ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ar šo iniciatīvu risināmā problēma, īsi formulējot, ir tas, ka ar pieejamajiem instrumentiem eurozonā nav iespējams pietiekamā mērā absorbēt lielus makroekonomikas satricinājumus. Mūsdienu ekonomikās fiskālā politika un monetārā politika ir galvenais komercdarbības ciklu pārvaldības līdzeklis. Tomēr eurozonā pastāv īpaši apstākļi: monetārā politika galveno uzmanību var pievērst tikai svārstībām eurozonā kopumā, savukārt fiskālā politika ir “decentralizēta” un principā var reaģēt uz atsevišķas valstis piemeklējošiem satricinājumiem. Normālos apstākļos šāds modelis šķiet pastāvētspējīgs, tomēr lielu ekonomikas darbības traucējumu gadījumā rastos būtiskas problēmas. To ilustrē, piemēram, norises saistībā ar ekonomikas, finanšu un euro krīzi, kas apliecināja, ka valstu automātisko stabilizatoru darbība asimetrisko satricinājumu pārvarēšanas jomā ir stingri ierobežota, dažkārt pat dalībvalstīs ar stabilu fiskālās politikas pieredzi. Šā iemesla dēļ pastāv prociklisks fiskālās politikas modeli, kas arī negatīvi ietekmē publisko finanšu kvalitāti un, konkrētāk, publiskās investīcijas (ieguldījumus).

Ar šo iniciatīvu ir paredzēts atbalstīt eurozonas dalībvalstis, lai tās labāk varētu reaģēt uz strauji mainīgajiem ekonomikas apstākļiem un stabilizēt savu ekonomiku lielu asimetrisku satricinājumu gadījumā. Konkrētāk, tā būtu jāveicina, lai samazinātu komercdarbības cikla svārstību amplitūdu un asimetriju dažādās dalībvalstīs. Ar to ir paredzēts atbalstīt tādas fiskālās politikas īstenošanu, kas ir vairāk pretcikliska, vai vismaz mazināt ar procikliskumu saistītos riskus. Ar to ir paredzēts veicināt publisko investīciju plānu un ekonomikas kohēzijas izlīdzināšanu. Tā papildinās pilnīgas finanšu tirgus krīzes novēršanas iespējas. Vienlaikus ar to tiks saglabāta neitralitāte starp dažādām dalībvalstīm.
Apvienojot 2. un C politikas iespēju, ir paredzama šāda ietekme: – pozitīva ietekme, laikposmā no 2020. līdz 2030. gadam samazinot ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu par aptuveni 3200 un nopietnu ievainojumu gūšanas gadījumu skaitu par aptuveni 20 700 salīdzinājumā ar pamatscenāriju (14 650 saglabātas dzīvības un novērsti 97 502 nopietni ievainojumi laikposmā no 2020. līdz 2050); – kopumā veicot atbilstošus pēcpasākumus Ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības direktīvā noteiktajām procedūrām un konkrēti – visu tīklu aptverošas inspekcijas, aptvertajā ceļu tīklā tiks īstenoti daudzi neliela mēroga pasākumi. Šādus pasākumus parasti veic MVU, kuri tāpēc varētu gūt labumu no iniciatīvas; – pasākumiem varētu būt arī neliela pozitīva ietekme uz vidi. Mazāks satiksmes negadījumu skaits varētu nelielā mērā uzlabot vispārējo satiksmes plūsmu. Tas varētu mazināt sastrēgumus un tādējādi arī enerģijas patēriņu un emisijas gaisā. Tomēr paredzams, ka šī ietekme būs ļoti ierobežota, un tāpēc tā nav izteikta skaitļos.
Kopsavilkuma lapa

Ietekmes novērtējums par finanšu un citas tādas informācijas izmantošanas atvieglošanu, kas nepieciešama noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai.

A. Rīcības nepieciešamība

Kādēļ? Risināmā problēma

Noziedzīgi grupējumi un teroristi bieži darbojas dažādās dalībvalstīs, un to aktīvi, tostarp bankas konti, parasti arī atrodas dažādās vietās ES vai ārpus tās. To finanšu darbības var atstāt tādas informācijas pēdas citās dalībvalstīs, kas var būt ļoti svarīgas izmeklētājiem. Piekļuves trūkums vai kavēta piekļuve finanšu informācijai un informācijai par bankas kontiem kavē atklāt no noziedzīgām darbībām izrietošās kapitāla plūsmas. Noziedzīgi iegūti līdzekļi var palikt neatklāti, vai arī tos nav iespējams iesaldēt. Turklāt finanšu izlūkošanas vienības (FIU) saskaras ar šķēršļiem, kas kavē to savstarpējo sadarbību, kā arī piekļuvi tādai tiesībaizsardzības informācijai, kurai ir nozīme, lai minētās vienības varētu veikt savus pienākumus saskaņā ar Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (NILLN), t. i., Direktīvu (ES) 2015/849.

Šīs iniciatīvas paredzamie mērķi

Šīs iniciatīvas mērķis ir paaugstināt drošības līmeni ES dalībvalstīs un visā ES, uzlabojot to kompetento iestāžu un struktūru piekļuvi finanšu informācijai, tostarp informācijai par bankas kontiem, kuras ir atbildīgas par smagu noziegumu veidu novēršanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, tādējādi uzlabojot to spējas veikt finanšu izmeklēšanu un analīzi, kā arī to sadarbību. Turklāt šīs iniciatīvas mērķis ir uzlabot FIU spējas veikt uzdevumus, kas tām noteikti Ceturtajā NILLN direktīvā.

ES līmeņa rīcības pievienotā vērtība

ES līmeņa rīcība nodrošinātu saskaņotu pieeju, lai atvieglotu kompetentajām iestādēm un struktūrām piekļuvi finanšu informācijai, kas nepieciešama saistībā ar smagu noziegumu apkarošanu, kā arī lai stiprinātu FIU spējas cīņā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, ar to saistītiem predikatīviem nodarījumiem un teroristu finansēšanu. Ņemot vērā šo noziegumu pārrobežu dimensiju un no tā izrietošo nepieciešamību, lai kompetentās iestādes varētu veiksmīgāk piekļūt informācijai analīzes un izmeklēšanas vajadzībām, kā arī efektīvāk un lietderīgāk sadarbotos gan valsts, gan pārrobežu līmenī, ir vajadzīga rīcība ES līmenī, lai veicinātu netraucētu sadarbību starp iestādēm un ļautu tām piekļūt attiecīgajai informācijai un apmainīties ar to.

B. Risinājumi

Apsvērtie leģislatīvie un neleģislatīvie politikas risinājumi Vēlamais risinājums. Pamatojums
ES rietumu ūdeņos lielākā daļa bentisko zvejniecību vienā zvejas darbībā nozvejo kopā vairākas sugas. Problēma ir tāda, ka pašreizējie noteikumi paredz zvejas iespējas tā, it kā zivis tiktu nozvejotas atsevišķi. Taču realitātē vienlaikus tiek nozvejotas vairākas sugas, un to zivju krājumu bioloģiskais stāvoklis, kam ir mazākas kvotas, ir atkarīgs no cita krājuma, kuram ir lielākas kvotas un no kura nozvejas gūst tajās pašās jauktu sugu zvejniecībās. Tas rada situāciju, ka pēc mazo kvotu pilnīgas apguves zvejnieki turpina zvejot citas zivis, kam ir lielākas kvotas. Taču tie turpinās nozvejot arī tās zivis, kuru kvotas jau ir pilnībā apgūtas, un tās izmetīs līdz 2019. gadam, kad pilnībā stāsies spēkā pienākums izkraut visas nozvejas. Līdz ar to zivju krājumi, kuriem ir mazākas kvotas, tiek pārzvejoti un mēs nevaram palielināt ilgtspējīgi apzvejoto krājumu skaitu. No 2019. gada pārvaldības satvars, kurā kvotas netiek savstarpēji saskaņotas, izraisīs to, ka zvejniecības, kurām kvotas vēl ir pieejamas, tiek agrīni slēgtas. Šāda situācija var izraisīt arī to, ka nozare nepiedalās minēto zvejniecību pārvaldībā.
3.Dalībvalstīm ir problemātiski pietiekamā apmērā atgriezt neatbilstīgos migrantus uz viņu izcelsmes valstīm, kas līdz ar to rada turpmākus nelikumīgas migrācijas stimulus. Galvenā problēma ir trešo valstu nevēlēšanās uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos.

1.finanšu resursi, kas tiek iegūti no vīzas nodevām, ir nepietiekami vīzu apstrādes finansēšanai, un tas apdraud Šengenas vīzu izsniegšanas integritāti un mērķi nodrošināt ātras un klientiem ērtas vīzas procedūras. Galvenā problēma ir tā, ka standarta vīzas nodeva EUR 60 nav mainīta kopš 2006. gada.

Vispārīgais iniciatīvas mērķis ir pastiprināt kopējo vīzu politiku, vienlaikus pievēršoties migrācijas un drošības jautājumiem, no vienas puses, un ņemot vērā ekonomiskos apsvērumus un vispārīgos ārējo attiecību jautājumus, no otras puses. Trīs konkrēti mērķi:

Kontroles atcelšanai pie Šengenas zonas iekšējām robežām cita starpā nepieciešama kopēja vīzu politika. Ar šo iniciatīvu pilnveidos un uzlabos Vīzu kodeksa noteikumus. Īstermiņa vīza principā ļauj tās turētājam brīvi pārvietoties Šengenas zonā, kas nozīmē visaugstākajā līmenī saskaņotus noteikumus, un to var panākt tikai ES līmenī.
Pateicoties aizvien aktīvākai pārrobežu elektroenerģijas tirdzniecībai un fizisku starpsavienojumu skaita pieaugumam Eiropas elektrotīklā, elektroenerģijas tirgi ir kļuvuši integrētāki. Šie faktori, kā arī pieaugošs atjaunojamo energoresursu īpatsvars ir noteicis to, ka nacionālās elektrosistēmas ir savstarpēji atkarīgākas nekā pagātnē. Šīs iniciatīvas mērķis ir grozīt esošos ES tiesību aktus un izveidot jaunu satvaru pārrobežu sadarbībai. Ņemot vērā gan juridiskos, gan praktiskos aspektus, to iespējams panākt tikai Eiropas līmenī. Iepriekš aprakstītās grūtības nav iespējams atrisināt tikpat sekmīgi, dalībvalstīm rīkojoties katrai paši par sevi. Lai ES elektroenerģijas tirgus kļūtu efektīvāks un integrētāks un piegādes drošības jautājumi tiktu risināti koordinētāk, visām dalībvalstīm jārīkojas saskaņoti un koordinēti. To vissekmīgāk iespējams panākt ar ES mēroga darbībām.

Ietekmes novērtējumā izklāstīti vairāki normatīvi un nenormatīvi rīcībpolitikas varianti katrā no četrām problemātiskajām jomām. Tirgus modeļa pielāgošana: (0) ES neveic pasākumus; (0+) neregulatīvs variants; (1) tirgus elastīguma uzlabošana, ieviešot juridiski saistošu satvaru un paredzot dalībvalstīm iespēju to pielāgot saviem apstākļiem. Šim variantam ir dažādas tirgu integrācijas vērienīguma pakāpes: no vismazāk vērienīgā a) apakšvarianta līdz visvērienīgākajam c) apakšvariantam; (2) pilnīga ES tirgus integrācija. Vēlamais variants ir pirmā varianta c) apakšvariants. Investīciju sekmēšana elektroenerģijas ražošanas jaudās: (0) ES neveic pasākumus; (0+) neregulatīvs variants; (1) uzlabota enerģijas tirgus īstenošana, bez jaudas mehānismu izmantošanas; (2) bāzes jaudas mehānismi, balstoties uz ES mēroga pietiekamības novērtējumu; (3) bāzes jaudas mehānismi ar ES satvaru pārrobežu dalībai; (4) ES/reģionālu jaudas mehānismu izveide. Vēlamais variants ir trešais (kas sevī ietver arī pirmo un otro variantu). Dalībvalstu paļāvības un sadarbības uzlabošana krīzes situācijās: (0) ES neveic pasākumus; (0+) neregulatīvs variants; (1) kopīgi minimālie noteikumi, kas dalībvalstīm jāievēro; (2) kopīgi minimālie noteikumi, kā arī pienākums sekmīgi sadarboties reģionālā un ES kontekstā; (3) pilnīga harmonizācija un lēmumu pieņemšana reģionālā līmenī. Vēlamais variants ir otrais. Konkurences stimulēšana mazumtirgos: (0) ES neveic pasākumus; (0+) neregulatīvs variants konkurences pastiprināšanai un patērētāju iesaistes palielināšanai; (1) juridiski saistoša satvara ieviešana, paredzot dalībvalstīm iespēju to pielāgot saviem apstākļiem; (2) pilnīga harmonizācija un plaši aizsardzības pasākumi patērētājiem. Vēlamais variants ir pirmais. Izvēlētie varianti ir visiedarbīgākie, ekonomiski visefektīvākie un vissaskanīgākie ar citām rīcībpolitikām.
Vēlamais risinājums sola samazināt enerģijas gada galapatēriņu par 28 Mtoe līdz 2030. gadam, un tas nozīmē 38 miljonus tonnu CO 2 emisiju samazinājumu. Kā daļa no ES IKP kopīgais enerģijas galapatēriņš samazināsies par 0,3 procentu punktiem līdz 2030. gadam. No 515 000 līdz 3,2 miljoniem mājsaimniecību (no kopējiem 23,3 miljoniem) tiks novērsta enerģētiskā nabadzība. Vēlamais risinājums dos ieguldījumu arī Eiropas rūpniecības konkurētspējā (jo īpaši attiecībā uz izolācijas materiāliem un plakano stiklu), palielinot ES tirgus vērtību par EUR 23,8 miljardiem līdz 2030. gadam un radot EUR 80120 miljardu vērtu MVU renovāciju tirgu. Tas radīs arī aptuveni 220 000 papildu darbvietu (salīdzinājumā ar atsauces scenāriju) līdz 2030. gadam.
Nolīgums ir noslēgts starp ES jūras zvejniecības sociālajiem partneriem. Eiropas Transporta darbinieku federācija (ETF): pārstāv jūras zvejniecības jomas darba ņēmējus, un tai ir biedri 11 dalībvalstīs (BE, BG, DE, DK, ES, FR, IT, NL, PL, PT un UK). Europêche: mazapjoma un lielapjoma zvejas segmentā apvieno attiecīgās jomas darba devējus no 11 dalībvalstīm (BE, DE, DK, ES, FR, EL, IT, NL, PL, SE un UK) un vēl no divām, kam ir novērotāja statuss (LV un LT). COGECA: Cogeca pārstāv Eiropas lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas kooperatīvu vispārējās un konkrētās intereses, un tajā piedalās 11 nacionālās organizācijas (CY, DE, EE, ES, FR, EL, IE, IT, MT, NL un SI). Kopumā ir pārstāvētas 16 dalībvalstis, kuras nodarbojas ar jūras zvejniecību. Turklāt ES sociālā dialoga komitejā ir pārstāvētas 8 dalībvalstis, kuras veido 84 % no nozares kopējās nodarbinātības un 87 % pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē. Tāpēc var secināt, ka sociālie partneri, kas parakstījuši nolīgumu, ir reprezentatīvi attiecīgās nozares pārstāvji un tāpēc tie var pamatoti lūgt Komisiju, lai šis nolīgums tiktu īstenots ar tiesību aktu saskaņā ar LESD 155. pantu. Visas ES dalībvalstis balsojumā atbalstīja SDO 188. konvenciju, kad tā tika pieņemta 2007. gadā. Francija ir vienīgā ES dalībvalsts, kas to ir ratificējusi. Dažas ES dalībvalstis (UK, NL, EE un DK) konvenciju gatavojas ratificēt.
par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā padomē, kas izveidota ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglamentu

Apvienoto padomi veido Pušu pārstāvji ministru līmenī, un to vada pārmaiņus ES pārstāvis un Kubas pārstāvis. Tā regulāri tiekas vismaz reizi divos gados vai pēc vienošanās atkarībā no apstākļiem. Apvienotā padome pieņem savu reglamentu.

To provizoriski piemēros no 2017. gada 1. novembra.

2017/0299 (NLE)

Kopīgs priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā padomē, kas izveidota ar Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

(1) Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (“nolīgums”) tika parakstīts Briselē 2016. gada 12. decembrī, un to provizoriski piemēro no 2017. gada 1. novembra.

(2) Ar nolīguma 81. un 82. pantu tiek izveidota Apvienotā padome un Apvienotā komiteja, lai veicinātu nolīguma īstenošanu.

(3) Nolīguma 81. panta 4. punktā paredzēts, ka Apvienotajai padomei jāpieņem savs reglaments, bet 82. panta 3. punktā ir paredzēts, ka tai jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

(4) Nolīguma 81. panta 3. un 5. punktā paredzēts, ka Apvienoto padomi veido Pušu pārstāvji ministru līmenī un ka to vada pārmaiņus Eiropas Savienības pārstāvis un Kubas pārstāvis.

(5) Nolīguma 82. panta 1. un 5. punktā paredzēts, ka Apvienoto komiteju veido Pušu pārstāvji augstāko civildienesta ierēdņu līmenī un ka to vada pārmaiņus Savienības pārstāvis un Kubas pārstāvis.

(6) Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglaments.

(7) Tāpēc Savienības nostājai Apvienotajā padomē būtu jābalstās uz pievienotajiem Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglamenta projektiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Kubas Apvienotajā padomē attiecībā uz Apvienotās padomes un Apvienotās komitejas reglamentu, pamatojas uz dokumentiem šā lēmuma pielikumā.
Izraēla

United Nations Relief And Works Agency For Palestine Refugees In The Near East (Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos)
Atļaujas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/125 Regulas 11. panta 1. punktā un 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka attiecīgi III un IV pielikumā minēto preču eksportam ir vajadzīga atļauja. Regulas III pielikumā uzskaitītas konkrētas preces, ko varētu izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai. Preces, kas minētas III pielikumā, ietilpst šādās pozīcijās: cilvēku savaldīšanai paredzētas preces, masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai paredzēti ieroči un ierīces, ieroči un ierīces, kas izsmidzina paralizējošas vai kairinošas ķīmiskas vielas, lai novērstu masu nekārtības vai nodrošinātu pašaizsardzību, kā arī dažas saistītas vielas. Regulas IV pielikumā ir uzskaitītas konkrētas ķīmiskās vielas, ko varētu izmantot nāvējošām injekcijām. Izņemot gadījumus, kad IV pielikumā minēto preču eksportam tiek izmantota V pielikumā paredzētā Savienības vispārējā eksporta atļauja (GEA), šī eksporta atļauja jāsaņem no attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm atbilstoši regulas I pielikumam. Eksportēšanu uz galamērķiem, kas minēti Savienības vispārējā eksporta atļaujā, parasti var veikt bez dalībvalsts piešķirtas individuālās vai visaptverošās atļaujas. Līdzšinējā pieeja ir bijusi iekļaut V pielikumā valsti, kas nav ES dalībvalsts, ja tā ir ratificējusi attiecīgu starptautisku nolīgumu, apņemoties atcelt nāvessodu par visiem noziegumiem. Attiecībā uz valstīm, kas nav Eiropas Padomes dalībvalstis, tas nozīmē, ka attiecīgajai valstij bez atrunām ir jāratificē Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) otrais fakultatīvais protokols. Tomēr, ja ir pamatotas aizdomas par eksportētāja spēju ievērot šādas atļaujas nosacījumus vai eksporta kontroles tiesību aktus, kompetentā iestāde var aizliegt eksportētājam izmantot Savienības GEA. Regulas 20. panta 2. punktā ir paredzēts, ka dalībvalsts piešķirta eksporta atļauja var būt individuālā atļauja (atļauja eksportēt vienam tiešajam lietotājam vai saņēmējam trešā valstī) vai visaptverošā atļauja (atļauja eksportēt vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs). Regulas 3., 4. un 5. pantā attiecīgi ir aizliegts II pielikumā minēto preču eksports, imports un tranzīts. Kompetentās iestādes var paredzēt atkāpi no aizlieguma, taču tikai gadījumā, ja tiek pierādīts, ka attiecīgās preces lietos vienīgi ar nolūku tās publiski izstādīt muzejā (vai nu valstī, kas nav ES dalībvalsts, vai arī – saskaņā ar 4. pantu – dalībvalstī), ņemot vērā to vēsturisko nozīmi.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 5.10.2022

COM(2022) 344 final/2

This document corrects document COM(2022) 344 final of 15.7.2022.

Concerns the LV language version.

Missing text in boxes has been corrected.

The text shall read as follows:

KOMISIJAS ZIŅOJUMS

Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas uzraudzība























































2021. gada ziņojums

{SWD(2022) 194 final}
2.Operacionālās darbības, kas minētas 1. punktā, var notikt [trešās valsts] teritorijā, arī pie tās sauszemes, jūras un gaisa telpas robežām ar [citu(-ām) valsti(-īm)].

[Attiecībā uz trešām piekrastes/salu valstīm] Ņemot vērā pušu pienākumus saskaņā ar jūras tiesībām, it īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, operacionālās darbības var notikt arī [trešās valsts] pieguļošajā zonā. Operacionālās darbības, ko īsteno saskaņā ar šo nolīgumu, neietekmē meklēšanas un glābšanas pienākumus, kas izriet no jūras tiesībām, it īpaši no Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas, Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras un Starptautiskās konvencijas par meklēšanu un glābšanu uz jūras.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

-“operacionāla darbība” ir kopīga operācija vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums;

-“Aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi vai jebkuru tās grozījumu;

-“robežkontrole” ir robežkontrole, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 10. punktā;

-“robežas pārvaldības vienības” ir vienības, kuras veido no Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgā korpusa darbiniekiem un kuras izvieto kopīgu operāciju un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu laikā pie ārējām robežām dalībvalstīs un trešās valstīs;

-“konsultatīvs forums” ir padomdevēja struktūra, ko Aģentūra izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 108. pantu;

-“Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss, kas paredzēts Regulas (ES) 2019/1896 54. pantā;

-“EUROSUR” ir EUROSUR, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 9. punktā;

-“pamattiesību uzraudzības speciālists” ir pamattiesību uzraudzības speciālists, kā paredzēts Regulas (ES) 2019/1896 110. pantā;

-“piederības dalībvalsts” ir piederības dalībvalsts, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 21. punktā;

-“incidents” ir situācija, kas saistīta ar nelikumīgu imigrāciju, pārrobežu noziedzību vai migrantu dzīvības apdraudējumu pie Eiropas Savienības vai [trešās valsts] ārējām robežām vai to tuvumā;

-“kopīga operācija” ir Aģentūras koordinēta vai organizēta darbība, lai atbalstītu par robežkontroli atbildīgās [trešās valsts] valsts iestādes nolūkā risināt tādas problēmas kā nelikumīga imigrācija, esošie vai turpmāk iespējamie apdraudējumi pie [trešās valsts] robežām vai pārrobežu noziedzība vai sniegt pastiprinātu tehnisko un operacionālo palīdzību šo robežu kontrolēšanai;

-“vienības dalībnieks” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgā korpusa dalībnieks, kas izvietots ar robežu pārvaldības vienību, lai piedalītos operacionālajā darbībā;

-“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

-“operācijas norises vieta” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā paredzēts veikt operacionālu darbību;

-“iesaistītā dalībvalsts” ir iesaistītā dalībvalsts, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 22. punktā;

-“personas dati” ir personas dati, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktā;
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Paziņojumā “Kopīgs ceļš uz drošu un noturīgu atkalatvēršanu” (COM(2021)129) tika izklāstīts Komisijas nodoms turpināt pārskatīt pieeju, kas iezīmēta Padomes Ieteikumā 2020/912 par ierobežojuma atcelšanu nebūtiskiem ceļojumiem uz Eiropas Savienību, lai to pielāgotu mainīgajam kontekstam.

Epidemioloģiskās situācijas attīstība trešās valstīs pašlaik ir neviendabīga.

No vienas puses, pamatu uztraukumam rada tas, ka dažos reģionos un trešās valstīs izceļas un izplatās uzmanību prasoši vīrusa varianti un bažas raisoši vīrusa varianti. Strikti pasākumi joprojām ir svarīgi, lai pēc iespējas lielākā apmērā samazinātu šādu variantu ienešanu un izplatīšanos ES+ zonā, kas panākams, līdz minimumam samazinot ceļošanu un gādājot par visiem iespējamajiem aizsardzības pasākumiem. Ņemot vērā situācijas nestabilitāti, ir svarīgi arī ātri reaģēt uz riskiem, tāpēc ar šo priekšlikumu izveido “ārkārtas apturēšanas” mehānismu, kas palīdz dalībvalstīm lemt par labākajiem pasākumiem šādu vīrusa variantu izplatības nepieļaušanai vai ierobežošanai un nodrošināt koordinētu pieeju.

No otras puses, Covid-19 vakcinācijas kampaņu izvēršana trešās valstīs un no tās izrietošā pozitīvā ietekme uz vīrusa izplatības ierobežošanu norāda, ka pastāv iespējas atvieglot ceļošanas ierobežojumus, jo īpaši jau vakcinēto personu gadījumā. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir pakāpeniski, drošā veidā atjaunot ceļošanu no trešām valstīm un atsākt tūrismu (it īpaši ņemot vērā vasaras sezonu) un darījumu braucienus, tādējādi veicinot Eiropas ekonomikas atveseļošanos. Regulas par digitālo zaļo sertifikātu pieņemšana radīs pamatu tam, lai, pamatojoties uz Komisijas īstenošanas aktu, uzskatītu trešo valstu izdotus vakcinācijas sertifikātus par digitālajiem zaļajiem sertifikātiem vai izdotu šādus sertifikātus personām, kuras ir vakcinētas trešās valstīs.