Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) /* COM/2013/0867 final - 2013/0418 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) stājās spēkā 1975. gadā un pašlaik tai pievienojušās 178 Līgumslēdzējas puses (ieskaitot visas ES dalībvalstis). Tās mērķis ir nodrošināt, lai starptautiskā tirdzniecība ar savvaļas dzīvnieku un augu sugu īpatņiem neapdraudētu šo sugu izdzīvošanu. Konvencija aptver aptuveni 35 000 sugu, kas ir ierakstītas trīs papildinājumos atkarībā no vajadzīgās aizsardzības pakāpes. Visu Konvencijas aptverto sugu īpatņu importam, eksportam, reeksportam un ievešanai no jūras ir jāsaņem atļauja, izmantojot licencēšanas sistēmu. Konvencijas sākotnējais teksts paredzēja, ka CITES var pievienoties tikai valstis. CITES Līgumslēdzēju pušu otrajā ārkārtas konferencē, kas notika Gaboronē (Botsvānā) 1983. gada 30. aprīlī, tika panākta vienošanās par Konvencijas grozījumu. Ar šo grozījumu Konvencijas XXI pantu papildina ar pieciem punktiem (no 2. līdz 6. punktam zemāk): 1. Šī Konvencija būs neierobežoti ilgi pieejama, lai tai pievienotos. Pievienošanās instrumenti glabāsies pie depozitārija. 2. Šai Konvencijai var pievienoties suverēnu valstu izveidotas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuru kompetencē ir starptautisko līgumu apspriešana, noslēgšana un ieviešana jautājumos, ko tām nodevušas to dalībvalstis un kurus regulē šī Konvencija. 3. Savos pievienošanās instrumentos šādas organizācijas norāda savu kompetenci attiecībā uz Konvencijas regulētajiem jautājumiem. Šīs organizācijas informē depozitāriju par katru būtisku izmaiņu to kompetencē. Depozitārijs nosūta dalībvalstīm reģionālo ekonomiskās integrācijas organizāciju paziņojumus par to kompetenci un izmaiņām tajā attiecībā uz Konvencijas regulētajiem jautājumiem. 4. Savas kompetences ietvaros šādas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas izmanto tiesības un pilda pienākumus, ko Konvencija uzliek to dalībvalstīm, kas ir Konvencijas dalībvalstis. Šajā gadījumā organizācijas dalībvalstis nevar izmantot šīs tiesības individuāli. 5. Savas kompetences ietvaros reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas izmanto savas tiesības balsot ar balsu skaitu, kas ekvivalents ar to dalībvalstu skaitu, kas ir Konvencijas dalībvalstis. Šīs organizācijas nevar izmantot savas tiesības balsot, ja to dalībvalstis tās izmanto, un otrādi. 6. Katra atsauce uz "dalībvalsti" Konvencijas I panta (h) punkta nozīmē uz "valsti/valstīm" vai uz "valsti pusi/valstīm pusēm" ietver arī atsauci uz katru reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju, kuras kompetencē ir starptautisko līgumu apspriešana, noslēgšana un piemērošana jautājumos, kurus regulē šī Konvencija. Šis grozījums ("Gaborones grozījums") stājās spēkā 2013. gada 29. novembrī, kad to bija ratificējušas divas trešdaļas no 80 valstīm, kas grozījuma pieņemšanas laikā bija Konvencijas Līgumslēdzējas puses. Līdz šim Eiropas Savienība bija novērotājas statusā, bet tagad, kad spēkā stājies Gaborones grozījums, tā var kļūt par CITES Līgumslēdzēju pusi. CITES aptverto jautājumu loks ir saistīts ar jomām (vides aizsardzība, tirdzniecība, iekšējais tirgus, muita), ko reglamentē Savienības tiesību akti. CITES noteikumi ES līmenī harmonizēti īstenoti kopš 1984. gada, un pašlaik tos reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 338/97 un vairākas Komisijas regulas (Komisijas Regula (EK) Nr. 865/2006, Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 792/2012 un Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 578/2013). Eiropas Savienības pievienošanās CITES ir loģisks un nepieciešams solis, lai nodrošinātu, ka Savienība spēj pilnā mērā īstenot tās vides politikas mērķus. Šis priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, lai apstiprinātu Eiropas Savienības pievienošanos CITES un aicinātu Padomes priekšsēdētāju iecelt personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā iesniegt pievienošanās instrumentu, kā paredzēts Konvencijas XXI panta 1. punktā, un deklarāciju par kompetenci, kā paredzēts XXI panta 3. punktā. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Neattiecas. 3. IETEKME UZ BUDŽETU Līdzīgi kā citus ANO vides programmas administrētos daudzpusējos vides nolīgumus, arī CITES finansē no Pusēm aprēķinātajām iemaksām, kuru pamatā ir ANO novērtējuma skala, ko reizi trijos gados pieņem ANO Ģenerālā asambleja. Paredzams, ka tāpat kā gadījumos ar citiem globālajiem daudzpusējiem vides nolīgumiem, pēc Eiropas Savienības pievienošanās CITES Konvencijas Līgumslēdzēju pušu konference nolems, ka ES ik gadus ir jāmaksā 2,5 % no CITES ieguldījumu fonda summas. Nākamā Līgumslēdzēju pušu konference notiks tikai 2016. gadā, taču no ES tiks gaidīta iemaksa jau 2014. un 2015. gadā (aptuveni EUR 112 000 jeb 2,5 % no CITES ieguldījuma fonda kopsummas 2015. gadā) saskaņā ar iedibināto praksi, kad Līgumslēdzējas puses iemaksas sāk izdarīt, kolīdz ir pievienojušās. 2013/0418 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. un 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: (1) Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), kurai pievienojušās 178 valstis, tostarp visas dalībvalstis, ir būtisks starptautisks instruments, kura mērķis ir aizsargāt apdraudētās dzīvnieku un augu sugas, kontrolējot starptautisko tirdzniecību ar šo sugu īpatņiem. (2) Ar CITES Gaborones grozījumu, kuru īpašā Līgumslēdzēju pušu konferencē pieņēma 1983. gadā Gaboronē (Botsvānā), ir mainīts Konvencijas XXI pants, lai Konvencijai, kurai agrāk pievienoties varēja tikai valstis, varētu pievienoties suverēnu valstu izveidotas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuru kompetencē ir starptautisko līgumu apspriešana, noslēgšana un ieviešana jautājumos, ko tām nodevušas to dalībvalstis un kurus regulē šī Konvencija. CITES Gaborones grozījums stājās spēkā 2013. gada 29. novembrī. (3) CITES aptver vides aizsardzības un tirdzniecības jautājumus. Starptautisku nolīgumu apspriešana, noslēgšana un īstenošana šajās jomās ir Savienības kompetencē. CITES noteikumi visās dalībvalstīs vienveidīgi īstenoti jau kopš 1984. gada 1. janvāra. Pašlaik tos reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 338/97[1] un Komisijas Regula (EK) Nr. 865/2006[2]. (4) Pievienodamās CITES konvencijai, Eiropas Savienība varēs pilnībā iesaistīties Konvencijas darbā, un tās īstenošana un ievērošana kļūs juridiski saistoša Eiropas Savienībai un visām tās dalībvalstīm. Ar to Eiropas Savienība uzņemtos oficiālus pienākumus un būtu atbildīga citu Līgumslēdzēju pušu priekšā par Konvencijas īstenošanu. (5) Tāpēc Eiropas Savienībai būtu jāpievienojas CITES konvencijai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Eiropas Savienības pievienošanās Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES). Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā deponēt Konvencijas XXI panta 1. punktā paredzēto pievienošanās instrumentu, izsakot Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šīs Konvencijas saistības. Vienlaikus ieceltā persona deponē šā lēmuma pielikumā iekļauto deklarāciju saskaņā ar Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām XXI panta 3. punktu. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā [3]. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Padomes Lēmums par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[4] 07 Vide 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību [5] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Stratēģija "Eiropa 2020" — resurstaupīga, gudra un iekļaujoša izaugsme 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 2.1. Globāli vides jautājumi Attiecīgās ABM/ABB darbības (ABB kods: 0702) 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Līdzdalība CITES nodrošinātu Eiropas Savienībai arī spēcīgāku institucionālo pamatu ieguldījumiem CITES projektos un palīdzībai atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm to spēju pilnveidošanas programmu īstenošanā. Bez tam Eiropas Savienība, būdama Konvencijas puse, palīdzētu segt kārtējos Konvencijas izdevumus, no sava budžeta maksājot zināmu procentuālu daļu Konvencijas pamatbudžetā. Eiropas Savienība, būdama Konvencijas puse, nodrošinātu ES nostājas saskanību. Pievienošanās dotu Komisijai iespēju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas un palīdzēt rast līdzsvarotu kompromisu starp 28 dalībvalstu nostājām. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. ES ietekmes pakāpe uz lēmumiem, ko pieņem daudzpusēju vides nolīgumu un procesu ietvaros, piedalīšanās CITES regulārajās sanāksmēs (Līgumslēdzēju pušu konference, Pastāvīgā komiteja, Dzīvnieku komiteja, Augu komiteja) un CITES lēmumu iestrādāšana ES tiesību aktos. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Kad Padome būs lēmumu pieņēmusi, Padomes priekšsēdētāja pilnvarotā persona pievienošanās instrumentu deponēs CITES konvencijas depozitārei valdībai. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība ES pievienošanās CITES dod ES iespēju celt tās statusu daudzpusēja vides nolīguma kontekstā, un tam savukārt būs tieša ietekme uz acquis vides jomā. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Nozīmīgāks statuss starptautiskās konvencijās nostiprina ES pozīcijas un ietekmi aptvertajās jomās. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem CITES noteikumi jau ir iestrādāti ES tiesībās (sk. Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un attiecīgās Komisijas īstenošanas regulas). ES pievienošanās CITES nostiprinās sinerģiju ar ES tiesību aktiem. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[6] 2013. gada budžetā — neattiecas ¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti: – ¨ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām [7] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Ar 2014. gada budžetu x Komisijas īstenota tieša pārvaldība – x ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; – ¨ ko veic izpildaģentūras; ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti: – ¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Starptautisku konvenciju budžetu uzrauga attiecīgā Līgumslēdzēju pušu konference, turklāt tiek ievēroti ANO noteikumi par pārvaldību (jo CITES ieguldījuma fonda pilnvarotais ir ANO Vides programma). 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Regulāri notiek CITES budžeta revīzija ANO sistēmas ietvaros. 2.2.2. Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Sk. 2.2.1. punktu 2.2.3. Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums Neattiecas 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Sk. 2.2.1. punktu 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas · Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Nr. 07 02 Kategorija "Vides politika Savienības un starptautiskā līmenī " || Dif./nedif. ([8]) || no EBTA valstīm [9] || no kandidātvalstīm [10] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 4 || 07 02 04 – Iemaksa saskaņā ar daudzpusējiem vides līgumiem || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas – neattiecas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Daudzums [Izdevumu kategorija ] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY.] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.] 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 4 || Globālā Eiropa ENV ĢD || || || N gads[11] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ  Darbības apropriācijas || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Beztermiņa 07 02 04 || Saistības || (1) || 112,000 || 112,000 || 112,000 || 115,000 || 115,000 || 117,000 || 117,000 || 800,000 Maksājumi || (2) || 112,000 || 112,000 || 112,000 || 115,000 || 115,000 || 117,000 || 117,000 || 800,000 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem [12] - neattiecas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || || KOPĀ ENV ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 112,000 || 112,000 || 112,000 || 115,000 || 115,000 || 117,000 || 117,000 || 800,000 Maksājumi || =2+2a +3 || 112,000 || 112,000 || 112,000 || 115,000 || 115,000 || 117,000 || 117,000 || 800,000  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 112,000 || 112,000 || 112,000 || 115,000 || 115,000 || 117,000 || 117,000 || 800,000 Maksājumi || =5+ 6 || 112,000 || 112,000 || 112,000 || 115,000 || 115,000 || 117,000 || 117,000 || 800,000 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” - neattiecas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ ENV ĢD ||  Cilvēkresursi || || || || || || || ||  Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ <….> ĢD || Apropriācijas || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || || || || || || || || EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || N gads [13] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || || || || || || || || Maksājumi || || || || || || || || 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ OUTPUTS Rezultāta veids [14] || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 Globāli vides jautājumi[15] ... || || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultāts || Konferences ziņojums || 112,000 || 1 || 112,000 || 1 || 112,000 || 1 || 112,000 || 1 || 115,000 || 1 || 115,000 || 1 || 117,000 || 1 || 117,000 || || 800,000 – Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 112,000 || || 112,000 || || 112,000 || || 115,000 || || 115,000 || || 117,000 || || 117,000 || || 800,000 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – x Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || N gads [16] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS [17] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || || || Vajadzīgās cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || || || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[18] || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy[19] || - galvenajā mītnē || || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT - netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. […] – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma [20]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. […] 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu. Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || NA || || || || || || || KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme [21] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) …. pants || || || || || || || || Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). […] Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem. […] [1] Padomes 1996. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (OV L 61, 3.3.1997, 1. lpp.). [2] Komisijas 2006. gada 4. maija Regula (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu (OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.). [3] Nolīguma spēkā stāšanās dienu, kas ir saistoša Eiropas Savienībai, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē Padomes Ģenerālsekretariāts. [4] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [5] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā. [6] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [7] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā. [8] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [9] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [10] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [11] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [12] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [13] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [14] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [15] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. [16] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [17] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [18] CA – līgumdarbinieki, LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās. [19] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [20] Skatīt Iestāžu nolīguma (2007.-2013.g.)19. un 24. punktu. [21] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā. PIELIKUMS priekšlikumam Padomes Lēmums par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA SASKAŅĀ AR KONVENCIJAS PAR STARPTAUTISKO TIRDZNIECĪBU AR SAVVAĻAS DZĪVNIEKU UN AUGU SUGĀM XXI PANTU (3. PUNKTU) "Eiropas Savienība paziņo, ka saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu tā ir tiesīga slēgt starptautiskus nolīgumus un veikt no tiem izrietošos pienākumus, kas palīdz sasniegt šādus mērķus: – saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; – aizsargāt cilvēka veselību; – apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; – sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas un pasaules vides problēmas un jo īpaši cīnītos pret klimata pārmaiņām. Turklāt Eiropas Savienība pieņem pasākumus Eiropas Savienības līmenī tās iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanai. Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē ir pasākumi saistībā ar tās dalībvalstu muitas savienību un tās kopējo tirdzniecības politiku. Eiropas Savienība deklarē, ka tā jau ir pieņēmusi tās dalībvalstīm saistošus tiesību aktus par šīs Konvencijas reglamentētajiem jautājumiem, proti (bet ne tikai), Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, un Komisijas 2006. gada 4. maija Īstenošanas Regulu (EK) Nr. 865/2006.[1] Turklāt Eiropas Savienība ir atbildīga par to pienākumu izpildi, kas izriet no Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar savvaļas dzīvnieku un augu sugām un uz ko attiecas Savienības tiesību akti. Savienības kompetences īstenošana ir joma, kurai raksturīga nepārtraukta attīstība." [1] OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp. un OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.