EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 14.9.2017 COM(2017) 488 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR GARANTIJU FONDU ĀRĒJAI DARBĪBAI UN TĀ PĀRVALDĪBU 2016. GADĀ {SWD(2017) 296 final}



Satura rādītājs 1.Ievads Ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs) (kodificēta versija) (turpmāk tekstā — “regula”) tika izveidots Garantiju fonds ārējai darbībai (turpmāk tekstā — “Fonds”), lai atmaksātu aizdevumus Savienības kreditoriem, ja Eiropas Savienības piešķirto vai garantēto aizdevumu saņēmēji nepilda saistības. Atbilstīgi regulas 7. pantam Komisija Fonda finanšu pārvaldību uzticēja Eiropas Investīciju bankai (EIB) saskaņā ar Komisijas un EIB 1994. gada 25. novembra nolīgumu, kas vēlāk tika grozīts 1996. gada 23. septembrī, 2002. gada 8. maijā, 2008. gada 25. februārī un 2010. gada 9. novembrī (turpmāk tekstā — “nolīgums”). Regulas 8. pantā paredzēts, ka Komisija līdz nākamā finanšu gada 31. maijam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai gada pārskatu par Fonda stāvokli un tā pārvaldību iepriekšējā gadā. Minētā informācija ir sniegta šajā ziņojumā un Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD). Tā ir pamatota ar datiem, kas saskaņā ar nolīgumu saņemti no EIB.

2.Garantiju fonda finanšu stāvoklis un nozīmīgie darījumi 2.1.Garantiju fonda finanšu stāvoklis 2016. gada 31. decembrī Fonda kopējie līdzekļi 2016. gada 31. decembrī bija EUR 2 506 053 053,14 (2015. gada 31. decembrī — EUR 2 343 091 110,14) (skatīt SWD pielikumu “Garantiju fonda finanšu pārskati, ko sniegusi EIB”). Fonda bilances kopējā vērtība 2016. gadā palielinājās par apmēram 162,9 miljoniem euro. Tam galvenokārt ir tālāk norādītie cēloņi. Pieaugums ·Ieguldījums no ES budžeta (finansējuma summa) 240,5 miljonu euro apmērā, lai sasniegtu paredzēto Fonda apjomu — 9 %. ·Finanšu darījumu saimnieciskais rezultāts bija 29,8 miljoni euro. ·Portfeļa vērtējuma pieaugums bija 3,4 miljoni euro sakarā ar tā vērtības tirgus korekciju. Samazinājums ·Fonda intervences neizpildīto maksājumu segšanai par kopējo summu 110,8 miljoni euro. 2.2.Nozīmīgi Fonda darījumi 2016. gadā ·Kopš 2011. gada novembra EIB ir parādi par Sīrijas valsts aizdevumiem. Tā rezultātā un saskaņā ar garantiju nolīgumu, kas noslēgts starp ES un EIB, EIB līdz 2016. gada 31. decembrim ir 38 reizes vērsusies ES garantiju fondā par kopējo summu 309,07 miljoni euro (sk. 5. punktu). ·Komisija 2016. gada 29. septembrī EIB izmaksāja 4,7 miljonus euro, izpildot prasījumu attiecībā uz neatmaksāto aizdevumu Enfidhas lidostai (Tunisija). ·2016. gada februārī no budžeta Fondam pārskaitītā summa 257,1 miljons euro atbilst 2016. gada finansējuma summai. ·2016. gada februārī ES budžeta ieguldījums Fondā tika aprēķināts saskaņā ar Regulas 3. un 5. pantu. Regulas 3. pantā noteikts, ka paredzētais Fonda apjoms ir 9 % no neatmaksātā kapitāla saistību (kas izriet no katras operācijas) kopsummas, kurai pieskaitīti visi nesamaksātie procentu parādi. Regulas 5. pantā ir noteikts, ka summu, kas n+1 finanšu gadā jāpārskaita Fondam no budžeta, aprēķina, pamatojoties uz starpību starp paredzēto apjomu un Fonda neto aktīvu vērtību n–1 gada beigās, kuru aprēķina n gada sākumā. Lai pielāgotu Fonda apjomu, proti, 9 % no nesamaksātā kapitāla saistību kopsummas, ņemot vērā 2015. gada 31. decembrī nenomaksāto, garantēto operāciju summu, 2017. gada ES budžetā kā Fonda finansējums tika ierakstīti 240,5 miljoni euro. Šo summu apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments, un to atzina 2016. gada 31. decembra bilancē kā Fonda aktīvu (summa, kas jāsaņem no budžeta). 2.3.Nozīmīgi darījumi, kas veikti pēc ziņojuma datuma

Minētā finansējuma summa 240,5 miljonu euro apmērā 2017. gada februārī no ES budžeta tika iemaksāta Fondā. 3.Fonda finanšu pārskati pirms konsolidācijas Fonda finanšu pārskati pirms konsolidācijas ir sagatavoti tādēļ, lai tajos iekļautu tās grāmatvedības darbības, kas netika iekļautas Fonda finanšu pārskatos, kurus sagatavoja EIB (skatīt SWD). Tie ir iekļauti ES konsolidētajos finanšu pārskatos. 3.1.Finanšu stāvoklis 2016. gada 31. decembrī pirms konsolidācijas Bilance — aktīvi 2016. gada 31. decembris 2015. gada 31. decembris ILGTERMIŅA AKTĪVI 1 945 964 058 1 614 233 483 Finanšu aktīvi 1 945 964 058 1 614 233 483 APGROZĀMIE AKTĪVI 324 202 070 493 752 100 Finanšu aktīvi 122 687 046 387 792 573 Debitoru parādi 4 653 326 22 016 264 Nauda un tās ekvivalenti 196 861 698 83 943 262 KOPĀ AKTĪVI 2 270 166 128 2 107 985 583

Bilance — saistības 2016. gada 31. decembris 2015. gada 31. decembris IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI 1 958 000 325 2 082 760 780 Eiropas Komisijas iemaksa 1 468 631 390 1 211 509 598 Patiesās vērtības rezerve 35 493 647 32 123 388 Nesadalītā peļņa 453 875 288 839 127 794 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS 259 381 269 - Finanšu uzkrājumi 259 381 269 - ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS 52 784 534 25 224 803 Finanšu uzkrājumi 49 674 541 Parādi kreditoriem 3 109 993 25 224 803 KOPĀ IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI + SAISTĪBAS 2 270 166 128 2 107 985 583 235,8 miljonu euro starpību starp Fonda kopējo bilances vērtību pirms konsolidācijas (EUR 2 270 166 128) un EIB sagatavotajos finanšu pārskatos norādīto Fonda vērtību (EUR 2 506 053 053) var galvenokārt izskaidrot šādi: ·finanšu pārskatos pirms konsolidācijas ir iekļautas visas summas, ko ES pārņēmusi kā garantētos maksājumus, atbildot uz EIB prasījumiem saistībā ar neizpildītajiem aizdevumu maksājumiem (nokavētie maksājumi un uzkrātie procenti par kavētiem maksājumiem). Tomēr, ņemot vērā politisko stāvokli Sīrijā un pamatojoties uz EK grāmatveža lēmumu, 2016. gada finanšu pārskatos šīs summas ir pilnīgi norakstītas; ·finanšu pārskatos pirms konsolidācijas iekļautie apgrozāmie aktīvi (debitoru parādi) ietver EIB prasījumu 4,7 miljonu euro apmērā saistībā ar garantijas pieprasījumu par neizpildīto aizdevuma Enfidhas lidostai (Tunisija) maksājumu, par ko šobrīd notiek sarunas ar EIB; ·finanšu uzkrājumi 309,1 miljona euro apmērā attiecībā uz turpmākiem atlikušajiem Sīrijas neizpildītajiem aizdevuma maksājumiem tika iekļauti finanšu pārskatos pirms konsolidācijas 2016. gadā; ·finanšu pārskatos pirms konsolidācijas uzrādītās īstermiņa saistības (parādi kreditoriem) ietver 2,1 miljonu euro uzkrātos parādus kreditoriem EIB piedziņas maksām. ·Maksājumi par prasījumiem, kas no garantiju fonda veikti EIB (un attiecīgos gadījumos sekojoša prasījumu piedziņa un kavējumu procenti), EIB sagatavotajos finanšu pārskatos tiek uzrādīti kā neto aktīvu (ES ieguldījums) apjoma samazinājums (pieaugums). Finanšu pārskatos pirms konsolidācijas summas, kas izmaksātas pēc EIB pieprasījumiem, nav atskaitītas no neto aktīviem, jo tās kļūst par pārņemtām summām. Saistītās summas uzskaita vai nu kā ieņēmumus (uzkrātie kavējuma procenti, naudas sodi, peļņa no ārvalstu valūtu maiņas), vai arī kā izdevumus (uzkrātās EIB piedziņas maksas, vērtības samazinājumi, zaudējumi no ārvalstu valūtu maiņas). Tā rodas pastāvīga starpība starp neto aktīvu posteņiem (ES ieguldījums un nesadalītā peļņa), kas uzrādīti EIB sagatavotajos finanšu pārskatos un EK sagatavotajos finanšu pārskatos pirms konsolidācijas. 3.2.Pārskats par finanšu rezultātiem pirms konsolidācijas Tāpat kā bilance arī pārskats par finanšu rezultātiem pirms konsolidācijas ir sagatavots iekļaušanai ES finanšu pārskatā. 2016. gads 2015. gads Ieņēmumi no saimnieciskās darbības - 477 789 Saimnieciskās darbības izdevumi (310 636 400) (1 591 683) SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (310 636 400) (1 113 894) Finanšu ienākumi 39 947 802 40 109 123 Finanšu izmaksas (114 563 908) (68 365 473) FINANŠU REZULTĀTS (74 616 106) (28 256 350) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (385 252 506) (29 370 244) ·Saimnieciskās darbības izdevumi galvenokārt ietver nerealizētos zaudējumus no tikko atzītiem finanšu uzkrājumiem turpmākajiem Sīrijas maksājumiem (309,1 miljons euro), EIB pārvaldības maksas (0,9 miljoni euro), uzkrātās EIB piedziņas maksas (0,5 miljoni euro) un kontu turēšanas un revīzijas maksas (0,2 miljoni euro).

·Finanšu ienākumi galvenokārt ietver procentu ienākumus no ieguldījumu portfeļa (14,4 miljoni euro), gūto peļņu no finanšu aktīvu pārdošanas (16,8 miljoni euro) un uzkrātos kavējuma procentus par pārņemtiem aizdevumiem (8,7 miljoni euro). ·Finanšu izmaksas galvenokārt veido zaudējumi par vērtības samazinājumu aizdevumiem Sīrijai, ko ES pārņēma 2016. gadā (sk. 5. punktu). 4.Garantiju fonda finanšu līdzekļu pārvaldība 4.1.Ieguldījumu politika Fonda likvīdos aktīvus iegulda saskaņā ar pārvaldības principiem, kas noteikti grozītā nolīguma pielikumā. Tādēļ 20 % no Fonda ir paredzēti īstermiņa ieguldījumiem (līdz vienam gadam). Šie ieguldījumi ietver vērtspapīrus ar mainīgu likmi neatkarīgi no perioda līdz beigu termiņam un vērtspapīrus ar nemainīgu likmi ar atlikušo periodu līdz beigu termiņam, kas nav ilgāks par vienu gadu neatkarīgi no to sākotnējā perioda līdz beigu termiņam. Lai saglabātu līdzsvaru starp dažādiem instrumentiem, ar kuriem nodrošina vajadzīgo likviditāti, vismaz 100 miljoni euro tiek glabāti naudas tirgus instrumentos, jo īpaši banku noguldījumos. Līdz 80 % no Fonda līdzekļiem var izvietot obligāciju portfelī ar atlikušo periodu līdz beigu termiņam ne vairāk kā 10 gadi un 6 mēneši pēc maksājuma datuma. Vidējais visu Fonda aktīvu izvietošanas termiņš nedrīkst pārsniegt 5 gadus. Ieguldot obligācijās, būtu jāievēro konkrēti kritēriji, piemēram, likviditāte, kredītkvalitāte, darījuma partneru atbilstība un koncentrācijas ierobežojumi. Lai nodrošinātu riska diversifikāciju, kopējais ieguldījumu apjoms viena emitenta obligācijās nedrīkst pārsniegt 10 % no portfeļa kopējās nominālās summas. 4.2.Darbības rādītāji un tirgus attīstība Makroekonomikas nosacījumi un ļoti atbalstošā monetārā politika bija iemesls tam, ka 2016. gadā procentu likmes samazinājās un bieži bija negatīvas. Eiropas fiksētā ienākuma tirgū 2016. gada pirmajā pusē bija vērojama palielināta tirgus nestabilitāte, jo tirgus noskaņojumu ietekmēja ekonomikas attīstības tempa kritums Ķīnā, dažas vājās vietas ASV ekonomikas atlabšanā un preču cenu samazināšanās, radot bažas par recesiju, kā arī izmaiņas ECB paplašinātās aktīvu iegādes programmas (PAIP) kārtībā. Zemas nominālās izaugsmes un atbalstošas monetārās politikas ietekmē valsts obligāciju ienesīgums turpināja samazināties līdz septembrim. Nozīmīga ar tirgu saistīta norise 2016. gadā bija arī tirgus reakcija uz 2016. gada 23. jūnijā notikušo Apvienotās Karalistes referendumu par dalību Eiropas Savienībā un ASV prezidenta vēlēšanām 2016. gada novembrī. Trešajā ceturksnī obligāciju tirgi bija mierīgāki, galvenais notikums šajā laikā bija Japānas Bankas monetārās politikas maiņa septembrī (kas liecināja par Japānas valdības obligāciju ienesīguma ierobežošanu), kas stiprināja tirgus dalībnieku gaidas attiecībā uz fiskālās politikas atbalstu pasaules tautsaimniecībām. Obligāciju tirgū 2016. gada pēdējā ceturksnī notika izmaiņas paaugstināta politiskā riska dēļ. Bija vērojams straujš nestabilitātes pieaugums un vidēja termiņa un ilgtermiņa standarta procentu likmju vispārējs palielinājums. Vidēja termiņa un ilgtermiņa obligāciju un jo īpaši Vācijas 10 gadu obligāciju standarta ienesīgums atkal kļuva pozitīvs. Turpretī īstermiņa likmes saglabājās ļoti negatīvā līmenī. Līdztekus nenoteiktībai tirgus dalībnieku vidū attiecībā uz galveno centrālo banku monetārās politikas nostāju svarīgākais virzītājspēks bija jaunievēlētā ASV prezidenta politiskās ieceres. ASV prezidenta vēlēšanu rezultāts izraisīja ievērojamu cenu pārvērtēšanu daudzās aktīvu kategorijās, jo īpaša uzmanība tika pievērsta viņa ekonomikas politikas plāniem attiecībā uz fiskālajiem stimuliem, nodokļu reformu un noteikumu atcelšanu. No viņa ievēlēšanas brīža līdz gada beigām tirgū saglabājās lielākas izaugsmes un inflācijas prognozes, savukārt nepietiekami tika novērtēts potenciālais risks, kas saistīts ar dažām viņa vēlēšanu kampaņas nostādnēm attiecībā uz pieeju tirdzniecības politikai un ārpolitikai. Tāpēc attīstītajos tirgos bija vērojama ievērojama pārvirze no obligācijām uz kapitāla vērtspapīriem. Fonda portfeļa rādītāju uzraudzība notika, pamatojoties uz tirgus vērtību (MTM). Portfeļa gada ienesīgums 2016. gadā bija 1,5563 % no tirgus vērtības, tādējādi pārsniedzot Fonda bāzes indeksu par +36,35 bāzes punktiem. Fonda bāzes indekss ir kopums, kas sastāv galvenokārt no iBoxx indeksiem (jo īpaši EUR eurozonas valstu un EUR nodrošinātiem segtiem indeksiem) un Euribid – īstermiņa riska darījumiem. Fonda pozitīvie darbības rādītāji 2016. gadā galvenokārt bija skaidrojami ar ienesīguma līknes īstermiņa procentu likmju samazinājumu (sīkāku informāciju par attīstību gada laikā sk. Komisijas dienestu darba dokumenta (SWD) 1.4.2. iedaļā “Darbības rādītāji”). 5.Pieprasījumi garantiju fondam Pēc situācijas pasliktināšanās Sīrijā Ārlietu padome, Eiropas Parlaments un Padome 2011. gadā pieņēma lēmumus, ar ko aizliedza EIB veikt izmaksas saistībā ar spēkā esošajiem aizdevuma līgumiem, kā arī pārtrauca EIB tehniskās palīdzības līgumu izpildi valdības projektiem Sīrijā. Ierobežojošie pasākumi pēc tam tika iekļauti grozītajā Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 (2012. gada 18. janvāris). Rezultātā kopš 2011. gada maija EIB nav īstenojusi jaunus finansēšanas darījumus, un visi maksājumi un tehniskās palīdzības pakalpojumi Sīrijai ir pārtraukti kopš 2011. gada novembra līdz turpmākam paziņojumam. Kopš 2011. gada novembra EIB ir parādi par Sīrijas valsts aizdevumiem. Tā rezultātā un saskaņā ar garantiju nolīgumu, kas noslēgts starp ES un EIB, EIB līdz 2016. gada 31. decembrim ir 38 reizes vērsusies ES garantiju fondā par kopējo summu 309,07 miljoni euro (tostarp EIB piemērotie naudas sodi un atgūtās summas). Komisija 2016. gada 29. septembrī EIB izmaksāja 4,7 miljonus euro, izpildot prasījumu attiecībā uz neatmaksāto aizdevumu Enfidhas lidostai (Tunisija).