Kas attiecas uz darbības noturību, Eiropas Datu stratēģijā ir noteikti četri pīlāri — datu aizsardzība, pamattiesības, drošums un kiberdrošība — kā būtiski priekšnoteikumi sabiedrībai, kas ir tiesīga rīkoties ar datiem. Tiesiskais regulējums, kas stiprina Savienības finanšu sabiedrību digitālās darbības noturību, atbilst šiem politikas mērķiem. Ar šo priekšlikumu tiktu atbalstīta arī politika, kuras mērķis ir atgūšanās no koronavīrusa krīzes, jo tas nodrošinātu, ka pastiprināta paļaušanās uz digitālajām finansēm ir cieši saistīta ar darbības noturību. Abi priekšlikumi ir arī atbilde uz kapitāla tirgu savienības (KTS) augsta līmeņa foruma aicinājumiem izstrādāt skaidrus noteikumus kriptoaktīvu izmantošanai (7. ieteikums) un ieviest jaunus noteikumus par kibernoturību (10. ieteikums).

Šis priekšlikums — līdzīgi kā tam pievienotie regulu priekšlikumi — ir daļa no plašāka pastāvīgā darba Eiropas un starptautiskā līmenī ar mērķi i) stiprināt kiberdrošību finanšu pakalpojumu jomā un novērst plašākus operacionālos riskus, kā arī ii) nodrošināt skaidru, proporcionālu un veicinošu ES tiesisko regulējumu attiecībā uz kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzējiem.

Pamatojums, kāpēc tika izstrādāti abi minētie likumdošanas pasākumu kopumi, kā arī to mērķi ir izklāstīti attiecīgi paskaidrojuma rakstā attiecībā uz priekšlikumu regulai par izmēģinājuma režīmam attiecībā uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas tirgus infrastruktūrām, priekšlikumu regulai par kriptoaktīvu tirgiem un priekšlikumu regulai par digitālās darbības noturību un ir piemērojami arī šajā dokumentā. Īpašie iemesli, kāpēc tika izstrādāts šis direktīvas priekšlikums, ir šādi: lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz kriptoaktīviem un sasniegtu mērķus digitālās darbības noturības stiprināšanas nolūkā, ir jānosaka pagaidu atbrīvojums attiecībā uz daudzpusējām tirdzniecības iespējām un jāgroza vai jāprecizē daži noteikumi esošajās ES finanšu pakalpojumu direktīvās.

Šis priekšlikums ir daļa no pasākumu kopuma, kuru mērķis ir vēl vairāk veicināt un atbalstīt digitālo finanšu potenciālu inovācijas un konkurences kontekstā, vienlaikus mazinot riskus. Tas sagatavots saskaņā ar Komisijas prioritātēm pielāgot Eiropu digitālajam laikmetam un veidot tādu nākotnei sagatavotu ekonomiku, kas darbotos cilvēku labā. Minētajā pasākumu kopumā ir iekļauta jauna digitālo finanšu stratēģija ES finanšu nozarei, lai nodrošinātu, ka ES pārņem digitālo revolūciju un virza to ar novatorisku Eiropas uzņēmumu starpniecību, padarot digitālo finanšu sniegtās priekšrocības pieejamas Eiropas patērētājiem un uzņēmumiem. Papildus šim priekšlikumam pasākumu kopums ietver arī priekšlikumu regulai par kriptoaktīvu tirgiem, priekšlikumu regulai par par izmēģinājuma režīmu attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija un priekšlikumu par finanšu nozares digitālās darbības noturību.

·Spēkā esošo tiesību aktu ex post izvērtējumi / atbilstības pārbaudes

Ar 6. panta ceturto daļu papildina priekšlikumu regulai par izmēģinājuma režīmu attiecībā uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (SVT) tirgus infrastruktūrām, uz laiku atbrīvojot šīs sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas tirgus infrastruktūras no dažu Direktīvas 2014/65/ES noteikumu ievērošanas, lai tās varētu izstrādāt risinājumus attiecībā uz tirdzniecību un darījumiem ar kriptoaktīviem, kas būtu kvalificējami par finanšu instrumentiem.

–ar 2., 3., 4., 6. un 8. pantu groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II), Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFMD), Direktīvu 2014/56/ES par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātajām revīzijām un Direktīvu (ES) 2016/2341 par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību, lai iekļautu katrā no šīm direktīvām īpašas mijnorādes uz Regulu (ES) 20xx/xx [DORA] attiecībā uz šo finanšu struktūru IKT sistēmu un rīku pārvaldību, kas būtu jāveic saskaņā ar minētās regulas noteikumiem;

Visi panti attiecas uz priekšlikumu regulai par digitālās darbības noturību un papildina to. Ar tiem groza dažādas prasības attiecībā uz operacionālo risku vai riska vadību, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/43/EK, 2009/65/EK, 2009/138/ES, 2011/61/ES, ES/2013/36, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un ES/2016/2341, ieviešot šajos noteikumos precīzas mijnorādes un tādējādi panākot juridisko skaidrību. Konkrētāk,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Savienībai ir pienācīgi un vispusīgi jānovērš tādi digitālie riski visām finanšu sabiedrībām, kas izriet no informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) plašākas izmantošanas, sniedzot un patērējot finanšu pakalpojumus.

(2)Finanšu nozares dalībnieki ir ļoti atkarīgi no digitālo tehnoloģiju izmantošanas savā ikdienas darbā, un tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt to digitālās darbības noturību pret IKT riskiem. Šī vajadzība ir kļuvusi vēl aktuālāka progresīvo tehnoloģiju tirgus izaugsmes dēļ, kas jo īpaši ļauj elektroniski pārsūtīt un uzglabāt vērtības vai tiesību digitālu attēlojumu, izmantojot sadalīto virsgrāmatu vai līdzīgu tehnoloģiju (“kriptoaktīvus”), kā arī ar šiem aktīviem saistītu pakalpojumu tirgus izaugsmes dēļ.

(3)Savienības līmenī prasības, kas saistītas ar IKT risku finanšu nozarē, pašlaik ir izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/43/EK, 2009/66/EK, 2009/138/EK, 2011/61/EK, ES/2013/36, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366, (ES) 2016/2341, turklāt tās ir atšķirīgas un reizēm nepilnīgas. Dažviet IKT risks ir aplūkots tikai netieši — kā operacionālā riska daļa —, savukārt citviet tas vispār nav aplūkots. Tas būtu jānovērš, saskaņojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 20xx/xx [DORA] un minētos tiesību aktus. Ar šo direktīvu ir ierosināts vairāku tādu grozījumu kopums, kas, šķiet, ir nepieciešami, lai panāktu juridisko skaidrību un konsekvenci attiecībā uz to, kā finanšu struktūras, kas ir pilnvarotas un tiek pārraudzītas saskaņā ar minētajām direktīvām, piemēro dažādas tādas prasības saistībā ar digitālās darbības noturību, kas nepieciešamas šo struktūru darbību veikšanai, tādējādi garantējot netraucētu iekšējā tirgus darbību.

(4)Banku pakalpojumu jomā Direktīvā 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību pašlaik ir paredzēti vienīgi vispārēji iekšējās pārvaldības noteikumi un noteikumi par operacionālo risku, kas ietver prasības attiecībā uz ārkārtas rīcības un darbības nepārtrauktības plāniem, kuri netieši ir pamats tam, lai risinātu IKT riska vadības jautājumus. Tomēr, lai nodrošinātu, ka ar IKT risku saistītie jautājumi tiek nepārprotami risināti, prasības attiecībā uz ārkārtas rīcības un darbības nepārtrauktības plāniem būtu jāgroza, lai iekļautu darbības nepārtrauktības un negadījuma seku novēršanas plānus arī attiecībā uz IKT risku saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 20xx/xx [DORA].

(5)Direktīvā 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām un tirdzniecības vietām ir paredzēti stingrāki noteikumi saistībā ar IKT tikai tad, ja tās veic algoritmisko tirdzniecību. Ne tik sīki izstrādātas prasības attiecas uz datu ziņošanas pakalpojumiem un darījumu reģistriem. Turklāt tajā ir iekļautas tikai ierobežotas atsauces uz informācijas apstrādes sistēmu kontroles un drošības pasākumiem un par atbilstošu sistēmu, resursu un procedūru izmantošanu, lai nodrošinātu darījumdarbības pakalpojumu nepārtrauktību un regularitāti. Minētā direktīva būtu jāsaskaņo ar Regulu (ES) 20xx/xx [DORA] attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumu un darbību veikšanas nepārtrauktību un regularitāti, darbības noturību, tirdzniecības sistēmu veiktspēju, kā arī darbības nepārtrauktības pasākumu un riska vadības efektivitāti.

(6)Pašlaik Direktīvā 2014/65/ES sniegtajā “finanšu instrumenta” definīcijā nav nepārprotami ietverti finanšu instrumenti, kas emitēti, izmantojot tādu tehnoloģiju klasi, kas atbalsta šifrētu datu sadalītu reģistrāciju (sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, “SVT”). Lai nodrošinātu, ka šādus finanšu instrumentus var tirgot tirgū saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, Direktīvā 2014/65/ES sniegtā definīcija būtu jāgroza, lai tos iekļautu.

(7)Jo īpaši, lai varētu attīstīt kriptoaktīvus, kas būtu kvalificējami par finanšu instrumentiem un SVT, vienlaikus saglabājot augstu finanšu stabilitātes, tirgus integritātes, pārredzamības un ieguldītāju aizsardzības līmeni, būtu lietderīgi izveidot pagaidu režīmu SVT tirgus infrastruktūrām. Šim pagaidu tiesiskajam regulējumam būtu jādod iespēja kompetentajām iestādēm uz laiku atļaut SVT tirgus infrastruktūrām darboties saskaņā ar alternatīvu prasību kopumu attiecībā uz piekļuvi tiem, salīdzinot ar prasībām, kas citādi būtu piemērojamas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā un kas varētu liegt tām izstrādāt risinājumus tirdzniecībai un darījumiem ar kriptoaktīviem, kas būtu kvalificējami kā finanšu instrumenti. Šim tiesiskajam regulējumam vajadzētu būt īslaicīgam, lai Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) un valstu kompetentās iestādes varētu gūt pieredzi par iespējām un konkrētajiem riskiem, ko rada kriptoaktīvi, kuri tiek tirgoti šajās infrastruktūrās. Tādēļ šī direktīva papildina Regulu [par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija], atbalstot šo jauno Savienības tiesisko regulējumu par SVT tirgus infrastruktūrām ar mērķtiecīgu atbrīvojumu no konkrētiem Savienības tiesību aktu noteikumiem finanšu pakalpojumu jomā, kuri attiecas uz darbībām un pakalpojumiem, kas saistīti ar finanšu instrumentiem, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktā, un kas citādi nesniegtu pilnīgu elastību, kura nepieciešama, izvēršot risinājumus darījumu ar kriptoaktīviem tirdzniecības un pēctirdzniecības posmos.

(8)SVT daudzpusējai tirdzniecības sistēmai vajadzētu būt tādai daudzpusējai sistēmai, kuru uztur ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus dalībnieks, kas ir pilnvarots saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un ir saņēmis īpašu atļauju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) xx/20xx [priekšlikums regulai par izmēģinājuma režīmu attiecībā uz SVT tirgus infrastruktūrām]. Attiecībā uz SVT daudzpusējām tirdzniecības sistēmām būtu jāpiemēro visas prasības, kas piemērojamas daudzpusējai tirdzniecības sistēmai saskaņā ar minēto direktīvu, izņemot gadījumus, kad attiecīgā valsts kompetentā iestāde nosaka izņēmumu saskaņā ar šo direktīvu. Viens iespējamais regulatīvais šķērslis tādu pārvedamo vērtspapīru daudzpusējas tirdzniecības sistēmas attīstībai, kas emitēti, izmantojot SVT, varētu būt Direktīvā 2014/65/ES paredzētais starpniecības pienākums. Parastas daudzpusējās tirdzniecības sistēmas locekļi un dalībnieki var būt vienīgi ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un citas personas, kurām ir pietiekamas tirdzniecības spējas un kompetence un kuras atbrīvojas no atbilstošiem organizatoriskiem pasākumiem un resursiem. Būtu jāļauj, lai SVT daudzpusēja tirdzniecības sistēma pieprasītu atkāpi no šāda pienākuma, lai tā varētu nodrošināt privātiem ieguldītājiem vieglu piekļuvi tirdzniecības vietai — ar nosacījumu, ka ir ieviesti piemēroti drošības pasākumi ieguldītāju aizsardzībai.

(9)Direktīvā (ES) 2015/2366 par maksājumu pakalpojumiem ir paredzēti īpaši noteikumi par IKT drošības pārbaudēm un riska mazināšanas elementiem, lai varētu piešķirt atļauju veikt maksājumu pakalpojumus. Šie atļauju piešķiršanas noteikumi būtu jāgroza, lai tos saskaņotu ar Regulu (ES) 20xx/xx [DORA]. Turklāt minētajā direktīvā paredzētie noteikumi par incidentu paziņošanu nebūtu jāattiecina uz ziņošanu par incidentiem, kas saistīti ar IKT, un tas ir pilnīgā saskaņā ar Regulu (ES) 20xx/xx [DORA].

(10)Direktīvā 2009/138/EK par darījumjdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā un Direktīvā ES/2016/2341 par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību IKT risks ir daļēji aptverts vispārīgajos noteikumos par pārvaldību un riska vadību, paredzot, ka dažas prasības ir jāprecizē, pieņemot deleģētās regulas ar vai bez īpašām atsaucēm uz IKT risku. Uz obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem attiecas vēl nespecifiskāki noteikumi, jo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/56/ES ir ietverti vienīgi vispārīgi noteikumi par iekšējo organizāciju. Līdzīgi, tikai ļoti vispārīgi noteikumi ir piemērojami alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un pārvaldības sabiedrībām, uz kurām attiecas Direktīvas 2011/61/ES un 2009/65/EK. Tāpēc šīs direktīvas būtu jāsaskaņo ar Regulā (ES) 20xx/xx [DORA] noteiktajām prasībām attiecībā uz IKT sistēmu un rīku pārvaldību.

(11)Daudzos gadījumos papildu prasības attiecībā uz IKT jau ir noteiktas deleģētajos un īstenošanas aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz regulatīvo un īstenošanas tehnisko standartu projektiem, kurus izstrādājusi kompetentā EUI. Lai nodrošinātu juridisko skaidrību par to, ka IKT riska noteikumu juridiskais pamats turpmāk būs vienīgi Regula (ES) 20xx/xx [DORA], pilnvaras šajās direktīvās būtu jāgroza, paskaidrojot, ka noteikumi attiecībā uz IKT risku nav šo pilnvaru darbības jomā.

(12)Lai nodrošinātu to, ka Regula 20xx/xx [DORA] un šī direktīva, kas kopā veido jaunu digitālās darbības noturības satvaru finanšu nozarē, tiek piemērotas konsekventi un vienlaikus, no minētās regulas piemērošanas dienas dalībvalstīm būtu jāpiemēro to valsts tiesību aktu noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu.

(13)Direktīvas 2006/43/EK, 2009/66/EK, 2009/138/EK, 2011/61/EK, ES/2013/36, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 ir pieņemtas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 53. panta 1. punktu un 114. pantu. Šajā direktīvā noteiktie grozījumi būtu jāiekļauj vienā aktā, ņemot vērā grozījumu priekšmeta un mērķu savstarpējo saistību, un šis vienīgais akts būtu jāpieņem, pamatojoties gan uz 53. panta 1. punktu, gan 114. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

(14)Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tie paredz saskaņošanu, atjauninot un grozot prasības, kas jau ir ietvertas direktīvās, bet gan šīs darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(15)Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.