LV    LV 
 EIROPAS 
KOMISIJA  
Briselē, 12.10.2012  
COM(2012) 589 final 
2012/0284 (NLE) 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par nostāju, kas Eiropas Savien ības vārdā jāpieņem Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas l īguma attiec ībā uz transportl īdzekļu apkalpju 
darbu starptautiskajos autop ārvadājumos ( AETR ) ekspertu grup ā 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  ES un AETR noteikumu veidošan ās gaita  
Eiropas l īgums attiec ībā uz transportl īdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos 
autopārvadājumos (Accord  Européen sur les Trans ports Routiers — AETR ) paredz 
noteikumus par transportl īdzekļu vadīšanas laikposmiem un atp ūtas laikposmiem 
profesion āliem transportl īdzekļu vadītājiem. Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas 
Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) aizg ādībā ir izstrādāts daudzpus ējs nolīgums. Pēc tā 
vadoties, ir izstr ādāti līdzīgi noteikumi Eiropas Savien ībā, proti, Regula (EK) Nr. 561/2006
1 
par transportl īdzekļa vadīšanas laiku un atp ūtas laikposmiem un Regula (EEK) Nr. 3821/852 
par tahogr āfiem, kas ir re ģistrācijas kontrolier īce, ko izmanto, lai p ārbaudītu atbilst ību 
noteikumiem par vad īšanas un atp ūtas laikposmiem. Pašlaik š ī nolīguma līgumslēdzējas puses 
ir 27 ES dal ībvalstis un 24 Eiropas un Vidus āzijas valstis.  
ES 2006. gad ā ieviesa digit ālos tahogr āfus kā obligātu aprīkojumu transportl īdzekļa vadīšanas 
un atpūtas laikposmu uzraudz ībai, aizst ājot analogos tahogr āfus, kas tika izmantoti kopš 
1985. gada. P ēc tam AETR līgumslēdzējas puses vienoj ās no 2011. gada ieviest t ādus pašus 
digitālos tahogr āfus transportl īdzekļos, ko izmanto starptautiskaj ā transport ā. Šoreiz t ās 
vienojās iekļaut AETR  jaunu 22.a pantu, kur ā paredzēta tahogr āfa specifik ācija, kuru 
automātiski attiecina uz vis ām AETR  līgumslēdzējām pusēm, lai gan ES to jau bija vienpus ēji 
nolēmusi, neapspriežoties ar ārpus ES l īgumslēdzējām pusēm, kad tā grozīja Regulas (EEK) 
Nr. 3821/85 IB pielikumu.  
Komisija 2011. gada 19. j ūlijā iesniedza priekšlikumu groz īt Regulu (EEK) Nr. 3821/85 
attiecībā uz tahogr āfiem. Eiropas Parlaments nobalsoj a par savu atzinumu 2012. gada 3. j ūlijā. 
Vienlaikus Padome 27. j ūnijā panāca vispārēju pieeju par Padomes nost āju pirmajā lasījumā. 
Ar grozīto regulu ievieš tehnolo ģiskus uzlabojumus, kam b ūs nozīmīga ietekme uz digit ālo 
tahogrāfu specifik ācijām. Šajā sakarā Padome iek ļāva apsvērumu, saska ņā ar kuru "Komisija 
veiks piem ērotus pas ākumus ANO/EEK, lai nodrošin ātu vajadz īgo saska ņotību starp 
Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un AETR  nolīgumu". Komisijas pazi ņojumā "Digitālais tahogr āfs: 
Turpmāko pasākumu ceļvedis"3 arī uzsvērta vajadz ība pielāgot AETR , lai to saska ņotu ar 
jaunāko attīstību tahogr āfu jomā. 
Sūdzības no ārpus ES AETR līgumslēdzējām pusēm  
Komisija 2009. gad ā pieņēma Regulu (ES) Nr. 1266/20094, kas cita starp ā risina tā saucamo 
"vienas min ūtes problēmu"5 (no 2011. gada 1. oktobra) un ar ko ieviesa otro kust ības sensoru 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu 
sociālās jomas ties ību aktu saska ņošanu saist ībā ar autotransportu, gr oza Padomes Regulu (EEK) 
Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atce ļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85, 
OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp. 
2 Padomes 1985. gada 20. decembra Regula (EEK) Nr. 3821/85 par re ģistrācijas kontrolier īcēm, ko 
izmanto autotransport ā, OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp. 
3 COM(2011) 454 gal īgā redakcija. 
4 Komisijas 2009. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1266/2009, ar kuru tehnikas att īstībai pielāgo 
Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par re ģistrācijas kontrolier īcēm, ko izmanto autotransport ā, OV L 
339, 22.12.2009., 3. lpp. 
 
LV 3   LV (no 2012. gada 1. oktobra). Visiem tahogr āfiem, kas uzst ādīti transportl īdzekļos pēc šiem 
datumiem, bija vai b ūs jāatbilst jaunaj ām tehniskaj ām prasībām. Atbilst īgi nolīguma 
22.a pantam ārpus ES AETR līgumslēdzējas puses tiek autom ātiski pakļautas šīm jaunajām 
saistībām.  
Saskaroties ar š īm izmaiņām Eiropas Savien ībā, Krievijas Feder ācija, Baltkrievija, Ukraina un 
Turcija ir arvien neapmierin ātākas ar 22.a panta meh ānisma autom ātisku piem ērošanu, kuru 
tās uzskata par nel īdzsvarotu un neadekv ātu, lai nodrošin ātu saskaņotu digitālā tahogrāfa 
ieviešanu. T ās 2011. gad ā lūdza kompetento iest ādi — ANO/EEK Autotransporta darba grupu 
(SC.1) — ofici āli risināt šo jaut ājumu. Rea ģējot uz šo piepras ījumu, SC.1 2011. gada 
septembrī nolēma izveidot AETR ekspertu grupu, lai apspriestu pašreiz ējo situāciju AETR un 
iesniegtu priekšlikumus par to, k ā grozīt nolīgumu. 
ES kopējas nostājas nepieciešam ība AETR  
AETR ekspertu grupa satik ās divreiz — 2012. gada 2. mart ā un 6. jūnijā. Minēto apspriežu 
laikā ārpus ES līgumslēdzējas puses apstiprin āja savu vēlmi atrast pie ņemamu risin ājumu, kas 
ļauj tām iesaistīties lēmumu pie ņemšanas proces ā, un iesniedza konkr ētus priekšlikumus, lai 
to panāktu:  
(a) Pirmkārt, Krievijas Feder ācija iesniedza priekšlikumu jaunam 22.a pantam, kas 
pašreizējo ES acquis  transpon ēšanas meh ānismu AETR aizstās ar lēmumu 
pieņemšanas procesu, kur ā piedalīsies visas AETR līgumslēdzējas puses.  Tiks 
izveidota administrat īva komiteja, kuras sast āvā ir visas l īgumslēdzējas puses, un t ā 
tiks pilnvarota noteikt digit ālo tahogrāfu specifik ācijas.  Katrai līgumslēdzējai pusei 
būs viena balss, un l ēmumi tiks pie ņemti ar vienk āršu klātesošo un balsojošo locek ļu 
balsu vair ākumu.  Nebūs vajadzīgs kvorums ar pusi no l īgumslēdzējām pusēm. 
(b) Turcija lūdza ES padar īt pieejamu TACHOnet , piedāvājot tehnisku risin ājumu, kas 
atbilst visu l īgumslēdzēju pušu vajadz ībām attiecībā uz privātumu un izmaks ām. 
Jāatzīmē, ka pašreiz savienojumi ar TACHOnet notiek br īvprātīgi, izmantojot sui 
generis  risinājumus, bet popul ārākais no tiem ir izmantot netiešu savienojumu, 
izmantojot attiec īgās ES dal ībvalsts sTesta  piekļuves punktu (tikai Horv ātija un 
bijusī Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republika izmanto tiešu sTesta savienojumu).  
(c) Ukraina un Turcija jaut āja, vai būs iespējams, ka ES pievienojas AETR , jo tai ir 
izšķiroša loma tahogr āfa attīstībā. Tas garant ētu un vienk āršotu vajadz īgo pastāvīgo 
ES tiesību aktu saska ņošanu ar AETR attīstību.  
Turklāt tika ierosin āts, ka turpm ākā administrat īvā komiteja ne tikai j āpilnvaro pie ņemt 
digitālā tahogrāfa tehnisko specifik āciju, bet ar ī grozīt sociālos noteikumus, kas ir AETR 
darbības jomā. Tomēr Komisija uzskata, ka šis ierosin ājums ir ārpus priekšlikuma jomas, 
pašlaik nav pamatots, un nepl āno ierosin āt jebkādu turpmāku rīcību.  
Nākamās ekspertu grupas tikšan ās ir plānotas 2012. gada 25. oktobr ī un 3. decembr ī. 
Sagaidāms, ka ES tiks l ūgts pieņemt skaidru nost āju, lai ekspertu grupa  var pabeigt darbu. 
Ņemot vērā priekšlikumu noz īmīgumu un darb ības jomu un t ā kā jautājumi, uz kuriem 
                                                                                                                                                         
5 Noapa ļošana līdz 60 sekund ēm, reģistrējot braukšanas laiku gad ījumā, ja notiek bieža un īsa apstāšanās. 
 
LV 4   LV attiecas AETR , ir ES ekskluz īvā kompetenc ē, tad nebūs pietiekama vienk ārša koordin ācija uz 
vietas un b ūs nepieciešama form āla koordin ēta nostāja ES līmenī.  
2. IEROSIN ĀTIE AETR GROZĪJUMI 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, varētu apsvērt iespēju saglabāt pašreizējo 22.a panta meh ānismu 
un apturēt AETR ekspertu grupas pašreiz ējās apspriedes. Tom ēr tas nebūtu patiess risin ājums. 
Tādā gadījumā ir paredzams, ka soci ālie un tahogr āfa noteikumi vairs netiktu pareizi īstenoti 
ārpus ES AETR valstīs. Tamlīdzīgas deklar ācijas jau ir izteikusi Krievija, Baltkrievija un 
Ukraina. T ās brīdināja, ka vairs neatz īs pienākumu izmantot ier īci, kuras tehnisko b ūtību tās 
nevar ietekm ēt.  
Jāatzīmē, ka no ES re ģistrēto pārvadātāju starptautiskajiem p ārvadājumiem vid ēji ES 8 % ir 
uz trešām valstīm, lielākā daļa — uz AETR valstīm. Dažās dalībvalstīs transporta īpatsvars uz 
ārpus ES AETR valstīm var būt vairāk nekā 30 %. Turkl āt ES saviem AETR partneriem ir 
ražoto pre ču neto eksport ētāja, un liel āko daļu no šīm precēm transport ē ES pārvadātāji. 
Tādējādi visi strīdi starp ES un t ās AETR partneriem kait ē ES kravu autop ārvadājumu nozarei.  
Nesenie notikumi Krievij ā rada papildu gr ūtības. Krievijas autoparku, kas var ētu būt Eiropas 
sociālās jomas noteikumu darb ības jomā, lēš 4 līdz 5 miljonu transportl īdzekļu apjomā. 
Pašlaik tikai neliels šo transportl īdzekļu procents veic starptautisku transportu AETR darbības 
zonā un ir apr īkoti ar tahogr āfiem. Tom ēr šī situācija main īsies, jo Krievija ir nol ēmusi 
2012. gad ā noteikt oblig ātu tahogrāfu izmantošanu p ārvadājumiem valsts teritorij ā. Tāpēc ir 
iespējams, ka Krievija arvien vair āk slieksies izmantot savus tahogr āfus transportam ES. 
Tādēļ nepārprotami ES b ūtu ieinteres ēta piedalīties esošās tahogrāfa sistēmas pārskatīšanā. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, Komisija ierosina AETR ekspertu grup ā pieņemt ES nost āju 
attiecībā uz šādiem AETR grozījumiem.  
a. 22.a panta izmai ņas  
22.a panta izmai ņas liktu izveidot administrat īvo komiteju Žen ēvā ANO/EEK aizg ādībā. Tā 
rezultātā ārpus ES AETR partneri sp ēs ietekmēt tahogrāfa pielāgošanu tehnikas att īstībai, 
izmantojot administrat īvo komiteju. Šai jaunizveidotajai AETR komitejai b ūtu jāpieņem 
lēmumi ar vienk āršu vai kvalific ētu balsu vair ākumu.  
Šis scenārijs varētu radīt saskaņotības probl ēmas starp t ām specifik ācijām, ko Žen ēvā 
apstiprinājusi administrat īvā komiteja, un pras ībām, ko pie ņēmusi Komisija p ēc atzinuma, 
kuru sniegusi Komiteja par piel āgošanu tehnikas att īstībai, kas izveidota ar Regulu (EEK) 
Nr. 3821/85. Iesp ējamā nesaskaņotība skartu t ās komitejas pilnvaras, kura izveidota saska ņā 
ar Regulu (EEK) Nr. 3821/85, un dal ībvalstīm un ES pras ītu lielākas pūles koordin ēt nostāju, 
kas jāpieņem ANO/EEK strukt ūrās, jo Komisija nevar ētu oficiāli paust savu nost āju. Ja ES 
kļūst par AETR līgumslēdzēju pusi, koordin ēto Savienības nostāju izteiks Eiropas Komisija.  
Turklāt 22.a panta izmai ņas pieprasa stingrus nosac ījumus attiec ībā uz balsošanas k ārtību, par 
ko vienojusies jaundibin ātā AETR komiteja. Cit ādi var gad īties, ka, neatkar īgi no iesp ējamās 
ES iekšējās koordin ācijas, to dal ībvalstu skaits, kas ir kl āt komitejas san āksmē, varētu būt 
nepietiekams, lai iebilstu pret nepie ņemamiem groz ījumiem, ko ierosin ājuši ārpus ES partneri.  
Piemēram, saska ņā ar ekspertu grupas pirmaj ā sanāksmē iesniegto Krievijas Feder ācijas 
priekšlikumu l ēmumi būtu jāpieņem ar vienk āršu klātesošo un balsojošo locek ļu balsu 
vairākumu, ar vajadz īgo kvorumu — pusi no pašreiz ējās 51 AETR līgumslēdzējas puses. 
Praksē tas varētu nozīmēt, ka lēmumus var ētu pieņemt, ja piedal ās vismaz 26 l īgumslēdzējas 
 
LV 5   LV puses un ir vismaz 14 balsis "par". Pašlaik san āksmēs, kas velt ītas AETR jautājumiem, 
visbiežāk piedalās tikai 6-7 ES dal ībvalstis. Gluži pret ēji, lielās ārpus ES ieinteres ētās puses 
(Krievija, Turcija, Ukraina) piedal ās vienmēr, un tās ir pier ādījušas iev ērojamu sp ēju 
vajadzības gadījumā mobilizēt citas līgumslēdzējas puses no NVS vai Vidus āzijas valst īm 
(piemēram, Baltkrieviju, Kazahst ānu). 
b. 14. panta izmai ņas nolūkā atļaut ES pievienošanos AETR  
Ņemot vērā iepriekš min ēto, būtu jāparedz ES pievienošan ās AETR . ES pievienošan ās 
saglabātu ES domin ējošo stāvokli tahogr āfa specifik ācijas noteikšan ā. Tas garant ētu ES 
tiesību aktu un AETR saskaņotu attīstību, jo Žen ēvā pieņemtie noteikumi b ūtu tieši 
piemērojami ES iekš ējā tiesību sistēmā pēc to public ēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. Dalībvalstīm tas pal īdzēs novērst juridisku neskaidr ību par to, vai noteicošie ir 
AETR vai ES tahogr āfa noteikumi.  
Šīs izmaiņas prasītu grozīt AETR 14. pantu, lai at ļautu piedal īties reģionālās integrācijas 
organizācijām. Pati pievienošan ās būtu jāveic otraj ā posmā, Padomei pie ņemot lēmumu pēc 
Komisijas priekšlikuma.  
Ir svarīgi atgādināt, ka AETR nolūkos pārvadājumi starp ES dal ībvalstīm tiek uzskat īti par 
iekšzemes p ārvadājumiem ( AETR attiecas tikai uz starptautiskaj ām transporta oper ācijām). 
Šāda vienm ēr ir bijusi ES un t ās dalībvalstu nost āja. Kad 1970. gados dal ībvalstis, kas taj ā 
laikā veidoja Kopienas, pievienoj ās AETR , tās pieņēma atrunu, kas apstiprin āja šo principu. 
Principu turpina piem ērot, neskatoties uz to, ka dažas ES dal ībvalstis pievienoj ās AETR 
līgumam pirms pievienošan ās ES un t ādēļ nepieņēma iepriekš min ēto atrunu. T ādējādi, 
pievienojoties Eiropas Savien ībai būtu jāpieņem līdzīga atruna, kas t ādējādi ES at ļautu 
turpināt izstrādāt savu digit ālo tahogrāfu izmantošanai ES iekš ējiem pārvadājumiem. 
No tā izriet, ka administrat īvās komitejas balsošanas noteikumi j āizstrādā tā, lai nodrošin ātu 
ES ietekm īgu lomu šaj ā procesā. Piemēram, ar kvalific ētu balsu vair ākumu, kas ir divas 
trešdaļas no tiem, kas bijuši kl āt un piedal ās balsošan ā (ES nodrošina apvienotas 27 balsis no 
tagadējās 51 līgumslēdzējas puses, kuru kl ātbūtne iespējama). Būtu vajadzīgs kvorums ar pusi 
no līgumslēdzējām pusēm. ES koordin ēs savu nost āju, pamatojoties uz Komisijas 
ierosinājumu, izmantojot LESD 218. panta 9. punkta proced ūru, kas ļauj Padomei Savien ības 
vārdā pieņemt nostāju struktūrā, kas izveidota ar nol īgumu.  
Jāatzīmē, ka šāds risinājums atspogu ļo parasto praksi starptautiskajos tehniskajos nol īgumos. 
Piemēram, izkl āstītā procedūra būtu pilnīgi tāda pati k ā tā, kas nor ādīta tā sauktajā 
"Pārskatītajā 1958. gada nol īgumā" par transportl īdzekļu tipa apstiprin ājumu6.  
Paredzētā Savienības pievienošan ās būtu saskaņā ar Tiesas t ā saukto " AETR judikatūru". 
Tiesa 1971. gad ā savā vēsturiskajā spriedum ā7 atzina, ka t ādu transportl īdzekļu apkalpes 
darba joma, ko izmanto autosatiksm ē ar trešām valstīm, ir Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē, 
un izveidoja paral ēlisma principu starp iekš ējām un ārējām pilnvar ām8. ES ir ārēja ekskluz īva 
                                                 
6 Nol īgums par vienotu tehnisko pras ību apstiprin āšanu riteņu transportl īdzekļiem, aprīkojumam un 
detaļām, ko var uzst ādīt un/vai lietot rite ņu transportl īdzekļos, un par nosac ījumiem to apstiprin ājumu 
savstarpējai atzīšanai, kas pieš ķirti, pamatojoties uz š īm prasībām, 2. pārstrādātais izdevums, ieskaitot 
grozījumus, kas st ājās spēkā 1995. gada 16. oktobr ī, OV L 346, 17.12.1997., 81. – 94. lpp. 
7 Eiropas Kopienu Tiesas spriedums liet ā AETR , Lieta 22/70 (1971. gada 31. marts). 
8 Konkr ēti Tiesa atzina, ka "t ādā mērā, kādā Kopienas noteikumi izsludin āti, lai sasniegtu L īgumā 
noteiktos m ērķus, dalībvalstis ārpus darb ības saistībā ar Kopienas iest ādēm nevar uz ņemties saist ības, 
 
 
LV 6   LV kompetence jaut ājumos, kurus risina AETR, saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu, jo AETR 
ietekmē kopīgos noteikumus, ko jau sen ir pie ņēmusi Eiropas Savien ība, kā to parādīja 
Eiropas Kopienu Tiesas prakse AETR lietā. Papildu arguments ir t āds, ka Regulas (EK) 
Nr. 561/2006 10. apsv ērumā ir paredz ēts, ka, ņemot vērā to, ka AETR priekšmets ir š īs regulas 
darbības jomā, pilnvaras apspriest un nosl ēgt nolīgumu ir Eiropas Savien ībai9. 
Turklāt atbilstoši Padomes 1977. gada 12. decembr a Regulas (EEK) Nr. 2829/77 par Eiropas 
līgumu attiec ībā uz transportl īdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autop ārvadājumos 
(Accord  Européen sur les Transports Routiers — AETR )10, stāšanos spēkā 3. pantā noteikts, 
ka "Kopienai j āpanāk vienošan ās ar trešām valstīm saskaņā ar AETR 2. panta 2. punktu. 
Pasākumus, kas paredz ēti AETR 3. panta 2. punkt ā, pieņem Padome p ēc Komisijas 
priekšlikuma".  
c. Jauns10.a pants — vad ītāja karšu valsts re ģistru savstarp ējie savienojumi  
Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3821/85 IB pielikuma 268.a pras ību, kura tika ie viesta ar 
Komisijas Regulu (ES) Nr. 1266/2009, dal ībvalstīm ir pien ākums datu apmai ņu veikt 
elektroniski, lai nodrošin ātu izdodam ās autovad ītāja tahogr āfa kartes unikalit āti. Šis 
pienākums saska ņā ar 22.a pantu attiecas ar ī uz ārpus ES AETR līgumslēdzējām pusēm.  
Lai veicin ātu atbilstību šai pras ībai ES līmenī, Komisija ir izstr ādājusi un veiksm īgi īsteno 
TACHOnet — lietojumprogrammas, kas ļauj savstarp ēji savienot vad ītāja karšu valstu 
reģistrus, lai vis ā Eiropā pārbaudītu šādas kartes unikalit āti nolūkā novērst krāpšanu. Pašlaik 
TACHOnet juridiskais pamats ir Komisijas ieteikums11, kuru aizst ās ar īpašu noteikumu, ko 
ietvers Regulas (EEK) Nr. 3821/85 groz ījumā, ko patlaban apspriež Eiropas Parlament ā un 
Padomē.  
Ierosinātos AETR grozījumus būtu jāizmanto, lai ieviestu jaunu pantu (10.a pantu) AETR 
tekstā, kas padar ītu pārredzamākas saistības, kas noteiktas ar 268.a pras ību, un apstiprin ātu 
datu elektronisk ās apmaiņas attiecībā uz vadītāja kartēm starp līgumslēdzējām pusēm obligāto 
raksturu. Tas padar īs vispārīgāku un dzīvotspējīgāku sen piekopto praksi, ko jau ieviesušas 
vairākas ārpus ES l īgumslēdzējas puses, kuras br īvprātīgi izlēmušas pievienoties TACHOnet , 
pamatojoties uz divpus ējiem nolīgumiem ar atseviš ķām dalībvalstīm.  
Saskaņā ar Direkt īvu 95/46/EK12 datu pārsūtīšana ir iesp ējama tikai uz t ām trešajām valstīm, 
kuras nodrošina pietiekamu personas datu aizsardz ību. Tādēļ jaunajā 10.a pant ā ir ierosin āts 
iekļaut līgumslēdzēju pušu pien ākumu nodrošin āt atbilstīgu personas datu aizsardz ības līmeni. 
Direktīvas 25. panta 2. punkt ā ir noteikts, ka aizsardz ības līmeņa pietiekam ība, kuru sniedz 
kāda trešā valsts, ir j āizvērtē, ņemot vērā apstākļus, tostarp datu raksturu un ierosin ātās datu 
                                                                                                                                                         
kas var ietekm ēt šos noteikumus vai main īt to darbības jomu". Turkl āt "Šīs Kopienas pilnvaras izsl ēdz 
iespēju, ka dal ībvalstīm ir konkur ējoša kompetence, jo visi pas ākumi, kas veikti ārpus Kopienas 
iestādēm, būtu nesader īgi ar kopējā tirgus vienot ību un Kopienas ties ību aktu vien ādu piemērošanu."  
9 Ar Regulas (EEK) Nr. 3820/85 3. pantu šo ES kompetenci noteica skaidri: "Kopiena iesaist ās 
apspriedēs ar trešaj ām valstīm, ja šādas apspriedes vajadz īgas šīs regulas ieviešanai." Skat. ar ī 
Regulas (EEK) Nr. 543/69 3. pantu. 
10 OV L 34, 24.12.1977., 11. lpp. 
11 Komisijas 2010. gada 13. janv āra Ieteikums par elektronisko datu drošu apmai ņu starp dal ībvalstīm, 
pārbaudot izdodamo vad ītāja karšu unikalit āti, OV L9/10, 14.1.2010. 
12 Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direkt īva 95/46/EK par personu aizsardz ību 
attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu apriti. 
 
LV 7   LV apstrādes darbības mērķi. Šajā sakarā ir jānorāda, ka datu par tahogr āfa kartēm jutīgums ir 
diezgan zems. Valstu re ģistros (ES iekšien ē savstarp ēji savienoti, izmantojot TACHOnet ) 
uzglabātā informācija ir ierobežota un diezgan visp ārīga (vadītāja vārds un uzv ārds, 
dzimšanas datums un, ja iesp ējams, dzimšanas vieta, vad ītāja apliecības numurs un valsts, kas 
izsniegusi vad ītāja apliecību, vadītāja kartes statuss un vad ītāja kartes numurs), un jebkur ā 
gadījumā tā jau ir piln ībā pieejama trešo valstu kontrolieriem, veicot p ārbaudes uz ce ļiem. 
Iestādes, kam ir piek ļuve šai inform ācijai, tiks ierobežotas l īdz karšu izdev ējiestādei un 
kontrolieriem, kuri ir nor īkoti pārbaudīt atbilstību noteikumiem par vad īšanas laikposmiem un 
atpūtas laikposmiem profesion āliem autovad ītājiem. Turkl āt elektronisk ā informācijas 
apmaiņa ir tikai t āpēc, lai garant ētu, ka AETR līgumslēdzēju pušu valsts re ģistros vienam 
vadītājam nav vair ākas aktīvas vadītāja kartes.  
Ņemot vērā iepriekš min ēto, var pamatoti uzskat īt, ka visas vai gandr īz visas AETR 
līgumslēdzējas puses ir sp ējīgas nodrošin āt personas datu atbilstošu aizsardz ības līmeni 
attiecībā uz tahogr āfa kartēm. Jebkur ā gadījumā saskaņā ar direkt īvas 25. panta 4. punktu, ja 
tiek konstat ēts, ka treš ā valsts nenodrošina pietiekamu aizsardz ības līmeni, dal ībvalstīm būtu 
jāļauj veikt vajadz īgos pasākumus, lai nov ērstu jebkādu datu nos ūtīšanu uz attiec īgo valsti.  
Turklāt jāatzīmē, ka TACHOnet izmanto ES iekš ējo saziņas sistēmu ( sTESTA ), attiecībā uz 
kuru past āv eksporta un īstenošanas ierobežojumi, ko piem ēro dažām ārpus ES valst īm. No 
ārpus ES valst īm tikai tām AETR valstīm, kas kandid ē uz pievienošanos ES, ir nodrošin āta 
iespēja tieši piesl ēgties TACHOnet , izmantojot sTESTA . Papildus tam dažas valstis var ētu uz 
brīvprātības pamata organiz ēt netiešu savienojumu ar atseviš ķām dalībvalstīm, pamatojoties 
uz minētajiem divpus ējiem nolīgumiem. Tom ēr otrais risin ājums ir apgr ūtinošs iesaist ītajām 
pusēm, nav optim āls, jo vair ākkārt palielina savienojuma punkt u skaitu un neaptver visas 
līgumslēdzējas puses.  
Tādēļ būtu jāizveido alternat īva IT sistēma, kas pied āvātu ārpus ES līgumumslēdzējām pusēm 
alternatīvu inform ācijas apmai ņu ar elektroniskiem l īdzekļiem ar dal ībvalstīm (un 
kandidātvalstīm), ņemot vērā pašreizējos TACHOnet un sTESTA  sistēmu droš ības 
ierobežojumus. Komisija gatavojas uzs ākt pētījumu, lai noteiktu pieejam ās tehniskās iespējas, 
piemēram, drošu interneta savienojumu izmantošanu. Min ētā pētījuma rezult ātiem jābūt 
pieejamiem 2013. gada beig ās.  
3. AETR PĀRSKATĪŠANAS PROCED ŪRA 
AETR 20. un  21. pants nosaka meh ānismu nol īguma pārskatīšanai. 21. pantam ir īpaša nozīme 
ES, jo tas at ļauj "klusas" p ārskatīšanas proced ūru, kurā nav paredz ēta ierosin āto grozījumu 
ratificēšana, ko veic l īgumslēdzējas puses. T ā kā šī procedūra neparedz ofici ālu sarunu 
procedūru, ir lietder īgi izmantot Padomes l ēmumu, ar kuru izveido kop ēju nostāju.  
Saskaņā ar ES nost āju, kas pie ņemta saska ņā ar LESD 218. panta 9. punktu, dal ībvalstis 
kopīgi rīkojas Savien ības interes ēs, iesaistoties AETR pārskatīšanā, saskaņā ar pienākumu 
patiesi sadarboties saska ņā ar LES 4. panta 3. punktu.   
Ņemot vērā laiku, kas vajadz īgs, lai pabeigtu AETR grozīšanai nepieciešam ās procedūras, ir 
lietderīgi rast pagaidu risin ājumus, lai apspriestos ar AETR valstīm par ES l īmenī 
pieņemtajiem l ēmumiem par tahogr āfa izmaiņām. Šajā sakarā Komisija sav ā priekšlikum ā par 
Regulas (EEK) Nr. 3821/85 groz ījumiem jau ir ierosin ājusi izveidot "Tahogr āfa jautājumu 
forumu", kur ā būtu iesaistīti eksperti no ES dal ībvalstīm un ārpus ES l īgumslēdzējām pusēm. 
Komisijas nodoms ir izmant ot šo forumu, pirms pie ņemt lēmumus par IB pielikuma 
tehniskiem atjaunin ājumiem.  
 
LV 8   LV 2012/0284 (NLE) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par nostāju, kas Eiropas Savien ības vārdā jāpieņem Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas l īguma attiec ībā uz transportl īdzekļu apkalpju 
darbu starptautiskajos autop ārvadājumos ( AETR ) ekspertu grup ā 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 90. pantu saist ībā ar 
218. panta 9. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
pēc tam, kad ir inform ēts Eiropas Parlaments, 
tā kā: 
(1) Kā norādījusi Tiesa13, transportl īdzekļu apkalpju darbs autotransporta jom ā ir Eiropas 
Savienības ekskluz īvā ārējā kompetence.  Šī kompetence iekš ēji ir izmantota, jo īpaši, 
pieņemot Padomes 1969. gada 25. marta Re gulu (EEK) Nr. 543/69 par dažu soci ālās 
jomas ties ību aktu saska ņošanu attiec ībā uz autotransportu14 un Padomes 1985. gada 
20. decembra Regulu (EEK) Nr. 3820/85 par dažu soci ālās jomas ties ību aktu 
saskaņošanu attiec ībā uz autotransportu15, Padomes 1985. gada 20. decembra 
Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par re ģistrācijas kontrolier īcēm, ko izmanto 
autotransport ā16, un nesen āk — Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 561/200617. Ņemot vērā to, ka AETR priekšmets ir Regulas (EK) Nr. 561/2006 
darbības jomā, pilnvaras apspriest un nosl ēgt nolīgumu ir Savien ībai.  Noteikumi par 
transportl īdzekļu apkalpju darbu, kuras iesaist ītas pārvadājumos treš ās valstīs, tostarp 
noteikumi par re ģistrācijas iekārtām, ko izmanto, lai nodrošin ātu to atbilst ību, ir 
saskaņā ar ES noteikumiem un saska ņā ar AETR nolīgumu.  Ir svarīgi, lai šie noteikumi 
tiktu saska ņoti. 
                                                 
13 Eiropas Kopienu Tiesas spriedums liet ā AETR , Lieta 22/70 (1971. gada 31. marts). 
14 OV L 77, 29.3.1969., 49. lpp. 
15 OV L 370, 31.12.1985., 1. lpp.  
16 OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp. 
17 OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp. 
 
LV 9   LV (2) Īpašie apst ākļi, kādos notika AETR pārrunas, iz ņēmuma kārtā tomēr garantē kārtību, 
kādā Savienības dalībvalstis, r īkojoties saska ņoti, katra atseviš ķi deponē ratifikācijas 
vai pievienošan ās instrumentus, bet tom ēr darbojas Savien ības interes ēs un vārdā. 
(3) Nākamā ekspertu grupas san āksme notiks 2012. gada 3. decembr ī. Šajā sanāksmē 
ekspertu grupa, iesp ējams, pārbaudīs priekšlikumus, kuri izraisa AETR grozījumu. 
Tam būs juridiskas sekas, k ā minēts LESD 218. panta 9. punkt ā.  
(4) ES dal ībvalstīm, kā AETR līgumslēdzējām pusēm, ir pien ākums sadarboties, lai 
iedarbinātu AETR nolīguma pārskatīšanas meh ānismu, kas jo īpaši noteikts t ā 
21. pantā, saskaņā ar Padomes 1977. gada 12. decembra Regulu (EEK) Nr. 2829/77 
par Eiropas vienošan ās par tādu transporta l īdzekļu apkalpes darbu, kas iesaist īti 
starptautiskaj ā autotransport ā (AETR ) stāšanos spēkā18, un atbilstoši loj ālas sadarb ības 
pienākumam saska ņā ar LES 4. panta 3. punktu. 
(5) Lai pan āktu reģistrācijas kontrolier īču, ko izmanto autotransport ā (tahogrāfs), 
saskaņošanu vis ā Eiropā, ir svarīgi, lai tiktu izmantots unik āls lēmumu pie ņemšanas 
process, kur ā ņemtas vērā Eiropas Savien ības prerogat īvas un to trešo valstu intereses, 
kas ir AETR nolīguma līgumslēdzējas puses. 
(6) AETR nolīguma 22.a pants šobr īd paredz, ka groz ījumus Padomes Regul ā (EEK) 
Nr. 3821/85 attiec ībā uz digit ālo tahogr āfu autom ātiski pārņem visas AETR 
līgumslēdzējas puses bez jebk ādas oficiālas apspriešan ās, pirms Eiropas Savien ība 
pieņem izmaiņas. Kā izklāstīts Komisijas pazi ņojumā "Digitālais tahogr āfs: Turpm āko 
pasākumu ce ļvedis"19 pašreizējais meh ānisms apdraud pareizu un saska ņotu to 
pasākumu īstenošanu, kas iek ļauti Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 un digit ālo 
tahogrāfu ierosin ātajā pārskatīšanā, ko būtu jāveic līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES 
dalībvalstis. T ādēļ Eiropas Savien ības interes ēs ir uzlabot l ēmumu pie ņemšanas 
procesu attiec ībā uz digitālo tahogrāfu un attiec īgi grozīt AETR 22.a pantu Apvienoto 
Nāciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisij ā (ANO/EEK) radot administrat īvo 
komiteju, kas defin ētu tahogrāfa tehnisk ās specifik ācijas visai AETR zonai.  
(7) AETR nolīguma īpatnības un paredz ētais lēmumu pie ņemšanas process ar 22.a pantu 
jaunizveidotaj ā komitej ā papildus tam, ka Eiropas Savien ībai ir ekskluz īva 
kompetence attiec ībā uz transportl īdzekļu apkalpju darbu, ko izmanto autotransport ā, 
attaisno Eiropas Savien ības pievienošanos AETR , kas būtu saskaņā arī ar Tiesas 
spriedumu AETR lietā 22/70, k ā arī garantētu efektīvu ES interešu p ārstāvēšanu 
ANO/EEK proces ā. Pēc pievienošan ās Savienības nostāju, ko Padome pie ņēmusi 
saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ES v ārdā izteiks Komisija, kas administrat īvajā 
komitejā pārstāvēs visu dal ībvalstu balsis.  
(8) Pašlaik ar AETR 14. pantu pievienošan ās AETR netiek atv ērta strukt ūrām, kas nav 
ANO/EEK valstis un valstis, kas iek ļautas ANO/EEK padomdev ēja statusā. Šā 
iemesla d ēļ, lai ļautu Eiropas Savien ības pievienošanos AETR , 14. pants b ūtu jāgroza 
un jānosaka, ka Eiropas re ģionālās integrācijas organiz ācijas var pievienoties AETR .  
                                                 
18 OV L 334, 24.12.1977., 11. lpp.  
19 COM(2011) 454 gal īgā rerdakcija. 
 
LV 10   LV (9) Lai efekt īvi īstenotu Regulas (EEK) Nr. 3821/85 IB pielikuma 268.a pras ību un lai 
nodrošinātu vadītāja kartes efekt īvāku kontroli AETR jomā, un lai atvieglotu 
kontrolieru uzdevumus, b ūtu jāizveido valstu elektroniskie re ģistri un j āparedz šo 
reģistru savstarp ēja savienošana. Savienošanas noteikumi b ūtu jāizstrādā, ievērojot 
līgumslēdzēju pušu iekš ējās drošības prasības un garant ējot to personas datu, ar 
kuriem apmain ās, aizsardz ību pietiekami augst ā līmenī saskaņā ar augst ākajiem 
starptautiskajiem standartiem,  
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
1) Savien ības nost āja Eiropas l īguma attiec ībā uz transportl īdzekļu apkalpju darbu 
starptautiskajos autop ārvadājumos ( AETR ) ekspertu grup ā ir saska ņā ar šā lēmuma 
pielikumu, un to pauž dal ībvalstis, kas ir AETR locekles, r īkojoties kop īgi Savien ības 
interesēs.  
Dalībvalstis pazi ņo šos ierosin ātos groz ījumus Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
ģenerālsekretāram saska ņā ar AETR 21. panta 1. punkt ā minēto proced ūru.  
2) Par form ālām un sīkām izmaiņām šajā nostājā var vienoties, neizdarot groz ījumus tajā. 
2. pants 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm.  
Šis lēmums stājas spēkā [ ....].  
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 11   LV I PIELIKUMS 
22.a panta jaunais formul ējums (1B papildin ājuma groz ījumu proced ūra) 
Nolīguma 22.a pantu aizst āj ar šādu:  
1. Izveido Administrat īvo komiteju, kura atbild par l ēmumu pie ņemšanu attiec ībā uz šā 
nolīguma 1B papildin ājuma groz ījumiem. Administrat īvo komiteju veido visas nol īguma 
līgumslēdzējas puses.  
2. Administrat īvā komiteja ir Žen ēvā. Tās sanāksmes parasti notiek Žen ēvā. Komiteja var 
nolemt notur ēt sanāksmes citās vietās.  
3. ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekret ārs nodrošina komitejai pien ācīgus 
sekretariāta pakalpojumus.  
4. Komiteja reizi divos gados iev ēl priekšsēdētāju un divus priekšs ēdētāja vietniekus.  
5. Apvienoto N āciju Organiz ācijas ģenerālsekretārs sasauc Administrat īvo komiteju 
Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonom ikas komisijas aizg ādībā, ja vajadz īgs, 
un jebkur ā gadījumā vienu reizi gad ā.  
6. Jebkura l īgumslēdzēja puse var ierosin āt grozījumus šā nolīguma 1B papildin ājumā. 
Ikvienu groz ījumu priekšlikumu iesniedz raksti ski Eiropas Ekonomikas komisijas 
sekretariātam 3 mēnešus pirms administrat īvās komitejas san āksmes, kur ā paredzēts to 
pieņemt. Jebkura ierosin ātā grozījuma tekstu pazi ņo trīs EEK valod ās visām 
līgumslēdzējām pusēm vismaz vienu m ēnesi pirms administrat īvās komitejas san āksmes, 
kurā paredzēts to pieņemt. 
7. Lai Administrat īvā komiteja var ētu pieņemt lēmumus, vajadz īgs kvorums ne maz āk kā 
puse plus viena no l īgumslēdzējām pusēm. Lai noteiktu kvorumu, re ģionālās integrācijas 
organizācijas, kas ir š ā nolīguma līgumslēdzējas puses, balso ar savu dal ībvalstu balsu 
skaitu bez to kl ātbūtnes balsošan ā. 
8. Administrat īvā komiteja pie ņem lēmumus ar kl ātesošo un balsojošo l īgumslēdzēju pušu 
balsu vair ākumu.  
9. Lai pieņemtu lēmumus, katrai l īgumslēdzējai pusei ir viena balss. Nol īguma 
līgumslēdzēju pušu re ģionālās integrācijas organiz ācijas pārstāvis balso ar to veidojošo 
dalībvalstu bals īm bez to kl ātbūtnes balsošan ā. 
10. Ja priekšlikums par groz ījumiem šā nolīguma 1B papildin ājumā liek groz īt citus nol īguma 
pantus vai pielikumus, groz ījumi papildin ājumā nevar stāties spēkā pirms to groz ījumu 
stāšanās spēkā, kas attiecas uz cit ām nolīguma daļām. Ja šādā gadījumā 1B papildinājuma 
grozījumus iesniedz vienlaikus ar groz ījumiem, kas attiecas uz cit ām nolīguma daļām, to 
spēkā stāšanās datumu nosaka l īdz datumam, kas noteikts saska ņā ar proced ūras 
piemērošanu, kura visp ārīgi aprakst īta 21. pant ā, ņemot vērā termiņu, kas nor ādīts 
1B papildin ājuma groz ījumos, gad ījumā, kas paredz ēts ar šā panta 7. punktu.  
 
LV 12   LV  
II PIELIKUMS 
14. panta iesp ējamais formul ējums (reģionālās integrācijas organiz āciju pievienošan ās 
AETR ) 
Nolīguma 14. pantu groza š ādi:  
Iekļauj 1.a punktu:  
"Šis nolīgums ir pieejams parakst īšanai arī reģionālās integrācijas organiz ācijām. Šā nolīguma 
mērķiem "reģionālās integrācijas organiz ācija" ir organiz ācija, ko veido suver ēnas attiec īgā 
reģiona valstis un kura ir kompetenta noteiktos jaut ājumos, ko regul ē šis nolīgums, un ir 
pienācīgi pilnvarota parakst īt un ratific ēt, pieņemt, apstiprin āt šo nolīgumu vai pievienoties 
tam." 
5. punktu groza š ādi:  
5. Attiec ībā uz katru valsti vai reģionālās integrācijas organiz āciju, kas ratific ē vai 
pievienojas šim nol īgumam p ēc tam, kad ir depon ēts astotais ratifik ācijas vai pievienošan ās 
instruments, k ā minēts šā panta 4. punkt ā, šis nolīgums stājas spēkā simt asto ņdesmit dienas 
pēc tam, kad min ētā valsts vai reģionālās integrācijas organiz ācija ir depon ējusi savu 
ratifikācijas vai pievienošan ās instrumentu. 
 
LV 13   LV  
III PIELIKUMS 
Jauna 10.a panta iesp ējamais formul ējums 
1. Lai nodrošin ātu, ka vad ītājiem nav jau agr āk izdotas der īgas vadītāja kartes nol īguma 
pielikuma 1B papildin ājuma noz īmē, līgumslēdzējas puses uztur valsts elektronisko re ģistru, 
kurā ir šāda inform ācija par vad ītāja kartēm par laikposmu, kas nav maz āks par to der īguma 
termiņu:  
- vadītāja uzvārds un vārds, 
- vadītāja dzimšanas datums un, ja iesp ējams, dzimšanas vieta, 
- vadītāja apliec ības numurs un valsts, kas izsniegusi vad ītāja apliec ību (ja tas ir 
piemērojams), 
- vadītāja kartes statuss, 
- vadītāja kartes numurs. 
2. Līgumslēdzējas puses veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu to, ka elektroniskie 
reģistri visā to teritorij ā ir savstarp ēji savienoti un pieejami karšu izdev ējiestādēm un 
kontrolieriem, kuri ir iecelti, lai p ārbaudītu atbilstību noteikumiem par braukšanas laiku un 
atpūtas laikposmiem profesion āliem autovad ītājiem.  
3. Izdodot, aizst ājot un, ja vajadz īgs, atjaunojot vad ītāja karti, l īgumslēdzējas puses, 
izmantojot elektronisko datu apmai ņu, pārbauda, vai vad ītājam jau nav cita der īga vadītāja 
karte. Līgumslēdzējas puses nodrošina t ādu personas datu pietiekama l īmeņa aizsardz ību, ar 
kuriem notikusi apmai ņa, saskaņā ar visaugst ākajiem starptautiskajiem standartiem. Tas 
ietver, ka datu apmai ņa ir ierobežota l īdz datiem, kas nepieciešami, lai veiktu šo p ārbaudi, un 
tos neizmanto citiem m ērķiem bez t ās līgumslēdzējas puses iepriekš ējas atļaujas, kura sniedz 
personas datus.