EIROPAS KOMISIJA Briselē, 2.6.2021 COM(2021) 273 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Septiņpadsmitais ziņojums par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un situāciju, kas izveidojusies tās piemērošanas rezultātā laikposmā no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim













KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Septiņpadsmitais ziņojums par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un situāciju, kas izveidojusies tās piemērošanas rezultātā laikposmā no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Padomes Regula (EK) Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta 10. protokola 2. pantu (turpmāk “Zaļās līnijas regula”) stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Tajā reglamentēta ES tiesību normu piemērošana attiecībā uz personu pārvietošanos, kā arī preču un pakalpojumu apriti pāri robežlīnijai, kas atdala Kipras Republikas rajonus, kuros tās valdībai ir faktiska kontrole, no rajoniem, kuros tai nav faktiskās kontroles. Lai nodrošinātu šo noteikumu efektivitāti, to piemērošanas joma tika paplašināta, iekļaujot arī robežlīniju starp minētajām teritorijām un Apvienotās Karalistes Suverēno austrumu bāzu teritoriju (ESBA) . Šis ziņojums attiecas uz laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Pārskata periodā Kipru nopietni ietekmēja Covid-19 pandēmijas uzliesmojums, kas izjauca visus salas ikdienas dzīves aspektus, tostarp personu pārvietošanos un preču apriti pāri Zaļajai līnijai. Komisija 2020. gadā ar attiecīgajām Kipras Republikas (KR) iestādēm, Suverēnās bāzu teritorijas (SBA) administrāciju un Kipras turku Tirdzniecības kameru (KTTK) ir uzturējusi konstruktīvu dialogu par minētās regulas īstenošanu. 1. PERSONU ROBEŽŠĶĒRSOŠANA 1.1. Robežšķērsošana atļautajās vietās Regula nodrošina tiesisko regulējumu attiecībā uz robežšķērsošanu, ko veic Kipras valstspiederīgie, citi ES pilsoņi un trešo valstu valstspiederīgie, kuri Zaļo līniju (turpmāk “robežlīnija”) šķērso atļautās robežšķērsošanas vietās. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2020. gadā ļoti būtiski samazinājās robežlīniju šķērsojušo Kipras grieķu un Kipras turku skaits. Saskaņā ar KR policijas (turpmāk “CYPOL”) datiem pārskata periodā tika reģistrēts, ka robežlīniju no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļdaļu šķērsoja 397 717 (iepriekšējā gadā — 2 399 269) Kipras grieķi un 176 769 Kipras grieķu transportlīdzekļi (iepriekšējā gadā — 1 266 457), savukārt robežlīniju no Kipras ziemeļdaļas uz valdības kontrolētajiem rajoniem — 382 370 (iepriekšējā gadā — 1 295 689) Kipras turki un 225 735 Kipras turku transportlīdzekļi (iepriekšējā gadā — 503 520) . Robežlīniju šķērsojušo ES pilsoņu, kuri nav Kipras valstspiederīgie, un trešo valstu valstspiederīgo skaits arī samazinājās. Pārskata periodā abos virzienos robežlīniju šķērsoja 106 624 ES pilsoņi, kuri nav Kipras valstspiederīgie, un trešo valstu valstspiederīgie (iepriekšējā gadā — 1 515 717). Iepriekš minētie CYPOL apkopotie skaitļi neietver datus par personām un transportlīdzekļiem, kas šķērso robežlīniju no Kipras ziemeļdaļas robežšķērsošanas vietās Pergamos un Strovilia, kuras atrodas Apvienotās Karalistes Suverēnās austrumu bāzu teritorijas pārvaldībā. Šajā sakarībā ESBA ziņoja, ka tika reģistrēti 90 955 (iepriekšējā gadā — 418 728) Kipras grieķi un 53 604 Kipras grieķu transportlīdzekļi (iepriekšējā gadā — 259 586), kas šķērsoja robežlīniju uz Kipras ziemeļdaļu. Tajā pašā laikposmā tika reģistrēti 236 346 (iepriekšējā gadā — 530 335) Kipras turki un 155 955 (iepriekšējā gadā — 351 836) Kipras turku transportlīdzekļi, kas šķērsoja robežlīniju pretējā virzienā. Turklāt robežlīniju abos virzienos šķērsoja 136 726 ES pilsoņi, kuri nav Kipras valstspiederīgie, un trešo valstu valstspiederīgie. Robežšķērsošanas vietās 2020. gadā strādāja 76 CYPOL darbinieki salīdzinājumā ar 2019. gadu, kad tur strādāja 93 darbinieki. Kipras turku kopienas 2020. gadā apkopotie dati liecina, ka to Kipras grieķu skaits, kuri šķērsoja robežlīniju virzienā no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļdaļu, samazinājās līdz 495 448 (iepriekšējā gadā — 2 406 561), savukārt šādi šķērsojušo Kipras grieķu transportlīdzekļu skaits samazinājās līdz 278 338 (iepriekšējā gadā — 1 205 194). Minētie dati arī liecina, ka otrā virzienā robežlīniju šķērsojošo Kipras turku skaits samazinājās līdz 685 671 (iepriekšējā gadā — 2 090 189) un Kipras turku transportlīdzekļu skaits samazinājās līdz 361 363 (iepriekšējā gadā — 930 165). Saskaņā ar sniegtajiem statistikas datiem robežlīniju virzienā no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļdaļu šķērsoja 335 934 ES pilsoņi, kuri nav Kipras valstspiederīgie, un trešo valstu valstspiederīgie (iepriekšējā gadā — 2 149 528). Šis lielais robežšķērsošanas reižu samazinājums tika saistīts ar vairāku robežšķērsošanas vietu darbības apturēšanu uz noteiktiem laikposmiem, kā arī ar ierobežojumiem, kas Covid-19 uzliesmojuma dēļ tika noteikti citās robežšķērsošanas vietās, kad tās bija atvērtas. Turklāt pārvietošanās ierobežojumi, ko pandēmijas dēļ dažādos laikos ieviesa abas kopienas, un no tiem izrietošā sociālās un saimnieciskās darbības samazināšanās arī atturēja personas no Zaļās līnijas šķērsošanas. Pēc Covid-19 uzliesmojuma Kiprā KR Ministru padome 2020. gada 29. februārī nolēma uz laiku apturēt četru robežšķērsošanas vietu — proti, Ledra Street, Deryneia, Astromeritis-Zodhia un Lefka-Apliki — darbību. 2020. gada 21. jūnijā šīs robežšķērsošanas vietas tika atkal atvērtas (izņemot Ledra Street, kuras darbība palika apturēta līdz pārskata perioda beigām). KR valdība 21. jūnijā paziņoja, ka robežšķērsošanas vietas, izņemot Ledra Street, būs atļauts šķērsot tikai Kipras pilsoņiem un personām, kurām ir KR izsniegtas uzturēšanās atļaujas, ja 72 stundu laikā pirms šķērsošanas tie būs veikuši Covid-19 testu ar negatīvu rezultātu. Turklāt atsevišķām personu grupām — proti, Kipras grieķu un Kipras turku darba ņēmējiem, Kipras turku studentiem, anklāvā dzīvojošiem Kipras grieķiem un Kipras pilsoņiem, kas robežlīniju šķērso, lai saņemtu medicīnisku aprūpi valdības kontrolētajos rajonos, — būs atļauts robežlīniju šķērsot ar nosacījumu, ka tie uzrādīs negatīvu Covid-19 testu tikai pie pirmās robežšķērsošanas. Robežlīniju šķērsot tika atļauts arī diplomātiem un starptautisko organizāciju darbiniekiem. KR ziņoja, ka humānu apsvērumu dēļ tā ļāva šķērsot robežlīniju arī personām, kas neatbilst šiem kritērijiem. Kipras turku kopiena arī noteica vairākus ierobežojumus robežšķērsošanas vietās. Martā tika apturēta robežšķērsošanas vietu Strovilia un Kato Pyrgos-Karavostasi darbība. No marta līdz jūnijam attiecībā uz visām personām, izņemot Kipras turkus, tika apturēta citu robežšķērsošanas vietu darbība. No jūnija šie ierobežojumi pakāpeniski tika samazināti noteiktām personu kategorijām, kurām 72 stundu laikā pirms šķērsošanas bija jāveic Covid-19 tests ar negatīvu rezultātu. No septembra vairumam personu, kas šķērsojušas Zaļo līniju, bija jādodas karantīnā. Decembrī tika noteikts pilnīgs aizliegums šķērsot robežlīniju personām, kuras nesen apmeklējušas konkrētas valstis, savukārt Kipras turkiem, kas nesen apmeklējuši šīs valstis, tika piemērota karantīna. Ierobežojumu ieviešana robežšķērsošanas vietās bija par iemeslu demonstrācijām abās kopienās. Komisija informēja KR, ka pagaidu ierobežojumus var izmantot tikai izņēmuma apstākļos, lai reaģētu uz situācijām, kas nopietni ietekmē sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību, un kā galējo līdzekli. Turklāt pagaidu ierobežojumiem vajadzētu būt spēkā tikai tik ilgi, kamēr pastāv apstākļi, kas tos izraisījuši, un tiem vienmēr jābūt samērīgiem un saderīgiem ar acquis. Komisija turpinās ļoti cieši uzraudzīt ierobežojumus, lai nodrošinātu, ka visi pasākumi, kas veikti sabiedrības veselības aizsardzībai, ir samērīgi un saderīgi ar acquis.

KR Ministru padome 2019. gada 27. novembrī pieņēma Lēmumu Nr. 88.638 “Paaugstinātu migrācijas plūsmu pārvaldība — grozījumi kodeksā, ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta 10. protokola 2. pantu (Zaļā līnija — personu robežšķērsošana)”. KR ir ziņojusi, ka regulas īstenošanā praktiski nav veiktas nekādas izmaiņas šā lēmuma rezultātā. Komisija 2020. gada 23. janvārī nosūtīja KR iestādēm vēstuli par šo lēmumu. 2020. gada 28. maijā Lēmums Nr. 88.638 tika atcelts ar KR Ministru padomes Lēmumu Nr. 89.486. KR iestādes joprojām nav atļāvušas Kipras turku autobusiem, kas ved ES pilsoņus, iebraukt valdības kontrolētajos rajonos, izņemot gadījumus, ja tiem ir acquis pilnībā atbilstoši dokumenti, ko izsniegušas KR iestādes. Apvienoto Nāciju Organizācijas Miera uzturēšanas spēki Kiprā (UNFICYP) turpināja veicināt iespējas abām kopienām praktizēt reliģisko pārliecību. UNFICYP pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma martā veicināja trīspadsmit prasību apmierināšanu par reliģiskām ceremonijām Kipras ziemeļu daļā. 1.2. Neatbilstīga migrācija pāri Zaļajai līnijai un patvērums Kā liecina CYPOL dati par 2020. gadu, samazinājās to migrantu skaits, kuri neatbilstīgi šķērsojuši robežlīniju virzienā no Kipras ziemeļdaļas uz valdības kontrolētajiem rajoniem. Robežlīniju šajā virzienā 2020. gadā šķērsoja 4857 neatbilstīgie migranti; 2019., 2018. un 2017. gadā bija attiecīgi 7409, 4451 un 1686 šādi neatbilstīgie migranti. Galvenās neatbilstīgo migrantu izcelsmes valstis bija Sīrija (1265), Kamerūna (610), Bangladeša (438), Pakistāna (433) un Jordānija (407). Neatbilstīgā migrācija joprojām ir nopietna KR iestāžu problēma. No 4857 neatbilstīgajiem migrantiem 81,5 % (iepriekšējā gadā — 98 %) lūdza starptautisko aizsardzību Kipras Republikā. Izcelsmes valsts, no kuras valstspiederīgajiem tika saņemts lielākais pieteikumu skaits, bija Sīrija (1144). CYPOL varēja identificēt personas, izmantojot tos pašus kritērijus, kādi tika izmantoti iepriekšējos gados, galvenokārt pamatojoties uz informāciju, kas norādīta attiecīgo migrantu ceļošanas dokumentos un paziņojumos. Saskaņā ar šo novērtējumu gandrīz visi migranti, kuri aizturēti valdības kontrolētajos rajonos pēc robežlīnijas neatbilstīgas šķērsošanas, iepriekš Kipras ziemeļdaļā bija ieradušies no Turcijas. Kipras turku kopiena apliecināja, ka Kipras ziemeļdaļā joprojām tiek veikti pasākumi neatbilstīgās migrācijas novēršanai. 2020. gadā 2147 personām tika liegta ieceļošana Kipras ziemeļdaļā. 1162 personas , kuras aizturēja Kipras ziemeļdaļā, tika deportētas. Abu kopienu pārstāvji tikās ANO aizgādībā izveidotajā divkopienu tehniskajā komitejā, kurā tiek izskatīti noziedzības un krimināllietu jautājumi. Abas kopienas kā šīs komitejas paplašinājumu turpināja izmantot “kopējo saziņas telpu” — forumu informācijas apmaiņai krimināllietās. Pārskata periodā ar UNFICYP atbalstu kopējā saziņas telpa atviegloja septiņu noziedzīgu nodarījumu izdarīšanā aizdomās turētu personu apmaiņu starp abām kopienām. CYPOL norādīja, ka sadarbība ar citām attiecīgajām Kipras Republikas valdības struktūrvienībām un ESBA administrāciju ir ļoti laba. Suverēnā austrumu bāzu teritorija (ESBA) Pārskata periodā pandēmijas dēļ ESBA iestādes nevis apturēja pārvietošanos caur kādu no to pārziņā esošajām robežšķērsošanas vietām, bet gan ieviesa robežšķērsošanas ierobežojumus, kuros tika pārņemti KR ieviestie ierobežojumi. Neatbilstīgā migrācija no Kipras ziemeļdaļas caur ESBA palielinājās. 2020. gadā pēc robežlīnijas neatbilstīgas šķērsošanas tika aizturēti 66 migranti . Robežlīnijas šķērsošana tika liegta 133 personām, kuru vidū visvairāk bija Turcijas pilsoņu (53). Saskaņā ar Kipras Republikas Pievienošanās akta 3. protokola attiecīgajiem noteikumiem ESBA iestādes liedza šķērsot Zaļo līniju ārvalstniekiem, galvenokārt Krievijas un ASV valstspiederīgajiem, kas ieradās caur Kipras ziemeļdaļu. Šīs personas tika novirzītas uz robežšķērsošanas vietām ārpus ESBA, lai pārbaudītu to atbilstību prasībām, kas izvirzītas ieceļošanai Kipras Republikā. Suverēnās bāzu teritorijas (SBA) amatpersonas arī šoreiz norādīja, ka viņu sadarbība ar Kipras Republiku ir izcila. Ārpus robežšķērsošanas vietām SBA policija, pamatojoties uz riska novērtējumu un izlūkdatiem, veica patruļas, lai nepieļautu neatbilstīgu migrāciju. Papildus šīm patruļām tika veiktas arī SBA muitas un militārā dienesta patruļas. Pārskata periodā tika norīkots vairāk darbinieku Zaļās līnijas uzraudzībai, izveidota robežu novērošanai paredzēta izlūkošanas vienība un ekspluatācijā laisti divi jauni specializētie transportlīdzekļi. Īpaši grūti kontrolējamas ir četras “neatļautas robežšķērsošanas vietas” ciemā Pergamos un tā tuvumā, kuras izmanto vietējie iedzīvotāji un lauksaimnieki. Kā jau norādīts iepriekšējos ziņojumos, šīs “neatļautās robežšķērsošanas vietas” joprojām vieš bažas, tādēļ jārod piemērots risinājums atbilstīgi Pievienošanās akta 3. protokola 5. panta 2. punktam . Pārskata periodā pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Kipras turku kopiena uz dažiem mēnešiem apturēja trīs no četru “neatļauto robežšķērsošanas vietu” darbību, savukārt ESBA iestādes izvietoja ceļa kontrolpunktu atlikušajā “neatļautajā robežšķērsošanas vietā”. 2. PREČU VEŠANA PĀRI ROBEŽLĪNIJAI 2.1. Tirdzniecības vērtība Saskaņā ar Zaļās līnijas regulas 4. pantu preces no valdības nekontrolētajiem rajoniem var ievest valdības kontrolētajos rajonos, ja tās atbilst 4. pantā noteiktajiem kritērijiem un tām ir pievienots Kipras turku Tirdzniecības kameras izsniegts dokuments. Kipras turku Tirdzniecības kamera un KR iestādes saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1480/2004 8. pantu ik mēnesi iesniedza ziņojumu par to preču veidu, daudzumu un vērtību, par kurām bija izsniegti pavaddokumenti. Saskaņā ar KTTK sniegto statistiku to preču kopējā vērtība, par kurām bija izsniegti pavaddokumenti, bija 4 974 335 EUR (iepriekšējā gadā — 6 313 011 EUR). Šie skaitļi liecina, ka, salīdzinot ar 2019. gadu, to preču kopējā vērtība, par kurām bija izsniegti pavaddokumenti, samazinājās par 21 %.

Kā norādīts Kipras Republikas iesniegtajā statistikā, to pāri robežlīnijai faktiski ievesto preču kopējā tirdzniecības vērtība, par kurām izsniegti pavaddokumenti, samazinājās par 14 % līdz 4 693 898 EUR (iepriekšējā gadā — 5 464 237 EUR). Kā liecina Kipras Tirdzniecības un rūpniecības kameras iesniegtie dati, tirdzniecība virzienā no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļdaļu (kas gan neietilpst Zaļās līnijas regulas piemērošanas jomā) samazinājās aptuveni par 7 % (no 748 237 EUR 2019. gadā līdz 694 281 EUR 2020. gadā). Tirdzniecības apjoms virzienā no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļdaļu atbilst 14,8 % no tirdzniecības apjoma pretējā virzienā (2019. gadā — 13,7 %). Kipras turku kopiena turpināja piemērot tirdzniecības režīmu, kurā būtībā ir pārņemti Zaļās līnijas regulā noteiktie ierobežojumi. Kā galveno iemeslu šā režīma piemērošanai Kipras turku kopienas dalībnieki atzīst vietējo komersantu protekcionismu. Turklāt preces no valdības kontrolētajiem rajoniem uz Kipras ziemeļdaļu var tirgot tikai tad, kad ir izsniegta importa atļauja. Tomēr šo tirdzniecības režīmu ne vienmēr piemēro konsekventi. 2.2. Preču veids Tirgoto produktu veidi 2020. gadā palika samērā nemainīgi. Tirdzniecības apjoma ziņā galvenās preču grupas joprojām bija plastmasas izstrādājumi, kā arī svaigas zivis, būvmateriāli un saliekamie konteineri . Parādījās arī jauni produkti, piemēram, roku dezinfekcijas līdzekļi un ziepes. 2.3. Ar preču apriti saistīti šķēršļi un grūtības Pāri Zaļajai līnijai veikto preču tirdzniecību ietekmēja vairāku robežšķērsošanas vietu darbības apturēšana un citām robežšķērsošanas vietām uzliktie ierobežojumi. Lai ļautu turpināt tirdzniecību, abu kopienu tirgotāji izveidoja “bezkontakta” tirdzniecības sistēmu, saskaņā ar kuru pārdevējs atstāja preces starp divām robežšķērsošanas vietām esošajā buferzonā, no kurienes tās savāca pircējs, kas pēc tam tās iesniedza KR iestādēm pārbaudei. Joprojām pastāv arī citi šķēršļi tirdzniecībai pāri robežlīnijai, un, kā uzskata Komisija un Kipras turku ekonomikas dalībnieki, minētie šķēršļi ir ierobežotā tirdzniecības apjoma cēlonis. Kā minēts iepriekšējos ziņojumos , jautājums par Kipras turku komerctransportlīdzekļiem, kas šķērso robežlīniju, lai nokļūtu valdības kontrolētajos rajonos, vēl aizvien nav atrisināts, un līdz šim Kipras turku komerctransportlīdzekļi, kuru masa pārsniedz 7,5 tonnas, var šķērsot robežlīniju tikai tad, ja tiem ir acquis pilnībā atbilstoši Kipras Republikas izsniegti dokumenti. KR iestādes informēja Komisiju, ka tās ir ieviesušas noteikumus, kas Kipras turkiem atvieglo tehniskās apskates dokumentu un profesionālo autovadītāja apliecību saņemšanas procesu. Šā jautājuma atrisināšana būtiski palielinātu tirdzniecības apjomu, jo tiktu atvieglota preču pārvadāšana. Turklāt tas nostiprinātu sakarus starp Kipras ekonomikas dalībniekiem, tādējādi ievērojami veicinot uzticēšanos starp abām kopienām. Lai rastu risinājumu šim jautājumam, Komisija turpinās sazināties ar KR iestādēm un Kipras turku kopienu. Kā minēts iepriekšējo gadu ziņojumos, KR iestādes, pamatojoties uz veselības dienestu paustajām bažām par ražošanas procesu Kipras ziemeļdaļā, neļauj pāri robežlīnijai ievest pārstrādātus pārtikas produktus un materiālus, kas paredzēti saskarei ar pārtiku. Komisija ir apliecinājusi KR, ka saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu šie produkti drīkst šķērsot Zaļo līniju un KR iestādēm tie nebūtu jāaizliedz. Lai gan KR iestādes, piemērojot Zaļās līnijas regulu, robežšķērsošanas vietās var ņemt produktu paraugus papildu analīzēm, tām nav jāliedz visas pārstrādātās pārtikas vešana pāri robežlīnijai. Komisija pauž nožēlu, ka pārskata periodā šā jautājuma risināšanā atkal nav panākts nekāds progress. Komisija joprojām ir dziļi nobažījusies par Zaļās līnijas regulas pareizu īstenošanu attiecībā uz pārstrādātu pārtiku, un tā turpinās risināt šo jautājumu ar KR iestādēm. Tāpat kā iepriekšējos gados, Kipras turku kopienas tirgotāji joprojām norāda, ka tiem ir grūti panākt savu preču iekļaušanu veikalu sortimentā un reklamēt savus produktus un pakalpojumus valdības kontrolētajos rajonos un ka tas ierobežo tirdzniecību. Tirgotāji turpina ziņot par Kipras grieķu vidū izplatīto nevēlēšanos pirkt Kipras turku izstrādājumus. Turklāt tika minēts, ka abu kopienu tirgotāji, kuri vēlas sākt komercdarbību otras kopienas teritorijā, sastopas ar daudzām administratīvām problēmām, piemēram, Kipras turkiem, kas veic tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai, valdības kontrolētajos rajonos ir grūtības atvērt kontus bankās. Jānodrošina, ka ekonomikas dalībnieki no abām kopienām var brīvi iesaistīties tirdzniecības attiecībās, kas atbilst viņu komercdarbības vajadzībām. 2.4. Preču kontrabanda Preču kontrabanda joprojām pastāvēja, atspoguļojot grūtības robežlīnijas neatbilstīgas šķērsošanas kontrolē. Kipras Republika 2020. gadā 494 reizes konfiscēja kontrabandas preces (iepriekšējā gadā — 2315 reizes), un tas ir samazinājums par 79 %. Šis konfiskācijas gadījumu samazinājums atspoguļoja personu pārvietošanās vispārēju samazināšanos pandēmijas dēļ. Ievērojami samazinājās lauksaimniecības produktu kontrabanda, kā arī tādu preču skaits, kas pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības. Samazinājās arī cigarešu un tinamās tabakas apjoms, ko KR konfiscēja uz Zaļās līnijas, proti, tika konfiscētas 78 620 cigaretes un 103 135 grami tinamās tabakas (iepriekšējā gadā — 311 980 cigaretes un 302 863 grami tinamās tabakas). Tika konfiscētas arī 7660 elektronisko cigarešu kasetnes un 135 525 grami ūdenspīpes tabakas. Citu konfiscēto izstrādājumu vidū bija alkohols, automobiļi, degviela, zāles un pesticīdi. Pirmās instances tiesā tika celtas septiņas apsūdzības par kontrabandu. Par cigarešu kontrabandu mazos apjomos tika galvenokārt piespriests administratīvais sods un atsavināšana. 2020. gadā ESBA iestādēs tika reģistrēts arī konfiscēto kontrabandas preču apjoma samazinājums ESBA teritorijā; konfiskācija tika veikta 138 gadījumos salīdzinājumā ar 653 gadījumiem 2019. gadā. Attiecībā uz preču tradicionālo piegādi Kipras turkiem, kuri dzīvo buferzonā esošajā Pilas ciemā (Zaļās līnijas regulas 4. panta 10. punkts), ESBA administrācija uzraudzīja un reģistrēja būvmateriālu, zivju, cigarešu u. c. preču daudzumus. 2.5. Tirdzniecības veicināšana Komisija turpināja meklēt iespējas, kā veicināt tirdzniecību pāri robežlīnijai. Pārskata periodā Komisija organizēja apspriedes ar KR iestādēm. Tā rīkoja arī apspriedes ar Kipras turku Tirdzniecības kameru par pasākumiem, kuru mērķis ir īstenot kopējo vienošanos par pagaidu risinājumu, kas attiecas uz sieru Halloumi/Hellim un jāīsteno līdz Kipras atkalapvienošanai un ko panāca Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera vadībā, kad viņš 2015. gada 16. jūlijā apmeklēja Kipru. Komisija dara visu iespējamo, lai šajā sakarā 2021. gadā pieņemtu pasākumus.