ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. c) Vadības atbildība par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku neatbilstību krāpšanas vai kļūdas dēļ, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (3), un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli. d) Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Finanšu regulā noteiktās budžeta izpildes metodes. Fondu darbību īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).
41.

Lai nodrošinātu projektu efektivitāti, Kopienas palīdzībai stabilizācijas un asociācijas procesā ir konkrēti nosacījumi, kuru neievērošanas gadījumā Komisijai vajadzēja veikt piemērotus pasākumus. Tomēr bija projekti, kurus īstenoja arī tad, kad saņēmējs neatbilda nosacījumiem, un tas radīja mazāku pievienoto vērtību, nekā sākotnēji paredzēts. Šāds piemērs – atbalsts Horvātijas tiesu sistēmai – aprakstīts 5. izcēlumā. 5. izcēlumsAtbalsts Horvātijas tiesu sistēmaiMērķsadarbības jeb tā dēvētās dvīņošanas projekts, ko finansēja no 2002. gada programmas, tika īstenots, lai gan projekta sākumā nebija izpildīts neviens no nosacījumiem, kas bija paredzēti projekta veidlapā. Viens no nosacījumiem paredzēja, ka eksistē tiesu sistēmas reformas stratēģija. Ņemot vērā to, ka Komisijai šis projekts bija absolūta prioritāte, saņēmējam to lika īstenot. Iepriekš minēto iemeslu dēļ saņēmējam sniegtajiem ieteikumiem, kurus Horvātijas Tieslietu ministrija gan pieņēma, gan apstiprināja, nesekoja būtiska darbība visās jomās.
48.

Palāta pārbaudīja 65 projektus, kuru saistības bija 560 miljoni EUR 16 valstīs. Projektus finansēja no vispārējā budžeta no 1995. līdz 2005. gadam no septītā, astotā un devītā EAF. Palāta pārbaudīja divu galveno veidu projektus: a) no pārbaudītajiem projektiem 30 – tiem tika izlietoti aptuveni 15 % no 560 miljonu EUR finansējuma – finansēja no īpašām vides budžeta pozīcijām, proti, no vides un mežu budžeta pozīcijas (sk. 10. un 34. punktu). Projekti, ko finansēja no šīs budžeta pozīcijas, bija samērā mazi (parasti no 1 līdz 2,5 miljoniem EUR), un tos galvenokārt īstenoja NVO, sekojot Komisijas aicinājumam iesniegt projektu priekšlikumus. Šos līdzekļus nepiešķīra vienlīdzīgi visām valstīm, bet gan atkarībā no Komisijas vērtējuma par labākajiem priekšlikumiem; b) no pārbaudītajiem projektiem 34 – tiem izlietoja aptuveni 80 % no 560 miljonu EUR finansējuma – finansēja no Komisijas piešķirtā divpusējā atbalsta valstīm no EAF un Āzijas, Latīņamerikas un Vidusjūras reģiona sadarbības budžeta pozīcijām. Šo projektu lielums būtiski atšķīrās, bet vidēji tas bija no 10 līdz 15 miljoniem EUR. Turklāt viens no pārbaudītajiem intervences pasākumiem bija budžeta atbalsta programma, nevis tradicionāls projekts – nozares politikas atbalsta programma notekūdeņu attīrīšanai Maurīcijā (devītais EAF, 29,8 miljoni EUR). Tas norāda, ka šādas programmas vides un dabas resursu nozarē tiek izmantotas ierobežoti.
24.

Komisija ir rūpīgi izvērtējusi iespēju ieviest iekšēju norēķinu sistēmu attiecībā uz Komisijas ģenerāldirektorātiem un ir secinājusi, ka no tā izrietošais administratīvais slogs salīdzinājumā ar iespējamiem ieguvumiem būtu nesamērīgs. Tādas iestādes kā Eiropas Padome un UNESCO mutiskās tulkošanas ziņā no Komisijas atšķiras gan pēc aptvēruma, gan apjoma, un šo iestāžu darba valodu skaits, attiecībā uz kurām tulku netrūkst, ir tikai neliela daļa no tā, ko nodrošina Komisijas mutiskās tulkošanas iespējas. Iknedēļas pārrunu procesā Mutiskās tulkošanas ĢD ņem vērā katra ĢD noteikto prioritāšu sarakstu, kā arī kopējos pieejamos resursus plašākā laika posmā nekā tikai datumā, kurā pieprasīta sanāksme, un ierosina alternatīvus risinājumus, lai atrastu līdzsvaru starp politiskajām vajadzībām un resursu optimālu izmantojumu. Padomē ieviestā “pēc pieprasījuma” sistēma negarantē pilnīgu pieprasījuma stabilitāti un padara to mazāk prognozējamu. Principā Mutiskās tulkošanas ĢD Padomei nodrošina noteiktu skaitu tulkošanas dienu. Mutiskās tulkošanas ĢD pašreiz kopā ar saviem klientiem testē jaunu, uz sesijām balstītu sistēmu sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu uzskaitei, kas labāk atspoguļo reālo situāciju, jo vadās no faktiski izmantotajiem resursiem un tādējādi varētu samazināt pārvaldības risku līmeni. Ieviešot šo jauno sistēmu, klientiem būs pieejamas precīzākas prognozes un dati par viņu attiecīgi izmantotajiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem un to izmaksām.
1.30.

Visi dalībnieki veic iemaksas kopuzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībās. No vienas puses, Komisija sniedz naudas līdzekļus no Septītās pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta kā ES līdzfinansējumu kopuzņēmumu pētniecības un inovāciju projektiem. SESAR saņem finansējumu arī no Eiropas komunikāciju tīkla Transporta programmas ( TEN-T ). No otras puses, nozares pārstāvji un partneri pētniecības jomā veic iemaksas natūrā, īstenojot kopuzņēmumu pētniecības un inovāciju projektus. Gan Komisija, gan privātā sektora partneri nodrošina naudas līdzekļus vienādās daļās kopuzņēmumu administratīvo izmaksu segšanai.
30.

No 1 254,5 miljoniem EUR ieguldījuma natūrā un naudā, kas pārējiem SESAR I dalībniekiem jāiegulda kopuzņēmuma SESAR darbībās (670,2 miljoni EUR no Eirokontroles un 584,3 miljoni EUR no gaisa satiksmes nozares dalībniekiem), līdz 2017. gada beigām Kopuzņēmums bija apstiprinājis ieguldījumus 560,7 miljonu EUR apmērā no Eirokontroles un 539,2 miljonu EUR apmērā no gaisa satiksmes nozares.
18.

Aģentūrā ir bijusi augsta darbinieku mainība, kas var ietekmēt darbības nepārtrauktību un spēju īstenot darba programmā paredzētās darbības. 2016. gadā Aģentūru atstāja 11 darbinieki un tika pieņemts 21 darbinieks. Nedaudzie pieteikumi, īpaši no pārējām dalībvalstīm, neskaitot mītnes zemi, apdraud tās spēju pieņemt darbā piemērotus kandidātus. No 2013. līdz 2016. gadam to darbinieku skaits, kuri pieņemti darbā no mītnes zemes, ir pieaudzis no viena līdz 16 un 2016. gadā sasniedz 31 % no kopskaita. Iespējamie iemesli ierobežotajam kandidātu skaitam no citām dalībvalstīm ir mītnes zemei piemērojamais algas korekcijas koeficients (69 %), kā arī konkurence ar citu ES struktūru, kas atrodas Budapeštā.
18.

Noteikt ar šo līgumu saistītās vajadzības bija īpaši problemātiski, jo iepirkuma brīdī sarunas par Copernicus deleģēšanas nolīgumu vēl turpinājās. Vēl jo vairāk, nebija skaidrs, vai un kādā apmērā IT izmaksas saskaņā ar šo nolīgumu būs atbilstīgas, galvenokārt dēļ jautājuma par to, kā rīkoties attiecībā uz Copernicus īpašajām vajadzībām EMSA specifiskajā IT hibrīda un kombinētajā vidē. To, ka Copernicus nolīgumam tiks tērēta ievērojama daļa no iepriekš minētā pamatnolīgumam paredzētajiem līdzekļiem, nebija iespējams paredzēt brīdī, kad nolīgums tika noslēgts.
Aģentūra pārnesa 1,57 miljonus EUR jeb 62 % no apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” (2013. gadā – 3,1 miljonu EUR jeb 91 %). Šie pārnesumi bija galvenokārt saistīti ar REMIT regulas ieviešanu – tie bija komplicēti, ar pamatdarbību saistīti daudzgadu pasākumi, un uz tiem attiecināmā īstenošanas regula tika pieņemta tikai 2014. gada 17. decembrī (1) . Aģentūra pārnesa arī 0,98 miljonus EUR jeb 41 % (2013. gadā – 1,9 miljonus EUR jeb 56 %) no apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības II sadaļā “Administratīvie izdevumi”, galvenokārt saistībā ar pētījumiem REMIT regulas ieviešanai un uz gadu noslēgtiem līgumiem, kas tika atjaunoti gada beigās.

2014

Saskaņā ar budžeta grozījumiem Aģentūra 2013. gada oktobrī saņēma vēl 3 miljonus EUR apropriācijām REMIT regulas ieviešanai, un šī summa tika pārnesta uz 2014. gadu. Tomēr saskaņā ar Īstenošanas regulu REMIT struktūra sāks darboties tikai 2015. gada oktobrī. Daļu no līdzekļiem izlietoja 2014. gadā, gatavojoties REMIT regulas ieviešanai. 2014. gada beigās Aģentūra veica divus priekšfinansējuma maksājumus 1,56 miljonu EUR apmērā par līgumiem, kas attiecās uz pakalpojumiem saistībā ar REMIT regulu, kurus ir paredzēts sniegt no 2015. līdz 2017. gadam, tādējādi izvairoties no neizlietoto līdzekļu automātiskas atpakaļatdošanas Komisijai (2). Lai gan šāda rīcība ļaus Aģentūrai nākotnē finansēt darbības, kas saistītas ar regulu, tas ir pretrunā budžeta gada pārskata principam.
2014

Bija augsts to pārnesto apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības, II sadaļā “Administratīvie izdevumi”, proti, 3,4 miljoni EUR jeb 54 % (2013. gadā – 1,8 miljoni EUR jeb 52 %). Šie pārnesumi galvenokārt attiecas uz Aģentūrai 2014. gadā sniegtajiem pakalpojumiem, par kuriem rēķinus saņēma tikai 2015. gadā, un uz vairākiem IT projektiem ar lielu vērtību, ko parakstīja 2014. gada beigās. Šos IT projektus, ko sākotnēji plānoja 2015. gadam, sāka īstenot 2014. gadā, lai izlietotu no citām budžeta pozīcijām atbrīvotos līdzekļus.
No 2011. gada pārnestajām apropriācijām 1,7 miljonu EUR apmērā, par kurām bija uzņemtas saistības, 2012. gadā anulēja 0,7 miljonus EUR (41,2 %). Tas galvenokārt bija saistīts ar to, ka aplēstās izmaksas, kas jāatlīdzina saskaņā ar 2011. gada dotāciju nolīgumiem, bija zemākas, nekā paredzēts (0,44 miljoni EUR jeb 62 % no anulētajiem pārnesumiem).

2013

No 2012. gada pārnestajām apropriācijām 1,7 miljonu EUR apmērā, par kurām bija uzņemtas saistības, 2013. gadā anulēja 0,3 miljonus EUR (17,6 %). Tas galvenokārt bija saistīts ar to, ka aplēstās izmaksas, kas jāatlīdzina saskaņā ar 2012. gada dotāciju nolīgumiem, bija zemākas, nekā paredzēts (0,21 miljons EUR jeb 70 % no anulētajiem pārnesumiem), kas norāda uz to, ka no saņēmējiem gada beigās ir jāiegūst precīzāka informācija par faktiskajām izmaksām.
Iestādes budžets 2011. finanšu gadam bija 16,9 miljoni EUR. Atbilstoši izveides regulas 62. panta 1. punktam 60 % no 2011. gada budžeta finansēja ar dalībvalstu un EBTA valstu iemaksām, savukārt 40 % – no Savienības budžeta. 2011. gadu ESMA beidza ar pozitīvu budžeta izpildes saldo 4,3 miljonu EUR apmērā. Saskaņā ar saviem finanšu noteikumiem minēto summu pilnībā iegrāmatoja pārskatos kā saistību, kas pienākas Eiropas Komisijai.

No uzraudzītajām struktūrām (kredītreitingu aģentūrām un darījumu reģistriem) 2014. gadā iekasēto maksu summa (6 623 000 EUR), kura galīgajā finanšu darbības rezultātu pārskatā redzama kā ieņēmumi, bija balstīta uz veikto uzraudzības darbību aplēstajām, nevis faktiskajām izmaksām. No uzraudzītajām struktūrām iekasētajām maksām jābūt pēc iespējas pietuvinātām faktiskajām izmaksām, kas radušās šajā jomā. Lai to panāktu, EVTI pašlaik izstrādā modeli izmaksu sadalei pa darbības jomām.

2014

Kad EVTI tika izveidota 2010. gadā, tā no savas priekšteces struktūras Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas (CESR) pārmantoja vairākus IT pamatlīgumus datu centru mitināšanai, kā arī IT sistēmu izstrādei un uzturēšanai. Tā kā šie pamatlīgumi netika aizstāti, savlaicīgi izsludinot uzaicinājumus uz konkursu, tad divus no tiem pagarināja uz termiņu, kas pārsniedza sākotnējo termiņu. Minētā iemesla dēļ Iestāde arī iepirka dažus IT pakalpojumus, izmantojot Francijas centrālo iepirkumu struktūru (Union de Groupements d’Achats Publics – UGAP). Iestāde izmantoja UGAP, lai iepirktu mēbeles un kancelejas preces arī gada gaitā. Kopējie maksājumi 2014. gadā bija 956 000 EUR. Palāta informēja Iestādi, ka UGAP izmantošana neatbilst Finanšu regulas noteikumiem, un kopš tā laika Iestāde UGAP vairs neizmanto. Iestāde tagad ir arī aizstājusi visus CESR IT pamatlīgumus ar saviem pamatlīgumiem.
20.

Revīzijas palāta norāda, ka vairākās jomās ir panākts nozīmīgs progress. Revīzijas laikā (2015. gada martā) F4E joprojām risināja vairākus turpmāk uzskaitītos ar Kopuzņēmuma pārvaldību saistītus galvenos pasākumus. — F4E joprojām izstrādā centralizētu un vienotu sistēmu, kas integrētu visus pamatdarbības datus un kas ļautu regulāri uzraudzīt un kontrolēt aplēses un izmaksu novirzes, ieverot sistēmu, kas ļautu aplēst katra darba posteņa vērtību līguma līmenī. Revīzijas laikā F4E bija pabeidzis atjaunināt savu bāzes izmaksu aplēsi (23) 4. līmenī (darba pamatstruktūra), bet ne līgumu līmenī (6. līmenis). Turklāt vēl joprojām ir jāizstrādā sistēma, kas sniedz informāciju par darbību īstenošanas pakāpi (iegūtās vērtības pārvaldība). — Rīcības plāni, kurus Kopuzņēmums pieņēma, reaģējot uz iekšējām revīzijām par finanšu plūsmām, dotāciju pārvaldību un ekspertu līgumiem, revīzijas laikā (2015. gada martā) bija pilnībā vai gandrīz īstenoti. Attiecībā uz visu to rīcības plānu statusu, kurus F4E pieņēma, reaģējot uz līdz šim veiktajām iekšējām revīzijām (24), šīs revīzijas laikā no 46 ieteikumiem, kuri joprojām tiek īstenoti, 29 ieteikumu termiņi bija pārsniegti. — 2014. gadā Kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūrvienība pārbaudīja līgumu izpildes uzraudzību saistībā ar ITER ēkām (25) un norādīja, ka pastāv nozīmīgi riska faktori, piemēram, nepietiekami izstrādātas atsevišķas ITER darbības, daudzie projekta grozījumu pieprasījumi, nereāls projekta grafiks un pašreizējā darbību izpildes kavēšanās. Daļu no šiem riska faktoriem F4E ir grūti efektīvi mazināt, jo šie jautājumi ir ITER IO pārziņā. Pārbaudē konstatēja, ka ir jāievieš stingrāki kontroles mehānismi un izmaiņas procesos, it īpaši pārvaldības un izmaiņu kontrolē, līgumu finanšu pārvaldībā un neatbilstību pārvaldībā. — Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veica ierobežotu pārbaudi par līgumu pārvaldību (26) un norādīja, ka F4E pārveidojas no organizācijas, kas galvenokārt bija orientēta uz iepirkumu, uz organizāciju, kas galvenokārt pārvalda līgumus. Kaut arī pārbaudē secināja, ka F4E virzās uz to, lai izveidotu kontroles mehānismus, kas aptver visu struktūru un kas novērsīs riskus, kuri saistīti ar līgumu īstenošanu, tajā konstatēja arī atsevišķas jomas, kurās ieviestie kontroles mehānismi vēl nav pietiekami izstrādāti, it īpaši tas attiecas uz līgumu grozījumu un neparedzētu izdevumu pārvaldību. — F4E iekšējā korporatīvā riska pārvaldības sistēma 2014. gadā identificēja desmit jaunus riskus. No 32 darbībām, kas 2014. gada oktobrī tika apzinātas sešu ļoti lielu risku novēršanai, 13 darbības bija īstenotas, deviņu īstenošana turpinājās, viena tika atcelta kā novecojusi, bet deviņas darbības nebija sāktas.
Aģentūrai pieejamie resursi 2014. gadā (2013. g.)

Galīgais budžets Saistību apropriācijas (C1) 52,4 (57,8) miljoni EUR Maksājumu apropriācijas (C1) 52,7 (54,0) miljoni EUR Budžeta grozījumi, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, attiecas uz dažādiem līdzekļu avotiem, no kuriem C1 ir gandrīz vienīgais finansējuma avots. Skaidrības un pārredzamības labad te minētas tikai galvenās un tātad attiecīgās C1 budžeta apropriācijas. Skaitliskā informācija atspoguļo galīgās summas (grozītais budžets). Darbinieku skaits 2014. gada 31. decembrī Štata darbinieki 210 (213) amata vietas štatu sarakstā, no tām aizpildītas 198 (203) Līgumdarbinieki Budžetā plānotais amata vietu skaits: 30 (29), no tām aizpildītas 27 (25). Aģentūra arī pieņēma darbā piecus no projekta finansētus papildu līgumdarbiniekus. Norīkotie valstu eksperti Budžetā plānotais amata vietu skaits: 18 (15), no tām aizpildītas 15 (14). NB! Attiecībā uz amata vietām štatu sarakstā EMSA ir ņēmusi vērā 207 amata vietu mērķi, kas jāsasniedz līdz 2015. gada 1. janvārim, nevis 2014. gada štatu sarakstā apstiprināto amata vietu skaitu (210).
palīdzēt dalībvalstīm gadījumos, ja vajadzīga pastiprināta tehniska un operatīvā palīdzība, it īpaši tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar īpašām un nesamērīgām grūtībām;

c)

c)

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji un viens pārstāvis no katras Šengenas asociētās valsts.

Kopā amata vietas: 317 (318), no tām aizpildītas: 311 (300)

Produkti un pakalpojumi 2014. gadā (2013. g.)
13.

Saskaņā ar starptautiskiem kvalitātes standartiem (ISO 27001) un iekšējās kontroles standartu (ICS 10), ko pieņēma Biroja budžeta komiteja, Birojs sagatavoja Biznesa nepārtrauktības plānu (BCP). Tagad tas ir arī paredzēts 2013. gada pamata Finanšu regulā. Biroja valdes, t. i., Administratīvā valde un Budžeta komiteja, 2006. gada novembrī tika informētas par ITSB stratēģiju un atbalstīja to, pamatojoties uz trīs līmeņu plānu (0. līmenis: Krīzes darba grupa; 1. līmenis: IT un loģistikas grupas, atveseļošanas koordinācijas grupa un globālās komunikācijas grupa; 2. līmenis: grupas, kas strādā ar atveseļošanas jautājumiem). Civildienesta noteikumos ir paredzēts atalgojums darbiniekiem, kuri ir iesaistīti dežūrās. Šā maksājuma ietekme uz budžetu ir iekļauta īpašā budžeta pozīcijā, kas budžetā tiek atjaunināta (saskaņā ar organizācijas vajadzībām) un pieņemta katru gadu. Darbības nepārtrauktības plāns (BCP) tika sagatavots pēc visaptverošas ietekmes analīzes, saņemot ārējo konsultantu palīdzību, un tajā ir ietvertas VISAS Biroja darbības. Birojā ir 25 darbinieki, kuri nepārtraukti pilda dežūru pienākumus, un 2013. gadā samaksa sasniedza 4 02 458 EUR. Iemesli, kādēļ BCP piemēro tik dinamisku struktūru, ir šādi: Birojs ir pakļauts ieinteresēto pušu ietekmei, un tā darbs ir ļoti pamanāms, tam visu diennakti ir jānodrošina e-komercijas pakalpojumi un nekavējoties jāreaģē uz lietotāju pieprasījumiem. Ja IT sistēma nebūtu pieejama, tas nopietni ietekmētu darbības nepārtrauktību. Tādēļ darbības nepārtrauktība ir svarīga visā Birojā un visas nodaļas ir iesaistītas (darbību pamanāmība, piemēram, sadarbība ar dalībvalstīm, darbības, kas saistītas ar novērošanas centru, sadarbība ar Briseles biroju, atbalsts tāldarbiniekiem, laba maksas iekasēšanas nodrošināšana (automātiska IT sistēma, ko izmanto viss Birojs) un, visbeidzot, iepirkumu nodaļas darbinieki, jo tam ir noteiktas funkcijas, paredzot iejaukšanos katastrofas gadījumā (visu uzņēmējdarbības dokumentu pārvaldība)). Saistībā ar mūsu piegādātāju lielumu un starptautisko pieredzi oficiālo dokumentu apjoms ir ļoti liels un tas ārkārtīgi lielā mērā ir atkarīgs no IT sistēmām. Mūsuprāt, šie iemesli pamato atšķirības no citām aģentūrām. Birojs kopš tā dibināšanas jau divas reizes ir izmantojis maiņu dežūras, pēdējoreiz tas bija saistībā ar jaunās tīmekļa vietnes sagatavošanu. Samaksa par dežūrām 2013. gadā veido mazāk nekā 0,5 % no kopējiem izdevumiem I sadaļā. Šīs izmaksas arī ir mazāk nekā ienākumi no Biroja tiešsaistes pakalpojumiem vienā darbdienā. Birojs izskatīs Revīzijas palātas apsvērumus ikgadējā procesu, procedūru un shēmu pārskatā, lai turpinātu veikt uzlabojumus.
10.

Visi dotāciju darījumi ir jāizskata Komisijai, pirms EIT tos apstiprina. Institūts pats ir pielicis ievērojamas pūles, lai ieviestu efektīvas ex ante pārbaudes nolūkā sniegt pamatotu pārliecību par dotāciju darījumu likumību un pareizību. Aptuveni 80 % no ZIK pieprasītajiem dotāciju izdevumiem pamato apliecinājumi, kurus sniegušas ZIK un to partneru nolīgtas neatkarīgas revidentu komercsabiedrības. EIT pats veica ex ante pārbaudes, kas izpaudās kā visaptverošas dokumentārās pārbaudes. EIT sākotnēji pārbaudīja no ZIK un to partneriem iegūtos apliecinošos dokumentus tikai tādā gadījumā, ja tika konstatēti īpaši riski.
Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos. Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.

Produkti un pakalpojumi 2012. gadā
13.

EIOPA pieņēma zināšanai Palātas komentāru. Līdzekļu pārnesums saistībā ar IT ir attiecināms uz stadiju, kad iestāde sāk darbu, pieņemot IT stratēģiju 2011. gada beigās un IT stratēģijas īstenošanas plānu 2012. gada sākumā. Pēc sākuma fāzes beigām izdevumi finanšu gada laikā saistībā ar IT sadalīsies vienmērīgāk, un tas ievērojami samazinās līdzekļu pārnesumu risku.
26.

K3 ēkas projekts izkropļo 24. punktā apkopotos izlietojuma rādītājus un apgrūtina salīdzinājumu ar 2011. gadu. Lai iegūtu labāku salīdzinājumu ar 2011. gada datiem, ir jāizslēdz šā projekta ietekme. To izdarot, maksājumi 2. sadaļā ir EUR 13 546 230 jeb 62,63 % no galīgajām apropriācijām un 63,47 % no saistībām (2011. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 70,21 % un 73,43 %). Saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 4. punktu automātiski uz 2013. gadu pārnestās saistības bija EUR 7 797 156, proti, 36,05 % no galīgajām apropriācijām un 36,53 % no saistībām (2011. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 25,41 % un 26,57 %).
Pārvaldība

Administratīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, četri pārstāvji no Komisijas un četri attiecīgo nozaru pārstāvji bez balsstiesībām. Uzdevumi — Pieņemt personāla politikas daudzgadu plānu, gada budžetu, darba programmu, gada pārskatu un izvērstu plānu Aģentūras gatavībai reaģēt uz piesārņojumu un novērst to. — Pārraudzīt izpilddirektora darbu. Izpilddirektors Ieceļ Administratīvā padome. Komisija var ierosināt vienu vai vairākus kandidātus. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Iekšējā revīzija — Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests — Aģentūras iekšējās revīzijas darbinieki Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma
Pārvaldība

Valde Sastāvs — Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, — viens pārstāvis no Komisijas un pārstāvju aizstājēji Uzdevumi — Konsultēt priekšsēdētāju jautājumos, par kuriem Birojs ir atbildīgs, — sagatavot kandidātu sarakstu (125. pants) priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku, kā arī Apelāciju padomju priekšsēdētāju un locekļu amatiem. Biroja priekšsēdētājs — Ieceļ Padome no saraksta, kurā ir ne vairāk kā trīs kandidāti un kuru sagatavojusi Administratīvā padome. Budžeta komiteja Sastāvs — Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens no Komisijas un viņu aizstājēji Uzdevums — Pieņemt budžetu un finanšu noteikumus, apstiprināt budžeta izpildi, par ko atbild priekšsēdētājs, un noteikt maksu par meklēšanas rezultātu ziņojumiem. Ar pieteikumiem saistīti lēmumi Lēmumus pieņem: a) pārbaudītāji, b) iebildumu nodaļas, c) preču zīmju piešķiršanas un juridisko lietu nodaļa, d) anulēšanas nodaļas, e) Apelāciju padomes. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Biroja Budžeta komiteja
Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos. Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.

Produkti un pakalpojumi 2011. gadā (2010. g.)