EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.12.2020 COM(2020) 785 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 18. janvāra Regula (ES) Nr. 70/2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem



1.IEVADS 1.1.Ziņojuma mērķis Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 18. janvāra Regulas (ES) Nr. 70/2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem 7. pantā ir noteikts, ka Komisijai līdz 2014. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par šīs regulas īstenošanu un par turpmākajām norisēm. Šis ir trešais ziņojums, ko iesniedz, pamatojoties uz šo prasību. Ziņojumā ir izklāstīta regulas pamatinformācija, politiskais konteksts un tvērums. Pirmajās divās iedaļās ir aprakstīti tās īstenošanas, metodikas un datu kvalitātes jautājumi, kā arī aplūkots slogs, ko dalībvalstīm rada pienākums vākt datus. Pirmajās iedaļās ir aprakstīti arī dažādi datu izplatīšanas līdzekļi. Pēdējās divās iedaļās ir aplūkotas iespējamās turpmākās norises kravu autopārvadājumu statistikas jomā un sniegti galvenie secinājumi. 1.2.Tiesiskā regulējuma apraksts Ar Regulu (ES) Nr. 70/2012 tika pārstrādāta Padomes 1998. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem, un tā ir uzskatāma par soli uz priekšu pārvadājumu statistikas sagatavošanā Eiropas Savienībā. Tā kalpo par pamatu plaša spektra datu vākšanai par kravu autopārvadājumiem. Ar Regulu (ES) Nr. 70/2012 nodrošina, ka Komisijai, citām ES iestādēm un valstu valdībām ir pieejami salīdzināmi, uzticami, sinhronizēti, regulāri un vispusīgi statistikas dati par kravu autopārvadājumu mērogu un attīstību. Šī informācija ir nepieciešama, lai noteiktu, uzraudzītu un novērtētu ES politiku. Dalībvalstis nosūta informāciju Komisijai mikrodatu veidā. Tas ļauj, ievērojot konfidencialitātes prasības, nodrošināt lietotājiem statistikas tabulas, kas satur dažādas mainīgo lielumu kombinācijas. Regula (ES) Nr. 70/2012 ir izstrādāta tā, lai pēc iespējas ierobežotu transporta uzņēmumiem radīto slogu. Datu vākšanas pamatā ir izlases veida apsekojumi, proti, informācija tiek pieprasīta tikai par atlasītiem transportlīdzekļiem un par noteiktu laika posmu (parasti nedēļu). Dalībvalstis var neiekļaut apsekojumā pārvadājumu operācijas, kuru rādītāji nesasniedz noteiktas robežvērtības. 1.3.Politikas konteksts Lai izstrādātu kopēju transporta politiku, ir nepieciešamas padziļinātas zināšanas par kravu autopārvadājumu apmēru un attīstības pakāpi. Politiskā nozīme ir ļoti svarīga. Baltajā grāmatā Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu ir definēti 10 mērķi konkurētspējīgai un resursefektīvai transporta sistēmai. Tajos ir noteikti kritēriji, lai sasniegtu mērķi par 60 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Detalizēta statistika par kravu autopārvadājumiem ir nepieciešama, lai uzraudzītu progresu dažu minēto mērķu sasniegšanā (piemēram, mērķis līdz 2030. gadam 30 % kravu autopārvadājumu attālumā virs 300 km novirzīt uz citiem transporta veidiem). Eiropas zaļais kurss ir jaunā izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir padarīt ES ekonomiku ilgtspējīgu, klimata un vides problēmas visās rīcībpolitikas jomās vēršot par izdevībām un padarot pārkārtošanos taisnīgu un pilnīgi iekļaujošu. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam ir jāsamazina par 90 %. Prioritārās darbības, kas veicamas, lai nodrošinātu pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti, ir šādas: ·multimodālo pārvadājumu veicināšana; ·atbalsts automatizētu un satīklotu mobilitātes risinājumu izvēršanai visos transporta veidos; ·labāka autopārvadājumu ārējo izmaksu jautājumu risināšana ar cenu noteikšanas palīdzību; ·ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošanas un ieviešanas paātrināšana; ·transporta radītā piesārņojuma samazināšana, jo īpaši pilsētās. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 70/2012 savāktie dati ir svarīgi ne vien lēmumu pieņēmējiem, bet arī profesionālajām organizācijām, transporta uzņēmumiem, pētniekiem un modeļu izstrādātājiem autotransporta jomā. Apsekojuma rezultāti ir būtiski svarīgi kravu autopārvadājumu tirgus uzraudzībai Eiropā. Padziļinātas zināšanas par šo tirgu palīdz uzlabot nozares uzņēmumu konkurētspēju.

1.4.Regulas piemērošana dalībvalstīs un citās valstīs Regula (ES) Nr. 70/2012 ir tieši un visā pilnībā piemērojama visās dalībvalstīs un nosaka, ka datus iesniedz visas dalībvalstis. Taču saskaņā ar tās 1. panta 3. punktu to nepiemēro Maltai, ja vien tādu Maltā reģistrēto kravas autotransporta līdzekļu skaits, kuriem ir izsniegtas licences starptautiskiem autopārvadājumiem, nepārsniedz 400 transportlīdzekļu. Šai nolūkā Maltai reizi gadā ir jāiesniedz Eurostat dati par to kravas autotransporta līdzekļu skaitu, kuriem ir izsniegtas licences starptautiskiem autopārvadājumiem; Maltai šie dati ir jāiesniedz ne vēlāk kā līdz marta beigām tajā gadā, kas ir pēc gada, uz kuru attiecas kravas autotransporta līdzekļu skaits. Datus iesniedz arī Norvēģija un Šveice. Melnkalne kā kandidātvalsts datus iesniedz kopš 2016. gada. Kopš 2020. gada 1. februāra, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības, Eurostat savām datu kopām ir pievienojis jaunu agregātu “Eiropas Savienība — 27 valstis (no 2020. gada)”, kurā Apvienotā Karaliste nav iekļauta. Pārejas periodā, kas ilgst līdz 2020. gada beigām, Apvienotā Karaliste turpina sūtīt datus Eurostat. Šie dati ir pieejami lietotājiem. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 70/2012 5. pantu, valstis nosūta Eurostat ceturkšņa datus. 2.REGULAS (ES) Nr. 70/2012 ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBA 2.1.Juridisko saistību ievērošana Regulā (ES) Nr. 70/2012 noteikto datu sniegšanas pienākumu izpildes pakāpe ir ļoti augsta. Visas dalībvalstis iesniedza nepieciešamās datu kopas, bet kavēšanās tika konstatēta ļoti retos gadījumos, galvenokārt IT izmaiņu dēļ valsts līmenī. Tas ļauj sagatavot augstas kvalitātes savlaicīgu un ticamu statistiku par kravu autopārvadājumiem Eiropā. 2.2.Dalībvalstīs izmantotās datu vākšanas metodes Regulā (ES) Nr. 70/2012 paredzētie metodiskie risinājumi nodrošina sistēmu mikrodatu vākšanai dalībvalstīs. Eurostat reizi trijos gados apkopo informāciju par datu vākšanas metodēm valstīs (reģistru izmantošana, izlases veidošanas metodika, aptvērums utt.) un dara to pieejamu dokumentā Kravu autopārvadājumu apsekojumu metodika dalībvalstīs, EBTA valstīs un kandidātvalstīs (Methodologies used in surveys of road freight transport in Member States, EFTA and Candidate countries). Turklāt, sākot ar 2018. pārskata gadu, ziņotājvalstis sagatavo valsts metadatu datnes, izmantojot Eiropas references metadatu datņu veidni “Euro SDMX metadatu struktūra”. Valstu metadatu datnes satur valsts datu statistikas izklāstu, kā arī informāciju par valsts tiesību aktiem, izplatīšanas politiku, datu kvalitāti un datu statistisko apstrādi. 2.3.Slogs un izmaksas dalībvalstīm Regula (ES) Nr. 70/2012 ir izstrādāta tā, lai līdz minimumam ierobežotu slogu dalībvalstīm. Lielākajā daļā valstu nav jāveic nekādi papildu pasākumi, jo spēkā esošās procedūras ir pietiekamas, lai izpildītu datu vākšanas prasības. Saskaņā ar valstu metadatu datnēs sniegto informāciju lielākā daļa ziņotājvalstu uzskata, ka ar datu sniegšanu saistītā darba slodze ir pieņemama. Valstu starpā pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz slogu, kas saistīts ar datu vākšanu, atkarībā no valsts datu apkopošanas sistēmām. Vidējais laiks, kas respondentiem bija nepieciešams, lai ziņotu datus par vienu transportlīdzekli, kurš tiek izmantots pārvadājumos attiecīgajā pārskata periodā, bija aptuveni 40 minūtes. Arī izmaksas dažādās valstīs ir atšķirīgas, jo datu vākšanai izmantotā izlases parauga lielums atšķiras. Dažos gadījumos izlases paraugu veido tikai daži tūkstoši transportlīdzekļu, savukārt citos gadījumos to veido vairāki simti tūkstošu transportlīdzekļu. Datu vākšanas radītās izmaksas un slogs ir uzskatāms par pamatotu salīdzinājumā ar iegūto statistikas datu sniegtajiem ieguvumiem. Komisija atbalsta dalībvalstu centienus sagatavot valsts statistikas datus. Eurostat pārvalda valstu mikrodatus un apkopo statistiku (D tabulas) par autopārvadājumiem, kurus katrā valstī veic citās valstīs reģistrēti transportlīdzekļi. Šī statistika tiek nosūtīta atpakaļ valstu statistikas iestādēm, tādējādi ļaujot tām iegūt pilnīgu statistikas informāciju par visiem kravu autopārvadājumiem, kas to teritorijā veikti ar kravas automobiļiem, kuri reģistrēti jebkurā ES dalībvalstī (izņemot Maltu), Šveicē un Norvēģijā. Regulas (ES) Nr. 70/2012 īstenošana un Komisijas nodrošinātās D tabulas ļauj valstīm nevākt datus par to teritorijā izmantotajiem ārvalstu kravas automobiļiem. Turklāt informācijas vākšana un pārvaldība mikrodatu līmenī ļauj Eurostat elastīgā veidā — nekavējoties un bez papildu pasākumu veikšanas valstu līmenī — apmierināt lietotāju vajadzību pēc statistikas informācijas. Eurostat un dalībvalstis izplata attiecīgi kravu autopārvadājumu statistiku un D tabulas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 6/2003 nosacījumus. 2.4.Administratīvā sloga mazināšana un vienkāršošana Administratīvā sloga mazināšana un vienkāršošana pastāvīgi ir Komisijas (Eurostat) uzmanības lokā. Eurostat sadarbībā ar valstu statistikas pārvaldēm veic konkrētas darbības, lai valstīm mazinātu datu vākšanas un ziņošanas slogu. Tās ir šādas:

1.instrumentu izstrāde ar mērķi atvieglot reģionu detalizēto datu ziņošanu; 2.tādu atjauninātu mikrodatu nosūtīšanas un validēšanas rīku izstrāde, kas sniedz ziņotājvalstīm atgriezenisko saiti par datu kvalitāti un konkrētām katras datu kopas kļūdām; 3.dalībvalstu, EBTA valstu, kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu ekspertu sanāksmju regulāra rīkošana (Ekspertu grupa kravu autopārvadājumu statistikas jautājumos un darba grupas), kuras mērķis ir apmainīties ar labo praksi un apspriest ar datu kvalitāti, metodikas jautājumiem un turpmāko progresu saistītus tematus. Nākotnē datu vākšanas slogu varētu vēl vairāk samazināt, ja valstis ieviestu digitālas datu ziņošanas metodes, ar kurām tiktu aizstāti šobrīd izmantotie dokumenti papīra formātā. 2.5.Datu validēšana un saņemto statistikas datu kvalitāte Lai gan datu vākšana un nosūtīšana ir dalībvalstu pienākums, Eurostat veic visus pasākumus, kas paredzēti, lai atklātu kļūdas saņemtajos datos, kā arī uztur IT sistēmu datu validēšanai un apstrādei. No dalībvalstīm saņemto datu kvalitāte kopumā ir ļoti laba. Kļūdu gadījumā visas valstis veic datu pārskatīšanu. Valsts, starptautisko un kopējo autopārvadājumu jomā validācija tiek veikta ceturkšņa mikrodatiem, savukārt laikrindu pārbaudes tiek veiktas ceturkšņa un gada datiem: ·mikrodatu validēšana: valstis nosūta datus Eurostat, izmantojot EDAMIS portālu. Galvenās IT sistēmas veiktajā validācijas procesā tiek konstatētas pamatkļūdas un kļūdaini kodi. Ziņotājvalstis saņem tādu validācijas ziņojumu par katru datu nosūtīšanas gadījumu, kurā ir iekļauta sīka informācija mikrodatu līmenī, tādējādi atvieglojot kļūdu izlabošanu. Turklāt Komisija pastāvīgi pilnveido savus validēšanas noteikumus, lai nodrošinātu atbilstību mainīgajām vajadzībām un sagatavotu kvalitatīvus statistikas datus; ·laikrindu pārbaudes: Komisija uzskata, ka ir svarīgi pirms datu publicēšanas identificēt netipiskos datus laikrindās. Ir svarīgi, ka ziņotājvalstis apstiprina tendences gadījumos, kad ir vērojamas būtiskas svārstības. Vajadzības gadījumā valstis iesniedz pārskatītas datu kopas vai paskaidrojumus par to, kāds ir iemesls šādām ievērojamām laikrindu svārstībām. 2.6.Metodiskais atbalsts dalībvalstīm Eurostat pastāvīgi sniedz metodisku un tehnisku atbalstu dalībvalstīm un uztur uzticamu datu un metadatu informācijas sistēmu kravu autopārvadājumu statistikas sagatavošanai. Eurostat ir izstrādājis divas atsauces rokasgrāmatas par Regulas (ES) Nr. 70/2012 īstenošanu: ·Kravu autopārvadājumu metodika (Road freight transport methodology), kurā ir sniegts metodiskais pamats kravu autopārvadājumu statistikas datu apkopošanai dalībvalstīs, kandidātvalstīs un EBTA valstīs; ·Kravu autopārvadājumu apsekojumu metodika dalībvalstīs, EBTA valstīs un kandidātvalstīs (Methodologies used in surveys of road freight transport in Member States, EFTA and Candidate countries), kurā apskatīti ziņotājvalstīs veikto kravu autopārvadājumu apsekojumu metodiskie aspekti. 2.7.Datu izplatīšana 2.7.1.Eurostat izplatīšanas tabulas Agregēti dati, kuru pamatā ir mikrodati, kas savākti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 70/2012, tiek publicēti Eurostat izplatīšanas datubāzē. Lietotāji var aplūkot detalizētas statistikas datu tabulas, kas sagatavotas atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 6/2003 noteikumiem. Ir pieejamas 43 tabulas par kravu autopārvadājumiem, kuras papildina vienota Eiropas metadatu datne un vairākas valstu metadatu datnes. 2.7.2.Publikācijas Eurostat sagatavo statistikas izklāstus Statistics Explained; tajos plašsaziņas līdzekļu un plašas sabiedrības vajadzībām ir sniegta datu analīze. Tie aptver šādus tematus: ·Kravu autopārvadājumu nozares vispārējās tendences (General trends in road freight transport);

·Kravu autopārvadājumu statistika pēc transportlīdzekļa raksturlielumiem (Road freight transport by vehicle characteristics); ·Kravu autopārvadājumu statistika pēc braucienu raksturlielumiem (Road freight transport by journey characteristics); ·Kravu autopārvadājumu statistika pa preču veidiem (Road freight transport by type of goods); ·Kravu autopārvadājumu statistika –– kabotāža (Road freight transport — cabotage). Šie izklāsti tiek atjaunināti reizi gadā, izņemot izklāstu par kabotāžu, kurš tiek atjaunināts reizi divos gados. Tie tiek atjaunināti pēc tam, kad ir pabeigta attiecīgā pārskata gada datu apkopošana. 2.7.3.Anonimizēti dati Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 557/2013 mikrodati par kravu autopārvadājumiem tiek anonimizēti un darīti pieejami pētniecības iestādēm zinātniskiem nolūkiem. Komisija (Eurostat) saņem anonimizētu datu pieprasījumus, un piekļuve tiem tiek piešķirta pēc Komisijas (Eurostat) un valstu statistikas iestāžu kopīga apstiprinājuma saņemšanas. 2018. un 2019. gadā astoņas pētniecības iestādes izrādīja interesi par anonimizētiem Eiropas kravu autopārvadājumu apsekojuma datiem. 2.7.4.Citi izplatīšanas līdzekļi Dati tiek izplatīti arī lietotāju vajadzībām pielāgotu datu izguves veidā, kā arī Eurostat ziņu rakstos un publikācijās (piemēram, statistikas grāmatā Enerģētikas, transporta un vides statistika (Energy, transport and environment statistics)). 3.KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMU STATISTIKAS TURPMĀKA PILNVEIDOŠANA Eiropas zaļajā kursā, kura mērķis ir līdz 2050. gadam padarīt Eiropu par klimatneitrālu pasaules daļu, ir paredzēts transformatīvu rīcībpolitiku kopums, kuru plānots īstenot visās tautsaimniecības nozarēs, tostarp transporta nozarē. Kravu autopārvadājumu statistika var palīdzēt noteikt politikas mērķrādītājus un uzraudzīt to īstenošanu. Tas tiek panākts, nodrošinot datus par pārvadāto preču apjomu, nobrauktajiem kilometriem, aprīkojumu un infrastruktūru. Kravu autopārvadājumi ir īpaši svarīga nozare, jo tā veido lielāko daļu Eiropas Savienības iekšzemes kravu pārvadājumu (2018. gadā — 75,3 %). Laikā no 2018. gada jūnija līdz 2020. gada martam Ekspertu grupa kravu autopārvadājumu statistikas jautājumos tikās divas reizes. Šo sanāksmju laikā Eurostat, dalībvalstu, EBTA valstu, kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pārstāvji apsprieda datu vajadzības, veidus, kā uzlabot kravu autopārvadājumu statistiku, un to, kā samazināt datu vākšanas radīto slogu. Viena no patlaban apspriestajām tendencēm attiecas uz turpmāko statistikas sagatavošanu par pārvadājumiem ar vieglajiem specializētas izmantošanas transportlīdzekļiem. Lai gan ar šādiem transportlīdzekļiem netiek pārvadātas ļoti smagas kravas, ar tiem tomēr tiek nobraukts liels skaits kilometru pilsētu teritorijās, tādējādi ievērojami palielinot emisijas un sastrēgumus. Turklāt aizvien plašāka šo transportlīdzekļu izmantošana ir vērojama arī starppilsētu un starptautiskajos braucienos. Vieglie specializētas izmantošanas transportlīdzekļi līdz šim nav bijuši iekļauti Eiropas transporta politikas un ar to saistītā acquis tvērumā. Līdz ar nesen pieņemto Regulu (ES) 2020/1054 un Regulu (ES) 2020/1055 šī situācija drīzumā mainīsies. Aizvien pieaug pieprasījums pēc datiem par vieglo specializētas izmantošanas transportlīdzekļu (vismaz to, kuri ietilpst Eiropas tiesību aktu tvērumā) lietošanu. Datus par vieglajiem specializētas izmantošanas transportlīdzekļiem var iegūt arī no tehnisko apskašu reģistra, kurā tiek apkopota informācija par transportlīdzekļa dzinēja tipu, svara klasi un degvielas tipu, kā arī par tā emisiju kontroles tehnoloģiju. Īpaša darba grupa jau no 2018. gada pēta šo jomu, apzinot iespējas apkopot datus par vieglajiem specializētas izmantošanas transportlīdzekļiem un šādas datu vākšanas parametrus. Notiek diskusijas par izstrādājamo metodiku, kā arī par apkopojamajām definīcijām, robežvērtībām, datu avotiem un mainīgajiem lielumiem. Šā projekta kontekstā 2020. gada sākumā Komisija (Eurostat) uzsāka izmēģinājuma pētījumus par vieglo specializētas izmantošanas transportlīdzekļu statistikas datiem. Savā pēdējā sanāksmē 2020. gada 4. martā darba grupa apsprieda vairākus metodikas aspektus un mainīgos lielumus, kurus varētu apkopot. Darba grupa turpinās šo darbu. Nepieciešamība pēc vieglo specializētas izmantošanas transportlīdzekļu statistikas datiem kļūst aizvien aktuālāka daudzām valstīm un arī ES līmenī. Taču, ņemot vērā lielās izmaksas un slogu, pagaidām vēl nav skaidrs, vai un kādā mērā tuvākajā nākotnē varētu tikt apkopoti statistiskas dati par šādiem transportlīdzekļiem. Pēdējās apspriešanās laikā ziņotājvalstis norādīja, ka zināmus ieguvumus varētu sniegt potenciāli papildu mainīgie lielumi, kas ļautu apkopot datus par transportlīdzekļu patērētās degvielas tipu un to emisiju klasi. Lai aprēķinātu gaisā izplūdušo emisiju apjomu, noderīgs varētu būt arī mainīgais lielums attiecībā uz brauciena laikā patērēto degvielas daudzumu. Nākotnē varētu apsvērt iespēju ieviest arī mainīgos lielumus attiecībā uz automatizētu/autonomu transportlīdzekļa vadīšanu. Dati attiecībā uz lielāko daļu šo mainīgo lielumu būtu jāizgūst no administratīvām datubāzēm (reģistriem), lai tādējādi novērstu papildu sloga radīšanu respondentiem. Datus attiecībā uz fakultatīvo mainīgo lielumu “Iespēja izmantot transportlīdzekli kombinētajos pārvadājumos” varētu sasaistīt ar intermodālo pārvadājumu statistiku. Ar transportlīdzekli veiktā NACE saimnieciskā darbība patlaban ir jānorāda četru ciparu līmenī, taču būtu jāatļauj tās norādīšana arī augstākā līmenī vai pat NACE klasifikācijas nozaru līmenī. Ziņotājvalstis ir arī norādījušas uz nepieciešamību konkretizēt dažus ziņošanas noteikumus, piemēram, ļoti noderīga būtu reģistrēto transportlīdzekļu skaita precīza definēšana, jo tādējādi visi apkopotie dati būtu saskaņotāki un salīdzināmāki. Būtu jāaplūko arī jautājums par transporta nozares datu vākšanas radīto lielo slogu salīdzinājumā ar potenciāli nelielo transportlīdzekļu skaitu, kā arī šādu datu apkopošanas sniegtie ieguvumi. 4.SECINĀJUMI Regulas (ES) Nr. 70/2012 īstenošanas gaitā iegūtā pieredze un rezultāti ir uzskatāmi par pozitīviem. Valstis ievēro datu sniegšanas pienākumus, un resursi, kas ir piešķirti valstu un Komisijas līmenī, ļauj sagatavot kvalitatīvus rezultātus. Komisija palīdz dalībvalstīm īstenot Regulu (ES) Nr. 70/2012, uztur IT sistēmu datu pārvaldībai un ir uzlabojusi ziņošanas sistēmu nolūkā līdz minimumam samazināt informācijas sniegšanas radīto slogu.