Nigēras iestādes ir pastiprinājušas arī robežkontroli un izpildes nodrošināšanas darbības cīņā pret cilvēku tirdzniecību, 2017. gadā līdz šim veicot 18 operācijas, kuru rezultātā vairāk nekā 30 personu tika apcietinātas un apmēram 20 notiesātas un tika konfiscēti kontrabandai izmantotie transportlīdzekļi. Ir skaidri redzams, ka kontroles pasākumi ir nesuši zināmus panākumus, liekot šķēršļus migrantu kontrabandai galvenajos migrācijas maršrutos. Divu galveno migrantu tranzīta maršrutu uzraudzība, ko veic Starptautiskā Migrācijas organizācija, rāda, ka kopš 2016. gada maija nepārtraukti samazinās to migrantu skaits, kuri šķērso šos robežpunktus, lai nokļūtu Lībijā. Ieceļojušo migrantu skaits 2017. gada pirmajos četros mēnešos (vairāk nekā 51 000) ir lielāks nekā izceļojušo migrantu skaits (vairāk nekā 22 000). Tomēr reģistrētais samazinājums noteikti nenozīmē tieši tādu pašu samazinājumu visā Lībiju sasniedzošajā migrantu plūsmā, jo tiek izmantoti jauni maršruti pastiprināto robežkontroļu apiešanai. Šie jaunie maršruti ir sarežģītāk izmantojami un riskantāki, kā rezultātā kontrabandisti par pārvadājumu pieprasa augstāku samaksu un migrantus apdraud lielāki riski.

Grafiks. Neatbilstīga migrācija no Āfrikas un Āzijas – galvenās izcelsmes valstis (Avots: (Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra)

Salīdzinot ar citām reģiona valstīm, sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā norisinās samērā pozitīvi; tiek izmantoti dažādi divpusējas sadarbības kanāli ar vairākām dalībvalstīm un ar ES. 2016. gadā Nigērija bija galvenā mērķvalsts Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras kopīgajās atgriešanas operācijās (2016. gadā tika organizētas 14 šādas operācijas un 2017. gadā līdz šim 6). Itālijā ir norīkoti Nigērijas sadarbības koordinatori, lai atvieglotu neatbilstīgo migrantu identificēšanu. Tomēr šīs sadarbības rezultāti joprojām ir ierobežoti; vidējais atgriešanās rādītājs 2016. gadā bija 26,4 %, un dažādās dalībvalstīs tas būtiski atšķiras. Nigērijas iestādēm vēl ir jāizsniedz arī ceļošanas dokumenti neatbilstīgajiem migrantiem, kuru Nigērijas valstspiederību 2016. gada beigās apstiprināja identificēšanas misija vairākās dalībvalstīs. No otras puses, Nigērija cieši sadarbojas ar Starptautisko Migrācijas organizāciju, lai atvieglotu pati savu valstspiederīgo atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos no Nigēras un Lībijas; 2017. gadā līdz šim ir droši atgriezušās 1786 personas.

Nigērijai kā galvenajai izcelsmes valstij ir centrāla nozīme it visos centienos pārvaldīt migrācijas plūsmas Eiropas virzienā. Nigērijas valstspiederīgie veido vislielāko ieceļojušo migrantu daļu kopš 2016. gada, kad tika reģistrēti kopā 37 809 neatbilstīgas ieceļošanas gadījumi. Pirmajos četros 2017. gada mēnešos ES neatbilstīgā veidā bija ieceļojuši jau 5253 Nigērijas valstspiederīgie, tādējādi šīs valstspiederības personām ieņemot pirmo vietu skaita ziņā. Nigērija joprojām ir galvenā ES reģistrētās cilvēku tirdzniecības upuru – galvenokārt seksuālas izmantošanas nolūkā pārdotu sieviešu un meiteņu – ārpus ES esošā izcelsmes valsts.

Saskaņota ES atbalsta rezultātā atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos skaits no Nigēras ir palielinājies. Līdz 2017. gada 9. jūnijam atgriešanās palīdzību saņēmuši 2640 migranti (tostarp 175 Nigēras valstspiederīgie). ES turpinās atbalstīt šo darbu. 2017. gada aprīlī saskaņā ar ES trasta fondu plašākas reģionālās iniciatīvas ietvaros tika noslēgts līgums par papildu projektu EUR 15 miljonu apmērā.

Cilvēku kontrabandas un tirdzniecības apkarošanā gūtie panākumi ir palielinājuši nepieciešamību atbalstīt dzīvotspējīgas ekonomiskās alternatīvas Agadesas reģiona iedzīvotājiem, lai kompensētu to, ka samazinās nelikumīgās darbībās gūtie ieņēmumi. ES informācijas centra un biroja izveide Agadesā palīdz ātrāk novērtēt vajadzības uz vietas un palielina ES darbību redzamību.

Tā kā ir nepieciešama papildu analīze par alternatīviem maršrutiem, Nigēras iestāžu vadībā 2017. gada maijā darbu uzsāka kopīga informācijas platforma, kurā piedalās ES, ieinteresētās dalībvalstis un Starptautiskā Migrācijas organizācija. Šajā platformā notiks datu apmaiņa, tendenču noteikšana, riska analīzes izstrāde un tiks piedāvāti operatīvi risinājumi. Platformas pirmā sesija notika 16. maijā. Šo darbu atbalstīs sadarbības koordinators no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras, kuru uz Niameju norīkos jūlijā.

ES un dalībvalstīm būtu jāturpina centieni partnerību ar Nigēriju izvirzīt jaunā līmenī. Nigērija ir stratēģisks partneris Āfrikā investīciju un drošības, kā arī migrācijas jautājumu sadarbības jomā, un efektīvas atpakaļuzņemšanas nolīguma noslēgšana nepārprotami apliecinātu iesaistīšanos šajā plašajā un stratēģiskajā partnerībā. Lai atjaunotos iesaiste un sarunas norisinātos plašākā sadarbības satvarā, aptverot visus migrācijas pārvaldības aspektus, uz Nigēriju jūlijā dosies ES un dalībvalstu kopīga augsta līmeņa misija. Nākamais ministru līmeņa dialogs, kurš plānots 2017. gada septembrī, sniedz iespēju tuvināt visus dažādos darbības virzienus un integrēt migrāciju plašā sadarbībā ar ES.

Turpmākie soļi:

-pastiprināt divpusējo sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā;

-atsākt pārrunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu;

-līdz 2017. gada beigām nodrošināt Eiropola un Eurojust iesaisti pārrobežu lietās, kurās ir runa par cilvēku tirdzniecību, tostarp atbalstīt finanšu izmeklēšanas;

-paturot prātā ES ministru sanāksmi, tuvināt visus dažādos darbības virzienus investīciju, drošības un migrācijas jomā.

Senegāla

Senegāla ir nozīmīga neatbilstīgu migrantu izcelsmes valsts; 2017. gada pirmajos piecos mēnešos Itālijā no turienes jau ir ieradušies 3410 neatbilstīgi migranti, sekojot 10 300 reģistrētajiem neatbilstīgajiem migrantiem 2016. gadā.

Ar Senegālu veiksmīgi iedibinātais politiskais dialogs par migrāciju turpinājās augstā līmenī 2017. gada aprīlī un jūnijā, kad tika apspriesta padziļināta sadarbība migrācijas jomā, orientējoties uz četriem galvenajiem darbības virzieniem — novērst pamatcēloņus, uzlabot robežu pārvaldi un civilstāvokļa aktu reģistrus, palielināt atgriešanos skaitu no citām Āfrikas valstīm (tostarp no Lībijas) un atvieglot atgriešanu, īpašu uzmanību pievēršot jaunpienācējiem Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutā.

Starp Senegālas iestāžu centieniem uzlabot migrācijas pārvaldību minama robežpolicijas dienesta reorganizēšana un pasākumi, kas uzlabotu uzticamu migrācijas datu pieejamību. Sagaidāms, ka turpmāko nedēļu laikā tiks pieņemts Migrācijas valsts stratēģijas rīcības plāns. Notiek centrālās pirkstu nospiedumu datubāzes paplašināšana – no 10 miljoniem reģistrēto pilsoņu tajā tagad ir dati par 6,5 miljoniem. Vidējā termiņā būtu jāpanāk, lai konsulātiem būtu tieša piekļuve šai datubāzei, jo tas paātrinātu identificēšanas procesu. Senegālai ir arī būtiska loma Rabātas procesa koordinācijas komitejā.

Senegāla nesen atvēra vēstniecību Nigērā un ar ES finansēta Starptautiskās Migrācijas organizācijas projekta atbalstu ir sniegusi palīdzību migrantiem, kas vēlas atgriezties Senegālā. Senegālas valstspiederīgo atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos skaits pieaug; līdz 2017. gada 9. jūnijam tas bija sasniedzis 823 atgriešanās gadījumus no Nigēras un 528 – no Lībijas.

Tomēr operatīvā sadarbība, kas notiek, lai veicinātu atgriešanos no Eiropas, joprojām ir minimāla. 2016. gadā būtiski pieauga atgriešanas lēmumu skaits (5445 salīdzinājumā ar 2015. gada rādītāju 4695), bet atgriešanās rādītājs samazinājās no jau tā ļoti zemā rādītāja 12,5 %, līdz 9 %. Samazinājās arī apstiprināto konsulāro ceļošanas dokumentu pieprasījumu skaits. Lai gan Senegālas ierēdņi ir devušies misijās uz ES dalībvalstīm, šo misiju rezultāti atgriešanās rādītāju ziņā joprojām ir neapmierinoši, kas skaidrojams ar lietu lēno izskatīšanu no Senegālas puses un administratīvajām grūtībām ES dalībvalstīs.

Ierobežota virzība ir vērojama arī attiecībā uz Āfrikas un Frontex informācijas dienesta riska analīzes vienības izveidi, kas ļaus stiprināt kopīgo cīņu pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību. Ir pabeigtas sarunas par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Senegālas iestāžu sadarbības režīmu, un tagad pēc iespējas drīz būtu jāparaksta attiecīga vienošanās.