Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai regulai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem {SEC(2008) 2860} {SEC(2008) 2861} /* COM/2009/0348 galīgā redakcija/2 - COD 2008/0221 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.7.2009 COM(2009) 348 galīgā redakcija/2 2008/0221 (COD) CORRIGENDUMAnnule et remplace le document COM(2009)348 final du 30.6.2009Concerne toutes les versions linguistiques Grozīts p P riekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI REGULAI par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem {SEC(2008) 2860}{SEC(2008) 2861} PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisija iesniedz grozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem. Grozītajā priekšlikumā iekļauti Komisijai pieņemamie Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā ierosinātie grozījumi, kā arī tehniski uzlabojumi, kas nepieciešami, lai mainītu dokumenta formātu no direktīvas uz regulu. 1. PAMATOJUMS Komisija 2008. gada 13. novembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem. 2008. gada 13. novembrī šo priekšlikumu nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2009. gada 12. martā sniedza savu atzinumu un ierosināja Komisijas priekšlikuma grozījumus. Eiropas Parlaments 2009. gada 22. aprīlī pirmajā lasījumā pieņēma normatīvo rezolūciju. 2. KOMISIJAS PRIEKšLIKUMA MēRķIS Autotransports rada 23 % no kopējās CO2 emisijas[1], tāpēc nozīmīgākais Eiropas Savienības uzdevums ir samazināt transportlīdzekļu energointensitāti un emisijas. Priekšlikums par marķēšanu balstās uz integrētu pieeju attiecībā uz riepām; tas nodrošinās standartizētas informācijas sniegšanu ne tikai par degvielas patēriņa efektivitāti, bet arī par saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni, lai gala lietotāji varētu pieņemt pamatotu lēmumu. Mērķis ir šāds: izmantojot tirgus spēku ietekmi, sekmēt visu parametru dinamisku uzlabošanu, sasniedzot labākus rezultātus, nekā paredzēts ar minimālajām prasībām, kas noteiktas tipa apstiprinājumam (procedūra, kas nodrošina piekļuvi ES tirgum), un tādējādi uzlabot autotransporta energoefektivitāti. 3. KOMISIJAS ATZINUMS PAR EIROPAS PARLAMENTA PIEņEMTAJIEM GROZīJUMIEM Eiropas Parlaments 2009. gada 22. aprīlī pieņēma 42 priekšlikuma grozījumus. Komisija uzskata, ka lielākā daļa Eiropas Parlamenta grozījumu ir pieņemami, jo tie saglabā priekšlikuma mērķus un politisko dzīvotspēju, kā arī daudzējādā ziņā uzlabo sākotnējo projektu. Tādēļ Komisija piekrīt šādiem Eiropas Parlamenta grozījumiem pilnīgi, daļēji vai jaunā redakcijā. 3.1. Priekšlikuma formāts Eiropas Parlamenta grozījumu galvenā funkcija ir nomainīt priekšlikuma formātu no direktīvas uz regulu ( 1. grozījums ). Ņemot vērā to, ka regula samazinās transponēšanas izmaksas un nodrošinās to, ka marķēšanas programmu piemērošanas datums vienlaicīgi attiecas uz visām ieinteresētajām pusēm, Komisija atzīst šīs izmaiņas. 3.2. Piemērošanas joma un citi vispārīgi noteikumi (1. – 3. pants) Mērķis un priekšmets. Ar 11. grozījumu tiek precizēts, ka priekšlikuma mērķis ir iekļaut saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni papildus degvielas patēriņa efektivitātei, kas atbilst visas marķēšanas programmas pieejai. Tādēļ Komisija pilnībā pieņem šo grozījumu kopā ar 30. grozījumu , kur tiek piemērota tā pati loģika. Konsekvences nolūkā ir mainīts arī 7. grozījumā ierosinātais 20. apsvēruma formulējums. Ar 13. grozījumu tiek panākts, ka jēdziena “ tirdzniecības vieta ” definīcija vairs neietver riepu glabāšanu. Ir pieņemami precizēt formulējumu, lai norādītu, ka tirdzniecības vietas definīcija neietver gala lietotājiem nepārdodamo riepu krājumu glabāšanu (piemēram, piegādātāju glabāšanas vietas). Taču Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai tirdzniecības vietās uzglabātās riepas, kas paredzētas pārdošanai gala lietotājiem (t. i., izplatītāju uzglabātās riepas), būtu marķētas. Tas nodrošinās maksimālu marķēšanas programmas pārredzamību, kā arī ļaus izvairīties no situācijām, kad tirdzniecības zālēs (ja tādas pastāv) ar marķējumu tiek demonstrētas tikai labākās riepas. Šādas situācijas mazinātu programmas kopējo efektivitāti, kas ir balstīta uz piegādātāju pienākumu izlikt apskatei visu klašu riepas, tai skaitā arī sliktākas kvalitātes riepas. Tādējādi Komisija pieņem šo grozījumu daļēji un jaunā redakcijā, atstājot riepu glabāšanu ietvertu tirdzniecības vietas definīcijā, taču precizējot, ka definīcija neattiecas uz piegādātāju uzglabātajām riepām. Ar 14. grozījumu tiek sašaurināta tehnisko reklāmizdevumu definīcijas piemērošanas joma (tehnisko reklāmizdevumu piemēru saraksts nebūs papildināms), un no definīcijas tiek izslēgts jēdziens “reklāma plašsaziņas līdzekļos”. Komisija uzskata, ka jēdziens “reklāma plašsaziņas līdzekļos” jāsaglabā skaidrības labad, jo netiek sniegta jēdziena “reklāma plašsaziņas līdzekļos” definīcija, bet informatīvas lapas un piegādātāju tīmekļa vietnes ir uzskatāmas par reklāmu plašsaziņas līdzekļos. Turklāt sākotnējā priekšlikuma formulējumā jau ir skaidri noteikts, ka tikai tie tirdzniecības instrumenti, kas raksturo īpašus riepas parametrus , var tikt uzskatīti par tehniskiem reklāmizdevumiem. Tādējādi to, kas uzskatāms par tehnisku reklāmizdevumu, nosaka tirdzniecības instrumenta sniegtās informācijas saturs , nevis pats tirdzniecības instruments. 3.3. Piegādātāju un izplatītāju pienākumi (4. – 6. pants) Marķējuma skaidrojums gala lietotājiem. Ar 6. grozījumu tiek pieprasīts, lai gala lietotājiem sniegtu papildu standartizētu informāciju, kurā izskaidroti marķējuma elementi. Komisija piekrīt šim principam. III pielikuma 3. punkta i) apakšpunktā ir noteikts, ka piegādātājiem jāsniedz uz marķējuma uzdrukāto piktogrammu skaidrojums. Tomēr prasības pēc tādas papildu informācijas kā degvielas ietaupījuma kalkulators un ES tīmekļa vietne šķiet nesamērīgas. ES mēroga tīmekļa vietni un degvielas ietaupījuma kalkulatoru būtu ārkārtīgi dārgi pārraudzīt, un ierobežotās efektivitātes dēļ tie būtu pārāk apgrūtinoši. Attiecīgi tiktu arī aktualizēti jautājumi par sniegto datu atjaunināšanu un atbildību par tiem. Jautājums par patērētāju informēšanu būtu labāk risināms valsts līmenī. Tādējādi grozījums tiek pieņemts daļēji un ar 18. apsvērumu jaunā redakcijā. Riepu piegādātāju pienākumi. Ar 19. grozījumu tiek pieprasīts, lai piegādātāji tehniskajos reklāmizdevumos par C2 un C3 riepām sniegtu arī izmērītu rites pretestības koeficientu. Tā kā tas nerada papildu slogu vai izmaksas nozarei, Komisija pilnībā pieņem šo grozījumu. Ar 20. grozījumu tiek pieprasīts, lai piegādātāji publiski pieejamā datubāzē norādītu rites pretestības koeficientu, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo indeksu un riepu ārējā rites trokšņa emisijas, ko mēra tipa apstiprināšanas ietvaros. Uz marķējuma norādītās izmērītās vērtības var nebūt tādas pašas kā vērtības tipa apstiprināšanas ietvaros. Turklāt Komisija neatbalsta publiski pieejamas datubāzes izveidi (skatīt 6. grozījuma komentārus). Tādējādi Komisija pieņem, ka noteiktais rites pretestības koeficients, saķeri ar slapju ceļu raksturojošais indekss un ārējā rites trokšņa emisijas jāpublisko piegādātāja tīmekļa vietnē, taču nenorādot, vai šīs vērtības ir vai nav iegūtas ar tipa apstiprināšanas procedūras starpniecību. Riepu izplatītāju pienākumi. Ar 24. grozījumu tiek pieprasīts, lai izplatītāji papildus pašreizējā 5. panta 3. punktā paredzētajai informācijai nodrošinātu gala lietotājiem paskaidrojošu marķējuma versiju uz vai līdz ar rēķiniem. Komisija uzskata, ka šādas paskaidrojošās informācijas par marķējumu (t.i., informācija, kas sniegta pēc tam, kad gala lietotājs pieņēmis lēmumu par iegādi) izmantojamība būtu ierobežota un tāpēc tā nebūtu jāpieprasa, tādējādi maksimāli samazinot slogu izplatītājiem. Tomēr Komisija pieņem ierosināto formulējumu “uz vai līdz ar” rēķiniem, jo tas izplatītājiem nodrošina lielāku elastību attiecībā uz 5. panta 3. punkta ievērošanu. Transportlīdzekļu piegādātāju un izplatītāju pienākumi. Ar 25. un 44. grozījumu tiek uzlabots sākotnējais formulējums. Komisija tos pilnībā pieņem. 3.4. Atbilstība informācijas prasībām (7., 8. un 12. pants) Testēšanas metodes . Ar 26. grozījumu tiek uzsvērts, ka testēšanas metodes gala lietotājiem sniedz uzticamu un reproducējamu informāciju. Kaut arī Komisija šim uzskatam pilnīgi piekrīt, formulējums jāpārstrādā jaunā redakcijā, lai tas atbilstu jau esošajām marķēšanas iniciatīvām. Tādēļ 19. apsvērumā ir ieviests grozījums. Tirgus uzraudzība un sodi . 8., 27., 28., 29. un 33. grozījuma mērķis ir pastiprināt noteikumus par tirgus uzraudzību un sodiem, ko Komisija pilnīgi atbalsta pēc būtības. Komisija ņem vērā, ka tā ir ieinteresēto aprindu būtiska problēma. Tomēr Komisija nevar pieņemt formulējumu, kurā ir atsevišķi nošķirtas sankcijas un sodi. ES tiesībās termins “sods” jau ietver administratīvus un kriminālus sodus. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93, jau paredz no 2010. gada 1. janvāra piemērojamus tirgus uzraudzības noteikumus. Tā kā Regulā (EK) Nr. 765/2008 izklāstīti ļoti precīzi noteikumi par tirgus uzraudzību un sodiem, kas atbilst iepriekšminēto grozījumu mērķim, tiek ierosināts 21. apsvērumā ieviest atsauci uz minēto regulu un ieviest jaunu 12. pantu par izpildi. Pašreizējais 12. pants par sodiem minētās regulas 41. panta dēļ kļūst lieks, tāpēc tas tiek svītrots. 3.5. Komitoloģija un pārskatīšana (11. un 14. pants) Sniegam paredzētās un Skandināvijas tipa ziemas riepas . Ar 4., 12. un 31. grozījumu tiek paredzēta iespēja komitoloģijā pielāgot marķējuma programmu sniegam paredzēto un Skandināvijas tipa ziemas riepu tehniskajām īpatnībām. Kaut arī Komisija atbalsta šos grozījumus pēc būtības, problēmu rada tas, ka trūkst precīzas sniegam paredzēto riepu definīcijas (kas šobrīd tiek izstrādāta ANO/EEK līmenī) un nav Skandināvijas tipa ziemas riepu definīcijas. Ņemot vērā šīs neskaidrības, tiek ierosināts sniegam paredzētās riepas vai Skandināvijas tipa riepas saukt par “ riepām, kas galvenokārt paredzētas, lai ledus vai sniega apstākļos vai abos kopā sniegtu labākus rezultātus nekā parastās riepas attiecībā uz to spēju uzsākt un nodrošināt transportlīdzekļa kustību ”; tas sniegs regulatīvajai komitejai nepieciešamo laiku un rīcības brīvību attiecīgi pielāgot marķējumu, tiklīdz definīcijas būs skaidri zināmas. Turklāt 31. grozījuma formulējums ir mainīts, lai precizētu Eiropas Komisijas pilnvaras komitoloģijas procesa ietvaros. Ierosinātais 11. panta jaunais formulējums norāda, ka šo riepu saķeres klasifikāciju var pielāgot to tehniskajām īpatnībām ar komitoloģijas procesa palīdzību. Praksē tas nozīmē, ka līdz īstenošanas pasākuma ieviešanai šim nolūkam attiecīgās riepas tiek iekļautas marķējuma programmā un uz tām tāpat kā uz citām riepām jānorāda informācija par degvielas patēriņa efektivitāti, saķeri ar slapju ceļu un ārējās rites troksni. Lai atspoguļotu šo nolūku, 10. un 24. apsvēruma redakcija ir pārstrādāta. Jaunu parametru ieviešana marķējumā. Ar 32. grozījumu svītrojot 11. panta 2. punktu, tiek izslēgta iespēja ar komitoloģijas procedūru marķējumā ieviest jaunus parametrus; Komisija pieņem grozījumu. Tiek ieviestas attiecīgas izmaiņas 24. apsvērumā. Pārskata periodiskums un darbības joma . 10. un 34. grozījumā ir uzskaitīti daži elementi, kas aplūkojami priekšlikuma pārskatā; ar šiem grozījumiem arī tiek pieprasīts, lai pārskats tiktu veikts trīs gadus, nevis sākotnēji ierosinātos piecus gadus pēc priekšlikuma stāšanās spēkā. Komisija šo uzskaitījumu pieņem pēc būtības, taču uzskata, ka veikt pārskatu pēc trīs gadiem ir pārāk agri. Nepieciešami vidēji astoņi gadi, lai marķēšanas programmai būtu pilnīga ietekme uz pārmaiņām tirgū; ne visi gala lietotāji būs nomainījuši riepas vismaz vienu reizi trīs gadu laikā. Turklāt 11. pantā komitoloģijas procedūra jau paredz iespēju nepieciešamības gadījumā pielāgot marķēšanas programmu tehniskām izmaiņām. 3.6. Piemērošanas datums (17. pants) Savlaicīga īstenošana. Ar 5. grozījumu tiek noteikts, ka ieinteresētās aprindas jāaicina marķēt riepas pirms priekšlikuma piemērošanas obligātā datuma. Pašreizējais teksts neaizliedz tirgot marķētas riepas pirms piemērošanas datuma. Tādēļ Komisija pieņem šo grozījumu. Atbrīvojums no marķēšanas prasībām attiecībā uz riepām, kas izgatavotas pirms 2012. gada 1. jūlija. Ar 45. grozījumu ir noteikts, ka atbrīvojums no prasības marķēt riepas, sākot ar 2012. gada 1. novembri, attiecas uz tām riepām, kas izgatavotas pirms 2012. gada 1. jūlija. Komisija nesaskata vajadzību noteikt atbrīvojumu attiecībā uz riepām, kas izgatavotas pirms 2012. gada 1. jūlija. Nozares rīcībā būs 2 līdz 3 gadi, lai sagatavotos marķēšanas programmas ieviešanai, un tas ir pietiekami ilgs laiks. Turklāt šis grozījums šķiet nesamērīgs attiecībā pret dalībvalstu veiktās tirgus uzraudzības izmaksām un sarežģītību. 4. SECINāJUMS Ņemot vērā EK līguma 250. panta 2. punktu, Komisija groza priekšlikumu šādi. 2008/0221 (COD) Grozīts p P riekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI DIREKTĪVAI par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem Dokuments attiecas uz EEZ EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4], saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru[5], tā kā: (1) Komisijas paziņojumā “Zaļāks transports” uzsvērts, ka ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšana, ņemot vērā klimata pārmaiņas un nepieciešamību nodrošināt Eiropas konkurētspēju, Kopienai ir svarīgs problēmjautājums[6]. (2) Komisijas paziņojumā “Energoefektivitātes rīcības plāns. Potenciāla izmantošana”[7] ir uzsvērts potenciāls līdz 2020. gadam kopējo energoresursu patēriņu samazināt par 20 %, izmantojot virkni mērķtiecīgu pasākumu, tostarp riepu marķēšanu. (3) Riepas, galvenokārt to rites pretestības dēļ, veido 20 % līdz 30 % no transportlīdzekļa kopējā degvielas patēriņa. Tāpēc riepu rites pretestības samazināšana var sniegt būtisku ieguldījumu autotransporta energoefektivitātē un attiecīgi arī emisiju samazināšanā. (4) Riepas raksturo vairāki savstarpēji saistīti parametri. Uzlabojot vienu parametru, piemēram, rites pretestību, var negatīvi ietekmēt citus parametrus, piemēram, saķeri ar slapju ceļu; savukārt, uzlabojot saķeri ar slapju ceļu, var palielināt ārējo rites troksni. Riepu ražotājus ir jāmudina uzlabot visus parametrus. (5) Degvielu taupošas riepas ir rentablas, jo degvielas ietaupījums pārmērīgi kompensē vairāk nekā kompensē augstāko riepu iegādes cenu, ko izraisa ražošanas izmaksu pieaugums. (6) [Regulā (EK) Nr. …/… par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību][8] noteiktas minimālās prasības riepu rites pretestībai. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu rites pretestības radītos enerģijas zudumus samazināt lielākā mērā, nekā to nosaka minētās minimālās prasības. Tāpēc, lai samazinātu autotransporta ietekmi uz vidi, ir lietderīgi izstrādāt noteikumus ar mērķi rosināt gala lietotājus iegādāties degvielu taupošākas riepas, nodrošinot viņiem harmonizētu informāciju par šo parametru. (7) Satiksmes troksnis rada ievērojamu apgrūtinājumu un nelabvēlīgi ietekmē veselību. [Regulā (EK) Nr. …/… par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību] noteiktas minimālās prasības riepu ārējam rites troksnim. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu ārējo rites troksni samazināt lielākā mērā, nekā to nosaka šīs minimālās prasības. Tāpēc, lai samazinātu satiksmes radīto troksni, ir lietderīgi izstrādāt noteikumus ar mērķi mudināt gala lietotājus iegādāties riepas ar mazu ārējo rites troksni, nodrošinot viņiem harmonizētu informāciju par šo parametru. (8) Harmonizētas informācijas sniegšana par riepu ārējo rites troksni tāpat atvieglotu pret satiksmes troksni vērstu pasākumu īstenošanu un palīdzētu uzlabot informētību par riepu ietekmi satiksmes trokšņa radīšanā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīvas 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību[9] ietvaros. (9) [Regulā (EK) Nr. …/… par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību] noteiktas minimālās prasības riepu saķerei ar slapju ceļu. Tehnoloģiskā attīstība paver iespēju riepu saķeri ar slapju ceļu uzlabot lielākā mērā, nekā to nosaka šīs minimālās prasības, un tādējādi saīsināt bremzēšanas ceļu uz slapja virsmas. Tāpēc, lai paaugstinātu satiksmes drošību, ir lietderīgi izstrādāt noteikumus ar mērķi mudināt gala lietotājus pirkt tādas riepas, kam ir laba saķere ar slapju ceļu, nodrošinot viņiem harmonizētu informāciju par šo parametru. (10) Arī citi riepu parametri, piemēram, akvaplanēšana vai vadāmība līkumos, ietekmē satiksmes drošību. Tomēr patlaban šiem parametriem vēl nav pieejamas harmonizētas testēšanas metodes. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt iespēju vēlāk vajadzības gadījumā izstrādāt noteikumus attiecībā uz gala lietotājiem paredzētu harmonizētu informāciju par šādiem riepu parametriem. (10) Par saķeri ar slapju ceļu sniegtā informācija var neatspoguļot īpaši sniega un ledus apstākļiem paredzētu riepu sākotnējo veiktspēju. Ņemot vērā, ka vēl nav pieejamas harmonizētas testēšanas metodes attiecībā uz šādām riepām, ir lietderīgi paredzēt iespēju vēlākā posmā komitoloģijā pieņemt to saķeres klasifikāciju, ja nepieciešams. (11) Standarta marķējuma veidā sniegtā informācija par riepu parametriem, domājams, ietekmēs gala lietotāju lēmumu riepu izvēlē par labu drošākām, klusākām un degvielu taupošākām riepām. Savukārt šādi lēmumi, domājams, rosinās riepu ražotājus uzlabot tos riepu parametrus, kas padarītu iespējamu ilgtspējīgāku patēriņu un ražošanu. (12) Atšķirīgi riepu marķēšanas noteikumi dalībvalstīs radītu šķēršļus Kopienas iekšējai tirdzniecībai un palielinātu administratīvo slogu un testēšanas izmaksas riepu ražotājiem. (13) Rezerves riepu tirdzniecība veido 78 % no visa riepu tirgus. Tāpēc ir lietderīgi informēt gala lietotājus par rezerves riepu, kā arī jaunu automobiļu komplektācijā ietvertu riepu parametriem. (14) Vajadzība pēc plašākas informācijas par riepu degvielas patēriņa efektivitāti un citiem parametriem ir saistīta ar patērētājiem, tostarp autoparku vadītājiem un transporta uzņēmumiem, kam nav viegli salīdzināt dažādo zīmolu riepu parametrus, jo nav marķējuma un harmonizētas testēšanas sistēmas. Tāpēc C1, C2 un C3 klases riepas ir lietderīgi ietvert regulas direktīvas darbības jomā. (15) Energoefektivitātes marķējums, kas preces klasificē atbilstīgi A—G skalai un ko attiecina uz sadzīves tehniku saskaņā ar Direktīvu 1992/75/EK par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm[10], patērētājiem ir labi pazīstams un ir pierādījis savu lietderību energoefektīvākas sadzīves tehnikas popularizēšanā. Tas pats dizains ir jāizmanto riepu degvielas patēriņa efektivitātes marķējumam. (16) Uz riepām izvietotam marķējumam tirdzniecības vietā, kā arī tehniskos reklāmizdevumos ir jānodrošina tas, ka izplatītāji un arī iespējamie gala lietotāji saņem harmonizētu informāciju par riepu degvielas patēriņa efektivitāti, saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni. (17) Daži gala lietotāji riepas izvēlas pirms ierašanās tirdzniecības vietā vai arī tās iegādājas, pasūtot pa pastu. Lai nodrošinātu to, ka arī šie gala lietotāji var pieņemt apzinātu lēmumu, kura pamatā ir harmonizēta informācija par riepu degvielas patēriņa efektivitāti, saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni, marķējums ir jāattēlo visa veida tehniskos reklāmizdevumos, tostarp tādos izdevumos, kurus publicē internetā. (18) Potenciālos gala lietotājus jānodrošina ar informāciju, kurā izskaidroti visi marķējuma elementi un to atbilstība. Informācija jāsniedz tehniskos reklāmizdevumos, piemēram, piegādātāju tīmekļa vietnēs. ( 19 8) Informācija ir jāsniedz saskaņā ar harmonizēt aj ām testēšanas metodēm, kam jābūt uzticamām, precīzām un reproducējamām, lai kas noteiktas [Regulā (EK) Nr. …/… par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību] noteiktas minimālās prasības riepu saķerei ar slapju ceļu], lai gala lietotāji varētu salīdzināt dažādas riepas un lai varētu samazināt testēšanas izmaksas ražotājiem. ( 20 19 ) Lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielinātu autotransporta drošību, dažas Gadījumos, kad dalībvalstis var izveidot rosinošus pasākumus, kas veicina degvielu taupošu un drošāku riepu izmantošanu. I i r lietderīgi noteikt minimālās riepu klases attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un saķeri ar slapju ceļu , par kurām zemākas klases riepām šādas veicinošus pasākumus nevar piemērot, lai izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības. Viens no šādiem veicinošiem pasākumiem var būt valsts atbalsts. Šī regula direktīva neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas šajā sakarā var tikt īstenotas saskaņā ar Līguma 87. un 88. pantu. ( 21 20 ) Lai sasniegtu šo marķēšanas noteikumu mērķus un Kopienā visiem nodrošinātu vienlīdzīgus nosacījumus , ļoti svarīgi ir, lai ražotāji, piegādātāji un izplatītāji ievērotu šos noteikumus. Tāpēc dalībvalstīm ir jāpārrauga šo noteikumu ievērošana, veicot tirgus uzraudzību un regulāras retrospektīvas pārbaudes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 [11] . ( 22 21 ) Riepu piegādātāji un izplatītāji jāmudina ievērot šīs regulas noteikumus pirms 2012. gada, lai paātrinātu marķējuma atpazīstamību un tā priekšrocību īstenošanu . ( 23 21 ) Šīs direktīvas regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[12]. ( 24 22 ) Jo īpaši Komisija ir jāpilnvaro ieviest prasības saistībā ar klasifikāciju saķerei ar slapju ceļu C2 un C3 klases riepām, ieviest prasības saistībā ar citiem būtiskiem riepu parametriem, kas nav degvielas patēriņa efektivitāte, saķere ar slapju ceļu un ārējais rites troksnis pieņemt saķeres klasifikāciju īpaši sniega un ledus apstākļiem paredzētām riepām un pielāgot pielikumus tehnikas attīstībai. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas direktīvas elementus, to papildinot, tad tie ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (25) Jāveic šīs regulas pārskats, lai noteiktu gala lietotāju izpratni par marķējumu un marķējuma iespējas panākt pārmaiņas tirgū, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU DIREKTĪVU . 1. pants Mērķis un priekšmets Šīs regulas direktīvas mērķis ir palielināt autotransporta drošību, ekonomisko un vides degvielas patēriņa efektivitāti, veicinot degvielu taupošu , drošu un zema trokšņa līmeņa riepu izmantošanu. Šī regula direktīva izveido sistēmu harmonizētas informācijas sniegšanai par riepu parametriem, tam izmantojot marķējumu , kas ļauj patērētājiem pieņemt uz informāciju pamatotu lēmumu, iegādājoties riepas . 2. pants Darbības joma 1. Šo regulu direktīvu piemēro C1, C2 un C3 klases riepām. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu direktīvu nepiemēro: a) atjaunotām riepām, b) profesionālām riepām apvidus transportlīdzekļiem, c) riepām, kuras konstruētas tā, lai tās uzstādītu tikai tiem transportlīdzekļiem, kas pirmoreiz reģistrēti pirms 1990. gada 1. oktobra, d) T-tipa pagaidu lietošanas rezerves riepām, e) riepām ātruma kategorijā līdz 80 km/h, f) riepām, kuru nominālais loka diametrs nepārsniedz 254 mm, vai ir 635 mm vai lielāks, g) riepām, kas aprīkotas ar papildu ierīcēm, lai uzlabotu ekspluatācijas parametrus (piemēram, riepām ar radzēm). 3. pants Definīcijas Šajā regulā direktīvā : (1) “C1, C2 un C3 klases riepas” ir riepu klases, kas noteiktas 8. pantā [Regulā (EK) Nr. …/… par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību][13]; (2) “T-tipa pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir pagaidu lietošanas rezerves riepa, kas konstruēta izmantošanai ar spiedienu, kas ir augstāks par standarta un pastiprinātajām riepām noteikto spiedienu; (3) “tirdzniecības vieta” ir vieta, kur riepas ir izliktas apskatei vai tiek glabātas vai un piedāvātas tirdzniecībā gala lietotājiem , tostarp automobiļu izstāžu zāles, ja tajās izliktas apskatei tiek piedāvātas tirdzniecībā gala lietotājiem riepas, kas nav uzmontētas transportlīdzekļiem; (4) “tehniski reklāmizdevumi” ir tehniskas rokasgrāmatas, brošūras, informatīvas lapas un katalogi, vai nu jebkādi drukāti, vai un elektroniski materiāli, kā arī interneta tirgvedība, materiāli ko izmanto riepu vai transportlīdzekļu reklamēšanā tirgvedībā , un šādu materiālu mērķauditorija ir gala lietotāji vai izplatītāji, un tie raksturo atsevišķus riepas parametrus , par minētajiem materiāliem uzskata arī tehniskās rokasgrāmatas, brošūras, tirgvedību internetā, informatīvas lapas un katalogus ; (5) “tehniskā dokumentācija” ir informācija par riepām, piemēram, ziņas par riepu ražotāju un zīmolu, arī riepas tipa parametri vai riepu grupas parametri, kas noteikti, lai varētu norādīt degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un izmērīto ārējā rites trokšņa vērtību, kā arī testu ziņojumi un testēšanas precizitāte; (6) “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu produktu vai liek šo produktu izveidot vai ražot, vai laiž šo produktu tirgū ar savu vārdu vai preču zīmi; (7) “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas reģistrēta Kopienā un laiž kādas trešās valsts ražojumu Kopienas tirgū; (8) “piegādātājs” ir ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā, vai importētājs; (9) “izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, izņemot piegādātāju vai importētāju, kas riepu dara pieejamu tirgū; (10) “darīt pieejamu tirgū” nozīmē, veicot komercdarbību, par samaksu vai par brīvu piegādāt produktu izplatīšanai vai izmantošanai Kopienas tirgū; (11) “gala lietotājs” ir patērētājs, tostarp autoparka vadītājs vai autotransporta uzņēmums, kas pērk vai plāno pirkt riepu; (12) “būtisks parametrs” ir riepas parametrs, piemēram, rites pretestība, saķere ar slapju ceļu vai ārējais rites troksnis, kas lietošanas laikā ievērojami ietekmē vidi, satiksmes drošību vai veselību. 4. pants Riepu piegādātāju pienākumi Dalībvalstis nodrošina to, ka riepu piegādātāji izpilda šādus noteikumus. 1. (1) P p iegādātāji nodrošina to, ka C1 un C2 klases riepām, kuras piegādā izplatītājiem vai gala lietotājiem, uz riepas protektora atrodas marķējuma uzlīme, kurā norādīta degvielas patēriņa efektivitātes klase (atbilstīgi I pielikuma A daļas noteikumiem) un ārējā rites trokšņa izmērītā vērtība (atbilstīgi I pielikuma C daļas noteikumiem). C1 klases riepu marķējumā norāda arī saķeri ar slapju ceļu raksturojoši klasi” –atbilstīgi I pielikuma B daļas noteikumiem. 2. (2) Š š ā panta 1. punktā minētajam marķējuma formātam ir jāatbilst II pielikumā iestrādātajiem noteikumiem. 3. (3) P p iegādātāji tehniskajos reklāmizdevumos degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību un, ja nepieciešams, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi C1, C2 un C3 klases riepām saskaņā ar I pielikumā iestrādātajiem noteikumiem norāda III pielikumā noteiktajā kārtībā; C2 un C3 klases riepām jānorāda arī izmērīts rites pretestības koeficients . 4. Piegādātāji savās tīmekļa vietnēs publisko rites pretestības koeficientu, ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību un, ja nepieciešams, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo indeksu C1, C2 un C3 klases riepām. 5. (4) P p iegādātāji tehnisko dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu dalībvalstu iestādēm periodā, kas beidzas piecus gadus pēc datuma, kad attiecīgā riepu tipa pēdējā riepa ir tikusi darīta pieejama tirgū; tehniskajai dokumentācijai ir jābūt pietiekami sīki izstrādātai, lai iestādes varētu pārbaudīt marķējumā sniegto ziņu — degvielas patēriņa efektivitātes, saķeres ar slapju ceļu un ārējā rites trokšņa — precizitāti. 5. pants Riepu izplatītāju pienākumi Dalībvalstis nodrošina to, ka riepu izplatītāji izpilda šādus noteikumus. 1. (1) I i zplatītāji nodrošina to, ka tirdzniecības vietā riepām labi redzamā vietā ir piestiprinātas uzlīmes, kuras piegādātāji ir sagatavojuši saskaņā ar 4. panta 1) punktu. 2. (2) J j a tirdzniecībā piedāvātās riepas nav redzamas gala lietotājam, izplatītājs gala lietotāju nodrošina ar ziņām par attiecīgo riepu degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību. 3. (3) C1 , un C2 un C3 klases riepu izplatītāji norāda norāda degvielas patēriņa efektivitātes klasi un , ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību un, ja nepieciešams, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi, kā paredzēts I pielikumā, uz vai līdz ar rēķiniem, ko gala lietotājiem izsniedz, kad tie iegādājas riepas. C1 klases riepām norāda arī saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi. 6. pants Transportlīdzekļu automobiļu piegādātāju un transportlīdzekļu automobiļu izplatītāju pienākumi Dalībvalstis nodrošina to, ka automobiļu piegādātāji un automobiļu izplatītāji izpilda šādus noteikumus. 1. (1) Automobiļu Transportlīdzekļu piegādātāji un automobiļu transportlīdzekļu izplatītāji nodrošina, ka tehniski reklāmizdevumi sniedz ir sniegtas ziņas par riepām, kuras uzmontētas jauniem transportlīdzekļiem; minētajās ziņās norāda degvielas patēriņa efektivitātes klasi (atbilstīgi I pielikuma A daļai), ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību (atbilstīgi I pielikuma C daļai) un — C1 klases riepām — saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi (atbilstīgi I pielikuma B daļai) III pielikumā norādītajā kārtībā . Šīs ziņas iekļauj vismaz elektroniskajos tehniskajos reklāmizdevumos, kā arī tās sniedz gala lietotājiem pirms transportlīdzekļa iegādes . 2. (2) J j a jauns transportlīdzeklis var būt aprīkots ar dažāda tipa riepām , bet gala lietotājiem nav piedāvāta iespēja izvēlēties tipus un ja gala lietotājiem nepiedāvā iespēju izvēlēties tipus, 1. punktā minētajās ziņās norāda III pielikumā noteiktajā kārtībā tehniskajos reklāmizdevumos norāda šo riepu tipu zemāko degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un augstāko ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību. 3. (3) J j a gala lietotājiem piedāvā iespēju no vairākiem riepu tipiem izvēlēties jaunam automobilim uzstādāmā tipa riepas, tad automobiļu piegādātāji III pielikumā noteiktajā kārtībā tehniskajos reklāmizdevumos norāda šo riepu tipu degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību tad piemēro zemāk minētos nosacījumus: a) ja gala lietotājiem piedāvā iespēju izvēlēties dažādus riepu loku izmērus, bet nepiedāvā iespēju izvēlēties citus riepu tipu parametrus, 1. punktā minētajās ziņās visiem riepu loku izmēriem norāda zemāko degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un augstāko ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību; b) izņemot šī punkta a) apakšpunktā minētos gadījumus, 1. punktā minētajās ziņās visiem riepu tipiem, ko varētu izvēlēties gala lietotājs, norāda degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību. 4) Ja gala lietotājiem piedāvā iespēju izvēlēties no vairākiem riepu tipiem izvēlēties jaunam automobilim uzstādāmā tipa riepas, tad automobiļu izplatītāji pirms pārdošanas sniedz informāciju par šo riepu tipu degvielas patēriņa efektivitātes klasi, saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi un ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību. 7. pants Harmonizētas testēšanas metodes Informācija, kas saskaņā ar 4., 5. un 6. pantu, jāsniedz par riepu degvielas patēriņa efektivitātes klasi, ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību un saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi, iegūst, izmantojot I pielikumā norādītās harmonizētās testēšanas metodes. 8. pants Verifikācijas procedūra Dalībvalstis saskaņā ar IV pielikumā izklāstīto procedūru novērtē atbilstību deklarētajām degvielas patēriņa efektivitātes klasēm un saķeri ar slapju ceļu raksturojošām klasēm I pielikuma A un B daļas nozīmē, kā arī atbilstību deklarētajai ārējā rites trokšņa vērtībai I pielikuma C daļas nozīmē. Papildus saskaņā ar 4. panta 5. punktu nodrošinātajai tehniskajai dokumentācijai dalībvalstis atbilstības novērtējuma vajadzībām var izmantot riepu tipa apstiprinājuma dokumentāciju, kas nodrošināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. …/… [par tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību] [14] . 9. pants Iekšējais tirgus 1. Ja šīs regulas direktīvas noteikumi ir izpildīti, dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz šīs regulas direktīvas darbības jomā esošo ražojuma raksturojošo informāciju, aizliegt vai ierobežot to, ka riepas dara pieejamas tirgū. 2. Dalībvalstis uzskata, ka marķējums un informācija par ražojumu atbilst šīs regulas direktīvas noteikumiem, ja vien dalībvalstu rīcībā nav pretēju pierādījumu. Deklarēto vērtību precizitātes izvērtēšanas vajadzībām tās var pieprasīt saskaņā ar 4. panta 5. punktu, lai piegādātāji iesniedz tehnisko dokumentāciju. 10. pants Stimuli Dalībvalstis nedrīkst īstenot veicinošus pasākumus attiecībā uz riepām, kuru klase ir zemāka par C klasi attiecībā gan uz degvielas patēriņa efektivitāti līmeni , gan uz saķeri ar slapju ceļu raksturojošo C klasi attiecīgi I pielikuma A un B daļas nozīmē. 11. pants Grozījumi un pielāgošana tehnikas attīstībai Šie pasākumi, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas direktīvas elementus, cita starpā tos papildinot, ir jāpieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. (1) Prasību noteikšana attiecībā uz saķeri ar slapju ceļu raksturojošu klasifikāciju C2 un C3 klases riepām — ar nosacījumu, ka ir pieejamas piemērotas harmonizētas testēšanas metodes. (2) Prasību noteikšana attiecībā uz citiem būtiskiem parametriem, ciktāl šie parametri ietekmē vidi, veselību vai drošību, - ar nosacījumu, ka ir pieejamas piemērotas harmonizētas testēšanas metodes un ka šādas prasības ir rentablas Attiecīgā gadījumā saķeres klasifikācijas pielāgošana tādu riepu tehniskajām īpatnībām, kas galvenokārt paredzētas, lai ledus vai sniega apstākļos vai abos kopā sniegtu labākus rezultātus nekā parastās riepas attiecībā uz to spēju uzsākt un nodrošināt transportlīdzekļa kustību . (3) Šīs direktīvas I līdz IV pielikuma pielāgošana tehniskajai attīstībai. 12. pants Izpilde Dalībvalstis nodrošina to, ka par tirgus uzraudzību atbildīgās iestādes pārbauda atbilstību šīs regulas prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008, un jo īpaši ar šīs regulas 41. pantu, kurā paredzēti sodi. 12. pants Sankcijas 1. Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par atbilstīgi šai direktīvai pieņemto attiecīgās valsts noteikumu pārkāpumiem, un veic visus to īstenošanai vajadzīgos pasākumus. 2. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis minētos noteikumus dara zināmus Komisijai ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un bez kavēšanās informē Komisiju par jebkādiem vēlākiem grozījumiem, kas tos ietekmē. 13. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja. 2. Ja ir izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 14. pants Pārskatīšana 3. Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas direktīvas stāšanās spēkā, Komisija izvērtē vajadzību pārskatīt šo regulu, inter alia , ņemot vērā zemāk minēto: I pielikumā noteiktās energoefektivitātes klases un saķeri ar slapju ceļu raksturojošās klases. a) marķējuma efektivitāte, ņemot vērā gala lietotāju informētību; b) vai marķēšanas programma jāpaplašina, iekļaujot atjaunotās riepas; c) vai jāievieš jauni riepu parametri; d) ziņas par riepu parametriem, ko transportlīdzekļu piegādātāji un izplatītāji snieguši gala lietotājiem. 4. Komisija šā novērtējuma rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 5 gadus pēc šīs regulas piemērošanas dienas. 15. pants Transponēšana 1. Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 1. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Tās piemēro minētos noteikumus no 2012. gada 1. novembra. Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 16. 15. pants Stāšanās spēkā 5. Šī regula direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 6. Šo regulu piemēro no 2012. gada 1. novembra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. 17. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs I pielikums Riepu parametru klasifikācija A daļa. Degvielas patēriņa efektivitātes klases Degvielas patēriņa efektivitātes klase ir jānosaka, par pamatu izmantojot rites pretestības koeficientu ( RRK ) atbilstīgi tekstā iekļautajai A – G skalai, un jāizmēra saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumiem Nr. 117[15] un to turpmākiem grozījumiem . Ja riepu tipu apstiprina vairākās riepu klasēs (piemēram, C1 un C2), šī riepu tipa degvielas patēriņa efektivitātes klases noteikšanai ir jāizmanto tā klasifikācijas skala, kas attiecas uz augstāko riepu klasi (piemēram, C2, nevis C1). C1 klases riepas | C2 klases riepas | C3 klases riepas | RRK kg/t | Degvielas patēriņa efektivitātes klase | RRK kg/t | Degvielas patēriņa efektivitātes klase | RRK kg/t | Degvielas patēriņa efektivitātes klase | RRK≤6,5 | A | RRK≤5,5 | A | RRK≤4,0 | A | 6,6≤RRK≤7,7 | B | 5,6≤RRK≤6,7 | B | 4,1≤RRK≤5,0 | B | 7,8≤RRK≤9,0 | C | 6,8≤RRK≤8,0 | C | 5,1≤RRK≤6,0 | C | - | D | - | D | 6,1≤RRK≤7,0 | D | 9,1≤RRK≤10,5 | E | 8,1≤RRK≤9,2 | E | 7,1≤RRK≤8,0 | E | 10,6≤RRK≤12,0 | F | 9,3≤RRK≤10,5 | F | RRK≥8,1 | F | RRK≥12,1 | G | RRK≥10,6 | G | - | G | B daļa. Saķeri ar slapju ceļu raksturojošās klases C1 klases riepām saķeri ar slapju ceļu raksturojošo klasi ir jānosaka, par pamatu izmantojot saķeri ar slapju ceļu raksturojošo indeksu ( G ) atbilstīgi pielikumā iekļautajai skalai no A līdz G, un to ir jāmēra saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumiem Nr. 117 un to turpmākiem grozījumiem – vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņu emisijām un saķeri ar slapju virsmu . G | Saķeri ar slapju ceļu raksturojošās klases | 155≤G | A | 140≤G≤154 | B | 125≤G≤139 | C | - | D | 110≤G≤124 | E | G≤109 | F | - | G | C daļa. Ārējais rites troksnis Ārējā rites trokšņa izmērīto vērtību norāda decibelos un mēra saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumiem Nr. 117 un to turpmākiem grozījumiem – vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites trokšņu emisijām un saķeri ar slapju virsmu . II pielikums. Marķējuma formāts Šīs direktīvas 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā minētās uzlīmes sastāv no divām daļām: 1) marķējums, kas drukāts turpmāk aprakstītajā formātā, un 2) laukums, kurā norādīts piegādātāja un ražojuma līnijas nosaukums, riepas izmēri, noslogojuma indekss, ātruma kategorija un citi tehniskie parametri (turpmāk tekstā “zīmola vieta”). 1. Marķējuma dizains 1.1 Uz 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā minētās uzlīmes uzdrukātajam marķējumam ir jāatbilst šajā attēlā aplūkojamam paraugam. [pic] [pic] 1.2 Marķējuma raksturlielumi [pic] [pic] 1.3 Marķējumam ir jābūt vismaz 75 mm platam un 110 mm augstam. Ja marķējumu drukā lielākā formātā, tās saturs jāattēlo, saglabājot iepriekš norādīto elementu proporcijas. 1.4 Marķējumam ir jāatbilst šādām prasībām. a) Krāsas ir CMYK sistēmas krāsas — ciānkrāsa, fuksīns, dzeltenā un melnā krāsa — un tās norāda atbilstīgi šim piemēram: 00-70-X-00 (0 % ciānkrāsas, 70 % fuksīna, 100 % dzeltenās krāsas, 0 % melnās krāsas). b) Šeit turpmāk norādītie numuri skaidro 1.2. punktā redzamā attēla elementus. [pic] Degvielas patēriņa efektivitāte Paraugā attēlotā piktogramma: platums — 19,5 mm; augstums — 18,5 mm. Piktogrammas ietvars: 3,5 pt, ietvara platums — 26 mm; augstums — 23 mm. Klases ietvars: biezums — 1 pt. Ietvaru noslēdzošās biezums — 3,5 pt, ietvara platums — 36 mm. Krāsa — X-10-00-05. [pic] Saķere ar slapju ceļu Paraugā attēlotā piktogramma: platums — 19 mm; augstums — 19 mm. Piktogrammas ietvars: biezums — 3,5 pt, ietvara platums — 26 mm; augstums — 23 mm. Klases ietvars: biezums — 1 pt. Ietvaru noslēdzošās biezums — 3,5 pt, ietvara platums — 26 mm. Krāsa — X-10-00-05. [pic] Ārējais rites troksnis Paraugā attēlotā piktogramma: platums — 23 mm; augstums — 15 mm. Piktogrammas ietvars: biezums — 3,5 pt, ietvara platums — 26 mm; augstums — 24 mm. Vērtības ietvars: biezums — 1 pt. Ietvaru noslēdzošās biezums — 3,5 pt; augstums — 24 mm. Krāsa — X-10-00-05. [pic] Marķējuma robeža: biezums — 1,5 pt; krāsa – X-10-00-05. [pic] A—G skala - Bultas: augstums — 4,75 mm; atstarpe — 0,75 mm; melnās līnijas biezums — 0,5 pt; izmanto tālāk norādītās krāsas. ? A: X-00-X-00; ? B: 70-00-X-00; ? C: 30-00-X-00; ? D: 00-00-X-00; ? E: 00-30-X-00; ? F: 00-70-X-00; ? G: 00-X-X-00. - Teksts: Helvetica Bold 12 pt, 100 % balts, melnā kontūra — 0,5 pt. [pic] Klase - Bulta: platums — 16 mm; augstums — 10 mm; 100 % melns. - Teksts: Helvetica Bold 27 pt, 100 % balts. [pic] Līnijas skalā: biezums — 0,5 pt; raustītās līnijas posms — 5,5 mm; 100 % melns. [pic] Skalas teksts: Helvetica Bold 11 pt; 100 % melna; [pic] Trokšņa lielums - Lauks: platums — 25 mm; augstums — 10 mm; 100 % melns. - Teksts: Helvetica Bold 20 pt, 100 % balts. - Vienības teksts: klases apzīmējums “(A)” — Helvetica Bold Regular 13 pt, 100 % balts. [pic] ES logotips: platums — 9 mm; augstums — 6 mm. [pic] Norāde uz regulu direktīvu : Helvetica Regular 7,5 pt; 100 % melna. Norāde uz riepu klasi: Helvetica Bold 7,5 pt; 100 % melna; c) Fonam ir jābūt baltam. 1.5 Riepas klase (C1, C2 vai C3) marķējumā ir jānorāda atbilstoši 1.2. punktā attēlā redzamajam paraugam. 2. Zīmola vieta 2.1 Piegādātājiem uz uzlīmes ir jānorāda savs nosaukums, ražojuma līnijas nosaukums, riepas izmēri, noslogojuma indekss, ātruma kategorija un citi tehniskie parametri — jebkādā krāsā, formātā un dizainā ar nosacījumu, ka zīmola vietas proporcionālais izmērs nepārsniedz attiecību 4:5 pret marķējuma izmēru un ka uzraksts uz marķējuma neaizsedz marķējuma tekstu. III pielikums Tehniskos reklāmizdevumos sniegtā informācija 1. Informācija par riepām ir jāsniedz šādā kārtībā: i) degvielas patēriņa efektivitātes klase (burts no A līdz G); C2 un C3 klases riepām jānorāda arī rites pretestības koeficients; ii) saķeri ar slapju ceļu raksturojošā klase (burts no A līdz G); iii) ārējā rites trokšņa izmērītā vērtība (dB). 2. Šai Pielikuma 1. punktā minētajai informācijai ir jāatbilst šādām prasībām: i) tai ir jābūt viegli lasāmai; ii) tai ir jābūt viegli saprotamai; iii) ja riepu tips atkarībā no izmēriem vai citiem parametriem atbilst vairākām klasēm, norāda diapazonu, ko veido riepa ar vissliktākajiem parametriem un riepa ar vislabākajiem parametriem. 3. Piegādātājiem to tīmekļa vietnēs ir jādara pieejama arī šāda informācija: i) uz marķējuma uzdrukāto piktogrammu skaidrojums; ii) paziņojums, kurā uzsvērts, ka faktiskais degvielas ietaupījums un satiksmes drošība lielā mērā ir atkarīga no vadītāja uzvedības, jo īpaši šādiem faktoriem: - ekoloģisks braukšanas stils var būtiski samazināt degvielas patēriņu, - lai uzlabotu saķeri ar slapju ceļu un degvielas patēriņa efektivitāti, regulāri jāpārbauda riepu spiediens, - vienmēr ir strikti jāievēro apstāšanās ceļam vajadzīgā distance. IV pielikums. Verifikācijas procedūra Katram piegādātāja noteiktajam riepu tipam vai riepu grupai saskaņā ar šeit izklāstīto procedūru novērtē atbilstību deklarētajām degvielas patēriņa efektivitātes klasēm, saķeri ar slapju ceļu raksturojošajām klasēm un deklarētajai ārējā rites trokšņa vērtībai. (1) Vispirms testē tikai vienu riepu. Ja izmērītā vērtība atbilst deklarētajai klasei vai ārējā rites trokšņa izmērītajai vērtībai, pārbaude ir izturēta. (2) Ja izmērītā vērtība neatbilst deklarētajai klasei vai ārējā rites trokšņa izmērītajai vērtībai, testē vēl trīs riepas. Lai novērtētu atbilstību deklarētajai informācijai, izmanto šo četru testēto riepu mērījumu vidējo vērtību. [1] Eiropas Vides aģentūra, Ikgadējā Eiropas Kopienas siltumnīcefekta gāzu inventarizācija 1990.−2005. gadā un inventarizācijas ziņojums par 2007. gadu, 88. lpp. [2] OV C , , lpp. [3] OV C , , lpp. [4] OV C , , lpp. [5] OV C , , lpp. [6] COM(2008) 433. [7] COM(2006)545. [8] [Priekšlikums COM(2008) 316 pašlaik tiek pieņemts,] OV C , , lpp. [9] OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp. [10] OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp. [11] OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp. [12] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [13] [NB! Regulas priekšlikumā (COM(2008) 316) iestrādātajā riepu klasifikācijas sistēmā ir izlaisti vieglie kravas automobiļi (N1). Padomes līmenī ir vienošanās pārskatīt COM(2008) 316 8. pantā ierosināto definīciju, tajā iekļaujot N1 klases riepas; vienošanās tiks panākta vēlākais oktobrī, pirms tiek pieņemts šis priekšlikums direktīvai par riepu marķēšanu. Šī ir informatīva piezīme likumdošanas procedūras vajadzībām, un tā ir jāsvītro direktīvas pieņemšanas laikā]. [14] OV …, …2009., lpp. [15] OV L 231, 29.8.2008., 19. lpp .