/* COM/2011/0544 galīgā redakcija - 2011/0234 (NLE) */ Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (“pamatregula”) piemērošanu spēkā esošā antidempinga maksājuma termiņbeigu pārskatīšanas procedūrā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes velosipēdu importu. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā izklāstītajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padome ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93[1] Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam noteica galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā. Pēc izmeklēšanas, kas atbilstīgi pamatregulas 13. pantam tika veikta pasākumu apiešanas novēršanai, šis maksājums ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97[2] tika attiecināts arī uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes velosipēda detaļu importu. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1524/2000[3], nolēma, ka minētie pasākumi jāturpina. Pēc starpposma pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1095/2005[4], nolēma, ka spēkā esošais antidempinga maksājums jāpalielina līdz 48,5 %. | Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2010. gada 13. jūlijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas procedūras sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami, ĶTR izcelsmes velosipēdu importam. Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija [European Bicycles Manufacturers Association, EBMA] bija iesniegusi prasību to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 25 % — no Savienībā ražotajiem velosipēdiem. Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgā ražojuma dempings turpinās, un gadījumā, ja antidempinga pasākumus atceltu, arī turpmāk tiktu radīti zaudējumi Savienības ražošanas nozarei. Papildus tika konstatēts, ka pasākumu turpināšana nekaitēs Savienības interesēm. Tāpēc, lai pagarinātu spēkā esošo pasākumu termiņu, Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas ne vēlāk kā 2011. gada 12. oktobrī jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. | 2011/0234 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[5] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. SPēKā ESOšIE PASāKUMI 2. Padome ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93[6] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pēc izmeklēšanas, kas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tika veikta pasākumu apiešanas novēršanai, šie maksājumi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97[7] tika attiecināti arī uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velosipēda detaļu importu. Turklāt atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punktam tika pieņemts lēmums par “atbrīvojuma shēmas” izveidošanu. Shēmas tika precizēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97[8]. Lai saņemtu atbrīvojumu no paplašinātā maksājuma, Savienības velosipēdu ražotājiem jāievēro pamatregulas 13. panta 2. punkta nosacījumi, proti, tas, ka izmantoto Ķīnas izcelsmes velosipēdu detaļu daļai jābūt mazākai par 60 % vai arī visu izmantoto detaļu vērtība jāpaaugstina par 25 %. Līdz šim ir piešķirti vairāk nekā 250 atbrīvojumi. 3. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1524/2000[9], nolēma, ka minētie pasākumi jāturpina. 4. Pēc starpposma pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005[10] nolēma, ka spēkā esošais antidempinga maksājums jāpalielina līdz 48,5 %. 5. PAšREIZēJā IZMEKLēšANA 6. Komisija 2010. gada 13. jūlijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”)[11] Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami, ĶTR izcelsmes velosipēdu importam. 7. Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija (EBMA, “pieprasījuma iesniedzējs”) bija iesniegusi pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Savienībā ražotajiem velosipēdiem. 8. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. 9. PERSONAS, UZ KURāM ATTIECAS IZMEKLēšANA 10. Komisija par izmeklēšanas uzsākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, pieprasījumā minētajiem Savienības ražotājiem, visiem citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, kā arī apvienībām, par kuru ieinteresētību tai bija zināms, un ĶTR iestādēm. 11. Ieinteresētajām personām termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām. 12. Vairāki Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāju apvienības darīja zināmu savu viedokli. 13. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. 14. ATLASE 15. Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un importētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu bija paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. 16. Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par to, vai pārbaudes veikšanai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, kuri rīkojās to vārdā, Savienības ražotājus un importētājus aicināja pieteikties un sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Komisija sazinājās arī ar zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgajām ĶTR varas iestādēm. Minētājām personām nebija iebildumu pret izlases veida pārbaudes veikšanu. 17. Līdz norādītā termiņa beigām pieprasīto informāciju kopumā sniedza 7 ražotāji/eksportētāji, aptuveni 100 Savienības ražotāji un 4 importētāji. 18. Ņemot vērā to, ka paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju sniedza tikai septiņi Ķīnas ražotāji, tika izlemts, ka atlase starp viņiem netiks veikta. Šiem septiņiem uzņēmumiem tika nosūtītas anketas, bet atbildes sniedza tikai trīs no tiem. Tikai divi no šiem trim uzņēmumiem ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 19. Savienības ražotājus atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam izlases veida pārbaudei atlasīja pēc apspriešanās ar attiecīgajām apvienībām un ar to piekrišanu, ņemot vērā lielāko reprezentatīvo pārdošanas un ražošanas apjomu Savienībā. Rezultātā izlasē iekļāva astoņus Savienības ražotājus. Komisija izsūtīja anketas astoņiem atlasītajiem uzņēmumiem, kas arī sniedza pilnīgas atbildes. 20. Ņemot vērā to, ka tikai nedaudzi importētāji (4 importētāji) sniedza atbildes un pauda gatavību sadarboties, tika nolemts, ka atlase starp importētājiem nav jāveic. Komisija nosūtīja anketas visiem četriem importētājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja tikai viens importētājs, bet viņa sniegtā atbilde bija nepilnīga, jo importētājs bija uzsācis darbības slēgšanas procedūru. 21. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Uz vietas tika pārbaudīta informācija, kuru sniedza turpmāk minētie uzņēmumi. 22. Ražotāji Savienībā: 23. Accell Group N.V., Heerenveen , Nīderlande, 24. Decathlon S.A., Villeneuve d'Ascq , Francija, 25. Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine , Francija, 26. Denver S.R.L., Dronero , Itālija, 27. Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg , Vācija, 28. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen , Vācija, 29. Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Poland and Sprick Cycle GmbH, Gütersloh , Vācija, 30. UAB Baltik Vairas and UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai , Lietuva, and Pantherwerke AG and Onyx Cycle GmbH, Löhne , Vācija. 31. Ražotāji eksportētāji ĶTR: 32. Oyama Bicycles (Taicang) Co ., Ķīna, 33. Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd ., Ķīna. 34. Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laiku no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”). Tendenču pārbaude, ko veica saistībā ar kaitējuma analīzi, aptvēra laikposmu no 2007. gada janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”) B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 35. Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās Regula (EK) Nr. 1524/2000, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005, proti, divriteņi un citi velosipēdi (tostarp kravas trīsriteņi, bet ne vienriteņi), kuri nav motorizēti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8712 00 10, 8712 00 30 un ex 8712 00 80. 36. Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā velosipēdi tika klasificēti šādās kategorijās: 37. (A) ATB (universālie velosipēdi, tostarp 24” vai 26” kalnu velosipēdi), 38. (B) 26” vai 28” treka/pilsētas/hibrīdu/VTC/tūrisma velosipēdi, 39. (C) 16” vai 20” jauniešu (BMX) un bērnu velosipēdi, 40. (D) citi divu un vairāku riteņu velosipēdi (bet ne vienriteņi). 41. Visiem iepriekš definētajiem velosipēdu tipiem ir vieni un tie paši fizikālie un tehniskie pamata parametri. Turklāt Savienības tirgū tos pārdod, izmantojot līdzīgus izplatīšanas kanālus — specializētus mazumtirgotājus, sporta preču veikalu tīklus un lielus tirdzniecības centrus. Velosipēdu pamatlietojums ir identisks, tādēļ tie lielā mērā ir savstarpēji aizstājami un dažādu kategoriju modeļi savstarpēji konkurē. Tādēļ tika secināts, ka visas kategorijas ir viens ražojums. 42. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka velosipēdiem, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, velosipēdiem, kurus ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un Savienības tirgū importētajiem ĶTR izcelsmes velosipēdiem ir vieni un tie paši fiziskie un tehniskie parametri, un pēc pamata lietojuma tie neatšķiras. 43. Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka starp Ķīnas izcelsmes velosipēdiem un Savienības tirgū ražotiem velosipēdiem konkurence ir neliela vai tās nav. Taču iesniegtajos dokumentos nebija informācijas, kas pamatotu šādu prasību, kā arī šīs prasības pamatojumam netika sniegti dokumentāli pierādījumi. Šajā saistībā ir arī jāatzīmē, ka, kā minēts 26. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji sadarbojās ļoti maz un tie sniedza ļoti maz informācijas par ražojumiem, ko Ķīnas ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū. Minēto iemeslu dēļ un tādēļ, ka nav drošākas informācijas, prasību noraidīja. 44. Tādēļ velosipēdus, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, velosipēdus, kurus ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un Savienības tirgū importētos ĶTR izcelsmes velosipēdus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 45. IEVADPIEZīMES 46. Atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam tika pārbaudīts, vai, beidzoties pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atsākties. 47. Sadarbības līmenis šajā procesā jau pašā sākumā bija ļoti zems. Kā norādīts 14. apsvērumā, tikai trīs ražotāji no Ķīnas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un no paša sākuma bija gatavi sadarboties. No šiem trim uzņēmumiem, tikai divi atzina, ka PIP eksportējuši attiecīgos ražojumus uz Savienību, un viņu ražotā produkcija kopā veido mazāk nekā 10 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. 48. Pārbaudes apmeklējumus veica abos uzņēmumos, kuri eksportēja produkciju pārdošanai Savienībā. Tomēr vienā no tiem nebija iespējams pārliecināties par anketā norādītās informācijas pareizību, jo uzņēmums nenodrošināja dokumentus iesniegto datu pamatošanai. Otra uzņēmuma sadarbība bija apmierinoša, bet tā eksports uz Savienību PIP veidoja mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību. 49. Ņemot vērā iepriekš minēto, Ķīnas iestādēm un trim attiecīgajiem uzņēmumiem tika paziņots par to, ka esošo ražotāju eksportētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants, un viņiem tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi. Tādējādi turpmākie secinājumi par iespēju, ka dempings turpināsies vai atsāksies, pamatojas uz pieejamo informāciju saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, tirdzniecības statistiku un ieinteresēto personu iesniegumiem, ieskaitot pieprasījumu. 50. ĶīNAS IMPORTA DEMPINGS PIP LAIKā 51. Analogā valsts 52. Paziņojumā par procedūras sākšanu par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai bija paredzēts izmantot Meksiku. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. 53. Viena persona izteica piezīmi attiecībā uz Meksikas piemērotību, apgalvojot, ka uz velosipēdu iekšzemes cenām Meksikā nevar paļauties un tās nav piemērotas šīs izmeklēšanas vajadzībām. Kā alternatīva tika ierosināta Indija. Tomēr iebildums nebija sīkāk pamatots un tādēļ tika noraidīts. 54. Meksika tika izmantota par analogo valsti jau iepriekš veiktajās izmeklēšanās, un nebija nekādu pierādījumu par izmaiņām apstākļos, kas varētu pamatot valsts maiņu. Attiecīgā ražojuma tirgus struktūra Meksikā, tirgus dalībnieku skaits, iekšzemē esošā konkurence un ražošanas procesa īpatnības apstiprināja to, ka Meksiku vēl aizvien var uzskatīt par piemērotu analogo valsti. 55. Trim Meksikas uzņēmumiem tika nosūtītas anketas. No trim uzņēmumiem tikai viens vēlējās sadarboties un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. 56. Normālā vērtība 57. Vidējās normālās vērtības noteikšana pamatojās uz analogās valsts iekšzemē esošajām pārdošanas cenām un vidējo valūtas kursu starp euro un peso PIP, lai iegūtu vidējo svērto ražotāja cenu, izteiktu euro. 58. Eksporta cena 59. Tā kā tika piemērots 18. pants un nebija citas drošas informācijas, eksporta cenas galvenokārt noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem un informāciju, ko sniedza vienīgais eksportētājs no Ķīnas, kurš sadarbojās. 60. Iepriekšējā izmeklēšanā tika secināts, ka Eurostat pieejamās cenas nevieš pārliecību analīzes vajadzībām[12]. Tomēr, tā kā Ķīnas eksportētāju sadarbība bija zema, Komisija uzskatīja, ka Eurostat pieejamās importa cenas attiecībā uz ĶTR var uzskatīt par informācijas avotu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tomēr Komisija apzinās šīs analīzes trūkumus un to, ka tā var norādīt vienīgi cenu tendences. 61. No Eurostat iegūtā eksporta cena ir CIF cena, kas jākoriģē, lai, ņemot vērā jūras kravas pārvadājumu vidējās izmaksas attiecībā uz vienu darījumu, iegūtu EXW līmeni. Jūras kravas pārvadājumu vidējās izmaksas iegūšanai uz vienību — to aprēķināja kā EUR 8,30 — izmantoja atbildi no vienīgā Ķīnas uzņēmuma, kas sadarbojās. Līdzīgi aprēķināja vienīgā sadarbībai piekritušā Ķīnas uzņēmuma EXW cenu eksportam uz Savienību. Tad iegūto vienības cenu izmantoja vidējās svērtās Ķīnas EXW cenas aprēķināšanai. 62. Salīdzinājums 63. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktam Meksikas vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar Ķīnas eksporta cenas vidējo svērto vērtību, par pamatu uzskatot EXW cenu. Tika noteikta vidējā svērtā dempinga starpība. 64. Dempinga starpība 65. Dempinga aprēķini liecināja par valsts vienoto dempinga starpību, kas pārsniedza 20 %. Tomēr šāds līmenis jāuztver piesardzīgi, jo Eurostat datos nav ņemtas vērā ievērojamas cenu atšķirības, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma veidu. Šajā saistībā jāatzīmē, ka saskaņā ar pieprasījumā iesniegto informāciju dempinga starpība bija līmenī, kas pārsniedza 100 %. 66. IMPORTA PāRMAIņAS PASāKUMU ATCELšANAS GADīJUMā 67. Ievadpiezīme 68. Iespējamās importa tendences no ĶTR izvērtēja, ņemot vērā gan paredzamās cenas, gan apjomu. 69. Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda 70. Pamatojoties uz pieprasījumā esošo informāciju, Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare apjoma ziņā ir lielākā pasaulē. ĶTR ir ražošanas jauda, lai ražotu 100–110 miljonus velosipēdu, un tā ražo aptuveni 80 miljonus velosipēdu gadā. Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare ir orientēta uz eksportu — no 80 miljoniem saražoto velosipēdu 25 miljoni tiek ražoti iekšzemes tirgum, bet pārējie 55 miljoni velosipēdu, kas ir 69 % no kopējās produkcijas, ir paredzēti eksportam. 71. Aplēstā neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ir aptuveni 20–30 miljoni velosipēdu, kas vairāk kā divas reizes pārsniedz pašlaik Savienībā ražoto apjomu, kā norādīts 66. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā iegūtā informācija liecina par to, ka ĶTR velosipēdu ražošanas jaudu var viegli kāpināt, augoša pieprasījuma gadījumā cita starpā radot jaunas darba vietas. 72. Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar izslēgt, ka, atceļot antidempinga pasākumus, ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. 73. Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka regulā minētajai Ķīnas ražošanas jaudai nav pamatojuma un tā ir vienkārši spekulācija. Šajā saistībā jāatgādina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti zema un ka lielā mērā konstatējumi balstījās uz pieejamajiem faktiem. Šajā gadījumā, un kā minēts 40. apsvērumā, tā kā nebija citas ticamākas informācijas, Komisija izmantoja pieprasījumā sniegtos pirmšķietamos pierādījumus. Izmeklēšanā netika iegūta informācija, kas liecinātu, ka šie pirmšķietamie pierādījumi ir neprecīzi. Attiecīgā persona nesniedza ne informāciju, ne pierādījumus, kas liecinātu par būtiski atšķirīgu ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas līmeni. Šī prasība tādēļ tika noraidīta. 74. Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas trešām valstīm 75. Eurostat dati un pieprasījumā norādītā informācija liecina par to, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienība ir pievilcīgs tirgus. 76. Informācija par cenām, ko sniedza vienīgais Ķīnas eksportētājuzņēmums, kurš sadarbojās, liecina, ka PIP ražojuma vidējā svērtā EXW eksporta cena uz trešām valstīm bija zemāka par vidējo EXW pārdošanas cenu Savienībā. Ņemot vērā ĶTR esošo ražošanas jaudu un pieprasījumu Savienības tirgū, ir gluži iespējams, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotāji nekavējoties palielinātu velosipēdu eksportu uz Savienību. Turklāt līdz galam neizmantotā ražošanas jauda ļauj Ķīnas ražotājiem darboties Eiropas tirgū par ļoti zemām cenām. 77. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību 78. Tā kā, pat neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, piesardzīgs salīdzinājums, kas pamatojas uz Eurostat skaitļiem un vienīgā Ķīnas eksportētāja, kurš sadarbojas, sniegto informāciju, liecina, ka PIP Ķīnas izcelsmes preču dempinga starpība pārsniedza 20 %, ir ļoti iespējams, ka dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti. 79. Iepriekš minētā analīze atklāja, ka Ķīnas imports turpina ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām. Jo īpaši ņemot vērā līdz galam neizmantoto jaudu, kas pieejama ĶTR un ko vajadzības gadījumā var viegli palielināt, kā arī cenu līmeņu analīzes rezultātus attiecībā uz Savienību un citām trešām valstīm, var secināt, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, ir iespēja, ka dempings turpināsies. D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ 80. SAVIENĪBAS PRODUKCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE 81. Šīs izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka velosipēdus ražo aptuveni 100 Savienības ražotāju, kas pieteicās izmeklēšanas laikā, kā arī citi ražotāji, kurus lielākoties pārstāv attiecīgo valstu apvienības. Tādējādi šie uzņēmumi pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka par labu nozarei ir noteikta atbrīvojuma shēma, kas aprakstīta 1. apsvērumā. 82. Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas līmeni, tika izmantota visa pieejamā informācija, tostarp pieprasījumā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem un valstu apvienībām pirms un pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kā arī vispārēji statistikas dati par ražošanu. 83. PATēRIņš SAVIENīBAS TIRGū 84. Savienības ražotāju tirdzniecības apjomi tika izvērtēti, ņemot vērā datus no ražotāju iesniegtajām atbildēm uz atlases anketas jautājumiem un datus, kas uzskaitīti iesniegtajā pieprasījumā. Pieprasījumā esošie dati bija savākti no dažādām velosipēdu ražotāju apvienībām Savienībā. 85. Savienības patēriņš tika aplēsts, ņemot vērā visu Savienības ražotāju pārdoto apjomu Savienības tirgū, kas novērtēts 68. apsvērumā, un pieskaitot tam importu no visām valstīm saskaņā ar Eurostat informāciju. 86. No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 11 % — no 22 912 066 vienībām 2007. gadā līdz 20 336 813 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Patēriņš jo īpaši samazinājās laikā no 2008. līdz 2009. gadam. Sīkāki, vienībās izteikti, dati sniegti 1. tabulā. 1. tabula | Patēriņš | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Apjoms (vienības) | + Kopējais imports | 10 073 428 | 10 017 551 | 8 973 969 | 9 202 752 | + Savienības tirgū pārdotie ES ražojumi | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 | = Patēriņš | 22 912 066 | 22 458 997 | 20 578 041 | 20 336 813 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 98 | 90 | 89 | 87. ĶīNAS TAUTAS REPUBLIKAS IMPORTA PAR DEMPINGA CENāM APJOMS UN TIRGUS DAļA 88. Attiecīgā ražojuma importa apjoms tika noteikts, ņemot vērā statistikas datus, ko sniedz Eurostat . Attiecīgā ražojuma ĶTR importa par dempinga cenu apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 38 % — līdz 615 920 vienībām PIP (sk. 2. tabulu). Attiecīgā ražojuma ĶTR importa apjoms attiecīgā perioda sākumā par 26 % pārsniedza to importa apjomu, kas tika konstatēts iepriekšējās izmeklēšanas PIP (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam, proti, 733 901 vienības[13]). Lielākais attiecīgā ražojuma importa samazinājums bija laikā starp 2008. un 2009. gadu, kas atbilst ES patēriņa samazinājumam kopumā (sk. 1. un 2. tabulu). 89. Tā kā attiecīgajā periodā imports no ĶTR samazinājās vairāk nekā patēriņš, ĶTR tirgus daļa nedaudz samazinājās, proti, no 4,4 % 2007. gadā līdz 3,1 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 90. Izmaiņas ĶTR izcelsmes velosipēdu importā un tirgus daļā attiecīgajā periodā atspoguļotas 2. tabulā. 2. tabula | Imports no ĶTR | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Importa apjoms no attiecīgās valsts (vienības) | 986 514 | 941 522 | 598 565 | 615 920 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 95 | 61 | 62 | Attiecīgās valsts importa tirgus daļa | 4,4% | 4,3% | 3,0% | 3,1% | 91. ATTIECīGā IMPORTA CENAS 92. Cenu pārmaiņas 93. Kā skaidrots 35. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka Eurostat dati par ĶTR importa cenām, ir izmantojams informācijas avots šīs izmeklēšanas vajadzībām. 94. Saskaņā ar Eurostat datiem vidējās svērtās ĶTR izcelsmes importa cenas, ko turpmāk tekstā norāda indekss, no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 125 %. Importa cenas ievērojami pieauga 2009. gadā un pēc tam bija gandrīz stabilas. Sīkāki dati sniegti 3. tabulā. 3. tabula | Attiecīgā importa cenas | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | ĶTR | 28 | 36 | 62 | 62 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 128 | 224 | 225 | 95. Cenu samazinājums 96. Lai noteiktu ĶTR izcelsmes velosipēdu izraisīto cenu samazinājumu, Komisija, veicot analīzi, ņēma vērā informāciju, ko tā izmeklēšanas gaitā saņēma no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un Eurostat norādītās vidējās cenas. Par Savienības ražošanas nozares attiecīgajām cenām uzskatīja tās, par kurām ražojumu iegādājās neatkarīgi klienti, nepieciešamības gadījumā tās koriģējot līdz EXW līmenim. Salīdzinājums parādīja, ka pēc antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR izcelsmes imports izraisīja cenu samazinājumu Savienības nozarē par 53 %. 97. IMPORTS NO CITāM VALSTīM 98. Pamatojoties uz Eurostat datiem, imports no citām trešām valstīm samazinājās no 9 087 000 vienībām 2007. gadā līdz 8 587 000 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā — kopumā samazinājums bija 6 %. Imports samazinājās vienlaikus ar patēriņa samazinājumu Savienībā (-11 %), bet importa samazināšanās notika lēnāk. Trešo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 40 % līdz 42 %. Tomēr, kā konstatēts 35. un 56. apsvērumā, Eurostat norādītajās cenās nav ņemts vērā no katras valsts importētās produkcijas sortiments, un tāpēc cenu tendenču atspoguļošanai tiek izmantoti tikai indeksi. Tā kā no trešām valstīm importētās produkcijas sortiments nav zināms, nav nozīmes salīdzināt importa cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tomēr tika meklēta un iegūta papildu informācija par importu no tām valstīm, no kurām importē lielāko daļu velosipēdu. Sīkāki dati sniegti 4. tabulā. 4. tabula | Imports no citām valstīm | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Savienības ražošanas kopapjoms | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Apjoms (vienības) | Ražošana | 13 813 966 | 13 541 244 | 12 778 305 | 12 267 037 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 98 | 93 | 89 | 100. Ražošanas jauda no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mazliet palielinājās (par 2 %). Tā kā ražošana samazinājās, arī jaudas izmantošana no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam kopumā samazinājās par 13 %, tā rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmantoti 81 % no jaudas. Sīkāki dati sniegti 6. tabulā. 6. tabula | Ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Apjoms (vienības) | Ražošanas jauda. | 14 785 000 | 15 804 000 | 15 660 000 | 15 118 000 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 107 | 106 | 102 | Ražošanas jaudas izmantojums | 93% | 86% | 82% | 81% | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 92 | 87 | 87 | 101. Pārdošanas apjoms 102. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 13 %. Šīs izmaiņas atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū. Sīkāki dati sniegti 7. tabulā. 7. tabula | Pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Apjoms (vienības) | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 97 | 90 | 87 | 103. Tirgus daļa 104. No 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija nedaudz svārstīga. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 1,3 procentpunktiem. Sīkāki dati sniegti 8. tabulā. 8. tabula | Savienības tirgus daļa | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Savienības tirgus daļa | 56,0% | 55,4% | 56,4% | 54,7% | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 99 | 101 | 98 | 105. Nodarbinātība un ražīgums 106. Attiecīgajā periodā nodarbinātība samazinājās par 9 % — no 14 925 darbiniekiem 2007. gadā līdz 13 646 darbiniekiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. 107. Ražīgums 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu nedaudz pieauga, bet pēc tam samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ražīgums nedaudz samazinājās — par 3 %. Sīkāki dati sniegti 9. tabulā. 9. tabula | Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Nodarbināto skaits | 14 925 | 14 197 | 14 147 | 13 646 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 95 | 95 | 91 | Ražīgums (vienības gadā) | 926 | 954 | 903 | 899 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 103 | 98 | 97 | 108. Izaugsme 109. Kopumā jānorāda, ka visu Savienības ražotāju tirgus daļa ir mazliet samazinājusies — par 1,3 procentpunktiem, patēriņa līmenim samazinoties par 11 %, kas skaidri norāda, ka ražotāji nav varējuši attīstīties. 110. Dempinga starpības apmērs 111. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings no ĶTR turpinājās. Kā skaidrots 34. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ dempinga starpības aprēķins pamatojas uz Eurostat norādītajām cenām. Kā norādīts 35. apsvērumā, Eurostat norādītās vidējās cenas sniedz nepilnīgu informāciju par ražojumu sortimentu, kam ir ievērojama nozīme dempinga starpības aprēķinā; tomēr, ņemot vērā ĶTR esošo neizmantoto ražošanas jaudu, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. 112. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām 113. Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secināja, ka plānotā Savienības ražošanas nozares atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes nav notikusi, par ko jo īpaši liecina ilgstoši zemā rentabilitāte un izmantotās jaudas samazināšanās. 114. Mikroekonomiskie rādītāji 115. Krājumi 116. Viens ražotājs tā uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par krājumiem attiecīgajā periodā. Līdz ar to šā uzņēmuma datus, veicot krājumu analīzi par attiecīgo periodu, nevarēja ņemt vērā. 117. Velosipēdu krājumi analīzes periodā pieauga no 880 935 vienībām 2007. gadā līdz 1 091 516 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pieaugumam sasniedzot 24 %. Sīkāki dati sniegti 10. tabulā. 10. tabula | Krājumi | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Apjoms (vienības) | Krājumi perioda beigās | 880 935 | 1 132 612 | 818 276 | 1 091 516 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 129 | 93 | 124 | 118. Pārdošanas cenas un izmaksas 119. Savienības ražošanas nozares vidējai EXW pārdošanas cenai, par kuru tā pārdeva ražojumus nesaistītiem klientiem, attiecīgajā periodā bija tendence nedaudz pieaugt. Kopumā Savienības ražošanas nozarē posmā no 2007. gada līdz PIP cenas pieauga par 9 % atbilstīgi ražošanas izmaksu pieaugumam, kā skaidrots 79. apsvērumā. 11. tabula | Vienības cena Savienības tirgū | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību) | 163 | 170 | 176 | 178 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 104 | 108 | 109 | 120. Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju visu veidu saražotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto vērtību. 121. Perioda laikā ražošanas izmaksas palielinājās par 9 %. Šā palielinājuma galvenais iemesls bija izmaiņas sortimentā. Sīkāki dati sniegti 12. tabulā. 12. tabula | Ražotās vienības izmaksas | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Ražotās vienības cena (EUR par vienību) | 165 | 169 | 180 | 180 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 102 | 109 | 109 | 122. Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka ražošanas izmaksu palielināšanās notika laikā, kad būtiski pazeminājās konkrētu izejvielu cenas, proti, tērauda un alumīnija cena, kas varētu liecināt par to, ka nodarītais kaitējums ir pašradīts. Taču šim apgalvojumam nesniedza pietiekamus pierādījumus. Persona sniedza vienīgi datus, kas ļoti vispārīgā veidā norādīja uz alumīnija un tērauda cenu izmaiņām aplūkotajā periodā, bet nenorādīja, kādā mērā šīs izmaiņas būtu ietekmējušas velosipēdu ražošanas kopējās izmaksas. Turklāt šis arguments tika izteikts tikai pēc konstatējumu paziņošanas, t.i., procedūras beigu posmā, un tādēļ to vairs nevarēja pārbaudīt. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts. 123. Rentabilitāte 124. Izlasē iekļauto ražotāju kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas rentabilitāte attiecīgā perioda pirmajā gadā bija negatīva (-1,7 %). Savienības ražotāji guva peļņu 2008. gadā. Tomēr 2009. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanā atkal bija zaudējumi. 125. Minētā tendence liecina par nozares nestabilo stāvokli, salīdzinot ar iepriekšējo izmeklēšanu, kad Savienības nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3,6 %. 13. tabula | Rentabilitāte | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Savienības pārdevumu rentabilitāte | -1,7% | 0,6% | -2,2% | -1,1% | Indekss (2007. gads = 100) | -100 | 33 | - 129 | - 68 | 126. Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, taču nesniedzot nekādus dokumentālus pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare nav uzlabojusi savu efektivitāti un veiktspēju. Taisni pretēji, izmeklēšanā konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi acīmredzamus centienus piemēroties cenu spiedienam, kas rodas no importa par dempinga cenām, pārvietojot ražotnes Savienības teritorijā un tādējādi palielinot izmaksu efektivitāti, kā tas skaidrots 85. apsvērumā. Tādēļ šie apgalvojumi tiek noraidīti. 127. Ienākums no ieguldījumiem 128. Attiecīgajā periodā ieguldījumi uzņēmējdarbībā, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, ir ievērojami samazinājušies, t. i., no EUR 21 491 000 2007. gadā līdz EUR 11 738 000 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. To lielā mērā var skaidrot ar ekonomisko krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad piekļūt jaunam kapitālam bija jo īpaši grūti un prognozes par pārdošanas apjomiem bija pesimistiskas. 129. Jāatzīmē, ka ievērojama ieguldījumu daļa ir veikta ar mērķi palielināt darba ražīgumu ražošanā un nodrošināt jaunāko tehnoloģiju izmantošanu. Šajā procesā attiecīga ražošanas jaudas daļa ir novirzīta no Rietumeiropas valstīm uz Austrumeiropas valstīm, paplašinot ražošanas bāzi tā, lai tā aptvertu gandrīz visas dalībvalstis, un norādot uz Savienības nozares dzīvotspēju un centieniem saglabāt konkurētspēju. 14. tabula | Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Ieguldījumi EUR (tūkstošos) | 21 491 | 21 743 | 10 701 | 11 738 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 101 | 50 | 55 | Ienākums no ieguldījumiem | -16% | 5% | -20% | -10% | 130. Viens ražotājs attiecīgā uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par to, kāda ir pamatlīdzekļu neto produkcija attiecīgajā periodā, kas tika noteikts ienākuma aprēķina veikšanai no ieguldījumiem. Līdz ar to, analizējot attiecīgajā periodā gūto ienākumu no ieguldījumiem, šā uzņēmuma datus nevarēja ņemt vērā. 131. Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz peļņu. Izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2007. gadā ieguvums no ieguldījumiem bija -16 %, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā mazliet uzlabojās līdz -10 %. 132. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu 133. Viens ražotājs uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par naudas plūsmu attiecīgajā periodā, liedzot izvērtēt ar velosipēdu ražošanu saistīto naudas plūsmu uzņēmuma darbībā. Līdz ar to šā uzņēmuma sniegtos datus nevarēja ņemt vērā, analizējot naudas plūsmu attiecīgajā periodā. 134. Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā bija pozitīva. Tomēr posmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tā samazinājās par aptuveni 33 %. Sīkāki dati sniegti 15. tabulā. 15. tabula | Naudas plūsma | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 19 981 | 20 767 | 19 261 | 13 350 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 104 | 96 | 67 | 135. Izlasē iekļautie ražotāji piesaista kapitālu vai nu iekšēji, ja tie ir uzņēmumu grupas sastāvā, vai arī ar bankas aizņēmumiem. Citos gadījumos par finansējuma avotu tiek izmantota uzņēmuma naudas plūsma. Nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem nav bijušas lielas grūtības piesaistīt kapitālu. 136. Algas 137. Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 11 %. Tas atspoguļo ražošanas pārorientēšanu uz mazliet sarežģītāku produkciju. 16. tabula | Algas | 2007 | 2008 | 2009 | PIP | Algu izmaksas uz darbinieku (EUR) | 20 239 | 20 880 | 22 499 | 22 541 | Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 103 | 111 | 111 | 138. Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka algas izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, lai gan tajā pat laikā pieprasījums kritās, kas varētu liecināt par pašradītu kaitējumu. Tiešām, kā norādīts iepriekšējā tabulā, algu izmaksas uz darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Taču, kā skaidrots 70. apsvērumā, darbinieku skaits samazinājās par 9 %. Līdz ar to kopējās algas izmaksas palielinājās tikai par 2 %. Tādēļ konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātei kopumā bija ļoti maza ietekme. 139. SECINāJUMS PAR KAITēJUMU 140. Nav šaubu, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. Spēkā esošie pasākumi tik tiešām ir nākuši par labu, ļaujot nozarei stabilizēt tās tirgus daļu. Tomēr ražošanas apjoms Savienībā ir samazinājies, un peļņas norma vēl aizvien nav pietiekama. Turpmākās izaugsmes un peļņas iespējas vājina dempinga importa radītais cenu un apjomu spiediens. 141. Kā minēts 53. apsvērumā, importa apjomi no ĶTR posmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās. Taču lielākais importa apjoma kritums bija laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad ievērojami paaugstinājās ĶTR importa cenas. Tomēr, kā parādīja izmeklēšana un kā skaidrots 58. apsvērumā, šī cenu palielināšanās joprojām nebija pietiekama, lai ļautu uzlabot nozares stāvokli. Faktiski imports no ĶTR samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 53 %. 142. Nav šaubu, ka stāvoklis nozarē ir nestabils, jo tā strādā ar zaudējumiem. Attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies gandrīz visi rādītāji, kas norāda uz Savienības ražotāju finansiālajam stāvoklim radīto kaitējumu, — rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Tāpēc nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Turklāt situāciju, iespējams, vēl vairāk pasliktina spiediens, ko rada iespējamais imports, kurš tiek veikts, apejot pasākumus. 143. Pamatojoties uz norādīto, ir secināts, ka Savienības ražošanas nozarei kopumā vēl aizvien ir raksturīga ekonomiska nestabilitāte un tai tiek nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. 144. IMPORTA PAR DEMPINGA CENāM UN CITU FAKTORU IETEKME 145. Importa par dempinga cenām ietekme 146. Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos no Ķīnas importa tirgus daļa arī mazliet samazinājās — no 4,4 % uz 3,1 % (sk. 53. apsvērumu). Kā minēts iepriekš 58. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas izcelsmes ražojumu imports samazināja cenas Savienības ražošanas nozarē par 53 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 48,5 %. Tātad cenu samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā laikā, kad tika veikta iepriekšējā pārskatīšana. Tādējādi ĶTR dempinga importa kaitīgā ietekme uz cenām Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien ir ievērojama, un, kā iepriekš paskaidrots 58. apsvērumā, ir iespēja, ka tā turpināsies. 147. Ekonomiskās krīzes ietekme 148. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā esošo nelabvēlīgo ekonomisko apstākļu dēļ velosipēdu patēriņš samazinājās. Sekojot tendencēm patēriņā, tika sašaurināta ražošana un samazinājās nodarbinātība. Tā kā velosipēdu nozarei nav raksturīgas augstas nemainīgās izmaksas, ražošanas sašaurināšana neietekmēja Savienības velosipēdu ražošanas nozares rentabilitāti. 149. Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare radīja papildu ražošanas jaudu laikā, kad Savienības patēriņš samazinājās, un tam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Šis apgalvojums ir pretrunā ar 52. un 67. apsvērumā minētajām patēriņa un jaudas izmaiņām. Patēriņš tiešām galvenokārt samazinājās laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, taču ražošanas jauda jau bija palielināta gadu iepriekš, proti 2007. un 2008. gadā. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts. 150. Imports no citām valstīm 151. Kā paskaidrots 59. apsvērumā, samazinoties patēriņam, importa apjomi no citām trešām valstīm samazinājās par 6 %. Citu valstu izcelsmes importa tirgus daļa pieauga no 40 % 2007. gadā līdz 42 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Vidējā importa cena no šīm valstīm no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 6 %. Galvenās valstis, no kurām attiecīgais ražojums tika importēts, bija Taivāna, Taizeme un Šrilanka. 152. Attiecīgajā periodā Taivānas izcelsmes importa tirgus daļa nedaudz palielinājās (no 14 % uz 15 %). Tomēr pieejamā informācija norāda, ka imports no Taivānas godīgi konkurē ar Savienībā ražotajiem velosipēdiem, kā skaidrots 60. apsvērumā. 153. No Taizemes importētās produkcijas tirgus daļa attiecīgajā periodā nav mainījusies. Kā skaidrots 61. apsvērumā, pieejamā informācija norāda, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šo importēto produkciju pārdeva par cenu, kas konkurēja ar līdzīgu Savienībā ražotu velosipēdu cenu. 154. Šrilankas izcelsmes imports attiecīgajā periodā ir palielinājies par 92 %. Tā tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5 %. Tomēr, kā skaidrots 62. apsvērumā, ir saņemts apgalvojums par to, ka no Šrilankas tiek importēti arī Ķīnas izcelsmes velosipēdi. 155. Jāsecina, ka lielāko velosipēdu eksportētājvalstu vidū, kas importē produkciju Savienībā, imports no Taivānas un Taizemes — galvenokārt cenu līmeņu dēļ (kurš ir līdzīgs vai pat augstāks par cenām Savienības nozarē) — nevar negatīvi ietekmēt stāvokli Savienības nozarē. Pretēji tam nevar izslēgt, ka imports, kura reģistrētā izcelsmes valsts ir Šrilanka, rada daļu no Savienības nozarei nodarītā kaitējuma. 156. Pasākumu apiešana 157. Ir izteikts uz pierādījumiem pamatots apgalvojums, ka Ķīnas eksportētāji pastāvīgi apiet pasākumus, importējot preces caur vairākām valstīm, un šis imports rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iepriekš atklātos pierādījumus par pasākumu apiešanu, jo īpaši importējot caur Filipīnām, nevar izslēgt, ka šāda nelikumīga rīcība tirgū vēl aizvien tiek veikta un rada kaitējumu Savienības nozarei. E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 158. IEVADPIEZĪMES 159. Kā minēts 66.–91. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma, taču stāvoklis uzlabojās tikai nedaudz. Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils un viegli ievainojams, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei. 160. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts attiecīgās izcelsmes valsts imports, lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību. 161. ĶīNAS EKSPORTA APJOMI 162. Kā minēts 40. apsvērumā, Ķīnas velosipēdu nozare ir orientēta uz eksportu. Ķīnas velosipēdus pārdod svarīgākajos pasaules tirgos, jo īpaši ASV un Japānā, kur tiem ir dominējošs stāvoklis. Kā minēts iepriekšējā izmeklēšanā[15], deviņdesmito gadu beigās Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija vajadzīgs ļoti mazs laiks, lai atkal ievērojami palielinātu savu klātbūtni ASV tirgū pēc divu gadu prombūtnes antidempinga maksājuma ieviešanas dēļ. Ķīnas velosipēdu eksports uz ASV 2009. gadā bija aptuveni 14 055 000 vienības pie 14 888 000 vienību liela kopējā patēriņa. 163. Šis stāvoklis liecina par to, ka Ķīnas ražotāji ir spējīgi ātri eksportēt un iekļūt jaunos tirgos, ilgi saglabājot tajos dominējošu stāvokli. 164. Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumus vairs nepiemērotu, tas būtiski nepalielinātu Ķīnas izcelsmes velosipēdu importu, jo Ķīnas eksportētājiem ir grūtības nodrošināt atbilstību Eiropas velosipēdu drošības standartiem (EN 14764, EN 14765, EN 14766 un EN 14781). Taču šim apgalvojumam nesniedza pietiekamus dokumentālus pierādījumus. Tieši pretēji, izmeklēšanā konstatēts, ka no ĶTR jau tagad importē nozīmīga daļu velosipēdu un velosipēdu detaļu, kas atbilst nepieciešamajiem drošības standartiem. Tādēļ nav iemeslu uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji nav spējīgi nodrošināt atbilstību spēkā esošajiem velosipēdu drošības standartiem. Šis apgalvojums tādēļ tika noraidīts. 165. ĶTR TIRGUS NEIZMANTOTā JAUDA 166. Kā minēts 41. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati liecina, ka Ķīnas Tautas Republikā ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. Jo īpaši nekas neliecina par to, ka trešo valstu tirgi vai Ķīnas vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR. 167. Turklāt pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka Ķīnas darbaspēka izmaksu palielināšanās varētu būtiski ierobežot Ķīnas ražošanas jaudas palielināšanos. Šajā saistībā jāatzīmē un kā tas ir minēts 26. apsvērumā, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti zema un skaitļi par darbaspēka izmaksām un jaudu ĶTG netika sniegti. Turklāt attiecīgā persona nesniedza nekādus pierādījumus, kas šo apgalvojumu pamatotu. Tādēļ šī prasība tika noraidīta. 168. APGALVOJUMI PAR PASāKUMU APIEšANU 169. Kā skaidrots 105. apsvērumā, ir izteikts uz pierādījumiem pamatots apgalvojums, ka Ķīnas eksportētāji pastāvīgi apiet pasākumus, importējot preces caur vairākām valstīm. To apstiprināja arī Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) attiecībā uz Filipīnām. Šāda rīcība norāda uz Ķīnas eksportētāju lielo interesi par pievilcīgo Savienības tirgu. 170. SECINāJUMS 171. Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils. 172. Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare ir spējusi atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ekonomiskais stāvoklis nozarē bija sarežģīts. Šādā situācijā — ja Savienības nozare tiktu pakļauta palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas vēl vairāk varētu samazināties un līdz ar to pasliktinātos tās finansiālā situācija. 173. Turklāt, kā norādīts iepriekš 58. apsvērumā, ir pausts arī atzinums, ka Ķīnas ražotāju piedāvātā cena, kas vidēji bija par 53 % zemāka par Savienības nozares pārdošanas cenu, var liecināt par to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. 174. Ņemot vērā izmeklēšanas secinājumus, proti, ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, uz eksportu orientēto Ķīnas ražošanas nozari un Ķīnas eksportētāju iepriekšējo rīcību ārvalstu tirgos, pasākumu atcelšana norādītu uz iespēju, ka kaitējums turpinātos. 175. Visbeidzot, kā minēts 105. un 113. apsvērumā, pasākumu apiešana ļauj pamatoti secināt to, ka kaitējums varētu turpināsies. Tā skaidri pierāda, ka Eiropas tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem, kas varētu novirzīt lielākus eksporta apjomus uz Savienību, ja antidempinga pasākumi netiktu piemēroti. F. SAVIENĪBAS INTERESES 176. IEVADS 177. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, tomēr nav pamata viennozīmīgam secinājumam par to, ka antidempinga pasākumu turpināšana pret importu no ĶTR neatbilst Savienības interesēm. 178. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. 179. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. 180. SAVIENīBAS RAžOšANAS NOZARES INTERESES 181. Savienības velosipēdu ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un spēj konkurēt taisnīgos tirgus apstākļos. Tomēr izmeklēšana liecina, ka stāvoklis nozarē vēl aizvien ir vājš un finanšu rezultāts ir tuvu peļņas un zaudējumu slieksnim. Tāpēc Savienības tirgū ir jāsaglabā efektīvi konkurences nosacījumi. 182. Turklāt, pieņemot, ka jaunus velosipēdu modeļus galvenokārt izstrādā ražošanas uzņēmumi Savienībā, pārdošanas apjomu un cenu ziņā tie pilnā mērā būtu ieguvēji no attiecīgā lēmuma, ja importa dempinga radītais spiediens pasākumu rezultātā tiktu kontrolēts. 183. Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kura šajā gadījumā varētu saglabāt vai varbūt pat palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, paaugstināt pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, kas ļautu turpināt ieguldījumus jaunajās tehnoloģijās. 184. Pretējā gadījumā, ja pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR tiks izbeigti, tirdzniecība varētu tikt vēl vairāk izkropļota, neizbēgami apturot Savienības nozares atlabšanu. Ņemot vērā ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, kā arī Ķīnas eksportētāju iepriekšējo rīcību ārvalstu tirgos, ir skaidrs, ka, pasākumiem beidzoties, būtu ļoti grūti vai pat neiespējami panākt Savienības nozares atlabšanu vai pat pašreizējā stāvokļa saglabāšanos. Gluži pretēji — tāds stāvoklis Savienības nozarē, kad tā cieš zaudējumus, kļūs vēl sliktāks, izraisot tālāku ražošanas jaudas samazināšanos Savienībā un vairāku ražošanas uzņēmumu slēgšanu. Tāpēc secināms, ka antidempinga pasākumi atbilst Savienības ražošanas nozares interesēm. 185. Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 93.–96. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem, kuri gūti, analizējot kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 106.–117. apsvērumā, varētu pat uzskatīt, ka antidempinga maksājumu termiņa beigu ievērošanas gadījumā finansiālā situācija Savienības ražošanas nozarē, visticamāk, būtiski pasliktinātos. 186. LIETOTāJU INTERESES 187. Šo izmeklēšanu atbalsta Eiropas Velobraucēju federācija (EVF), kas ir Eiropas valstu velobraucēju apvienību jumta organizācija. 188. EVF apgalvo, ka Eiropa ir moderno velobraukšanas ražojumu vissvarīgākais tirgus ar augstiem kvalitātes un drošības standartiem, un ražojumu ieplūšana no ĶTR šos standartus pazeminātu. Turklāt EVF apgalvo, ka velosipēdu ražošanas nozarei Savienības ekonomikā ir milzīgs izaugsmes potenciāls, kuru tā riskē zaudēt, ja antidempinga pasākumu piemērošana tiks izbeigta. 189. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ secināms, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs lietotājus Savienībā. 190. PIEGāDāTāJU INTERESES 191. Izmeklēšanas gaitā pieteicās Velosipēdu detaļu ražošanas apvienība ( COLIPED ). COLIPED apgalvoja, ka Savienībā ir vairāk nekā 300 rūpnīcu, kas piegādā velosipēdu ražotājiem velosipēdu sastāvdaļas, un tajās tiek nodarbināti aptuveni 7300 cilvēki, un turpmākā piegādātāju nozares eksistence ir nenovēršami atkarīga no velosipēdu ražošanas turpināšanas Eiropā. Šajā saistībā tika secināts, ka pasākumu nepiemērošanas gadījumā varētu nākties slēgt vēl vairākas velosipēdu ražotnes Eiropā, kas izraisītu negatīvas sekas Savienības detaļu ražošanas nozarei un radītu risku nodarbinātībai piegādes nozarē. Tādēļ secināms, ka antidempinga pasākumu noteikšana atbildīs piegādātāju interesēm. 192. IMPORTēTāJU INTERESES 193. No nesaistītajiem importētājiem tika saņemta tikai viena atbilde uz anketas jautājumiem par importu no ĶTR, bet atbildes uz jautājumiem bija nepilnīgas, un uzņēmums gatavojās pārtraukt darbību, nenorādot iemeslus. 194. Pirmām kārtām jānorāda, ka, importētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ nebija iespējams pilnā mērā pienācīgi izvērtēt iespējamās sekas, ko radītu pasākumu noteikšana vai nenoteikšana. Ir jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav nepieļaut importu, bet gan atjaunot taisnīgu tirdzniecību un nodrošināt to, ka imports netiek veikts par zaudējumus radošām dempinga cenām. Savienības tirgū arī turpmāk tiks atļauts imports par taisnīgu cenu un, tā kā imports no trešām valstīm turpināsies, ir iespējams, ka importētāju tradicionālā darbība ievērojami necietīs. Tāpat ir skaidrs, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai nodrošinātu velosipēdu piegādi iespējama pieprasījuma palielinājuma gadījumā. Turklāt, kā redzams 59. apsvēruma tabulā, imports no citām trešām valstīm norāda, ka šajās valstīs ir būtiska velosipēdu ražošanas jauda. Tāpēc ir maz pamata domāt, ka radīsies velosipēdu deficīts. 195. Tā kā arī turpmāk Savienības tirgū tiks atļauts imports par taisnīgu cenu, tradicionālo importētāju darbība droši vien turpināsies arī tad, ja antidempinga pasākumi pret importa dempingu no ĶTR tiks saglabāti. Šo secinājumu vēl vairāk pamato nesaistīto importētāju zemais sadarbības līmenis, kā arī tas, ka izmeklēšanas gaitā nebija iespējams gūt pierādījumus par importētājiem, kas būtu nonākuši īpašās grūtībās pēc pasākumu piemērošanas attiecībā uz ĶTR. 196. SECINāJUMS 197. Pasākumu turpmāka piemērošana ĶTR izcelsmes velosipēdu importam nepārprotami atbilst Savienības ražošanas nozares, patērētāju un velosipēdu detaļu piegādātāju interesēm. Tā ļaus Savienības nozarei augt un uzlabos tās stāvokli atjaunotos godīgas konkurences nosacījumos. Turklāt importētāji netiks būtiski skarti, jo tirgū joprojām būs pieejami velosipēdi par taisnīgu cenu. Pretējā gadījumā, ja pasākumi netiks piemēroti, velosipēdu ražotāji Savienībā varētu pārtraukt uzņēmējdarbību, tādējādi apdraudot arī velosipēdu detaļu piegādātāju darbību Savienībā. 198. Ņemot vērā iepriekš minēto, secināms, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nepiemērotu antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes velosipēdu importam. G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 199. Ņemot vērā iepriekš minēto, antidempinga pasākumus attiecībā uz velosipēdiem jāturpina piemērot. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu termiņa pagarinājumu pasākumiem pēc termiņbeigu pārskatīšanas parasti nosaka uz 5 gadiem, ja vien nav īpaša pamata vai apstākļu, kuru dēļ šis laiks saīsināms. 200. Šajā saistībā jāatzīmē, ka šo procedūru raksturo īpaši apstākļi, kas minēti 1. un 48. apsvērumā, kas arī pienācīgi jāatspoguļo, nosakot antidempinga pasākumu piemērošanas ilgumu. Faktiski Savienības nozarei par labu tiek īstenots netipisks pasākumu kopums, kombinējot procentuālo nodokli uz gataviem velosipēdiem ar atbrīvojuma shēmu, kas ļauj nozarei ar noteiktiem nosacījumiem izmantot Ķīnas izcelsmes velosipēdu detaļas bez maksājuma veikšanas par pasākumu apiešanu. 201. Šī termiņbeigu pārskatīšana ir apstiprinājusi to, ka velosipēdu ražošanas nozare ir sarežģīta un cieši saistīta ar velosipēdu detaļu ražošanas nozari. Tā liecina, ka Savienības velosipēdu ražošanas nozare, kā norādīts 1. apsvērumā, importējot velosipēdu detaļas, plaši izmanto atbrīvojuma shēmu. Tāpēc ir svarīgi, lai pasākumu darbība tiktu regulāri pārbaudīta. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika apsvērts, vai pasākumus būtu jānosaka uz 3 gadiem. 202. Pēc konstatējumu paziņošanas vairāki Savienības ražotāji un to asociācijas apgalvoja, ka pasākumi būtu jāpagarina uz 5 gadiem. Personas galvenokārt apgalvoja, ka velosipēdu ražotāji ir gatavi veikt ieguldījumus velosipēdu detaļu ražošanā, lai mazinātu savu atkarību no Ķīnas velosipēdu detaļu importa, bet 3 gadu periods nav pietiekams, lai no šiem ieguldījumiem gūtu pozitīvus ienākumus. 203. Šajā saistībā arguments, ka vairākas personas ir veikušas vai ir paredzējušas veikt ieguldījumus velosipēdu vai velosipēdu daļu nozarē, nav būtisks termiņbeigu pārskatīšanā novērtējot antidempinga pasākumu nepieciešamību un ilgumu. Termiņbeigu pārskatīšana var pamatoties vienīgi uz noteiktību, ka pasākumu termiņa beigas varētu radīt dempinga un kaitējumu turpināšanos vai atkārtošanos. 204. Kā jau skaidrots 137. apsvērumā, jāatgādina, ka kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 1993. gadā un to paplašināšanu uz velosipēdu detaļām 1997. gadā velosipēdu ražošanas situācija Savienībā ir būtiski mainījusies, jo ir piešķirti vairāk nekā 250 atbrīvojumi. Turklāt velosipēdiem uzliktie pasākumi ir tieši saistīti ar paplašinātajiem pasākumiem uz velosipēdu detaļām un izveidoto atbrīvojumu shēmas sistēmu. Ņemot vērā iepriekš minēto, joprojām piemērojams secinājums, ka pasākumi būtu jāpārskata, ka minēts 138. apsvērumā. Šajā saistībā Padome atzīmē, ka Komisijai ir iespēja uzsāk ex officio starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu un atbrīvojumu shēmas aspektiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. 205. Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā jebkurā gadījumā pasākumu ilguma jautājums būs svarīgs visās pārskatīšanās, šajā termiņbeigu pārskatīšanā ir pāragri vērtēt, vai ir īpašs pamatojums vai apstākļi, kas pamato noteikt citu laikposmu nekā normālais 5 gadu periods, kā noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā. Tādēļ uzskata, ka pasākumi ir jāpagarina uz 5 gadiem. Tas neskar faktu, ka pašreizējo antidempinga pasākumu termiņu atkarībā no konstatējumiem var pārskatīt turpmākā pilnā starpposma pārskatīšanā, ja tāda ir. H. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 206. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā. No iepriekš minētā secināms, ka antidempinga maksājumu piemērošana ir jāturpina 5 gadus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 207. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes divriteņu un citu velosipēdu importu (tostarp kravas trīsriteņu, bet ne vienriteņu), kas nav motorizēti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8712 00 10 (TARIC kods 8712 00 10 90), 8712 00 30 un ex 8712 00 80 (TARIC kods 8712 00 80 90). 208. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par 1. punktā aprakstīto ražojumu, ir 48,5 %. 209. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Tā ir spēkā 5 gadus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp. [2] OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp. [3] OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp. [4] OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp. [5] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [6] OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp. [7] OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp. [8] OV L 17, 21.2.1997., 17. lpp. [9] OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp. [10] OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp. [11] OV C 188,13.7.2010., 5. lpp. [12] OV L 183, 14.7.2005., 20. lpp. [13] OV L 183, 14.7.2005., 19. lpp. [14] OV L 183, 14.7.2005., 30. lpp. [15] OV L 175, 14.7.2000., 49. lpp.