LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 4.12.2008  
SEC(2008) 2951  
. 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
 
priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par pasažieru ties ībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un groz ījumiem 
Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarb ību starp valstu iest ādēm, kas atbild īgas par 
tiesību aktu īstenošanu pat ērētāju tiesību aizsardz ības jomā 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS   
{COM(2008) 816 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2950} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
par pasažieru ties ībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un groz ījumiem 
Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarb ību starp valstu iest ādēm, kas atbild īgas par 
tiesību aktu īstenošanu pat ērētāju tiesību aizsardz ības jomā 
1. PROCESU ĀLIE JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Organizācija 
Ietekmes nov ērtējums ir veikts, lai izv ērtētu situāciju attiec ībā uz pasažieru ties ību aizsardz ību 
ūdenstransporta nozar ē un nepieciešam ību izstrādāt tiesību aktus, kas paredz ētu pasažieru 
vispārīgās tiesības. Tas v ērsts uz galvenaj ām jomām, par kur ām Komisija politikas 
dokumentos pastiprin āti paudusi bažas, proti: personu ar ierobežot ām pārvietošanās spējām 
tiesības; pakalpojumu kvalit āte; palīdzība un kompens ācija pasažieriem, ja kav ēšanās vai 
atcelšanas gad ījumā ceļojums tiek p ārtraukts; ties ības uz inform āciju un nediskrimin ācijas 
jautājumi. 
Apspriešan ās un ekspertu atzinums 
DG TREN 2005.–2006. gad ā pasūtīja neatkar īgu pētījumu, kas izv ērtētu pasažieru ties ību 
aizsardzības pašreiz ējo līmeni ES ūdenstransporta nozar ē, ko ir ietekm ējuši trauc ējumi. 
Eiropas Komisija 2006. gad ā uzsāka arī sabiedrisko apspriešanu. Šo abu darb ību rezultātā tika 
izdarīts secinājums, ka ir j ābūt kopējam minim ālam pasažieru ties ību aizsardz ības līmenim 
visā ES neatkar īgi no transporta veida un neatkar īgi no tā, vai ceļojums piln ībā notiek vien ā 
dalībvalstī vai šķērso iekšējās vai ārējās robežas. 
2. PROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
Personu ar ierobežot ām pārvietošan ās spējām kā pasažieru probl ēmas  
Lielākā daļa (79 %) Eiropas Savien ības iedzīvotāju uzskata, ka b ūt invalīdam nozīme atrasties 
nelabvēlīgā situācijā. Visu dal ībvalstu (91 %) starp ā ir vienpr ātība, ka ir j ādara vairāk un 
nepieciešams izlietot vair āk naudas l īdzekļu, lai uzlabotu transporta pieejam ību. Transporta 
pakalpojumu jom ā personu ar ierobežot ām pārvietošanās spējām tiesības nevar aprobežoties 
ar transportl īdzekļu pieejam ību, jo šīs tiesības ietver ar ī diskrimin ācijas aizliegumu un 
pastāvīgu palīdzību visa ce ļojuma laik ā un tiesības uz inform āciju. 
Ūdenstransporta nozares probl ēmas ES pasažieriem 
Efektīva pasažieru, kas ce ļo pa jūru vai iekšzemes ūdensceļiem, tiesību aizsardz ība ietekm ē 
visu ūdenstransporta nozari, t.i., va lsts satiksmi, Kopienas iekš ējo satiksmi, starptautisko 
satiksmi un kru īzu kuģu satiksmi. 
Tirgus liberaliz ācijai nebija gaid ītās ietekmes uz standartu un pakalpojumu kvalit ātes 
uzlabošanos, tai skait ā lielākām pasažieru ties ībām un lietot ājam draudz īgiem līdzekļiem 
strīdu atrisin āšanai. Pasažieriem, kuriem atkar ībā no uzņēmuma ir j āievēro dažādas 
procedūras un termi ņi, ir jābūt iespējai izmantot vienotas proced ūras, lai izteiktu savu 
LV 3   LV neapmierin ātību, ja nepieciešams. Vienotu proced ūru trūkums izol ē pasažierus un aizkav ē tos 
izteikt savu neapmierin ātību, kad tiem tas ir nepieciešams. 
Problēmas pamat ā esošie apst ākļi 
– Nav vienveid ības attiecībā pasažieru ties ību aizsardz ības apmēru un intensit āti. 
– Nav vienota regul ējuma attiec ībā uz tūlītējiem un iepriekš paredz ētiem risin ājumiem 
atcelšanas vai kav ēšanās gadījumā. 
– Pasažieri kopum ā, un personas ar ierobežot ām pārvietošanās spējām it īpaši, kritiskos 
gadījumos nav inform ēti. 
– Pastāv iespējama diskrimin ācija attiec ībā pret person ām ar ierobežot ām pārvietošanās 
spējām, kā arī ūdenstransporta l īdzekļos trūkst speciāla aprīkojuma. 
Ko tas skar un k ā? 
Pasažieru skaits, kas izmanto ūdenstransportu, palielin ās sakarā ar ūdenstransporta tirgus 
atvēršanu, kā rezultātā pieaug tūristu galam ērķu piedāvājums par aizvien zem ākām cenām. 
Ūdenstransporta pasažieru kop ējais skaits 2006. gad ā apskatītajās valstīs novērtēts 
199 miljonu apm ērā, no kuriem gandr īz 60 % piedal ījušies valsts satiksm ē, 35 % Kopienas 
iekšējā satiksmē un atlikušais skaits sadal ās starp starptautiskiem un kru īzu ceļojumiem. 
Kopējais personu ar ierobežot ām pārvietošanās spējām skaits 2005. gad ā ES-27 bija apm ēram 
136,2 miljoni personu1. 
Vai ES ir ties ības rīkoties? 
Pasažieru aizsardz ība un it īpaši visneaizsarg ātāko pasažieru grupu aizsardz ība ir daļa no 
Eiropas Savien ības iekšējā tirgus un kop ējās transporta politikas. Vienoto tirgu var ēs uzskatīt 
par izveidotu, kad pat ērētāji un uzņēmumi gūs maksim ālu labumu. T ā kā ūdenstransporta 
kopējais tirgus ir izveidots, tad attiec īgi šajā Eiropas kop ējā tirgū jāīsteno ūdenstransporta 
pasažieru ties ību aizsardz ība. Šī Eiropas dimensija jau ir apzin āta, un Eiropas likumdev ējs jau 
ir rīkojies Kopienas l īmenī gan gaisa transporta, gan dzelzce ļa transporta nozar ē2. Turklāt 
dienestu savstarp ējās apspried ēs šobrīd atrodas priekšlikums regulai par pasažieru, kas ce ļo ar 
autobusiem un t ālsatiksmes autobusiem, ties ībām. 
Pasažieriem un nozarei ir nepieciešams kop īgu principu kopums, kas regul ētu atbildību visos 
transporta veidos: atbild ību nelaimes gad ījumos; inform ēšanu un inval īdu un personu ar 
ierobežotām pārvietošanās spējām kvalitat īvu aizsardz ību; palīdzību un atl īdzinājumu 
kavēšanās un atcelšanas gad ījumos. 
                                                 
1 PwC  analīze par datiem no Eurostat  un Vienot ā kontaktpunkta pieejamam t ūrismam Eirop ā (OSSATE ) 
Accessibility Market and Stakeholder Analysis  (“Tirgus pieejam ības un ieinteres ēto personu anal īze”). 
2 Regula (EK) Nr. 261/2004 (OV L 46) un (EK) Nr. 1107/2006 (OV L 204) par gaisa transportu; par 
dzelzceļa transportu sk. Regulu (EK) Nr. 1371/2007. 
LV 4   LV 3. MĒRĶI 
Pasažieru ties ību īstenošanas visp ārīgo mērķu pamatā ir ES visp ārīgie mērķi saistībā ar 
patērētāju aizsardz ības augstu l īmeni, labāku sociālo un ekonomisko koh ēziju, dažādu sociālo 
grupu soci ālo iekļautību un personu p ārvietošanās nodrošin āšanu Eiropas Savien ībā. 
4. IZVĒLES IESP ĒJAS 
“Rīkoties kā parasti” (1. izv ēles iespēja) 
Netiek veiktas nek āda veida darb ības ES līmenī, un pašreiz ējā situācija ar atš ķirīgajiem valstu 
un starptautiskajiem ties ību aktiem turpina past āvēt. 
Kopienas likumdošanas darb ības, lai uzlabotu personu, kas ce ļo ar kuģiem, tiesības 
(2. izvēles iespēja) 
Cita izvēles iespēja, kas var tikt paredz ēta, ir reglament ējoša darb ība ES līmenī, jo tā ir 
saistoša un piem ērojama nekav ējoties. Šāda regula tiktu piem ērota ne tikai starptautiskiem 
maršrutiem, kuros ir iek ļauta vismaz viena ES osta, bet ar ī uz jebkuru viet ējo pakalpojumu 
atsevišķā dalībvalstī. Šāds ES ties ību akts: 
• noteiktu personu ar ierobežot ām pārvietošanās spējām tiesības: ostu pieejam ību, 
palīdzību ostās un uz ku ģiem un pras ības attiecībā uz inform ēšanu; 
• noteiktu pasažieru ties ības, ja atcelšanas vai kav ēšanās gadījumā ceļojums ir 
pārtraukts; 
• noteiktu standartus attiec ībā uz inform ācijas sniegšanu plašai sabiedr ībai, it īpaši 
ceļotājiem, tai skait ā personām ar ierobežot ām pārvietošanās spējām, par 
ūdenstransporta pasažieru ties ībām; 
• nodrošinātu sūdzību izskatīšanu un pasažieru ties ību uzraudz ību un aizsardz ību. 
ES koordin ācija un lab ākās prakses apmai ņa, lai uzlabotu valstu ties ību aktus (3. izv ēles 
iespēja) 
Šajā gadījumā ES regul ējums ir v ērsts tikai uz to, lai veicin ātu vienotu “nesaistošu ties ību 
normu” [“ soft-law ”] regulējumu dalībvalstīs. Šis nesaistošo ties ību normu regul ējums būtu 
balstīts uz lab āko praksi un b ūtu paraugs valstu ties ību aktiem, ar ko aizsarg ā pasažieru 
tiesības, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem. 
Brīvprātīgas vienošan ās (4. izvēles iespēja) 
Brīvprātīgu vienošanos efektivit āte pasažieru transporta jom ā ir ļoti apstrīdama: pat ērētāju 
organizāciju paustais stingrais viedoklis  apstiprina, ka tie daži uzved ības kodeksi, kas l īdz šim 
izstrādāti, nav devuši v ēlamos rezult ātus. Iepriekš ējā pieredze, nosakot regul ējumu gaisa 
transporta jom ā, šķiet, apstiprina š āda veida vienošanos ļoti ierobežot ās sekmes. 
LV 5   LV 5. EKONOMISK ĀS IETEKMES ANAL ĪZE 
1. izvēles iespēja: rīkoties kā parasti 
Tirgus dal ībniekiem, ost ām, administr ācijai un viet ējām iestādēm nav papildu izmaksu 
atbilstoši šai politikas izv ēles iespējai. Tomēr tās galu gal ā var būt zaudētājas, jo pa to 
ūdensceļiem nekurs ēs papildu satiksme. Nav paredzams,  ka pasažieru skaits palielin āsies, ja 
netiek veikti pas ākumi to pasažieru lab ā, kas ceļo ar kuģiem. 
Tirgus dal ībniekus, ostas, administr āciju un viet ējās iestādes ES un ārpus ES turpin ās 
ietekmēt izdevumi, kas saist īti ar valstu ties ību aktu atš ķirībām. 
2. izvēles iespēja: Kopienas likumdošanas pas ākumi 
(1) Pas ākumu izmaksas attiec ībā uz person ām ar ierobežot ām pārvietošanās spējām  
Pieņemams transporta pieejam ības līmenis ost ās var tikt pan ākts ar minim āliem tirgus 
dalībnieku izdevumiem ikreiz, kad termin āls tiek pārbūvēts vai celts no jauna. 
Attiecībā uz izmaks ām par pal īdzību ostās vienīgās izmaksas, kas ku ģu operatoriem var 
rasties, ir apm ācību izmaksas. Jau šobr īd pārvadātājiem ir jānodrošina person ālam apmācības 
“par palīdzību uz kuģiem”. Kontaktbiroja darbinieku apm ācību aprēķinātās gada izmaksas ir 
apmērām 2,9 miljoni euro. Tom ēr, lai uzlabotu zin āšanas, var tikt pras īts, lai arī biroja 
administrat īvie darbinieki apmekl ētu šīs apmācības. Šajā noteiktaj ā gadījumā papildu 
izmaksas ir apr ēķinātas apmērām 1 miljons euro. 
Var uzskat īt, ka inform ēšanas pien ākumam ir mazas izmaksas, jo š ī informācija var tikt 
pievienota k ā daļa no citas inform ācijas, ko tirgus dal ībnieki jau sniedz/izplata. 
(2) Pas ākumu izmaksas, ja kav ēšanās vai atcelšanas gad ījumā ceļojums tiek p ārtraukts 
Nav paredzams, ka darb ības, kas attiecas uz kompens ācijas shēmu definēšanu un inform ācijas 
sniegšanu pasažieriem, lai ļautu pasažieriem uzzin āt par to ties ībām, būtu saistītas ar 
pārmērīgām izmaks ām, lai gan to ir gr ūti paredz ēt. Tomēr paredzams, ka sekas uz 
ienākumiem un pe ļņu būs nebūtiskas, turkl āt ietekmei uz Kopienu uz ņēmumu konkur ētspēju 
jābūt nenozīmīgai, jo tas attieksies uz visiem šaj ā nozarē iesaistītiem tirgus dal ībniekiem. 
(3) Izmaksas saist ībā ar pienākumu sniegt inform āciju 
Nešķiet, ka pien ākums sniegt inform āciju radīs kādas seviš ķas papildu izmaksas tirgus 
dalībniekiem. 
(4) Sūdzību izskatīšanas dienesta un uzraudz ības izmaksas 
Nav paredzams, ka str īdu izskatīšanas vad ības process var ētu radīt jebkādu nozīmīgu papildu 
ekonomisko slogu tirgus dal ībniekiem. 
(5) Ietekme uz ūdenstransporta  pasažieriem 
Palielinātās izmaksas var izrais īt vai nu ku ģu operatoru pe ļņas samazin āšanos, vai pasažieru 
braukšanas maksas palielin āšanos. Jebkura ietekme uz bi ļešu cenām būs atkarīga no papildu 
izmaksām, ar kurām kuģu operatoriem b ūs jāsaskaras. 
LV 6   LV (6) Ietekme uz t ūrisma industriju 
Ir paredzams, ka ierosin ātajiem pas ākumiem b ūs labvēlīga ietekme uz ES uz ņēmumu 
konkurētspēju. 
3. izvēles iespēja: ES koordin ācija un lab ākās prakses apmai ņa, lai uzlabotu valstu 
tiesību aktus 
Paredzamais labums un izmaksas, kas rastos saist ībā ar ierosin ātajiem pas ākumiem, b ūtu 
atkarīgas no apjoma, k ādā ES dalībvalstis cent īsies pieņemt valsts ties ību aktus un tos 
piemēros. Labv ēlīga ietekme uz t ūrisma industriju ir sagaid āma, ja tiks piem ēroti valsts 
pasākumi. Tom ēr iespējamie papildu ien ākumi no t ūrisma būtu mazāki nekā 2. izvēles 
iespējas gadījumā, jo pakalpojumi piln ībā būtu pieejami tikai taj ās dalībvalstīs, kas piln ībā 
ievērotu ES ieteikumus. 
4. izvēles iespēja: brīvprātīgas vienošan ās 
Izmaksu veidi ir tie paši, kas iepriekš ējās izvēles iespējās. Tomēr ir paredzams, ka kop ējās 
izmaksas b ūs mazākas nekā citās izvēles iespējās, jo sagaid āms, ka tikai ierobežotam tirgus 
dalībnieku skaitam br īvprātīgi radīsies papildu izmaksas. 
6. SOCIĀLĀS IETEKMES ANAL ĪZE 
1. izvēles iespēja: rīkoties kā parasti 
Pasažieru uztic ēšanās citiem transporta veidiem, kas balst īta uz Kopienas l īmenī jau 
apstiprinātām tiesībām, izraisītu neuztic ību, ja ūdenstransporta nozar e atteiktos nodrošin āt 
pasažieriem šo minim ālo vienveid ības, skaidr ības un efektivit ātes līmeni attiec ībā uz to 
tiesībām. Negat īvas sociālās sekas galu gal ā varētu izraisīt darbavietu zudumu un 
nepietiekamu gados vec āku cilvēku un inval īdu integrāciju. 
2. izvēles iespēja: Kopienas likumdošanas pas ākumi 
Pasažieri, kas ce ļo pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, gūtu labumu uzlabotas pakalpojumu 
kvalitātes rezultātā. Tie gūtu labumu ar ī no palīdzības, ja tie saskartos ar ne ērtībām ceļojuma 
laikā. 
Attiecībā uz papildu darba viet ām ostās pasažieru, kas ce ļo ar kuģiem, skaita palielin āšanās 
rezultātā ostās un pasažieru termin ālos būtu nepieciešams papildu person āls. 
Vispiesardz īgākajā gadījumā iespējamais papildu darbinieku skaits, kas b ūtu jāalgo ostās, 
būtu apmēram 176 400. Papildu darba vietu skaits t ūrisma nozar ē varētu mainīties aptuveni 
no 12 000 l īdz vairāk kā 24 000 pilnslodzes ekvivalentu. 
3. izvēles iespēja: ES koordin ācija un lab ākās prakses apmai ņa, lai uzlabotu valstu 
tiesību aktus 
Atbilstoši šai izv ēles iespējai iespējamais labums un izmaksas atkar īgas no tā, kādā pakāpē ES 
dalībvalstis iesaist īsies jauno noteikumu pie ņemšanā un piemērošanā. 
LV 7   LV 4. izvēles iespēja: brīvprātīgas vienošan ās 
Iespējamais labums un izmaksas atkar īgas no tā, kādā pakāpē tirgus dal ībnieki iesaist īsies 
pasažieru ties ību pieņemšanā, to apstiprin āšanā, ja šīs tiesības pieņemtas kolekt īvi, un jebkur ā 
gadījumā to ievērošanā praksē. 
7. IETEKME UZ VIDI  
1. izvēles iespēja: rīkoties kā parasti 
Ja ūdenstransporta nozare neizpild īs pasažieru gaid īto, paredzams, ka pasažieri paud īs savu 
neapmierin ātību, izvēloties alternat īvus transporta veidus, ja t ādi ir pieejami. Kravas 
pārvadājumi ar ku ģiem rada asto ņas reizes maz āku piesārņojumu nek ā gaisa transports, ko var 
uzskatīt par vien īgo alternat īvo transporta risin ājumu. Tādējādi izvēles iespējas “neveikt 
darbības” vides izmaksas ir iev ērojamas. 
2. izvēles iespēja: Kopienas likumdošanas pas ākumi 
Pasažieriem sniegto pakalpojumu b ūtiski labāka kvalit āte palielin ātu piepras ījumu pēc 
ūdenstransporta. Ja pas ažieru skaits palielin ātos, tad galvenie rezult āti būtu vidējā slodzes 
faktora palielin āšanās un esoš ās Eiropas flotes lab ākas pārvaldības iespējamība. Tomēr, ja 
ūdenstransporta pakalpojumu skaits palielin ātos, tam b ūtu nosacīti labvēlīga ietekme uz vidi, 
jo daudzi jauni pasažieri p ārietu no citiem (vair āk piesārņojošiem) transporta veidiem. 
3. izvēles iespēja: ES koordin ācija un lab ākās prakses apmai ņa, lai uzlabotu valstu 
tiesību aktus 
Nav paredzams, ka pakalpojumi uzlabosies valst īs, kuras nepie ņems ES ierosin ātos 
pasākumus. Sagaid āms, ka pasažieri paud īs neapmierin ātību, izvēloties alternat īvus transporta 
veidus, kas ir vair āk piesārņojoši nekā ūdenstransports. 
4. izvēles iespēja: brīvprātīgas vienošan ās 
Nav paredzams, ka ūdenstransporta pakalpojumi uzlabosies. Izn ākums būs līdzīgs kā iepriekš 
minētajā 3. izvēles iespējā. 
8. ADMINISTRAT ĪVĀS IZMAKSAS  
Iestāde, kas atbild īga par ierosin āto noteikumu izpildi un uzraudz ību un sūdzību izskatīšanu, 
attiecībā uz tās darbības jomu, uzdevumiem un strukt ūru būtu ļoti līdzīga tai, ko dal ībvalstis ir 
izraudzījušās, lai nodrošin ātu “Regulas par starptautisko dzelzce ļa pārvadājumu pasažieru 
tiesībām un pien ākumiem”3 vai “Regulas par gaisa p ārvadājumu pasažieru ties ībām”4 izpildi. 
Pieredze, kas jau g ūta gaisa transporta jom ā, tādejādi ir ļoti derīga šajā gadījumā. Kopējās 
paredzam ās ES izmaksas b ūtu aptuveni EUR 568 000. 
                                                 
3 COM(2004) 143 gal īgā redakcija. 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. febru āra Regula (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par kompens āciju un atbalstu pasažieriem sakar ā ar iekāpšanas atteikumu un 
lidojumu atcelšanu vai ilgu kav ēšanos un ar ko atce ļ Regulu (EEK) Nr. 295/91. 
LV 8   LV 9. IZVĒLES IESP ĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Ietekmes nov ērtējuma pētījuma secin ājumi ir tādi, ka no četrām novērtētajām izvēles iespējām 
ES likumdošanas darb ības ir tā izvēles iespēja, ar kuru var sasniegt visus m ērķus. 
Izvērtējot citu transporta veidu piem ērus, neapšaub āms ir tas, ka pasažieru aizsardz ības 
patiess uzlabojums var tikt sasniegts tikai ar ES l īmeņa darbībām. Lai arī pasažieru ieguvums 
ir acīmredzams, pamatties ību saskaņošana sniedz v ērā ņemamas priekšroc ības arī transporta 
industrijai, kas darbojas vienotaj ā tirgū. Sporādiski valstu noteikumi, kas iek ļauti savstarp ēji 
nesaistītos tiesību aktos un vienošan ās, ir vērsti uz adapt ācijas izmaksu rad īšanu un ierobežo 
tirgus dalībnieku ģeogrāfisko elast ību person āla un transporta izmantošan ā.