Priekšlikums Padomes regula ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un iekasē galīgo pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importu /* COM/2006/0442 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.8.2006 COM(2006) 442 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un iekasē galīgo pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”), piemērošanu procedūrā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes zamšādas importu. | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Tika ieviesti Komisijas 2006. gada 16. marta Regulā (EK) Nr. 439/2006 noteiktie pagaidu pasākumi. | Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja saskaņā ar pamatregulas noteikumiem aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2005. gada 25. jūnijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz ĶTR izcelsmes zamšādas importu Kopienā. Pievienotais priekšlikums par galīgo pasākumu noteikšanu sagatavots, pamatojoties uz galīgiem konstatējumiem, kas apstiprināja dempingu un tā radīto kaitējumu, parādīja saistību starp būtisko kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, un importu par dempinga cenām un neatklāja pārliecinošus iemeslus, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar Kopienas interesēm. Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pielikumā iekļauto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Lēmuma forma ir aprakstīta iepriekšminētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Instrumentu izvēle | Ierosinātie instrumenti: regula. | Citi līdzekļi nav piemēroti, jo pamatregulā citas iespējas nav paredzētas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un iekasē galīgo pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 [1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija 2006. gada 16. martā ar Regulu (EK) Nr. 439/2006 [2] („pagaidu regula") noteica pagaidu antidempinga maksājumu zamšādas importam Kopienā no Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (2) Pēc tam, kad bija izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem pieņēma lēmumu noteikt pagaidu antidempinga pasākumus, vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, paužot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Ieinteresētās personas nelūdza uzklausīšanu. (3) Ražotājs eksportētājs no Ķīnas un importētājs, kas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas Komisijai par sevi nebija paziņojis, iesniedza protestu pret galīgā antidempinga maksājuma piemērošanu, nesniedzot pamatotus argumentus, kas liktu apšaubīt konstatētos faktus un apsvērumus, uz kuriem pamatojoties tika noteikti pagaidu pasākumi. Šos uzņēmumus jebkurā gadījumā informēja, ka tos nevar uzskatīt par uzņēmumiem, kas sadarbojušies, jo tie par sevi paziņojuši ļoti vēlā izmeklēšanas stadijā. (4) Pagaidu regulas 25. apsvērumā minētais Ķīnas tirdzniecības uzņēmums atkārtoti izvirzīja prasību, lai attiecībā uz to individuāli tiktu noteikts, vai tas piemēro dempinga cenas, vai ne. Šim uzņēmumam jau pirms pagaidu pasākumu noteikšanas tika paskaidrots, ka individuāla dempinga cenu piemērošanas noteikšana attiecināma tikai uz ražotājiem eksportētājiem, nevis tirgotājiem. Tāpēc šo prasību noraidīja. (5) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēja ieteikt galīgā antidempinga maksājumā noteikšanu ĶTR izcelsmes zamšādas importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tām arī atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt viedokli attiecībā uz sniegtajiem būtiskajiem datiem un apsvērumiem. (6) Ieinteresēto personu iesniegtās atsauksmes pienācīgi izskatīja, vajadzības gadījumā veicot izmaiņas konstatējumos. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS (7) Attiecībā uz ražošanas procesu, kas aprakstīts pagaidu regulas 13. apsvērumā, ir noskaidrots, ka no ādām tiek noņemta apmatojuma struktūra, tad ādas tiek miecētas, zamšādas gadījumā izmantojot tikai zivju vai dzīvnieku eļļu, bet mākslīgās zamšādas gadījumā to daļēji miecē ar aldehīdiem vai citām miecvielām un tad izmanto zivju vai citu dzīvnieku eļļu. (8) Turklāt, lai paskaidrotu atsauci uz žāvētu zamšādu un mākslīgo zamšādu pagaidu regulas 14. apsvērumā, attiecīgais ražojums jādefinē kā zamšāda vai mākslīga zamšāda, kas ir pēc formas piegriezta vai nepiegriezta, tostarp ĶTR izcelsmes žāvēta zamšāda un mākslīgā zamšāda („zamšāda”) („attiecīgais ražojums”), ko šobrīd klasificē ar KN kodu 4114 10 10 un 4114 10 90. (9) Tā kā par šo jautājumu nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. – 17. apsvērums. D. DEMPINGS 1. Normālā vērtība (10) Pēc tam, kad tika nodota atklātībai pagaidu informācija, iepriekš 4. apsvērumā minētais Ķīnas tirdzniecības uzņēmums iebilda pret ASV kā analogās valsts izmantošanu, kā noteikts pagaidu regulas 22. apsvērumā, īpaši saistībā ar to, ka ASV it kā neesot pietiekami izvērstas zamšādas ražošanas. Bez tam šis uzņēmums iebilda, ka iemesli, kāpēc Turcija netika atzīta par analogo valsti, neesot pietiekami pamatoti. Šis tirdzniecības uzņēmums nepamatoja savu prasību un nesniedza nekādus pierādījumus. (11) Kā paskaidrots pagaidu regulas 21. apsvērumā, Turcijas gadījumā veiktā analīze liecināja, ka šajā valstī ir ļoti ierobežots vietējais tirgus. Gandrīz visa Turcijas saražotā produkcija tiek eksportēta (galvenokārt uz Eiropu un ASV), un līdz ar to vietējais pārdošanas apjoms nebija pietiekami reprezentatīvs, lai par analogo valsti izvēlētos Turciju. Turcijas vietējais tirgus veido mazāk nekā 2% no ASV vietējā tirgus, un arī konkurences ziņā tas atpaliek no ASV tirgus. Patiesi, ASV bija vērojams augsts konkurences līmenis, ko veidoja imports no citām valstīm, kā paskaidrots pagaidu regulas 22. apsvērumā. Kas attiecas uz apgalvojumu, ka ASV nav pietiekami izvērstas zamšādas ražošanas, jāatzīmē, ka ASV ražošanas sadarbības partneris sāka pārvietot savu ražošanu tikai pēc izmeklēšanas perioda („IP”) beigām. Izmeklēšanas perioda laikā ASV bija pietiekami liels vietējais zamšādas tirgus. Minēto iemeslu dēļ ar šo ASV ir apstiprināta kā analogā valsts. (12) Pēc galīgās informācijas nodošanas atklātībā minētais tirdzniecības uzņēmums turpināja apstrīdēt ASV apstiprināšanu par analogo valsti, apgalvojot, ka ASV ražotāja sniegtos datus būs grūti pārbaudīt, jo šis uzņēmums ir pārtraucis ražošanu ASV, un tāpēc šie dati varētu nebūt uzticami. Tāpēc jānorāda, ka IP laikā, kā minēts iepriekš 11. apsvērumā, ASV ražotājs vēl joprojām ASV ražoja ievērojamu daudzumu zamšādas pārdošanai vietējā tirgū. Turklāt šos datus par IP, pamatojoties uz kuriem tika noteikta normālā vērtība, pienācīgi pārbaudīja ASV ražotāja telpās un atzina par precīziem un uzticamiem. Tādējādi ar šo tiek noraidīta tirdzniecības uzņēmuma prasība. (13) Tā kā nav saņemti citi iebildumi saistībā ar šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 20. – 24. apsvērums. 2. Eksporta cena (14) Tā kā par šo jautājumu nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 25. apsvērums. 3. Salīdzinājums (15) Pēc tam, kad tika nodota atklātībai pagaidu informācija, iepriekš 4. apsvērumā minētais Ķīnas tirdzniecības uzņēmums iesniedza prasību, lai tiktu veiktas korekcijas attiecībā uz fizisko īpašību atšķirībām, jo daļa no ĶTR uz Kopienu eksportētās zamšādas ir ražota no atsevišķiem zamšādas atgriezumu gabaliņiem, kas ir zemākas kvalitātes nekā ASV ražotā zamšāda. (16) Šī prasība tika izskatīta, pamatojoties uz šā tirdzniecības uzņēmuma sniegto informāciju, un atzīta tiktāl, cik var tikt identificēts no atgriezumiem ražotās zamšādas eksports. Līdz ar to tika veiktas korekcijas attiecībā uz zamšādu, kas ražota no atsevišķiem zamšādas atgriezumu gabaliņiem, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, papildinot labojumu attiecībā uz fizisko īpašību atšķirībām, kas noteiktas pagaidu regulas 26. apsvērumā. 4. Dempinga starpība (17) Ņemot vērā iepriekšminētās korekcijas, galīgi noteiktās dempinga starpības, kas izteiktas kā procenti no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir 69,8%. E. KAITĒJUMS 1. Kopienas produkcija (18) Tā kā par šo jautājumu nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 28. apsvērums. 2. Kopienas ražošanas nozares definīcija (19) Tā kā par šo jautājumu nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29. un 30. apsvērums. 3. Kopienas patēriņš (20) Izskatot Statistikas biroja sniegto statistikas informāciju, tika koriģēti citu trešo valstu, izņemot ĶTR, importa rādītāji. Pēc tam Kopienas patēriņa rādītāji tika attiecīgi koriģēti šādi: Redzamais patēriņš Kopienā | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | Kvadrātpēdas (tūkstošos) | 20 462 | 21 334 | 22 109 | 21 312 | 21 886 | Indekss 2001 = 100 | 100 | 104 | 108 | 104 | 107 | (21) Redzams, ka attiecīgajā periodā pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma Kopienā ir palielinājies par 7%, kas ir nedaudz vairāk, nekā minēts pagaidu regulas 31. apsvērumā. Pamatojoties uz iepriekšminēto un ņemot vērā, ka nav citu atsauksmju par Kopienas patēriņu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 31. apsvērumā noteikto metodoloģiju. 4. Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa (22) Ņemot vērā nedaudz koriģētos Kopienas patēriņa rādītājus, ĶTR importa tirgus daļa attiecīgajā periodā tika atbilstoši koriģēta šādi: 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | Tirgus daļa | 10,4% | 7,6% | 22,8% | 29,4% | 30,2% | (23) Attiecīgajā periodā ĶTR importa daļa Kopienas tirgū palielinājās no 10,4% 2001. gadā līdz 30,2% izmeklēšanas periodā. Straujais tirgus daļas palielinājums bija iespējams, ievērojot relatīvi nelielu patēriņa pieaugumu. Tāpēc ar šo apstiprina tendenci, kas izklāstīta pagaidu regulas 33. apsvērumā. (24) Pēc Ķīnas tirdzniecības uzņēmuma prasības atzīšanas, kā izklāstīts iepriekš 16. apsvērumā, un attiecīgo korekciju veikšanas dempinga aprēķināšanas nolūkā līdzīgi tika koriģētas arī attiecīgā ražojuma importa cenas, ņemot vērā no ĶTR uz Kopienu eksportētās zamšādas, kas ražota no zamšādas atgriezumu gabaliņiem, zemāko kvalitāti, lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni. Attiecīgi tika palielināts pagaidu regulas 35. apsvērumā minētais pielāgojums attiecībā uz kvalitātes atšķirībām. Ņemot vērā iepriekšminēto, šis salīdzinājums apliecināja, ka izmeklēšanas periodā ĶTR izcelsmes attiecīgos ražojumus Kopienā pārdeva par cenām, kas bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām – izsakot procentos, tās bija par 29 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. (25) Tā kā par šo jautājumu netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 32. un 34. apsvērums. 5. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija (26) Ņemot vērā koriģētos Kopienas patēriņa rādītājus, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā tika atbilstoši koriģēta šādi: 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | Tirgus daļa | 39,9% | 38,3% | 33,8% | 30,1% | 30,8% | (27) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu ievērojamais samazinājums attiecīgajā periodā pilnībā atspoguļots datos par ražotāju tirgus daļu, kas nepārtraukti mazinājās no 39,9% 2001. gadā līdz 30,8% izmeklēšanas periodā. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 39. apsvērumā izklāstīto tendenci. (28) Tā kā par šo jautājumu netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 37. un 38., kā arī 40. – 54. apsvērums. 5. Secinājums par kaitējumu (29) Iepriekšminētie pārskatītie faktori, t.i., Kopienas patēriņš, Kopienas ražošanas nozares un Ķīnas ražotāju tirgus daļas neietekmēja pagaidu regulā izklāstītās tendences. Joprojām saglabājās augsta cenu samazinājuma starpība. Pamatojoties uz iepriekš teikto, nav mainīti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi, saskaņā ar kuriem Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Tā kā netika saņemtas citas atsauksmes, šie secinājumi tiek galīgi apstiprināti. F. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Importa dempinga ietekme (30) Sadarbībā iesaistītais tirdzniecības uzņēmums eksportētājs apgalvoja, ka Kopiena nav varējusi noteikt labi pamatotu cēloņsakarību attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu. Pēc tam tas izteica iebildumus pret pagaidu regulā sniegto analīzi, apgalvojot, ka, tā kā importa cenas visu laiku bija zemas, un īpaši, kad Kopienas ražošanas nozare bija rentabla, starp importa cenām un Kopienas ražošanas nozares negatīvo rentabilitāti izmeklēšanas periodā nav nekādas cēloņsakarības. (31) Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu kaitējuma analīze neaprobežojas ar Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, bet ņem vērā arī daudzus citus faktorus, kā minēts pagaidu regulas 28. un 58. apsvērumā, uz kuru pamata tika secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Par importa dempingu liecināja galvenokārt trīskāršais ĶTR importa tirgus daļas pieaugums attiecīgajā periodā. Šāds pieaugums tika sasniegts uz Kopienas ražošanas nozares rēķina, jo, neraugoties uz augošo tirgu, tajā bija vērojama ievērojama pārdošanas apjomu samazināšanās (-17 procentu punktu). Tika konstatēts, ka dempinga cenas izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājušas Kopienas ražošanas nozares cenas. Lai gan importa cenu lejupslīdes tendence nebija tik izteikta, jo attiecīgajā periodā bija vērojamas zināmas svārstības, tās visu laiku bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, tādējādi radot arvien nelabvēlīgākus tirgus apstākļus, kas spieda Kopienas ražošanas nozari pakāpeniski samazināt pārdošanas cenas, kā tas skaidri atspoguļots pagaidu regulas 45. apsvērumā. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tirdzniecības uzņēmuma eksportētāja arguments tika noraidīts. (32) Tā kā par importa dempinga sekām netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 60. – 64. apsvērums. 2. Citu faktoru ietekme (33) Tā pati ieinteresētā persona iebilda arī, ka, ņemot vērā to, ka vidējā no Turcijas importētās produkcijas cena izmeklēšanas periodā bija daudz zemāka par ĶTR importa cenu un ka no citām trešām valstīm importētās produkcijas cenas pēc vispārējā atzinuma bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, šā importa izslēgšana no kaitējuma analīzes un dempinga izmeklēšanas liecina, ka ĶTR ir mērķtiecīgi diskriminēta. Runājot par importu no Turcijas, tika apgalvots, ka Komisijas izmantotā metodoloģija, selektīvi izmantojot cenu tendences, neatbilst vairākiem PTO noteikumiem. (34) Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka Komisija veica atsevišķu analīzi par importu no Turcijas, jo apjoma ziņā tas bija visnozīmīgākais tūlīt pēc ĶTR. Analīzes skaidrības, pārredzamības un pilnīguma nolūkā un, ņemot vērā 19. apsvērumā minēto statistisko datu korekciju, tālāk tekstā sniegta detalizētāka tabula, kurā atspoguļoti koriģētie importa apjomi no citām trešām valstīm: Imports no citām trešām valstīm | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | IP | Turcija (kvadrātpēdas tūkstošos) | 353 | 380 | 237 | 893 | 1 677 | Vidējās cenas (EUR/kvadrātpēdas) | 1,01 | 0,73 | 0,33 | 0,81 | 0,52 | Rumānija (kvadrātpēdas tūkstošos) | 300 | 137 | 280 | 330 | 303 | Vidējās cenas (EUR/kvadrātpēdas) | 0,99 | 0,68 | 0,45 | 0,61 | 0,64 | Pakistāna (kvadrātpēdas tūkstošos) | 50 | 330 | 167 | 157 | 210 | Vidējās cenas (EUR/kvadrātpēdas) | 1,00 | 0,37 | 0,90 | 1,20 | 0,54 | Meksika(kvadrātpēdas tūkstošos) | 590 | 1 017 | 853 | 293 | 170 | Vidējās cenas (EUR/kvadrātpēdas) | 1,54 | 1,16 | 1,06 | 1,43 | 1,13 | Citas valstis, izņemot iepriekšminētās valstis (kvadrātpēdas tūkstošos) | 1 029 | 1 125 | 939 | 881 | 1 138 | Vidējās cenas (EUR/kvadrātpēdas) | 1,29 | 0,84 | 0,88 | 0,57 | 0,49 | (35) Šī tabula rāda, ka ievērojami pieaudzis tikai imports no Turcijas, t.i., no 353 tūkst. kvadrātpēdām 2001. gadā līdz 1 677 tūkst. kvadrātpēdām izmeklēšanas periodā, turklāt Turcijas importa cenas nepārtraukti samazinājās un bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tomēr, kā paskaidrots pagaidu regulas 66. apsvērumā, minētā importa būtisku daļu veica kāds sadarbībā iesaistīts Kopienas ražotājs, lai papildinātu savu produkcijas klāstu vai pēc importēto ražojumu sagriešanas un atkārtotas iesaiņošanas atkārtoti eksportētu uz trešām valstīm, līdz ar to šie importa apjomi nevarēja nodarīt Kopienas ražošanas nozarei kaitējumu. Atlikušie importa daudzumi veido mazu un stabilu tirgus daļu aptuveni 2% apmērā, izņemot izmeklēšanas periodā, un, kā paskaidrots arī pagaidu regulas 66. apsvērumā, minētais imports varēja nodarīt, lai gan nenozīmīgu, kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. (36) Citu tabulā minēto valstu (izņemot Turciju) imports veido tirgus daļu, kas izmeklēšanas periodā pēc apmēra bija tuvu de minimis vai pat mazāka un kam attiecīgajā periodā bija raksturīga lejupejoša vai stabila tendence. Kopējā šo valstu tirgus daļa samazinājās no 9,6% 2001. gadā līdz 8,3% - izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek galīgi secināts, ka neviena no šīm valstīm nevarēja Kopienai nodarīt kaitējumu. (37) 32. apsvēruma beigās citētais Ķīnas tirdzniecības uzņēmuma arguments, saskaņā ar kuru „Komisijas izmantotā metodoloģija, selektīvi izmantojot cenu tendences, neatbilst vairākiem PTO noteikumiem”, bija neskaidrs un nepamatots, un līdz ar to tika noraidīts. (38) Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka nav saņemta cita informācija, kas pamatotu citu valstu, izņemot ĶTR, importa ietekmi, tiek galīgi secināts, ka šo valstu imports nevar būt noteicošais iemesls tam, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums. (39) Tālāk tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu lielā mērā noteikuši tās zaudējumi eksporta tirgos. Tika izteikts viedoklis, ka, ja zaudējumus, kas radušies ārvalstu tirgos, attiecina uz valsti, saistībā ar kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, tad šāda rīcība vien jau norāda uz nolūku diskrimēt. (40) Vispirms jāatzīmē, ka Komisijas veiktajā Kopienas ražošanas nozares situācijas, t.sk. tās rentabilitātes analīzē ņemta vērā tikai ar attiecīgo ražojumu saistītā saimnieciskā darbība Kopienā. Līdz ar to šajā izmeklēšanā nav ņemts vērā kaitējums, ko varētu būt izraisījuši zaudējumi eksporta tirgos. Bez tam Kopienas ražošanas nozares eksports minēts tikai tik daudz, lai interpretētu dažus apvienotus rādītājus, piemēram, krājumus. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Kopienas ražošanas nozares situācijas analīze ir pilnīgā saskaņā ar pamatregulu. (41) Tā kā par cēloņsakarību netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 59. – 72. apsvērums. G. KOPIENAS INTERESES (42) Tā kā par Kopienas interesēm netika saņemtas citas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 73. – 82. apsvērums. H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (43) Ievērojot 15., 16. un 24. apsvērumā minēto prasību, importa dati, ko izmantoja, lai noteiktu kaitējuma novēršanas pakāpi, kā aprakstīts pagaidu regulas 86. apsvērumā, tika koriģēti, lai ņemtu vērā faktu, ka zināms daudzums no ĶTR uz Kopienu eksportētās zamšādas ir ražots no zamšādas atgriezumiem un ir zemākas kvalitātes nekā Kopienas ražošanas nozares pārdotā zamšāda. (44) Ņemot vērā iepriekšminēto, galīgi noteiktā kaitējuma novēršanas pakāpe ir 58,9%. (45) Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu ĶTR importam jāpiemēro galīgais antidempinga maksājums zemākajā dempinga un kaitējuma līmeņa apmērā saskaņā ar mazākā nodokļa noteikumu. Šajā gadījumā visas maksājumu likmes attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī. Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā maksājuma likme ir 58,9 %. I. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA (46) Ņemot vērā ĶTR ražotājiem eksportētājiem konstatēto dempinga starpības apmēru un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteikto galīgā maksājuma summu. Tā kā galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, atmaksā pagaidu iekasētās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums ĶTR izcelsmes importētai zamšādai un mākslīgai zamšādai, kas ir piegriezta vai nav piegriezta pēc formas, tostarp žāvētai zamšādai un mākslīgai žāvētai zamšādai, ko klasificē ar KN kodu 4114 10 10 un 4114 10 90. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama visu Ķīnas Tautas Republikas uzņēmumos izgatavoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 58,9%. 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 439/2006, ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zamšādas importam, tiek galīgi iekasētas atbilstoši galīgajai maksājuma likmei, kas noteikta 1. pantā. Tiek atmaksātas pagaidu iekasētās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma apmēru. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē Padomes vārdā— priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 80, 17.3.2006., 7. lpp.