Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par grozījumu pieņemšanu 1979. gada Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu /* COM/2013/0917 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1979. gada Konvencija par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos (LRTAP konvencija), kas noslēgta ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) paspārnē, ir galvenais starptautiskais tiesiskais regulējums sadarbībai un pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot un pakāpeniski samazināt un novērst gaisa piesārņojumu un tā nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi UNECE reģionā, īpašu uzmanību veltot gaisa pārrobežu piesārņojumam lielos attālumos. LRTAP konvenciju Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā parakstīja 1979. gada 14. novembrī Helsinkos un apstiprināja ar Padomes 1981. gada 11. jūnija Lēmumu 81/462/EEK[1]. Līdz šim LRTAP Konvencija ir papildināta ar astoņiem protokoliem, tostarp ar 1999. gada Protokolu par paskābināšanās, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (Protokols). Šis Protokols sekmē daudzpiesārņotāju pieejas izmantošanu, lai novērstu vai pēc iespējas samazinātu acidifikācijas un biogēnā slāpekļa kritiskās slodzes un ozona kritisko līmeņu pārsniegšanu, kas apdraud cilvēka veselību un augu valsti. Tālab tajā noteikti valstu emisijas maksimumi, kuru ievērošana katrai Dalībvalstij jānodrošina no 2010. gada un attiecībā uz šādiem četriem gaisa piesārņotājiem: sēru (galvenokārt sēra dioksīdu, SO2), slāpekļa oksīdiem (NOx), amonjaku (NH3) un gaistošajiem organiskajiem savienojumiem (GOS), kas nav metāns. Lai palīdzētu nepārsniegt valstu emisijas maksimumus, protokola pielikumos noteiktas emisijas robežvērtības, lai kontrolētu gaisa piesārņotāju emisiju, ko rada stacionāri un mobili attiecīgo kategoriju avoti. Kopienas pievienošanos šim Protokolam Kopienas vārdā apstiprināja ar Padomes 2003. gada 13. jūnija Lēmumu 2003/507/EK[2]. Protokols, kas stājās spēkā 2005. gada 17. maijā, ES tiesību aktos transponēts galvenokārt ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/80/EK[3] par lielām sadedzināšanas iekārtām un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (NEC direktīva)[4]. Saskaņā ar Protokola 10. panta 2. punktu 2005.–2007. gadā ir pārskatītas Dalībvalstu saistības. Pārskatīšanas rezultātā secināts, ka jāvelta vairāk pūļu, lai izpildītu ar vidi un cilvēka veselību saistītos mērķus par kritiskajām slodzēm un līmeņiem un cilvēka veselības un vides aizsardzību ilgtermiņā. 2007. gadā Protokola Dalībvalstis sāka risināt sarunas par Protokola grozīšanu. Sarunu procesa iznākumā Dalībvalstis, tiekoties LRTAP konvencijas Izpildinstitūcijas 30. sesijā, vienprātīgi pieņēma divus lēmumus (Izpildinstitūcijas lēmums 2012/1 un 2012/2), ar kuriem izdarīja grozījumus Protokola tekstā un tā pielikumos un pievienoja divus jaunus pielikumus (X un XI pielikums)[5]. Dalībvalstis vienprātīgi pieņēma arī divus citus lēmumus par Protokola noteikumu piemērošanu (par korekciju provizorisku piemērošanu attiecībā uz valstu emisijas samazināšanas saistībām[6] vai uz valstu emisijas inventarizāciju)[7]. Izpildinstitūcijas lēmums 2012/1, kas atjaunina definīcijas attiecībā uz kritiskajām slodzēm un kritiskajiem līmeņiem, kā noteikts Protokola I pielikumā, Dalībvalstīm nav jāratificē. Saskaņā ar Protokola 13. panta 4. punktu 2013. gada 7. martā šis grozījums tika paziņots visām Dalībvalstīm[8], un 2013. gada 5. jūnijā tas stājās spēkā. Ar Izpildinstitūcijas lēmumu 2012/2 tiek grozīts Protokola teksts un visi tā pielikumi (izņemot I pielikumu). Saskaņā ar Protokola 13. panta 3. punktu šis lēmums Dalībvalstīm ir jāratificē. Grozītais protokols paredz jaunas valstu emisijas samazināšanas saistības, kas jāpilda no 2020. gada un attiecībā uz iepriekš minētajiem četriem gaisa piesārņotājiem, kā arī smalkajām daļiņām (PM2,5). Tas turklāt veicina kvēpu (daļiņveida komponents īslaicīgajos klimata piesārņotājos) emisijas samazināšanu, atjaunina emisijas robežvērtības, kas noteiktas Protokola pielikumos, nosaka jaunus standartus par nemetāna gaistošo organisko savienojumu saturu produktos un pabeidz Dalībvalstu ziņošanas pienākumu izveidi attiecībā uz pienākumu ziņot par gaisu piesārņojošo vielu emisiju, kā arī par tehnoloģiju un pētniecības jomās paveikto darbu. Šos Protokola grozījumus ES tiesību aktos transponēs ar vairākiem juridiskajiem instrumentiem. Tālab Komisija ir ierosinājusi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza NEC direktīvu[9], un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dažu gaisa piesārņotāju emisijas ierobežošanu no vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām[10]. Abas šīs direktīvas piemēros līdztekus spēkā esošajām ES direktīvām par emisijas avotu kontroli, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvai 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām[11]. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pienācīgi Eiropas Savienībai pieņemt minētos Protokola grozījumus. Šā lēmuma pielikumā ir iekļauts grozītais Protokola teksts, kā noteikts Izpildinstitūcijas Lēmumā 2012/2. 2013/0448 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par grozījumu pieņemšanu 1979. gada Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: (1) Pēc ANO/EEK Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos apstiprināšanas 1981. gadā[12] Savienība ir kļuvusi par minētās konvencijas Pusi. (2) Pēc tam, kad 2003. gada 13. jūnijā tika apstiprināts Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokols par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu[13], Savienība ir kļuvusi par minētā protokola Pusi. (3) Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos Protokola par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu Puses 2007. gadā sāka risināt sarunas, lai turpinātu uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, tostarp nosakot jaunas emisiju samazināšanas saistības attiecībā uz dažiem gaisa piesārņotājiem, kuras jāpilda no 2020. gada, un atjauninot emisiju robežvērtības, kas noteiktas attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisijām to rašanās vietā. (4) ANO/EEK Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 30. sesijā Puses [vienprātīgi?] pieņēma Lēmumu 2012/1 un Lēmumu 2012/2, ar kuriem groza Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos Protokolu par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu. (5) Lēmums 2012/1 stājās spēkā un kļuva piemērojams, ievērojot paātrināto procedūru, kas paredzēta Protokola 13. panta 4. punktā. (6) Lēmums 2012/2 saskaņā ar Protokola 13. panta 3. punktu ir jāratificē Protokola Pusēm. (7) Tāpēc Eiropas Savienības vārdā būtu jāpieņem grozījumi Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā pieņem grozījumus Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu. Protokola grozījumu teksts ir pievienots šā lēmuma pielikumā. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā deponēt apstiprināšanas dokumentu, kas paredzēts 13. panta 3. punktā Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties grozītā protokola saistības. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp. [2] OV L 179, 17.7.2003., 1. lpp. [3] OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. [4] OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp. [5] Lēmums 2012/1 un 2012/2, Konvencijas Izpildinstitūcijas 30.sesija, 2012. gada 30. aprīlis–4. maijs. Šo lēmumu teksts ir pieejams http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [6] Protokola II pielikumā noteiktais valstu emisijas maksimums tiks aizstāts ar valstu emisijas samazināšanas saistībām, kas noteiktas grozītā Protokola II pielikumā. [7] Lēmums 2012/3 un 2012/4, Konvencijas Izpildinstitūcijas 30.sesija, 2012. gada 30. aprīlis–4. maijs. Šo lēmumu teksts ir pieejams http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [8] Sk. ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX. [10] COM(2013) XXX. [11] OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp. [12] OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp. [13] OV L 179, 17.7.2003., 1. lpp. Lēmums 2012/2 Grozījumi 1999. gada Protokola par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu tekstā un II–IX pielikumā un jauna X un XI pielikuma pievienošana 1. pants Grozījumi 1999. gada Protokola par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu Dalībvalstis, tiekoties Izpildinstitūcijas trīsdesmitajā sesijā, nolemj grozīt Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolu par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (Gēteborgas protokolu) atbilstīgi šī lēmuma pielikumam. 2. pants Saistība ar Gēteborgas protokolu Neviena valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija nevar iesniegt šo grozījumu apstiprināšanas aktu depozitārijam, ja vien tā iepriekš – vai vienlaikus – nav iesniegusi Gēteborgas protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu. 3. pants Stāšanās spēkā Saskaņā ar Gēteborgas protokola 13. panta 3. punktu šie grozījumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kad Gēteborgas protokola Dalībvalstu divas trešdaļas ir iesniegušas depozitārijam šī Protokola pieņemšanas aktu. Pielikums A. Preambula 1. Preambulas otrajā rindkopā vārdus "gaistošie organiskie savienojumi un reducētie slāpekļa savienojumi" aizstāj ar vārdiem "gaistošie organiskie savienojumi, reducētie slāpekļa savienojumi un daļiņas". 2. Preambulas trešajā rindkopā pēc vārda "ozona" iekļauj vārdus "un daļiņu". 3. Preambulas ceturtajā rindkopā vārdus "sērs un gaistošie organiskie savienojumi, kā arī tādi sekundārie piesārņotāji kā ozons" aizstāj ar vārdiem "sērs, gaistošie organiskie savienojumi, amonjaks un tieši emitētās daļiņas, kā arī tādi sekundāri veidojušies piesārņotāji kā ozons, daļiņas". 4. Starp ceturto un piekto preambulas rindkopu iekļauj šādu preambulas rindkopu: "ATZĪDAMAS starptautisku organizāciju, tādu kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma un Arktikas padome, zinātnes atziņu novērtējumu attiecībā uz papildu ieguvumiem cilvēka veselības un klimata jomā, samazinot kvēpus un piezemes ozonu, īpaši Arktikas un Alpu reģionā," 5. Sesto preambulas rindkopu aizstāj ar šādu: "ATZĪDAMAS ARĪ, ka Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis divpusēji risina robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu saskaņā ar Kanādas un Amerikas Savienoto Valstu gaisa kvalitātes nolīgumu, kas ietver abu valstu saistības samazināt sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emisiju, un ka abas šīs valstis apsver iekļaut tajā arī saistības samazināt daļiņu emisiju," 6. Septīto preambulas rindkopu aizstāj ar šādu: "ATZĪDAMAS TĀPAT ARĪ, ka Kanāda ir apņēmusies panākt sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu samazinājumu, lai atbilstu Kanādas gaisa kvalitātes standartiem attiecībā uz ozonu un daļiņām un lai sasniegtu valsts mērķi samazināt paskābināšanu, un ka Savienotās Valstis ir apņēmušās īstenot programmas ar mērķi samazināt slāpekļa oksīdu, sēra dioksīda, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju, kas nepieciešamas, lai atbilstu valsts gaisa kvalitātes standartiem attiecībā uz ozonu un daļiņām, panākt pastāvīgu progresu paskābināšanas un eitrofikācijas seku mazināšanā un uzlabot redzamību gan valsts parkos, gan pilsētvidē," 7. Devīto un desmito preambulas rindkopu aizstāj ar šādām preambulas rindkopām: "ŅEMOT VĒRĀ zinātnes atziņas par gaisa piesārņojuma pārnesi Zemes puslodes mērogā, slāpekļa cikla ietekmi un potenciālās sinerģijas un kompromisus starp gaisa piesārņošanu un klimata pārmaiņām, APZINĀDAMĀS, ka emisija no kuģniecības un aviācijas rada būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un ka tie ir svarīgi jautājumi, kurus risina Starptautiskā Jūrniecības organizācija un Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija," 8. Piecpadsmitajā preambulas rindkopā vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu". 9. Preambulas deviņpadsmitajā rindkopā pēc vārdiem "slāpekļa savienojumiem" pievieno vārdus "un daļiņām, tostarp kvēpiem". 10. Preambulas divdesmito un divdesmit pirmo rindkopu svītro. 11. Preambulas divdesmit otrajā rindkopā: a) vārdus "un amonjaka" aizstāj ar vārdiem "un reducēto slāpekļa savienojumu"; b) vārdus "tai skaitā slāpekļa (I) oksīda" aizstāj ar vārdiem "tai skaitā dislāpekļa oksīda un nitrātu līmeņa ekosistēmās". 12. Preambulas divdesmit trešajā rindkopā vārdus "troposfēras (piezemes)" aizstāj ar vārdu "piezemes". B. 1. pants 1. Pēc 1. punkta iekļauj šādu punktu: 1.a “Šis Protokols” un “Protokols” nozīmē 1999. gada Protokolu par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu, ievērojot grozījumus; 2. Panta 9. punkta beigās pievieno vārdus ", kas izteikti kā amonjaks (NH3)". 3. Pēc 11. punkta iekļauj šādus punktus: 11.a "Daļiņas" jeb "PM" nozīmē gaisa piesārņotāju, kas sastāv no daļiņu maisījuma, kas suspendēts gaisā. Šīs daļiņas atšķiras pēc savām fizikālajām īpašībām (tādām kā lielums un forma) un ķīmiskā sastāva. Ja vien nav noteikts citādi, visas atsauces uz daļiņām šajā Protokolā ir atsauces uz daļiņām, kuru aerodinamiskais diametrs ir 10 mikroni (µm) (PM10) vai mazāks, tostarp tādām, kuru aerodinamiskais diametrs ir mazāks par 2,5 µm (PM2,5); 11.b "Kvēpi" nozīmē oglekli saturošas daļiņas, kas absorbē gaismu; 11.c "Ozona prekursori" nozīmē slāpekļa oksīdus, gaistošos organiskos savienojumus, metānu un oglekļa monoksīdu; 4. Panta 13. punktā pēc vārda "atmosfērā" iekļauj vārdus "vai plūsmās uz receptoriem". 5. Panta 15. punktā vārdus "gaistošos organiskos savienojumus vai amonjaku" aizstāj ar vārdiem "gaistošos organiskos savienojumus, amonjaku vai daļiņas". 6. Panta 16. punktu aizstāj ar šādu: "Jauns stacionārais avots" nozīmē jebkuru stacionāru avotu, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta vienu gadu pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Dalībvalsti. Dalībvalsts var nolemt par jaunu stacionāro avotu neuzskatīt jebkuru stacionāro avotu, kuram attiecīgās kompetentās valsts iestādes jau ir izsniegušas apstiprinājumu laikā, kad Protokols stājas spēkā attiecībā uz šo Dalībvalsti, un ar noteikumu, ka būve vai būtiska pārveide tiek sākta pēc pieciem gadiem, sākot no minētās dienas. Par to, vai pārveide ir vai nav būtiska, lemj kompetentās valsts iestādes, ņemot vērā tādus faktorus kā pārveides labvēlīgā ietekme uz vidi. C. 2. pants 1. Ievadā: a) pirms vārdiem "Šī protokola mērķis" pievieno "1."; b) vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu"; c) pēc vārdiem "cilvēka veselībai" iekļauj vārdus "un videi"; d) vārdus "materiāliem un lauksaimniecības kultūrām" aizstāj ar vārdiem "materiāliem, lauksaimniecības kultūrām un klimatam īstermiņā un ilgtermiņā"; e) pēc vārda "eitrofikācijas" iekļauj vārdus ", daļiņu". 2. Panta a) apakšpunktā pēc vārda "slodzi," iekļauj vārdus "kas ļauj atjaunoties ekosistēmai,". 3. Panta b) apakšpunktā pēc vārda "slodzi," iekļauj vārdus "kas ļauj atjaunoties ekosistēmai,". 4. Panta c) apakšpunkta ii) punktā vārdus "Kanādas ozona standartu" aizstāj ar vārdiem "Kanādas gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz ozonu". 5. Pēc c) apakšpunkta pievieno šādu d), e) un f) apakšpunktu: d) daļiņām: i) Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – daļiņu kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā; ii) Kanādai – Kanādas gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz daļiņām; iii) Amerikas Savienotajām Valstīm – valsts gaisa kvalitātes standartu attiecībā uz daļiņām. e) Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – amonjaka kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā; f) Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, – pieļaujamos gaisa piesārņotāju līmeņus materiālu aizsardzībai, kā noteikts I pielikumā. 6. Protokola 2. panta beigās pievieno šādu jaunu 2. punktu: 2. Vēl viens mērķis ir panākt, lai Dalībvalstis, īstenojot pasākumus valsts mērķu sasniegšanai attiecībā uz daļiņām, padarītu par prioritāriem – tādā mērā, kādu tās uzskata par atbilstīgu, – emisijas samazināšanas pasākumus, kas arī būtiski samazina kvēpus, lai radītu ieguvumus cilvēka veselībai un videi un lai palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas tuvākajā nākotnē. D. 3. pants 1. Panta 1. punktā: a) vārdus "noteikts emisijas maksimums" pirmajā rindā aizstāj ar vārdiem "noteiktas emisijas samazināšanas saistības"; b) vārdus "noteiktajam maksimumam" trešajā rindā aizstāj ar vārdiem "noteiktajām saistībām"; c) punkta beigās pievieno vārdus "Veicot pasākumus daļiņu emisijas samazināšanai, katrai Dalībvalstij tādā mērā, kādu tā uzskata par atbilstošu, jācenšas panākt samazinājumus tādu avotu kategorijās, par kuriem zināms, ka tie emitē lielus kvēpu daudzumus.". 2. Panta 2. un 3. punktā vārdus "V un VI" aizstāj ar vārdiem "V, VI un X". 3. Panta 2. punkta sākumā iekļauj vārdus "Ievērojot 2.a un 2.b punktu,". 4. Pantā iekļauj šādu 2.a un 2.b punktu: 2.a Dalībvalsts, kas jau bija šī Protokola Dalībvalsts pirms grozījumu, kuros ieviestas jaunas avotu kategorijas, stāšanās spēkā, "esošam stacionāram avotam" piemērojamās robežvērtības var piemērot jebkuram šādas jaunas kategorijas avotam, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta, pirms pagājis viens gads no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai Dalībvalstij, ja vien minētais avots netiek būtiski pārveidots un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski pārveidots. 2.b Dalībvalsts, kas jau bija šī Protokola Dalībvalsts pirms grozījumu stāšanās spēkā, kuros ieviestas "jaunam stacionāram avotam" piemērojamas jaunas robežvērtības, var turpināt piemērot iepriekš piemērojamās robežvērtības jebkuram avotam, kura būve vai būtiska pārveide ir sākta, pirms pagājis viens gads no minēto grozījumu stāšanās spēkā šai Dalībvalstij, ja vien minētais avots netiek būtiski pārveidots un līdz tam laikam, kamēr minētais avots netiek būtiski pārveidots. 5. Panta 4. punktu svītro. 6. Panta 6. punktu aizstāj ar šādu: Katrai Dalībvalstij jāpiemēro labākie pieejamie tehniskie paņēmieni mobilajiem avotiem, kas minēti VIII pielikumā, un visiem stacionārajiem avotiem, kas minēti IV, V, VI un X pielikumā, un, ja uzskata par lietderīgu, pasākumi kvēpu kā daļiņu sastāvdaļas kontrolei, ņemot vērā Izpildinstitūcijas izstrādātos norādījumus. 7. Panta 7. punktu aizstāj ar šādu: Katra Dalībvalsts tiktāl, cik tas ir tehniski un ekonomiski iespējams, un ņemot vērā izmaksas un priekšrocības, piemēro GOS satura robežvērtības produktos, kā noteikts IX pielikumā saskaņā ar grafikiem, kas noteikti VII pielikumā. 8. Panta 8. punkta b) apakšpunktā: a) vārdus "norādījumu 5. dokumentā, kas pieņemts Izpildinstitūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) un jebkuros turpmākos labojumos" aizstāj ar vārdiem "Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos"; b) apakšpunkta beigās pievieno šādu teikumu: Īpaša uzmanība jāpievērš amonjaka emisijas samazināšanai no attiecīgai Dalībvalstij būtiskiem amonjaka avotiem. 9. Panta 9. punkta b) apakšpunktā vārdus "amonjaka un/vai gaistošo organisko savienojumu emisija veicina paskābināšanu, eitrofikāciju vai ozona veidošanos" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un/vai daļiņu emisija veicina paskābināšanu, eitrofikāciju, ozona veidošanos vai augstāku daļiņu līmeni". 10. Panta 10. punkta b) apakšpunktā vārdus "sērs un/vai gaistošie organiskie savienojumi" aizstāj ar vārdiem "sērs, gaistošie organiskie savienojumi un/vai daļiņas". 11. Panta 11. punktu aizstāj ar šādu: Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis pēc šī Protokola vai Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu ratifikācijas, apstiprināšanas vai pieņemšanas, vai pievienošanās tiem iesniedz Izpildinstitūcijai savas sēra, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisijas samazināšanas saistības automātiskai iekļaušanai II pielikumā; 12. Pēc 11. punkta pievieno šādus jaunus punktus: 11.a Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda arī iesniedz Izpildinstitūcijai attiecīgās robežvērtības automātiskai iekļaušanai IV, V, VI, VIII, X un XI pielikumā. 11.b Katra Dalībvalsts izveido un uztur pārskatus un prognozes attiecībā uz sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju. Dalībvalstis, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmanto metodoloģiju, kas izklāstīta EMEP vadības izstrādātajos norādījumos, kurus Dalībvalstis pieņēmušas Izpildinstitūcijas sesijā. Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, kā norādījumus izmanto metodoloģiju, kas izstrādāta Izpildinstitūcijas darba plāna ietvaros. 11.c Visām Dalībvalstīm aktīvi jāpiedalās programmās attiecībā uz gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi saskaņā ar Konvenciju. 11.d Lai salīdzinātu valsts emisijas kopapjomu ar 1. punktā noteiktajām emisijas samazināšanas saistībām, Dalībvalsts var izmantot procedūru, ko nosaka ar Izpildinstitūcijas lēmumu. Šāda procedūra iekļauj noteikumus par atbalsta dokumentācijas iesniegšanu un par procedūras izmantošanas pārskatu izskatīšanu. E. 3.a pants 1. Protokolā iekļauj šādu jaunu 3.a pantu: 3.a pants Elastīgi pārejas noteikumi 1. Neskarot 3. panta 2., 3., 5. un 6. punktu, Konvencijas Dalībvalsts, kas kļūst par šī Protokola Dalībvalsti no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim, var piemērot elastīgus pārejas noteikumus VI un/vai VIII pielikumā minēto robežvērtību īstenošanā saskaņā ar šajā pantā minētajiem nosacījumiem. 2. Jebkura Dalībvalsts, kas izvēlas piemērot elastīgos pārejas noteikumus saskaņā ar šo pantu, šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktā sniedz šādu informāciju: a) konkrēti VI un/vai VIII pielikuma noteikumi, kuriem Dalībvalsts izvēlas piemērot elastīgus pārejas noteikumus; b) īstenošanas plāns, kurā noteikts minēto noteikumu īstenošanas grafiks. 3. Īstenošanas plānā, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, ir jāparedz, ka VI pielikuma 1. un 5. tabulā un VIII pielikuma 1., 2., 3., 13. un 14. tabulā minētās jaunu un esošu stacionāro avotu robežvērtības tiek īstenotas ne vēlāk kā astoņu gadu laikā pēc šī protokola stāšanās spēkā attiecīgajai Dalībvalstij vai ne vēlāk kā 2022. gada 31. decembrī atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vispirms. 4. Dalībvalsts nekādā gadījumā nedrīkst atlikt nevienas VI vai VIII pielikumā minētās robežvērtības īstenošanu jauniem un esošiem stacionārajiem avotiem vēlāk par 2030. gada 31. decembri. 5. Dalībvalsts, kas izvēlas piemērot elastīgos pārejas noteikumus saskaņā ar šo pantu, Komisijas Izpildsekretāram iesniedz trīsgadu ziņojumu par progresu VI un/vai VIII pielikuma īstenošanā. Komisijas Izpildsekretārs šādus trīsgadu ziņojumus darīs pieejamus Izpildinstitūcijai. F. 4. pants 1. Panta 1. punktā vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,". 2. Panta 1. punkta a) apakšpunktā vārdus "zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem un labu vides praksi lauksaimniecībai" aizstāj ar vārdiem "zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem, labu vides praksi lauksaimniecībai un pasākumiem, par kuriem zināms, ka tie samazina kvēpu kā daļiņu sastāvdaļas emisiju". G. 5. pants 1. Panta 1. punkta a) apakšpunktā: a) vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,"; b) vārdus "valsts maksimuma emisijas sasniegšanu vai" aizstāj ar vārdiem "emisijas samazināšanas saistībām un". 2. Panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: c) piezemes ozona un daļiņu līmeni; 3. Panta 1. punkta d) apakšpunktā "pantā." aizstāj ar "pantā;"; 4. Pantā pievieno šādu jaunu 1. punkta e) apakšpunktu: e) vides un cilvēka veselības uzlabojumiem, kas saistīti ar II pielikumā uzskaitīto emisijas samazināšanas saistību izpildi attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk. Valstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, informācija par šiem uzlabojumiem tiks sniegta Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos. 5. Panta 2. punkta e) apakšpunktā: a) vārdus "veselības un vides problēmām" aizstāj ar vārdiem "ietekmi uz cilvēka veselību, vidi un klimatu"; b) vārdus "kas saistītas ar šajā Protokolā minētajiem sārņiem" aizstāj ar "kas saistīta ar šajā Protokolā minēto piesārņotāju samazināšanu". H. 6. pants 1. Panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu". 2. Panta 1. punkta f) apakšpunktā vārdus "septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemtos norādījumu dokumentus Nr. I – V un jebkurus to labojumus" aizstāj ar vārdiem "pieņemtos norādījumus"; 3. Panta 1. punkta g) apakšpunktā vārdus "septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemto norādījumu dokumentu Nr. VI un jebkurus tā labojumus" aizstāj ar vārdiem "pieņemtos norādījumus"; 4. Panta 1. punkta h) apakšpunktā vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu". 5. Panta 2. punktu aizstāj ar šādu: Katra Dalībvalsts vāc un uztur informāciju par: a) sēra un slāpekļa savienojumu koncentrāciju gaisā un nosēdumiem; b) ozona, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu koncentrāciju gaisā; c) ja iespējams, piezemes ozona un daļiņu iedarbības aplēses. Katra Dalībvalsts, ja iespējams, arī vāc un uztur informāciju par visu šo piesārņotāju ietekmi uz cilvēka veselību, sauszemes un ūdens ekosistēmām, materiāliem un klimatu. Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, jāizmanto Izpildinstitūcijas pieņemtie norādījumi. Dalībvalstīm, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, kā norādījumi jāizmanto metodoloģija, kas izstrādāta Izpildinstitūcijas darba plāna ietvaros. 6. Iekļauj šādu jaunu 2.a punktu: 2.a Katrai Dalībvalstij tādā mērā, kādu tā uzskata par atbilstīgu, ir arī jāveido un jāuztur pārskats un prognozes attiecībā uz kvēpu emisiju, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus. I. 7. pants 1. Panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā vārdus "3. punktā" aizstāj ar vārdiem "3. un 7. punktā". 2. Panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadu aizstāj ar šādu: b) katra Dalībvalsts, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, pamatojoties uz EMEP vadības sagatavotajiem un Izpildinstitūcijas pieņemtajiem norādījumiem, ziņo Komisijas Izpildsekretāram, kurš savukārt nodod šo ziņojumu EMEP, par sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu, amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu emisiju, sniedzot šādu informāciju: 3. Panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā vārdus "sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" svītro. 4. Panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā: a) vārdus "katras vielas" svītro; b) skaitli "(1990.)" aizstāj ar vārdiem ", kas minēts II pielikumā". 5. Panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā vārdus "un tās samazināšanas plānus" svītro. 6. Panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktu aizstāj ar šādu: iv) informatīvu pārskata ziņojumu, kurā iekļauta sīki izstrādāta informācija par ziņoto emisijas pārskatu un emisijas prognozēm; 7. Pantā iekļauj šādu jaunu 1. punkta ba) apakšpunktu: ba) katrai Dalībvalstij, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, jāziņo Komisijas Izpildsekretāram, kurš savukārt ziņo Izpildinstitūcijai, par pieejamo informāciju par programmām attiecībā uz gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un par gaisa kvalitātes monitoringa un modelēšanas programmām saskaņā ar šo Konvenciju un izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus; 8. Panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: c) Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, ziņo par pieejamo informāciju par emisijas līmeņiem, tostarp par pārskata gadu, kas minēts II pielikumā, un atbilstīgi ģeogrāfiskajai sfērai, uz ko attiecas tās emisijas samazināšanas saistības. Dalībvalstīm, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, jāsagatavo ba) apakšpunktā noteiktajai līdzīga informācija, ja to pieprasa Izpildinstitūcija. 9. Pēc 1. punkta c) apakšpunkta pievieno šādu jaunu d) apakšpunktu: d) katrai Dalībvalstij, ja tas ir iespējams, jāziņo arī par emisijas pārskatu un prognozēm attiecībā uz kvēpu emisiju, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus. 10. Panta 3. punkta ievadu aizstāj ar šādu: Pēc Izpildinstitūcijas pieprasījuma un saskaņā ar tās noteiktajiem grafikiem EMEP un citas palīginstitūcijas sniedz Izpildinstitūcijai attiecīgu informāciju par: 11. Panta 3. punkta a) apakšpunktā pēc vārda "par" pievieno vārdus "daļiņu, tostarp kvēpu,". 12. Panta 3. punkta b) apakšpunktā vārdus "ozona un tā pirmdaļiņu" aizstāj ar vārdiem "daļiņu, piezemes ozona un to prekursoru". 13. Pēc panta 3. punkta b) apakšpunkta iekļauj šādus jaunus c) un d) apakšpunktus: c) nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, dabiskām ekosistēmām, materiāliem un lauksaimniecības kultūrām, tostarp mijiedarbību ar klimata pārmaiņām un vidi saistībā ar vielām, uz kurām attiecas šis Protokols, un progresu cilvēka veselības un vides uzlabojumu panākšanā, kā aprakstīts Izpildinstitūcijas pieņemtajos norādījumos; d) slāpekļa rādītāju, slāpekļa izmantošanas efektivitātes un slāpekļa pārpalikumu aprēķiniem un to uzlabojumiem EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmantojot Izpildinstitūcijas pieņemtos norādījumus; 14. Panta 3. punkta pēdējo teikumu svītro. 15. Panta 4. punktā pēc vārdiem "un ozona" pievieno vārdus "un daļiņu". 16. Panta 5. punktā vārdus "faktisko ozona koncentrāciju un ozona kritiskajiem līmeņiem" aizstāj ar vārdiem "faktisko ozona un daļiņu koncentrāciju un ozona un daļiņu kritiskajiem līmeņiem". 17. Pantā pievieno šādu jaunu 6. punktu: 6. Neskarot 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Dalībvalsts Izpildinstitūcijai var pieprasīt atļauju ziņot par ierobežotu konkrēta piesārņotāja vai piesārņotāju pārskatu, ja: a) Dalībvalstij iepriekš nav bijis ziņošanas pienākuma par minēto piesārņotāju saskaņā ar šo Protokolu vai jebkuru citu protokolu; b) Dalībvalsts ierobežotajā pārskatā ir iekļauti vismaz visi lielie piesārņotāja vai piesārņotāju punktveida avoti Dalībvalstī vai attiecīgais PEPA. Izpildinstitūcija piešķir šādu atļauju ik gadu laikposmā līdz pieciem gadiem pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecīgai Dalībvalstij, bet nekādā gadījumā attiecībā uz ziņošanu par emisiju jebkurā gadā pēc 2019. gada. Šim atļaujas pieprasījumam jāpievieno informācija par progresu pilnīgāka pārskata veidošanā, kas veido Dalībvalsts ikgadējā ziņojuma daļu. J. 8. pants 1. Panta b) apakšpunktā pēc vārdiem "īpaši par" pievieno vārdus "daļiņām, tostarp kvēpiem,". 2. Panta c) apakšpunktā vārdus "slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "slāpekļa savienojumu, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu, tostarp kvēpu,". 3. Pēc d) apakšpunkta pievieno šādu jaunu da) apakšpunktu: zinātniskās izpratnes uzlabošanu par potenciālajiem papildu ieguvumiem klimata pārmaiņu mazināšanai, kas saistīta ar gaisa piesārņotāju (tādu kā metāns, oglekļa monoksīds un kvēpi), kuriem vidējā termiņā ir sasiluma iedarbības un citas klimata sekas, potenciālas mazināšanas scenārijiem; 4. Panta e) apakšpunktā vārdus "eitrofikācijas un fotoķīmiskā piesārņojuma" aizstāj ar vārdiem "eitrofikācijas, fotoķīmiskā piesārņojuma un daļiņu". 5. Panta f) apakšpunktā vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un citu ozona prekursoru un daļiņu". 6. Panta g) apakšpunktā: a) vārdus "slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu, daļiņu"; b) vārdus ", ietverot to ietekmi uz cieto daļiņu koncentrācijām," svītro. c) vārdus "gaistošajiem organiskajiem savienojumiem un troposfēras ozonu" aizstāj ar vārdiem "gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, daļiņām un piezemes ozonu". 7. Panta k) apakšpunktā: a) vārdus "apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto ieguvumu" aizstāj ar vārdiem "apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto ieguvumu un ietekmes uz klimatu"; b) vārdus "amonjaka un gaistošo organisko savienojumu" aizstāj ar vārdiem "amonjaka, gaistošo organisko savienojumu un daļiņu". K. 10. pants 1. Panta 1. punktā vārdus "sēra un slāpekļa savienojumu" aizstāj ar vārdiem "sēra, slāpekļa savienojumu un daļiņu". 2. Panta 2. punkta b) apakšpunktā: a) vārdus "visām atbilstošajām veselības problēmām" aizstāj ar vārdiem "visu attiecīgo ietekmi uz cilvēka veselību, papildieguvumiem klimatam"; b) pēc vārdiem "saistītas ar" iekļauj vārdus "daļiņām,". 3. Pantā pievieno šādu 3. un 4. apakšpunktu: 3. Saskaņā ar šo pantu Izpildiestāde savos pārskatos iekļauj kvēpu emisijas mazināšanas pasākumu novērtējumu ne vēlāk kā Izpildinstitūcijas otrajā sesijā pēc Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu stāšanās spēkā. 4. Ne vēlāk kā Izpildinstitūcijas otrajā sesijā pēc Lēmumā 2012/2 iekļauto grozījumu stāšanās spēkā Dalībvalstis izvērtē amonjaka kontroles pasākumus un apsver iespēju pārskatīt IX pielikumu. L. 13. pants Protokola 13. pantu aizstāj ar šādu: 13. pants Korekcijas 1. Jebkura Konvencijas Dalībvalsts var ierosināt šī Protokola II pielikuma korekciju – pievienot tam savu nosaukumu un emisijas līmeņus, emisijas maksimumu un procentuālo emisijas samazinājumu. 2. Jebkura Dalībvalsts var ierosināt korekciju tās emisijas samazināšanas saistībās, kas jau noteiktas II pielikumā. Šādā priekšlikumā jāiekļauj atbalsta dokumentācija, un to izskata, kā minēts Izpildinstitūcijas lēmumā. Izskatīšana notiek, pirms Dalībvalstis apspriež priekšlikumu saskaņā ar 4. punktu. 3. Jebkura Dalībvalsts, kurai uz to ir tiesības saskaņā ar 3. panta 9. punktu, var ierosināt III pielikuma korekciju – pievienot vienu vai vairākus PEPA vai veikt izmaiņas attiecībā uz tās jurisdikcijā esošu PEPA, kas minēts III pielikumā. 4. Ierosinātās korekcijas rakstveidā iesniedz Komisijas Izpildsekretāram, kas tās dara zināmas visām Dalībvalstīm. Dalībvalstis apspriež ierosinātās korekcijas nākamajā Izpildinstitūcijas sesijā ar nosacījumu, ka Izpildsekretārs šos priekšlikumus darījis zināmus Dalībvalstīm vismaz deviņdesmit dienas pirms sesijas. 5. Korekcijas pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības principa, un tās stājas spēkā visām šī Protokola Dalībvalstīm deviņdesmitajā dienā pēc dienas, kurā Komisijas Izpildsekretārs rakstveidā informējis Dalībvalstis par korekcijas pieņemšanu. 13.a pants Grozījumi 1. Ikviena Dalībvalsts var ierosināt šī Protokola grozījumus. 2. Ierosinātie grozījumi rakstveidā jāiesniedz Komisijas Izpildsekretāram, kas tos dara zināmus visām Dalībvalstīm. Dalībvalstis apspriež ierosinātos grozījumus nākamajā Izpildinstitūcijas sesijā ar nosacījumu, ka Izpildsekretārs šos priekšlikumus darījis zināmus Dalībvalstīm vismaz deviņdesmit dienas pirms sesijas. 3. Šī Protokola grozījumus, izņemot grozījumus I un III pielikumā, pēc vienprātības principa pieņem Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis, un grozījumi Dalībvalstīm, kas tos pieņēmušas, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad divas trešdaļas to Dalībvalstu, kas tādas bijušas grozījumu pieņemšanas laikā, ir iesniegušas depozitārijam grozījumu pieņemšanas aktu. Jebkurai citai Dalībvalstij grozījumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad šī Dalībvalsts ir iesniegusi depozitārijam grozījumu pieņemšanas aktu. 4. Grozījumus šī Protokola I un II pielikumā pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības principa. Simt astoņdesmit dienas pēc tam, kad Komisijas Izpildsekretārs tos ir darījis zināmus visām Dalībvalstīm, šie grozījumi stājas spēkā attiecībā uz visām Dalībvalstīm, kas depozitārijam nav iesniegušas paziņojumu atbilstīgi 5. punkta noteikumiem, ar nosacījumu, ka vismaz sešpadsmit Dalībvalstis nav iesniegušas šādu paziņojumu. 5. Ikviena Dalībvalsts, kas nevar apstiprināt grozījumus I un/vai III pielikumā, par to paziņo depozitārijam rakstveidā deviņdesmit dienu laikā no dienas, kad paziņots par grozījumu pieņemšanu. Depozitārijs nekavējoties paziņo visām Dalībvalstīm par jebkuru šādu saņemtu paziņojumu. Dalībvalsts jebkurā laikā var aizstāt savu iepriekšējo paziņojumu un pieņemt grozījumus, un pēc pieņemšanas akta iesniegšanas depozitārijam šai Dalībvalstij šāda pielikuma grozījumi kļūst saistoši. 6. Tām Dalībvalstīm, kas tam piekritušas, 7. punktā izklāstītā procedūra aizstāj procedūru, kas izklāstīta 3. punktā, attiecībā uz IV–XI pielikumu grozīšanu. 7. Grozījumus IV–XI pielikumā pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības principa. Beidzoties vienam gadam no dienas, kad Komisijas Izpildsekretārs tos darījis zināmus visām Dalībvalstīm, jebkura šāda pielikuma grozījumi stājas spēkā attiecībā uz tām Dalībvalstīm, kas nav iesniegušas depozitārijam paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem: a) ikviena Dalībvalsts, kas nevar apstiprināt grozījumus IV–XI pielikumā, par to paziņo depozitārijam rakstveidā gada laikā no datuma, kad paziņots par grozījumu pieņemšanu. Depozitārijs nekavējoties paziņo visām Dalībvalstīm par jebkuru šādu saņemtu paziņojumu. Dalībvalsts jebkurā laikā var aizstāt savu iepriekšējo paziņojumu un pieņemt grozījumus, un pēc pieņemšanas akta iesniegšanas depozitārijam šai Dalībvalstij šāda pielikuma grozījumi kļūst saistoši; b) jebkuri IV–XI pielikuma grozījumi nestājas spēkā, ja sešpadsmit vai vairāk Dalībvalstu: i) vai nu ir iesniegušas paziņojumu saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem, ii) vai nav piekritušas procedūrai, kas izklāstīta šajā punktā, un vēl nav iesniegušas pieņemšanas aktu saskaņā ar 3. punktu. M. 15. pants Pantā pievieno šādu jaunu 4. punktu: 4. Ja valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija nevēlas, lai tām būtu saistošas 13.a panta 7. punktā noteiktās procedūras attiecībā uz IV–XI pielikumu grozījumiem, tās savā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktā to deklarē. N. Jauns 18.a pants Pēc 18. panta iekļauj šādu jaunu 18.a pantu: 18.a pants Protokolu piemērošanas izbeigšana Kad visas turpmāk minēto protokolu Dalībvalstis saskaņā ar 15. pantu ir iesniegušas savus šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktus depozitārijam, tiek uzskatīts, ka attiecīgā protokola piemērošana ir izbeigta: a) 1985. gada Helsinku Protokols par sēra emisijas vai to pārrobežu pārneses samazināšanu par vismaz 30 procentiem; b) 1988. gada Sofijas Protokols par slāpekļa oksīdu emisijas kontroli vai to robežšķērsojošajām plūsmām; c) 1991. gada Ženēvas Protokols par gaistošo organisko savienojumu emisiju vai to robežšķērsojošajām plūsmām; d) 1994. gada Oslo Protokols par sēra emisijas turpmāko samazināšanu. O. II pielikums Protokola II pielikuma tekstu aizstāj ar šādu: Emisijas samazināšanas saistības 1. Tabulās turpmāk minētās emisijas samazināšanas saistības ir saistītas ar šī Protokola 3. panta 1. un 10. punkta noteikumiem. 2. 1. tabulā ir norādīts sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), amonjaka (NH3) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) emisijas maksimums, kas izteikts tūkstošos tonnu, laikposmam no 2010. līdz 2020. gadam tām Dalībvalstīm, kas ratificējušas šo Protokolu pirms 2010. gada. 3. 2.–6. tabulā norādītas SO2, NOx, NH3, GOS un PM2,5 emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un pēc tam. Šīs saistības ir izteiktas kā procentuāls samazinājums no 2005. gada emisijas līmeņa. 4. 2005. gada emisijas aplēses, kas uzskaitītas 2.–6. tabulā, ir izteiktas tūkstošos tonnu un atspoguļo jaunākos labākos pieejamos datus, par kuriem Dalībvalstis ziņojušas 2012. gadā. Šīs aplēses tiek sniegtas tikai informatīvā nolūkā, un, ja kļūst pieejama labāka informācija, Dalībvalstis tās var atjaunināt emisijas datu ziņošanas procesā saskaņā ar šo Protokolu. Sekretariāts informācijas nolūkā uzturēs un regulāri atjauninās tabulu ar jaunākajām Dalībvalstu ziņotajām aplēsēm Konvencijas tīmekļa vietnē. 2.–6. tabulā minētās procentos izteiktās emisijas samazināšanas saistības ir piemērojamas jaunākajām 2005. gada aplēsēm, par kurām Dalībvalstis ziņojušas Komisijas Izpildsekretāram. 5. Ja kādā gadā Dalībvalsts uzzina, ka īpaši aukstas ziemas, īpaši sausas vasaras dēļ vai neparedzētu izmaiņu dēļ saimnieciskajā darbībā, piemēram, energoapgādes sistēmas jaudas samazināšanās dēļ valstī vai kaimiņvalstī, tā nevar īstenot savas emisijas samazināšanas saistības, Dalībvalsts var izpildīt šīs saistības, aprēķinot valsts gada emisijas vidējo aritmētisko attiecīgajam gadam, gadam pirms tā un gadam pēc tā ar noteikumu, ka šis vidējais aritmētiskais nepārsniedz tās saistības. 1. tabula Emisijas maksimums laikposmam no 2010. līdz 2020. gadam Dalībvalstīm, kuras ratificējušas šo Protokolu līdz 2010. gadam (izteikts tūkstošos tonnu gadā) || Dalībvalsts || Ratifikācija || SO2 || NOx || NH3 || GOS || || || || || || 1 || Beļģija || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulgārija || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Horvātija || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Kipra || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Čehijas Republika || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Dānija || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Somija || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Francija || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Vācija || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Ungārija || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Latvija || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Lietuva || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Luksemburga || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Nīderlande || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norvēģija || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugāle || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Rumānija || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovākija || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovēnija || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Spānija a || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Zviedrija || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Šveice || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Amerikas Savienotās Valstis || 2004 || b || c || || d 25 || Eiropas Savienība || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu. b Pēc šī Protokola pieņemšanas 2004. gadā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza orientējošu mērķi attiecībā uz 2010. gadu – kopējo sēra emisiju no PEPA, kuri noteikti attiecībā uz sēru un kuros ietilpst 48 tuvējie štati un Kolumbijas apgabals, 16 013 000 īso tonnu apmērā. Šis skaitlis ir vienāds ar 14 527 000 tonnu. c Pēc šī Protokola pieņemšanas 2004. gadā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza orientējošu mērķi attiecībā uz 2010. gadu – kopējo NOx emisiju no PEPA, kuri noteikti attiecībā uz NOx un kuros ietilpst Konektikuta, Delavēra, Kolumbijas apgabals, Ilinoisa, Indiāna, Kentuki, Mena, Mērilenda, Masačūsetsa, Mičigana, Ņūhempšīra, Ņūdžersija, Ņujorka, Ohaio, Pensilvānija, Rodailenda, Vērmonta, Rietumvirdžīnija un Viskonsina, 6 897 000 īso tonnu apmērā. Šis skaitlis ir vienāds ar 6 257 000 tonnu. d Pēc šī Protokola pieņemšanas 2004. gadā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza orientējošu mērķi attiecībā uz 2010. gadu – kopējo GOS emisiju no PEPA, kuri noteikti attiecībā uz GOS un kuros ietilpst Konektikuta, Delavēra, Kolumbijas apgabals, Ilinoisa, Indiāna, Kentuki, Mena, Mērilenda, Masačūsetsa, Mičigana, Ņūhempšīra, Ņūdžersija, Ņujorka, Ohaio, Pensilvānija, Rodailenda, Vērmonta, Rietumvirdžīnija un Viskonsina, 4 972 000 īso tonnu apmērā. Šis skaitlis ir vienāds ar 4 511 000 tonnu. 2. tabula Sēra dioksīda emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk || Konvencijas dalībvalsts || SO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) || Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) || || || 1 || Austrija || 27 || 26 2 || Baltkrievija || 79 || 20 3 || Beļģija || 145 || 43 4 || Bulgārija || 777 || 78 5 || Kanāda a || || 6 || Horvātija || 63 || 55 7 || Kipra || 38 || 83 8 || Čehijas Republika || 219 || 45 9 || Dānija || 23 || 35 10 || Igaunija || 76 || 32 11 || Somija || 69 || 30 12 || Francija || 467 || 55 13 || Vācija || 517 || 21 14 || Grieķija || 542 || 74 15 || Ungārija || 129 || 46 16 || Īrija || 71 || 65 17 || Itālija || 403 || 35 18 || Latvija || 6,7 || 8 19 || Lietuva || 44 || 55 20 || Luksemburga || 2,5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Nīderlande b || 65 || 28 23 || Norvēģija || 24 || 10 24 || Polija || 1 224 || 59 25 || Portugāle || 177 || 63 26 || Rumānija || 643 || 77 27 || Slovākija || 89 || 57 28 || Slovēnija || 40 || 63 29 || Spānija b || 1 282 || 67 30 || Zviedrija || 36 || 22 31 || Šveice || 17 || 21 32 || Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste || 706 || 59 33 || Amerikas Savienotās Valstis c || || 34 || Eiropas Savienība || 7 828 || 59 a Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada sēra emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā sēra emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā. b Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu. c Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada sēra emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai PEPA; b) kopējā sēra emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadam noteikto; c) jebkādas izmaiņas attiecībā uz PEPA, kas konstatētas, kad Savienotās Valstis kļūst par Protokola Dalībvalsti. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē, un vērtība, kas minēta c) apakšpunktā, tiks noteikta kā III pielikuma korekcija. 3. tabula Slāpekļa oksīdu emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāka || Konvencijas dalībvalsts || NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) || Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) || || || 1 || Austrija || 231 || 37 2 || Baltkrievija || 171 || 25 3 || Beļģija || 291 || 41 4 || Bulgārija || 154 || 41 5 || Kanāda b || || 6 || Horvātija || 81 || 31 7 || Kipra || 21 || 44 8 || Čehijas Republika || 286 || 35 9 || Dānija || 181 || 56 10 || Igaunija || 36 || 18 11 || Somija || 177 || 35 12 || Francija || 1 430 || 50 13 || Vācija || 1 464 || 39 14 || Grieķija || 419 || 31 15 || Ungārija || 203 || 34 16 || Īrija || 127 || 49 17 || Itālija || 1 212 || 40 18 || Latvija || 37 || 32 19 || Lietuva || 58 || 48 20 || Luksemburga || 19 || 43 21 || Malta || 9,3 || 42 22 || Nīderlande c || 370 || 45 23 || Norvēģija || 200 || 23 24 || Polija || 866 || 30 25 || Portugāle || 256 || 36 26 || Rumānija || 309 || 45 27 || Slovākija || 102 || 36 28 || Slovēnija || 47 || 39 29 || Spānija c || 1 292 || 41 30 || Zviedrija || 174 || 36 31 || Šveice d || 94 || 41 32 || Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste || 1 580 || 55 33 || Amerikas Savienotās Valstis e || || 34 || Eiropas Savienība || 11 354 || 42 a Emisija no augsnes nav iekļauta 2005. gada aplēsēs ES dalībvalstīm. b Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā. c Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu. d Ieskaitot emisiju no lauksaimniecības kultūru audzēšanas un lauksaimniecības augsnes (Nomenklatūra ziņošanai (NFR) 4D). e Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA; b) kopējā slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar to, kas noteikta 2005. gadam; c) jebkādas izmaiņas attiecībā uz PEPA, kas konstatētas, kad Savienotās Valstis kļūst par Protokola Dalībvalsti. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē, un vērtība, kas minēta c) apakšpunktā, tiks noteikta kā III pielikuma korekcija. 4. tabula Amonjaka emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk || Konvencijas dalībvalsts || NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) || Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) || || || 1 || Austrija || 63 || 1 2 || Baltkrievija || 136 || 7 3 || Beļģija || 71 || 2 4 || Bulgārija || 60 || 3 5 || Horvātija || 40 || 1 6 || Kipra || 5,8 || 10 7 || Čehijas Republika || 82 || 7 8 || Dānija || 83 || 24 9 || Igaunija || 9,8 || 1 10 || Somija || 39 || 20 11 || Francija || 661 || 4 12 || Vācija || 573 || 5 13 || Grieķija || 68 || 7 14 || Ungārija || 80 || 10 15 || Īrija || 109 || 1 16 || Itālija || 416 || 5 17 || Latvija || 16 || 1 18 || Lietuva || 39 || 10 19 || Luksemburga || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Nīderlande a || 141 || 13 22 || Norvēģija || 23 || 8 23 || Polija || 270 || 1 24 || Portugāle || 50 || 7 25 || Rumānija || 199 || 13 26 || Slovākija || 29 || 15 27 || Slovēnija || 18 || 1 28 || Spānija a || 365 || 3 29 || Zviedrija || 55 || 15 30 || Šveice || 64 || 8 31 || Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste || 307 || 8 32 || Eiropas Savienība || 3 813 || 6 a Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu. 5. tabula Gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk || Konvencijas dalībvalsts || NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) || Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) || || || 1 || Austrija || 162 || 21 2 || Baltkrievija || 349 || 15 3 || Beļģija || 143 || 21 4 || Bulgārija || 158 || 21 5 || Kanāda a || || 6 || Horvātija || 101 || 34 7 || Kipra || 14 || 45 8 || Čehijas Republika || 182 || 18 9 || Dānija || 110 || 35 10 || Igaunija || 41 || 10 11 || Somija || 131 || 35 12 || Francija || 1 232 || 43 13 || Vācija || 1 143 || 13 14 || Grieķija || 222 || 54 15 || Ungārija || 177 || 30 16 || Īrija || 57 || 25 17 || Itālija || 1 286 || 35 18 || Latvija || 73 || 27 19 || Lietuva || 84 || 32 20 || Luksemburga || 9,8 || 29 21 || Malta || 3,3 || 23 22 || Nīderlande b || 182 || 8 23 || Norvēģija || 218 || 40 24 || Polija || 593 || 25 25 || Portugāle || 207 || 18 26 || Rumānija || 425 || 25 27 || Slovākija || 73 || 18 28 || Slovēnija || 37 || 23 29 || Spānija b || 809 || 22 30 || Zviedrija || 197 || 25 31 || Šveice c || 103 || 30 32 || Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste || 1 088 || 32 33 || Amerikas Savienotās Valstis d || || 34 || Eiropas Savienība || 8 842 || 28 a Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada GOS emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā GOS emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā. b Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu. c Ieskaitot emisiju no lauksaimniecības kultūru audzēšanas un lauksaimniecības augsnes (NFR 4D). d Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada GOS emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA; b) kopējā GOS emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar to, kas noteikta 2005. gadam; c) jebkādas izmaiņas attiecībā uz PEPA, kas konstatētas, kad Savienotās Valstis kļūst par Protokola Dalībvalsti. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē, un vērtība, kas minēta c) apakšpunktā, tiks noteikta kā III pielikuma korekcija. 6. tabula PM2,5 emisijas samazināšanas saistības attiecībā uz 2020. gadu un turpmāk || Konvencijas dalībvalsts || NO2 emisijas līmenis 2005. gadā (tūkstošos tonnu) || Samazinājums, salīdzinot ar 2005. gada līmeni (%) || || || 1 || Austrija || 22 || 20 2 || Baltkrievija || 46 || 10 3 || Beļģija || 24 || 20 4 || Bulgārija || 44 || 20 5 || Kanāda a || || 6 || Horvātija || 13 || 18 7 || Kipra || 2,9 || 46 8 || Čehijas Republika || 22 || 17 9 || Dānija || 25 || 33 10 || Igaunija || 20 || 15 11 || Somija || 36 || 30 12 || Francija || 304 || 27 13 || Vācija || 121 || 26 14 || Grieķija || 56 || 35 15 || Ungārija || 31 || 13 16 || Īrija || 11 || 18 17 || Itālija || 166 || 10 18 || Latvija || 27 || 16 19 || Lietuva || 8,7 || 20 20 || Luksemburga || 3,1 || 15 21 || Malta || 1,3 || 25 22 || Nīderlande b || 21 || 37 23 || Norvēģija || 52 || 30 24 || Polija || 133 || 16 25 || Portugāle || 65 || 15 26 || Rumānija || 106 || 28 27 || Slovākija || 37 || 36 28 || Slovēnija || 14 || 25 29 || Spānija b || 93 || 15 30 || Zviedrija || 29 || 19 31 || Šveice || 11 || 26 32 || Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste || 81 || 30 33 || Amerikas Savienotās Valstis c || || 34 || Eiropas Savienība || 1 504 || 22 a Pēc šī Protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam Kanāda iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada PM emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA, ja tā tādu ir noteikusi; b) kopējā PM emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadu, vai nu attiecībā uz valsti, vai tās PEPA. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. Ja tiks noteikts PEPA, tas korekcijas veidā tiks iekļauts Protokola III pielikumā. b Skaitļi attiecas uz valsts Eiropas daļu. c Pēc grozījumu, ar ko šim Protokolam pievieno šo tabulu, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tiem Amerikas Savienotās Valstis iesniedz: a) kopējā aplēstā 2005. gada PM2,5 emisijas līmeņa vērtību vai nu attiecībā uz valsti, vai PEPA; b) kopējā PM2,5 emisijas līmeņa samazināšanas orientējošo vērtību attiecībā uz 2020. gadu, salīdzinot ar 2005. gadam noteikto. Vērtība, kas minēta a) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulā, un vērtība, kas minēta b) apakšpunktā, tiks iekļauta tabulas zemsvītras piezīmē. P. III pielikums 1. Teikumu, kas ir pēc virsraksta, "Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA):" aizstāj ar teikumu "Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA):". 2. Pirms ieraksta par Krievijas Federācijas PEPA iekļauj šādu jaunu apakšvirsrakstu un rindkopu: Kanādas PEPA Kanādas PEPA, kas noteikts attiecībā uz sēru, ir 1 miljonu kvadrātkilometru liela teritorija, kurā ietilpst visa Prinča Edvarda salu, Jaunskotijas un Ņūbransvikas provinču teritorija, visa Kvebekas provinces teritorija uz dienvidiem no taisnās līnijas starp Avresenpjēru Sentlorensa līča ziemeļu krastā un punktu, kur Kvebekas–Ontārio robeža šķērso Džeimsa līča krasta līniju, un visa Ontārio provinces teritorija uz dienvidiem no taisnās līnijas starp punktu, kur Kvebekas–Ontārio robeža šķērso Džeimsa līča krasta līniju un Nipigonas upi Augšezera ziemeļu krastā. 3. Rindkopu zem virsraksta "Krievijas Federācijas PEPA" aizstāj ar šādu: Krievijas Federācijas PEPA atbilst Krievijas Federācijas Eiropas daļai. Krievijas Federācijas Eiropas teritorija ir Krievijas teritorijas daļa tādu Krievijas Federācijas sastāvdaļu administratīvajās un ģeogrāfiskajās robežās, kuras atrodas Austrumeiropā, robežojoties ar Āzijas kontinentu saskaņā ar vispārpieņemto robežlīniju no ziemeļiem un dienvidiem gar Urālu kalniem, robežu ar Kazahstānu līdz Kaspijas jūrai, tad valsts robežu ar Azerbaidžānu un Gruziju Ziemeļkaukāzā līdz Melnajai jūrai. Q. IV pielikums 1. Protokola IV pielikuma tekstu aizstāj ar šādu: Stacionāro avotu sēra emisijas robežvērtības 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis 2. Šajā iedaļā "emisijas robežvērtība" (ERV) ir tāds SO2 (vai SOx, kur minēts šādi) daudzums no iekārtas emitētajās dūmgāzēs, kuru nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā SO2 (vai SOx, kas izteikts kā SO2) masu uz dūmgāzes tilpuma vienību (mg/m3) sausas gāzes temperatūras un spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Attiecībā uz skābekļa daudzumu dūmgāzēs katrai avotu kategorijai tiek piemērotas turpmāk tabulās norādītās vērtības. Atšķaidīšana nolūkā samazināt piesārņotāju koncentrāciju dūmgāzēs nav atļauta. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. 3. Atbilstību ERV, minimālajām desulfurizācijas pakāpēm, sēra reģenerācijas pakāpēm un sēra satura robežvērtībām pārbauda šādi: a) emisijas monitoringu veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus, ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, ieskaitot pārbaudītas aprēķina metodes. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtību, ja vien atsevišķai avota kategorijai nav noteikts citādi. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz ERV. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti; b) ja sadedzināšanas iekārtām piemēro 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktās minimālās desulfurizācijas pakāpes, ir regulāri jāveic sēra satura monitorings kurināmajā un ir jāinformē kompetentās iestādes par būtiskām izmaiņām kurināmā veida izmantojumā. Desulfurizācijas pakāpes piemēro kā mēneša vidējās vērtības; c) atbilstību minimālajām sēra reģenerācijas pakāpēm pārbauda, veicot regulārus mērījumus vai izmantojot jebkuru citu tehniski piemērotu metodi; d) atbilstību sēra robežvērtībām attiecībā uz gāzeļļu pārbauda, veicot regulārus mērķmērījumus. 4. Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. 5. Šā punkta apakšpunktos ir paredzēti īpaši noteikumi 7. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām: a) Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 7. punktā minētās emisijas robežvērtības šādos gadījumos: i) attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā šim nolūkam parasti izmanto kurināmo ar zemu sēra saturu, tad, ja operators nevar ievērot minētās robežvērtības kurināmā ar zemu sēra saturu piegādes pārtraukuma dēļ, kas radies nopietna deficīta situācijā; ii) attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā dedzina vietējo cieto kurināmo un kurai nevar ievērot 7. punktā minētās emisijas robežvērtības, minēto robežvērtību ievērošanas vietā ir jāievēro vismaz šādas desulfurizācijas pakāpju robežvērtības: aa) esošas iekārtas: 50–100 MWth: 80 %; bb) esošas iekārtas: 100–300 MWth: 90 %; cc) esošas iekārtas: > 300 MWth: 95 %; dd) jaunas iekārtas: 50–300 MWth: 93 %; ee) jaunas iekārtas: > 300 MWth: 97 %; iii) attiecībā uz sadedzināšanas iekārtu, kurā parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurai izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kura šī iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci; iv) attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim; v) attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto cietos vai šķidros kurināmos un kuras darbojas ne vairāk kā 1 500 darbības stundu gadā, kas ir vidējais rādītājs piecu gadu laikposmā, minēto robežvērtību ievērošanas vietā jāievēro šādas: aa) cietajiem kurināmajiem: 800 mg/m³; bb) šķidrajiem kurināmajiem: 850 mg/m³ iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda nepārsniedz 300 MWth, un 400 mg/m³ iekārtām, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda pārsniedz 300 MWth; b) ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 7. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai; c) Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu; d) attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru. 6. Dalībvalstis var piemērot noteikumus, ar kuriem saskaņā sadedzināšanas iekārtas un tehnoloģiskas iekārtas naftas rafinēšanas rūpnīcās var atbrīvot no šajā pielikumā minēto SO2 robežvērtību ievērošanas ar noteikumu, ka tās ievēro SO2 robežvērtību, kas noteikta ar "burbuļa" metodi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem. 7. Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MWth[1] 1. tabula Robežvērtības SO2 emisijai no sadedzināšanas iekārtāma Kurināmā veids || Ievadītā siltuma jauda (MWth) || SO2 ERV (mg/m³) b || || Cietie kurināmie || 50–100 || Jaunas iekārtas: 400 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 300 (kūdra) 200 (biomasa) Esošas iekārtas: 400 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 300 (kūdra) 200 (biomasa) 100–300 || Jaunas iekārtas: 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 300 (kūdra) 200 (biomasa) Esošas iekārtas: 250 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 300 (kūdra) 200 (biomasa) >300 || Jaunas iekārtas: 150 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) (FBC: 200) 150 (kūdra) (FBC: 200) 150 (biomasa) Esošas iekārtas: 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 200 (kūdra) 200 (biomasa) Šķidrie kurināmie || 50–100 || Jaunas iekārtas: 350 Esošas iekārtas: 350 100–300 || Jaunas iekārtas: 200 Esošas iekārtas: 250 >300 || Jaunas iekārtas: 150 Esošas iekārtas: 200 Visi gāzveida kurināmie || >50 || Jaunas iekārtas: 35 Esošas iekārtas: 35 Sašķidrināta gāze || >50 || Jaunas iekārtas: 5 Esošas iekārtas: 5 Koksa krāšņu gāze vai domnu gāze || >50 || Jaunas iekārtas: 200 domnu gāzei 400 koksa krāšņu gāzei Esošas iekārtas: 200 domnu gāzei 400 koksa krāšņu gāzei Gazificēti rafinēšanas atlikumfrakcijas produkti || >50 || Jaunas iekārtas: 35 Esošas iekārtas: 800 Piezīme. FBC (fluidized bed combustion) – sadedzināšana verdošā slānī (cirkulējošā, paaugstināta spiediena, burbuļojošā). a Šīs ERV neattiecas īpaši uz: · iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei; · pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas; · katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām; · iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža; · reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā; · koksa krāsnīm; · kauperiem; · utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās; · atkritumu sadedzināšanas krāsnīm; · sadedzināšanas iekārtām ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem un turbīnām neatkarīgi no izmantotā kurināmā. b Atsauces O2 saturs ir 6 % cietajiem kurināmajiem un 3 % šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem. 8. Gāzeļļa 2. tabula Sēra satura robežvērtības gāzeļļāa || Sēra saturs (masas procentos) || Gāzeļļa || < 0,10 a "Gāzeļļa" ir jebkura no naftas produktiem iegūta šķidrā degviela (izņemot flotes degvielu), kura atbilst KN kodiem 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 vai 2710 19 49, vai jebkura no naftas produktiem iegūta šķidrā degviela (izņemot flotes degvielu), no kuras, izmantojot ASTM D86 metodi, 250° C temperatūrā destilējas mazāk par 65 % pēc tilpuma (ieskaitot zudumus) un 350° C temperatūrā destilējas vismaz 85 % pēc tilpuma (ieskaitot zudumus). Šī definīcija neattiecas dīzeļdegvielām, t. i., gāzeļļām, kuras atbilst KN kodam 2710 19 41 un kuras izmanto pašgājējos transportlīdzekļos. Tā neattiecas arī uz degvielām, ko izmanto visurgājējā tehnikā un lauksaimniecības traktoros. 9. Naftas rafinēšanas un gāzes pārstrādes rūpnīcas Sēra reģenerēšanas iekārtas: rūpnīcām, kas ražo vairāk nekā 50 Mg dienā 3. tabula Robežvērtība, kas izteikta kā sēra reģenerēšanas iekārtu minimālā sēra reģenerācijas pakāpe Iekārtas tips || Minimālā sēra reģenerācijas pakāpe a (%) || Jauna iekārta || 99,5 Esoša iekārta || 98,5 a Sēra reģenerācijas pakāpe ir ievadītā H2S procentuālais daudzums, kas tiek pārvērsts par sēru elementārformā, kā vidējais gada rādītājs. 10. Titāna dioksīda ražošana 4. tabula Robežvērtības SOx emisijai no titāna dioksīda ražošanas (vidēji gadā) Iekārtas tips || SOx (izteikts kā SO2) ERV (kg/t no TiO2) || Sulfātprocess, kopējā emisija || 6 Hlorīda process, kopējā emisija || 1,7 B. Kanāda 11. Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus: a) Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu. SOR/2011-34; b) Regulējuma priekšlikums, Rīkojums, ar kuru 1999. gada Kanādas Vides aizsardzības likuma 1. papildinājumam pievieno toksisku vielu sarakstu; c) Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem; d) Valsts vadlīnijas par emisijām no stacionārām sadedzināšanas turbīnām. PN1072; e) Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085. C. Amerikas Savienotās Valstis 12. Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos: a) tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa; b) rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db un Dc apakšiedaļa; c) sērskābes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, H apakšiedaļa; d) naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa; e) primārās vara kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, P apakšiedaļa; f) primārās cinka kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Q apakšiedaļa; g) primārās svina kausēšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, R apakšiedaļa; h) stacionārās gāzturbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GG apakšiedaļa; i) dabasgāzes pārstrāde uz sauszemes – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, LLL apakšiedaļa; j) sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ea un Eb apakšiedaļa; k) slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa; l) stacionārās sadedzināšanas turbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKKK apakšiedaļa; m) mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa; n) komerciālās un rūpnieciskās cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa; o) citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa. R. V pielikums Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu: Robežvērtības slāpekļa oksīdu emisijai no stacionāriem avotiem 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis 2. Šajā iedaļā "emisijas robežvērtība" (ERV) ir tāds NOx (NO un NO2 summa, kas izteikta kā NO2) daudzums no iekārtas emitētajās dūmgāzēs, kuru nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā NOx masu uz dūmgāzu tilpuma vienību (mg/m3) temperatūras un sausas gāzes spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Attiecībā uz skābekļa daudzumu dūmgāzēs katrai avotu kategorijai tiek piemērotas turpmāk tabulās norādītās vērtības. Atšķaidīšana nolūkā samazināt piesārņotāju koncentrāciju dūmgāzēs nav atļauta. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. 3. Emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot NOx mērījumus vai veicot aprēķinus, vai kombinējot mērījumus ar aprēķiniem, ja šādi var panākt vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi, ieskaitot pārbaudītas aprēķina metodes. Veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja mēneša validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtības. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas vai aprēķina procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz ERV. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. 4. Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko mērīšanas sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus vai valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. 5. Īpaši noteikumi 6. punktā minētajām sadedzināšanas iekārtām: a) Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot 6. punktā minētās ERV šādos gadījumos: i) attiecībā uz sadedzināšanas iekārtām, kurās parasti izmanto gāzveida kurināmo un kurās izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kuras šī iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci; ii) attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām, kas darbojas ne vairāk kā 17 500 darbības stundu laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrim; iii) attiecībā uz esošām sadedzināšanas iekārtām (izņemot sauszemes gāzturbīnas, uz kurām attiecas 7. punkts), kurās parasti izmanto cietos vai šķidros kurināmos un kuras darbojas ne vairāk kā 1 500 darbības stundu gadā, kas ir vidējais rādītājs piecu gadu laikposmā, minēto robežvērtību ievērošanas vietā jāievēro šādas: aa) cietajiem kurināmajiem: 450 mg/m³; bb) šķidrajiem kurināmajiem: 450 mg/m³; b) ja sadedzināšanas iekārtas jaudu palielina vismaz par 50 MWth, 6. punktā noteiktās ERV jaunām iekārtām attiecas uz iekārtas daļu, kuru ietekmējušas izmaiņas. ERV aprēķina kā vidējo svērto faktiskās ievadītās jaudas vērtību esošajai un jaunajai iekārtas daļai; c) Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti noteikumi procedūrām, kas attiecas uz emisijas samazināšanas aprīkojuma nepareizu darbību vai bojājumu; d) attiecībā uz jaukta kurināmā sadedzināšanas iekārtu, kurā vienlaikus izmanto divus vai vairākus kurināmos, ERV nosaka, aprēķinot atsevišķu kurināmo ERV vidējo svērto vērtību, balstoties uz katra kurināmā ievadītās siltuma jaudas īpatsvaru. Dalībvalstis var piemērot noteikumus, ar kuriem saskaņā sadedzināšanas iekārtas un tehnoloģiskas iekārtas naftas rafinēšanas rūpnīcās var atbrīvot no šajā pielikumā minēto NOx robežvērtību ievērošanas ar noteikumu, ka tās ievēro NOx robežvērtību, kas noteikta ar "burbuļa" metodi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem. 6. Sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltuma jaudu virs 50 MWth[2] 1. tabula Robežvērtības NOx emisijai no sadedzināšanas iekārtāma Kurināmā veids || Ievadītā siltuma jauda (MWth) || NOx ERV (mg/m³)b || || Cietie kurināmie || 50–100 || Jaunas iekārtas: 300 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 450 (pulverizēts lignīts) 250 (biomasa, kūdra) Esošas iekārtas: 300 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 450 (pulverizēts lignīts) 300 (biomasa, kūdra) 100-300 || Jaunas iekārtas: 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 200 (biomasa, kūdra) Esošas iekārtas: 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 250 (biomasa, kūdra) >300 || Jaunas iekārtas: 150 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) (vispārīgi) 150 (biomasa, kūdra) 200 (pulverizēts lignīts) Esošas iekārtas: 200 (akmeņogles, lignīts un citi cietā kurināmā veidi) 200 (biomasa, kūdra) Šķidrie kurināmie || 50–100 || Jaunas iekārtas: 300 Esošas iekārtas: 450 100–300 || Jaunas iekārtas: 150 Esošas iekārtas: 200 (vispārīgi) Esošas iekārtas rafinēšanas rūpnīcās un ķīmiskās rūpnīcās: 450 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas un šķidru ražošanas atlikumu, kurus izmanto kā nekomerciālu kurināmo, sadedzināšanai) >300 || Jaunas iekārtas: 100 Esošas iekārtas: 150 (vispārīgi) Esošas iekārtas rafinēšanas rūpnīcās un ķīmiskās rūpnīcās: 450 (destilēšanas un pārveidošanas atlikumu sadedzināšanai sadedzināšanas iekārtās pēc pašu patēriņam veiktās jēlnaftas rafinēšanas un šķidru ražošanas atlikumu, kurus izmanto kā nekomerciālu kurināmo, sadedzināšanai) (< 500 MWth) Dabasgāze || 50–300 || Jaunas iekārtas: 100 Esošas iekārtas: 100 >300 || Jaunas iekārtas: 100 Esošas iekārtas: 100 Citi gāzveida kurināmie || >50 || Jaunas iekārtas: 200 Esošas iekārtas: 300 a Šīs ERV neattiecas īpaši uz: · iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkādai citai priekšmetu vai materiālu apstrādei; · pēcdedzināšanas iekārtām, kas paredzētas dūmgāzu attīrīšanai ar sadedzināšanas paņēmienu, ja tās nedarbojas kā neatkarīgas sadedzināšanas iekārtas; · katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerācijas iekārtām; · iekārtām sēra iegūšanai no sērūdeņraža; · reaktoriem, ko izmanto ķīmiskajā rūpniecībā; · koksa krāsnīm; · kauperiem; · utilizācijas katliem celulozes ražošanas iekārtās; · atkritumu sadedzināšanas krāsnīm; · ar dīzeļdegvielas, benzīna vai gāzes dzinējiem vai sadedzināšanas turbīnām darbināmām iekārtām neatkarīgi no izmantotā kurināmā. b Atsauces O2 saturs ir 6 % cietajiem kurināmajiem un 3 % šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem. 7. Sauszemes sadedzināšanas turbīnas, kuru nominālā ievadītā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth: NOx ERV, kas izteiktas mg/m3 (pie atsauces O2 satura 15 %), ir piemērojamas atsevišķai turbīnai. 2. tabulā minētās ERV attiecas tikai uz slodzi virs 70 %. 2. tabula Robežvērtības NOx emisijai no sauszemes sadedzināšanas turbīnām (ieskaitot kombinētā cikla gāzturbīnas (CCGT)) Kurināmā veids || Ievadītā siltuma jauda (MWth) || NOx ERV (mg/m³)a || || Šķidrie kurināmie (vieglie un vidēji smagie destilāti) || > 50 || Jaunas iekārtas: 50 Esošas iekārtas: 90 (vispārīgi) 200 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundas gadā) Dabasgāzeb || > 50 || Jaunas iekārtas: 50 (vispārīgi)d Esošas iekārtas: 50 (vispārīgi)c,d 150 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundas gadā) Pārējās gāzes || > 50 || Jaunas iekārtas: 50 Esošas iekārtas: 120 (vispārīgi) 200 (iekārtas, kas darbojas mazāk nekā 1 500 stundas gadā) a Nepiemēro gāzturbīnām, kas paredzētas darbināšanai ārkārtas situācijās un kas darbojas mazāk par 500 darbības stundām gadā. b Dabasgāze ir dabā sastopamais metāns, kas satur līdz 20 % (tilpuma) inerto gāzu un citu sastāvdaļu. c 75 mg/m3 šādos gadījumos, kur gāzturbīnas lietderības koeficientu nosaka, darbinot ar ISO noteiktajiem bāzes slodzes nosacījumiem: · gāzturbīnām, kuras izmanto kombinētajās siltuma un elektroenerģijas ražošanas sistēmās, kuru kopējais lietderības koeficients ir virs 75 %, · gāzturbīnām, ko izmanto kombinētā cikla iekārtās, kuru gada vidējais kopējais elektriskās lietderības koeficients ir virs 55 %; · gāzturbīnām mehāniskai piedziņai. d Atsevišķām gāzturbīnām, kuras neatbilst nevienai c zemsvītras piezīmē minētajai kategorijai, bet kuru lietderības koeficients ir augstāks par 35 % (ko nosaka, darbinot ar ISO noteiktajiem bāzes slodzes nosacījumiem), NOx ERV ir 50 x η / 35, kur η ir procentos izteikts gāzturbīnas lietderības koeficients, darbinot ar ISO noteiktajiem bāzes slodzes nosacījumiem. 8. Cementa ražošana 3. tabula Robežvērtības NOx emisijai no cementa klinkera ražošanasa Iekārtas tips || NOx (mg/m³) ERV || Vispārīgi (esošām un jaunām iekārtām) || 500 Esošas Lepola un garās rotācijas krāsnis, kurās netiek līdzsadedzināti atkritumi || 800 a Iekārtas cementa klinkera ražošanai garajās rotācijas krāsnīs ar jaudu >500 Mg dienā vai citās krāsnīs ar jaudu >50 Mg dienā. Atsauces O2 saturs ir 10 %. 9. Stacionārie dzinēji 4. tabula Robežvērtības NOx emisijai no jauniem stacionāriem dzinējiem Dzinēja tips, jauda, kurināmā specifikācija || ERV a,b,c (mg/m³) || Gāzes dzinēji > 1 MWth Dzirksteļaizdedzes (Oto) dzinēji, visi gāzveida kurināmie || 95 (veicināta liesā degšana) 190 (standarta liesā degšana vai bagātināta degšana ar katalizatoru) Divu kurināmo dzinēji > 1 MWth Ar gāzi darbināmi (visi gāzveida kurināmie) Ar šķidru kurināmo darbināmi (visi šķidrie kurināmie)d 1–20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 Dīzeļdzinēji > 5 MWth (kompresijaizdedze) Lēni (< 300 apgr./min.)/ vidēji ātri (300–1 200 apgr./min.) 5–20 MWth Degvieleļļa (mazuts) (HFO) un biodegvieleļļa Dīzeļdegviela (LFO) un dabasgāze (DG) > 20 MWth HFO un biodegvieleļļas LFO un DG Ātri dzinēji (>1 200 apgr./min.) || 225 190 190 190 190 Piezīme. Atsauces skābekļa saturs ir 15 %.[3] a Šīs ERV neattiecas uz dzinējiem, kas darbojas mazāk par 500 stundām gadā. b Ja tehnisku vai loģistikas iemeslu dēļ, piemēram, nomaļās salās vai vietās, kur nav iespējams garantēt augstas kvalitātes kurināmā pieejamību pietiekamā daudzumā, nevar piemērot selektīvo katalītisko reducēšanu (SCR), dīzeļdzinējiem un divu kurināmo dzinējiem var piemērot pārejas periodu 10 gadus pēc šī Protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Dalībvalsti, un šajā laikā ir piemērojamas šādas ERV: · divu kurināmo dzinēji: 1,850 mg/m³ ar šķidru kurināmo darbināmiem dzinējiem; 380 mg/m3 ar gāzi darbināmiem dzinējiem; · dīzeļdzinēji – lēni (< 300 apgr./min.) un vidēji ātri (300–1 200 apgr./min.): 1 300 mg/m³ dzinējiem no 5 līdz 20 MWth un 1 850 mg/m³ dzinējiem > 20 MWth; · dīzeļdzinēji – ātri (> 1 200 apgr./min.): 750 mg/m³. c Dzinējus, kas darbojas no 500 līdz 1 500 darbības stundu gadā, drīkst atbrīvot no šo ERV ievērošanas tad, ja tiem piemēro primāros pasākumus NOx emisijas ierobežošanai un ja tie atbilst b zemsvītras piezīmē minētajām ERV. d Dalībvalsts var atkāpties no pienākuma ievērot emisijas robežvērtības sadedzināšanas iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo un kurām izņēmuma kārtā jāizmanto citi kurināmie gāzes piegādes pēkšņa pārtraukuma dēļ, un kura šī iemesla dēļ būtu jāaprīko ar dūmgāzu attīrīšanas ierīci. Izņēmuma laikposms nepārsniedz 10 dienas, izņemot gadījumus, kad ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt nepārtrauktu enerģijas padevi. 10. Dzelzs rūdas aglomerācijas iekārtas 5. tabula Robežvērtības NOx emisijai no dzelzs rūdas aglomerācijas iekārtām Iekārtas tips || NOx ERV (mg/m³) || Aglomerācijas iekārtas: jauna iekārta || 400 Aglomerācijas iekārtas: esoša iekārta || 400 a Metālu ražošana un pārstrāde: metāla rūdu apdedzināšanas vai aglomerācijas iekārtas, čuguna vai tērauda ražošanas iekārtas (pirmējā vai otrējā kausēšana), tostarp nepārtrauktās liešanas iekārtas, kuru jauda pārsniedz 2,5 Mg stundā, iekārtas melno metālu apstrādei (karstās velmēšanas iekārtas, kuras apstrādā > 20 Mg neapstrādāta tērauda stundā). b Piemērojot izņēmumu 3. punktam, šīs ERV būtu jāskata kā vidējās vērtības ilgā laika posmā. 11. Slāpekļskābes ražošana 6. tabula Robežvērtības NOx emisijai no slāpekļskābes ražošanas, izņemot skābes koncentrācijas vienības Iekārtas tips || NOx ERV (mg/m³) || Jaunas iekārtas || 160 Esošas iekārtas || 190 B. Kanāda 12. Robežvērtības NOx emisijas kontrolēšanai noteiks stacionāriem avotiem, atbilstīgi ņemot vērā informāciju par pieejamām kontroles tehnoloģijām, citās jurisdikcijās izmantotās robežvērtības un turpmāk minētos dokumentus: a) Vadlīnijas par emisiju no jauniem termoelektroenerģijas ražošanas avotiem; b) Valsts vadlīnijas par emisiju no stacionārām sadedzināšanas turbīnām. PN1072; c) Valsts vadlīnijas par emisiju no cementa krāsnīm. PN1284; d) Valsts vadlīnijas par emisiju no rūpnieciskiem vai komerciāliem katliem un sildiekārtām. PN1286; e) Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085; f) Slāpekļa oksīdu (NOx) un gaistošo organisko savienojumu (GOS) pārvaldības plāns – I posms. PN1066; g) Vadlīnijas par sadzīves cieto atkritumu sadedzināšanas krāšņu ekspluatāciju un emisiju. PN1085. C. Amerikas Savienotās Valstis 13. Robežvērtības NOx emisijas kontrolēšanai no stacionāriem avotiem šādās stacionāro avotu kategorijās un avoti, kuriem tās ir piemērojamas, ir noteikti turpmāk minētajos dokumentos: a) spēkstaciju ogļu energobloki – Federālo noteikumu kodeksa (FNK) 40. daļa, 76. iedaļa; b) tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, D un Da apakšiedaļa; c) rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Db apakšiedaļa; d) slāpekļskābes rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, G apakšiedaļa; e) stacionārās gāzturbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, GG apakšiedaļa; f) sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ea un Eb apakšiedaļa; g) slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu sadedzināšanas krāsnis – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, Ec apakšiedaļa; h) naftas rafinēšanas rūpnīcas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, J un Ja apakšiedaļa; i) stacionārie iekšdedzes dzinēji – dzirksteļaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, JJJJ apakšiedaļa; j) stacionārie iekšdedzes dzinēji – kompresijaizdedze, FNK 40. daļa, 60. iedaļa, IIII apakšiedaļa; k) stacionārās sadedzināšanas turbīnas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, KKKK apakšiedaļa; l) mazās sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, AAAA apakšiedaļa; m) portlandcements – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, F apakšiedaļa; n) komerciālās un rūpnieciskās cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, CCCC apakšiedaļa; o) citas cieto atkritumu sadedzināšanas iekārtas – FNK 40. daļa, 60. iedaļa, EEEE apakšiedaļa. S. VI pielikums Protokola VI pielikumu aizstāj ar šādu: Robežvērtības gaistošo organisko savienojumu emisijai no stacionāriem avotiem 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis 2. Šī pielikuma iedaļa attiecas uz stacionāriem avotiem, kas emitē GOS un kas minēti turpmāk 8.–22. punktā. Netiek apskatītas iekārtas vai iekārtu daļas, kas paredzētas jaunu produktu vai procesu izpētei, izstrādei vai testēšanai. Turpmāk tabulās norādītas sliekšņa vērtības, kas attiecas uz konkrētām nozarēm. Tās kopumā attiecas uz šķīdinātāju patēriņu vai emisijas masas plūsmas ātrumu. Ja viens operators vairākas darbības, kas tālākajā tekstā minētas ar vienu apakšvirsrakstu, veic vienā un tajā pašā vietā vai izmantojot vienu un to pašu iekārtu, šādās darbībās izmantoto šķīdinātāju patēriņš un emisijas plūsmas tiek summētas. Ja sliekšņa vērtība nav norādīta, noteiktā robežvērtība tiek piemērota visām attiecīgajām iekārtām. 3. Šī pielikuma A iedaļā: a) "benzīna glabāšana un izplatīšana" ir smago automobiļu, dzelzceļa vagonu, baržu un jūras kuģu uzpildīšana depo un naftas rafinēšanas iekārtu nosūtīšanas stacijās, ieskaitot transportlīdzekļu uzpildi degvielas uzpildes stacijās; b) "saistvielu klāšana" ir jebkura darbība, kurā uz virsmas tiek uzklāta saistviela, izņemot saistvielu klāšanu un laminēšanu iespieddarbos un koka un plastmasas laminēšanā; c) "koka un plastmasas laminēšana" ir jebkura darbība ar mērķi saistīt kopā koku un/vai plastmasu, veidojot laminētus izstrādājumus; d) "pārklāšana" ir jebkura darbība, kuras gaitā vienā vai vairākās kārtās uzklāj vienlaidu pārklājumu uz: i) jauniem transportlīdzekļiem, kas tiek definēti kā M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļi, ja vien N1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu veic tajā pašā iekārtā, kur M1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu; ii) smago automobiļu kabīnēm, ko definē kā vadītājam paredzētu telpu, un N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu apvienotajām telpām, kas paredzētas tehniskajam aprīkojumam; iii) autofurgoniem un smagajiem automobiļiem, kas definēti kā N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi, izņemot smago automobiļu kabīnes; iv) autobusiem, kas definēti kā M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi; v) citām metāla vai plastmasas virsmām, tostarp lidmašīnu, kuģu, vilcienu utt. virsmām; vi) koka virsmām; vii) tekstila, auduma, plēves un papīra virsmām; viii) ādai. Šī avotu kategorija neietver substrātu pārklāšanu ar metālu, izmantojot elektroforēzes vai ķīmisko vielu smidzināšanas tehniku. Ja kādā no pārklāšanas posmiem priekšmets tiek apdrukāts, minētais apdrukāšanas posms tiek uzskatīts par pārklāšanas daļu. Tomēr šī definīcija neattiecas uz atsevišķi veiktiem iespieddarbiem. Šajā definīcijā: · M1 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, · M2 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa nepārsniedz 5 Mg, · M3 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa pārsniedz 5 Mg, · N1 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa nepārsniedz 3,5 Mg, · N2 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa ir lielāka par 3,5 Mg, bet nepārsniedz 12 Mg, · N3 kategorijas transportlīdzekļi ir transportlīdzekļi, kuri tiek lietoti kravu pārvadājumiem, un to maksimālā masa pārsniedz 12 Mg; e) "slokšņu pārklāšana" ir jebkura darbība, kurā rullī satītu tēraudu, nerūsējošo tērauda, tēraudu ar pārklājumu, vara sakausējumus vai alumīnija sloksnes pārklāj vai nu ar plānu kārtiņu veidojošu, vai arī lamināta pārklājumu, izmantojot nepārtrauktu procesu; f) "ķīmiskā tīrīšana" ir jebkura rūpnieciska vai komerciāla darbība, kuras laikā iekārtā izmanto GOS apģērba, mājas aprīkojuma vai līdzīgu patēriņu preču tīrīšanai, taču ne traipu un netīrumu tīrīšanai ar rokām apģērbu un tekstilrūpniecībā; g) "pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un saistvielu ražošana" nozīmē pārklājuma maisījumu, laku, iespiedkrāsu, saistvielu un to starpproduktu ražošanu, ja vien tos ražo vienā un tajā pašā iekārtā, sajaucot pigmentus, sveķus un saistvielas ar organiskiem šķīdinātājiem vai citām nesējvielām. Šajā kategorijā ietilpst arī dispersija, predispersija, noteiktas viskozitātes vai krāsas iegūšana un galaproduktu iepakošana konteineros; h) "iespieddarbi" ir jebkura teksta un/vai attēlu reproducēšanas darbība, kurā ar attēlu nesēja (iespiedformas) palīdzību iespiedkrāsa tiek pārnesta uz apdrukājamo virsmu; tā ietver arī šādas tehnoloģijas: i) fleksogrāfija – iespieddarbi, lietojot no gumijas vai elastīgiem fotopolimēriem izgatavotu iespiedformu, uz kuras iespiedkrāsas atrodas virs neapdrukājamajiem laukumiem; lieto šķidras iespiedkrāsas, kas izžūst iztvaikojot; ii) ruļļu ofsets ar karsto žāvēšanu – iespieddarbi ar lentes padevi, kur izmanto iespiedformu ar vienā plaknē esošiem iespiedlaukumiem un joslām, kas neiespiež, turklāt lentes padeve nozīmē, ka iespiežamo materiālu mašīnai padod no ruļļa, nevis no atsevišķām lapām. Joslas, kas neiespiež, tiek apstrādātas tā, lai tās saistītu ūdeni un atgrūstu iespiedkrāsu. Iespiedlaukumus apstrādā tā, lai tie uztvertu un padotu iespiedkrāsu uz iespiešanai paredzētās virsmas. Iztvaikošana notiek krāsnī, kur iespiežamo materiālu sasilda ar karstu gaisu; iii) žurnālu rotācijas dobspiede – rotācijas dobspiede, kas tiek izmantota papīra apdrukāšanai žurnāliem, brošūrām, katalogiem vai līdzīgiem iespieddarbiem, lietojot toluola bāzes iespiedkrāsu; iv) rotācijas dobspiede – iespieddarbi, kuros izmanto cilindrisku iespiedformu, kurā apdrukājamais laukums atrodas zemāk par neapdrukājamo, un lieto šķidru iespiedkrāsu, kas izžūst iztvaikojot. Dobumus piepilda ar iespiedkrāsu un pārpalikumus notīra no neapdrukājamā laukuma, pirms apdrukājamais materiāls pieskaras cilindram un uzņem iespiedkrāsu no dobumiem; v) rotācijas sietspiede – iespieddarbi ar lentes padevi, kur iespiedkrāsu padod uz virsmas, to izspiežot caur porainu iespiedformu ar atklātu iespiedlaukumu, bet joslas, kas neiespiež, ir noslēgtas, turklāt tiek lietotas šķidras iespiedkrāsas, kas žūst, tikai iztvaikojot. Lentes padeve nozīmē to, ka materiālu, uz kā iespiež, mašīnai padod no ruļļa, nevis no atsevišķām lapām; vi) ar iespieddarbiem saistītā laminēšana – divu vai vairāku lokanu materiālu savienošana, izgatavojot laminātus; vii) lakošana – darbība, kurā lokanu materiālu pārklāj ar laku vai saistvielām, lai pēc tam varētu hermētiski aizlīmēt iepakojuma materiālu; i) "farmaceitisko produktu ražošana" ir farmaceitisko preparātu ķīmiskā sintēze, fermentācija, ekstrakcija, formulēšana un pilnīga sagatavošana, un, ja to veic vienā iekārtā, starpproduktu izgatavošana; j) "dabiskā vai sintētiskā kaučuka pārveidošana" ir ikviena darbība, kurā tiek veikta dabiskā vai sintētiskā kaučuka sajaukšana, sasmalcināšana, samaisīšana, kalandrēšana, ekstrūzija un vulkanizācija, kā arī papildu dabiskā vai sintētiskā kaučuka apstrādes procesi, lai iegūtu galaproduktu; k) "virsmas tīrīšana" ir jebkura darbība, izņemot ķīmisko tīrīšanu ar organiskiem šķīdinātājiem, lai atbrīvotu materiāla virsmu no netīrumiem, ieskaitot attaukošanu; tīrīšanas darbība, kurā ir vairāk nekā viens posms pirms vai pēc jebkura cita apstrādes posma, tiek uzskatīta par vienu virsmas tīrīšanas darbību. Šī darbība attiecas uz ražojumu virsmas tīrīšanu, nevis uz tajā izmantotās iekārtas tīrīšanu; l) "standartapstākļi" ir 273,15 K temperatūra un 101,3 kPa spiediens; m) "organisks savienojums" ir jebkurš savienojums, kurā ietilpst vismaz ogleklis un viens vai vairāki no šādiem elementiem: ūdeņradis, halogēni, skābeklis, sērs, fosfors, silīcijs vai slāpeklis, izņemot oglekļa oksīdus un neorganiskos karbonātus un bikarbonātus; n) "gaistoši organiskie savienojumi" (GOS) ir jebkuri organiskie savienojumi, kā arī kreozota frakcija, kam temperatūrā 293,15 K tvaika spiediens ir 0,01 kPa vai lielāks vai kam ir konkrētos izmantošanas apstākļos attiecīga gaistamība; o) "organisks šķīdinātājs" ir jebkurš GOS, ko izmanto, tam ķīmiski nemainoties, atsevišķi vai kopā ar citām vielām, lai šķīdinātu jēlvielas, produktus un atkritumvielas, vai arī lieto kā tīrīšanas līdzekli, šķīdinot netīrumus, vai kā šķīdinātāju, vai disperģēšanas līdzekli, vai vielu viskozitātes regulētāju, vai virsmas spraiguma regulētāju, vai plastifikatoru, vai konservantu; p) "dūmgāzes" ir no dūmeņiem un emisijas samazināšanas iekārtām gaisā izvadītās galīgās gāzveida izplūdes, kas satur GOS vai citus piesārņotājus. Tilpuma plūsmas ātrumu izsaka m3/h standartapstākļos; q) "augu eļļas un dzīvnieku tauku ieguve un augu eļļas rafinēšana" ir augu eļļas ekstrakcija no sēklām vai citām auga daļām, sauso atlikumu apstrāde dzīvnieku barības iegūšanai, kā arī no sēklām, augu un/vai dzīvnieku daļām iegūto tauku un augu eļļas attīrīšana; r) "transportlīdzekļu galīgā apdare" ir jebkāda rūpnieciska vai komerciāla pārklāšanas darbība un ar to saistītās attaukošanas darbības, veicot: i) satiksmē izmantojamo autotransporta līdzekļu vai to daļu sākotnējo pārklāšanu ar galīgās apdares materiāliem, ja to neveic ražošanas uzņēmumā, vai piekabju (tostarp puspiekabju) pārklāšanu; ii) šajā pielikumā nav iekļauta tādu transportlīdzekļu galīgā apdare, ko definē kā autotransporta līdzekļu pārklāšanu, kuru ārpus ražošanas iekārtām veic transportlīdzekļa remonta, aizsardzības vai dekoratīvās apdares nolūkā. Produkti, kurus izmanto šajā darbībā, tiek aplūkoti XI pielikumā; s) "koksnes piesūcināšana" ir jebkura darbība, ar kuru koksnē ievada konservantus; t) "stiepļu tinumu pārklāšana" ir jebkura tādu metāla vadītāju pārklāšana, ko izmanto transformatoru un dzinēju tinumos utt.; u) "difūzā emisija" ir GOS, kā arī, ja nav norādīts citādi, jebkura produkta sastāvā esošo šķīdinātāju emisija gaisā, augsnē un ūdenī, izņemot dūmgāzu emisiju; tā ietver neuztverto GOS emisiju, kas nonāk apkārtējā vidē pa logiem, durvīm, ventilāciju vai līdzīgām atverēm. Difūzās emisijas robežvērtības aprēķina, pamatojoties uz šķīdinātāju pārvaldības plānu (sk. šī pielikuma I papildinājumu); v) "kopējā GOS emisija" ir difūzās GOS emisijas un dūmgāzēs esošo GOS emisijas summa; w) "ievade" ir organisko šķīdinātāju daudzums un šo šķīdinātāju daudzums preparātos, ko lieto, veicot darbību, ieskaitot šķīdinātājus, kas ir atgūti iekārtā un ārpus tās un kas jāierēķina ik reizi, kad tos izmanto darbības veikšanai; x) "emisijas robežvērtība" (ERV) ir no iekārtas emitēto GOS (izņemot metānu) maksimālais daudzums, kuru normālas darbības apstākļos laikā nevar pārsniegt. Dūmgāzēm to aprēķina kā GOS masu dūmgāzu tilpuma vienībā (mg C/m3, ja vien nav norādīts citādi), pieņemot, ka temperatūra un sausas gāzes spiediens atbilst standartapstākļiem. Nosakot piesārņotāja masas koncentrāciju dūmgāzēs, neņem vērā to gāzu tilpumu, ko pievieno atdzesēšanas vai atšķaidīšanas nolūkos. Emisijas robežvērtības dūmgāzēm tiek apzīmētas kā ERVc; emisijas robežvērtības difūzajai emisijai tiek apzīmētas kā ERVf; y) "normāla darbība" ir visi darbības periodi, izņemot iekārtu iedarbināšanu, izslēgšanu un apkopi; z) "cilvēka veselībai kaitīgās vielas" tiek iedalītas divās kategorijās: i) halogēnēti GOS, kas rada iespējamu neatgriezenisku seku risku; ii) bīstamas vielas, kas ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai vai kas var izraisīt vēzi, pārmantojamus ģenētiskus bojājumus, vēzi ieelpojot, negatīvi ietekmēt auglību vai nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam: aa) "apavu izgatavošana" ir jebkura darbība, kuras ietvaros ražo gatavu apavu pārus vai to daļas; bb) "šķīdinātāju patēriņš" ir izmantoto organisko šķīdinātāju kopējais daudzums iekārtā kalendārajā gadā vai jebkurā citā 12 mēnešu periodā, neieskaitot jebkādus GOS, ko reģenerē atkārtotai lietošanai. 4. Jāievēro šādas prasības: a) emisijas monitoringu visos gadījumos veic, izmantojot mērījumus vai veicot aprēķinus[4], ar kuriem panāk vismaz to pašu precizitāti. Atbilstību ERV pārbauda, veicot nepārtrauktus mērījumus vai mērījumus ar pārtraukumiem, izmantojot tipa apstiprināšanu vai jebkuru citu tehniski piemērotu metodi. Attiecībā uz emisiju dūmgāzēs, veicot nepārtrauktus mērījumus, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja dienas validētā emisijas vidējā vērtība nepārsniedz ERV. Veicot mērījumus ar pārtraukumiem vai izmantojot citas atbilstīgas noteikšanas procedūras, atbilstība ERV ir ievērota tad, ja visu nolasījumu vai citu procedūru vidējā vērtība, kas iegūta vienā monitoringa pasākumu kopumā, nepārsniedz robežvērtības. Pārbaudē var ņemt vērā mērījuma metožu neprecizitāti. Difūzās un kopējās ERV piemēro kā gada vidējās vērtības; b) gaisa piesārņotāju koncentrācijas mērījumiem gāzes vados ir jābūt reprezentatīviem. Attiecīgo piesārņojošo vielu monitoringu un procesa parametru mērījumus, kā arī automātisko sistēmu kvalitātes nodrošināšanu un references mērījumus minēto sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus, valstu vai starptautiskos standartus, kas nodrošinās, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. 5. Dūmgāzēm, kas satur cilvēka veselībai kaitīgas vielas, piemēro šādas emisijas robežvērtības: a) 20 mg/m3 (izteikta kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa) halogenētu GOS izplūdēm, kuras raksturo riska frāzes "ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi" un/vai "ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus", un kurās kopējā attiecīgo savienojumu masas plūsma ir vienāda ar 100 g/h vai lielāka; b) 2 mg/m3 (izteikta kā atsevišķu sastāvdaļu masu summa) GOS izplūdēm, kuras raksturo riska frāzes "var izraisīt vēzi", "var izraisīt ģenētiskus bojājumus", "var izraisīt vēzi ieelpojot", "var negatīvi ietekmēt auglību", "var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam" un kurās kopējā attiecīgo savienojumu masas plūsma ir vienāda ar 10 g/h vai lielāka. 6. Attiecībā uz avotu kategorijām, kas minētas 9.–22. punktā, ja tiek pierādīts, ka atsevišķām iekārtām atbilstība difūzās emisijas robežvērtībai (ERVf) tehniski un ekonomiski nav iespējama, Dalībvalsts drīkst atbrīvot minēto iekārtu no robežvērtības ievērošanas ar noteikumu, ka nav paredzams būtisks risks cilvēka veselībai vai videi un ka tiek izmantoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni. 7. GOS emisijas robežvērtības 3. punktā minētajām avotu kategorijām ir noteiktas turpmāk 8.–22. punktā. 8. Benzīna glabāšana un izplatīšana: a) benzīna glabāšanas iekārtām termināļos, ja to sliekšņa vērtības pārsniedz 1. tabulā minētās sliekšņa vērtības, jābūt: i) vai nu tvertnēm ar nekustīgu jumtu, kas savienotas ar tvaiku uztveršanas iekārtu un kas atbilst 1. tabulā noteiktajām ERV; ii) vai nu tvertnēm ar ārēju vai iekšēju peldošu jumtu ar pirmās un otrās kārtas noslēdzošo blīvslēgu, kas atbilst 1. tabulā noteiktajai samazināšanas efektivitātei; b) atkāpjoties no minētajām prasībām, tvertnes ar nekustīgu jumtu, kas tika izmantotas līdz 1996. gada 1. janvārim un kas nav savienotas ar tvaiku uztveršanas iekārtu, jāaprīko ar pirmās kārtas noslēdzošo blīvslēgu, kas ļauj panākt 90 % samazināšanas efektivitāti. 1. tabula Robežvērtības GOS emisijai no benzīna glabāšanas un izplatīšanas, izņemot jūras kuģu uzpildīšanu (I posms) Darbība || Sliekšņa vērtības || ERV vai samazināšanas efektivitāte || || Pārvietojamo konteineru uzpildīšana un iztukšošana termināļos || 5 000 m3 benzīna apgrozījums gadā || 10 g GOS/m3