītības un apmācības aspektiem; “Grundtvig” pieaugušo izglītībai. Turklāt programmā ir iekļauta “šķērseniskā” programma, kas ietver četrus galvenos pasākumus, lai aptvertu iepriekš minētos politikas jautājumus un paredzētu īpašus noteikumus valodu mācībai un ar IKT saistītiem pasākumiem, ja tie nav iekļauti īpašajās programmās; ar priekšlikumu nodrošina plašākus izplatīšanas pasākumus; tajā iekļauj programmu “Jean Monnet”, lai veicinātu pasākumus, kas ir saistīti ar Eiropas integrāciju un Eiropas iestādēm un izglītības un apmācības asociācijām. 2.3. Priekšlikums attiecas uz nozīmīgām vajadzībām saistībā ar dalībvalsts izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanu un pielāgošanu, īpaši stratēģisko Lisabonas mērķu kontekstā, un šādi Eiropas pievienoto vērtību iegūst visi pilsoņi, kas piedalās tās mobilitātes un citos sadarbības pasākumos. 3. BUDžETS 3.1. Sākotnējais ierosinātais budžets bija 13,6 mljrd. euro (12 mljrd. euro 2004. gada cenās), kas nodrošinātu finansējumu, ar ko sasniegt virkni mērķu, lai panāktu iespējami lielu labvēlīgu Eiropas līmeņa sadarbības ietekmi šajā jomā, kā arī lai īstenotu virkni jaunu pasākumu, piemēram, nodrošinātu mobilitātes stipendijas ES studentiem “Erasmus Mundus” kopīgajās maģistra studijās. Saskaņā ar iestāžu vienošanos par finanšu pamatprogrammu 2007.–2013. gadam programmas budžetu samazināja līdz 6,97 mljrd. euro (6,2 mljrd. euro 2004. gada cenās). Attiecīgi grozīja lēmumā paredzētos kvantitatīvos mērķus. 3.2. Pieejamais finansējums ir nepietiekams, lai veiktu daudzus jaunus pasākumus, kuri iekļauti Komisijas priekšlikumā, izņemot vidusskolas skolēnu mobilitātes pasākumus programmā “Comenius”, kurus salīdzinoši mazā mērogā plāno sākt jaunās programmas darbības laikā, prakses un pasākumus, kuri saistīti ar pieaugušo izglītojamo mobilitāti, programmā “Grundtvig”. Papildus tam Komisija plāno arī ieviest “Comenius–Regio” shēmu, kuru ierosinājis Eiropas Parlaments un kas ir vēl viens salīdzinoši maza mēroga pasākums, ar kuru paredzēts veicināt skolotāju pārrobežu sadarbību pierobežas reģionos. Lai arī bez attiecīgiem budžeta piešķīrumiem šajā posmā, tomēr Komisija lēmumā par programmu ir saglabājusi atsauces uz visiem jaunajiem sākotnēji ierosinātajiem pasākumiem, lai saglabātu iespēju tos ieviest līdz 2013. gadam, ja būs pieejams finansējums, grozot pašreizējo programmas budžetu vai pārskatot visu finanšu pamatprogrammu. 3.3. Arī minimālie piešķīrumi, kas noteikti lēmuma pielikuma B.10. punktā visām četrām nozaru programmām, ir jāpārskata, lai ņemtu vērā kopējā budžeta samazinājumu. 4. PāRSKATS PAR GROZīJUMIEM 4.1. Eiropas Parlamenta grozījumi 4.1.1. Pārskatītajā priekšlikumā ietverti precīzi vai pēc būtības veikti tie 42 grozījumi no 71 grozījuma, ko pirmajā lasījumā pieņēma Eiropas Parlaments. Ar atsaucēm uz attiecīgo politiku vai procesiem šo grozījumu lielākā daļa uzlabo lēmuma projektu. 4.1.2. Ar šādiem pieņemtajiem grozījumiem tiek panāktas būtiskākas pārmaiņas tieši attiecībā uz programmas saturu vai īstenošanu. Ar 47. un 48. grozījumu ievieš jauno “Comenius–Regio” pasākumu. Ar 64. grozījumu iekļauj Eiropas Īpašo vajadzību izglītības attīstības aģentūru to organizāciju sarakstā, kuras izraudzītas ekspluatācijas izdevumu subsīdiju saņemšanai. Šī aģentūra izpilda Komisijas pieņemtos kritērijus iekļaušanai sarakstā – tādas organizācijas programmas darbības jomā, kuru vadībā piedalās vairākas dalībvalstis un/vai kuras finansē vairākas dalībvalstis. 67., 68., 69. un 71. grozījums ir identisks grozījumiem, kurus ieviesa Padomes daļējas politiskās vienošanās ietvaros, un ar tiem interpretē Finanšu regulu, lai panāktu to, ka programmas īstenošanas noteikumi ir vienkāršāki un elastīgāki, nekā iespējams saskaņā ar pašreizējām Kopienas programmām, īpaši salīdzinājumā ar Komisijas ierosinājumiem tās sākotnējā priekšlikuma[1] laikā. 4.2. Padomes grozījumi 4.2.1. Komisijas pārskatītajā priekšlikumā pārņemts Padomes daļējas politiskās vienošanās teksts; izņēmumi ir šādi: 1) 23., 24. un 25. apsvērums un 14. pants, 17. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, 19. pants, 21. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, 23. pants, 25. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, 27. pants, 29. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts, 31. pants, 37. pants un pielikuma B.10. punkts. Šie noteikumi tieši vai netieši attiecas uz programmas budžetu, un tie tika svītroti no Padomes teksta, jo vēl bija jāpanāk vienošanās par ES budžeta finanšu pamatprogrammu; 2) Eiropas Parlamenta 47., 48. un 64. grozījums; grozījumiem Komisija ir piekritusi, un ar tiem ievieš “Comenius–Regio” pasākumu un Eiropas Īpašo vajadzību izglītības attīstības aģentūru. 4.2.2. Komisijas priekšlikumā ietverti divi būtiski grozījumi, kas iekļauti Padomes tekstā: 1) 9. pantā atkal tiek iekļauta apspriešanās ar programmas komiteju par individuāliem atlases lēmumiem saistībā ar tiem projektiem un tīkliem, kuriem ierosinātā dotācija pārsniedz 1 milj. euro, un ar šķērseniskās programmas “politikas attīstības” pamatpasākumu; un 2) tika paplašināta decentralizētā projekta pieeja, kas raksturīga “Leonardo da Vinci” izmēģinājuma projektiem, attiecinot to uz programmu “Comenius”, “Erasmus” un “Grundtvig” 18. panta 1. punkta c) apakšpunktā, 22. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā. 4.2.3. Saskaņā ar Padomes tekstu Komisijas pārskatītajā priekšlikumā terminu “integrēta programma” aizvieto ar terminu “Mūžizglītības programma” un terminu “specifiskās programmas” aizvieto ar terminu “apakšprogrammas”, norādot uz ietilpstošajām programmām tajā. Saskaņā ar Padomes tekstu priekšlikumā ir virkne grozījumu, kas padara skaidrāku tā uzbūvi: 1) bijušais 3. pants “Definīcijas” (jaunais 2. pants) ir pārcelts pirms bijušā 2. panta “Specifiskās programmas” (tagad 3. pants “Apakšprogrammas”); 2) īpašie mērķi, kas attiecas uz katru apakšprogrammu, ir pārcelti no bijušā 2. panta uz attiecīgajiem pantiem “Mērķi” katrā apakšprogrammā; tiem seko darbības mērķu izklāsts; 3) 9. pantā ietverti “ieviešanas pasākumi” visai programmai un tās apakšprogrammām, pārgrupējot to materiālu, kas iepriekš bija ietverts papildu pantos “ieviešanas pasākumi” katrā apakšprogrammā; pēc tam šos pantus svītroja; 4) bijušo 13. pantu “Kopīgās darbības” svītroja un aizstāja ar īpašu atsauci jaunajā 13. pantā uz komplementaritāti ar attiecīgo Kopienas politiku. 4.3. Komisijas grozījumi 4.3.1. Jauns ir 19. apsvērums, un tas attiecas uz jauno un ievērojami vienkāršoto sistēmu, lai atbalstītu valstu aģentūru darbības izmaksas vienreizēju maksājumu veidā, kuri paredzēti nolīgumā par decentralizētu līdzekļu izplatīšanu, nevis ar virkni atsevišķu nolīgumu par ekspluatācijas izdevumu subsīdijām. 4.3.2. Pilnīgi decentralizētai projekta pārvaldības sistēmas darbībai četrās nozaru apakšprogrammās, kā noteikts Padomes tekstā, būtu nepieciešams budžeta palielinājums vismaz 500 milj. euro apmērā, jo katrai dalībvalstij būtu jāsaņem budžeta piešķīrums tā, lai būtu pamats organizēt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un atlasi, proti, tām būtu pietiekami daudz līdzekļu, lai finansētu pietiekami daudz projektu procesa beigās. Ņemot vērā būtisko budžeta samazinājumu, šis finansējuma līmenis ir pieejams tikai programmā “Leonardo da Vinci”, tāpēc neizbēgami ir jāmaina projekta pārvaldības pieeja. Tādējādi Komisija ir pārskatījusi “Valsts aģentūras 2. procedūru”, kas noteikta pielikuma A.1.2. punktā, turklāt piemērošanas un izraudzīšanās procesu vada centralizēti, kvalitātes novērtēšanas posmā iesaistot dalībvalstu ekspertus, un pēc tam līdzekļi tiek pārskaitīti to izraudzīto projektu koordinatoru valstu aģentūrām, kuri atbild par turpmāko procesu. 4.3.3. Komisija ietvēra pielikumā jaunu B.5. punktu, kas ļauj izmantot līdzdalības dotāciju nolīgumu, kuras varētu izraudzīties un finansēt četru gadu periodā, turklāt uz tām varētu attiecināt vienkāršotu atjaunošanas procedūru. 5. Grozītais priekšlikums 5.1. Saskaņā ar Līguma 250. panta 2. punktu Komisija šādi groza savu priekšlikumu. 2004/0153 (COD) Priekšlikums Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par integrētas akciju programmas izveidi mūžizglītības sfērā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Savienības dibināšanas Līgumu, jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], ņemot vērā Reģionu Komitejas atzinumu[4], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā nolemto procedūru [5], tā kā : (1) Ar Padomes Lēmumu Nr. 382/1999/EK[6] tiek ieviesta Kopienas profesionālās apmācības darbības programmas “Leonardo da Vinci” otrā fāze. (2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 253/2000/EK [7] tiek ieviesta Kopienas izglītības sfēras darbības programmas “Socrates” otrā fāze. (3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2318/2003/EK [8] tiek ieviesta daudzgadīga programma efektīvai Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) integrācijai izglītības un apmācības sistēmā Eiropā (e-apmācības programma). (4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 791/2004/EK[9] tiek ieviesta Kopienas darbības programma ar mērķi veicināt Eiropas līmeņa aktīvās organizācijas izglītības un apmācības sfērā un atbalstīt specifiskas aktivitātes šajā sfērā. (5) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK [10] tiek ieviesti vienoti noteikumi kvalifikācijas un kompetences pārredzamībai (“Europass”). (6) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2317/2003/EK[11] ieviesa programmu, kas vajadzīga, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, izmantojot sadarbību ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004.–2008. gads). ( 6 7 ) Ar Boloņas deklarāciju, kuru 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir uzsākts starpvaldību procesu ar mērķi izstrādāt “Eiropas telpa ar augstāku izglītību” 2010. gadam, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī. ( 7 8 ) Eiropas Padomes ārkārtas sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23.-24. martā tika izvirzīts mērķis: Eiropas Savienībai jākļūst par pēc iespējas konkurētspējīgāku un dinamiskāku, uz zināšanām balstītu ekonomisku veidojumu, ar pastāvīgu ekonomisko izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un labāku sociālo saliedētību. Izglītības Padome tika aicināta pārdomāt konkrētus nākotnes izglītības sistēmas mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgajām problēmām un prioritātēm, neaizmirstot par nacionālo dažādību. (9) Attīstīta zināšanu sabiedrība ir galvenais augstākas izaugsmes un nodarbinātības rādītāju faktors. Izglītība un apmācība ir būtiska Eiropas Savienības prioritāte, lai sasniegtu Lisabonas mērķus. ( 8 10 ) 2001. gada 12. februārī Padome pieņēma ziņojumu par konkrētiem nākotnes mērķiem izglītības un apmācības sfērā. Pēc tam, 2002. gada 14. jūnijā tika pieņemts detalizēts darba plāns kā papildinājums šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. ( 9 11 ) 2001. gada 15.–16. jūnijā Gēteborgā notikušajā Eiropas Padomes sanāksmē tika noslēgta vienošanās par stratēģiju pastāvīgai Lisabonas nodarbinātības, ekonomiskās reformas un sociālās vienotības procesa attīstībai, pievienojot arī vides aspektu. ( 10 12 ) Eiropas Padomes sanāksmē Barselonā 2002. gada 15.–16. martā tika izvirzīts mērķis padarīt Eiropas Savienības izglītības un apmācības sistēmas par vispasaules kvalitātes standartu līdz 2010. gadam un tika pieprasīta darbība, lai uzlabotu pamata prasmju līmeni, it īpaši mācot vismaz divas svešvalodas jau agrā vecumā. ( 11 13 ) Komisijas paziņojums[12] un Padomes Rezolūcija[13] par mūžizglītību apstiprina, ka mūžizglītībai jāveicina ar noteikumiem Kopienas programmu ietvaros un darbībām šajā sfērā. ( 12 14 ) Ar 2002. gada 19. decembra Padomes Rezolūciju “Par Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā pastiprinātu atbalstīšanu”[14] tiek uzsākta Eiropas sadarbības profesionālās izglītības un apmācības jomas pastiprināta atbalstīšana, kam nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. Kopenhāgenas deklarācija, par kuru 2002. gada 30. novembrī vienojušies 31 Eiropas valsts izglītības ministri, iesaistīja sociālos partnerus un kandidātvalstis šajā procesā . ( 13 15 ) Ar Komisijas paziņojumu “Par prasmju un mobilitātes[15] darbības plānu” tika atzīmēts, ka ir nepieciešama darbība Eiropas līmenī, lai uzlabotu izglītības un apmācības kvalifikācijas atpazīstamību. ( 14 16 ) Komisijas paziņojumā “Par valodu apmācības un lingvistiskās dažādības[16] veicināšanas darbības plānu” tiek izvirzītas aktivitātes, kas jāveic Eiropas līmenī 2004.-2006. gada periodā un kam nepieciešamas turpmākas darbības. ( 17) Valodu mācīšanas un mācīšanās un valodu daudzveidības veicināšanai (ieskaitot Kopienas oficiālās, reģionu un mazākumtautību valodas) ir jābūt Kopienas rīcības prioritātei izglītības un apmācības jomā. Šāda rīcība ir īpaši svarīga dalībvalstu pierobežas reģionos saistībā ar valodām, kuras izmanto citu dalībvalstu kaimiņreģionos . ( 15 18 ) Starpposmu novērtējuma atskaitēs par esošajām “Socrates” un “Leonardo Da Vinci” programmām un sabiedrisko konsultēšanu par Kopienas aktivitāšu nākotni izglītības un apmācības jomā tika atklāta spēcīga un dažos aspektos pieaugoša vajadzība turpināt sadarbību un mobilitāti šajās sfērās Eiropas līmenī. Tajās tiek uzsvērts, cik svarīgi ir izveidot ciešāku saikni starp Kopienas programmām un izglītības un apmācības noteikumiem, kā arī ir izteikta vēlēšanās strukturizēt Kopienas darbību tā, lai tā maksimāli atbilstu mūžizglītības modelim. Bez tam tiek uzsvērts, ka ir nepieciešams ieviest vienkāršāku, lietotājiem draudzīgāku un elastīgāku pieeju šīs darbības ieviešanā. (19) Vadoties pēc pareizas finanšu vadības principa, programmas īstenošanu var vienkāršot, izvēloties finansēšanu ar vienreizēja maksājuma palīdzību un atbalstu piešķirot programmas dalībniekiem vai Kopienas atbalstu piešķirot valstu līmenī izveidotām struktūrām programmas administrēšanai. ( 16 20 ) Nozīmīgas priekšrocības rastos, integrējot Kopienas atbalstu starpnacionālajā sadarbībā un mobilitātē izglītības un apmācības sfērā vienotā programmā, kas pieļautu lielāku sinerģiju starp dažādiem darbības aspektiem un radītu lielāku attīstības kapacitāti mūžizglītībai un saskaņotākus, modernākus un efektīvākus administrācijas veidus. Viena programma veicinātu arī labāku sadarbību starp dažādiem izglītības un apmācības līmeņiem. ( 17 21 ) Jāizveido integrēta Mūžizglītības programma, lai caur mūžizglītību sekmētu Eiropas Savienības attīstību kā augsti izglītotu sabiedrību ar pastāvīgu ekonomisko izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un augstāku sociālo saliedētību. ( 18 22 ) Ņemot vērā skolu, augstākās izglītības, profesionālās apmācības un pieaugušo izglītības specifikas un konsekvento nepieciešamību, lai Kopienas darbība būtu bāzēta uz mērķiem, darbības veidiem un ar tiem saistītajām organizāciju struktūrām, atbilstoši ir jāsaglabā individuālas programmas, kas attiecas katra uz savu no šiem četriem sektoriem integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros, tajā pat laikā palielinot saliedētību un vispārīgumu to starpā. ( 19 23 ) Savā paziņojumā “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: Noteikumu izmaiņas un budžeta līdzekļi paplašinātajā Savienībā 2007-2013”[17], Komisija izvirza noteiktu daudzumu mērķu, kurus jāsasniedz ar Kopienas izglītības jauno paaudzi un apmācības programmām, kurām ir nepieciešama nozīmīga mobilitātes un sadarbības pasākumu palielināšana. ( 20 24 ) Ņemot vērā atklāto starptautisko izdevīguma ietekmi uz indivīdiem un uz izglītības un apmācības sistēmām, lielo, nepiepildīto mobilitātes pieprasījumu visos sektoros un tā nozīmīgumu Lisabonas mērķa kontekstā, ir nepieciešams būtiski palielināt atbalstu starptautiskajai mobilitātei visās četrās nozaru apakš programmās. (25) Programmas “Erasmus” ietvaros studentu mobilitātes standarta dotācija ir saglabājusies vidēji 150 euro līmenī mēnesī kopš 1993. gada. Reāli tas nozīmē vērtības samazinājumu 25 % apmērā, un tas ir šķērslis mazāk priviliģētu studentu dalībai programmā. Lai adekvātāk segtu to studentu reālās papildu izmaksas, kuri studē ārvalstīs, studentu mobilitātes standarta dotācijai būtu jābūt reāli vidēji 200 euro mēnesī programmas darbības laikā . (26) Vairāk iespēju jāatvēl atsevišķu vidusskolas skolēnu mobilitātes vajadzību apmierināšanai (līdz šim Kopienas programmā šī joma nebija ietverta), ieviešot jauna veida mobilitātes rīcību programmā “ Comenius”. Vairāk jāizmanto iespējas, ko kaimiņreģionu skolu ilgtermiņa sadarbības attīstībai sniedz atsevišķu skolotāju mobilitāte. (27) Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir liela nozīme Eiropas tautsaimniecībā. Tomēr līdz šim šādu uzņēmumu dalība programmā “ Leonardo da Vinci” ir bijusi ierobežota. Jāveic pasākumi, lai padarītu Kopienas rīcību pievilcīgāku šādu uzņēmumu skatījumā, īpaši nodrošinot to, ka mācekļiem ir pieejams vairāk mobilitātes iespēju. Lai atzītu šādas mobilitātes rezultātus, ir jāparedz piemēroti noteikumi – līdzīgi tiem, kas ir programmā “ Erasmus”. (28) Ņemot vērā konkrētos ar izglītību saistītos uzdevumus, ar kuriem saskaras to darba ņēmēju bērni, kuru nodarbošanās ir saistīta ar pastāvīgu ceļošanu, un mobilo darba ņēmēju bērni Eiropā, pilnībā jāizmanto iespējas, kas paredzētas programmā “ Comenius”, lai atbalstītu starpvalstu pasākumus šo personu vajadzību apmierināšanai. (29) Lielāka mobilitāte Eiropā jāsavieno ar pastāvīgi augošiem standartiem. ( 21 30 ) Lai atbildētu uz pieaugošo vajadzību pēc aktivitāšu atbalsta Eiropas līmenī, ar mērķi sasniegt noteiktos mērķus, lai sniegtu atbalsta līdzekļus starpsektorālajām darbībām valodu un IKT sfērās un lai stiprinātu programmas rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, ir nepieciešams papildināt četras sektorālās apakš programmas ar transversālo programmu. ( 22 31 ) Lai atbildētu uz pieaugošo vajadzību pēc zināšanām un dialoga par Eiropas integrācijas procesu un tā attīstību, ir svarīgi stimulēt izglītošanas, pētniecības un pārdomu kvalitāti šajā sfērā, atbalstot augstākās izglītības iestādes, kas specializējas Eiropas integrācijas procesa izpētē, Eiropas asociācijas izglītības un apmācības sfērā un “Jean Monnet” programmu. ( 23 32 ) Ir nepieciešams nodrošināt pietiekošu elastību lēmuma formulējumā, lai pieļautu atbilstošu labojumus integrētās Mūžizglītības programmas pasākumos, lai reaģētu uz nepieciešamajām izmaiņām periodā no 2007. līdz 2013. gadam un lai izvairītos no neatbilstoši detalizētiem “Socrates” un “Leonardo Da Vinci” programmu iepriekšējo fāžu noteikumiem. ( 24 33 ) Visās savās darbībās Kopienai ir jānovērš nevienlīdzība un jāveicina vīriešu un sieviešu vienlīdzība, kā noteikts Līguma 3. pantā. ( 25 34 ) Saskaņā ar Līguma 151. pantu Kopienai ir jārēķinās ar kultūras aspektiem savā darbībā, kas pakļaujas citiem noteikumiem, it īpaši lai respektētu un veicinātu kultūru dažādību. Īpaša uzmanība jāvelta kultūras, izglītības un apmācības sinerģijai. Jāveicina arī starpkultūru dialogs. ( 26 35 ) Ir jāveicina aktīva pilsonība un cilvēktiesību un demokrātijas ievērošana , kā arī jācīnās pret diskrimināciju visās tās formās, ieskaitot rasismu un ksenofobiju. ( 27 36 ) Ir jānodrošina speciāli mācību materiāli cilvēkiem ar īpašām vajadzībām . Jāpaplašina neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuve un jāapmierina invalīdu īpašās izglītošanās vajadzības visu programmas daļu īstenošanā, ieskaitot lielākas dotācijas, lai ietvertu personu ar invaliditāti papildu izmaksas, kā arī, nodrošinot atbalstu, lai iemācītos un izmantotu zīmju valodas un neredzīgo rakstu. (37) Jāņem vērā tie Eiropas Izglītības gada, izmantojot sportu, (2004) sasniegumi un potenciālie izglītības ieguvumi, pateicoties izglītības iestāžu un sporta organizāciju sadarbībai, kuri tika konstatēti šajā gadā. ( 28 38 ) Valstis, kas kandidē uz Eiropas Savienības dalībvalsts statusu, un EBTZ valstis, kas ir EEZ locekļi, var piedalīties Kopienas programmās saskaņā ar tiem nolīgumiem, kas parakstīti starp Kopienu un šīm valstīm. ( 29 39 ) Eiropas Padome Tesaloniki 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja 16. jūnija Padomes slēdzienus par Rietumu Balkāniem, ieskaitot pielikumu “Tesaloniki darba kārtība Rietumu Balkāniem: virzoties uz Eiropas integrāciju”, kas piedāvā, ka Kopienas programmas ir atvērtas Stabilizācijas un asociācijas procesa valstīm, pamatojoties uz nolīgumu kopumu, kas tiktu parakstīts starp Kopienu un šīm valstīm. ( 30 40 ) Kopiena un Šveices Konfederācija ir paziņojušas par savu nodomu uzsākt sarunas, lai vienotos par jautājumiem kopējo interešu jomā, piemēram, par Kopienas izglītību, apmācību un jaunatnes programmām. ( 31 41 ) Integrētajai Mūžizglītības programmai jātiek regulāri pārraudzītai un novērtētai sadarbībā starp Komisiju un dalībvalstīm, lai nodrošinātu labojumus, it īpaši respektējot prioritātes un ieviešot mērus. Novērtēšanai būtu jāietver ārējo novērtēšanu, kuru vadītu neatkarīgi, objektīvi orgāni. ( 32 42 ) Eiropas Parlamenta Rezolūcija 2000/2315(INI) par “Socrates” programmas ieviešanu[18] vērsa uzmanību uz neproporcionāli apgrūtinošajām administratīvajām procedūrām, kas saistītas ar stipendiju pieteikumiem programmas otrajā fāzē. ( 33 43 ) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienas vispārējam budžetam[19], un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[20], kas aizsargā Kopienas finansiālās intereses, ir jāpielieto, ņemot vērā vienkāršības un konsistences principus budžeta instrumentu izvēlē, ierobežotā skaitā gadījumu Komisija ir tieši atbildīga par to ieviešanu un pārvaldi, un nepieciešamo attiecību starp resursu daudzumu un administratīvo pienākumu daudzumu, kas saistīta ar to izmantošanu. (44) Ievērojama pieteikuma procedūru administratīva vienkāršošana ir būtiska, lai veiksmīgi īstenotu programmu. Administratīvajām un grāmatvedības prasībām jābūt samērīgām ar dotācijas apmēru. ( 34 45 ) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un jāsper attiecīgi soļi, lai atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus. ( 46) Ir lietderīgi nodrošināt to, ka programma tiek pabeigta pareizi, īpaši attiecībā uz tās pārvaldības daudzgadu vienošanos turpināšanu, piemēram, tehniskā un administratīvā atbalsta finansējumu. No 2014. gada 1. janvāra ar tehnisko un administratīvo atbalstu vajadzības gadījumā tiks nodrošināta to pasākumu pārvaldība, kuri vēl nebūs pabeigti līdz 2013. gada beigām, ieskaitot pārraudzības un revīzijas pasākumus. ( 35 47 ) Tā kā piedāvātā Eiropas sadarbības atbalsta projekta izvirzītie mērķi nevar tikt pilnībā sasniegti tikai ar dalībvalstu spēkiem, jo ir neieciešami daudzpusīgi sakari, starptautiska mobilitāte un Kopienas iekšējās informācijas apmaiņa, un saistībā ar pasākumu un darbību dabu, var tik labāk sasniegti Kopienas līmenī, Kopienai ir jāīsteno pasākumi, saskaņā ar funkciju decentralizācijas principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts šajā pantā, šis Lēmums nedrīkst darboties tālāk, nekā ir nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus. ( 36 48 ) Ar šo lēmumu ievieš finansiālu tīklu budžetu visam programmas darbības laikam, kas galvenais atskaites punkts budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenais atskaites punkts tās 1999. gada 6. maija starpinstitūciju nolīguma 2006. gada 17. maija iestāžu vienošanās 33. 37. punkta nozīmē, kas noslēgta starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanas pareizu finanšu vadību [21]. ( 37 49 ) Pasākumi, kas saistīti ar šī Lēmuma ieviešanu, ir jāpieņem saskaņā ar 1999. gada 28. jūnija Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[22], 1. IR NOLĒMUSI ŠĀDI. I SADAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI I nodaļa Integrētā Mūžizglītības programma 1. pants Integrētās Mūžizglītības programma ieviešana 1. Šis lēmums ievieš integrētu programmu Kopienas darbībā mūžizglītības sfērā, turpmāk saukta “ Integrētā Mūžizglītības programma”. 2. Integrētās Mūžizglītības programmas pamatmērķis ir caur mūžizglītību sekmēt Kopienas attīstību kā augsta zināšanu līmeņa sabiedrībai ar pastāvīgu ekonomikas izaugsmi, ar vairāk un labākām darbavietām un augstāku sociālo saliedētību, tajā pat laikā nodrošinot vides aizsardzību nākamajām paaudzēm. It īpaši tai jāveicina apmaiņa, sadarbība un mobilitāte starp izglītības un apmācības sistēmām Kopienas iekšienē tā, lai tās kļūtu par pasaules līmeņa kvalitātes standartiem. 3. Integrētās Mūžizglītības programmas specifiski mērķi ir šādi: (a) veicināt mūžizglītības kvalitātes attīstību un augstus rezultātus , jaunradi un Eiropas dimensiju jomas sistēmās un praksē; (b) veicināt Eiropas telpas īstenošanu mūžizglītības jomā; (c) palīdzēt uzlabot mūžizglītības iespēju dalībvalstīs, tās kvalitāti, pievilcīgumu un pieejamību; (d) pastiprināt mūžizglītības devumu personīgajam piepildījumam, sociālajai saliedētībai, aktīvai pilsonībai, starpkultūru dialogam, dzimumu vienlīdzībai un cilvēku ar speciālām vajadzībām piedalīšanos personiskam piepildījumam; (e) palīdzēt atbalstīt jaunradi, konkurētspēju, nodarbinātību un uzņēmību; (f) veicināt paaugstinātu visu vecumu indivīdu piedalīšanos mūžizglītības darbībās , ieskaitot cilvēku ar īpašām vajadzībām un neaizsargāto sabiedrības grupu pārstāvju piedalīšanos neatkarīgi no viņu sociāli ekonomiskā stāvokļa ; (g) atbalstīt valodu mācības un lingvistisko dažādību; (h) atbalstīt inovatīva uz IKT balstīta mūžizglītības satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses izstrādi; (i) pastiprināt mūžizglītības nozīmi tādas Eiropas pilsonības izpratnes radīšanā , kuras pamatā būtu cilvēktiesību un demokrātijas izpratne un ievērošana, un sekmēt toleranci un respektu pret citām tautām un kultūrām; (j) veicināt sadarbību kvalitātes nodrošināšanai visos Eiropas izglītības un apmācības sektoros; (k) izmantot veicināt rezultātu, jaunu produktu un procesu labāko izmantojumu un veikt labas pieredzes apmaiņu Integrētās Mūžizglītības programmas darbības sfērās , lai uzlabotu izglītības un apmācības kvalitāti . 4. Saskaņā ar administratīvajiem noteikumiem, kas sniegti pielikumā, Integrētajai Mūžizglītības programmai jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu veiktās darbības , vienlaikus pilnīgi ievērojot to, ka dalībvalstis ir atbildīgas par izglītības un apmācību sistēmu saturu, un ievērojot dalībvalstu kultūras un valodas dažādību. 5. Saskaņā ar 2 . 3. pantu, Integrētās Mūžizglītības programmas mērķi ir jāsasniedz caur četru sektorālo programmu, vienas šķērseniskās programmas un “Jean Monnet” programmas ieviešanu, turpmāk sauktas “ Specifiskās apakšprogrammas ”. 6. Šis lēmums jāievieš periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr sagatavojošie pasākumi, iekļaujot Komisijas lēmumus saskaņā ar 9. pantu, var tikt ieviesti sākot ar šī lēmuma stāšanos spēkā. 7. Šī lēmuma noteikumi, kas attiecas uz Integrēto programmu, attiecas arī uz Specifiskajām programmām, uz kurām savukārt attiecas īpaši noteikumi. 3 . 2 . pants Definīcijas Šī lēmuma ietvaros tiek apstiprinātas šādas definīcijas: 1. “pirmskola” nozīmē organizētu izglītības aktivitāti pirms obligātās pamatskolas izglītības sākuma; 2. “skolnieks” nozīmē personu, kas ir reģistrēts apmācībai skolā; 3. “skola” nozīmē visu veidu institūcijas, kas sniedz vispārīgo ( bērnudārzs vai cita pirmsskolas iestāde, pamata vai vidējā), profesionālo un tehnisko izglītību un, izņēmuma gadījumā, valodu apmācības pasākumu ietvaros, ne skolas institūcijas, kas sniedz mācekļa apmācību; 4. “skolotāji/izglītošanas darba personāls” nozīmē personas, kas savos darba pienākumos ir tieši iesaistīti izglītības procesā dalībvalstīs; 5. “instruktori” nozīmē personas, kuras to pienākumu dēļ ir tieši iesaistītas profesionālās izglītības un apmācības procesā dalībvalstīs; 5. 6. “students” nozīmē personu, kura ir reģistrēta augstākās izglītības institūcijā, neatkarīgi no studiju virziena, lai veiktu augstākā līmeņa mācības, kas ļauj iegūt atzītu grādu vai diplomu citu atzītu trešā līmeņa kvalifikāciju līdz doktora līmenim ieskaitot; 7. “māceklis” nozīmē personu, kas veic profesionālo apmācību (kuru apmāca) mācību iestādē vai mācību organizācijā, vai darba vietā; 8. “pieaugušais izglītojamais” nozīmē izglītojamo, kas piedalās pieaugušo izglītībā; 9. “cilvēki darba tirgū” nozīmē darba ņēmējus, pašnodarbinātos vai personas, kas ir pieejami nodarbinātībai; 6. 10. “augstākās izglītības institūcija” nozīmē: (a) jebkāda veida augstākās izglītības institūcija saskaņā ar nacionālo likumdošanu vai praksi, kas sniedz kvalifikāciju vai diplomu attiecīgajā līmenī, atzītu grādu vai citu atzītu trešā līmeņa kvalifikāciju neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc attiecīgajā dalībvalstī; (b) jebkāda tāda institūcija , kas sniedz paaugstināta līmeņa profesionālo apmācību atbilstoši Starptautiskā Izglītības klasifikācijas standarta 5. vai 6. līmenim saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi, kas piedāvā profesionālo izglītību vai apmācību trešajā līmenī ; 7. 11. “Kopīgie maģistri” nozīmē maģistra kursu augstākajā izglītībā, kas: (a) ietver vismaz trīs augstākās izglītības institūcijas no trīs dažādām dalībvalstīm; (b) piedāvā studiju programmu, kurā ietilpst studiju periodi vismaz divās no šīm trim institūcijām; (c) ietver iebūvētu mehānismu, kas atzīst partnerinstitūcijās veiktus studiju periodus, kas bāzēti uz vai savietojami ar Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu; (d) beidzas ar kopīgu, dubultu vai vairākiem grādiem, kas tiek atzīts piedalošos partnerinstitūciju dalībvalstīs; 8. “profesionālā pamatizglītība” nozīmē jebkāda veida primāro profesionālo sagatavošanu, ieskaitot tehnisko un profesionālo sagatavošanu, mācekļa gadus un profesionāli orientētu izglītību, kas dod ieguldījumu profesionālajai kvalifikācijai, kas tiek oficiāli atzīta no kompetentu autoritāšu dalībvalstī, kurā tā iegūta, puses; 9. “profesionālā tālākizglītība” nozīmē jebkādu profesionālu tālākizglītību, ko persona uzsākusi savas profesionālās darbības laikā; 12. “profesionālā izglītība” nozīmē jebkuru sākotnējās profesionālās izglītības vai apmācības formu, ieskaitot tādu tehniskās un profesionālās mācības un mācekļa laiku, ar ko veicina tādas profesionālās kvalifikācijas iegūšanu, kuru atzīst tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā tā ir iegūta, kā arī jebkuru turpmāku profesionālo izglītību vai apmācību, ko persona veic savas darba dzīves laikā; 10. 13. “pieaugušo izglītība” nozīmē jebkāda veida pieaugušo neprofesionālo izglītību, neizdalot formāla, neformāla un neoficiāla ceļa izglītību; 11. 14. “studiju vizīte” nozīmē īslaicīgu vizīti uz citu dalībvalsti, lai veiktu studijas kādā konkrētā mūžizglītības aspektā , lai veiktu pieredzes apmaiņu vai lai apgūtu jaunu metodoloģiju vai prasmi ; 12. 15. “mobilitāte” nozīmē fizisku personas pārvietošanos uz citu valsti, laikposma pavadīšanu citā dalībvalstī ar mērķi uzsākt studijas, darba praksi, citu izglītības vai apmācības aktivitāti vai saistītu administratīvu aktivitāti, sagatavojot kas vajadzības gadījumā tiek atbalstīta ar sagatavošanas vai atjaunošanas kursiem uzturēšanās valsts valodā vai darba valodā ; 13. 16. “iekārtošana darbā” nozīmē uzturēšanos tāda laikposma pavadīšanu uzņēmumā vai organizācijā citā dalībvalstī, kas vajadzības gadījumā tiek atbalstīta ar sagatavojot sagatavošanas vai atjaunošanas kursiem uzturēšanās valsts valodā vai darba valodā ar mērķi palīdzēt attiecīgajām personām pielāgoties Kopienas darba tirgus prasībām, apgūt īpašas prasmes vai un uzlabot izpratni par attiecīgās valsts ekonomisko un sociālo kultūru darba pieredzes iegūšanas kontekstā ; 14. 17. “vienpusējs” - tāds, kur iesaistīta ir tikai viena institūcija; 15. 18. “divpusējs” - tāds, kur iesaistīti partneri no divām dalībvalstīm; 16. 19. “daudzpusējs” – tāds, kur ir iesaistīti partneri no vismaz trīs dalībvalstīm. Komisija var uzskatīt asociācijas vai citus orgānus, kuriem kā locekļi ir trīs vai vairāk dalībvalstis, par vispusīgiem; 17. 20. “partnerattiecības” nozīmē divpusīgu vai daudzpusīgu līgumu starp institūciju vai organizāciju grupu dažādās dalībvalstīs, ar mērķi veikt kopīgas Eiropas aktivitātes mūžizglītības sfērā; 18. 21. “tīkls” nozīmē formālu vai neformālu orgānu grupēšanos konkrētā mūžizglītības sfērā, disciplīnā vai sektorā; 19. 22. “projekts” nozīmē tādu sadarbības aktivitāti ar definētu mērķi, ko kopīgi veic formāla vai neformāla organizāciju vai institūciju grupa; 20. 23. “projekta koordinators” nozīmē organizāciju vai institūciju, kas ir atbildīga par konkrēta daudzpusīgas grupas , kas paraksta subsīdiju vienošanos ar Komisiju, projekta realizēšanu; 21. 24. “projekta partneri” nozīmē organizācijas vai institūcijas, kas nav koordinatori un veido daudzpusīgu grupu; 22. 25. “uzņēmums” nozīmē visa veida uzņēmumus , kas veic saimniecisko darbību publiskajā vai privātajā sektorā, neatkarīgi no to lieluma, juridiskā statusa vai ekonomiskā sektora, kurā tie darbojas, un visa veida ekonomiskas aktivitātes, ieskaitot sociālo ekonomiku; 23. 26. “sociālie partneri” nozīmē, nacionālā līmenī, darba devēju un darbinieku organizācijas saskaņā ar nacionālajiem likumiem un/vai praksi un, Kopienas līmenī, darba devēju un darbinieku organizācijas, kas piedalās sociālajā dialogā Kopienas līmenī; 24. “izglītības pakalpojuma sniedzējs” nozīmē visas institūcijas un organizācijas, kas sniedz mūžizglītību Integrētās programmas kontekstā vai tās Specifisko programmu robežās; 25. 27. “vadība un konsultācijas” nozīmē aktivitāšu kopumu, kas sevī ietver informācijas izvērtēšanu, orientēšanu un konsultācijas, lai palīdzētu audzēkņiem , instruktoriem un citam personālam izdarīt izvēli, kas saistīta ar izglītības vai apmācības programmām vai nodarbinātības iespējām; 26. 28. “rezultātu izplatīšana un izmantošana” nozīmē aktivitātes, kuru mērķis ir nodrošināt Integrētās Mūžizglītības programmas un tās priekšgājēju rezultātu atbilstošu atpazīšanu, novērtēšanu, demonstrēšanu un ieviešanu plašā mērogā; 27. 29. “mūžizglītība” nozīmē visa veida vispārīgo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, neformālo izglītību un neoficiālo apmācību, kas tiek uzsākta visā dzīves garumā un rezultātā nodrošina zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošanu personīgajā, pilsoņa, sociālajā un/vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā. Tas iekļauj vadības un konsultāciju pakalpojumu noteikumus. 2. 3. pants Specifiskās Apakš programmas 1. Sektorālās apakš programmas ir šādas: (a) “Comenius” programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas ir saistītas ar pirmskolu un skolas izglītību līdz vidējās izglītības beigu līmenim un visām institūcijām un organizācijām, kas šādu izglītību sniedz; (b) “Erasmus” programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas ir saistītas ar augstāko izglītību un profesionālo izglītību un apmācību trešajā līmenī, neatkarīgi no kvalifikācijas, mācību ilguma un ieskaitot doktorantūras studijas, un visām institūcijām un organizācijām, kas šādu izglītību un apmācību sniedz vai atvieglina ; (c) “Leonardo da Vinci” programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas saistītas ar profesionālo izglītību un apmācību , ieskaitot pamata un tālākizglītību, izņemot augstāko profesionālo izglītību un izglītību trešajā līmenī, citā, nevis trešajā līmenī , kā arī visas institūcijas un organizācijas, kas sniedz vai atvieglo šādu izglītību; (d) “Grundtvig” programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas saistītas ar pieaugušo izglītību, kā arī visas institūcijas un organizācijas, kas šādu izglītību sniedz. 2. Š ķērseniskā programma ietver četras galvenās aktivitātes: (a) stratēģiskā sadarbība un jauninājumi mūžizglītības sfērā Kopienas ietvaros ; (b) valodu mācību atbalsts; (c) jauna, uz IKT bāzēta mūžizglītības satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstīšana; (d) programmas un agrāku saistīto programmu atbalstīto darbību rezultātu izplatīšana un izmantošana, un labas prakses apmaiņa 3. “Jean Monnet” programmai jāatbalsta institūcijas un aktivitātes Eiropas integrācijas sfērā. Tā ietver trīs galvenās darbības: (a) “Jean Monnet” programma; (b) piešķirt stipendijas, lai atbalstītu noteiktas institūcijas, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumiem; (c) piešķirt stipendijas, lai atbalstītu citas Eiropas institūcijas un asociācijas izglītības un apmācības sfērā. 4. Papildus 1. pantā uzskaitītajiem mērķiem Specifiskajām programmām ir šādi specifiski mērķi: (a) “Comenius” programma: (i) attīstīt jauniešu un izglītojošā personāla vidū izpratni par Eiropas kultūru dažādību un to vērtību; (ii) palīdzēt jauniešiem apgūt pamata dzīves iemaņas un nepieciešamās zināšanas personīgajai attīstībai, nākotnes nodarbinātībai un aktīvai Eiropas pilsonībai. (b) “Erasmus” programma: (i) atbalstīt Eiropas augstākās izglītības telpas realizāciju; (ii) pastiprināt augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības ieguldījumu jaunrades procesos. (c) “Leonardo da Vinci” programma: atvieglot pielāgošanos darba tirgus izmaiņām un nepieciešamo prasmju attīstību. (d) “Grundtvig” programma: (i) reaģēt uz izglītības problēmu, kas saistīta ar novecojošu Eiropas populāciju; (ii) palīdzēt sniegt pieaugušajiem alternatīvus ceļus kā uzlabot savas zināšanas un kompetenci. (e) šķērseniskā programma: (i) veicināt Eiropas sadarbību jautājumos, kas skar divas vai vairākas sektorālās programmas; (ii) veicināt dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmu konverģenci. (f) “Jean Monnet” programma: (i) stimulēt izglītošanu, izpēti un pārdomas Eiropas integrācijas studijās; (ii) atbalstīt atbilstoša institūciju un asociāciju skaita esamību, kas nodarbojas ar problēmām, kas saistītas ar Eiropas integrāciju un izglītošanu un apmācību Eiropas perspektīvā. 4. pants Dalība Integrētajā Mūžizglītības programmā Integrētā Mūžizglītības programma pārsvarā attiecas uz: (a) skolniekiem, studentiem, audzēkņiem un pieaugušajiem audzēkņiem; (b) skolotājiem, instruktoriem un citu personālu, kas iesaistīts jebkādā mūžizglītības aspektā; (c) cilvēkiem darba tirgū; (d) izglītības pakalpojuma sniedzējiem iestādēm un organizācijām, kas nodrošina mācību iespējas saskaņā ar Mūžizglītības programmu vai tās apakšprogrammām ; (e) personām un orgāniem, kas atbildīgas par sistēmām un politikām mūžizglītības sistēmas jebkādu aspektu lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī; (f) uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un to organizācijām visos līmeņos, ieskaitot tirdzniecības organizācijas un tirdzniecības un komercpalātas; (g) orgāniem, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus, kas attiecas uz jebkādu mūžizglītības aspektu; (h) asociācijām, kas darbojas mūžizglītības sfērā, ieskaitot studentu, audzēkņu, skolnieku, vecāku un pieaugušo audzēkņu asociācijas; (i) izpētes centriem un orgāniem, kas pēta mūžizglītības problēmas; (j) organizācijām , kas netiecas pēc peļņas, brīvprātīgo organizācijām, nevalstiskajām organizācijām (NVO). 5. pants Kopienas darbības 1. Integrētajā Mūžizglītības programmā ir ietverts atbalsts šādām darbībām: (a) cilvēku mobilitāte Eiropā mūžizglītības aspektā; (b) divpusējas un daudzpusējas partnerattiecības; (c) daudzpusēji projekti, kuri ir īpaši izstrādāti, mērķis ir uzlabot nacionālās izglītības un apmācības sistēmas lai veicinātu izglītības un apmācību sistēmu kvalitāti, pārņemot jauninājumus starpvalstu līmenī ; (d) vienpusēji un nacionāli projekti; (e) daudzpusēji projekti un tīkli; (f) mūžizglītības sfēras politiku un sistēmu novērošana un analīze, atsauces materiāla izveide un regulāra atjaunināšana , ieskaitot aptaujas, statistiku, analīzi un indikatorus, darbības, kas atbalsta kvalifikācijas un agrākās izglītošanās pārredzamību un atpazīstamību; (g) stipendiju piešķiršana, ar mērķi segt dažas ekspluatācijas un administrācijas izmaksas aktīvām organizācijām Integrētās Mūžizglītības programmas darbības laukā; (h) citas iniciatīvas, kas saskan ar paredzētas Integrētās Mūžizglītības programmas mērķu veicināšanai (“Papildinošie pasākumi”). 2. Kopiena var piešķirt savu atbalstu sagatavojošām vizītēm, kas mērķētas uz jebkuru darbību, kas izklāstīta šajā pantā. 3. Komisija var organizēt tādus seminārus, kolokvijus vai sanāksmes, kas atvieglotu Integrētās Mūžizglītības programmas ieviešanu, un uzsākt attiecīgus informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas pasākumus un pasākumus, lai palielinātu informētību par programmu , kā arī programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu. 4. Šajā pantā izklāstītās darbības var tikt ierosinātas veicot aicinājumu iesniegt priekšlikumu vai piedāvājumus vai tieši no Komisijas puses. 6. pants Komisijas un dalībvalstu uzdevumi 1. Komisijai ir jānodrošina Kopienas Integrētās Mūžizglītības programmas darbību efektīva īstenošana. 2. Dalībvalstīm ir: (a) jāveic atbilstošas darbības, lai nodrošinātu efektīvu Integrētās Mūžizglītības programmas darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas saistītās puses no visiem mūžizglītības aspektiem saskaņā ar nacionālo praksi vai tiesību aktiem ; (b) jāizveido vai jānorāda un jāpārrauga struktūra, kas nodarbotos ar koordinēto Integrētās Mūžizglītības programmas darbību, ieskaitot budžeta pārvaldi, saskaņā ar Padomes Regulas (EC, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu[23] un Komisijas Regulas (EC, Euratom) Nr. 2342/2002 38. pantu[24], īstenošanu dalībvalsts līmenī (nacionālās aģentūras) pārvaldi, kas atbilstu šādiem kritērijiem: (i) organizācija, kas tiek izveidota vai izraudzīta kā nacionālā aģentūra, ir juridiska persona vai ir daļa no struktūras, kas ir juridiska persona, un pakļaujas attiecīgās dalībvalsts likumiem. Ministriju nevar izraudzīties kā nacionālu aģentūru; (ii) nacionālajām aģentūrām katrai valsts aģentūrai ir jābūt adekvātam darbinieku skaitam adekvātam personālam, lai izpildītu tai noteiktos uzdevumus , ar profesionālo un lingvistisko kapacitāti, kas nepieciešama, lai starptautiski sadarbotos izglītības un apmācības sfērā; (iii) tām tai jābūt atbilstošai infrastruktūrai, it īpaši attiecībā uz informātiku un komunikācijām; (iv) tām tai jādarbojas administratīvajā kontekstā, kas ļauj tām tai apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairīties no interešu konfliktiem; (v) tām tai jābūt tiesīgai piemērot finanšu pārvaldes noteikumus un nolīgumu noteikumus, kas izveidoti Kopienas līmenī; (vi) tām tai jāpiedāvā atbilstošas finansiālās garantijas, ko vēlams izsniedz publiska autoritāte, un to tās pārvaldes kapacitātei ir jāatbilst tam Kopienas līdzekļu apjomam, kas tām tai būs jāpārvalda; (c) jāuzņemas atbildība par atbilstošu pārvaldi no nacionālo aģentūru, kas noteiktas b) apakšpunktā, puses par līdzekļiem, kas pārskaitīti nacionālajām aģentūrām projektu atbalstīšanai, un it īpaši par pārredzamības, apstrādes vienlīdzības principu ievērošanu un izvairīšanos no paralēlās finansēšanas ar citiem Kopienas līdzekļu avotiem no nacionālo aģentūru puses, un par pienākumu pārraudzīt projektus un segt līdzekļu, kas paredzēti atmaksāšanai saņēmējiem; (d) jāveic atbilstošas darbības, lai nodrošinātu atbilstošas revīzijas un finansiālo pārraudzību pār nacionālajām aģentūrām, kas noteiktas b) apakšpunktā, un jo īpaši: (i) pirms nacionālā aģentūra sāk darbu, iesniegt Komisijai nepieciešamos apliecinājumus par tās eksistenci, nozīmību un atbilstošu darbību tajā, saskaņā ar drošas finansiālās pārvaldes noteikumiem, par piemērotajām procedūrām, kontroles sistēmām, grāmatvedības sistēmām un piegādes un subsīdiju piešķiršanas procedūrām; (ii) iesniegt Komisijai katru gadu galvojuma deklarāciju par nacionālo aģentūru finansiālo sistēmu un procedūru uzticamību un to rēķinu patiesumu; (e) izveidotajai vai nozīmētajai nacionālajai struktūrai, kas noteikta b) apakšpunktā augstāk tekstā, pārkāpumu, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, ja tas izraisa sūdzību nonākšanu Komisijas rokās par nacionālo aģentūru, kura nav pilnībā nokārtojusi saistības, jāatbild par neatmaksātajiem līdzekļiem; (f) pēc Komisijas pieprasījuma ir jānorāda izglītības pakalpojuma sniedzēji iestādes vai organizācijas, kas nodrošina mācību iespējas, vai to izglītības pakalpojuma sniedzēju šādu iestāžu vai organizāciju tipi, kam ir tiesības piedalīties Integrētajā Mūžizglītības programmā to atbilstošajās teritorijās; (g) jāpieņem jācenšas pieņemt visi attiecīgie pasākumi, lai likvidētu juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Integrētās Mūžizglītības programmas darbībai; (h) jāveic atbilstošas darbības, lai nodrošinātu potenciālo sinerģiju dalībvalsts līmenī ar citām Kopienas programmām un finansiālajiem instrumentiem, un citām nozīmīgām programmām, kas darbojas dalībvalstī apspriežamā līmenī. 3. Komisijai, sadarbībā ar dalībvalstīm, ir jānodrošina: (a) pāreja no darbībām, kas tika veiktas iepriekšējo programmu kontekstā izglītības, apmācības un mūžizglītības sfērā uz tām, kuras tiks veiktas Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros; (b) Kopienas finansiālo interešu atbilstoša aizsardzība, jo īpaši ieviešot efektīvus, proporcionālus un noteiktus pasākumus, administratīvās pārbaudes un sodus; (c) atbilstoša informācija, publicitāte un sekošana Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros notiekošajām darbībām; (d) to pieejamo datu savākšana, analīze un apstrāde, kas nepieciešami, lai izmērītu programmas rezultātus un ietekmi un lai pārraudzītu un novērtētu pasākumus, kas minēti 15. pantā; (e) Mūžizglītības programmas un iepriekšējās paaudzes izglītības un apmācību programmu rezultātu izplatīšana. 7. pants Trešo valstu piedalīšanās 1. Integrētā Mūžizglītības programma ir atvērta, lai tajā piedalītos: (a) EBTZ valstis, kas ir EEZ locekles saskaņā ar EEZ vienošanās noteiktajiem nosacījumiem; (b) Turcija un Centrālās, un Austrumeiropas kandidātvalstis, kas iegūst, pateicoties pirmsiestāšanās stratēģijai, saskaņā ar galvenajiem principiem un nosacījumiem, kas noteikti attiecīgajā Pamatnoteikumu nolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos, lai tās varētu piedalīties Kopienas programmās, kas noteikti ar šīm valstīm noslēgtajos pamatnolīgumos, lai tās varētu piedalīties Kopienas programmās ; (c) Rietumu Balkānu valstis saskaņā ar priekšnoteikumiem, kas jānosaka ar šīm valstīm, vadoties pēc pamatnoteikumu vienošanās, kas attiecas paredz to piedalīšanos Kopienas programmās; (d) Šveices Konfederācija, uz divpusīgas vienošanās bāzes, kas jānoslēdz ar šo valsti; 2. Galvenajai aktivitātei Nr. 1 “Jean Monnet” programmā, kas noteikta 2. 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir jābūt pieejamai jebkuras trešās valsts augstākās izglītības institūcijai. 3. Trešās valstis, kas piedalās Integrētajā Mūžizglītības programmā saskaņā ar visām saistībām, pilda visus uzdevumus, kas izklāstīti šajā lēmumā attiecībā uz dalībvalstīm. 8. pants Starptautiskā sadarbība Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros un saskaņā ar 9. pantu Komisija var sadarboties ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO). II nodaļa Integrētās Mūžizglītības programmas ieviešana 9. pants Ieviešanas pasākumi 1. Integrētās Mūžizglītības programmas ieviešanai nepieciešamie pasākumi, kas saistīti ar šādiem jautājumiem, Komisijai ir jānosaka saskaņā ar pārvaldes procedūru, kas noteikta 10. panta 2. punktā: (a) gada darba plāns , ieskaitot prioritātes ; (b) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp Īpašajām apakš programmām un tajās ; (c) vispārējas pamatnostādnes apakšprogrammu īstenošanai (ieskaitot lēmumus par pasākumu veidu, to darbības laiku un finansējuma līmeni), atlases kritēriji un procedūras; (d) Komisijas priekšlikumi par pieteikumu atlasi daudzpusējiem projektiem un tīkliem, kā noteikts 33. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā; (e) Komisijas priekšlikumi par pieteikumu atlasi pasākumiem, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, uz ko neattiecas iepriekšējais d) apakšpunkts, kā arī šā panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā paredzētajiem pasākumiem , kuriem ierosinātais Kopienas atbalsts pārsniedz 1 milj. euro; (f) attiecīgo Komisijas, dalībvalstu un valstu aģentūru uzdevumu un atbildības noteikšana saistībā ar “valsts aģentūras procedūrām”, kas izklāstītas pielikumā; (g) finansējuma sadale dalībvalstīm tiem pasākumiem, kuri jāpārvalda ar “Valsts aģentūras 1. procedūras”starpniecību, kas izklāstīta pielikumā; (h) kārtība, kas nodrošinātu iekšēju atbilstību Integrētajā Mūžizglītības programmā; (i) kārtība par Integrētās Mūžizglītības programmas un apakšprogrammu pārraudzību un novērtēšanu, un rezultātu nodošanu un izplatīšanu; 2. Visu I sadaļā tematu, kas nav noteikti šī panta 1. punktā, ieviešanai nepieciešamie pasākumi ir jānosaka saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto konsultēšanas procedūru. 10. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, turpmāk saukta “Komiteja”. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laika posms ir divi mēneši. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. 5. Dalībvalstis var nepārstāvēt personas, kas ir nodarbinātas nacionālajās aģentūrās vai kam ir operacionāla atbildība par nacionālajām aģentūrām, kas noteiktas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā. 11. pants Sociālie partneri 1. Ja Komiteja tiek konsultēta par jebkādu tematu, kas saistīts ar šī lēmuma piemērošanu saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību, sociālo partneru pārstāvji, kurus nosaka Komisija, balstoties uz Eiropas sociālo partneru pieteikumu bāzes, var piedalīties Komitejas darbā kā novērotāji. Šādu novērotāju skaitam ir jābūt vienādam ar dalībvalstu pārstāvju skaitu. 2. Šādiem novērotājiem ir tiesības pieprasīt savas viedokļa iekļaušanu komitejas sapulces protokolā. 12. pants Horizontālā pieeja politika Integrētās Mūžizglītības programmas ieviešanas laikā ir jāpievērš uzmanība tam, lai nodrošinātu ieguldījumu Kopienas horizontālajā politikā, jo īpaši: (a) atbalstot uzmanības pievēršanu kultūras un valodu dažādībai un multikulturālismam Eiropā, kā arī nepieciešamībai cīnīties pret rasismu, aizspriedumiem un ksenofobiju; (b) veidojot priekšnosacījumus audzēkņiem ar speciālām vajadzībām, it īpaši atbalstot viņu integrāciju kopējā izglītībā un apmācībā; (c) pievēršot uzmanību pastāvīgas ekonomiskās attīstības atbalstīšanas nozīmībai; (c) veicinot vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un piedalīšanos cīņā ar visa veida diskrimināciju, kas balstīta uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju. 13. pants Kopīgās darbības Kā Eiropas zināšanu veidošanas procesa sastāvdaļai, Integrētās programmas darbības var tikt īstenotas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 10. panta 2. punktā kopā ar saistītām Kopienas programmām un darbībām, it īpaši tām, kuru darbības joma ir kultūra, mediji, jaunatne, izpēte, nodarbinātība, iniciatīvas, vide un informācijas tehnoloģijas, un komunikācijas. 14. 13. pants Atbilstība un komplementaritāte ar citu jomu politiku 1. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina vispārēju atbilstību un komplementaritāti ar darba programmu „Izglītība un apmācība 2010” un ar citu jomu attiecīgo Kopienas politiku, instrumentiem un darbībām, it īpaši ar Eiropas Sociālo fondu, ar Kopienas Cilvēkresursu un mobilitātes darbību pamatprogrammu zinātniskajā izpētē un attīstībā un Kopienas Statistikas programmu. kultūras, plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes, pētījumu un attīstības, nodarbinātības, kvalifikācijas atzīšanas, uzņēmumu, vides, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un Kopienas statistikas programmas jomā. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina efektīvu saikni starp Integrēto Mūžizglītības programmu un programmām un darbībām izglītības un apmācības sfērā, kas uzsāktas Kopienas pirmsiestāšanās instrumentu ietvaros, citai sadarbībai ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām. 2. Komisijai regulāri jāinformē Komiteja par citām nozīmīgām Kopienas iniciatīvām, kas uzsāktas mūžizglītības jomā, ieskaitot sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. 3. Īstenojot Integrētās Mūžizglītības programmas pasākumus, Komisija un dalībvalstis ņem vērā prioritātes, kas noteiktas integrētajās nodarbinātības pamatnostādnēs , ko Padome pieņēmusi kā daļu no koordinētās nodarbinātības stratēģijas Lisabonas partnerības izaugsmei un nodarbinātībai . 4. Sadarbojoties ar Eiropas sociālajiem partneriem, Komisijai ir jācenšas attīstīt atbilstošu koordināciju starp Integrēto Mūžizglītības programmu un sociālo dialogu Kopienas līmenī, ieskaitot sektorālajos līmeņos dialogu dažādās tautsaimniecības nozarēs . 5. Īstenojot Integrēto Mūžizglītības programmu, Komisijai ir jānodrošina Eiropas Profesionālās izglītības apmācības centram (Cedefop) atbilstošu palīdzību sfērās, kas saistītas ar tās kompetenci un saskaņā ar nolīgumu, kā tas noteikta Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75[25]. Komisija var atbilstošā gadījumā nodrošināt atbalstu Eiropas Apmācības fondam tā pilnvaru ietvaros un saskaņā ar vienošanos, kas izklāstīta Padomes Regulā (EEK) Nr. 1360/90[26]. 6. Komisijai regulāri jāinformē Profesionālās apmācības konsultatīvā padome par nozīmīgiem panākumiem “Leonardo da Vinci” programmas ietvaros profesionālās izglītības un apmācības jomā. III nodaļa Finanšu noteikumi – novērtēšana 15. 14. pants Finansēšana 1. Paredzamais finansiālais pamats Integrētās programmas šā lēmuma īstenošanai 7 gadu laikposmā, sākot no 2007. gada 1. janvāra, ir 13 620 6,970 milj. euro. No šīs summas No šā finansējuma piešķīrumi “Comenius”, “Erasmus”, “Leonardo da Vinci” un “Grundtvig” programmām atvēlamie līdzekļi nevar būt mazāki kā noteikts pielikuma B. 8 10. punktā. Komisija var grozīt šos summas piešķīrumus saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 10. panta 2. punktā. 2. Līdz 1 % no Integrētās Mūžizglītības programmas budžeta var tikt tērēts, lai atbalstītu to trešo valstu partneru piedalīšanos Integrētā Mūžizglītības programmas partnerības, projektu un tīkla darbībās, kuri nepiedalās Integrētajā Mūžizglītības programmā saskaņā ar 7. pantā minētājiem nosacījumiem. 3. Ikgadējā līdzekļu piešķiršana ir jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai finansiālās perspektīvas robežās . 16. 15. pants Uzraudzība un novērtēšana 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga un novērtē Mūžizglītības programmu , ņemot vērā tās mērķus . Šai pārraudzībai ir jāietver atskaites, kas noteiktas 4. punktā, un specifiskas darbības. 2. Komisija paredz regulāru neatkarīgu ārēju Integrētās Mūžizglītības programmas novērtējumu un regulāri publicē statistiku par pārraudzības procesu . 3. Mūžizglītības programmas un iepriekšējās paaudzes izglītības un apmācību programmu pārraudzības un novērtējuma atzinumi jāņem vērā, programmu īstenojot . 4. Dalībvalstīm Komisijai 2010. gada 30. jūnijā un 2015. gada 30. jūnijā ir jāiesniedz attiecīgas atskaites par Integrētās Mūžizglītības programmas īstenošanu un rezultātu. 5. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: (a) starpposma novērtēšanas ziņojumu par sasniegtajiem rezultātiem un par kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem Integrētās Mūžizglītības programmas īstenošanas aspektiem , ieskaitot sasniegto rezultātu analīzi, līdz 2011. gada 31. martam; (b) paziņojumu par Integrētās Mūžizglītības programmas turpināšanu līdz 2011. gada 31. decembrim; (c) nobeiguma novērtējuma ziņojumu līdz 2016. gada 31. martam. II SADAĻA SPECIFISKĀS APAKŠ PROGRAMMAS I nodaļa “Comenius” programma 17. 16. pants Dalība “Comenius” programmā Integrētajā Mūžizglītības programmā “Comenius” programma attiecas uz: (a) skolniekiem pirmskolā un skolā līdz vidējās izglītības beigām; (b) skolām, ko nosaka dalībvalstis; (c) mācību, atbalsta un administratīvo skolotājiem un citu personālu šajās skolās; (d) asociācijām , organizācijām, kas netiecas pēc peļņas, NVO un skolu izglītībā iesaistītajiem pārstāvjiem; (e) publiskajām un privātajāmorganizācijām personām un struktūrām , kas ir atbildīgas par izglītības organizēšanu un sniegšanu lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī; (f) izpētes centriem un organizācijām, kas saistītas ar mūžizglītības jautājumiem; (g) augstākās izglītības iestādēm; (h) struktūrām, kas sniedz konsultāciju un informācijas pakalpojumus. 18. 17. pants Darba uzdevumi Programmas “Comenius” mērķi 1. Papildus Integrētās Mūžizglītības programmas mērķiem, kas izklāstīti 1. un 2. pantā 1. pantā , programmas “Comenius” darba īpašie mērķi ir šādi: (a) padziļināt jaunu cilvēku un izglītības darbinieku zināšanas un izpratni par Eiropas kultūras un valodu dažādību un to vērtību; (b) palīdzēt jauniem cilvēkiem iegūt dzīves pamatiemaņas un kompetenci, kas nepieciešama to personības attīstībai, nodarbinātībai nākotnē un aktīvai Eiropas pilsonībai. 2. Programmas „Comenius” darbības mērķi ir šādi: (a) palielināt apmaiņu, uzlabot kvalitāti un palielināt mobilitāti , iesaistot audzēkņus un izglītojošo personālu dažādās dalībvalstīs daudzumu un kvalitāti ; (b) palielināt skaitu un uzlabot kvalitāti uzlabot dažādu dalībvalstu skolu partnerattiecību kvalitāti un paplašināt šīs partnerattiecības tā, lai būtu iesaistīts vismaz viens audzēknis uz divdesmit kopīgajām izglītības aktivitātēm programmas periodā iesaistītu 3 milj. skolēnu kopīgos izglītības pasākumos programmas darbības laikā; (c) sekmēt otrās svešvalodas moderno svešvalodu mācīšanos; (d) atbalstīt inovatīva, uz IKT balstīta mūžizglītības satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses izstrādi ; (e) pastiprināt uzlabot skolotāju apmācības kvalitāti un Eiropas dimensiju tajā; (f) uzlabot atbalstīt pedagoģiskās pieejas un skolu pārvaldes uzlabojumus . 19. 18. pants Programmas “Comenius” darbības 1. Ar programmu “Comenius” var atbalstīt šādas darbības: (a) indivīdu mobilitāti, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot vai atbalstot šādu mobilitāšu organizāciju, ir jāpieņem atbilstoši nepieciešamie pasākumi un jārūpējas, lai jauniem cilvēkiem mobilitātē tiek pievērsta attiecīga pārraudzība un atbalsts. Šāda mobilitāte ietver: (i) audzēkņu un personāla apmaiņu; (ii) audzēkņu mobilitāti skolās un izglītojošā personāla norīkošanu ārzemju skolās vai uzņēmumos; (iii) skolotāju un cita izglītības jomas personāla piedalīšanos apmācību kursos; (iv) studijas un sagatavošanas vizītes mobilitātei, partnerattiecībām, projektam vai sistēmas aktivitātēm; (v) palīdzība skolotājiem un potenciālajiem skolotājiem. (b) tādu partnerattiecību izveidi, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā : (i) starp skolām (“Comenius partnerattiecības”) ar mērķi izstrādāt kopīgus mācību projektus starp audzēkņiem un to skolotājiem (“Comenius skolu partnerības”); (ii) starp organizācijām, kas atbild par visiem skolu izglītības aspektiem, lai veicinātu reģionālo sadarbību (“Comenius–Regio partnerības”); ( c) daudzpusējus projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, īpaši tos, ar kuriem plānots uzlabot skolu izglītības sistēmas, nododot jauninājumus un labu praksi; (d) daudzpusējus sadarbības projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tas var ietvert projektus, kuru mērķis ir: (i) izglītības paraugprakses, ieskaitot jaunu mācību metožu vai materiālu izstrāde, veicināšana un izplatīšana; (ii) tāda pieredzes izstrāde vai apmaiņa par informācijas vai norādījumu sniegšanas sistēmām, kas ir īpaši pielāgotas izglītojamajiem , skolotājiem un citam personālam , uz kuru attiecas programma “Comenius”; (iii) jaunu pasniedzēju kursu vai to satura izstrāde, virzīšana vai izplatīšana; (e) tīkli, kas noteiktas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Sistēmas, kuru mērķis ir: (i) attīstīt izglītību disciplīnā vai specializācijā, kurā tās darbojas, savam un izglītības labumam kopumā; (ii) apkopot un izplatīt nozīmīgu pozitīvu pieredzi un jaunas idejas; (iii) sniegt satura atbalstu citu uzsāktiem projektiem un partnerattiecībām; (iv) veicināt vajadzību analīžu attīstību un tās praktisko pielietojumu skolu izglītībā; (f) citas iniciatīvas, kuru mērķis ir “Comenius” programmas mērķu, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“Papildinošie pasākumi”), veicināšana. 2. Darbību, kas noteiktas 1. punktā, operacionālās detaļas ir jānolemj saskaņā ar 10. panta 2. punktā noteikto procedūru. 20. 19. pants Programmas “Comenius” budžets Ne mazāk kā 85% 80 % no “Comenius” programmai pieejamā budžeta ir jāatvēl mobilitātes, kas noteikta 19. 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un “Comenius” partnerattiecību, kas noteiktas 19. 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā, atbalstam. 21. pants Ieviešanas pasākumi 1. “Comenius” programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem: (a) gada darbības plāns; (b) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp dažādām “Comenius” programmas darbībām; (c) galvenās “Comenius” programmas vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras; (d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm darbībām, kas jāpārvalda ar “nacionālo aģentūru procedūru”, kas izklāstīta pielikumā; (e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu, un rezultātu izplatīšanu un nodošanu. 2. “Comenius” programmas īstenošanai nepieciešamo mēru, kas saistīti ar tēmām, citām kā noteikts šī panta 1. punktā, pieņemšana jāveic saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā. II nodaļa “Erasmus” programma 22. 20 . pants Dalība programmā “Erasmus” Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros programma “Erasmus” attiecas uz: (a) studentiem un audzēkņiem visās augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības un apmācības (ISCED 5. un 6. līmenis) trešā līmeņa izglītības un apmācību formās; (b) augstākās izglītības institūcijām, ko nosaka dalībvalstis; (c) izglītojošo un administratīvo skolotājiem, instruktoriem un citu personālu šajās institūcijās; (d) augstākajā izglītībā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem, ieskaitot nozīmīgas studentu, universitāšu un pasniedzēju asociācijas; (e) uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem; (f) publiskām un privātām organizācijām , ieskaitot organizācijas, kas netiecas pēc peļņas, un NVO, kuras ir atbildīgas par izglītības un apmācības organizēšanu un sniegšanu vietējā un , reģionālā un valsts līmenī; (g) pētījumu centriem un orgāniem, kas ir saistīti ar mūžizglītības jautājumiem ; (h) struktūrām, kas sniedz konsultāciju un informācijas pakalpojumus. 23. 21. pants Darba uzdevumi Programmas “Erasmus” mērķi 1. Papildus Integrētās Mūžizglītības programmas mērķiem, kas noteikti 1. un 2. pantā 1. pantā , programmas “Erasmus” darba īpašie mērķi ir šādi: (a) atbalstīt Eiropas augstākās izglītības telpas īstenošanu; (b) veicināt augstākās izglītības un padziļinātās profesionālās izglītības ieguldījumu jauninājumu procesā. 2. Programmas „Erasmus” darbības mērķi ir šādi: (a) palielināt uzlabot studentu un izglītojošā personāla mobilitātes kvalitāti un palielināt šo mobilitāti Eiropā daudzumu un kvalitāti tā, lai līdz 2011. 2012. gadam studentu mobilitātes individuālo dalībnieku skaits sasniegtu vismaz 3 miljonus programmā “Erasmus” un iepriekšējās programmās (pirms programmas „Erasmus”); (b) palielināt uzlabot Eiropas augstākās izglītības iestāžu daudzpusējās sadarbības starp un uzlabot to kvalitāti un paplašināt šo sadarbību ; (c) palielināt konverģences Eiropā iegūtās augstākās izglītības un padziļinātās profesionālās izglītības kvalifikācijas pārredzamību un savietojamību ; (d) sekmēt uzlabot augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbības kvalitāti un paplašināt šo sadarbību ; (e) veicināt inovatīvas prakses izstrādi trešā līmeņa izglītībā un apmācībā, kā arī tās nodošanu, ieskaitot vienas līdzdalīgās valsts prakses nodošanu citām valstīm; (f) atbalstīt inovatīva, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses izstrādi mūžizglītības jomā. 24. 22. pants Programmas „Erasmus” darbības 1. Ar programmu “Erasmus” var atbalstīt šādas darbības: (a) indivīdu mobilitāti, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šāda mobilitāte var ietvert: (i) studentu mobilitāti studijām studiju nolūkā vai apmācībai ārzemēs dalībvalstu augstākās izglītības iestādēs, kā arī iekārtošanu uzņēmumos, apmācības centros , pētniecības centros vai citās organizācijās; (ii) izglītojošā personāla mobilitāti augstākās izglītības iestādēs ar mērķi pasniegt vai tikt apmācītiem partnerinstitūcijā ārzemēs; (iii) cita personāla augstākās izglītības institūcijās un uzņēmumu personāla mobilitāti ar mērķi tikt apmācītiem vai pasniegt; (iv) “Erasmus” intensīvās programmas, kas tiek organizētas uz daudzpusīgas bāzes. Atbalsts var tikt piešķirts arī nosūtītāja iestādēm un augstākās izglītības uzņēmējiestādēm vai uzņēmumiem rīcībai, kas nodrošina kvalitāti visos mobilitātes posmos, ieskaitot valodu sagatavošanu sagatavošanas un atjaunošanas valodu kursus . (b) daudzpusējus projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, īpaši tādus, ar kuriem plānots uzlabot augstāko izglītību, nododot jauninājumus un labu praksi; (c) kopīgos daudzpusējus projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas tostarp vērsti uz inovāciju un , eksperimentēšanu un labas prakses apmaiņu jomās, kas minētas īpašajos un darbības uzdevumos; (d) sistēmām, kas noteiktas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ko vada augstākās izglītības institūciju konsorciji un kas pārstāv disciplīnu vai saistīto disciplīnu jomu (“Erasmus tematiskie tīkli”), kam ir mērķis attīstīt jaunas mācību koncepcijas un kompetences. Šādas sistēmas var ietvert arī pārstāvjus no citiem publiskiem orgāniem vai uzņēmumiem, vai asociācijām; (e) citas iniciatīvas, kuru mērķis ir “Erasmus” programmas uzdevumu”, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“Papildinošie pasākumi”), veicināšana. 2. Mobilitātes dalībnieki saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas (“Erasmus studenti”) ir šādi: (a) augstākās izglītības iestāžu studenti, kas pēc pirmā studiju gada pabeigšanas ir vismaz otrajā studiju gadā , pavada studiju periodu citā dalībvalstī programmas “Erasmus” mobilitātes pasākuma ietvaros, neatkarīgi no tā, vai tiem ir piešķirts finansiāls atbalsts šīs programmas ietvaros. Šādi periodi ir pilnībā jāatzīst ar starpiestāžu vienošanos starp nosūtītāja iestādēm un uzņēmējiestādēm. Uzņēmējiestādes neiekasē mācību maksu no šādiem studentiem; (b) studenti, kas ir uzņemti kopīgās maģistra programmās citā valstī kā tajā, kurā tie ieguvuši bakalaura grādu un piedalās mobilitātes pasākumā ; (c) augstākās izglītības iestāžu studenti, kas piedalās praksē uzņēmumos vai apmācības centros . 3. Pasākumu darba detaļas, kas izklāstītas 1. punktā, jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 10. panta 2. punktā. 25. 23. pants Programmas “Erasmus” budžets Ne mazāk kā 85% 80 % no programmai “Erasmus” pieejamā budžeta atvēl mobilitātes, kas noteikta 24. 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā, atbalstam. 26. pants Ieviešanas pasākumi 1. “Erasmus” programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem: (a) gada darba plāns; (b) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp dažādām “Erasmus” programmas darbībām; (c) “Erasmus” programmas galvenās vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras; (d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm darbībām, kas tiek pārvaldītas caur “Nacionālo aģentūru procedūru”, kas izklāstīta pielikumā; (e) vienošanās par programmas uzraudzību un novērtēšanu, un par rezultātu izplatīšanu un nodošanu. 2. “Erasmus” programmas īstenošanai nepieciešamo pasākumu, kas attiecas uz citiem tematiem kā minēts šī panta 1. punktā, pieņemšana jāveic saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas izklāstīta 10. panta 3. punktā. III nodaļa Programma “Leonardo da Vinci” 27. 24. pants Piedalīšanās programmā “Leonardo da Vinci” Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros programma “Leonardo da Vinci” attiecas uz: (a) jauniešiem cilvēkiem, kas apgūst jebkāda veida profesionālo izglītību un apmācību līdz vidējās izglītības beigām (līdz ISCED 3. līmenim) , izņemot trešajā līmenī ; (b) audzēkņiem profesionālajā tālākizglītībā un apmācībā (ISCED 4. līmenis); (b) cilvēkiem darba tirgū; (c) izglītības pakalpojuma sniedzējiem iestādēm vai organizācijām, kas nodrošina mācību iespējas jomās, uz ko attiecas programma “Leonardo da Vinci”; (d) pasniedzēji un administratīvais skolotāji, instruktori un cits personāls šajās izglītības pakalpojuma sniedzējos iestādēs un organizācijās ; (e) profesionālās izglītības un apmācības jomā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem, ieskaitot audzēkņu, vecāku un pasniedzēju asociācijas; (f) uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem, tai skaitā tirdzniecības palātām un citām arodorganizācijām; (g) orgāniem, kas sniedz vadības, konsultāciju vai informācijas pakalpojumus, kas saistīti ar jebkādu mūžizglītības aspektu; (h) personām un struktūrām, kas ir atbildīgas par jebkāda mūžizglītības profesionālās izglītības un apmācības aspekta sistēmām un politiku lokālā, reģionālā un valsts līmenī; (i) izpētes centriem un orgāniem, kas ir saistīti ar mūžizglītības jautājumiem; (j) augstākās izglītības iestādēm; (k) bezpeļņas organizācijām organizācijām , kas netiecas pēc peļņas , brīvprātīgajām organizācijām, nevalstiskām organizācijām. 28. 25. pants Darba uzdevumi Programmas “Leonardo da Vinci” mērķi 1. Papildus Integrētās Mūžizglītības programmas mērķiem, kas izklāstīti 1. un 2. pantā 1. pantā , programmas “Leonardo da Vinci” darba īpašie mērķi ir šādi: (a) atbalstīt tās personas, kas piedalās profesionālajā apmācībā un turpmākajos apmācības pasākumos, zināšanu, prasmju un kvalifikācijas ieguvē un izmantošanā, lai veicinātu personas attīstību, nodarbinātības spēju un dalību Eiropas darba tirgū; (b) atbalstīt profesionālās izglītības un apmācību sistēmu, iestāžu un prakses kvalitātes un jauninājumu uzlabojumus; (c) veicināt profesionālās izglītības un apmācības, kā arī mobilitātes pievilcīgumu darba devēju un atsevišķu personu skatījumā. 2. Programmas “Leonardo da Vinci” darbības mērķi ir šādi: (a) palielināt apjomu un uzlabot kvalitāti uzlabot kvalitāti un palielināt to personu mobilitāti Eiropā, kas iesaistītas sākotnējā profesionālajā izglītībā un apmācībā, un tālākizglītībā, tā, lai palielinātu prakses vietu skaitu uzņēmumos līdz vismaz 150 000 80 000 gadā Integrētās Mūžizglītības programmas darbības beigās; (b) palielināt uzlabot izglītības pakalpojuma sniedzējiem Eiropas iestāžu vai organizāciju, kas nodrošina mācību iespējas, uzņēmumu, sociālo partneru un citu attiecīgo iestāžu sadarbības kvalitāti un paplašināt šo sadarbību ; (c) veicināt inovatīvas prakses izstrādi pamata izglītības un tālākizglītības jomā profesionālās izglītības un apmācības jomā, izņemot trešo līmeni, un tās nodošanu, ieskaitot vienas līdzdalīgās dalībvalsts prakses nodošanu citām; (d) uzlabot kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atpazīstamību, ieskaitot tās, kas iegūtas neformālu un neoficiālu mācību ceļā ; (e) veicināt moderno svešvalodu mācīšanos; (f) atbalstīt inovatīva, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses izstrādi mūžizglītības jomā. 29. 26. pants Programmas “Leonardo da Vinci” darbības 1. Ar programmu “Leonardo da Vinci” var atbalstīt šādas darbības: (a) indivīdu mobilitāte, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot vai atbalstot šādas mobilitātes organizēšanu, pieņem nepieciešamos sagatavošanas pasākumus , ieskaitot valodas sagatavošanu, un rūpējas, lai cilvēkiem mobilitātē nodrošinātu piemērotu pārraudzību un atbalstu. Šāda mobilitāte var ietvert: (i) iekārtošanu starptautiskos uzņēmumos vai apmācību institūcijās; (ii) iekārtošanu un apmaiņu ar mērķi veicināt turpmāku pasniedzēju un konsultantu, kā arī to, kas ir atbildīgi par apmācības iestādēm un apmācības plānošanu un profesionālo orientāciju uzņēmumos, profesionālo izaugsmi; (b) partnerattiecības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kas vērstas uz abpusējas intereses tēmām no saistīto organizāciju puses; (c) daudzpusējus projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, it īpaši tos, kas vērsti uz apmācības sistēmu uzlabošanu, galveno uzmanību veltot jauninājumu nodošanai, ieskaitot lingvistisko, kultūras un juridisko adaptāciju to valsts jauno produktu un procesu vajadzībām, kas izstrādāti dažādos kontekstos; (d) daudzpusīgi projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas vērsti uz apmācību sistēmu uzlabošanu, galveno uzmanību veltot jauninājumu un labas prakses izstrādei un nodošanai ; (e) tematiskās ekspertu un organizāciju sistēmas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas strādā pie specifiskiem profesionālās izglītības un apmācības jautājumiem; (f) citas iniciatīvas, kas mērķētas uz programmas “Leonardo da Vinci” uzdevumu, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“Papildinošie pasākumi”), veicināšanu. 2. Šādu darbību darba detaļas jānolemj pakļaujoties 10. panta 2. punktā minētajai procedūrai. 30. 27. pants Programmas “ Leonardo da Vinci” budžets Ne mazāk kā 75% 60 % no programmai “Leonardo da Vinci” pieejamā budžeta atvēl mobilitātes un partnerību , kas noteiktas 29. 26. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, atbalstīšanai. 31. pants Ieviešanas pasākumi 1. “Leonardo da Vinci” programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem: (a) gada darbības plāns; (b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām “Leonardo da Vinci” programmas darbībām; (c) “Leonardo da Vinci” programmas galvenās vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras; (d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm programmām, kuras tiek pārvaldītas ar “Nacionālo aģentūru procedūru”, kas izklāstīta pielikumā; (e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu nodošanu un izplatīšanu, 2. “Leonardo da Vinci” programmas īstenošanai nepieciešamo pasākumu, kas saistīti ar citiem tematiem kā minēts šī panta 1. punktā, pieņemšana jāveic saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas izklāstīta 10. panta 3. punktā. IV nodaļa “Grundtvig” programma 32. 28. pants Dalība “ Grundtvig” programmā Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros “Grundtvig” programma attiecas uz: (a) audzēkņiem pieaugušo izglītībā; (b) izglītības pakalpojuma sniedzējiem iestādēm vai organizācijām, kas nodrošina mācību iespējas pieaugušo izglītības jomā; (c) izglītojošo un administratīvo skolotājiem un citu personālu šajās izglītības pakalpojuma sniedzējos un citās pieaugušo izglītībā iesaistītās organizācijās iestādēs vai organizācijās ; (d) iestādēm, kas iesaistītas pieaugušo izglītības izglītojošā personāla pamata vai tālākizglītībā; (e) pieaugušo izglītībā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem, ieskaitot audzēkņu un pasniedzēju asociācijas; (f) orgāniem, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus, kas saistīti ar jebkāda veida pieaugušo izglītības aspektu; (g) personām un orgāniem, kas ir atbildīgi par jebkāda pieaugušo izglītības aspekta sistēmām un politikām lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī; (h) pētījumu centriem un orgāniem, kas saistīti ar pieaugušo izglītības jautājumiem; (i) uzņēmumiem; (j) bezpeļņas organizācijas , kas netiecas pēc peļņas , brīvprātīgajām organizācijām, NVO; (k) augstākās izglītības institūcijām. 33. 29. pants Darba uzdevumi Programmas “ Grundtvig” mērķi 1. Papildus Integrētās Mūžizglītības programmas mērķiem, kas noteikti 1. un 2. pantā 1. pantā , “Grundtvig” programmas darba īpašie mērķi ir šādi: (a) risināt izglītības problēmas, ievērojot Eiropas iedzīvotāju novecošanu; (b) palīdzēt nodrošināt pieaugušos ar alternatīvām iespējām uzlabot to zināšanas un kompetenci. 2. Programmas “ Grundtvig” darbības mērķi ir šādi: (a) palielināt uzlabot pieaugušo izglītībā iesaistīto personu mobilitātes kvalitāti un pieejamību Eiropā un uzlabot paplašināt to tā, lai līdz 2013. gadam sasniegtu mobilitātes atbalstu vismaz 25 000 7000 personām gadā; (b) palielināt sadarbību uzlabot sadarbības kvalitāti starp pieaugušo izglītībā iesaistītajām organizācijām Eiropā skaitu un paplašināt šo sadarbību ; (c) atvieglot jaunrades attīstību pieaugušo izglītībā un to nodošanu, ieskaitot no dalībvalsts citām; (c) nodrošināt palīdzēt sociāli nestabilu grupu personām un personām sociāli marginālā kontekstā, it īpaši vecākiem cilvēkiem un tām personām, kuras ir pārtraukušas izglītību bez pamata kvalifikācijas, lai nodrošinātu tām alternatīvas iespējas izmantot pieaugušo izglītību; (d) veicināt inovatīvas prakses izstrādi pieaugušo izglītībā un tās nodošanu, ieskaitot vienas līdzdalīgas valsts prakses nodošanu citām valstīm; (e) atbalstīt inovatīva, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses izstrādi mūžizglītības jomā; (f) uzlabot pedagoģiskās pieejas un pieaugušo izglītības organizāciju pārvaldi. 34. 30. pants Programmas “Grundtvig” darbības 1. Ar programmu “Grundtvig” var atbalstīt šādas darbības un pasākumus: (a) indivīdu mobilitāti, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot vai atbalstot šādas mobilitātes organizēšanu, ir jānosaka nepieciešamie sagatavošanas pasākumi un mobilitātē esošajiem cilvēkiem jānodrošina piemērota pārraudzība un atbalsts. Šāda mobilitāte var ietvert vizītes, ievietošanas , palīdzēšanu un apmaiņas formālās un neformālās pieaugušo izglītības dalībniekiem, ieskaitot pieaugušo izglītības izglītojošā personāla apmācību un profesionālo attīstību , īpaši veidojot sinerģiju ar partnerībām un projektiem ; (b) partnerattiecības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un zināmas kā “Grundtvig programmas partnerattiecības”, un kas vērstas uz abpusēju iesaistīto partneru interesēm; (c) daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, īpaši tos, ar kuriem plānots uzlabot pieaugušo izglītības sistēmas, nododot jauninājumus un labu praksi; (d) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir pieaugušo izglītības sistēmu uzlabošana ar jaunrades un labas prakses attīstīšanu un nodošanu; (e) saistītie ekspertu un organizāciju tīkli, kā noteikts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, zināmi kā “Grundtvig tīkli”, kas pārsvarā strādā pie: (i) pieaugušo izglītības attīstīšanas disciplīnā, tematiskajā laukā vai administratīvajā aspektā, kurā tie darbojas; (ii) nozīmīgas labas prakses un jaunrades noteikšanas , uzlabošanas un izplatīšanas; (iii) satura atbalsta sniegšanas, projektiem un partnerattiecībām, ko uzsākuši citi un sadarbības atvieglošana starp šādiem projektiem un partnerattiecībām; (iv) pieaugušo izglītības vajadzību analīzes un kvalitātes nodrošinājuma attīstības veicināšanas. (f) citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt “Grundtvig” programmas uzdevumus, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“Papildinošie pasākumi”). 2. Šādu darbību darba detaļas ir jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā noteikto procedūru. 35. 31. pants Programmas “Grundtvig” budžets Ne mazāk kā 60% 55 % no programmai „Grundtvig” pieejamā budžeta atvēl mobilitātes un partnerattiecību, kā noteikts 34. 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, atbalstam. 36. pants Ieviešanas pasākumi 1. “Grundtvig” programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem. (a) gada darbības plāns; (b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām “Grundtvig” programmas darbībām; (c) “Grundtvig” programmas īstenošanas galvenās vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras; (d) līdzekļu sadale dalībvalstīm pasākumiem, kas tiek pārvaldītas ar “nacionālo aģentūru procedūru”, kas noteikta pielikumā; (e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu izplatīšanu un nodošanu. 2. “Grundtvig” programmas īstenošanai nepieciešamie pasākumi saistībā ar tematiem, citiem kā minēts šī panta 1. punktā, ir jāpieņem saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā. V nodaļa Šķērseniskā programma 37. 32. pants Darba uzdevumi Šķērseniskās programmas mērķi 1. Papildus Integrētās Mūžizglītības programmas galvenajiem mērķiem, kas minēti 1. un 2. pantā 1. pantā , Š ķērseniskās programmas darba īpašie mērķi ir šādi: (a) veicināt Eiropas sadarbību jomās, uz kurām attiecas vismaz divas nozaru apakšprogrammas; (b) veicināt dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmu konverģenci kvalitāti un pārredzamību. 2. Šķērseniskās programmas darbības mērķi ir šādi: (a) atbalstīt mūžizglītības politikas attīstību Eiropas līmenī, it īpaši Lisabonas procesa un programmas “Izglītība un apmācība 2010” kontekstā , kā arī Boloņas un Kopenhāgenas procesu un to sekotāju kontekstā; (b) nodrošināt atbilstošu salīdzināmo datu, statistikas un analīzes nodrošinājumu, lai atbalstītu mūžizglītības politikas attīstību; (c) pārraudzīt progresa virzību uz mūžizglītības uzdevumiem un mērķiem un noteikt sfēras, kam jāpievērš īpaša uzmanība; (b) nodrošināt pietiekamu salīdzināmu datu, statistikas un analīzes kopumu, lai veicinātu mūžizglītības politikas izstrādi, kā arī lai pārraudzītu to, kādi rezultāti gūti, sasniedzot mērķus un izpildot uzdevumus mūžizglītības jomā, un lai noteiktu, kurām jomām jāvelta īpaša uzmanība; (c) veicināt valodu mācības un atbalstīt lingvistisko dažādību dalībvalstīs; (d) atbalstīt inovatīvas, uz IKT bāzēta satura, pakalpojumu, pedagoģiju un prakses attīstību mūžizglītībā; (e) nodrošināt, lai Integrētās Mūžizglītības programmas rezultāti tiek atbilstoši atpazīti, demonstrēti un pielietoti plašā mērogā. 38. 33. pants Šķērseniskās programmas darbības 1. Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar galveno pasākumu – sadarbība mūžizglītības politikas un jauninājumu jomā –, kā minēts 2. 3 . panta 2. punkta a) apakšpunktā: (a) indivīdu mobilitāte, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ieskaitot ekspertu un ierēdņu, kurus izraudzījušās valsts, reģionālas un lokālas iestādes, izglītības un apmācības iestāžu, konsultāciju dienestu un profesionālās pieredzes apliecināšanas dienestu direktoru un sociālo partneru mācību vizītes; (b) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir Kopienas līmenī izstrādātu politikas priekšlikumu sagatavošana un pārbaude un jauninājumi mūžizglītības jomā ; (c) daudzpusēji ekspertu un/vai organizāciju sadarbības tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas kopīgi strādā pie politiku jautājumiem. Šādi tīkli ietver: (i) tematiskie tīkli, kas strādā pie mūžizglītības satura vai mūžizglītības metodoloģijas un politiku jautājumiem. Šādi tīkli var novērot, noteikt, analizēt labu praksi un jaunas idejas, apmainīties ar labu pieredzi un idejām un ieteikt labāku un plašāku šādas prakses pielietojumu dalībvalstīs; (ii) organizēt konferences forumus par politiku stratēģiskiem jautājumiem , kas vērstas uz mūžizglītības jomā stratēģisko jautājumu politikas koordinēšanu Eiropas līmenī ; (d) politiku un mūžizglītības sistēmu, kas noteiktas 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, novērošanu un analīzi un var sevī ietvert: (i) studijas un salīdzinošo izpēti; (ii) indikatoru un statistisko aptauju attīstīšana, ieskaitot mūžizglītības laukā sadarbībā ar “Eurostat” uzsāktā darba atbalstīšanu; (iii) “Eurydice” tīkla darbības atbalstīšana un Komisijas uzsāktās “Eurydice” Eiropas vienības izveides atbalstīšana; (e) darbība, kas veicinātu kvalifikāciju atpazīstamību un pārredzamību, ieskaitot formālās un neformālās izglītības ceļā iegūtās, informēšana un konsultācijas izglītības mobilitātes jautājumos un sadarbība kvalitātes nodrošināšanai, kas noteikta 5. panta 1. punkta f ) apakšpunktā, kas var ietvert: (i) organizāciju tīklus, kas atvieglo mobilitāti un atpazīstamību kā „Euroguidance” un Eiropas Savienības diploma atzīšanas tīkla centri (NARIC); (ii) tādu starptautisku interneta projektu kā „Ploteus” atbalstīšana; (iii) „Europass” iniciatīvas ietvertās darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK , ar ko pieņem vienotu sistēmu kvalifikāciju un kompetenču pārredzamībai. (f) tādas citas iniciatīvas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā („Papildinošie pasākumi”) , ieskaitot salīdzinošās mācīšanās pasākumus , kas vērstas uz 2. 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās galvenās darbības uzdevumu veicināšanu. 2. Šādas stratēģiskas darbības, kas attiecināmas uz vairāk nekā viena dzīves etapa izglītošanas un mācību vajadzībām saistībā ar vairāk nekā vienu apakšprogrammas jomu , var atbalstīt saskaņā ar galveno darbību – valodas mācīšanos –, kā noteikts 2. 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā: (a) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz: (i) jaunu valodas mācību materiālu, ieskaitot nepārtrauktā režīma kursus un valodu pārbaudes instrumentu izstrādi; (ii) valodu pasniedzēju instrumentu un apmācības kursu izstrādi, lai apmācītu valodas skolotājus, instruktorus un citu personālu; (b) tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas darbojas valodu apmācības un lingvistiskās dažādības jomā; (c) citas iniciatīvas, kas sakrīt ar Integrētās Mūžizglītības programmas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā noteiktajiem uzdevumiem, kas valodu mācības padarītu pievilcīgākas audzēkņiem caur masu medijiem un/vai mārketingu, reklāmu un informatīvām kampaņām, kā arī konferences, pētījumu un statistiskos indikatorus valodu mācību un lingvistiskās dažādības jomā. 3. Šādas darbības , l ai apmierinātu izglītošanas un mācību vajadzības saistībā ar vairāk nekā vienu apakšprogrammas jomu, var atbalstīt saskaņā ar galveno darbību – IKT –, kā noteikts 2. 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā: (a) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir jaunu metožu, satura, pakalpojumu un vides izstrāde un izplatīšana; (b) tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir zināšanu, pieredzes un labas prakses sniegšana un apmaiņa; (c) citas darbības, ar mērķi uzlabot mūžizglītības politiku un praksi, kā noteikts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, kas var ietvert novērtēšanu, novērošanu, standartizēšanu, kvalitātes uzlabošanas mehānismus un virzienu analīzi, ņemot vērā tehnoloģijas un pedagoģiju. 4. Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar galveno darbību – izplatīšana –, kā noteikts 2. 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā: (a) vienpusēji un nacionāli projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā; (b) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, turklāt kuru mērķis ir: (i) jaunu produktu un procesu izmantošanas un ieviešanas atbalstīšana; (ii) sadarbības veicināšana starp projektiem, kas darbojas tajā pašā jomā; (iii) labas prakses attīstīšana par izplatīšana metodēm; (c) izziņas materiālu, kas minēti 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, izveide, kas var ietvert nozīmīgu statistisku datu apkopošanu un pētījumus izplatīšanas jomā, rezultātu izmantošanu un labas prakses apmaiņu. 39. pants Ieviešanas pasākumi 1. Šķērseniskās programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem: (a) gada darba plāns un izvēles kritēriji un procedūras; (b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām šķērseniskās programmas darbībām; (c) šķērseniskās programmas īstenošanas vadlīnijas un tās galvenās darbības; (d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm darbībām, kas jāpārvalda ar “nacionālo aģentūru procedūru”, kas noteikta pielikumā; (e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu izplatīšanu un nodošanu. 2. Šķērseniskās programmas īstenošanai nepieciešamo pasākumu, kas saistīti ar tematiem, citām kā minēts šī panta 1. punktā, jānosaka saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā. VI nodaļa Programma “Jean Monnet” 40. 34. pants Dalība programmā “Jean Monnet” Integrētās Mūžizglītības programmas un pielikuma ietvaros “Jean Monnet” programma attiecas uz: (a) studentiem un pētniekiem Eiropas integrācijas jomā visu formu augstākajā izglītībā (ISCED 5. un 6. līmeni) Kopienas iekšienē un ārpus tās; (b) tām augstākās izglītības iestādēm Kopienas iekšienē un ārpus tās , kas tiek atzītas pašu valstīs ; (c) izglītojošo un administratīvo skolotājiem un citu personālu šajās iestādēs; (d) izglītībā un apmācībā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem Kopienas iekšienē un ārpus tās; (e) publiskām un privātām organizācijām, atbildīgām par izglītības un apmācības organizēšanu un sniegšanu lokālā un reģionālā līmenī; (f) pētījumu centriem un orgāniem, saistītiem ar Eiropas integrācijas jautājumiem Kopienas iekšienē un ārpus tās. 41. 35. pants Darba uzdevumi Programmas “Jean Monnet” mērķi 1. Papildus Integrētās Mūžizglītības programmas galvenajiem mērķiem, kas noteikti 1. un 2. pantā 1. pantā , programmas “Jean Monnet” darba īpašie mērķi ir šādi: (a) stimulēt izglītošanas, pētniecības un analīzes pasākumus Eiropas integrācijas studiju jomā; (b) atbalstīt tādu pienācīga spektra iestāžu un asociāciju esību, kas uzmanību velta jautājumiem, kuri saistīti ar Eiropas integrāciju, un nodarbojas ar izglītību un apmācību Eiropas perspektīvā. 2. Programmas “Jean Monnet” darbības mērķi ir šādi: (a) stimulēt izcilību izglītošanā, pētniecībā un pārdomās Eiropas integrācijas pētījumos augstākās izglītības iestādēs Kopienā un ārpus tās; (b) veicināt to, lai akadēmisko speciālistu aprindas un Eiropas pilsoņi padziļinātu zināšanas un informētību vispārīgos ar Eiropas integrāciju saistītos jautājumos; (c) atbalstīt galvenās Eiropas institūcijas, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumu risināšanu; (d) atbalstīt augstas kvalitātes aktīvu Eiropas asociāciju un iestāžu esību izglītības un apmācības laukos. 42. 36. pants Programmas “Jean Monnet” darbības 1. Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar 2. 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto galveno darbību: (a) vienpusēji un nacionāli projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kas var ietvert: (i) “Jean Monnet” katedras, izcilības centrus un apmācības moduļus; (ii) profesoru, citu augstākās izglītības pasniedzēju un Eiropas integrācijā specializējušos pētnieku asociācijas; (iii) jauno pētnieku, kas specializējušies Eiropas integrācijā atbalsts; (iv) informācijas un pētījumu aktivitātes, kam ar Kopienu ir kopīgi mērķi diskusiju, pārdomu un zināšanu par Eiropas integrācijas procesu veicināšanā. (b) Daudzpusēji projekti un tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas var ietvert daudzpusīgu pētījumu grupu Eiropas integrācijas sfērā izveides atbalstīšanai. 2. Galvenās darbības, kas noteikta 2. 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ietvaros var tik piešķirtas darbības subsīdijas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu ekspluatācijas un administratīvās izmaksas sekojošām institūcijām Eiropas interesēs: (a) Eiropas Koledža (Brigē un Natolinas universitāšu pilsētiņas); (b) Eiropas Universitātes institūts, Florence; (c) Eiropas Sabiedriskās administrācijas institūtam, Māstrihta; (d) Trīras Eiropas Tiesību akadēmija ; (e) Eiropas Īpašo vajadzību izglītības attīstības aģentūra, Midelfarta . 3. Galvenās darbības, kas noteiktas 2. 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ietvaros var tik piešķirtas darbības subsīdijas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu noteiktās izglītības un apmācības laukā aktīvo Eiropas institūciju ekspluatācijas un administratīvās izmaksas. 4. Stipendijas var piešķirt pēc ikgada principa vai arī pēc atjaunošanas principa, partnerattiecību ar Komisiju vienošanās ietvaros. 43. 37. pants Programmas “Jean Monnet” budžets Ne mazāk kā 28% 16 % no “Jean Monnet” programmai pieejamā budžeta jāatvēl galvenajai darbībai, kas noteikta 2. 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ne mazāk kā 44% 65 % galvenajai darbībai, kas noteikta 2. 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā un ne mazāk kā 18% 19 % galvenajai darbībai, kas noteikta 2. 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā. 44. pants Ieviešanas pasākumi 1. “Jean Monnet” programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem: (a) gada darba plāns, izvēles kritēriji un procedūras; (b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām “Jean Monnet” programmas darbībām; (c) “Jean Monnet” programma īstenošanas galvenās vadlīnijas un tās pamatdarbības; (d) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu izplatīšanu un nodošanu. 2. “Jean Monnet” programmas īstenošanai nepieciešamie pasākumi, kas attiecas uz tematiem, citām kā noteiktas šī panta 1. punktā, ir jānosaka saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā. III SADAĻA PĀREJAS UN GALĪGIE NOTEIKUMI 45. 38. pants Pārejas noteikumi 1. Darbības, kas uzsāktas 2006. gada 31. decembrī vai agrāk uz Lēmuma 382/1999/EK[27], Lēmuma 253/2000/EK[28], Lēmuma 2318/2003/EK[29], Lēmuma 791/2004/EK[30] vai Lēmuma 2241/2004/EK [31] pamata, pārvalda saskaņā ar šo Lēmumu noteikumiem, izņemot, ja šo Lēmumu izveidotās komitejas ir aizvietotas ar šā Lēmuma 10. panta izveidoto komiteju. 2. Kā paredzēts Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantā, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, kuri rodas, jo tiek atmaksātas nepareizi izmaksātas summas saskaņā ar Lēmumu Nr. 382/1999/EK, Lēmumu Nr. 253/2000/EK, Lēmumu Nr. 2318/2003/EK, Lēmumu Nr. 791/2004/EK vai Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, var darīt pieejamas programmai. 46. 39. pants Stāšanās spēkā Šīs lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā - Padomes vārdā - Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs PIELIKUMS ADMINISTRATĪVIE UN FINANŠU NOTEIKUMI A. Administratīvie noteikumi Integrētās Mūžizglītības programmas darbību ieteikuma un izvēles procedūras ir šādas: 1. Nacionālās aģentūras procedūra 1.1 1. procedūra Šādas darbības, kuru ietvaros izvēles lēmumi tiek pieņemti no nacionālo aģentūru puses, ir jāpārvalda ar “nacionālo aģentūru 1. procedūru”: (a) starptautiskā personu mobilitāte mūžizglītībā Eiropā, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā; (b) divpusējas un daudzpusējas partnerattiecības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā; (c) vienpusēji un valsts projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ja tie tiek finansēti saskaņā ar 38. 33. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Finansiāla atbalsta pieprasījumi šo darbību ietvaros ir jāiesniedz atbilstošajām nacionālajām aģentūrām, ko ir nozīmējušas dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Nacionālajām aģentūrām ir jāveic izvēle un jāpiešķir finansiālais atbalsts pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstoši galvenajām vadlīnijām, kas jānosaka atbilstoši 9., 21., 26., 31., 36., 39. un 44. pantam 9. pantam . Nacionālajām aģentūrām jāpiešķir subsīdijas saņēmējiem savā attiecīgajā valstī. Katrs partneris divpusējās vai daudzpusējās partnerattiecībās saņem līdzekļus no tā attiecīgās nacionālās aģentūras. 1.2 2. procedūra Šāda darbība, kuras ietvaros novērtēšanas un atlases lēmumus pieņem Komisija, bet novērtēšanas un līgumslēgšanas procedūras veic attiecīgās valstu aģentūras, ir jāpārvalda ar „nacionālo aģentūru 2. procedūru”: - daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Finansiāla atbalsta pieprasījumus, kas iesniegti šīs darbības ietvaros, iesniedz nacionālajai aģentūrai, ko noteikusi projekta koordinatora dalībvalsts saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Projekta koordinatora dalībvalsts nacionālā aģentūra veic pieteikumu izvērtēšanu un iesniedz Komisijai to pieteikumu sarakstu, kurus tā iesaka pieņemt. Komisija lemj par iesniegto sarakstu, pēc kura nacionālā aģentūra piešķir atbilstošu finansiālo atbalstu izvēlētajiem pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstoši galvenajām vadlīnijām, kas noteiktas 31. pantā. Pirms saraksta iesniegšanas Komisijai, koordinējošas valsts nacionālajai aģentūrai ir jāsazinās ar nacionālajām aģentūrām citās projekta partneru valstīs Komisijai, kura sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem veic priekšlikumu kvalitātes novērtēšanu. Komisija veic atlasi un piešķir finansiālu atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasīti atbilstoši vispārīgajām pamatnostādnēm, kuras jāizstrādā saskaņā ar 9. pantu. Komisija veic to līdzekļu pārskaitīšanu, kuri nepieciešami izraudzīto projektu atbalstam, projekta koordinatora valsts aģentūrai. Valsts aģentūras izsniedz subsīdijas izvēlētajiem projekta koordinatoriem to atbilstošajās dalībvalstīs, kas tālāk ir atbildīgi par līdzekļu sadali projektos iesaistītajiem partneriem. 2. Komisijas procedūra Šādas darbības, kuru ietvaros projektu pieteikumi tiek iesniegti Komisijai un izvēles lēmumus veic Komisija, pārvalda ar „Komisijas procedūru”: (a) vienpusēji un nacionāli projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izņemot tos, kuri tiek finansēti atbilstoši 38. 33. panta 4. punkta a) apakšpunktam; (b) daudzpusēji projekti un tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā; (c) mūžizglītības sfēras politiku un sistēmu novērošana un analīze, uzziņas materiāla veidošana, ieskaitot aptaujas, statistiku, analīzi un indikatorus un darbības, kas atbalsta kvalifikāciju un iepriekšējās izglītības pārredzamību un atpazīstamību, kā noteikts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā; (d) darbības subsīdijas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā; (e) citas iniciatīvas, kas saskan ar paredzētas Integrētās Mūžizglītības programmas mērķu veicināšanai (‘Papildinošie pasākumi’), kā noteikts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā. Finansiāla atbalsta pieprasījumi, kas iesniegti šo darbību ietvaros, jāiesniedz Komisijai, kas veic izvēli un piešķir finansiālo atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti saskaņā ar galvenajām vadlīnijām, kas noteiktas atbilstoši 9., 21., 26., 31., 36., 39. un 44. pantam 9. pantam . B. Finanšu noteikumi Komisijai jānodrošina, lai finansiālās un administratīvās prasības, kas noteiktas dotāciju saņēmējiem Integrētās Mūžizglītības programmas ietvaros, ir proporcionālas saņemto dotāciju līmenim. Komisijai īpaši jānodrošina, lai finansiālie noteikumi un izpildes un atskaitīšanās prasības individuālajai mobilitātei un partnerattiecībām paliek lietotājdraudzīgi un pietiekoši vienkārši, lai neliegtu pieeju mazāk izdevīgā stāvoklī esošiem indivīdiem vai organizācijām, kas ar tiem strādā. Konkrēti Komisija nodrošina valstu aģent