EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.3.2017 COM(2017) 204 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI



Piektais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu











Piektais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu Ievads Gandrīz gadu kopš 2016. gada 18. marta ES un Turcijas paziņojuma īstenošanas šis piektais ziņojums vēlreiz apliecina, ka, neraugoties uz sarežģītajiem apstākļiem, paziņojums dod jūtamus rezultātus. Robežšķēršošanas gadījumu skaits kopš paziņojuma joprojām stabili samazinās, un ir sarucis bojāgājušo migrantu skaits. ES un dalībvalstīm turpinot veltīt pūles, lai uzlabotu Grieķijas valsts pārvaldes spējas migrācijas pārvaldības un patvēruma pieteikumu izskatīšanas jomā, ierašanās gadījumu skaits Grieķijas salās kopš ceturtā ziņojuma ir samazinājies, un tas ir mazāks nekā 50 dienā. Tomēr pašlaik ieradušos personu skaits pārsniedz no Grieķijas salām uz Turciju atgriezto personu skaitu. Dzīves apstākļi pārpildītajos uzņemšanas centros salās joprojām ir ļoti sarežģīti, jo īpaši neierasti skarbās ziemas periodā. Turpmāks progress ir gūts arī citās ziņojuma jomās, kas ietver Sīrijas bēgļu stabilu pārmitināšanas ritmu no Turcijas, un ir pastiprināts darbs saistībā ar Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā. Izmaksas sasniedza EUR 750 miljonus (no EUR 677 miljoniem). No EUR 2,2 miljardiem, kas jau ir piešķirti 2016.–2017. gadam, līgumi pašlaik ir parakstīti par 39 projektiem par palielinātu summu EUR 1,5 miljardi — pusi no EUR 3 miljardiem —, un jau ir sākta visu projektu īstenošana. Komisija 2016. gada decembrī arī ierosināja Padomei sagatavot sarunu norāžu projektu par pašreizējās ES un Turcijas muitas savienības modernizēšanu, lai vēl vairāk padziļinātu ES un Turcijas tirdzniecības un ekonomiskās attiecības. Eiropadome 2016. gada 15. decembrī vēlreiz apstiprināja savas saistības attiecībā uz ES un Turcijas paziņojumu, uzsvēra to, cik svarīgi ir pilnībā un nediskriminējot īstenot visus aspektus, un apstiprināja Grieķijas un Komisijas izstrādāto kopīgo rīcības plānu saistībā ar ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu. Šajā piektajā ziņojumā aprakstīts kopš 2016. gada 8. decembra gūtais progress, kā arī pasākumi, kas vēl nepieciešami, lai pilnībā īstenotu paziņojumu. 1.Pašreizējā situācija Kopš ceturtā ziņojuma kopējais to cilvēku skaits, kas no Turcijas ieradušies Grieķijas salās, ir 3449 (2016. gada 8. decembris – 2017. gada 26. februāris) —, kas ir vidēji 43 personas dienā. Šis rādītājs ir ievērojami mazāks nekā šajā pašā periodā pirms gada (gandrīz 200 000 divu mēnešu laikā no 2015. gada 8. decembra līdz 2016. gada 26. februārim) un mēnesi pirms paziņojuma īstenošanas (vidējais ieceļojošo personu skaits tad pārsniedza 1700 personas dienā). Kopš ES un Turcijas paziņojuma ir reģistrētas 70 Egejas jūrā bojā gājušas un bez vēsts pazudušas personas. Tā ir cilvēku traģēdija, taču tas ir ievērojami mazāk nekā pirms tam — šajā pašā laika posmā 2015.–2016. gadā gāja bojā aptuveni 1100 cilvēku.

Labāka koordinācija un sadarbība ES koordinators cieši sadarbojās ar Grieķijas iestādēm, ES aģentūrām, starptautiskajām organizācijām un dalībvalstīm, lai īstenotu kopīgo rīcības plānu par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu. ES koordinators arī turpināja nodrošināt paziņojuma ikdienas pēcpasākumus sadarbībā ar Grieķijas un Turcijas iestādēm, ES aģentūrām, starptautiskajām organizācijām un citām dalībvalstīm ar mērķi paātrināt patvēruma procesus, palielināt to migrantu skaitu, kas atgriežas no Grieķijas salām uz Turciju, un ieviest atbilstošus drošības pasākumus karstajos punktos. Īpaša uzmanība tika pievērsta dzīves apstākļu uzlabošanai un piemērotu patvēruma vietu, tostarp slēgtu centru salās, izveidei, kā arī pārsūdzības komiteju produktivitātes uzlabošanai. Eiropadome ir atkārtoti atzinusi, ka ir nepieciešama dalībvalstu iesaistīšanās, lai atbalsts, ko ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā sniedz ES aģentūras, būtu efektīvs. Humanitārais un sabiedriskās kārtības apdraudējums, ko rada liels skaits neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju salās, kur pastāv ierobežota uzņemšanas spēja, pastiprina prasību dalībvalstīm steidzami reaģēt uz Eiropas Patvēruma atbalsta biroja un Eiropas Robežu un krasta apsardzes noteiktajām vajadzībām. Pašreizējā norīkotā personāla efektivitāti var arī uzlabot, atbildot uz noteikta profila aicinājumiem un efektivitātes veidošanas nolūkā speciālistus izvietojot uz ilgāku laiku. Eiropas Patvēruma atbalsta birojs aicināja dalībvalstis nodrošināt ekspertus patvēruma reakcijas rezerves sarakstā, lai jebkurā laikā un pietiekamā skaitā atbalstītu priekšposteņa dalībvalstis. Turklāt tas izstrādāja visaptverošu apmācību izmēģinājuma programmu, lai nodrošinātu, ka Grieķijas iestāžu atbalstam tomēr var izvietot patvēruma lietu izskatītājus, kuru pieredze dalībvalstīs ir neliela. Tomēr darbinieku trūkums, uz ko tika norādīts iepriekšējos ziņojumos, joprojām nav pilnībā novērsts. Šā gada 27. februārī Eiropas Patvēruma atbalsta birojs Grieķijā bija izvietojis 118 tulkus un 89 dalībvalstu ekspertus, no kuriem 73 strādāja karstajos punktos un 59 bija patvēruma lietu izskatītāji. Tas nozīmē, ka pašlaik trūkst 77 ekspertu. Attiecībā uz atbalstu pie robežām jānorāda, Eiropas Robežu un krasta apsardze Grieķijā ir izvietojusi 790 amatpersonas, tostarp 70 amatpersonas atpakaļuzņemšanas procesa atbalstam paziņojuma īstenošanā. Ir pietiekams skaits pavadošo amatpersonu un amatpersonu atpakaļuzņemšanas jomā, taču trūkst robežuzraugu un robežuzraudzībai nepieciešamā tehniskā aprīkojuma. Attiecībā uz Eiropolu tika izveidots rezerves saraksts ar 116 dalībvalstu norīkotām un Eiropola apmācītām pieaicinātajām amatpersonām, lai sniegtu atbalstu, kur tas nepieciešams. Tās kopš 2016. gada septembra ir izvietotas uz trim mēnešiem rotācijas kārtībā piecos karstajos punktos Grieķijā. Turklāt attiecībā uz otro uzaicinājumu izteikt ieinteresētību Eiropols pašlaik veic atlases procedūru nolūkā papildināt rezerves sarakstu, lai būtu pieejamas aptuveni 250 pieaicinātās amatpersonas. Pieaicināto amatpersonu skaits var mainīties ik nedēļu; pašlaik Grieķijas karstajos punktos sekundāro drošības pārbaužu veikšanai ir izvietotas 12 pieaicinātās amatpersonas. Bez tam trīs amatpersonas ir izvietotas Eiropas reģionālajā darba grupā Pirejā, kur veic ar koordināciju saistītus uzdevumus. Koordinācijas darbus veicinās arī Eiropas migrācijas sadarbības koordinatora izvietošana Turcijā, sākot no 1. februāra. NATO sniedz savu ieguldījumu starptautiskajos centienos apturēt cilvēku kontrabandu un neatbilstīgo migrāciju, izmantojot izlūkdatus, novērošanu un izlūkošanu Egejas jūrā. Eiropas Robežu un krasta apsardzes un NATO darbības ietver agrīnās brīdināšanas un uzraudzības darbības un operatīvās informācijas apmaiņu ar Grieķijas un Turcijas krasta apsardzi. Eiropas Robežu un krasta apsardze un NATO Jūras spēku pavēlniecība turpina kopīgi strādāt, lai izveidotu kopēju situācijas ainu. Mērķis ir paplašināt zināšanas par kontrabandas gadījumiem un maršrutiem, uzlabot informācijas apmaiņu un, visbeidzot, pastiprināt cilvēku kontrabandistu atklāšanu un aizturēšanu. NATO nodrošināja aprīkojumu, lai Eiropas Robežu un krasta apsardze piekļūtu tās reģionālajam ierobežotas piekļuves tīklam. No savas puses Aģentūra arī ir atvērusi savu ziņojumu programmu informācijas apmaiņas nolūkos, un NATO izvietotais sadarbības koordinators nodrošina pastāvīgu operatīvo koordināciju. Informatīvie pasākumi Komisijas izveidotā darba grupa migrantu informēšanas jautājumos ir izveidojusi pamatu augsta pamanāmības līmeņa plašsaziņas līdzekļu konsorcijam, lai izveidotu daudzvalodu informatīvo tiešsaistes portālu “InfoMigrants.net”. Tā mērķis ir sasniegt miljoniem potenciālo bēgļu visā pasaulē un informēt viņus par briesmām un juridisko realitāti; 2017. gada martā ir sagaidāma portāla otrā versija. Lai paustu vienotu vēstījumu migrantiem, Grieķija veido informācijas punktus salās, proti, Hijā un Lesbā. Tagad tā plāno veikt līdzīgus pasākumus citos karstajos punktos. Sadarbībā ar Grieķijas iestādēm, Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, Starptautisko Migrācijas organizāciju un Apvienoto Nāciju organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos tiek sagatavoti arī pamatinformācijas dokumenti un brošūras, kas sniedz skaidru kopīgo vēstījumu. Tās tiks regulāri izdalītas migrantiem pēc to ierašanās. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Dalībvalstīm steidzami darīt pieejamu personālu, kas nepieciešams, lai reaģētu uz Eiropas Patvēruma atbalsta biroja un Eiropas Robežu un krasta apsardzes noteiktajām vajadzībām, tostarp, saistībā ar noteiktajiem profiliem un ilgāka laika izvietošanu

2.Visu neatbilstīgi jaunieceļojušo migrantu atgriešana no Grieķijas uz Turciju Paziņojumā ir paredzēts atgriezt visus neatbilstīgi jaunieceļojušos migrantus un patvēruma meklētājus, kuru pieteikumi ir atzīti par nepieņemamiem vai nepamatotiem un kuri Grieķijas salās no Turcijas ir ieradušies pēc 20. marta. Šie pasākumi tiek veikti pilnīgā saskaņā ar prasībām, kas paredzētas ES un starptautiskajās tiesībās, un pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu. Pašreizējā situācija Kopš ceturtā ziņojuma līdz 24. februārim saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu ir atgriezta 151 persona, kas Grieķijā ieceļoja caur Turciju, tostarp 64 sīrieši. Citu tautību pārstāvji bija pakistānieši (35), alžīrieši (17), marokāņi (10), bangladešieši (7), irāņi (6), nigērieši (5), irākieši (3), afgāņi (2), ēģiptieši (1) un palestīnieši (1). Kopš ES un Turcijas paziņojuma datuma uz Turciju kopumā ir atgriezti 1487 migranti. Atgrieztās personas bija vai nu saņēmušas patvēruma pieteikuma noraidījumu (ietverot negatīvus otrās instances lēmumus), bija atsaukušas savus patvēruma pieteikumus vai starptautiskās aizsardzības pieteikumus vai arī nebija pieteikušās patvēruma saņemšanai pirmajā vietā. Neraugoties uz veikto atgriešanu no Grieķijas salām uz Turciju, atgriezto personu skaits joprojām ir ievērojami mazāks nekā ierodošos personu skaits, kas tādējādi palielina spiedienu uz karstajiem punktiem salās. Tas ir saistīts ar uzkrātajām neizskatītajām lietām visos patvēruma pieteikumu izskatīšanas posmos Grieķijas salās un grūtībām migrantu izvietošanā dažādos viņu patvēruma un atgriešanas procedūru posmos. Dažu kopīgajā rīcības plānā izklāstīto pasākumu mērķis ir risināt šo jautājumu: ieviešot efektīvu lietu izsekojamības sistēmu, arī turpmāk īstenojot ģeogrāfiskos ierobežojumus attiecībā uz migrantiem, kas atrodas salās, un izveidojot pietiekamu uzņemšanas spēju, tostarp salās esošajos slēgtajos centros. Darbs pie šiem pasākumiem noris, un tas būtu jāpastiprina, lai gūtu progresu atgriešanas jomā. Lai pastiprinātu sadarbību un uzlabotu atgriešanas operācijas, 2017. gada 20. janvārī Ankarā notika Komisijas, Grieķijas un Turcijas trīspusējā sanāksme. Līdz šim detalizēti tika apspriestas atgriešanas operācijas, lai noteiktu grūtības un turpmākos risinājumus. Turcija un Grieķija ir norīkojušas kontaktpunktus, lai nodrošinātu tiešu saziņu, proti, par konkrētām atgriešanas operācijām, un lai veiktu turpmākos pasākumus pēc jebkādiem konstatētajiem šķēršļiem, un tika panākta vienošanās, ka minētās trīspusējās sanāksmes organizēs regulāri reizi divos mēnešos. Ir jāveic papildu centieni, lai migrantiem nodrošinātu efektīvu brīvprātīgas atgriešanās iespēju uz Turciju vai viņu izcelsmes valstīm. Turpinās darbs, lai palielinātu brīvprātīgās atgriešanās gadījumu skaitu no Grieķijas salām, ko sekmē nesen uzlabotā Brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanas un reintegrācijas programma ar reintegrācijas pasākumu kopumu visiem dalībniekiem. Kopš ceturtā ziņojuma 12 nedēļu laikā uz savām izcelsmes valstīm ar Grieķijas programmas atbalstu no salām brīvprātīgi ir atgriezušies aptuveni 283 migranti (kā arī 900 no kontinentālās daļas). Kopumā kopš Brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanas un reintegrācijas programmas sākuma 2016. gadā to ir izmantojuši aptuveni 7000 migrantu. Grieķija tiek mudināta arī turpmāk pilnībā piedalīties ES finansētajās kopīgajās atgriešanas programmās (jo īpaši Eiropas Reintegrācijas tīkla programmā), cieši un proaktīvi sadarbojoties ar galvenajām īstenošanas aģentūrām un maksimāli izmantojot pieejamo finansiālo un tehnisko atbalstu. Migranti, kuru izcelsmes valsts nav Sīrija, no Grieķijas ir atgriezti Turcijā ar kuģi un nogādāti izraidīšanas centrā Kirklareli pilsētā, kur viņus informē par viņu tiesībām, tostarp tiesībām lūgt aizsardzības statusu Turcijā. Līdz šim ir ziņas par 55 personām, kuras ir iesniegušas pieteikumus Turcijas iestādēs: vienai personai ir piešķirts bēgļa statuss, 43 personas gaida lēmumu, četras personas ir saņēmušas negatīvu lēmumu. 529 personas, kuras nepieteicās bēgļa statusam, tikušas atgrieztas to izcelsmes valstīs. ES amatpersonas nesenā apmeklējuma laikā varēja pārliecināties, ka situācija centrā atbilst noteiktajiem standartiem. Sīrieši ir atgriezti no Grieķijas salām ar lidmašīnu un ir ievietoti bēgļu nometnē Duziči pilsētā. Viņiem ir tiesības pieteikties pagaidu aizsardzībai, un pēc īsas iepriekšējās reģistrācijas pagaidu aizsardzībai viņi tiek atbrīvoti no bēgļu nometnes un drīkst pēc izvēles apmesties kādā no provincēm vai — ja vēlas — palikt bēgļu nometnē. Līdz šim visiem atgrieztajiem sīriešiem tika veikta iepriekšējā reģistrācija, izņemot desmit no viņiem, kas nolēma brīvprātīgi atgriezties Sīrijā; 133 no viņiem izvēlējās dzīvot ārpus bēgļu nometnes, savukārt 16 nolēma palikt bēgļu nometnē. Juridiskie pasākumi Grieķijas pārsūdzības iestāde tagad ir izveidojusi 13 pārsūdzības komitejas — kopš ceturtā ziņojuma to ir par septiņām vairāk — , no kurām 12 strādā un saskaņā ar pieņemamības un atbilstības procedūrām pieņem lēmumus par pārsūdzībām, kuras par Grieķijas Patvēruma dienesta pirmajā instancē pieņemtajiem lēmumiem iesniegtas kopš 20. jūlija.

Lietās, kas attiecināmas uz Grieķijas salām, pret Patvēruma dienesta pirmās instances 11 752 lēmumiem par pieņemamību un par lietas būtību iesniegto pārsūdzību kopējais skaits līdz šim ir bijis 2846. No šiem 2846 pārsūdzību gadījumiem pagaidām otrās instances lēmumi ir pieņemti 1319 lietās (t. i., 46 % gadījumu). Līdz šim no 439 pārsūdzību lēmumiem par nepieņemamību 24 otrās instances pārsūdzību lēmumos ir apstiprināti pirmajā instancē pieņemtie lēmumi par nepieņemamību, savukārt 415 otrās instances pārsūdzību lēmumos tika atcelti pirmajā instance pieņemtie lēmumi par nepieņemamību. Attiecībā uz 880 pārsūdzības lēmumiem par lietas būtību 876 otrās instances lēmumos tika apstiprināti pirmās instances negatīvie lēmumi un četros — šādi negatīvie lēmumi atcelti. Jaunās pārsūdzības komitejas lēmumus joprojām izdod lēnām. Līdz šim jaunās pārsūdzību komitejas ir izdevušas 880 lēmumus saistībā ar ES un Turcijas paziņojumu — 21 par pieņemamību un 859 par lietas būtību. Grieķijas Valsts padomes ceturtā nodaļa savā 2017. gada 15. februāra lēmumā lietā, ko iesniedza divi Sīrijas valstspiederīgie un Grieķijas nevalstiskā organizācija, nolēma Valsts padomes plenārsēdē iesniegt jautājumu, vai pārsūdzības komitejas lēmums par pārsūdzības iesniedzēja patvēruma pieteikuma nepieņemamību, pamatojoties uz drošas trešās valsts koncepciju, ir savienojams ar Grieķijas un ES tiesību aktiem. Atzinuma pieprasījums attiecas arī uz jautājumu par to, vai patvēruma meklētājam bija piekļuve efektīvam tiesiskās aizsardzības līdzeklim. Valsts padomes plenārsēdēs lēmums tagad tiek gaidīts. Plenārsēde paredzēta 2017. gada 10. martā. Operatīvie pasākumi Grieķijas iestādes ar Komisijas atbalstu veica pasākumus, lai normalizētu situāciju karstajos punktos un sarežģītos apstākļus, ar ko saskaras migranti, vietējie iedzīvotāji un tie, kas strādā salās. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kopējais pašreiz salās esošo migrantu skaits ir 14 371, kaut arī ir tikai 7450 vietas oficiālajos izmitināšanas centros un vēl 1564 vietas Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īres programmas ietvaros. Situācijas pārvaldību karstajos punktos apgrūtina arī smagais slogs, kas gulstas uz Grieķijas iestādēm, proti, valsts kontinentālajā daļā un salās kopumā pašlaik atrodas aptuveni 62 300 migrantu. Grieķija veica virkni pasākumu, lai uzlabotu situāciju, atjaunojot centrus un nodrošinot efektīvākas procedūras. Ar Komisijas atbalstu tika veikti pasākumi, lai nodrošinātu ziemas apstākļiem atbilstošus uzņemšanas centrus visiem migrantiem un lai nodrošinātu humāno palīdzību, kas ietver pārtiku, apģērbu, veselības aprūpi un atbilstošus ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus. Pašlaik Lesbā visi migranti, kas bija apmetušies pašdarinātās atsevišķās teltīs, tika pārcelti uz labākām ziemas apstākļiem piemērotām patvēruma vietām, kamēr notiek būvniecības darbi, lai turpinātu uzlabot dzīves apstākļus Moria nometnē un paplašinātu uzņemšanas spēju Karatepes nometnē. Proti, migranti tika pārvietoti uz viesnīcām un dzīvokļiem, Karatepes nometni, labākām ziemas apstākļiem piemērotām teltīm, kā arī uz telšu hallēm netālu no Moria nometnes. Darbi norisinās arī Samā, ierīkojot papildus ārkārtas patvēruma vietas esošajā karstajā punktā. Pasākumi, kas tika veikti, lai uzlabotu apstākļus un samazinātu migrantu skaitu karstajos punktos, ietvēra arī neaizsargāto migrantu un ģimeņu pārvietošanu uz viesnīcām vai īrētiem mitekļiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īres programmas īres programmas ietvaros. Uz kontinentālo daļu tiek pārvietoti arī bēgļi un migranti, kurus nevar atgriezt uz Turciju, piemēram, neaizsargātas grupas un nepavadīti nepilngadīgie. Uz kontinentālo daļu pašlaik ir pārvietots aptuveni 5400 šādu personu. Pastāvīgie Grieķijas koordinatori, kas savus pienākumus visos karstajos punktos sāka pildīt līdz 20. februārim, atbild par karsto punktu vispārējo pārvaldību un jo īpaši risina ar drošību un sabiedrisko kārtību saistītus jautājumus. Ārkārtas gadījumu pamatnostādnes, tostarp evakuācijas instrukcijas, tika izstrādātas kopā ar Eiropas Savienības reģionālo darba grupu, iesaistot arī Grieķijas Uzņemšanas un identifikācijas dienestu. Grieķijas policija katram karstajam punktam izstrādā vispārējus drošības plānus, kas attiecas gan uz personāla, gan migrantu drošību un kuros iekļauti oficiāli personāla un migrantu evakuācijas plāni. Attiecībā uz procedūru efektivitāti kopīgā rīcības plāna par paziņojuma īstenošanu mērķis ir risināt šo jautājumu, paātrinot patvēruma procedūras pirmajā un otrajā instancē. Grieķijas Patvēruma dienests arī ir palielinājis savas spējas un ir izvietojis vairāk darbinieku karstajos punktos salās. Lai gan ir veikti pasākumi, īstenojot kopīgo rīcības plānu, joprojām ir daudz darāmā, lai normalizētu situāciju salās. Reģistrācijas un identifikācijas dienestam būtu prioritārā kārtā jāpabeidz standarta operāciju procedūru izstrāde karstajiem punktiem un tās jāapstiprina, pilnībā ievērojot ES un Turcijas paziņojumu. Turklāt būtu jāsaīsina laiks starp pieteikuma sagatavošanu un iesniegšanu atbilstīgi Patvēruma procedūru direktīvas 6. panta 2. punktam, kas paredz, ka personai, kas sagatavo patvēruma pieteikumu, ir jānodrošina reāla iespēja to iespējami drīz iesniegt. Bez tam, kamēr Eiropas Robežu un krasta apsardze līdzfinansē 208 Grieķijas policijas darbinieku izvietošanu karstajos punktos, vēl vairāk jāveicina koordinēta un efektīva viņu izmantošana un plānošana, lai nodrošinātu iespējami labāko drošību centros. ES finansiālais atbalsts Grieķijai

Lai arī Grieķijas valsts programmu pārskatīšana 2014.–2020. gadam Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros ir pabeigta un Iekšējās drošības fonda ietvaros — pašlaik tiek pabeigta un Grieķija beidzot ir sākusi izmantot šo programmu līdzekļus, Komisija turpina mudināt Grieķijas iestādes efektīvi un iedarbīgi izmantot savas valsts programmas. Grieķijas iestādēm būtu jāpieņem visi tiesību akti, administratīvie un operatīvie pasākumi un jāuzlabo koordinācija starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, jāpastiprina operatīvā spēja un jāuzlabo īstenošanas mehānismi, tostarp vienkāršojot iepirkuma procedūras. Ārkārtas palīdzības apjoms Grieķijai, izmantojot Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un Iekšējās drošības fondu, palielinājās līdz EUR 356,8 miljoniem, no kuriem saskaņā ar aplēsēm aptuveni EUR 70 miljoni tiešam atbalstam ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā tiks novirzīti tieši Grieķijas iestādēm vai izmantojot ES aģentūras un starptautiskās organizācijas. Bez tam Komisija 2016. gadā noslēdza līgumu par EUR 192 miljoniem no jaunā ārkārtas atbalsta instrumenta sadarbībai ar starptautiskajām organizācijām un NVO nolūkā apmierināt bēgļu humānās palīdzības vajadzības Grieķijā. Vēl EUR 253,6 miljoni būs pieejami 2017. gadā, izmantojot šo instrumentu, lai turpinātu palīdzības sniegšanu. Kaut gan lielākā daļa no šāda finansējuma ir paredzēta cilvēkiem valsts kontinentālajā daļā, ar to atbalsta arī darbības salās, kur palīdzība tiek sniegta dažādiem mērķiem paredzētu naudas līdzekļu veidā un nodrošinot veselības aprūpes pakalpojumus, pārtiku, sanitārijas un citus pamatpakalpojumus. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Steidzami paātrināt patvēruma pieteikumu izskatīšanu un katrā pārsūdzības komitejā pieņemto lēmumu skaitu, par prioritāti noteikt salas un paātrināt atgriešanu tempu uz Turciju saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu Nodrošināt nepieciešamo uzņemšanas spēju, tostarp slēgtajos centros salās Pabeigt un pieņemt standarta operāciju procedūras karstajiem punktiem, pilnībā ņemot vērā ES un Turcijas paziņojumu Ieviest visus tiesību aktus, administratīvos un operatīvos pasākumus, lai nekavējoties nodrošinātu efektīvu un iedarbīgu ES finansējuma izmantošanu, kas pieejams Grieķijas valsts programmās 3.“Viens pret vienu” shēma pārmitināšanai no Turcijas uz ES Pašreizējā situācija 2017. gada 27. februārī saskaņā ar “1:1” shēmu no Turcijas uz ES bija pārmitināti kopumā 3565 sīrieši. Kopš ceturtā paziņojuma 954 sīrieši bija pārmitināti uz deviņām dalībvalstīm (Beļģiju, Igauniju, Somiju, Franciju, Vāciju, Itāliju, Latviju, Luksemburgu un Nīderlandi). Kopējais tādu personu skaits, kuru pārmitināšana ir apstiprināta un gaidāma, patlaban ir 965. Līdzīgi kā iepriekšējā pārskata periodā pārmitināšanas temps ir ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar atgriešanu no Grieķijas salām, un pārmitināšana norit regulāri — šis temps ir jāuztur un jāpastiprina. Dalībvalstis sekmīgi gatavojas veikt turpmāku pārmitināšanu, tostarp misijas uz Turciju, lai intervētu pārmitināšanas kandidātus. Turcijas iestādes ievēroja arī savas saistības sniegt plašākus atsauces sarakstus. Kopš gada sākuma tās iesniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos jaunus pārsūtīšanas sarakstus ar vairāk nekā 11 000 personu. Vienlaikus ES dalībvalstis ir sākušas ziņot Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos par savām pārmitināšanas kvotām šim gadam. Šajā sakarībā būtu jānorāda, ka Amerikas Savienoto Valstu nesen pieņemtie lēmumi var radīt sekas ES, ievērojami ierobežojot juridiskās iespējas, kas pieejamas gandrīz 300 000 migrantu, kuru izcelsmes valsts nav Sīrija un kurus reģistrējis Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisāra birojs bēgļu jautājumos Turcijā, un kuri ir ieinteresēti pārmitināšanā. Operatīvie pasākumi Tūlīt pēc Padomes Lēmuma (ES) 2016/1754 pieņemšanas Komisija saņēma pirmās norādes no dalībvalstīm par to, cik lielu skaitu no Turcijā esošajiem sīriešiem dalībvalstis plāno likumīgi uzņemt saskaņā ar šo lēmumu. Pamatojoties uz to, dalībvalstis plāno no Turcijas uzņemt vairāk kā 34 000 sīriešu, tostarp 1:1 shēmas ietvaros pārmitināšanai no Turcijas uz ES. Komisija pēc šā apņemšanās procesa pārskatīja attiecīgo dalībvalstu programmas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros, lai iekļautu kopumā aptuveni EUR 213 miljonus Turcijā esošo Sīrijas valstspiederīgo uzņemšanai. Puse no šī piešķīruma jau ir izmaksāta kā priekšfinansējums. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Saglabāt pārmitināšanas tempu

4.Jaunu neatbilstīgas migrācijas jūras vai sauszemes maršrutu rašanās novēršana Ir maz pierādījumu par to, ka pasākumi, lai kontrolētu migrantu plūsmas Vidusjūras austrumdaļas maršrutā, ir izraisījuši ievērojamu jaunu maršrutu rašanos no Turcijas. Tomēr pārskata periodā, neraugoties uz Turcijas turpināto operāciju “Safe Med”, no Turcijas Itālijā ieradās septiņas laivas, kurās kopumā bija 580 migrantu, savukārt Kiprā ieradās trīs laivas, kurās kopumā bija 123 migranti, no kuriem gandrīz visi bija sīrieši. Šķiet, ka novēroto Turcijas sauszemes robežas ar Bulgāriju un Grieķiju neatbilstīgas šķērsošanas gadījumu skaits pēdējo sešu mēnešu laikā ir bijis mazs: vidēji dienā tiek reģistrēti astoņi neatbilstīgas robežšķērsošanas gadījumi Grieķijā un pieci — Bulgārijā. Pēc Eiropas Robežu un krasta apsardzes operācijas uzsākšanas 2016. gada oktobrī pašlaik uz Bulgārijas un Turcijas robežas ir izvietotas 114 amatpersonas. 5.Brīvprātīga humanitārās uzņemšanas shēma Pēc nesenās ekspertu misijas Turcijā Komisija cer drīz pabeigt standarta operāciju procedūras attiecībā uz brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmu ar Padomi un Turciju. Tiklīdz būs panākta vienošanās par standarta operāciju procedūrām, būtu jāizvērtē, vai ir izpildīti nosacījumi šīs shēmas īstenošanas uzsākšanai. ES un Turcijas paziņojumā ir noteikts, ka shēma tiks iedarbināta, tiklīdz neatbilstīga robežšķērsošana starp Turciju un ES beigsies vai vismaz būs būtiski un ilgtspējīgi samazināta. Shēmas pēc iespējas drīzāka ieviešana palīdzētu īstenot paziņojumu, nodrošinot sīriešiem drošu un likumīgu alternatīvu neatbilstīgajai migrācijai uz ES. 6.Vīzu režīma liberalizācija Attiecībā uz vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu iepriekšējos ziņojumos ir aprakstīti septiņi kritēriji, kas vēl ir jāizpilda: izdot biometriskos ceļošanas dokumentus, kas pilnībā atbilst ES standartiem; pieņemt ceļvedī paredzēto pasākumu korupcijas novēršanai; noslēgt operatīvās sadarbības nolīgumu ar Eiropolu; pārskatīt tiesību aktus un praksi terorisma apkarošanas jomā, pielāgojot tos Eiropas standartiem; pielāgot tiesību aktus par personas datu aizsardzību ES standartiem; piedāvāt efektīvu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās visām ES dalībvalstīm;

pilnībā īstenot ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Kā iepriekš ziņots, Komisija mudina Turciju turpināt centienus iespējami drīz pabeigt visu vēl neizpildīto vīzu režīma liberalizācijas ceļveža kritēriju izpildi. Komisija un Turcija ir turpinājušas iesākto dialogu, lai rastu praktiskus risinājumus, tostarp saistībā ar vajadzīgo tiesību aktu un procesuālo pārmaiņu nodrošināšanu, ņemot vērā visus neizpildītos kritērijus. Attiecībā uz biometrisko ceļošanas dokumentu kritērijiem jānorāda, ka, lai arī kopš 2016. gada novembra uz ierobežotu laiku tiek izdotas otrās paaudzes pases, ir sagaidāms, ka trešās paaudzes pases (ES līdzfinansējums, un tās pilnībā atbilst ES standartiem un vīzu režīma liberalizācijas ceļveža kritērijiem) sāks izdot 2017. gada otrajā ceturksnī. Komisija joprojām lūdz Turciju turpināt ar Grieķiju, Bulgāriju un Rumāniju noslēgto divpusējo atpakaļuzņemšanas nolīgumu izpildi. 2016. gada septembrī Bulgārija un Turcija noslēdza vienošanos par trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanas praktisko procedūru, taču līdz šim no Bulgārijas pieprasījumiem par 735 personu atpakaļuzņemšanu Turcija ir piekritusi 19 gadījumos, kā rezultātā ir atgrieztas sešas personas. Attiecībā uz Grieķijas un Turcijas divpusējo atpakaļuzņemšanas protokolu abas puses velta savus resursus ES un Turcijas paziņojuma īstenošanai un personu atgriešanai no salām. Likumdevēji 2016. gada 7. decembrī panāca vienošanos par Komisijas priekšlikumu pastiprināt esošo apturēšanas mehānismu, kurā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem būtu iespējams atcelt bezvīzu režīmu attiecībā uz visu valstu pilsoņiem, kuri bauda vīzu režīma liberalizācijas sniegtās priekšrocības. Ir sagaidāms, ka Regulas (EK) Nr. 539/2001 grozījumi stāsies spēkā līdz 2017. gada marta beigām. 7.Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā Kopš ceturtā ziņojuma Komisija ir turpinājusi darbu, lai apmierinātu bēgļu un Turcijā esošo uzņemošo kopienu būtiskākās pamatvajadzības. Kopējā summa, kas šim mehānismam izmaksāta humānās un cita veida palīdzības sniegšanai, ir sasniegusi EUR 750 miljonus. Par 39 projektiem noslēgto līgumu summas ļoti īsā laikā ir pieaugušas līdz EUR 1,5 miljardiem no EUR 2,2 miljardiem, kas jau piešķirti 2016.–2017. gadam. Tā ir puse no kopējā EUR 3 miljardu lielā 2016.–2017. gada budžeta. Humānās palīdzības darbības, par kurām vienošanās tiek plānota nākamajā vadības komitejas sanāksmē martā, veidos kopējo piešķīrumu gandrīz EUR 3 miljardu apjomā. Pēdējā vadības komitejas sanāksmē, kas notika 2017. gada 12. janvārī, atzina, ka mehānisma koordinētajam finansējumam joprojām ir būtiska tiešā ietekme uz vietas. Līdzšinējo sasniegumu skaits liecina par projektu pozitīvo ietekmi: atbalsts ar ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkla palīdzību jau ir sniegts vairāk kā 250 000 bēgļu, ir pieņemti un apmācīti 5200 turku valodas skolotāju un 1800 skolu vadītāju ir piedalījušies mācībās par sīriešu studentu integrāciju. Komisija cieši sadarbojas ar Turcijas iestādēm un citiem partneriem, lai vēl vairāk paātrinātu līgumu noslēgšanu, īstenošanu un izmaksas. Humānā palīdzība Komisija turpināja mehānisma ietvaros īstenot savu humānās palīdzības stratēģiju. Līgumi jau par EUR 551 miljonu (no EUR 595 miljoniem, kas piešķirti līdz šim) ir noslēgti ar 19 partneriem 28 humānās palīdzības projektu ietvaros, lai apmierinātu pamatvajadzības, nodrošinātu aizsardzību, izglītību, veselības aprūpi, pārtiku un patvērumu. No EUR 551 miljona, par ko ir noslēgti līgumi, līdz šim brīdim ir izmaksāti EUR 411 miljoni.

Kopš ceturtā ziņojuma ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkla īstenošana norisinās ievērojami ātrāk. Ir saņemti aptuveni 200 000 pieteikumu, kas attiecas uz gandrīz vienu miljonu neaizsargātu bēgļu, kuri ir pieteikušies uz ikmēneša naudas pārvedumu, kas ir 100 Turcijas liras uz vienu personu. No visām šīm izskatāmajām lietām aptuveni viena trešdaļa ir atzītas par atbilstīgām saskaņā ar ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkla kritēriju. Līdz 2017. gada februāra beigām šīs programmas ietvaros atbalstu ir saņēmuši jau vairāk kā 250 000 bēgļu. Norisinās diskusijas ar Pasaules Pārtikas programmu, Turcijas Sarkano Pusmēnesi un attiecīgajām Turcijas ministrijām, lai no jauna pielāgotu atlases kritērijus un iespējamo pārveduma vērtību, lai tādējādi maksimāli palielinātu ES līdz šim pašas lielākās humānās palīdzības programmas tvērumu un ietekmi. Aizsardzības jomā ir pabeigts visaptverošas reaģēšanas plāns, un jau darbojas virkne aizsardzības intervences pasākumu. Jaunākais līgums EUR 5 miljonu vērtībā tika parakstīts ar NVO “Mercy Corps” 2016. gada decembra beigās. Projekta mērķis ir panākt uzlabojumus aizsardzības jomā 50 000 bēgļu, stiprinot viņu spējas (pašaizsardzība) un izveidojot sabiedrības drošības tīklus, lai atvieglotu drošu piekļuvi veselības aprūpes, dokumentācijas, ienākumu atbalsta (piemēram, ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīkls), juridisko konsultāciju, tulkojumu un transporta pakalpojumiem. Ar ANO Bērnu fondu nesen tika noslēgts līgums EUR 34 miljonu vērtībā par ar nosacījumiem pamatotas naudas pārvedumu izglītībai. Šis projekts būs saistīts ar ārkārtas sociālās palīdzības drošības tīklu un palīdzēs uzlabot visneaizsargātāko bērnu iestāšanos skolās un to apmeklēšanu. Cita veida palīdzība Līgumsaistības mehānisma cita veida palīdzības daļas ietvaros pieauga līdz EUR 944 miljoniem, un maksājumi īstenošanas partneriem — līdz EUR 339 miljoniem. Piesaistītie resursi (aptuveni EUR 1,6 miljardi) ir gandrīz pilnībā piešķirti finansējuma saņēmējiem. Ar Vācijas Attīstības banku KfW un Pasaules Banku 2016. gada decembrī tika noslēgti vēl divi līgumi kopsummā par EUR 200 miljoniem, kas paredzēti 70 jaunu skolu būvniecībai un ierīkošanai provincēs, kurās ir liela sīriešu bēgļu koncentrācija. Tas nāktu par labu 50 000 sīriešu bērnu. Ar šiem līgumiem tiktu arī stiprinātas Izglītības ministrijas īstenošanas un pārvaldības spējas. Vēl viens līgums 2017. gada 2. februārī tika parakstīts ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā ietvaros. Šo projektu, kura vērtība ir EUR 5,9 miljoni, īstenoja Nīderlandes NVO “Spark”, un tā mērķis ir palielināt neaizsargātu sīriešu jauniešu līdzdalību izglītībā un nodrošināt viņiem vienlīdzīgu piekļuvi tālākizglītībai un augstākajai izglītībai. Tā mērķis ir 484 sīriešu studentiem nodrošināt pilnu studiju finansējumu bakalaura līmenī, tostarp transporta pakalpojumus un dienas naudu. Kopumā mehānisma skolas vecuma bēgļiem Turcijā ietvaros mācību līdzekļu komplekti tika iegādāti 60 000 bērnu, un tika izveidotas iniciatīvas gandrīz 8000 sīriešu brīvprātīgajiem skolotājiem, skolu konsultantiem un citiem izglītības darbiniekiem. Projekta mērķis ir nodrošināt formālo izglītību 500 000 bērnu un skolas transportu 40 000 bērnu. Komisija strādā pie papildus intervencēm mehānisma ietvaros sociāli ekonomiskā atbalsta, pašvaldību un ar veselības aprūpi saistītās infrastruktūras jomā, kas būtu jāparaksta 2017. gada pirmajā pusē. Attiecīgie līgumi būtu jāīsteno ar starptautisko finanšu iestāžu palīdzību. Projekta sagatavošanas mehānismam ir arī paredzēts trešais īpašais 2016. gada jūlija pasākums. Tā mērķis, izmantojot budžetu, kas nepārsniedz EUR 25 miljonus, ir palīdzēt nākotnē noteikt ieguldījumu projektus prioritārajās jomās (veselības aprūpe, izglītība un pašvaldību struktūra) konkrētās Turcijas provincēs. Lai līgumus parakstītu līdz 2017. gada pavasarim, Komisija pašlaik pārskata projekta sagatavošanas mehānismam iesniegtos pieteikumus, un tai, apspriežoties ar Turcijas iestādēm, būtu jānodrošina pēcpasākumi ar attiecīgajām starptautiskajām finanšu iestādēm.

Turpinās darbs arī pie mehānisma rezultātu sistēmas, kas tiek pabeigta pēc pēdējās vadības komitejas sanāksmes. Rezultātu sistēma, kas būs viens no instrumentiem mehānisma uzraudzīšanai un novērtēšanai, atspoguļo tā ietvaros paveikto un darba rezultātus, kā arī apliecina panākto sasniegumu ietekmi. Pašlaik tiek pabeigta arī mehānisma saziņas stratēģija. Pirmais gada ziņojums par mehānismu ir sniegts paralēli šim piektajam ziņojumam, un tajā ir sniegts vairāk informācijas. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Paātrināt turpmāku līgumu par visām paredzētajām darbībām noslēgšanu — tostarp par atlikušo 2016. gada Humānās palīdzības īstenošanas plāna summu —, kā arī efektīvi tos īstenot atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem Īstenot projekta sagatavošanas mehānismu 2017. gada pavasarī Publicēt 2017. gada Humānās palīdzības īstenošanas plānu un noslēgt pirmos 2017. gada humānās palīdzības līgumus 2017. gada otrajā ceturksnī Sākt mehānisma uzraudzīšanas un novērtēšanas sistēmas darbību līdz 2017. gada vasarai Izvērst mehānisma saziņas darbību 8.Muitas savienības modernizēšana Komisija 2016. gada decembrī pabeidza iekšējās sagatavošanas darbu un publicēja ietekmes novērtējumu un ar to saistītu ārējo pētījumu, kurā uzsvērtas būtiskas paplašinātās un modernizētās Muitas savienības ekonomiskās priekšrocības ES un Turcijai. Turcija ir piektā lielākā ES tirdzniecības partnere. Divpusējās tirdzniecības vērtība kopš 1996. gada ir pieaugusi vairāk kā četras reizes, pašlaik sasniedzot EUR 140 miljardus gadā. ES pozitīvā bilance ir EUR 17 miljardi. Tomēr ES un Turcijas tirdzniecības un ekonomiskajās attiecībās joprojām ir neizmantots potenciāls. Komisija 2016. gada decembrī pieņēma priekšlikumu Padomei sākt sarunas ar Turciju par divpusējās tirdzniecības regulējuma pilnveidošanu. Tā mērķis, pirmkārt, ir paplašināt preferenciālās tirdzniecības divpusējo attiecību tvērumu, aptverot jaunas jomas, jo īpaši lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu tirdzniecības turpmāku liberalizāciju, pakalpojumu plašu tvērumu, publisko iepirkumu un noteikumus darījumdarbības un ieguldījumu, tostarp ilgtspējīgas attīstības, atbalstam. Otrkārt, modernizācijas mērķis ir Muitas savienības darbības uzlabošana, ar uzlabotu konsultāciju mehānismu palīdzību risinot Turcijas problēmas, tai saskaņojot savus ar Muitas savienību saistītos tirdzniecības politikas un tehniskos tiesību aktus ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Vēl viens mērķis ir aprīkot Muitas savienību ar modernu strīdu izšķiršanas mehānismu, lai efektīvāk risinātu pastāvošos tirdzniecības ierobežojumus un novērstu turpmākos šķēršļus. Padome sāka priekšlikuma izskatīšanu un, tiklīdz tiks pieņemtas sarunu norādes, tiks sāktas sarunas ar Turciju. 9.Pievienošanās process Pievienošanās sarunās līdz šim ir atvērtas 16 sadaļas, un viena no tām ir provizoriski slēgta. Tehniskie darbi turpinās tādās svarīgās jomās kā tiesu iestādes un pamattiesības un tiesiskums, brīvība un drošība (23. un 24. sadaļa). Šīs sadaļas ietver virkni ļoti svarīgu jautājumu, tostarp tādas pamattiesības kā vārda brīvība, tiesu vara, korupcijas apkarošanas politika, migrācijas un patvēruma joma, vīzu režīma noteikumi, robežu pārvaldība, policijas sadarbība un cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu. ES sagaida, ka Turcija piemēros visaugstākos standartus attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamatbrīvību — tostarp vārda brīvības — ievērošanu. Jau pagājušā gada pavasarī Padomei tika iesniegti sagatavošanas dokumenti par enerģētiku (15. sadaļa), izglītību un kultūru (26. sadaļa) un ārpolitiku, drošības un aizsardzības politiku (31. sadaļa), neskarot dalībvalstu nostājas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

Komisijas pārskats par vispārējo situāciju Turcijā ir sniegts tās 2016. gada 9. novembra ziņojumā. 10.Humanitārā situācija Sīrijā Pamiera nolīgums, kas stājās spēkā Alepo, šķiet, daļēji tiek ievērots, taču tiek ziņots par vardarbības atsākšanos ar bombardēšanu, apšaudēm vai sauszemes ofensīvām Ghouta reģiona austrumu daļā, Idleb, Al Waer, Hama, Wadi Barada un Daraa, savukārt Sīrijas ziemeļu daļā turpinās militārās operācijas pret ISIS. ES atzinīgi vērtē karadarbības pārtraukšanu; pamiera garantētāju saistības atvieglot humānās palīdzības piekļuvi; Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas pārskatīšanu, kas ļaus sniegt palīdzību pārrobežu mērogā, tostarp no Turcijas; un patiešām visus centienus atjaunot mieru Sīrijā. Attiecībā uz humanitāro situāciju šie pasākumi varētu sniegt iespēju piekļūt aplenktajām un strīdus teritorijām, kaut gan karadarbības pārtraukšana un ANO Drošības padomes rezolūcijas pārskatīšana vēl nav ļāvusi būtiski paplašināt humānās palīdzības un personāla piekļuvi. Tas ir būtiski, lai palīdzētu atvieglot ievērojami pasliktinājušos dzīves apstākļus iedzīvotājiem gan valdības, gan opozīcijas kontrolētajās teritorijās. Humanitārā situācija visās Sīrijas daļās ir sarežģīta, postījumu apjoms ir milzīgs; pamatpakalpojumu, aizsardzības un infrastruktūras vajadzības ir milzīgas, un tās ir jārisina gan pilsētu, gan lauku teritorijās. Galvenās prioritātes ir veselības atbalsts, pārtikas palīdzība, ūdensapgāde, sanitārie apstākļi un higiēna, patvērums, degviela un ziemai nepieciešamas lietas. Joprojām ir būtiski veicināt humānās palīdzības dalībnieku (ANO aģentūru, starptautisko organizāciju un nevalstisko organizāciju) piekļuvi personām pašā Sīrijā, kam nepieciešama palīdzība. ES un tās dalībvalstis kopīgiem spēkiem vada starptautiskās palīdzības sniegšanu, risinot Sīrijas krīzi. Vairāk nekā EUR 9,4 miljardi ir piesaistīti ārkārtas un atjaunošanas palīdzības sniegšanai sīriešiem valsts iekšienē, to nodrošinot no jebkura iespējamā piekļuves punkta, un bēgļiem un to uzņēmējkopienām kaimiņvalstīs, proti, Libānā, Jordānijā, Irākā, Turcijā un Ēģiptē. Izmantojot ES humāno palīdzību EUR 445 miljonu apjomā, kas Sīrijas krīzes novēršanai tika piešķirta 2016. gadā, kā arī 2017. gadā ieplānotos EUR 425 miljonus, tiek apmierinātas vajadzības gan pašā Sīrijā, gan Sīrijas bēgļu un uzņēmējkopienu vajadzības kaimiņvalstīs, atbalstot humānās palīdzības partnerus dzīvību glābšanā, tostarp nodrošinot pārtiku un drošu dzeramo ūdeni, nepārtikas preces, patvērumu, steidzamu medicīnisko aprūpi un aizsardzību visneaizsargātākajām personām. ES turpinās atbalstīt neierobežotu un beznosacījumu piekļuvi visiem, kam tā nepieciešama, starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu un civiliedzīvotāju aizsardzību visā valstī. 11.Secinājumi Gandrīz gadu pēc ES un Turcijas paziņojuma īstenošanas sākuma tā rezultāti ir konsolidēti, un ir nostiprinājusies tendence, kas liecina, ka ir ievērojami samazinājies neatbilstīgas un bīstamas robežšķērsošanas gadījumu, kā arī bojāgājušo skaits Egejas jūrā. Ir gūts progress visos ES un Turcijas paziņojuma aspektos, kaut gan tā īstenošanā jāiegulda pastāvīgs darbs un saistības. Tā veiksmīga īstenošana ir atkarīga galvenokārt no visu iesaistīto pušu politiskās apņēmības veikt nepieciešamās darbības. Sīrijas bēgļu un uzņēmējkopienu atbalstam veltīto projektu Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā ietvaros ietekme jau ir reāli jūtama. Tomēr projektu īstenošanas un līgumu slēgšanas tempu būtu iespējams palielināt vēl vairāk. Vēl vairāk varētu veicināt arī pašreizējo Sīrijas bēgļu pārmitināšanu no Turcijas uz Eiropu, ātri vienojoties par brīvprātīgas humanitārās uzņemšanas shēmas procedūrām un izlemjot par tās aktivizēšanu.