Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu, ar kuru groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem /* COM/2005/0423 galīgā redakcija - COD 2003/0175 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.9.2005 COM(2005) 423 galīgā redakcija 2003/0175 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu, ar kuru groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem 2003/0175 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanu, ar kuru groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem 1. INFORMĀCIJAI Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments KOM(2003) 448 galīgais – C5–0351/2003 – 2003/0175(COD)): | 2003. gada 28. jūlijs | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2004. gada 3. jūnijs | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis atzinumu: | 2004. gada 20. aprīlis | Kopējās nostājas pieņemšanas datums: | 2005. gada 6. septembris | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Atbilstoši Baltajai grāmatai par Eiropas transporta politiku līdz 2010. gadam[1] un pēc Eiropas Padomes pieprasījuma 2002. gada decembrī un 2003. gada martā, Komisija ir ierosinājusi grozītu versiju Direktīvai 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem. Priekšlikums atbilst Komisijas politikai par infrastruktūru lietošanas maksu noteikšanu transportlīdzekļiem, un ar to veido vienotu Kopienas nostāju par maksu noteikšanu visa veida transportlīdzekļiem. Maksas noteikšana transportlīdzekļiem jābalsta uz lietotājiem, nodokļu maksātājiem un sabiedrībai kopumā radītajām izmaksām. Pašreizējo sistēmu ceļu izmantošanas maksām smagajiem kravas transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 1999/62/EK. Tā kā dalībvalstīs vērojama tendence aizvien retāk izmantot maksu piemērošanas režīmus (tā dēvētās „vinjetes”) un aizvien plašāk lietot nodevu režīmu, direktīva ir jāatjaunina, lai uzlabotu un precizētu pamatojumu ceļu nodevu piemērošanai un lai nodrošinātu, ka pašreizējais jauktais maksājumu un nodevu piemērošanas režīms attīstās caurskatāmi un vienoti. Attiecīgi jāpielāgo ceļa maksājumu piemērošanas sistēma, lai palielinātu jaunas transporta infrastruktūras radīšanā ieguldāmu līdzekļu piesaistes iespējas. Ar šo Komisijas priekšlikumu Direktīvas 1999/62/EK atjaunināšanai minētos mērķus lūkots sasniegt. Lai uzlabotu un vienādotu nodevu piemērošanas sistēmu, priekšlikumā ir: - noteikts nodevu režīma izmaksu pamats, iekļaujot autoceļu tīkla veidošanas, ekspluatācijas, uzturēšanas un attīstības izmaksas un nesegtās izmaksas avārijas gadījumos; - uzlabotas nodevu diferencēšanas iespējas un izklāstīta metodoloģija precīzām izmaksu aplēsēm; - paplašināts direktīvas darbības spektrs, iekļaujot gan komerciālus transportlīdzekļus (ar lielāku masu nekā 3,5 tonnas), gan vairāk ceļu (Eiropas autoceļu tīklu un alternatīvus maršrutus). Lai atrisinātu transporta infrastruktūras finansēšanas vajadzības, priekšlikums: - sasaista nodevas ar infrastruktūras uzturēšanas un attīstīšanas izmaksām; - pieprasa ieņēmumus izlietot transporta infrastruktūras uzturēšanai un attīstīšanai; - pieļauj uzcenojumu piemērošanu nodevām un nosaka, ka attiecīgie ieņēmumi jāizlieto investīcijām alternatīvās infrastruktūrās tajā pašā TEN savienojumā. 3. PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ KOPĒJO NOSTĀJU Padome Komisijas priekšlikumā veikusi vispārējas izmaiņas, kuras ir pieņemamas, jo tās nodrošina priekšlikuma mērķu sasniegšanu. - Izveidošanas izmaksu definīcija ir grozīta un uzlabota, lai precizētu finansēšanas izmaksas, kuras varētu ņemt vērā, un lai nodrošinātu, ka izmaksu periods nepārsniedz attiecīgās infrastruktūras pastāvēšanas ilgumu. - Atļautā nodevu diferencēšana ir grozīta nolūkā uzlabot caurskatāmību un lai nodrošinātos pret diskriminēšanu. - Noteikumi attiecībā uz uzcenojumu piemērošanu nodevāmir stingrāki, lai uzlabotu caurskatāmību un ierobežotu darbības jomu lielākajai daļai uzcenojumu līdz, augstākais, 15% iepriekšējo 25% vietā. Visaugstāko uzcenojumu 25% apmērā var piemērot tikai autoceļiem tajā pašā savienojumā līdzīgi kā pārrobežu teritorijās prioritāros Eiropas projektos kalnainos apvidos. - Jaunos maksājumu režīmus kontrolēs Komisija atbilstoši III pielikuma pamatprincipiem. Tas notiks tiešā veidā attiecībā uz bezkoncesiju maksājumu režīmiem, maksājumus aprēķinot atbilstoši pamatprincipiem, dalībvalstīm iesniedzot svarīgākās vērtības un pārbaudes parametrus. Citādi, attiecībā uz maksājumiem koncesiju režīma ietvaros, kontrole tiks veikta netieši. Dalībvalstīm ir jāsniedz nepieciešamā informāciju, lai pārbaudītu, ka maksājumu līmenis nepārsniedz to, kas aprēķināts, balstoties uz pamatprincipiem. Attiecībā uz jautājumiem par ārējo izmaksu iekļaušanu un maksājumu segšanu, kur Padome ir grozījusi Komisijas sākotnējo priekšlikumu, Komisija ir pieņēmusi deklarāciju, kurā: - tā apņemas padziļināt analīzi par progresīvu ārējo izmaksu internalizāciju gadījumos, kad tā veic Baltās grāmatas par transportu termiņa vidusposma pārskatu 2005. gada beigās, jo īpaši ņemot vērā otro lasījumu Parlamentā; - noteikts, ka dalībvalstu tiesības izslēgt atsevišķas tīkla daļas jāpiemēro nediskriminējošā veidā un atbilstoši Līgumam. Šajā kontekstā Komisija apliecinājusi, ka tā ņems vērā objektīvus kritērijus, kā, piemēram, nepieciešamību uzlabot piekļuvi nomaļiem reģioniem vai noslogotības un piesārņojuma līmeni. To paziņojot, Komisija apsveic Padomes kopējās nostājas pieņemšanu, atzīstot to par kompromisu, kura panākšana nav bijusi viegla. No Parlamenta pieņemtajiem 42 grozījumiem 2004. gada 20. aprīlī deviņi Komisijai bija pieņemami un tika iekļauti kopējā nostājā; 23 Komisijai bija pieņemami, bet tos nepieņēma Padome; seši nebija pieņemami Komisijai, bet tika iekļauti kopējā nostājā; un četri nebija pieņemami ne Komisijai, ne Padomei. 4. DETALIZĒTAS KOMISIJAS PIEZĪMES PAR GROZĪJUMIEM EIROPAS PARLAMENTA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ 4.1. Komisijas pieņemtie un kopējā nostājā pilnībā vai daļēji iekļautie grozījumi 21. grozījums : princips, saskaņā ar kuru ņem vērā tikai to izmaksu daļu, kas netiek amortizētas, un iekļauj to izveidošanas izmaksu definīcijā. 22. grozījums : definīcija par nodevu vidējo svērto lielumu ir iekļauta, kaut gan tā atšķiras no Parlamenta definētā, lai nodrošinātu lielāku tehnisku precizitāti. 24. grozījums : ir iekļauta koncesiju definīcija, kaut gan tā atšķiras no Parlamenta definētā, lai nodrošinātu lielāku juridisku precizitāti (ņemot vērā definīciju Direktīvā 2004/18/EK). 10. un 34. grozījums : pēc Parlamenta ierosinājuma Padome atteikusies no diskusijām par avārijas radītām izmaksām. 18. un 38. grozījums : Padome arī noraidīja plānu izveidot neatkarīgu infrastruktūras iestādi. 39. grozījums : priekšlikums pievienot apdrošināšanas nodokļus to nodokļu un nodevu sarakstam, ko neietekmē direktīva, ir pieņemts. 43. grozījums : tabula II pielikumā ir grozīta nolūkā iekļaut jaunākās EURO emisiju klases. Tomēr augstākās vērtības attiecībā uz vecākiem transportlīdzekļiem nav paturētas. 4.2. Grozījumi, ko akceptējusi Komisija, bet kas nav iekļauti kopējā nostājā 1., 3., 4., 5., 6., 7. un 8. grozījums : Padome nemainīja apsvērumu kārtību, kādā izklāsta direktīvas vispārējo pamatojumu, tai skaitā daudzās politikas prioritātes un attiecīgos Padomes secinājumus un līdzīgus aspektus. 2. un 25. grozījums : Padome nepieņēma atsauces uz ārējām izmaksām, tai skaitā šo apsvērumu un definīciju. Lai gan Komisijai tas bija pieņemami kompromisa teksta formulēšanas gaitā, jāņem vērā Komisijas deklarācija pielikumā. 12. grozījums : ieņēmumu no dažādiem maksājumiem neitralitāte ir iekļauta tekstā, lai gan apsvērumā – nav. 13. grozījums : Komisijas priekšlikumu atļaut kompensācijas, samazinot citus transporta nodokļus zem minimālā ES līmeņa, Padome nepieņēma. 20. grozījums : definīcija „galvenais autoceļu tīkls” ir kļuvusi lieka, jo Padome no 1. panta 3. punkta ir svītrojusi visu atsauci uz galveno autoceļu tīklu. 14. un 26. grozījums : iespēja atbrīvot no maksājumiem humāno un glābšanas organizāciju transportlīdzekļus netika pieņemta, jo tikai precīzi identificējamiem un pārbaudāmiem transportlīdzekļiem piešķir atbrīvojumus no šā panta noteikumiem. Turklāt apsvērums (14. grozījums) katrai atbrīvotajai lietotāju kategorijai nav prasīts. 11. un 27. grozījums : ar Padomes un Parlamenta direktīvu nav jāinstruē dalībvalstis apspriesties ar reģionālām un vietējām iestādēm, jo tas ir subsidiaritātes jautājums, kas mainās atbilstoši katras dalībvalsts pārvaldības struktūrām. 28. grozījums : maksājumu noteikšanas pamats tika samazināts līdz infrastruktūras izmaksām un ārējām izmaksām, un Padome to nepieņēma. 29. grozījums : maksājumu diferencēšana, kā piedāvāja Parlaments, nav uzskatāma par pietiekamu. Diferencēšana kopējā nostājā ir konkrēta un skaidra, tā pieļauj lielākas elastīguma iespējas dažādot maksājumus, lai atspoguļotu vides un noslogotības kritērijus. Bez tam PM10 un NOx kritēriji nav iekļauti, jo tie ir plaši atspoguļoti euro emisiju klasēs un tos grūti pārbaudīt individuāli. Turklāt šādi vides kritēriji būtu (ja tādi būtu pamatoti) pieņemami euro emisiju klašu kritēriju kontekstā . 16. un 30. grozījums : ar kuriem atļauj uzcenojumus nodevām pilsētu zonās, būtu savietojami ar uzcenojumu būtību, tomēr šo grozījumu Padome noraidīja. 32. grozījums : ar kuru dalībvalstīm kā pienākumu nosaka piemērot lielāko maksājumu transportlīdzekļiem, kuriem nav iespējams pārbaudīt euro emisiju kategoriju, Padome noraidīja. 36. grozījums : pantus, kas attiecas uz kompensāciju režīmu (samazinot transporta nodokļus u.tml.), Padome svītroja. 42. grozījums : Padome noraidīja priekšlikumu, ka Komisija ziņotu par direktīvas ietekmi uz ceļu negadījumiem un tās ietekmi uz vidi. 4.3. Komisijas noraidītie un kopējā nostājā iekļautie grozījumi 9., 19., 33., 52. grozījums : koncesiju režīmus nevar izslēgt no direktīvas darbības jomas, jo tad direktīva nebūtu efektīva Tomēr Padome ir ieviesusi atsevišķu ieviešanas struktūru attiecībā uz koncesiju režīmiem, lai tiktu ņemta vērā īpašā koncesiju daba un lai saglabātos Komisijas īstenošanas tiesības. 46. un 48. grozījums : saskaņā ar Parlamenta tekstu, ieņēmumu novirzīšana ir brīvprātīga. 4.4. Komisijas noraidītie un kopējā nostājā neiekļautie grozījumi 17., 41. un 50. grozījums : direktīva Komisiju nedrīkst ierobežot veikt šāda darba programmu (lai gan Baltās grāmatas ietvaros tiek plānoti apsvērumi par tālāku ārējo izmaksu internalizāciju). Turklāt Padome nevēlas atsauces uz metodoloģiju izstrādi ārējo izmaksu aplēsēm. 37. grozījums : kompensācijas plāni visiem konkrētajiem valstu maksājumu režīmiem ir dalībvalstu ziņā un tāpēc nav jāapspriež direktīvas ietvaros. (13 grozījumi, kas nav uzskaitīti (15., 19., 35., 40., 44., 45., 47., 49., 51., 53.-56.) Parlamenta plenārsēdē tika noraidīti. Savukārt 23. un 31. grozījums neatbilst teksta versijai angļu valodā). 5. SECINĀJUMS Komisija apsveic Padomes pieņemto kopējo nostāju. Kā noteikts Komisijas pieņemtajā deklarācijā Padomes tikšanās reizē 2005. gada 25. aprīlī, Komisija: - padziļinās analīzi par progresīvu ārējo izmaksu internalizāciju, veicot Baltās grāmatas par transportu termiņa vidusposma pārskatu 2005. gada beigās, jo īpaši ņemot vērā otro lasījumu Parlamentā; - atgādina, ka dalībvalstu tiesības izslēgt atsevišķas tīkla daļas, kā noteikts kopējā nostājā, jāpiemēro nediskriminējošā veidā un atbilstoši Līgumam. Minētajā kontekstā Komisija ņems vērā konkrētus kritērijus, piemēram, nepieciešamību uzlabot piekļuvi nomaļiem reģioniem vai noslogotības un piesārņojuma līmeni. Pielikums: Komisijas deklarācija Padomē 2005. gada 21. aprīlī ĀRĒJO IZMAKSU INTERNALIZĀCIJA UN ĢEOGRĀFISKAIS PĀRKLĀJUMS Komisijas deklarācija Baltās grāmatas par transportu termiņa vidusposma pārskata gaitā, kas paredzēts 2005. gada beigās, Komisija padziļinās ietekmes analīzi par progresīvu transporta ārējo izmaksu internalizāciju, jo īpaši Eiropas Parlamenta otrā lasījuma kontekstā attiecībā uz tā dēvēto „Eurovignette” direktīvas priekšlikumu. Komisija atgādina, ka dalībvalstu tiesības izslēgt atsevišķas tīkla daļas jāpiemēro ar noteikumu, ka to dara nediskriminējoši un atbilstoši Līgumam. Šajā kontekstā Komisija jo īpaši ņems vērā objektīvus kritērijus, kā, piemēram, nepieciešamību uzlabot piekļuvi nomaļiem reģioniem vai noslogotības un piesārņojuma līmeni. [1] KOM (2001) 370, 12.9.2001.