Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par lidostu nodevām - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006) 820 galīgā redakcija} {SEC(2006) 1688} /* SEC/2006/1689 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.1.2007 SEC(2006) 1689 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par lidostu nodevām Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006) 820 galīgā redakcija}{SEC(2006) 1688} Kopsavilkums Ievads Šis ietekmes novērtējums direktīvas projektam par lidostu nodevām ir to Komisijas iniciatīvu daļa, ar kurām ir paredzēts veicināt ES lidostu efektīvu darbību. ES pastāv atšķirīgas lidostu infrastruktūras cenu noteikšanas sistēmas, tās ne vienmēr ir pietiekami pamatotas un neadekvāta var būt arī informācijas apmaiņa. ES gaisa pārvadātāji, no vienas puses, un lidostas, no otras puses, bieži nevar vienoties par to, kādām vajadzētu būt nodevu sistēmām un kā šīs nodevas būtu nosakāmas. Šajā jautājumā ietekmes novērtējumā izsvērtas vairākas iespējas un novērtēta to ietekme. Mērķi Direktīvas projekta galvenos mērķus nosaka citas iniciatīvas, piemēram, Komisijas stratēģiskie mērķi un uzdevumi, kas norādīti Stratēģiskajos mērķos 2005.–2009. gadam[1]: turpināt Eiropas virzību uz labklājību , padarot to konkurētspējīgāku un dinamiskāku. Direktīvas projekta specifiskie mērķi ir mērķi, kas būtu jāsasniedz ar direktīvas palīdzību, lai varētu īstenot galvenos mērķus. Specifiskie mērķi kopsavilkumā būtu šādi: - ieguldījums godīgas konkurences radīšanā starp ES lidostām, ieviešot tajās kopējus nodevu noteikšanas principus, - lidostas infrastruktūras izmantotājiem pārskatāmāku nodevu sistēmu izmantošana, - pietiekamu ieņēmumu radīšana, lai lidostu infrastruktūru varētu izveidot un uzturēt optimālā līmenī. Darbības mērķi saistīti ar paredzamo direktīvas darbības rezultātu. Galvenais darbības mērķis ir izveidot kopējus pamatprincipus, kādi piemērojami, nosakot nodevas ES lidostās. Apspriešanās un speciālās zināšanas Apspriešanās Pirms šā priekšlikuma sagatavošanas notika apspriešanās, kuras mērķis bija uzzināt ieinteresēto personu komentārus un ieteikumus. Šis uzdevums atbilda minimālajiem apspriešanās standartiem, kas paredzēti Komisijas 2002. gada 11. decembra Paziņojumā (COM(2002) 704). Uzklausīšana notika 2006. gada 7. aprīlī, kad visām lielākajām ieinteresēto personu asociācijām un organizācijām tika dota iespēja izklāstīt to uzskatus. Pārstāvētās organizācijas bija šādas: ACI, AEA, CANSO, ECA, EEA, ELFAA, ERA, ETF, IACA, IAHA un IATA. Šajā apspriešanās procesā noskaidrojās tālāk minētās tendences. Galveno gaisa transporta nozares dalībnieku, t.i., lidostu un gaisa pārvadātāju, nostāja šajā jautājumā nav tik konfliktējoša kā iepriekš, un lielākā daļa no ieinteresētajām personām piekrīt, ka lidostu nodevām ir nepieciešams ES regulējums. Gaisa pārvadātāju organizācijas min to, ka gaisa pārvadātāji salīdzinājumā ar lidostu operatoriem ir sarežģītākā situācijā. Kopš 2001. gada gaisa pārvadātājiem ir bijis jāsamazina darbības izmaksas. Tajā pašā laikā lidostu izmaksas uz vienu pasažieri ir augušas vidēji par 13 %, vairākās lidostās pat krietni pārsniedzot 20 %. 14 no 25 visdārgākajām lidostām atrodas ES. Organizācijas stingri atbalsta vienota regulējuma nepieciešamību Kopienas mērogā, kam ideālā gadījumā būtu jāietver vairāki „zelta likumi”, tostarp nediskriminācija, obligāta apspriešanās, lidostu izmaksu un ieņēmumu pārskatāmība, kā arī neatkarīga valsts regulatora izveide. Zemo izmaksu gaisa pārvadātājiem ir cits uzskats, un tie norāda, ka lielākās lidostas samazina nodevas, ņemot vērā arvien pieaugošo otršķirīgo un reģionālo lidostu radīto konkurenci, un šī notikumu attīstība regulējumu par lidostu nodevām padara par lielākoties nevajadzīgu. Reģionālie gaisa pārvadātāji atbalsta ekonomiska rakstura regulējumu. Lidostas atzīmē vajadzību pēc jaunām lidostu jaudām un prasību līdz 2025. gadam finansēt veiktos uzlabojumus, ieguldot šajā jomā 45 miljardus euro. Tās norāda arī uz to, ka gaisa pārvadātāji neapmaksā visas lidostas infrastruktūras uzturēšanas izmaksas. Lidostas norāda, ka lidostu nodevas tiek pietiekami labi regulētas valstu mērogā, pamatojoties uz ICAO principiem. Bez tam lidostas uzskata, ka galvenā gaisa pārvadātāju vēlme ir panākt lidostu nodevu šķērssubsīdijas no ieņēmumiem, kas rodas lidostu komercdarbības rezultātā. Lidostas tomēr uzsver domu, ka gaisa pārvadātājiem un lidostām jāveido partnerattiecības, un norāda uz gatavību konstruktīvai dalībai procesā. No iepriekš izklāstītā redzams, ka dažādiem nozares dalībniekiem ir atšķirīgi uzskati jautājumos par konkrētiem Kopienas tiesību aktos iekļaujamiem noteikumiem. Lai dažādos uzskatus atspoguļotu Kopienas tiesību aktos, Komisijas dienesti izskatīja vairākas iespējas. Speciālās zināšanas Ietekmes novērtējums tika iesniegts izskatīšanai neatkarīgam ārējam konsultantam, kuram šis darbs tika piešķirts pēc atklāta konkursa rezultātiem. Konsultants pārbaudīja lidostu nodevu direktīvas priekšlikuma ietekmi uz ekonomiku un vidi. Politikas iespējas Komisijas dienesti izskatīja šādas iespējas, kas atspoguļo dažādas modalitātes attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem. 1. iespēja ES neiejaucas, tādējādi esošais stāvoklis saglabājas. 2. iespēja Scenārijs, pēc kura galvenie nozares dalībnieki, t.i., gaisa pārvadātāji un lidostas, brīvprātīgi izstrādā un pieņem ES mēroga pašregulējošus pasākumus, lai risinātu problēmas, ko uzsvērušas visas puses un kas rodas dēļ pušu vienošanās un kopīgas izpratnes trūkuma par to, kā vislabāk atrisināt galvenos strīdīgos jautājumus. 3. iespēja Kopienā ievieš tiesību aktu, ar ko izveido vispārēju sistēmu, kurā paredzēts, ka veids, kādā tiek noteiktas un iekasētas lidostu nodevas, atspoguļo virkni kopēju principu, pie kuriem vajadzētu pieturēties lidostu operatoriem. Par nodevu noteikšanas pamatsistēmu lemj valsts mērogā, bet jebkurai šādai pamatsistēmai un tās piemērošanai jāatbilst kopējiem Kopienas mērogā noteiktiem principiem. Kopējie principi paredzētu, piemēram, obligātas konsultācijas un nediskrimināciju lidostas nodevu piemērošanā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem gaisa pārvadātājiem, pārskatāmību attiecībā uz lidostu atskaitēm, kuras dotu ieskatu gada izmaksās un ieņēmumos, iespēju diferencēt lidostu nodevas atkarībā no atšķirīga kvalitātes līmeņa, kā arī izveidot valsts institūciju, kas atbildētu par to, lai principi visur tiktu piemēroti vienādi. Šajā iespējā iekļauta arī iespējamība nodevas modulēt atkarībā no izmantotā gaisa kuģa ietekmes uz vidi. Šajā iespējā apsvērts arī tas, kādu robežvērtību izmantot būtu vislabāk, t.i., vai direktīva jāpiemēro noteikta minimālā lieluma lidostām un, ja jāpiemēro, cik lielām. 4. iespēja Kopienā ievieš tiesību aktu, ar ko izveido ES mēroga tiesisko regulējumu, kurā paredzēts, ka lidostu nodevas nosaka un iekasē saskaņā ar vienu reglamentējošu sistēmu, ko visā ES piemērotu vienotā veidā, kā arī izstrādātu vienotu aprēķinu metodi. Šo vienoto metodi varētu izvēlēties no dažādiem dalībvalstīs pastāvošiem nodevu mehānismiem, bet iespējams arī šādu mehānismu (to elementu) apvienojums. Šajā iespējā iekļauta arī iespējamība nodevas modulēt atkarībā no ietekmes uz vidi, kā aprakstīts iepriekš 3. punktā. Neviena no šīm minētajām iespējām netika atmesta. Ietekmes analīze Ja Kopiena neiejaucas , nodevu sistēmas un to pamatā esošie principi dalībvalstīs turpinās dažādoties. Ar laiku tas palielinās spriedzi starp lidostām un lidostu izmantotājiem. Ir paredzams, ka šī tendence vēl pastiprināsies, jo turpinās privatizācija, kuras dēļ nodevas palielināsies. Prognozējams, ka lidostu nodevu lielums ievērojami nemainīsies, ja galvenās ieinteresētās personas izveidos kopējus principus izmaksu pārskatāmības nodrošināšanai, kā tas paredzēts 2. iespējā. Visā ES paredzama arī lielāka konsekvence struktūras ziņā. Tomēr ir arī zināmi šķēršļi, lai šādus kopējus principus izveidotu brīvprātīgi. Dažas dalībvalstis varētu izturēties visai noraidoši pret ierosinājumu aizstāt valsts politikas mērķu īstenošanai izveidotās ekonomikas regulēšanas sistēmas ar ES mērogā paredzētu brīvprātīgu sistēmu, kas varētu atļaut nodevu saistīšanu ar izmaksām. 3. iespējā Kopienas tiesību aktos nosaka dažus kopējus principus. Paredzams, ka obligātās apspriešanās principam nebūs lielas ietekmes, jo lielākajā daļā dalībvalstu to izmanto jau tagad. Tāds pats apsvērums attiecas uz nediskriminācijas principu un to, ka tagad diskriminācijas iespējas lidostās ierobežo saskaņā ar Kopienas tiesībām. Uz lidostu nodevām lielu ietekmi neatstās arī iespēja lidostām diferencēt kvalitātes līmeni. Prognozējams, ka lielāko spiedienu lidostu nodevu līmeņa samazināšanas virzienā radīs pārskatāmības princips, sevišķi jau lidostās, kuras veido daļu no tīkla sistēmas. Šīs iespējas gadījumā palielināsies administratīvās izmaksas, jo jāizveido neatkarīga uzraudzības institūcija, bet tas uzlabos arī lidostu nozares darbību ar zemākām lidostu nodevām. Vides nodevu ieviešanai ir paredzama ierobežota ietekme uz vidi. Nav skaidrs, vai, izmantojot 3. iespēju, lidostu nodevas palielināsies vai samazināsies, bet kopumā 3. iespējas ietekme ir spiediens samazināt nodevu līmeni. Tomēr domājams, ka šis spiediens varētu būt mazāks nekā 4. iespējā, jo te paliek vairāk iespēju atšķirībām valstu starpā. 4. iespēja paredz ES mēroga saistošu rentablas lidostu darbības mērķa līmeni, kas tiktu noteikts, balstoties uz Eiropas lidostu rentabilitātes standarta līmeni. Paredzams, ka šīs iespējas gadījumā radīsies ievērojamas administratīvās izmaksas. Lidostām ir jāizveido izmaksu uzskaites sistēmas, bez tam šajā nolūkā katrā no tām vajadzētu ieviest vienotu grāmatvedības uzskaites sistēmu. 4. iespējā vairākās lidostās palielināsies pieprasījums. Gaisa satiksmes pieprasījuma pieaugums negatīvi ietekmēs pieprasījumu pēc citiem transporta veidiem. Tas iespaidos dzelzceļa satiksmi vidēja attāluma maršrutos, kas kravu pārvadājumos konkurē ar īsajiem gaisa transporta pārvadājumiem un autopārvadājumiem. Nodevu samazinājums atspoguļosies gaisa transporta lietotājiem radītajos izdevumos. Daži tarifi pazemināsies, īpaši īsajiem lidojumiem. Tomēr šo efektu var aizēnot tas, ka palielināsies nodevas lidostās, kuru izmaksas ir zemākas. Iespēju salīdzinājums Balstoties uz iepriekš izteiktajiem apsvērumiem, secinājums ir tāds, ka 3. iespēja „Vispārēja kopēju ES principu sistēma” ir ar vislabāko potenciālu tā ieviešanai. Visās iespējās, kā prognozējams, uzlabosies izmaksu pārskatāmība, kam priekšroku dod lietotāji, un tas arī palīdzētu uzraudzīt valsts atbalsta principu ievērošanu. Paredzams, ka 1. iespēja var palielināt spriedzi starp lidostām un to izmantotājiem, jo īpaši, ņemot vērā ES lidostās notiekošo privatizāciju. 2. iespēju būtu grūti īstenot. 3. iespējai nav tik lielas ietekmes uz lidostu rentabilitāti, kā paredzams 4. iespējā – šajā ziņā paredzams, ka 4. iespēja dotu labākus rezultātus. Tomēr 4. iespējai var būt ievērojamas īstenošanas grūtības, un ir prognozējams, ka tās gadījumā rastos lielas administratīvās izmaksas. Tas neattaisnotu tik tiešu Komisijas iejaukšanos, kā arī tas ne vienmēr ir lietotāju interesēs, jo izmaksas nav vienīgais lietotājiem svarīgais kritērijs. Paredzams, ka virkni grūtību radīs vides nodevu ieviešana par slāpekļa oksīda izmešiem. Lai arī būtu ļoti vēlams pievērst gaisa pārvadātāju uzmanību vietējā gaisa kvalitātes problēmām, jo īpaši ES mērogā, tomēr rodas virkne seku, kas ir pretrunā ar citiem vides mērķiem (jo īpaši attiecībā uz CO2 emisijām un troksni). Pārraudzība un izvērtēšana Komisija nepārtraukti pārraudzīs iekšējā aviācijas tirgus attīstību un regulāri izvērtēs jauno tiesību aktu izraisīto ietekmi. Direktīvas ietekme uz attiecībām starp lidostām un gaisa pārvadātājiem tiks galvenokārt vērtēta, balstoties uz: (i) Komisijas uzsāktām izmeklēšanas darbībām; (ii) valsts mērogā izveidotu neatkarīgu uzraudzības iestāžu gada pārskatiem. Šie pārskati kalpos par nozīmīgu rādītāju direktīvas ietekmei uz lidostas nodevu iekasēšanas procesu. [1] Stratēģiskie mērķi 2005.–2009. gadam; Eiropa 2010: Partnerība Eiropas atjaunošanai; konjunktūra, solidaritāte un drošība. COM(2005) 12.