Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Progress Kioto mērķu sasniegšanā (paziņojuma sagatavošanu paredz 5. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā) {SEC(2009)1581} /* COM/2009/0630 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.11.2009 COM(2009)630 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PROGRESS KIOTO MĒRĶU SASNIEGŠANĀ (paziņojuma sagatavošanu paredz 5. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā) {SEC(2009)1581} SATURS 1. KOPSAVILKUMS 3 2. FAKTISKĀS SEKMES NO 1990. LĪDZ 2007. GADAM 6 2.1. SEG emisiju tendences 6 2.2. Emisijas uz vienu iedzīvotāju un SEG intensitāte 2007. gadā 6 2.3. SEG emisijas 2007. gadā, salīdzinot ar 2006. gadu 7 2.4. Emisiju tendences galvenajās nozarēs 8 3. PAREDZAMĀS SEKMES KIOTO MĒRĶA SASNIEGŠANĀ 10 3.1. Dalībvalstu prognozes 10 3.1.1. ES-15 10 3.1.2. ES-12 10 3.1.3. ES-27 10 3.2. Eiropas Klimata pārmaiņu programmas (ECCP) īstenošana 12 3.3. ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) īstenošana 14 3.3.1. Pirmais tirdzniecības periods (2005. līdz 2007. gads) 14 3.3.2. Otrais tirdzniecības periods (2008. līdz 2012. gads) 14 3.3.3. KĪ un TAM izmantojums 15 3.4. Valstu plāni par Kioto mehānismu izmantošanu 15 3.5. Oglekļa piesaistītājsistēmu plānotā izmantošana 16 4. Stāvoklis ES kandidātvalstīs 16 KOPSAVILKUMS Sekmīga virzība uz Kioto mērķi, 2008.-2012. Saskaņā ar Kioto protokolu ES-15 dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2008.-2012. gadam par 8% salīdzinājumā ar bāzes gada rādītājiem samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas1. Pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem inventarizācijas datiem par 2007. gadu2, kopējās SEG emisijas ES-15 trešo gadu pēc kārtas bija samazinājušās un bija par 5,0% zemākas nekā bāzes gadā, aprēķinos neietverot zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību (LULUCF). SEG emisijas ES-15 valstīs samazinājās, bet ekonomika piedzīvoja būtisku pieaugumu. Kopš 1990. gada ES-15 valstu IKP palielinājās par gandrīz 44%. Salīdzinot ar 2006.gadu, SEG emisijas 2007. gadā ES-15 valstīs samazinājās par 1,6%, bet ES-15 IKP pieaugums sasniedza 2,7%. Kā redzams 1. attēlā, prognozes3 liecina, ka ES-15 valstis sasniegs Kioto mērķi. Ex-post novērtējums4 par vides politikas ietekmi uz SEG emisijām ES-15 valstīs laikposmā no 1990. gada līdz 2005. gadam rāda, ka SEG emisijas ir samazinājušās par 7,6% (apmēram 350 Mt CO2 ekv.). 1. attēls: Faktiskās un prognozētās ES-15 valstu emisijas. [pic] Piezīme : bultiņas attēlo 2008.-2012. gada vidējos rādītājus, tādēļ tās precīzi neatbilst 2010. gadā prognozēto emisiju vērtībām. Avots: EVA, Eiropas Komisija Saistību periodā piecas dalībvalstis (Francija, Vācija, Grieķija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste), ievērojot pašreizējo politiku un pasākumus, ir prognozējušas tādas emisijas, kas ļautu šīm valstīm sasniegt mērķus. Ja ierēķina visus pasākumus, tostarp oglekļa piesaistītājsistēmas, valdību iegādātos kredītus un ES ETS nozares, savu daļu kopīgā mērķa izpildīs vēl deviņas dalībvalstis. Pašlaik ir tikai viena dalībvalsts, kurai saskaņā ar prognozēm varētu būt grūti izpildīt tās SEG emisiju samazināšanas saistības (Austrija). Šīs prognozes tomēr neatspoguļo pašreizējo ekonomikas lejupslīdi un jaunākās prognozes par IKP attīstību, tādējādi faktiskais apjoms var būt mazāks par prognozēto. Metodoloģijai, lai aplēstu ES ETS ietekmi, jābūt ticamai un konsekventai, tā ir vēl pilnveidojama, tāpēc šajā ziņojumā norādītā ES ETS ietekme var būt pārvērtēta. ES-15 valstis veiksmīgi īsteno Kioto mērķi, un ES-15 valstu kopējais mērķis kopīgiem spēkiem tiks sasniegts. Pašreizējās prognozes liecina, ka mērķis pat tiks sasniegts ar uzviju. Lai gan prognozes liecina, ka vairumā no divpadsmit jaunajām dalībvalstīm emisijas no 2007. līdz 2010. gadam palielināsies, deviņas dalībvalstis, kurām ir noteikts Kioto mērķis5, izpildīs vai pat ar uzviju sasniegs Kioto mērķus, izmantojot tikai spēkā esošo rīcībpolitiku un pasākumus. Slovēnija paredz, ka tā sasniegs savu mērķi, ja visi pašreizējie un papildu pasākumi būs tik rezultatīvi, kā plānots. Kopējās SEG emisijas ES-27 valstīs 2007. gadā bija par 12,5% zemākas nekā bāzes gadā (bez LULUCF emisijām un piesaistes) un par 1,2% zemākas salīdzinājumā ar 2006. gadu.ES-27 ekonomikas pieaugums laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam sasniedza 2,9%. Turklāt pēc provizoriskiem datiem par 2008. gadu6 emisijas 2008. gadā ES-15 dalībvalstīs samazinājās par 1,2 procentpunktiem un bija par 6,2% zemākas nekā bāzes gadā. Aprēķināts, ka 2008. gadā emisijas ES-27 valstīs samazinājās par 1,1 procentpunktu, un ir par 13,6% zemākas nekā bāzes gadā. Šie skaitļi parāda pasaules ekonomikas recesijas ietekmi, kas vēl neparādījās SEG emisijas datos par 2007. gadu. Jauni pasākumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu ES vērienīgo mērķi 2020. gadam 2008. gada decembrī apstiprināja Eiropas Komisijas 2008. gada janvārī ierosinātos tiesību aktus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā.7 Pirmo reizi vairāki tiesību akti paredz integrētu un vērienīgu rīcībpolitikas un pasākumu kopumu cīņai pret klimata pārmaiņām līdz 2020. gadam un turpmāk. No 2013. gada un turpmāk ES kopējie centieni līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju par 20%, salīdzinot ar 1990. gadu, ES ETS nozarēs un nozarēs, kas neietilpst ETS, tiks sadalīti šādi: a) emisiju samazinājums ES ETS nozarēs par 21%, salīdzinot ar 2005. gadu, b) samazinājums par 10%, salīdzinot ar 2005. gadu, nozarēs, kas neietilpst ES ETS. Kopumā tas ir samazinājums par 20%, salīdzinot ar 1990. gadu, ka arī samazinājums par 14%, salīdzinot ar 2005. gadu. ES ETS nozarēs tiek prasīts lielāks samazinājums, jo rentablāk ir samazināt emisijas nozarēs, kas ietilpst ETS, nevis citās nozarēs, uz kurām šī sistēma neattiecas. Nozares, kas neietilpst ES ETS, pašreiz rada 60% no ES kopējā SEG emisiju daudzuma. Parasti šo nozaru rīcībpolitikas un pasākumu noteikšana un īstenošana ir dalībvalstu ziņā, lai gan emisiju samazināšanu sekmēs arī daudzi ES mēroga pasākumi tādās jomās kā energoefektivitātes standarti, CO2 emisiju samazināšana no automašīnām un atkritumu apsaimniekošana. Šajās nozarēs, kas neietilpst ETS, katrai dalībvalstij tika noteikti individuāli mērķi atbilstīgi pašreizējam un prognozētajam IKP uz vienu iedzīvotāju. Jaunajā klimata pārmaiņu un enerģijas pasākumu kopumā ir ietverti arī juridiski saistoši mērķi līdz 2020. gadam palielināt atjaunojamās enerģijas daļu enerģijas bilancē, jauni noteikumi par oglekļa uztveršanu un noglabāšanu, jauni noteikumi par vides subsīdijām, kā arī CO2 emisiju samazināšana no automašīnām un uzlabota degvielas kvalitāte. 2. attēlā redzama būtiskā atšķirība starp dalībvalstu 2020. gada emisiju prognozēm un ES 2020. gada mērķiem (attiecīgi -20% un -30%), kurus varēs sasniegt tikai tad, ja emisiju samazināšana ES pēc 2012. gada notiks daudz straujāk nekā 1990.-2012. gadā. Atkarībā no faktiskā mērķa, 2020. gadā emisiju samazinājumam jāsasniedz 1000–1500 Mt CO2 ekv., salīdzinot ar bāzes scenāriju. Tāpēc ES un dalībvalstīm pēc iespējas drīz jāīsteno jaunie tiesību akti. 2. attēls: Faktiskās un prognozētās ES-27 valstu emisijas [pic] no 2013. gada [pic] ES ETS nozares nozares, kas neietilpst ETS [pic][pic] Piezīme : Attēlā apkopotas Primes-GAINS bāzes prognozes, kas atjauninātas 2007. gadā. Virs ES ETS nozaru un nozaru, kas neietilpst ETS, diagrammām ir doti aptuveni aprēķini, galīgie skaitļi būs pieejami saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem Direktīvā 2009/29/EK9 un Lēmumā 406/2009/EK 10. Avots: EVA, Eiropas Komisija FAKTISKĀS SEKMES NO 1990. LĪDZ 2007. GADAM SEG emisiju tendences Lielākoties kopējās ES SEG emisiju tendences nosaka divas lielākās emitētājas valstis — Vācija un Apvienotā Karaliste —, kuru emisijas veido aptuveni vienu trešdaļu no kopējām ES-27 SEG emisijām. Šajās divās dalībvalstīs 2007. gadā panākts SEG emisiju samazinājums par 394 Mt CO2 ekv. salīdzinājumā ar 1990. gadu. Galvenie labvēlīgās tendences iemesli Vācijā (-21% no 1990. līdz 2007. gadam) ir ekonomikas pārstrukturēšana piecās jaunajās federālajās zemēs pēc Vācijas atkalapvienošanās un spēkstaciju un siltumcentrāļu efektivitātes palielināšanas turpināšanās, kā arī koģenerācijas izmantošana. Apvienotajā Karalistē SEG emisijas samazinājās (-17% no 1990. līdz 2007. gadam), pirmkārt, enerģijas tirgus liberalizācijas dēļ un, otrkārt, elektroenerģijas ražošanai naftas un akmeņogļu vietā sākot izmantot gāzi, kā arī ieviešot N2O emisijas ierobežošanas pasākumus adipīnskābes ražošanā. Itālija un Francija ir trešā un ceturtā lielākā emitētāja valsts, to emisiju īpatsvars ir 11% katrai. Itālijas SEG emisijas 2007. gadā bija par apmēram 7% lielākas nekā 1990. gadā. Kopš 1990. gada reģistrētais SEG emisiju palielinājums Itālijā galvenokārt radies autotransporta, elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas un naftas pārstrādes nozarēs. Francija 2007. gadā emitēja par 6% mazāk nekā 1990. gadā. Lielu N2O emisiju samazinājumu izdevās panākt adipīnskābes ražošanā, taču laikā no 1990. līdz 2007. gadam ievērojami pieauga CO2 emisijas no autotransporta. Spānija un Polija ir piektā un sestā lielākā emitētāja valsts ES-27, to emisijas veido attiecīgi 9 % un 8 % no kopējām SEG emisijām ES-27 valstīs. Spānijā no 1990. līdz 2007. gadam emisijas palielinājās par 54%. Lielā mērā to noteica emisiju daudzuma pieaugums autotransporta, elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas un rūpniecības nozarē. Polijā laikā no 1990. līdz 2007. gadam SEG emisiju apjoms samazinājās par 13% (-29% kopš bāzes gada, kas Polijas gadījumā ir 1988. gads). Nozīmīgākie faktori emisiju samazinājumam Polijā (un arī citās Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs) ir no enerģijas viedokļa neefektīvās smagās rūpniecības nozares panīkums un ekonomikas vispārēja pārstrukturizācija astoņdesmito gadu beigās un deviņdesmito gadu sākumā. Būtisks izņēmums bija transporta (īpaši autotransporta) nozare, kurā emisijas palielinājās. SEG emisijas astoņās dalībvalstīs 2007. gadā pārsniedza bāzes gada rādītājus, bet pārējās 17 dalībvalstīs emisijas bija zemākas nekā bāzes gada rādītāji. Kioto protokols neparedz emisiju ierobežošanas saistības Kiprai un Maltai. Minētajās valstīs emisijas 2007. gadā pārsniedza 1990. gada rādītājus. SEG emisiju procentuālās izmaiņas no bāzes gada līdz 2007. gadam svārstās no -53,4% (Latvija) līdz +52,6% (Spānija). Emisijas uz vienu iedzīvotāju un SEG intensitāte 2007. gadā Gan ES-15, gan ES-27 emisijas ir samazinājušās, kaut arī ekonomika ir ievērojami augusi. Tas liecina par emisiju un IKP pieauguma relatīvo atsaisti ES-15 kopš 1993. gada un ES-27 kopš 1996. gada. Laikposmā no 1990. līdz 2007. gadam ES-27 IKP palielinājās par 45%, bet emisijas samazinājās par 9%; ES-15 IKP pieauga par 44%, bet SEG tika emitētas par 4% mazāk. Visās ES dalībvalstīs, izņemot Kipru, Portugāli un Spāniju, laikposmā no 1990. gada līdz 2007. gadam emisijas ievērojami kritušās, bet ekonomika — augusi. Spēcīga ekonomikas izaugsme un mazākas emisijas jo īpaši novērotas Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs, jo mainījās ražošana, kuras pamatā bija neefektīva smagā rūpniecība. 3. attēls: SEG intensitāte ES-15 un ES-27 valstīs, ES-15 valstu IKP, enerģijas patēriņš un CO2 emisijas [pic] 2007. gadā uz vienu ES-27 iedzīvotāju emitētās emisijas vidēji bija 10,2 t CO2 ekv., ES-15 vidējais rādītājs bija 10,3 t CO2 ekv. uz vienu iedzīvotāju, kas ir par 0,4 t CO2 ekv. mazāk nekā 2006. gadā vai par 1,3 t CO2 ekv. mazāk nekā 1990. gadā. Taču SEG emisijas uz vienu iedzīvotāju katrā Eiropas valstī ievērojami atšķiras. Emisijas uz vienu iedzīvotāju korelē ar katras valsts energointensitāti un enerģijas bilanci (skatīt arī 2. attēlu Dienestu darba dokumentā). Deviņdesmitajos gados emisijas uz vienu iedzīvotāju samazinājās visā ES. Taču laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam ES-15 valstīs tās samazinājās par 5,1%, bet ES-12 valstīs palielinājās par 7,1%. Laikā no 1990. līdz 2007. gadam SEG emisijas uz vienu iedzīvotāju visvairāk palielinājās Spānijā, Portugālē, Kiprā un Maltā. SEG emisijas 2007. gadā, salīdzinot ar 2006. gadu 2006.-2007. gadā ES-27 emisijas samazinājās par 59,8 Mt CO2 ekv. (1,2%), tostarp ES-15 valstis emitēja par 64,0 Mt CO2 ekv. mazāk (1,6%), bet citas dalībvalstīs bija neliels emisiju pieaugums — par 4,2 Mt CO2 ekv. (0,6%). Visās ES-15 dalībvalstīs, izņemot Grieķiju un Spāniju, SEG emisijas samazinājās vai nemainījās. Emisiju apjoms pieauga vairumā ES-12 dalībvalstu, izņemot Ungāriju, Poliju, Rumāniju un Slovākiju. Lielāko ieguldījumu kopējā SEG emisiju samazinājumā sniedza Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija un Itālija (attiecīgi -23,9 Mt CO2 ekv., -11,2 Mt CO2 ekv., -10,6 Mt CO2 ekv., -10,2 Mt CO2 ekv.). Emisijas samazinājās galvenokārt tāpēc, ka mājsaimniecības un pakalpojumu sektors patērēja mazāk visu veidu kurināmo. Šādu situāciju izraisīja siltāka ziema 2007. gadā, kad Eiropā kritās pieprasījums pēc siltumenerģijas, un augstākas kurināmā cenas. Visas četras minētās valstis ziņoja arī par būtisku emisiju samazināšanos sakarā ar enerģijas izmantošanas samazināšanos ražošanā. Vācija ziņoja par lielāko emisiju samazināšanos, ko izraisīja siltāka ziema, palielinātais pievienotās vērtības nodoklis un mājsaimniecībām paredzētā kurināmā cenu straujais pieaugums. Kopējās SEG emisijas visvairāk pieauga Spānijā (9,3 Mt CO2 ekv.), Grieķijā (3,8 Mt CO2 ekv.) un Bulgārijā (4,2 Mt CO2 ekv.). Visās trijās valstīs noteicošā loma ir emisijām no kopīgā elektroenerģijas un siltuma patēriņa. Lielākais relatīvais emisiju pieaugums bija Igaunijā (2,8 Mt CO2 ekv., 15 %), to izraisīja elektroenerģijas ražošanas apjoma palielinājums par 25% tradicionālajās termoelektrostacijās. SEG emisiju apjoms būtiski pieauga arī Lietuvā (1,9 Mt CO2 ekv.) un Čehijā (1,7 Mt CO2 ekv.). Vairumā valstu turpināja palielināties autotransporta radītās emisijas. Neskaitot ES-15 valstis (proti, Dāniju, Īriju, Grieķiju), par lielāko pieaugumu, ko izraisīja satiksmes apjomu palielināšanās, ziņoja Slovēnija, Slovākija un Latvija. Bulgārijā, Vācijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē un Portugālē autotransporta radītās emisijas nedaudz samazinājās. Kopumā ES-27 tas nozīmē autotransporta radītās emisijas pieaugumu tikai par 1% un emisiju apjoma saglabāšanos iepriekšējā līmenī ES-15 valstīs. Taču turpmākajos gados transporta nozares radīto SEG emisiju ierobežošanai būs vajadzīgi papildu pasākumi. Starptautiskās aviācijas un kuģniecības darbību radītās SEG emisijas ES-27 valstīs 2007. gadā turpināja augt, palielinoties par 1,8%. Šo nozaru emisijas, uz kurām Kioto protokols pašreiz neattiecas, ES-27 pieauga par 1,8 Mt CO2 (kuģniecības nozare) un 3,7 Mt CO2 (aviācijas nozare). Emisiju tendences galvenajās nozarēs Visvairāk emitējošās nozares, kā redzams 4. attēlā, ir enerģētika (apgāde, izmantošana) un transports, kuru emisiju īpatsvars 2007. gadā sasniedza 80% no kopējām ES-15 emisijām. Transports radīja 21% no kopējām SEG emisijām, lauksaimniecība — 9%, rūpnieciskie procesi — 8%, bet atkritumu nozare — 3%. Ievērojamo pieaugumu transporta nozarē daļēji kompensēja samazinājums enerģētikā, lauksaimniecībā, rūpnieciskajos procesos un atkritumu nozarē (sīkāku informāciju lasiet Dienestu darba dokumentā). Kopumā salīdzinājumā ar 1990. gadu ES-15 dalībvalstīs ir vērojamas šādas tendences: - emisijas enerģētikā (apgāde un izmantošana, neietverot transportu) samazinājās par 7%, - emisijas transporta nozarē pieauga par 24%, - emisijas rūpnieciskajos procesos saruka par 11%, galvenokārt tāpēc, ka mazāk emisiju radīja adipīnskābes ražošana un halogenēto ogļūdeņražu un sēra heksafluorīda ražošana, - lauksaimniecībā radušās emisijas samazinājās par 11%, jo saruka liellopu skaits un mazāk tika izmantoti minerālmēsli un kūtsmēsli, - emisijas atkritumu nozarē samazinājās par 39%, jo apsaimniekotajos poligonos mazāk tika emitēts CH4. 4. attēls: ES-15 SEG emisiju dinamika pa nozarēm un nozaru īpatsvars [pic] [pic] Avots: EEA. PAREDZAMĀS SEKMES KIOTO MĒRĶA SASNIEGŠANĀ Dalībvalstu prognozes 8 SEG emisiju prognozes ietver arī ES ETS ietekmi. Tomēr metodes, lai aprēķinātu ES ETS ietekmi, ir jāpilnveido. Ir vajadzīgas ticamas un konsekventas metodēm un pieņēmumi, lai precīzāk prognozēt ES ETS ietekmi. Minēto ņemot vērā, nākamgad sīkāk izpētīs, kā vislabāk novērtēt un prognozēt ETS ietekmi un kā pilnveidot metodoloģiju, pārskatītot lēmumu par monitoringa mehānismu. ES-15 5. attēlā redzamas prognozes par tām nozarēm, uz kurām neattiecas ES ETS, un analizēta starpība starp prognozētajām emisijām un mērķa rādītāju šajās nozarēs. Kopprognoze par visām nozarēm, balstoties uz pašreizējām valstu rīcībpolitikām un pasākumiem un ierēķinot ES ETS ietekmi uz vietējām emisijām, liecina, ka ES-15 valstu SEG emisijas saistību periodā būs par 6,9% zemākas nekā bāzes gadā (līdz Kioto mērķa sasniegšanai trūkst 1,1%). Ja aprēķinos ietver to, ka (1) valdības izmanto Kioto mehānismus, ar kuriem var panākt papildu 2,2% emisiju samazinājumu, (2) ES-15 veic Kioto protokola 3. panta 3. un 4. punktā minētos pasākumus, ar kuriem piesaista 1,0% emisiju, un (3) ETS sektoros izmanto kvotu un kredītu iegādi, kas atbilst 1,4 % lielam samazinājumam, ES-15 plāno, ka saistību periodā emisijas samazināsies pat vairāk nekā par 8,0%, ar uzviju izpildot Kioto mērķi (-8%). Ja visu pasākumu rezultāti atbildīs gaidītajam, SEG kopējais samazinājums var sasniegt 13,1 %, salīdzinot ar bāzes gadu (kopā ar valstu papildus veikto pasākumu ietekmi -1,6 %). Ņemot vērā ES vērienīgo mērķi — samazināt emisijas par 20% līdz 2020. gadam, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, — un lai nodrošinātu šī mērķa izpildi bez kavēkļiem, dalībvalstīm ne vien jāpanāk, lai emisijas tiktu laikus samazinātas ar pašreizējiem pasākumiem, bet arī jāpaātrina papildu pasākumu un politikas izstrāde un ieviešana. E S-12 Pārējo 12 dalībvalstu kopējās emisijas, balstoties pašreizējo valstu rīcībpolitiku un pasākumiem, atbilstīgi prognozēm pēc 2007. gada pieaugs, bet saistību periodā tomēr joprojām būs par aptuveni 29,8 % mazākas nekā bāzes gadā. Slovēnija ir vienīgā no ES-12 dalībvalstīm, kas paredz investēt Kioto mehānismos. Slovēnija, Čehija un Polija plāno reģistrēt oglekļa piesaistītājsistēmu nodrošinātos samazinājumus. ES-27 Paredzams, ka saistību periodā kopējās SEG emisijas ES-27 valstīs būs aptuveni par 12,8 % zemākas nekā bāzes gadā. Šādas prognozes pamatā ir pašu dalībvalstu aprēķinu apkopojums, kurā ņemtas vērā visas pašreizējās valstu rīcībpolitikas un pasākumi, ieskaitot ES ETS ietekmi uz vietējām emisijām. Rēķinot arī valdību iegādātos kredītus saskaņā ar Kioto mehānismiem un oglekļa piesaistītājsistēmas, paredzams samazinājums par 15,0 %, un šis rādītājs var sasniegt 16,5 %, ja laikus un ar gaidītajiem rezultātiem tiek īstenoti papildpasākumi. Šīs emisiju prognozes jāskata, ņemot vērā jau panāktos samazinājumus, kas no 1990. līdz 2007. gadam ES-27 valstīs veidoja -9 %, bet ES-15 valstīs — -4 %. Tāpēc vajadzīga intensīvāka emisiju samazināšana visā Eiropas Savienībā, ja ES līdz 2020. gadam vēlas panākt -20 % vai -30 % mērķi. 5. attēls: Relatīvā starpība (sasniegts ar uzviju vai nesasniegts) starp SEG prognozēm ETS neietvertajās nozarēs saistību periodā un attiecīgajiem 2008.–2012. gada mērķiem, pamatojoties uz valstu “pašreizējiem” un “papildu” pasākumiem, Kioto mehānismu un oglekļa piesaistītājsistēmu izmantojumu (attiecībā pret bāzes gada emisijām). [pic] Avots : EVA. Eiropas Klimata pārmaiņu programmas (ECCP) īstenošana ES-27 dalībvalstu politikas un pasākumu izvērtēšanas rezultātā tika noteikti astoņi kopēji un koordinēti pasākumi, kas ir plaši izmantoti un var nodrošināt ievērojamu SEG emisiju ietaupījumu ES. Šie pasākumi ir ES ETS direktīva, bet energoapgādes nozarē — atjaunojamo energoresursu direktīva (attiecas uz tādas enerģijas noieta veicināšanu, kas ražota no atjaunojamiem energoresursiem). Transporta nozarē būtiska nozīme ir degvielas kvalitātei un automašīnu radītā CO2 samazināšanai. Savukārt energopieprasījuma nozarē nozīmīgas ir direktīvas par ēku energoefektivitāti, enerģijas nodokļiem un koģenerācijas (vienlaicīgas siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanas) veicināšanu. Visbeidzot, plāno, ka kā arī Kioto protokola elastīgie mehānismi dos iespēju panākt ievērojamus SEG emisiju ietaupījumus ES. Papildus šiem astoņiem pasākumiem tika noteikti vēl pieci kopēji un koordinēti pasākumi, kas var nodrošināt ievērojamus ietaupījumus ES mērogā (katrs pasākums 4 līdz 7 Mt CO2 ekv.). Šie pieci pasākumi ir atkritumu poligonu direktīva, efektivitātes prasības jauniem karstā ūdens boileriem, direktīva par integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli (IPPC), direktīva par ierīču marķēšanu un Motoru izaicinājuma programma (“Motor Challenge programme”), kuras mērķis ir paaugstināt rūpniecisko elektromotoru energoefektivitāti. Līdz 2010. gadam lielākos ietaupījumus prognozē no ES ETS direktīvas un no atjaunojamo energoresursu direktīvas. Dalībvalstis prognozē lielus ietaupījumus arī no iekšējā enerģijas tirgus, tiek prognozēts, ka ievērojamu samazinājumu panāks ar direktīvas par ēku energoefektivitāti īstenošanu un ar Kioto protokola elastīgo mehānismu izmantošanu. Pirmie astoņi pasākumi nodrošina 92% no kopējo un koordinēto pasākumu kopējā radītā ietaupījuma ES-27 valstīs. Tas liecina par šo pasākumu ievērojamo ietekmi uz dalībvalstu emisijas samazināšanas mērķu sasniegšanu. Jaunākie pasākumi 2008. gada decembrī tika panākta vienošanās par šādiem dokumentiem klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā. (1) Pilnveidota ES ETS: Direktīva 2009/29/EK9, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu. (2) Kopīgie centieni samazināt emisijas no nozarēm, uz kurām neattiecas ES ETS: Lēmums 406/2009/EK10 par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas jomā līdz 2020. gadam, ar ko nosaka valstu saistības attiecībā uz SEG emisijām, uz kurām neattiecas ES ETS. (3) Saistošie mērķi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem: Direktīva 2009/28/EK11 par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, ar ko katrai dalībvalstij nosaka juridiski saistošu mērķi, lai sasniegtu ES mērķi — līdz 2020. gadam palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru ES enerģijas galapatēriņā līdz 20%. (4) Oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana: Direktīva 2009/31/EK12 par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu. (5) CO 2 un automobiļi: Regula 443/200913, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem, kura nodrošinās, ka līdz 2015. gadam emisijas no jaunajiem automobiļiem tiks samazinātas līdz vidēji 130g CO2/km. (6) Transporta degvielas: Degvielas kvalitātes Direktīva 2009/30/EK14 uzliek pienākumu piegādātājiem līdz 2020. gadam par 6% samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju no kopējās ražošanas ķēdes. Citi svarīgi pasākumi: (7) Aviācija: Direktīva 2008/101/EK15 par aviācijas darbību iekļaušanu ES ETS. (8) Autotransports: Direktīva 2009/33/EK16 par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu. ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) īstenošana 2008. gadā ES-27 ES ETS ietverto iekārtu verificētās emisijas sasniedza 2,11 miljardus tonnu17 CO2, jeb bija par 3 % mazākas nekā 2007. gadā. Lai gan sistēmā ietvertajās nozarēs ekonomikas lejupslīde bija ļoti jūtama, emisiju pazemināšanās bija vērojama arī, pateicoties iekārtās veiktajiem samazināšanas pasākumiem, reaģējot uz oglekļa cenu, kas bija noturīga gandrīz visu 2008. gadu pirms recesijas. 6. attēlā parādīts ES ETS emisiju īpatsvars ES kopējā SEG emisiju apjomā. Pirmais tirdzniecības periods (2005. līdz 2007. gads) Pirmajā tirdzniecības periodā piedalījās vidēji 10 559 iekārtas. Šīs iekārtas saņēma emisiju atļaujas par 2107 Mt CO2 ekv. gadā un vidēji emitēja par 2%18 mazāk (2071 Mt CO2 ekv. gadā). ES ETS 2007. gadā aptvēra apmēram 43% ES-27 kopējo SEG emisiju. Gandrīz divas trešdaļas no visām iekārtām bija sadedzināšanas iekārtu kategorijā19 un emitēja vairāk nekā 70% kopējo emisiju. Otrais tirdzniecības periods (2008. līdz 2012. gads) Laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam ES mērogā tika piešķirts 2081 miljards kvotu gadā, kas ir par 10,5% mazāk, nekā sākotnēji ierosināts valstu sadales plānos, ko dalībvalstis iesniedza Komisijai apstiprināšanai. 2008. gadā sistēmā piedalījās 10 680 iekārtas, un to verificētās emisijas par 9% pārsniedza tām piešķirtās kvotas. 6. attēls: Kopējās ES-27 SEG emisijas sadalījumā pa ES ETS nozarēm un nozarēm, uz kurām ES ETS neattiecas [pic] Piezīme: Attēlā parādītas sākotnējās aplēses. Attiecībā uz 2008. gadu iekļautas kopējo SEG emisiju sākotnējās aplēses. Avots: Eiropas Komisija KĪ un TAM izmantojums Saskaņā ar otrajiem valstu sadales plāniem katras dalībvalsts operatoriem tika noteikts maksimālais projektu kredītu (KĪ un TAM) ierobežojums. Ik gadu visu dalībvalstu ETS iekārtas kopā otrajā tirdzniecības periodā var izmantot līdz 278 miljoniem SES vai ESV. Tas atbilst 13,4% ierobežojumam ES mērogā otrajā tirdzniecības periodā. Operatori 2008. gadā izmantoja 81,7 miljonus SES vai ESV, kas atbilda 3,9% no visām nodotajām kvotām. Atbilstīgi pārskatītajā ES ETS direktīvā20 noteiktajam, sākot no 2013. gada, noteikumus par KĪ un TAM kredītu izmantošanu pārskatīs. Valstu plāni par Kioto mehānismu izmantošanu Desmit ES-15 dalībvalstis, kā arī Ungārija un Slovēnija ir nolēmušas izmantot Kioto mehānismus Kioto mērķu sasniegšanai. Kopā šīs ES-15 dalībvalstis pirmajā saistību periodā saskaņā ar Kioto protokolu iegūtu 93,1 Mt CO2 ekv. gadā. Tas veido apmēram 2,2 procentu punktus no ES-15 Kioto mērķa, proti, emisiju samazinājuma par 8% (skatīt Dienestu darba dokumenta 12. tabulu). Šīs 10 dalībvalstis kopā ir nolēmušas ieguldīt apmēram 3 miljardus euro, lai iegūtu emisiju vienības, izmantojot KĪ, TAM vai emisiju kvotu tirdzniecību. Vislielāko budžetu ir atvēlējusi Austrija, Nīderlande, Spānija, Luksemburga un Portugāle (attiecīgi 531 miljonu, 506 miljonus, 409 miljonus, 330 miljonus un 305 miljonus euro piecu gadu saistību periodam). Slovēnija šim mērķim ir paredzējusi 80 miljonus euro lielu budžetu. Ungārija plāno piedalīties starptautiskajā emisiju kvotu tirdzniecībā. Oglekļa piesaistītājsistēmu plānotā izmantošana Papildus pasākumiem, kas paredzēti dažādiem SEG emisiju avotiem, dalībvalstis var izmantot oglekļa piesaistītājsistēmas (skatīt Dienestu darba dokumenta 13. tabulu). Līdz šim sniegtā informācija liecina, ka ES-15 valstīs kopējais tīrās piesaistes apjoms saistību periodā no apmežošanas vai mežu atjaunošanas darbībām saskaņā ar Kioto protokola 3. panta 3. punktu būs apmēram 8,2 Mt CO2 gadā. Turklāt tiek prognozēts, ka 3. panta 4. punktā paredzētās darbības palīdzēs saistību periodā ES-15 valstīs samazināt emisiju apjomu vēl par 25,6 Mt CO2 gadā, bet Čehija, Polija un Slovēnija prognozē papildu piesaisti saistību periodā — 5,5 Mt CO2 gadā. Šajos aprēķinos ņemts vērā ierobežojums, kas noteikts samazinājumiem, kuri panākti no mežu apsaimniekošanas, bet datu trūkuma dēļ nav ietverta Spānija. Pieskaitot Spānijas norādīto kopsummu, paredzams, ka visas darbības saskaņā ar 3. panta 3. un 4. punktu saistību periodā ES-15 dalībvalstīs samazinās emisijas par 42,4 Mt CO2 gadā, kas atbilst gandrīz 12,4% no ES-15 dalībvalstu samazināšanas saistībām, kuras ir 341 Mt CO2 gadā, salīdzinot ar emisijām bāzes gadā. STāVOKLIS ES KANDIDāTVALSTīS Horvātijas SEG emisijas laikposmā no 1990. gada līdz 2007. gadam palielinājās par 3% un, salīdzinot ar 2006. gadu, palielinājās par 5,3%. Horvātijas emisijas 2007. gadā bija 32,4 Mt CO2 ekv., kas ir par 10% mazākas nekā bāzes gadā. Tiek prognozēts, ka Horvātija nedaudz Kioto mērķi sasniegs ar nelielu uzviju, ņemot vērā pašreizējos pasākumus un oglekļa piesaistītājsistēmas, bet, ietverot aprēķinos plānotos papildu pasākumus, Kioto mērķis tiks pārliecinoši sasniegts un pat izpildīts ar uzviju. Turcijas emisijas 2007. gadā bija 373 Mt CO2 ekv., kas salīdzinājumā ar 170 Mt CO2 ekv. 1990. gadā liecina par 119% pieaugumu un, salīdzinot ar 2006. gadu, par 12% pieaugumu. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 2009. gada janvārī UNFCCC sekretariātā iesniedza savu otro valsts ziņojumu, kurā ietverti inventarizācijas dati par SEG emisijām no 1990. gada līdz 2002. gadam. Laikposmā no 1990. gada līdz 2002. gadam kopējais SEG emisiju apjoms samazinājies par apmēram 10%. Sīkāku informāciju lasiet Dienestu darba dokumenta 2. nodaļā.