KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, pieņemšanu (COM(2012) 595 final — 2012/0288 (COD) /* COM/2014/0748 final - 2012/0288 (COD) */





2012/0288 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, pieņemšanu (COM(2012) 595 final — 2012/0288 (COD) 1. Pamatinformācija Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei: || 2012. gada 18. oktobris Eiropas Parlamenta nostājas datums (pirmais lasījums): || 2013. gada 11. septembris Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: || 2013. gada 17. aprīlis Reģionu komitejas atzinuma datums: || atzinuma nav Datums, kad tika panākta politiskā vienošanās un Padome pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (ar kvalificētu balsu vairākumu): || 2014. gada 13. jūnijs (politiskā vienošanās), 2014. gada 9. decembris (oficiālā pieņemšana) 2. Komisijas priekšlikuma mērķis Komisijas priekšlikuma mērķis ir sākt pāreju uz biodegvielām, kas dod ievērojamus siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus arī tad, ja ziņojumos ietver netiešu zemes izmantojuma izmaiņu (ILUC) radīto emisiju aplēses. Ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt līdzšinējās investīcijas, pašreizējā priekšlikuma mērķi ir šādi: – ierobežot tradicionālo biodegvielu (ar ILUC emisiju risku) ieskaiti Atjaunojamo energoresursu direktīvas mērķu sasniegšanā; – uzlabot biodegvielu ražošanas procesu siltumnīcefekta gāzu rādītājus (samazināt saistītās emisijas), paaugstinot siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījuma robežvērtību jaunām iekārtām, bet aizsargājot iekārtas[1], kas jau ir ekspluatācijā 2014. gada 1. jūlijā; – veicināt modernu biodegvielu (ar zemu ILUC rādītāju) plašāku ienākšanu tirgū, nodrošinot šīm degvielām lielāku ieskaiti Atjaunojamo energoresursu direktīvas mērķos nekā tradicionālajām biodegvielām; – pilnveidot siltumnīcefekta gāzu emisiju ziņošanu, prasot dalībvalstīm un degvielas piegādātājiem ziņot par aplēstajām biodegvielu ILUC emisijām. 3. Komentāri par Padomes nostāju 3.1. Vispārīgas piezīmes par Padomes nostāju Komisija pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar tās sākotnējo priekšlikumu Padomes pirmajā lasījumā paustajā nostājā ievērojami samazināts priekšlikuma vidiskais vērienīgums un ka tajā nav būtisku stimulu, kas veicinātu pāreju uz modernām biodegvielām un iespējām transporta nozarē izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju ar mazu ILUC risku (vai pavisam bez tā). Vidisko vērienīgumu kopā ievērojami samazina šādi Padomes teksta elementi: · tradicionālo biodegvielu maksimālā apjoma palielināšana līdz 7 %[2]; · jaunu reizināšanas koeficientu noteikšana atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai dzelzceļa transporta nozarē; · mazāki stimuli izmantot modernas biodegvielas (ar zemu ILUC rādītāju); · mazākas prasības attiecībā uz ziņošanu par ILUC. Komisija arī pauž nožēlu par to, ka Padomes ieviestie grozījumi mazina ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu noteiktā vispārējā atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķa vidisko vērienīgumu. Turklāt Padomes tekstā ir svītroti vairāki deleģētie akti, bet citi pārveidoti par īstenošanas aktiem, un tas Komisijai rada nopietnas bažas. 3.2. Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā ierosinātie grozījumi Padome eksplicīti izskatīja dažus — bet ne visus — Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus. Komisijas viedoklis par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem ir sniegts turpmāk, un attiecīgos gadījumos ir norādīta arī Padomes nostāja. 1. No 2020. gada Degvielas kvalitātes direktīvas aprēķinos izmantot aplēstas ILUC vērtības; no Atjaunojamo energoresursu direktīvas svītrot ziņošanu par ILUC (grozījumi Nr. 60 un 164). Komisija grozījumus noraida. ILUC vērtības, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, būtu jāziņo gan saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu, gan saskaņā ar Degvielas kvalitātes direktīvu, bet tās nebūtu jāizmanto Degvielas kvalitātes direktīvas aprēķinos. Tās būtu jāziņo, lai no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem iegūto biodegvielu siltumnīcefekta gāzu rādītāji būtu pārredzamāki un lai vairotu zināšanas par šā jautājuma mērogu. Padomes teksts neievieš ILUC vērtību izmantošanu Degvielas kvalitātes direktīvas aprēķinos un joprojām paredz ILUC vērtību ziņošanu gan saskaņā ar Degvielas kvalitātes direktīvu, gan saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu, lai gan grozītā veidā. 2. Ierobežot tradicionālo biodegvielu izmantošanu, atceļot ilgtspējības statusu (grozījums Nr. 89). Komisija grozījumu noraida. Komisija ierosināja ierobežot to, kādā mērā biodegvielas, kas var izraisīt ILUC, ņem vērā Atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzētā 10 % mērķa sasniegšanā. Tas dalībvalstīm dod stimulu attiecīgi pielāgot savas atbalsta shēmas un mandātus, bet neierobežo šādu biodegvielu vispārējo izmantošanu, tādējādi dodot dalībvalstīm zināmu elastību. Padomes teksts arī nosaka, ka jāierobežo vienīgi šādu degvielu ieguldījums 10 % mērķa sasniegšanā un ka nevajadzētu mainīt "papildu" tradicionālo biodegvielu ilgtspējības statusu. 3. Ierobežot tradicionālo biodegvielu izmantošanu saskaņā ar Degvielas kvalitātes direktīvu (grozījums Nr. 184/REV). Komisija grozījumu pieņem. Parlaments vēlas noteikt šādu degvielu maksimālo ieguldījumu arī Degvielas kvalitātes direktīvas mērķa sasniegšanā. Kaut arī Komisija neierosināja noteikt šādu degvielu maksimālo apjomu Degvielas kvalitātes direktīvas izpildei, šis noteikums palielinātu visa teksta vidisko vērienīgumu. Padomes tekstā norādīts, ka būtu jāierobežo vienīgi ieguldījums Atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzētā 10 % mērķa sasniegšanā. 4. Paplašināt maksimālā apjoma tvērumu, to attiecinot arī uz enerģijas kultūraugiem (grozījums Nr. 181). Komisija grozījumu pieņem daļēji. Enerģijas kultūraugu audzēšana aramzemē var ietekmēt ILUC. Tāpēc šis Eiropas Parlamenta priekšlikums ir viens no elementiem, kas varētu uzlabot teksta vidisko vērienīgumu un palīdzēt samazināt ILUC. Komisija ir gatava pieņemt maksimālā apjoma tvēruma izmaiņas. Padome patur Komisijas priekšlikumā paredzēto tvērumu (pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugi). 5. Ieviest saistošu apakšmērķi — panākt, lai moderno biodegvielu īpatsvars būtu 0,5 % 2016. gadā un 2,5 % 2020. gadā (grozījums Nr. 181 un 152/REV). Komisija grozījumu pieņem daļēji. Vispārēja kompromisa kontekstā Komisija varētu apsvērt iespēju ieviest saistošu apakšmērķi, jo tam ir potenciāls palielināt vidisko vērienīgumu. Lai gan Komisija šajā posmā nevar sniegt viedokli par konkrētu procentuālo daļu, 2,5 % šķiet ārkārtīgi vērienīgs mērķis, ņemot vērā, ka pašlaik komerciāli pieejamās biodegvielas ar nelielu ILUC risku (lietota cepamā eļļa un tauki) tiktu izslēgtas un ka biodegvielas, kuras varētu attiecināt uz apakšmērķi, attiecībā uz mērķiem tiktu ieskaitītas tikai vienkārtīgi. Padome ierosina nesaistošu apakšmērķi, kas būtu daudz mazāks (atsauces vērtība ir 0,5 procentpunkti). 6. Noteikt bioetanola apakšmērķi — 7,5 % (grozījums Nr. 152/REV). Komisija grozījumu noraida. Eiropas Parlaments ir ierosinājis noteikt 7,5 % apakšmērķi etanola īpatsvaram benzīnā. Komisija uzskata, ka tas nepamatoti ierobežo dalībvalstu iespējas sasniegt attiecīgo transporta jomas mērķi atbilstoši katras valsts apstākļiem. Turklāt tādā gadījumā būtu jānodrošina vairāk etanola nekā varētu piejaukt tradicionālo transportlīdzekļu degvielai, līdz ar to nāktos izmantot degvielu ar augstu etanola saturu, bet dalībvalstīm var nebūt tam piemērotas infrastruktūras. 7. Grozīt dažādu biodegvielu ieguldījumu transporta jomas apakšmērķa sasniegšanā (grozījumi Nr. 185 un 186). Komisija grozījumu pieņem daļēji. Sākotnējā Komisijas priekšlikuma mērķis bija stimulēt moderno biodegvielu (ar zemu ILUC rādītāju) izmantošanu, palielinot to ieguldījumu transporta jomas apakšmērķa sasniegšanā. Saskaņā ar priekšlikumu vismodernākās biodegvielas ieskaitītu četrkārtīgi, savukārt lietotu cepamo eļļu un taukus ieskaitītu divkārtīgi. Eiropas Parlaments vēlas to grozīt, ievērojami ierobežojot to biodegvielu izejvielu sarakstu, kuras būtu ieskaitāmas četrkārtīgi, un nosakot, ka vairums izejvielu būtu ieskaitāmas tikai vienkārtīgi. Komisija uzskata, ka moderno biodegvielu izmantošanas stimulu režīms tādējādi kļūtu pretrunīgs, jo izmaiņu dēļ stimuls lietot biodegvielas, ko ar vienkāršām tehnoloģijām jau ražo no lietotas cepamās eļļas un taukiem, būtu divkārt lielāks nekā stimuls lietot ar jaunām tehnoloģijām iegūtas biodegvielas, kuru ražošana izmaksā daudz vairāk. Turklāt sarakstos izdarītajām izmaiņām būtu pilnībā jāatbilst direktīvu vispārējam tvērumam, maksimālā apjoma tvērumam, aprēķinos lietojamo reizināšanas koeficientu ieviešanai/svītrošanai, kā arī izejvielu definīcijām. 3.3. Padome tekstā ir iekļāvusi vairākus jaunus noteikumus; dažus no tiem Komisija var pieņemt, bet citi ievērojami mazina priekšlikuma vērienīgumu, un Komisija pret tiem iebilst. Šīs izmaiņas ir izklāstītas turpmāk. 1. Palielināt maksimālo procentuālo daļu līdz 7 %. Komisijas priekšlikuma pamatelements ir ierosinājums noteikt, ka tradicionālo biodegvielu ieguldījums Atjaunojamo energoresursu direktīvas mērķu sasniegšanā nedrīkst pārsniegt 5 %, un Komisija ir aktīvi iestājusies par tā saglabāšanu, jo lielāka maksimālā procentuālā daļa ierobežotu ILUC samazinājumu. Tajā pašā laikā Komisija apzinās, ka, lai panāktu vispārēju kompromisu starp Padomi un Eiropas Parlamentu, var nākties piekrist nedaudz augstākam maksimālajam apjomam. Tomēr Komisija ir arī skaidri norādījusi, ka tad, ja būtu zināmā mērā jāpiekāpjas maksimālā apjoma jautājumā, Komisija centīsies saglabāt priekšlikuma vispārējo vidisko vērienīgumu. Padomes ierosinātā maksimālā procentuālā daļa 7 % apmērā nepietiekami ierobežo ILUC, turklāt tā nepietiekami stimulē zema ILUC rādītāja risinājumus transporta nozarē. Komisija arī pauž nožēlu par to, ka svītroti apsvērumi, kuros pausts tās redzējums attiecībā uz laikposmu pēc 2020. gada. Komisija varētu atbalstīt maksimālo procentuālo daļu 7 % apmērā, ja tiktu pastiprināti šādi teksta elementi: i) maksimālā apjoma tvērums tiktu mainīts saskaņā ar Komisijas jau pieņemtajiem Eiropas Parlamenta grozījumiem, respektīvi, tajā tiktu ietvertas visas biodegvielas, kuru iegūšanai izmanto zemi (Nr. 181), un tas tiktu attiecināts arī uz Degvielas kvalitātes direktīvu (Nr. 184/REV); ii) politiskais vēstījums būtu skaidri orientēts uz pāreju uz modernām biodegvielām (tiktu atkaliekļauts apsvērums, kas attiecas uz laikposmu pēc 2020. gada, un tiktu noteikts saistošs moderno biodegvielu izmantošanas apakšmērķis 0,5 % apmērā, lai vismaz aptvertu un aizsargātu līdzšinējās investīcijas); iii) atkal tiktu paredzēta dažu pilnvaru deleģēšana vai šiem noteikumiem tiktu paredzēti pārejas noteikumi; iv) tiktu svītrots reizināšanas koeficients, ko piemēro atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai dzelzceļa transporta nozarē, un v) tiktu svītrota divkāršā ieskaitīšana Atjaunojamo energoresursu direktīvas vispārējā mērķa sasniegšanā. 2. Paplašināt moderno biodegvielu vairākkārtējo ieskaitīšanu, kas šobrīd attiecas tikai uz 10 % mērķi transporta jomā, to attiecinot uz Atjaunojamo energoresursu direktīvas vispārējo mērķi. Komisija stingri noraida ierosinājumu modernās biodegvielas vispārējā 20 % Atjaunojamo energoresursu direktīvas mērķa sasniegšanā ieskaitīt divkārši un šo nostāju pauž arī protokolā iekļautajā paziņojumā (skatīt turpmāk). Lai gan ir paredzams, ka ierosinājuma ietekme uz Atjaunojamo energoresursu direktīvas ieviešanu iepriekš norādītajā formā būtu maza, tas būtu ļoti problemātisks politisks precedents 2020. gada tuvošanās perspektīvā — nav iemesla samazināt šā 2008. gada klimata un enerģētikas paketes pamatmērķa vērienīgumu. Eiropadomes sanāksmē martā dalībvalstis apstiprināja savu apņemšanos sasniegt 2020. gadam nospraustos mērķus. 2008. gada pakete dalībvalstīm sniedz pietiekamu elastību, lai tās varētu izvairīties no pārmērīgām atbilstības nodrošināšanas izmaksām. Dažādos gadījumos piemērojot koeficientus, faktiski vajadzīgās enerģijas daudzums sarūk, līdz ar to transporta jomā noteiktais mērķis būtiski samazinās. Ja atbilstības nodrošināšanas izmaksas ir vēl vairāk jāsamazina, vienlaikus ievērojot transporta jomā nosprausto ILUC mērķi, Komisija uzskata, ka piemērotāki būtu Eiropas Parlamenta grozījumi Nr. 153 un Nr. 154, kuri paredz ņemt vērā papildu centienus uzlabot transporta energoefektivitāti un energotaupību. 3. Noteikt reizināšanas koeficientu 5 atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas izmantošanai elektromobiļos un koeficientu 2,5 tās izmantošanai elektrovilcienos. Komisija savā priekšlikumā neiekļāva elektrotransportlīdzekļiem un elektrovilcieniem piemērojamus reizināšanas koeficientus. Tomēr Komisija vispārēja kompromisa ietvaros varētu piekrist noteikt automobiļiem reizināšanas koeficientu 5. Komisija iebilst pret ierosinājumu noteikt reizināšanas koeficientus atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas izmantošanai vilcienos, jo tas ievērojami mazinātu transporta jomas mērķa vērienīgumu un neradītu papildu stimulu mazoglekļa transportam. Eiropas Parlaments neievieš jaunus vai lielākus koeficientus, tāpat kā Komisija savā priekšlikumā. 4. Ieviest nesaistošu apakšmērķi biodegvielām, kuras ražo no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām izejvielām. Kā minēts iepriekš, Padomes tekstā tika ieviesta prasība dalībvalstīm 2020. gadam noteikt nesaistošu apakšmērķi attiecībā uz biodegvielām, ko ražo no dažu veidu izejvielām, ar 0,5 procentpunktu atsauces vērtību enerģijas izteiksmē, t. i., pirms divkāršās ieskaitīšanas. Tomēr dalībvalstis var no šīs atsauces vērtības atkāpties, minot dažādus pamatojumus, un par tās neievērošanu nav noteiktas nekādas sankcijas. Visa Padomes teksta kontekstā šis noteikums ir visai niecīgs pamudinājums transporta jomā pāriet uz modernajām biodegvielām — risinājumu, kas neradītu ILUC. Komisija dod priekšroku šā elementa stiprināšanai un principā atzinīgi vērtē attiecīgo Eiropas Parlamenta grozījumu (Nr. 181), bet jau ir norādījusi, ka Eiropas Parlamenta grozījumā noteiktais apakšmērķis šķiet pārāk vērienīgs un ka tā īstenošana, visticamāk, izmaksātu ļoti dārgi. 5. Pievienot IX pielikuma sarakstam papildu izejvielas. Komisijas priekšlikumā bija ietverts saraksts ar izejvielām, kuru piegāde biodegvielas formā būtu jāstimulē pastiprināti. Padomes nostāja ietver vairākas papildu izejvielas, un ir svarīgi nodrošināt, ka tās var uzskatīt par "modernu biodegvielu (ar zemu ILUC rādītāju) izejvielām" un ka tas ir saderīgi ar citiem galīgā teksta elementiem (t. i., maksimālajā apjomā iekļauto vielu sarakstu). 6. Noteikt papildu izejvielas, kas nav iekļautas IX pielikuma sarakstā. Padomes nostājā ietverts noteikums, ka arī "no [tādām] IX pielikumā neuzskaitītām izejvielām saražotas biodegvielas, ko kompetentās valsts iestādes atzina par atkritumiem, atlikumiem, nepārtikas celulozes materiālu un lignocelulozes materiālu un ko izmantoja esošajās iekārtās pirms šīs direktīvas pieņemšanas", ņemtu vērā 4. punktā minētā apakšmērķa sasniegšanā. Komisija uzskata, ka šis noteikums ir pārāk plašs, rada risku, ka tas dažādās ES vietās tiks piemērots nekonsekventi, un pārmērīgi aizsargā līdzšinējās investīcijas, jo tas ļauj izdarīt izmaiņas līdz ILUC direktīvas pieņemšanai. Turklāt šāds noteikums šķiet piešķiram "kompetentajām valsts iestādēm" tiesības uz attiecīgās Atjaunojamo energoresursu direktīvas daļas galīgo interpretāciju, bet tas savukārt ir pretrunā tiesību principam, kas vispārīgi attiecas uz Eiropas Savienības direktīvu interpretāciju. 7. Paredzēt mazāk stingrus noteikumus par ILUC ziņošanu. Komisijas priekšlikums noteica dalībvalstīm pienākumu paziņot aplēstās ILUC emisijas no biodegvielas, kas piegādāta valsts mērķu sasniegšanai, izmantojot aplēstās vērtības no IFPRI modeļiem. Padome šo prasību ir mainījusi, nosakot, ka dalībvalstīm jāziņo tikai par biodegvielu izejvielām un Komisijai jāsagatavo ziņojums par dalībvalstu biodegvielu patēriņu, tostarp jānorāda ILUC vērtības; tas nozīmē, ka šī informācija tiks sniegta vēlāk nekā tad, ja to sniegtu dalībvalstis. Turklāt Padome ir lietojusi formulējumu, kas uzsver ILUC vērtību provizoriskumu un nenoteiktību. Komisija atbalsta sākotnējo ziņošanas prasību atjaunošanu. Sk. arī Komisijas nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta grozījumiem Nr. 60 un 164. 8. Paplašināt atjaunojamo energoresursu enerģijas "statistisko nodošanu", to attiecinot arī uz transporta jomas apakšmērķi. Padomes teksts paredz iespēju veikt "statistisko nodošanu", lai sasniegtu transporta jomas mērķi; tas jau ir atļauts attiecībā uz Atjaunojamo energoresursu direktīvas vispārējo mērķi. Lai gan Komisija neuzskata, ka šis grozījums būtu nepieciešams, ņemot vērā, ka dalībvalstis var bez grūtībām tirgoties ar transporta degvielām, Komisija arī atzīst, ka tam būtu potenciāls samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas. 9. Paredzēt brīvprātīgo shēmu savstarpēju atzīšanu. Komisija uzskata, ka 18. panta 7. punkta kontekstā ir lieki paredzēt to brīvprātīgo shēmu savstarpēju atzīšanu, kuras Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvas 18. panta 6. punktu. Direktīvas 18. panta 7. punkts nodrošina, ka šādu brīvprātīgu shēmu ietvaros veikta verifikācija dalībvalstīs jāatzīst, neprasot papildu atbilstības pierādījumus. To brīvprātīgo shēmu savstarpēja atzīšana, kuras Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvas 18. panta 6. punktu, kaitē arī domai, ka tās varētu sertificēt vēl citus ilgtspējības aspektus papildus saskaņotajiem kritērijiem atbilstīgi 18. panta 4. punktam. Komisija atzinīgi vērtē Padomes tekstu tiktāl, ciktāl tas paredz Komisijai iespēju novērtēt un eksplicīti apstiprināt valsts shēmu. Tomēr tiesiskajām sekām vajadzētu būt tādam pašam atzīšanas līmenim kā attiecībā uz brīvprātīgajām shēmām saskaņā ar 18. panta 6. punktu. Sk. arī Eiropas Parlamenta grozījumu Nr. 102, ar ko tiktu noteikta visu verifikācijas shēmu savstarpēja atzīšana. Komisija atbalsta domu par valstu sistēmu savstarpēju atzīšanu; brīvprātīgām shēmām nebūtu obligātā kārtā jāatzīst valstu sistēmas. 10. Uzlabot brīvprātīgo shēmu ziņojumus un ziņojumus par brīvprātīgajām shēmām. Saskaņā ar Padomes tekstu brīvprātīgajām shēmām ir regulāri jāziņo par savu darbību, šos ziņojumus publiskos Komisija un Komisijai ir jāpārskata brīvprātīgo shēmu darbība. Komisija šo tekstu uzskata par pieņemamu, bet ir juridiski jāprecizē, vai šīs pārmaiņas var piemērot esošajām brīvprātīgajām shēmām. Eiropas Parlaments (grozījumi Nr. 58 un 103) vēlas, lai Komisija ziņotu par brīvprātīgo shēmu darbību un vajadzības gadījumā iesniegtu priekšlikumu, un Komisija šo ierosinājumu principā varētu pieņemt (ir vajadzīgi daži uzlabojumi un precizējumi). 11. Saglabāt noplicinātu zemju izmantošanas prēmiju. Padomes tekstā siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījuma aprēķinos ir saglabāta prēmija par noplicinātu zemju izmantošanu. Komisija šo elementu no siltumnīcefekta gāzu aprēķiniem ir svītrojusi, jo tas nav saskanīgs ar siltumnīcefekta gāzu aprēķināšanas metodoloģiju un ziņošanu par ILUC un šāda veida zemes pazīmes šķiet grūti nosakāmas. Komisija ir gatava piekrist šā elementa saglabāšanai, ja tiktu panākts vispārējs apmierinošs kompromiss, tomēr vēlētos, lai tiktu pieņemti noteikumi par stipri piesārņotā zemē audzētu kultūraugu drošu fizisku nošķiršanu. Eiropas Parlaments pieņēma šā elementa svītrojumu Komisijas tekstā. 12. Apvienot zemes izmantojuma kategorijas "aramzeme" un "ilggadīgi stādījumi". Padomes tekstā zemes izmantojuma kategorijas "aramzeme" un "ilggadīgi stādījumi", ciktāl tās izmanto siltumnīcefekta gāzu emisiju aprēķināšanā, ir apvienotas. Tas ir darīts, lai risinātu iespējamu problēmu siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaites metodoloģijā, proti, "aramzemes" var pārveidot par "ilggadīgiem stādījumiem" un pēc tam otrādi. Lai gan Komisija varētu piekrist Padomes ierosinātajām izmaiņām, ja tiktu panākts vispārējs apmierinošs kompromiss, Komisijai tomēr ir nopietnas bažas par iespējamo ietekmi uz trešo valstu biodegvielu ilgtspēju un tā uzskata, ka šo problēmu varētu risināt citādi. (Šis elements nav iekļauts ne Komisijas, ne Eiropas Parlamenta tekstā.) 13. Papildināt pārskatīšanas klauzulu. Saskaņā ar Padomes tekstu Komisijai vienu gadu pēc direktīvas stāšanās spēkā būtu jāziņo par modernajām degvielām, ar ILUC saistītajiem zinātniskajiem datiem un zema ILUC rādītāja biodegvielu identificēšanu un sertificēšanu. Komisijai par ILUC pasākumiem būtu jāziņo arī 2017. gadā, arī tad sniedzot informāciju par biodegvielām ar zemu ILUC rādītāju, krāpšanas novēršanu un brīvprātīgām shēmām. Komisija stingri iesaka paredzēt, ka pārskatīšana jāveic tikai vienu reizi — 2017. gadā — un tajā jāaplūko visi šie elementi. Komisija arī šaubās, vai ieviest neliela ILUC riska biodegvielu juridiskas definīcijas pirms šādas pārskatīšanas būtu lietderīgi. Turklāt Padome ir pievienojusi tekstu par ziņošanā izmantoto aplēsto ILUC vērtību "provizorisko" raksturu. Pārskatīšanas klauzulā būtu jāprecizē turpmākie pasākumi, t. i., vai "provizoriskās" vērtības jāsaglabā līdz 2020. gadam vai jāiesaka "galīgās" vērtības. Komisija uzskata, ka Eiropas Parlamenta grozījumi Nr. 107, 189 un 190 (ja tie tiktu saskaņoti) varētu sniegt noderīgu ievirzi. 14. Ieviest jēdzienu "neliela ILUC riska biodegviela". Kā minēts iepriekš, Padomes dokumentā ieviesta jēdziena "neliela ILUC riska biodegviela" definīcija, un pārskatīšanas klauzulā Komisijai noteikts pienākums sniegt ziņojumu, kurā "izklāsta kritērijus, lai noteiktu un sertificētu tās biodegvielas un bioloģiskos šķidros kurināmos, kas rada nelielu netiešu zemes izmantojuma izmaiņu risku". Padomes tekstā sniegtajā definīcijā šādu veidu biodegvielas ir nošķirtas no biodegvielām, kas ražotas no IX pielikuma A daļā norādītajām izejvielām. Lai gan Komisija varētu pieņemt papildu pienākumus šajā jomā (ar nosacījumu, ka tas būtu viens ziņojums 2017. gadā), būtu piesardzīgi jāpārliecinās, ka visas izejvielas, ko atzīst par "neliela ILUC riska" izejvielām, patiešām tādas arī ir. Ne Komisija, ne Eiropas Parlaments nav minējuši šo biodegvielu kategoriju. 15. Nodrošināt krāpšanas novēršanu. Padomes tekstā aicināts stiprināt valstu sistēmu sadarbību un sadarbību starp brīvprātīgām shēmām un valstu sistēmām un noteikts, ka dalībvalstis sekmē izsekošanas sistēmu izstrādi un izmantošanu un ka dalībvalstīm ir pienākums ziņot par īstenotajiem krāpšanas apkarošanas pasākumiem, un 2017. gadā Komisijai ir jāizvērtē šo pasākumu efektivitāte un vajadzības gadījumā jāiesniedz priekšlikums. Komisija var pieņemt Padomes ierosinātos papildinājumus. Arī Eiropas Parlaments pauž bažas par krāpšanu (grozījums Nr. 185). 16. Svītrot deleģētos aktus. Padomes tekstā ir paredzēti vairs tikai deleģētie akti ar ierobežotu darbības jomu — standartvērtību iekļaušana Degvielas kvalitātes direktīvas IV pielikumā un Atjaunojamo energoresursu direktīvas V pielikumā un izejvielu pievienošana Atjaunojamo energoresursu direktīvas IX pielikumā. Padome attiecībā uz īstenošanas aktu pieņemšanu ir ieviesusi atzinuma nesniegšanas klauzulu Direktīvas 98/70/EK 11. panta 4. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 25. panta 3. un 4. punktā. (a) Komisija uzskata, ka direktīvas ir jāatjaunina atbilstoši zinātnes attīstībai un jauniem tehnoloģiskiem sasniegumiem. To darīt, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, būtu pārāk apgrūtinoši un lēni, un tas neļautu Degvielas kvalitātes direktīvu un Atjaunojamo energoresursu direktīvu tehniskos aspektus pietiekami elastīgi/efektīvi pielāgot zinātnes attīstībai, lai vieglāk sasniegtu to vidiskos mērķus (samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē). Ar lielāko daļu ierosināto deleģēto aktu ir paredzēts aizstāt tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar direktīvās paredzēto iepriekšējo regulatīvo kontroles procedūru ("lisabonizācija"). Komisija uzskata, ka prezidentvalsts nesen ierosinātā pieeja atcelt Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus / īstenošanas aktus un visus noteikumus ietvert tiesību aktā apdraud nošķīrumu starp direktīvu nebūtisko un būtisko elementu grozīšanu/pielāgošanu. Tehniskie pielāgojumi acīmredzami ietilpst pirmajā kategorijā. Vajadzības gadījumā Komisija izskatīs kompromisa variantus, konsekventi ievērojot savu pieeju pilnvaru piešķiršanai saskaņā ar Līguma noteikumiem: LESD 290. panta un 291. panta darbības jomas ir savstarpēji izslēdzošas. Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta nostāju; Parlaments pilnībā atbalsta Komisijas nostāju un turpina meklēt kompromisus, kas paredzētu tiesības pieņemt deleģētos aktus. (b) Komisija stingri iebilst pret tādu deleģēto pilnvaru atcelšanu, kas skartu saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK notiekošas procedūras vai abu direktīvu papildināšanas procedūras, kas sākas vēlākais [datumu nosaka Komisija]. Alternatīva ir paredzēt pārejas periodu Regulā (ES) Nr. 182/2011 paredzēto procedūru piemērošanai. (c) Turklāt Padome ir ieviesusi atzinuma nesniegšanas klauzulu attiecībā uz īstenošanas aktu pieņemšanu. Komisija uzskata, ka nav konkrēta pamatojuma ieviest atzinuma nesniegšanas klauzulu, un lūdz pievienot apsvērumu, kurā šādas klauzulas ieviešana ir pamatota. Ja procesa beigās šāds apsvērums netiks pieņemts, Komisija iesniegs standarta paziņojumu par šo jautājumu. 4. Noslēgums Lai gan Komisija uzskata, ka Padomes politiskā vienošanās pirmajā lasījumā neatbilst dažiem Komisijas sākotnējā priekšlikumā nospraustajiem pamatmērķiem, Komisija apzinās, ka parastā likumdošanas procedūra turpinās savu gaitu tikai tad, ja Komisija neizteiks iebildumus. Komisijas mērķis ir paturēt tos priekšlikuma elementus, kas var palīdzēt mazināt ietekmi uz ILUC, un saglabāt tā vispārējo vidisko vērienīgumu attiecībā uz biodegvielu izmantošanu transporta jomā, tostarp dažus elementus, kas iekļauti Eiropas Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā. 5. Komisijas paziņojumi Komisija ir sagatavojusi šādu paziņojumu, kas jāiekļauj Padomes protokolā: Komisijas paziņojums par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz ILUC priekšlikumu [Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu] COM(2012) 595 final — 2012/0288 (COD) Komisija pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar tās sākotnējo priekšlikumu Padomes pirmajā lasījumā paustajā nostājā ievērojami vājināti priekšlikuma vērienīgie centieni samazināt tradicionālo biodegvielu ietekmi uz ILUC un ka tajā nav būtisku stimulu, kas veicinātu pāreju uz modernām biodegvielām un citām iespējām transporta nozarē izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju bez ILUC riska. Komisija pauž nožēlu arī par to, ka Padomes ieviestie grozījumi mazina ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu[3] noteiktā vispārējā atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķa vidisko vērienīgumu. Lai likumdošanas procedūra turpinātu ritēt savu gaitu, Komisija tomēr neiebildīs pret Padomes nostāju pirmajā lasījumā. Tāpēc likumdošanas procedūras nākamajos posmos Komisija turpinās cieši sadarboties ar likumdevējiem. Komisijas mērķis ir paturēt tos priekšlikuma elementus, kas var palīdzēt mazināt ietekmi uz ILUC, un saglabāt tā vispārējo vidisko vērienīgumu attiecībā uz biodegvielu izmantošanu transporta jomā, tostarp dažus elementus, kas iekļauti Eiropas Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā. Komisija tā rīkosies cerībā, ka būs iespējams vienoties par risinājumu, kas atspoguļo Eiropas intereses mazināt tradicionālo biodegvielu negatīvo ietekmi uz vidi. [1] Saskaņā ar C 160 (2010) 3.1.1. punkta definīciju. [2] Maksimālais apjoms, kādā tradicionālās biodegvielas ieskaita Atjaunojamo energoresursu direktīvā paredzēto mērķrādītāju sasniegšanā. [3] 2009/28/EK.