Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Sabiedrības veselības aizsardzības programmas īstenošana 2006. gadā /* COM/2008/0198 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.4.2008 COM(2008) 198 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Sabiedrības veselības aizsardzības programmas īstenošana 2006. gadā KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Sabiedrības veselības aizsardzības programmas īstenošana 2006. gadā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. IEVADS Saskaņā ar 12. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmumā Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008)[1] Komisijai regulāri jāuzrauga programmas darbību īstenošana, ņemot vērā tās uzdevumus. Šā ziņojuma nolūks ir informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par Sabiedrības veselības aizsardzības programmas īstenošanu 2006. gadā. Tīmekļa vietnē „Eiropa”[2] ir pieejams ziņojums par pirmajiem trim programmas darbības gadiem. 2. PĀRSKATS PAR BUDŽETU Programmas kopējais budžets 2003.–2008. gadam bija EUR 354 miljoni. Komisijas 2006. gada 10. februāra Lēmumā 2006/89/EK, ar ko pieņem darba plānu 2006. gadam Kopienas rīcības programmas īstenošanai sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008), iekļaujot gada darba programmu dotācijām[3], budžets 2006. gadam bija aprēķināts EUR 55 817 661 apmērā. Darbības budžets un administratīvais budžets bija aprēķināts attiecīgi EUR 53 863 521 un EUR 1 954 140 apmērā. Provizoriskā summa dotācijām bija EUR 47 798 344. 3. DOTĀCIJAS 3.1. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus 2006. gada 14. februārī publicēja vienotu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par visām 2006. gada darba plāna darbībām, nosakot termiņu līdz 2006. gada 19. maijam. Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēja Oficiālajā Vēstnesī [4] un tīmekļa vietnē „Eiropa”[5]. Luksemburgā 22. februārī rīkoja informatīvo dienu ieinteresētajām personām un sabiedrības veselības profesionāļiem, kas vēlējās iesniegt priekšlikumus saistībā ar sabiedrības veselības aizsardzības programmu. Provizoriskā summa, kas paredzēta uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, bija EUR 43 018 510. Pavisam iesniedza 281 pieteikumu trim jomām (121 — „Informācija par veselību”, 18 — „Veselības apdraudējumi” un 142 — „Veselību noteicošie faktori”). Trīsdesmit trīs pieteikumus izslēdza sijāšanas un atlases posmā, lielākoties tādēļ, ka priekšlikumi bija nepilnīgi. Pārējos 248 priekšlikumus izvērtēja Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra ( PHEA ) un pārskatīja vērtēšanas komiteja, kurā darbojās pārstāvji no Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta, Pētniecības ģenerāldirektorāta, Eiropas Kopienu Statistikas biroja un PHEA . Finansējuma piešķiršanai ieteikto priekšlikumu galīgo sarakstu, apvienoto rezerves sarakstu un noraidāmos priekšlikumus iesniedza 28 neatkarīgiem vērtētājiem. Pēc novērtēšanas procesa izveidoja sarakstu, kurā bija 67 projekti, un rezerves sarakstu ar 41 projektu. Sīkāku informāciju par priekšlikumu saturu, katras dalībvalsts iesniegto priekšlikumu skaitu, dažādu valstu iesniedzēju sekmīgo priekšlikumu īpatsvara atšķirībām, informatīvās dienas ietekmi un novērtēšanas procesa analīzi var atrast dokumentā Call for Proposals 2006 — Evaluation Summary , kas publicēts Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūras tīmekļa vietnē[6]. Komisijā notika dienestu apspriedes, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējumam izraudzītie projekti nepārklājas ar citu ģenerāldirektorātu īstenotajiem projektiem.2006. gada septembrī Kopienas 2003.–2008. gada rīcības programmas veselības aizsardzībai īstenošanas komiteja vienprātīgi vienojās piešķirt līdzfinansējumu izvēlētajiem priekšlikumiem (kopā EUR 39 008 234 priekšlikumiem galvenajā sarakstā). Komisija lūdza palielināt budžeta pozīcijā 17 03 01 01 paredzēto summu, un budžeta lēmējinstitūcija 2006. gada decembrī to apstiprināja ar īpašu mērķi 2006. gadā piešķirt finansējumu vairāk projektiem saskaņā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saistībā ar Sabiedrības veselības aizsardzības programmu (2003–2008). Minētā komiteja sniedza labvēlīgu atzinumu par Komisijas Lēmumu C(2007)3354, ar ko groza Lēmumu C(2006)6429 par dotāciju piešķiršanu projektiem saskaņā ar 2006. gada Sabiedrības veselības aizsardzības programmu[7] (kopā EUR 47 399 457 2006. gada uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus), ko pieņēma 2007. gada 13. jūlijā. Pēc tam 2007. gadā parakstīja visus dotāciju līgumus saistībā ar 2006. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus kopā 87 projektiem (proti, 32 projektiem jomā „Informācija par veselību”, 12 projektiem jomā „Veselības apdraudējumi” un 43 projektiem jomā „Veselību noteicošie faktori”). 3.2. Konkursu paziņojumi Tika sāktas vairākas darbības, izsludinot konkursu paziņojumus vai izmantojot spēkā esošos pamatlīgumus. Turpmāk minētas svarīgākās darbības. - Eurobarometer pētījums par veselības apdraudējumiem 25 dalībvalstīs un 4 kaimiņvalstīs, kas attiecās uz informāciju par šādiem četriem jautājumiem un to, kā tos uztver: potenciāli veselības apdraudējumi, kas saistīti ar elektromagnētiskajiem laukiem, ar alkoholu saistīti apdraudējumi, ar smēķēšanu saistīti apdraudējumi un orgānu ziedošana; - sabiedrības veselības portāla uzturēšana un pilnveidošana ar mērķi padarīt to pieejamāku un palielināt tiešsaistē pieejamo valodu skaitu; - administratīvs līgums ar Kopīgo pētniecības centru par zinātniska atbalsta un konsultāciju nodrošināšanu, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 5. jūnija Direktīvu 2001/37/EK[8] par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu. Šis atbalsts palīdzēs saskaņot ziņošanas sistēmu par tabakas izstrādājumu sastāvdaļām, lai palielinātu dalībvalstu tabakas kontroles laboratoriju sadarbību un sniegtu zinātniskas konsultācijas par jautājumiem, kas saistīti ar regulatīvo procesu; - ziņojums par stāvokli saistībā ar ārstēšanu no narkotiku atkarības un informācijas apmaiņa par labu praksi, proti, ārstēšanas pakalpojumu kvalitāte Eiropā, īpaši vēršot uzmanību uz zināšanu pilnveidi par ārstēšanu no narkotiku atkarības un informācijas apmaiņu par labu praksi. Ziņojumā iekļāva arī ieteikuma sagatvošanu par to, kā izstrādāt „pakalpojumus narkotiku atkarības radītā veselības kaitējuma novēršanai, ārstēšanai un samazināšanai ieslodzījuma vietās, reintegrācijas pakalpojumus tiem, kuri iznākuši no cietuma, un metodes, lai uzraudzītu/analizētu narkotiku lietošanu ieslodzījuma vietās”; - līgums ar Rand Europe , lai izvērtētu veselīgas dzīves gadu rādītāju izmantošanu. 3.3. Dotācijas starptautiskām organizācijām Turpinājās sadarbība ar starptautiskajām organizācijām. Tika parakstītas septiņas vienošanās par tiešo atbalstu ar Pasaules veselības organizāciju (PVO) un divas — ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO). Tiešās dotācijas PVO (kopā EUR 2 500 000 līdzfinansējumu) piešķīra šādām jomām: - konsultāciju uzlabošana par vides un veselības stratēģiju Eiropā; - esošo ieteikumu īstenošana par traumu novēršanu un drošības veicināšanu; - vienlīdzība veselības jomā (nevienlīdzība veselības sistēmu darbībā un tās sociālie cēloņi Eiropā); - atbalsts veselības drošībai un sagatavotības plānošanai ES kaimiņvalstīs; - alkohola politikas plāna koordinēta īstenošana Eiropā; - neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu sagatavotības novērtējums ES dalībvalstu nacionālajās krīzes vadības struktūrās. Tiešās dotācijas ESAO (kopā EUR 800 000 līdzfinansējumu) piešķīra šādām jomām: - darbs ar veselības kontiem; - veselības aprūpes darbaspēks un starptautiskā migrācija. 3.4. Pastarpināta pilnvaru deleģēšana Eurostat Saskaņā ar 2006.gada darba plāna [9] 1.4.7. pantu pastarpinātai pilnvaru deleģēšanai Eurostat piešķīra budžetu EUR 500 000 apmērā. Saskaņā ar šo pantu Eurostat izsludināja divus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus par atbalstu valsts statistikas iestādēm: - lai 2006.–2008. gadā īstenotu Eiropas intervijas veida veselības apsekojuma moduļus; - lai īstenotu un paplašinātu veselības kontu sistēmu ES (sadarbojoties ar ESAO un PVO). Pirmkārt, beidzot pastarpināti deleģēja EUR 132 246,90, ko izmantoja pieciem dotāciju nolīgumiem ar dalībvalstīm saistībā ar projektu „Moduļu par veselību noteicošajiem faktoriem, veselības aprūpi un fona mainīgajiem lielumiem īstenošana Eiropas intervijas veida veselības apsekojumam”. Otrkārt, beidzot pastarpināti deleģēja EUR 105 528,81, ko izmantoja pieciem dotāciju nolīgumiem ar dalībvalstīm un diviem — ar EBTA valstīm. Tātad 47,56 % no pastarpināti deleģētā budžeta kopapjoma izmantoja 10 dotāciju nolīgumiem ar dalībvalstīm un diviem — ar EBTA valstīm. 4. STRUKTURāLAIS ATBALSTS 4.1. Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra ( PHEA ) sniedza vajadzīgo tehnisko, zinātnisko un administratīvo palīdzību, lai īstenotu 2006. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Šī aģentūra, ko izveidoja 2005. gadā[10], sāka darboties 2006. gadā. Tā rīkoja 2006. gada uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, koordinēja iesniegto projektu vērtēšanu un pārrunāja un parakstīja līdzfinansējuma līgumus. 5. SABIEDRīBAS VESELīBAS AIZSARDZīBAS PROGRAMMA 2003.–2008. GADAM. STARPPOSMA IZVēRTēšANA Saskaņā ar 2002. gada lēmumu par Sabiedrības veselības aizsardzības programmu paredzēts, ka līdz šīs programmas ceturtā gada beigām veic neatkarīgu vērtējumu par programmas īstenošanas un izpildes gaitu pirmajos trīs gados. Sākuma ziņojumu pabeidza 2006. gada maijā, un tas atrodams tīmekļa vietnē „Eiropa”[11]. Galīgo (starpposma izvērtēšanas) ziņojumu publicēja 2007. gadā, un tas atrodams tīmekļa vietnē „Eiropa”[12]. 6. SVARĪGĀKĀS DARBĪBAS 2006. GADĀ 6.1. Informācija par veselību Jūnijā publicēja ziņojumu par alkoholu Eiropā no sabiedrības veselības viedokļa ( Alcohol in Europe: A public health perspective )[13], kas bija daļa no ES Sabiedrības veselības aizsardzības programmas daļas "Informācijas par veselību un zināšanu sistēma”. Jūnijā Vīnē notika pirmā Eiropas konference par traumu profilaksi un drošības veicināšanu[14] . To rīkoja Austrijas prezidentūra ar Eiropas Komisijas atbalstu. Tāpat jūnijā Komisija pieņēma paziņojumu „Par rīcību drošākai Eiropai”[15]. Togad veica un publicēja sešus Eurobarometer pētījumus par dažādiem jautājumiem (mediķu kļūdas, AIDS profilakse, uzturs un veselība, attieksme pret smēķēšanu, garīgā labsajūta un veselības aizsardzība), lai iegūtu trūkstošo informāciju par šiem jautājumiem. Maijā Austrijas prezidentūras laikā notika augsta līmeņa konference par e-veselību [16], kas bija viens no pasākumiem, ko veica pēc Komisijas paziņojuma par e-veselību. Maijā atklāja vēl vienu svarīgu projektu, proti, Eiropas Savienības veselības aizsardzības portālu [17], kurā pieejama apkopota informācija par veselības jautājumiem Eiropas, valstu un reģionu līmenī. Somijas prezidentūras laikā piešķīra līdzfinansējumu projektam „Eiropa veselībai un labklājībai”[18] saskaņā ar tematu „Veselība visās politikas jomās” . Minētā projekta mērķis bija ietekmēt veselību noteicošos faktorus citās nacionālajās un Kopienas politikas jomās un apkopot vislabākās pieejamās zināšanas par labu praksi, kā iesaistīt citas nozares veselības uzlabošanā un nevienlīdzību veselības aprūpes jomā mazināšanā. Prezidentūra saistībā ar šo projektu un par šo jautājumu septembrī rīkoja augsta līmeņa ministru konferenci un publicēja dokumentu „Veselība visās politikas jomās. Izredzes un iespējas” sadarbībā ar projektā iesaistītajām valstīm un PVO Eiropas novērošanas centru. Saistībā ar PERISTAT projektu Porto (Portugālē) 2.–3. jūnijā rīkoja kongresu „Statistikas uzlabošana grūtnieču un viņu mazuļu veselības uzlabošanai” [19], kam piešķīra līdzfinansējumu no Sabiedrības veselības aizsardzības programmas. Kongresā notika sanāksmes par šādiem jautājumiem: „Stratēģija, kas veicinātu informācijas izmantošanu par perinatālo veselību”, „Perinatālās veselības informācijas sistēmas un rādītāji”, „Sistemātisku avotu datu analīze, lai izvērtētu praksi un rezultātus” un „Ģeogrāfiskās un sociālās nevienlīdzības novērtējums”. Kongresā piedalījās vairāk nekā 110 veselības nozares profesionāļi no 26 Eiropas valstīm, kā arī no Austrālijas un Amerikas Savienotajām Valstīm. Darba grupa reto slimību jomā, ko finansē no Sabiedrības veselības aizsardzības programmas, 2006. gada jūnijā iesniedza augsta līmeņa grupai veselības aizsardzības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes jomā ziņojumu „Ieguldījums politikas izstrādē Eiropas sadarbībai par veselības aizsardzības pakalpojumiem un medicīnisko aprūpi reto slimību jomā”[20], kurā atjaunināja informāciju par references tīkliem Eiropā. Frankfurtē pie Mainas 19.–20. jūnijā notika Eiropas primārā imūndeficīta konsensa konference [21], kuras rīkošanai piešķīra līdzfinansējumu no Sabiedrības veselības aizsardzības programmas. Vairāk nekā 100 speciālisti klīniskās imunoloģijas, primārās imūndeficīta (PID) aprūpes, sabiedrības veselības un ģenētikas jomā, no ES/nacionālajām veselības ministrijām un aģentūrām, akadēmiskajiem centriem, veselības aizsardzības laboratorijām, nozares, profesionālajām organizācijām un pacientu grupām sanāca kopā šajā kongresā, lai noteiktu un izstrādātu sabiedrības veselības stratēģiju PID jomā. 6.2. Veselības apdraudējumi Gadā sākumā Turcijā četri cilvēki nomira no putnu gripas . Komisija, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ( ECDC ) un PVO strauji reaģēja uz šiem gadījumiem, aktivizējot visus iepriekš izveidotos reaģēšanas mehānismus, tai skaitā nosūtot kopīgu speciālistu komandu uz Turciju, lai palīdzētu Turcijas iestādēm. Tika izveidots jauns interneta portāls, lai informētu lēmumu pieņēmējus dalībvalstīs, ( HEDIS ), kas ir pirmā šāda krīzes gatavības iniciatīva ES mērogā. ECDC un Komisijas speciālistu grupas vērtēja dalībvalstu sagatavotību. Maijā Upsalā notika vēl viena PVO, Komisijas un ECDC kopīga konference par krīzes gatavību, un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts nodrošināja veiksmīgu Pekinas konferences norisi (apsolot gandrīz USD 2 miljardus cīņai pret putnu gripu un pandēmiju visā pasaulē) un palīdzēja rīkot turpmākas konferences Vīnē un Bamako. Pasākumus, lai kontrolētu slimības gadījumu skaitu , par kuriem ziņots, izmantojot ES ātrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK[22], koordinēja Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts. Vissvarīgākie gadījumi bija putnu gripa Turcijā, Čikungunjas drudža uzliesmojums Indijas okeāna rajonā, vairāki norovīrusa infekcijas uzliesmojumi uz kruīza kuģiem, viens saslimšanas gadījums ar Lasas drudzi, kas bija ievests Eiropā no Āfrikas, un vairāki gadījumi, kad ES pilsoņiem pēc uzturēšanās kādā Taizemes viesnīcā diagnosticēta leģioneloze. Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts ciešā sadarbībā ar ECDC sagatavojās 2007. gada ES gadījumu definīciju pārskatīšanai un ātrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas darbību un saistītu Sabiedrības veselības aizsardzības programmas projektu par infekcijas slimību uzraudzību nodošanai ECDC pārziņā. Ķīmiskie un radioloģiskie apdraudējumi. Komisija pieņēma paziņojumu par Veselības drošības komitejas pilnvaru termiņa pagarināšanu, — šī komiteja risina jautājumus saistībā ar bioloģisko, ķīmisko un radioloģisko vielu tīšu izplatīšanu ar mērķi nodarīt kaitējumu. Šī komiteja arī koordinē gatavības plānošanu gripas pandēmijas gadījumā. To, ka šai komitejai jāturpina strādāt, uzsvēra atkāroti putnu gripas izplatīšanās gadījumi un polonija 210 izmantošana noziedzīgā nolūkā Apvienotajā Karalistē, kā rezultāts bija arī vairāku komerciālu lidmašīnu saindēšana, pakļaujot ļoti daudzus ES pilsoņus varbūtējam radioloģiskam apdraudējumam. Vēl vairāk gatavību reaģēt šādos gadījumos palielināja jaunā informācijas sistēma RAS-BICHAT internetā un jaunizveidotā RAS-CHEM sistēma, ko izmanto, lai ātri paziņotu par uzbrukumiem un gadījumiem, kad lietotas bioloģiskas, ķīmiskas un radioloģiskas vielas. Vispārēja gatavība veselības apdraudējumiem. Lai vēl vairāk uzlabotu Komisijas un dalībvalstu vispārējo gatavību, tika veikti vairāki pasākumi, lai praksē īstenotu pieredzi, kas gūta divās imitācijas mācībās, ko rīkoja 2005. gadā. Papildus citiem uzlabojumiem Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts izveidoja paplašinātu krīzes komandu, kura nodrošina visus atbilstošos resursus, kas ir šā ģenerāldirektorāta rīcībā lielu krīžu pārvarēšanai. Šīs komandas darbu atbalstīja, izveidojot jaunas krīzes telpas Luksemburgā un Briselē. Dalībvalstu spēju izmantot pieejamās ātrās trauksmes izziņošanas un informēšanas sistēmu uzlaboja īpašs mācību kurss, ko piedāvāja ģenerāldirektorāts. 6.3. Veselību noteicošie faktori Pēc paziņojuma par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam[23] sarīkoja augsta līmeņa apaļā galda diskusiju par drošu seksu jauniešu vidū. Pirmais šās diskusijas panākums bija novembrī kampaņas AIDS remember me ietvaros notikušais pasākums „TV reklāmu vakars par HIV/AIDS”. Turpinās sadarbība un apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, īpaši izmantojot HIV/AIDS ideju laboratoriju un HIV/AIDS pilsoniskās sabiedrības forumu. Pēc plašas apspriešanās Komisija oktobrī pieņēma paziņojumu par ES stratēģiju dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai[24]. Tajā noteica piecas prioritārās jomas, kas ir būtiskas visām dalībvalstīm un kurās Kopienas rīcība var nodrošināt pievienoto vērtību nacionālajām politikas nostādnēm: „Aizsargāt jauniešus, bērnus un vēl nepiedzimušus bērnus”, „Mazināt alkohola lietošanas rezultātā izraisītos ceļu satiksmes negadījumos gūtas traumas un nāves gadījumu skaitu”, „Novērst alkohola izraisīto kaitējumu pieaugušo vidū un mazināt tā negatīvo ietekmi darbvietā”, „Informēt, izglītot un vairot izpratni par kaitīgu un bīstamu alkohola patēriņu un atbilstīgiem patēriņa veidiem” un „Pilnveidot un uzturēt vienotu pierādījumu bāzi ES līmenī”. Padome 2006. gada novembrī pieņēma secinājumus, kuros atzinīgi novērtēja šo Komisijas paziņojumu un apstiprināja tajā paredzētās darbības. Septembrī Komisija publicēja sabiedriskās apspriešanās rezultātus par zaļo grāmatu „Veselīga uztura un fiziskās aktivitātes veicināšana : liekā svara, aptaukošanās un hronisko slimību profilakse Eiropas mērogā”[25]. Komisija turpināja apspriesties ar ieinteresētajām personām un veica ietekmes novērtējumu par balto grāmatu par uzturu un fiziskām aktivitātēm[26] . Saskaņā ar ES rīcības programmu „Uzturs, fiziskas aktivitātes un veselība” iesniedza apspriešanai un sāka īstenot 177 pasākumus, lai apturētu un mainītu pašreizējo aptaukošanās tendenci. Maijā notika pieredzes apmaiņas pasākumi par valsts un privātpersonu partnerībām starp ES programmas dalībniekiem un līdzīgu programmu dalībniekiem ASV. Turpinājās ES pretsmēķēšanas kampaņa „HELP – Par dzīvi bez tabakas” (2005–2008), kas vērsta galvenokārt uz pusaudžiem (15 līdz 18 gadu vecumā) un jauniešiem (18 līdz 30 gadu vecumā). Kampaņa ir vērsta uz trīs galvenajām smēķēšanas ierobežošanas problēmām (profilakse, atmešana un problēmas, ko izraisa pasīvā smēķēšana), izmantojot virkni plašsaziņas līdzekļu, ieskaitot televīziju, internetu un presi un rīkojot sabiedrisko attiecību pasākumus. Martā sāktajā ogļskābās gāzes mērīšanas kampaņā veica vairāk nekā 90 000 testus, un visā ES notika vairāk nekā 250 pasākumi. Visbeidzot izplatīšanai sagatavoja Eiropas jauniešu manifestu pret smēķēšanu[27], ko izstrādāja paši jaunieši, pamatojoties uz 25 apspriedēm valstu līmenī. 2005. gada oktobrī notika plaša sabiedriskā apspriešanās[28] par zaļo grāmatu „Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana — Veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību”[29]. Šīs apspriešanās rezultāti apstiprināja, ka vispārējā sabiedrība izteikti atbalsta stratēģijas izstrādi ES līmenī par garīgo veselību . Komisija sadarbojās ar dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām, it īpaši ar PVO un tas Veselību noteicošo sociālo faktoru komiteju, lai veicinātu izpratni un politikas izstrādi tādās jomās kā noteicošie sociālie faktori un nevienlīdzība veselības aprūpes jomā . ES ekspertu grupa jautājumos par noteicošiem sociāliem faktoriem un nevienlīdzību veselības aprūpes jomā sāka pētīt to, kā nevienlīdzība veselības aprūpes jomā ietekmē makroekonomiku, un izstrādāja mehānismu apmaiņai ar labu praksi un politikas izstrādei. Somijas prezidentūras laikā vienojās par Padomes secinājumiem par veselību visās politikas jomās, kuros uzsvēra to, cik svarīgi ir risināt jautājumus par veselību noteicošiem faktoriem, izmantojot politikas nostādnes dažādās nozarēs. Komisija darba dokumentā par jauno veselības stratēģiju „Veselība Eiropā. Stratēģiska pieeja” ierosināja, ka vienai no jaunās stratēģijas pamatrīcībām jābūt ar mērķi palīdzēt mazināt nevienlīdzību veselības jomā un atšķirības veselības jomā valstīs un to starpā. 2006. gadā izstrādāja ziņojumu par to, kā īstenots Padomes 2003. gada 18. jūnija ieteikums par narkotiku atkarības radītā veselības kaitējuma novēršanu un samazināšanu[30], un 2007. gadā to nosūtīja Padomei un Parlamentam. Sāka gatavot ziņojumu par ārstēšanu no narkotiku atkarības un priekšlikumu Padomes ieteikumam par narkomāniju cietumos, kā paredzēts Eiropas Narkomānijas apkarošanas rīcības plānā, ko plānots pabeigt attiecīgi 2007. un 2008. gadā. Veica vairākus pasākumus saskaņā ar ES Vides un veselības rīcības plānu (2004–2010). 2006. gada oktobrī izveidoja ekspertu darba grupu jautājumos par gaisa kvalitāti telpās , pilnvarojot to izveidot forumu paraugprakses un informācijas apmaiņai, konsultēt Komisiju par ES programmām un politikas nostādnēm saistībā ar gaisa kvalitāti telpās un ieteikt darbības attiecīgo piesārņotāju emisijas/koncentrācijas mazināšanai. 6.4. Riska novērtējums Zinātniskajām komitejām, kuru darbība saistīta ar Sabiedrības veselības aizsardzības programmu (2003–2008), piešķīra finansējumu saskaņā ar 1.4.6. pantu darba plānā 2006. gadam[31]. 2006. gadā trīs zinātniskās komitejas[32], proti, Patēriņa preču zinātniskā komiteja ( SCCP ), Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja ( SCHER ) un Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja ( SCENIHR ), pieņēma daudzus atzinumus par tādiem jautājumiem kā dažas matu krāsas (šis atzinums bija iekļauts pārskatā par iespējamiem faktoriem, kas izraisa vēzi), par solāriju drošumu, par esošām vielām saskaņā ar Regulu 793/93, par citām vielām, piemēram, alvorganiskie savienojumi, par gaisa atsvaidzinātāju izplatīto vielu varbūtējo ietekmi, par elektromagnētisko lauku ietekmi uz cilvēku veselību un par pašreiz izmantoto nanomateriālu riska novērtējuma metožu atbilstību. Lai ņemtu vērā jaunos zinātniskos datus par elektromagnētiskajiem laukiem , Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskajai komitejai[33] ( SCENIHR ) lūdza rūpīgi pārbaudīt Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskās komitejas ( SCTEE ) 2001. gada oktobra atzinumu par elektromagnētisko lauku, radiofrekvenču lauku un mikroviļņu starojuma varbūtējo ietekmi uz veselību. Pēc SCENIHR atzinuma no septembra līdz novembrim notika sabiedriskā apspriešanās, un 2007. gada pirmajā ceturksnī bija paredzēts publicēt galīgo redakciju. Ņemot vērā 2005. gada oktobrī sākto apspriešanos par riska novērtējuma metodēm nanotehnoloģijas izstrādājumiem, SCENIHR martā pieņēma atzinumu par pašreiz izmantoto metožu atbilstību, lai novērtētu varbūtējo risku, ko rada nanomateriāli. SCENIHR atzinumā secināja, ka vajadzētu ieviest dažas izmaiņas pašreiz izmantotajās testēšanas un monitoringa metodēs, lai atspoguļotu nanotehnoloģijas izstrādājumu unikālās īpašības un uzsvērtu to, cik svarīgi izmantot individuālu pieeju, veicot riska novērtējumu. Atzinumā arī noteica zināšanu trūkumu, it īpaši par ietekmi uz cilvēkiem, uz veselību un vidi. Pēc otrās sanāksmes zinātnisko komiteju un speciālistu grupu pārstāvji no Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta, Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra, Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Vides aģentūras vienojās par sadarbību un apstiprināja kopīgo ieinteresētību strādāt vienotā satvarā, veicot riska novērtējumu. [1] OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp. [2] http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/keydo_programme_2003_2008_en.htm. [3] OV L 42, 14.2.2006., 29. lpp. [4] OV C 37, 14.02.2006., 14. lpp. [5] http://ec.europa.eu/health/ph_programme/howtoapply/proposal_docs/call2006_en.pdf. [6] http://ec.europa.eu/phea/documents/Evaluation_summary_REPORT_170107.pdf. [7] C(2007)3354, 2007. gada 13. jūlijs. [8] OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp. [9] OV L 42, 14.2.2006., 29. lpp. [10] C(2004)4839, 15.12.2004., OV L 369, 16.12.2004., 73. lpp. [11] http://ec.europa.eu/health/ph_programme/documents/evaluation/inter_evaluation_en.pdf. [12] http://ec.europa.eu/health/ph_programme/documents/evaluation/PHP_evaluation_en.pdf. [13] http://ec.europa.eu/health-eu/news_alcoholineurope_en.htm. [14] http://www.eurosafe.eu.com/csi/eurosafe.nsf/html/homepage/$file/index.htm. [15] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/environment/IPP/documents/com_328_en.pdf. [16] http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_3_en.htm. [17] http://health.europa.eu. [18] http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#21. [19] http://ec.europa.eu/health/ph_information/documents/ev_20060602_prog_en.pdf. [20] http://ec.europa.eu/health/ph_threats/non_com/rare_8_en.htm. [21] http://www.eupidconference.com/Publications_Consensus.aspx. [22] Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 24. septembra Lēmums Nr. 2119/98/EK par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (OV L 268, 3.10.1998., 1.-7. lpp.). [23] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2005:0654:FIN:EN:PDF. [24] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_com_625_en.pdf. [25] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_gp_en.pdf. [26] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf. [27] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/help/manifesto_en.htm. [28] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/green_paper/consultation_en.htm. [29] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/green_paper/mental_gp_en.pdf. [30] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2007/com2007_0199en01.pdf. [31] OV L 42, 14.2.2006., 29. lpp. [32] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/committees_en.htm. [33] http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/04_scenihr_en.htm.