Provizorisks 2007. gada budžeta grozījumu projekts nr. 2 - Vispārējs ieņēmumu dokuments - Ieņēmumu un izdevumu kopsavilkums pa iedaļām : III iedaļa – Komisija /* COM/2007/0148 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.3.2007 COM(2007) 148 galīgā redakcija PROVIZORISKS 2007. GADA BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 2 VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) PROVIZORISKS 2007. GADA BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 2 VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo piedāvā budžeta lēmējinstitūcijai provizorisku 2007. gada budžeta grozījumu projektu Nr. 2 to iemeslu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakstā. *** SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads 4 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 4 2.1. Ungārija: plūdi 2006. gada aprīlī 4 2.2. Grieķija: plūdi 2006. gada martā 5 2.3. Finansējums 6 3. Izpētei paredzētā budžeta 2007. gadam struktūras izmaiņas, ņemot vērā 7. pamatprogrammas pieņemšanu 7 3.1. Pētniecības prioritāti „Drošība un kosmosa pētniecība” sadalīt divās atsevišķās budžeta pozīcijās 7 3.2. Ieviest jaunu apakšprogramu īpašajā programā „Iespējas: Pētniecības politikas saskaņota attīstība” 7 3.3. Samazināt maksājumu apropriācijas 8 KOPSAVILKUMA TABULA PĒC FINANŠU PLĀNA POZĪCIJĀM 9 VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS, IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Vispārējais ieņēmumu dokuments un ieņēmumu un izdevumu kopsavilkums par iedaļām III iedaļai - Komisija ir nosūtīti atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Dokumenta versija angļu valodā ir pievienota budžeta pielikumam kā piemērs. IEVADS Provizoriskais budžeta projekts attiecas uz diviem jautājumiem: - ES Solidaritātes fonda izmantošana plūdu seku likvidēšanai, kas skāra Ungāriju un Grieķiju 2006. gada martā un aprīlī; - Izpētei paredzētā budžeta 2007. gadam struktūras izmaiņas, ņemot vērā 7. pamatprogrammas (7. PP) pieņemšanu. Vispārējā ietekme uz saistību apropriācijām izpaudīsies kā palielinājums par 24,4 miljoniem euro, savukārt maksājumu apropriāciju vispārējais apmērs nemainīsies. ES Solidaritātes fonda izmantošana Lielu daļu no Centrālās, Dienvidaustrumu un Dienvidu Eiropas 2006. gada martā un aprīlī skāra lieli plūdi, kas nodarīja ievērojamus zaudējumus vairākām valstīm. Plūdu seku likvidēšanai Ungārija un Grieķija pieteicās uz finansiālu palīdzību no ES Solidaritātes fonda, ievērojot desmit nedēļu termiņu, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā[2]. Komisija rūpīgi izskatīja pieteikumus saskaņā ar Regulu (EK) 2012/2002 un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Novērtējuma būtiskākās atziņas kopumā ir šādas: Ungārija: plūdi 2006. gada aprīlī 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2006. gada 9. jūnijā noteikto 10 nedēļu laikā pēc 2006. gada 3. aprīlī reģistrētajiem pirmajiem zaudējumiem. Pēc Komisijas dienestu pieprasījuma Ungārijas varas iestādes sniedza papildu informāciju, ko Komisija saņēma 2006. gada 21. septembrī. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Ungārijas varas iestādes novērtēja, ka ir radušies kopējie tiešie zaudējumi 519 miljonu euro apmērā. Tā kā šī summa pārsniedz 0,6% robežu no Ungārijas NKI (459 miljoni euro), katastrofa ir liela dabas katastrofa, un tādējādi uz to attiecas Regula (EK) Nr. 2012/2002. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību drīkst izmantot vienīgi būtisku avārijas darbu veikšanai, kā noteikts regulas 3. pantā[3]. 3. Saskaņā ar Ungārijas valsts iestāžu teikto, katastrofa skāra vairāk kā 1,5 miljonus iedzīvotāju 8 no 20 valsts apgabalos gar Donavas un Tisas upju sateces baseiniem. Ungārijas valsts iestādes ziņoja par ievērojamu kaitējumu, kas nodarīts infrastruktūrai, jo īpaši ūdensapgādes un notekūdeņu novadīšanas jomā (136 miljoni euro), aizsardzībai no plūdiem (85 miljoni euro), transporta nozarē (93 miljoni euro), kā arī lauksaimniecībai (vairāk kā 61 miljons euro), kultūras mantojumam un vairākiem dabas parkiem. 4. Ungārijas varas iestādes ir aprēķinājušas uz būtiskiem avārijas darbiem attiecināmās izmaksas, kas paredzētas 3. panta 2. punktā Regulā 2012/2002 — 335 miljoni euro, sadalot tās pa darbības veidiem. Salīdzinot ar līdzšinējām katastrofām, kuru seku likvidēšanai tika izmantots Solidaritātes fonds, šī summa šķiet neparasti liela attiecībā pret kopējiem zaudējumiem (tā atbilst 64,4% šo zaudējumu) un vēl lielāka attiecībā pret valstij nodarītajiem zaudējumiem (tā atbilst 82% šo zaudējumu). Neraugoties uz to un vairākām neatbilstībām pieteikumā attiecībā uz atbilstošo darbību veidu un izmaksām, ir acīmredzami, ka atbilstošo darbību patiesās izmaksas jebkurā gadījumā ievērojami pārsniegs summu, ko iespējams piešķirt no Solidaritātes fonda. Īstenošanas nolīgumā tiks skaidri definēti darbību veidi, ko varēs efektīvi finansēt no fonda. 5. Plūdu seku novēršanai Ungārija neplāno izmantot finansējumu no citiem Kopienas instrumentiem. 6. Ungārijas varas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšana nesedz atbilstošās darbības, kas minētas iepriekš 4. punktā. Noslēgumā, ņemot vērā iepriekš minētos mērķus, ir ieteikts akceptēt Ungārijas pieteikumu attiecībā uz 2006. gada aprīļa/maija plūdiem kā lielu katastrofu un ieteikt izmantot Solidaritātes fondu. Grieķija: plūdi 2006. gada martā 7. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2006. gada 22. maijā noteikto 10 nedēļu laikā pēc 2006. gada 13. martā reģistrētajiem pirmajiem zaudējumiem.Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Grieķijas varas iestādes novērtēja, ka ir nodarīti zaudējumi 402 miljonu euro apmērā. Tomēr šajā summā ir iekļauti ekonomikai nodarītie netiešie zaudējumi pārtrauktas saimnieciskās darbības dēļ 30 miljonu euro apmērā, kurus var neņemt vērā, novērtējot katastrofas radītos tiešos zaudējumus, ko varētu segt no Solidaritātes fonda. Kopējie tiešie zaudējumi, ko var ņemt vērā, ir 372 miljoni euro. Jāņem vērā, ka kopējo aptuveno zaudējumu summā ir iekļauta tikai daļa no privātpersonām nodarītā kaitējuma summas. Valstij nodarīto zaudējumu apmērs (325 miljoni euro) tādējādi atbilst apmēram 87% no kopējiem zaudējumiem. Tādēļ faktiski kopējais zaudējumu apmērs varētu būt lielāks nekā minētā summa. 8. Kopējo tiešo zaudējumu summa 372 miljonu euro apmērā ir mazāka nekā piemērojamā robeža palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda lielu katastrofu gadījumā (0,6% no Grieķijas NKI, t.i., 1 004 miljoni euro). Tāpēc palīdzību no Solidaritātes fonda var izmantot vienīgi izņēmuma kārtā, ja tiek izpildīti Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā paredzētie nosacījumi. 9. Grieķijas valsts iestādes norādīja, ka katastrofa tieši ir skārusi 11 administratīvos rajonus ar kopējo iedzīvotāju skaitu 137 171 un mazākā mērā pilsētu Aleksandropoli (43 000 iedzīvotāju). Tika parādīts, ka iedzīvotāju lielākā daļa (apmēram 71%) šajā teritorijā ir ievērojami cietuši katastrofas seku dēļ. Tas jo īpaši attiecas uz iedzīvotājiem, kuri dzīvo pie Evros upes vai tās tuvumā. 10. Būtisku avārijas darbu izmaksas, ko sedz atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā 2012/2002, tiek lēstas 325 miljonu euro apmērā. Šie darbi galvenokārt attiecas uz ārkārtas pasākumiem, lai atjaunotu pamata infrastruktūru un komunālos pakalpojumus, aizsardzības infrastruktūru (uzbērumus), pagaidu mitekļus, glābšanas dienestus un nekavējoties veiktu skarto teritoriju sakopšanu. 11. Lielais kaitējums, kas nodarīts teritorijas tīkliem un infrastruktūrai, paralizēja saimniecisko darbību reģionā. Apmēram 100 miljoni m² lauksaimniecības zemes upes krastos bija appludināti un tiek lēsts, ka bojā gājuši apmēram 2 000 tūkstoši lopu. Plūdi pilnībā iznīcināja lauksaimniecības ražu un lēnā drenāža plūdu skartajās teritorijās laupīja jebkuru iespēju no jauna iesēt graudus. Lauksaimniecības ražas trūkuma dēļ daudziem vietējās rūpniecības uzņēmumiem nebija iespēja iesaistīties kādās lauksaimniecības, pārstrādes vai komerciālās darbībās reģionā, kur lielākā daļa jeb 90% iedzīvotāju ir nodarbināti lauksaimniecībā. Administratīvajos rajonos pie Evros upes un tās pietekām vai to tuvumā iedzīvotājus tieši skāra upes pārplūšana un transporta un ūdensapgādes tīklu bojājumi. Ievērojamo postījumu dēļ, kas tika nodarīti apūdeņošanas un ūdensapgādes tīkliem, vairākos administratīvajos rajonos ūdens tika piegādāts pudelēs, turpinot to darīt arī pieteikuma iesniegšanas brīdī. Ūdensapgādes tīklu remonts, hidroloģiskā baseina piesārņojuma neskartu urbumu noteikšana, jaunu pazemes avotu meklēšana plašākā teritorijā radīs kritisku situāciju, kas varētu normalizēties pēc vairāk kā gada. Tika arī atzīmēts, ka plūdu izraisītā negatīvā ietekme uz saimniecisko darbību, kas tiek uzskatīta par ļaunāko pēdējo 50 gadu laikā, ir skārusi teritoriju, kura jau ir ievērojami cietusi 2005. gada plūdos. Šī kumulatīvā iedarbība ir būtiski ietekmējusi vietējās ekonomikas dzīvotspēju. 12. Grieķija norādīja, ka zaudējumi netiks finansēti no citiem Kopienas avotiem. 13. Grieķija paziņoja, ka apdrošināšana nesedz atbilstošos zaudējumus. Noslēgumā, ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, plūdi ir uzskatāmi par ārkārtējiem regulas izpratnē un tādiem, kas atbilst nosacījumiem, kas minēti Regulas 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā attiecībā uz Solidaritātes fonda izmantošanu izņēmuma kārtā. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir 1 miljards euro. Finansējums agrāk iesniegtiem pieteikumiem 2007. gadā vēl nav paredzēts, līdz ar to 1 miljards euro ir pieejami. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums šā fonda radīšanai, Komisija uzskata, ka atbalstam no šā fonda ir jābūt progresīvam. Tas nozīmē, ka, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6% no NKI vai 3 miljardi euro 2002. gada cenās, ņemot vērā mazāko summu no abām), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei par zaudējumiem līdz minētajai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5% no kopējiem tiešiem zaudējumiem, kas ir zem robežas, un 6 % tiem, kuri ir virs robežas. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot šīs procentu likmes. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir pamatots ar pieprasītāju iesniegto informāciju. Komisija ierosina piešķirt šādas summas: (EUR) | Tiešie zaudējumi | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6% | Ierosinātais kopējais atbalsta apjoms | Ungārija: plūdi 2006. gada aprīlī | 519 096 784 | 11 487 300 | 3 576 287 | 15 063 587 | Grieķija: plūdi 2006. gada martā | 372 261 099 | 9 306 527 | 0 | 9 306 527 | Kopā | 24 370 114 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25% Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas ir prasīts Regulas 2012/2002 4. panta 2. punktā. Tomēr, ievērojot konstatēto maksājumu apropriāciju atlikumu 02 04 01. pozīcijā „Drošība un kosmosa pētniecība”, nebūs vajadzīgi papildu līdzekļi, lai finansētu ES Solidaritātes fonda maksājumus Ungārijai un Grieķijai. Tādējādi summa 24 miljonu euro apmērā tiks pārcelta no 02 04 01. budžeta pozīcijas uz 13 06 01. budžeta pozīciju, lai segtu atbilstošās vajadzības saistībā ar ES Solidaritātes fonda izmantošanu (skatīt 3. punktu zemāk). IZPēTEI PAREDZēTā BUDžETA 2007. GADAM STRUKTūRAS IZMAIņAS, ņEMOT VēRā 7. PAMATPROGRAMMAS PIEņEMšANU Juridiskais pamats 7. pamatprogrammai (7. PP) tika pieņemts 2006. gada beigās[4]. Pastāv dažas atšķirības starp pieņemtā juridiskā pamata budžeta struktūru un 2007. gada budžeta struktūru, kuras pamatā ir Komisijas 2006. gada 24. maija grozītais priekšlikums par Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007. – 2013.)[5]. Galvenās izmaiņas, kuras tagad ir jāiekļauj 2007. gada budžeta struktūrā, ir šādas (skatīt arī I pielikumu): Pētniecības prioritāti „Drošība un kosmosa pētniecība” sadalīt divās atsevišķās budžeta pozīcijās Tiek ierosināts ieviest divus posteņus 02 04 01. budžeta pozīcijā „Drošība un kosmosa pētniecība”: posteni 02 04 01 01. „Pētniecība drošības jomā” un posteni 02 04 01 02. „Kosmosa pētniecība”. Saistību apropriācijas, kas ir ierosinātas šiem diviem jaunajiem posteņiem, atbilst summas sadalījumam, kas budžetā ir iedalīta „Pētniecībai drošības jomā un kosmosa pētniecība”. Summa katram jaunam postenim tiks aprēķināta, pamatojoties uz procentuālo daļu, kas šīm divām apakšprogrammām ir paredzēta 7. pamatprogrammas juridiskajā pamatā. Ieviest jaunu apakšprogrammu īpašajā programmā „Iespējas: Pētniecības politikas saskaņota attīstība” Tiek izveidots jauns budžeta postenis 08 23 01. „Pētniecības politikas saskaņota attīstība”, un ir ierosināts šajā postenī iedalīt 7,6 miljonus euro saistību apropriācijām un 2,7 miljonus euro maksājumu apropriācijām. Tomēr jauns finansējums nav pieprasīts, apropriācijas visdrīzāk tiks paņemtas no 08.16.01. budžeta posteņa, kas atbilst apakšprogrammai „Zinātne un sabiedrība”. Tas atspoguļo likumdevējas iestādes pieeju, 7. pamatprogrammas darbības laikam samazinot šai darbībai paredzētos līdzekļus par 29 miljoniem euro salīdzinājumā ar Komisijas grozīto priekšlikumu, kas iesniegts 2006. gada maijā. Samazināt maksājumu apropriācijas Ir ierosināts samazināt budžetā paredzētās maksājumu apropriācijas 02 04 01. postenī „Pētniecība drošības jomā un kosmosa pētniecība” par summu 24,4 miljonu euro apmērā. Šīs maksājumu apropriācijas tiks iedalītas 13 06 01. budžeta postenī ar mērķi segt vajadzības saistībā ar ES Solidaritātes fonda izmantošanu. Maksājumu apropriācijas „Pētniecības drošības jomā un kosmosa pētniecības” darbībām ir mazāk vajadzīgas nekā sākotnēji paredzēts, jo aizkavējās 7. pamatprogrammas juridiskā pamata pieņemšana. Ievērojot laika posmu, kas vajadzīgs no aicinājuma iesniegt priekšlikumus pētniecības jomā publicēšanas līdz līgumu parakstīšanai, 2007. gadā tiks izmaksātas mazākas summas nekā paredzēts, un daļa no iepriekšējā finansējuma tiks atlikta uz 2008. gadu. KOPSAVILKUMA TABULA PĒC FINANŠU PLĀNA POZĪCIJĀM Finanšu plāns Pozīcija/apakšpozīcija | 2007. gada finanšu plāns | 2007. gada budžets + GB 1/2007 | PBGP 2/2007 | 2007. gada budžets + GB 1 + PBGP 2 | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 071 164 511 | |-24 370 114 |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | Kopā | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 861 430 319 | | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | Rezerve[6] | | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Kopā | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Rezerve | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3b. Pilsoniskums | 636 000 000 | |623 233 000 |703 902 652 |24 370 114 |24 370 114 |647 603 114 |728 272 766 | | Kopā | 1 273 000 000 | |1 247 066 000 | 1 177 585 652 | | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | Rezerve[7] | | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. ES KĀ GLOBĀLS PARTNERIS[8] |6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Rezerve | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[9] |7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | Rezerve | | | 172 635 970 | | | | 172 635 970 | | | 6. KOMPENSĀCIJA | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Rezerve | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | KOPĀ | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 551 098 233 | 115 497 218 621 |24 370 114 |0 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | | Rezerve | | |2 350 428 767 |8 368 781 379 | | |2 350 428 767 |8 368 781 379 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1995/2006, OV L 390, 1. lpp., 30.12. 2006. [2] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002.). [3] Jāņem vērā, ka kopējo aptuveno zaudējumu summā tikai daļēji ir iekļauta privātpersonām nodarītā kaitējuma summa. Valstij nodarītā kaitējuma apmērs (409 miljoni euro) tādējādi atbilst gandrīz 80% no kopējiem zaudējumiem. Ungārijas valsts iestādes tomēr ir paziņojušas, ka privātpersonām nodarītā kaitējuma aptuvenais kopējais apmērs nav zināms. Tādēļ faktiski kopējais zaudējumu apmērs varētu būt lielāks nekā minētā summa. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK, OV L 412, 30.12.2006. [5] COM(2005) 119 galīgā redakcija. [6] Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGPF) nav ietverts 1.a pozīcijas rezerves aprēķinā. [7] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu IIA (OV C 139, 14.6.2006.). [8] 2007. gada 4. pozīcijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (234,5 miljoni euro). [9] Lai aprēķinātu rezervi zem maksimālās robežas 5. pozīcijā, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu shēmai, kas attiecas uz 76 miljoniem euro no personāla iemaksām pensiju shēmā.