par sviras rādītāja rezervju regulējuma iespējamu paplašināšanu, attiecinot to arī uz C-SNI, un par kopējās riska darījumu vērtības mēra noteikšanu un aprēķināšanu, tostarp attiecībā uz centrālās bankas rezervēm piemērojamo procedūru

Ziņojuma juridiskais pamats un darbības joma

Regulas (ES) Nr. 575/2013 (“Kapitāla prasību regula” jeb “KPR”) 511. pantā, ievērojot grozījumus ar Regulu (ES) 2019/876 (turpmāk “KPRII”), noteikts, ka Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, vai:

(a)attiecībā uz citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (“C-SNI”), ir lietderīgi ieviest sviras rādītāja palielināšanu; un vai

(b)kopējās riska darījumu vērtības mēra definīcija un aprēķins, kā minēts KPR 429. panta 4. punktā, tostarp attiecībā uz centrālās bankas rezervēm piemērojamo procedūru, ir atbilstīgi.

Šajā ziņojumā Komisijai ir jāņem vērā starptautiskās norises un starptautiski saskaņoti standarti un jāapsver iespēja iesniegt tiesību akta priekšlikumu.

Sviras rādītāja palielināšana citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm

Attiecībā uz G-SNI – sviras rādītāja rezervju prasība ES tiesību aktos ir ieviesta saskaņā ar Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) 2017. gada decembra vienošanos. Attiecībā uz aptuveni 160 ES iestādēm, kas pašlaik ir identificētas kā C-SNI, līdz šim nav pastāvējusi līdzīga sviras rādītāja rezervju prasība.

Nepieciešamība novērtēt, vai attiecībā uz C-SNI ir lietderīgi ieviest sviras rādītāja rezerves, izriet no tā, ka ar KPRII tika ieviesta sviras rādītāja rezervju prasība attiecībā uz iestādēm, kas identificētas kā globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes (G-SNI). Eiropas Savienībā pašlaik ir astoņas G-SNI. Šīm iestādēm rezervju prasība ir noteikta 50 % apmērā no G-SNI riska darījumu rezervju rādītāja un to piemēro papildus nākotnē piemērojamai prasībai par minimālo sviras rādītāju (pirmā pīlāra prasība) un papildu pašu kapitāla prasībai ar mērķi novērst pārmērīgas sviras risku (otrā pīlāra prasība).

Saskaņā ar KPRII tika noteikts, ka sviras rādītāja rezervju prasību piemēro G-SNI no 2022. gada 1. janvāra. Tomēr, lai nodrošinātu iestādēm papildu iespēju nekavējoties un efektīvi reaģēt uz Covid-19 pandēmijas ietekmi, ar Regulu (ES) 2020/873 sviras rādītāja rezervju prasības piemērošanas datumu attiecībā uz G-SNI atlika par vienu gadu līdz 2023. gada 1. janvārim. Tas atbilda pārskatītajam īstenošanas grafikam, par ko vienojās BCBS pārraudzības struktūra – Centrālo banku vadītāju un uzraudzības vadītāju grupa.

Saskaņā ar KPR Komisija var apsvērt sviras rādītāja rezervju prasības ieviešanu attiecībā uz C-SNI divos dažādos datumos. Papildus iepriekš minētajam ziņojumam, ko iesniedz līdz 2020. gada beigām, šādu prasību attiecībā uz C-SNI var izskatīt kā daļu no banku nozares makroprudenciālo instrumentu kopuma visaptverošās pārskatīšanas 2022. gadā, kā noteikts KPR 513. pantā. Minētās pārskatīšanas termiņš ir 2022. gada 30. jūnijs. Ņemot vērā sviras rādītāja rezervju piemērošanas termiņa atlikšanu attiecībā uz G-SNI, Komisija uzskata, ka izvērtējums par papildu rezervju prasības ieviešanu attiecībā uz C-SNI drīzāk būtu jāveic saskaņā ar KPR 513. pantu prasītā Komisijas ziņojuma sagatavošanas ietvaros. Šajā izvērtējumā Komisijai būs jāņem vērā tas, ka C-SNI grupa ietver dažādas iestādes, no kurām dažas lieluma un darbības ziņā ir līdzīgas G-SNI, savukārt citas ir ievērojami mazākas un ir vairāk orientētas uz iekšzemes tirgu. Šīs C-SNI grupas neviendabības dēļ nepieciešams rūpīgs izvērtējums par to, cik lietderīgi ir G-SNI sviras rādītāja rezervju prasību attiecināt uz šo grupu.

Sviras rādītāja rezervju paplašināšanai patiešām var būt plašāka ietekme, kas jāapsver saistībā ar citām banku nozares makroprudenciālā regulējuma iespējamām izmaiņām, kuras varētu uzskatīt par nepieciešamām, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās krīzes laikā gūto pieredzi. Tāpēc ir lietderīgi apsvērt sviras rādītāja rezervju prasības paplašināšanu, attiecinot to arī uz C-SNI, saistībā ar banku nozares makroprudenciālo instrumentu kopuma visaptverošo pārskatīšanu 2022. gadā.

Kopējās riska darījumu vērtības mēra definīcija un aprēķināšana

Ar KPRII tika grozīts sviras rādītāja aprēķins nolūkā saskaņot Eiropas regulējumu ar pārskatīto starptautisko standartu, kas iekļauts 2017. gada “Bāzeles III” pēckrīzes regulējuma reformas paketē. Šīs izmaiņas inter alia tika ieviestas nolūkā starptautiskā mērogā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus iestādēm, kas ir iedibinātas Savienībā, bet darbojas arī ārpus Savienības.

Pēc KPRII pieņemšanas BCBS ir papildus pārskatījusi vienu konkrētu sviras rādītāja regulējuma aspektu. Lai atvieglotu klienta tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu, 2019. gada jūnijā sviras rādītāja vajadzībām tika grozīta procedūra attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kam veikta klienta tīrvērte. Atbilstoši pārskatītajiem noteikumiem procedūra attiecībā uz šiem atvasinātajiem instrumentiem kopumā ir saskaņota ar procedūru, kas noteikta ar standartizēto pieeju darījuma partnera kredītriskam (SA-CCR) uz risku balstītā sistēmā. Šis grozījums ļauj iestādēm aizvietošanas vērtību un potenciālo nākotnes riska darījuma vērtību attiecībā uz atvasināto instrumentu, kam veikta klienta tīrvērte, kompensēt ar naudas un nenaudas formas sākotnējo drošības rezervi, kas ir nošķirta, un naudas un nenaudas formas mainīgo drošības rezervi, kas ir saņemta no klienta.

Tirgus dalībnieki ir konstatējuši, ka saistībā ar iepriekšējo procedūru attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuriem veikta klienta tīrvērte, ir pieaugusi tirgus koncentrācija tīrvērtes pakalpojumu sniegšanā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka pārskatīšana ir būtiska, jo, samazinot iestāžu mainīgās izmaksas un būtiski neietekmējot to vispārējo noturību, tiek likvidēts stimuls iestādēm piedāvāt klienta tīrvērtes pakalpojumus. Grozījumam būtu jāatvieglo tīrvērtes pakalpojumu sniegšana, kas atbilst pēc globālās finanšu krīzes ieviesto reformu mērķim radīt stimulus centralizēti veikt ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti.

Pārskatītie BCBS noteikumi par klienta tīrvērti kļūs piemērojami 2023. gada 1. janvārī. Atšķirībā no BCBS noteikumiem – saskaņā ar pārskatīto Eiropas sviras rādītāja regulējumu, ko piemēro no 2021. gada 28. jūnija, nenaudas mainīgo drošības rezervi joprojām nedrīkst izmantot, lai kompensētu aizstāšanas vērtību. Lai Eiropas iestādēm sniegtu tādu pašu stimulu piedāvāt klienta tīrvērtes pakalpojumus un starptautiskā mērogā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, KPR procedūra attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuriem veikta klienta tīrvērte, būtu jāsaskaņo ar pārskatīto starptautisko standartu. Lai saskaņošanu veiktu laicīgi, pārskatīšanu Komisija plāno iekļaut gaidāmajā tiesību akta priekšlikumā, kura mērķis ir ieviest “Bāzeles III” reformas galīgos elementus.

Kā norādīts šā ziņojuma sākumā, saskaņā ar KPR 511. pantu Komisijai ir arī uzdots ziņot par to, vai centrālās bankas rezervēm piemērojamo procedūru ir lietderīgi izmantot sviras rādītāja vajadzībām. Pamatojoties uz pārskatīto 2017. gada Bāzeles standartu, Eiropas sviras rādītāja regulējumā ar KPRII tika ieviesta rīcības brīvība ārkārtas apstākļos uz laiku izslēgt konkrētus centrālās bankas riska darījumus no iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēra. Minētās rīcības brīvības mērķis ir atvieglot monetārās politikas pasākumu efektīvu transmisiju. Saskaņā ar sākotnējo kompensēšanas mehānismu, kas izklāstīts KPRII, jebkura ietekme, ko rada centrālās bankas rezervju izslēgšana, bija pilnībā jāneitralizē, stingri samērīgā veidā palielinot iestādes individuālo sviras rādītāja prasību.

Covid-19 krīze ir parādījusi, ka šāds kompensēšanas mehānisms būtu bijis pārāk ierobežojošs un ka tā piemērošana nebūtu atvieglojusi monetārās politikas efektīvu transmisiju. Tā kā sviras rādītāja prasības palielinājums pilnībā neitralizētu atbrīvojumu attiecībā uz centrālās bankas rezervēm, iestāžu rīcība būtu bijusi ierobežota attiecībā uz to centrālo banku rezervju palielinājuma līmeni. Tas savukārt varētu būt atturējis iestādes stresa situācijā izmantot centrālās bankas likviditātes iespējas tik lielā mērā, cik nepieciešams, tādējādi kavējot monetārās politikas pasākumu efektīvu transmisiju. Ņemot vērā iestādes ierobežoto rīcības brīvību kontrolēt centrālās bankas rezervju apjomu krīzes laikā, tā varētu būt spiesta aizņemto līdzekļu īpatsvaru samazināt, pārdodot aktīvus vai samazinot aizdevumus reālajai ekonomikai, vai abējādi.