LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 1/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 1/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PHÚ QUỐC”

EK Nr.: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Phú Quốc”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vjetnama

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Phú Quốc” zivju mērce ir zivju gaļas šūnu noārdīšanās, hidrolīzes un pašfermentācijas rezultāts (vairums enzīmu ir no zivs iekšējiem orgāniem) un tādas ilgstošas fermentācijas produkts, ko īpašos apstākļos un augstā temperatūrā izraisa Clostridium ģints baktērijas.

“Phú Quốc” zivju mērces galvenās īpašības ir šādas.

— Krāsa: tumši sarkanbrūna.

— Smarža: neuzbāzīga, bet specifiska smarža, kurā nav saožamas zivis un amonjaks, jo produkts ir iegūts no svaigām zivīm un fermentācija ir dabīga. Ilgstošā dabīgā fermentācija koka mucās nodrošina to, ka zivju mērcei nav nevēlamas smaržas vai garšas.

— Garša: iesāļi saldena, jūtams treknums. Pēcgarša ir saldena, dabīgie proteīni un zivju tauki piešķir tai treknuma piegaršu.

— Slāpekļa saturs:

+ minimālais: 20 g N/l (gatava zivju mērce otrajā vai kādā no nākamajiem nolējumiem),

+ maksimālais: 43 g N/l (pirmajā nolējumā).

Ķīmiskie raksturlielumi konkrētos produktos:

— slāpeklis (100 %) (g/l):

+ Special: 40,

+ Super-Duper: 35,

+ Standard 1: 30,

+ Standard 2: 25,

+ Standard 3: 20,

— aminoskābju slāpekļa un slāpekļa attiecība (%) konkrētos produktos:

+ Special and Super-Duper: 14,

+ Standard 1, 2, 3: 15,

— etiķskābe (%): ≥ 12,

— sāls (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295,

— histamīns (mg/l): ≤ 200,

— svina pārpalikums (mg/l): ≤ 0,5.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Phú Quốc” zivju mērces vienīgā izejviela ir zivis (anšovi). “Phú Quốc” zivju mērcei vajadzīgos anšovus zvejo Kien Giang un Ca Mau provinces teritoriālajos ūdeņos Taizemes līcī (uz rietumiem no Vjetnamas krastiem pie Ca Mau zemesraga).

Tradicionālais ražošanas process sākas ar zvejas tīklu iemešanu. Kad zivis ir ieceltas zvejas laivā, zvejnieki ar rokām atlasa anšovus no pārejās nozvejas. Tradicionālā metode prasa izmantot svaigus anšovus, un citu zivju piejaukums nedrīkst pārsniegt 15 %. Anšovus iesāla ar galda sāli (NaCl).

Lai apmierinātu atsevišķu tirgu prasības, “Phú Quốc” zivju mērces sastāvā iekļauj arī cukuru (0,5 %–1,5 %), bet tas neietekmē tradicionālās zivju mērces īpašības.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic visi “Phú Quốc” zivju mērces ražošanas posmi, un tie ir:

—

—

—

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Gatavajai “Phú Quốc” zivju mērcei jāatbilst TCN 230:2006 standartam, kas produktam ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Phú Quốc” garantē augstu kvalitāti un pārtikas higiēnas normu izpildi. Gatavo produktu iepilda pārdošanas tarā: slēgtos traukos, kuri var būt dažādas formas un izgatavoti no stikla vai no plastmasas. Pārdošanai gatavo zivju mērci glabā zem jumta, dabīgos laikapstākļos.

Lai nodrošinātu nemainīgu kvalitāti, “Phú Quốc” zivju mērces iepildīšana drīkst notikt tikai “Phú Quốc” salā. “Phú Quốc” salas klimatiskie apstākļi, ražotāju prasme un pieredze un vietējie anšovi ir faktori, kuru apvienojums ir nepieciešams, lai iegūtā zivju mērce būtu tieši tāda, kādai tai jābūt.

Lai iegūtu zivju mērci ar vajadzīgo proteīna saturu, pudelēs pilda pirmā nolējuma un “izturētā” 1., 2. vai 3. nolējuma maisījumu. Tā, lai no 400 N pirmā nolējuma un 200 N “izturētā” nolējuma iegūtu 20 litrus 350 N zivju mērces, jāpagatavo maisījums no 15 litriem 400 N pirmā nolējuma un 5 litriem 200 N “izturētā” nolējuma.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Marķējot norāda vismaz šādu informāciju:

— nosaukums: “Phú Quốc”,

— produkta veids: “Nước mắm”, uz eksporta produkcijas norāda “zivju mērce”,

— norāde: “Tên gọi xuất xứ”, uz eksporta produkcijas norāda “ACVN”,

— iepakošanas uzņēmuma un pārstrādes uzņēmuma nosaukums un adrese, eksportējamā produkta izcelsme,

— sastāvdaļas,

— norāde par kvalitāti (kopējais proteīnu saturs, g N/l),

— zivju mērces daudzums (litros vai mililitros),

— iepildīšanas datums un derīguma termiņš,

— uzglabāšanas un lietošanas norādījumi,

— iepakojuma vienības skaitliskais kods,

— sanitārās drošības informācija.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals ir Vjetnamas lielākā sala “Phú Quốc”, kas atrodas Taizemes līča ūdeņost (103°29′–104°09′ Rietumu garuma un 9°48′–10°26′ Ziemeļu platuma), un Vjetnamas provinču Kien Giang un Ca Mau teritoriālie ūdeņi.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

— Klimatiskie apstākļi

Temperatūra visu gadu ir augsta un stabila, vidēji 27,5 °C. Tādējādi temperatūras sezonālās svārstības ir ļoti nelielas; gada siltākā un aukstākā mēneša vidējās temperatūras starpība ir aptuveni 2 °C. Saulaino stundu skaits gadā ir aptuveni 1 445; tas atbilst 6–7 saulainām stundām ik dienas. Turklāt pastāv cieša saistība starp temperatūras režīmu un reģionā valdošajiem musonu vējiem: lietus sezonai raksturīga zemāka temperatūra un stiprāks vējš (3,0–5,1 m/s), bet sausajai sezonai – augstāka temperatūra un mērenāks vējš (2,8–4,0 m/s). Šiem reģionam tipiskajiem laikapstākļiem ir izšķiroša ietekme uz zivju mērces “Phú Quốc” kvalitāti, jo ilgstoši saulainais laiks rada svaigo zivju fermentācijai labvēlīgus apstākļus un piešķir gatavajai zivju mērcei tai raksturīgās īpašības.

— Hidroloģiskais režīms

Salu ieskauj Rach Gia-Ha Tien līča (Taizemes līča) ūdeņi, kuri tur ieplūst no Mekongas un tās daudzajām pietekām un no Kambodžas Karalistes Lielā ezera. Ar tiem kopā līcī nonāk sanesas un organiskie savienojumi, tāpēc jūras ūdens šajā apgabalā ir sevišķi bagāts barības vielām un ideāla dzīvotne karangām un anšoviem, kuri šeit izaug lielāki un treknāki nekā citur.

— Cilvēkfaktori

Visi ražošanas posmi, no zvejošanas līdz fermentēšanai, tiek izpildīti ar rokām. Tradicionālo zivju mērci salinieki gatavo, apmēram gadu tumšā vietā fermentējot anšovus lielās koka mucās. Šādi iegūtais produkts ir biezs zeltainas krāsas šķidrums ar sīvu smaržu, kas niansētības ziņā daudzkārt pārspēj konkurējošos produktus no citiem Āzijas reģioniem, kuros fermentācijas periods parasti ir īsāks.

5.2. Produkta specifika:

“Phú Quốc” zivju mērcei piemītošās īpašības atšķir to no radniecīgiem Vjetnamas zivju produktiem, kā “Phan Thiet”, “Cat Hai” vai citām Vjetnamas zivju mērcēm. “Phú Quốc” ir tumši sarkanbrūnā krāsā, tai piemīt neuzbāzīga, bet specifiska smarža, kurā nav saožamas zivis un amonjaks; garša ir iesāļi saldena, jūtams treknums; pēcgarša ir saldena, dabīgie proteīni un zivju tauki piešķir tai treknuma piegaršu.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Phú Quốc” zivju mērces ieguvei vajadzīgos anšovus zvejo Kien Giang un Ca Mau provinču teritoriālajos ūdeņos Taizemes līcī (zvejas vietas atrodas uz rietumiem no Vjetnamas krasta pie Ca Mau zemesraga. Zvejas apgabala īpatnību dēļ šie anšovi ir lielāki un treknāki nekā tie, kurus var nozvejot kaimiņu apgabalos: Ba Ria–Vung Tau, Nha Trang un Tokinas līcī. Tāpēc, zivju mērci ražojot no vietējiem anšoviem, iegūtajam produktam ir augstāks un stabils slāpekļa saturs un tāda krāsa, tipiskā smarža un garša, kādas nav citām zivju mērcēm. Attiecīgā Taizemes līča apgabala ūdeņi ir relatīvi rāmi, sekli un mazāk sāļi nekā citviet. Tajā satiekas no Vjetnamas un no Kambodžas ieplūstošo upju ūdeņi, radot zivīm labvēlīgu vidi. Anšoviem šī vieta ir ideāla, jo piedāvā tiem vajadzīgo patvērumu un barību. Zveja notiek lietus sezonā. Šajā laikā anšovi ir izauguši un milzīgos baros pulcējas patvēruma un barošanās vietās zvejas apgabalā. Tādā veidā zvejnieki var gūt lielas nozvejas, un nozvejotie anšovi ir lieli un trekni.

Ražošanas process sākas ar anšovu nozvejošanu. Anšovus zvejo ar tradicionālajiem tunzivju zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazs. Tikko nozvejotus, turpat zvejas laivā anšovus nomazgā ar jūras ūdeni, lai atdalītu nevēlamos piejaukumus, un ar rokām atšķiro no pārējās nozvejas. Tad, joprojām zvejas laivā, svaigajiem anšoviem pievieno sāli. Lai novērstu mehāniskus bojājumus, zivju apmaisīšanai izmanto koka lāpstiņu.

Laikā starp izejvielu ievietošanu un gatavās zivju mērces iegūšanu zivis glabā stabilās, nekustīgās mucās. Mucas ir cilindriskas formas un izgatavotas no “Phú Quốc” salai tipisko simtgadīgo koku ho phat, chay, boi loi vai den den koksnes, kura ir kukaiņu, tostarp termītu un koksngraužu, nebojāta. Šādai koksnei piemīt elastība, izturība pret ilgstošu sāļa ūdens iedarbību, tā nodrošina vajadzīgo produkta izolāciju un pasargā to no nevēlamām ietekmēm.

Viens no iemesliem, kāpēc “Phú Quốc” zivju mērce ir neatkārtojama, ir vietējā tradicionālā ražošanas metode.

“Phú Quốc” salas klimatiskie apstākļi, ražotāju prasme un pieredze un vietējie anšovi ir faktori, kuru apvienojums ir nepieciešams, lai iegūtā zivju mērce būtu tieši tāda, kādai tai jābūt.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.