[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 26.5.2010 COM(2010) 287 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM ES DELEGĀCIJAS ANO IZVEIDE ŽENĒVĀ KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM ES DELEGĀCIJAS ANO IZVEIDE ŽENĒVĀ 1. IEVADS Kopš 2009. gada 1. decembra, kad stājās spēkā Lisabonas līgums, Komisijas delegācijas ir kļuvušas par ES delegācijām. Šīs delegācijas būs daļa no Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), ko vadīs Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniece (AP/PV) Ketrina Eštone. Eiropadome 2009. gada oktobrī pieņēma prezidentvalsts ziņojumu par EĀDD (dokuments Nr. 14930/09), kurā cita starpā ir uzsvērta vajadzība nekavējoties veikt pielāgojumus tajās ES delegācijās, kurās politisku un operatīvu iemeslu dēļ ārējās darbības koordinēšanai un efektivitātei ir izšķiroši svarīga nozīme. Jo īpaši tas attiecas uz piecām ES delegācijām starptautiskās organizācijās, viena no kurām ir delegācija Ženēvā. ES delegāciju jautājums ir izskatīts arī AP 2010. gada 25. marta priekšlikumā Padomes lēmumam par EĀDD organizatorisko struktūru un darbību (dokuments Nr. 8029/10). Padome (Vispārējo lietu padome) 26. aprīlī panāca vienošanos par turpmākā lēmuma būtisko elementu politisko ievirzi. Sarunas tiks turpinātas, tostarp saistībā ar Komisijas priekšlikumiem par Civildienesta noteikumiem un Finanšu regulu. Šajā sakarā jānorāda, ka EĀDD izveidei, kura personāls būs no Komisijas, Padomes Ģenerālsekretariāta un dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, Komisija ir uzsākusi delegāciju vadītāju 2010. gada atlases procedūru, kurā var piedalīties kandidāti no visām trīs minētajām struktūrām. Plānots, ka Padomes Ģenerālsekretariāta sadarbības biroju Ženēvā apvienos ar ES delegāciju, tiklīdz Padome pieņems lēmumu par EĀDD. Ņemot vēra iepriekš minēto, šajā paziņojumā ir izskatīts jautājums par ES delegācijas Ženēvā sadalīšanu, lai ES varētu uzņemties jaunus pienākumus ANO kontekstā. Šo sadalīšanu veiks ar esošajiem resursiem un pašreizējos apstākļos, neskarot turpmāku uzlabošanu pēc EĀDD izveides, lai delegācija ANO varētu uzņemties plašākus pienākumus. 2. PAMATOJUMS OTRAS ES DELEGĀCIJAS IZVEIDEI ŽENĒVĀ 1. Plašs uzdevumu loks Delegācijas pašreizējās pilnvaras attiecas uz diplomātisko darbību saistībā ar Pasaules tirdzniecības organizāciju, no vienas puses, un Ženēvā esošajām 18 ANO organizācijām un ar to saistītajām struktūrām, kā arī ar citām specializētajām aģentūrām[1], no otras puses. Delegācijai ir divas politikas nodaļas – viena nodarbojas ar PTO lietām un ar to saistītiem ekonomikas un tirdzniecības jautājumiem, otra – ar ANO lietām, turklāt delegācijai ir kopīga nodaļa administratīvām lietām. Attiecībā uz PTO sarunām delegācijai ir ļoti liela atbildība, jo Savienībai ir ekskluzīva kompetence ārējās tirdzniecības jomā un tā ir PTO dalībniece, turklāt Komisija ir vienīgā sarunu vedēja ES vārdā un ES ir pasaules lielākais tirdzniecības bloks. Tāpēc mūsu pārstāvniecības turpmāka un atbilstoša darbība nenoliedzami ir viena no ES galvenajām prioritātēm. Būtiska ir arī ES loma ANO kontekstā un ES ieguldījums ANO politikā un programmās, turklāt arvien palielinās delegācijas ieguldījums daudzu ANO struktūru darbā. Šajā saistībā delegācijas galvenais mērķis ir palīdzēt stiprināt sadarbību starp ES un ANO sistēmu, nodrošinot, ka ES politika un kompetences tiek ņemtas vērā ANO ietvaros, kā arī uzlabojot saskaņotību starptautiskā līmenī. Delegācijai arvien aktīvāk jāpiedalās dažādās ANO darbībās Ženēvā, kā arī jāsniedz pilnīgi un savlaicīgi ziņojumi un atbalsts nodaļām Briselē, jo īpaši cilvēktiesību, humānās palīdzības, patvēruma un migrācijas, veselības aizsardzības, darba un intelektuālā īpašuma, kā arī atbruņošanās jomā, un jāpiedalās parastajās un īpašajās sesijās, kuru skaits aizvien palielinās. Sadarbība ar ES dalībvalstīm Ženēvā ir delegācijas darba būtisks aspekts, kuram tiek veltītas ievērojamas pūles. Turklāt delegācijas uzdevums ir veicināt pārredzamību un sapratni par ES lomu un politiku, izmantojot kontaktus, informācijas apmaiņu un sadarbību ar citām diplomātiskajām misijām un starptautiskajām organizācijām, struktūrām un aģentūrām, kuru galvenā mītne atrodas Ženēvā. Turklāt Ženēvā tiek uzņemts liels skaits misiju no Briseles, tostarp daudzi komisāri. Tādējādi delegācijas vadītājam/vadītāja vietniekam ir jāorganizē, jāatbalsta un vajadzības gadījumā jāpavada Komisijas misijas vai, ja prasīts, citu ES iestāžu misijas, kā arī jānodrošina informācijas ziņošanas atbalsts. Viena no galvenajām delegācijas problēmām ir tā, ka delegācijas vadītājam un vadītāja vietniekam vienmēr ir jānodrošina pareizs līdzsvars starp darbībām saistībā ar PTO un ANO, ņemot vērā to, ka PTO jautājumi aizņem gandrīz pilnu darbalaiku katrā amatā un arī darbs saistībā ar ANO prasa arvien vairāk laika. Jau 1994. gadā Komisijas pārbaudes dienests ieteica izveidot divus atsevišķus delegācijas vadītāja vietnieka amatus – vienu PTO jautājumiem un otru ANO jautājumiem. Pēdējā pārbaudē, ko veica 2008. gadā, tika uzsvērts arī pieaugošais darba apjoms saistībā ar ANO un nepieciešamība izveidot atsevišķu ANO vēstnieka amatu. Piemēram, šobrīd tiek rīkots vienāds skaits sanāksmju par ANO jautājumiem un par PTO jautājumiem. Šajā pārbaudē tika uzsvērta arī ES dalībvalstu neapmierinātība par ES nepietiekamo pārstāvniecību un zemo līdzdalību ANO ietvaros. 2. Jauni izaicinājumi Pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās delegācijai Ženēvā būs jāpārņem prezidentvalsts uzdevumi saistībā ar vietēju koordināciju un Savienības pārstāvniecību. Tomēr tas vēl nav iespējams, jo delegācijai nav pietiekama skaita darbinieku. Tajā pašā laikā delegācija, Spānijas vēstniecība un citu dalībvalstu vēstniecības ir izstrādājušas racionālu darba kārtību. Tas pats attiecas arī uz citām ES delegācijām starptautiskajās organizācijās. Turpmāk delegācijas vadītāja darba slodze būs daudz lielāka, jo viņam būs jākoordinē ES nostāja dažādos ANO forumos. Tas nozīmē, ka viņam būs jāpiedalās dažādās ES koordinēšanas sanāksmēs delegācijas vadītāju līmenī. Tajā pašā laikā delegācijas daļai, kas atbild par ANO jautājumiem, būs jāuzņemas tās jaunā loma un jāaizstāj prezidentvalsts, nodrošinot ES pārstāvniecību ANO, kā arī iekšējo koordināciju, un analīzes un ziņošanas darbību vietā jāuzņemas proaktīvāka loma politisko darbību jomā. Šīs pārmaiņas vairāk attiecas uz darbībām saistībā ar ANO un citām aģentūrām, jo attiecībā uz PTO delegācijai ir sen nostiprināta un arvien nozīmīgāka loma, kā tas izklāstīts turpmāk. Ar PTO saistītos procesus lielā mērā vada vēstnieki; dažreiz sarunās piedalās tikai ierobežots skaits Ženēvā esošo misiju vadītāju, tostarp ES delegācijas vadītājs, bet nepiedalās dalībvalstis. Citās atvērtākās PTO sanāksmēs ES pārstāv ES delegācijas vadītājs vai viņa vietnieks. Tā kā Savienībai ir ekskluzīva kompetence šajā jomā, ir svarīgi, ka ES vēstnieks PTO ir augsta līmeņa speciālists un atbilst savu partneru līmenim, jo viņam/viņai būs jāuztur labas un efektīvas attiecības ar PTO akreditētajām trešām valstīm un PTO ģenerāldirektoru, kā arī ikdienā jānodrošina efektīva koordinācija ar ES dalībvalstīm. ES vēstniekam PTO arī turpmāk jānodrošina delegācijas līdzdalība (saskaņā ar tās pilnvarām) visās PTO sarunās un sanāksmēs, kā arī jāpārstāv ES oficiālajās ceremonijās un jāveic ar amatu saistītas diplomātiskās funkcijas Ženēvā. Viņam jāpiedalās arī augstāko amatpersonu sanāksmēs un strīdu atrisināšanas lietās, kā arī jāvada sarunas dažādos gadījumos, kad nav iespējama atbilstoša līmeņa Briseles pārstāvniecība. Jānorāda, ka, ņemot vērā ievērojamo darba apjomu gan PTO, gan ANO ietvaros, arī citiem pasaules līmeņa partneriem, piemēram, ASV, Ķīnai, Kanādai, Indijai, Austrālijai un Brazīlijai, pārsvarā ir divi vēstnieki un bieži vien divas atsevišķas misijas – viena PTO un otra ANO jautājumiem. Visbeidzot, ir skaidrs, ka viens delegācijas vadītājs nevar paveikt visus jaunos uzdevumus saistībā ar ANO darbības paplašināšanu un Lisabonas līguma noteikumiem un turpmāk šī situācija būs vēl sarežģītāka. Turklāt, tā kā uzdevumi saistībā ar PTO, no vienas puses, un ANO un citām organizācijām, no otras puses, ir ļoti dažādi, ES delegāciju Ženēvā vajadzētu sadalīt divās atsevišķās delegācijās; katrai delegācijai būtu savs vēstnieks – viens, kas atbild par ANO jautājumiem, un otrs – kas atbild par PTO jautājumiem. Šāda sadalīšana divās delegācijās būs jāveic, izmantojot pieejamos resursus un kapacitāti. Lai visefektīvāk izmantotu sinerģijas, abām delegācijām vajadzētu atrasties vienās telpās un izmantot vienas un tās pašas administratīvās nodaļas pakalpojumus. Šo abu misiju iekšējās struktūras galīgais plāns būs jāizstrādā, tiklīdz apvienos Padomes Ģenerālsekretariāta sadarbības biroju un ES delegāciju. 3. CILVĒKRESURSI UN BUDŽETA LĪDZEKĻI Ir ierosināts saglabāt esošo amatu skaitu. Otrā delegācijas vadītāja amatu izveidos, pamatojoties uz pašreizējo delegācijas vadītāja vietnieka amatu, par kuru vakanci 2010. gada rotācijas ietvaros vairs nepublicēs. Šā amata specifikācijas atjaunos augstākā līmenī un publicēs vēlreiz. Paredzēts, ka, tiklīdz būs pietiekami budžeta līdzekļi, abās delegācijās izveidos delegācijas vadītāja vietnieka amata vietas. Tas varētu būt iespējams EĀDD izveides un ES delegācijas un Padomes sadarbības biroja apvienošanas ietvaros. Līdz tam darbinieku skaits ES delegācijās nemainīsies. Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka pašreizējā administratīvā nodaļa arī turpmāk būs kopīga abām delegācijām, varēs maksimāli ierobežot papildu izmaksas saistībā ar otra delegācijas vadītāja amata izveidi, ko finansēs no esošajiem līdzekļiem. LV VIENKĀRŠOTS FINANŠU PĀRSKATS 1. Lēmuma projekta nosaukums : Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: ES DELEGĀCIJAS ANO IZVEIDE ŽENĒVĀ 2. Attiecīgā(s) politikas joma(s) un ABB darbība(s): Politikas jomas: ārējās attiecības, tirdzniecība, attīstība, paplašināšanās Darbība: Ārējo attiecību dienests – delegāciju administratīvie izdevumi 3. Juridiskais pamats: ( Administratīva autonomija ( Cits ( norādīt) :____________________ 4. Apraksts un mērķi : Ir ierosināts pašreizējo delegāciju sadalīt divās atsevišķās vienībās – viena, kas nodarbotos ar PTO jautājumiem, un otra, kas nodarbotos ar ANO lietām. Tas ir nepieciešams, jo pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās delegācijas darba apjoms ir arvien lielāks un ir jānodrošina attiecīga līmeņa Eiropas Savienības pārstāvniecība gan PTO, gan ANO. Šo uzdevumu vairs nevar paveikt tikai viens delegācijas vadītājs. Pašreizējās delegācijas vadītāja amata vietas pakāpe tiks nomainīta no AD 13 uz AD 14/15. Izņemot šīs izmaiņas, nebūs vajadzīgi nekādi papildu līdzekļi, jo abas delegācijas atradīsies vienās telpās un izmantos vienu un to pašu administratīvo nodaļu pakalpojumus. Delegācijas vadītāja sekretāra amatam izmantos esošos resursus. 5. Ilgums un paredzamā finansiālā ietekme: 5.1. Piemērošanas periods: ( Lēmums ar ierobežotu piemērošanas ilgumu ( Lēmums spēkā no [ YYYY ] līdz [ YYYY ] ( Finansiālā ietekme no [ YYYY ] līdz [ YYYY ] ( Lēmums ar neierobežotu piemērošanas ilgumu spēkā no 2010. gada 5.2. Paredzamā ietekme uz budžetu: Lēmuma projekts radīs: ( ietaupījumus ( papildu izmaksas (šādā gadījumā norādīt attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju (-as)): Nelielas papildu izmaksas finansēs no Ārējo attiecību dienesta esošajiem līdzekļiem 5. izdevumu kategorijā. 5.3. Trešo personu iemaksas, lai finansētu lēmuma projektu: NAV 5.4. Paskaidrojums par skaitļiem: Papildu izmaksas, pamatojoties uz 2010. gada budžetu, ir šādas: algu starpība starp AD 13 un AD 15 – lēsta 5000 euro mēnesī; starpība starp izmaksām par oficiālo rezidenci un izmaksām par standarta telpām: 29 200 euro gadā; papildu reprezentācijas izmaksas: 20 000 euro gadā; dienesta automašīnas iepirkšana: 30 000 euro 2010. gadā un ikgadējās ekspluatācijas izmaksas 2400 euro gadā. Šīs izmaksas ir aprēķinātas par 6 mēnešiem 2010. gadā un par 12 mēnešiem 2011. gadā un turpmākajos gados. Automašīnu nomainīs 4. gadā; rezidences mēbeļu iepirkšana 2010. gadā: 43 000 euro. 6. Atbilstība pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai: ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija daudzgadu finanšu shēmā. ( Priekšlikums paredz izmantot elastības instrumentu vai pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu[2]. 7. Ietaupījumu vai papildu izmaksu ietekme uz līdzekļu sadali: ( Līdzekļi, kas jāiegūst, veicot iekšēju pārgrupēšanu starp struktūrvienībām. ( Līdzekļi, kas jau iedalīti attiecīgajai(-ām) struktūrvienībai(-ām). ( Līdzekļi, kas jāpieprasa nākamās GSP/PBP procedūras gaitā. Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, ko atbildīgajam ģenerāldirektorātam var piešķirt gada budžeta procedūrā, ņemot vērā esošos budžeta ierobežojumus. PIELIKUMS: PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME (ietaupījumi vai papildu izmaksas) UZ APROPRIĀCIJĀM ADMINISTRATĪVIEM MĒRĶIEM VAI UZ CILVĒKRESURSIEM PLE= Pilna laika ekvivalents XX ir attiecīgā politikas joma vai sadaļa miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Amata vietas atbilstoši štatu sarakstam (ierēdņi un/vai pagaidu darbinieki) | n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 | n+6 un turpmākie gadi | 5. izdevumu kategorija | Centrālais birojs | XX 01 02 11 01 - Komandējumi un reprezentācijas izmaksas | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un apspriedes | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | XX 01 02 11 06 – Kvalifikācijas celšana | XX 01 03 01 03 - Iekārtas un mēbeles | XX 01 03 01 04 - Pakalpojumi un citi darbības izdevumi | Citas budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā norādīt) | Delegācijas | XX 01 02 12 01 – Komandējumi, konferences un reprezentācijas izmaksas | 0,010 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,130 | XX 01 02 12 02 – Ierēdņu kvalifikācijas celšana | XX 01 03 02 01 – Iepirkuma un nomas izmaksas un saistītie izdevumi | 0,015 | 0,029 | 0,029 | 0,029 | 0,029 | 0,029 | 0,029 | 0,189 | XX 01 03 02 02 - Iekārtas, mēbeles, piegādes un pakalpojumi | 0,074 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,032 | 0,002 | 0,002 | 0,116 | Starpsumma – 5. izdevumu kategorija | 0,099 | 0,051 | 0,051 | 0,051 | 0,081 | 0,051 | 0,051 | 0,435 | Ārpus 5. izdevumu kategorijas | XX 01 04 yy – Izdevumi saistībā ar tehnisko un administratīvo palīdzību (neiekļaujot ārštata darbiniekus), ko finansē no darbības apropriācijām (agrākās „BA” pozīcijas) | - Centrālais birojs | - Delegācijas | XX 01 05 03 - Citi pārvaldības izdevumi – netiešā pētniecība | 10 01 05 03 - Citi pārvaldības izdevumi – tiešā pētniecība | Citas budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā norādīt) | Starpsumma – ārpus 5. izdevumu kategorijas | PAVISAM KOPĀ | 0,099 | 0,051 | 0,051 | 0,051 | 0,081 | 0,051 | 0,051 | 0,435 | [1] Cilvēktiesību padome (CTP), ANO Tirdzniecības un attīstības konference (ANKTA), ANO Augstā komiteja bēgļu jautājumos ( UNHCR ), Starptautiskais Tirdzniecības centrs ( ITC ), Eiropas Ekonomikas komisija (EEK), Starptautiskā darba organizācija (SDO), Pasaules Veselības organizācija (PVO), Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija ( WIPO ), Starptautiskā telesakaru savienība ( ITU ), Pasaules sammits par informācijas sabiedrību ( WSIS ), Pasaules Pasta savienība (PPS), Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO), Starptautiskā Migrācijas organizācija ( IOM ), CoD , Bioloģisko un toksisko ieroču konvencija ( BTWC ), Konvencija par tādu noteiktu parastu ieroču lietojuma aizliegumu vai ierobežošanu, kurus var uzskatīt par pārlieku traumatīviem vai par tādiem, kuru darbība nav prognozējama ( CCW ), Kājnieku mīnu aizlieguma līgums ( APMBT ), ANO Ģenerālās asamblejas ( UNGA ) 1. komiteja. [2] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.