PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk “Euratom”) vārdā attiecībā uz Euratom līguma darbības jomā ietilpstošajiem jautājumiem jāieņem Enerģētikas hartas konferences 33. sanāksmē saistībā ar ierosināto Enerģētikas hartas nolīguma grozījumu paredzēto pieņemšanu (CC 760) un i) ierosināto Enerģētikas hartas nolīguma pielikumu grozījumu un izmaiņu apstiprināšanu (CC 761), ii) ierosināto vienošanos, deklarāciju un lēmumu izmaiņu apstiprināšanu (CC 762) un iii) lēmuma par Enerģētikas hartas nolīguma grozījumu un tā pielikumu izmaiņu/pārlabojumu stāšanos spēkā un provizorisku piemērošanu apstiprināšanu (CC 763). Enerģētikas hartas nolīguma grozījumu pieņemšana un papildu apstiprinājumi Enerģētikas hartas konferencē ir jāpieņem vienlaikus.

Enerģētikas hartas nolīgums

Enerģētikas hartas nolīgums (ECT) ir daudzpusējs tirdzniecības un investīciju nolīgums, ko piemēro enerģētikas nozarei un kas tika parakstīts 1994. gadā un stājās spēkā 1998. gadā. ECT ir ietverti noteikumi par investīciju aizsardzību, energomateriālu un energoproduktu tirdzniecību un tranzītu, kā arī strīdu izšķiršanas mehānismiem. Ar ECT ir arī izveidots satvars starptautiskai sadarbībai enerģētikas jomā starp tā 54 līgumslēdzējām pusēm. Eiropas Savienība kopā ar Euratom, 26 ES dalībvalstīm, kā arī Japānu, Šveici, Turciju un lielāko daļu Rietumbalkānu valstu un bijušo PSRS valstu, izņemot Krieviju un Baltkrieviju, ir pievienojusies ECT.

Enerģētikas hartas konference

Enerģētikas hartas konference ir Enerģētikas hartas procesa pārvaldības un lēmumu pieņemšanas struktūra, un to izveidoja ar ECT. Visas valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas (piemēram, ES un Euratom), kas ir parakstījušas ECT vai tam pievienojušās, ir dalībnieces konferencē, kas regulāri tiekas, lai apspriestu jautājumus, kuri ietekmē ECT parakstītāju sadarbību enerģētikas jomā, pārskatītu ECT un protokola par energoefektivitāti un ar to saistītajiem vides aspektiem noteikumu īstenošanu un apsvērtu iespējamus jaunus instrumentus un kopīgas darbības Enerģētikas hartas satvarā. Jo īpaši Enerģētikas hartas konference pieņem ECT grozījumu tekstus un apstiprina pārlabojumus un tehniskas izmaiņas ECT pielikumos. Balsojot par ierosinātajiem grozījumiem ECT tekstā, Enerģētikas hartas konference pieņem lēmumu pieņemt grozījumus ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu vienprātīgu balsojumu. ES un Euratom balsu skaits ir vienāds ar to dalībvalstu skaitu, kuras ir ECT līgumslēdzējas puses, ar nosacījumu, ka ES un Euratom neizmanto savas balsstiesības, ja to dalībvalstis izmanto savas balsstiesības, un otrādi.

Lēmumi, kas jāpieņem Enerģētikas hartas konferencē

Enerģētikas hartas konferences 33. sanāksmē 2022. gada 22. novembrī paredzēts pieņemt četrus lēmumus saistībā ar ECT modernizāciju. Šie lēmumi tiks pieņemti vienlaicīgi, un to mērķis ir:

–pieņemt ierosinātos grozījumus ECT tekstā (CC 760),

–apstiprināt ierosinātos pārlabojumus un izmaiņas ECT pielikumos (CC 761),

–apstiprināt ierosinātās vienošanos, deklarāciju un lēmumu izmaiņas (CC 762), kā arī

–apstiprināt lēmumu par ECT teksta grozījumu un tā pielikumu izmaiņu/pārlabojumu stāšanos spēkā un provizorisku piemērošanu (CC 763).

Tā kā kopš 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem ECT nav būtiski atjaunināts, tas kļuvis arvien mazāk piemērots pašreizējai situācijai. Tas arī ir kļuvis par vienu no tiesvedībai visvairāk pakļautajiem investīciju līgumiem pasaulē; galvenais prasību adresāts ir bijušas ES dalībvalstis, un šīs prasības iesnieguši investori, no kuriem lielākā daļa bāzēti citās ES valstīs. Tāpēc 2018. gada novembrī tika sākta modernizācija. Enerģētikas hartas konferencē vispirms tika apstiprināts apspriežamo tematu saraksts, kas galvenokārt attiecās uz noteikumiem, kuri saistīti ar investīciju aizsardzību. Pēc tam ES ierosināja atcelt aizsardzību investīcijām fosilajā kurināmajā, lai ECT atbilstu Parīzes nolīgumam.

Pēc 15 daudzpusēju sarunu kārtām, kas notika no 2019. gada jūlija līdz 2022. gada jūnijam, ārkārtas Enerģētikas hartas konferencē 2022. gada 24. jūnijā Briselē tika panākta “principiāla vienošanās” sarunas slēgt. Pēc tam pārskatītais ECT un tā pielikumu teksts līdz augusta vidum tika juridiski pārskatīts. Galīgo lēmumu projekti (CC 760, CC 761, CC 762 un CC 763), kuri ietvēra pārskatītos tekstus, ar visām līgumslēdzējām pusēm, ieskaitot ES, Euratom un visas ES dalībvalstis, kas ir ECT līgumslēdzējas puses, tika kopīgoti 2022. gada 19. augustā.

Par lēmumiem, kas saistīti ar ECT modernizāciju, Enerģētikas hartas konferences 33. sanāksmē 2022. gada 22. novembrī notiks vienprātības balsojums. Ja balsojums būs sekmīgs, t. i., ja neviena līgumslēdzēja puse neiebildīs, Enerģētikas hartas konferencē pieņemtie lēmumi par ECT modernizāciju tiks uzskatīti par pieņemtiem. No šīs pieņemšanas izrietēs turpmāki reformu paketes dažādo elementu ratifikācijas, provizoriskas piemērošanas un galu galā spēkā stāšanās procesi.

ECT grozījumu un pārējo modernizācijas elementu provizorisko piemērošanu reglamentēs lēmums par ECT teksta grozījumu un tā pielikumu izmaiņu/pārlabojumu stāšanos spēkā un provizorisku piemērošanu (CC 763). Saskaņā ar minēto lēmumu visas līgumslēdzējas puses šo modernizāciju sāks automātiski provizoriski piemērot 2023. gada 15. augustā. Tomēr jebkura līgumslēdzēja puse pirms 2023. gada 23. februāra depozitāram (Portugālei) var iesniegt deklarāciju, ka tā nevar piekrist ECT grozījumu provizoriskai piemērošanai, tādējādi faktiski ikviena līgumslēdzēja puse var atteikties no provizoriskās piemērošanas. ECT sekretariāts šādas deklarācijas publiskos. Pat ja līgumslēdzēja puse būs iesniegusi šādu deklarāciju, tā jebkurā laikā varēs atkal atsaukt deklarāciju un tādējādi varēs ECT modernizāciju sākt provizoriski piemērot vēlāk.