LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.7.2010 
SEC(2010) 877 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments  
  
priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. xx/yy par euro 
skaidras naudas profesion āliem pārrobežu autotransporta p ārvadājumiem starp euro 
zonas dal ībvalstīm 
  
un 
 
 
priekšlikumam Padomes Regulai (ES) Nr. zz/yy, ar ko paplašina darb ības jomu Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. xx/yy par euro skaidras naudas 
profesion āliem pārrobežu autotransporta p ārvadājumiem starp euro zonas dal ībvalstīm  
 
{COM(2010)377 final} 
{SEC(2010) 878final} 
 
 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
 
Pavaddokuments  
  
priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. xx/yy par euro 
skaidras naudas profesion āliem pārrobežu autotransporta p ārvadājumiem starp euro 
zonas dal ībvalstīm 
  
un 
  
priekšlikumam Padomes Regulai (ES) Nr. zz/yy, ar ko paplašina darb ības jomu Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. xx/yy par euro skaidras naudas 
profesion āliem pārrobežu autotransporta p ārvadājumiem starp euro zonas dal ībvalstīm  
 
LV 3   LV 1. P ROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
16 dalībvalstis, kas ir ieviesušas eur o, izmanto vienotas banknotes un mon ētas. Tomēr 
valstu ties ību aktu nesader ības dēļ praktiski ir ļoti sarežģīti profesion āli veikt euro 
skaidras naudas autotransporta p ārvadājumus starp euro zonas dal ībvalstīm, tādēļ tiek 
veikts ļoti maz p ārrobežu sauszemes transporta p ārvadājumu. Šeit ir pretruna, jo robežas 
kavē vienotās valūtas profesion ālos pārrobežu p ārvadājumus euro zon ā. 
Ņemot vērā pārvadājamo pre ču īpatnības, skaidras naudas p ārvadājumu nozare ir 
pakļauta nopietniem droš ības draudiem. T ādēļ ir ļoti svarīgi, ka skaidras naudas 
pārrobežu p ārvadājumi tiek veikti t ādos apstākļos, kuros darbiniekiem, kuri veic skaidras 
naudas pārvadājumus, un sabiedr ībai kopum ā tiek nodrošin āta augsta l īmeņa aizsardz ība. 
Valstu atš ķirīgo tradīciju un risku d ēļ euro zonas dal ībvalstīs dažādi tiek interpret ētas 
drošības prasības, tādēļ tas izraisa b ūtiskas atšķirības starp valstu noteikumiem daudz ās 
jomās, piemēram, par at ļautajiem p ārvadājumu veidiem, skaidras naudas p ārvadājumu 
transportl īdzekļu bruņojumu un apr īkojumu, par banknošu intelektisko neitraliz ācijas 
sistēmu (IBNS)  izmantošanu, par darbinieku skaitu skaidras naudas p ārvadājumu 
transportl īdzekļos, par skaidras naudas p ārvadātāju darbinieku iero ču glabāšanu un 
nēsāšanu, policijas inform ēšanu, par m ācību prasībām, par at ļaujas pieš ķiršanu un 
sankcijām.  
Šo valstu noteikumu atš ķirību dēļ komercbankas, lieli mazumtirdzniec ības uzņēmumi un 
citas profesion ālas iestādes, kas r īkojas ar skaidru naudu, vair ākumā gadījumu atturas 
noslēgt līgumu ar cit ā dalībvalstī esošu skaidras naudas p ārvadājumu uzņēmumu, pat ja 
tas varētu piedāvāt visefekt īvākos (un īsākos) skaidras naudas pieg āžu un saņemšanas 
maršrutus. Tie t āpat arī neizmanto skaidras naudas pakalpojumus, ko pied āvā tuvākā 
valsts centr ālās bankas fili āle vai skaidras naudas p ārvadājumu centrs, ja tas atrodas cit ā 
dalībvalstī. Visbeidzot, skaidras naudas p ārvadājumos iesaist ītie uzņēmumi, kuri veic 
pārvadājumus pierobežu re ģionos, nesp ēj efektīvi plānot savus p ārvadājumu maršrutus 
un citus ar skaidras naudas p ārvadājumiem saist ītus loģistikas pas ākumus, ja potenci ālie 
klienti atrodas abpus robežai. Š ī situācija nozīmē to, ka skaidras naudas aprites 
organizācija šajos apgabalos un t ādēļ arī euro zonas l īmenī norit, neizmantojot visas 
iespējas. Tas, savuk ārt, palielina skaidras naudas pakal pojumu izmaksas un/vai pazemina 
klientu apkalpošanas kvalit ātes līmeni, salīdzinot ar situ āciju, ja neb ūtu valstu regulat īvo 
šķēršļu skaidras naudas p ārrobežu p ārvadājumiem. 
Lai ļautu ieinteres ētajām person ām izmantot visas vienot ās valūtas priekšroc ības, ir 
jānovērš šķēršļi, kas trauc ē brīvi veikt euro skaidras naudas p ārvadājumus starp euro 
zonas dal ībvalstīm, tomēr nodrošinot augstu droš ības līmeni skaidras naudas 
pārvadājumu darbiniekiem un sabiedr ībai kopum ā. 
Vienlaikus j āatzīmē, ka skaidras naudas p ārvadājumu tirgus ir viet ējas nozīmes un 
iespējamie pārrobežu p ārvadājumi pirm ām kārtām attiecas uz pierobežas apgabaliem. 
Var lēst, ka iesp ējamā ģeogrāfiskā tirgus lielums liel ākajam daudzumam p ārvadājumu ir 
aptuveni 100 km katr ā robežas pus ē. Tādēļ veicamajiem pas ākumiem skaidras naudas 
pārrobežu p ārvadājumu šķēršļu novēršanā ir jābūt samērīgiem. 
 
LV 4   LV 2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Alternatīva rīcībai ES l īmenī varētu būt brīvprātīgi divpus ēji vai pat daudzpus ēji 
nolīgumi starp dal ībvalstīm. Tomēr rīcība ES līmenī sniedz noz īmīgus apjomrad ītus 
ietaupījumus, sal īdzinot ar divpus ēju vai daudzpus ēju rīcību. Tikai r īcība ES līmenī ļauj 
ņemt vērā euro zonas paplašin āšanos nākotnē, jo ES noteikumi par p ārrobežu 
pārvadājumiem var attiekties uz jebkuru jaunpien ākušo dalībvalsti, k ā tas nenotiek 
divpusējo un daudzpus ējo līgumu gad ījumā. 
Turklāt, pat ja ir piepras ījums, kā to ir atzīmējuši banku nozares p ārstāvji, dalībvalstis pat 
astoņus gadus p ēc euro skaidras naudas ieviešanas v ēl joprojām nav nosl ēgušas nevienu 
nolīgumu, lai veicin ātu euro skaidras naudas profesion ālos pārrobežu p ārvadājumus. Tas 
nozīmē, ka ES r īcība ir praktiski vien īgais iespējamais veids, k ā novērst regulat īvo 
režīmu (pašlaik 16) atš ķirības, kas aptver plašu sarež ģītu jautājumi klāstu, kurā 
mijiedarbojas droš ības jautājumi (piem ēram, ieroču nēsāšana) un darba tirgus apsv ērumi. 
3. M ĒRĶI 
Šīs Komisijas iniciat īvas galvenais m ērķis ir veicin āt euro skaidras naudas apriti euro 
zonā, novēršot šķēršļus, kas trauc ē veikt euro skaidras  naudas profesion ālos 
autotransporta p ārvadājumus starp euro zonas dal ībvalstīm, vienlaikus nodrošinot augstu 
drošības līmeni skaidras naudas p ārvadājumu darbiniekiem un sabiedr ībai kopum ā. 
Euro skaidras naudas profesion ālo pārrobežu p ārvadājumu atvieglošana ir ar ī 
nepārprotama un nepieciešama da ļa Eiropas Centr ālās bankas pl ānā par valstu centr ālo 
banku (VCB) skaidras naudas pakalpojumu liel āku konver ģenci un vienotas euro 
skaidras naudas telpas izveidi profesion ālām naudas apstr ādes iestādēm. Turklāt tas ir 
papildinājums maks ājumu pakalpojumu direkt īvai1 un SEPA  – vienotajai euro 
maksājumu telpai –, kas cenšas padar īt elektronisko euro p ārrobežu maks ājumu veikšanu 
tikpat vienk āršu, kāda tā ir iekšzemes maks ājumiem.  
Attiecībā uz euro br īvu apriti un skaidras naudas p ārvadājumu tirgus viet ējā rakstura d ēļ 
ir jābūt īpašam mērķim veicin āt pārvadājumus starp euro zonas dal ībvalstu pierobežas 
apgabaliem. 
Attiecībā uz skaidras naudas p ārvadājumu darbinieku un sabiedr ības drošību, cik vien 
iespējams, ir jāaizkavē uzbrukumi, tom ēr, ja uzbrukums notiek, t ā rezultātā ir jābūt pēc 
iespējas mazāk kaitējuma cilv ēkiem. Ir j āsasniedz m ērķis – pārrobežu p ārvadājumiem ir 
jābūt vismaz tikpat drošiem k ā vietējiem pārvadājumiem.  
Iespējams, ka skaidras naudas p ārrobežu p ārvadājumi tom ēr var arī atstāt negatīvu 
ietekmi uz algu l īmeni un/vai nodarbin ātību skaidras naudas p ārvadājumu nozar ē 
attiecīgajā uzņēmējā dalībvalstī, ja ir noz īmīgas algu atš ķirības salīdzinājumā ar kaimiņu 
dalībvalstīm. Dalībvalstīm kopum ā nedrīkstētu liegt izmantot to sal īdzinošās priekšroc ības, 
tomēr ir jānodrošina skaidras naudas p ārvadājumu jomas darbinieku oblig ātā sociālā aizsardzība 
uzņēmējā valstī atbilstoši ES ties ību aktu principiem.  
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direkt īva 2007/64/EK par maks ājumu 
pakalpojumiem iekš ējā tirgū, 5.12.2007. 
 
LV 5   LV 4. P OLITIKAS IESP ĒJAS UN PLAŠ ĀKU POLITIKAS IESP ĒJU NOVĒRTĒJUMS  
Vērtēšana tika r īkota divos posmos, s ākot ar plaš āku politikas iesp ēju vispārēju 
novērtējumu un p ēc tam turpinot ar s īkāku to politikas iesp ēju vērtējumu, kas tika atz ītas 
par tādām, ar kurām var sasniegt izvirz ītos mērķus. 
Ietekmes nov ērtējumā tika konstat ētas piecas plaš ākas iespējas, lai sasniegtu šo m ērķi: 
1) pamata scen ārijs, neko nemainot; 2) divpus ēji vai daudzpus ēji nolīgumi starp t ām 
dalībvalstīm, uz kur ām varētu attiekties p ārrobežu p ārvadājumi; 3) kop īgu noteikumu 
kopums, kas attiecas tikai uz p ārrobežu p ārvadājumiem; 4) piln īga savstarp ēja atzīšana 
un 5) piln īga visu skaidras naudas p ārvadājumu noteikumu saska ņošana. 
Turklāt tika izskat īti vēl trīs apakšvarianti: a) noteikumu darb ības jomas paplašin āšana, 
ietverot ar ī tās dalībvalstis, kur ās nav ieviests euro; b) darb ības jomas paplašin āšana, 
ietverot ar ī citas valūtas un vērtslietas; un c) darb ības jomas ierobežošana, nosakot, ka t ā 
attiecas tikai uz p ārvadājumiem “no punkta l īdz punktam”. 
Ietekmes nov ērtējumā ir secin āts, ka 1. iesp ēja (bez izmai ņām) un 2. iesp ēja (par 
divpusējiem/daudzpus ējiem nolīgumiem) neb ūtu efektīva, lai sasniegtu m ērķi veicināt 
euro skaidras naudas br īvu apriti, jo š ķiet maz ticams, ka š ādi nolīgumi plaš ā mērogā 
varētu spontāni īstenoties. To apliecina fakts, ka šo vair āk nekā astoņu gadu laik ā kopš 
euro banknošu un mon ētu ieviešanas nav nosl ēgts neviens nol īgums. Turkl āt pat 
gadījumā, ja būtu šāds nolīgums, tas aptvertu tikai da ļu euro zonas un neparedz ētu euro 
zonas paplašin āšanos nākotnē. Tādēļ vienošan ās ES līmenī šķiet visefekt īvākais un 
praktiski vien īgais iesp ējamais veids p ārrobežu skaidras naudas p ārvadājumu 
veicināšanai visās iesaistītajās valstīs. 
3. iespēja (noteikumu kopums, kas attiecas tikai uz p ārrobežu p ārvadājumiem) sasniegtu 
mērķi veicināt euro skaidras naudas br īvu apriti. T ā kā tas attiecas tikai uz p ārrobežu 
pārvadājumiem, tas nep ārsniedz šo m ērķu sasniegšanai nepieciešamo.  
4. iespēja (pilnīga savstarp ēja atzīšana) sasniegtu noteikto m ērķi veicināt euro skaidras 
naudas br īvu apriti, bet tas noz īmētu, ka skaidras naudas p ārvadājumu uzņēmumiem b ūtu 
jāstrādā citās valstīs saskaņā ar vairākiem atšķirīgiem valstu noteikumu kopumiem. Tas 
izraisītu apjukumu valstu kompetento p ārraudzības un izpildiest āžu darbībā. Šāda 
situācija nav pie ņemama nozar ē, kas pēc savas uz ņēmējdarbības būtības ir pak ļauta 
ievērojamiem droš ības draudiem, un tas nesasniegtu m ērķi nodrošin āt augstu droš ības 
līmeni skaidras naudas p ārvadājumu darbiniekiem un sabiedr ībai. Šo iesp ēju arī varētu 
uzskatīt par nesam ērīgu, jo tā varētu ietekm ēt visu uzņēmējas dalībvalsts teritoriju, ja 
vien tās darbības joma netiek īpaši ierobežota tikai saist ībā ar pārrobežu dar ījumiem. 
5. iespēja (pilnīga saskaņošana) sasniegtu noteikto m ērķi veicināt euro skaidras naudas 
brīvu apriti un b ūtu atbilstoša vienotas euro skaidras naudas telpas un vienot ā tirgus 
principiem. Tom ēr, tā kā euro skaidras naudas p ārrobežu p ārvadājumi attiecas tikai uz 
daļu visu euro skaidras naudas p ārvadājumu, neb ūtu samērīgi ar izvirz īto mērķi saskaņot 
visus skaidras naudas p ārvadājumus reglament ējošos noteikumus – gan p ārrobežu, gan 
citus. Piln īga saskaņošana arī būtu ļoti sarežģīta daudzo sensit īvo un ar droš ību saistīto 
jautājumu ziņā saistībā ar skaidras naudas p ārvadājumu jomu, pirm ām kārtām attiecībā 
uz ieroču glabāšanu un n ēsāšanu. 
 
LV 6   LV Minētos trīs apakšvariantus uzskata par b ūtiskiem. Tom ēr ir jānoraida tik daudzveid īgu 
izstrādājumu kā vērtslietas iek ļaušana kop ējo noteikumu darb ības jomā, jo tas draud 
sarežģīt likumdošanas pas ākumus un novirz īt no iniciat īvas galven ā mērķa. 
Tādēļ detalizēta ietekmes anal īze tiek veikta kop īgo noteikumu kopumam, kas attiecas uz 
pārrobežu p ārvadājumiem, kop ā ar a) apakšvariantu, da ļēji b) un da ļēji c) apakšvariantu.  
5. D ETALIZ ĒTS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Otrais nov ērtējuma posms ietver detaliz ētāku 3. iesp ējas – kopējo pārrobežu noteikumu – 
un trīs apakšvariantu ekonomisko, soci ālo un vides ietekmes nov ērtējumu. Taj ā arī 
novērtē iespējamo ietekmi uz p ārvadājumu droš ību.  
Kopējo noteikumu ietekme liel ā mērā ir atkarīga no potenci ālā tirgus lieluma un apjoma, 
kādā tie var tikt īstenoti. Lai apkopotu inform āciju par esošo skaidras naudas 
pārvadājumu tirgu un nov ērtētu potenci ālā pārrobežu skaidras naudas autop ārvadājumu 
tirgus lielumu, ja atceltu pašreiz ējos šādu pārvadājumu tiesisk ā regulējuma šķēršļus, 
Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts uzsāka ārējo pētījumu, ko veica Ramböll 
Management2. Saskaņā ar šo pētījumu ir apr ēķināts, ka iesp ējamais ilgtermi ņa tirgus, 
pieņemot, ka visi profesion ālo pārrobežu euro skaidras naudas autop ārvadājumu šķēršļi ir 
novērsti, sasniegtu 2,6 % kop ējā tirgus (visas skaidras naudas p ārvadātājiem pasūtītās 
euro skaidras naudas v ērtības izteiksm ē), kas atbilstu aptuveni 77 000 p ārrobežu 
pārvadājumu3, ko potenci āli varētu veikt katru gadu 11 euro zonas valst īs, kurām ir 
sauszemes robežas ar cit ām euro zonas valst īm. Tas ir b ūtisks palielin ājums, salīdzinot ar 
pašreizējo situāciju, un tas par āda, ka ir iesp ējas būtiski palielin āt euro skaidras naudas 
pārrobežu p ārvadājumu apjomu, ja tiktu nov ērsti tiesisk ā regulējuma šķēršļi.  
Šie aprēķini ir veikti, par pamatu ņemot pašreiz ējās satiksmes pl ūsmas. Tom ēr ir grūti 
paredzēt, kādu iespaidu atst ās pārrobežu p ārvadājumu tirgus atv ēršana. Skaidras naudas 
pārrobežu p ārvadājumi ir ne tikai potenci āli lētāks pakalpojums, bet ar ī potenciāli labāks 
pakalpojums tiem klientiem, kuri ir gatavi maks āt vairāk. Piem ēram, lielu 
mazumtirdzniec ības uzņēmumu lab āk varētu apkalpot p ārrobežas skaidras naudas centrs, 
kas var viegl āk veikt skaidras naudas pieg ādi/saņemšanu ik dienas, nevis reizi ned ēļā. 
Pārrobežu p ārvadājumu šķēršļu atcelšana šaj ā gadījumā varētu sniegt pozit īvu ietekmi uz 
mazumtirgot āja izmaks ām/riskiem (maz ākas glabāšanas/apsardzes izmaksas un maz āk 
risku), un tas var ētu sniegt ar ī pozitīvu ietekmi uz skaidras naudas p ārvadājumu 
uzņēmējdarbību, jo tiktu veiktas biež ākas piegādes un palielin āts apgrozījums.  
Pārrobežu skaidras naudas p ārvadājumu veicin āšana, pateicoties kopum ā īsākiem 
pārvadājumu maršrutiem, dotu ieguvumu ar ī apkārtējai videi.  
Tomēr tam, ka noz īmīgi palielin ās pārrobežu p ārvadājumu skaits var b ūt arī negatīva 
sociālā ietekme uz uz ņēmējām valstīm. Tas galvenok ārt attiecas uz iesp ējamo ietekmi uz 
algām un/vai nodarbin ātību skaidras naudas p ārvadājumu nozar ē attiecīgajā uzņēmējā 
                                                 
2 Pieejams Eiropas Komisijas t īmekļa vietn ē: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
3 Ar p ārvadājumu saprotot, ka skaidras naudas p ārvadājumu transportl īdzeklis šķērso robežu divas 
reizes – pirmo reizi, izbraucot no valsts, un otro reizi, atgriežoties). 
 
LV 7   LV dalībvalstī, ja ir noz īmīgas algu atš ķirības salīdzinājumā ar kaimi ņvalstīm. Ietekmes 
novērtējums rāda, ka dažos gad ījumos ir noz īmīgas atšķirības starp alg ām euro zonas 
kaimiņvalstīs. Algu atš ķirības ir vēl būtiskākas starp daž ām dalībvalstīm, kas vēl nav 
pieņēmušas euro, un to kaimi ņvalstīm euro zon ā. Tādēļ šķiet pamatoti mazin āt iespējamo 
sociālo ietekmi uz ņēmējā valstī, nodrošinot minim ālo obligāto darbinieku aizsardz ību 
atbilstoši sp ēkā esošo ES ties ību aktu principiem.  
Direktīvas 96/71/EK par darbinieku nor īkošanu darb ā mērķis ir nodrošin āt minimālo 
obligāto aizsardz ību, kas jāievēro uzņēmējā valstī, ja ir darbinieki, kas ir nor īkoti šeit 
veikt pagaidu darbus. Tom ēr, ņemot vērā skaidras naudas p ārvadājumu transporta 
pakalpojumu īpašo raksturu, jo īpaši biežos un īsos iespējamos darba periodus ārvalstīs 
un atšķirīgos līguma nosac ījumus, ir nepieciešams nodrošin āt analogu 
Direktīvas 96/71/EK piem ērošanu visiem p ārrobežu skaidras naudas pakalpojumiem, lai 
uzņēmējiem nodrošin ātu visu darb ību tiesisku noteikt ību un garant ētu praktisku 
direktīvas piem ērošanu šaj ā jomā. Priekšlikum ā ir iekļauti daži īpaši nosac ījumi, lai 
nodrošinātu iesaist īto uzņēmēju tiesisko noteikt ību, nosakot, ka skaidras naudas 
pārvadājumu darbiniekiem saska ņā ar direkt īvu ir garant ētas attiecīgās uzņēmējas valsts 
minimālās samaksas likmes.  
Vispārējā 3. iespēja ir izstr ādāta sīkāk, izveidojot četras īpašas iesp ējas, lai ņemtu vērā 
drošības un citus sensit īvus jautājumus. 
A iespēja. Pilnībā paliek sp ēkā valstu noteikumi par iero ču nēsāšanu attiec ībā uz 
darbiniekiem, kuri veic skaidras naudas p ārvadājumus. 
B iespēja. Ir izveidots skaidras naudas p ārvadājumu veidu saraksts, paredzot iesp ēju 
atsevišķām dalībvalstīm atteikties no k āda. 
C iespēja. Ir ierobežota p ārrobežu p ārvadājumu darb ības joma, nosakot, ka p ārvadājumi 
veicami vienas dienas laik ā, turklāt pa dienu, kas noz īmē, ka skaidras naudas 
pārvadājumu transportl īdzeklis izbrauks no izcelsmes dal ībvalsts un atgriez īsies tajā pašā 
dienā un ka pārvadājumi tiks veikti pa dienu. 
D iespēja. Lielākā daļa skaidras naudas pieg āžu/saņemšanas skaidras naudas 
pārvadājumu transportl īdzeklim j āveic uzņēmējā(-ās) dalībvalstī(-īs). 
Konsultācijas ar dal ībvalstu p ārvaldes iest ādēm un cit ām ieinteres ētajām person ām 
apliecināja, ka šie iz ņēmumi ir uzskat āmi par nepieciešamiem, lai nodrošin ātu augsta 
līmeņa drošību, un ka tas ir nepieciešams priekš noteikums, lai sasniegtu pietiekamu 
vienprātību par kop ējiem pārrobežu noteikumiem par skaidras naudas p ārvadājumiem. 
Analīzē ir konstat ēts, ka, kaut ar ī šīs iespējas var ietvert potenci ālā pārrobežu tirgus 
samazināšanos, nav sagaid āms, ka tās izraisīs lielus šķēršļus pārrobežu p ārvadājumiem, 
un priekšlikum ā visiem gad ījumiem ir paredz ēti risinājumi, lai veicin ātu pārrobežu 
pārvadājumus (iero ču seifs transportl īdzeklī, ko var atv ērt attālināti no vad ības telpas, 
standartiz ēti pārvadājumu veidi, l īdzvērtīga ieroču mācību atzīšana u. c.).  
Attiecībā uz pārvadājumu droš ību priekšlikum ā ir paredz ēti augsti standarti attiec īgajās 
ar drošību saistītajās jomās, valstu tiesisk ā regulējuma saglab āšana tādās sensitīvās jomās 
kā ieroču tiesību akti un iesp ējas dalībvalstīm atteikties no konkr ētiem pārvadājumu 
 
LV 8   LV veidiem, ja t ās uzskata, ka to pie ņemšana nav savietojama ar valsts vidi. T ādēļ var 
secināt, ka paredz ētie vispārīgie noteikumi nodrošina augsta l īmeņa drošību pārrobežu 
pārvadājumiem. 
Visbeidzot, administrat īvais slogs ir paredz ēts relatīvi mazs un skaidras naudas 
pārvadājumu uzņēmumu gad ījumā attiecas tikai uz tiem uz ņēmumiem, kas piesak ās 
pārrobežu p ārvadājumu atļaujas saņemšanai. 
6. I ESPĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Ietekmes nov ērtējumā ir secināts, ka visizdev īgākā iespēja ir kopīgu noteikumu kopums, 
kas darbosies vis ās euro zonas dal ībvalstīs, bet attieksies tikai uz p ārrobežu 
pārvadājumiem (3. iesp ēja), kopā ar īpašiem darb ības jomas iz ņēmumiem un 
ierobežojumiem, kas paredz ēti īpašajās iespējās A-D. Šis politikas risin ājums atbilst 
mērķim veicin āt euro skaidras naudas br īvu apriti euro zon ā, un tas notiks visefekt īvākajā 
veidā salīdzinājumā ar citiem politikas risin ājumiem, vienlaikus nodrošinot, ka 
pārvadājumi notiek apst ākļos, kas ir ar m ērķi nodrošin āt augstu droš ības līmeni skaidras 
naudas pārvadājumu darbiniekiem un sabiedr ībai kopum ā. Tādēļ ir ieteicams 3. iesp ēju 
paplašināt, attiecinot to ar ī uz to dal ībvalstu teritorij ām, kuras gatavojas ieviest euro, jo, 
gatavojoties p ārmaiņām, parasti palielin ās piepras ījums pēc euro skaidras naudas 
pārrobežu p ārvadājumiem. Darb ības jomas paplašin āšana ir jāpiemēro no dienas, kad 
Padome pie ņem lēmumu par dal ībvalsts iz ņēmuma statusa atcelšanu attiec ībā uz tās 
dalību euro zon ā. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Lai uzraudz ītu jauno noteikumu ieviešanu un, iesp ējams, ieteiktu pas ākumus to 
uzlabošanai, ir j āizveido euro skaidras naudas p ārrobežu p ārvadājumu komiteja, kur ā 
būtu pārstāvji no Komisijas, to dal ībvalstu pārstāvji, uz kur ām attiecas kop ējie noteikumi, 
un Eiropas Centr ālās bankas p ārstāvji. Komitejai ir j ākonsultējas ar attiec īgajām 
ieinteresētajām person ām, tostarp soci ālajiem partneriem, un pien ācīgi jāņem vērā to 
ieteikumi. 
Ir jāparedz form āla pārskatīšanas proced ūra, Komisijai iesniedzot zi ņojumu Eiropas 
Parlamentam un Padomei v ēlākais divus gadus p ēc kopējo noteikumu st āšanās spēkā. 
Pārskatīšanas proces ā jāiekļauj konsult ēšanās ar nozares ieinteres ētajām person ām, 
tostarp ar ī ar sociālajiem partneriem. Pamatojoties uz p ārskata rezult ātiem, Komisija var 
ieteikt izdar īt grozījumus regul ā. Šo proced ūru turpmāk atkārto reizi piecos gados.