C 152/6

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2020/C 152/05)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Rioja”

PDO-ES-A0117-AM06

Pieteikuma iesniegšanas datums: 24.9.2018.

1. Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2. Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1. Kļūdas labojums

Tiek labota kļūda, kas konstatēta produkta specifikācijas 8. iedaļas (“Piemērojamās prasības”) b.7.1. punkta formulējumā. Tas vienoto dokumentu neietekmē.

Formulējumu maina uz šādu:

“Kvalifikācijas procesu īsteno pa viendabīgām kravām jeb partijām, un tas ir jāveic saskaņā ar Regulatīvās padomes izstrādātajiem standartiem attiecībā uz vīniem, kas atbilst aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Rioja”.”

2.2. Ierobežojumu atcelšana attiecībā uz dažu balto vīnogu šķirņu izmantošanu

Produkta specifikācijas 3.b.1. punktā virsraksti “BALTVĪNS” un “SĀRTVĪNS” un vienotā dokumenta 2.5.1. punkts “Īpašās vīndarības metodes” ir jāgroza.

Teksts, kurā norādīts, ka baltvīnu un sārtvīnu gadījumā vīnogu šķirnes ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’ un ‘Verdejo’ nedrīkst dominēt gatavajā produktā, ir jāsvītro.

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Rioja” Regulatīvā padome 2008. un 2009. gadā paplašināja atļauto balto un sarkano vīnogu šķirņu katalogu. Tas bija stratēģisks lēmums saskaņā ar vienu no ieteikumiem, kas norādīts attiecībā uz Rioja vīniem izstrādātajā stratēģiskajā plānā 2005.–2020. gadam, ņemot vērā tirgus iespējas.

Lai saglabātu saviem baltvīniem raksturīgās īpašības, Regulatīvā padome nolēma, ka vīnogu šķirnes ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’ un ‘Verdejo’ nebūs dominējošās gatavajā produktā. Bija iecerēts, ka to pievienošana piešķirtu papildu niansi un sekmētu šo šķirņu audzēšanas un apstrādes prasmju pakāpenisku apgūšanu.

Šā lēmuma komerciālie rezultāti bija ļoti pozitīvi, jo tika atzīta Rioja baltvīnu kvalitāte un tika panākts izaugsmes temps, kas ievērojami pārspēja tirgus vidējos rādītājus.

Pamatojoties uz to plenārsēdē, kas notika 2016. gada 11. novembrī, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Rioja” Regulatīvā padome pilnā sastāvā vienojās atcelt ierobežojumu par vīnogu šķirņu ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’ un ‘Verdejo’ klātbūtni gatavajā produktā – gan tāpēc, ka tās ir komerciāli izdevīgas, gan tāpēc, ka ir pierādījusies to piemērotība kvalitatīvai apstrādei.

2.3. Jauns marķējuma termins “Viñedo singular” (individuāls vīndārzs) un tā izmantošanas nosacījumi

Lai ieviestu termina “Viñedo singular” (individuāls vīndārzs) izmantošanas nosacījumus, ir jāgroza vairāki punkti produkta specifikācijā (3.b.3., 4., 5., 8.b.1., 8.b.3.4., 8.b.4.1., 8.b.4.3., 8.b.5.2., 8.b.5.3., 8.b.5.5., 8.b.6.2., 8.b.6.3., 8.b.6.4., 8.b.7.3., 8.b.9., 8.b.10.3., 8.b.10.5., 8.b.10.9. punkts) un vienotajā dokumentā (2.5.1. punkts (“Pārstrādes efektivitāte”), 2.5.2. punkts, 2.6. punkta pēdējā rindkopa, 2.9. punkts (“Marķēšana”)).

Atbilde uz patērētāju pieprasījumu uz etiķetes norādīt sīkāku informāciju par vīnu izcelsmi; uzņēmēju interese veicināt to vīnu noietu, kuriem ir īpaša izcelsme un kurus ražo konkrētā vietā; kā arī nepieciešamība pienācīgi organizēt un standartizēt esošo vīnu piedāvājumu un tā iespējamos jaunos papildinājumus – visu šo faktoru dēļ bija ieteicams Likuma Nr. 6/2015 ceturtā papildnoteikuma kontekstā izstrādāt nosacījumus attiecībā uz vīniem no mazākām ģeogrāfiskajām vienībām, kuriem – konkrēti “Rioja” gadījumā – ir piešķirts nosaukums “viñedos singulares” (“vīns no individuāla vīndārza”).

Ņemot vērā šo situāciju, pēdējos divos gados tika izvirzīti dažādi priekšlikumi un analizētas dažādas alternatīvas. Lai aplūkotu katru sīkāko detaļu, tika lūgti ekspertu atzinumi un organizētas diskusijas. Tā rezultātā ir izstrādāti noteikumi, kuros tika ņemti vērā esošajās kategorijās balstītie panākumi, kas tiek papildināti ar iespēju sniegt informāciju, kuru novērtēs konkrēts patērētāju loks.

Individuāliem vīndārziem ir jābūt līdzsvarotiem – ar ierobežotu vīnogulāju augtspēju un kvalitātes prasībām, kas apvienojumā ar izcelsmi palīdzēs radīt augstas kvalitātes vīnu.

Šā iemesla dēļ, kā arī obligātās izsekojamības prasību dēļ ir definētas procedūras šā līdzsvara nodrošināšanai. Tomēr pastāv arī ierobežojumi – attiecībā uz vecumu, ražām, audzēšanas metodēm, novākšanu un pārstrādi. Organoleptiskā novērtēšana ir stingrāka, un saiknei ar vīndārzu ir jābūt tādai, kuru paredzēts saglabāt ilgstoši.

Tas veicinās “Rioja” vīna plašāku piedāvājumu un noteikti palīdzēs stiprināt tā kā vadoša un inovatīva ACVN atpazīstamību, kā arī to, ka šo vīnu augstu vērtēs ietekmētāji un sabiedriskās domas veidotāji.

2.4. Izmaiņas tradicionālo terminu “Reserva” un “Gran Reserva” izmantošanas nosacījumos

Produkta specifikācijas 3. punkta c) apakšpunktā ir jāgroza virsraksti “Attiecībā uz tradicionālo terminu “Reserva”” un “Attiecībā uz tradicionālo terminu “Gran Reserva””. Tas vienoto dokumentu neietekmē.

“Reserva” sarkanvīniem ievieš minimālo laiku izturēšanai pudelēs, un “Gran Reserva” sarkanvīniem šo laiku saīsina līdz minimālajiem laikposmiem, kas paredzēti Spānijas tiesību aktos par šo tradicionālo terminu izmantošanu.

Papildu tradicionālā termina “Reserva” definīcijā – ne 2015. gada 12. maija Likumā Nr. 6/2015, ne aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Rioja” produkta specifikācijā – nebija norādīts minimālais laiks izturēšanai pudelēs. Tāpēc tas tika atstāts uzņēmēja ziņā, dodot viņam iespēju izlemt, kad ir sasniegta attiecīgajai kategorijai atbilstoša sabalansētība un īpašības. Ņemot vērā to vīnu organoleptisko uzraudzību, kurus vīna darītavās marķē nosūtīšanai un kuri tiek saņemti tirdzniecības vietā, tika nolemts, ka sarkanvīna gadījumā nepārprotams solis kvalitātes uzlabošanas virzienā būtu minimālā laika noteikšana attiecībā uz izturēšanu pudelēs, ievērojot definīcijā norādīto kopējo minimālo laiku, un ka tas atbilstu pastāvīgās pilnveidošanās procesam, kas vienmēr ir bijis saistīts ar “Rioja”. Tāpēc plenārsēdē, kas notika 2016. gada 11. novembrī, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Rioja” Regulatīvā padome pilnā sastāvā nolēma definēt “Reserva” sarkanvīniem 6 mēnešu minimālo periodu izturēšanai pudelēs, kuru veic pēc izturēšanas mucās, kas ilgst vismaz vienu gadu. Kopumā nogatavināšanas un izturēšanas procesam ir jābūt vismaz 36 mēnešus ilgam.

Papildu tradicionālā termina “Gran Reserva” definīcija nozīmē to, ka aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Rioja” produkta specifikācijā ir zināma neelastība, salīdzinot ar tā definīciju 2015. gada 12. maija Likumā Nr. 6/2015, kurā ir paredzēts 36 mēnešu minimālais periods izturēšanai pudelēs pēc 24 mēnešu izturēšanas mucās. Spānijas tiesību aktos tiek prasīts, ka šai nogatavināšanai mucās ir jāilgst vismaz 18 mēnešus, taču tajos nav norādīts, cik ilgi vīnam ir jāpaliek pudelēs. Attiecībā uz “Rioja” ir noteiktas stingrākas prasības par minimālo laiku izturēšanai mucās – 24 mēneši –, jo tiek uzskatīts, ka tā var iegūt lielāku daudzpusību un izteiksmīgākus vīnus, saglabājot optimālu kvalitāti. Minimālo periodu izturēšanai pudelēs samazina līdz 24 mēnešiem – kaut gan tas joprojām pārsniedz valsts tiesību aktos norādīto (tajos nav norādīts konkrēts periods izturēšanai pudelēs) –, nemainot minimālo 60 mēnešu periodu, kas paredzēts nogatavināšanai un izturēšanai kopā. Savā 2016. gada 11. novembra plenārsēdē aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Rioja” Regulatīvā padome pilnā sastāvā nolēma kā “Gran Reserva” kategorijas sarkanvīnus definēt tos sarkanvīnus, kas ir nogatavināti un izturēti vīna darītavā vismaz 60 mēnešus, no kuriem vismaz 24 mēnešus tie ir turēti mucā un vismaz 24 mēnešus – pudelēs.

2.5. Pievieno jaunu aizsargātā produkta kategoriju – kvalitatīvs dzirkstošais vīns

Lai ieviestu prasības par minēto jauno produktu kategoriju un tās saikni, ir jāgroza vairāki punkti produkta specifikācijā (2., 2.a.1., 2.a.2., 2.a.4., 2.a.5., 2.a.6., 2.a.7., 2.a.8., 2.b., 3.b.1., 3.b.2., 3.b.3., 3.b.4. punkts, 3. punkta c) apakšpunkts, 7., 8.b.5.1., 8.b.7.2., 8.b.9., 8.b.10.3. punkts) un vienotajā dokumentā (2.3., 2.4., 2.5.1., 2.8. un 2.9. punkts (“Marķēšana”)).

Tirgus dati uzrāda, ka pēdējos gados attiecībā uz dzirkstošo vīnu rezultāti ir sevišķi labi. “Rioja” kā pastāvīgi uz tirgu orientēts nosaukums nedrīkst laist garām šo iespēju. Ievērojams skaits Spānijas cilmes vietas nosaukumu savā produkta specifikācijā ietver dzirkstošos vīnus, tāpēc ieviest saistībā ar “Rioja” aprakstīto paplašinājumu nekādā ziņā nav neapdomīgs vai neloģisks lēmums.

Lai saglabātu tos pašus kvalitātes standartus, kas attiecas uz negāzētajiem vīniem, ir paredzēts radīt augstvērtīgu dzirkstošo vīnu, un tāpēc ir ieviesti ierobežojumi attiecībā uz ražu un cukuru saturu (“Brut”, “Extra Brut” un “Brut Nature”). To apliecina tradicionālās vīndarības metodes un minimālā 15 mēnešu izturēšanas perioda izmantošana.

2.6. Apgabala un pašvaldību vīni

Lai ieviestu nosacījumus, kuriem ir jāatbilst vīnam, kura nosaukumā ir konkrēta apgabala vai pašvaldības nosaukums, ir jāgroza vairāki punkti produkta specifikācijā (2.a.1., 8.b.9., 8.b.10.3., 8.b.10.10. punkts) un vienotajā dokumentā (2.6. punkts – “Rioja Baja” aizstāj ar “Rioja Oriental”, 2.8., 2.9. punkts (“Marķēšana”)).

Jēdzienu “apakšapgabals” aizstāj ar jēdzienu “apgabals”, saglabājot trīs jau esošos apgabalus. Tomēr vienam maina nosaukumu (no “Rioja Baja” uz “Rioja Oriental”). Ja vīna izcelsmes vieta ir konkrēta pašvaldība, uz etiķetes varēs norādīt arī šīs pašvaldības nosaukumu.

Regulatīvā padome pilnā sastāvā atjaunināja noteikumus par apgabala norādēm (apakšapgabalu nosaukuma maiņa, kas labāk atspoguļo filozofiju, kuru Rioja vēlas izplatīt, t. i., vienība, kas ir lielāka par šīm trim norobežotajām teritorijām vai mazākām ģeogrāfiskajām vienībām) un pašvaldību vai pilsētu, lai palielinātu to redzamību un reklamētu šos vīnus. Tā ir arī atbilde uz to uzņēmēju, sabiedriskās domas veidotāju un galapatērētāju bažām, kuri pieprasa uz etiķetes norādīt vairāk informācijas par daudzveidīgajiem vīniem, kurus pašlaik lielā skaitā piedāvā tirgū ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Rioja”. Šīs norādes papildinās to tradicionālo un veiksmīgo vīnu klāstu, kurus ražo, jaucot dažādas izcelsmes vīnus.

1998. gadā Padome definēja izsekojamības kārtību, saskaņā ar kuru uz etiķetes varēja norādīt pašvaldību nosaukumu vai norādes “Rioja Alta”, “Rioja Alavesa” vai “Rioja Baja”, un nu tā ir spērusi soli tālāk, paredzot situācijas, kurās vīndari audzē vīnogulājus pierobežas teritorijās. Tagad saskaņā ar šiem noteikumiem līdz 15 % no vīnogu apjoma drīkst veidot vīnogas, kuru izcelsme ir ārpus minētajām mazākajām teritoriālajām vienībām. Laika gaitā šī prasība vīndārziem kļūs saistoša, lai veicinātu ilgtspēju un novērstu spekulācijas. Šī pielaides robeža atbilst iespējām, kas piedāvātas ES tiesību aktos.

Vēl viens jaunums ir tas, ka tiek palielināts tās etiķetes daļas izmērs, kurā var norādīt pašvaldību vai tagad tā dēvēto apgabalu nosaukumu. Līdz šim šo norāžu daļas izmērs uz vīna etiķetēm bija ierobežots – ne vairāk kā divas trešdaļas no tās daļas izmēra, kas atvēlēta “Rioja”. Turpmāk šīs daļas var būt vienādas, un vienīgā prasība ir, lai minētie nosaukumi nebūtu saskatāmi labāk nekā cilmes vietas nosaukums.

Rioja turpina paplašināt savu pašreizējo kategoriju klāstu, īstenojot apņemšanos pastāvīgi pilnveidoties, un vienmēr cenšas paaugstināt savu pozīciju kā viens no galvenajiem reģioniem starptautiskā tirgus kvalitatīvo vīnu segmentā. Ar šo pašreizējā vīnu piedāvājuma klasifikāciju tiek ieviestas dažas prasības, kas sniedz iespēju garantēt produkta kvalitāti un etiķetēs iekļauto norāžu precizitāti.

2.7. Izmaiņas attiecībā uz sārtvīnu krāsas intensitāti

Ir jāgroza produkta specifikācijas 2.a.3. punkts, taču tas nerada grozījumus vienotajā dokumentā.

Ir atļauti sārtvīni ar mazāku krāsas intensitāti.

Ņemot vērā intensitātes diapazonu, kas noteikts šā ACVN kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem, konsekvences dēļ ir ieteicams piemērot tās pašas kategorijas, kuras izmanto šīs ACVN negāzētajiem sārtvīniem, iekļaujot arī vīnus ar mazāku krāsas intensitāti, kuri pašlaik ir populāri un kurus pieprasa patērētāji.

2.8. Izmaiņas attiecībā uz datumiem, pēc kuriem aprēķina izturēšanas periodus

Ir jāgroza produkta specifikācijas 3. punkta c) apakšpunkts, taču tas nerada grozījumus vienotajā dokumentā.

Vairs nenorāda datumus, pēc kuriem aprēķina izturēšanas periodu vīniem, kuru nosaukumā ir tradicionālais termins “Crianza”. Regulatīvajai padomei ir atļauts panākt vienošanos saistībā ar šo jautājumu.

Šīs izmaiņas ir ieviestas tāpēc, ka pēdējos gados ražas novākšana ir sākusies agrāk. Ir novērots, ka šā apstākļa dēļ arī vīnu ražošana un liešana mucās notiek agrāk. Tas nozīmē, ka pastāvēja neatbilstība starp faktisko un produkta specifikācijā norādīto aprēķina pirmo dienu.

Jāatzīmē arī tas, ka – ņemot vērā pašreizējos apstākļus un iepriekš izklāstīto skaidrojumu – tajā pašā iedaļā norādītā 1. oktobra vietā ir jāizmanto agrāks datums, lai noteiktu pirmo dienu, no kuras aprēķina divus kalendāros gadus, kas ir obligātais izturēšanas periods.

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma pārvaldības iestādes ziņā ir panākt ar šo jautājumu saistītas vienošanās, lai tā turpmāk varētu elastīgi pielāgoties jebkādām apstākļu izmaiņām.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Rioja”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Baltvīni un sārtvīni (sausie un pussausie)

Baltvīni: salmdzeltenā krāsā ar laima niansēm, tīri un dzidri. Zaļu augļu, ziedu un zaļumu aromāts, kas ir tipisks attiecīgajai vīnogu šķirnei. Mērens skābenums ar jūtamu svaigumu.

Sārtvīni: zemeņu krāsā ar aveņu nokrāsu (“Crianza” gadījumā – laškrāsā), dzidri, tīri. Sarkano augļu aromāts un ziedu notis. Līdzsvars starp skābenumu un augļu garšu, ar jūtamu svaigumu.

Abos gadījumos izturēšanas procesā aromāti sajaucas ar citiem – ozolkoka – aromātiem (vaniļas, grauzdējumam piemītošām un dūmu notīm) un skābenumu papildina grauzdēta koka notis.

— Spirta saturs atšķiras atkarībā no apakšapgabala un izturēšanas laika.

— Lielāka gaistamība ir vīniem, kas vecāki par vienu gadu.

— Maksimālais SO2 saturs – 180 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

— Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 240

Baltvīni un sārtvīni (pussaldie un saldie)

Baltvīni: salmdzeltenā krāsā ar laima niansēm, tīri un dzidri. Zaļu augļu, ziedu un zaļumu aromāts, kas ir tipisks attiecīgajai vīnogu šķirnei. Mērens skābenums, jūtama svaiga un salda garša atkarībā no veida.

Sārtvīni: zemeņu krāsā ar aveņu nokrāsu (“Crianza” gadījumā – laškrāsā), dzidri, tīri. Sarkano augļu aromāts un ziedu notis. Līdzsvars starp skābenumu/augļu garšu, jūtama svaiga un salda garša atkarībā no veida.

Abos gadījumos izturēšanas procesā aromāti sajaucas ar citiem – ozolkoka – aromātiem (vaniļas, grauzdējumam piemītošām un dūmu notīm) un skābenumu papildina grauzdēta koka notis.

— Spirta saturs atšķiras atkarībā no apakšapgabala un izturēšanas laika.

— Lielāka gaistamība ir vīniem, kas vecāki par vienu gadu.

— Maksimālais SO2 saturs – 180 mg/l, ja cukuru saturs ir < 5 g/l.

— Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 25 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 240

Sarkanvīni (sausie un pussausie)

Neizturēti vīni ir purpursarkani ar violetu nokrāsu; “Crianza” vīni ir sarkanbrūnā un ķiršsarkanā krāsā; “Reserva” vīni ir ķiršsarkanā krāsā ar rubīnsarkanu nokrāsu; “Gran Reserva” vīni ir rubīnsarkanā krāsā ar rūsganu nokrāsu. Smarža: intensīvas augļu, izteiktas vīnogu un ziedu notis, ar grauzdēta ozolkoka smaržu “Crianza” vīnu gadījumā. “Reserva” un “Gran Reserva” vīni ir daudzveidīgāki, ar garšvielu aromātu. Garša: bagātīga, ar līdzsvarotu skābju/spirta/tanīna saturu. Izturēšana padara to maigāku un noturīgāku.

— Spirta satura robežvērtības atšķiras atkarībā no apakšapgabala un izturēšanas laika.

— Gaistamība: sausie vīni, kas vecāki par vienu gadu: maksimāli 1 g/l līdz 10 tilp. % un 0,06 g/l attiecībā uz katru spirta koncentrāciju virs 10 tilp. %.

— SO2: maksimāli 140 mg/l, ja cukuru saturs < 5 g/l.

— Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus. Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 180

Kvalitatīvi dzirkstošie vīni (baltvīni vai sārtvīni)

Vīni, kuriem pasniegšanas laikā ir raksturīga oglekļa dioksīda nepārtraukta izdalīšanās smalku burbulīšu veidā.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns, tāpat kā tā bāzes vīns, pēc pirmējās fermentācijas ir dzidrs, bez suspendētām daļiņām, dzeltenas vai sārtas krāsas dažādās nokrāsās.

Tā aromātam ir jābūt ar jūtamām svaiguma un augļu pazīmēm, un tam ir jābūt daudzveidīgākam pēc nostādināšanas ar nogulsnēm otrējās fermentācijas laikā. Visvairāk tas pamanāms “Reserva” un “Gran Añada” vīnos. Vīnam nav defektu, jo īpaši oksidēšanās vai reducēšanas radītu defektu.

— Attiecībā uz nenorādītajām robežvērtībām piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Maksimālā faktiskā spirta koncentrācija: 13 tilp. %.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums 5,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 10,83 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 140

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Uzskata, ka ražošana vīndārzos sākas to ceturtajā veģetācijas ciklā (vai agrāk atkarībā no atļaujas).

Biezība: min. 2 850 – maks.10 000 vīnogulāju/ha

Vīnkoku atzarošanas/vainaga veidošanas sistēmas: atzarošana, veidojot kausveida formu, un tās varianti, divplecu kordons, atzarošana, atstājot vienu vai divus pamatzarus, vienkāršais vai vienpusējais kordons, dubultais Guyot (tikai vīnogu šķirnēm “Chardonnay”, “Sauvignon Blanc”, “Verdejo”, balto vīnogu šķirnei “Maturana”, balto vīnogu šķirnei “Tempranillo” un “Turruntés”).

Maksimālā slodze: 12 pumpuri uz vīnogulāju; 16 – minētajām balto vīnogu šķirnēm un 14 – vīnogu šķirnei “Grenache”. Ir iespējami izņēmumi.

Apūdeņošana: ir atļauta. Laikposmā no 15. augusta līdz ražas novākšanas laikam apūdeņošana ir jāveic tikai ar vietējām sistēmām, un 24 stundas iepriekš ir jāiesniedz rakstisks paziņojums; smidzinātāja apūdeņošanas sistēma ir atļauta, ja ir saņemta atļauja; citas metodes ir aizliegtas.

Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai paredzētās vīnogas novāc ar rokām (mehanizēta novākšana ir aizliegta).

Īpašā vīndarības metode

Vīnogu šķirņu proporcijas atkarībā no vīna veida:

SARKANVĪNS: min. 95 % sarkano vīnogu šķirņu, ja vīnogas ir nomizotas, un 85 % – ja tās nav nomizotas;

BALTVĪNS: 100 % balto vīnogu šķirņu;

SĀRTVĪNS: min. 25 % sarkano vīnogu šķirņu;

KVALITATĪVI DZIRKSTOŠIE VĪNI (BALTVĪNI UN SĀRTVĪNI): ar baltajām un/vai sarkanajām vīnogām. Sārtvīniem ir jāietver vismaz 25 % sarkano vīnogu.

Vīnogu krāsu sajaukšana pēc izvēles ir jāveic pēc piegādes.

Vīnogu īpašības: bez defektiem un ar šādu minimālo spirta saturu: 11 tilp. %. sarkanvīniem, 10,5 tilp. %. baltvīniem un 9,5 tilp. %. kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem.

Pārstrādes efektivitāte:

— 70 l/100 kg ražas vīniem. Izņēmuma gadījumos šis rādītājs var atšķirties noteiktu robežvērtību ietvaros,

— 62 l/100 kg ražas kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem. Izņēmuma gadījumos šis rādītājs var atšķirties noteiktu robežvērtību ietvaros,

— 65 l/100 kg ražas vīniem, kuru nosaukumā ir norāde “viñedo singular” (individuāls vīndārzs). Šā rādītāja atšķirības nav pieļaujamas.

Ierobežojumi attiecībā uz vīnu ražošanu

Aizliegts:

— izmantot tādas misas vai vīna daļas, kas iegūtas, aizsargāto vīnu ražošanā izmantojot nepareizu spiedienu,

— izmantot nepārtrauktas darbības preses, smalcināšanas iekārtas ar centrifūgu, čagu klātbūtnē iepriekš sasildīt vīnogas vai sildīt misu vai vīnu, lai pastiprinātu krāsojošo vielu iegūšanu,

— izmantot ozolkoka gabaliņus ražošanā, izturēšanā un uzglabāšanā,

— jaukt dažādu veidu vīnus, lai iegūtu vīnu, kas atšķiras no jauktajiem vīniem.

Īpašie vīna ražošanas apstākļi

— Fermentācija mucās: tikai baltvīniem un sārtvīniem, kuriem ir jāstāv mucā vismaz vienu mēnesi.

— Macerācija oglekļa dioksīda vidē: sarkanvīnu ražošanā maksimāli pieļaujamā balto vīnogu procentuālā daļa ir 5 % nomizotu vīnogu gadījumā un 15 % nenomizotu vīnogu gadījumā.

— Kvalitatīvs dzirkstošais vīns: izmantojot tradicionālo metodi. Vienā un tajā pašā pudelē vismaz 15 mēnešus pēc kārtas – no vecvīnā izšķīdināta cukura pievienošanas (tirage) līdz nogulšņu atdalīšanai ar izsviešanas metodi (dégorgement). Viss ražošanas process, tostarp marķēšana, notiek vienā un tajā pašā vīna darītavā. Otrējā fermentācijā faktiskais spirta saturs nedrīkst pārsniegt 1,5 tilp. %. Beidzamais saldinātājs nedrīkst palielināt faktisko spirta saturu par vairāk nekā 0,5 tilp. %. Pēc nogulšņu atdalīšanas ar izsviešanas metodi ir atļauts nefiltrējot vīnu pārliet stikla pudelēs ar tilpumu mazāk nekā 0,75 l vai vismaz 3 l. Paskābināšana un atkrāsošana ir aizliegta.

b) Maksimālās ražas

Sarkano vīnogu šķirnes

6 500 kg vīnogu no hektāra

Sarkano vīnogu šķirnes

45,5 hl no hektāra

Balto vīnogu šķirnes

9 000 kg vīnogu no hektāra

Balto vīnogu šķirnes

63 hl no hektāra

Sarkanās vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” (individuāla vīndārza) vīnam

5 000 kg vīnogu no hektāra

Sarkanās vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” (individuāla vīndārza) vīnam

32,5 hl no hektāra

Baltās vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” (individuāla vīndārza) vīnam

6 922 kg vīnogu no hektāra

Baltās vīnogas, kas paredzētas “viñedo singular” (individuāla vīndārza) vīnam

44,99 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

RIOJA ALTA

Larjohas autonomais apgabals

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Burgosas province (Miranda de Ebro): El Ternero (anklāvs)

RIOJA ORIENTAL

Larjohas autonomais apgabals

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (ziemeļu apgabals)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navarra autonomais apgabals

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Alavas province

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Alava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Alava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradon

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vīndārzi, kas atrodas Lodosas pašvaldībā, Ebro labajā krastā, un kas Pārvaldes vīndārzu reģistrā ir ievadīti 1991. gada 29. aprīlī vai vēlāk, ir reģistrēti līdz to pastāvēšanas beigām.

Ja rodas izmaiņas to pašvaldību robežās, kas atrodas ražošanas apgabalā, tas nenozīmē, ka reģistrētie vīndārzi tiks izņemti no vīndārzu reģistra.

Ražošanas apgabals iekļauj mazākas ģeogrāfiskas vienības, kuras dēvē par “viñedos singulares” (individuāli vīndārzi). To platība ir mazāka par pašvaldības teritoriju, un tie var ietvert vienu vai vairākus kadastrālos zemes gabalus. Vīnogulājiem ir jābūt vismaz 35 gadus veciem.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“GARNACHA WHITE”

“ALARIJE-MALVASÍA RIOJANA”

“ALBILLO MAYOR-TURRUNTÉS”

“SAUVIGNON BLANC”

“TEMPRANILLO”

“WHITE TEMPRANILLO”

“VERDEJO”

“RED GRENACHE”

“CHARDONNAY”

“MACABEO-VIURA”

“WHITE MATURANA”

“RED MATURANA”

“MAZUELA”

“GRACIANO”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

VĪNS

Vīniem, kas ražoti no Rioja Alta vīnogām, ir raksturīga īpaša Atlantijas okeāna klimata ietekme. Tas piešķir šiem vīniem mērenu spirta saturu un bagātīgu un izteikti skābenu garšu. Tāpēc šie vīni ir piemēroti izturēšanai mucās. Šajā apgabalā veģetācijas cikla laikā ir mazāk dienasgaismas stundu nekā apgabalā, kas atrodas vairāk uz dienvidiem un uz kuru arī attiecas šis cilmes vietas nosaukums. Tajā ir arī lielāks nokrišņu daudzums, kas tieši ietekmē vīna skābumu. Šie faktori, kā arī Sierra de Cantabria sniegtā aizsardzība uzlabo aprakstītās vīnu īpašības – gan atsevišķajiem vīniem, gan to sajaukumiem ar citu apgabalu vīniem. Rioja Alavesa apgabala gadījumā Atlantijas okeāna un Vidusjūras klimata konverģences dēļ vīniem ir augstāks spirta saturs nekā iepriekš minētajiem vīniem. Tiem ir arī zemāks skābums, un tie ir universālāki, jo ir piemēroti gan tūlītējai lietošanai, gan izturēšanai. Vēl lielāka nozīme ir tam, ka ziemeļos šo apgabalu aizsargā kalnu grēda Sierra de Cantabria. Dienasgaismas stundu skaits ir līdzīgs apstākļiem Rioja Alta, savukārt nokrišņu daudzums ir jūtami mazāks. Šo vīnu daudzpusība arī padara tos ideāli piemērotus jaukto vīnu ražošanai. Visbeidzot, attiecībā uz vistālāk dienvidos esošā apgabala Rioja Oriental vīniem – var konstatēt, ka šajā apgabalā ir mazāks nokrišņu daudzums un izteikts Vidusjūras klimats, kam kopumā raksturīgs saulaināks laiks. Šiem vīniem ir augstāks spirta saturs un izteikts aromāts, un tie ir ideāli piemēroti jaukšanai, lai ražotu izturēšanai paredzētus vīnus. Vienlaikus šie klimatiskie apstākļi sekmē tādu vīnu ražošanu, kas var būt piemēroti arī tūlītējai lietošanai.

Augsnes analīzē tika konstatēti trīs galvenie augsnes veidi. Pirmkārt, māla un kaļķakmens augsne, kas atrodama apgabala, uz kuru attiecas cilmes vietas nosaukums, galējā ziemeļu daļā. Tā ir vīnogulāju audzēšanas pamata augsne, kas atrodas starp Rioja Alevesa un Rioja Alta. Pēdējā minētajā apgabalā un Rioja Oriental apgabalā ir sastopamas arī aluviālās un dzelzi saturošas māla augsnes, kas nodrošina, ka iegūto vīnu garša salīdzinājumā ar iepriekš minēto vīnu garšu ir mazāk izteikta.

Ekonomiskā ziņā šis vīns veido 20 % no reģiona IKP. Senā vīnkopības prakse un vīna ārkārtīgi svarīgā loma šajā reģionā ir iemesli, kāpēc šis reģions ir atkarīgs no vīna nozares ilgtspējas. Tāpēc aprakstītie dabas apstākļi tiek izmantoti pilnībā. Konkrētāk, vīna izturēšanas īpašie apstākļi ir iemesls tam, ka šeit atrodas, iespējams, pasaulē lielākais ozolkoka mucu skaits vienuviet.

KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS

Lai gan šis cilmes vietas nosaukums galvenokārt ir zināms saistībā ar negāzēto vīnu ražošanu, tomēr dažas vīna darītavas jau kopš 19. gadsimta vidus ir ražojušas kvalitatīvus dzirkstošos vīnus ar tradicionālo metodi, iegūstot zinātību un pieredzi.

Svaigums un skābenums ir divi galvenie elementi, kas jānodrošina, ražojot kvalitatīvus dzirkstošos vīnus. Cilmes vieta atrodas zemāku temperatūru apgabalā saskaņā ar Vinklera skalu. Tāpēc veģetācijas cikli ir īsi, un tas rada pareizu nogatavošanos fenolu satura ziņā, nesasniedzot augstu spirta saturu: šīs iezīmes rada izcilus nosacījumus šo vīnu ražošanai.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana tiek veikta noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Vīnus, uz kuriem attiecas aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Rioja”, drīkst pildīt pudelēs tikai tajās reģistrētajās vīna darītavās, kuras ir reģistrējusi Regulatīvā padome. Pretējā gadījumā vīnam nedrīkst piešķirt šo cilmes vietas nosaukumu.

Šī prasība tika ieviesta saistībā ar to, ka patērētājam galu galā piedāvātā vīna kvalitāte ir vairāk apdraudēta tad, ja vīnu transportē un pilda pudelēs ārpus ražošanas apgabala, nekā tad, ja šīs darbības tiek veiktas apgabala robežās. Šīs prasības mērķis ir aizsargāt Rioja vīnu izcilo reputāciju, pastiprinot to īpašo iezīmju un kvalitātes kontroli. Tādējādi tiek aizsargāts aizsargātais cilmes vietas nosaukums, kas sniedz labumu visiem attiecīgajiem ražotājiem. Šis lēmums tika apstiprināts ar Eiropas Savienības Tiesas 2000. gada 16. maija spriedumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Terminam “RIOJA” ir jābūt skaidri norādītam, un tieši zem uzraksta “RIOJA” jābūt šādiem elementiem: “Denominación de Origen Calificada” (Aizsargāts cilmes vietas nosaukums), Regulatīvās padomes zīmogs, preču zīme un reģistrētas vīna darītavas nosaukums vai juridiskais nosaukums, vai uzņēmuma nosaukums.

Jēdzienus “izturēts mucā” un “izturēts koka mucā” nenorāda ar vīnu saistītajā tirgvedībā, reklamēšanā un marķēšanā, pirms ir beidzies izturēšanas process.

Ir atļauts izmantot apgabala vai pašvaldības nosaukumu, ja vīnogu izcelsme ir minētais apgabals/pašvaldība un ja vīns ir ražots, izturēts (attiecīgā gadījumā) un pildīts pudelēs minētajā apgabalā/pašvaldībā. Tomēr ne vairāk kā 15 % no vīna ražošanā izmantotajām vīnogām izcelsme var būt reģistrētos vīndārzos, kas atrodas pašvaldībās, kuras robežojas ar tās pašvaldības teritoriju, kurā ir reģistrēts uzņēmējs, un ir jānodrošina pierādījums, ka minētie 15 % vīnogu būs ekskluzīvi pieejami vismaz 10 gadus pēc kārtas.

Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu gadījumā vārdkopa “Método Tradicional” (Tradicionāla metode) ir jāiekļauj tieši zem termina, kas norāda cukuru saturu, un izmantotais fonta lielums nedrīkst būt lielāks par to, kāds izmantots vārdam “Rioja”.

Uz etiķetes, kurā norādīta obligāti iekļaujamā informācija, vārdkopas “Método Tradicional” (Tradicionāla metode) fonta lielums nedrīkst būt mazāks par 0,3 cm.

Terminu “viñedo singular” (individuāls vīndārzs) norāda tieši zem termina, kas ir reģistrēts kā preču zīme, izmantojot tādu fonta lielumu, biezumu un krāsu, kas to nepadara saskatāmāku par vārdu “Rioja”.

Saite uz produkta specifikāciju

http://www.mapama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/calidad-diferenciada/dop/htm/dop_rioja.aspx

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.