Šis ziņojums attiecas uz laikposmu no 2014. gada marta līdz 2015. gada jūnijam.

ESAO Vienošanās pamatā ir ideja izveidot neformālu forumu, kurā galvenie eksporta kredītu sniedzēji ne vien vienojas par noteikumiem, kas nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus to attiecīgajām programmām, bet arī nodrošina pienācīgu informācijas apmaiņas un pārredzamības līmeni attiecībā uz to eksporta kredītu darījumiem. Šī pamatideja gadu gaitā ir pierādījusi savu vērtību. Nav bijis nepieciešams izveidot stingrāk reglamentētu instrumentu (tādu, kas līdzinās PTO strīdu izšķiršanas sistēmai) potenciālo konfliktu risināšanai šajā starptautiskās tirdzniecības jomā.

ESAO Vienošanās vēsturi var uzskatīt par veiksmes stāstu, taču šā instrumenta efektivitātes galvenais elements acīmredzami ir bijis tas, ka tās locekļi ir ilgu laiku pārstāvējuši visu pasaules eksporta kredītu kopienu. Tomēr šis aspekts pēdējos gados ir būtiski mainījies. Eksporta kredītu jomā ir parādījušies daudzi jauni dalībnieki: Ķīna, Brazīlija, Indija, Krievijas Federācija un Dienvidāfrika, ja minam tikai svarīgākos. Diezgan daudzi no tiem ir izrādījuši ļoti rezervētu attieksmi pret visiem aicinājumiem kļūt par ESAO Vienošanās dalībniekiem.

ESAO joprojām ir svarīgākā platforma, kas ļauj vienoties par eksporta kredītu noteikumiem un uzraudzīt tos deviņu iepriekš minēto dalībnieku vidū. Tā kā ESAO Vienošanās vairākus gadu desmitus ir bijis vienīgais starptautiska līmeņa tehnisko noteikumu kopums par eksporta kredītiem, ESAO ir arī izkopusi iespaidīgu īpašu institucionālu zinātību šajā politikas jomā.

Taču, tā kā jauno eksporta kredītu sniedzēju, kas nav ESAO dalībvalstis, nozīme pieaug, centieni tos integrēt jaunā starptautisku eksporta kredīta noteikumu kopumā ir kļuvuši par būtisku prioritāti. Pārskata periodā Eksporta kredītu starptautiskā darba grupa (SDG) ir turpinājusi būt par svarīgāko forumu, kurā risinās dialogs ar eksporta kredītu sniedzējiem, kas nav ESAO dalībvalstis. Kaut SDG darbība joprojām ir sākumposmā, tā ir kļuvusi par patiesu otro forumu, kurā Komisija var pārstāvēt ES starptautiskās sarunās par eksporta kredīta jautājumiem (sīkāku informāciju sk. 3. iedaļā).

Vienlaikus pārskata periodā ir turpinājusies darbība ESAO (sīkāku informāciju sk. 4. iedaļā).

3. Eksporta kredītu starptautiskā darba grupa

Pārskata periodā SDG ir noturējusi šādas oficiālas sanāksmes: 5. oficiālā sanāksme 2014. gada maijā Vašingtonā, 6. oficiālā sanāksme 2014. gada septembrī Pekinā, 7. oficiālā sanāksme 2015. gada februārī Briselē un 8. oficiālā sanāksme 2015. gada maijā Brazīlijā.

Šī regulārā sanāksmju norise jau parāda to, ka SDG darbs ir regulārs process, – un to nevarēja uzskatīt par pašsaprotamu tad, kad pirms diviem gadiem šī iniciatīva tika sākta. Grupa līdz šim nav bijusi pārāk stingri organizēta (nav pastāvīga priekšsēdētāja, atrašanās vietas vai sekretariāta), kas pagaidām nav radījis lielas problēmas. Šajā sakarībā jāņem vērā to SDG locekļu, kam ir neliela pieredze vai nav pieredzes līdzīgos forumos, situācija. Taču ar laiku, ja SDG diskusijas kļūs tehniskākas un sarežģītākas, būs noteikti jāatgriežas pie jautājuma par grupas institucionālo struktūru.

Kā minēts iepriekšējā ziņojumā, pēc 4. oficiālās sanāksmes Brazīlijā dalībnieki nonāca pie vispārīga secinājuma, ka pieeja, kas izmantota procesa darbības pirmajā gadā – proti, atsevišķu SDG dalībnieku esošo eksporta kredītu sistēmu un prakses salīdzināšana –, ir sevi izsmēlusi. Tāpēc, sākot ar 5. oficiālo SDG sanāksmi (Vašingtonā 2014. gada 20.–22. maijā), grupa iesāka jaunu darba posmu, kurā notiek tekstā balstītas diskusijas par divām rūpniecības nozarēm, kuras SDG ir vienojusies analizēt sīkāk pirms pāriešanas pie patiesas diskusijas par to, kā varētu izskatīties nākotnes horizontālais eksporta kredītu noteikumu kopums (t. i., tāds, kas ir piemērojams eksporta kredītu darījumiem vispār). Šīm SDG darba metožu izmaiņām bija ļoti pozitīva un dinamiskumu veicinoša ietekme uz visu procesu – ietekme, kas kļuva redzama jau Vašingtonas sanāksmē. Ķīnas delegācija no paša sākuma atbalstīja šo jauno pieeju, lai gan tā skaidri norādīja, ka ir instruēta neiesaistīties diskusijā par dažiem svarīgiem jautājumiem – prēmijām, procentu likmēm un pārredzamību –, kamēr SDG nav pārgājusi uz horizontālo sarunu posmu.

Neraugoties uz šo nosacījumu, turpmākās sanāksmes bija samērā konstruktīvas. 6. oficiālā sanāksme 2014. gada 25. un 26. septembrī notika Pekinā, Ķīnā. Lai gan prēmijas, procentu likmes un pārredzamības jautājumi netika apspriesti oficiālajās diskusijās, SDG delegācijas iesaistījās produktīvās diskusijās par citiem tehniskiem jautājumiem (piemēram, maksimālie atmaksas termiņi, maksimālais oficiālais atbalsts, vietējās izmaksas, kreditēšanas termiņa sākuma noteikšana, atmaksas shēmas, eksporta kredītu spēkā esības laiks). Jāatgādina, ka daudzu Eiropas eksportētāju vidū bieži radījusi bažas Ķīnas eksporta kredītu sniedzēju prakse noteikt daudz ilgākus atmaksas termiņus, nekā tos nosaka ESAO Vienošanās dalībnieki. Tāpēc ļoti atzinīgi vērtējams tas, ka SDG jau ir sākta nopietna diskusija par šo tēmu.