EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.7.2015 COM(2015) 379 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA 2014. GADA FINANŠU PĀRSKATI



Eiropas Attīstības fonda

2014. gada finanšu pārskati SATURS PĀRSKATU APLIECINĀŠANA EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI — EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI EAF FINANŠU PĀRSKATI PASKAIDROJUMI EAF FINANŠU PĀRSKATIEM BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATS PĀRSKATU APLIECINĀŠANA PASKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATU EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTAIS FINANŠU PĀRSKATS EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI — EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA Eiropas Attīstības fonda gada finanšu pārskats par 2014. gadu ir sagatavots saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas IX daļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šā finanšu pārskata pielikumā. Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada finanšu pārskata sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 20. pantu. Esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un pasīvi, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotājiem un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību. Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli. [paraksts] Manfred Kraff grāmatvedis 2015. gada 13. jūlijā



EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 1.VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Eiropas Savienībai (turpmāk tekstā — "ES") ir sadarbības attiecības attīstības jomā ar daudzām attīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti sadarbībai attīstības jomā, nāk no šādiem trīs avotiem: -ES budžets, -Eiropas Attīstības fonds, -Eiropas Investīciju banka. Eiropas Attīstības fonds (turpmāk tekstā — "EAF") ir galvenais instruments ES atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm (turpmāk tekstā — "ĀKK) un Aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk tekstā — "AZT").

EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk tekstā — "Komisija") atbild par to operāciju finansiālo izpildi, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk tekstā — "EIB") pārvalda Ieguldījumu mehānismu. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti noslēdz uz apmēram pieciem gadiem. Katru EAF regulē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība par finanšu pārskatu sagatavošanu katram atsevišķam EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko vada Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija. Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā. Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, kas pazīstami kā Pagaidu mehānisms (PM). PM ir sagatavots 11. EAF ietvaros. Vienlaikus tika grozīta 10. EAF Finanšu regula un tika pieņemta jauna Finanšu regula, ko piemēro pārejas periodam. Tā stājās spēkā 2014. gada 30. maijā. Padome 2015. gada 2. martā pieņēma 11. EAF Finanšu regulu un īstenošanas noteikumus. Tie stājās spēkā 2015. gada 6. martā. ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot tieši, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā Ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada finanšu pārskata pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā. 2.KĀ FINANSĒ EAF? Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet, ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF. ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t.i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES EAF ir daudzgadīgs fonds. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laika periodā. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem. EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES politiku, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru. Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF. 3.GADA BEIGU PĀRSKATI 3.1.Gada pārskati Grāmatvedis atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli. Gada pārskatus veido: I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi (I)EAF finanšu pārskati (II)Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu II daļa. EIB pārvaldītie līdzekļi. (I)Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati Turklāt, tā kā 2014. gads bija pirmais gads, kad EAF ietvaros tika izveidots ieguldījumu fonds (skatīt turpmāk 3.2. punktu), turpmāk ir sniegts arī tā finanšu pārskats kopā ar konsolidēto (EAF un ieguldījumu fonda) pārskatu.

Gada finanšu pārskatus līdz nākamā gada 31. jūlijam pieņem Komisija un iesniedz tos Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu. 3.2.Bêkou ieguldījumu fonds Saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), 187. panta 1. punktu un Finanšu regulas, ko piemēro pārejas periodam, 42. pantu Komisija atļāva veidot Savienības ieguldījumu fondus ārējiem pasākumiem atbilstoši nolīgumiem, kas noslēgti ar citiem atbalstītājiem. Šos ieguldījumu fondus drīkst veidot ārkārtas, pēc-ārkārtas un tematiskiem pasākumiem. Saskaņā ar ES FR 187. panta 6. punktu Savienības ieguldījumu fonda grāmatvedim ir jābūt Komisijas grāmatvedim. Pirmo vairāku atbalstītāju ES ieguldījumu fondu ar nosaukumu Bêkou 2014. gada 15. jūlijā izveidoja Eiropas Savienība, Vācija, Francija un Nīderlande, lai veicinātu stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā. Bêkou ieguldījuma fonda maksimālais darbības ilgums ir 60 mēneši. Tā kā Bêkou ieguldījumu fonds tika izveidots EAF ietvaros, tā gada finanšu pārskats ir konsolidēts ar EAF finanšu pārskatu. 4.REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS 4.1.Revīzija EAF gada finanšu pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents — Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk tekstā — "ERP"), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 4.2.Izpildes apstiprinājums Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF finanšu līdzekļu izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt Komisijas iepriekšējā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu. Šā lēmuma pamatā ir ERA veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS 2014. FINANŠU GADS FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI — EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist. SATURS EAF FINANŠU PĀRSKATI EAF BILANCE EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS EAF IESNIEGTĀ BILANCE EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS PASKAIDROJUMI EAF FINANŠU PĀRSKATIEM BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATS PĀRSKATU APLIECINĀŠANA PAMATINFORMĀCIJA PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDU BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA BILANCE

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR FINANŠU DARBĪBU BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR NAUDAS PLŪSMU BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS PASKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATU EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTAIS FINANŠU PĀRSKATS KONSOLIDĒTĀ BILANCE KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI

EAF FINANŠU PĀRSKATI Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

EAF BILANCE Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2014 31.12.2013 ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 472 424 Iemaksas ieguldījumu fondā 2.2 39 – 511 424 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.3 1 403 1 286 Debitoru parādi 2.4 84 84 Nauda un tās ekvivalenti 2.6 391 759 1 878 2 128 AKTĪVI KOPĀ 2 389 2 553 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 (34) (25) (34) (25) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) PASĪVI KOPĀ (1 457) (1 239) NETO AKTĪVI 932 1 313 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9 35 673 32 529 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (33 468) (30 396) Gada saimnieciskais rezultāts (3 526) (3 072) NETO AKTĪVI 932 1 313 EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS Miljoni euro Paskaidrojums 2014 2013 PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.2 132 123 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3 (3 650) (3 027) Administratīvie izdevumi 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 539) (3 072) Finanšu ieņēmumi 3.5 13 0 Finanšu izdevumi (0) 0 PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 13 0 GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 526) (3 072)

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS Miljoni euro Paskaidrojums 2014 2013 Gada saimnieciskais rezultāts (3 526) (3 072) PAMATDARBĪBA Dalībvalstu parastās iemaksas 3 068 2 961 Līdzfinansējuma iemaksas 66 18 Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) 14 (2) Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (47) 14 Iemaksu ieguldījumu fondā (palielinājums)/samazinājums (39) – Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (117) 48 Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums* (22) (7) Ilgtermiņa saistību pieaugums/(samazinājums) 9 (15) Īstermiņa saistību pieaugums/(samazinājums)** 227 123 NETO NAUDAS PLŪSMA (368) 69 Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (368) 69 Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā 2.5 759 690 Nauda un tās ekvivalenti gada beigās 2.5 391 759 * Īstermiņa debitoru parādi, izņemot tos, kas saistīti ar parastajām iemaksām un līdzfinansēšanu. ** Īstermiņa saistības, izņemot tās, kas saistītas ar parastajām iemaksām un līdzfinansēšanu. EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS Miljoni euro Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2012. 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – (2 950) 2 950 – – 2 950 Gada saimnieciskais rezultāts – – – (3 072) – (3 072) ATLIKUMS 31.12.2013. 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – (3 144) 3 144 – – 3 144 Gada saimnieciskais rezultāts – – – (3 526) – (3 526) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EAF IESNIEGTĀ BILANCE Miljoni euro 31.12.2014 31.12.2013 Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Iemaksas ieguldījumu fondā 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Debitoru parādi 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Korespondējošie konti 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Nauda un tās ekvivalenti 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – AKTĪVI KOPĀ 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Korespondējošie konti 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – PASĪVI KOPĀ (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – NETO AKTĪVI 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Gada saimnieciskais rezultāts 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – NETO AKTĪVI 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS Miljoni euro 2014 2013 Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Administratīvie izdevumi 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Finanšu ieņēmumi 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Finanšu izdevumi – – (0) – – – 0 – PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS Miljoni euro 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2012. 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – – – – Pārvietojumi uz/no 10. EAF – (102) (102) Gada saimnieciskais rezultāts – 10 10 ATLIKUMS 31.12.2013. 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – – – – Pārvietojumi uz/no 10. EAF – – (64) (64) Pārvietojumi uz/no 11. EAF – – – – Gada saimnieciskais rezultāts – 8 8 ATLIKUMS 31.12.2014. 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 Miljoni euro 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2012. 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – – – – Pārvietojumi no 10. EAF un uz to – (371) (371) Gada saimnieciskais rezultāts – (331) (331) ATLIKUMS 31.12.2013. 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – – – – Pārvietojumi no 10. EAF un uz to – (372) (372) Pārvietojumi uz/no 11. EAF – – Gada saimnieciskais rezultāts – (235) (235) ATLIKUMS 31.12.2014. 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 Miljoni euro 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2012. 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – (2 950) 2 950 2 950 Pārvietojumi uz/no 8. un 9. EAF – 473 473 Gada saimnieciskais rezultāts – (2 751) (2 751) ATLIKUMS 31.12.2013. 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – (3 144) 3 144 3 144 Pārvietojumi uz/no 8. un 9. EAF – (936) (936) Pārvietojumi uz/no 11. EAF – (225) (225) Pārvietotā saimnieciskās darbības rezultāta pārskaitījums – finanšu līdzekļi – no 10. EAF uz 11. EAF 10 10 Gada saimnieciskais rezultāts – (2 828) (2 828) ATLIKUMS 31.12.2014. 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) Miljoni euro 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2012. – – – – – – Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – – – – Pārvietojumi uz/no 8., 9. un 10. EAF – – – Gada saimnieciskais rezultāts – – – ATLIKUMS 31.12.2013. – – – – – – Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – – – – Pārvietojumi uz/no 8., 9. un 10. EAF – 1 597 1 597 Pārvietotā saimnieciskās darbības rezultāta pārskaitījums – finanšu līdzekļi – no 10. EAF uz 11. EAF (10) (10) Gada saimnieciskais rezultāts – (472) (472) ATLIKUMS 31.12.2014. – – – (482) 1 597 1 116

PASKAIDROJUMI EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 1.NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA EAF grāmatvedības politika ir tāda pati, kādu piemēro Eiropas Savienība (ES), un tā ir izklāstīta ES gada konsolidēto finanšu pārskatu 1. paskaidrojumā. Visnozīmīgāko politiku kopsavilkums ir sniegts turpmāk. 1.1.JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

EAF sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar EAF Finanšu regulas 46. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu, kā paredzēts ES Finanšu regulas 152. pantā. Minētos noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbības īpatnības. 1.2.GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, gatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 2. noteikumā (tādi paši kā 1. SPSGS) — skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības saskaņā ar ES Finanšu regulas 144. pantu ir atbilstība, ticamība, saprotamība un salīdzināmība. 1.3.SAGATAVOŠANAS PAMATS Valūta un konvertācijas pamats Gada finanšu pārskatus sagatavo, izsakot miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskata valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Monetāro aktīvu un pasīvu gada beigu atlikumus, kas izteikti ārvalstu valūtā, konvertē euro pēc 31. decembrī noteiktā valūtas maiņas kursa. Euro maiņas kurss Valūta 31.12.2014 31.12.2013 Valūta 31.12.2014 31.12.2013 BGN 1.9558 1.9558 LTL 3.4528 3.4528 CZK 27.7350 27.4270 PLN 4.2732 4.1543 DKK 7.4453 7.4593 RON 4.4828 4.4710 GBP 0.7789 0.8337 SEK 9.3930 8.8591 HRK 7.6580 7.6265 CHF 1.2024 1.2276 HUF 315.5400 297.0400 JPY 145.2300 144.7200 LVL - 0.7028 USD 1.2140 1.3791 1.3.1.Aplēses izmantošana Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver, bet neaprobežojas ar summām, kas raksturo darbinieku pabalstu saistības, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātos ienākumus un izdevumus, iespējamos aktīvus un saistības, nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu, iekārtu un aprīkojuma vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas. 1.4.BILANCE 1.4.1.Nemateriālie aktīvi Iegādātās datorprogrammu licences norāda, ņemot vērā sākotnējās izmaksas, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Aplēstā lietderīgā lietošana nemateriālajiem aktīviem ir atkarīga no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas to rašanās brīdī atzīst par izdevumiem. 1.4.2.Pamatlīdzekļi, iekārtas un aprīkojums Visus pamatlīdzekļus, iekārtas un aprīkojumu uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu. Turpmākās izmaksas iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai, ja nepieciešams, atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, kad var pierādīt, ka attiecīgās pozīcijas turpmāk radītie ekonomiskie ieguvumi vai ekspluatācijas potenciāls ieplūdīs uzņēmumā un tās izmaksas var ticami izmērīt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi: Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas 4% Pamatlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Mēbeles No 10 % līdz 25 % Aprīkojums No 10 % līdz 33 % Transportlīdzekļi 25% Datoru aparatūra 25% Pārējie materiālie aktīvi No 10 % līdz 33 % Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā. Noma Materiālo aktīvu nomu, ja uzņēmumam būtībā pieder visi riski un atlīdzības, ko rada īpašumtiesības, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nesamaksātajam finanšu atlikumam. Nomas pienākumus, no kuriem atskaita finanšu izdevumus, raksturo kā saistības. Finanšu izmaksu procentu elementu iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā, lai par katru periodu iegūtu nemainīgu regulāru procentu likmi šīs saistības atlikušajam atlikumam. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro nolietojuma metodi. 1.4.3.Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām — aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas un tā lietošanas vērtība. Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi. 1.4.4.Finanšu aktīvi Finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās — finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā. (I)Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas pamatā iegādāts pārdošanai īstermiņā vai uzņēmums to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. (II)Aizdevumi un debitoru parādi Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad uzņēmums izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. (III)Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus uzņēmums pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā uzņēmumam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma. (IV)Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā īstermiņa vai ilgtermiņa aktīvus, atkarībā no laikposma, kurā uzņēmums plāno tos atsavināt, un parasti tas ir bilances datumā atlikušais termiņš. 1.4.5.Priekšfinansējuma summas Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā laika periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot uzņēmumam izmaksāto priekšfinansējumu. Priekšfinansējuma summu (pilnībā vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas (kuras atzīst kā izdevumus) un atmaksātās summas. Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus. 1.4.6.Debitoru parādi un atgūstamās summas Debitoru parādus un atgūstamās summas uzskaita sākotnējā apmērā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka,- kad ir objektīvi pierādījumi, ka uzņēmums nespēs ieturēt visas summas, kas tam pienākas sākotnējos debitoru parādu termiņos. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. 1.4.7.Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus. 1.4.8.Uzkrājumi Uzkrājumus atzīst, ja uzņēmumam pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību ("paredzamās vērtības" metode). 1.4.9.Kreditoru parādi Liela daļa uzņēmuma kreditoru parādu nav saistīti ar preču vai pakalpojumu iegādi — tie ir neapmaksātie izmaksu pieprasījumi no subsīdiju vai cita ES finansējuma saņēmējiem. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai. Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus ieraksta grāmatās, kad uzņēmums ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus. 1.4.10.Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, uzņēmums ir veicis piegādes vai eksistē līgumiska vienošanās, uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā. 1.5.FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 1.5.1.Ieņēmumi Ieņēmumi no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmēja uzņēmumam, bet saņēmējs uzņēmums tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību. Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ienākošās naudas plūsmas vai kalpošanas potenciāls no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, izņemot nodokļus. Maiņas ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam nodod lielu daļu riska un atlīdzības, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.



1.5.2.Izdevumi Maiņas izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst, kad piegādes ir veiktas un uzņēmums tās ir apstiprinājis. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido lielāko daļu uzņēmuma izdevumu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus periodā, kad notika notikumi, kas izraisīja pārskaitījumu, ciktāl šāda veida pārskaitījumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums, kas to atļauj; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus; un attiecināmo summu var ticami novērtēt. Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. 1.6.IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 1.6.1.Iespējamie aktīvi Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esamību apstiprina tikai viena vai vairāku neskaidru nākotnes notikumu iestāšanās vai neiestāšanās, kas pilnībā neatrodas uzņēmuma kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.6.2.Iespējamās saistības Iespējamās saistības ir iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esamība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā neatrodas uzņēmuma kontrolē; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. 1.7.LĪDZFINANSĒJUMS Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ar nosacījumu, un tās reģistrē kā izmaksājamas dalībvalstīm, ne-dalībvalstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas līgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās. Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgās iemaksu summas atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās. 2.BILANCES PASKAIDROJUMI ILGTERMIŅA AKTĪVI 2.1.Priekšfinansējums Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Priekšfinansējums – 17 411 44 472 424 Kopā – 17 411 44 472 424 Miljoni euro Kopā 31.12.2014 Tiešā pārvaldība 72 Īsteno: Komisija 47 ES izpildaģentūras 3 ES delegācijas 22 Netiešā pārvaldība 400 Īsteno: Trešās valstis 22 Starptautiskās organizācijas 127 EIB un EIF 223 Publisko tiesību subjekti 24 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 4 Kopā 472 Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno. Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus, bet pēc 8. un 9. EAF izbeigšanas lielākā daļa iepriekšējā finansējuma ir īstermiņa. Ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājums par EUR 80 miljoniem, salīdzinot ar 2013. gada 31. decembri, galvenokārt ir izskaidrojams ar jaunu līgumu īstenošanu saskaņā ar Pagaidu mehānismu (EUR 77 miljoni). 2.2.IEMAKSAS IEGULDĪJUMU FONDĀ Šī pozīcija atspoguļo summu, kas samaksāta kā iemaksa ES ieguldījumu fondā Bêkou.

ĪSTERMIŅA AKTĪVI

2.3.Priekšfinansējums Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Priekšfinansējums (bruto) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Noskaidrots periodizācijas laikā (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Kopā 5 142 1 178 77 1 403 1 286 Miljoni euro Kopā 31.12.2014 Tiešā pārvaldība 227 Īsteno: Komisija 116 ES izpildaģentūras 4 ES delegācijas 106 Netiešā pārvaldība 1 176 Īsteno: Trešās valstis 257 Starptautiskās organizācijas 494 EIB un EIF 357 Publisko tiesību subjekti 41 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 24 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 2 Kopā 1 403 2.3.1.Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2014. gada 31. decembrī to garantiju nominālā vērtība, kuras EAF saņēma par priekšfinansējumu, ir EUR 259 miljoni. 2.4.DEBITORU PARĀDI Miljoni euro Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Debitoru parādi no klientiem, valsts iestādēm, EBTA un trešām valstīm 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Debitoru parādi no dalībvalstīm – – – 0 0 3 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Kopā 3 66 15 0 84 84 Miljoni euro Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Atgūstamās summas no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem 21 22 Atgūstamās summas no maiņas darījumiem 63 62 Kopā 84 84 2.4.1.Debitoru parādi no klientiem, valsts iestādēm, EBTA un trešām valstīm Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Debitoru parādi no klientiem, valsts iestādēm, EBTA un trešām valstīm 6 34 9 0 49 38 Norakstīšana (3) (23) (2) (0) (28) (14) Kopā 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi galvenokārt ietver uzkrātos procentus par priekšfinansējuma summām. 2.5.Korespondējošie konti Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. Korespondējošie konti 216 810 (1 633) 607 - Kopā 216 810 (1 633) 607 - Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piesaistīti 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas korespondējošos kontos. Korespondējošie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF. 2.6.NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Īpašie konti — dalībvalstu finanšu iestādes – – – 344 344 719 Norēķinu konti — komercbankas – – – 47 47 39 Īpašais Kongo Demokrātiskās Republikas fonds* – – – 1 1 1 Kopā – – – 391 391 759 Šis atlikums atspoguļo summas, kas pieejamas Kongo Demokrātiskajai Republikai saskaņā ar Padomes Lēmuma 2003/583/EK noteikumiem. Naudas un tās ekvivalentu vispārējo samazinājumu galvenokārt izskaidro iemaksāto maksājumu līmenis un augstāks budžeta izpildes līmenis nekā iepriekšējā pārskata periodā. Jāpiebilst, ka STABEX fondu turētājas ir saņēmējas ĀKK valstis, tādēļ tie nav iekļauti EAF bilancē. Akronīms STABEX nozīmē ES kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Kad Komisija un (ĀKK) saņēmējvalsts ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot STABEX līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kuram piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kurš ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma (FMO) pamato pārskaitījumu projektam. Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti kā aktīvi EAF pārskatos. Pārskaitījumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā STABEX maksājumi. Skatīt arī 3.2.2. paskaidrojumu, lai iegūtu papildu informāciju. ILGTERMIŅA SAISTĪBAS 2.7.KREDITORU PARĀDI Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Kreditoru parādi - līdzfinansējums – – 34 – 34 25 Kopā – – 34 – 34 25 Izmaiņas līdzfinansējuma kreditoru parādu kopsummā ir izskaidrotas 2.8.1.2. paskaidrojumā. ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS 2.8.KREDITORU PARĀDI Miljoni euro Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Īstermiņa kreditoru parādi 2.8.1 0 22 446 5 474 322 Uzkrātie izdevumi 2.8.2 10 153 521 37 722 588 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.8.3 – – 228 – 228 304 Kopā 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Īstermiņa kreditoru parādi Miljoni euro Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Piegādātāji un citi 2.8.1.1 0 23 379 (0) 402 244 Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.8.1.2 – (0) 67 0 67 75 Dažādi kreditoru parādi 2.8.1.3 – (1) (0) 6 4 3 Kopā 0 22 446 5 474 322 Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu subsidēšanas darbību. Tos iegrāmato par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas tiek atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. 2.8.1.1.Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas piegādātājiem, kā arī summas, kas maksājamas publiskajām iestādēm un trešām valstīm. Palielinājums EUR 158 miljonu apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu galvenokārt saistīts ar kreditoru parādu trešām valstīm palielinājumu par EUR 160 miljoniem. 2.8.1.2.Līdzfinansējuma kreditoru parādi Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma atbilst iepriekšējam gadam. 2014. gadā tika saņemtas jaunas līdzfinansējuma iemaksas no EIB (EUR 48 miljoni), Beļģijas (EUR 5 miljoni), Zviedrijas (EUR 3 miljoni) un citām valstīm. Līdzfinansējuma kreditoru parādi tika samazināti par EUR 57 miljoniem, lai atzītu ieņēmumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem (skatīt 3.2.3. un 3.3.2. paskaidrojumu). 2.8.1.3.Dažādi kreditoru parādi Dažādi kreditoru parādi galvenokārt ir nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas. 2.8.2.Uzkrātie izdevumi Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Uzkrātie izdevumi 10 153 521 37 722 588 Kopā 10 153 521 37 722 588 Gada beigās tiek veikts novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav sniegti pārskati. Pēc šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātos izdevumus. Priekšfinansējuma aplēstā izlietojuma summas uzrāda kā iepriekšējā finansējuma aplēsto noskaidroto summu (skatīt 2.3. paskaidrojumu). 2.8.3.Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Apvienotā Karaliste – – 222 – 222 296 Čehijas Republika – – 4 – 4 – Īrija – – – – – 5 Lietuva – – 1 – 1 2 Kopā – – 228 – 228 304 Tās ir dalībvalstu avansā veiktās iemaksas.

NETO AKTĪVI 2.9.AKTĪVO EAF PIEPRASĪTAIS FONDU KAPITĀLS Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls – – (13 162) – (13 162) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2013. 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls – – (10 018) – (10 018) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2014. 12 840 11 699 11 134 – 35 673 Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas vēl nav pieprasīts no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstis pieprasa pārskaitīšanai uz finanšu līdzekļu kontiem.

8. un 9. EAF kapitāls tika visā pilnībā pieprasīts un saņemts. Pagaidu mehānisma pasākumi 2014. gadā tika finansēti, izmantojot atceltās summas no iepriekšējiem EAF (skatīt 2.11. paskaidrojumu – pieprasītā fondu kapitāla pārnesumi starp aktīvajiem EAF). Tā kā iekšējais nolīgums, ar ko izveido 11. EAF, 2014. gada 31. decembrī vēl nebija stājies spēkā, 11. EAF ietvaros fonda kapitāls nav atspoguļots. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā Miljoni euro Iemaksas % Nepieprasītie 10. EAF līdzekļi 31.12.2013. 2014. gadā pieprasītie līdzekļi Nepieprasītie 10. EAF līdzekļi 31.12.2014. Austrija 2.41 (317) 76 (241) Beļģija 3.53 (465) 111 (354) Bulgārija 0.14 (18) 4 (14) Kipra 0.09 (12) 3 (9) Čehijas Republika 0.51 (67) 16 (51) Dānija 2.00 (263) 63 (200) Igaunija 0.05 (7) 2 (5) Somija 1.47 (193) 46 (147) Francija 19.55 (2 573) 615 (1 958) Vācija 20.50 (2 698) 645 (2 053) Grieķija 1.47 (193) 46 (147) Ungārija 0.55 (72) 17 (55) Īrija 0.91 (120) 29 (91) Itālija 12.86 (1 693) 404 (1 288) Latvija 0.07 (9) 2 (7) Lietuva 0.12 (16) 4 (12) Luksemburga 0.27 (36) 8 (27) Malta 0.03 (4) 1 (3) Nīderlande 4.85 (638) 152 (486) Polija 1.30 (171) 41 (130) Portugāle 1.15 (151) 36 (115) Rumānija 0.37 (49) 12 (37) Slovākija 0.21 (28) 7 (21) Slovēnija 0.18 (24) 6 (18) Spānija 7.85 (1 033) 247 (786) Zviedrija 2.74 (361) 86 (274) Apvienotā Karaliste 14.82 (1 951) 466 (1 485) Kopā 100.00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.PĀRVIETOTIE LĪDZEKĻI NO SLĒGTO EAF PIEPRASĪTĀ FONDU KAPITĀLA Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF 627 1 625 – – 2 252 Atlikums 31.12.2014. 627 1 625 - - 2 252 Šī pozīcija ietver līdzekļus, kas pārvietoti no slēgtiem EAF. 2.11.PIEPRASĪTĀ FONDU KAPITĀLA PĀRVIETOJUMI STARP AKTĪVAJIEM EAF Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2012. (2 980) 2 501 479 – 0 Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF no 8. un 9. EAF (102) (371) 473 – 0 Atlikums 31.12.2013. (3 083) 2 130 952 – 0 Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (64) (372) 436 0 Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (225) 225 0 Pārvietojums no 10. un 11. EAF darbības rezervēm uz Pagaidu mehānismu (1 372) 1 372 0 Atlikums 31.12.2014. (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Šī pozīcija ietver līdzekļus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF. Stājoties spēkā Kotonū nolīgumam, visi iepriekš aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc atbrīvošanās no saistībām tika pārnesti uz jaunāko atvērto EAF. Līdzekļi, kas pārnesti no citiem EAF, palielina saņēmēja fonda apropriācijas un samazina izcelsmes fonda apropriācijas. Līdzekļus, kas pārnesti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var piesaistīt tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos. 3.PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU 3.1.IEŅĒMUMI NO MAIŅAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTIEM DARĪJUMIEM Miljoni euro Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Ieņēmumi no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem 87 79 Ieņēmumi no maiņas darījumiem 59 43 Kopā 145 123 Ieņēmumi EUR 87 miljonu apmērā no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ir tikai pamatdarbības ieņēmumi, bet ieņēmumi EUR 59 miljonu apmērā no maiņas darījumiem veido pamatdarbības ieņēmumus (EUR 45 miljoni) un finanšu ieņēmumus (EUR 13 miljoni – skatīt 3.5. paskaidrojumu). 3.2.PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI Miljoni euro Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Izdevumu atgūšana 3.2.1 2 22 3 – 26 13 STABEX līdzekļu atgūšana 3.2.2 4 – – – 4 61 Ieņēmumi no valūtas maiņas 3 21 19 1 45 41 Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi 3.2.3 – – 57 – 57 8 Kopā 9 43 79 1 132 123

Miljoni euro Kopā 2014. g. Tiešā pārvaldība 17 Īsteno: Komisija 0 ES delegācijas 17 Netiešā pārvaldība 70 Īsteno: Trešās valstis 68 Starptautiskās organizācijas 1 Pamatdarbības ieņēmumu kopsumma, atskaitot ieņēmumus no valūtas maiņas 86 3.2.1.Izdevumu atgūšana Šī pozīcija atspoguļo EAF grāmatvedības sistēmā reģistrētos EAF izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem, lai atgūtu iepriekš izmaksātas summas, pamatojoties uz pārbaudēm, revīzijām vai attiecināmības analīzi. Jāmin, ka priekšfinansējuma summu atgūšanu neatspoguļo kā ieņēmumus, bet šīs summas pievieno priekšfinansējuma pozīcijā bilancē. Nepamatotu maksājumu atgūšana 2014. gadā tika izdoti nepamatotu maksājumu atgūšanas rīkojumi par EUR 48 miljoniem, salīdzinot ar EUR 23 miljoniem 2013. gadā. No tiem EUR 25 miljoni attiecās uz izdevumu atgūšanu un tādēļ tika reģistrēti kā pamatdarbības ieņēmumi. Izmaksāto priekšfinansējuma summu atgūšana veidoja EUR 23 miljonus, kas bilancē tika reģistrēti kā priekšfinansējuma aktīvi.



Nepamatoto maksājumu atgūšanu var apkopot šādi. Miljoni euro Ieņēmumi Priekšfinansējums Kopā 2014. g. Ieņēmumi Priekšfinansējums Kopā 2013. g. Kļūdas 0 2 2 2 4 6 Pārkāpumi 24 20 44 4 12 16 OLAF informēts 1 0 1 – 1 1 Kopā 25 23 48 6 17 23 3.2.2.STABEX līdzekļu atgūšana 2014. gadā EUR 4 miljoni tika atmaksāti EAF no divu parakstu kontiem ĀKK valstīs. Šie līdzekļi tika pārskaitīti galvenokārt no Kotdivuāras (EUR 2 miljoni) un Ugandas (EUR 1 miljons). Minētie ieņēmumi tika iekļauti pamatdarbības ienākumos (kā atgūtie STABEX līdzekļi) 8. EAF finanšu darbības rezultātu pārskatā. 3.2.3.Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi Pamatdarbības ienākumus, kas saistīti ar līdzfinansējumu, uzrāda kā izlietotās iemaksas (skatīt 3.3.2. paskaidrojumu). 3.3.PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Miljoni euro Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Pamatdarbības izdevumi — atbalsta instrumenti 3.3.1 (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi 3.3.2 – – 57 – 57 8 Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas 2 18 11 3 33 60 Debitoru parādu norakstīšana (0) 14 0 0 14 1 Kopā 1 293 2 881 475 3 650 3 027 Miljoni euro Kopā 2014 Tiešā pārvaldība 933 Īsteno: Komisija 114 ES izpildaģentūras 2 ES delegācijas 817 Ieguldījumu fondi – Netiešā pārvaldība 2 670 Īsteno: Trešās valstis 1 111 Starptautiskās organizācijas 1 148 EIB un EIF 179 Publisko tiesību subjekti 144 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 46 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 41 Kopā pamatdarbības izdevumi — atbalsta instrumenti un līdzfinansējums 3 603

3.3.1.Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Plānojamais atbalsts (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makroekonomiskais atbalsts – 42 – – 42 21 Nozaru politika 0 10 (1) – 10 222 Procentu likmes subsīdijas 3 – – – 3 (0) Iekšējie ĀKK projekti – 215 507 258 979 645 Ārkārtas atbalsts – 2 250 84 335 270 Atbalsts bēgļiem (0) – – – (0) 1 Riska kapitāls 0 – – – 0 0 STABEX 2 – – – 2 (1) SYSMIN 0 – – – 0 0 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas – 2 – – 2 5 Institucionālais atbalsts – – 19 – 19 62 Saņemtās eksporta kompensācijas 1 (6) – – (5) 13 Kopā (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi. 3.3.2.Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi Tie ir izdevumi par līdzfinansējuma projektiem 2014. gadā. Tā kā saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), atbilstošā iemaksu summa tika atzīta par pamatdarbības ieņēmumiem (skatīt 3.1.3. paskaidrojumu). 3.4.ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Administratīvie izdevumi – (0) 22 – 22 167 Kopā – (0) 22 – 22 167 Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus t.i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tās ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt. Administratīvo izdevumu samazinājumu galvenokārt izraisīja izmaiņas uzkrājumu aplēšanas metodē. Ja to pašu metodi izmantotu 2013. gadā, kopējie administratīvie izdevumi (tostarp uzkrātās maksas) būtu par EUR 80 miljoniem mazāki.



3.5.FINANŠU IEŅĒMUMI Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Procentu ienākumi — Eiropas bankas 0 1 (3) 0 (1) 0 Procenti par priekšfinansējumu (0) 13 (1) 2 15 (0) - uzkrātie procenti (0) 12 (1) – 11 (5) - atgūtie procenti 0 1 0 2 3 5 Kopā 0 15 (3) 2 13 (0) Procenti par priekšfinansējumu tiek atzīti saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro pārejas periodam, 9. panta 2. punkta d) apakšpunkta noteikumiem. Procentu ieņēmumi 2013. gadā bija negatīvi uzkrāto priekšfinansējuma procentu apvērses rezultātā. Procentu ieņēmumu palielinājumu 2014. gadā 9. EAF galvenokārt radīja USD/EUR valūtas maiņas kursa svārstības. Finanšu ieņēmumus uzskata par ieņēmumiem no maiņas darījumiem.

4.IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA 4.1.Iespējamie aktīvi Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Izpildes garantijas 3 44 54 – 101 116 Ieturēšanas garantijas 2 30 18 – 50 56 Kopā 5 74 72 – 150 171

4.1.1.Izpildes garantijas Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF. 4.1.2.Ieturēšanas garantijas Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem ietur, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus. 4.2.IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 4.2.1.Uzņēmējdarbības attīstības centrs ĀKK un ES Ministru padome 2014. gada jūnijā vienojās "sākt pakāpenisku UAC slēgšanu" un vienlaikus — "nodrošināt, lai pilnībā tiktu pabeigti privātā sektora atbalsta projekti, kurus UAC īstenoja ĀKK valstīs un reģionos". Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome deleģēja pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai, lai virzītu šo jautājumu tālāk, pieņemot nepieciešamos lēmumus.

ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, 2014. gada 23. oktobrī pieņemot Lēmumu 4/2014, atļāva UAC valdei nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotos UAC slēgšanai. Kā paredzēts minētā lēmuma 2. pantā, valdei tika uzdots nolīgt Kuratoru, lai sagatavotu un īstenotu slēgšanas plānu. Minētajam slēgšanas plānam "jānodrošina pakāpeniska UAC slēgšana, vienlaikus ievērojot visu iesaistīto trešo personu tiesības un nodrošinot uzsākto privātā sektora atbalsta projektu pabeigšanu paša UAC spēkie, vai uzticot tā vadību citai struktūrai". Slēgšanas plānam jāparedz UAC likvidācijas pabeigšana līdz 2016. gada 31. decembrim.

Kurators 2015. gada jūnija beigās iesniedza UAC valdei galīgo stratēģisko plānu ar tāmi un darba plānu saskaņā ar sociālā dialoga rezultātiem. Šā galīgā stratēģiskā plāna tāme pēc apstiprināšanas UAC valdē tiks izmantota par pamatu Komisijas priekšlikumam par Finansēšanas lēmumu, kas jāpieņem pēc EAF komitejas atzinuma saņemšanas. Pēc minētā Finansēšanas lēmuma pieņemšanas starp UAC un Komisiju tiks noslēgts subsidēšanas līgums, kas nodrošinās nepieciešamo finansējumu UAC aktīvu pilnīgai realizācijai un saistību pilnīgai nokārtošanai. Kad minētais subsidēšanas līgums būs stājies spēkā, Kurators varēs īstenot galīgo stratēģisko plānu, apstiprināt tajā paredzētos pasākumus un apmaksāt radušos izdevumus. EAF finanšu pārskatu sagatavošanas datumā stratēģiskais plāns un tā tāme lēsa, ka kopējās ar slēgšanu saistītās izmaksas būs aptuveni EUR 18 miljoni un tās segs EAF. 4.3.CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA 4.3.1.Saistības vēl neizlietotās apropriācijās Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL ("Reste à Liquider"), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi 2014. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo nenokārtotās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Miljoni euro 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF KOPĀ 31.12.2014. KOPĀ 31.12.2013. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Kopā 12 360 4 777 143 5 291 5 243 2014. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija EUR 5889 miljoni (2013. gadā — EUR 6025 miljoni). 5.FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus. 5.1.RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKAS UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Finanšu līdzekļu operāciju vadības noteikumi un principi ir izklāstīti 10. EAF FR, Iekšējā nolīgumā un Finanšu regulā, ko piemēro pārejas periodam. Saskaņā ar iepriekšminēto regulu ir piemērojami šādi galvenie principi: EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi, dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās, bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu. Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā. Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem. Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta. 5.2.VALŪTAS RISKS Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās — neto pozīcija Miljoni euro 31.12.2014 31.12.2013 USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas 0 76 8 84 4 75 4 84 Nauda un tās ekvivalenti 6 0 386 391 0 0 759 759 Kopā 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Finanšu saistības Kreditoru parādi 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Kopā 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Kopā 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam. 5.3.PROCENTU LIKMES RISKS EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam. Tomēr tas saņem procentus no atlikumiem, kas atrodas dažādos fonda banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām. Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem citiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB likmei (ko izmanto ECB refinansēšanas operācijām). Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm. 5.4.KREDĪTRISKS (DARĪJUMA PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies Miljoni euro Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazināta Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazināta < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Maiņas debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 84 75 5 4 Kopā 31.12.2014. 84 75 5 4 – Maiņas debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 84 73 9 1 – Kopā 31.12.2013. 84 73 9 1 – Finanšu aktīvi sadalījumā pa riska kategorijām Miljoni euro 31.12.2014 31.12.2013 Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākie un augstas pakāpes 0 318 318 3 606 609 Virs vidējās pakāpes 39 39 12 12 Zem vidējās pakāpes 7 7 123 123 Ne-ieguldījumu pakāpe 27 27 17 17 Kopā 0 391 391 3 758 761 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga – – 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 83 83 79 79 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) 1 1 2 2 Kopā 84 84 81 81 Kopā 84 391 475 84 758 842 Līdzekļi, kas atbilst kategorijām ne-ieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 22. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu iemaksātās summas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi. Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā EAF FR tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījuma partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis). Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots. Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF. Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis. 5.5.LIKVIDITĀTES RISKS Finanšu saistību termiņu analīze sadalījumā pa atlikušajiem līgumos paredzētajiem termiņiem Miljoni euro < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Kreditoru parādi 702 34 736 Kopā 31.12.2014. 702 34 – 736 Kreditoru parādi 623 25 648 Kopā 31.12.2013. 623 25 – 648 Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā. Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte. Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli ar mērķi garantēt, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus. Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6.INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM Nav konstatēti nekādi darījumi, kam šajā pozīcijā būtu vajadzīga īpaša informācijas atklāšana par saistītām personām. 7.NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA EAF grāmatvedim šo pārskatu iesniegšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie paskaidrojumi tika sagatavoti izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš. 8.SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA UN BUDŽETA REZULTĀTS Gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, lietderīgs kontroles pasākums ir pārbaude, vai tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Miljoni euro 2014 2013 GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 526) (3 072) Ieņēmumi Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu (10) (68) Kārtējā gadā noteiktie prasījumi, kuru summas vēl nav ieturētas (19) (6) Iepriekšējos gados noteiktie prasījumi, kuru summas ieturētas kārtējā gadā 12 10 Priekšfinansējuma neto ietekme 41 71 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (71) 19 Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 165 90 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (28) (53) Maksājumu anulēšana 65 13 Priekšfinansējuma neto ietekme (562) (431) Uzkrātie izdevumi (neto) 417 464 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 516) (2 963) 8.1.Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, reģistrē saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar atzīt par ieņēmumiem, jo ieturētās summas ieskaita rezervēs un tās nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta izpildes ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā. Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tā ir saņemtā nauda, kas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu. Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse. 8.2.Saskaņošanas posteņi – izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav apmaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet neietilpst budžeta izdevumos. Pretēji tam, iepriekšējo gadu izdevumi, kas apmaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā. Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimniecisko rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais minētais atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta uzskaitē, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem. Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t.i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t.i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse. BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATS Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist. PĀRSKATU APLIECINĀŠANA Bêkou ES ieguldījumu fonda gada finanšu pārskats par 2014. gadu ir sagatavots saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējām budžetam, un grāmatvedības noteikumiem, kurus esmu pats apstiprinājis kā Komisijas grāmatvedis un kuri jāpiemēro visām Kopienas iestādēm un struktūrām.

Atzīstu savu atbildību par Bêkou ES ieguldījumu fonda gada finanšu pārskata sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar Finanšu regulas 68. pantu. Esmu saņēmis no kredītrīkotājiem, kuri garantē informācijas ticamību, visu informāciju, kas nepieciešama šā pārskata sagatavošanai, un tā raksturo Bêkou ES ieguldījumu fonda aktīvus un saistības, kā arī budžeta izpildi. Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz minēto informāciju un pārbaudēm, kuras atzinu par nepieciešamām, lai varētu parakstīt šo pārskatu, man ir pamatota pārliecība, ka šis pārskats sniedz patiesu priekšstatu par Bêkou ES ieguldījumu fonda finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu visos būtiskajos aspektos. [paraksts] Manfred Kraff Komisijas grāmatvedis 2015. gada 5. jūnijā PAMATINFORMĀCIJA PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDU Saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), 187. panta 1. punktu un Finanšu regulas, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, lai īstenotu Pagaidu mehānismu, 42. pantu Komisija atļāva veidot Savienības ieguldījumu fondus ārējiem pasākumiem atbilstoši nolīgumiem, kas noslēgti ar citiem līdzekļu devējiem. Šos ieguldījumu fondus drīkst veidot ārkārtas, pēc-ārkārtas un tematiskiem pasākumiem. Katra ieguldījumu fonda izveides aktā norāda tā mērķus. Pirmo vairāku atbalstītāju ES ieguldījumu fondu ar nosaukumu Bêkou, kas sango valodā nozīmē "cerība", 2014. gada 15. jūlijā izveidoja Eiropas Savienība (kuru pārstāvēja Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts, ECHO un EEAS ) un trīs dalībvalstis (Vācija, Francija un Nīderlande ), lai veicinātu stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā. Tas tika izveidots uz laiku, kas nepārsniedz 60 mēnešus, lai sniegtu atbalstu vidējā termiņā. Savienības ārējās darbības ieguldījumu fondiem ir jāsagatavo un jāapstiprina pašiem savi gada finanšu pārskati. Tā kā Bêkou ES ieguldījumu fonds tika izveidots EAF ietvaros, tā gada finanšu pārskats ir konsolidēts ar EAF finanšu pārskatu. Gada finanšu pārskata sagatavošana ir uzticēta Bêkou ES ieguldījumu fonda grāmatvedim, kurš saskaņā ar ES FR 187. panta 5. punktu ir Komisijas grāmatvedis. 2014. gadā Bêkou ES ieguldījumu fonda darbība bija ļoti ierobežota. Gada laikā tika saņemtas vairākas atbalstītāju iemaksas, taču netika veikti nekādi maksājumi.



BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA BILANCE

Miljoni euro Paskaidrojums 31.12.2014 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums – Debitoru parādi 1.1 45 Nauda un tās ekvivalenti – 45 AKTĪVI KOPĀ 45 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 1.2 (45) (45) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi – – PASĪVI KOPĀ (45) NETO AKTĪVI – KAPITĀLS UN REZERVES No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti – Gada saimnieciskais rezultāts – NETO AKTĪVI – BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR FINANŠU DARBĪBU 2014. gadā nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu darījumu. BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR NAUDAS PLŪSMU Miljoni euro 2014 Gada saimnieciskais rezultāts – PAMATDARBĪBA Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) – Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums – Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums – Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (45) Ilgtermiņa saistību (palielinājums)/samazinājums 45 Īstermiņa saistību pieaugums/(samazinājums) – NETO NAUDAS PLŪSMA – Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) – Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā – Nauda un tās ekvivalenti gada beigās – BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS Miljoni euro Fondu kapitāls (A) Nepieprasītie līdzekļi (b) Pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārējās rezerves (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2013. – – – – – – Gada saimnieciskais rezultāts – – – – – – ATLIKUMS 31.12.2014. – – – – – –

PASKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATU 1.BILANCES PASKAIDROJUMI AKTĪVI 1.1.Debitoru parādi Bêkou ES ieguldījumu fondam pašam nav kases funkciju, tā vietā šis fonds izmanto kopējo centrālās kases sistēmu, kas izveidota ES ieguldījumu fondiem. Visus maksājumus apstrādā, izmantojot ieguldījumu fondu centrālo kases sistēmu, un reģistrē starpuzņēmumu kontos, kas raksturoti šajā pozīcijā. Saņemto skaidro naudu pieņem īpašā Bêkou ES ieguldījumu fonda bankas kontā un pēc tam apvieno ieguldījumu fondu centrālās kases bankas kontā. EUR 45 miljoni ir iemaksas, kas 2014. gadā saņemtas no Eiropas Attīstības fonda, Francijas un Nīderlandes. SAISTĪBAS 1.2.Kreditoru parādi Iemaksas, kas saņemtas no dalībniekiem, uzrāda kā finanšu saistības pret Eiropas Attīstības fondu un dalībvalstīm, ja tās atbilst kritērijiem, kas noteikti ieņēmumiem no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ar nosacījumu. Ieguldījumu fondam tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā atbalstītājiem. Kopējās ilgtermiņa finanšu saistības pret dalībvalstīm attiecas uz Eiropas Attīstības fonda iemaksu EUR 39 miljonu apmērā, Francijas iemaksu EUR 5 miljonu apmērā un Nīderlandes iemaksu EUR 1 miljona apmērā. EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTAIS FINANŠU PĀRSKATS

Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist. KONSOLIDĒTĀ BILANCE Miljoni euro 31.12.2014 ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 472 472 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 1 403 Debitoru parādi 129 Nauda un tās ekvivalenti 391 1 923 AKTĪVI KOPĀ 2 395 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (40) (40) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (1 423) (1 423) PASĪVI KOPĀ (1 463) NETO AKTĪVI 932 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 35 673 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (33 468) Gada saimnieciskais rezultāts (3 526) NETO AKTĪVI 932 KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS Miljoni euro 2014 PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 132 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi (3 650) Administratīvie izdevumi (22) (3 671) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 539) Finanšu ieņēmumi 13 Finansiāli izdevumi (0) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 13 GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 526) KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS Miljoni euro Fondu kapitāls (A) Nepieprasītie līdzekļi (b) Pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārējās rezerves (E) Kopā neto aktīvi (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2013. 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas – (3 144) 3 144 – – 3 144 Gada saimnieciskais rezultāts – – – (3 526) – (3 526) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI PAR 2014. GADU IEVADS



Iepriekšējie EAF Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim pārvietoto atlikumu izpildes rezultāti ir iekļauti 9. EAF pārskatā. - Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu pārredzamību finanšu pārskata izklāstā par 2014. gadu, tabulās atsevišķi tika veidota tā 8. EAF daļa, kas veltīta Lomé vienošanās programmai, un tā daļa, kas veltīta Cotonou nolīguma programmai. Saskaņā ar iekšējā nolīguma par 9. EAF 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu iepriekšējo EAF atlikumi un atceltās saistības tika pārnestas uz 9. EAF, un 9. EAF darbības laikā izmantoti kā 9. EAF līdzekļi. 10. EAF ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un otru reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Vagadugu (Ouagadougou) 2010. gada 22. jūnijā. ES Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK).

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gadā) finansē no 10. EAF par summu EUR 22 682 miljonu apmērā, no kuriem: ĀKK valstīm ir piešķirti EUR 21 966 miljoni saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma Ib pielikumā noteikto daudzgadu finanšu shēmu, no šīs summas EUR 20 466 miljonus pārvalda Eiropas Komisija, EUR 286 miljonus piešķir AZT saskaņā ar grozītā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu II.A.a pielikumu, un no tiem EUR 256 miljonus pārvalda Eiropas Komisija; EUR 430 miljoni paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 10. EAF līdzekļu plānošanu un izlietojumu, saskaņā ar Iekšējā nolīguma 6. pantu. Saskaņā ar 10. EAF "turpināmības klauzulu"(10. EAF iekšējā nolīguma 1. panta 4. un 5. punkts) nekādus līdzekļus nevar piesaistīt pēc 2013. gada 31. decembra. Nepiesaistītie līdzekļi tika pārvietoti uz darbības rezervi. - Pagaidu mehānisms Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido vienpadsmito Eiropas Attīstības fondu (11. EAF), dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā. Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, ko sauc par "Pagaidu mehānismu", nodrošinot līdzekļu pieejamību sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm un Aizjūras zemēm un teritorijām, kā arī atbalsta izdevumiem. Pagaidu mehānisms tika pieņemts 2013. gada 12. decembrī (Lēmums 2013/759/ES) un stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī. Pagaidu mehānismu finansē no: -- līdzekļiem, kas atbrīvoti no 8. un 9. EAF līdz 2013. gada 31. decembrim; -- 2013. gada 31. decembrī atbrīvotajiem atlikumiem no 10. EAF; -- līdzekļiem, kas atbrīvoti no 10. un iepriekšējiem EAF, sākot no 2014. gada 1. janvāra un visu gadu. Pagaidu mehānismam 2014. gadā tika nodota kopsumma EUR 1597 miljonu apmērā, no kuriem EUR 1488 miljoni tika piesaistīti, un tos uzskaita 11. EAF ietvaros, bet EUR 109 miljoni Pagaidu mehānismā palika nepiesaistīti. Kopsumma, kas 11. EAF bija pieejama 2014. gadā, tostarp procenti un STABEX (EUR 19 miljoni), bija EUR 1616 miljoni (skatīt kopsummu 2.6. tabulā). - piesaistītie un atbrīvotie/nepiešķirtie līdzekļi 2014. gada 31. decembrī 2014. gada 31. decembrī EUR 1160 miljoni bija piesaistīti un 456 miljoni bija atbrīvoti vai nepiešķirti. (miljonos euro)

Pieejamie līdzekļi 1,616 Atskaitot 2014. gadā piesaistītos līdzekļus -1,160 Kopā atbrīvotie un nepiešķirtie līdzekļi 2014. gada 31. decembrī 456 Informācija par atbrīvotajiem un nepiešķirtajiem līdzekļiem ir šāda. (miljonos euro) ĀKK atbrīvotie līdzekļi (divpusējie, reģionālie, ĀKK iekšējie līdzekļi un NIP/RIP rezerve) 333 AZT atbrīvotie līdzekļi 14 Nepiešķirtie līdzekļi Pagaidu mehānismā 109 Kopā atbrīvotie un nepiešķirtie līdzekļi 2014. gada 31. decembrī 456 - atlikušie līdzekļi neizmantojamajās darbības rezervēs 2014. gada 31. decembrī Līdz brīdim, kad 2014. gada 1. janvārī stājās spēkā "Pagaidu mehānisms", summas, kas tika atbrīvotas no projektiem 9. un iepriekšējos EAF, tika ieskaitītas 10. EAF darbības rezervē. 2014. gada 1. janvārī 10. EAF atbrīvotie līdzekļi tika ieskaitīti 11. EAF darbības rezervē, izņemot STABEX līdzekļus un administratīvo finansējumu. 2014. gadā visi atbrīvotie līdzekļi no iepriekšējiem EAF tika ieskaitīti attiecīgajās rezervēs. Saskaņā ar 10.EAF iekšējā nolīguma 1.4. pantu un 2013. gada 12. decembra Padomes Lēmumu 2013/759/ES šie līdzekļi tika piešķirti Pagaidu mehānismam.



(miljonos euro) Pieejamā kopsumma neizmantojamajās darbības rezervēs 2013. gada 31. decembrī 938 Kopsumma, kas 2014. gadā kļuva pieejama neizmantojamajās darbības rezervēs 661 Atskaitot kopsummu, kas pārvietota uz Pagaidu mehānismu -1,597 Neizmantojamās darbības rezerves, kas netika pārvietotas uz Pagaidu mehānismu 2014. gada 31. decembrī 2 - 11. EAF STABEX rezerve Pēc Stabex kontu slēgšanas neizmantotie/atbrīvotie līdzekļi tika pārvietoti uz 11. EAF Stabex A finansējuma rezervi (10. EAF Iekšējā līguma 1. panta 4. punkts) un pēc tam uz attiecīgo valstu indikatīvajām programmām. 2014. gada 31. decembrī atbrīvoto STABEX līdzekļu kopsumma, kas pārskaitīta uz 11. EAF, sasniedza EUR 5 miljonus. - 10. EAF līdzfinansējums 10. EAF ietvaros tika parakstīti dalībvalstu līdzfinansējuma pārvietojuma nolīgumi un tika atvērtas saistību apropriācijas par kopsummu EUR 198,4 miljonu apmērā, bet maksājumu apropriācijas tika atvērtas ieturētajām summām, kopā par EUR 177,1 miljonu. Situācija attiecībā uz līdzfinansējuma apropriācijām 2014. gada 31. decembrī ir raksturota turpmāk tabulā.

(miljonos euro) Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Līdzfinansējums - A finansējums 181.4 160.5 Līdzfinansējums ĀKK ietvaros 12.1 12.1 Līdzfinansējums, administratīvie izdevumi 4.9 4.5 198.4 177.1 Turpmākajās tabulās, kurās minētas lēmumos un līgumos paredzētās un samaksātās summas, sniegti dati neto izteiksmē.

Pielikumā pievienotas tabulas, kas raksturo stāvokli attiecībā uz katru instrumentu.

FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI — EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA CA/481/15 2015. gada 12. martā Dokuments 15/082 DIREKTORU PADOME Ieguldījumu mehānisms Finanšu pārskati 2014. gada 31. decembrī Pārskats par finanšu stāvokli Peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskats Pārskats par ieguldītāju līdzekļu izmaiņām Pārskats par naudas plūsmu Finanšu pārskatu paskaidrojumi Neatkarīga revidenta ziņojums ORG.: E. PĀRSKATS PAR FINANŠU STĀVOKLI Paskaidrojumi 31.12.2014 31.12.2013 AKTĪVI Nauda un tās ekvivalenti 5 545,399 599,515 Atvasinātie finanšu instrumenti 6 448 1,024 Aizdevumi un debitoru parādi 7 1,331,918 1,222,199 Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi 8 403,085 331,699 No ieguldītājiem saņemamās summas 9/15 42,590 - Līdz termiņam turētie finanšu aktīvi 10 99,988 102,562 Citi aktīvi 11 5,522 148 Aktīvi kopā 2,428,950 2,257,147 SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI SAISTĪBAS Atvasinātie finanšu instrumenti 6 14,632 3,545 Nākamo periodu ienākumi 12 31,310 35,083 Trešām personām maksājamās summas 13 68,824 331,235 Citas saistības 14 2,591 2,572 Saistības kopā 117,357 372,435 IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI Pieprasītās dalībvalstu iemaksas 15 2,057,000 1,661,309 Patiesās vērtības rezerve 156,122 78,191 Nesadalītā peļņa 98,471 145,212 Kopā ieguldītāju līdzekļi 2,311,593 1,884,712 Kopā saistības un ieguldītāju līdzekļi 2,428,950 2,257,147 PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU UN CITU VISAPTVEROŠO IENĀKUMU PĀRSKATS Paskaidrojumi No 1.1.2014. No 1.1.2013. līdz 31.12.2014. līdz 31.12.2013. Procentu un līdzīgi ienākumi 17 77,240 69,593 Procentu un līdzīgi izdevumi 17 -1,522 -1,175 Neto procentu un līdzīgi ienākumi 75,718 68,418 Maksas un komisijas naudas ienākumi 18 1,163 2,728 Maksas un komisijas naudas izdevumi 18 -37 -43 Neto maksas un komisijas naudas ienākumi 1,126 2,685 Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas -11,663 4,399 Realizētā neto peļņa saistībā ar pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem 19 8,109 5,294 Neto zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas -222 -6,925 Finanšu operāciju neto rezultāts -3,776 2,768 Aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi 7 -75,756 -27,334 Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums 8 -6,262 -8,176 Citi ienākumi 21 337 - Vispārējie administratīvie izdevumi 20 -38,128 -37,851 Gada peļņa/(zaudējumi) -46,741 510 Citi ienākumi: Pozīcijas, kas pārklasificētas vai ko var pārklasificēt par peļņu vai zaudējumiem: Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi – Patiesās vērtības rezerve 8 1. Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu neto izmaiņas patiesajā vērtībā 87,230 12,350 2. Neto summa, kas pārvietota uz peļņu vai zaudējumiem -9,299 -2,593 Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi kopā 77,931 9,757 Kopā citi ienākumi 77,931 9,757 Ienākumi kopā par gadu 31,190 10,267 PĀRSKATS PAR IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅĀM

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2014. GADA 31. DECEMBRĪ (tūkstošos euro) Pieprasītās iemaksas Patiesās vērtības rezerve Nesadalītā peļņa Kopā 2014. gada 1. janvārī Paskaidrojumi 1,661,309 78,191 145,212 1,884,712 Pieprasītās dalībvalstu iemaksas 15. gada laikā 15 105,691 - - 105,691 Neizlietotās procentu subsīdijas un tehniskā palīdzība 15 290,000 - - 290,000 Zaudējumi 2014. gadā - - -46,741 -46,741 Citi ienākumi kopā par gadu - 77,931 - 77,931 Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas 395,691 77,931 -46,741 426,881 2014. gada 31. decembrī 2,057,000 156,122 98,471 2,311,593 Pieprasītās iemaksas Patiesās vērtības rezerve Nesadalītā peļņa Kopā 2013. gada 1. janvārī 1,561,309 68,434 144,702 1,774,445 Pieprasītās dalībvalstu iemaksas 15. gada laikā 15 100,000 - - 100,000 Peļņa 2013. gadā - - 510 510 Citi ienākumi kopā par gadu - 9,757 - 9,757 Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas 100,000 9,757 510 110,267 2013. gada 31. decembrī 1,661,309 78,191 145,212 1,884,712 PĀRSKATS PAR NAUDAS PLŪSMĀM Paskaidrojumi No 01.01.2014. līdz 31.12.2014. No 01.01.2013. līdz 31.12.2013. PAMATDARBĪBA Finanšu gada (zaudējumi)/peļņa -46,741 510 Korekcijas attiecībā uz: Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums 8 6,262 8,176 Citi ienākumi 21 -337 - Aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazinājuma neto izmaiņas 7 75,756 27,334 Kapitalizētie procenti no aizdevumiem un debitoru parādiem 7 -11,915 -10,363 Izmaiņas uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās saistībā ar aizdevumiem un debitoru parādiem 895 -249 Izmaiņas līdz termiņam turēto finanšu aktīvu uzkrātajos procentos un amortizācijas izmaksās 10 12 733 Nākamo periodu ienākumu izmaiņas -3,773 -2,725 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem 7 -92,707 30,402 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem -449 -1,154 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudas rezervēm -9,362 -378 Pamatdarbības (zaudējumi)/peļņa pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās -82,359 52,286 Aizdevumu izmaksa 7 -248,326 -242,203 Aizdevumu atmaksa 7 166,578 119,160 Izmaiņas attiecībā uz procentiem, kas uzkrāti par naudu un naudas ekvivalentiem 5 7 -1 Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas 11,663 -4,399 Līdz termiņam turēto finanšu aktīvu palielinājums 10 -1,610,057 -680,635 Līdz termiņam turēto finanšu aktīvu termiņi 10 1,612,619 676,369 Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu palielinājums 8 -42,646 -34,700 Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu atmaksājumi/pārdošana 8 43,378 38,737 Citu aktīvu (palielinājums)/samazinājums -5,374 76 Citu saistību palielinājums 19 1,419 Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu samazinājums -175 -6,539 Neto naudas plūsmas, kas izmantotas pamatdarbībā -154,673 -80,430 FINANSĒŠANAS DARBĪBA Dalībvalstu iemaksas 15 105,691 187,310 Summas, kas saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību 7,410 50,000 Summas, kas izmaksātas dalībvalstu vārdā attiecībā uz procentu subsīdijām un tehnisko palīdzību -21,899 -24,312 Neto naudas plūsma no finansēšanas darbības 91,202 212,998 Naudas un tās ekvivalentu neto (samazinājums)/palielinājums -63,471 132,568 Kopsavilkuma pārskats par naudas plūsmām: Nauda un tās ekvivalenti finanšu gada sākumā 599,507 466,561 Neto naudas plūsma no: pamatdarbības -154,673 -80,430 finansēšanas darbības 91,202 212,998 Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudu un naudas ekvivalentiem 9,362 378 Nauda un tās ekvivalenti finanšu gada beigās 545,398 599,507 Nauda un tās ekvivalenti ir: Nauda 5 9,642 194,107 Termiņdepozīti (izņemot uzkrātos procentus) 415,756 405,400 Komerciāli vērtspapīri 5 120,000 - 545,398 599,507 Paskaidrojumi par finanšu pārskatiem 2014. gada 31. decembrī 1 Vispārīga informācija Ieguldījumu mehānismu ("Mehānisms" vai „IM”) izveidoja Kotonū nolīguma ("Nolīgums") par sadarbību un atbalstu attīstībai ietvaros, ko, vienojoties Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupai ("ĀKK valstis") un Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, noslēdza 2000. gada 23. jūnijā, un to pārskatīja 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 23. jūnijā. Mehānisms nav individuāls tiesību subjekts, un Eiropas Investīciju Banka (“EIB” vai “Banka”) saskaņā ar Nolīguma noteikumiem pārvalda iemaksas dalībvalstu (“donori”) vārdā un rīkojas kā Ieguldījumu Mehānisma administrators. Finansējumu saskaņā ar nolīgumu nodrošina no ES dalībvalstu budžetiem. ES dalībvalstis iemaksā summas, kas piešķirtas ieguldījumu mehānisma finansēšanai, un dotācijas, lai finansētu procentu subsīdijas, kā paredzēts daudzgadu finanšu shēmās (Pirmais finanšu protokols, kas aptver 2000.–2007. gadu un tiek dēvēts par 9. Eiropas Attīstības fondu (EAF), Otrais finanšu protokols, kas aptver 2008.–2013. gadu un tiek dēvēts par 10. EAF, kā arī "Pagaidu mehānisms", kas aptver laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz brīdim, kad stāsies spēkā Trešais finanšu protokols, kas aptver 2014.–2020. gadu un tiek dēvēts par 11. EAF). EIB ir uzticēts pārvaldīt: -Mehānismu – EUR 3 185,5 miljonus risku ietverošu apgrozības fondu, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; no šīs summas EUR 48,5 miljoni ir piešķirti aizjūras zemēm un teritorijām (“AZT valstis”), -dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai, kuru vērtība nepārsniedz EUR 586,85 miljonus ĀKK valstīm un EUR 3,5 miljonus AZT valstīm. Līdz 15 % šo subsīdiju var izmantot ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības ("TA") finansēšanai;

-"Pagaidu mehānismu", kur iekļautas dotācijas procentu subsīdiju un ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības finansēšanai un kas sastāv no nepiesaistītiem un atbrīvotiem atlikumiem no iepriekšējiem EAF. Šis finanšu pārskats attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim. Atbilstoši EIB Vadības komitejas priekšlikumam EIB Direktoru padome 2014. gada 12. martā pieņēma finanšu pārskatus un atļāva to iesniegšanu Valdei apstiprināšanai līdz 2014. gada 28. aprīlim. 2 Nozīmīga grāmatvedības politika Pārskata sagatavošanas pamats – atbilstības apliecinājums Mehānisma finanšu pārskats ir sagatavots saskaņā ar Starptautiskiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS), kā to pieņēmusi Eiropas Savienība. 2.2Iepriekšējo gadu datu pārklasificēšana Saistību maksas, kuras iepriekš uzrādīja kā ienākumus no maksām un komisijas naudas, tika pārceltas uz procentu un citiem līdzīgiem ienākumiem. Šīs pārklasificēšanas ietekme uz 2013. gada salīdzinošiem rādītājiem ir EUR 1323 tūkstoši. 2.3Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses Finanšu pārskatu sagatavošanai jāizmanto grāmatvedības aplēses. Nepieciešams, lai Eiropas Investīciju bankas vadība izmantotu savus vērtējumus Mehānisma grāmatvedības politikas piemērošanas procesā. Turpmāk tiek atspoguļotas kompleksākas jomas, kurām jāpiemēro rūpīgāki vērtējumi, vai jomas, kurās pieņēmumi un aplēses ir būtiskas finanšu pārskatiem.

Būtiskākie vērtējumi un aplēses ir minētas turpmāk. Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana Tādu finanšu aktīvu un finanšu saistību, kurus tirgo aktīvajos tirgos, patiesās vērtības pamatā ir kotētās tirgus cenas vai brokeru kotētās cenas. Ja patieso vērtību nevar noteikt, pamatojoties uz aktīvo tirgu, tad to nosaka, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, kas ietver matemātisko modeļu izmantošanu. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamā tirgū, bet, ja tas nav iespējams, nosakot patieso vērtību, ir vajadzīgs vērtējums. Šos novērtējumus var iedalīt divās kategorijās patiesās vērtības hierarhijā atkarībā no datiem, kas izmantoti novērtēšanas metodēs, kā aprakstīts 2.5.3. un 4. paskaidrojumā. Šīs novērtēšanas metodes var ietvert neto pašreizējās vērtības un diskontētās naudas plūsmas modeļus, salīdzinājumu ar līdzīgiem instrumentiem, kuriem eksistē novērojamas tirgus cenas, Bleka un Šoles (Black-Scholes) un polinomu opciju cenu modeļus, kā arī citas novērtēšanas metodes. Pieņēmumi un dati, ko izmanto novērtēšanas metodēs, ietver bezriska un etalona procentu likmes, diskonta likmju noteikšanā izmantojamās kredīta starpības, obligāciju un kapitāla cenas, ārvalstu valūtas maiņas kursus, kapitāla cenas un indeksētās kapitāla cenas, paredzamās cenu svārstības un korelācijas. Novērtēšanas metožu mērķis ir iegūt patiesās vērtības novērtējumu, kas atbilst tādai cenai, kura maksāta godīgā aktīva pārdošanas vai saistību nodošanas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā. Parastu vai mazāk sarežģītu finanšu instrumentu patiesās vērtības novērtēšanā Mehānisms izmanto plaši atzītus novērtēšanas modeļus, piemēram, procentu likmju un valūtas mijmaiņas darījumus, kuros izmanto vienīgi novērojamus tirgus datus un kur maz nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Novērojamas cenas un modeļiem vajadzīgie dati parasti ir pieejami kotēto parāda un kapitāla vērtspapīru, biržā tirgoto atvasināto instrumentu un vienkāršu ārpusbiržas atvasināto instrumentu, piemēram, procentu likmju mijmaiņas darījumu tirgū. Novērojamu tirgus cenu un modelim vajadzīgo datu pieejamība samazina nepieciešamību izmantot vadības vērtējumu un aplēses, kā arī samazina nedrošību, kas saistīta ar patiesās vērtības noteikšanu. Novērojamu tirgus cenu un datu pieejamība ir atkarīga no produktiem un tirgiem, kā arī var mainīties konkrētu notikumu vai finanšu tirgu vispārēju nosacījumu ietekmē. Sarežģītāku instrumentu gadījumos Mehānisms izmanto pašu izstrādātus novērtēšanas modeļus, kas ir izveidoti uz atzītu novērtēšanas modeļu pamata. Daži vai visi minētajiem modeļiem vajadzīgie būtiskie dati var nebūt novērojami tirgū, un tos atvasina no tirgus cenām vai likmēm vai nosaka, pamatojoties uz pieņēmumiem. Par piemēru instrumentiem, kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, var minēt dažādus aizdevumus un garantijas, kuriem nav aktīva tirgus. Novērtēšanas modeļos kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, patiesās vērtības noteikšanai lielākā mērā nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Vadības vērtējums un aplēses parasti ir nepieciešamas, lai izvēlētos piemērotu izmantojamo novērtēšanas modeli, noteiktu vērtējamā finanšu instrumenta gaidāmās nākotnes naudas plūsmas, noteiktu darījumu partnera saistību neizpildes un priekšmaksājumu varbūtību, un izraudzītos atbilstošas diskonta likmes. Mehānismam ir izveidota kontroles sistēma patiesās vērtības novērtēšanas nolūkiem. Sistēma aptver EIB Investīciju bankas riska pārvaldības un tirgus datu pārvaldības funkcijas. Šīs funkcijas ir nošķirtas no bankas darījumu pārvaldības un atbild par būtisku patiesās vērtības novērtējumu pārbaudēm. Īpašā kontrole ietver: -novērojamo cenu noteikšanas pārbaudes, -pārbaudes un apstiprināšanas procesu jauniem novērtēšanas modeļiem un izmaiņas esošajos modeļos, -modeļu kalibrēšanu un pretpārbaudi attiecībā uz novērotajiem tirgus darījumiem, -būtisku novērtēšanas plūsmu analīzi un izmeklēšanu,

-būtisku nenovērojamu datu pārbaudes un novērtējuma korekcijas. Ja patiesās vērtības noteikšanā tiek izmantota trešās puses sniegta informācija, piemēram, brokeru kotētās cenas vai cenu noteikšanas pakalpojumi, Mehānisms pārbauda, vai šādi novērtējumi atbilst SFPS prasībām. Tas nozīmē arī: -noteikt to, vai ir piemēroti izmantot brokeru kotētās cenas un cenas, kas aprēķinātas, izmantojot cenu noteikšanas pakalpojumus, -izvērtēt to, vai konkrēta brokeru kotētā cena vai cenu noteikšanas pakalpojumos aprēķinātā cena ir ticama, -saprast to, kā ir iegūta patiesā vērtība un cik lielā mērā tā atspoguļo faktiskus tirgus darījumus, -ja patiesās vērtības noteikšanā tiek izmantotas līdzīgu instrumentu cenas, kā šīs cenas ir koriģētas, lai atspoguļotu novērtētā instrumenta raksturlielumus. Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās Mehānismā tiek pārskatīti aizdevumi un debitoru parādi katra pārskata datumā, lai novērtētu, vai vērtības samazinājums ir iegrāmatojams peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā. Jo īpaši Eiropas Investīciju bankas vadības vērtējums ir vajadzīgs, veicot aplēses par nākotnes naudas plūsmu apjomu un laiku, kad jānosaka vērtības samazinājuma līmenis. Šādas aplēses tiek veiktas, pamatojoties uz pieņēmumiem par vairākiem faktoriem, un faktiskie rezultāti var būt citādāki, izraisot izmaiņas vērtības samazinājuma rezervē nākotnē. Papildus konkrētiem vērtības samazinājumiem, kas aprēķināti atsevišķi būtiskiem aizdevumiem un debitoru parādiem, Mehānismā var noteikt arī kopēju vērtības samazinājumu aizdevumiem un debitoru parādiem, kuriem nav atsevišķi konstatēts vērtības samazinājums, bet attiecībā uz kuriem konstatēts lielāks saistību neizpildes risks, nekā sākotnēji tos piešķirot. Principā aizdevumu uzskata par samazinātas vērtības aizdevumu, ja procentu un pamatsummas maksājuma termiņš ir kavēts par 90 vai vairāk dienām un tajā pašā laikā Eiropas Investīciju bankas vadība uzskata, ka pastāv objektīvas norādes uz vērtības samazināšanos. Nekotētu pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu novērtēšana Nekotētu pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu novērtējumu parasti pamato ar: -nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošiem neseniem darījumiem,

-cita pēc būtības līdzīga instrumenta patieso vērtību, -plānotām naudas plūsmām, kas diskontētas saskaņā ar pašreizējām likmēm, ko piemēro līdzīgām vienībām ar līdzīgu termiņu un riska īpašībām, -koriģēto neto aktīvu metodi; vai -citiem vērtēšanas modeļiem. Nekotētu pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu naudas plūsmu un diskonta faktoru noteikšanai ir vajadzīga rūpīga vērtēšana. Mehānismā periodiski pielāgo vērtēšanas metodes un pārbauda to ticamību, izmantojot cenas no tā paša instrumenta novērojamā tirgus pašreizējiem darījumiem vai no citos novērojamos tirgos pieejamajiem datiem. Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājums Mehānismā pārdošanai pieejamos kapitāla ieguldījumus uzskata par tādiem, kuru vērtība ir samazinājusies, ja ir bijuši būtiski vai ilgstoši patiesās vērtības kritumi zem to izmaksām vai ja pastāv citi objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam. To, vai kritums ir būtisks vai ilgstošs, nosaka, pamatojoties uz vērtējumu. Mehānisma ietvaros par būtisku parasti uzskata 30 % un lielāku kritumu, savukārt ilgstošs kritums ir tāds, kura periods pārsniedz 12 mēnešus. Turklāt Mehānisma ietvaros tiek novērtēti citi faktori, tostarp akciju kursa normālais vērtības zudums attiecībā uz kotētu kapitālu, kā arī nākotnes naudas plūsmas un diskonta faktori attiecībā uz nekotētu kapitālu. Uzņēmumu, kuros mehānisms ir daļas turētājs, konsolidēšana Mehānisms būtībā ir novērtējis, ka nevienu uzņēmumu, kurā tas ir daļas turētājs, mehānisms pats nekontrolē. Tas izskaidrojams ar apstākli, ka visos šādos uzņēmumos galvenais partneris vai fonda pārvaldnieks, vai valde ir vienīgā atbildīgā par šīs partnerības darbību un lietu vadību un kontroli, un tai ir tiesības un pilnvaras darīt visu nepieciešamo, lai sasniegtu partnerības mērķus un uzdevumus, ievērojot ieguldījumu un politikas nostādnes. 2.4Izmaiņas grāmatvedības politikā Izņemot turpmāk minētās izmaiņas, Mehānisms ir konsekventi īstenojis 2.5. paskaidrojumā izklāstīto grāmatvedības politiku attiecībā uz visiem periodiem, kas ap