EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.12.2011 
SEC(2011) 1589 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
PRIEKŠLIKUMS — EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par koncesijas l īgumu pieš ķiršanu 
{COM(2011) 897 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1588 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
DIREKT ĪVAS PAR KONCESIJAS L ĪGUMU PIEŠ ĶIRŠANU PRIEKŠLIKUMA IETEKMES 
NOVĒRTĒJUMS  
1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Koncesiju l īgumus publisk ā sektora iest ādes parasti izmanto, lai nodrošin ātu pakalpojumu 
sniegšanu vai infrastrukt ūras būvniecību. Koncesija ietver l īguma nosl ēgšanu starp valsts 
iestādi un uzņēmēju (koncesijas tur ētāju), saska ņā ar kuru ekonomikas dal ībnieks sniedz 
pakalpojumus vai veic b ūvdarbus un sa ņem būtisku atlīdzību, iegūstot atļauju izmantot b ūvi 
vai pakalpojumu. Koncesijas ir īpaši sekm īgs veids, k ā īstenot projektus, kuros ir ieinteres ēta 
sabiedrība, gadījumos, kad valsts un pašvald ību iestādēm ir jāmobilizē privātais kapit āls un 
zinātība, lai papildin ātu nepietiekamos publisk ā sektora resursus. T ās atbalsta noz īmīgu daļu 
no ekonomisk ās darbības ES un ir īpaši izplat ītas tīklu nozar ēs un visp ārējas ekonomiskas 
nozīmes pakalpojumu sniegšan ā. Koncesiju tur ētāji var, piem ēram, būvēt un apsaimniekot 
autoceļus, sniegt lidostu pakalpojumus vai darboties ūdens sadales t īklu jomā. 
Koncesijas, kur ās iesaistīti privātie partneri, ir īpaša publisk ā un privātā sektora partner ības 
(PPP) forma1. Saskaņā ar pieejamo inform āciju vairāk nekā 60 % no visiem PPP l īgumiem 
var ierindot pie koncesij ām. Tā kā koncesijas ir modelis, kur ā privātā sektora partnera 
atlīdzība ir balst īta uz ties ībām izmantot b ūvi vai pakalpojumu, ietverot saist ītos finanšu 
riskus, tās veido tiesisko regul ējumu, kas ir piem ērots valsts uzdevumu īstenošanai ar PPP 
palīdzību, un ļauj veikt ļoti nepieciešamus valsts b ūvdarbus un sniegt pakalpojumus, 
vienlaikus šos akt īvus neietverot valsts bilanc ē. 
Tā kā koncesiju iepirkums (netieši ar ī PPP iepirkums) skar publisk ā sektora līdzekļu efektīvu 
piešķiršanu, tas ir īpaši svarīgs pašreiz ējos apstākļos, kad daudz ās ES dalībvalstīs ir noteikti 
stingri budžeta ierobežojumi un past āv ekonomiskas gr ūtības. Iniciat īva saistībā ar koncesij ām 
ir jāuzskata par vienu no pas ākumiem, kas var pal īdzēt nodrošin āt efektīvāku publisk ā sektora 
līdzekļu piešķīrumu, radot apst ākļus līguma slēgšanas ties ību piešķiršanai konkursa k ārtā. 
Pašlaik uz pakalpojumu koncesiju  piešķiršanu attiecas tikai L īguma principi (vien āda 
attieksme, nediskrimin ēšana, pārredzamība un proporcionalit āte), bet būves koncesij ām 
(izņemot komun ālo pakalpojumu nozari) da ļēji piemēro arī dažus sekund āro tiesību aktu 
noteikumus. Savuk ārt uz publisk ā iepirkuma l īgumiem attiecas detaliz ēti sekund ārie tiesību 
akti (ir aptvertas „klasisk ās” nozares un sabiedrisko pakalpojumu nozare)2. 
ES koncesiju reglament ācijas noteikumu neskaidr ība ir galvenais to probl ēmu cēlonis, kuras ir 
konstatētas saistībā ar pašreiz ējo tiesisko situ āciju: tiesisk ā nenoteikt ība (1.1.), š ķēršļi 
                                                 
1 Statistikas vajadz ībām koncesijas defin ē kā projektus, kuros liel āko daļu ieņēmumu rada lietot āji, kas ir 
trešās personas, turpretim PPP gad ījumā lielākā daļa ieņēmumu nāk no publisk ā sektora iest ādēm. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direkt īva 2004/18/EK par to, k ā koordinēt 
būvdarbu valsts l īgumu, pieg ādes valsts l īgumu un pakalpojumu valsts l īgumu slēgšanas ties ību 
piešķiršanas proced ūru un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direkt īva 2004/17/EK, 
ar ko koordin ē iepirkuma proced ūras, kuras piem ēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, 
transporta un pasta pakalpojumu nozar ēs, OV L 134, 30.4.2004. 
 
LV 3   LV ienākšanai tirg ū (1.2.) un atbilst īgu piedāvājuma iesniedz ējiem nodrošin āto tiesisko garantiju 
trūkums (1.3.). 
1.1. Tiesiskās noteiktības trūkums, kas rada ekonomikas trauc ējumus 
Tiesiskā nenoteikt ība ietekm ē gan koncesiju defin īciju, gan piem ērojamo tiesisko regul ējumu. 
Izmantojot pašlaik sp ēkā esošo defin īciju, ir gr ūti nošķirt koncesijas no publiskiem l īgumiem 
(un arī būves koncesijas no pakalpojumu koncesij ām). Lai gan saska ņā ar Tiesas sniegto 
skaidrojumu b ūtiska koncesijas paz īme ir risks, kurš saist īts ar būves vai pakalpojuma 
izmantošanu un kuru uz ņemas koncesion ārs, tādi svarīgi definīcijas pamatelementi k ā riska 
līmenis un veidi joproj ām nav noteikti. Turkl āt nav skaidri zin āms arī precīzs to pien ākumu 
apjoms, kuri izriet no L īgumā noteiktā pārredzamības un nediskrimin ēšanas principa. Ar ī 
valstu tiesiskais regul ējums nenodrošina š ās problēmas risinājumu, jo to pašu iemeslu d ēļ nav 
viegli nodrošin āt šo tiesību aktu atbilst ību ES noteikumiem. 
Pašreizējā situācija, kad nenoteikt ība pastāv vairākos līmeņos, izraisa noz īmīgus ekonomikas 
traucējumus un nodara kait ējumu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, ekonomikas 
dalībniekiem un pakalpojumu lietot ājiem. Tieš ām, līgumslēdzējām iestādēm un 
līgumslēdzējiem tiesisk ās noteikt ības trūkums palielina nelikum īgi piešķirto līgumu 
atcelšanas vai agr īnas pārtraukšanas risku un galu gal ā attur līgumslēdzējus no koncesiju 
izmantošanas gad ījumos, kad š āda veida l īgumi varētu būt labs risin ājums. Arī uzņēmēji var 
būt mazāk ieinteres ēti piedalīties projektos, ja attiec ībā uz tiem var tikt atkl āta informācija, ka 
līgumi ir pieš ķirti, pārkāpjot ES ties ību aktus. Ierobežota interese par koncesij ām var vienl īdz 
negatīvi ietekm ēt iesaistīšanos PPP un t ādējādi apdraud ēt efektivit ātes pilnveidi un 
jauninājumus saist ībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu, kuri ir svar īgi ES pilso ņiem. 
1.2. Ienākšanas šķēršļi 
Papildus tiesiskajai nenoteikt ībai pašreiz ējo stāvokli raksturo ar ī šķēršļi ienākšanai tirg ū. 
Dalībvalstu ties ību sistēmas būtiski atšķiras attiec ībā uz koncesiju sl ēgšanas ties ību 
piešķiršanas noteikumiem, public ēšanas līmeni un p ārredzamības standartiem, proced ūru 
izvēli, atlases vai pieš ķiršanas krit ērijiem vai tehniskaj ām specifik ācijām. Šāda situācija rada 
valstu ties ību sistēmu sadrumstalot ību, ko v ēl pasliktina l īgumslēdzēju iestāžu un 
līgumslēdzēju nereti veikt ās nelikum īgās darbības, piem ēram, tieša koncesijas l īgumu 
slēgšanas ties ību piešķiršana vai neobjekt īvu kritēriju izmantošana. 
Tā rezultātā ekonomikas dal ībnieki atrodas nevienl īdzīgā situācijā, kuras dēļ bieži gar ām tiek 
palaistas tirgus iesp ējas. Sabiedrisk ās apspriešanas laik ā daudzi respondenti apstiprin āja, ka 
minētā situācija rada izmaksas, kas saist ītas ar juridisk ām konsult ācijām un padzi ļinātām 
zināšanām par īpašiem viet ējiem apst ākļiem, un š ķēršļus tādu ES ekonomikas dal ībnieku 
ienākšanai tirg ū, kuri nav rezidenti. Kait ējums tiek nodar īts konkurentiem, kas atrodas cit ās 
dalībvalstīs, bet papildus tam ar ī līgumslēdzēji un patērētāji var ciest zaud ējumus, jo veiktie 
darījumi nav finansi āli tik izdev īgi, cik cer ēts.  
1.3. Nepietiekama pretendentu tiesisk ā aizsardz ība 
Pakalpojumu koncesij ām un zināmā mērā arī būves koncesij ām nepiem ēro noteikumus, kas 
nodrošina tiesisk ās aizsardz ības līdzekļus valsts iepirkumu jom ā. Tāpēc cietušie pretendenti 
negūst labumu no svar īgas tiesisk ās aizsardz ības, ko sniedz tiesisk ās aizsardz ības līdzekļu 
direktīva. Lai gan dažas dal ībvalstis iek ļauj šās direktīvas piemērošanas jom ā pakalpojumu 
 
LV 4   LV koncesijas, citas t ā nerīkojas. Tāpēc nav iesp ējams atbilst īgi risināt iespējamos ES L īguma 
principu p ārkāpumus. 
2. SUBSIDIARIT ĀTE 
Lai gan min ētajām problēmām valstu l īmenī ir jūtamas sekas, t ās ietekmē ES iekšējā tirgus 
efektīvu funkcion ēšanu. 
Pat ja dal ībvalstis pie ņemtu tiesību aktus, lai izveidotu uz L īguma principiem balst ītu tiesisko 
regulējumu, paliek neatrisin ātas vismaz divas probl ēmas: tiesisk ās nenoteikt ības risks, kas 
saistīts ar šo principu interpret ēšanu, ko veic valstu likumdev ēji, un lielas atš ķirības starp 
dažādu dalībvalstu ties ību aktiem. 
Viendabīgu izpratni vis ās dalībvalstīs par pien ākumiem, kas izriet no ES principiem, var 
īstenot tikai ar r īcību ES līmenī. Līdzīgi ES likumdev ēja veiktā noteikumu tuvin āšana var 
novērst valstu ties ību aktu atš ķirības. 
3. MĒRĶI 
Vispārējs šās iniciatīvas mērķis ir izveidot sist ēmu, kas atbalst ītu koncesiju plaš āku 
izmantošanu, t ādējādi sekmējot ekonomikas izaugsmi un jaunin ājumus. Iniciat īva tiks virz īta 
uz risinājumiem, kas ļautu uzlabot daudzu soci āli un ekonomiski noz īmīgu pakalpojumu 
kvalitāti un pieejam ību, veicinot ieguld ījumus un pastiprinot konkurenci uz koncesiju 
slēgšanas ties ību piešķiršanu, tādējādi radot vair āk uzņēmējdarbības iespēju ES uzņēmumiem 
un sekmējot jaunin ājumus. 
4. TIESĪBU AKTU DARB ĪBAS JOMA  
Tiesību aktiem saist ībā ar koncesij ām ir jāaptver ne tikai šo l īgumu slēgšanas ties ību 
piešķiršana „klasiskaj ās” nozarēs (Direktīva 2004/18/EK), bet ar ī sabiedrisko pakalpojumu 
nozarē (Direktīva 2004/17/EK), kur ā ir ievērojami daudz koncesiju. 
Neprioritārie pakalpojumi (piem ēram, vesel ības, izglītības un soci ālie pakalpojumi) pašlaik 
tikai daļēji ietilpst publisk ā iepirkuma direkt īvu piemērošanas jom ā, jo tika uzskat īts, ka tiem 
nav nozīmīga potenci āla pārrobežu tirdzniec ības jomā. Taču, ņemot vērā Komisijas jaun ākos 
konstatējumus pēc ES publisk ā iepirkuma ties ību aktu ietekmes un efektivit ātes izvērtēšanas, 
ir atklājies, ka daudz ām pakalpojumu kategorij ām, kas agr āk tika pieskait ītas pie 
neprioritāriem pakalpojumiem, ir relat īvi augsta p ārrobežu darb ības proporcija. Jaunos 
priekšlikumos publisk ā iepirkuma sf ērā šie konstat ējumi ir jāņem vērā. Minētie konstat ējumi 
tāpēc ir pamats t ādus pakalpojumus iek ļaut paredz ēto noteikumu darb ības jomā. Tomēr 
pakalpojumiem soci ālajā, veselības aprūpes un izgl ītības jomā paliek ierobežota p ārrobežu 
dimensija, jo tos sp ēcīgi iespaido daž ādas nacion ālās kultūras tradīcijas un tos ret āk piešķir 
koncesiju veid ā. 
Koncesijas l īgumiem par noteiktiem īpaša veida pakalpojumiem, piem ēram, sabiedriskajiem 
pasažieru p ārvadājumu pakalpojumiem pa dzelzce ļu un autoce ļiem (piem ēro Regulu 
Nr. 1370/2007) un gaisa satiksmes pakalpojumiem (piem ēro Regulu Nr. 1008/2008), jau 
piemēro īpašu regul ējumu saist ībā a r  š o  līgumu slēgšanas ties ību piešķiršanu, tādējādi tie 
jāizslēdz no nākamo koncesiju ties ību aktu darb ības jomas. 
 
LV 5   LV 5. POLITISK Ā RISINĀJUMA IESP ĒJAS 
Komisija ir analiz ējusi dažādas politikas iesp ējas, kuru uzdevums ir sasniegt iepriekš ējā iedaļā 
minētos mērķus. Tie ietver š ādas tiesību aktu izstr ādes darbības un ar t ām nesaist ītas darbības: 
nemainīga politika, koncentr ēšanās uz pārkāpumiem, ieteikuma ties ības, likumdošana: 
pamatnoteikumi, detaliz ēti noteikumi, jaukti noteikumi. 
Detalizēta analīze tiks veikta tika i par iepriekš min ētajām iespējām, jo, kā skaidrots t ālāk, ne 
vienotas p ārkāpumu politikas, ne ieteikuma ties ību normu iesp ējas nešķiet piemērotas, lai 
sasniegtu noteiktos m ērķus. 
5.1. Pamatscen ārijs (1. iesp ēja) 
Šajā iespējā nav paredz ētas darbības, lai main ītu esošo situ āciju. Šaj ā gadījumā 
turpināsies ekonomikas trauc ējumi, ko rada tiesisk ā nenoteikt ība un šķēršļi ienākšanai ES 
koncesiju tirg ū — līgumslēdzējiem neb ūs iespējas veikt finansi āli izdevīgus darījumus 
saistībā ar koncesiju sl ēgšanas ties ību piešķiršanu, ekonomikas dal ībniekiem ies secen 
būtiskas uzņēmējdarbības iespējas, un pat ērētāju ieguvums paliks ierobežots. 
5.2. Vienota p ārkāpumu politika (2. iesp ēja) 
Šī iespēja nozīmē pastiprin ātu un sistem ātiskāku pārkāpumu proced ūras izmantošanu saska ņā 
ar LESD 258. pantu, lai nov ērstu gadījumus, kad, pieš ķirot koncesiju sl ēgšanas ties ības, tiek 
pārkāpti Līguma principi. Š ī iespēja gan pied āvā zināmu pozit īvu efektu, ta ču neatrisina 
apzinātās problēmas, un t ās rezultātus var gaid īt tikai ilg ākā termiņā. Tāpēc ar šo iesp ēju 
nevar sasniegt iniciat īvas mērķus, un arī no tās var atteikties. 
5.3. Ieteikuma ties ību normas (3. iesp ēja) 
Ieteikuma ties ību normas izpaustos k ā skaidrojošs Komisijas pazi ņojums vai ieteikums. 
2000. gada ieteikums par koncesij ām līdz šim nav nodrošin ājis tiesisko noteikt ību un Līguma 
principu iev ērošanu3. Jauns pazi ņojums varb ūt uzlabotu ieinteres ēto personu izpratni par 
Tiesas judikat ūru, bet neb ūtu nekas vair āk par līdzšinējās judikatūras izskaidrojumu. Turkl āt 
paziņojums nav saistošs un t āpēc nevar nodrošin āt koncesijas l īgumu publicit āti ES un 
piešķiršanas proced ūru taisnīgumu. 
Iepriekšējās piezīmes attiecas ar ī uz Komisijas ieteikumu. T āpēc šķiet, ka ne ar pazi ņojumu, 
ne ieteikumu iniciat īvas mērķi nav sasniedzami. T ādēļ šo risinājuma iesp ēju var atmest.  
5.4. Tiesību akti — iesp ēju saturs 
Divas „gal ējas” tiesību aktu iesp ējas ir pamatnoteikumu ieviešana, kas atbilst sp ēkā esošajiem 
noteikumiem, kuri attiec ībā uz būves koncesij ām paredz ēti Direktīvā 2004/18/EK, vai 
detalizēti noteikumi, kuru pamat ā ir pašreiz ējais valsts l īgumu tiesiskais regul ējums. Treš ā 
iespēja — jaukti noteikumi — ir kompromiss starp p ārējām divām iespējām. 
                                                 
3 Komisijas skaidrojošais pazi ņojums par koncesij ām saskaņā ar Kopienas ties ībām (OV C 121, 
29.4.2000.). 
 
LV 6   LV 6. LIKUMDOŠANAS IESP ĒJU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
6.1. Tiesību aktu darb ības joma 
Direktīvas priekšlikums neatkar īgi no tā faktiskā satura attiektos uz koncesij ām gan 
„klasiskaj ā”, gan sabiedrisko pakalpojumu nozar ē. 
Savukārt jauni noteikumi neattiektos uz pakalpojumu koncesij ām, uz kur ām pašlaik attiecas 
Transporta regula4 un Gaisa transporta pakalpojumu regula5, lai nodrošin ātu to atseviš ķā 
tiesiskā režīma stabilit āti, un tikai da ļēji attiektos uz soci ālajiem pakalpojumiem. 
Robežvērtībām, ko piem ēro būvdarbiem un pakalpojumiem, b ūtu jānodrošina, ka šie 
noteikumi attiecas tikai uz koncesij ām ar acīmredzamu p ārrobežu interesi. 
6.2. 4. iespēja. Tiesību akti — pamatnoteikumi 
Pamatnoteikumi ietvertu noteikumus, ko pašlaik piem ēro būves koncesij ām, kas pieš ķirtas 
„klasiskaj ās” nozarēs, kā arī skaidrotu koncesijas j ēdzienu. 
Sagaidāms, ka skaidr āki kritēriji publisko l īgumu nodal īšanai no koncesij ām samazin ās to 
publisko l īgumu skaitu, kas tiek nepareizi klasific ēti kā koncesijas. 
Pats svarīgākais no šiem noteikumiem ir pien ākums public ēt "Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī" paziņojumu par koncesiju. Sagaid āms, ka šī prasība samazin ās tiešas koncesiju 
slēgšanas ties ību piešķiršanas gad ījumu skaitu, sekm ēs inform ācijas par koncesij ām 
uzlabošanos, nov ērsīs tiesisko nenoteikt ību saistībā ar to, vai ir iev ēroti “atbilst īgas 
izsludināšanas” standarti, un samazin ās MVU izmaksas saist ībā ar piedāvājumu iesniegšanu. 
Lielāka konkurence un apstr īdamība var rad īt konkurētspējīgākus piedāvājumus un t ādējādi 
arī labākus rezult ātus līgumslēdzējām iestādēm, līgumslēdzējiem un pat ērētājiem. 
Noteikumi par pied āvājumu iesniegšanas minim ālajiem termi ņiem varētu palīdzēt izvairīties 
no diskrimin ācijas, apkarot korupciju un veicin āt pārrobežu pied āvājuma iesniedz ēju dalību. 
Tiesību akti ir vien īgā iespēja, ar kuru pakalpojumu koncesiju sl ēgšanas ties ību piešķiršanas 
procedūrām var piem ērot tiesisk ās aizsardz ības līdzekļu direktīvas. Tam būtu būtiski jāuzlabo 
piedāvājumu iesniedz ēju tiesiskā aizsardzība, kas veicin ātu uzticēšanos līgumslēdzēju iestāžu 
un līgumslēdzēju lēmumu objektivit ātei, un mudin ātu piedāvājumu iesniedz ējus biežāk 
piedalīties proced ūrās. 
Pamatnoteikumi ar ī varētu nodrošin āt vienādu attieksmi vis ā procedūras laikā. Tomēr to 
efektivitāte šajā jomā ir neskaidr āka. Viena no iesp ējamām nepilnībām ir tāda, ka liel āka 
pārredzamība koncesiju sl ēgšanas ties ību piešķiršanas jom ā varētu palielin āt lielāko 
uzņēmumu dominanci. Tom ēr tāds iznākums nek ādā gadījumā nav noteikts. Ieinteres ētās 
personas uzskata, ka administrat īvās un atbilst ības izmaksas, ko var rad īt pamata ties ību akti, 
ir diezgan neb ūtiskas un t ās varētu atsvērt efektivit āte, ko var sasniegt ar liel āku konkurenci. 
                                                 
4 Regula Nr. 1370/2007, ESOV, L 315, 3.12.2007. 
5 Regula Nr. 1008/2008, ESOV, L 293, 31.10.2008. 
 
LV 7   LV Attiecībā uz iespējamām sociālajām nepilnībām — pašlaik sp ēkā esošie ES ties ību akti par 
darbinieku ties ību aizst āvību uzņēmumu nodošanas gad ījumos ierobežo atlaišanas 
iespējamību gadījumā, ja vēsturiskais operators zaud ē piešķirto līgumu. 
Pamatnoteikumi neietekm ētu līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju vai regul ējošo strukt ūru 
spēju noteikt, kuri vides standarti j āievēro. 
Pamatnoteikumi var rad īt stabilu tiesisko regul ējumu, veicin āt koncesiju izmantošanu un 
tādējādi veicin āt ieguld ījumus un jaunin ājumus. Liel āka pārredzamība, kas rada 
novatorisk āku pieeju valsts pakalpojumiem un plaš āku šādu pakalpojumu izv ēli un 
efektivitāti, nodrošin ātu labvēlīgus rezult ātus līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem un 
lietotājiem, uzlabotu piek ļuvi tirgum un veidotu uz ņēmējiem jaunas uz ņēmējdarbības iespējas. 
6.3. 5. iespēja. Tiesību akti — detaliz ēti noteikumi 
Detalizēti noteikumi ietvertu visus tos tiesiskos risin ājumus, kas paredz ēti saistībā ar 
pamatnoteikumiem. T ādējādi detaliz ēto noteikumu ietekme uz tiesisko noteikt ību būs daļēji 
vienāda ar ietekmi, k āda būs pamatnoteikumiem. Tom ēr šī iespēja nozīmētu arī tādu pašu 
noteikumu piem ērošanu kā publiskā iepirkuma l īgumu gad ījumā, sevišķi attiecībā uz atlases 
un piešķiršanas krit ērijiem un pieš ķiršanas proced ūrām. Tādējādi zināmā mērā šie noteikumi 
var uzlabot tiesisko noteikt ību, jo nodrošin ātu pilnīgu to Līguma principu iemiesošanu, kurus 
piemēro daudziem pieš ķiršanas proced ūras aspektiem. Tom ēr, neraugoties uz visiem 
gaidāmajiem ieguvumiem, detaliz ētu noteikumu ieviešana var izrais īt pretēju efektu un b ūtiski 
samazināt koncesiju pievilc ību. Tiešām, noteikumu un īpašu nosac ījumu (tādu kā obligāta 
standarta iepirkuma proced ūru vai saimnieciski visizdev īgākā piedāvājuma ( Most 
Economically Advantageous Tender — MEAT ) metodes lietošana) sarež ģītība var attur ēt no 
dalības un samazin āt kopējo tiesisko noteikt ību, pastāvot lielākam tiesāšanās riskam, un galu 
galā mazināt interesi par koncesiju izmantošanu. Daudzas ieinteres ētās personas detaliz ēto 
noteikumu sarež ģītību uzskata par galvenaj ām briesmām. 
Tāpēc detalizēto noteikumu ieviešanas ekonomisk ā ietekme var izr ādīties negat īva, jo 
uzņēmēji varētu izvairīties no pied āvājumu izteikšanas saist ībā ar koncesij ām, līgumslēdzējas 
iestādes un līgumslēdzēji varētu nespēt gūt gaidīto labumu, bet pat ērētājiem varētu nebūt 
pieejami l ētāki un kvalitat īvāki pakalpojumi.  
Ietekme uz nodarbin ātību un darba vietu kvalit āti var būt ierobežota, bet maz āka jauninājumu 
skaita un slikt ākas pakalpojumu kvalit ātes dēļ kopējā ietekme uz soci ālo jomu un vidi — 
negatīva. 
6.4. 6. iespēja. Tiesību akti — jauk ti noteikumi 
Tomēr pamatnoteikumus var ētu sekmīgi papildin āt ar dažiem noteikumiem attiec ībā uz 
atlases un pieš ķiršanas krit ērijiem, kā arī ar dažiem noteikumiem attiec ībā uz proced ūru 
norisi. Šie noteikumi nedubl ētu publisk ā iepirkuma direkt īvu saturu (piem ēram, MEAT  
noteikumus), bet, piem ēram, noteiktu pien ākumus iepriekš public ēt saturiski atbilst īgus 
atlases un pieš ķiršanas krit ērijus vai iev ērot piedāvājumu iesniegšanas minim ālos termiņus. 
Tajos var ētu ietilpt ar ī noteikumi par tehniskaj ām specifik ācijām, pienākumi sarunu laik ā 
visiem dal ībniekiem izplat īt vienādu inform āciju, publisk ā sektora iest āžu savstarp ējo 
sadarbību un koncesiju groz ījumiem to darb ības laikā. Visbeidzot, tajos var noteikt, ka 
obligāti ir jāpublicē paziņojums par l īguma slēgšanas ties ību piešķiršanu. 
 
LV 8   LV Gaidāms, ka š ādi noteikumi labv ēlīgi ietekm ēs pārredzamību, taisn īgumu un tiesisko 
noteiktību un tādējādi veicinās vairāku šās iniciatīvas uzdevumu lab āku īstenošanu, it īpaši, 
nodrošinot lab āku piekļuvi tirgum, uzlabotas ieguld ījumu iesp ējas un tādējādi arī vairāk 
labākas kvalit ātes pakalpojumu. T ā kā šie noteikumi veicin ās koncesiju izmantošanu vair āk 
nekā alternatīvās iespējas, tie labv ēlīgi ietekm ēs arī iesaistīšanos PPP. Iev ērojams skaits 
ieinteresēto personu atbalst īja jauktu noteikumu ieviešanu. 
Jaukti noteikumi sal īdzinājumā ar pamatnoteikumiem mazliet uzlabotu jebkuru ietekmi 
(ekonomisko, soci ālo un ietekmi uz vidi). 
7. RISINĀJUMA IESP ĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Gan ar pamatnoteikumiem, gan ar ja uktiem noteikumiem var sasniegt iev ērojamu tiesisk ās 
noteiktības uzlabojumu un t ādējādi veicināt piekļuvi tirgum, un rezult ātā tiktu pan ākts labāks 
iznākums līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, lietot ājiem un uz ņēmumiem. 
Detalizēti noteikumi ļauj sasniegt lab ākus rezult ātus attiecībā uz proced ūru taisnīgumu, bet tie 
var radīt nozīmīgas nepiln ības — koncesiju izmantošanas mazin āšanos. Jaukti noteikumi var 
sniegt lab ākos rezult ātus attiecībā uz taisnīgumu un finansi ālu izdevīgumu un, iev ērojot to 
elastīgumu, arī uz koncesiju izmantošanas veicin āšanu. 
Ievērojot min ēto, ir ieteicams izv ēlēties 6. iesp ēju „Jaukti noteikumi”, kas ir drosm īgs un 
vispusīgs risinājums. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Tiesību aktu izv ērtējuma pamat ā būs tādi rādītāji kā publicēto un pieš ķirto koncesiju skaita un 
vērtības pārmaiņas, piedāvājuma iesniedz ēju skaits, to nerezidentu skaits, kuriem tiek 
piešķirtas līguma slēgšanas ties ības, un MVU procentu ālā daļa no pied āvājuma iesniedz ēju 
skaita.