Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2012. gadam nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem, kuri ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets /* COM/2011/0717 galīgā redakcija - 2011/0317 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz zvejas iespējām, kuras ir pieejamas Savienības kuģiem Savienības ūdeņos un ārpus tiem un trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos, un kuras izriet no lēmumiem, kas pieņemti daudzpusējos vai divpusējos forumos. Gatavojoties starptautiskām apspriedēm, Savienība izstrādā nostāju, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem un Savienības politikas mērķiem, kurus vienādi piemēro iekšējiem lēmumiem. Šādu sarunu rezultāts nozīmē, ka Savienība piekrīt uzņemties saistības vis-à-vis trešām personām. Attiecībā uz šādu lēmumu īstenošanu Savienības tiesību aktos, Savienībai, izņemot iekšējo kvotu sadalīšanu starp dalībvalstīm, pēc būtības nav rīcības brīvības. Tās sadalot dalībvalstīm, piemēro nosacītas stabilitātes principu. Darbības joma Pēdējos gados ES Padome mēdz pieņemt ikgadēju lēmumu par zvejas iespējām no Atlantijas okeāna un Ziemeļjūras krājumiem un par zvejas iespējām starptautiskās zvejniecībās, kurās piedalās Savienības kuģi. Tas atspoguļojās regulēto krājumu skaita ziņā lielākajā zvejas iespēju regulā, kas darbojās līdztekus citām regulām, ar kurām nosaka zvejas iespējas no Baltijas jūras, Melnās jūras un dziļūdens krājumiem (pēdējo minēto regulu pieņem reizi divos gados). Tomēr zinātniskie ieteikumi par krājumiem, par kuriem Savienība pieņem autonomu lēmumu, ar dažiem izņēmumiem ir pieejami jau jūlijā. Tāpēc ir iespējams izstrādāt priekšlikumu, kurš aptvertu tikai Savienības krājumus un par kuru Padome varētu panākt politisku vienošanos novembra sesijā. Vēloties racionalizēt lēmumus par zvejas iespējām un atvieglot to pieņemšanu, Komisija paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām”[1] izteica nodomu iesniegt divus priekšlikumus, kuru saturs līdz šim bija iekļauts vienā priekšlikumā. Priekšlikuma sadalīšana ļaus ieviest vienkāršāku un strukturētāku pieeju, saskaņā ar kuru lēmumus pieņem, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, iespējami drīzāk pēc attiecīgā ieteikuma sniegšanas. Vadoties pēc Baltijas jūras zvejas iespēju regulas modeļa, lēmuma pieņemšanas process kļūs labāk pārvaldāms un agrāk nodrošinās operatoriem noteiktību attiecībā uz viņu darbībām nākamajā gadā. No diviem priekšlikumiem šis priekšlikums ir otrais, un tā vispārīgais mērķis ir ieviest Savienības tiesību aktos zvejas iespējas, kas jau ir apspriestas un apstiprinātas citur. Tādējādi tas ietver: - kopīgus krājumus, tas ir, krājumus, kurus pārvalda kopā ar Norvēģiju Ziemeļjūrā un Skagerakā vai saskaņā ar NEAFC saistītiem piekrastes valstu nolīgumiem, - krājumus ar ierastu kvotu apmaiņu: tas ir, krājumus, kurus nepārvalda kopīgi, bet uz kuriem attiecas ikgadēja kvotu apmaiņa starp Savienību un Norvēģiju un/vai Fēru salām, - krājumus, ar kuru kvotām varētu tikt veikta apmaiņa, tas ir, krājumus, kas ir nosacīti jauni (piemēram, kaproīdas) vai par kuriem ir potenciāla interese veikt kvotu apmaiņu, - piezvejas sugas jūrasmēles un jūras zeltplekstes zvejniecībās, pat ja kvotu apmaiņa nav veikta, lai nodrošinātu konsekvenci virzībā uz vairāksugu zvejniecību pārvaldību, - zvejas iespējas, kuras izriet no vienošanās, kas panākta reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). Lielākā daļa zvejas iespēju, kas iekļautas šajā priekšlikumā, ir atzīmētas kā "pm" ( pro memoria ). Tas ir saistīts ar to, ka: - ieteikums par dažiem krājumiem nebūs pieejams laikā, kad priekšlikumu paredzēts pieņemt; vai - konkrēti nozvejas ierobežojumi un citi ieteikumi no Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas ( SPRFMO ), Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisijas ( CCAMLR ), Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ), Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas ( WCPFC ) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) tiks saņemti pēc šo organizāciju gadskārtējām sanāksmēm, kas notiks laikposmā no 2011. gada oktobrim līdz 2012. gada februārim; vai - krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī krājumiem, kurus pārvalda kopīgi vai ar kuru kvotām veic apmaiņu ar Norvēģiju un Fēru salām, KPN vēl nav noteikta, jo turpinās apspriešanās, kuras ar šīm valstīm beigsies 2011. gada novembrī un decembrī. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisija ir ievērojusi vadlīnijas, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanās ( front-loading ) procesa principi. Iepriekšējas sagatavošanas procesa ietvaros Komisija izstrādāja apspriešanās dokumentu par sadalījumu. Šajā nolūkā Komisija sagatavoja neoficiālu dokumentu Zvejniecības un akvakultūras komitejai par galvenās zvejas iespēju regulas sadalīšanu 2012. gadā. Minētajā dokumentā sniegti kritēriji, kurus izmantoja galveno zvejas iespēju priekšlikuma sadalīšanai divās daļās, un tajā norādīts teksts, kas būtu jāiekļauj priekšlikumā par Savienības krājumiem un teksts, kas būtu jāiekļauj priekšlikumā par starptautiskajiem krājumiem, un noteikumi, kas jāiekļauj abos dokumentos. Šis iepriekšējas sagatavošanas dokuments tika nosūtīts dalībvalstīm un arī reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP), lai dotu tām iespēju sniegt atsauksmes. Turklāt 8. septembrī Komisija organizēja atklātu semināru, kurā piedalījās dalībvalstis, Eiropas Parlamenta deputāti, zivsaimniecības eksperti, ieinteresēto aprindu, preses un sabiedrības pārstāvji un kurā tika darīti zināmi un apspriesti zinātnisko ieteikumu rezultāti un to galvenā ietekme. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecībā uz izmantoto metodiku Komisija apspriedās ar divām galvenajām organizācijām un to ekspertiem: ICES , kas ir neatkarīga zinātniska organizācija, un ZZTEK. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru minētā organizācija ir izstrādājusi un izmanto saskaņā ar savu klientu, tostarp Komisijas, lūgumiem. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami tās tīmekļa vietnē. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums galvenokārt transponē pasākumus, kas apstiprināti starptautiskā līmenī. Citi elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu ietekmi, ko var radīt zvejas iespējas, tiek izskatīti starptautisko sarunu sagatavošanas un vešanas posmā, kuru ietvaros ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 1. Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. 2. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, vides, ekonomiskā un sociālā ziņā ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles limiti, kas piemērojami Savienības zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās iesaistīti Savienības kuģi. 3. Piemērošana Noteikumi priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2012. gada 31. decembrim, izņemot konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus, kuri ir piemērojami līdz 2013. gada 31. janvārim. 4. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. 5. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. KZP ir vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt starp reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. 6. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA 7. Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. 8. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2012. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. 9. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Saskaņā ar Lisabonas līgumu parastā procedūra lēmumu pieņemšanai jautājumos, kas ietilpst KZP jomā, ir koplēmuma procedūra. Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts izņēmums attiecībā uz pasākumiem “par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu”. Šie pasākumi pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem Padomei bez Parlamenta iesaistīšanās. Tāpēc šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem un zvejas piepūles pārvaldību kopumā šis priekšlikums ir saskaņā ar sagatavošanas procesa principiem, kas noteikti Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija) un Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām 2012. gadam” (COM(2011) 298 galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2012. gadam. Kā minēts iepriekš, priekšlikumā ir iekļauti arī nozvejas ierobežojumi, par ko ir vienojušās konkrētas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. Saistībā ar zvejas piepūles pārvaldību jānorāda, ka mencu zvejā kopš 2009. gada tiek piemērota uz kilovatdienām balstīta sistēma, kuru turpinās piemērot 2012. gadā. Kas attiecas uz pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumiem, noteikumi, kas ir spēkā 2011. gadā, ir ierosināti arī 2012. gadam, tas ir, papildu kvotas 12 % apmērā izmēģinājuma projektiem, kuru mērķis ir nepieļaut mencu nozveju no 3 mencas krājumiem, kas kopīgi ar Norvēģiju (Ziemeļjūra, VIId zona un Skageraks). Ir rūpīgi jānovērtē tas, vai to zivju nozveja, kuras zvejo atbilstoši izmēģinājuma projektiem, liecina par samazinājumu salīdzinājumā ar izkrāvumiem un izmetumiem pirms izmēģinājumiem. Pilnīgs novērtējums nebūs pieejams līdz 2012. gada pirmajam ceturksnim, jo pašreizējie izmēģinājumi turpināsies līdz gada beigām. Tāpēc Komisija lūgs ZZTEK sagatvot ieteikumu, pamatojoties uz ziņojumiem, kurus dalībvalstis iesniegs, kad beigsies 2011. gada sezona. Ja novērtējums liecina, ka ar izmēģinājumiem nav panākts kopējās nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar zvejniecībām, kas nav izmēģinājuma zvejniecības, Komisijai ir tiesības nekavējoties ierosināt vajadzīgos grozījumus pasākumos, kurus Padome pieņēmusi par pilnībā dokumentētām zvejniecībām. 2011/0317 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2012. gadam nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem, kuri ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: 10. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. 11. Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2] prasīts pieņemt Savienības mēroga pasākumus, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). 12. Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. 13. Padomes […] Regulā […] 2012. gadam ir noteiktas Savienības kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem, kuri nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets. Tagad ir lietderīgi pieņemt regulu, ar ko 2012. gadam nosaka zvejas iespējas un īsteno starptautiskus pasākumus un nolīgumus. 14. KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmēs, kurās piedalījās Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji. 15. Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai sniegtu apmēra novērtējumus, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka saskaņā ar piesardzības principu, kas definēts Komisijas paziņojumā “Par piesardzības principu”[3], kā arī pieeju, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām”[4], vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jaukta tipa zvejniecībām. 16. Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[5], Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[6], un Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā[7]. 17. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus konkrētu tādu sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumu nozvejas limitu īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[8]. 18. Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas vajadzīgs pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar tādu sugu krājumiem, kas nav ilgdzīvojošas sugas. 19. Dažas KPN ļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai nepieļautu izmetumus un citādi izmantojamo zivju resursu izšķiešanu, kas ar tiem saistīta; nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma noturību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai ir jāaptver itin visas darbības jūrā, nevis tikai izkraušana ostā. 20. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas ( CCTV ) kameru izmantošanu; tas ļaus detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotājiem, kuri reāllaikā darbojas uz kuģa, būtu mazāk efektīva, dārgāka un ne tik uzticama. 21. Tāpēc CCTV izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu tādas izmetumu samazināšanas shēmas kā pilnībā dokumentētas zvejniecības, ar nosacījumu, ka tiek izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[9]. 22. Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei, būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi[10]. 23. Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[11]. 24. Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma tūbīšu krājumu pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā. 25. Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat limitētas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot šo sugu zvejas vispārēju aizliegumu. 26. Norvēģijas omārus iegūst grunts zvejniecībās jauktā veidā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zonā uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) saglabāšanas nolūkos ir nepieciešams pēc iespējas samazināt Norvēģijas omāru nozveju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot zvejas iespējas minētajā apgabalā un atļaut zvejot tikai pelaģiskās sugas, kuru zvejā Norvēģijas omāri netiek iegūti. 27. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[12], Fēru salām[13] un Grenlandi[14], Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām un vienojusies par attiecīgajām zvejas iespējām [šādu apspriežu rezultāts jānorāda, kad tās ir beigušās]. 28. Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gadaPievienošanās aktu Savienība no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas [mintaja] resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2012. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt Savienības kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. 29. Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija ( NAFO ) 33. gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2012. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā. Minētās zvejas iespējas, kurās ietilpst konkrētas KPN un — attiecībā uz garnelēm 3M rajonā — piepūles sadales sistēma, būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. 30. Amerikas Tropisko tunzivju komisija ( IATTC ) 82. gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC pieņēma arī rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Lai veicinātu minēto zivju krājumu saglabāšanu, minētie pasākumi ir jāīsteno Savienības tiesību aktos. 31. Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā [ pieņemto pasākumu kopsavilkums jāsniedz pēc gadskārtējās sanāksmes beigām 2011. gada 19. novembrī ]. Lai veicinātu minēto zivju krājumu saglabāšanu, šādi pasākumi ir jāīsteno Savienības tiesību aktos. 32. Indijas okeāna tunzivju komisija ( IOTC ) gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, kā šobrīd īstenots Savienības tiesību aktos. 33. Trešajā starptautiskajā sanāksmē par reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā ( SPRFMO ), kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas RZPO izveidei. Šie pagaidu pasākumi tika pārskatīti SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē, kas norisinājās 2011. gada janvārī, un atkal tiks pārskatīti SPRFMO komisijas 3. sagatavošanas konferencē, kas norisināsies no 2012. gada 30. janvāra līdz 3. februārim. Šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem. Tomēr saskaņā ar starptautiskajās jūras tiesībās ietvertajiem sadarbības un saglabāšanas pienākumiem šos pasākumus ir lietderīgi īstenot Savienības tiesību aktos, nosakot vispārēju kvotu Savienībai un tās sadalījumu starp attiecīgajām dalībvalstīm. 34. Gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija ( SEAFO ) negrozīja Patagonijas ilkņzivs, Atlantijas lielgalvja, beriksu un sarkanā dziļūdens krabja kopējo pieļaujamo nozveju, par kuru 2011. un 2012. gadam vienojās šīs organizācijas gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā. Šie pasākumi ir jāīsteno Savienības tiesību aktos. 35. Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas ( NEAFC ) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. 36. Attiecīgās RZPO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, kas šādus pasākumus īsteno Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR zvejas sezona sākas viena gada 1. decembrī un beidzas nākamā gada 30. novembrī, un tādēļ konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2011. gada 1. decembrī, ir lietderīgi attiecīgos šīs regulas noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. 37. Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas Savienības kuģiem, attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[15], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. 38. Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra, un izņemot īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 27. apsvērumā. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. 39. Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. PANTS PRIEKšMETS 40. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets. 41. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: 42. nozvejas limitus 2012. gadam; 43. zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim; 44. zvejas iespējas laikposmā no 2011. gada 1. decembra līdz 2012. gada 30. novembrim konkrētiem krājumiem Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas ( CCAMLR ) apgabalā; un 45. konkrētu krājumu zvejas iespējas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas ( IATTC ) konvencijas apgabalā 27. pantā noteiktajos laikposmos. 2. pantsDarbības joma Šī regula attiecas uz: 46. Savienības kuģiem; un 47. trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. 3. pantsDefinīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 48. “Savienības kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; 49. "trešās valsts kuģis" ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; 50. “Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus; 51. “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; 52. "kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; 53. “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; 54. “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008[16]. 4. pantsZvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: 55. ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[17]; 56. “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; un 57. “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; 58. CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas, kā noteikts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulai (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[18]; 59. NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[19]; h) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību[20]; i) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā[21]; j) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Padomes 2004. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā[22]; k) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju[23]; l) IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi[24]; m) “ SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā[25], un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; n) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā[26]; o) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums. II SADAĻA SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS I NODAļA VISPāRēJI NOTEIKUMI 5. PANTS KPN UN TāS SADALīJUMS 60. Savienības kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šīs KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 61. Savienības kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008[27] izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus. 62. Moivas kvotu ICES V un XIV apakšapgabala Grenlandes ūdeņos, kura Savienībai pieejama, pamatojoties uz KPN un zvejas iespējām, ko Grenlande piešķīrusi Savienībai, Komisija nosaka atbilstīgi Zvejniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un tā protokolam. 63. Ņemot vērā 2012. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 37. panta 2. punktā minēto procedūru, var pārskatīt KPN, kas I pielikumā noteikta šādiem krājumiem: 64. tūbīšu krājumam Savienības ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IIB pielikumu; 65. Esmarka mencas krājumam un saistītai piezvejai ICES IIIa apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā; un 66. brētliņas krājumam Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. 67. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar Savienības pienākumu pildīt savas starptautiskās saistības Komisija ar nekavējoties piemērojamiem īstenošanas aktiem saskaņā ar 37. panta 3. punktā minēto procedūru pārskata KPN, kas I pielikumā noteikta 3. punktā minētajiem krājumiem. Minētie tiesību aktus piemēro šīs regulas spēkā esamības laikā un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā līdz 2012. gada 31. decembri. 6. pantsPapildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos 68. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalstis var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. 69. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem: 70. kuģim jāizmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas ( CCTV ) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa; 71. kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas nedrīkst pārsniegt 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %, un 72. visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, jāatskaita no kopējām kuģim iedalītajām zvejas iespējām. Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[28], šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu. 73. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada laikposmā. 74. Pirms papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalstis iesniedz Komisijai šādu informāciju: 75. to kuģu saraksts, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos; 76. uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas; 77. to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto kuģi, kas piedalās izmēģinājumos; 78. novērtētie izmetumu apjomi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos, un 79. tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos. 80. Komisija var lūgt, lai kuģu aptuveno izmetumu novērtējumu, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts neiedala attiecīgajiem kuģiem papildu zvejas iespējas vai neatsauc tās, ja tās jau iedalītas. 7. pantsNozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: 81. nozvejas guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai 82. nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. 8. pantsZvejas piepūles limiti No 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībai piemēro IIA pielikumā noteiktos zvejas piepūles pasākumus: 83. Skagerakā; 84. ICES IIIa rajona daļā, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā; 85. ICES IV apakšapgabalā; 86. Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un 87. ICES VIId rajonā. 9. pantsNozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai 88. Regulas (EK) Nr. 2347/2002[29] 3. pantu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai, piemēro Grenlandes paltusam. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai. 89. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2012. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 10. pantsĪpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 90. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar: 91. zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2009 20. panta 5. punktu; 92. zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; 93. papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; 94. daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; 95. atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 96. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. 11. pantsSlēgtā zvejas sezona 97. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: brosmi, zilo jūras līdaku un jūras līdaku. 98. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | 1 | 52° 27' N | 12° 19' W | 2 | 52° 40' N | 12° 30' W | 3 | 52° 47' N | 12° 39,600' W | 4 | 52° 47' N | 12° 56' W | 5 | 52° 13,5' N | 13° 53,830' W | 6 | 51° 22' N | 14° 24' W | 7 | 51° 22' N | 14° 03' W | 8 | 52° 10' N | 13° 25' W | 9 | 52° 32' N | 13° 07,500' W | 10 | 52° 43' N | 12° 55' W | 11 | 52° 43' N | 12° 43' W | 12 | 52° 38,800' N | 12° 37' W | 13 | 52° 27' N | 12° 23' W | 14 | 52° 27' N | 12° 19' W | 99. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas. 12. pantsZvejai aizliegtās sugas 100. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: 101. milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ) un baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ) Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi; un 102. siļķu haizivs ( Lamma nasus ) visos ūdeņos, izņemot tad, ja […] Regulas Nr. […] I pielikuma B daļā paredzēts citādi; 103. eņģeļhaizivs ( Squatina squatina ) Savienības ūdeņos; 104. parastā raja ( Dipturus batis ) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; 105. cirtainā raja ( Raja undulata ) un baltā raja ( Rostroraja alba ) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; 106. ģitārrajas ( Rhinobatidae ) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā. 107. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 13. pantsDatu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II nodaļaZvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos 14. PANTS ZVEJAS ATļAUJAS 108. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā. 109. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā. III nodaļaZvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos 1. IEDAļA ICCAT KONVENCIJAS APGABALS 15. PANTS ZILO TUNZIVJU ZVEJAS KAPACITāTES, AUDZēšANAS UN NOBAROšANAS KAPACITāTES IEROBEžOJUMI 110. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8kg/75 cm līdz 30kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu. 111. To Savienības piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu. 112. To Savienības kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu. 113. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu. 114. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu. 115. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu. 16. pantsPapildu noteikumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta no 2012. gada 1. janvāra līdz 15. maijam un no 2012. gada 15. jūnija līdz 31. decembrim. 17. pantsZveja atpūtas un sporta nolūkā Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā. 18. pantsHaizivis 116. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju ( Alopias superciliosus ) liemeņa daļu vai visu liemeni. 117. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju. 118. Saistībā ar zvejniecību ICCAT konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo ) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni. 119. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju ( Carcharhinus longimanus ) liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. iedaļa CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS 19. PANTS AIZLIEGUMI UN NOZVEJAS LIMITI 120. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta. 121. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus. 20. pantsIzpētes zveja 122. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2012./2013. gada zvejas sezonā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts ir paredzējusi piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu paziņo to CCAMLR Sekretariātam un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2012. gada 24. jūlijā. 123. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām ( SSRU ) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 124. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m. 21. pantsKrilu zveja 2012./2013. gada zvejas sezonā 125. Krilu ( Euphausia superba ) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2012./2013. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2012. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai: 126. par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu; 127. par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu. 128. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā. 129. Dalībvalstis, kuras plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai sava karoga kuģus, kas paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju. 130. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz: 131. pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju; 132. izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 133. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN) kuģu sarakstiem. 3. iedaļa IOTC APGABALS 22. PANTS ZVEJAS KAPACITāTES LIMITI KUģIEM, KAS ZVEJO IOTC APGABALā 134. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā. 135. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis ( Xiphias gladius ) un garspuru tunzivis ( Thunnus alalunga ) IOTC apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā. 136. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 137. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN kuģi). 138. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzēto zvejas kapacitāti dalībvalstis drīkst palielināt, pārsniedzot maksimumu, kas minēts 1. un 2. punktā, tikai ievērojot šajos plānos noteiktos limitus. 23. pantsHaizivis 139. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni. 140. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 4. iedaļa SPRFMO APGABALS 24. PANTS PELAģISKā ZVEJA – KAPACITāTES LIMITS Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo to sava karoga kuģu kopējo bruto tilpību, kuri 2012. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā. 25. pantsPelaģiskā zveja – KPN 141. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā minēts 24. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN. 142. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai šajā pantā minētajā zvejā iesaistīto kuģu vārdus un parametrus, tostarp bruto tilpību. 143. Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā datus par kuģu ienākšanu ostās. 26. pantsGrunts zveja Dalībvalstis, kuras reģistrētas īstenojam grunts zvejas piepūli SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, piepūli vai nozveju: 144. samazina līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā un 145. veic tikai tajās SPRFMO konvencijas daļās, kurās grunts zveja veikta jebkurā iepriekšējā zvejas sezonā. 5. iedaļa IATTC KONVENCIJAS APGABALS 27. PANTS ZVEJA AR RIņķVADIEM 146. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis ( Thunnus albacares ), lielacu tunzivis ( Thunnus obesus ) un svītrainās tunzivis ( Katsuwonus pelamis ): 147. no 2012. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2012. gada 18. novembra līdz 2013. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: 148. Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, 149. 150 rietumu garuma meridiāns, 150. 40º ziemeļu platuma paralēle, 151. 40º dienvidu platuma paralēle; vai 152. no 2012. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: 153. 96º rietumu garuma meridiāns, 154. 110º rietumu garuma meridiāns, 155. 5º ziemeļu platuma paralēle, 156. 3º dienvidu platuma paralēle. 157. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2012. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadiem. 158. Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģi visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis. 159. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: 160. ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai 161. pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 162. Aizliedz zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut IATTC konvencijas apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju ( Carcharhinus longimanus ) liemeņa daļu vai visu liemeni. 163. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt: 164. reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (beigtas vai dzīvas); 165. paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kurās viņi ir valstspiederīgie. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim. 6. iedaļa SEAFO KONVENCIJAS APGABALS 28. PANTS DZIļūDENS HAIZIVJU ZVEJAS AIZLIEGUMS SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: - raju dzimtas zivis ( Rajidae ), - dzelkņu haizivs ( Squalus acanthias ), - laternhaizivs ( Etmopterus bigelowi ), - īsastes laternhaizivs ( Etmopterus brachyurus ), - lielā laternhaizivs ( Etmopterus princeps ), - gludā laternhaizivs ( Etmopterus pusillus ), - kaķhaizivs ( Apristurus manis ), - samtainā dzeloņzivs ( Scymnodon squamulosus ) - un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis. 7. iedaļa WCPFC KONVENCIJAS APGABALS 29. PANTS LIELACU TUNZIVS, DZELTENSPURU TUNZIVS, SVīTRAINāS TUNZIVS UN GARSPURU TUNZIVS ZVEJAS PIEPūLES LIMITI Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs ( Thunnus obesus ), dzeltenspuru tunzivs ( Thunnus albacares ), svītrainās tunzivs ( Katsuwonus pelamis ) un garspuru tunzivs ( Thunnus alalunga ) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm. 30. pantsSlēgtais apgabals zvejai ar ZPI 166. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2012. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2012. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20º N un 20º S. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā: 167. neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci; 168. nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI. 169. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 170. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: 171. zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm; 172. ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai 173. ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 31. pantsApgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu Lielacu tunzivs un dzeltenspuru tunzivs zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos: 174. starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) robežas; 175. starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas. 32. pantsTo Savienības kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis Maksimālais Savienības kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis ( Xiphias gladius ) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S, ir norādīts VII pielikumā. 8. iedaļaBeringa jūra 33. PANTS Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja (Theragra chalcogramma ) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta. III SADAĻA TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS 34. PANTS KPN Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un šajā sadaļā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus. 35. pantsZvejas atļaujas 176. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā. 177. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta. 36. pantsZvejai aizliegtās sugas 178. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: 179. milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ) un baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ) visos Savienības ūdeņos; 180. eņģeļhaizivs ( Squatina squatina ) visos Savienības ūdeņos; 181. parastā raja ( Dipturus batis ) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; 182. cirtainā raja ( Raja undulata ) un baltā raja ( Rostroraja alba ) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; 183. siļķu haizivs ( Lamna nasus ) visos ES ūdeņos; un 184. ģitārrajas ( Rhinobatidae ) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā. 185. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. IV SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 37. PANTS KOMITEJU PROCEDūRA 1 Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā lēmis komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu. 38. pantsStāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2012. gada 1. janvāra. Zvejas iespējas vai aizliegumus CCAMLR konvencijas apgabalā, kas noteikti 19., 20. un 21. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no attiecīgo piemērošanas periodu sākuma, kuriem minētās zvejas iespējas vai aizliegumi ir noteikti. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMI - I PIELIKUMS. KPN, kas piemērojama Savienības kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) - IA PIELIKUMS. Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā - IB PIELIKUMS. Ziemeļaustrumu Atlantija un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā - IC PIELIKUMS. Ziemeļrietumu Atlantija — NAFO konvencijas apgabals - ID PIELIKUMS. Tālu migrējošas zivis – visi apgabali - IE PIELIKUMS. Antarktika — CCAMLR konvencijas apgabals - IF PIELIKUMS. Dienvidaustrumu Atlantija — SEAFO konvencijas apgabals - IG PIELIKUMS. Dienvidu tunzivis— visi apgabali - IH PIELIKUMS. WCPFC konvencijas apgabals - IJ PIELIKUMS. SPRFMO konvencijas apgabals - IIA PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES VIId rajonā - IIB PIELIKUMS. Zvejas iespējas kuģiem, kas zvejo tūbītes ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā - III PIELIKUMS. Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos - IV PIELIKUMS. ICCAT konvencijas apgabals - V PIELIKUMS. CCAMLR konvencijas apgabals - VI PIELIKUMS. IOTC apgabals - VII PIELIKUMS. WCPFC konvencijas apgabals - VIII PIELIKUMS. Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos I PIELIKUMS KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTAKPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM(DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI) IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums | Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja | Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes | Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna | Beryx spp. | ALF | Beriksas | Brosme brosme | USK | Brosme | Caproidae | BOR | Kaproīdas | Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsraga haizivs | Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs | Chaceon maritae | CGE | Sarkanais dziļūdens krabis | Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs | Chionoecetes spp. | PCR | Karaliskie krabji | Clupea harengus | HER | Siļķe | Coryphaenoides rupestris | RNG | Strupdeguna garaste | Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs | Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs | Dipturus batis | RJB | Parastā raja | Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs | Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktikas ilkņzivs | Engraulis encrasicolus | ANE | Eiropas anšovs | Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs | Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs | Euphausia superba | KRI | Krils | Gadus morhua | COD | Menca | Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste | Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantijas paltuss | Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis | Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs | Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija | Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi | Leucoraja circularis | RJI | Smilšu raja | Leucoraja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja | Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja | Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste | Limanda limanda | DAB | Limanda | Lophiidae | ANF | Jūrasvelni | Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis | Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns | Mallotus villosus | CAP | Moiva | Martialia hyadesi | SQS | Kalmārs | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša | Merlangius merlangus | WHG | Merlangs | Merluccius merluccius | HKE | Heks | Micromesistius poutassou | WHB | Putasu | Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste | Molva dypterygia | BLI | Zilā jūras līdaka | Molva molva | LIN | Jūras līdaka | Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs | Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele | Paralomis spp. | PAI | Krabji | Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles | Platichthys flesus | FLE | Plekste | Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste | Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis | Pollachius pollachius | POL | Pollaks | Pollachius virens | POK | Saida | Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste | Raja brachyura | RJH | Blondā raja | Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja | Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja | Raja montagui | RJM | Plankumainā raja | Raja undulata | RJU | Cirtainā raja | Rajiformes | SRX | Rajveidīgās zivis | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss | Rostroraja alba | RJA | Baltā raja | Scomber scombrus | MAC | Makrele | Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs | Sebastes spp. | RED | Sarkanasari | Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle | Solea spp. | SOX | Jūrasmēles | Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa | Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs | Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns | Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs | Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs | Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs | Trachurus spp. | JAX | Stavridas | Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca | Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele | Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs | Turpmākā atbilstības tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos. Beriksas | ALF | Beryx spp. | Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides | Eiropas anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus | Jūrasvelni | ANF | Lophiidae | Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari | Antarktikas ilkņzivs | TOA | Dissostichus mawsoni | Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus | Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea | Blondā raja | RJH | Raja brachyura | Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia | Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans | Putasu | WHB | Micromesistius poutassou | Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus | Kaproīdas | BOR | Caproidae | Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus | Moiva | CAP | Mallotus villosus | Menca | COD | Gadus morhua | Parastā raja | RJB | Dipturus batis | Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea | Krabji | PAI | Paralomis spp. | Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus | Limanda | DAB | Limanda limanda | Sarkanais dziļūdens krabis | CGE | Chaceon maritae | Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes | Plekste | FLE | Platichthys flesus | Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps | Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus | Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. | Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Heks | HKE | Merluccius merluccius | Siļķe | HER | Clupea harengus | Stavridas | JAX | Trachurus spp. | Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha | Krils | KRI | Euphausia superba | Pelēkā īsraga haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus | Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt | Jūras līdaka | LIN | Molva molva | Makrele | MAC | Scomber scombrus | Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. | Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis | Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus | Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii | Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus | Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides | Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. | Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa | Pollaks | POL | Pollachius pollachius | Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus | Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis | Sarkanasari | RED | Sebastes spp. | Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris | Saida | POK | Pollachius virens | Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. | Smilšu raja | RJI | Leucoraja circularis | Šagrēnādas raja | RJF | Leucoraja fullonica | Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus | Rajveidīgās zivis | SRX | Rajiformes | Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata | Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus | Karaliskie krabji | PCR | Chionoecetes spp. | Jūrasmēles | SOX | Solea spp. | Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii | Plankumainā raja | RJM | Raja montagui | Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus | Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias | Kalmārs | SQS | Martialia hyadesi | Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata | Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius | Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata | Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus | Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima | Brosme | USK | Brosme brosme | Cirtainā raja | RJU | Raja undulata | Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis | Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus | Baltā raja | RJA | Rostroraja alba | Merlangs | WHG | Merlangius merlangus | Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea | IA PIELIKUMS SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XIIUN XIV APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ Suga: | Tūbītes Ammodytes spp. | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. | Zona: | Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV(1) zonā (SAN/2A3A4.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. | Apvienotā Karaliste | pm | Vācija | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | (2) | Norvēģija | pm | KPN | pm | (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem 2 % no KPN. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIB pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos (1) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | (SAN/*234_1) | (SAN/*234_2) | (SAN/*234_3) | (SAN/*234_4) | (SAN/*234_5) | (SAN/*234_6) | (SAN/*234_7) | Dānija | Apvienotā Karaliste | Vācija | Zviedrija | Savienība | Norvēģija | Kopā | (1) Jānosaka. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) | Vācija | pm | (1) | Analītiskā KPN. | Francija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | Citi | pm | (1) | Savienība | pm | (1) | KPN | pm | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | Savienības ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. | Vācija | pm | Francija | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Citi | pm | (1) | Savienība | pm | KPN | pm | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) | Vācija | pm | Analītiskā KPN. Piemēro šīs regulas 11. pantu. | Spānija | pm | Francija | pm | Īrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Citi | pm | (1) | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (2) (3)(4) | KPN | pm | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā. (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas. (4) Ietverot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir pm tonnas un brosmes nozvejai — pm tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Siļķe (1) Clupea harengus | Zona: | IIIa (HER/03A.) | Dānija | pm | (2) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | (2) | Zviedrija | pm | (2) | Savienība | pm | (2) | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma var zvejot Savienības IV zonas ūdeņos (*04-C.). | Suga: | Siļķe (1) Clupea harengus | Zona: | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa un IVb zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Līdz pm tonnām no šā daudzuma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos IVa un IVb zonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) | Savienība | pm | Suga: | Siļķe (1) Clupea harengus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Savienība | pm | KPN | pm | (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Siļķe (1) Clupea harengus | Zona: | Piezveja IIIa zonā (HER/03A-BC) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. | Suga: | Siļķe (1) Clupea harengus | Zona: | Piezveja IV, VIId zonā un Savienības ūdeņos IIa zonā (HER/2A47DX) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. | Suga: | Siļķe (1) Clupea harengus | Zona: | IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D) | Beļģija | pm | (3) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (3) | Vācija | pm | (3) | Francija | pm | (3) | Nīderlande | pm | (3) | Apvienotā Karaliste | pm | (3) | Savienība | pm | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko ierobežo loksodroma, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz platumam 51° 33' N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B.). | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIa N (1) (HER/5B6ANB) | Vācija | pm | Analītiskā KPN. | Francija | pm | Īrija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | (1) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 00' N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07° 00' W un uz ziemeļiem no 55° 00' N, izņemot Klaidu. | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Skageraks (COD/03AN.) | Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (1) | Vācija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Zviedrija | pm | (1) | Savienība | pm | KPN | pm | (1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) | Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (1) | Vācija | pm | (1) | Francija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Zviedrija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | (1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Var zvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) | Savienība | pm | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | VIId (COD/07D.) | Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN. | Francija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | Savienība | pm | KPN | pm | (1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. | Suga: | Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (D/F/2AC4-C) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Jūrasvelni Lophiidae | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) | Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN. | Dānija | pm | (1) | Vācija | pm | (1) | Francija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Zviedrija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | Savienība | pm | (1) | KPN | pm | (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst zvejot VI zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14). | Suga: | Jūrasvelni Lophiidae | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | KPN | pm | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) | Savienība | pm | Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) | Beļģija | 7 | Analītiskā KPN. | Vācija | 9 | Francija | 364 | Īrija | 260 | Apvienotā Karaliste | 2 660 | Savienība | 3 300 | KPN | 3 300 | Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | IIIa (WHG/03A.) | Dānija | pm | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (1) | KPN | pm | (1) Var zvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) | Savienība | pm | Suga: | Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Putasu Micromesistius poutassou | Zona: | Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Putasu Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) | Dānija | pm | (1) | Analītiskā KPN. | Vācija | pm | (1) | Spānija | pm | (1) (2) | Francija | pm | (1) | Īrija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Portugāle | pm | (1) (2) | Zviedrija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | Savienība | pm | (1) | KPN | pm | (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz pm % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2) Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. | Suga: | Putasu Micromesistius poutassou | Zona: | VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) | Spānija | pm | Analītiskā KPN. | Portugāle | pm | Savienība | pm | (1) | KPN | pm | (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas EEZ vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2). | Suga: | Putasu Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības ūdeņi II, IVa, V , VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) | Norvēģija | pm | (1) (2) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | KPN | pm | (1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas, t. i., pm % no Norvēģijas piekļuves limita. | Suga: | Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (L/W/2AC4-C) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Zilā jūras līdaka Molva dypterygia | Zona: | Savienības ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-)(3) | Vācija | pm | Analītiskā KPN. Piemēro šīs regulas 11. pantu. | Igaunija | pm | Spānija | pm | Francija | pm | Īrija | pm | Lietuva | pm | Polija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Citi | pm | (1) | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā. (3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1288/2009[30] 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 43/2009[31] III pielikuma 7. punktu piemēro īpašus noteikumus. | Suga: | Jūras līdaka Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. | Vācija | pm | Francija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Citi | pm | (1) | Savienība | pm | KPN | pm | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. | Suga: | Jūras līdaka Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Jūras līdaka Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05.) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Jūras līdaka Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Piemēro šīs regulas 11. pantu. | Dānija | pm | Vācija | pm | Spānija | pm | Francija | pm | Īrija | pm | Portugāle | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (1) (2) | KPN | pm | (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas. (2) Ietverot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir pm tonnas un brosmes nozvejai — pm tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. | Suga: | Jūras līdaka Molva molva | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. | Vācija | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Ziemeļu garnele Pandalus borealis | Zona: | IIIa (PRA/03A.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Ziemeļu garnele Pandalus borealis | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Ziemeļu garnele Pandalus borealis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Zviedrija | pm | (1) | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | Skageraks (PLE/03AN.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | Kategats (PLE/03AS.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | KPN | pm | (1(1) | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | EC | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) | Savienība | pm | Suga: | Saida Pollachius virens | Zona: | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā (POK/2A34.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (1) | KPN | pm | (1) Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos IV un IIIa zonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. | Suga: | Saida Pollachius virens | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/56-14) | Vācija | pm | Analītiskā KPN. | Francija | pm | Īrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Saida Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Analītiskā KPN. | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (T/B/2AC4-C) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | Suga: | Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. | Vācija | pm | Igaunija | pm | Spānija | pm | Francija | pm | Īrija | pm | Lietuva | pm | Polija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | pm | (1) | (1) No tās pm tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo Savienības ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām. | Suga: | Makrele Scomber scombrus | Zona: | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā (MAC/2A34.) | Beļģija | pm | (3) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (3) | Vācija | pm | (3) | Francija | pm | (3) | Nīderlande | pm | (3) | Zviedrija | pm | (1) (2) (3) | Apvienotā Karaliste | pm | (3) | Savienība | pm | (1) (3) | Norvēģija | pm | (4) | KPN | Nepiemēro | (1) Īpašs nosacījums: ieskaitot pm tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62°N (MAC/*04N-). (2) Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. (3) Drīkst zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā. (4) Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu pm tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā, izņemot pm tonnu, ko drīkst iegūt IIIa zonā. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | IIIa (MAC/*03A.) | IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) | IVb (MAC/*04B.) | IVc (MAC/*04C.) | VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2012. gada decembrī (MAC/*2A6.) | Dānija | pm | pm | pm | pm | pm | Francija | pm | pm | pm | pm | pm | Nīderlande | pm | pm | pm | pm | pm | Zviedrija | pm | pm | pm | pm | pm | Apvienotā Karaliste | pm | pm | pm | pm | pm | Norvēģija | pm | pm | pm | pm | pm | Suga: | Makrele Scomber scombrus | Zona: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-) | Vācija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. | Spānija | pm | Igaunija | pm | Francija | pm | Īrija | pm | Latvija | pm | Lietuva | pm | Nīderlande | pm | Polija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (1) (2) | KPN | Nepiemēro | (1) Drīkst zvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30′N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā. (2) Piekļuves kvotas papildu 33 804 tonnas Norvēģija drīkst zvejot uz ziemeļiem no 56°30′N, un tās ir jāatskaita no tās nozvejas limita. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-EN) Laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un 2012. gada 1. septembra līdz 31. decembrim | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (MAC/*2AN-) | Vācija | pm | pm | Francija | pm | pm | Īrija | pm | pm | Nīderlande | pm | pm | Apvienotā Karaliste | pm | pm | Savienība | pm | pm | Suga: | Makrele Scomber scombrus | Zona: | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411) | Spānija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. | Francija | pm | (1) | Portugāle | pm | (1) | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst iegūt VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jāzvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. | VIIIb (MAC/*08B.) | Spānija | pm | Francija | pm | Portugāle | pm | Suga: | Makrele Scomber scombrus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/2A4A-N.) | Dānija | pm | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. | Savienība | pm | (1) | KPN | Nepiemēro | (1) Par nozveju, kas gūta IVa (MAC/*4A.) un IIa zonā (MAC/*02A-N.) jāziņo atsevišķi. | Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | Savienības ūdeņi II un IV zonā (SOL/24-C.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | (1) | KPN | pm | (1) Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos IV zonā. | Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus | Zona: | IIIa (SPR/03A.) | Dānija | pm | Piesardzības KPN. | Vācija | pm | Zviedrija | pm | Savienība | pm | (1) | KPN | pm | (1) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandas, merlanga un pikšas piezveja jātskaita no atlikušajiem KPN 5 %. | Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | (4) | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | (3) | (1) Ietverot tūbītes. (2) Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos IV zonā. (3) Pagaidu KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus 2012. gada pirmajā pusē. (4) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāatskaita no atlikušajiem KPN 2 %. | Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (JAX/4BC7D) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. | Dānija | pm | Vācija | pm | (1) | Spānija | pm | Francija | pm | (1) | Īrija | pm | Nīderlande | pm | (1) | Portugāle | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | Savienība | pm | (3) | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā ar šādu zonu kvotu: Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*2A-14). (2) Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos IV zonā. (3) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšu, merlangu un makreļu piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 %. | Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14) | Dānija | pm | (1) | Analītiskā KPN. | Vācija | pm | (1) (2) | Spānija | pm | Francija | pm | (1) (2) | Īrija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) (2) | Portugāle | pm | Zviedrija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) (2) | Savienība | pm | (3) | KPN | pm | (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūti Savienības ūdeņos IIa vai IVa rajonā līdz 2012. gada 30. jūnijam, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā kvotu, kas attiecas uz Savienības ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*4BC7D). (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId rajonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*07D.). (3) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšu, merlangu un makreļu piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 %. | Suga: | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki | Zona: | IIIa; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (NOP/2A3A4.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Nīderlande | pm | Savienība | pm | Norvēģija | pm | KPN | pm | Suga: | Esmarka menca Trisopterus esmarki | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NOP/04-N.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Rūpnieciskās zivis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (I/F/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) (2) | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. (2) Īpašs nosacījums: no tām stavridas ne vairāk kā pm tonnas. | Suga: | Apvienotā kvota | Zona: | Savienības ūdeņi Vb, VI un VII zonā (R/G/5B67-C) | Savienība | Nepiemēro | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Norvēģija | pm | (1) | KPN | Nepiemēro | (1) Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, Mora moro un lielās diegspuru vēdzeles. | Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (OTH/04-N.) | Beļģija | pm | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | Nepiemēro | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | (2) | KPN | Nepiemēro | (1) Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai "citām sugām" parastajā apmērā. (2) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. | Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/2A46AN) | Savienība | Nepiemēro | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Norvēģija | pm | (1) (2) | KPN | Nepiemēro | (1) Tikai IIa un IV zonā. (2) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. | IB PIELIKUMS ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA UN GRENLANDE ICES I, II, V, XII UN XIV APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 0. UN 1. ZONĀ Suga: | Karaliskie krabji Chionoecetes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā (PCR/N01GRN) | Īrija | pm | Spānija | pm | Savienība | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | Savienības, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (HER/1/2.) | Beļģija | 19 | (1) | Analītiskā KPN. | Dānija | 18 580 | (1) | Vācija | 3 254 | (1) | Spānija | 61 | (1) | Francija | 802 | (1) | Īrija | 4 810 | (1) | Nīderlande | 6 649 | (1) | Polija | 940 | (1) | Portugāle | 61 | (1) | Somija | 288 | (1) | Zviedrija | 6 885 | (1) | Apvienotā Karaliste | 11 879 | (1) | Savienība | 54 228 | (1) | Norvēģija | 508 130 | (2) | KPN | 833 000 | (1) Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šīm zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā, Savienības ūdeņos, Fēru salu ūdeņos, Norvēģijas ūdeņos, zvejas zonā ap Jana Majena salu, zvejas liegumā ap Svalbāru. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst izmantot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto Savienības KPN daļas limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par 48 805 tonnām: | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (COD/1N2AB.) | Vācija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Grieķija | pm | Spānija | pm | Īrija | pm | Francija | pm | Portugāle | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Savienība | pm | KP