Priekšlikums Padomes direktīva, ar kuru groza 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav /* COM/2006/0791 galīgā redakcija - CNS 2006/0277 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.12.2006 COM(2006) 791 galīgā redakcija 2006/0277 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVA, ar kuru groza 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar EK Līgumā ietvertajām ES pilsonības tiesībām ikvienam Savienības pilsonim, kurš dzīvo dalībvalstī, kuras pilsonis viņš nav, ir balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās dalībvalstī, kurā viņš dzīvo, ar tiem pašiem nosacījumiem, kā šīs valsts pilsoņiem. Principi balsstiesībām un tiesībām kandidēt dalībvalstī, kuras pilsonis nav attiecīgais ES pilsonis, ir izklāstīti Direktīvā 93/109/EK[1]. Balsstiesības ir pilsoņa pamattiesības un pienākums; tomēr neviens nedrīkst balsot vairāk kā vienu reizi EP vēlēšanās vai kandidēt divās valstīs vienās un tajās pašās vēlēšanās (4. pants). Direktīvā 93/109 ir noteikti divi līdzekļi, lai cilvēkiem neļautu vienās un tajās pašās vēlēšanās balsot vai kandidēt vairāk kā vienā dalībvalstī. Pirmkārt, ES pilsoņiem, kas balso vai kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, ir jāsniedz oficiāla deklarācija, ka viņi izmantos savas balsstiesības vai tiesības kandidēt tikai savā dzīvesvietas valstī (9. un 10. pants). Otrkārt, dalībvalstīm ir pienākums apmainīties ar informāciju par citu dalībvalstu pilsoņiem, kuri ir iekļauti vēlētāju sarakstā vai ir kandidējuši. Pamatojoties uz dzīvesvietas dalībvalsts nosūtītu informāciju piederības dalībvalstij, pēdējai ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tās pilsoņi nebalso vai nekandidē vairāk kā vienā dalībvalstī (13. pants). Tālab tika izveidota dalībvalstu informācijas apmaiņas sistēma. Komisija un dalībvalstis ir neformāli vienojušās par informācijas apmaiņas praktiskajiem aspektiem šajā sistēmā; tomēr dalībvalstīm nav juridiska pienākuma tos ievērot. Komisijas un dalībvalstu starpā ir rīkotas vairākas sanāksmes, lai uzlabotu minētās sistēmas pielietojamību un efektivitāti. Neatkarīgi no šiem centieniem sistēma dalībvalstīm ir administratīvi pārāk apgrūtinoša, un tai trūkst pielietojamības un efektivitātes, galvenokārt tālab, ka valstu tiesību akti vēlēšanu jomā nav saskaņoti. Direktīvā ir noteikts, ka Eiropas Savienības pilsoņi, kuriem ir atņemtas tiesības kandidēt saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vai piederības dalībvalsts likumiem, nevar izmantot šīs tiesības dzīvesvietas dalībvalstī Eiropas Parlamenta vēlēšanās (6. panta 1. punkts). ES pilsoņiem, kuri vēlas kandidēt EP vēlēšanās savā dzīvesvietas valstī, nevis savā izcelsmes dalībvalstī, saskaņā ar minēto direktīvu ir jāuzrāda piederības dalībvalsts kompetentas iestādes izsniegts apliecinājums, ka viņam nav atņemtas tiesības kandidēt šajā dalībvalstī (10. panta 2. punkts). Pieteikuma veidlapu paziņo par nepieņemamu, ja attiecīgais pilsonis nespēj nodrošināt šo apliecinājumu (6. panta 2. punkts). Šis pienākums rada smagu administratīvo apgrūtinājumu ES pilsoņiem, kuri vēlas kandidēt dzīvesvietas dalībvalstī, un, iespējams, ir viens no iemesliem šo pilsoņu zemajam līdzdalības rādītājam. Lai atvieglotu šo ES pilsoņu vēlēšanu tiesību īstenošanu un tādējādi sekmētu lielāku līdzdalību, Komisija ierosina vairākus grozījumus šajā direktīvā. Lai labotu pašreizējā mehānisma trūkumus, novēršot divkāršu balsošanu un divkāršu kandidēšanu, šā priekšlikuma mērķi ir, pirmkārt, aizstāt informācijas apmaiņas pienākumu ar mazāk apgrūtinošiem pasākumiem, vienlaicīgi ieviešot vajadzīgās garantijas un brīdinājumus. Otrkārt, mērķis ir atcelt pienākumu ES pilsoņiem, kuri vēlas kandidēt dzīvesvietas dalībvalstī, sniegt apliecinājumu, ka viņiem nav atņemtas tiesības kandidēt, un aizstāt to ar šajā nolūkā sniegtu atsauci, kura ieviešama oficiālajā deklarācijā, kas kandidātiem jāiesniedz saskaņā ar pašreizējo 10. panta 1. punktu. 1.2. Identificētās problēmas 1.2.1. Informācijas apmaiņas sistēma Galvenie trūkumi ir šādi: - atbilstoši pašreizējai informācijas apmaiņas sistēmai izcelsmes dalībvalstis saņem nepietiekamu informāciju, lai varētu identificēt personas savos valstu reģistros un līdz ar to veikt vajadzīgās darbības, lai novērstu divkāršu balsošanu un divkāršu kandidēšanu; - tā kā nav kopēja termiņa informācijas nosūtīšanai, datus saņem pārāk vēlu, lai varētu apstrādāt; - informācijas nosūtīšanas formāti atšķiras (piemēram, tiek izmantoti dokumenti papīra formā, disketēs, CD-ROM); - problēmas ar vārdu transliterāciju gadījumos, kad izcelsmes dalībvalsts izmanto atšķirīgu alfabētu, nekā dzīvesvietas dalībvalsts; - sistēmas nepilnību rezultātā pilsoņiem netiek nodrošinātas balsstiesības nedz dzīvesvietas, nedz izcelsmes dalībvalstī. Lielākā daļa šo problēmu sakņojas atšķirībās starp dalībvalstu nesaskaņotajām vēlēšanu sistēmām un to, kā tiek apstrādāti valstu reģistri dalībvalstīs un kāda informācija šajos reģistros tiek iekļauta. Kļūdu daudzums ievērojami palielinājās līdz ar ES pilsoņu aizvien pieaugošo pārvietošanos Savienības robežās un informācijas apmaiņas apjomu pēc ES paplašināšanās salīdzinājumā ar laiku tikko pēc direktīvas pieņemšanas 1993. gadā. Šī tendence iezīmēsies vēl skaidrāk pēc ES paplašināšanās līdz 27 dalībvalstīm. 1.2.2. Apliecinājums, lai varētu kandidēt Attiecībā uz noteikumiem ES pilsoņiem, kuri vēlas kandidēt EP vēlēšanās savā dzīvesvietas dalībvalstī, ir izrādījies, ka pašreizējais pienākums sniegt apliecinājumu negatīvi ietekmē šo pilsoņu līdzdalību. Tika konstatētas problēmas saistībā ar šāda apliecinājuma savlaicīgu sniegšanu. Dažās dalībvalstīs nav skaidri noteikts vai reglamentēts, kura valsts iestāde ir kompetenta tādu sniegt. 1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā EK Līguma 19. panta 2. punkts un Direktīva 93/109/EK. 1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šā priekšlikuma mērķis ir atvieglot ES pilsoņiem vēlēšanu tiesību izmantošanu, kas ir galvenais ar Eiropas Savienības pilsonību saistīto tiesību elements un izriet no to tiesībām uz brīvu pārvietošanos. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Notika vairākas tikšanās ar dalībvalstu vēlēšanu ekspertiem. Komisija arī uzaicināja dalībvalstis sniegt statistikas un kvalitatīvu informāciju par 2004. gada jūnija vēlēšanām un minētās direktīvas īstenošanu. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Gandrīz visas dalībvalstis secināja, ka informācijas apmaiņas sistēmas pielietojamība ir nepietiekama un tās efektivitāti traucē vairākas problēmas. Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā vairuma dalībvalstu formulētās atbildes, ierosinot svītrot dalībvalstu pienākumu apmainīties ar informāciju pirms vēlēšanām. Šajā priekšlikumā ir ņemta vērā arī dažās dalībvalstīs formulētā kritika smagajam administratīvajam apgrūtinājumam, ar ko kandidātiem jāsaskaras, iesniedzot kandidēšanas pieteikumu. Ietekmes novērtējuma ietvaros veiktās pārrunas ar ES pilsoņiem, kuri kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, apliecina, ka pastāv problēmas saistībā ar attiecīgā apliecinājuma saņemšanu no to izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes. ES pilsoņiem, kuri kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, var būt grūtības savlaicīgi saņemt apliecinājumu, ka viņiem ir tiesības kandidēt izcelsmes dalībvalstī. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Informāciju ietekmes novērtējumam apkopoja neatkarīgs konsultants saskaņā ar līgumu, kuru pēc priekšlikuma izteikt priekšlikumus parakstīja ar GHK Consulting Ltd . 2.3. Ietekmes novērtējums 2.3.1. Informācijas apmaiņas sistēma Nav iespējams pareizi noteikt, cik efektīva pašreizējā informācijas apmaiņas sistēma ir bijusi, novēršot divkāršu balsošanu vai kandidēšanu, jo šī sistēma tieši nesniedz informāciju par notiekošās divkāršās balsošanas apmēru. Tomēr dalībvalstu aptaujās ir norādīts, ka ir ļoti maz pierādījumu, ka EP vēlēšanās notiek divkārša balsošana. No vairākām ietekmes novērtējuma ietvaros izstrādātajām iespējām par vispiemērotākajām divkāršas balsošanas novēršanā atzina šādas. 2.3.1.1. Līdzšinējā situācija Saglabājot pašreizējo informācijas apmaiņas sistēmu, pašreizējie trūkumi paliks. Sistēmas nepilnību rezultātā pilsoņiem arī turpmāk netiks nodrošinātas balsstiesības nedz dzīvesvietas, nedz izcelsmes dalībvalstī. 2.3.1.2. Pašreizējās informācijas apmaiņas sistēmas atcelšana, tomēr saglabājot ES pilsoņu, kuri balso vai kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, deklarāciju, lai novērstu divkāršu balsošanu vai kandidēšanu; pienākuma ieviešana dalībvalstīm piemērot attiecīgas sankcijas par divkāršu balsošanu un divkāršu kandidatūru, kā arī palielināt informētību par šīm sankcijām; pēckontroles ieviešana dalībvalstīs attiecībā uz divkāršas balsošanas un divkāršas kandidēšanas gadījumiem. Tiktu pastiprināti brīdinājumi par divkāršu balsošanu, jo ES pilsoņi apzinātos, ka viņi izdara pārkāpumu, vienās un tajās pašās vēlēšanās balsojot divreiz. Pēckontroles ieviešanas papildu labums būtu iespēja novērtēt divkāršās balsošanas un divkāršās kandidēšanas apmēru, kas saskaņā ar direktīvu pašreiz nav paredzēts. 2.3.1.3. Pašreizējās informācijas apmaiņas sistēmas uzlabojumi: apmaināmās informācijas formāta pielāgošana, lai visas dalībvalstis varētu iegūt visu informāciju, kas tām vajadzīga savu pilsoņu identificēšanai; vienota, saskaņota termiņa ieviešana informācijas apmaiņai; noteikums, ka visa informācija ir jānosūta elektroniski, izmantojot vienu konkrētu veidu; grieķu alfabēta un kirilicas pielietojuma ieviešana; dalībvalstīm būtu savlaicīgi jāinformē pilsoņi, ka tie ir svītroti no vēlētāju saraksta. Dalībvalstīm, iespējams, būtu jāievieš šī sistēma, pamatojoties uz Komisijas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar komitoloģijas procedūru. 2.3.1.4. EP vēlētāju saraksta izveidošana: šī politikas iespēja nozīmētu visu dalībvalstu EP vēlēšanām paredzēto vēlētāju sarakstu integrēšanu vienā kopējā EP vēlētāju sarakstā visām dalībvalstīm. Tam pakārtota iespēja nozīmētu valstu reģistru apstrādes metodikas un reģistros iekļaujamās informācijas pilnīgu saskaņošanu; dalībvalstis savā starpā dalītos vēlētāju sarakstā iekļautajā informācijā. Šī politikas iespēja paredz nepieciešamību saskaņot valstu vēlēšanu sistēmas, kas nebūtu samērojams ar problēmas apmēru. Līdz ar to arī būtu jāveic izmaiņas 1976. gada aktā par EP vēlēšanām (kas pievienots Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom), kas šo vēlēšanu organizēšanas aspektu atstāj dalībvalstu ziņā. Pamatojoties uz politikas iespēju novērtējumu un salīdzinājumu, vispiemērotākā, lai novērstu aprakstītos trūkumus un jautājumu par divkāršo balsošanu un divkāršo kandidēšanu, ir iepriekš dotajā uzskaitījumā minētā otrā iespēja. 2.3.2. Apliecinājums, lai varētu kandidēt Attiecībā uz problēmām, kuras rada prasība kandidātiem sniegt apliecinājumu, ka viņiem nav atņemtas tiesības kandidēt, no vairākām izstrādātajām iespējām par vispiemērotākajām atzina šādas. 2.3.2.1. Līdzšinējā situācija ES pilsoņiem, kuri kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, var būt grūtības savlaicīgi saņemt apliecinājumu par to, ka viņiem nav atņemtas tiesības kandidēt izcelsmes dalībvalstī. Kā liecina ietekmes novērtējums, šī prasība attur no līdzdalības vēlēšanās. 2.3.2.2. Prasības atcelšana kandidātiem sniegt apliecinājumu, ka viņiem nav atņemtas tiesības kandidēt, un tās aizstāšana to ar šajā nolūkā sniegtu atsauci oficiālajā deklarācijā, kas kandidātiem jāiesniedz saskaņā ar pašreizējo 10. panta 1. punktu. Šī iespēja arī nozīmētu pienākuma ieviešanu dalībvalstij pārbaudīt, vai attiecīgajam pilsonim nav atņemtas tiesības kandidēt. Pamatojoties uz politikas iespēju novērtējumu un salīdzinājumu, vispiemērotākā šīs problēmas novēršanā ir iepriekš dotajā uzskaitījumā minētā otrā iespēja, tā kā šķēršļi potenciālajiem kandidātiem ievērojami mazinātos, tomēr dalībvalstīm būtu jāpārbauda viņu deklarāciju precizitāte. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums 3.1.1. Informācijas apmaiņas sistēma Komisija ierosina atcelt direktīvā noteikto pienākumu apmainīties ar informāciju, vienlaicīgi saglabājot ES pilsoņu, kuri balso vai kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, oficiālo deklarāciju, ka viņi izmantos tiesības balsot vai kandidēt tikai vienā dalībvalstī. Pienākums sniegt šādu deklarāciju pats par sevi ietver brīdinājumu attiecībā uz balsošanu vai kandidēšanu divreiz. Direktīvas 2. panta 9. punktā "oficiāla deklarācija" ir definēta kā "attiecīgās personas deklarācija, kurā esošas kļūdas gadījumā šo personu var sodīt saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem". Tomēr tās preventīvās sekas ir ierobežotas, jo šis noteikums atsaucas uz valstu tiesību aktiem par sankcijām. Tādēļ, lai nostiprinātu brīdinājumu pret balsošanu vai kandidēšanu divreiz, Komisija ierosina ieviest jaunu noteikumu, kurā skaidri būtu paredzēts dalībvalstu pienākums piemērot efektīvas, proporcionālas un preventīvas sankcijas par neprecizitātēm saskaņā ar direktīvu iesniegtajās deklarācijās, kuru rezultātā tiek pārkāptas tajā paredzētās prasības. Turklāt saistībā ar šīm sankcijām, kurām ir jābūt vismaz līdzvērtīgām sodiem, kuri piemērojami saskaņā ar atbilstīgiem valstu noteikumiem, dalībvalstīm būs jāveic informēšanas pasākumi, kas tām pašreiz jāuzņemas saskaņā ar 12. pantu. Komisija arī ierosina sniegt ziņojumu, pamatojoties uz dalībvalstu nodrošināto informāciju, par divkāršās balsošanas un divkāršās kandidēšanas gadījumiem pēc grozītās direktīvas pirmās piemērošanas, kas būtu vajadzīgs un lietderīgs līdzeklis, lai konstatētu iespējamos divkāršās balsošanas un divkāršās kandidēšanas gadījumus, novērtējot šādu mēģinājumu apmēru. Komisija ierosina, ka dalībvalstīm būtu jāuzņemas pēckontrole situācijās, kad pastāv divkāršās balsošanas iespējamība. 3.1.2. Apliecinājums, lai varētu kandidēt Attiecībā uz problēmām, ko kandidātiem rada prasība sniegt apliecinājumu, Komisija ierosina atcelt pienākumu kandidātiem sniegt apliecinājumu, ka viņiem nav atņemtas tiesības kandidēt (6. panta 2. punkts un 10. panta 2. punkts), un aizstāt to ar šajā nolūkā sniegtu atsauci, kura ieviešama oficiālajā deklarācijā, kas kandidātiem jāiesniedz saskaņā ar pašreizējo 10. panta 1. punktu. Tā arī ierosina ieviest pienākumu dzīvesvietas dalībvalstij pārbaudīt izcelsmes dalībvalstī, vai attiecīgajam pilsonim nav atņemtas tiesības kandidēt, paziņojot par viņa deklarāciju izcelsmes dalībvalstij. Ierpriekš minētais jaunais noteikums, kas paredz dalībvalstu pienākumu piemērot sankcijas par neprecizitātēm oficiālajās deklarācijās, attieksies arī uz kandidātu deklarāciju, ka viņiem nav atņemtas tiesības kandidēt. Lai ES pilsoņiem, kuri balso vai kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, garantētu vēlēšanu tiesību izmantošanu saskaņā ar grozīto direktīvu nākamajās, 2009. gada jūnija vēlēšanās, Komisija ierosina, ka dalībvalstīm jāpieņem normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu grozītās direktīvas prasības vēlākais līdz 2008. gada 30. jūnijam. 3.2. Juridiskais pamats EK Līguma 19. panta 2. punkts. 3.3. Subsidiaritātes princips Sakarā ar problēmas starptautisko raksturu direktīvas īstenošanā konstatētos sarežģījumus var atrisināt, tikai to grozot. 3.4. Proporcionalitātes princips Priekšlikumā paredzēts vienīgi tas, kas nepieciešams tā mērķu sasniegšanai. Tā noteikumi ir vērsti uz direktīvas īstenošanā konstatētajām problēmām un attiecas tikai uz tām. Ierosinātie priekšlikumi neietver saskaņošanu un likvidēs esošo administratīvo procedūru slogu. 3.5. Juridisko instrumentu izvēle Direktīva, ņemot vērā to, ka mērķis ir esošas direktīvas grozījumi. Šā priekšlikuma darbības joma attiecas tikai uz konkrētu Direktīvas 93/109 elementu grozījumiem. 4. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5. PAPILDU INFORMāCIJA 5.1. Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora iestāžu (ES un dalībvalstu) administratīvo procedūru vienkāršošana. Tikšanās ar Komisiju un dalībvalstīm saistībā ar informācijas apmaiņas sistēmas īstenošanu vairs nebūs vajadzīgas. Dalībvalstu pienākuma apmainīties ar informāciju atcelšana vienkāršotu administratīvās procedūras un ietaupītu valstu administrācijām izmaksas saistībā ar šo darbu. Atsauces par to, ka kandidātam nav atņemtas tiesības kandidēt, iekļaušana oficiālajā deklarācijā, kas potenciālajiem kandidātiem jau tagad ir jāiesniedz, radītu daudz mazāku apgrūtinājumu nekā pašreizējais pienākums šajā nolūkā sniegt atsevišķu apliecinājumu. 5.2. Priekšlikumā iekļauta pārskatīšanas klauzula. 5.3. Atbilstības tabula Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai to valsts tiesību aktu noteikumu teksts, ar kuriem transponē šo direktīvu, kā arī jāiesniedz minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabula. 2006/0277 (CNS) Priekšlikums PADOMES DIREKTĪVA, ar kuru groza 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 19. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3], tā kā: (1) Komisijas ziņojums par Padomes Direktīvas 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav[4] piemērošanu 2004. gada vēlēšanām atklāja nepieciešamību grozīt dažus minētās direktīvas noteikumus. (2) Direktīvā ir noteikts, ka persona nedrīkst vienās un tajās pašās vēlēšanās balsot vairāk kā vienu reizi un kandidēt vairāk kā vienā dalībvalstī. (3) Tālāk direktīvā ir paredzēts, ka Savienības pilsonis, kam ar atņemtas tiesības kandidēt saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vai piederības dalībvalsts likumu, nevar izmantot šīs tiesības dzīvesvietas dalībvalstī. Tālab direktīvā ir prasība, ka Kopienas pilsonim, iesniedzot pieteikumu, jāuzrāda arī piederības dalībvalsts kompetentas iestādes apliecinājums, kas apstiprina, ka viņam nav atņemtas tiesības kandidēt šajā dalībvalstī vai ka šāds aizliegums iestādei nav zināms. (4) Sarežģījumi, ar ko kandidāti sastopas, identificējot iestādes, kuras ir pilnvarotas izsniegt šo apliecinājumu, un to savlaicīgi iegūstot, traucē izmantot tiesības kandidēt un samazina to Kopienas pilsoņu skaitu, kuri kandidē Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī. (5) Prasība kandidātiem iesniegt šo apliecinājumu attiecīgi ir jāatceļ un jāaizstāj ar šajā nolūkā ietvertu punktu oficiālajā deklarācijā, kas kandidātiem jāiesniedz. (6) Dzīvesvietas dalībvalstīm ir jāuzliek par pienākumu par šo deklarāciju paziņot piederības dalībvalstij, ka Kopienas kandidātam patiešām nav atņemtas šīs tiesības izcelsmes dalībvalstī. (7) Dalībvalstis ir informējušas Komisiju par sarežģījumiem, ar kuriem tās sastopas, pirms vēlēšanām apmainoties ar informāciju par pilsoņiem, kuri iekļauti vēlētāju sarakstā vai kuri kandidē dzīvesvietas dalībvalstī, dodot iespēju piederības dalībvalstij veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās pilsoņi nebalso vai nekandidē divreiz. Ņemot vērā atšķirības valstu sistēmu starpā, to datu saraksts, ko savāc Kopienas balsotāju iekļaušanai valstu sarakstos, dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras; līdz ar to dzīvesvietas dalībvalsts nosūtītie dati var izrādīties nepietiekami, lai identificētu Kopienas balsotāju vai kandidātu piederības dalībvalstī; līdzīgi, tā kā nav vienotas dienas valstu vēlētāju sarakstu slēgšanai, datus bieži nosūta dienā, kad piederības dalībvalstī vairs nevar veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviens nebalso vai nekandidē divreiz; visbeidzot, tā kā visas dalībvalstis nelieto vienu un to pašu alfabētu, informācijas apmaiņa nav iespējama, ja dzīvesvietas dalībvalsts nosūtītā informācija ir citā alfabētā, nekā lieto izcelsmes dalībvalstī. (8) Šos sarežģījumus, kuri apdraud informācijas apmaiņas pasākumu pielietojamību un efektivitāti, varētu pārvarēt, tikai saskaņojot noteikumus par iekļaušanu valstu vēlētāju sarakstos, kas nebūtu samērojams ar izvirzīto mērķi. (9) Attiecīgi ir jāatceļ informācijas apmaiņa, bet ir jāsaglabā pienākums balsotājam vai kandidātam uzrādīt deklarāciju par apņemšanos izmantot balsstiesības vai tiesības kandidēt tikai savā dzīvesvietas dalībvalstī. (10) Turklāt brīdinājumam, lai neviens nebalsotu vai nekandidētu divreiz un neizmantotu balsstiesības vai tiesības kandidēt, ja tās ir atņemtas, dzīvesvietas dalībvalstij ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka direktīvas noteikumu pārkāpumiem piemēro pienācīgas sankcijas. (11) Ziņojumā, kas ir sagatavojams par grozītās direktīvas piemērošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gadā, Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, analīzes pamatā ir jāizmanto dalībvalstu veiktās pārbaudes un inspekcijas pēc vēlēšanām, lai noteiktu divkāršas balsošanas un divkāršas kandidēšanas gadījumu apmēru, ja tādi ir. (12) Visu balsu un visu kandidatūru regulāra pārbaude nebūtu samērojama ar konstatētajām problēmām, un tas nebūtu pilnībā iespējams, jo dalībvalstīs nepastāv vienotas elektroniskas datu reģistrēšanas un glabāšanas metodes attiecībā uz balsošanas iznākumu un iekļautajām kandidatūrām; dalībvalstīm attiecīgi ir jāvērš pārbaudes uz situācijām, kur ir lielāka divkāršas balsošanas vai divkāršas kandidēšanas iespējamība, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Ar šo Direktīvu 93/109/EK groza šādi: 1. Direktīvas 2. panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu: "9. "Oficiāla deklarācija" nozīmē attiecīgās personas deklarāciju, kurā esošas kļūdas gadījumā šo personu var sodīt saskaņā ar 13. panta 1. punktu." 2. Direktīvas 6. pantu groza šādi: 3. 2. punktu aizstāj ar šādu: "2. Dzīvesvietas dalībvalsts pārbauda, vai Savienības pilsoņiem, kas izteikuši vēlēšanos tajā izmantot savas tiesības kandidēt, piederības dalībvalstī šīs tiesības nav atņemtas ar atsevišķu krimināltiesisku vai civiltiesisku lēmumu." 4. pievieno šādu daļu: "3. Šā panta 2. punktā dzīvesvietas dalībvalsts paziņo piederības dalībvalstij par 10. panta 1. punktā minēto deklarāciju. Šajā nolūkā atbilstīgo un parasti pieejamo informāciju piederības dalībvalsts sniedz laikus un pienācīgā veidā; šāda informācija var ietvert tikai ziņas, kas tieši nepieciešamas šā panta piemērošanai, un to var izmantot tikai šim mērķim. Ja sniegtā informācija padara par spēkā neesošu deklarācijas saturu, dzīvesvietas dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai atturētu attiecīgo personu no kandidēšanas." 5. pievieno šādu daļu: "4. Piederības dalībvalsts laikus un pienācīgā veidā var arī iesniegt dzīvesvietas dalībvalstij jebkādu informāciju, kas nepieciešama šā panta īstenošanai." 6. Direktīvas 10. pantu groza šādi: 7. minētā panta 1. punktu papildina ar šādu (d) apakšpunktu: "(d) ka viņam nav atņemtas tiesības kandidēt piederības dalībvalstī." 8. minētā panta 2. punktu svītro. 9. minētā panta 3. punktu pārnumurē par 2. punktu. 10. Direktīvas 13. pantu aizstāj ar šādu: "13. pants 1. Dzīvesvietas dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka par tādām kļūdām 9. panta 2. punktā un 10. panta 1. punktā paredzētajās oficiālajās deklarācijās, kuru rezultātā ir pārkāptas šajā direktīvā noteiktās prasības, piemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas. 2. Izpildot 12. pantā noteikto informēšanas pienākumu, dzīvesvietas dalībvalsts informē balsotājus un kandidātus par šā panta 1. punktā paredzētajām sankcijām. 11. Direktīvas 16. pantu aizstāj ar šādu: "16. pants Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu 2009. gada vēlēšanām, vajadzības gadījumā pievienojot šīs direktīvas grozījumu priekšlikumu. Minētajā ziņojumā analizē jo īpaši 4. un 13. panta piemērošanu. Šā panta pirmās daļas nolūkā dalībvalstis savstarpēji sadarbojas, lai veiktu pēcvēlēšanu pārbaudes, lai atklātu iespējamos divkāršas balsošanas un divkāršas kandidēšanas gadījumus; šīs pārbaudes un inspekcijas var būt vērstas uz situācijām, kurās pastāv lielāka divkāršas balsošanas un divkāršas kandidēšanas iespējamība." 2. pants 1. Dalībvalstis pieņem normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2008. gada 30. jūnijam. Tās nekavējoties iesniedz Komisijai minēto tiesību aktu tekstu un minēto noteikumu un šās direktīvas atbilstības tabulu. Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka, kādā veidā izdarāmas šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, kurus tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, […] Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] Padomes Direktīva 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.