Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi tiesu sistēmas rezultativitāti. Covid-19 pandēmija ir palielinājusi tiesās neizskatīto lietu, it īpaši krimināllietu, skaitu 2020. un 2021. gadā . Tiesu iestāžu padome un tiesu padomes ir veikušas īpašus pasākumus, lai novērstu šīs sekas, piemēram, ir uzlabotas iespējas izmantot videokonferenci tiesas sēdēs, par tiesnešu aizstājējiem ir iecelti pensionēti tiesneši, un biežāk tiek izmantotas viena tiesneša palātas. Mērķis ir līdz 2021. gada beigām izskatīt neizskatītās lietas, kas krimināltiesību sistēmā uzkrājušās Covid-19 pandēmijas dēļ . Šīs pieejas satvarā prokuratūra turpina izmantot savas pilnvaras pati pieņemt lēmumu dažās krimināllietās . Pēc Nīderlandes Advokātu asociācijas un parlamenta deputātu paustajām bažām tiesību aizsardzības ministrs 2020. gada novembrī paziņoja, ka aizdomās turētajiem tiks piešķirta bezmaksas konsultācija ar advokātu. Daudzās lietās šī iniciatīva sākās 2021. gada 1. aprīlī, un pakāpeniski tā tiks attiecināta arī uz visām pārējām lietām. Tā kā šo prokuratūras pilnvaru izmantošana var ietekmēt tiesības uz taisnīgu tiesu, it īpaši gadījumos, kad pilsoņi nav pietiekami informēti , šādās lietās īpaši svarīga ir bezmaksas juridisko konsultāciju nodrošināšana.

Digitalizācijas centieni civiltiesiskajā, administratīvajā un krimināltiesiskajā jomā turpinās, un tos paātrināja Covid-19 pandēmija. Joprojām ir ieteicams uzlabot tiesu sistēmas digitalizāciju , it īpaši attiecībā uz spriedumu publicēšanas līmeni tiešsaistē un tādu digitālo risinājumu pieejamību, kas nepieciešami, lai uzsāktu tiesvedību un sekotu tai, un pastāv vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir risināt šos jautājumus . Par krimināltiesībām jānorāda, ka tiesu vara, prokuratūra un citas tiesu jomā ieinteresētās personas kopīgi izstrādā digitālo plānu. Attiecībā uz civilajām un administratīvajām tiesībām jaunā digitalizācijas programma ir vērsta uz tiesu digitālu pieejamību pilsoņiem un praktizējošiem juristiem . Juridiskās procedūras pakāpeniski tiks digitalizētas, sākot ar valsts nodokļu lietām un konfiskācijas pieprasījumiem, pēc tam veicot digitalizāciju arī citās tiesību jomās. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Tiesu iestāžu padome pieņēma jaunus noteikumus tiesas sēžu organizēšanai attālināti, kas ļāva tiesām turpināt darbu. Pašreizējie noteikumi ir spēkā līdz 2021. gada 1. augustam, un, lai nodrošinātu tiesu darbību, nepieciešamības gadījumā to darbības termiņu var pagarināt.

Tiesu sistēma ir 11 rajona tiesu, 4 vispārējās jurisdikcijas apelācijas tiesu, 2 specializēto tiesu , Valsts padomes un Augstākās tiesas veidota tiesu sistēma. Svarīga loma tiesu neatkarības aizsardzībā ir neatkarīgai Tiesu iestāžu padomei, kuras uzdevums ir stiprināt tiesu sistēmas kvalitāti, tostarp piešķirot tiesām finanšu resursus . Valsts tiesnešu atlases komiteja atlasa kandidātus uz tiesneša amatu, un izpildvara pēc tieslietu ministra priekšlikuma tos ieceļ amatā uz mūžu . Prokuratūra ir atdalīta no Tieslietu un drošības ministrijas, taču tieslietu ministrs ir par to politiski atbildīgs. Ar likumu ir izveidota Advokātu asociācija. Tā ir neatkarīga no valdības un tiek pilnībā finansēta vienīgi no juristu ikgadējām iemaksām . Nīderlande piedalās Eiropas Prokuratūrā.

Valdība ir iesaistījusies, lai medijiem sniegtu palīdzību pandēmijas laikā. Covid-19 pandēmijas laikā, neskatoties uz pieprasījuma pēc ziņām pieaugumu, ieņēmumi no reklāmas samazinājās, un tas jo īpaši ietekmēja vietējos medijus. Valdība turpināja atbalstīt žurnālistiku, izmantojot īpašus līdzekļus, un papildus tika izveidots pagaidu fonds vietējiem medijiem, kurus ir skārusi Covid-19 pandēmija. Žurnālisti tika atbrīvoti no Covid-19 ceļošanas aizlieguma, lai viņi varētu turpināt sekot līdzi notikumiem un ziņot no pirmavotiem.

Joprojām pastāv bažas par profesionālās godprātības sistēmu, kas piemērojama augstākajām izpildvaras funkcijām publiskajā sektorā, it īpaši tās nesaistošā rakstura dēļ. Neoficiālie noteikumi, kas iekļauti ministru un valsts sekretāru rīcības kodeksā, paredz, ka viņiem ir jārīkojas godprātīgi. Turklāt bijušajiem augsta līmeņa ierēdņiem ir aizliegts lobēt savu bijušo ministriju, savukārt bijušajiem ministriem nav atļauts lobēt savu bijušo ministriju divus gadus pēc viņu atkāpšanās no amata. Tomēr sistēma joprojām ir diezgan ierobežota, kā to savā novērtējumā norādīja arī Pretkorupcijas starpvalstu darba grupa (GRECO), norādot, ka “daži un ierobežotie Nīderlandē īstenotie pasākumi šķiet nepietiekami”. Nīderlandē ir brīvprātīgs un publiski pieejams Pārstāvju palātas lobēšanas reģistrs, kas darbojas kopš 2012. gada. Lobēšanas reģistrs tiek regulāri atjaunināts un ietver informāciju par to subjektu sarakstu, kuri lūdz piekļuvi Pārstāvju palātai. Lai saņemtu fiksētu piekļuves caurlaidi parlamentam, lobistam jābūt reģistrētam kā organizācijai. Tomēr attiecībā uz saziņu starp lobistiem un amatpersonām vai ierēdņiem nav nekāda uzraudzības vai izpildes panākšanas mehānisma. Šajā ziņā GRECO attiecībā uz augstāko izpildvaras funkciju un lobistu saziņu ieteica paredzēt noteikumus un norādījumus, kā arī palielināt saziņas un tematu pārredzamību.

Profesionālās godprātības veicināšana cīņā pret korupciju notiek, izmantojot korupcijas apkarošanas platformu, kuras darbību nodrošina Tieslietu un drošības ministrija. Tās mērķis ir veicināt izpratni un kopīgu rīcību cīņā pret nacionāla un starptautiska līmeņa korupciju, efektīvāk daloties ar zināšanām un informāciju. Platformas dalībnieki ir valdības darbinieki no dažādām ministrijām un organizācijām, kas nodarbojas ar korupcijas apkarošanu. Covid-19 pandēmijas dēļ pēdējo 18 mēnešu laikā nav bijis iespējams tikties. No 2020. gada ir paredzēts nodrošināt lielāku pārredzamību, — katra ministrija publicēs informāciju par tās iekšienē notikušiem profesionālās godprātības pārkāpumiem, īsi aprakstīs pārkāpuma veidu un noteiktās sankcijas. Turklāt patlaban notiek (ārējā) izmeklēšana par valsts amatpersonu un amatpersonu korupcijas riskiem un noturību saistībā ar graujošiem noziegumiem, konkrētāk — Šipholas lidostā un Roterdamas ostā. Izmeklēšanai vajadzētu parādīt, vai Nīderlandes korupcijas novēršanas un apkarošanas politika ir pietiekama attiecībā uz galvenajām ostām. Izpētes rezultāti ir gaidāmi 2022. gada pirmajā pusgadā.

Institucionālā sistēma korupcijas novēršanai un apkarošanai joprojām ir stabila, un to raksturo cieša tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība. Fiskālās izlūkošanas un izmeklēšanas dienesta un prokuratūras specializētās pretkorupcijas grupas un izlūkošanas vienības sadarbojas lietu izmeklēšanā. FIOD struktūrvienībai ACC ir būtiska loma cīņā pret finanšu noziegumiem un korupciju. NPIID ir paredzēts saņemt papildu līdzekļus, kas stiprinās gan NPIID, gan prokuratūras izmeklēšanas spējas. Encrochat izmeklēšana, kas ir sniegusi būtisku informāciju noziedzīgu tīklu identificēšanai, izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, atklāja arī iespējamu korupciju tiesībaizsardzības iestādēs. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka noziedznieki aktīvi mēģina korumpēt ierēdņus un citas organizācijas. Tā rezultātā tika pastiprināta modrība un koncentrēšanās uz graujošajiem noziegumiem un izveidota Korupcijas apkarošanas grupa, lai izmeklētu policijas korupciju pēc Encrochat izmeklēšanas. Šo grupu vada NPIID, un to atbalsta Policijas Valsts vienības izmeklētāji. NPIID darbojas arī preventīvi, izceļot specifiskus to izmeklēto publisko iestāžu korupcijas riskus. Papildus izmeklēšanu veikšanai NPIID arvien vairāk izmanto savas zināšanas, lai konsultētu par profesionālās godprātības pārkāpumu apkarošanu un novēršanu.

Sabiedriskajās debatēs būtiska vieta joprojām ir tematiem par tiesiskumu . Pārstāvju palātas lielais vairākums 2020. gada novembrī nobalsoja par likumprojektu, kas veicina zināšanu par tiesiskumu un tā ievērošanas atzīšanu par izglītības padomju un to noteikto skolas mācību programmu galveno uzdevumu. Likumprojekts pašlaik atrodas Senātā. Turklāt, kā paziņots tās 2019. gada ziņojumā , Valsts padome ir sākusi organizēt “sarunas par tiesiskumu” ar parlamenta deputātiem, valdības locekļiem, tiesnešiem, akadēmiķiem, ierēdņiem un mediju pārstāvjiem. Saistībā ar to Padome publicēja arī virkni dokumentu par tiesiskuma tematiem . Attiecībā uz Valsts pārvaldes padomes ieteikumu valdībai izstrādāt “Tiesiskuma politikas programmu” valdība vēl nav sniegusi papildu informāciju. Kā norādīja ieinteresētās puses , šī kavēšanās var būt saistīta ar to, ka valdība vēlas savās atbildēs iekļaut arī pieredzi, kas gūtas bērna kopšanas pabalstu lietā , kura dominē pašreizējās politiskajās diskusijās par tiesiskumu.

Notiek plašas debates par pareizu līdzsvara un atsvara darbību. Tās seko parlamentārās izmeklēšanas ziņojumam par bērna kopšanas pabalstu lietu, kuras dēļ 2021. gada janvārī atkāpās valdība. Pēc citu iestāžu iepriekšējiem ziņojumiem Parlamentārā izmeklēšanas komiteja 2020. gada 17. decembrī sniedza ziņojumu , kurā secināja, ka bērna kopšanas pabalstu sistēmas īstenošanā netika ievēroti tiesiskuma principi. Ziņojumā tika konstatēts, ka, īstenojot bērna kopšanas subsīdiju sistēmu, daudziem pilsoņiem tika radīts pienākums iespējamu pārkāpumu dēļ pilnā apmērā atmaksāt saņemtās subsīdijas . Konstatējot, ka likumdevējs ir pieņēmis tiesību aktus, kurus atsevišķos gadījumos nebija iespējams taisnīgi interpretēt, ka izpildvara nepareizi uzskatījusi lielu skaitu pilsoņu par krāpniekiem, jo tā koncentrējās uz krāpšanas apkarošanu, un ka administratīvā tiesa bija apstiprinājusi šo likuma interpretāciju līdz 2019. gada oktobrim, ziņojumā visas valsts varas tika aicinātas pārdomāt, kā novērst šādas situācijas nākotnē. Ziņojumā tika arī konstatēts, ka valdība nav pietiekami informējusi parlamentu un ka pastāv šķēršļi informētībai par valdības darbību. Vienlaikus Pārstāvju palāta ir lūgusi Eiropas Padomes Venēcijas komisijas atzinumu par līdzsvara un atsvara sistēmas darbību šajā lietā un par to, vai administratīvo tiesu sistēmā ir nepieciešamas papildu garantijas. Pēc ziņojuma paziņošanas iestādes nekavējoties piešķīra cietušajiem kompensāciju . Pilnīga parlamentārā izmeklēšana turpinās šīs lietas izmeklēšanu, un uzklausīšanas ir gaidāmas 2022. gada vasarā. Lai gan situācijas atrisināšanai bija vajadzīgs laiks, Parlamentārās izmeklēšanas komitejas darbs, iesaistīto institucionālo dalībnieku atbildes un notiekošās debates liecina par to, kā ir darbojusies līdzsvara un atsvara sistēma .

Likumprojektu mērķis ir uzlabot piekļuvi informācijai. Tika ziņots par kavēšanos un nepilnīgām atbildēm saistībā ar divām trešdaļām no 2020. gadā iesniegtajiem pieprasījumiem piekļūt informācijai, kā norāda mediju uzraudzības instruments, kas novērtēja ar tiesību piekļūt informācijai īstenošanu saistīto risku kā vidēji lielu. Šo problēmu ir apstiprinājušas arī ieinteresētās personas. Tiesiskais regulējums patlaban tiek pārskatīts, lai uzlabotu valdības pārredzamību un nodrošinātu vieglāku piekļuvi publiskai informācijai. Ieinteresētās personas kopumā izmaiņas vērtē atzinīgi, vienlaikus norādot uz turpmākām uzlabošanas jomām. Viens no atzinīgi vērtētajiem grozījumiem paredz izveidot neatkarīgu padomdevēju komiteju, kura sūdzību gadījumā nodrošinātu starpniecību starp žurnālistiem un varas iestādēm.

Europol (2020), “Dismantling of an Encrypted Network sends Shockwaves through Organised Crime Groups across Europe” ( https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/dismantling-of-encrypted-network-sends-shockwaves-through-organised-crime-groups-across-europe ).

GANHRI (2020), Akreditācijas apakškomitejas (SCA) virtuālās sesijas ziņojums un ieteikumi, 2020. gada 7.–18. decembris.

GRECO (2018) piektā novērtēšanas kārta. “Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies”. Novērtēšanas ziņojums par Nīderlandi.

Trauksmes cēlēju iestāde (2020), “Final evaluation report on the Act on the House for Whistleblowers” ( https://www.huisvoorklokkenluiders.nl/actueel/nieuws/2020/07/15/eindrapport-evaluatie-wet-huis-voor-klokkenluiders ).

Mapping Media Freedom — Nīderlande ( https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ ).

Tiesību aizsardzības ministrs Sander Dekker (2021), atbilde uz Pārstāvju palātas deputāta Nispen jautājumiem, 2021. gada 17. februāris.

Iekšlietu un karalistes attiecību ministrija (2021), “Guidelines on integrity of political office holders at municipalities, provinces and water boards”. ( https://www.politiekeambtsdragers.nl/publicaties/brochures/2021/03/30/handreiking-integriteit ).

Tieslietu un drošības ministrija (2021), Vēstule parlamentam par preses drošības protokola darbību (Kamerbrief over functioneren protocol Persveilig), 2021. gada 31. marts ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/03/31/tk-functioneren-protocol-persveilig ).

Tieslietu un drošības ministrija (2021), Vēstule parlamentam par nevēlamu ārvalstu finanšu plūsmu novēršanu (Kamerbrief over aanpak ongewenste buitenlandse geldstromen), 2021. gada 8. jūnijs ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/06/08/tk-aanpak-ongewenste-buitenlandse-geldstromen ).

Valsts ombuds (2017), “No Power Play but Fair Play”.

Valsts ombuds (2020), “Proper Provision of Information is the Basis of Access to Justice – Bottlenecks in the Provision of Information about Penalties and Dismissal Decisions”.

Valsts policija (2020), “New investigation team for corruption investigations “Encrochat”” ( https://www.politie.nl/nieuws/2020/september/16/nieuw-rechercheteam-voor-corruptieonderzoeken-encrochat.html ).

Nīderlandes Helsinku komiteja (2021), Nīderlandes Helsinku Komitejas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

NVJ (2021), “Belangenorganisaties roepen Eerste Kamer op de nieuwe Woo te steunen” ( https://www.nvj.nl/nieuws/belangenorganisaties-roepen-eerste-kamer-nieuwe-woo-te-steunen ).

ESAO (2021), “Implementing the OECD Anti-Bribery Convention. Phase 4 Report: Netherlands” ( https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/netherlands-phase-4-report-en.pdf ).

“Reportieri bez robežām”, Nīderlande ( https://rsf.org/en/netherlands ).

Villamedia (2021), Belangenorganisaties aan Eerste Kamer: red minstens deze punten in nieuwe Woo ( https://www.villamedia.nl/artikel/belangenorganisaties-aan-eerste-kamer-red-minstens-deze-punten-in-nieuwe-woo ).

II pielikums. Nīderlandes valsts apmeklējums

2021. gada aprīlī un maijā notika Komisijas dienestu virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās:

·Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst