Priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas digitālo stratēģiju un sniedz ieguldījumu taisnīgas un konkurētspējīgas digitālās ekonomikas nodrošināšanā, kas ir viens no trim galvenajiem politikas ievirzes pīlāriem un mērķiem, kuri noteikti paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”. Tas nodrošinās saskaņotu, iedarbīgu un samērīgu sistēmu to digitālās ekonomikas problēmu risināšanai, kuras pašlaik nav iespējams risināt vai kuras nav iespējams risināt pilnvērtīgi.

Šis priekšlikums ir veidots, pamatojoties uz spēkā esošo P2B regulu un nenonākot pretrunā ar to. Šajā priekšlikumā izmantotās definīcijas ir saskaņotas ar minēto regulu, jo īpaši definīcijas “tiešsaistes starpniecības pakalpojumi” un “tiešsaistes meklētājprogrammas”. Papildus pārskatāmības un godīguma pamatnoteikumiem, kurus piemēro visām tiešsaistes platformām neatkarīgi no to lieluma vai stāvokļa un kuri ir noteikti P2B regulā, šajā priekšlikumā ir noteikti skaidri definēti pienākumi ļoti ierobežotam skaitam pārrobežu platformas pamatpakalpojumu sniedzēju, kas kalpo kā svarīgas vārtejas, lai komerciālie lietotāji sasniegtu galalietotājus. Visbeidzot, Komisija attiecībā uz šo pienākumu izpildes panākšanu var gūt labumu no pārredzamības, kas atbilstīgi P2B regulai ir jānodrošina tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem un tiešsaistes meklētājprogrammām attiecībā uz praksi, kura saskaņā ar pienākumu sarakstu varētu būt nelikumīga, ja to īsteno vārtziņi.

Lai gan dažas no šīm parādībām, kas raksturīgas digitālajai nozarei un platformas pamatpakalpojumiem, zināmā mērā ir vērojamas arī citās nozarēs un tirgos, priekšlikuma darbības joma attiecas tikai uz digitālo nozari, jo, raugoties no iekšējā tirgus perspektīvas, tajā esošās problēmas ir visneatliekamākās.

Negodīga prakse un sāncensības trūkums noved pie neefektīviem rezultātiem digitālajā nozarē, proti, augstākas cenas, zemākas kvalitātes, kā arī mazākas izvēles un mazāka inovāciju skaita, tādējādi kaitējot Eiropas patērētājiem. Šo problēmu risināšana ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā digitālās ekonomikas apjomu (aplēsts, ka 2019. gadā tas veidoja 4,5 % līdz 15,5 % no pasaules IKP un tam ir tendence pieaugt) un tiešsaistes platformu lielo nozīmi digitālajos tirgos, kā arī to ietekmi uz sabiedrību un ekonomiku.

Ir izveidotas lielas platformas, kuras gūst labumu no nozares iezīmēm, piemēram, spēcīga tīkla efekta, kas bieži ir iekļauts viņu pašu platformu ekosistēmās. Šīs platformas ir nozīmīgi mūsdienu digitālās ekonomikas strukturējošie elementi un darbojas kā starpnieki lielākajā daļā darījumu starp galalietotājiem un komerciālajiem lietotājiem. Turklāt daudzi no šiem uzņēmumiem visaptverošā veidā veic galalietotāju izsekošanu un profilēšanu. Dažas lielās platformas arvien vairāk darbojas kā vārtejas vai vārtziņi starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, un tām ir ietekmīgs un noturīgs stāvoklis, bieži vien, pateicoties konglomerāta ekosistēmu izveidei, kas aptver to platformas pamatpakalpojumus, palielinot esošos šķēršļus ienākšanai tirgū.

Digitālie pakalpojumi lietotājiem ir devuši nozīmīgus inovatīvus ieguvumus un ir veicinājuši iekšējā tirgus attīstību, paverot jaunas darījumdarbības iespējas un sekmējot pārrobežu tirdzniecību. Mūsdienās šie digitālie pakalpojumi aptver plašu ikdienas darbību klāstu, ieskaitot tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vietas, tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumus, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas vai lietojumprogrammu veikalus. Tie paplašina patērētāju izvēli, uzlabo nozares efektivitāti un konkurētspēju un var veicināt pilsonisko līdzdalību sabiedrībā. Tomēr, neraugoties uz to, ka Eiropas digitālajā ekonomikā darbojas vairāk nekā 10 000 tiešsaistes platformu, no kurām vairums ir MVU, lielāko daļu no kopējās radītās vērtības iegūst neliels skaits lielu tiešsaistes platformu.

Šajā saistībā priekšlikumā galvenā uzmanība ir pievērsta tikai tiem digitālajiem pakalpojumiem, kurus visvairāk izmanto komerciālie lietotāji un galalietotāji (“platformas pamatpakalpojumi”) un kuros, ņemot vērā pašreizējos apstākļus, ir īpaši izteiktas un aktuālas bažas par vāju sāncensību un vārtziņu īstenotu negodīgu praksi. Priekšlikuma darbības jomā ietilpst tikai tie platformas pamatpakalpojumi, par kuriem ir pieejami pārliecinoši pierādījumi par i) augstu koncentrāciju gadījumos, kad parasti viena vai tikai dažas tiešsaistes platformas nosaka komerciālos nosacījumus ar ievērojamu autonomiju no saviem (potenciālajiem) konkurentiem, klientiem vai patērētājiem, ii) atkarību no dažām lielām tiešsaistes platformām, kas darbojas kā vārtejas komerciālajiem lietotājiem, nodrošinot tiem iespēju sasniegt savus klientus un mijiedarboties ar tiem, un iii) platformas pamatpakalpojumu sniedzēju pilnvaru biežu ļaunprātīgu izmantošanu, īstenojot negodīgu rīcību pret ekonomiski atkarīgiem komerciālajiem lietotājiem un klientiem.

Pat tās dalībvalstis, kuras vēl nav pieņēmušas tiesību aktus, ar kuriem tiktu risināts jautājums par vārtziņu sniegto vai piedāvāto platformas pamatpakalpojumu negodīgumu un ierobežoto sāncensību, arvien vairāk apsver iespēju šajā saistībā īstenot valsts pasākumus. Atšķirīgu valsts tiesību aktu piemērošana ES nenodrošina pietiekamu rezultātu un var palielināt sadrumstalotību un atbilstības nodrošināšanas izmaksas lieliem tirgus dalībniekiem un komerciālajiem lietotājiem, kuri uz tiem paļaujas. Tajā pašā laikā šī situācija negatīvi ietekmē arī jaunuzņēmumus un mazākus uzņēmumus, kavējot to darbības izvēršanu un pārrobežu paplašināšanos, kas tiem ļautu sasniegt jaunus tirgus, piedāvāt labākus un daudzveidīgākus produktus par konkurētspējīgākām cenām un attiecīgi konkurēt ar esošajiem digitālās nozares dalībniekiem. Tāpēc, risinot jautājumu par negodīgu praksi attiecībā uz vārtziņu sniegtajiem platformas pamatpakalpojumiem Savienības līmenī, tiks uzlabota iekšējā tirgus darbība, nosakot skaidrus rīcības noteikumus, kas visām ieinteresētajām personām sniedz juridisko skaidrību, un ieviešot ES mēroga intervences regulējumu, kas ļaus savlaicīgi un efektīvi novērst kaitniecisku praksi. Viens no nosacījumiem vārtziņa statusa noteikšanai ir platformas pamatpakalpojumu sniedzēja būtiskā ietekme uz iekšējo tirgu.

Dalībvalstis vienas pašas nevar sasniegt priekšlikuma mērķus, jo problēmām ir pārrobežu raksturs un tās neattiecas tikai ar atsevišķām vai dažām dalībvalstīm. Digitālajai nozarei kā tādai un jo īpaši vārtziņu sniegtajiem vai piedāvātajiem platformas pamatpakalpojumiem ir pārrobežu raksturs — uz to norāda pārrobežu tirdzniecības apjoms un vēl neizmantotais nākotnes izaugsmes potenciāls, par ko liecina tādas pārrobežu tirdzniecības modelis un apjoms, ko kā starpnieki nodrošina digitālās platformas. Pārrobežu tirdzniecība veido gandrīz 24 % no visas tiešsaistes tirdzniecības Eiropā.

Lai risinātu problēmas, ko rada komerciālo lietotāju ievērojamā atkarība no vārtziņu sniegtajiem platformas pamatpakalpojumiem, un problēmas, ko izraisa vārtziņu negodīga rīcība pret to komerciālajiem lietotājiem, dalībvalstis piemēro vai apsver iespēju piemērot atšķirīgus valsts noteikumus. Minētā situācija veicina regulējuma sadrumstalotību, ņemot vērā atšķirīgos noteikumus, kas reglamentē negodīgumu atkarības attiecībās ar šādiem vārtziņiem un sāncensību attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem, jo īpaši attiecībā uz iejaukšanās priekšnoteikumiem un iejaukšanās apmēru, un palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū. Neīstenojot ES līmeņa rīcību, šī situācija vēl vairāk saasināsies, kad tiks pieņemtas jaunas iniciatīvas, kuras vēl tiek izskatītas vairākās dalībvalstīs, kamēr citās dalībvalstīs joprojām netiek risināts jautājums par vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu negodīgumu un ierobežoto sāncensību. Ņemot vērā to, ka vārtziņu sniegtie platformu pamatpakalpojumi ir pārrobežu pakalpojumi, regulējuma sadrumstalotība nopietni apdraudēs vienotā tirgus darbību digitālo pakalpojumu jomā, kā arī digitālo tirgu darbību kopumā. Tādēļ ir nepieciešama saskaņošana ES līmenī, un šīs iniciatīvas attiecīgais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants.

Priekšlikums papildina spēkā esošos ES (un valstu) konkurences noteikumus. Tas attiecas uz vārtziņu negodīgu praksi, kurai vai nu nav piemērojami spēkā esošie ES konkurences noteikumi, vai kuru nevar pietiekami labi risināt ar šiem noteikumiem, ņemot vērā to, ka pretmonopolu pasākumi attiecas uz situāciju konkrētos tirgos, neizbēgami tiek īstenoti tikai pēc tam, kad ir notikusi ierobežojoša vai ļaunprātīga rīcība, un ietver laikietilpīgas izmeklēšanas procedūras pārkāpumu konstatēšanai. Pašreizējais priekšlikums ex ante samazina negodīgas prakses nelabvēlīgo strukturālo ietekmi, neierobežojot iespēju iejaukties ex post saskaņā ar ES un valstu konkurences noteikumiem.

Priekšlikuma pamatā esošo ietekmes novērtējumu izskatīja Komisijas Regulējuma kontroles padome, kas sniedza pozitīvu atzinumu 2020. gada 10. decembrī. Padomes atzinums, ieteikumi un paskaidrojums par to, kā tie tika ņemti vērā, ir iekļauti šim priekšlikumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 1. pielikumā. Priekšlikuma 3. pielikumā ir sniegts pārskats par to, ko un kādā veidā šis priekšlikums varētu ietekmēt.

Platformas, kuras tam nepiekrita, norādīja, ka vārtziņa jēdziens ir pārāk plašs un tas būtu jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi, turklāt Komisija jau tagad var iejaukties, ja vārtziņa rīcība ir pretrunā LESD 102. pantam. Tomēr Komisija uzskatīja, ka LESD 102. pants nav pietiekams, lai risinātu visas ar vārtziņiem saistītās problēmas, ņemot vērā to, ka vārtzinis ne vienmēr ir dominējošais dalībnieks un LESD 102. pants var nebūt attiecināms uz tā praksi, ja nav pierādāma tā ietekme uz konkurenci skaidri noteiktos attiecīgajos tirgos. Turklāt LESD 102. pants ne vienmēr ļauj iejaukties tādā ātrumā, kāds ir nepieciešams, lai pēc iespējas savlaicīgi un līdz ar to visefektīvāk vērstos pret šo steidzami risināmo praksi.

Pirmkārt, Komisija laikposmā no 2020. gada 2. jūnija līdz 8. septembrim rīkoja divas atsevišķas atklātas sabiedriskās apspriešanas, kas attiecās uz diviem atsevišķiem sākotnējiem ietekmes novērtējumiem i) par Digitālo pakalpojumu tiesību akta paketi: ex ante reglamentējošu instrumentu lielām tiešsaistes platformām ar nozīmīgu tīkla efektu, kuras darbojas kā vārtziņi Eiropas Savienības iekšējā tirgū, un otru ii) par jauno konkurences rīku.

Lai optimāli sasniegtu šīs iniciatīvas mērķus, nepieciešams finansēt vairākas darbības gan Komisijas līmenī, kur paredzēta 80 PSE pārcelšana, gan dalībvalstu līmenī ar to aktīvu līdzdalību Digitālo tirgu padomdevējā komitejā, ko veido dalībvalstu pārstāvji. Priekšlikuma īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopējais nepieciešamo finanšu resursu apmērs ir 81,090 miljoni EUR, ieskaitot 50,640 miljonus EUR administratīvo izmaksu segšanai un 30,450 miljonus EUR, kas tiks pilnībā segti no 2021.–2027. gada DFS paredzētajiem piešķīrumiem no vienotā tirgus programmas un programmas “Digitālā Eiropa” finanšu līdzekļiem. Finansējums inter alia paredzēts tādu darbību atbalstam kā platformas pamatpakalpojumu sniedzēju statusa noteikšana, tirgus apsekošanas veikšana un jebkādu citu pārbaudes darbību, izpildes darbību un uzraudzības darbību veikšana. Finansējums arī palīdzēs regulāri pārskatīt konkrētus regulas elementus un veikt regulas izvērtējumu, pastāvīgi vērtēt īstenoto pasākumu efektivitāti un lietderību, kā arī segs izmaksas, kas saistītas ar centrālās informācijas sistēmas uzturēšanu, izstrādi, mitināšanu, darbību un atbalstu. Detalizēts izmaksu pārskats ir sniegts ar šo iniciatīvu saistītajā “finanšu pārskatā”.

Šī iniciatīva neradītu papildu slogu MVU, jo tie, visticamāk, nevarēs kvalificēties par vārtziņiem un uz tiem netiks attiecināts pienākumu saraksts. Tā vietā ar jaunajiem noteikumiem tiktu vienādoti konkurences nosacījumi un tādējādi tiktu novērsti būtiski šķēršļi ienākšanai tirgū un darbības paplašināšanai, un tas ļautu MVU (to vidū gan komerciālajiem lietotājiem, gan citiem platformu pamatpakalpojumu sniedzējiem) attīstīties visā iekšējā tirgū. Plānotie pasākumi varētu sekmēt arī konkurenci starp komerciālajiem lietotājiem paredzētajām platformām. Paredzams, ka rezultātā veidosies kvalitatīvāki pakalpojumi par konkurētspējīgākām cenām, kā arī augstāka produktivitāte. Tas veicinātu arī komerciālo lietotāju paļāvību uz tiešsaistes pārdošanu, jo viņi būtu pasargāti no negodīgas prakses.

Vēlamo risinājumu (2. risinājums) veido a) nepapildināms saraksts ar platformu pamatpakalpojumiem, b) kvantitatīvo un kvalitatīvo kritēriju kopums, ko izmanto, lai platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem noteiktu vārtziņa statusu, c) tieši piemērojami pienākumi, to starpā daži pienākumi, kuru faktisko izpildi var sekmēt regulatīvais dialogs, un d) iespēja Komisijai pēc tirgus apsekošanas atjaunināt šo instrumentu, proti, atjaunināt vārtziņu pienākumus, izmantojot deleģētos aktus, ciktāl ir konstatētas tādas jaunas prakses, kas ir vienlīdz negodīgas un var vājināt sāncensību, kā arī izmantojot priekšlikumu grozījumus pārējos gadījumos. Tirgus apsekošana var arī norādīt uz nepieciešamību grozīt platformu pamatpakalpojumu sarakstu.

Regulas III nodaļā ir izklāstīts, kāda vārtziņu prakse ierobežo sāncensību un ir uzskatāma par negodīgu. Jo īpaši tajā ir noteikti pašizpildes pienākumi (5. pants) un pienākumi, ko nosaka saskaņā ar specifikācijām (6. pants), kuras noteiktajiem vārtziņiem ir jāizpilda attiecībā uz katru no saviem platformas pamatpakalpojumiem, kas ir uzskaitīti attiecīgajā lēmumā par statusa noteikšanu. Turklāt ar to izveido pamatu iespējamam dialogam starp noteikto vārtzini un Komisiju attiecībā uz pasākumiem, kurus vārtzinis īsteno vai plāno īstenot, lai izpildītu 6. pantā (7. pantā) noteiktos pienākumus. Tajā ir arī paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem izņēmuma gadījumos var apturēt pienākumus attiecībā uz atsevišķu platformas pamatpakalpojumu (8. pants) vai piešķirt atbrīvojumu, pamatojoties uz sabiedrības interesēm (9. pants). Šajā nodaļā ietvertie papildu noteikumi paredz pienākumu saraksta atjaunināšanas mehānismu (10. pants), sniedz precizējumu, ka regulā noteiktos pienākumus piemēro neatkarīgi no tā, vai noteiktā vārtziņa attiecīgajai praksei ir līgumisks, komerciāls, tehnisks vai cits raksturs (11. pants), paredz pienākumu paziņot par jebkādu paredzēto koncentrāciju ES Apvienošanās regulas nozīmē (12. pants), kā arī paredz pienākumu noteiktajam vārtzinim iesniegt neatkarīgai revīzijas iestādei atzinumu par visiem patērētāju profilēšanas paņēmieniem, ko vārtzinis piemēro saviem platformas pamatpakalpojumiem vai to ietvaros (13. pants).

Ņemot vērā platformu ekonomikas dinamisko raksturu, iniciatīvas uzraudzība un izvērtēšana ir svarīga priekšlikuma daļa. Tāpat priekšlikumā ņemtas vērā ieinteresēto personu, to vidū dalībvalstu, skaidri formulētās prasības ieviest īpašu uzraudzības funkciju un atspoguļots sākotnējā ietekmes novērtējumā izskatītā patstāvīgās uzraudzības politikas risinājuma nozīmīgums. Tāpēc uzraudzība tiks sadalīta divās daļās: i) nepārtraukta uzraudzība, katru otro gadu ziņojot par jaunākajām norisēm tirgū, iespējams, iesaistot ES tiešsaistes platformu ekonomikas novērošanas centru, un ii) darbības mērķi un konkrēti rādītāji to novērtēšanai.

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Digitālajiem pakalpojumiem kopumā un jo īpaši tiešsaistes platformām ir arvien lielāka nozīme ekonomikā, īpaši iekšējā tirgū, jo tās nodrošina jaunas darījumdarbības iespējas Savienībā un veicina pārrobežu tirdzniecību.

(2)Tajā pašā laikā platformas pamatpakalpojumiem piemīt vairākas iezīmes, kuras var neatbilstīgi izmantot šādu pakalpojumu sniedzēji. Šīs platformas pamatpakalpojumu iezīmes cita starpā ietver ārkārtīgi lielus apjomradītus ietaupījumus, kas nereti tiek gūti ar gandrīz nulles robežizmaksām komerciālo lietotāju vai galalietotāju piesaistīšanai. Citas platformas pamatpakalpojumu iezīmes ir ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, pateicoties šo pakalpojumu daudzveidībai, spēja nodrošināt ievērojamu atkarības pakāpi gan komerciālajiem lietotājiem, gan galalietotājiem, bloķēšanas efekts, tas, ka galalietotāji nenodrošina daudzviesošanu vienam un tam pašam mērķim, vertikālā integrācija un uz datiem balstītas priekšrocības. Visas šīs iezīmes apvienojumā ar šo pakalpojumu sniedzēju negodīgu rīcību var būtiski ietekmēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, kā arī šādu pakalpojumu sniedzēju un to komerciālo lietotāju un galalietotāju komercattiecību godīgumu, kas praksē izraisa komerciālo lietotāju un galalietotāju izvēles iespēju strauju un, iespējams, tālejošu samazinājumu, un tādējādi šim pakalpojumu sniedzējam var tikt piešķirts tā dēvētā vārtziņa statuss.

(3)Ir izveidojušies daži platformas pamatpakalpojumu sniedzēji ar ievērojamu ekonomisko spēku. Parasti tie ar saviem pakalpojumiem nodrošina iespēju savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, un tas ļauj tiem maksimāli izmantot savas priekšrocības, piemēram, piekļuvi lielam datu apjomam, pārnesot tās no vienas savas darbības jomas uz jaunām. Daži no šiem pakalpojumu sniedzējiem kontrolē visas platformu ekosistēmas digitālajā ekonomikā, un esošajiem vai jaunajiem tirgus dalībniekiem neatkarīgi no to novatorisma vai efektivitātes pakāpes ar tiem strukturālā ziņā ir ļoti grūti konkurēt. Sāncensību īpaši samazina ļoti lielie šķēršļi ienākšanai tirgū vai iziešanai no tā, kā arī augstas ieguldījumu izmaksas, kuras nevar atgūt vai nav viegli atgūt iziešanas gadījumā, un dažu galveno digitālās ekonomikas resursu (piemēram, datu) trūkums (vai ierobežota piekļuve šiem resursiem). Rezultātā palielinās varbūtība, ka to pamatā esošie tirgi nedarbojas pareizi vai arī drīz pārstās darboties pareizi.

(4)Minēto vārtziņu iezīmju kombinācija daudzos gadījumos var izraisīt nopietnu nelīdzsvarotību attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses un līdz ar to radīt negodīgu praksi un nosacījumus vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu komerciālajiem lietotājiem, kā arī galalietotājiem, nelabvēlīgi ietekmējot šo pakalpojumu cenas, kvalitāti, izvēli un inovāciju.

(5)Tādējādi tirgus procesi bieži vien nespēj nodrošināt taisnīgu ekonomisko iznākumu platformas pamatpakalpojumu jomā. Lai gan LESD 101. un 102. pants joprojām ir piemērojams attiecībā uz vārtziņu rīcību, to darbības joma ir piemērojama tikai noteiktiem tirgus ietekmes gadījumiem (piemēram, dominējošs stāvoklis konkrētos tirgos) un pret konkurenci vērstas darbības gadījumiem, savukārt izpilde notiek ex post, un katrā atsevišķā gadījumā ir jāveic plaša pārbaude par bieži vien ļoti sarežģītiem faktiem. Turklāt spēkā esošie Savienības tiesību akti nerisina vai pilnvērtīgi nerisina apzinātās problēmas, kas saistītas ar iekšējā tirgus pareizu darbību un ko izraisa tādu vārtziņu rīcība, kuri ne vienmēr ir dominējoši konkurences tiesību nozīmē.

(6)Vārtziņiem ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu, jo lielam skaitam komerciālo lietotāju visā Savienībā un dažādos tirgos tie nodrošina vārtejas, caur kurām sasniegt galalietotājus. Negodīgas prakses nelabvēlīgā ietekme uz iekšējo tirgu un īpaši vāja sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, arī to negatīvā ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, ir likusi valstu likumdevējiem un nozaru regulatoriem rīkoties. Lai risinātu jautājumu par negodīgu praksi un sāncensību digitālo pakalpojumu jomā vai vismaz attiecībā uz dažiem no tiem, jau ir pieņemti vai ierosināti vairāki valstu reglamentējošie risinājumi. Tas ir radījis atšķirīgu reglamentējošo risinājumu risku un līdz ar to iekšējā tirgus sadrumstalotību, kas savukārt palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieauguma risku atšķirīgu valstu reglamentējošo prasību dēļ.

(7)Tādēļ, lai veicinātu pārrobežu darījumdarbību Savienībā un tādējādi pienācīgi pilnveidotu iekšējā tirgus darbību, kā arī lai novērstu pašreizējo vai iespējamo sadrumstalotību konkrētās jomās, uz kurām attiecas šī regula, visā Savienībā vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu komerciālo lietotāju un galalietotāju labā jānodrošina atbilstīgi reglamentējošie aizsardzības pasākumi, kas vērsti pret vārtziņu negodīgu rīcību. Turklāt, lai gan vārtziņi mēdz pārņemt globālus vai vismaz visas Eiropas mēroga darījumdarbības modeļus un algoritmiskās struktūras, tie var pārņemt un dažos gadījumos ir pārņēmuši atšķirīgus darījumdarbības nosacījumus un praksi dažādās dalībvalstīs, kas var radīt atšķirīgus konkurences apstākļus vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu lietotājiem, kaitējot integrācijai iekšējā tirgū.

(8)Tuvinot atšķirīgos valstu tiesību aktus, būtu jānovērš šķēršļi attiecībā uz brīvību sniegt un saņemt pakalpojumus, arī mazumtirdzniecības pakalpojumus, iekšējā tirgū. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido mērķtiecīgs saskaņotu obligāto noteikumu kopums, kas iekšējā tirgū ļautu nodrošināt konkurējošus un taisnīgus digitālos tirgus ar vārtziņu klātbūtni.

(9)Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja dalībvalstīm ir liegts piemērot valsts noteikumus, kas īpaši attiecas uz uzņēmumu un pakalpojumu veidiem, kuri aptverti šajā regulā. Tajā pašā laikā, tā kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, ka arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu. Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū.

(10)LESD 101. un 102. pants un attiecīgie valstu konkurences noteikumi, kas paredzēti pret konkurenci vērstas daudzpusējas un vienpusējas rīcības novēršanai, kā arī apvienošanās kontrolei, tiecas aizsargāt netraucētu konkurenci tirgū. Ar šo regulu īsteno mērķi, kas papildina, bet tomēr atšķiras no mērķa aizsargāt netraucētu konkurenci jebkurā attiecīgajā tirgū, kas noteikts konkurences tiesību aktos, proti, regulas mērķis ir nodrošināt, ka tirgi, kuros darbojas vārtziņi, ir konkurējoši un taisnīgi un saglabā šīs iezīmes neatkarīgi no tā, kāda ir konkrētā vārtziņa, uz kuru attiecas šī regula, faktiskā, iespējamā vai paredzamā ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū. Tādējādi – salīdzinājumā ar minētajiem noteikumiem – šī regula tiecas aizsargāt atšķirīgas juridiskās intereses, un tāpēc tai nevajadzētu skart minēto noteikumu piemērošanu.