32.

Iekļauj šādu iedaļu: “2.5. Atbalsts REPowerEU svarīgās atjaunīgo energoresursu enerģijas, uzglabāšanas un atjaunīgās siltumenerģijas ieviešanas paātrināšanai 53.a Papildus jau esošajām iespējām, kas pieejamas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, saistībā ar Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un plānu REPowerEU (*) ir būtiski izmaksu ziņā efektīvā veidā paātrināt un paplašināt atjaunīgo energoresursu pieejamību, lai ātri samazinātu atkarību no Krievijas fosilā kurināmā importa un paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu. Valsts atbalsts, kura mērķis ir paātrināt saules enerģijas jaudas, vēja enerģijas jaudas, ģeotermālās enerģijas jaudas, elektroenerģijas un siltumenerģijas uzkrāšanas, atjaunīgās siltumenerģijas izvēršanu, kā arī atjaunīgā ūdeņraža, biogāzes un biometāna ražošanu no atkritumiem un atliekām, ir daļa no piemērota, nepieciešama un mērķtiecīga risinājuma, lai pašreizējā situācijā samazinātu atkarību no importēta fosilā kurināmā. Ņemot vērā steidzamo nepieciešamību nodrošināt tādu projektu ātru īstenošanu, kas paātrina atjaunīgo energoresursu enerģijas, uzkrāšanas un atjaunīgās siltumenerģijas ieviešanu, uz laiku ir pamatoti daži vienkāršojumi atbalsta pasākumu īstenošanai. 53.b Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, atbalstu no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas, atjaunīgā ūdeņraža, biogāzes un biometāna no atkritumiem un atliekām, elektroenerģijas un siltumenerģijas uzkrāšanas un atjaunīgās siltumenerģijas izmantošanas veicināšanai, ja būs izpildīti šādi nosacījumi: a. atbalstu piešķir vienam no šādiem pasākumiem: (i) fotoelementu vai citu veidu saules elektroenerģijas ražošana; (ii) vēja elektroenerģijas ražošana; (iii) ģeotermālās enerģijas ražošana; (iv) elektroenerģijas vai siltumenerģijas uzkrāšana; (v) atjaunīgās siltumenerģijas ražošana, tostarp izmantojot siltumsūkņus, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 (*) VII pielikumam; (vi) atjaunīgā ūdeņraža ražošana; (vii) biogāzes un biometāna ražošana no atkritumiem un atliekām, kas atbilst ES ilgtspējas kritērijiem saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantu un Regulu (ES) 2018/841 (**); b. atbalsta shēmas var paredzēt vienai vai vairākām tehnoloģijām saskaņā ar a) apakšpunktu, bet tās nedrīkst ietvert nekādus mākslīgus ierobežojumus vai diskrimināciju (tostarp licenču, atļauju vai koncesiju piešķiršanā, ja tādas ir vajadzīgas), piemēram, ierobežojumus pēc projektu apmēra, atrašanās vietas vai reģionālajiem aspektiem vai ļoti specifisku (apakš)tipu tehnoloģijām vienā no a) apakšpunktā minētajām tehnoloģijām; c. atbalstu piešķir tiešo dotāciju, atmaksājamu avansu, aizdevumu, garantiju vai nodokļu atvieglojumu veidā; d. atbalstu piešķir, pamatojoties uz shēmu ar aplēstu apjomu un budžetu; e. atbalstu piešķir vēlākais līdz 2023. gada 30. jūnijam, un iekārtām jābūt pabeigtām un ekspluatācijā 24 mēnešu laikā pēc piešķiršanas dienas vai 30 mēnešu laikā pēc atbalsta piešķiršanas atkrastes vēja, atjaunīgā ūdeņraža iekārtām. Ja šis termiņš netiek ievērots, 5 % no piešķirtā atbalsta summas ir jāatmaksā vai jāsamazina par katru mēnesi pēc pirmajiem 3 kavējuma mēnešiem, palielinot to līdz 10 % par katru kavējuma mēnesi pēc sestā mēneša, ja vien kavēšanās nav notikusi tādu faktoru dēļ, kurus atbalsta saņēmējs nevar ietekmēt, un to nav varēts pienācīgi paredzēt (***); f. ja atbalstu piešķir kā līgumus par notiekošiem atbalsta maksājumiem, šo līgumu termiņš nedrīkst pārsniegt 15 gadus pēc atbalstītās iekārtas darbības uzsākšanas; g. atbalstu piešķir atklātā, skaidrā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, kuras pamatā ir objektīvi kritēriji, kas noteikti ex ante un kas minimizē stratēģiskas piedāvājumu iesniegšanas risku. Vismaz 70 % no visiem atlases kritērijiem, ko izmanto piedāvājumu sarindošanai, jādefinē kā atbalsts uz vienu vides aizsardzības vienību (****) vai atbalsts uz vienu enerģijas vienību; h. konkursa procedūra nav obligāta, ja atbalstu piešķir nodokļu atvieglojumu veidā, ciktāl to piešķir tādā pašā veidā visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem, kas darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē un ir tādā pašā vai līdzīgā faktiskajā situācijā attiecībā uz atbalsta pasākuma nolūkiem vai mērķiem. Turklāt konkursa procedūra nav obligāta, ja piešķirtais atbalsts vienam uzņēmumam vienam projektam nepārsniedz 20 miljonus EUR un atbalsta saņēmēji ir mazi projekti, kas definēti šādi: (i) elektroenerģijas ražošanai, elektroenerģijas vai siltumenerģijas uzkrāšanai — projekti, kuru uzstādītā jauda ir 1 MW vai mazāka; (ii) siltuma un gāzes ražošanas tehnoloģijām — projekti, kuru uzstādītā vai tai līdzvērtīga jauda ir 1 MW vai mazāka; (iii) atjaunīgā ūdeņraža ražošanai — projekti, kuru uzstādītā vai tai līdzvērtīga jauda ir 3 MW vai mazāka; (iv) biogāzes un biometāna ražošanai no atkritumiem un atliekām — projekti, kuru uzstādītā jauda ir 25 000 tonnas/gadā vai mazāka; (v) 100 % MVU vai atjaunīgās enerģijas kopienas projektiem — projekti, kuru uzstādītā jauda vai ir 6 MW vai mazāka; (vi) 100 % mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu vai atjaunīgās enerģijas kopienu projektiem tikai vēja enerģijas ražošanai — projekti, kuru uzstādītā jauda ir 18 MW vai mazāka; Ja atbalstu maziem projektiem nepiešķir konkursa procedūrā, atbalsta intensitāte nepārsniedz 45 % no kopējām ieguldījumu izmaksām. Atbalsta intensitāti var paaugstināt par 20 procentpunktiem atbalstam, ko piešķir maziem uzņēmumiem, un par 10 procentpunktiem atbalstam, ko piešķir vidējiem uzņēmumiem. i. piedāvātās jaudas vai produkcijas apjomi ir jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka konkursa process ir balstīts uz reālu konkurenci. Dalībvalstij ir jāpierāda ticamība, ka piedāvātais apjoms atbildīs potenciālajam projektu piedāvājumam. To var izdarīt, atsaucoties uz iepriekšējām izsolēm, nacionālajā enerģētikas un klimata plānā (*****) noteiktajiem tehnoloģiju mērķiem vai ieviešot aizsardzības mehānismu gadījumā, ja pastāv risks, ka konkursā tiks saņemts nepietiekams skaits piedāvājumu. Ja konkursa procedūrās atkārtoti tiek saņemts nepietiekams skaits piedāvājumu, dalībvalstij ir jāievieš tiesiskās aizsardzības līdzekļi visām turpmākajām shēmām, kuras tā paziņo Komisijai attiecībā uz to pašu tehnoloģiju; j. atbalstam jābūt izstrādātam tā, lai saglabātu efektīvus darbības stimulus un cenu signālus. Turklāt atbalsts jāizstrādā tā, lai varētu novērst negaidītu papildu peļņu, tai skaitā laikā, kad elektroenerģijas vai gāzes cenas ir ārkārtīgi augstas, piemēram, ieviešot atgūšanas mehānismu, kas definēts ex-ante, vai piešķirot atbalstu divvirzienu cenas starpības līgumus (******); k. ja atbalstu piešķir atjaunīgā ūdeņraža ražošanai, dalībvalstij ir jānodrošina, ka ūdeņradis tiek ražots no atjaunīgiem energoresursiem saskaņā ar metodiku, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikta no atjaunojamiem energoresursiem ražotai nebioloģiskas izcelsmes šķidrai vai gāzveida transporta degvielai; l. atbalstu, ko piešķir saistībā ar šo pasākumu, nedrīkst apvienot ar citu atbalstu attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām; m. atbalstu var piešķirt ieguldījumiem, kuru darbi sākti no 2022. gada 20. jūlija; projektiem, kas sākti pirms 2022. gada 20. jūlija, atbalstu var piešķirt, ja tas ir nepieciešams, lai būtiski paātrinātu vai paplašinātu ieguldījuma darbības jomu. Šādos gadījumos par attiecināmām atbalsta izmaksām uzskata tikai saistībā ar paātrināšanas centieniem vai paplašināto darbības jomu radušās papildu izmaksas; n. atbalstam ir jāmudina saņēmējs veikt ieguldījumu, ko tas bez atbalsta neveiktu vai veiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā ārkārtējās ekonomiskās problēmas, ar kurām uzņēmumi saskaras pašreizējās krīzes dēļ, parasti, ja atbalsts netiktu piešķirts, saņēmēji turpinātu savu darbību bez izmaiņām ar nosacījumu, ka darbības turpināšana bez izmaiņām nerada Savienības tiesību aktu pārkāpumu; o. dalībvalstij ir jānodrošina, ka tiek ievērots princips “nenodari būtisku kaitējumu”. (*) COM(2022)230 final, 2022. gada 18. maijā." (*) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.)." (**) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.)." (***) Šie faktori varētu būt, piemēram, obligāta iedzīvotāju pārvietošanās ierobežošana pandēmijas dēļ vai projektiem nepieciešamā aprīkojuma piegādes ķēdes traucējumi visā pasaulē. Tomēr tie neietvertu kavēšanos ar projektam nepieciešamo atļauju saņemšanu." (****) Piemēram, EUR par CO2 samazinājuma tonnu." (*****) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.)." (******) Līgums par starpību dod saņēmējam iespēju saņemt maksājumu, kas vienāds ar starpību starp fiksētu norunas cenu un atsauces cenu, piemēram, tirgus cenu par izlaides vienību. Līgumi par cenas starpību var ietvert arī atmaksas no atbalsta saņēmējiem nodokļu maksātājiem vai patērētājiem par laikposmiem, kuros atsauces cena pārsniedz norunas cenu.”"