Pēc tam KPR tika grozīta, lai novērstu atlikušās nepilnības prudenciālajā tiesiskajā regulējumā un īstenotu dažus atlikušos globālās finanšu pakalpojumu reformas elementus, kas ir būtiski iestāžu noturības nodrošināšanai. KPR tika veiktas dažādas turpmākas izmaiņas, tai skaitā ar Regulu (ES) 2017/2395 tika iekļauta pārejas kārtība, lai mazinātu jaunā grāmatvedības standarta (9. starptautiskā finanšu pārskatu standarta (SFPS) “Finanšu instrumenti”) ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu. Ar Regulu (ES) 2019/630 KPR tika ieviesta prasība par zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem (tā sauktais prudenciālais atbalsta mehānisms). Turklāt ar Regulu (ES) 2019/876 (KPR II) KPR tika pievienoti daži no starptautisko reformu galīgajiem elementiem (pabeigtais “Bāzele III” regulējums), kas cita starpā ietver jaunu sviras rādītāja un sviras rādītāja rezervju definīciju, kas novērsīs to, ka iestādes pārmērīgi palielina aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Ar minēto regulu KPR tika ieviesti arī labvēlīgāki prudenciālie režīmi attiecībā uz noteiktiem programmatūras aktīviem, noteiktiem ar pensijām un algām nodrošinātiem aizdevumiem, kā arī aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un infrastruktūras projektiem.

•Juridiskais pamats

Priekšlikuma tiesiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, t. i., tas pats tiesiskais pamats, kas aktam, ko ar to groza.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Paredzēto grozījumu mērķus, proti, maksimāli palielināt kredītiestāžu spēju izsniegt aizdevumus un absorbēt zaudējumus saistībā ar Covid-19 pandēmiju, vienlaikus joprojām nodrošinot minēto iestāžu pastāvīgu noturību, var labāk sasniegt Savienības līmenī, nevis ar dažādām valstu iniciatīvām, jo grozījumi attiecas uz Savienības noteikumu piemērošanas datumiem vai ir spēkā esošo Savienības noteikumu pielāgojumi, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Problēmas un to cēloņi visās dalībvalstīs ir vienādi. Ja Savienība nerīkotos, spēkā esošais tiesiskais regulējums būtu mazāk efektīvs saistībā ar dažādo pasākumu, ko veic publiskās iestādes gan Savienības, gan valstu līmenī, atbalstu un mazāk reaģētspējīgs uz ārkārtējām tirgus problēmām.

Dalībvalstu spēja pieņemt valsts pasākumus ir ierobežota, ņemot vērā to, ka KPR jau reglamentē šos jautājumus, un izmaiņas valsts līmenī būtu pretrunā pašlaik spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Ja Savienība pārtrauktu regulēt šos aspektus, banku pakalpojumu iekšējais tirgus tiktu pakļauts dažādiem noteikumu kopumiem, kas novestu pie sadrumstalotības un apdraudētu nesen izveidoto vienoto noteikumu kopumu šajā jomā.

•Proporcionalitāte

Šī Savienības rīcība ir nepieciešama, lai sasniegtu mērķi maksimāli palielināt kredītiestāžu spēju izsniegt aizdevumus un absorbēt zaudējumus Covid-19 pandēmijas laikā, vienlaikus saglabājot prudenciālās uzraudzības regulējuma konsekvenci. Ierosinātie grozījumi attiecas tikai uz atsevišķiem noteikumiem Savienības kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības regulējumā, kas attiecas tikai uz pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt atveseļošanos no pašreizējās Covid-19 pandēmijas. Turklāt ierosinātie grozījumi attiecas tikai uz tiem jautājumiem, kurus nevar risināt spēkā esošajos noteikumos paredzētās rīcības brīvības robežās.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Šim priekšlikumam nav pievienots atsevišķs ietekmes novērtējums, jo ar šo priekšlikumu netiek mainīti KPR galvenie aspekti un attiecīgajām personām netiek uzlikti jauni pienākumi. Turklāt ar šo priekšlikumu grozīto pasākumu ietekme ir tikusi analizēta ietekmes novērtējumos, kas veikti saistībā ar Regulu (ES) 2017/2395, Regulu (ES) 2019/876 un Regulu (ES) 2019/630, ar kurām KPR groza attiecībā uz šā priekšlikuma darbības jomā esošajiem aspektiem. Priekšlikuma galvenais mērķis ir ārkārtēju iemeslu dēļ pašreizējās Covid-19 pandēmijas kontekstā noteikt, ka konkrētu KPR noteikumu piemērošanas datums ir jāatliek, vai paredzēt tādu pasākumu piemērošanu, kas atbrīvotu bankas no dažām kapitāla prasībām, vai precizēt prudenciālo režīmu konkrētiem riska darījumiem, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas radītos ārkārtas apstākļus. Ierosinātajiem grozījumiem būtu ierobežota ietekme uz banku administratīvo slogu un izmaksām, kas tām rodas, pielāgojot savas iekšējās darbības, un paredzams, ka izmaksas kompensēs ieguvumi no kapitāla pieejamības. Ierosinātie grozījumi attiecas uz noteikumiem, kas ļauj bankām izmantot labvēlīgāku režīmu, bet neuzliek tām šādu režīmu.

•Pamattiesības

ES ir apņēmusies ievērot augstus pamattiesību aizsardzības standartus un ir parakstījusi plašu konvenciju kopumu cilvēktiesību jomā. Šajā kontekstā šim priekšlikumam, visticamāk, nebūs tiešas ietekmes uz minētajām tiesībām, kā minēts galvenajās ANO konvencijās par cilvēktiesībām, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kas ir ES līgumu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK) būtiska daļa.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Šim priekšlikumam nav ietekmes uz Savienības iestāžu budžetu.

5.CITI ELEMENTI

•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

Pārejas kārtība, lai mazinātu 9. SFPS noteikumu ietekmi uz regulējošām prasībām atbilstošu kapitālu

KPR 473.a pantā ir ietverta pārejas kārtība, kas ļauj iestādēm savam pirmā līmeņa pamata kapitālam pievienot atpakaļ daļu no jebkāda uzkrājumu palielinājuma saistībā ar paredzamo kredītzaudējumu uzskaites ieviešanu saskaņā ar 9. SFPS. Pārejas kārtību veido divi komponenti, proti, statisks un dinamisks komponents. Statiskais komponents ļauj kredītiestādēm daļēji neitralizēt grāmatvedības rezervju palielinājuma “pirmās dienas ietekmi” uz pirmā līmeņa pamata kapitālu saistībā ar 9. SFPS ieviešanu. Dinamiskais komponents ļauj bankām daļēji neitralizēt ietekmi, ko rada papildu (t. i., pēc pirmās dienas) palielinājums to finanšu aktīvu uzkrājumos, kuriem nav samazināta kredītvērtība. Spēkā esošā pārejas kārtība attiecas uz laikposmu no 2018.–2022. gadam.

9. SFPS piemērošana Covid-19 pandēmijas radītās ekonomikas lejupslīdes laikā var izraisīt to, ka pēkšņi nozīmīgi pieaug paredzamo kredītzaudējumu uzkrājumi, jo daudziem riska darījumiem to darbības laikā, iespējams, būs jāaprēķina paredzamie zaudējumi. Pārejas kārtība būtu jāpagarina, lai mazinātu potenciālo ietekmi, kāda pēkšņam paredzamo kredītzaudējumu uzkrājuma pieaugumam varētu būt uz iestāžu spēju klientiem izsniegt aizdevumus laikā, kad tas ir visvairāk nepieciešams. Tas sniegtu papildu atvieglojumu, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz iestāžu uzkrājumu vajadzību iespējamo pieaugumu saskaņā ar 9. SFPS, vienlaikus saglabājot pārejas kārtību attiecībā uz paredzamo kredītzaudējumu summām, kas bija noteiktas pirms Covid-19 pandēmijas. Tāpēc šie grozījumi ļautu mainīt piecu gadu pārejas periodu, kas sākās 2018. gadā. Tādējādi jaunais pārejas periods ļaus finanšu iestādēm pielāgot to pasākumu kalibrēšanu, ar kuriem laikposmā no 2020.–2024. gadam pirmā līmeņa pamata kapitālam pievieno atpakaļ rezerves.

Covid-19 pandēmijas kontekstā pārejas kārtība tiek attiecināta tikai uz dinamisko komponentu saskaņā ar starptautiski saskaņoto uzraudzības standartu mērķtiecīgu pārskatīšanu (priekšlikuma 1. panta 2. punkts), lai risinātu jautājumu par paredzamo kredītzaudējumu uzkrājumu iespējamo pieaugumu pēc Covid-19 pandēmijas. Lai bez liekiem sarežģījumiem nodrošinātu, ka papildu atvieglojumi tiek attiecināti uz paredzamajiem kredītzaudējumiem, kas izriet no Covid-19 pandēmijas izraisītajiem ārkārtas apstākļiem, atsauces datums jebkādam to noteikumu palielinājumam, uz kuriem attiektos paplašinātā pārejas kārtība, tiek pārcelts no 2018. gada 1. janvāra uz 2020. gada 1. janvāri, jo no šā datuma papildu zaudējumi, kas radušies iestādēm, visticamāk, būtu saistīti ar Covid-19 pandēmiju.