ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
XI.

Palāta atzīmē, ka pārējās jomās maksājumus joprojām būtiski ietekmē kļūdas un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas, uzlabojot saistīto risku pārvaldību. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, proti, tās ir — kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības. a) KLP izdevumos Palāta konstatēja pierādījumus tam, ka izdevumi, uz ko neattiecas IAKS, vai gadījumi, kad IAKS nav pareizi piemērota vai tikai nesen ieviesta, ir pakļauti lielākam riskam, jo kontroles sistēmas nav tik efektīvas. Papildus tam IAKS inspekcijas rezultātus nav pietiekami pārbaudījusi un apliecinājusi neatkarīga struktūra, un ES atbalsta pieprasījumus tā parasti nepārbauda uz vietas. IAKS neaptvertās noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes KLP subsīdijām nesniedz pamatotu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesībām. Palāta secināja, ka KLP izdevumus kopumā joprojām būtiski ietekmē kļūdas. b) Struktūrpasākumu jomā Palāta atkal konstatēja, ka Komisija neveic efektīvu pārraudzību, lai mazinātu risku, ka dalībvalstīm deleģētie kontroles mehānismi nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu. Abu plānošanas periodu (1994.–1999. un 2000.–2006. gadam) izdevumos Palāta konstatēja būtiskas neprecizitātes. Dažas programmas 1994.–1999. gadam bija slēgtas bez pietiekama pamatojuma. c) Iekšējā nozaru politikā, neatkarīgi no dažās jomās panāktā progresa, Palātas revīzijā atklājās trūkumi pārraudzības un kontroles sistēmās, kas noveda pie būtiska kļūdu daudzuma maksājumos saņēmējiem. Lielākoties kļūdas rada sarežģītās izmaksu atlīdzināšanas sistēmas, kā arī neskaidrās procedūras un norādījumi, kas dažādās programmas reglamentē. d) Ārējās darbībās Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas pilnveidojumiem vēl nav bijis ietekmes ieviešanas organizācijas līmenī, kurā joprojām pastāv būtisks kļūdu līmenis, ko var skaidrot ar to, ka trūkst visaptverošas metodes šo organizāciju pārraudzībai, kontrolei un revīzijai.
III.

Palāta pārbaudīja to, kā Komisija pārvalda saistošo tarifa izziņu sistēmu, kā arī to, kā izziņu sistēmu īsteno sešās dalībvalstīs. Kopumā saistošā tarifa izziņu sistēma ir labi izveidota. Komisijas veiktā pārvaldība bija caurmērā adekvāta, un sešas pārbaudītās dalībvalstis lielākoties bija piemērojušas tiesību normas saistībā ar izziņām. Tomēr turpmāk minētie galvenie konstatējumi norāda uz to, ka, lai pilnveidotu šīs sistēmas vispārējo darbību, ir jāveic šādi uzlabojumi: a) ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izsniegušas atšķirīgas izziņas ar tarifa klasifikāciju vienām un tām pašām precēm (parasti minētas arī kā atšķirīgas izziņas), šos gadījumus izskata Muitas kodeksa komiteja, ja vien attiecīgās dalībvalstis pašas nevienojas par klasifikāciju. Palāta revīzijā atklāja situācijas, kas var ietekmēt klasifikācijas jautājumu tūlītēju risināšanu. Tādējādi kādu laiku var pastāvēt dažāda tarifu klassifikācija, un tas var ietekmēt pašu resursu līdzekļu pareizu summu iekasēšanu; b) Komisija nav sistemātiski risinājusi jautājumu par dalībvalsts finansiālo atbildību, ja tā ir izsniegusi izziņu ar nepareizu tarifa klasifikāciju, kā rezultātā rodas tradicionālo pašu resursu zaudējumi. Nav ticamu aplēšu par tradicionālo pašu resursu zaudējumiem, kas radušies nepareizas klasifikācijas dēļ; c) Komisija nav sistemātiski uzraudzījusi to, vai saistībā ar izziņām dalībvalstis ievēro Kopienas tiesību aktus; d) dalībvalstīs atklāja dažādus trūkumus, tostarp gadījumus, kad nebija pārbaudīts, vai par vienām un tām pašām precēm pastāv citi izziņu pieteikumi vai atšķirīgas izziņas, izziņas izsniedza lēni un EBTI-3 datubāzi atjaunināja ar aizkavēšanos; e) deklarējot preces, uzņēmējam nav pienākuma deklarēt savu izziņu, un revīzijā apstiprinājās, ka šādu izziņu iesniedza reti. Importa deklarāciju var viegli savstarpēji pārbaudīt ar izziņu tikai tad, ja kokrētā izziņa ir minēta, ievedot preces. Ja šādu izziņu neuzrāda, muitas darbiniekiem ir sarežģīti pārbaudīt, vai preču deklarētājam ir izziņa par konkrētām precēm un vai muitas nodokļa klasifikācija ir pareiza. Pašlaik Komisijai nav ticamu aplēšu par to preču importa vērtību un apjomiem, par kurām ir izsniegta izziņa; f) gadījumos, kad uzņēmējam piešķir papildperiodu, preces, uz ko attiecas izziņa, var ievest no jebkuras dalībvalsts. Tomēr saskaņā ar pašreizējo sistēmu valstu muitas iestādēm ir sarežģīti nodrošināt to, lai, izmantojot konkrēto izziņu, tiktu ievests tikai tas preču daudzums, kas kalpojis par pamatu papildperioda piešķiršanai.
27.

Statistika liecina, ka to gadījumu skaits, kad ir ievērots atbilžu iesniegšanas termiņš viena mēneša laikā, ir samazinājies no 2 154 gadījumiem 2004. gadā līdz 1 885 gadījumiem 2006. gadā. Tas nozīmē, ka salīdzinājumā ar kopējo pieprasījumu skaitu savlaicīgu atbilžu procentuālā daļa ir samazinājusies no 9,7 % 2004. gadā līdz 6,4 % 2006. gadā.
57. un 58.

Komisija uzskata, ka, pat ja darbība nešķiet efektīva, sasniedzot kādu no Padomes regulas 15.4 pantā noteiktajiem mērķiem, atbalsts tomēr ir uzskatāms par efektīvu, uzlabojot ražotāju ienākumus, palielinot to konkurētspēju, kas ir viens no vispārējiem politikas mērķiem. Turklāt kvalitātes standarti šajā nozarē strauji mainās, un kvalitātes līmeņa uzturēšana līdz šādiem (uzlabojošiem) standartiem nozīmē progresu.
4.

Dalībnieki veic ieguldījumus, lai finansētu kopuzņēmumu darbības. No vienas puses, Komisija nodrošina līdzekļus no Septītās pētniecības pamatprogrammas (7. PP) un no programmas “Apvārsnis 2020”. Divi kopuzņēmumi ( SESAR un S2R ) saņēma finansējumu arī no Eiropas komunikāciju tīkla Transporta programmas ( TEN-T ). No otras puses, nozaru un pētniecības partneri piešķir ieguldījumus natūrā, īstenojot kopuzņēmumu pamatdarbības, un naudas ieguldījumus, ar ko sedz kopuzņēmumu administratīvās un pamatdarbības izmaksas.
13.

Tāpat kā 2015. gadā mēs sniedzām atzinumu ar iebildēm par kopuzņēmuma ECSEL pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Kopuzņēmumā ECSEL ieviestā kārtība ex post revīzijai pie Septītās pamatprogrammas dotāciju saņēmējiem neļauj aprēķināt ticamu svērto kļūdu īpatsvaru vai atlikušo kļūdu īpatsvaru tā FP7 maksājumos. Tāpēc mēs nespējām secināt, vai ex post revīzijas sniedz pietiekamu pārliecību par Kopuzņēmuma pārvaldīto Septītās pamatprogrammas projektu pakārtoto starpposma un galīgo maksājumu likumību un pareizību. Šis jautājums ir saistīts ar kontroles sistēmu, kuru kopuzņēmums ECSEL pārņēma no saviem priekštečiem (kopuzņēmumiem ENIAC un ARTEMIS), un tas vairs nebūs aktuāls pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektu īstenošanā.
23.

Joprojām visbiežākais komentārs, kas formulēts attiecībā uz 32 aģentūrām (2014. gadā – attiecībā uz 28 aģentūrām), ir to apropriāciju pārnešanas augstais līmenis, par kurām ir uzņemtas saistības. Pārnestās apropriācijas II sadaļā “Administratīvie izdevumi” attiecīgajām 22 aģentūrām (2014. gadā – 18) vidēji bija 36 % (2014. gadā – 39 %) no visām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības, un pārnestās apropriācijas III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” attiecīgajām 18 aģentūrām (2014. gadā – 18) vidēji bija 48 % (2014. gadā – 56 %) no visām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības. Galvenais apropriāciju pārnešanas iemesls (daļēji) bija ārpus aģentūru kontroles (piemēram, rēķini vai izmaksu deklarācijas, kas nebija saņemtas līdz gada beigām) vai pārnešanas pamatā bija darbību, iepirkuma procedūru vai projektu daudzgadu raksturs. Palāta turpināja šos jautājumus atspoguļot ziņojumos atbilstoši pašas definētai robežvērtībai attiecībā uz aģentūru budžeta katru sadaļu. Lai šo ziņojumu sagatavošanas procedūru mainītu, ir jāpanāk visu iesaistīto personu (Palātas, Parlamenta, Padomes un aģentūru) savstarpēja sapratne par to, kas attiecībā uz pārnesumiem būtu atspoguļojams ĪGZ. Šajā kontekstā derētu vienoties par apjomu, ko varētu uzskatīt par “pamatotu pārnesumu līmeni”, un aģentūrās šo mērauklu ieviest.
14.

Izdevumi par procedūrām, kas saistītas ar pārsūdzībām, principā bija jāsedz no pārsūdzības maksām (8). Tomēr šīs maksas sedz tikai nelielu daļu no faktiskajām izmaksām. No pārsūdzības maksām 2015. gadā gūtie ieņēmumi kopā bija 11 000 EUR (2014. gadā – 12 500 EUR), bet Apelācijas padomes locekļu izmaksas sasniedza 62 037 EUR (2014. gada: 80 114 EUR).
2013

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, palielinājās no 86 % 2012. gadā līdz 93 % 2013. gadā, un tas norāda, ka saistības bija uzņemtas savlaicīgāk. Tomēr III sadaļā (pamatdarbības izdevumi) to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras pārnesa uz 2014. gadu, bija augsts un sasniedza 3 6 88 487 EUR (58 %). Iemesls bija 2013. gadā saņemtie IT pakalpojumi, par kuriem vēl nebija samaksāts (0,8 miljoni EUR), 2014. gada darba programmā plānotie IT pakalpojumi, par kuriem līgumi bija noslēgti gada beigās (1,1 miljons EUR), daži kavējumi IT iepirkumos (0,4 miljoni EUR) un arī dažu IT projektu daudzgadu raksturs.
11.

2005. gadā stājās spēkā jaunie ES Civildienesta noteikumi, kuros ir iekļauti noteikumi par to, ka turpmākais atalgojums ierēdņiem, kas pieņemti darbā līdz 2004. gada 1. maijam, nedrīkst būt mazāks par atalgojumu, kāds paredzēts iepriekšējos ES Civildienesta noteikumos. Palāta revīzijā konstatēja, ka tas nebija ievērots un ka 8 ierēdņiem no 71, kas tolaik strādāja, par laikposmu no 2005. līdz 2014. gadam nav izmaksāti kopumā 87 000 EUR. Ar laiku Iestāde veiks papildu algas maksājumus.
6.

No atgūtajiem ieņēmumiem (1 9 4 87 805 EUR) atskaitījumi no locekļu un darbinieku algām (nodokļi, pensijas un veselības apdrošināšana) un darbinieku pensiju kapitāla pārņemšana veido 1 9 4 22 010 EUR (99,66 %). Pārējie finanšu gada laikā atgūtie ieņēmumi bija 63 141 EUR. Kopā 2014. gadā banku maksātajos procentos tika saņemti 4 954 EUR. 2013. gadā atskaitījumi no locekļu un darbinieku algām (nodokļi, pensijas un veselības apdrošināšana) un darbinieku pensiju kapitāla pārņemšana veidoja 99,24 %, bet finanšu gada citi ieņēmumi bija 1 31 370 EUR, no kuriem banku maksātajos procentos ieguva 658 EUR.
19.

F4E piekrīt komentāram par to, ka lielākā daļa no sarunu procedūrām, par kurām revidents ziņoja, ir zem Kopuzņēmuma noteikumos norādītā 50 000 eiro sliekšņa un tādēļ nevar tikt uzskatītas par ārkārtas. Turklāt to zemās vidējās vērtības dēļ sarunu procedūras atbilst 44 % no gada darbības iepirkuma procedūrām, taču tikai mazāk par 15 % no Kopuzņēmuma gada izdevumu saistībām. Šajā ziņā zemas vērtības sarunu procedūru izmantošana ļauj Kopuzņēmumam koncentrēt ierobežotos iekšējos resursus augstas vērtības/augsta riska iepirkumiem ar labvēlīgu ietekmi uz riska mazināšanu. Attiecībā uz ļoti zemo piedāvājumu skaitu, kas saņemti konkursā uz dotācijām, šis fakts ir galvenokārt saistīts ar diviem faktoriem. No vienas puses, ārkārtīgi specializētā F4E dotāciju būtība nozīmē to, ka tikai neliels pieteicēju skaits Eiropā ir ieinteresēts par darbu būtību. No otras puses, Eiropas kodolsintēzes programmas veiksmes rezultātā, veidojot Eiropas pētniecības telpu kodolsintēzes jomā ar minimālu darbību dublēšanos un ciešu sadarbību starp komandām, kas darbojas kādā no nozarēm, rodas Eiropas līmeņa konsorcijs, kas atpaliek no lielākās piedāvājumu daļas, atbildot uz F4E uzaicinājumiem.
2012

Institūts ir samazinājis kopējo pārnesumu līmeni apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības, no 50 % 2011. gadā līdz 32 % 2012. gadā. Uz 2013. gadu pārnesa 2,5 miljonus EUR, un tas galvenokārt attiecās uz II sadaļu “Administratīvie izdevumi” – 0,3 miljoni EUR – un uz III sadaļu “Pamatdarbības izdevumi” – 2,1 miljons EUR, kas ir 23 % un 59 % no attiecīgajām apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības. Pārnesumi II sadaļā lielākoties attiecas uz gada beigās uzņemtajām saistībām sakarā ar pārcelšanos uz jaunām telpām, kas notika 2013. gada janvārī. Pārnesumi III sadaļā galvenokārt attiecas uz iepirkuma procedūrām, kuras tika pabeigtas gada beigās. Institūts nav izstrādājis oficiālu iepirkuma un uzraudzības procedūru. Konkrēti, tā gada darba programmā nav iekļauts ar plānotajām darbībām saistīts iepirkumu grafiks, kas ļautu formulēt optimālu iepirkumu jomu un laika plānojumu. Taču tikai 7 % apropriāciju, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras pārnesa no 2011. gada uz 2012. gadu, nebija izlietotas, un tās nācās anulēt.
11.

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, palielinājās no 86 % 2012. gadā līdz 93 % 2013. gadā, un tas norāda, ka saistības bija uzņemtas savlaicīgāk. Tomēr III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras pārnesa uz 2014. gadu, bija augsts un sasniedza 3 6 88 487 EUR (58 %). Iemesls bija 2013. gadā saņemtie IT pakalpojumi, par kuriem vēl nebija samaksāts (0,8 miljoni EUR), 2014. gada darba programmā plānotie IT pakalpojumi, par kuriem līgumi bija noslēgti gada beigās (1,1 miljons EUR), daži kavējumi IT iepirkumos (0,4 miljoni EUR) un arī dažu IT projektu daudzgadu raksturs.
11.

Aģentūra 2012. gadā saskaņā ar trim lielām dotāciju programmām (8) piešķīra dotācijas konsorcijiem, ko veido vides iestādes un struktūras Eiropā, ANO organizācijas un valsts vides organizācijas. Kopējie dotāciju izdevumi 2012. gadā bija 11,9 miljoni EUR jeb 27 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem. Aģentūra, veicot ex ante pārbaudes pirms saņēmēju deklarēto izmaksu atlīdzināšanas, analizē izmaksu deklarāciju dokumentus. Parasti no saņēmējiem netiek prasīti dokumenti deklarēto personāla izmaksu attiecināmības un precizitātes pamatošanai, bet personāla izmaksas veido lielāko daļu deklarēto izmaksu (9). Izmaksu ex ante pārbaudes uz vietas saņēmēju līmenī notiek reti (10).
11.

To apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, dažādās sadaļās svārstījās no 94 % līdz 99 % no kopējām apropriācijām, kas liecina, ka juridiskās saistības bija parakstītas savlaicīgi. Tomēr uz 2013. gadu pārnesto saistību apropriāciju līmenis bija augsts II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) – 35 % un III sadaļā (“Pamatdarbības izdevumi”) – 46 %. Attiecībā uz II sadaļu to lielā mērā izraisīja apstākļi, ko Aģentūra nespēja ietekmēt, piemēram Spānijas iestāžu novēlotie faktūrrēķini par ēku nomu 2012. gadā. Turklāt, lai nodrošinātu augošās pamatdarbības vajadzības, ar ko Aģentūra saskārās 2012. gada pēdējā ceturksnī, tā pasūtīja lielu daudzumu preču un pakalpojumu, kas gada beigās vēl nebija saņemti. Attiecībā uz III sadaļu viens no galvenajiem iemesliem augstajam pārnesumu līmenim bija ievērojamā slodze, ko radīja lielais IT projektu skaits, ko uzsāka vai turpināja 2012. gadā. Šī slodze ietekmēja divu 2012. gadā uzsāktu IT projektu iepirkuma procedūru savlaicīgumu. Turklāt izdevumus, kas saistīti ar darbinieku un ekspertu mācībām un komandējumiem 2012. gada pēdējā ceturksnī, atmaksāja tikai 2013. gada sākumā.
Produkti un pakalpojumi 2011. gadā (2010. g.)

Darbības ES ārējo attiecību politikas kontekstā Fonds dod ieguldījumu, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstību 30 partnervalstīs, kuras noteiktas regulā un kuras apstiprinājusi Valde. Galvenie pasākumi ir atbalsts ES politikas jautājumos un atbalsts projektiem, politikas analīze, informācijas un pieredzes izplatīšana un apmaiņa un atbalsts partnervalstīm resursu pilnveidošanā. Fonda pievienotās vērtības pamatā ir neitrāla, nekomerciāla un unikāla izveidota zināšanu bāze, kurā ietilpst zināšanas cilvēkkapitāla attīstības jautājumos un to saikne ar nodarbinātību, tostarp zināšanas par to, kā partnervalstu kontekstam pielāgot pieeju cilvēkkapitāla attīstībai Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs. Fonds 2011. gadā sekmīgi organizēja konferenci (9. maijā), lai iepazīstinātu ar Turīnas procesa pirmā gada rezultātiem (24 partnervalstu arodizglītības un mācību politikas novērtējums) un apsprieda stratēģiski svarīgos politikas virzienus, veicinot labākās prakses izstrādi, sekmēja koordināciju un saskaņošanu, kā arī Eiropas Savienības iekšpolitikas virzienu ārējo dimensiju. Tā sagatavoja arī nākamo kārtu valstu attīstības gaitas analīzei, kas jāsāk 2012. gadā. Vēl viena korporatīva konference bija par kvalifikāciju sistēmas īstenošanas institucionālo kārtību, par iespēju izveidot elektronisku kvalifikāciju sistēmu, kas veicinātu speciālistu informācijas apmaiņu starp partnervalstīm, kuras izstrādā kvalifikāciju sistēmas. Fonds veica galvenos uzdevumus arī šādās jomās: — atbalsts ES politikai un ārējo attiecību instrumentu projektu ciklam partnervalstīs, 30 (30) tiešie rezultāti; — partnervalstu resursu pilnveidošana: 72 (22) tiešie rezultāti; — politikas analīze 22 (29) tiešie rezultāti; — Rezultātu izplatīšana un sadarbības tīkli: 24 (30) tiešie rezultāti; Ar tiešajiem rezultātiem mēra projekta rezultātu sasniegšanu un sasaista budžetu ar Fonda uzdevumiem. Papildus šiem uzdevumiem, kurus veica saistībā ar darba programmu, Fonds gada gaitā pildīja arī Eiropas Komisijas tiešos pieprasījumus. 2011. gadā tas saņēma 100 kārtējos Komisijas pieprasījumus, no tiem 44 % attiecās uz IPA valstīm, 45 % — attiecās uz ENPI un 10 % — uz DCI. (2010. gadā — 105 kārtējie tiešie pieprasījumi, no tiem 62 % attiecās uz IPA valstīm, 30 % — attiecās uz ENPI un 7 % — uz DCI.) IPA: Pirmspievienošanās atbalsta instruments (Rietumbalkāni, Turcija un Islande). ENPI: Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (Dienvidaustrumu Vidusjūras reģions un Austrumeiropa). DCI: Attīstības sadarbības instruments (Centrālās Āzijas valstis).
no darba tirgus atstumtu personu integrācija, neskarot 166. pantu;

c)

Pārvaldība
c)

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis

Viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts,

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)
Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības aizsardzības jautājumos un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana. Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)
13.

Tāpat kā 2008. gadā budžeta II un III sadaļā pārnesto apropriāciju apjoms bija ievērojams: EUR 1 135 000 jeb 41 % no II sadaļas apropriācijām un EUR 3 164 000 jeb 61 % no III sadaļas apropriācijām. Aptuveni 75 % no šīm saistībām attiecas uz 2010. gadā saņemamajām precēm un pakalpojumiem.
13.

Pieņemot lēmumus par pārskaitījumiem, pats galvenais ir darbības vajadzības un to attīstība – jāpanāk maksimāla reaģētspēja uz ieinteresēto pušu vajadzībām, kuras gada laikā attīstās. Tieši 2009. gads bija pirmais no jaunā piecgadu stratēģiskā plāna gadiem, ar šo plānu ieviesta jauna darbības budžeta nomenklatūra, lai labāk atspoguļotu EVA darba programmu. Tādējādi daudzās jomās nebija iespējams pamatot prognozes ar agrāko pieredzi. Tomēr EVA spēja noturēt pārskaitījumus starp sadaļām 2,3 % līmenī no apropriācijām, ievērojami zemākā nekā EVA Finanšu regulā paredzētie 10 %.
Savienība un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, tostarp tās, kas izklāstītas Eiropas Sociālajā hartā, kura parakstīta Turīnā 1961. gada 18. oktobrī, un 1989. gada Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, par saviem mērķiem izvirza nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, cilvēkresursu attīstību, kas vērsta uz pastāvīgi augstas nodarbinātības uzturēšanu un cīņu pret sociālo atstumtību. (Līguma par Eiropas Savienības darbību 151. pants)

Mērķi Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds jo īpaši nodarbojas ar šādiem jautājumiem: — cilvēku darba apstākļi, — darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide, — jautājumi, kas ir īpaši raksturīgi noteiktām darba ņēmēju kategorijām, — vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti, — cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā.

Uzdevumi: — veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu šajās jomās, — veicināt kontaktus starp universitātēm, pētnieciskiem institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām, — piedalīties pētījumos vai slēgt līgumus par pētījumiem un sniegt palīdzību eksperimentālos projektos, — cik cieši vien iespējams, sadarboties ar specializētiem institūtiem dalībvalstīs un starptautiskā līmenī.

1. Valde — no katras dalībvalsts — pa vienam loceklim, — kas pārstāv valdību, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba devēju organizācijas, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas; — trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju. 2. Valdes Birojs — Birojā ir 11 locekļi: trīs locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, divi locekļi ir no Komisijas; — Birojs pārrauga Valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai Valdes sanāksmju starplaikā. 3. Direktoru ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde. Direktors īsteno Valdes un tās Biroja lēmumus un pārvalda Fondu. 4. Ekspertu komitejās darbojas ne vairāk kā trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju, valdības un sociālos partnerus. Komiteju mērķis ir sniegt padomu par lielu projektu īstenošanu un rezultātu izvērtēšanu. 5. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Budžets 20,2 miljoni EUR (21,0 miljons EUR) Darbinieku skaits 2009. gada 31. decembrī 101 amata vieta štatu sarakstā, no tām aizņemta 81 (78) Pārējie darbinieki: norīkotie valstu eksperti: 0 (0) līgumdarbinieki: 13 (9) Kopējais darbinieku skaits: 94 (87) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: pamatdarbībām: 62 (56) administrācijā 28 (27) dažādiem uzdevumiem: 4 (4)
13.

Uz nākamo gadu pārnesto apropriāciju līmenis (3,5 miljoni EUR) bija daudz zemāks nekā 2007. gadā (samazinājās no 25 % uz 13 % no galīgā budžeta apropriācijām), bet no iepriekšējā finanšu gada pārnesto un anulēto apropriāciju līmenis bija augsts (1 miljons EUR jeb 25 % pārnesto apropriāciju). Šāds stāvoklis ir pretrunā gada pārskata principam.