PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padome 2020. gada 30. jūnijā pēc Komisijas priekšlikuma pieņēma Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (ieteikums), kurā paredzēts pakāpeniski atcelt Covid-19 pandēmijas sākumā noteiktos ierobežojumus ceļošanai uz Eiropas Savienību.

Ieteikumā ir izklāstīti vairāki kritēriji to trešo valstu noteikšanai, no kurām būtu jāatļauj nebūtiski ceļojumi uz dalībvalstīm un citām valstīm, kam piemēro Šengenas acquis. Ieteikuma I pielikumā tika iekļautas trešās valstis, īpašās pārvaldes apgabali un citas administratīvi teritoriālās vienības (“trešās valstis un apgabali”), kas atbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt ieteikuma II pielikumā tika iekļauts tādu būtisku vajadzību un funkciju saraksts, uz kuru pamata ir atļauta ceļošana no trešām valstīm, kas nav ietvertas I pielikuma sarakstā.

Ieteikums tika grozīts 2021. gada 2. februārī un 2021. gada 20. maijā, jo īpaši tādēļ, lai pielāgotu izmantotos kritērijus epidemioloģiskās situācijas attīstībai, ņemtu vērā vakcinācijas kampaņu izvēršanu visā pasaulē un paredzētu pasākumus, kas palīdz ierobežot bažas raisošu variantu un uzmanību prasošu variantu izplatību. Turklāt kopš ieteikuma pieņemšanas Padome divpadsmit reizes ir grozījusi I pielikumu, lai pievienotu vai svītrotu valstis to trešo valstu un apgabalu sarakstā, attiecībā uz kuriem varētu atcelt ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem.

2022. gada 22. februārī Ieteikumu (ES) 2022/290 vēlreiz grozīja, lai it īpaši ņemtu vērā to, ka ar Regulām (ES) 2021/953 un (ES) 2021/954 tika ieviests ES digitālais Covid sertifikāts. Turklāt minētajā ieteikumā Komisija tika aicināta pārskatīt ieteikumu, lai svītrotu I pielikumu, ņemot vērā pieaugošo vakcinācijas aptveri visā pasaulē, kas ļautu pāriet no ceļošanas riska novērtēšanas pieejas, kura vērsta uz valstīm, uz pieeju, kas vērsta uz personām. Komisija tad tika aicināta ziņot Padomei un attiecīgā gadījumā iesniegt priekšlikumu svītrot ieteikuma I pielikumu.

To trešo valstu un apgabalu saraksts, kas uz objektīvu kritēriju pamata ir atbrīvoti no ierobežojumiem (I pielikums), bija lietderīgs un samērīgs līdzeklis, lai 2020. gada jūnijā un vēlāk – kad vakcīnu ražošanas apmērs vēl neatbilda pieprasījumam visā pasaulē – saglabātu atvērtas ārējās robežas gan personām ar nebūtisku ceļošanas iemeslu, gan personām ar būtisku ceļošanas iemeslu. Tomēr tagad tas tā vairs nav. Kopš tā laika Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) un Pasaules Veselības organizācija (PVO) ir piešķīrušas atļaujas aizvien lielākam skaitam Covid‑19 vakcīnu, kas ir tikušas atļautas un ražotas, un tādējādi izmantotas gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Šā iemesla dēļ Komisija atkārtoti ierosina svītrot no ieteikuma I pielikumu.

Pirmreizējās Covid-19 vakcinācijas kursa aptvere ES/EEZ iedzīvotāju vidū 2022. gada 6. oktobrī bija sasniegusi 72,7 %; kopš 2022. gada aprīļa tā ir stagnējusi. Pirmo balstdevu/papildu devu bija saņēmuši 53,9 % no visiem iedzīvotājiem.

Vakcinācijas kampaņas visā pasaulē ir stabili progresējušas. Pašreizējais kopējais pasaules iedzīvotāju vakcinācijas līmenis līdz 2022. gada 7. oktobrim bija sasniedzis 61,8 % pirmā pilnā vakcinācijas kursa gadījumā. Tomēr šis skaitlis ietver būtiskas atšķirības starp valstīm un reģioniem, proti, jaunattīstības valstīs un reģionos vakcinācijas līmenis ir daudz zemāks, un kopš 2022. gada aprīļa arī tas ir stagnējis.

Turklāt Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) 2022. gada 1. septembrī apstiprināja divas bivalentas mRNS vakcīnas, kas papildus sākotnējam SARS-CoV-2 celmam ir vērstas pret omikrona apakšvariantu BA.1 un ko izstrādājuši uzņēmumi Pfizer/BioNTech un Moderna, savukārt 2022. gada 12. septembrī EMA apstiprināja vēl vienu bivalentu mRNS vakcīnu, kuru izstrādājis Pfizer/BioNTech un kura vērsta pret omikrona apakšvariantiem BA.4 un BA.5, kā arī pret sākotnējo vīrusu. Turklāt ES plašo vakcīnu klāstu vēl papildinās vakcīnu uz proteīna bāzes otra kategorija, kas gaidāma šoruden vai ziemā.

Turklāt īstenošanas lēmumi, ar kuriem nosaka, ka Covid-19 sertifikāti, ko kāda trešā valsts izdevusi ES pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, kā arī trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un dzīvo Eiropas Savienībā, ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem tiem sertifikātiem, ko dalībvalstis izdevušas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/953 par ES digitālo Covid sertifikātu (“līdzvērtības lēmumi”), vēl vairāk atvieglo iespēju atsākt ceļošanu uz ES, jo tiek izveidots satvars trešo valstu izdoto testa, vakcinācijas un pārslimošanas sertifikātu atzīšanai.

Turklāt, lai gan kopējais Eiropas Savienībā/Eiropas Ekonomikas zonā paziņoto Covid-19 gadījumu rādītājs laika gaitā varētu turpināt svārstīties, mums jāaplūko tādi bīstamības pakāpes rādītāji kā slimnīcu un intensīvās aprūpes nodaļu noslogojums, kas patlaban joprojām ir kontrolējams (kaut gan arī tas turpina svārstīties). 2022. gada vasarā konstatētais vilnis ir piemērs tam, ka vīrusa aprite lielā apmērā, kas reģistrēta pēc jauna bažas raisoša varianta parādīšanās, ne vienmēr rada ievērojamu spiedienu uz valstu veselības aprūpes sistēmām. Tas liecina par to, cik svarīga ir piesardzīga pieeja, apsverot iespēju ieviest ceļošanas ierobežojumus, kuru pamatā būtu inficēšanās gadījumu skaits vai jauna varianta esība.

Prezidentvalsts, izmantojot integrētos krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismus, 2022. gada 15. septembrī aicināja dalībvalstis paust savu viedokli par koordinēto pieeju ierobežojumu atcelšanai pie ārējām robežām saskaņā ar ieteikumu. Visas valstis, kas piedalās zonā bez kontroles pie iekšējām robežām (“Šengenas zona”), tostarp Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina un Islande, norādīja, ka tajās patlaban nav ierobežojumu (vai ka tās gatavojas ierobežojumus atcelt) un ka tās neplāno atkārtoti ieviest nekādus ierobežojumus, ja vien nerodas specifiskas bažas saistībā ar jauna bažas raisoša varianta vai uzmanību prasoša varianta parādīšanos. Visas valstis, kas pauda savu viedokli, atbalstīja I pielikuma svītrošanu no ieteikuma, kā arī ceļošanas ierobežojumu atcelšanu.

Ņemot vērā iepriekš minēto un ja epidemioloģiskā saglabāsies stabila (tostarp attiecībā uz zināmo SARS-CoV-2 variantu cirkulāciju), Komisija uzskata, ka būtu jāatceļ ierobežojumi ceļošanai uz Savienību. Tomēr – līdzīgi kā lielais iesaistīto valstu vairākums – Komisija uzskata, ka būtu jāsaglabā ieteikumā paredzētais, tā dēvētais ārkārtas apturēšanas mehānisms. Vienlaikus pieredze ir apliecinājusi, ka ārkārtas apturēšanas mehānisma atcelšanā ir nepieciešams piemērot vienotu pieeju, lai izvairītos no ieilgušiem, nesamērīgiem un nevajadzīgiem starptautiskās ceļošanas ierobežojumiem.

Visbeidzot, neraugoties uz iepriekš izklāstītajām pozitīvajām norisēm, SARS-CoV-2 vīruss joprojām ir aktīvs un turpina cirkulēt visā pasaulē, un pandēmija vēl nav beigusies. Nevar izslēgt jaunus infekciju viļņus, kuri varētu pasliktināt epidemioloģisko situāciju, tostarp tādēļ, ka parādītos jauns bažas raisošs variants vai uzmanību prasošs variants. Kā 2022. gada 7. oktobrī ziņoja Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC), epidemioloģiskā aina liecina par aizvien lielāku vīrusa pārnesi lielākajā daļā dalībvalstu, tomēr nekas neliecina, ka mainītos cirkulējošo variantu izplatība. Šādā gadījumā dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm vajadzētu būt gatavām koordinēti atjaunot dažus vai visus ierobežojumus.