Naida runa un vardarbība ir viegli identificējamas, bet sabiedrībā plaši izplatītā nezināšana un vienaldzība ļauj antisemītismam saglabāties un pat vairoties, ja šo problēmu nerisina. Ikvienam no mums ir pienākums pastāvīgi informēt un izglītot gan jaunus, gan gados vecus līdzcilvēkus. Tas ir īpaši svarīgi tādēļ, ka tās paaudzes, kas pieredzēja holokaustu, ir gandrīz aizgājušas, un tādējādi ir vēl grūtāk nodot nākamajām paaudzēm tiešo pieredzi un gūtās svarīgās mācības.

Turklāt Covid-19 pandēmija ir parādījusi to, kā var atjaunoties vecie antisemītiskie aizspriedumi, kuri veicina jaunus sazvērestības mītus un naidu tiešsaistē un bezsaistē. Pandēmijas laikā ebreji ir bijuši viena no tām kopienām, pret kurām vērsts visvairāk agresijas; viņi ir tikuši nepamatoti apsūdzēti vīrusa radīšanā un vakcīnu izstrādē peļņas gūšanas nolūkos. Turklāt pandēmijas pasākumi tiek pielīdzināti politikai, kas noveda pie ebreju genocīda, — šāds salīdzinājums noniecina un trivializē holokausta upuru un izdzīvojušo pieredzi.

Mūsdienās antisemītisms ir sastopams dažādās formās — gan izsenās, gan arī jaunās: no naida runas tiešsaistē līdz naida noziegumiem un uzbrukumiem pret ebrejiem, viņu īpašumiem un iestādēm, kā arī sinagogu, kapu un piemiņas vietu apgānīšanai. Ebreji savā ikdienas dzīvē to izjūt pavirši izmestu piezīmju vai darbību veidā darbavietās, privātās sarunās, publiskās vietās, medijos, sportā un kultūrā, kā arī tad, kad ebreji praktizē savu reliģiju. Antisemītisms izpaužas kā rasistiska, etniska vai reliģiska diskriminācija, stereotipi un naids, kas vērsts pret ebrejiem un cilvēkiem, kuri tiek uzskatīti par ebrejiem. Tas var novest līdz vardarbīgiem un nāvējošiem uzbrukumiem kā, piemēram, Ozar Hatorah skolā Tulūzā 2012. gadā, Ebreju muzejā Briselē 2014. gadā, veikalā Hypercasher Parīzē 2015. gadā un sinagogā Hallē 2019. gadā.

Deviņi no desmit ebrejiem uzskata, ka viņu mītnes valstī antisemītisms ir palielinājies.

Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, līdztiesību, tiesiskumu un cilvēktiesības, to skaitā minoritāšu tiesības. Tā viennozīmīgi iestājas pret jebkāda veida naidu un diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, dzimuma, seksuālās orientācijas, vecuma vai invaliditātes dēļ.

Eiropas ebreji un ebreju kopienas ir snieguši savu ieguldījumu Eiropas sociālajā, politiskajā, ekonomikas, zinātnes un kultūras attīstībā vairāk nekā divu gadu tūkstošu garumā, un viņi ir neatņemama Eiropas identitātes daļa. No Gustava Mālera līdz Zigmundam Freidam, Hannai Ārentei un Simonai Veilai — ebreji ir bagātinājuši Eiropas kultūras, intelektuālo un reliģisko mantojumu.

CEĻĀ UZ ES, KAS BRĪVA NO ANTISEMĪTISMA

“Jo antisemītisms ir vērsts pret mūsu vērtībām: cilvēciskumu, reliģijas brīvību un līdztiesību. Antisemītisms ir mūsu sabiedrības inde. Mums visiem ir jācīnās pret to. Tas ir jānovērš. Tas ir jāiznīcina saknē.”

Kopš 2017. gada Komisija ir izmantojusi juridiski nesaistošo Starptautiskās holokausta piemiņas alianses jēdziena “antisemītisms” darba definīciju (IHRA definīciju) kā praktisku orientieri un pamatu darbam antisemītisma apkarošanas jomā. IHRA definīcija ir atskaites punkts tiesībās balstītas un uz cietušajiem vērstas pieejas veicināšanai. 2021. gada janvārī Komisija sadarbībā ar IHRA publicēja Rokasgrāmatu praktiskai jēdziena “antisemītisms” IHRA darba definīcijas izmantošanai, kurā ir sniegts pārskats par labu praksi ar piemēriem no visas Eiropas saistībā ar šīs definīcijas izmantošanu starptautiskajās organizācijās, valsts pārvaldē, pilsoniskajā sabiedrībā un ebreju kopienās.

Jebkādas naida izpausmes grauj cilvēka vērtību un ir nesavienojamas ar ES principiem. Šī stratēģija ir daļa no Komisijas centieniem apkarot visu veidu naidu, diskrimināciju un rasismu. Tā papildina ES rasisma apkarošanas rīcības plānu 2020.–2025. gadam, jo rasisms var iet roku rokā arī ar diskrimināciju un naidu citu iemeslu dēļ, piemēram, reliģijas vai pārliecības dēļ. Tas jāņem vērā, īstenojot intersekcionālu pieeju, lai patiešām uzsāktu ceļu uz tādu ES, kurā nav antisemītisma un tiek atbalstīta ebreju dzīvesvide visā tās daudzveidībā, un lai panāktu konkrētus uzlabojumus ebrejiem un viņu nākotnei Eiropā. Atsevišķos gadījumos šajā stratēģijā ņemti vērā arī tās pieredzes kopīgie aspekti, kas saistīta ar diskrimināciju pret ebrejiem un pret citām etniskajām vai reliģiskajām minoritātēm.

Šīs stratēģijas pamatā ir plaša apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. Komisija aicina ES iestādes, dalībvalstis, starptautiskās organizācijas un visus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un iedzīvotājus apņemties veidot Eiropas Savienībā un citviet tādu nākotni, kas ir brīva no antisemītisma. Komisija apņemas veidot pastāvīgu dialogu ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem nolūkā veicināt atjaunotu rīcību antisemītisma apkarošanas un ebreju dzīvesvides atbalsta jomā. Pilnībā ievērojot valstu kompetenci, šajā stratēģijā ir noteikts Komisijas politikas satvars laikposmam no 2021. līdz 2030. gadam, un tās mērķis ir atbalstīt un veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un visām ieinteresētajām personām.

Pēdējo 20 gadu laikā Eiropas Savienības darbs saistībā ar antisemītismu ir ticis īstenots rasisma apkarošanas ietvaros. Ņemot vērā ievērojamo antisemītisma pieaugumu, pēdējo gadu laikā ir pastiprināti centieni vērsties pret to, un cīņa pret antisemītismu ir izvirzīta ES politiskās darba kārtības priekšplānā. 2015. gadā Eiropas Komisija iecēla pirmo par antisemītisma apkarošanu un ebreju dzīvesvides atbalstu atbildīgo koordinatori. 2017. gada jūnijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par antisemītisma apkarošanu, un 2018. gada decembrī Padome pieņēma Deklarāciju par antisemītisma apkarošanu. Lai atbalstītu deklarācijas īstenošanu, Komisija izveidoja antisemītisma apkarošanas ad hoc darba grupu, kura apvieno dalībvalstis un ebreju kopienas. 2019. gada decembrī cīņa pret antisemītismu tika iekļauta Komisijas priekšsēdētājas vietnieka jautājumos par mūsu eiropeisko dzīvesziņu portfelī, tādējādi norādot uz nodomu risināt to kā transversālu prioritāti. 2020. gada decembrī Padome pieņēma vēl vienu deklarāciju, kas vērsta uz antisemītisma apkarošanas integrēšanu visās politikas jomās. Minētos pasākumus papildina vairāku tādu stratēģiju pieņemšana, kuras atbalsta Līdztiesības savienības paketi ar intersekcionālu pieeju.

Pēdējos gados samazinās ebreju skaits ES — tas galvenokārt saistīts ar viņu migrāciju prom no ES. To veicina vairāki faktori, jo īpaši drošības apsvērumi, kā arī dažu valdību šķietamais apņēmības trūkums vērsties pret antisemītismu un sabiedrisko debašu par ebreju paražām un tradīcijām politizēšana.

Problēmas sagādā nepietiekama ziņošana: 79 % aptaujāto ebreju nav ziņojuši nevienai organizācijai par viņu pieredzē visnopietnāko antisemītisma incidentu. Šajā sakarā dalībvalstīm vajadzētu atvieglot antisemītiskos naida noziegumos un no naida runas cietušo iespējas ziņot par incidentiem, piedāvājot viņiem dažādus kanālus nolūkā paaugstināt ziņošanas līmeni un uzlabot šādu incidentu reģistrēšanu.

Lai novērtētu antisemītisma izplatīšanos Eiropā un efektīvi vērstos pret to, būtiska nozīme ir uzticamiem un salīdzināmiem datiem par antisemītiskiem incidentiem. Bieži vien tādu incidentu reģistrēšana, par kuriem iesniegti ziņojumi, ir nekonsekventa — dalībvalstis izmanto atšķirīgas metodes, tāpēc datus nav iespējams salīdzināt. Augsta līmeņa grupā rasisma un ksenofobijas apkarošanas jautājumos FRA palīdzēs dalībvalstīm uzlabot un saskaņot savu metodiku datu reģistrēšanai un vākšanai par naida noziegumiem, to skaitā antisemītismu.

Komisija turpinās uzraudzīt, kā tiek īstenota Direktīva par cietušo tiesībām, kura nodrošina, ka visiem noziegumos cietušajiem ir tiesības, to skaitā tiesības uz piekļuvi specializētiem atbalsta pakalpojumiem un aizsardzības pasākumiem, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un neaizsargātības pakāpei. Ar Eiropas tiesiskās apmācības stratēģiju 2021.–2024. gadam Komisija atbalsta juridisko profesiju pārstāvju apmācību nolūkā nodrošināt ES tiesību aktu pareizu piemērošanu un attiecīgas prasmes speciālistiem. Komisija atbalstīs arī apmācības un materiālu izstrādi par antisemītismu un darīs tos pieejamus Eiropas e-tiesiskuma portāla Eiropas apmācības platformā. Ar ES stratēģiju par bērna tiesībām Komisijas mērķis ir integrēt bērnu tiesību aspektus visās ES rīcībpolitikās, lai labāk aizsargātu bērnus, kuri cietuši no diskriminācijas, cita starpā diskriminācijas tādu iemeslu dēļ kā reliģija vai pārliecība.

ES stratēģijas par cietušo tiesībām 2020.–2025. gadam mērķis ir nodrošināt, ka noziegumos, tajā skaitā arī antisemītiskos naida noziegumos, cietušie var pilnībā paļauties uz savām tiesībām un saņemt aizsardzību pret sekundāru viktimizāciju. Atbalsta struktūras antisemītiskos incidentos cietušajiem Eiropā bieži vien ir nepietiekamas. Dalībvalstis tiek aicinātas izveidot integrētus un mērķtiecīgus specializētus atbalsta pakalpojumus visneaizsargātākajiem cietušajiem, to skaitā arī antisemītiskos naida noziegumos cietušajiem. Tāpat tām būtu jānodrošina specializēta apmācība par nediskriminēšanu policijai un citām iestādēm, kas saskaras ar antisemītiskos naida noziegumos cietušajiem.

Komisija atbalsta dalībvalstis, nodrošinot ES augsta līmeņa grupas rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos darbību, un sadarbojas ar ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL), FRA, Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (EJTN), dalībvalstīm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām nolūkā izstrādāt apmācību tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm un veidot to spējas, kā arī uzlabot naida noziegumu reģistrēšanu un datu vākšanu, mudināt cietušos ziņot par naida noziegumiem un stiprināt tiesībaizsardzības iestāžu un ebreju kopienu savstarpējo sadarbību.

71 % ebreju, kuri mēdz nēsāt vai izrādīt priekšmetus, kas varētu ļaut identificēt viņus kā ebrejus, vismaz dažkārt izvairās to darīt.

·līdz 2022. gada beigām izstrādāt valstu stratēģijas antisemītisma apkarošanas jomā vai ietvert attiecīgus pasākumus savos rasisma novēršanas valsts rīcības plānos un nodrošināt pietiekamu finansējumu to īstenošanai,

Tādēļ, izstrādājot dažādu jomu rīcībpolitikas, tiesību aktus un finansējuma programmas, Komisija sistemātiski ņems vērā cīņu pret antisemītismu, un tā aicina pārējās ES iestādes sadarboties, lai stiprinātu šā aspekta integrēšanas instrumentus un metodes. Turklāt dalībvalstis jau ir apņēmušās novērst visas antisemītisma izpausmes un cīnīties pret tām, īstenojot jaunas valsts stratēģijas vai pasākumus saskaņā ar esošām valsts stratēģijām un/vai rīcības plāniem rasisma, ksenofobijas, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanai. Lai stratēģijas būtu iedarbīgas, tām ir jāietver mērķtiecīgas darbības un to īstenošanai ir jānodrošina attiecīgs finansējums. Tāpat nepieciešami soļi efektīvai rīcībai valsts līmenī ir IHRA definīcijas pieņemšana un īpašo sūtņu vai koordinatoru norīkošana visās dalībvalstīs.

Vēršanās pret antisemītismu ir sarežģīts uzdevums. Tā daudzveidīgās izpausmes un izplatība visdažādākajās sociālajās un politiskajās grupās prasa visaptverošu reakciju — no stabila tiesiskā regulējuma, kas tiek pienācīgi īstenots, līdz drošības aspektiem, izglītības un iekļaušanas rīcībpolitikām utt.

Komisija veiks šādus pasākumus: ·izmantojot programmu CERV, atbalstīs organizācijas un projektus, kuru mērķis ir apkarot un reģistrēt antisemītisku naida runu un naida noziegumus, ·sniegs atbalstu dalībvalstīm, nodrošinot, ka antisemītiskos naida noziegumos cietušajiem ir pieejami integrēti un mērķtiecīgi atbalsta pakalpojumi, arī ar ES finansējumu, ·pastiprinās atbalstu apmācības programmām un spēju veidošanas darbībām tieslietu un tiesībaizsardzības speciālistiem par cīņu pret antisemītismu, cita starpā izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (EJTN) un ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL). Dalībvalstis tiek aicinātas: ·ātri pabeigt Pamatlēmuma par cīņu pret rasismu un ksenofobiju transponēšanu un ieviešanu un veikt kriminālvajāšanu antisemītiskas naida runas un naida noziegumu gadījumā saskaņā ar ES un valsts tiesību aktiem, ·cieši saskaņot darbību ar EJTN un CEPOL un sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām tādu apmācības darbību jomā, kas vērstas uz cīņu pret antisemītismu.

1.3.Cīņa pret antisemītismu tiešsaistē

Antisemītisms ir plaši izplatīts tiešsaistē, un tas var izraisīt radikalizāciju un fiziskus uzbrukumus. Saskaņā ar Pamatlēmumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju ir piemērojama kriminālatbildība par tiešsaistē un bezsaistē paustiem antisemītiskiem izteikumiem, kas kūda uz vardarbību un naidu. Lai gan antisemītiski stereotipi, sazvērestības mīti un dezinformācija nav nelikumīgi, tie ir kaitnieciski. Kopš Covid-19 pandēmijas sākuma internetā ir strauji izplatījies antisemītisms. Lai efektīvi cīnītos pret šo problēmu, ir nepieciešams vairāk informācijas par to, kā antisemītisks saturs izplatās tiešsaistē, un par šāda satura izplatītāju situāciju un motivāciju. Tāpat ir nepieciešams atrast jaunas un inovatīvas metodes cīņai pret diskrimināciju un antisemītisku kibernaidu.

Tiešsaistē ir viegli pieejami nacistiska rakstura simboli, piemiņlietas un literatūra, kā arī to mūsdienu variācijas. Saskaņā ar pamatlēmumu īstenojošiem valstu tiesību aktiem šādu produktu demonstrēšana un pārdošana var tikt uzskatīta par naida runu, ja tā publiski kūda uz naidu un vardarbību. Tomēr pat tad, ja tā nav, to pieejamība tiešsaistē var veicināt nacistu ideoloģijas turpmāku pastāvēšanu un stimulēt antisemītiskas subkultūras. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē, jāpastiprina dialogs ar nozari un IT uzņēmumiem nolūkā panākt, ka tie sadarbojas, lai novērstu šādu priekšmetu demonstrēšanu un/vai pārdošanu.

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāpanāk, ka video kopīgošanas platformu nodrošinātāji īsteno attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu sabiedrību no tāda audiovizuālā satura un komercpaziņojumiem, kas satur kūdīšanu uz vardarbību vai naidu, — cita starpā arī no antisemītiska satura. Digitālo pakalpojumu tiesību akta priekšlikumā ir noteikti skaidri, saskaņoti tiešsaistes platformu pienākumi uzticamības pārbaudes jomā, to skaitā tādas paziņošanas un rīcības procedūras attiecībā uz nelikumīgu saturu un produktiem, kuras lietotājiem dod iespēju viegli un efektīvi ziņot par naida runu. Turklāt ļoti lielu tiešsaistes platformu gadījumā priekšlikumā galvenā uzmanība tiek pievērsta tādu atlikušo nepilnību novēršanai, kuras pieļauj nelikumīgu un kaitīgu rīcību tiešsaistē, jo īpaši pret neaizsargātām grupām.

Rīcības kodekss cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē ir Komisijas un IT uzņēmumu brīvprātīga sadarbība, kuras nolūks ir novērst nelikumīgu, arī antisemītisku, naida runu. Lai veicinātu ES dalībvalstu integrētu rīcību, kas vērsta pret grupām un personām, kuras tiešsaistē izplata naida un teroristisku saturu, Eiropols koordinē Eiropas mēroga rīcības dienas, kas veltītas cīņai pret rasistisku un ksenofobisku naida runu tiešsaistē un teroristisku un vardarbīgi ekstrēmistisku saturu, arī antisemītisku saturu, tiešsaistē.

Saskaņā ar Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai un Eiropas Demokrātijas rīcības plānu Komisija un EĀDD turpinās pievērst īpašu uzmanību dezinformācijas kampaņu, naida runas, kūdīšanas uz vardarbību un ekstrēmistu retorikas analīzei un reaģēšanai uz to, izmantojot arī EĀDD Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu. Turklāt tiek pastiprināts prakses kodekss dezinformācijas jomā, kurš arī sniedz ieguldījumu efektīvākā cīņā pret antisemītismu tiešsaistē. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas cieši sadarbojas ar Komisiju un tiešsaistes platformām nolūkā piemērot rīcības kodeksu un prakses kodeksu.

Jaunas tehnoloģijas sniedz jaunas iespējas uzlabot cilvēku dzīvi, taču tās var arī saasināt diskrimināciju un palielināt kaitīga satura, arī antisemītiska satura, daudzumu tiešsaistē. Mākslīgā intelekta akta mērķis ir nodrošināt, ka augsta riska mākslīgā intelekta sistēmas nevairo diskrimināciju un aizspriedumus, arī antisemītisku naidu. Mākslīgā intelekta algoritmus var izmantot arī pozitīvu vēstījumu un atbildes vēstījumu pastiprināšanai, pulcējot kopā ekspertus nolūkā vērsties pret antisemītismu, sazvērestības mītiem un holokausta noliegumu vai sagrozīšanu tiešsaistē.

Galvenās darbības

Komisija veiks šādus pasākumus: ·stiprinās cīņu pret antisemītismu tiešsaistē, atbalstot Eiropas mēroga uzticamu ziņotāju un ebreju organizāciju tīkla izveidi saskaņā ar rīcības kodeksu, tā atbalstīs arī Eiropas Digitālo mediju novērošanas centru un tā nacionālos centrus nolūkā palielināt dezinformācijas faktu pārbaudītāju spējas, kā arī strādās ar neatkarīgām organizācijām nolūkā izstrādāt atbildes vēstījumus, kuri būs arī valodās, kas nav ES dalībvalstu valodas, ·sarīkos hakatonu nolūkā veicināt ekspertu ideju apmaiņu, lai izstrādātu jaunus un inovatīvus veidus cīņai pret antisemītismu tiešsaistes un digitālajā vidē, ·sadarbosies ar nozari un IT uzņēmumiem nolūkā novērst nacistiska rakstura simbolu, piemiņlietu un literatūras nelikumīgu demonstrēšanu un pārdošanu tiešsaistē, ·veiks visaptverošu datu analīzi nolūkā labāk izprast antisemītisma izplatīšanos, pārvietošanos un izvēršanos tiešsaistē, ·pievērsīs uzmanību antisemītiskai naida runai gaidāmajā atjauninātajā stratēģijā “Bērniem labāks internets”. Dalībvalstis tiek aicinātas: ·finansiāli un citos veidos atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas antisemītiskas naida runas, dezinformācijas un sazvērestības mītu apkarošanā tiešsaistē attiecīgajās valodās, ·stiprināt valstu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu spējas veikt kriminālvajāšanu tiešsaistes naida runas gadījumos.

1.4.Antisemītiskas diskriminācijas apkarošana

Ebreji ir pakļauti diskriminācijas riskam, jo īpaši tad, ja viņus var identificēt kā ebrejus, t. i., kad viņi valkā kipu vai kaklarotu ar Dāvida zvaigzni vai atklāti runā par savu ebrejisko identitāti. Šiem cilvēkiem ir risks saskarties ar diskrimināciju, piesakoties darbā vai strādājot, kā arī citās jomās, piemēram, izglītībā, veselības aprūpē vai mājokļa nodrošināšanā. ES tiesību akti aizliedz diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības dēļ, un šis aizliegums attiecas arī uz antisemītismu. Konkrēti, Rasu līdztiesības direktīva paredz ebrejiem aizsardzību pret diskrimināciju (arī aizskarošu izturēšanos) noteiktās dzīves jomās “rasu vai etniskās piederības” dēļ, bet Nodarbinātības vienlīdzības direktīva paredz ebrejiem aizsardzību pret diskrimināciju un aizskarošu izturēšanos darbā reliģijas vai uzskatu dēļ.

Valsts līdztiesības iestādes veicina, analizē, uzrauga un atbalsta vienlīdzīgu attieksmi. Līdz 2022. gadam Komisija ierosinās jaunus tiesību aktus nolūkā stiprināt to lomu. Daudzveidības hartas mudina organizācijas izstrādāt un īstenot daudzveidības un iekļaušanas pieejas darbavietā. Ir izveidota ES Daudzveidības hartu platforma, kuras mērķis ir sniegt iespēju esošo hartu dalībniekiem apmainīties un dalīties ar pieredzi un labo praksi. Būtu arī sistemātiski jārisina konkrētas problēmas, kas saistītas ar antisemītisma atklāšanu un apkarošanu darbavietā.

Līdztiesības dati par ebrejiem ir salīdzinoši ierobežoti tādēļ, ka datu vākšana par rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību ir sensitīva, kā arī tādēļ, ka Eiropas ebreji ir diezgan neliela grupa, kā rezultātā ir mazāk pieejami apkopoti dati no lielākiem apsekojumiem. ES Augsta līmeņa grupas nediskriminācijas, līdztiesības un dažādības jautājumos īpaši norīkota apakšgrupa atbalsta dalībvalstis tādu datu vākšanā, kas palīdzētu analizēt līdztiesības stāvokli, pilnībā ievērojot pamattiesības. Turklāt Komisija, lai cīnītos pret rasu un etniskajiem stereotipiem, veiks vairākas darbības kopā ar medijiem, pilsonisko sabiedrību un cilvēku ar minoritāšu rasu vai etnisko izcelsmi pārstāvjiem, kā arī uzsāks rīcību, lai īstenotu konsekventu pieeju līdztiesības datu vākšanā, jo īpaši attiecībā uz datiem, kas sadalīti pēc rases vai etniskās izcelsmes.

Galvenās darbības

Komisija veiks šādus pasākumus: ·līdz 2022. gadam ierosinās valstu līdztiesības iestādēm saistošus standartus un sadarbosies ar Equinet un līdztiesības iestādēm nolūkā uzlabot to zināšanas par antisemītismu, ·izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu, arī vairāku valstu mērogā, atbalstīs dalībvalstis tādu reformu izstrādē un īstenošanā, kuru mērķis ir novērst vispārīgu diskrimināciju un jo īpaši antisemītismu skolās, nolūkā veicināt spēcīgāku sadarbību un balstīties uz paraugpraksi, ·iekļaus datus par antisemītismu un ebrejiem ES, vācot un izmantojot datus par līdztiesību saistībā ar rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību. Dalībvalstis tiek aicinātas: ·nodrošināt valsts līdztiesības iestāžu atbilstošu sagatavošanu, lai antisemītiskas diskriminācijas incidenti tiktu pienācīgi risināti un par tiem tiktu ziņots, ·vērsties pret antisemītisku diskrimināciju visās jomās, to skaitā izglītības un apmācības, veselības un mājokļu jomā, īstenojot mērķtiecīgas darbības, piemēram, apmācību un izpratnes veicināšanu.

1.5.Eiropas Komisijas rādītais piemērs

Īstenojot savu iekšējo cilvēkresursu stratēģiju, Komisija turpinās centienus nodrošināt iekļaujošu un daudzveidīgu darba vidi, kurā nav antisemītisma, saskaņā ar daudzveidības un līdztiesības politiku, kas novērš aizskarošu izturēšanos, diskrimināciju un visu veidu rasismu. Tā it īpaši turpinās veidot savu darbinieku izpratni par antisemītismu un tā apkarošanu un palielināt zināšanas par ebreju dzīvesvidi un kultūru, arī kā daļu no vispārīgas pievēršanās Eiropas pamatvērtībām, piemēram, cieņai pret minoritāšu grupām. Apmācība aptvers arī neapzinātus aizspriedumus, to vidū tos, kas balstīti reliģijas vai pārliecības uztverē. Komisija turpinās pieminēt holokaustu, organizējot iekšējus pasākumus darbiniekiem un izpratnes veidošanas iniciatīvas, kā arī turpinās rīkot ikgadējo Eiro-Hanuku, kurā tiek atzīmēta darbinieku dažādība. Komisija aicina pārējās ES iestādes arī veikt darbības daudzveidības un iekļaušanas veicināšanai attiecīgajās darbavietās šajās iestādēs.

Galvenās darbības