Komisijas darba dokuments - Pavaddokuments pie Komisijas paziņojuma Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006) 819 galīgā redakcija} {SEC(2006) 1686} /* SEC/2006/1687 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.1.2007 SEC(2006) 1687 KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments pie Komisijas paziņojuma Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006) 819 galīgā redakcija}{SEC(2006) 1686} Kopsavilkums Ievads Ekonomikas liberalizācija, ekonomikas izaugsme un tirgus integrācija veicinājusi to, ka gaisa satiksme Eiropā ir kļuvusi par ātri augošu sektoru – pasažieru skaits Kopienas iekšējos lidojumos laikā no 1995. līdz 2003. gadam pieauga vidēji par 4,9 % gadā, pasažieru satiksmei pieaugot par 5,8 % 2005. gadā. Kopumā prognozējams, ka līdz 2025. gadam instrumentālā lidojuma noteikumu (IFR) lidojumu skaits divkāršosies. Neskatoties uz iespējamo lidostu tīkla jaudas palielinājumu par 60 %, vairāk nekā 60 lidostas nākamajos 20 gados kļūs pārslogotas. Ja netiks veikti nekādi turpmāki pasākumi, 20 galvenās lidostas vismaz 8 līdz 10 stundas dienā būs pārpildītas, jo jaudas nebūs sabalansētas. Lai apmierinātu šo pieprasījumu, sadalījuma modeļus var pielāgot, izmantojot sekundārās nozīmes lidostu neizmantoto jaudu, vai arī varētu būt nepieciešams kā alternatīvu izveidot satiksmi atslogojošas lidostas (līdz 10 jaunas lielas lidostas un 15 vidēja lieluma lidostas) pārslogoto lidostu tuvumā. Vienotas Eiropas gaisa telpas iniciatīva piedāvā strukturētus risinājumus „pārslogoto debesu” problēmai, un tādējādi šobrīd ir vispāratzīts, ka par nākamo gaisa transporta sistēmas „šauro vietu” uzskatāma lidostas jauda (skrejceļa, gaisa telpas un termināļu jauda). Pacelšanās un nolaišanās jauda pārslogotajos gaisa satiksmes mezglos ir steidzami risināma problēma, jo tā atstāj negatīvu ietekmi uz Eiropas aviosabiedrību konkurētspēju pasaulē. Mērķi Galvenos Komisijas paziņojumā norādītos mērķus atbalsta ar citā, iniciatīvām, piemēram, ar vienotās Eiropas gaisa telpas izveidi. Galvenie mērķi ir šādi: 1. izveidot jaudas, kas spēj apmierināt augošo pieprasījumu: 2. veicināt efektīvāku Eiropas lidostu pašreizējā tīkla jaudas izmantojumu, 3. palielināt Eiropas lidostu tīkla jaudu, 4. uzlabot piekļuvi lidostām; 5. saglabāt vai palielināt lidostu drošumu; 6. veicināt vides ilgtspēju; 7. iegūt ekonomiski izdevīgu un efektīvu gaisa transporta sistēmu. Īpašie mērķi ir Komisijas paziņojumā izklāstītie mērķi, kas jāsasniedz ar rīcības programmas palīdzību, lai varētu īstenot galvenos mērķus. Šos īpašos mērķus var apkopot šādi: 8. veicināt labāku lidostu tīkla izmantošanu; 9. atklāt neizmantotās atsevišķo lidostu iespējas; 10. palielināt atsevišķu lidostu jaudu (ar esošajiem skrejceļiem) normālos un nelabvēlīgos darbības apstākļos; 11. veicināt gaisa kuģu pacelšanos precīzi paredzētajā laikā; 12. veicināt dzelzceļa savienojumus ar attiecīgajām lidostām; 13. uzlabot drošumu normālos un nelabvēlīgos darbības apstākļos; 14. samazināt ietekmi uz vidi (troksnis un emisijas). Darba mērķi ir saistīti ar ierosinātajā rīcības plānā izvērtējamiem pasākumiem. Tie ir šādi: 15. uzlabot lidostu jaudas un informācijas aprites mērījumus; 16. uzlabot koordinēšanu starp lidostām, lai uzlabotu jaudu plānošanu (balstoties uz tīklu); 17. veicināt citu transporta veidu izmantošanu, t.i., atvieglot iespējas gaisa transportu aizstāt ar dzelzceļu, kur tas iespējams; 18. uzlabojot reglamentējošos noteikumus, atvieglot lēmumu pieņemšanu un radīt stimulus, lai labāk tiktu izmantota pastāvošā lidostu infrastruktūra; 19. uzlabot uzraudzības un kontroles sistēmu attīstības līmeni; 20. veicināt jaunu procedūru un tehnoloģiju pielietojumu; 21. veicināt jaunas metodes vides aizsardzībā ap lidostām; 22. izvērtēt iespējamā lidostu finansiālā atbalsta (ES, EIB u.c.) kritērijus. Apspriešanās un speciālās zināšanas Lai no ieinteresētajām personām saņemtu komentārus un ierosinājumus, 2005. gada pēdējā ceturksnī Komisija apspriedās ar jautājumā ieinteresētajām personām. Šis pasākums atbilda obligātajiem apspriešanās standartiem, kas paredzēti Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumā [COM(2002) 704]. Šajā ietekmes novērtējumā izvērtētas no apspriešanās izrietošās politikas izvēles iespējas. Papildus izvēles iespējai „neiejaukties” tika analizēti desmit pasākumi, iedalot tos trīs plašākās politikas izvēles iespējās. Politikas izvēles iespējas Pirmā politikas izvēles iespēja paredz veicināt nozares brīvprātīgas darbības, kas ļautu labāk izmantot jau esošo infrastruktūru. Pozitīvu ietekmi uz lidostas darbību varētu atstāt apvienoto gaisa un dzelzceļa biļešu ieviešana. Apvienoto gaisa un dzelzceļa biļešu efektivitāti varētu palielināt, papildus izmantojot pasākumus ar zemām izmaksām, piemēram, IATA kodu saņemšanu, kas uzlabotu pakalpojumu līmeni. Pasākumi, kur nepieciešamas lielas investīcijas, arī ir izmantojami, bet to ieviešana jāizvērtē katrā konkrētā gadījumā atsevišķi. Ja visi attiecīgā lidostu tīkla operatori brīvprātīgi piedalītos šajā vidēja termiņa plānošanas procesā, varētu palielināt vietējo jaudu īstenošanas plānu ( LCIP ) efektivitāti un atklāt neizmantotās iespējas. Darbības pārskata komisijas ziņojumā par stāvokli vajadzētu ietvert vairāk informācijas par satiksmes un jaudas plānošanu. Otra iespēja ir uzlabot pastāvošo infrastruktūru, izmantojot koordinējošo lomu Kopienas mērogā. Šī iespēja ietver sešus pasākumus. Vispirms, lidostās vajadzētu izveidot saskaņotu jaudu vērtēšanas metodiku. Tas ļautu Kopienas mērogā izvērtēt esošās jaudas un lidostu operatoru veicamos uzdevumus. Otrkārt, agrīnā stadijā izplatot pētījumu rezultātus par procedūrām un tehnisko attīstību, varētu paātrināt tehnoloģiju jauninājumu ieviešanas ātrumu. Treškārt, jāizpēta nepieciešamība uzraudzīt lidostu darba efektivitāti, arī veicinot labākās prakses ieviešanu lidostas jaudu pārvaldībā. Ceturtkārt, visām lidostu darbības vadībā iesaistītajām personām vajadzētu izveidot oficiālu, uz sadarbību pamatotu lēmumu pieņemšanas sistēmu, lai uzlabotu satiksmes plūsmas precizitāti. Precizitāte ļauj daudz efektīvāk izmantot visu gaisa transporta sistēmu. Piektkārt, uzlabotās virsmas kustību vadības un kontroles sistēmas ( A-SMGCS ) pilotiem ļautu daudz labāk apzināties situāciju, jo īpaši sliktos laika apstākļos. Visbeidzot, pietiekams intermodālo projektu prioritārais finansējums no TEN-T līdzekļiem uzlabotu infrastruktūras efektivitāti, lai ļautu labāk piekļūt lidostām. Trešā politikas iespēja ir izveidot jaunu infrastruktūru, saistībā ar ko tika analizēti divi pasākumi. Informācijas (pamatnostādnes) par vides aizsardzības politiku standartizācija un izplatīšana varētu samazināt gaisa transporta radītos traucējumus videi. Eiropas Investīciju banka varētu sākt aktīvāk darboties gaisa transporta projektu finansēšanā, izmantojot JASPERS iniciatīvu. Ietekmes analīze Lielākā daļa no pasākumiem atstāj pozitīvu ietekmi jaudas palielināšanas un kavējumu samazināšanas nozīmē. Drošumu pozitīvi ietekmē apvienotās gaisa un dzelzceļa biļetes, piekļuve lidostām no dzelzceļa, vietējā konverģences īstenošanas plāna ( LCIP ) ieviešana, pārbaudītu pētījumu rezultātu īstenošana, kopīgas lēmumu pieņemšanas sistēmas ( CDM ) ieviešana un uzlabotu virsmas kustību vadības un kontroles sistēmu ( A-SMGCS ) izmantošana. Citi pasākumi uz drošumu ietekmi neatstāj. Visatšķirīgākā ietekme (kas svārstās no pozitīvas līdz negatīvai) ir sociālā un vides ietekme. Balstoties uz ierobežotiem kvantitatīvajiem datiem, iespējams pieņemt, ka pastāv labs līdzsvars starp paredzamajām izmaksām un gūto labumu. Ir paredzams, ka lielākā daļa pasākumu rezultātus dos ātri (īpaši to pozitīvā ietekme/ ieguvumi). Iespēju salīdzinājums Analīze apstiprināja nepieciešamību pēc pareiza līdzsvara visu to pasākumu starpā, kurus varētu ieviest īsā laikā. Trim no šiem pasākumiem vajadzētu kļūt par obligātiem: īstermiņā par obligātām jākļūst kopējām jaudas izvērtēšanas metodikām, vidējā termiņā – uzlabotajām virsmas kustību vadības un kontroles sistēmām, bet ilgtermiņā – kopīgai lēmumu pieņemšanas sistēmai. Kopumā visi ieteiktie pasākumi atstās labvēlīgu ietekmi. Pasākumi tiks izmantoti, lai dotajā laika periodā nodrošinātu efektīvu rīcības plānu lidostu jaudas problēmas risināšanai. Uzraudzība un novērtēšana Šajā novērtējumā veiktā analīze apstiprināja, ka viens atsevišķs risinājums Eiropas lidostu jaudas trūkuma problēmu neatrisinās. Risinājums drīzāk meklējams nesaraujami savā starpā saistītu pasākumu apvienojumā. Komisija nodrošinās, lai rīcības plāns tiktu ieviests paredzētajā laikā un saistībā ar Eiropas lidostu jaudām turpinās uzraudzīt situācijas attīstību.