ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(48) Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (17), ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (18), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (19). Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (20), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (21). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu.

(48) Pašreizējās spējas jāveido un jāpapildina ar jauniem aktīviem, kurus atbildīgās struktūras var attīstīt kopīgi. Šajā nolūkā Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Kosmosa aģentūru, dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar citām struktūrām, kurām pieder attiecīgie kosmosa un in situ aktīvi. Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (17), ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (18), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (19). Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (20), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (21). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu.
3. Šā panta 1. punktā minētās papildu summas dalībvalstīm pirmo reizi piešķir ar individuāliem finansēšanas lēmumiem, ar ko apstiprina to valsts programmu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 514/2014 14. pantā, un vēlāk ar finansēšanas lēmumu, ko pievieno pielikumā lēmumam, ar ko apstiprina to valsts programmu. Atkārtota minēto summu atvēlēšana tai pašai darbībai, kas ietverta valsts programmā, vai to pārvietošana uz citām darbībām, kuras ietvertas valsts programmā, ir iespējama, to pienācīgi pamatojot attiecīgās valsts programmas pārskatīšanas ietvaros. Summu var atkārtoti atvēlēt vai pārvietot tikai vienreiz. Komisija, pārskatot valsts programmu, apstiprina atkārtoto atvēlēšanu vai pārvietošanu.

3. Šā panta 1. punktā minētās papildu summas dalībvalstīm pirmo reizi piešķir ar individuāliem finansēšanas lēmumiem, ar ko apstiprina to valsts programmu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 514/2014 14. pantā, un vēlāk ar finansēšanas lēmumu, ko pievieno pielikumā lēmumam, ar ko apstiprina to valsts programmu. Atkārtota minēto summu atvēlēšana tai pašai darbībai, kas ietverta valsts programmā, vai to pārvietošana uz citām konkrētām šīs regulas II nodaļā un III nodaļā paredzētām darbībām, kuras ietvertas valsts programmā, ir iespējama, to pienācīgi pamatojot attiecīgās valsts programmas pārskatīšanas ietvaros. Summu var atkārtoti atvēlēt vai pārvietot tikai vienreiz. Komisija, pārskatot valsts programmu, apstiprina atkārtoto atvēlēšanu vai pārvietošanu. Finansējumu piešķir pārredzami un efektīvi atbilstoši valsts programmas mērķiem.
(9) Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (18), (EK) Nr. 2166/2005 (19), (EK) Nr. 388/2006 (20), (EK) Nr. 509/2007 (21), (EK) Nr. 1300/2008 (22) un (EK) Nr. 1342/2008 (23) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.

(9) Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (18), (EK) Nr. 2166/2005 (19), (EK) Nr. 388/2006 (20), (EK) Nr. 509/2007 (21), (EK) Nr. 1300/2008 (22) un (EK) Nr. 1342/2008 (23) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu un vairāksugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.
—

ņemot vērā projektu protokolam Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09079/2017),
C 11/58

P8_TA(2018)0361

ES un Kanādas gaisa transporta nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 2. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (06730/2018 – C8-0160/2018 – 2009/0018(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 011/15)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06730/2018),

— ņemot vērā gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (1),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0160/2018),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0254/2018),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kanādas valdībai un parlamentam.

(1) OV L 207, 6.8.2010., 32. lpp.
(3) Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm to uzņēmumiem noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību.

(3) Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā , noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību.
Kodolenerģija ir viens no tematiem debatēs par cīņu pret klimata pārmaiņām un to, kā mazināt Eiropas atkarību no enerģijas importa. Plašākā kontekstā, proti, saistībā ar ilgtspējīgas energoresursu struktūras izveidi nākotnē, Euratom programma ar tās pētniecības pasākumiem sekmēs arī debates par kodolskaldīšanas enerģijas priekšrocībām un trūkumiem attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku. Nodrošinot kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošuma aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība.

Kodolenerģija būtiski sekmē cīņu pret klimata pārmaiņām un Eiropas atkarības no enerģijas importa mazināšanu . Plašākā kontekstā, proti, saistībā ar ilgtspējīgas energoresursu struktūras izveidi nākotnē, Euratom programma ar tās pētniecības pasākumiem sekmēs arī kodolskaldīšanas enerģijas tehnoloģisko priekšrocību saglabāšanu attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku. Nodrošinot kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošuma aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība.
C 390/171

P8_TA(2018)0108

ES un Austrālijas Pamatnolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrāliju, no otras puses (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

(Piekrišana)

(2019/C 390/32)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15467/2016),

— ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrāliju, no otras puses (09776/2016),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0327/2017),

— ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa (1) nenormatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu,

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0110/2018),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Austrālijas valdībai un parlamentam.

(1) Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0109.
Kopēju pieteikumu Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai pieteikuma iesniedzēja grupa no attiecīgās trešās valsts tieši vai ar trešās valsts iestāžu starpniecību. Tajā iekļauj deklarāciju, kas minēta 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā, no visām attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas 20. pantā izklāstītās prasības tiek izpildītas visās attiecīgajās dalībvalstīs un trešās valstīs.

Kopēju pieteikumu Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai pieteikuma iesniedzējs no attiecīgās trešās valsts tieši vai ar trešās valsts iestāžu starpniecību. Tajā iekļauj deklarāciju, kas minēta 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā, no visām attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas 20. pantā izklāstītās prasības tiek izpildītas visās attiecīgajās dalībvalstīs un trešās valstīs.
“no krasta velkami vadi” ir apņemoši vadi un velkami vadi, ko izmet no kuģa un velk no krasta vai no kuģa, kas pietauvots vai noenkurots krastā;
C 356/156

P8_TA(2017)0446

Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību starp ES un Jaunzēlandi (Piekrišana) ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 356/33)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15470/2016),

— ņemot vērā projektu Partnerattiecību nolīgumam par attiecībām un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses (09787/2016),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0027/2017),

— ņemot vērā 2017. gada 16. novembra nenormatīvo rezolūciju par projektu lēmumam (1),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0327/2017),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jaunzēlandes valdībai un parlamentam.

(1) Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0447.
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJA

Eiropas Parlaments pauž visdziļākās bažas par to, ka Komisija šobrīd ierosina 2017. gadā īstenot ICCAT ieteikumus, kuri tika pieņemti vēl 2008. gadā. Tas nozīmē, ka gandrīz 10 gadus Eiropas Savienība nepilda savas starptautiskās saistības.

Nemaz nepieminot, ka par to var celt prasību Tiesā un ka tas diskreditē Eiropas Savienību kā līderi ilgtspējas jomā starptautiskajos forumos, ir vēl viena problēma, kas rada juridisko nenoteiktību operatoriem un ļauj ieinteresētajām personām ar visām tiesībām paust kritiku: fakts, ka iestādes gatavojas pieņemt ICCAT ieteikumus — un jo īpaši par Vidusjūras zobenzivi, simbolisku nozīmi ieguvušu sugu, attiecībā uz kuru pagājušajā gadā ICCAT pieņēma atjaunošanas daudzgadu plānu —, kas ir novecojuši un neaktuāli.

Tas varētu radīt paradoksu, ka Savienība ar šo regulu pieņems tādus pasākumus attiecībā uz zobenzivi, kuri pa šo laiku ir aizstāti ar jaunu atjaunošanas plānu, kas jau ir piemērojams operatoriem no 2017. gada aprīļa. Šī situācija ir juridiski un — vēl svarīgāk — politiski nepieņemama.

Situācija ir vēl jo vairāk nepieņemama tādēļ, ka Komisija gandrīz sešus mēnešus, kopš ICCAT pieņēma Ieteikumu 16–05 par Vidusjūras zobenzivi, nav pieņēmusi priekšlikumu minētā ieteikuma transponēšanai, kaut arī tas ir vispārzināms, ka krājumu stāvoklis ir kritisks un ka jebkurā gadījumā atjaunošanas plāns jau ir piemērojams operatoriem. Ir jānorāda, ka šī transponēšana nav sarežģīta, jo noteikumi jau ir pieņemti un ir jāveic tikai nelieli pielāgojumi tekstā.

Eiropas Parlaments mudina Komisiju iesūtīt jebkādus turpmākus ieteikumu transponēšanas priekšlikumus no reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no to pieņemšanas dienas.

Par atjaunošanas plāna saturu:

Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē ICCAT Ieteikumu 16–05, ar ko izveido atjaunošanas daudzgadu plānu attiecībā uz Vidusjūras zobenzivi.

Eiropas Parlaments atzīst mazapjoma zvejas sociālekonomisko dimensiju Vidusjūras reģionā un to, ka šo zivsaimniecību pārvaldīšanā ir nepieciešama pakāpeniska pieeja un elastība.

Parlaments uzsver — lai atjaunošanas plāns būtu veiksmīgs, arī kaimiņos esošām trešām valstīm jāpieliek īpašas pūles šīs sugas krājumu efektīvai pārvaldībai.

Visbeidzot, Parlaments uzsver, ka kvotas ir jāsadala taisnīgi starp operatoriem, ņemot vērā ražošanas vērtības un apgrozījumu. Aprēķinos, nosakot vēsturiskās nozvejas un tiesības, nedrīkstētu ieskaitīt kvotas, kas nelikumīgi zvejotas ar dreifējošiem tīklie
C 307/191

P8_TA(2017)0201

Protokols ES un Mongolijas Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 307/32)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (09264/2016),

— ņemot vērā projektu attiecībā uz Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (08940/2016),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 209. pantu, un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0455/2016),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punktu un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0074/2017),

1. sniedz piekrišanu protokola slēgšanai;
—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16150/2014),
(4) ES valstu vai to valdību vadītāji 7. martā vienojās strādāt, pamatojoties uz virkni principu, kas kalpo par pamatu nolīgumam ar Turciju, tostarp principu, ka par katru sīrieti, ko Turcija uzņēmusi atpakaļ no Grieķijas salām, no Turcijas uz dalībvalstīm atbilstoši spēkā esošajām saistībām pārmitina citu sīrieti. Minētie principi tika sīkāk izstrādāti Komisijas paziņojumā par turpmākajiem operatīvajiem pasākumiem ES un Turcijas sadarbībā migrācijas jomā, ar ko aicināja veikt vajadzīgos pasākumus, lai dažas no saistībām saskaņā ar spēkā esošajiem pārcelšanas lēmumiem (proti, visas pašlaik neiedalītās 54 000 vietas vai daļu no tām) pārvest uz tā dēvēto “1:1” shēmu.

(4) ES valstu vai to valdību vadītāji 7. martā , pieņemot paziņojumu, vienojās strādāt, pamatojoties uz virkni principu, kas kalpo par pamatu nolīgumam ar Turciju, tostarp principu, ka par katru sīrieti, ko Turcija uzņēmusi atpakaļ no Grieķijas salām, no Turcijas uz dalībvalstīm atbilstoši spēkā esošajām saistībām pārmitina citu sīrieti. Šī 1:1 shēma būtu jāīsteno, lai aizsargātu sīriešus, kuri bēg no kara un vajāšanas, un pilnībā ievērojot tiesības meklēt patvērumu un neizraidīšanas principu, kas paredzēti Savienības tiesību aktos un 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijā un tās 1967. gada 31. janvāra protokolā par bēgļa statusu.
P8_TA(2016)0143

ES Dzelzceļa aģentūra ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Savienības Dzelzceļa aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (10578/1/2015 – C8-0415/2015 – 2013/0014(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 066/11)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

(2) OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

(3) Pieņemtie teksti, 26.2.2014., P7_TA(2014)0151.

(4) Roberts Zīle un Anrijs Matīss vadīja sarunas par tiesību aktu, attiecīgi, starp Parlamentu un Padomi.

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums par EDzA Vadības padomi un izpilddirektora atlases un atlaišanas procedūru

Komisija pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu jaunās EDzA regulas teksts, par ko ir panākta vienošanās, atšķiras no svarīgajiem noteikumiem, par kuriem Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2012. gadā vienojās saistībā ar kopīgo pieeju ES decentralizētajām aģentūrām. Tas attiecas uz Komisijas pārstāvju skaitu Vadības padomē un izpilddirektora atlases un atlaišanas procedūru. Komisija it īpaši uzsver, ka novērotāja iecelšanai no Vadības padomes locekļu vidus, kurš seko tam, kā Komisija īsteno atlases procedūru izpilddirektora iecelšanai amatā, nevajadzētu izraisīt pienākumu dublēšanos atlases un iecelšanas procedūrās (51. panta 1. punkts).

Komisijas paziņojums par nepieciešamajiem budžeta līdzekļiem

Ceturtajā dzelzceļa tiesību aktu paketē EDzA ir paredzētas jaunas kompetences, jo īpaši pilnvaras izdot dzelzceļa ritekļu atļaujas un drošības sertifikātus tieši nozares pārstāvjiem. Nevar izslēgt, ka pārejas periodā, kamēr ir jāpieņem darbā un jāapmāca darbinieki, EDzA vēl nebūs pieejamas nodevas un atlīdzība. Lai novērstu dzelzceļa tirgus traucējumus, Komisija centīsies rezervēt budžeta līdzekļus, kas nepieciešami attiecīgā personāla izmaksu segšanai.
(11)

Lai sekmētu izmaksu ziņā efektīvu valsts emisiju samazināšanas saistību izpildi un starpposma emisiju līmeņa panākšanu, dalībvalstīm būtu jāpiešķir tiesības, ņemot vērā emisiju samazinājumus starptautiskajā jūras satiksmē, ja emisijas šajā nozarē ir mazākas nekā emisiju līmeņi, kas rastos, ievērojot Savienības tiesību standartus, ieskaitot Padomes Direktīvā 1999/32/EK (21) noteiktos degvielas sēra satura ierobežojumus. Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai kopīgi izpildīt to saistības un panākt starpposma emisiju līmeni attiecībā uz metānu (CH4), un šim nolūkam izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (22). Lai pārbaudītu atbilstību valstij noteiktajam emisiju maksimumam, emisiju samazināšanas saistībām un starpposma emisiju līmeņiem, dalībvalstis varētu pielāgot savus valstu emisiju pārskatus, ņemot vērā labāku zinātnisko izpratni un metodoloģiju attiecībā uz emisijām. Komisija varētu iebilst pret to, ka dalībvalsts izmanto kādu no minētajām elastīguma iespējām , ja netiek ievēroti šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi.
—

ņemot vērā projektu Protokolam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16159/2014),
(4)

Jaunas psihoaktīvās vielas, kas imitē ANO konvencijās iekļauto vielu iedarbību, piemēram, produkti, kas satur sintētisko kanabinoīdu receptoru agonistus (CRA), parādās aizvien biežāk un strauji izplatās Savienībā. Kā konstatēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. …/… (5), konkrētas jaunas psihoaktīvās vielas rada nopietnu sabiedrības veselības, sociālo un drošības apdraudējumu. Saskaņā ar minēto regulu var veikt pasākumus, lai aizliegtu ražot, izgatavot, darīt pieejamas tirgū, tostarp importēt Savienībā, transportēt un eksportēt no Savienības jaunas psihoaktīvās vielas, kas rada nopietnu veselības, sociālo un drošības apdraudējumu. Lai efektīvi samazinātu to jauno psihoaktīvo vielu pieejamību, kuras nopietni apdraud atsevišķus indivīdus un sabiedrību, un lai nepieļautu minēto vielu tirdzniecību Savienībā, kā arī tādu noziedzīgu organizāciju iesaistīšanos šādā tirdzniecībā, kuras nereti gūst milzīgu peļņu no nelikumīgas narkotiku tirdzniecības, pastāvīgie tirgus ierobežošanas pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu, būtu jāpapildina ar proporcionālām krimināltiesību normām , kuru konkrētais mērķis ir ražotāji, piegādātāji un izplatītāji, nevis atsevišķi lietotāji . [Gr. 2]