ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Komisija 2012. gada 19. decembrī publicēja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu, kas no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim paredzēts to iestāžu darbībai, kuras izstrādā standartus un normas finanšu pārskatu un revīzijas jomā. 2013. gada 31. decembrī beigsies darbības termiņš iepriekšējam 2009. gadā pieņemtajam plānam. Dažas no organizācijām, kuras bija ietvertas sākotnējā plānā, vairs nepastāv, un to funkcijas ir pārņēmušas citas organizācijas. Pašreizējais priekšlikums attiecas vienīgi uz atlikušajiem finansējuma saņēmējiem, proti, SFPS fondu (IASCF juridiskais pēctecis), EFRAG un PIOB. Viss regulējums skar privāto sektoru. Uz publisko sektoru attiecas Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (SEC 95); šajā regulā ir noteikti publisko budžetu izstrādes principi.
2.4.

Sevišķi liela nozīme ir būtiskajām aeronavigācijas pakalpojumu kopējo izmaksu svārstībām, kādas 2010. gadā piedzīvoja aviosabiedrības, proti, šīs izmaksas variēja skalā no 849 euro līdz 179 euro, t.i., ar koeficientu, kas lielāks par pieci. Turklāt pieciem lielākajiem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri strādā pamatā līdzīgos ekonomiskajos un darba apstākļos, vienības izmaksas atšķīrušās ievērojami, proti, no 720 euro līdz 466 euro. Šāds diapazons skaidri liecina par to, ka ATM Eiropas iekšienē nav optimizēta.
4.11.

Vairāk pūļu būtu jāvelta tam, kā veicināt decentralizētu vietējā mēroga risinājumu izstrādi. Tie varētu būt vērsti un tiem jābūt vērstiem uz vietējo priekšrocību izmantošanu, un tie atkarībā no vietējiem apstākļiem var aptvert dažādas tehnoloģijas, piemēram, biomasas (tai skaitā atlieku) izmantošanu un ģeotermālās enerģijas ieguvi, kas papildina vēja un saules enerģijas ieguvi. Noteikumiem, atbalsta pasākumiem un tīkla pieejamības regulējumam jābūt skaidram, vienkāršam un stabilam, lai atvieglotu nelielo (paš)ražotāju līdzdalību. Vietēju hibrīdās enerģijas ražošanas sistēmu, kas savienotas ar viedtīkliem, izveide un pārvaldība ļautu vietējā līmenī panākt pašpietiekamību energoapgādes jomā. Šāda pieeja tomēr ir ierobežota, jo galvenokārt ir vajadzīga uz fosilo kurināmo bāzēta balansēšanas jauda, kamēr nav pieejams reāls un izmaksu ziņā pieņemams risinājums elektroenerģijas uzglabāšanai (skat. Friedrich Wagner, Max-Planck-Institut für Plasmaphysik: Features of an electricity supply system based on variable input).
1.2.

Tas, vai, vērtējot projektu ietekmi uz vidi, tiek pieņemti pamatoti un iedarbīgi lēmumi, ir lielā mērā atkarīgs no IVN dokumentu kvalitātes un neatkarības, un tajos izmantotās informācijas kvalitātes. Lai to novērtētu, jāpiemēro proporcionalitātes princips, un kvalitāte jāprasa arī no atļauju izsniedzējām iestādēm pēc konstruktīvas apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību.
4.3.

Summa, ko tiesību subjekti saņem, piemēram, Francijā, parasti veido 9 %-10 % no mūzikas industrijas ienākumiem neatkarīgi no tā vai pārdoti CD, vai mūzika izplatīta tiešsaistē, kaut arī izmaksas par mūzikas izplatīšanu tiešsaistē ir zemākas. Producentu organizācijas, īpaši lielās organizācijas, saņem ap 50 % no ienākumiem par mūzikas izplatīšanu tradicionālajos kanālos un vairāk nekā 60 % par tiešsaistē izplatīto mūziku. Tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju iekasētās darbības izmaksas bieži vien ir ļoti augstas, un autoriem, kas noslēguši līgumu ar attiecīgo organizāciju, izvirzīta obligāta prasība nodot šai organizācijai ekskluzīvas tiesības uz visiem viņu darbiem. Turklāt producenti nereti iekasē no autoriem reklāmas vai citus izdevumus, kas vēl vairāk samazina viņu saņemtās atlīdzības daļu.
6.4.2

Tos kuģus, kuri var uzrādīt pilnībā dokumentētu nozveju, ir visnotaļ loģiski izslēgt no zvejas piepūles režīma, jo to ietekme uz mencu mirstību tiek precīzi dokumentēta un nepārsniedz noteikto kvotu. Tāpēc to turpmākai iekļaušanai nav pamata. Tomēr EESK neizprot, kāpēc ir aizliegts pārcelt kvotas no viena šāda kuģa uz citu. Svarīgākais arguments: var pierādīt, ka kopš PDZ ieviešanas izmēģinājumu izmetumi Ziemeļjūrā ir būtiski mazinājušies. Pēc EESK domām, ļaunākajā gadījumā šis nepietiekami pārdomātais pasākums var kavēt kuģu iesaistīšanos nozvejas kvotu izmēģinājumos un tātad radīt pilnīgi pretēju efektu, nekā cerēts. EESK uzskata, ka nostājas precizēšanai vajadzīga diskusija un papildu informācija no dalībvalstīm, taču kopumā kvotu pārvaldība ir valsts kompetences joma, un tādai tai būtu arī jāpaliek.
4.4.7.2

EESK atbalsta Eiropas Komisijas neatslābstošās rūpes par uzņēmumu sociālās atbildības politikas veicināšanu, bet norāda, ka ir nepieciešami stingrāki pasākumi, kas nodrošinātu pārredzamību un atbildību par to, lai ražošana un ražojumu, it īpaši trešo valstu ražojumu, izplatīšana kļūtu ētiskāka un videi mazāk kaitīga. Lai panāktu no trešām valstīm ievestu preču atbilstību Eiropas standartiem, ir jāievieš tām paredzēti saistoši noteikumi, piemēram, obligāta prasība iesniegt rakstveida apliecinājumu par preču atbilstību starptautiskajām darba tiesībām.
3.7

EESK principā piekrīt priekšlikuma mērķiem, kuri ir saistīti ar pamattiesību aizsardzību un lielā mērā atbilst Komitejas atzinumam (7), īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem: — izveidot vienotu datu aizsardzības noteikumu kopumu, kas būtu spēkā visā Savienībā un nodrošinātu pēc iespējas augstāku aizsardzības līmeni; — atkārtoti pausts nepārprotams atbalsts personas datu brīvai apritei ES teritorijā; — vairāku nevajadzīgu administratīvu pienākumu atcelšana, kas Komisijas skatījumā uzņēmumiem katru gadu ļaus ietaupīt aptuveni 2,3 miljardus eiro; — uzņēmumiem un organizācijām noteiktais pienākums pēc iespējas ātrāk (ja iespējams, 24 stundu laikā) ziņot valsts datu aizsardzības iestādei par smagiem pārkāpumiem personas datu aizsardzības jomā; — iespēja iedzīvotājiem vērsties pie savas valsts datu aizsardzības iestādes arī tajos gadījumos, kad datus apstrādā uzņēmums, kura mītne ir ārpus ES teritorijas; — personām vienkāršāka piekļuve saviem datiem, kā arī vienkāršāka personas datu pārsūtīšana no viena pakalpojumu sniedzēja citam (tiesības uz datu pārnesamību); — “tiesības tikt aizmirstam” — tiesības, kas iedzīvotājiem nodrošinātu labāku to risku pārvaldību, kuri saistīti ar datu aizsardzību tiešsaistē un iespēju panākt šīs personas datu dzēšanu, ja nav likumīga pamata to glabāšanai; — tas, ka salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ir jāstiprina neatkarīgu valsts datu aizsardzības iestāžu loma, lai tās varētu uzlabot ES noteikumu piemērošanu un ievērošanu attiecīgās valsts teritorijā, piemēram, izmantojot tiesības noteikt sodus uzņēmumiem, kas pārkāpj šos noteikumus — šo sodu summa varētu sasniegt 1 miljonu eiro vai 2 % no uzņēmuma gada apgrozījuma; — tehnoloģiskā neitralitāte un piemērošana jebkura veida datu apstrādei — gan automātiskai, gan manuālai; — pienākums veikt datu aizsardzības ietekmes novērtējumus.
3.2.6.

Komiteja uzsver MVU un mikrouzņēmumu svarīgo nozīmi inovācijas procesā un ierosina atbalsta programmas un pasākumus it īpaši pielāgot arī to konkrētajām prasībām. Komiteja arī iesaka apsvērt to, vai un kādā veidā jaunizveidotos uzņēmumus uz pietiekami ilgu laika posmu varētu atbrīvot no lielākās daļas pieņemto procedūru un noteikumu ievērošanas un vai līdztekus tam būtu iespējams radīt īpašus papildu stimulus. Tas attiecas arī uz sociālās ekonomikas uzņēmumiem.
—

līdz 2010. gada 1. jūlijam visām kuģu degvielām, ko izmanto sēra emisiju kontroles zonās, samazināt sēra saturu no 1,5 % no kopējās masas līdz 1 % no kopējās masas un līdz 2015. gada 1. janvārim — līdz 0,1 % no kopējās masas;
—

Pārvietojot darbību un resursus atkarībā no izmaksām un cenām, starptautiskā tirdzniecība darbojas kā palielināmais stikls — tā izceļ valstu stipro pusi un vienlaikus uzsver arī to nepilnības. Tirdzniecības politiku nevar nesaistīt ar citiem ES politikas virzieniem, it īpaši pārejas un pielāgošanas pasākumiem darba tirgū, siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas politiku, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku un vienotā tirgus politiku, kā arī attīstības un sadarbības politiku.
2.1

Direktīva 2000/25/EK attiecas uz kompresijaizdedzes dzinējiem, kuru jauda ir no 18 kW līdz 560 kW un ar kuriem paredzēts aprīkot lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus. Tajā noteikti ierobežojumi oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu, ogļūdeņražu un cieto daļiņu emisijas daudzumam. Direktīvā paredzētas aizvien stingrākas robežvērtības dažādiem posmiem un attiecīgi izpildes datumi, lai noteiktu maksimāli pieļaujamo izplūdes gāzu un cieto daļiņu emisijas līmeni. Nākamie jau noteiktie posmi ir IIIB posms (sākums 2011. gada 1. janvārī) un IV posms (sākums 2014. gada 1. janvārī). Dzinējiem ar jaudu no 37 kW līdz 56 kW netika noteiktas prasības IV posmā. Visiem pārējiem dzinējiem ar lielāku jaudu vēl nav noteikts nākamais posms pēc IV posma. Ja ņem vērā, ka viens posms ilgst no prasību obligātas piemērošanas datuma līdz nākamā posma prasību obligātai piemērošanai, tad var uzskatīt, ka pašlaik dažu posmu (attiecībā uz dažām jaudas kategorijām) ilgums ir neierobežots.
4.6

EESK tomēr pauž nožēlu, ka Komisija, neraugoties uz tās konsultantu ieguldītajām pūlēm, nav spējusi pilnībā aprakstīt vai skaitliski novērtēt izskatāmā priekšlikuma ietekmi uz mazumtirdzniecības nozari un līdz ar to arī patērētājiem. Ietekmes novērtējuma izstrādes laikā kļuva skaidrs: ja vispār ir pārstāvības organizācijas, kas spēj izvērtēt to produktu plašo kopumu, kuru varētu ietekmēt priekšlikums, tad to ir ļoti nedaudz. Aktivitātes līmenis, atbildot uz konkrētiem piegādātājiem nosūtītajām anketām, kopumā bija zems. Netika izskatīti praktiski risinājumi, kā nodrošināt uzraugošā personāla iespējas kontrolēt preces, kuru iegādei vajadzīga licence, vai kā identificēt un ziņot par aizdomīgiem darījumiem ar daudzām citām precēm. Ietekmes novērtējumā bija apspriestas grūtības definēt “uzņēmumus”, kaut arī uz laiku un jebkādiem mērķiem izveidotus, kas būtu atbrīvoti no visa veida kontroles, un to atšķirību no “sabiedrības locekļiem”, kuri varētu vēlēties vai nevēlēties (vai nespētu) atklāt savus personas datus vai informāciju par gala izmantojumu; taču priekšlikumā šie jautājumi nav pilnībā atrisināti.
4.3

Jaunās prasības tad jāpiemēro ražošanā, nodrošinot pieņemamas patēriņa cenas. Tas ir īpaši svarīgi pašreizējā ekonomiskajā situācijā. Tiek lēsts (7), ka patēriņa cenu papildu pieaugums, ko izraisīs regulā ierosinātie dažādie vides un drošības noteikumi, būs robežās no 5 % līdz 10 % augstu cenu ražojumu tirgū (motocikli virs 750 zirgspēkiem) un līdz 30 % zemu cenu ražojumu tirgū (motocikli zem 300 zirgspēkiem). Šis 30 % pieaugums ir neproporcionāls un rada risku, ka patērētāji attiecīgos produktus pirks mazāk un transporta līdzekļi kļūs nolietotāki, un tas savukārt negatīvi ietekmēs vidi un drošību, kā arī rūpniecību, nodarbinātību un sabiedrību kopumā. Runājot par apjomu, jāatzīmē, ka mazu un vidēju motociklu īpatsvars veido vairāk nekā 80 % no Eiropas Savienībā reģistrētajiem motocikliem. Jānorāda, ka transportlīdzekļi, kuru jauda nepārsniedz 300 zirgspēkus, veido divas trešdaļas no ES reģistrētajiem transportlīdzekļiem, un vairumu no tiem izmanto pilsētās, lai nodrošinātu sociālu un profesionālu mobilitāti.
3.15

EESK pilnībā piekrīt, ka no cilvēku tirdzniecības cietušie būtu jāaizsargā no kriminālvajāšanas un soda par noziedzīgu darbību, kas saistīta ar apstākļiem, kādos viņi nokļuvuši, būdami cilvēku tirdzniecības upuri (piemēram, viltotu dokumentu izmantošana, prostitūcija, nelegāla imigrācija u.c.). Šāda aizsardzība ir vajadzīga, lai izvairītos no vēlreizēja kaitējuma un iedrošinātu cietušos liecināt kriminālprocesā. Direktīvas 7. panta redakcija ir šāda: “dalībvalstis (…) paredz iespēju, ka cilvēku tirdzniecībā cietušos nesauc pie kriminālatbildības un tiem nepiemēro sodus (…)”. EESK iesaka vārdu “iespēja” aizstāt ar stingrāku terminu, lai nesaukšana pie kriminālatbildības un atbrīvošana no soda kļūtu par noteikumu, nevis izņēmumu.
2.4

Novēršana ir pamatprincips, lai aizsargātu uz saglabātu vidi un pēc iespējas mazinātu kaitējumu iedzīvotājiem. Tās mērķis ir dabas resursu ilgtspējīga izmantošana. Tā kā strauji palielinās bojāgājušo skaits, samazinās bioloģiskā daudzveidība un pieaug zaudējumi tautsaimniecībā, ir jāpārbauda, kā tiek ievēroti pašreizējie tiesību akti. EESK ir vairākkārt norādījusi, ka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāpiemēro pastāvošie tiesību akti (2) un jāuzrauga to ievērošana, jo tādējādi būtu bijis iespējams izvairīties no dažām katastrofām vai vismaz ierobežot to apmēru.
3.4.

Dabiskie meži un aizsargājamas meža platības ir svarīgākās meža kategorijas no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas viedokļa. Dabiskie meži ir stabilas ekosistēmas, kas palīdz apkarot klimata pārmaiņu sekas. Apmēram 8 % Eiropas mežu platības tiek aizsargāti, lai uzturētu bioloģisko daudzveidību, un ainavas saglabāšanas nolūkā tiek aizsargāti aptuveni 10 %. Tātad kopumā tas veido 18 % (jeb 34 miljonus hektāru). Pēdējos gados ir palielinājies ar likumu vai citiem noteikumiem aizsargāto platību skaits. Retākie un vērtīgākie meži, kas būtu jāaizsargā, Eiropā jau ir lielākoties aizsargāti. Aizsargājamie meži parasti atrodas kalnainos apgabalos vai tālu no apdzīvotām vietām. Sugu daudzveidības ziņā šīs ir vienas no visvērtīgākajām, cilvēku darbības neskartajām platībām. Turklāt aptuveni 10 % mežu tiek aizsargāti, lai tādējādi pasargātu ūdens sistēmas, gruntsūdens resursus un augsni, kā arī izvairītos no nogruvumiem vai erozijas. Bioloģisko daudzveidību veicina arī saimnieciskas nozīmes mežu apsaimniekošana, proti, atstājot mežā satrunējušus kokus un mikroorganismu biotopus, tiek saglabātas retas sugas.
—

atzinums par tematu “Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on immigration, integration and employment” (Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību), ziņotājs — Pariza Castaños kgs (OV C 80, 30.3.2004.);
3.2.

Pakalpojumu un uzņēmējdarbības pakalpojumu nozīmīgums. Pakalpojumi ieņem arvien lielāku vietu iedzīvotāju un profesionāļu pasaules uztverē, kā arī uzņēmumos, reģionos un valstīs. Pakalpojumi lielā mērā nosaka ekonomikas un sociālo sistēmu jauno pieprasījumu un piedāvājumu. Lai gan pakalpojumi ir daudzu saimnieciskās un sociālās dzīves aspektu daļa, daudzi no tiem nav iekļauti statistikā. Tradicionālais sadalījums ražojošās nozarēs, neskatoties uz to, ka ir nepilnīgs un slēpj spēcīgas savstarpējās sakarības ekonomikas sektorā, ļauj mums provizoriski novērtēt galveno saimniecisko darbību nozīmīgumu. Pakalpojumiem kā tautsaimniecības nozarei ir arvien lielāka nozīme Eiropā, lai gan kopējā nodarbinātībā to daļa (70 %) ir mazāka kā Amerikas Savienotajās Valstīs (80 %), tomēr tā ir lielāka kā Japānā (67 %). Visās trijās minētajās teritorijās tieši uzņēmējdarbības pakalpojumu apakšnozare ir augusi ļoti strauji, līdz ar to palielinot tās daļu kopējā nodarbinātībā. Uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbība ir uzņēmējdarbības pakalpojumi, attiecināmi 10-12 % kopējās nodarbinātības un pievienotās vērtības. Ja sniegtos uzņēmējdarbības pakalpojumus uzskata par sekundāru darbību, nodarbinātības procentuālais līmenis būtu daudz augstāks. Eiropā 2004. gadā vadošās valstis uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā bija Beniluksa valstis, Apvienotā Karaliste, Francija un Vācija. Laikā no 1995. gada līdz 2004. gadam dažās valstīs, piem., Ungārijā, Polijā, Austrijā, Latvijā un Maltā, uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē vērojama būtiska izaugsme. Tas liek domāt, ka starp dažām ES valstīm notiek zināms konverģences process. Skaitļi par attiecīgajām valstīm atspoguļo nodarbinātību tikai tajos uzņēmumos, kuru galvenā darbība ir uzņēmējdarbības pakalpojumi. Lielākā daļa šādu uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi.
1.2.

Ņemot vērā minēto, šajā atzinumā formulētie galvenie ieteikumi ir šādi: — visīsākajā iespējamā laikā ar regulas palīdzību ieviest vienotas konkursa procedūras, nodrošinot pasūtītājiem, tostarp publiskajām iestādēm, iespējami plašākas un precīzi noteiktas iespējas izvēlēties attiecīgajām vajadzībām vispiemērotākos līguma noteikumus; — būvniecības nozares speciālistiem regulējumā piedāvāt plašas iespējas, kas tiem ļautu sniegt ievērojamu ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā: ņemot vērā kopējās izmaksas, izmantojot dažādu līmeņu publiskā un privātā sektora partnerību un finansējumu atkarībā no paredzamajiem rezultātiem; gan mazi, gan lieli uzņēmumi šobrīd ir gatavi iesaistīties un gūt panākumus; — popularizēt būvniecības nozari, lai padarītu to pievilcīgāku skolu jauniešu vidū un rosināt viņu interesi par šo nozari; — ievērojami veicināt apmācību profesijās, kuras Eiropā pārstāv ievērojamu daļu to darbavietu, kurus neskar pārvietošanās; — veicināt ilgtspējīgu būvniecību ES; — uzturēt veselīgu tautsaimniesko vidi un sekmēt nodarbinātības apstākļus, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām valstīs, kurās viņi strādā; — veicināt Eiropas konkurētspēju.
3.2.4

Tīmekļa vietnes ceļojumu cenu salīdzināšanai (3) par attiecīgu samaksu piedāvā pārvadātājiem vai ceļojumu aģentūrām iespēju atrasties meklēšanas rezultātu pirmajā pozīcijā neatkarīgi no to piedāvātās cenas vai lidojuma laika. Patērētāji var sarindot lidojumus secībā, ņemot vērā dažādus kritērijus, piemēram, kopējo cenu, izlidošanas laiku, aviopārvadātāju vai lidojuma ilgumu. Tādēļ patērētājiem principā nav liegta pieeja neitrālai informācijai, jo informācija kā tāda ir pieejama. Patērētājs izvēlēsies to iespēju, kas viņam ir vispiemērotākā.
3.5.

Mājsaimniecības, MVU, lielie uzņēmumi, apvienības un publiskās iestādes veic iemaksas vairāk nekā 5 % apmērā no IKP dzīvības apdrošināšanai (5) un mazāk nekā 3 % apmērā cita veida apdrošināšanai. Pat stabilos tirgos apdrošināšanas nozares izaugsme vairumā gadījumu pārsniedz ekonomikas izaugsmi kopumā. Apdrošināšanas sabiedrību investīciju apjoms pārsniedz 50 % no IKP (6) (puse no tiem fiksēto ienākumu fondi un aizdevumi (7)), savukārt minēto sabiedrību kopējo mainīgo investīciju apjoms līdzinās ceturtdaļai no Eiropas vērtspapīru tirgus kapitalizācijas vērtības (8).
1.7

Minētajam scenārijam tomēr ir ievērojamas finansiālas sekas, un ir nepieciešami noteikti centieni no publisko finanšu iestāžu puses, tādēļ EESK uzskata, ka nolūkā veicināt projekta finansiālo līdzsvaru ir objektīvi jāpārdomā iespēja izmantot Galileo sistēmu ES dalībvalstu militāriem, it īpaši aizsardzības mērķiem, kā arī iespēja iekasēt nelielu nodevu no ieņēmumiem, ko iegūst, pārdodot termināliekārtas.
1.8

Ārējās tirdzniecības statistikā tika konstatēta neatbilstība, kas ir jālabo: eksporta dati no A valsts uz B valsti neatbilst importa datiem B valstī no A valsts. Tas nozīmē, ka A eksporta dati uz B atšķiras no B importa datiem no A.
3.4.4

Viens no faktoriem, kas rada neparedzētas sekas un dažādu politiku neatbilstību, attiecas uz gaisā izplūstošo gāzu problēmas risināšanu. G8 sammitā (2006. gada jūlijā) transporta radītās emisijas gaisā noteica par prioritāru jomu steidzamai rīcībai, lai risinātu globālās sasilšanas jautājumu. Nesen pieņemtajā paziņojumā par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu (8) ir paredzēts noteikt īpašus ierobežojumus transporta radītajām emisijām un citām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Gaisa piesārņojums ir sarežģīta problēma, un viena veida piesārņojuma samazināšana var negatīvi ietekmēt citus piesārņojuma veidus, piemēram, siltumnīcefekta gāzes (SEG). EESK atbalsta kuģu radīto CO2 emisiju samazinājumu. Tam tomēr būs nenozīmīgas sekas, ja vien līdzvērtīgu samazinājumu neizdosies panākt arī attiecībā uz krastā notiekošajām darbībām, kuras visvairāk ietekmē globālo sasilšanu. Saskaņā ar Apvienotās Karalistes nesen izdoto Stern ziņojumu (9) uz transporta jomu ir attiecināmi tikai 14 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām, no kurām jūras un dzelzceļa transporta radītais apjoms ir 1,75 % no visām pasaules emisijām.
3.2

Kopumā ES lauksaimniekiem ir pozitīva attieksme pret dzīvnieku labturības jomas saprātīgu un līdzsvarotu regulējumu, tomēr viņi norāda uz to, ka var rasties konkurences izkropļojumi, kam par iemeslu būtu gan dalībvalstīm dotās iespējas ieviest papildu prasības valsts līmenī, gan imports no trešām valstīm, kuras nepiemēro nekādus standartus vai arī to līmenis ir zems. No valsts līmenī ieviestām papildu prasībām izrietošu konkurences izkropļojumu draudus palielina arī “savstarpējās atbilstības” (“cross-compliance”) pienākums, kas ir kopējās lauksaimniecības politikas sastāvdaļa. Tā sekas ir juridiska neskaidrība dalībvalstīs un nepieciešamība noskaidrot tiesisko stāvokli.
3.3

Sabiedriskās domas aptaujas (4) liecina, ka salīdzinājumā ar visu to dalībvalstu sabiedrībām, kas paredz iestāties euro zonā, Slovēnijas sabiedrība ir vislabāk informēta par euro. Informācijas kampaņas, kas finansētas no valsts un ES līdzekļiem, deva būtisku ieguldījumu šajā ziņā. Bažas tomēr rada tas, ka saskaņā ar Eurobarometer pēdējo sabiedriskās domas aptauju, kas veikta 2006. gada aprīlī, Slovēnijas iedzīvotāji pat salīdzinājumā ar to dalībvalstu iedzīvotājiem, kuri tiek uzskatīti par visskeptiskāk noskaņotiem pret euro, ir visskeptiskāk noskaņoti attiecībā uz prognozēm par to, kā euro ieviešana ietekmēs inflāciju (5).
4.2.1

Zaļajā grāmatā (1) minētā “interešu pārstāvju (lobiju)” definīcija ir vismaz neskaidra, jo tajā minētas profesionālās organizācijas, NVO, profesionāļu apvienības, utt., kas veic darbības “ar mērķi ietekmēt politiku izstrādes procesus un lēmumu pieņemšanu Eiropas iestādēs”. EESK jau izstrādājusi “pilsoniskās sabiedrības organizāciju” (2) koncepciju, lai tās atšķirtu no interešu pārstāvju (lobiju) grupām. Bez tam EKDL 137. un 139. pantos paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem “sociāli ieinteresētās puses” var iesaistīties sociālajā dialogā (3). Organizācijas, kas ES darbojas kā lobiji, atšķiras pēc to mērķiem, struktūras un pārstāvētajām interešu grupām. Rūpnieku, darba devēju un arodbiedrību apvienības, kas pārstāv Eiropas uzņēmumu vai darba ņēmēju tūkstošu vai pat miljonu intereses, nevajadzētu pielīdzināt “interešu pārstāvju (lobiju) grupām”, kas īsteno šauras komerciālas vai citas intereses, jo tās pārstāv sabiedrības visdažādākās, kolektīvās un publiskās intereses un sekmē rūpniecības un ekonomisko aktivitāšu attīstību, kā arī ekonomikas un sociālo progresu. Tās ir bezpeļņas organizācijas. Tās darbojas sabiedrības interesēs un rod plašas sabiedrības atbalstu, to darbība ir izsmeļoši atspoguļota presē un tās pašas ir ieinteresētas, lai par tās aktivitātēm tiktu sniegta iespējami plašāka informācija. Šīs organizācijas ir sociālie partneri, kas kopīgi ar valsts iestādēm piedalās Eiropas līmeņa sociālajā dialogā.