Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās /* COM/2008/0380 galīgā redakcija - COD 2008/0122 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.6.2008 COM(2008) 380 galīgā redakcija 2008/0122 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA PAMATOJUMS UN MĒRĶI 1.1 Ievads Padome 2001. gada 28. maijā pieņēma Lēmumu Nr. 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās starp dalībvalstīm, izņemot Dāniju (še turpmāk „Lēmums”)[1], ko piemēro kopš 2002. gada 1. decembra. Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās (še turpmāk „Tīkls”) izveides pamatā ir doma, ka, lai pakāpeniski ieviestu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ir nepieciešams uzlabot, vienkāršot un paātrināt tiesisko sadarbību starp dalībvalstīm. Tīklam, pakāpeniski izveidojot sabiedrībai paredzētu informācijas sistēmu, būtu arī jāveicina pilsoņu piekļuve tiesai tādu strīdu gadījumos, kuriem ir pārrobežu ietekme. Tīklā 2008. gada sākumā bija 437 dalībnieki, kas sadalīti četrās kategorijās, proti, 102 kontaktpunkti, 140 centrālās iestādes (2. panta 1. punkta b) apakšpunkts), 12 sadarbības maģistrāti un 181 cita tiesu iestāde, kas darbojas tiesiskās sadarbības jomā. Komisija nodrošina tīkla sanāksmju organizēšanu, vadīšanu un sekretariāta pakalpojumus. Kontaktpunktu sanāksmes notiek vismaz vienu reizi pusgadā. Laikposmā no 2003. gada 11. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim notika deviņpadsmit kontaktpunktu sanāksmes, proti, vidēji četras reizes gadā. Visi tīkla locekļi kopš 2002. gada tikās katru gadu. 1.2 Priekšlikuma vispārējais konteksts un apspriešanās Lēmuma 19. pantā paredzēts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu, kuram var pievienot grozījumu priekšlikumus. Šajā ziņojumā ir jāizskata jautājumi par Tīkla pieejamību juridisko profesiju pārstāvjiem un viņu dalību Tīkla darbībā, kā arī jautājums par iespējamu Tīkla kontaktpunktu tiešu pieejamību sabiedrībai. Šis priekšlikums pamatojas uz plašu apspriešanos ar dažādām iesaistītajām personām, jo īpaši Tīkla iekšienē. Iepriekš minētā ziņojuma sagatavošanai Komisija ir pasūtījusi veikt izpēti par Tīkla darbību (še turpmāk „Izpēte”), kas īstenota laikposmā no 2004. gada decembra līdz 2005. gada maijam[2]. Balstoties uz šo izpēti un kopš 2004. gada īstenoto apspriešanos Tīkla iekšienē, Komisija 2006. gada 16. maijā iesniedza ziņojumu par lēmuma piemērošanu[3]. Šajā ziņojumā, kas pamatojas uz lēmuma 19. pantu, Komisija ir secinājusi, ka Tīkls vispārējā veidā ir uzlabojis tiesisko sadarbību starp dalībvalstīm. Šajā ziņojumā tomēr tika atspoguļoti trūkumi Tīkla darbībā. Komisija norādīja, ka Tīkls vēl nav pilnveidojis visas savas iespējas un ka ir būtiski, lai tā rīcībā būtu visi līdzekļi, kas nepieciešami uzdevumu izpildei. Komisija turklāt uzsvēra, cik svarīgs ir šis tīkls, būdams nozīmīgs instruments reālas Eiropas tiesību telpas veidošanā. Atbildot uz šo Komisijas ziņojumu, Tieslietu un iekšlietu padome 2007. gada 19. un 20. aprīļa sanāksmē pieņēma secinājumus par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu[4]. 1.3 Priekšlikuma vispārējais mērķis Priekšlikuma vispārējais mērķis ir stiprināt Tīkla lomu tiesiskās sadarbības veicināšanas uzdevumā starp dalībvalstīm un jo īpaši attiecībā to, lai tiesneši un citi juridisko profesiju pārstāvji efektīvi un konkrēti piemērotu Kopienas tiesību aktus un starp dalībvalstīm spēkā esošās konvencijas. Tā mērķis ir arī nostiprināt Tīkla lomu attiecībā uz tiesu pieejamību pilsoņiem pārrobežu strīdu gadījumā. Šie mērķi izriet no Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē pieņemtās Hāgas programmas „Brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā”[5] (še turpmāk „Hāgas programma”) īstenošanas; tajā noteikts, ka jāveic papildu pasākumi, lai nākotnē atvieglotu tiesu pieejamību un tiesisko sadarbību civillietās. Lēmuma, ar kuru izveido Tīklu, pārskatīšanas priekšlikums ir minēts Padomes un Komisijas 2005. gada 2. jūnija rīcības plānā par to, kā īstenot Hāgas programmu[6]. Jāuzsver, ka kopš brīža, kad stājās spēkā lēmums par Tīkla izveidi, ir pieņemti vairāki Kopienas tiesību akti civillietu jomā, kurus jau piemēro vai piemēros tuvākā laikā[7]. Visu šo tiesību aktu konkrēta un efektīva īstenošana stiprinās Tīkla lomu, jo īpaši lai risinātu paredzamo informācijas un sadarbības pieprasījumu palielināšanos, kas rastos to rezultātā. Turklāt, lai efektīvi īstenotu Kopienas un starptautiskos tiesību aktus par piemērojamām tiesībām, Tīklam vajadzēs pakāpeniski attīstīt savu darbību attiecībā uz palīdzību tiesām un citām iestādēmārvalstu tiesību aktu piemērošanā. Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt Tīklam atjauninātu juridisko satvaru, efektīvāku struktūru un pastiprinātus līdzekļus, lai tam ļautu nākotnē kļūt par galveno elementu Eiropas Tiesiskuma telpā sadarbībai starp visiem civiltiesību jomas dalībniekiem. 2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 2.1 Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma 61. panta c) apakšpunkts, kas piešķir Kopienai kompetences pieņemt pasākumus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kā paredzēts 65. pantā, kurus atbilstīgi 67. panta 5. punkta otrajam ievilkumam pieņem saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto koplēmuma procedūru. Saskaņā ar 1. un 2. punktu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. [Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šo lēmumu nepiemēro arī Apvienotajai Karalistei un Īrijai, izņemot, ja tās izsaka šādu vēlmi.] 2.2 Subsidiaritātes princips Ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar koordinēti un pietiekami īstenot šā lēmuma mērķus, proti, stiprināt tiesisko sadarbību starp dalībvalstīm un nodrošināt efektīvu tiesu pieejamību iedzīvotājiem pārrobežu strīdu gadījumos, un ka tos var īstenot tikai Kopienas līmenī, Kopiena var veikt šos pasākumus atbilstīgi Līguma 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Izvēli par saistošu Kopienas tiesību aktu lēmuma veidā pamato vajadzība piemērot šos noteikumus vienādi visās dalībvalstīs, lai šo noteikumu mērķi tiktu sasniegti. 2.3 Proporcionalitātes princips Ierosinātā lēmuma galvenais mērķis ir koordinēti un saskaņoti stiprināt tiesisko sadarbību starp dalībvalstīm, galvenokārt izmantojot jau esošās Tīkla struktūras. Tas neskar dalībvalstīs jau esošos sadarbības mehānismus, kas minēti 2. panta 1. punkta b) līdz d) apakšpunktā, un balstās uz sadarbības uzlabošanu starp jau Tīkla esošajiem dažādiem elementiem. Juridisko profesiju pārstāvju līdzdalība Tīklā notiks, pamatojoties uz viņu iecelšanu dalībvalstīs, un tā palīdzēs uzlabot Tīkla rīcības līdzekļus. Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmuma priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tā mērķu sasniegšanai. 3. IETEKME UZ BUDŽETU UN FINANSIĀLĀ IETEKME Priekšlikums balstās galvenokārt uz ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju un finanšu līdzekļiem, kas piešķirti, lai uzlabotu tiesisko sadarbību saskaņā ar 2007. gada 25. septembra Lēmumu 1149/2007/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no vispārējās programmas Pamattiesības un tiesiskums izveido īpašu programmu Civiltiesības. Viens no programmas Civiltiesības īpašajiem mērķiem ir veicināt Tīkla darbību. Tādējādi Tīkla pārvaldības un darbības finansiālā ietekme ir ņemta vērā 109,3 miljonu euro vairākgadu finanšu piešķīrumā, kas noteikts programmai Civiltiesības. 2007. gada darba programmā saistībā ar programmu Civiltiesības ir paredzēti 3,25 miljoni euro Tīkla pārvaldībai un darbībai. 2008. gada darba programmā, ko šobrīd pabeidz izstrādāt, ir paredzēti 3,15 miljoni euro Tīkla pārvaldībai un darbībai. Attiecībā uz darbības subsīdijām darba programmā prioritāte ir piešķirta projektiem, kuru mērķis ir uzlabot tiesnešu un citu tieslietu jomā strādājošo personu zināšanas par Tīklu, kā arī uzlabot Tīkla valstu kontaktpunktu darbību un sadarbību starp šiem punktiem un juridisko profesiju pārstāvjiem. Paredzamajā 2007. gada darbību subsīdiju 3,5 miljonu euro budžetā 1 miljons euro var tikt atvēlēts, lai līdzfinansētu valstu projektus, kas paredz uzlabot tiesiskās sadarbības tīkla darbību. 4. SĪKĀKS PRIEKŠLIKUMA SKAIDROJUMS 4.1 Juridisko profesiju pārstāvju piekļuve Tīkla darbam - 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts Šis noteikums paredz atvērt Tīklu juridisko profesiju pārstāvjiem, kuri ir tieši iesaistīti juridiskajā sadarbībā civillietās. Pamatojoties uz Komisijas iniciatīvu, pirms juridisko profesiju pārstāvju iespējamas piesaistīšanas Tīkla darbam tika veikta padziļināta apspriešanās gan ar Tīkla pārstāvjiem, gan ar attiecīgo profesiju pārstāvjiem. Ņemot vērā šo apspriešanos rezultātu, Komisija 2006. gada maija ziņojumā ieteica pakāpeniski atvērt Tīklu citu tieslietu profesiju pārstāvjiem, kuri iesaistīti tiesu sistēmas darbībā. Tā kā lielā mērā civillietu izskatīšana pušu starpā notiek dalībvalstu tiesās, dažādu juridisko profesiju pārstāvjiem ir būtiska loma tiesiskajā sadarbībā civillietās. Šī līdzdalība var sniegt pievienoto vērtību tiesu praksē Eiropas Savienībā un ļaut Tīklam sasniegt tā mērķus. Dažas dalībvalstis par Tīkla dalībniekiem ir iecēlušas valsts tiesu izpildītāju padomes vai notāru padomes[8]. Šā priekšlikuma nozīmē ar dažādu attiecīgo juridisko profesiju pārstāvjiem ir jāsaprot tikai tie, kuri tieši piedalās Kopienas vai starptautisku tiesību aktu konkrētā piemērošanā civillietu jomā kā tiesu, tā arī ārpustiesu procedūrās, piemēram, advokāti, sollicitors vai barristers, notāri, tiesu izpildītāji. Ņemot vērā praktizējošo juristu un viņu klientu attiecību privāto raksturu, kas nedrīkst ietekmēt Tīkla darbību un kuras, savukārt, nedrīkst ietekmēt viņu līdzdalība Tīklā, priekšlikumā nav paredzēta juridisko profesiju pārstāvju tieša un individuāla piekļuve Tīklam. Tikai profesionālās organizācijas, kas pārstāv dažādas juridiskās profesijas katrā dalībvalstī, tiks iekļautas Tīklā kā tā dalībnieces saskaņā ar lēmuma 2. pantu. Apspriešanās laikā tika panākta plaša vienprātība par Tīkla atvēršanu organizācijām, kas pārstāv šīs profesijas. - Lēmuma 2. panta 3. punktā ir precizēts, ka gadījumā, ja kādā dalībvalstī pastāv vairākas juridisko profesiju pārstāvošas organizācijas, šī dalībvalsts organizē pienācīgu attiecīgās profesijas pārstāvību Tīklā. - Lēmuma 5. panta 1. punkta otrā daļa par kontaktpunktu uzdevumiem tika grozīta, lai paredzētu, ka kontaktpunkti ir arī 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzēto iestāžu (organizācijas, kas pārstāv juridiskās profesijas) rīcībā tādiem pašiem nolūkiem kā citas iestādes atbilstīgi katras dalībvalsts pieņemtajai kārtībai. 4.2 Juridiskā satvara, kas attiecas uz kontaktpunktiem, konsolidācija Attiecības starp Tīkla kontaktpunktiem un 6. pantā minētajām centrālajam iestādēm ir viens no jautājumiem, kas tika izskatīti Tīkla novērtēšanā. Šajā pārskatīšanas aspektā ir ietverti vairāki būtiski elementi, lai uzlabotu Tīkla darbību. Lēmuma 2. panta 2. punkts tika grozīts, lai paredzētu, ka dalībvalsts, kas ieceļ vairākus kontaktpunktus, vienu no tiem izraugās par galveno kontaktpunktu. Šim kontaktpunktam būs pilnībā jāvelta sava darbība Tīklam, neveicot nekādas citas funkcijas, jo īpaši tās, ko Tīklā veic 1. punkta b), c), d) (un jaunajā e)) apakšpunktā minētās iestādes. Ir paredzēts, ka viens tiesnesis var palīdzēt šim galvenajam kontaktpunktam, ja tas pats nav tiesnesis, kā tas ir vairākās dalībvalstīs, kuras saglabā tiesības iecelt jebkuru citu personu kontaktpunkta funkciju pildīšanai. Šā priekšlikuma nolūks ir veicināt informācijas piegādi tiesām, mazināt joprojām jūtamo tiesnešu atturīgo attieksmi pret Tīklu un piešķirt kontaktpunktiem lielāku leģitimitāti tiesu varas acīs. 4.3 Tīkla uzdevums citas dalībvalsts tiesību piemērošanas jomā Tīkla uzdevumi ir papildināti, lai nākotnē tam būtu galvenā loma tiesu informēšanā par ārvalstu tiesību aktu saturu. Lēmuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir grozīts, lai paredzētu, ka, piemērojot citas dalībvalsts tiesību aktus, tiesas vai iestāde, kurā ir iesniegta prasība, var vērsties Tīklā, lai iegūtu informāciju par attiecīgā tiesību akta saturu. Lēmuma 5. panta 2. punkta a) apakšpunktam ir pievienots otrs punkts, kas paredz, ka kontaktpunktiem turpmāk būs jāsniedz viņu valsts tiesām informācija, lai atvieglotu kādas citas dalībvalsts tiesību piemērošanu. Šajā nolūkā, ja kontaktpunktā ir iesniegts šāds pieprasījums, tas var vērsties pie visiem Tīkla dalībniekiem savā dalībvalstī. Lai saglabātu pieprasītājas iestādes neatkarību, atbildē ietvertā informācija nebūs saistoša ne dažādajām iesaistītajām Tīkla iestādēm, ne tiesai, kura iesniegusi pieprasījumu. 4.4 Attiecības starp kontaktpunktiem un centrālajām iestādēm Lai lēmuma 6. panta 2. punkta piemērošana būtu efektīvāka, tiek pievienota jauna rindkopa, kurā noteikts minimālais sanāksmju skaits gadā starp Tīkla kontaktpunktiem un centrālajām iestādēm katrā dalībvalstī. Ir būtiski izveidot viedokļu apmaiņu un regulāru saziņu starp šīm divām Tīkla dalībnieku kategorijām dalībvalstīs. 4.5 Kontaktpunktu darbības stiprināšana Lēmuma 5. panta 2. punktam par kontaktpunktu funkcijām pievieno f) apakšpunktu, lai paredzētu, ka tie iesniedz vienu rezi divos gados ziņojumu par savu darbību. Lēmuma 8. pants, kas sākotnēji attiecās tikai uz kontaktpunktu izmantotajiem komunikācijas līdzekļiem, tiek grozīts, lai paātrinātu tiesiskās sadarbības pieprasījumu izskatīšanu Tīklā. Saskaņā ar dažu kontaktpunktu[9] sniegtajiem datiem, pieprasījumu apstrādes vidējais ilgums 2007. gadā ir bijis septiņas darba dienas. Tomēr starp kontaktpunktiem pastāv atšķirības un ir saņemta informācija par diezgan ilgiem dažu pieprasījumu izskatīšanas termiņiem. Tomēr salīdzinājumā ar iepriekšējo sadarbības struktūru, jo īpaši centrālo iestāžu vai diplomātisko pārstāvniecību sadarbību, Tīkla darbību pamato pievienotā vērtība, ko tas var sniegt, nodrošinot lūgumu aprites ātrumu un plūsmu. Komisija veidos drošu tiesiskās sadarbības informācijas apmaiņas elektronisko reģistru starp kontaktpunktiem, ņemot vērā viņu sniegumu. Tādējādi Komisija varēs regulāri sniegt Tīklam statistiku par tiesiskās sadarbības pieprasījumiem. Tas ļaus uzlabot pieprasījumu reģistrāciju reģistrā, apkopot ticamus un pilnīgus datus par pieprasījumiem un saistītajiem tematiem, ko izskata Tīkls, un noteikt problēmu patieso raksturu un iesaistītos instrumentus. Lēmuma 9. pants ir grozīts, lai ļautu dalībvalstīm četru pārstāvju vietā nosūtīt sešus pārstāvjus uz kontaktpunktu sanāksmēm. Tātad dalībvalstis savās delegācijās varēs iekļaut vairāk tiesnešu un ekspertu tematiskajās sanāksmēs, kas paredzētas 10. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. 4.6 Tiesu pieejamības pilsoņiem uzlabošana Lēmuma 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā kā Tīkla misija un darbība ir iekļauta efektīva tiesu pieejamība pilsoņiem. Lai gan 9. apsvērumā kā lēmuma mērķi norādīja „tiesas pieejamību personām, kuras iesaistītas pārrobežu tiesas prāvās”, saskaņā ar 14. apsvērumu un 3. pantu šie centieni attiecās tikai uz informācijas sistēmas izveidi Eiropas mērogā, kas būtu pieejama sabiedrībai. Hāgas programmā uzsvars ir likts uz tiesu pieejamības pilsoņiem uzlabošanu un kopš 2002. gada šajā jomā ir pieņemti vairāki Kopienas tiesību akti[10]. Šis priekšlikums ļaus Tīklam efektīvāk īstenot šos jaunos tiesību aktus. Lēmuma 5. panta 2. punktā ir iekļauts c)a apakšpunkts, kurā precizēts, ka kontaktpunkti informēs sabiedrību par būtiskiem Kopienas un starptautiskajiem tiesību aktiem un par dalībvalsts iekšējām tiesībām, uzsverot tiesu pieejamību civillietās. Turpmāk par šo uzdevumu būs tieši atbildīgi dalībvalstu kontaktpunkti, tātad to veiks pilsoņiem vistuvākajā līmenī. Lēmuma III sadaļas teksts ir grozīts, lai izklāstītu Tīkla jauno prioritāti sabiedrības informēšanas jomā. Izrādījās, ka šķēršļi, jo īpaši pieejamo resursu ziņā, kavēja kontaktpunktu tiešu pieejamību pilsoņiem, kāda tā paredzēta Lēmuma 19. pantā. Komisija tāpēc vispirms 13.a pantā ierosina, padarīt kontaktpunktus pakāpeniski pieejamus dalībvalstu sabiedrībai, izmantojot tikai vispiemērotākos tehnoloģijas līdzekļus. Šis priekšlikums ļaus Tīklam efektīvi īstenot šos jaunos instrumentus attiecībā uz sabiedrību. Lēmuma 17. panta 4. punkta b) apakšpunkts par Komisijas lomu sabiedrībai paredzētās informācijas sistēmā ir grozīts. Komisija nodrošinās informācijas par būtiskiem tiesību aspektiem un Kopienas procedūru tulkojumu Kopienas iestāžu oficiālajās valodās, tostarp Kopienas tiesu prakses elementus, kas iekļauti informācijas sistēmā, piemērojot 14. pantu, kā arī sistēmas visu galveno lapu tulkojumu. Turklāt rentabilitātes labad Komisija tulkos tajās pašās valodās, ņemot vērā pieejamos resursus, 15. pantā minētās informācijas lapas. Kopš 2003. gada gūtā pieredze parāda, ka tirgū trūkst līdzekļu, lai iztulkotu šīs lapas visās valodās saprātīgos termiņos. Šis jautājums būtu jāiekļauj e-tiesiskuma iniciatīvas izstrādes kontekstā, kuras ietvaros tiks paredzēti pasākumi, lai atvieglotu sabiedrībai paredzētās informācijas tulkošanu. 4.7 Attiecības ar citiem tīkliem un noteiktām starptautiskām organizācijām Tiek pievienots 12.a pants, lai veidotu apmaiņas un sadarbības attiecības starp Tīklu un citiem Eiropas tīkliem, veicinot tiesu sistēmu sadarbību vai tiesu pieejamību. Komisija iepriekš minētajā ziņojumā ir uzskatījusi, ka nepieciešams pilnveidot esošās sinerģijas starp Tiesiskās sadarbības tīklu un Eiropas patērētāju centru tīklu (ECC-Net ) tādā veidā, lai ļautu, piemēram, patērētajam, kura strīds nav atrisināts ECC.Net tīkla ietvaros, saņemt konkrētu palīdzību no tiesiskās sadarbības tīkla tiesas pieejamības jomā. Šis priekšlikums ir vēl jo vairāk nepieciešams, jo 2009. gada 1. janvārī spēkā stāsies Regula Nr. 861/2007, ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām. Šā panta trešajā daļā paredzēts, ka Tīkls var veidot apmaiņu ar citiem tiesiskās sadarbības tikliem, ko izveidojušas trešās valstis, kā arī ar starptautiskajām organizācijām, kas darbojas tiesiskās sadarbības jomā. Kā piemēru var minēt Latīņamerikas starptautiskās tiesiskās sadarbības tīklu (IberRed)[11], kurā piedalās Spānija un Portugāle, bet tas varētu attiekties arī uz citiem reģionāliem tiesiskās sadarbības tīkliem. Šajā pantā minēto starptautisko organizāciju vidū ir Starptautisko privāttiesību Hāgas konference, kurai Kopiena pievienojās 2007. gada aprīlī. 4.8 Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāja Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās Līguma IV sadaļas noteiktajās sadarbības jomās, ja vien tās nesniedz paziņojumu par to, ka vēlas piedalīties saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Saskaņā ar 1. un 2. punktu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Tomēr ir izveidots jauns 11.a pants, lai atspoguļotu praksi, saskaņā ar kuru Dānijai tiek atļauts piedalīties novērotāja statusā Tīkla sanāksmēs, lai arī nepiedaloties lēmuma piemērošanā. Kopš 2007. gada 1. jūlija ir stājies spēkā[12] nolīgums starp Kopienu un Dāniju par Kopienas divu regulu civillietu jomā piemērošanu šai dalībvalstij, un līdz ar to vēl nepieciešamāka ir Dānijas asociēšana Tīkla darbam. 4.9 Tīkls un starptautiskā sadarbība Turklāt jaunā 11.a panta 2. punkts saistībā ar praksi, kas ieviesta kopš 2002. gada[13], ļaus topošajām dalībvalstīm piedalīties novērotāju statusā Tīkla sanāksmēs no pievienošanās akta parakstīšanas brīža. Šis pasākums tām ļaus lietderīgi sagatavoties pilnīgai integrācijai Tīklā. Priekšlikums tiks attiecināts arī uz kandidātvalstīm. 4.10 Novērtēšana Jaunajā 19. pantā paredzēts, ka Komisija reizi trijos gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par Tīkla darbību. 2008/0122 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar ko groza Padomes Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu un 67. panta 5. punkta otro ievilkumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[14], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[15], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: (1) Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās izveide starp dalībvalstīm ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK[16] pamatā ir doma, ka, lai pakāpeniski ieviestu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ir nepieciešams uzlabot, vienkāršot un paātrināt tiesisko sadarbību starp dalībvalstīm, kā arī tiesu pieejamību personām, kuras iesaistītas pārrobežu tiesas prāvās. Šis Lēmums stājās spēkā 2002. gada 1. decembrī. (2) Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē pieņemtajā Hāgas programmā „Brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā”[17] noteikts, ka jāveic papildu pasākumi, lai nākotnē atvieglotu tiesu pieejamību pilsoņiem un tiesisko sadarbību civillietās. Jo īpaši uzsvars tiek likts uz Eiropas Parlamenta un Padomes civillietās pieņemto tiesību aktu efektīvu īstenošanu, kā arī uz sadarbības veicināšanu starp juridisko profesiju pārstāvjiem, lai noteiktu paraugpraksi. (3) Atbilstīgi Lēmuma 2001/470/EK 19. pantam Komisija 2006. gada 16. maijā iesniedza ziņojumu par Tīkla darbību[18]. Šajā ziņojumā ir secināts, ka, lai arī vispārējā veidā ir sasniegti 2001. gadā noteiktie mērķi, Tīkls tomēr vēl nav pilnveidojis visas savas iespējas. (4) Lai nodrošinātu Hāgas programmas mērķu īstenošanu tiesiskās sadarbības jomā un tiesu pieejamību pilsoņiem un lai risinātu paredzamo Tīkla pienākumu palielināšanos turpmākajos gados, Tīklam ir nepieciešams atjaunināts juridiskais pamats, kas tam piešķirtu vairāk rīcības līdzekļu. (5) Pirmkārt, nepieciešams panākt labāku Tīkla darbības strukturēšanu dalībvalstīs, veidojot vienu valsts kontaktpunktu un tādējādi stiprināt tā lomu gan Tīklā, gan attiecībās ar tiesnešiem, praktizējošiem juristiem un pilsonisko sabiedrību. (6) Lai sasniegtu šo mērķi, ir nepieciešams, lai viens galvenais kontaktpunkts katrā dalībvalstī pilnībā veltītu savu darbību Tīkla uzdevuma īstenošanai un tādējādi pilnībā pildītu Lēmumā 2001/470/EK paredzētās funkcijas. (7) Gadījumos, kad Kopienas tiesību akts vai starptautiska konvencija paredz piemērot citas dalībvalsts tiesību aktu, Tīkla kontaktpunktiem nākotnē būs būtiska loma tiesu un ārpus tiesu iestāžu informēšanā dalībvalstīs par ārvalstu tiesību aktu saturu. (8) Kontaktpunktiem sadarbības pieprasījumu izskatīšana jāveic savlaicīgi atbilstīgi lēmumā noteiktajiem vispārējiem mērķiem. (9) Lai sasniegtu Lēmuma 2001/470/EK mērķus tiesiskās sadarbības uzlabošanas Eiropas Savienībā un tiesu pieejamības pilsoņiem jomā, juridisko profesiju pārstāvjiem, kuri tiesi iesaistīti Kopienas vai starptautisko tiesību aktu civillietās piemērošanā, ir jākļūst par Tīkla pilntiesīgiem dalībniekiem, izmantojot to organizācijas valsts līmenī. (10) Lai pilnveidotu Tīkla funkcijas tiesu pieejamības jomā, dalībvalstu kontaktpunktiem pakāpeniski jākļūst pieejamiem sabiedrībai, izmantojot modernus komunikācijas līdzekļus. (11) Lai uzlabotu savstarpēju uzticību starp tiesnešiem Eiropas Savienībā un sinerģijas starp attiecīgajiem Eiropas tīkliem, nepieciešams, lai Tīkls uzturētu pastāvīgas attiecības ar citiem Eiropas tīkliem, kuriem ir tādi paši mērķi, jo īpaši ar tiesu iestāžu un tiesnešu tīkliem. (12) Lai veicinātu starptautisko tiesisko sadarbību, Tīklam ir jāvar attīstīt kontaktus ar citiem tiesiskās sadarbības tīkliem pasaulē, kā arī ar starptautiskajām organizācijām, kas veicina starptautisko tiesisko sadarbību. (13) Lai regulāri pārraudzītu progresu, kas sasniegts šā lēmuma mērķu īstenošanā, Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumi par Tīkla darbību. (14) Tādēl attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 2001/470/EK. (15) Ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar koordinēti un pietiekami īstenot šā lēmuma mērķus, proti, stiprināt tiesisko sadarbību starp dalībvalstīm un nodrošināt efektīvu tiesu pieejamību iedzīvotājiem pārrobežu prasību gadījumos, un ka tos labāk var īstenot Kopienas līmenī, Kopiena var veikt šos pasākumus atbilstīgi Līguma 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā Līguma pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. (16) [Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, ir izteikušas vēlmi piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.] (17) Dānija, saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādēļ Dānijai tas nav saistošs vai piemērojams, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmumu 2001/470/EK groza šādi. 1) Lēmuma 2. pantu groza šādi: a) 1. punktu groza šādi: i) c) apakšpunktā vārdus „sadarbības pienākumi civillietās un komerclietās” aizstāj ar vārdiem „tiesiskās sadarbības pienākumi civillietās un komerclietās” ii) pievieno šādu e) apakšpunktu: „e) profesionālās organizācijas, kas dalībvalstīs valsts mērogā pārstāv advokātus, notārus, tiesu izpildītājus un citus juridisko profesiju pārstāvjus, kuri tieši iesaistīti Kopienas tiesību aktu un starptautisko tiesību aktu attiecībā uz tiesisko sadarbību civillietās un komerclietās piemērošanu.” b) 2. punktu groza šādi: i) otro daļu aizstāj ar šo: „Ja dalībvalsts izraugās vairākus kontaktpunktus, tad tā no tiem izraugās vienu galveno kontaktpunktu un nodrošina, lai starp tiem piemērotu atbilstošus saskaņošanas mehānismus. Tikai persona, kas izraudzīta kā dalībvalsts vienīgais kontaktpunkts vai galvenais kontaktpunkts, veic šajā lēmumā paredzētos kontaktpunkta uzdevumus, neveicot nekādas citas funkcijas, jo īpaši tās, kas minētas lēmuma 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā.” ii) pievieno šādu daļu: „Ja saskaņā ar 2. punktu izraudzītais kontaktpunkts nav tiesnesis, attiecīgā dalībvalsts izraugās tiesnesi, kas palīdz uzdevumos, kas saistīti ar sadarbību ar vietējām tiesu iestādēm. Šis tiesnesis ir pilntiesīgs Tīkla dalībnieks.” c) 3. punktu aizstāj ar šo: "3. Dalībvalstis norāda iestādes, kas minētas 1. punkta b), c) un e) apakšpunktā. Šā panta 1. punkta e) apakšpunkta nolūkiem, ja kādā dalībvalstī ir vairākas profesionālās organizācijas, kas pārstāv juridisko profesiju dalībvalstī, šai dalībvalstij ir jānodrošina pienācīgu attiecīgās profesijas pārstāvību Tīklā.” d) 5. punktā vārdus „1. punktā” aizstāj ar vārdiem „1. un 2. punktā”. 2) Lēmuma 3. pantu groza šādi: a) 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „b) efektīvas tiesu pieejamības sabiedrībai atvieglošanu, jo īpaši, veicot informatīvus pasākumus par Kopienas tiesību aktu un starptautisku tiesības aktu darbību tiesiskās sadarbības civillietās un komerclietās jomā.” b) 2. punkta b) apakšpunktā pievieno šo: „jo īpaši, ja tiek piemērots citas dalībvalsts tiesību akts, tiesas vai iestādes, kurās ir iesniegta prasība, var vērsties Tīklā, lai iegūtu informāciju par attiecīgā tiesību akta saturu.” 3) Lēmuma 5. pantu groza šādi: a) 1. punkta otro daļu aizstāj ar šo: „Kontaktpunkti ir arī savu dalībvalstu vietējo tiesu iestāžu un 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto iestāžu rīcībā, tiem pašiem nolūkiem, saskaņā ar katras dalībvalsts noteikumiem.” b) 2. punktu groza šādi: i) a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „a) sniedz pārējiem kontaktpunktiem, 2. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā minētajām iestādēm un savu dalībvalstu vietējām tiesu iestādēm visu informāciju, kas vajadzīga pareizai sadarbībai starp dalībvalstu tiesu iestādēm saskaņā ar 3. pantu, lai palīdzētu tām efektīvi sagatavot tiesiskās sadarbības lūgumu un izveidot vispiemērotākos tiešos kontaktus; jo īpaši sniedz jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu citas dalībvalsts tiesību piemērošanu, kuras ir piemērojamas prasībā vai situācijā saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vai starptautisku tiesību aktu. Šajā nolūkā kontaktpunkts, kurā ir iesniegts šāds lūgums, var vērsties pēc palīdzības citās dalībvalsts iestādēs, kas minētas 2. pantā, lai sniegtu pieprasīto informāciju. Atbildē ietvertā informācija nav saistoša ne kontaktpunktam, ne šīm iestādēm, ne iestādei, kas iesniegusi lūgumu.” ii) iekļauj šādu c)a punktu: „c)a informē sabiedrību par tiesisko sadarbību civillietās un komerclietās Eiropas Savienībā, par būtiskiem Kopienas un starptautiskajiem tiesību aktiem un par dalībvalstu iekšējām tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesu sistēmu pieejamību;” iii) pievieno šādu f) apakšpunktu: „f) vienu reizi divos gados sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko iesniedz Tīkla dalībnieku sanāksmes laikā.” 4) 6. panta 2. punktam pievieno šādu daļu: „Šajā nolūkā katrā dalībvalstī Tīkla kontaktpunkts vai kontaktpunkti un kompetentās iestādes tiekas vismaz vienu reizi gadā saskaņā ar katras dalībvalsts noteikto kārtību.” 5) 8. pantu aizstāj ar šādu: „8. pants Tiesiskās sadarbības lūgumu paātrināta izskatīšana 1. Kontaktpunkti nekavējoties atbild uz visiem tiem iesniegtajiem lūgumiem, vēlākais desmit dienās no to saņemšanas brīža. Ja kāds kontaktpunkts nespēj atbildēt uz lūgumu desmit dienās no tā saņemšanas, tas attiecīgi informē pieprasītāju, norādot laiku, kas viņaprāt nepieciešams, lai sniegtu atbildi. 2. Lai atbildētu uz 1. punktā minētajiem lūgumiem, cik efektīvi un ātri vien iespējams, kontaktpunkti izmanto vispiemērotākos tehniskos līdzekļus, ko dalībvalstis nodevušas to rīcībā. 3. Komisija nodrošina drošu un ierobežotas piekļuves elektronisko reģistru tiesiskās sadarbības lūgumiem un atbildēm, kas minētas 5. panta 2. punkta a), b), c), c)a apakšpunktā un 13.a pantā. Kontaktpunkti rūpējas, lai Komisijai regulāri tiktu sniegta informācija, kas nepieciešama šīs sistēmas izveidei un darbībai. 4. Komisija vismaz vienu reizi pusgadā sniedz kontaktpunktiem informāciju par 3. punktā minēto tiesiskās sadarbības lūgumu un atbilžu statistiku.” 6) 9. panta 2. punktā vārdu „četri” aizstāj ar vārdu „seši”. 7) Iekļauj šādu 11.a pantu: „11.a pants Novērotāju līdzdalība Tīkla sanāksmēs 1. Neskarot 1. panta 2. punktu, Dānija var tikt pārstāvēta 9. un 11. pantā minētajās sanāksmēs. 2. Topošās dalībvalstis un kandidātvalstis var uzaicināt piedalīties sanāksmēs novērotāju statusā. Dažās Tīkla sanāksmēs novērotāju statusā var piedalīties arī trešās valstis, kuras ir līgumslēdzējas puses Konvencijā par jurisdikciju un tiesas spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, kas parakstīta Lugāno 2007. gada 30. oktobrī. 3. Šajās sanāksmēs katru novērotāju valsti var pārstāvēt viena vai vairākas personas, bet nekādā gadījumā ne vairāk par trim pārstāvjiem no vienas valsts.” 8) Iekļauj šādu 12.a pantu: „12.a pants Attiecības ar citiem tīkliem un starptautiskajām organizācijām 1. Tīkls uztur attiecības ar citiem Eiropas tīkliem, kuriem ir tādi paši mērķi, un jo īpaši ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu krimināllietās un Eiropas Tiesnešu apmācības tīklu. 2. Tīkls uztur attiecības ar Eiropas Patērētāju centru tīklu ( ECC-Net ). Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās kontaktpunkti ir ECC.Net tīkla kontaktpunktu rīcībā, jo īpaši, lai sniegtu jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu tiesu pieejamību patērētājiem. 3. Lai pildītu 3. pantā minētos uzdevumus saistībā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz tiesisko sadarbību civillietās un komerclietās, Tīkls uztur kontaktus un pieredzes apmaiņu ar citiem tiesiskās sadarbības tīkliem, kas izveidoti starp trešām valstīm, un starptautiskajām organizācijām, kas veicina starptautisko tiesisko sadarbību. 4. Komisija ciešā sadarbībā ar Padomes prezidentvalsti un dalībvalstīm ir atbildīga par šā panta noteikumu īstenošanu.” 9) III sadaļas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: „III sadaļa Tīklā pieejamā informācija un informācijas sniegšana sabiedrībai” 10) Lēmuma 13. panta 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu : „c) 8. pantā minētā informācija.” 11) Pievieno šādu 13.a pantu: „13.a pants Sabiedrības informēšana ar kontaktpunktu starpniecību Tīkla kontaktpunkti pakāpeniski kļūst pieejami sabiedrībai, izmantojot vispiemērotākos tehniskos līdzekļus, lai sniegtu informāciju par Kopienas un starptautisko tiesību aktu attiecībā uz tiesisko sadarbību civillietās un komerclietās saturu un piemērošanu, un ja nepieciešams, lai nosūtītu informāciju iestādēm, kuras ir atbildīgas par to pašreizējo piemērošanu, jo īpaši uz tām, kuras minētas 6. pantā.” 12) Lēmuma 17. panta 4. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šo: „b) ņemot vērā pieejamos resursus, nodrošina informācijas par būtiskiem tiesību aspektiem un Kopienas procedūru, tostarp par Kopienas tiesu prakses elementiem, tulkojumu Kopienas iestāžu oficiālajās valodās, kā arī informācijas sistēmas galveno lapu un 15. pantā minēto informācijas lapu tulkojumu, un šos tulkojumus nodod Tīkla tīmekļa vietnes rīcībā.” 13) Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu tekstu: „19. pants Novērtēšana Komisija ne vēlāk kā […] [ trīs gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā ] un turpmāk reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai ziņojumu par Tīkla darbību. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus šā lēmuma pielāgošanai”. 14) Regulas 20. pantu aizstāj ar šādu tekstu: „20. pants Paziņošana Dalībvalstis ne vēlāk kā […] [ sešus mēnešus pirms šā lēmuma stāšanās spēkā ] paziņo Komisijai 2. panta 5. punktā minēto informāciju”. 2. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā […]. To piemēro no […], izņemot 2. un 20. pantu, ko piemēro no dienas, kad šo lēmumu paziņo dalībvalstīm, kurām tas adresēts. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp. [2] http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm [3] COM(2006)203 galīgā redakcija, SEC(2006) 579. [4] Dok. 7152/07 JUSTCIV 48 [5] OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp. [6] OV C 198, 12.8.2005., 1. lpp. [7] Direktīva par juridisko palīdzību, ko piemēro kopš 2004. gada 30. novembra, Regula „Brisele IIa” – 2005. gada 1. marts, direktīva par kompensāciju noziegumos cietušajiem - 2006. gada 1. janvāris, regula par Eiropas izpildes rīkojumu – 2005. gada 21. oktobris, regula par Eiropas maksājuma rīkojuma procedūras izveidi,–kas piemērojama no 2008. gada 12. decembra, regula, ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, kas piemērojama no 2009. gada 1. janvāra, regula Roma II par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskajām saistībām, kas piemērojama no 2009. gada 11. janvāra, regula, ar ko groza regulu par dokumentu izsniegšanu, piemērojama no 2008. gada 13.novembra, kā arī direktīva par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās, piemērojama no 2008. gada 21. maija un regula Roma I par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura šobrīd tiek pieņemta. [8] Beļģijā tā ir Valsts tiesu izpildītāju padome Regulas Nr. 1348/2000 vajadzībām, un Francijā tā ir Notāru augstākā padome saistībā ar 1980. gada Hāgas Konvenciju par tiesu starptautisko pieejamību un CIEC konvencijai par informācijas apmaiņu par valstspiederības iegūšanu. [9] Datus paziņoja tikai seši Tīkla kontaktpunkti. [10] Runa galvenokārt ir par direktīvu par juridisko palīdzību un direktīvu par kompensācijām noziegumos cietušajiem, un par regulu par Eiropas izpildes rīkojumu un regulu par maza apmēra prasībām, kuru noteikumos ir tieša atsauce uz Tīkla lomu labas piemērošanas nodrošināšanā (28. pants un 24. pants). [11] Tīkls IberRed ir izveidots 2004. gada oktobrī un tā ir struktūra, ko veido kontaktpunkti 23 Latīņamerikas valstīs, un tīkla mērķis ir uzlabot juridisko palīdzību civillietās un krimināllietās un stiprināt sadarbības saiknes starp šīm valstīm. [12] Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti, uz Dāniju attiecinot Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 noteikumus, par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās un Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti, uz Dāniju attiecinot Padomes Regulas (EK) Nr. 1348/2000 noteikumus, par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu, OV L 120, 2006., 22. un 23. lpp. [13] Topošās dalībvalstis – valstis, ar kurām sarunas ir pabeigtas un ar kuram ir parakstīts pievienošanās akts (piemēram, Rumānija un Bulgārija 2006. gadā). Kandidātvalstis – valstis, ar kurām ir uzsāktas sarunas un šobrīd tiek risinātas (Turcija, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika). Desmit dalībvalstis, kas pievienojās 2004. gada 1.maijā, tika uzaicinātas uz Tīkla sanāksmēm novērotāju statusā kopš 2002. gada decembra. Bulgārija un Rumānija piedalījās kā novērotājas Tīkla sanāksmēs kopš 2005. gada aprīļa. [14] OV C […], […] , […] . lpp. [15] OV C […], […] , […] . lpp. [16] OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp. [17] OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp. [18] Komisijas 2006. gada 16. maija ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai par Padomes Lēmuma Nr. 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, piemērošanu, COM (2006) 203 galīgā redakcija.