Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu /* COM/2013/0759 final - 2013/0369 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta un 14. panta 1. punkta piemērošanu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam. Vispārīgs konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Eiropas Komisija 2012. gada 6. septembrī sāka antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikā ražoto kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu. Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports. Komisija 2013. gada 4. jūnijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 513/2013, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports. Šī regula vēlāk tika grozīta ar Komisijas 2013. gada 2. augusta Regulu (EK) Nr. 748/2013. Eiropas Komisija ar 2013. gada 2. augusta Lēmumu Nr. 2013/423/ES, pieņēma saistības, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja procedūras laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija noteica pagaidu antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un pēc tam pieņēma saistības, kuras piedāvātas saistībā šo izstrādājumu importu. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir pamatots ar galīgajiem konstatējumiem, kas apstiprināja kaitējumu radoša dempinga pastāvēšanu un to, ka pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības vispārējām interesēm. Lai gan noslēdzošajā posmā ražojuma definīcija tika grozīta (ražojumu klāstā neiekļaujot plāksnītes) un nedaudz tika pārskatītas galīgās maksājumu likmes, pagaidu konstatējumi tika apstiprināti. Saistības ir paredzēts piemērot, kamēr ir spēkā pagaidu un galīgie pasākumi. Tādēļ Padomei iesaka pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas būtu jāpublicē ne vēlāk kā 2013. gada 5. decembrī. Juridiskais pamats Priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir ekskluzīvā Eiropas Savienības kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. Rīcības veids ir aprakstīts iepriekš minētajā pamatregulā, un valstu lēmumi nav paredzēti. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments — regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregulā alternatīvas nav paredzētas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2013/0369 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Pagaidu pasākumi (1) Eiropas Komisija (“Komisija”), pieņemot Regulu (ES) Nr. 513/2013[2] (“pagaidu regula”), noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”). (2) Procedūra tika sākta pēc tam, kad ES uzņēmums ProSun (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 25. jūlijā iesniedza sūdzību to uzņēmumu vārdā, kas ražo vairāk nekā 25 % no kristāliskā silīcija fotoelektrisko (“FE”) moduļu un to galveno sastāvdaļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu. 2. Reģistrācija (3) Kā minēts pagaidu regulas 3. apsvērumā, pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas tika pamatots ar prasītajiem pierādījumiem, Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013[3], ar ko nosaka, ka no 2013. gada 6. marta jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports. Lai veiktu izmeklēšanu, ar pagaidu regulu tika pārtraukta importa reģistrācija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, jo pagaidu antidempinga maksājums nodrošināja aizsardzību pret importu par dempinga cenām. (4) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par importa reģistrāciju ir nepamatots, jo nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti pamatregulas 14. panta 5. punktā. Tomēr šie apgalvojumi nebija argumentēti un nebija pamatoti ar faktiskiem pierādījumiem. Laikā, kad tika pieņemts lēmums par importa reģistrāciju, Komisijai bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu — jo īpaši par absolūto importa rādītāju un tirgus daļas kraso palielināšanos —, kas pamatoja nepieciešamību reģistrēt importu. Tāpēc minētie apgalvojumi bija jānoraida. 3. Saistību pieņemšana attiecībā uz pagaidu maksājumiem (5) Saskaņā ar komisijas 2013. gada 2. augusta Lēmumu Nr. 2013/423/ES[4], Komisija ir pieņēmusi saistības, kuras piedāvā ražotāji eksportētāji un Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”). 4. Turpmākā procedūra (6) Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, ar kuriem bija pamatots lēmums noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), Ķīnas valdība (“ĶV”) un vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Apvienība saules enerģijai par pieņemamu cenu (“AFASE”), kas pārstāv importētājus, augšupējie un lejupējie ekonomikas dalībnieki un viens importētājs, kas to lūdza, tika uzklausīti Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. (7) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi. (8) Papildus tika veikti pārbaudes apmeklējumi uzņēmumos: i) lejupējie ekonomikas dalībnieki: – Jayme de la Costa, Pedroso, Portugāle; – Sunedison, Spain Construction, Madride, Spānija; ii) neatkarīgais konsultants: – Europressedienst, Bonna, Vācija. (9) AFASE apšaubīja juridisko pamatu apmeklējumam, kas tika veikts Europressedienst telpās, apgalvojot, ka šajā izmeklēšanā neatkarīgais konsultants nav ieinteresētā persona, un tāpēc attiecībā uz to nepiemēro pamatregulas 16. pantu. Kā minēts pagaidu regulas 99. un 120. apsvērumā, Europressedienst sniedza informāciju par makroekonomiskiem rādītājiem. Komisija, ievērojot labas pārvaldības principu, Europressedienst telpās veica pārbaudi uz vietas, lai pārbaudītu to datu ticamību un pareizību, ar kuriem Komisija pamatoja savus konstatējumus. (10) ĶV atkārtoti apgalvoja, ka tika pārkāptas tās tiesības uz aizstāvību attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kas pieejami pārbaudei ieinteresētajām personām, jo i) bez “īpaša pamatojuma” nekonfidenciālajos dokumentos trūka informācijas, kas tika parādīti vai par kuriem tika sniegti pietiekami detalizēti informatīvi kopsavilkumi, vai izņēmuma gadījumā iemesli nespējai sniegt nekonfidenciālu kopsavilkumu, ii) trūka pilnīgas Savienības ražotāja anketas atbilžu nekonfidenciālās versijas, un iii) pārmērīgi novilcināta Savienības ražotāju anketas atbilžu nekonfidenciālās versijas publicēšana, kas ir pieejama ieinteresētajām personām. (11) i) Par pretenziju, ka publiski pieejamajos dokumentos trūka informācijas, ieinteresētā persona nav sīkāk paskaidrojusi, uz kādu informāciju tas attiecas. ii) Tās apgalvojums, ka nebija pieejama pilnīga anketas atbilžu nekonfidenciālā versija, ir noraidāma. iii) Attiecībā uz Savienības izlasē iekļauto ražotāju anketu nekonfidenciālo atbilžu versijas publiskošanas novilcināšanu, attiecīgajai personai ir paskaidrots, ka anketas nekonfidenciālajiem dokumentiem tika pievienotas tikai pēc tam, kad tika pārbaudīts, vai tās ir pilnīgas, un atbilst kopsavilkumiem. Lai nodrošinātu Savienības ražotāju tiesības uz anonimitāti, tika arī pārbaudīts, lai nekonfidenciālajās anketu versijās patiešām netiktu atklāta attiecīgā Savienības ražotāja identitāte. Dažos gadījumos minētās nekonfidenciālās versijas personai, kura informāciju iesniedza, patiešām bija attiecīgi jākoriģē, pirms to varēja darīt pieejamu citām ieinteresētajām pusēm. (12) Jebkurā gadījumā tiek uzskatīts, ka tas nekādā veidā neietekmē ieinteresētās personas tiesības uz aizsardzību. Komisija ir devusi iespēju visām ieinteresētajām personām laicīgi reaģēt uz informāciju, kas ir ietverta pārbaudei pieejamajos dokumentos tā, lai viņu piezīmes varētu tikt ņemtas vērā, pamatojot un attaisnojot, pirms izmeklēšanā tiek izdarīti jebkādi secinājumi. Ieinteresētajai personai bija visas iespējas sniegt piezīmes par Savienības izlasē iekļauto ražotāju anketām arī pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas. Tādējādi pat tad, ja izpaustā informācija un piekļuve dokumentiem, kurus ieinteresētās personas varēja pārbaudīt, bija balstīta uz atšķirīgu tiesisko regulējumu, būtu jānorāda, ka ieinteresētajām personām bija plašas iespējas sniegt piezīmes par jebkādu informāciju, ko visas personas sniedza izmeklēšanai. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. (13) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, ar kuriem tika pamatots ieteikums noteikt galīgos antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam un to summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto galīgo informāciju. (14) Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. 5. Saistību pieņemšana, ņemot vērā galīgos maksājumus (15) Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija saņēma grozīto ražotāju eksportētāju un CCCME piedāvājumu saistībām, kuras attiecas arī uz paralēlo antisubsidēšanas izmeklēšanu. Komisija ar 2013. gada XX. decembra Komisijas Lēmumu Nr. 2013/XXX/ES ir apstiprinājusi šo saistību pieņemšanu. 6. Procedūrā iesaistītās personas (a) Savienības ražotāju atlase (16) Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas atkārtoja argumentu par to, ka pārmērīga konfidencialitāte liedza viņiem izteikt piezīmes par Savienības ražotāju atlasi un tādējādi pienācīgi izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Komisija jau ir aplūkojusi šo jautājumu pagaidu regulas 9. apsvērumā. Tā kā šajā ziņā netika sniegta jauna informācija, pagaidu regulas 9. apsvēruma secinājumi ir apstiprināti. (17) ĶV atkārtoti apgalvoja, ka nav attaisnojama sūdzības iesniedzēju un Savienības izlasē iekļauto ražotāju nosaukumu konfidencialitāte. Kā tas jau ir iepriekš minēts pagaidu regulas 9. apsvērumā, pretpasākumu riska dēļ Savienības ražotāji pieprasīja, lai to nosaukumi būtu konfidenciāli. Komisija uzskatīja, ka minētās lūgumi ir pietiekami pamatoti, lai tos apmierinātu. Lai samazinātu pretpasākumu risku, informācija, kas tikusi iesniegta Komisijai, nevar tikt atklāta trešām personām, jo šāda izpaušana būtu pretrunā konfidencialitātes lūguma mērķim. Turklāt vienā gadījumā, par kuru ziņojusi ĶV, Savienības ražotājs atkārtoti novērtējis savu nostāju un atklājis identitāti, iesniedzot pieteikumu tiesā lietā pret pagaidu regulu, vairs nav pamata izpaust informāciju, pamatojoties uz kuru tika piešķirta anonimitāte, jo identitāte jau ir atklāta. (18) Attiecībā uz pagaidu informācijas izpaušanu viena ieinteresētā persona, nesniedzot jaunus pierādījumus, atkārtoti apgalvoja ka informācija, ar kuru bija pamatota izlases atlase, nebija ticama. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. (19) Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME atkārtoti iesniedza savus argumentus par metodi, kas tiek izmantota Savienības ražotāju pagaidu izlases izvēlei. Konkrēti tā apgalvo, ka iestādes nav ņēmušas vērā 120 ražotājus. Komisija jau ir aplūkojusi šo jautājumu pagaidu regulas 9. apsvērumā. Turklāt iestādes ir pārbaudījušas šajā sarakstā minēto uzņēmumu darbību. Tika konstatēts, ka sarakstā galvenokārt iekļauti Ķīnas, Taivānas un Indijas uzstādītāji, izplatītāji, saistītie importētāji un ražotāji eksportētāji. Tāpēc nav piemēroti norādīt, ka Savienība nav pievērsusi uzmanību lielam skaitam Savienības ražotāju. Turklāt CCCME nav ne apstrīdējusi datus par Savienības kopējo ražošanas apjomu, sniedzot alternatīvus rādītājus, ne arī sniegusi pierādījumus, ka varētu būt traucēta izlases reprezentativitāte, jo, ja Komisijas rīcībā būtu minētais saraksts, neviens minētais papildu Savienības ražotājs netiktu iekļauts izlasē. (20) Pēc plāksnīšu izslēgšanas no attiecīgā ražojuma definīcijas un tādējādi — no šīs izmeklēšanas jomas (sk. 32. apsvērumu), galīgajā izlasē palika astoņi Savienības ražotāji. Tā kā papildu piezīmes par Savienības ražotāju atlasi netika sniegtas, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 7. līdz 10. apsvērumā minētie konstatējumi ar iepriekš minētajiem grozījumiem. (b) Nesaistītu importētāju atlase (21) Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, Komisija vērsās pie citiem importētājiem, kuri jau bija sadarbojušies izmeklēšanas sākšanas posmā, sniedzot pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar izmeklējamo ražojumu izmeklēšanas periodā, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Mērķis bija noteikt, vai var paplašināt nesaistīto importētāju izlasi. Seši uzņēmumi, kas atbilda nesaistītu importētāju kritērijiem un tirgoja attiecīgo ražojumu (t.i., pirka un pārdeva to tālāk), informēja par sevi un pauda vēlmi sadarboties turpmākajā izmeklēšanas gaitā. No šiem sešiem uzņēmumiem pieci iesniedza atbildi noteiktajā termiņā. No piecām saņemtajām atbildēm tikai trīs bija pietiekami pilnīgas un atbilstīgas pienācīgai novērtēšanai. Tāpēc nesaistīto importētāju izlase tika palielināta, un tajā bija četri moduļu importētāji, kas importē aptuveni 2—5 % no attiecīgās valsts izcelsmes kopējā importa apjoma. Ar šādu nesaistīto importētāju struktūru, kas galvenokārt ir mazie un vidējie uzņēmumi, nebija iespējams iegūt izlasi, kas pārstāvētu lielāku īpatsvaru, ņemot vērā ierobežotos resursus, kas ir iestāžu rīcībā. (22) Tā kā papildu piezīmes par nesaistīto importētāju atlasi netika sniegtas, ar minētajiem grozījumiem tiek apstiprināti secinājumi pagaidu regulas 11. un 12. apsvērumā. (c) Eksportējošo ražotāju atlase (23) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairāki izlasē neiekļautie uzņēmumi iesniedza piezīmes, apgalvojot, ka, salīdzinot ar izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, to situācija esot atšķirīga. Šie uzņēmumi apgalvoja, ka tāpēc viņiem būtu jāpiemēro pamatregulas 17. panta 3. punktā paredzētā individuālā maksājuma likme. Tomēr, tā kā ir liels uzņēmumu skaits, kas sadarbojās (bieži vien uzņēmumu grupas), nebija iespējams pārbaudīt katru uzņēmumu atsevišķi. Tāpēc saskaņā ar 9. panta 6. punktu šiem uzņēmumiem piemēro izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo svērto maksājumu. (24) Tā kā papildu piezīmes par eksportējošo ražotāju atlasi netika sniegtas, tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. un 14. apsvērums. 7. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods (25) Saskaņā ar pagaidu regulas 19. apsvērumu dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Ievads (26) Kā noteikts pagaidu regulas 20. līdz 49. apsvērumā, saskaņā ar sākotnējo definīciju attiecīgais ražojums ir kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi un elementi un plāksnītes, kurus izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, un kuru izcelsme ir ĶTR vai kuri nosūtīti no ĶTR. Elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Šo ražojumu pašlaik klasificē ar KN kodiem: ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (“attiecīgais ražojums”). (27) Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi: – ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kurās ir mazāk par sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus; – plānkārtiņas FE ražojumi; – kristāliskā silīcija FE ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija FE elements(-i). 2. Apgalvojumi par ražojuma klāstu 2.1. Plāksnīšu neiekļaušana (28) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka plāksnītes ir jāizslēdz no ražojumu klāsta, jo to fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības neatbilst attiecīgajām elementu un moduļu īpašībām. Papildus argumentiem, kas tika izvirzīti pagaidu posmā, pēc pagaidu informācijas izpaušanas šajā ziņā tika izvirzīti vēl divi argumenti. (29) Pirmkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka plāksnītes var izmantot ne vien elementu ražošanai, bet arī citiem nolūkiem, proti, integrālshēmu un citu mikroierīču ražošanai. Šajā ziņā tika norādīts, ka ne visas plāksnītes ir iekļautas ražojumu klāstā, uz ko attiecas izmeklēšana, proti, izmeklēšanā ir iekļautas “plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos” un šo plāksnīšu “biezums nepārsniedz 400 mikrometrus”. Lai gan plāksnītes noteikti izmanto arī citur, izmeklēšana nekad netika veikta attiecībā uz plāksnītēm, ko izmanto citu ražojumu, piemēram, integrālshēmu, ražošanai. Turklāt neviens ražotājs, importētājs vai lietotājs, kas iesaistīts šo citu veidu plāksnīšu tirgū, neapgalvoja, ka šādas plāksnītes būtu jāreģistrē vai tām jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājumi. Tāpēc tika apstiprināts, ka minēto citu veidu plāksnītes nav to ražojumu klāstā, uz ko attiecas šī izmeklēšana. Tas arī parāda, ka plāksnītēm ne vienmēr ir tas pats galīgais izmantojums kā elementiem un moduļiem. (30) Otrkārt, ieinteresētās personas apgalvoja, ka neapstrādātām plāksnītēm nav nevienas no būtiskajām elektriskām īpašībām, kuras saules enerģijas elementus un moduļus nošķir no citiem ražojumiem. Proti, plāksnītes nespēj ražot elektrību no saules gaismas, kas ir kristālisko fotoelektrisko elementu un moduļu pamatfunkcija. (31) Šo apgalvojumu var apstiprināt. Patiešām pēc papildu pārbaudes un pretēji apgalvojumam pagaidu regulas 36. apsvērumā, ka “moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir viens un tas pats galīgais izmantojums, proti, saules gaismas pārveidošana elektroenerģijā”, tikai tad, kad plāksnīte ir pārveidota elementā, tā iegūst funkciju ražot elektroenerģiju no saules gaismas. (32) Ņemot vērā atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības, kas izmeklēšanas laikā cita starpā noteiktas kā funkcija ražot elektroenerģiju no saules gaismas, izdarīts secinājums neiekļaut plāksnītes attiecīgā ražojuma definīcijā un tādējādi — šīs izmeklēšanas jomā. 2.2. Atsevišķas izmeklēšanas attiecībā uz elementiem un moduļiem (33) Ieinteresētās personas, galvenokārt atkārtojot argumentus, kas jau izklāstīti pagaidu regulas 27. un 39. apsvērumā, vēlreiz apgalvoja, ka elementi un moduļi nav viens vienots ražojums un tie ir jāvērtē atsevišķi. Tomēr atšķirībā no plāksnītēm elementiem un moduļiem ir vienas un tās pašas pamatīpašības, proti, spēja ražot elektroenerģiju no saules gaismas. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti. (34) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka elementi paši par sevi nevar ražot elektroenerģiju. Tie esot ir jāiestrādā moduļos, lai to darītu. Tomēr katram elementam parasti ir aptuveni 4 W elektroenerģijas ražotspēja no saules gaismas. Lai arī šī jauda var būt nepietiekama lielākajai daļai lietojumu veidu, kādēļ moduļos ir jāsavieno vairāki elementi, tomēr tas nenozīmē, ka pašam elementam nav spējas ražot elektroenerģiju. (35) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka tas, ka moduļiem nav iespējams izveidot normālo vērtību, pamatojoties uz elementu normālo vērtību, kā tas izklāstīts 100. apsvērumā turpmāk, liecina, ka moduļi un elementi nevar tikt uzskatīti par vienu ražojumu. (36) Šajā sakarībā ir jāievēro, ka lielākajā daļā antidempinga izmeklēšanu, tostarp arī šajā izmeklēšanā, normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tiek veikts, pamatojoties uz ražojumu veidiem. To dara tādēļ, ka bieži vien plašam ražojumu veidu klāstam ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās īpašības, un tas bieži izraisa situāciju, ka ražojumu veidi ar būtiski atšķirīgām izmaksām un cenām atbilst “attiecīgā ražojuma” definīcijai. Tas vien, ka nav iespējams noteikt konkrēta ražojuma veida normālo vērtību, pamatojoties uz cita produkta veida normālo vērtību, nenozīmē, ka šos ražojuma veidus nevar uzskatīt par vienu ražojumu. Kā izklāstīts iepriekš 32. apsvērumā, gan elementiem, gan moduļiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, tostarp arī funkcija, lai ražotu elektroenerģiju no saules gaismas. (37) Turpmāk tika apgalvots, ka, ja elementi un moduļi esot viens un tas pats ražojums ar nelielām atšķirībām, nevajadzētu būt sarežģīti pielāgot elementu cenas, lai iegūtu moduļu cenu. Attiecībā uz šo jānorāda, ka nav prasības, ka starp dažādiem attiecīgajiem ražojumiem jābūt tikai nelielām atšķirībām. Tieši pretēji — pietiek ar to, ka dažāda veida attiecīgajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un/vai ķīmiskās īpašības. Šajā gadījumā tas attiecas uz moduļiem un elementiem, inter alia funkciju, kas nodrošina elektroenerģijas ražošanu no saules gaismas. (38) Tā pati persona arī apgalvoja, ka elementi nav tikai cita veida moduļi, bet pilnīgi atšķirīgs ražojums. Būtībā elements ir galvenā moduļa sastāvdaļa. Kā galvenā sastāvdaļa, elements acīmredzami nav “pilnīgi atšķirīgs ražojums”, jo moduļiem un elementiem ir vienādas pamatīpašības — elektroenerģijas ražošana no saules gaismas, kā tas iepriekš norādīts 32. apsvērumā. (39) Tā pati persona arī apgalvoja, ka Savienības ražotāju un Ķīnas eksportētāju izlašu izveidē tika ņemtas vērā elementu un moduļu atšķirības. Tāpēc būtu nepieciešams noteikt atšķirīgas maksājumu likmes moduļiem un elementiem. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek apliecināts, ka, veidojot Savienības ražotāju un Ķīnas eksportētāju izlases, patiešām ņemtas vērā elementu un moduļu atšķirības, kā tas norādīts pagaidu regulas 10. un 14. apsvērumā. Tomēr tas tika darīts tikai tādēļ, lai nodrošinātu, ka izlase ir reprezentatīva, un tas nenozīmē, ka elementi un moduļi nav uzskatāmi par vienu attiecīgo ražojumu, vai, ka būtu nepieciešams izveidot atšķirīgas maksājumu likmes moduļiem un elementiem. Lai nodrošinātu, ka izlase ir reprezentatīva visiem ražojumu veidiem, izvēloties šo izlasi, bija svarīgi noteikt atšķirības starp moduļiem un elementiem. Turklāt, tā kā bija zināmas neskaidrības attiecībā uz jautājumu par to, vai elementi un moduļi ir jāuzskata par vienu vai diviem atsevišķiem ražojumiem, abos gadījumos bija nepieciešams nodrošināt reprezentativitāti. (40) Turklāt tiek apgalvots, ka turpmāk minētais 100. apsvērums, kurā norādīts, ka moduļu pārveidošanas izmaksas ir nozīmīgas, ir pretrunā pagaidu regulas 32. apsvērumam, kurā norādīts, ka pievienotā vērtība nav koncentrēta kādā noteiktā ražošanas procesa posmā. Šajā sakarībā jāatgādina, ka 100. apsvērumā ir arī precizēts, ka izmaksu atšķirība starp elementiem un moduļiem ir 34 %, kas nozīmē, ka 66 % moduļu vērtības veido elementi. Tādēļ tiek secināts, ka pievienotā vērtība nav koncentrēta konkrētā ražošanas procesa posmā. (41) Saskaņā ar ražotāju eksportētāju apgalvojumiem fakts, ka saistībās paredzētas atšķirīgas elementu un moduļu minimālās importa cenas un apjomi, apstiprinot to, ka moduļi un elementi, ir atšķirīgi ražojumi, par kuriem nepieciešamas divas atšķirīgas izmeklēšanas. Tomēr atšķirīgas minimālās importa cenas ir tikai norāde uz to, ka elementi un moduļi ir tādu dažādu ražojumu veidu atšķirīgas grupas, kuri tiek pārdoti par atšķirīgām cenām. Tādēļ, lai minimālās importa cenas būtu jēgpilnas, ir nepieciešams noteikt atšķirīgas cenas. (42) Tāpat arī fakts, ka elementi un moduļi ir atšķirīgas ražojumu veidu grupas, nav tik būtisks saistībā ar attiecīgā ražojuma definīciju. Lai definētu attiecīgos ražojumus, pietiek ar to, ka ražojumiem ir vienādas pamatīpašības un galīgais izmantojums, un tas tieši attiecas uz moduļiem un elementiem saskaņā ar 32. un 48. apsvērumā attiecīgi izklāstīto. (43) ĶV apgalvoja, ka novērtējumā, vai elementi un moduļi ir viens attiecīgais ražojums, nav ņemti vērā vairāki kritēriji, kas noteikti apelācijas institūcijas ziņojumā EC — Asbestos[5]. Tomēr šie kritēriji tiek izmantoti, lai definētu “līdzīgu ražojumu”, nevis attiecīgo ražojumu. Citiem vārdiem sakot, šie kritēriji ir jāizmanto, lai noteiktu līdzīgu ražojumu, piemēram, līdzīgu ražojumu, ko ražo Savienības ražošanas nozare, kuru varētu salīdzināt ar attiecīgo ražojumu, kuru eksportē Ķīnas ražotāji eksportētāji. Šie kritēriji nav piemērojami, nosakot attiecīgo ražojumu. Jebkurā gadījumā, iestādes norāda, apelācijas institūcijas ziņojumā EC — Asbestos izmantoto kritēriju piemērošana attiecīgā ražojuma definēšanā nevarētu sniegt atšķirīgu rezultātu. Pirmais un otrais kritērijs (īpašības, veids un kvalitāte, proti, galīgais izmantojums), ir identiski iepriekš minētajos apsvērumos ietvertajiem kritērijiem — fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Trešais kritērijs (patērētāju gaume un ieradumi) šim gadījumam īsti neatbilst, jo elements ir galvenais moduļu komponents; attiecībā uz ceturto kritēriju par tarifu klasifikāciju jānorāda, ka gan elementi, gan moduļi var tikt deklarēti saskaņā ar muitas pozīciju Nr. 8541 40 90, bet muitas pozīcija Nr. 8501 attiecas uz elektrisko ģeneratoru kopumā, nevis konkrēti saules enerģijas ražojumiem. (44) Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka objektīva tiesas izstrādāto un iepriekšējās lietās[6] izmantoto kritēriju piemērošana, iespējams, liek secināt, ka moduļi un elementi, ir atšķirīgi ražojumi. Attiecībā uz šo ir jāpiemin, ka tiesa vienīgi norādīja vairākus kritērijus, kurus var ņemt vērā — nav noteikuma, ka šie kritēriji ir jāņem vērā visos gadījumos, jo ne vienmēr tie var būt attiecināmi. Šie kritēriji ir izvērtēti pagaidu regulas 27.—39. apsvērumā, kur tika arī noskaidrots, ka vairāki kritēriji nav attiecināmi uz šo lietu. Arī Brosmann lietā izvērtējums par to, vai atšķirīgi apavu veidi pieder vienam “attiecīgajam ražojumam”, tika veikts, ņemot vērā trīs kritērijus, kas tika atzīti par attiecināmiem. Tā kā ieinteresētās personas nesniedza nekādu pamatojumu, kāpēc, objektīva kritēriju piemērošana liek secināt, ka moduļi un elementi ir atšķirīgi ražojumi, šis arguments netiek pieņemts, (45) Turklāt tiek atgādināts, ka elementiem un moduļiem ir vienāds galvenais galīgais izmantojums, proti, tos pārdod iebūvēšanai saules FE sistēmās. Kā norādīts pagaidu regulas 28. apvērumā, moduļu veiktspēja ir tieši saistīta ar elementu veiktspēju. (46) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, izslēdzot plāksnītes no ražojumu klāsta un, pamatojoties uz būtisko elementu pārveidošanas procesu par moduļiem, apgalvojums, ka elementiem un moduļiem ir identisks galīgais izmantojums, ir atspēkots. Tiek arī apgalvots, ka novērtējums par to, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums, ir balstīts uz pieņēmumu, ka plāksnītes, moduļi un elementi, ir radīti vienā ražošanas procesā. (47) Pirmkārt, nav pareizs secinājums, ka novērtējuma par to, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums, pamatā ir viens ražošanas process. Kaut arī apgalvojumi patiešām ir minēti pagaidu regulas 36. apsvērumā, tas nenozīmē, ka viens secinājums ir balstīts uz citu pieņēmumu. Vārds “turklāt”, kas atdala abus apgalvojumus, paskaidro, ka otrā apgalvojuma pamatā nav pirmais apgalvojums. Turklāt šie abi apgalvojumi ir vērsti uz citiem jautājumiem, kuru virsraksts ir “Galīgais izmantojums un savstarpējā aizstājamība”. Pirmais apgalvojums par ražošanas procesu attiecas uz savstarpējo aizstājamību, bet otrais — uz galīgo izmantojumu. Tādēļ nav pareizs pieņēmums, kas radies, pamatojoties uz novērtējumu, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums, jo plāksnītēm, moduļiem un elementiem ir viens ražošanas process. (48) Ieinteresētajām personām neapstrīd to, ka reālais elementu un moduļu galīgais izmantojums ir to pārdošana, lai iebūvētu saules FE sistēmās. Ar to tiek apstiprināts secinājums, ka moduļiem un elementiem ir viens galīgais izmantojums. 2.3. Monokristāliskie un multikristāliskie elementi (49) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienībā netiek ražoti monokristāliskie elementi un ka tās monokristālisko elementu eksports nekonkurē ar Savienības ražošanas nozari. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka patiesībā monokristāliskie elementi Savienībā tiek ražoti. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. Katrā ziņā Vispārējā Tiesa Brosmann lietā lēma, ka tas, vai Kopienā tiek ražots konkrēts ražojuma veids, nav izšķirīgi. 2.4. Noteikums par “nosūtītāju” (50) Ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklēšanas jomas paplašināšana, iekļaujot ražojumus, kas “nosūtīti no” ĶTR, nav pamatota, jo izmeklēšana tika ierosināta tikai par ĶTR izcelsmes ražojumiem. (51) Tomēr preces, kas nosūtītas no ĶTR, tika iekļautas jau sākumposmā. Paziņojuma par procedūras sākšanu[7] 5. punktā ir norādīts, ka “uzņēmumus, kuri nosūta attiecīgo ražojumu no Ķīnas Tautas Republikas, bet uzskata, ka šis eksports daļēji vai pilnībā nav Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes, aicina iesaistīties izmeklēšanā un iesniegt attiecīgo informāciju”. Tāpēc ir skaidrs, ka visiem uzņēmumiem, kas nosūta preces no ĶTR, bija nodrošināta iespēja iesaistīties šajā izmeklēšanā. Turklāt izmeklējamais ražojums bieži ietver komponentus un detaļas, kuru izcelsme ir dažādās valstīs, tāpēc paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punktā tika arī paziņots, ka šīs problēmas risināšanai “vajadzības gadījumā tiks pieņemti īpaši noteikumi”. (52) Tādējādi tika uzskatīts, ka visi iesaistītie ekonomikas dalībnieki ir pienācīgi informēti par iespēju, ka attiecīgā gadījumā ir iespējams pieņemt īpašus noteikumus par precēm, kas nosūtītas no ĶTR, un tika aicināti iesaistīties izmeklēšanā. Tāpēc izmeklēšanas joma netika paplašināta, iekļaujot ražojumus, kas “nosūtīti no ĶTR”, jo tas bija paredzēts jau sākumā. (53) Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka neatkarīgi no nosacījumiem paziņojumā par procedūras sākšanu, kas iepriekš minēts 51. apsvērumā, izmeklēšana attiecās tikai uz precēm, kuru izcelsme ir ĶTR, bet tajā netika izvērtēta no ĶTR nosūtīto preču ietekme. (54) Attiecībā uz to ir jānorāda, ka ir veikti šādi pasākumi, lai nodrošinātu, ka izmeklēšanas laikā tiek izvērtētas visas preces, kas ir sūtītas no ĶTR, ne tikai tās, kuru izcelsme ir ĶTR: · Izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi uzņēmumi, kas pārvadā attiecīgos ražojumus no ĶTR, neatkarīgi no preču izcelsmes. · Paziņojuma par procedūras sākšanu A. pielikumā eksportētāji tika aicināti ziņot par visiem uzņēmumā ražotajiem ražojumiem. Šī informācija attiecās ne tikai uz precēm, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR. · Reprezentatīva izlase tika izveidota, pamatojoties uz šo informāciju par visu eksporta apjomu uz ES, neņemot vērā preču izcelsmi. · Izlasē iekļautie ražotāji saņēma anketu “ražotājiem, kas eksportē uz Eiropas Savienību” un ĶTR tika norādīta kā “attiecīgā valsts”, nevis izcelsmes valsts. Tāpēc bija skaidrs, ka preču izcelsme netiek izmeklēta. (55) Pamatojoties uz to, ir secināts, ka izmeklēšana ietvēra visas preces, kuru izcelsme ir ĶTR vai kuras nosūtītas no ĶTR un, ka izmeklēšanā iegūtie dati, tostarp par dempingu un kaitējumu attiecas uz visām precēm, kuru izcelsme ir ĶTR vai kuras nosūtītas no ĶTR. (56) Pēc galīgās izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzībās bija tikai prima facie pierādījumi, kas attiecas uz tādu saules paneļu importu, kuru izcelsme ir ĶTR, nevis preces, kas ir nosūtītas no ĶTR. Tāpēc ir nepieciešams paskaidrot, ka sūdzības patiešām attiecas uz precēm “no ĶTR”, kas redzams pieteicēja iesnieguma titullapā, uz kuras ir zīmogs. Pirms šīs lappuses mapei ir cita lappuse, uz kuras tiešām ir teksts “izcelsmes valsts — Ķīnas Tautas Republika”. Bet šajā gadījumā tā nebija iesniedzēja iesniegto dokumentu sastāvā, bet to pievienoja Komisijas dienesti, drīzāk izmantojot izmeklēšanas nosaukumu, nevis atkārtojot sūdzības iesniedzēja doto nosaukumu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sūdzība attiecas uz visām precēm no ĶTR, neņemot vērā, vai to izcelsme ir ĶTR vai nē. (57) Ķīnas ražotāji eksportētāji turpmāk apgalvoja, ka nevar gaidīt, ka ražotāji eksportētāji no trešām valstīm varētu būt zinājuši, ka arī uz viņu ražojumiem attiecas izmeklēšana. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka pasākumi neattiecas uz precēm, kuras ir tranzītā GATT V panta izpratnē. Tāpēc ražotājus eksportētājus, kas nedarbojas ĶTR, šie pasākumi neskar. Turklāt, neviens no trešo valstu ražotājiem eksportētājiem nav uzsācis šā jautājuma risināšanu par to, ka viņu eksportētajiem ražojumiem būtu uzlikts antidempinga maksājums. (58) Tie paši ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ražotāji eksportētāji trešās valstīs netika aicināti uzsākt šā jautājuma risināšanu, viņiem arī netika dota iespēja parādīt, ka viņu ražojumiem nav dempinga cenu. Iestādes uzskata, ka tos ražotājus eksportētājus, kuri neveic nekādu darbību ĶTR, neietekmē šie pasākumi, jo to preces, ja tās tiek nosūtītas no ĶTR, ir sūtītas tranzītā. Visi pārējie ražotāji eksportētāji bija informēti, nosūtot paziņojumu par procedūras sākšanu, ka uz to darbību attiecas izmeklēšana. (59) ĶV apgalvoja, ka pamatregulas 1. panta 3. punkts ļauj atkāpties no principa, ka valsts, no kuras eksportē, ir izcelsmes valsts, tomēr šo pantu nevar izmantot šajā gadījumā. Pamatojoties uz šo pretenziju, viņi apgalvo, ka nav pilnīgas analīzes, vai valsts, no kuras eksportē, var būt starpniekvalsts. Iestādes nepiekrīt šai pamatregulas 1. panta 3. punkta interpretācijai. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja to, ka ĶTR ražošanas apjoms ir nozīmīgs. Tas, vai ĶTR ir gatavo ražojumu izcelsmes valsts, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem. Iestāžu veiktā dempinga, kaitējuma, cēloņsakarību un Savienības interešu analīze attiecas uz šo ražošanu, neņemot vērā to, vai gatavais ražojums ir ĶTR izcelsmes. Tā kā ir nepārprotamas pazīmes, ka ne visi ražojumi, kas vismaz daļēji izgatavoti ĶTR, būtu uzskatāmi par ĶTR muitas izcelsmes ražojumiem, iestādes nolēma, ka ir nepieciešams ietvert arī tos ražojumus, kuriem ĶTR ir tikai starpniekvalsts. (60) ĶV arī norādīja, ka, tā kā Ķīnas eksportētājiem nav pieejams TER, ĶTR nav salīdzināmu saules paneļu cenu, un tādēļ ĶTR nevar izmantot par starpniekvalsti. Tomēr attiecībā uz šo ir jānorāda, ka pamatregulas 1. panta 3. punkta trīs nosacījumi ir tikai norādīti kā piemēri un ne visi šie nosacījumi visos gadījumos var būt piemērojami. Šajā gadījumā, tā kā Ķīnas eksportētājiem nav piešķirts TER, salīdzināmā cena bija jāizveido analogā valstī — un šī salīdzināmā cena ir tāda paša neatkarīgi no tā, vai ĶTR ir uzskatāma par izcelsmes valsti vai starpniekvalsti. Tāpēc jautājums par to, vai salīdzināmā cena ir “tajā valstī”, nav atbilstošs, kā tas ir šajā gadījumā, kad šī cena ir izveidota nevis “tajā valstī”, bet analogajā valstī. 2.5. Ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces (61) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka definīcija “ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem,” ir pārāk šaura un būtu jāattiecina uz ražojumiem ar līdzīgu funkciju, uz ko neattiecas šī definīcija, piemēram, uz līdzīga izmēra ražojumiem, kur izmanto lielāku skaitu mazāku elementu. (62) Vēl ieinteresētās personas apgalvoja, ka jēdziena “kristāliskā silīcija FE ražojumu, kas ir pastāvīgi integrēti elektriskajās ierīcēs”, definīcija ir pārāk šaura, jo netiek iekļautas tikai gatavās elektriskās ierīces, bet obligāti nav izslēgti saules enerģijas komponenti, kas paredzēti integrēšanai elektriskajās ierīcēs. (63) Patiesi, analizējot argumentus, ko minēja vairākas ieinteresētās personas, tika atklāts, ka šādu ražojumu izslēgšanai pareizāk ir izmantot kritēriju, kas pamatots ar tehniskajiem standartiem. Proti, tika konstatēts, ka ražojumi, kas izslēdzami no pasākumu jomas, pareizāk definēti starptautiskajā standartā IEC 61730-1, Piemērošanas klases, C klase: ierobežots spriegums, ierobežota strāvas jauda (13. lpp.)[8]. (64) Pēc galīgās informācijas izpaušanas tika saņemti komentāri par izņēmumiem, pamatojoties uz iepriekš minētajiem starptautiskajiem standartiem. Tika apgalvots, ka, nosakot izņēmumus, būtu piemērotāk atsaukties nevis uz standartiem, bet uz spiegumu un strāvu kā “moduļi vai paneļi ar spriegumu, kas nepārsniedz 50 V līdzstrāvas un strāvas jaudu, kas nepārsniedz 50 W vienīgi tiešai izmantošanai kā akumulatoru lādētāji sistēmās, ar tādām pašām sprieguma un strāvas jaudas pamatīpašībām”. Šo apgalvojumu varētu pieņemt un izņēmumu varētu pilnībā noteikt saskaņā ar šo definīciju. 2.6. Jumtā integrēti saules enerģijas moduļi (65) Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka jumtā integrēti saules enerģijas moduļi būtu jāizslēdz no izmeklējamā ražojuma klāsta, jo tajos saules enerģijas moduļa funkcijas ir apvienotas ar jumta dakstiņu vai šīfera funkcijām. Tāpēc tie nav savstarpēji tieši aizvietojami ar standarta saules enerģijas moduli. (66) Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka gan standarta moduļiem, gan jumtā integrētiem saules enerģijas moduļiem ir jāatbilst vieniem un tiem pašiem elektroenerģijas standartiem. Lai gan jumtā integrētos saules enerģijas moduļus nevar vienkārši aizstāt ar standarta moduļiem, tos var aizstāt ar standarta moduļiem, ko papildina jumta dakstiņi vai šīferis. Tāpēc šiem ražojumiem ir viena un tā pati tehniskā pamatīpašība, proti, spēja ģenerēt elektroenerģiju no saules gaismas. Papildu funkcijas (ko citos gadījumos nodrošina jumta segums) nav uzskatāmas par būtiskām, un to dēļ jumtā integrētie saules enerģijas moduļi nav jāizslēdz no ražojumu klāsta. (67) Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka, tā kā jumtā integrētie saules paneļi un standarta saules paneļi nav savstarpēji divkārt aizvietojami, tā ir pazīme, ka jumtā integrētie saules enerģijas paneļi ir jāizslēdz no pasākumu jomas, atsaucoties uz “apavu[9]” lietu kopumā un jo īpaši uz sporta apaviem, kas izgatavoti pēc speciālām tehnoloģijām “STAF”. Tomēr “STAF” izslēgšanai bija daudz iemeslu, tāpēc saskaņā ar vispārējās tiesas lēmumu divkārtējas savstarpējas aizvietojamības trūkums nav uzskatāms par pietiekamu pamatu Brosmann[10] lietā, kurā tika apliecināts, ka ļoti atšķirīgi ražojumi, piemēram, pilsētas apavi un pārgājienu apavi, var tikt uzskatīti par attiecīgajiem ražojumiem vienotajā antidempinga izmeklēšanā, neņemot vērā to atšķirības. (68) Turklāt ieinteresētā persona apgalvoja, ka jumtā integrētie saules enerģijas paneļi ir novatorisks ražojums un tie ir atšķirīgi no citiem ražojumiem, ko apliecina fakts, ka tos neražo Savienībā un tas, ka ieinteresētajai personai uz tiem ir intelektuālā īpašuma tiesības. Tomēr atkal atsaucoties uz “apavu” lietu, kuru pieminēja ieinteresētā persona, vispārējā tiesa “Brosmann” lietā norāda, ka šā veida apavu Kopienas ražošanas neesamība un patenta esamībai [..] nav izšķirošas nozīmes”[11]. Tāpēc patentētās tehnoloģijas apavi šajā gadījumā tika uzskatīti par attiecīgo ražojumu. (69) Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka jumtā iebūvētie saules enerģijas moduļi ir jāizslēdz no attiecīgo ražojumu definīcijas, jo tos pārdod par būtiski augstākām cenām, nekā standarta moduļus. “Apavu” lietā arī “STAF” apavi, kuru cena bija augstāka par noteiktu cenu līmeni, tika izslēgti no attiecīgā ražojuma definīcijas. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka jumtā integrēto saules enerģijas moduļu funkcijas ir apvienotas ar jumta dakstiņu vai šīfera funkcijām, kā tas minēts iepriekš 66. apsvērumā. Tiešam cenu salīdzinājumam tāpēc nav jēgas, jo papildu funkcionalitāte parasti veido augstākas cenas. (70) Atbildot uz šo argumentu, ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pamatojoties uz šo argumentāciju, nekad nebūtu iespējams izmantot cenu atšķirības kā papildu indikatoru, ar ko nodrošina izslēgšanu no ražojuma jomas. Tomēr šī interpretācija ir pārāk tālejoša. Iepriekšējā apsvērumā teiktais vienīgi norāda uz to, ka šajā gadījumā jumtā integrējamajos moduļos ir apvienota attiecīgā ražojuma un cita ražojuma funkcionalitāte (šajā gadījumā — jumta dakstiņu vai šīfera) — cenas nosacījumam tāpēc nav jēgas. Tas nekādā ziņā nenozīmē to, ka citos gadījumos cenas atšķirības nevarētu būt būtiska norāde, lai konstatētu, vai ražojums būtu izslēdzams no attiecīgā ražojuma definīcijas. (71) Visbeidzot ieinteresētā persona apgalvoja, ka tās jumtā integrēto saules moduļu piegādātājam būtu jāsniedz iespēja uzņemties minimālās cenas saistības. Tomēr attiecīgais Ķīnas eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc kā persona, kas nesadarbojās, viņš nav tiesīgs uzņemties saistības. Tāpēc šo lūgumu nevar apstiprināt. 3. Secinājumi (72) Ņemot vērā minēto, ražojumu klāsts tika galīgi definēts kā ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtīti kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi, kā arī tādi elementi, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, ja vien tie nav tranzītā GATT V panta nozīmē. Elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Uz ražojumu pašlaik attiecas KN kodi: ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90. (73) No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi: – ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kurās ir mazāk par sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus; – plānkārtiņas fotoelektriskie ražojumi; – kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i); – moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 5 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei ar tādam pašām sprieguma un jaudas īpašībām. (74) Pēc plāksnīšu neiekļaušanas ražojumu klāstā veiktā analīze tika pārskatīta, izslēdzot datus un analīzi, kas attiecas uz plāksnītēm, izņemot gadījumus, kad norādīts citādi. Tā kā izmeklēšanas periodā plāksnītes bija tikai neliela procentuālā daļa no attiecīgā ražojuma importa Savienībā (apmēram 2 % no vērtības), uzskata, ka plāksnīšu neiekļaušana ražojumu klāstā tikai nenozīmīgā mērā ietekmēja vai vispār neietekmēja konstatējumus. Visas ieinteresēto personu piezīmes tika ņemtas vērā, taču visas atsauces uz plāksnītēm, ja tādas bija, netika iekļautas. Tāpēc visas atsauces un saistītie dati, kas pagaidu regulas apsvērumos minēti attiecībā uz plāksnītēm, vairs nav spēkā — arī tajos gadījumos, kad attiecīgie apsvērumi ir apstiprināti ar šo regulu. (75) Tāpēc pagaidu secinājumi — ar grozījumiem 26. līdz 74. apsvērumā iepriekš — ir apstiprināti galīgi. Šajā procedūrā un saskaņā ar Savienības atbilstīgo praksi uzskata, ka visi attiecīgā ražojuma veidi uzskatāmi par vienu ražojumu. C. DEMPINGS 1. Ķīnas Tautas Republika 1.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”) (76) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par TER pieņemts novēloti, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, un ka tāpēc izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz. (77) Šajā ziņā minētās personas apgalvoja, ka pamatregulas[12] grozījums, ar ko it kā līdz astoņiem mēnešiem tika pagarināts termiņš lēmuma pieņemšanai par TER, stājās spēkā tikai pēc tam, kad vairs nebija spēkā iepriekš piemērojamais trīs mēnešu termiņš. Šo grozījumu varētu piemērot tikai nākamajām un vēl nepabeigtām izmeklēšanām, kurām attiecīgajā brīdī vēl bija spēkā termiņš lēmumu pieņemšanai par TER. (78) Tomēr pamatregulas grozījuma 2. pantā ir skaidri noteikts, ka “šī regula no 2012. gada 15. decembra attiecas uz visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām”. Ne šajā pantā, nedz arī visā regulā noteikti nav atsauces uz ieinteresēto pušu prasīto ierobežojumu par izmeklēšanām, “kurām attiecīgajā brīdī vēl bija spēkā termiņš lēmumu pieņemšanai par TER”. Tādējādi šo argumentu nevar apstiprināt. (79) Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, ka TER noteikšana tika veikta novēloti, neapstrīdot to, ka pamatregulas grozījumi, kas minēti 78. apsvērumā iepriekš attiecas uz “visām notiekošām izmeklēšanām”, kas ietver pašreizējo izmeklēšanu. Tādēļ tiek secināts, ka TER noteikšana netika veikta novēloti. (80) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka TER neesot bijis jāliedz, jo trīs uzņēmumiem, kuri 2011. gadā pārtrauca darbību, nebija viena skaidra grāmatvedības pamatdokumentu kopuma. Konkrētāk, tika apšaubīts tas, saskaņā ar kuru grāmatvedības standartu uzņēmumam, kas ir pārtraucis darbību, tomēr nepieciešams veikt šādu grāmatvedības uzskaiti. (81) Attiecībā uz šo jānorāda, ka grāmatvedības standartos nav noteikts, kuriem uzņēmumiem ir jāsagatavo finanšu atskaites, — grāmatvedības standarti nosaka, kā minētas atskaites jāsagatavo. ĶTR gadījumā tas ir “Grāmatvedības standarts komercuzņēmumiem: pamata standarts”, kas 4. pantā nosaka šādi: Tā ir obligāta prasība un uzņēmumi, kas ir pārtraukuši darbību, nav izņēmums. (82) Turklāt, pat ja šie uzņēmumi pārtrauca darbību, tiem vēl arvien piederēja aktīvi (tostarp zeme, ēkas, iekārtas un akcijas) un bija saistības, un tie pastāvēja kā juridiskas personas vismaz līdz 2013. gada sākumam. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šiem uzņēmumiem bija pienākums publicēt grāmatvedības datus par 2011. gadu, un šo grāmatvedības datu trūkums ir 2. kritērija pārkāpums. (83) Pēc galīgās informācijas izpaušanas eksportētāji arī apgalvoja, ka priekšrocību, kas saņemtas no preferenciāla(-iem) nodokļu režīma(-iem), un dotāciju īpatsvars to apgrozījumā ir neliels, kas it kā apstiprinājies paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā. (84) Attiecībā uz šo tiek atgādināts, ka šis arguments jau tika aplūkots pagaidu regulas 65. apsvērumā. Tika uzsvērts, ka īpaši saistībā ar šo priekšrocības veidu, absolūtajam IP laikā saņemtajam labumam nav nozīmes, lai novērtētu, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. (85) Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par tirgus ekonomikas režīmu, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 50. līdz 69. apsvērumā. 1.2. Atsevišķa pārbaude (86) Kā norādīts pagaidu regulas 70. apsvērumā, 18 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās un nav iekļautas izlasē, iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Šajā gadījumā izlasē jau bija iekļautas septiņas uzņēmumu grupas, kurās parasti ir vairāki Savienības un trešo valstu ražotāji eksportētāji, saistītie tirgotāji un saistītie importētāji. Atsevišķa 18 papildu (grupu) ražotāju eksportētāju pārbaude papildus izlasē iekļauto septiņu ražotāju eksportētāju grupu pārbaudēm radītu nevajadzīgu slogu un kavētu savlaicīgu izmeklēšanas pabeigšanu. (87) Tā kā nav iesniegtas citas piezīmes par atsevišķu pārbaudi, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 70. līdz 71. apsvērumā. 1.3. Analogā valsts (88) Ieinteresētās personas norādīja, ka, tā kā Jawaharlal Nehru National Solar Mission (“JNNSM”) projektiem tiek piemēroti noteikumi par vietējiem ražojumiem, Indija nav piemērota analogā valsts. Viena persona apgalvoja, ka ir prasīti 75 % vietējo ražojumu, savukārt cita persona apgalvoja, ka Indijas ražotāji var prasīt augtākas cenas par 100 % vietējā ražojuma moduļiem. Vēl tās apgalvoja, ka šādas prasības ievērojami palielina vietējo ražojumu cenas. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika iesniegts Indijas presē publicēts raksts[13]. Tomēr raksta publikācija bija gandrīz gadu pēc IP beigām, un nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka IP tam būtu bijusi ietekme. (89) Tomēr tajā pašā rakstā ziņots, ka “rietumvalstu un Ķīnas ražotāji ir spēcīgi konkurenti” Indijas saules enerģijas iekārtu ražošanas nozarei. To pierāda nemitīgs importa apjoma pieaugums Indijā, kā norādīts 92. apsvērumā turpmāk. Lai gan prasība par vietējiem ražojumiem zināmā mērā patiešām var ietekmēt Indijas iekšzemes tirgu, jebkurā gadījumā var izdarīt skaidru secinājumu, ka Indijas tirgū ir konkurence, kur vairāki Indijas un ārvalstu uzņēmumi efektīvi konkurē savā starpā. (90) Turklāt saskaņā ar JRC[14] publicēto informāciju lielākā daļa JNNSM projektu tiks īstenoti no 2015. gada Vēl jo vairāk mērķis ar tīklu saistītu FE sistēmu pieslēgšanai saskaņā JNNSM 2012. gadā bija tikai 50 MW, salīdzinot ar kopējo tīklam pieslēgto jaudu Indijā, kas jau 2012. gada jūnijā pārsniedza 1 GW. Tas liecina, ka IP JNNSM daļa kopējā saules enerģijas iekārtu daudzumā Indijā bija mazāka par 5 %, tāpēc JNNSM un šīs shēmas prasības par vietējiem ražojumiem ietekme, ja tās patiešām jau eksistēja IP, ko gan ieinteresētās personas vēl nav konstatējušas, labākajā gadījumā bija ļoti ierobežota. Lielākā daļa iekārtu IP laikā bija Gudžaratas (Gujarat) štatā (aptuveni 65 %), un to motivēja valsts atbalsta politika. (91) Ieinteresētās personas apgalvoja, ka, tā kā kopš 2012. gada sākuma bija gaidāma antidempinga izmeklēšanas sākšana, IP laikā Indijas tirgus de facto bija aizsargāts pret dažādas izcelsmes, tostarp ĶTR, importu. Indija 2012. gada 23. novembrī patiešām sāka antidempinga izmeklēšanu par saules enerģijas elementu un moduļu importu no ĶTR, Malaizijas, Taivānas un ASV, tas ir, gandrīz piecus mēnešus pēc IP beigām. (92) Tomēr šo apgalvojumu nepamato Indijas tirdzniecības statistikā[15] redzamās saules enerģijas elementu un moduļu importa attīstības tendences. Vērtības miljonos USD || 2010. gada aprīlis 2011. gada marts || 2011. gada aprīlis 2012. gada marts || 2012. gada aprīlis 2013. gada marts ĶTR || 77,33 || 577,24 || 371,72 Rādītājs || 100 || 746 || 481 Kopā || 252,63 || 1 348,48 || 827,07 Rādītājs || 100 || 534 || 327 (93) Tabulā redzams, ka no 2010./2011. līdz 2011./2012. gadam enerģijas elementu un moduļu importa apjoms ir krasi palielinājies — par vairāk nekā 600 % no Ķīnas un par vairāk nekā 400 % kopā. Tātad importa vērtības zināmā mērā ir samazinājušās, taču tāpat ir samazinājušās arī saules enerģijas elementu un moduļu cenas. Patiešām, importa vērtību samazināšanās no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam atbilst cenu samazinājumam, par ko par to pašu periodu ziņojuši īpašie konsultanti, piemēram, pvXchange, tādējādi liekot secināt, ka laikposmā no 2011./2012. līdz 2012./2013. gadam importa vērtības drīzāk ir bijušas stabilas. Tāpēc tika secināts, ka IP Indijas tirgus de facto nebija aizsargāts pret dažādas izcelsmes, tostarp ĶTR, importu. (94) Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas valdība apgalvoja, ka 2013. gada 6. februārī ASV ir pieprasījusi konsultācijas ar Indiju saskaņā ar PTO strīdu izšķiršanas procedūru attiecībā uz JNNSM prasībām par vietējiem ražojumiem. Iespējams, ka šo prasību par vietējiem ražojumiem un 91. apsvērumā iepriekš minētās antidempinga izmeklēšanas rezultātā, vērtības izteiksmē radās 38 % samazinājums laika periodā no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada martam, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, atšķirībā no palielinājuma iepriekšējos gados. (95) Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka samazinājums vērtības izteiksmē ir cenu samazinājuma nevis importa apjomu samazinājuma dēļ. Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona iesniedza informāciju par saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoma izaugsmi Indijas tirgū no 2010. gada līdz 2013. gada martam. Šie dati parāda stabilu saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoma palielinājumu Indijas tirgū. Tāpēc tika secināts, ka gaidāmās antidempinga izmeklēšanas dēļ Indijas tirgus de facto nebija aizsargāts, un neatkarīgi no tā, vai 90. apsvērumā iepriekš minētās JNNSM prasības vietējiem ražojumiem bija, vai to nebija, labākajā gadījumā tām bija minimāla ietekme un tās nekavēja stabilu importa apjoma palielinājumu. (96) Turklāt ir jānorāda, ka periods no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada martam, kad varētu būt JNNSM iespējamā ietekme uz importu Indijā, ir pēc IP. Tāpēc iespējamā ietekme uz šo iespējamo samazinājumu IP var būt tikai neliela. (97) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmums Tata Power Solar (“Tata”) tikai nesen ir ienācis tirgū, tāpēc tas nav atbilstīgs analogās valsts ražotājs. Šajā ziņā tiek norādīts, ka minētais uzņēmums (iepriekšējais nosaukums Tata BP Solar) jau no 1989. gada ražo saules enerģijas moduļus, tāpēc nevar uzskatīt, ka tas tikai nesen ienācis tirgū. Vēl jo vairāk cita ieinteresētā persona ir sniegusi informāciju, ka uzņēmums Tata ir ienācis tirgū ievērojami agrāk nekā pieci lielākie atlasītie Ķīnas eksportētāji. (98) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Taivāna varētu būt piemērotāka analogā valsts nekā Indija, jo Taivānas uzņēmumu lielums ir daudz atbilstīgāks Ķīnas eksportētājiem, un Taivānas ražotāji sadarbojas. Vēl citas ieinteresētās personas, neierosinot piemērotāku alternatīvu, apšaubīja, vai Indija varētu būt pienācīga analogā valsts, ņemot vērā to, ka uzņēmums Tata ir salīdzinoši neliels. (99) Patiešām Taivānas uzņēmumi sadarbojās. Viens uzņēmums sadarbojās pilnībā, bet otrs uzņēmums sadarbojās tikai daļēji. Tomēr vienīgais Taivānas uzņēmums, kas pilnībā sadarbojas, ir mazāks nekā Tata, jo īpaši pārdošanas un moduļu ražošanas apjoma ziņā, kas ir apmēram 90 % attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma, toties Tata pārdošanas apjoms ir ievērojami lielāks nekā Taivānas uzņēmumam, kuram šajā ziņā ir nenozīmīgs pārdošanas apjoms, kā minēts pagaidu regulas 76. apsvērumā. Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs jautāja, vai kāds sazinājās ar to Taivānas uzņēmumu, kas sadarbojās daļēji, lai tas iesniegtu trūkstošo informāciju. Attiecībā uz šo tiek norādīts uz pagaidu regulas 76. apsvērumu, kurā izskaidrots, ka Taivāna nevar būt analogā valsts, jo tie Taivānas uzņēmumi, kuri sadarbojas, pamatā ražoja elementus, bet Ķīna lielākoties eksportē moduļus. Tas arī attiecas uz to Taivānas ražotāju, kas sadarbojās daļēji. Tā kā šis ražotājs minētā iemesla dēļ jau bija atzīts par nepiemērotu, uzskatīja, ka nav piemēroti pieprasīt papildu informāciju no šā uzņēmuma. (100) Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka tas, ka moduļi tikpat vai kā netika pārdoti, neliedz Taivānai per se būt par analogo valsti, jo nav sarežģīti aprēķināt apstrādes izmaksas, ko rada elementu pārveidošana par moduļiem. Tomēr izmeklēšanā atklātie fakti to nepierāda. Lai no elementiem izgatavotu moduļus, vajadzīgi vairāki ražošanas posmi, kuros tiek radīta moduļa pievienotās vērtības būtiska daļa. Kā norādīts pagaidu regulas 137. apsvērumā, IP laikā elementu un moduļu vidējā cenu atšķirība bija EUR 555,92 jeb 54 %, savukārt vidējā izmaksu atšķirība bija EUR 377,99 jeb 34 %. Tas varētu nozīmēt to, ka Taivānas moduļu iespējamās normālās vērtības būtiska daļa būtu jāpamato ar korekcijām par apstrādes izmaksām, ko nevar uzskatīt par pieņemamāku risinājumu nekā valsti, kur normālo vērtību var pamatot ar lielākās daļas attiecīgā ražojuma vietējām pārdošanas cenām. Tāpēc tika uzskatīts, ka, ņemot vērā ticamu pieejamo informāciju, Indija ir pietiekami piemērota analogā valsts. (101) Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav pamatots, kāpēc ASV netika uzskatīta par piemērotu analogo valsti. Šajā sakarībā tiek norādīts uz pagaidu regulas 74. apsvērumu, kur skaidri minēts, ka “ASV nebūtu piemērota kā analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka daļā IP laika ASV tirgus tika aizsargāts pret Ķīnas importu ar antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem”. Tā kā faktiski netika saņemtas piezīmes par ASV tirgus aizsardzību, nostāja šajā jautājumā paliek nemainīga. (102) Ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas un Indijas ražotāju apjomradītu ietaupījumu atšķirību dēļ dempinga aprēķināšanas rezultāts ir izkropļots. Tāpēc tika pārbaudīts, vai patiešām pastāv saikne starp uzņēmuma ražošanas apjomu un tā dempinga starpību. (103) No izlasē iekļautajām septiņām uzņēmumu grupām divas ir vidējo uzņēmumu grupas (Jinzhou Yangguang un Delsolar), bet piecas — lielu uzņēmumu grupas (JingAo, LDK, Suntech, Trina un Yingli). Vidējo uzņēmumu starpā uzņēmumam Jinzhou Yangguang ir viszemākā dempinga starpība, savukārt uzņēmumam Delsolar — lielākā dempinga starpība. Pieciem lielākiem uzņēmumiem starpība ir pa vidu. Tas skaidri parāda, ka apjomradīti ietaupījumi nav saistīti ar dempinga starpību. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Ķīnas un Indijas ražotāju apjomradītu ietaupījumu atšķirības neizkropļo dempinga aprēķinu. (104) Pēc galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka saistību trūkums starp apjomradītiem ietaupījumiem un dempinga starpību neliecina, ka nav apjomradītu ietaupījumu un cenu salīdzināmības ietekmes. Situācijā, kad dempinga starpības pamatā šajā gadījumā ir identiskas normālās vērtības noteikšana visiem eksportētājiem, dempinga starpību galvenokārt veicināja eksporta cenas. Tāpēc, ja nav saistības starp apjomradītu ietaupījumu un dempinga starpību, tas norāda, ka tāpat nepastāv saistība starp apjomradītiem ietaupījumiem un pārdošanas cenām. Tādēļ tiek secināts, ka šajā gadījumā apjomradītu ietaupījumu atšķirības neietekmē cenu salīdzināmību. (105) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka analogās valsts ražotājiem ir pārmērīgi augstas vietējās pārdošanas cenas, kas, iespējams, ir ievērojami augstākas nekā Savienības ražotāju cenas, jo dempinga starpība ievērojami pārsniedz cenu samazinājuma starpību. Šis apgalvojums tika pausts, salīdzinot Indijas normālās vērtības ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tomēr, tā kā Indijas normālā vērtība ir pamatota tikai ar rentablās pārdošanas apjomu, šis salīdzinājums nav pareizs. Jo īpaši situācijā, kad Savienības ražošanas nozare cieš zaudējumus, nav pārsteidzoši, ka Indijā rentablās cenas ir augstākas nekā Savienības nozares vidējās svērtās cenas. Tāpēc tas, ka Indijas normālā vērtība ir lielāka par Savienības ražošanas nozares cenām, nepierāda, ka Indijas izvēle par analogo valsti ir nepieņemama. (106) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmuma Tata cenas ir izkropļotas, jo tas ir saistīts ar sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu Tata Power. Iespējams, tas ļauj Tata prasīt augstākas cenas tajos reģionos, kurus apkalpo Tata Power. Tomēr nav iesniegti nekādi pierādījumi un aprēķini par šo iespējamo ietekmi. Tāpēc šis apgalvojums netiek pieņemts. (107) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka Tata nav konkurējošs uzņēmums, jo tam ir augstas ražošanas izmaksas un pārdošanas cenas, kas varētu būt par iemeslu tam, ka BP Solar 2011. gada decembrī izstājās no kopuzņēmuma. To apstiprinot tika citēts publicēts raksts, kurā teikts, ka “BP aiziešana no saules enerģijas rūpniecības pēc četrdesmit gadu darba tajā, liecina, cik sīva konkurence ir parādījusies saules enerģijas tirgū un cik pārpilns tas ir.” Tomēr šajā rakstā nav teikts, ka Tata ir nekonkurētspējīgs uzņēmums; rakstā ir stāstīts par situāciju saules enerģijas tirgū kopumā, runājot par konkurenci uz dzīvību un nāvi šajā nozarē un, ka “daudzi uzņēmumi visā pasaulē ir atlaiduši simtiem strādnieku un bankrotējuši”. Tāpēc šis raksts nenorāda, ka Tata ir nekonkurētspējīgs uzņēmums ar augstām ražošanas izmaksām un pārdošanas cenām. (108) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens eksportētājs apgalvoja, ka iepriekš 91. apsvērumā minētajā Indijā notiekošajā antidempinga izmeklēšanā Tata nav iekļauts Indijas iekšzemes ražošanas uzņēmumu vidū, jo tas ievērojamos daudzumos importē elementus. Kaut arī ir apstiprināts, ka patiešām Indijā notiekošajā antidempinga izmeklēšanā Tata nav iekļauts Indijas iekšzemes ražošanas uzņēmumu vidū, tas tomēr uzreiz nenozīmē, ka uzņēmums Tata nav piemērots kā analogās valsts ražotājs. Normālā vērtība tika aprēķināta tikai uzņēmumā Tata Indijā ražotajiem elementiem un moduļiem, bet ne importētām precēm. Fakts, ka importētās sastāvdaļas tiek izmantotas kādu ražojumu izgatavošanā, nenozīmē, ka rezultātā normālā vērtība Indijai nav reprezentatīva, jo īpaši, ja tās pamatā galvenokārt ir pārdošanas cenas nevis izmaksas. (109) Ķīnas valdība apgalvoja, ka uzņēmuma Tata moduļu pārdošanas apjomi veidojot tikai 0,3 % no Ķīnas eksporta uz ES, tādējādi tie nevarot tikt uzskatīti par reprezentatīviem (atsaucoties uz tiesas spriedumu Detlef Nölle[16] lietā). Šajā lietā tiesa uzskatīja, ka gadījumā, ja kopējais ražošanas apjoms kādā valstī ir tikai 1,25 % no eksporta apjoma uz ES, tas liecina, ka attiecīgais tirgus nav pārāk reprezentatīvs. Šajā gadījumā Ķīnas valdība nav salīdzinājusi kopējo Indijas ražošanas apjomu ar kopējo Ķīnas eksportu, bet tikai viena Indijas uzņēmuma ražošanas apjomu ar visu Ķīnas eksportētāju kopējo eksportu. Šis salīdzinājums tomēr ir kļūdains, jo konkurences tirgū ar vairākiem dalībniekiem daudzumi, kas attiecas tikai uz vienu ražotāju, neliecina par tirgus reprezentativitāti kopumā. Turklāt šis salīdzinājums neatbilst salīdzinājumam Detlef Nölle lietā, kur kopējais ražošanas apjoms valstī tika salīdzināts ar kopējo eksporta apjomu. Saskaņā ar Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātas (“CCCME”) sniegto informāciju tika prognozēts, ka ražošanas apjoms Indijā līdz 2012. gada beigām, t. i., neilgi pēc IP beigām, pārsniegs 2 GW. Šāds ražošanas apjoms atbilstu 14 % Ķīnas eksporta apjoma uz ES, kas ir krietni virs Detlef Nölle spriedumā minētās 5 % indikatīvās robežvērtības. (110) Pēc galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona minēja faktu, ka uzņēmumam Tata neesot augšupejošās integrācijas un tam esot jāiepērk plāksnītes no trešām personām. Iespējams, ka šāds augšupejošas vertikālas integrācijas trūkums izraisa izmaksu palielinājumu, salīdzinājumā ar vertikāli integrētiem Ķīnas ražotājiem. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Konkrētāk, kopējās Tata izmaksas būtu tikai lielākas, ja plāksnīšu iepirkuma cena būtu augstāka nekā to ražošanas cena, kas ir nenoteikta, jo daudzi uzņēmumi saules enerģijas iekārtu ražošanas nozarē IP laikā strādāja ar zaudējumiem. Turklāt pat lielie vertikāli integrētie Ķīnas ražotāji bieži iegādājās būtiskus plāksnīšu daudzumus no neatkarīgiem piegādātājiem, un tas apliecina secinājumu, ka vertikālā integrācija plāksnīšu ražošanas jomā nenosaka augstākas moduļu un elementu izmaksas. (111) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka analogā valsts nav konkurētspējīga. Šis apgalvojums pamatots ar faktu, ka saules enerģijas elementu ražošana Indijā 2013. gadā ir sasniegusi zemāko punktu pēdējo piecu gadu laikā. Tomēr ziņojums, uz ko atsaucās minētā ieinteresētā persona, liecina, ka Indijas elementu ražošana IP laikā vēl arvien bija ļoti augstā līmenī, proti, tuvu ziņojumā minētajam maksimumam. Ražošana būtiski samazinājās pēc IP, tādējādi tas neietekmēja izmeklēšanas rezultātus. (112) Cits arguments, kas tika izvirzīts, lai pamatotu apgalvojumu, ka analogā valsts nav konkurētspējīga, ir iepriekš 91. apsvērumā minētā antidempinga izmeklēšana. Saskaņā ar iestāžu novērojumiem šī izmeklēšana vēl arvien turpinās, tāpēc par to vēl nevar izdarīt secinājumus. Kopumā antidempinga izmeklēšanas nav norāde uz konkurētspējas trūkumu, bet gan uz to, ka saskaņā ar vietējās ražošanas nozares viedokli konkurenti no trešajām valstīm pakļauj to negodīgai tirdzniecības praksei. (113) Kopumā Komisija uzskata, ka ir izvēle par labu Indijai kā analogai valstij ir pamatota. (114) Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par analogo valsti, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 72. līdz 77. apsvērumā. 1.4. Normālā vērtība (115) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona sniedza piezīmi par to, ka Indijas uzņēmumi galvenokārt pārdod ārpustīkla moduļus, kam ir augstākas cenas un izmaksas nekā ar tīklu saistītiem moduļiem, ko pārdod Ķīnas eksportētāji. Vēl tika apgalvots, ka ārpustīkla moduļiem parasti ir mazāka izejas jauda nekā ar tīklu saistītiem moduļiem. (116) Šajā ziņā tiek norādīts, ka “standarta izmēra” moduļiem, kuriem ir vairāk nekā 36 elementi, kas parasti ir saistīti ar tīklu, un mazākiem moduļiem, kuriem ir 36 elementi vai mazāk un kurus parasti izmanto ārpus tīkla, tika izstrādātas atšķirīgas normālās vērtības. Tāpēc tiek uzskatīts, ka visiem ražojumu veidiem, tostarp ārpustīkla moduļiem un ar tīklu saistītiem moduļiem, ir noteikta atbilstīga normālā vērtība. (117) Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmums Tata aktīvi darbojas arī kā projektu attīstītājs un ka tāpēc šā uzņēmuma pārdošanas apjomi nav salīdzināmi tikai ar Ķīnas ražotāju eksportētāju moduļu pārdošanas apjomiem. Šajā ziņā tiek norādīts, ka Indijas vietējo cenu un Ķīnas eksporta cenu salīdzinājums tika veikts tikai attiecībā uz moduļu pārdošanu, un normālās vērtības aprēķināšanai netika izmantoti pārdošanas apjomi, kas saistīti ar pabeigtiem projektiem vai integrētiem risinājumiem, jo tie netika uzskatīti par salīdzināmiem apjomiem. (118) Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par normālo vērtību, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 78. līdz 86. apsvērumā. 1.5. Eksporta cena (119) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas daži izlasē iekļautie eksportētāji iesniedza piezīmes par nelielām problēmām attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanai izmantoto eksporta cenu. Pamatotos gadījumos piezīmes tika ņemtas vērā un to dēļ nedaudz tika pārrēķināta attiecīgo uzņēmumu dempinga starpība. (120) Tā kā nav iesniegtas citas piezīmes par eksporta cenu, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 87. līdz 89. apsvērumā. 1.6. Salīdzinājums (121) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas daži izlasē iekļautie eksportētāji iesniedza piezīmes par nelielām problēmām attiecībā uz eksporta cenu salīdzināšanai izmantotajām korekcijām. Pamatotos gadījumos piezīmes tika ņemtas vērā un to dēļ nedaudz tika pārrēķināta attiecīgo uzņēmumu dempinga starpība. (122) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda, kuras dēļ tika nepareizi veikta iekšzemes pārvadājumu normālās vērtības korekcija. Šī kļūda tika labota, tādējādi nedaudz samazinot dempinga starpības. (123) Pēc galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka tirdzniecības līmeņa korekcija var būt pamatota, jo persona nepārdod tieši uzstādītājiem, bet tālākpārdevējiem un izplatītājiem. Persona pieprasīja detalizētu informāciju par analogās valsts ražotāja pārdošanas kanāliem, ko nevarēja sniegt konfidenciālās informācijas aizsardzības nolūkā. Kā alternatīva bija analogās valsts ražotāja klientu datu bāze, kur klienti tika iedalīti dažādās kategorijās atkarībā no pārdošanas apjoma, kas parādīja, ka tirdzniecības korekciju līmenis nav pamatots. (124) Atbildot uz šo analīzi, ieinteresētā persona atzina, ka atšķirības pārdošanas daudzumos izraisītu cenu atšķirības, bet viņš uzturēja argumentu par to, ka iespējams, uzstādītājiem būtu augstākas cenas, nekā izplatītājiem/tālākpārdevējiem, pat, ja uzstādītājs iegādātos līdzīgu daudzumu, kā izplatītājs/tālākpārdevējs. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots, tāpēc to nevarēja ņemt vērā. (125) Tā kā nav iesniegtas papildu piezīmes par eksporta cenu, tiek apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 90. līdz 92. apsvērumā. 1.7. Dempinga starpības (126) Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pieprasīja pilnīgu dempinga aprēķinu izpaušanu, apgalvojot, ka citādi nav iespējams runāt par to precizitāti. Tā kā šim uzņēmumam nebija piešķirts TER, tā normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz datiem no Indijas kā analogās valsts. Tā kā analogajā valstī izmeklēšanā pilnībā piedalījās tikai viens ražotājs, informāciju par ražojuma veida līmeni nevar izpaust, lai aizsargātu konfidenciālo informāciju. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. (127) Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, izlasē iekļauto uzņēmumu katra veida līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. (128) Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, vidējo svērto dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tādējādi šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. (129) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā dempinga starpība izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika noteikta 88,1 % apmērā. (130) Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tādēļ vispirms noteica sadarbības līmeni, to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzinot ar Ķīnas eksporta apjomu atbilstīgi nosacījumiem 167. apsvērumā. (131) Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nodrošināja vairāk nekā 80 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās, īstenojuši dempingu zemākā līmenī, un tādējādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti. (132) Tādējādi vidējās svērtās dempinga pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir norādītās turpmāk. Uzņēmums || Dempinga starpība Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd Changzhou Youze Technology Co. Ltd Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd || 90,3 % Delsolar (Wujiang) Ltd, || 111,5 % Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd || 91,9 % JingAo Solar Co. Ltd Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd Hefei JA Solar Technology Co. Ltd Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd || 97,5 % Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd || 53,8 % Wuxi Suntech Power Co. Ltd Suntech Power Co. Ltd Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd Luoyang Suntech Power Co. Ltd Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd || 73,2 % Yingli Energy (China) Co. Ltd Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd || 93,3 % Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (I un II pielikums) || 88,1 % Visi pārējie uzņēmumi || 111,5 % D. KAITĒJUMS 1. Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija (133) Līdzīgo ražojumu ražo aptuveni 215 ražotāji Savienībā. Iestādes ir pārbaudījušas ieinteresēto personu apgalvojumus, ka šis skaits esot lielāks; tomēr pārbaudē atklājās, ka iespējamie papildu ražotāji patiesībā pārsvarā bija ražotāji eksportētāji, ar tiem saistītie importētāji, izplatītāji un uzstādītāji. (134) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apstrīdēja to, ka neatkarīgā konsultāciju uzņēmuma Europressedienst (“konsultants”) sniegtie dati inter alia ir izmantoti, lai noteiktu Savienības ražošanas apjomu, Savienības ražošanas jaudu, kā arī citus makroekonomiskus kaitējuma rādītājus attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, kā arī importa datus. Šīs personas apšaubīja konsultanta neatkarību, apgalvojot, ka tas bija saistīts ar sūdzības iesniedzēju. Viņi pieprasīja arī paskaidrot, kā Komisija izvēlējās konsultantu, un apšaubīja tā kompetenci attiecībā uz ekonomikas datu vākšanu par FE nozari. Šajā ziņā tika apgalvots, ka Komisijai savus konstatējumus vajadzējis pamatot ar citu pieejamu avotu, jo īpaši pazīstamu pētniecības institūtu datiem. Visbeidzot, lai apstrīdētu konsultanta iesniegtos datus, apvienība AFASE atsaucās uz ekonomikas rādītāju iesniegšanas un datu apkopošanas paraugpraksi lietās, kuras attiecas uz LESD 101. un 102. panta piemērošanu, un apvienošanās lietās. (135) Attiecībā uz konsultanta un sūdzības iesniedzēja iespējamo saikni iesaistītās ieinteresētās personas neiesniedza pierādījumus, kas apliecinātu, ka šāda saikne pastāv. Tāpat izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, ka šādas attiecības pārsniegtu komerciālu attiecību robežas. Pēc galīgās izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka bija pazīmes, ka prima facie pierādījumi, kurus sūdzībās norādīja Savienības ražošanas nozare, kas ir sūdzības iesniedzējs, bija balstīti uz datiem, ko sniedza tas pats konsultants. Pat ja tiek atzīts, ka iegūtie dati par dažiem rādītājiem patiešām bija līdzīgi sūdzībā ietvertajiem pierādījumiem, tas nebūt nenozīmē, ka tos ieguva, izmantojot tikai vienu avotu. Tāpēc sūdzībā ietverti vairāki izmantotie avoti. (136) Kā paskaidrots pagaidu regulas 99. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka nav citu publiski pieejamu avotu, kas sniegtu gan makroekonomiskos datus par Savienības tirgu kopumā, gan citus importa datus, tāpēc konkrētajā izmeklēšanā ir piemēroti izmantot šā konsultanta pakalpojumus. Pirms Europressedienst izvēles Komisija novērtēja metodes, kuras konsultants izmanto attiecīgo datu vākšanai, kā arī konsultanta spēju sniegt vajadzīgos datus par katru ražojuma veidu atsevišķi un par visu attiecīgo periodu. (137) Turklāt izmeklēšanas gaitā konsultanta sniegtie dati pēc iespējas tika salīdzināti ar citiem pieejamajiem avotiem, un tie tika apstiprināti. Šajā ziņā tiek norādīts, ka tirgū ir vairāki pētniecības uzņēmumi, kuri apkopo statistikas datus par FE, un apkopotie rādītāji gandrīz nekad nav vienādi. Šis apstāklis ir skaidrojams ar to, ka jebkuram pētniecības institūtam ir sarežģīti iegūt precīzus rādītājus, tāpēc neatkarīgi no šo rādītāju avota apkopotie FE tirgus rādītāji vienmēr būs pamatoti ar aplēsēm. Šajā kontekstā Komisija, salīdzinot datus, ja šādi dati bija pieejami, salīdzināja tendences, par ko liecināja konsultanta sniegtie dati, ar tendencēm, par kurām liecināja tādu pašu datu izmaiņas, ko par šo pašu tematu bija publicējuši citi pētniecības uzņēmumi, Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (“JRC”) un Eiropas Fotoelektrisko ražojumu nozares apvienība (“EPIA”), ja šādi dati bija pieejami. Tā kā salīdzināto rādītāju izmaiņas bija vienādas, veicot salīdzināšanu, būtiskas atšķirības netika konstatētas. Tāpēc pagaidu konstatējumi nebija pamatoti tikai ar konsultanta sniegtajiem datiem, bet arī ar šo datu analīzi un vērtējumu, ko veica Komisija. Turklāt, kā minēts iepriekš 9. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas konsultanta uzņēmumā tika veikts pārbaudes apmeklējums. Lai pārbaudītu metodikas un iesniegto datu ticamību, Komisija konsultanta uzņēmumā veica pārbaudi uz vietas. Pēc tam, kad Komisija bija salīdzinājusi datus, lai papildus pārliecinātos par datu un izmantotās metodikas ticamību un kvalitāti, tika veikta pārbaude uz vietas. Tika uzskatīts, ka, piemērojot labas pārvaldības principu, pārbaude uz vietas ir atbilstīgs līdzeklis arī tad, ja šos datus nav sniegusi ieinteresētā persona, bet gan konsultants. Tāpēc Komisija papildus pārliecinājās par konsultanta sniegto datu ticamību. (138) Viena persona apgalvoja, ka Komisijas izmantotā salīdzināšanas metodika nav pietiekami sīki izskaidrota un pieprasīja, lai tiktu izpausti arī citi avoti, kas izmantoti salīdzināšanā. Šī persona arī apgalvoja, ka izmantotā metodika jebkurā gadījumā ir nederīga, jo tajā salīdzinātas vien dažādu avotu tendences, nevis absolūtās vērtības. (139) Ciktāl tas attiecas uz citiem avotiem, ko izmanto, lai salīdzinātu konsultantu sniegtos datus, ir jānorāda, ka tie bija minēti JRC un EPIA publicētajos ziņojumos par šiem pašiem jautājumiem. Attiecībā uz datu salīdzinājumu ar citiem avotiem, tiek norādīts, ka tie uzrādīja ne tikai līdzīgas tendences, bet arī līdzīgus lielumus. Tādēļ tika secināts, ka izmantotās metodes ir atbilstošas, un šajā sakarībā apgalvojumi tika noraidīti. (140) Attiecībā uz konsultanta kompetenci tiek norādīts, ka šā uzņēmuma pamatdarbība ir FE nozares datu vākšana un FE tirgus uzņēmumu aktuālās datubāzes izstrāde. Šie dati tiek publicēti specializētos fotoelektriskās enerģijas nozares žurnālos, un šos datus izmanto arī konkrēti uzņēmumi, kuru uzdevumā konsultants veic īpašus pētījumus. Europressedienst izveidotā datubāze tiek pastāvīgi atjaunināta, un dati tiek publicēti no jauna. Turklāt konsultantam ir ilggadēja pieredze šajā nozarē. Proti, konsultanta metodika ir informācijas vākšana, salīdzināšana un apkopošana, izmantojot dažādus tirgū pieejamos avotus. Tādēļ tas vāc datus, izmantojot standartizētas anketas un nosūtot tās datubāzē iekļautajiem uzņēmumiem, jo īpaši Savienības ražotājiem, vai veicot telefonaptauju, vai tirdzniecības izstādēs aptaujājot trešo valstu ražotājus. Ja informāciju nav iespējams iegūt, izmantojot minētos kanālus, Europressedienst pārbauda fotoelektriskās enerģijas nozares uzņēmumu finanšu pārskatus vai, lai iegūtu vai salīdzinātu datus, brīvprātīgi sadarbojas ar citiem pētniecības institūtiem. Tika pārbaudīts un arī apstiprināts, ka konsultants minētos avotus izmanto savā ikdienas darbā. Ņemot vērā minēto, tika uzskatīts, ka šajā izmeklēšanā ir atbilstīgi izmantot uzņēmuma Europressedienst pakalpojumus, un tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi tika noraidīti (141) Attiecībā uz Komisijas kompetentā dienesta izdoto ekonomikas rādītāju iesniegšanas paraugpraksi (“paraugprakse”) būtu jāsniedz šādas piezīmes. Pirmkārt, tas ir dokuments, kurā nevar iesaistīt Komisiju, jo to nav pieņēmusi kolēģija, bet publicējis kompetentais dienests ar mērķi sniegt ieteikumus personām par to, kā iesniegt ekonomiskos rādītājus. Otrkārt, paraugprakse attiecas uz ekonomikas rādītāju iesniegšanu un datiem, ko izmanto dažās lietās, kas saistītas ar konkurences apstākļu izmeklēšanu, saistībā ar LESD 101. un 102. pantu un apvienošanās lietām. Piemērojamie noteikumi, pierādījumu standarti un Komisijas izmeklēšanas pilnvaras šajās konkurences lietās nevar salīdzināt ar tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu, uz to attiecas pilnīgi atšķirīgs noteikumu kopums. (142) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas personas apstrīdēja konsultanta izmantoto metodiku, apgalvojot, ka tā neatbilst atzītiem zinātniskiem standartiem. Tomēr, kā minēts 137. apsvērumā iepriekš, attiecīgā metodika tika izvērtēta un iegūtie dati tika salīdzināti un pārbaudīti un pēc tam izvērtēti atbilstīgi citiem publicētiem datiem, un tāpēc tie pamatoti uzskatāmi par ticamiem. Konkrētie jautājumi, ko izvirzīja ieinteresētās personas, galvenokārt AFASE, tika precizēti un publiskoti publiski pieejamajos izmeklēšanas dokumentos, kur ieinteresētās personas tos varēja pārbaudīt. (143) CCCME apgalvoja, ka datu apkopošanas metodika netika precizēta. Tā kā attiecīgā informācija visām ieinteresētajām personām tika darīta pieejama pieejamajos izmeklēšanas dokumentos, kur ieinteresētās personas tos varēja pārbaudīt, šis apgalvojums tika noraidīts. (144) Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoti izteica bažas par Komisijas konsultantu atlasi un par iesniegto datu kvalitāti. Attiecībā uz šo tika apgalvots, ka konsultanta datus īpašos gadījumos var pasūtīt un iegādāties, lai īstenotu potenciālo klientu īpaši noteiktus pieprasījumus, un tādēļ dati var nebūt objektīvi. Turklāt CCCME apstrīdēja, ka konsultantu savāktie dati varētu tikt uzskatīti par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē, jo tie lielā mērā ir balstīti uz pieņēmumiem un aprēķiniem. Turklāt tika apgalvots, ka sniegtie dati nebija pietiekami pamatoti ar pierādījumiem un ka tie nav ne apstiprinoši, ne objektīvi, ne arī pārbaudāmi. (145) Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jāatsaucas uz 136. un 137. apsvērumu iepriekš, kur sniegta papildu informācija par konsultantu izraudzīšanu. Turklāt ir jānorāda, ka Komisija nolīga konsultantu, pamatojoties uz pilnīgāko tajā brīdī pieejamo informāciju un pilnībā atbilstoši Komisijas finanšu regulai, kas piemērojama šai procedūrai. Turklāt jāatgādina, ka liela nozīme bija konsultanta spējām laicīgi sagādāt visus nepieciešamos datus, jo Komisijai bija pienākums noteiktā termiņā publicēt izmeklēšanas laikā iegūtos pagaidu konstatējumus. (146) Attiecībā uz sagādāto datu kvalitāti un to, vai tie uzskatāmi par tiešiem pierādījumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta izpratnē, kā tas minēts 137. apsvērumā iepriekš, jānorāda, ka tika pārbaudīta konsultanta datu apkopošanas metodika un tās kvalitāti atzina par apmierinošu. Turklāt kā jau tas minēts iepriekš tajā pašā apsvērumā, konsultanta sagādātie dati tika, kad vien tas bija iespējams, salīdzināti ar citiem avotiem, un tika konstatēts, ka tie ir pietiekami precīzi. Noslēgumā jānorāda, ka konsultantam ir viena datu bāze, kura neatkarīgi no klientu vajadzībām un pieprasījumiem tiek regulāri atjaunināta. Tā pati datu bāze tiek izmantota, lai iegūtu FE statistiku un iesniegtu to dažādiem klientiem, tādēļ apgalvojums, ka dati nav objektīvi, ir noraidāms. (147) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi avotus, izmantoto metodiku un informāciju par uzņēmumiem, ar kuriem konsultants sadarbojās, apkopojot saņemtos makroekonomikas datus. Cita ieinteresētā persona atkārtoti apgalvoja, ka konsultanta izmantotā metodika liek domāt, ka rezultāti varētu būt neprecīzi. Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par konsultanta izmantoto metodiku, piemēram, par vidējo atbilžu biežumu uz anketas/interviju jautājumiem, par to datu proporciju, kas iegūti katrā kanālā un kā šie kanāli tika pārbaudīti, par aptuvenām vērtībām/pieņēmumiem, kas izmantoti, lai iegūtu datus, par to uzņēmumu skaitu, kuriem tika veikta aptuveno vērtību noteikšana, un vismaz par konsultanta darbinieku skaita diapazonu. (148) Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jānorāda, ka pēc pagaidu konstatējumu saņemšanas Komisija sniedza ieinteresētajām personām informāciju par konsultanta datu apkopošanā izmantoto metodiku un to avotiem, un saistībā ar to pēc pagaidu informācijas izpaušanas atbildēja uz ieinteresēto personu izvirzītajiem konkrētajiem jautājumiem. Ieinteresēto personu papildu informācijas pieprasījumi pēc galīgās informācijas izpaušanas tiek uzskatīti par atbildētiem, sniedzot informāciju, kas konfidencialitātes ierobežojumu ietvaros kļuva pieejama pēc pagaidu maksājumu noteikšanas. Turklāt tiek uzsvērts, ka Komisija uz vietas pārbaudīja, kā konsultants ieguva un apkopoja datus, un kādi bija attiecīgie pamatpieņēmumi datu apkopošanai. Pārbaudes rezultāti bija apmierinoši, un Komisija atkārtoti pārliecinājās par pamatpieņēmumu atbilstību un konsultanta sniegto datu kvalitāti. Turklāt personas neapstrīd pašus datus. (149) Pēc galīgās informācijas izpaušanas cita ieinteresētā persona pieprasīja skaidrojumu par vairākiem konsultanta datu vākšanā aplūkotiem Savienības ražotājiem un aptuveni par 215 Komisijai zināmiem Savienības ražotājiem, kuri daļēji pārklājas. Attiecībā uz šo ir jāpaskaidro, ka konsultanta aplūkotie Savienības ražotāji lielākoties tie paši, kas pārstāv Savienības ražošanas nozari izmeklēšanā, kas minēta 133. apsvērumā iepriekš. (150) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējumu analīzi Komisija ir veikusi nekonsekventi, jo tā veikta atsevišķi moduļiem un elementiem, bet kaitējuma un dempinga starpības aprēķini tika noteikti kā moduļu un elementu kopējā vidējā svērtā cena. Attiecībā uz šo ir jānorāda, ka, lai gan rādītāji tika uzrādīti par katru ražojuma veidu atsevišķi, izdarītie secinājumi par katru rādītāju attiecas uz izmeklēšanā iekļauto ražojumu kopumā. Jāatgādina arī, ka moduļi un elementi ir viens ražojums, un tādēļ dempinga starpības un kaitējuma novēršanas līmenis tika noteikts, pamatojoties uz to. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. (151) Visbeidzot cita persona apgalvoja, ka makroekonomikas rādītāju vērtības aprēķins IP laikā tika kļūdaini balstīts uz vienkāršu vidējo 2011. un 2012. gada vērtību, bet šāda metodika nav objektīva un neatspoguļos reālos rezultātus IP laikā. Ir jāpaskaidro, ka datu vienkāršā vidējā vērtība tika izmantota tikai gadījumā, ja attiecīgajos periodos bija līdzīgas tendences. Gadījumā, ja tendences ir atšķirīgas, metodika tika attiecīgi pielāgota, ņemot vērā tirgus realitāti. Attiecīgā persona neizvērsa diskusiju par to, kādā mērā izmantotās metodikas rezultāti neatspoguļotu tirgus realitāti. Tādēļ šie apgalvojumi tika noraidīti. (152) Pamatojoties uz minētajiem faktiem un tā kā par šiem jautājumiem nav iesniegtas papildu piezīmes, tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 98. līdz 101. apsvērumā. 2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana (153) Vairākas personas apgalvoja, ka kaitējums būtu bijis jānovērtē atsevišķi tirgum pašu vajadzībām un brīvajam tirgum. Viena persona apgalvoja, ka dati par elementiem, ko paredzēts izmantot pašu vajadzībām, būtu jāizslēdz no kaitējuma novērtējuma, jo tos neietekmējot subsidētais imports. (154) Kā minēts pagaidu regulas 105. apsvērumā, patēriņš, pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums būtu jāpārbauda saistībā ar visām Savienības ražošanas nozares darbībām, tostarp ražošanas nozares produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām, jo tirgum pašu vajadzībām paredzēto produkciju vienlīdz ietekmēja arī konkurence, ko radīja imports no attiecīgās valsts. (155) Tādējādi izmeklēšanā tika konstatēts, ka, palielinoties negatīvajai ietekmei uz cenām, kuru radīja imports par dempinga cenām, vertikāli integrēti ražotāji bija spiesti importēt ražojumus (elementus) par dempinga cenām un pārtraukt tādu izstrādājumu ražošanu, kuru izmaksas pārsniedza importa cenu. Turklāt izmeklēšanā tika arī atklāts, ka brīvajā tirgū un tirgū pašu vajadzībām ir vienādas cenu attīstības tendences, tādējādi apliecinot to, ka attiecīgais imports šos tirgus ietekmēja vienādi. (156) Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi atbilstošu un pamatotu tirgus pašu vajadzībām analīzi vai arī iemeslus, kādēļ nav tikusi veikta atsevišķa analīze. Viena persona apgalvoja, ka netika sniegta informācija par Savienības produkcijas nozīmi pašu patēriņam. Papildus tika apgalvots, ka pagaidu regulas 106. apsvērumā minētais, ka cenas tirgū pašu vajadzībām ne vienmēr atspoguļo tirgus cenas, ir pretrunā secinājumiem, kas minēti 155. apsvērumā iepriekš, ka brīvajā tirgū un tirgū pašu vajadzībām ir vienādas cenu attīstības tendences. (157) Pirmkārt, ir jānorāda, ka pagaidu regulas 105. apsvērumā ir izklāstīti iemesli attiecībā uz to, kādēļ tika uzskatīts par pieņemamu pārbaudīt kaitējuma rādītājus (izņemot peļņu), kas attiecas uz kopējo Savienības ražošanas nozares darbību, tostarp izmantošanu pašu patēriņam. Šajā sakarībā jāatgādina, kā izklāstīts tajā pašā apsvērumā, ka izmeklēšanā atklājās, ka produkciju, kas paredzēta pašu patēriņam, vienlīdz ietekmē konkurējošais imports no ĶTR, ko attiecīgās ieinteresētās personas neapstrīdēja. Tāpēc ir jānoraida apgalvojums, ka netika sniegts izskaidrojums par to, kādēļ neveica atsevišķu analīzi. Tāpat, ņemot vērā to, ka tas izriet no šā secinājuma, ir jānoraida, ka šāda atsevišķa analīze būtu jāveic tirgum pašu vajadzībām. (158) Otrkārt, kaut arī, pamatojoties uz iepriekš minēto, Savienības produkcija, kas paredzēta izmantošanai pašu vajadzībām, nav uzskatāma par būtisku elementu, jānorāda, ka Savienībā ražoto elementu apjoms, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, IP laikā veidoja aptuveni pusi no kopējā ražošanas apjoma. Visbeidzot, ir noskaidrots, ka falts, ka cenas tirgū pašu vajadzībām neatspoguļo cenas brīvajā tirgū, ne vienmēr ir pretrunā ar to, ka cenām abos tirgos ir vienādas tendences, jo tās joprojām var būt dažādos līmeņos vai cenu izmaiņas var būt lielākas vai mazākas, tādējādi attēlojot citu ainu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojumi attiecībā uz tirgu pašu vajadzībām tika noraidīti. (159) Attiecīgās personas nesniedza informāciju, kas atspēkotu minētos konstatējumus par Savienības tirgus noteikšanu. Tāpēc šajā ziņā paustie apgalvojumi tika noraidīti un tika apstiprināti visi konstatējumi pagaidu regulas 102. līdz 106. apsvērumā. 3. Patēriņš Savienībā (160) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka atkarībā no izmantotā avota krasi atšķiras dati par izmeklējamā ražojuma patēriņu Savienībā. Šī persona apgalvoja, ka drošticamus datus var iegūt, tikai izmantojot informāciju, kas savākta specializētās iestādēs vai pētniecības centros. Ņemot vērā 134. un 152. apsvērumā iepriekš izklāstītos paskaidrojumus un secinājumus par izmeklēšanā izmantoto konsultanta sniegto datu ticamību, šis arguments tiek noraidīts. (161) Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka patēriņa apjoms nebūtu jānosaka, vienkārši saskaitot pieejamās moduļu ražošanas jaudas Savienībā, un ka no tā būtu jāatņem Savienības ražošanas nozares projektiem paredzēto moduļu patēriņa apjoms. Šis arguments tika noraidīts, jo moduļu patēriņa apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā Savienībā no jauna uzstādītās jaudas. Tā ir vispārpieņemta prakse, nosakot moduļu patēriņu. Elementu patēriņa apjoms tika noteikts, ņemot vērā Savienība saražoto moduļu apjomu. (162) Cita persona apgalvoja, ka konsultanta aprakstītā metodika apstiprina grūtības noteikt ticamus patēriņa rādītājus. Turklāt tika apgalvots, ka importa dati, kā arī Savienības ražošanas nozares dati par eksporta pārdošanas apjomiem, bija balstīti uz nepārbaudāmām aplēsēm vai nepilnīgiem datiem, un ka Komisijas veiktais salīdzinājums nebija pietiekams, lai varētu secināt, ka šie dati ir patiešām ticami un precīzi. (163) Kā tas jau ir minēts iepriekš 136. un 137. apsvērumā, datu un izmantoto datu apkopošanas metodikas kvalitāti Komisija apstiprināja apmeklējuma laikā un, pamatojoties uz to, tika uzskatīts, ka izmantotā metodika ir atbilstoša un rezultāti ir precīzi un pietiekami ticami. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. (164) Pamatojoties uz minētajiem faktiem un tā kā par patēriņu Savienībā nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 107. līdz 109. apsvērums. 4. Imports no attiecīgās valsts 4.1. Importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts (165) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka atkarībā no izmantotā avota krasi atšķiras dati par izmeklējamā ražojuma importa apjomiem. Šī persona apgalvoja, ka drošticamus datus var iegūt, tikai izmantojot informāciju, kas savākta specializētās iestādēs vai pētniecības centros. Ņemot vērā 134. un 152. apsvērumā iepriekš izklāstītos paskaidrojumus un secinājumus par izmeklēšanā izmantoto konsultanta sniegto datu ticamību, šis arguments tiek noraidīts. (166) Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apstrīdēja metodiku, ar kuru tiek noteikta kopējā importa vērtība no ĶTR, apgalvojot, ka tā bija balstīta uz darījumiem, kas veikti pie CIF līmeņa pirms nodokļa nomaksas, un tāpēc ir apšaubāms, vai šie darījumi bija paredzēti Savienības patēriņam. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek precizēts, ka konsultanta sniegtais aprēķins par kopējo importa vērtību no ĶTR netika izmantots pagaidu un galīgajiem konstatējumiem un ka izmeklēšanas laikā tikai noteica importa apjomu un importa cenas, kā tas redzams pagaidu regulas 110. līdz 113. apsvērumā. Tā kā attiecīgā ieinteresētā persona neapstrīdēja metodiku kā tādu, ar kuru nosaka importa cenas, ir norādīta atsauce uz attiecīgajiem konstatējumiem pagaidu regulas 113. līdz 117. apsvērumā un turpmāk minētajā 168. līdz 176. apsvērumā. Tādēļ minētais apgalvojums tika noraidīts. (167) Pamatojoties uz minētajiem faktiem un tā kā par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa apjomu nav iesniegtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 110. līdz 112. apsvērums. 4.2. Importa cenas un cenu samazinājums (168) Viens nesaistītais importētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka importa cenas būtu jānosaka, ņemot vērā tā attiecīgā ražojuma importu Savienībā. Tomēr šā importētāja sniegtie dati bija tikai daļa no kopējā importa apjoma Savienībā, un nebija iespējams izdarīt nozīmīgus secinājumus par visa ĶTR izcelsmes importa apjoma vidējo importa cenu visā attiecīgajā periodā, kas aptvēra vairākus gadus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. (169) Cita persona apgalvoja, ka netika izskaidrota cenu noteikšanas metodika, jo īpaši attiecībā uz to, kā tika apvienoti un saskaņoti dati no dažādiem avotiem. Turklāt tika apgalvots, ka importa izmaksu pamatā būtu jābūt pārbaudītai informācijai, kas apkopota izmeklēšanas laikā, nevis aplēsēm. (170) Tiek uzskatīts, ka metodika, kas ir pieejama visām ieinteresētajām personām, ir pietiekami pilnīga, lai saprastu to, kā rādītāji iegūti. Attiecībā uz “importēšanas” izmaksām tiek precizēts, ka cenas uz vietas koriģēja, lai iegūtu CIF cenas. Veikto aprēķinu apstiprināja izmeklēšanas laikā apkopotie dati. (171) Pēc pagaidu informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas pieprasīja vairāk informācijas par cenu samazinājuma aprēķiniem nekā jau bija norādīts pagaidu regulas 116. apsvērumā. Ciktāl tas bija iespējams, divpusējās apmaiņā sniegta papildu informācija, ņemot vērā to, ka šī informācija ir slepena, un to, ka Savienības ražotājiem tiek nodrošināta anonimitāte. (172) Saskaņā ar lēmumu par plāksnīšu neiekļaušanu ražojumu klāstā (sk. 28. līdz 32. apsvērumu iepriekš) šie ražojumi netika iekļauti arī cenu samazinājuma aprēķinā. Turklāt ieinteresētās personas iesniedza dažus CIF cenu labojumus. Tā kā 21. apsvērumā skaidroto iemeslu dēļ tika pārskatīta nesaistīto importētāju izlase, pēc tam, kad dati bija pieejami un pilnīgi, tika izmantotas jaunās importētāju izlases vidējās izmaksas pēc importēšanas. (173) Pārskatītais cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, iegūtā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija diapazonā no 19,8 % līdz 32,1 % attiecībā uz moduļiem, no 4 % līdz 28,5 % attiecībā uz elementiem un no 8 % līdz 29 % attiecīgajam ražojumam kopumā. (174) Būtu jāpiebilst, ka vienam izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam tika aprēķināts negatīvs cenas samazinājums attiecība uz elementiem. Tomēr, tā kā viņa eksporta apjomi nebija ievērojami, to nevar uzskatīt par reprezentatīvu lielumu. (175) Turklāt cits izlasē iekļauts ražotājs eksportētājs apstrīdēja avotu monoelementu precizējumam līdz multielementu līmenim, tomēr nekādi nepamatoja šo argumentu. Tomēr jauna informācija vai pierādījumi netika iesniegti, tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. (176) Tā kā par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importa cenām un cenu samazinājuma aprēķinu nav sniegtas citas piezīmes, ievērojot iepriekš minētos grozījumus, tiek apstiprināts pagaidu regulas 113. līdz 117. apsvērums. 5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis 5.1. Vispārīga informācija (177) Dažas personas apšaubīja Komisijas šīs izmeklēšanas vajadzībām izmantoto kaitējuma makroekonomisko rādītāju vispārējo drošticamību. Tās apgalvoja, ka tendences, kas konstatētas vairākiem šiem rādītājiem, atšķiras no to pašu rādītāju tendencēm, kas konstatētas attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Īpaši tika norādīts Savienības ražošanas apjoms, ražīgums, pārdošanas apjoms, vidējās darbaspēka izmaksas un nodarbinātība. (178) Kā minēts pagaidu regulas 121. apsvērumā, makroekonomiskie rādītāji tika noteikti par visiem ražotājiem Savienībā. Ja tie paši dati tika sniegti par atsevišķiem Savienības ražotājiem vai Savienības ražotāju grupu (t. i., izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem), tendences ne vienmēr bija vienādas, jo, piemēram, katra apskatītā uzņēmuma svars šādā salīdzinājumā netika ņemts vērā. Tādējādi visu Savienības ražotāju un izlasē iekļauto Savienības ražotāju makroekonomisko rādītāju salīdzināšanas rezultāti ne vienmēr nozīmīgi, un tie neļauj secināt, ka kāds no šiem abiem datu kopumiem nebūtu drošticams. Katrā ziņā, salīdzinot makroekonomisko rādītāju tendences Savienības ražošanas nozarē ar tādiem pašiem konsolidētajiem rādītājiem par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, laikā no 2011. gada līdz IP atšķirības tendencēs ir vērojamas vairākiem rādītājiem, piemēram, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomam, ražošanas jaudai, pārdošanas apjomiem, nodarbinātībai un ražīgumam. Visos šajos rādītājos izlasē