LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.6.2012. 
SWD(2012) 167 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai, 
ar ko izveido kred ītiestāžu un ieguld ījumu sabiedr ību sanācijas un noregul ējuma 
režīmu un groza Padomes Direkt īvu 77/91/EEK un 82/891/EK, Direkt īvu 2001/24/EK, 
2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK un 2011/35/EK un Regulu (ES) Nr. 
1093/2010 
{COM(2012) 280 final} 
{SWD(2012) 166 final}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai, 
ar ko izveido kred ītiestāžu un ieguld ījumu sabiedr ību sanācijas un noregul ējuma 
režīmu un groza Padomes Direkt īvu 77/91/EEK un 82/891/EK, Direkt īvu 
2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/E K, 2007/36/EK un 2011/35/EK un 
Regulu (ES) Nr. 1093/2010 
1. P ROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Šī finanšu kr īze ir bijis smags p ārbaudījums pārvaldes iest āžu spējām pārvarēt krīzes gan 
iekšzemē, gan pārrobežu situ ācijās. Ātri kļuva redzams, ka ne iest ādes, ne bankas tam 
nebija pien ācīgi sagatavotas. Ar ārkārtas rīcības plānošanu finansi ālo grūtību scenārijiem 
nebija pietiekami. Ne visas dal ībvalstis sp ēja savlaic īgi īstenot iejaukša nos un stabiliz ēt 
un reorganiz ēt grūtībās nonākušo banku darb ību. Iestādēm daudzās dalībvalstīs nebija 
atbilstošu instrumentu un pilnvaru, lai attiec īgi rīkotos bankas bankrota gad ījumā. Tā kā 
lielu, savstarp ēji saistītu banku bankrot ēšana varēja radīt būtisku sistēmisku kait ējumu, 
iestādēm nebija citas izv ēles kā izmantot nodok ļu maksātāju naudu to gl ābšanai. 
Turklāt, lai gan p ārrobežu banku darb ība ir kļuvusi tik ļoti integrēta, ka starp to darb ības 
veidiem un iekš ējiem pakalpojumiem past āv ciešas savstarp ējās saiknes, kas sniedzas 
pāri dalībvalstu ģeogrāfiskajām robežām, iestāžu iejaukšan ās pilnvaras joproj ām ir valsts 
līmeņa pilnvaras. T āpēc, ja bankrot ē pārrobežu banka, uzraudz ības iestādes un citas 
(noregulējuma) iest ādes koncentr ējas tikai uz darb ībām savas valsts teritorij ā. Tas var 
sarežģīt pārrobežu sadarb ību un novest pie neefekt īvām un, iesp ējams, konkur ējošām 
noregulējuma pieej ām un neoptim āliem rezult ātiem ES līmenī. 
Finanšu kr īzes laikā privātais sektors nav iepriekš („ ex ante ”) izveidojis fondus 
noregulējuma pasākumu vajadz ībām, vai izdar ījis to tikai ierobežot ā apmērā. 
Valsts iejaukšan ās izmaksā nodokļu maksātājiem ievērojamas naudas summas un pat 
rada apdraud ējumu dažu dal ībvalstu finansi ālajai situācijai. No 2008. gada oktobra l īdz 
2011. gada oktobrim Komisija apstiprin āja 4,5 triljonus euro (37 % no ES IKP) valsts 
atbalsta pas ākumiem finanšu iest ādēm, no kuriem 1,6 triljonus euro (t.i., 13 % no ES 
IKP) izmantoja laikposm ā no 2008. l īdz 2010. gadam. Garantijas un likvidit ātes 
pasākumi veido 1,2 triljonus  euro jeb aptuveni 9,8 % no ES IKP. P ārējie līdzekļi 
409 miljardu euro apm ērā (3,3 % no ES IKP) tika novirz īti rekapitaliz ācijas un 
samazinātas vērtības aktīvu pasākumiem1. Šāda mēroga budžeta saist ības un izdevumi 
nav ilgtsp ējīgi, raugoties no fisk ālā viedokļa, un uzliek lielu  slogu pašreiz ējām un 
                                                 
1 Avots: Eiropas Komisija, Valsts atbalsta progresa zi ņojums, atjaunin āts 2011. gada ruden ī 
[COM(2011) 848]. 
LV 3   LV turpmākajām paaudz ēm. Turklāt līdz ar krīzi, kas sākās finanšu sektor ā, ES ekonomika 
nonāca smagā recesijā, Eiropas Savien ības IKP 2009. gad ā sarūkot par 4,2 % jeb par 
0,7 triljoniem euro. 
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Lai gan banku nozare Eiropas Savien ībā ir cieši integr ēta, ar banku kr īzēm saistītu 
problēmu risināšanas sist ēmas joproj ām ir atseviš ķu valstu kompetenc ē, un ar t ām 
nepietiek, lai risin ātu ar pārrobežu iest ādēm saistītas probl ēmas. Visticam āk, ka 
koordinēšana šādos apstākļos būs sarežģīta, un var atš ķirties mērķi, kurus katra iest āde 
cenšas sasniegt. Iest ādēm pieejam ās iespējas noregul ēt bankas ir ierob ežotas, un tas 
palielina bezr ūpīgas rīcības ( moral hazard ) risku un ļauj domāt, ka lielu, sarež ģītas 
struktūras un savstarp ēji saistītu banku probl ēmu gadījumā atkal tiks sniegts atbalsts no 
publiskā sektora l īdzekļiem. Tāpēc vienīgi ES rīcība var nodrošin āt, ka krīzes laikā 
kredītiestādēm piemēro saskaņotu iejaukšanos, kas nodrošina vienl īdzīgus konkurences 
nosacījumus un veicina turpm āku integrāciju iekšējā tirgū. 
Nav vajadz īga nekāda ES rīcība, lai izv ēlētos noregul ējuma iestādes un proced ūras banku 
noregulējumam. Par šiem jaut ājumiem var lemt dal ībvalstis. 
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Vispārīgie mērķi ir saglab āt finanšu stabilit āti un uztic ību bankām un nov ērst negatīvas 
ietekmes izplat īšanos. Priekšlikuma m ērķis ir maksim āli samazin āt zaudējumus 
sabiedrībai kopum ā un jo īpaši nodok ļu maksātājiem un samazin āt pārmērīgu risku 
uzņemšanos. Ierosin ātā režīma mērķis ir arī nostiprin āt banku pakalpojumu iekš ējo tirgu, 
vienlaikus nodrošinot vienl īdzīgus konkurences nosac ījumus. 
4. I ZRAUDZ ĪTIE POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN TO GAID ĀMĀ IETEKME  
Sagatavošan ās un prevent īvie pasākumi 
Banku san ācijas un noregul ējuma režīma pirmais m ērķis ir nodrošin āt, ka pēc iespējas 
tiek novērsti banku bankroti un ka iest ādes un bankas ir sagatavojuš ās notikumu 
nelabvēlīgai attīstībai. Šajā nolūkā tika izskat īti un izraudz īti šādi risinājumi. 
Brīvprātīgi nolīgumi par grupas iekš ējo finansi ālo atbalstu ļaus finanšu grup ām nodot 
aktīvus starp uz ņēmumiem gad ījumā, ja viens grupas uz ņēmums non ācis finansi ālās 
grūtībās. Tas var pal īdzēt novērst to, ka k ādas grupas da ļas finansi ālās problēmas kļūst 
pārāk nopietnas, — t ādējādi labumu g ūst visa grupa. Tom ēr aktīvu nodošana no vesel īga 
uzņēmuma var ētu samazin āt tā likviditāti un kapit ālu un tādējādi vājināt parādu īpašnieku 
un noguld ītāju pozīcijas. Tādēļ nodošana b ūtu jāveic tikai tad, ja ta s neapdraud atbalsta 
sniedzēja likvidit āti vai maks ātspēju. Uzraudz ības iestādes varētu dot savu piekrišanu 
režīmam, kas rad ītu garantijas vis ām ieinteres ētajām person ām. Dažos gad ījumos 
uzraudzības iestādes pat var ētu lūgt bankas, kas piedal ās brīvprātīgā grupas nol īgumā, 
palīdzēt citam t ās pašas grupas uz ņēmumam. Š āda aktīvu sadalījuma optimiz ēšana 
ārkārtas situācijās arī stiprinātu iekšējo tirgu. 
LV 4   LV Bankām un varas iest ādēm būs jāizstrādā ārkārtas rīcības plāni krīzes situācijām. Banku 
izstrādātie sanācijas plāni varētu palīdzēt uzraudz ības iestādēm noteikt atbilst īgas 
darbības, lai savlaic īgi atjaunotu bankas stabilit āti. Sanācijas plānu izstrādāšana arī 
palīdzētu pašām bankām pārskatīt to darb ības, riskus un pas ākumus, kas veicami 
problemātiskā situācijā. Varas iest āžu izstrādātie noregul ējuma plāni ļautu veikt 
pasākumus ātrāk, efektīvāk un lietder īgāk, kas var ētu būtiski samazin āt ar bankas 
bankrotu saist ītās (sociālās) izmaksas. Ja noregul ējuma iestādes pilnībā apzinās iespējas, 
kā tās var efekt īvi noregul ēt vai likvid ēt bankrotējošu banku vai grupu noteikt ā veidā, tad 
panākumu iesp ējamība ir ievērojami augst āka. 
Noregulējuma iestādēm piešķirs papildu pilnvaras, kas ļaus tām piepras īt izmaiņas banku 
darbības un uz ņēmējdarbības strukt ūrā un ierobežot banku pak ļautību riskam un to 
darbības. Pasākumu mērķis ir nodrošin āt, lai bankas ir iesp ējams noregul ēt bankrota 
gadījumā; tie sekm ētu to, ka t ās bankas, kuras nedr īkstētu bankrot ēt, jo ir pārāk sarežģītas 
struktūras, pārāk lielas vai p ārāk nozīmīgas, nepa ļautos uz gl ābšanu ar valsts atbalsta 
palīdzību. Tas samazin ātu bezrūpīgas rīcības risku, un bank ām nāktos darboties 
piesardzīgāk. Ja bankas ir noregul ējamas, tad nodok ļu maksātāju naudas plaša 
izmantošana to gl ābšanai nav vien īgais risin ājums, jo iesp ējams ir ar ī „pārvaldīts 
bankrots”. Tom ēr līdz ar to, ka bankas vairs nevar ēs paļauties uz valsts garantiju, 
iespējams, palielin āsies to finans ēšanas izmaksas. Turkl āt, lai gan noregul ējuma iestāžu 
pilnvaru palielin āšana palīdzētu aizsarg āt sabiedrības intereses, t ās varētu ierobežot 
akcionāru un vad ības pamatties ības darboties t ādā veidā, kas vislab āk atbilst to m ērķiem 
un uzņēmējdarbības stratēģijai. Tādējādi visiem pas ākumiem, lai likvid ētu noregul ējuma 
šķēršļus, būtu jābūt samērīgiem ar kred ītiestādes sistēmisko noz īmīgumu un t ās bankrota 
iespējamo ietekmi uz finanšu stabilit āti. Pasākumiem b ūtu jābūt nediskrimin ējošiem un 
jākalpo sabiedr ības interes ēm. 
Savlaicīga iejaukšan ās 
Tiks turpm āk izstrādāts jau esošais savlaic īgas iejaukšan ās režīms, ko p ārvalda 
uzraudzības iestādes. Uzraudz ības iestādes varēs iesaistīties vēl agrākā posmā (t.i., tad, ja 
ir sagaidāms, ka tiks p ārkāptas Kapit āla prasību direkt īvas2 (KPD) pras ības, nevis 
faktiskā pārkāpuma gad ījumā, kā tas ir pašlaik), un to r īcībā būs vēl vairāk instrumentu 
un pilnvaru. Uzraudz ības iestādes šādā veidā varētu izvairīties no bankas probl ēmu 
turpmākas saasin āšanās. 
Plašāka diapazona un saska ņotu savlaic īgas iejaukšan ās instrumentu pieejam ība varētu 
mazināt vai novērst problēmas uzraudz ības līmenī un tādējādi ievērojami palielin āt krīžu 
pārvarēšanas visp ārējo efektivit āti ES. Tādi pasākumi kā, piemēram, noteiktu darb ību 
atsavināšana, var ētu būtiski mazin āt pārmērīgo risku, kas apdraud iest ādes, tādējādi 
novēršot to bankrotu. Īpašo vad ītāju iecelšana ļautu varas iest ādēm pārtraukt banku 
darbības nepareizu vad īšanu un nekav ējoties īstenot kori ģējošos pasākumus, lai nov ērstu 
negatīvās situācijas pasliktin āšanos. 
Ja visu uzraudz ības iestāžu rīcībā būs lielāks, saskaņotāks instrumentu kl āsts, tas uzlabos 
sadarbību starp š īm iestādēm un sniegs iesp ēju veikt noz īmīgus pasākumus, kas patlaban 
nav pieejami vis ās dalībvalstīs, kurās darbojas p ārrobežu banku grupas. 
                                                 
2 Direkt īva 2006/48/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un Direkt īva 2006/49/EK 
par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapitāla pietiekam ību.  
LV 5   LV Tomēr daži instrumenti var ētu samazin āt vadības rīcības brīvību (piemēram, ierobežojot 
uzņēmējdarbības brīvību, aizstājot vadītājus ar īpašo vad ītāju) un akcion āru rīcības 
brīvību (piem ēram, apturot dividenžu maks ājumus). T āpēc šādus pasākumus var ētu 
ieviest tikai kop ā ar drošības pasākumiem, lai nodrošin ātu, ka tie netiks izmantoti 
ļaunprātīgi, kalpos sabiedr ības interes ēm un būs samērīgi. 
Lai ļautu bank ām palielin āt savu kapit ālu ārkārtas situācijā, tiesību aktos tiks izdar īti 
grozījumi, pieš ķirot akcion āru pilnsapulcei pilnvaras jebkuras kr īzes sākumā nolemt, ka 
pilnsapulci var sasaukt, sa īsinot tās paziņošanas termi ņu, ja rodas ārkārtas vajadz ība 
palielināt kapitālu. 
Noregulējums 
Īpašu banku noregul ējuma instrumentu (piem ēram, uzņēmējdarbības pārdošana, akt īvu 
nodalīšana, pagaidu banka) minim ālā kopuma ieviešana vis ās dalībvalstīs ievērojami 
palielinās iestāžu iespējas panākt veiksm īgu un efekt īvu noregul ējumu (pārvaldīts, 
savlaicīgs banku bankrots) un t ādējādi saglab āt galveno finanšu pakalpojumu 
nepārtrauktību un finanšu sist ēmas stabilit āti kopum ā. Atšķirībā no parastaj ām 
maksātnespējas proced ūrām īpašie banku noregul ējuma instrumenti dotu iest ādēm 
iespēju izmantot metodes, kas ir vair āk piemērotas banku uz ņēmējdarbībai, un atbilst īgāk 
sabalansēt prioritātes attiecībā uz ieinteres ētajām person ām (noregul ējumā prioritāte tiek 
piešķirta noguld ītājiem, pakalpojumu nep ārtrauktībai un, visbeidzot, finanšu stabilit ātei). 
Papildu meh ānisms ļautu norakst īt bankas par ādu vai da ļēji konvert ēt to pašu kapit ālā 
(parādu norakst īšanas instruments). Tas var b ūt lietderīgi gadījumos, kad citi instrumenti 
izrādās nepietiekami, lai noregul ētu lielas, sarež ģītas un savstarp ēji atkarīgas finanšu 
iestādes tādā veidā, kas aizsarg ā finanšu stabilit āti un nodok ļu maksātāju naudu. 
Banku noregul ējuma režīms pat visliel ākajām un vissvar īgākajām bankām samazin ātu 
vai likvid ētu iespēju paļauties uz valsts sniegtaj ām parādu garantij ām. Kā dabiskas sekas 
ir sagaidāms banku finans ējuma izmaksu pieaugums. Citiem v ārdiem, tās izmaksas, ko 
līdz šim sedza nodok ļu maksātāji, tagad b ūs jāsedz banku ieinteres ētajām person ām 
(kreditoriem un īpašniekiem). Banku finans ējuma izmaksu palielin āšanās rezultātā varētu 
nedaudz samazin āties IKP. 
Noregulējuma instrumentu un pilnvaru izmantošanas nosac ījumiem ir j ānodrošina, ka 
iestādes spēj rīkoties, pirms banka ir k ļuvusi ekonomiski maks ātnespējīga, lai palielin ātu 
reālās iespējas efektīva noregul ējuma veikšanai. Ar ī pārvaldīts bankrots, kad vad ība un 
akcionāri pirmie sedz zaud ējumus, samazin ās bezrūpīgas rīcības risku. Vienlaikus 
noregulējuma pasākumi varētu ierobežot akcion āru un par ādu īpašnieku pamatties ības. 
Tāpēc tie būtu jāpiemēro tikai ārkārtas situācijās un sabiedr ības interes ēs. 
Pārrobežu sadarb ība 
Sadarbība starp noregul ējuma iest ādēm tiks institucionaliz ēta un padar īta oficiāla. Tika 
apspriestas daž ādas iespējas, piemēram, piešķirt ES iest ādēm noregul ējuma pilnvaras un 
izveidot ES noregul ējuma iest ādi. Tika izraudz īts risinājums veikt sadarb ību 
noregulējuma kolēģijās. Noregul ējuma kolēģijas nodrošin ātu, ka valsts iest ādes inform ē 
cita citu par ārkārtas situācijām, apspriežas par t ām un lemj par kop īgām vai koordin ētām 
darbībām pārrobežu banku bankrota gad ījumā. Eiropas Banku iest ādes (EBI) dal ība 
LV 6   LV noregulējuma kolēģijās vēl vairāk nodrošin ātu to, ka tiek ņemtas vērā visu dalībvalstu un 
ieinteresēto personu intereses un nov ērsta iekšējā tirgus sadrumstalot ība. 
Finansējums 
Kopīgi kalibrēti ex ante  noregulējuma fondi un noguld ījumu garantiju sist ēmas, ko 
finansē nozare, palielin ās noregul ējuma pas ākumu pan ākumus un sniegs papildu 
garantijas nodok ļu maksātājiem. Lai gan noregul ējuma fondi un noguld ījumu garantiju 
sistēmas atšķiras pēc to darb ības jomas, to kombin ēta izmantošana rad īs sinerģiju. 
Rezultāts būs apjomrad īti ietaupījumi, jo noregul ējums samazina kait īgās ietekmes 
izplatīšanās risku un noregul ējuma finans ēšanas optim āla kalibr ēšana samazina 
finansēšanas pras ības attiecībā uz noguld ījumu garantiju sist ēmām. 
Pamatojoties uz mode ļa aprēķiniem, noregul ējuma fondu un noguld ījumu garantiju 
sistēmu optim ālais lielums b ūtu vismaz 1 % no ES banku tur ētajiem segtajiem 
noguldījumiem. Ex ante  finansējumu varētu uzkrāt noguldījumu garantiju sist ēmās, bet 
šādā gadījumā tām vajadzētu būt iespējai finansēt noregulējumu. Ja dal ībvalsts neat ļautu 
noguldījumu garantiju sist ēmām finansēt noregulējumu, būtu vajadzīgs atseviš ķs fonds. 
Saskaņā ar šo politiku tika izskat īti arī citi risin ājumi, piem ēram, izveidot valsts 
noregulējuma fondus, kas ir stingri nodal īti no noguld ījumu garantiju sist ēmām, un 
izveidot ES l īmeņa noregul ējuma fondu, tom ēr šie risinājumi tika noraid īti. 
Kopējā ietekme 
Ierosinātā ES līmeņa krīzes pārvaldības režīma mērķis ir turpm āk nodrošin āt finanšu 
stabilitāti, samazin āt banku bezr ūpīgas rīcības risku, aizsarg āt noguldītājus un svar īgos 
banku pakalpojumus un ietaup īt nodokļu maksātāju naudu. Turkl āt tā mērķis ir aizsarg āt 
un pilnveidot finanšu pakalpojumu iekš ējo tirgu. 
Paredzams, ka rež īmam būs pozitīva sociālā ietekme — pirmk ārt, samazinot sist ēmiskas 
banku krīzes un tās rezultātā IKP sarukuma iesp ējamību un, otrk ārt, novēršot to, ka 
nodokļu maksātāju naudu n ākotnē krīzes gadījumā atkal izmantotu banku gl ābšanai. 
Krīžu izmaksas, ja t ādas rodas, pirmk ārt ir jāsedz banku akcion āriem un par ādu 
turētājiem. 
Režīma izmaksas, iesp ējams, radīsies, palielinoties banku finans ējuma izmaks ām saistībā 
ar to, ka t ās vairs nevar ēs paļauties uz valsts atbalsta sa ņemšanu, ka ar ī saistībā ar 
noregulējuma fondu izveides izmaks ām. Bankas var novirz īt šīs paaugstin ātās izmaksas 
uz patērētāju vai akcion āru pleciem, m ēģinot pazemin āt noguldījumu procentu likmes, 
palielinot aizdevumu procentu likmes vai samazinot kapit āla atdevi. Ta ču konkurence var 
samazināt banku sp ēju šīs izmaksas novirz īt pilnībā. 
Palielinoties finans ējuma izmaks ām, varētu samazin āties IKP, savuk ārt finanšu sektora 
stabilitātes pieaugumam un samazin ātam riskam, ka gr ūtībās nonākušu banku 
rekapitaliz ācijai būs nepieciešama nodok ļu maksātāju nauda, b ūtu pozitīva ietekme uz 
IKP. Sagaid āms, ka jaun ās kapitāla prasības saska ņā ar Bāzeles III vienošanos (kas 
samazina banku bankrota iesp ējamību) ik gadu rad īs neto ieguvumus 0,14 % apm ērā no 
Eiropas Savien ības IKP. Dom ājams, ka kop īgi kalibrētas noguld ījumu garantiju sist ēmas 
un noregul ējuma fondi ik gadu rad īs neto ieguvumus 0,2–0,3 % apm ērā no Eiropas 
Savienības IKP. Par āda norakst īšana instruments ( bail-in ) gadā varētu radīt ekonomisko 
LV 7   LV neto ieguvumu 0,3–0,6 % apm ērā no Eiropas Savien ības IKP. Kopum ā sagaidāms, ka šo 
pasākumu rad ītais ikgad ējais kumulat īvais neto ieguvums b ūs 0,7–1,0 % no Eiropas 
Savienības IKP. 
Izraudzītie risinājumi nerada b ūtisku administrat īvo slogu. Dažus š ā priekšlikuma 
elementus var ētu uzskat īt par tādiem, kas ietver sev ī administrat īvo slogu, tom ēr, 
pamatojoties uz sabiedrisk ās apspriešanas rezult ātiem, tas uzskat āms par neb ūtisku. 
Priekšlikums tika r ūpīgi pārbaudīts, lai pārliecinātos, ka tā noteikumi ir piln ībā saderīgi 
ar Pamatties ību hartu un jo īpaši ar ties ībām uz īpašumu (17. pants), ties ībām uz efekt īvu 
tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu (47. pants). Šo ties ību un brīvību ierobežojumi ir 
atļauti, ja tie ir nepieciešami un patieš ām atbilst visp ārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi 
ES, vai vajadz ībai aizsarg āt citu tiesības un brīvības. 
Ietekme uz ES budžetu 
Iepriekš min ētajiem politiskajiem risin ājumiem neb ūs ietekmes uz Savien ības budžetu. 
Saskaņā ar šo priekšlikumu EBI b ūtu i) jāizstrādā aptuveni 23 tehniskie standarti un 
5 pamatnost ādnes, ii) j āpiedalās noregul ējuma kol ēģiju darbā, jāveic starpniec ība un 
jāpieņem lēmumi domstarp ību gadījumā un iii) jānodrošina trešo valstu noregul ējuma 
procedūru atzīšana un j ānoslēdz nesaistošas sadarb ības pamatvienošan ās ar treš ām 
valstīm. Tehniskie standarti j āiesniedz 12 m ēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, 
kas tiek pl ānota laikā no 2013. gada j ūnija līdz decembrim. T ā kā EBI būs jāizstrādā 
kompetence piln īgi jaunā jomā, tiek lēsts, ka, lai izstr ādātu vajadz īgos tehniskos 
standartus un pamatnost ādnes un veiktu citus iepriekš ii) un iii) punkt ā minētos 
uzdevumus, 2014. un 2015. gadam b ūs vajadzīgi 5 pagaidu darbinieki un 11 nor īkotie 
valsts eksperti. 
Šim priekšlikumam nav ietekmes uz vidi. 
5. U ZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Tā kā banku bankroti nav iepriekš paredzami un m ērķis ir tos nepie ļaut, nav iesp ējams 
plānot bankas noregul ējuma uzraudz ību, balstoties uz to, k āda ir rīcība reāla bankas 
bankrota gad ījumā. Tomēr sagatavošan ās un prevent īvo pasākumu posmu ir iesp ējams 
uzraudzīt, jo īpaši sanācijas un noregul ējuma plānu izstrādāšanu un to, k ā noregulējuma 
iestādes veic pas ākumus, pamatojoties uz šiem pl āniem. Tas var ētu būt Eiropas Banku 
iestādes uzdevums. Jebkuru jaunu ES ties ību aktu transpon ēšana tiks uzraudz īta saskaņā 
ar Līgumu par Eiropas Savien ības darbību.