Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu [ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku] /* COM/2011/0804 galīgā redakcija - 2011/0380 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ar Komisijas priekšlikumu par 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas pieņemts 29. jūnijā, izveidoja budžeta struktūru un noteica kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) un integrētās jūrlietu politikas (IJP) galvenos finansēšanas virzienus. Pēc tam Komisija 2011. gada 13. jūlijā pieņēma dokumentu kopumu, ar kuru izveidoja KZP jauno tiesisko regulējumu. Integrētā jūrlietu politika (IJP) 2008.–2010. gadā tika finansēta ar vairāku izmēģinājuma shēmu un sagatavošanas darbību palīdzību. 2012.–2013. gada periodam Komisija ir ierosinājusi jaunu finanšu instrumentu. Līdz ar jauno DFS ir nepieciešams pieņemt ilgtermiņa instrumentu IJP finansiālajam atbalstam. Komisija 2011. gada 6. oktobrī pieņēma “kopīgo noteikumu” regulas priekšlikumu, kurā izklāstīti kopīgi noteikumi dalītas pārvaldības fondiem un kura galvenais mērķis ir politikas izpildes vienkāršošana. Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un jaunveidojamais Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (VSS fondi) tiecas sasniegt savstarpēji papildinošus mērķus, un tiem ir viens pārvaldības veids. “Kopīgo noteikumu” regulā ir izklāstīta virkne kopīgu noteikumu, kas piemērojami šiem fondiem. Šie noteikumi attiecas uz tādiem vispārīgiem principiem kā partnerība, daudzlīmeņu pārvaldība, sieviešu un vīriešu līdztiesība, ilgtspējība un atbilstība piemērojamajiem ES un valstu tiesību aktiem. Priekšlikums satur arī stratēģiskās plānošanas un programmu plānošanas kopīgos elementus, tostarp tematisko mērķu sarakstu, kas atvasināts no stratēģijas “Eiropa 2020”, noteikumus par vienoto stratēģisko satvaru Savienības līmenī un par partnerības līgumiem, kas jānoslēdz ar katru dalībvalsti. Ar to ir ieviesti makroekonomiski nosacījumi, un tajā izklāstīta kopīga pieeja, kas īstenojama, lai panāktu VSS fondu virzību uz izpildes rezultātiem. Tālab tajā paredzēti ex ante nosacījumi un darbības izpildes izvērtējums, kā arī uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas kārtība. Ir izklāstīti arī kopīgi noteikumi par tiesībām pretendēt uz atbalstu, un ir noteikta īpaša kārtība, ko piemēro finanšu instrumentiem un uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai. Arī daži pārvaldības un kontroles nosacījumi ir kopīgi visiem VSS fondiem. Pašreizējais priekšlikums regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) ir izstrādāts ar mērķi sasniegt reformētās KZP un IJP uzdevumus. Tas balstās uz šādiem mērķiem, kas pārformulēti attiecībā uz finansējumu: (1) veicināt ilgtspējīgu un konkurētspējīgu zvejniecību un akvakultūru; (2) sekmēt Savienības integrētās jūrlietu politikas izstrādi un īstenošanu, tādējādi papildinot kohēzijas politiku un KZP; (3) veicināt zivsaimniecības reģionu (ieskaitot akvakultūru un zveju iekšējos ūdeņos) līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību; (4) palīdzēt KZP īstenošanā. Pasaules Tirdzniecības organizācijā turpinās sarunas par jaunām zivsaimniecības subsīdijām. Pašreizējā sarunu posmā to iznākumu prognozēt nav iespējams. Tomēr, ja šo sarunu rezultātā ES būs jāuzņemas jauni pienākumi, ir jānodrošina EJZF priekšlikuma saderība ar šādiem pienākumiem. Šajā sakarībā var būt vajadzīga attiecīgo EJZF pasākumu saderības analīze. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Balstoties uz ZVFI ex post novērtējumu, EZF starpposma novērtējumu un KZP reformas ietekmes novērtējumu, EJZF ietekmes novērtējumā ir izvērtēti trīs alternatīvi scenāriji: i) “EZF+”, kas būtu pašreizējā EZF turpinājums, kurā būtu atcelta lielākā daļa tiešo subsīdiju flotēm un kura atbalsts būtu vērsts uz KZP reformas mērķiem, ii) “EZF+ integrācija”, kura satvarā citi KZP finansēšanas instrumenti būtu integrēti EZF sekojošā fondā, bet tiktu saglabāts pašreizējais pārvaldības veids, un iii) “EZF+ konverģence”, kura ietvaros arī atbalsts IJP būtu integrēts jaunajā vienotajā fondā un visi instrumenti pēc iespējas lielākā mērā būtu pakļauti dalītajai pārvaldībai. Šie trīs politikas scenāriji tika saskaņoti ar KZP reformas vēlamo scenāriju un izvērtēti, salīdzinot tos ar vienu un to pašu atsauces scenāriju. Novērtējumā ņēma vērā arī to apspriešanos rezultātus, kas tika uzsāktas līdz ar Zaļās grāmatas pieņemšanu 2009. gada aprīlī. Turpinājumā apkopoti šo apspriešanos rezultāti. – Daudzās atbildēs izteikts aicinājums arī turpmāk zivsaimniecībai piešķirt publisko finansējumu, kaut arī dažas dalībvalstis un vairums NVO iebilst, ka tādējādi tiek saglabātas dzīvotnespējīgas struktūras, veicināta pārmērīga kapacitāte un uzturēta nozares atkarība no subsīdijām. – Pastāv vienots uzskats, ka ikvienam turpmākam atbalstam jāpalīdz īstenot KZP reformu un daļēji segt nozares pielāgošanās izmaksas. – ES finansējums būtu jānovirza pētniecībai un inovācijai, jūras vides aizsardzības stiprināšanai un zvejnieku organizācijām un vietējai attīstībai paredzētam atbalstam. – Par svarīgu aspektu tiek uzskatīta saikne ar IJP: jūrlietu politika vairs nevar darboties izolēti, un ir jāpastiprina KZP saskaņotība ar IJP. – ES finansējums ciešāk jāsasaista ar KZP mērķu sasniegšanu. Fondu pieejamībai vajadzētu būt atkarīgai no noteikumu ievērošanas un mērķu sasniegšanas. – Grupa dalībvalstu atbalsta vairāk uz nozari orientētu finansējuma sadalījumu (saistīts ar zivsaimniecības nozares lielumu, nevis ekonomikas attīstības līmeni, kā tas ir pašlaik), taču EP pret to iebilst. – Pastāv vispārēja vienprātība par piekrastes mazapjoma flotu svarīgumu, jo tās ir un paliek nozīmīgs piekrastes iedzīvotāju darbvietu avots. Dažas dalībvalstis vēlas, lai šai flotei būtu priviliģēta piekļuve finansējumam, bet citas īpašu pieeju neatbalsta. – Lielākā daļa nozares un dalībvalstu uzskata, ka kopīgiem pakalpojumiem (tādiem kā kontrole un datu vākšana) arī turpmāk būtu jāsaņem ES finansiālais atbalsts. Papildus sabiedriskajai apspriešanai tika organizētas aptuveni 200 tikšanās ar ieinteresētajām personām. Sanāksmes, kuru laikā tika apspriesta KZP reforma un finansēšana, notika arī 2010. un 2011. gadā. Proti, i) 2010. gada 13. aprīlī Briselē tika organizēts nākotnes EZF veltīts seminārs, kurā piedalījās nozares ieinteresētās personas, arodbiedrības, EP un dalībvalstis, ii) Gentē (2010. gada 12.–14. septembrī) un Nordvijkā (2011. gada 9.–11. martā) notika divas tikšanās ar dalībvalstīm, un iii) 2011. gada 12.–13. aprīlī Briselē tika rīkota konference par vietējās attīstības nākotni zivsaimniecības reģionos. Visbeidzot, Komisija, Padome un Eiropas Parlaments apstiprināja to, cik lietderīga ir integrēta pieeja jūrlietām, un nepieciešamību finansēt IJP. Ietekmes novērtējumā secināts, ka scenārija “EZF+ konverģence” salīdzinājumā ar pārējām divām iespējām labākus rezultātus sasniedz trijos ietekmes rādītājos, kas izvēlēti analīzei: samazināta zivsaimniecības ietekme uz vidi, inovācijas trūkuma novēršana zvejniecībā un akvakultūrā un to darbvietu skaits, kas izveidotas no zivsaimniecības atkarīgās kopienās. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Tiek ierosināts vienā fondā integrēt vairumu pašreizējo KZP un IJP finanšu instrumentu, izņemot ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumus (IZN) un obligātās iemaksas RZPO. EJZF struktūra balstās uz 4 pīlāriem. · Pārdomāta, videi nekaitīga zvejniecība (dalīta pārvaldība) ar mērķi veicināt pāreju uz ilgtspējīgu zveju, kas ir selektīvāka, nerada izmetumus, nodara mazāku kaitējumu jūras ekosistēmām un tādējādi sekmē jūras ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību, un sniegt atbalstu, kas vērsts uz inovāciju un pievienoto vērtību, padarot zvejniecības jomu ekonomiski dzīvotspējīgu un noturīgu pret ārējiem triecieniem un trešo valstu konkurenci. · Pārdomāta, videi nekaitīga akvakultūra (dalīta pārvaldība) ar mērķi nodrošināt ekonomiski dzīvotspējīgu, konkurētspējīgu un videi nekaitīgu akvakultūru, kura spēj stāties pretī starptautiskai konkurencei un nodrošināt ES patērētājiem produktus ar augstu uzturvērtību. · Ilgtspējīga un iekļaujoša teritoriālā attīstība (dalīta pārvaldība) ar mērķi apturēt daudzu no zvejas atkarīgu piekrastes un iekšzemes kopienu lejupslīdi, nodrošinot lielāku pievienoto vērtību zvejā un ar zveju saistītās darbībās un dažādošanu, ko panāk, pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm. · Integrēta jūrlietu politika (tieša centralizēta pārvaldība) ar mērķi atbalstīt tādas transversālas prioritātes, kas rada ietaupījumus un izaugsmi, bet ko dalībvalstis nespēs realizēt saviem spēkiem, tādas kā zināšanas par jūru, jūras telpiskā plānošana, integrēta piekrastes zonas pārvaldība un integrētā jūras uzraudzība, jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības, aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņu kaitīgajai ietekmei piekrastes apgabalos. Līdztekus šiem četriem pīlāriem EJZF aptvers šādus papildu pasākumus: datu vākšana un zinātniskie ieteikumi, kontrole, pārvaldība, zivsaimniecības produktu tirgus (ieskaitot tālākos reģionus), brīvprātīgi maksājumi RZPO un tehniskā palīdzība. Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. EJZF vispārējais mērķis ir atbalstīt KZP — politiku, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, un turpināt ES integrētās jūrlietu politikas izstrādi. Darbojoties vienas pašas, dalībvalstis nespēj sasniegt šos mērķus, kas būs labāk sasniedzami ES līmenī, izmantojot daudzgadu finansējumu, kas vērsts uz attiecīgajām prioritātēm. 4. Gūtās atziņas un EJZF jaunās iezīmes Ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020” EJZF palīdzēs sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, kas izvirzīti trīs pamatiniciatīvās: i) resursu ziņā efektīva Eiropa, ii) inovācijas savienība un iii) jaunu prasmju un darbvietu programma. EJZF galvenais ieguldījums iniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa” būs atbalsts pārejai uz ilgtspējīgu zveju, kuras pamatā ir maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms, izmetumu izskaušana un samazināta zvejniecības ietekme uz jūras vidi, tādas akvakultūras veicināšana, kas nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni, un jūrlietu politikas ciešāka koordinācija, kas sekmē resursu ilgtspējīgāku izmantošanu. “Jaunu prasmju un darbvietu programmas” ietvaros EJZF prioritāte būs nodarbinātības, teritoriālās kohēzijas un sociālās iekļautības uzlabošana no zivsaimniecības atkarīgās kopienās. Vietējās ekonomikas dažādošana, ko panāk, jo īpaši pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm, radīs jaunas darbvietas un izaugsmes iespējas piekrastes apgabalos. EJZF palīdzēs īstenot arī iniciatīvu “Inovācijas Savienība”, atbalstot produktu un procesu inovāciju visos zvejniecības un akvakultūras ražošanas, tirdzniecības un izplatīšanas ķēdes posmos, zvejas un akvakultūras produktu pievienotās vērtības pieaugumu, atbalstot ekoinovācijas un tādu jaunu, novatorisku, transversālu politikas instrumentu turpmāku izstrādi kā zināšanas par jūru, jūras telpiskā plānošana un integrētā jūras uzraudzība. Pastiprināta pievēršanās sociālajiem jautājumiem EJZF veicinās sociālo kohēziju un darbvietu radīšanu no zivsaimniecības atkarīgās kopienās, nodrošinot lielāku pievienoto vērtību zvejniecībās un dažādošanu, ko panāk, pievēršoties citām jūrlietu nozarēm. Tiks pastiprināta uz vietējo sabiedrību orientēta pieeja zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai. Turklāt EJZF pirmo reizi atzīst nozīmi, kāda ģimenes uzņēmumos, kas nodarbojas ar zveju, piemīt laulātajiem, vairumā gadījumu sievietēm, un daudzos gadījumos netiek juridiski atzīta. Viņi cita starpā var saņemt EJZF atbalstu, kas paredzēts mācībām, jo īpaši tādu prasmju apguvei, kas saistītas ar uzņēmējdarbību un uzņēmuma pārvaldību. EJZF veicinās arī cilvēkkapitāla attīstību un sekmēs dažādošanu, dodot vietējai sabiedrībai iespēju apgūt prasmes, kas vajadzīgas, lai iesaistītos jaunās darbībās, kas rodas citās jūrlietu nozarēs. Šī pieeja pievērsīsies arī dabas un kultūras mantojumam, padarot to par nozīmīgu vietējās attīstības resursu. Ņemot vērā mazapjoma piekrastes flotu nozīmību piekrastes kopienu dzīvē, EJZF regulas priekšlikumā ir ierosināts piemērot tām augstāku atbalsta intensitātes likmi un ir ieviesti daži īpaši pasākumi, kas attiecas vienīgi uz šīm flotēm. Šie pasākumi ietver profesionālus ieteikumus par uzņēmējdarbības un tirdzniecības stratēģijām, par uzņēmējdarbības uzsākšanu citā jomā ārpus zvejniecības un īpašu atbalstu inovācijām; pēdējais jautājums ir īpaši nozīmīgs, ņemot vērā to, ka vairums šo zvejas uzņēmumu ir mikrouzņēmumi, kuru piekļuve finansējumam ir ierobežota. Priekšroka tiks dota kolektīvām, cita starpā ražotāju organizāciju īstenotām, pieejām, kas balstās uz sociālo kapitālu un ļauj sasniegt ieguldījumu kritisko masu. Šīs kolektīvās pieejas gūs labumu arī no augstākas atbalsta intensitātes likmes. Vides ilgtspējība Līdzšinējie pasākumi ir racionalizēti un pārskatīti, lai izveidotu ciešu saikni ar vides ilgtspējību. Pārmērīga kapacitāte ir un paliek KZP lielākā problēma un viens no galvenajiem pārzvejas veicinātājiem. Pārmērīgās kapacitātes likvidēšana ar publisko atbalstu, piemēram, finansējot kuģu nodošanu sadalīšanai, ir izrādījusies neefektīva; neraugoties uz 1,7 miljardiem euro, kas iztērēti kopš 1994. gada, faktiskā zvejas kapacitāte vairumā ES flotu nav samazinājusies. Tāpēc EJZF vairs nebūs paredzēts atbalsts par kuģu nodošanu sadalīšanai, un tādējādi ietaupītie finanšu resursi tiks izmantoti lietderīgākiem ilgtspējīgas zvejas atbalsta veidiem. EJZF atbalstīs pāreju uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un palīdzēs pakāpeniski ieviest izmetumu aizliegumu, īstenojot kompleksu pieeju, kas ietver tādus pasākumus kā atbalsts selektīvākiem zvejas rīkiem un zvejas metodēm, ieguldījumiem kuģos un ostu iekārtās, kas vajadzīgas nevēlamas nozvejas izmantošanai, tirdzniecības pasākumiem un apstrādei. Ar tādu pašu mērķi ir ievērojami palielināts finanšu piešķīrums datu vākšanai un zinātniskiem ieteikumiem (lai palielinātu to zivju krājumu skaitu, par kuriem ir pieejams zinātniskais ieteikums), un izdevumu kontrolei (lai nodrošinātu noteikumu labāku ievērošanu). Īpaša uzmanība tiks pievērsta arī tādas akvakultūras attīstībai, kas nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni, un tiks sniegts atbalsts akvakultūrai, kam ir pozitīva ietekme uz ekosistēmām. Zvejniecība visā pasaulē sastāda 1,2 % no globālā degvielas patēriņa. Lai palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi klimata pārmaiņu jomā, ir jāpaaugstina resursu izmantošanas efektivitāte un jāsamazina emisijas zvejniecībā un, mazākā mērā, akvakultūrā. Tāpēc EJZF atbalstīs dažus klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumus. Uzmanības lokā — novatoriska, dzīvotspējīga un konkurētspējīga zvejniecība un akvakultūra Gan zvejniecībā, gan akvakultūrā ir grūtības ar inovāciju. Piegāde, tirdzniecība un komercializācija patlaban ir organizētas tādā veidā, ka zvejniecības un akvakultūras uzņēmumi reti ir iesaistīti savu produktu pārdošanā un tirdzniecībā. 1. EJZF regulas priekšlikumā ir ietverti jauni pasākumi, kas ir īpaši vērsti uz inovāciju, lai veicinātu jaunu vai uzlabotu produktu, procesu, pārvaldības un organizācijas sistēmu izstrādi visos vērtību ķēdes posmos, tādējādi palīdzētu zvejniecības un akvakultūras nozarei pievienot vērtību saviem produktiem, samazināt darbību ietekmi uz vidi un samazināt ražošanas izmaksas. Inovācija tiks veicināta arī ar tādiem pasākumiem, kas paredzēti zinātnieku un zvejnieku sadarbības rosināšanai. Arī atbalsts uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai izplatīs inovāciju vietējā mērogā, ņemot vērā to, ka šādai inovācijai bieži piemīt vietējā specifika, ka tā var būt gan ar tehnoloģijām saistīta, gan nesaistīta inovācija un balstīties uz jaunu vai tradicionālu praksi. 2. Turklāt EJZF pirmo reizi centīsies atbalstīt jaunus akvakultūras veidus ar lielu izaugsmes potenciālu, tādus kā akvakultūra aiz piekrastes zonas un akvakultūra nepārtikas vajadzībām, un veicināt uzņēmējdarbības uzsākšanu. Jaunās iezīmes ietver arī atbalstu daudzfunkcionālai akvakultūrai, kas dod iespēju dažādot akvakultūras uzņēmumu ieņēmumus, pievēršoties tādām darbībām kā makšķerēšana, tiešā pārdošana, ekotūrisms vai ar akvakultūru saistīti izglītojoši pasākumi. Ir ierosināts sniegt atbalstu arī akvakultūras uzņēmumiem, lai tie varētu izmantot konsultāciju pakalpojumus, un pasākumiem, kas palielina akvakultūras audzētavu potenciālu (cita starpā finansējot jūras telpisko plānošanu un infrastruktūras uzlabošanu). Tiks veicināta papildināmība un sinerģija ar pētniecības un inovācijas programmām, kas paredzētas jaunajā pētniecības pamatprogrammā (“Apvārsnis 2020”), kas patlaban tiek sagatavota. Jauns impulss integrētās jūrlietu politikas (IJP) izstrādei IJP tika uzsākta 2007. gadā, lai atvieglotu jūrlietu pārrobežu un starpnozaru koordināciju (jūras transports, rūpniecība, piekrastes reģioni, jūras enerģija, zivsaimniecība un jūras vide). Koordinējot agrāk savstarpēji izolētas politikas jomas, tiek pazeminātas izmaksas un palielināta efektivitāte. EJZF finansējums, kas atvēlēts IJP, būs vērsts uz starpnozaru politikas instrumentu izstrādi, proti, uz iniciatīvām, kas dod labumu dažādām nozarēm, bet ko nav iespējams īstenot atsevišķās politikas jomās. Jūras telpiskā plānošana nodrošina stabilu juridisko pamatu jūras apgabalu, resursu un ekosistēmas pakalpojumu ilgtspējīgai pārvaldībai. Ir pierādīts, ka tā paātrina ar jūrlietām saistītus ieguldījumus un samazina uzņēmumu juridiskās un administratīvās izmaksas. Integrētā jūras uzraudzība ļauj publiskā sektora dalībniekiem kopīgi izmantot datus, lai efektīvi reaģētu uz reāllaika notikumiem jūrā. Tā novērš resursietilpīgu jūras uzraudzības darbību izmaksu dubultošanos. Integrēta uzraudzība nozīme rentablu sinerģiju labākai publisko līdzekļu izmantošanai. Iniciatīvas “Zināšanas par jūru 2020” mērķis ir Eiropas sadrumstalotās zināšanas par jūru apvienot resursā, kas ir brīvi un publiski pieejams. Jūras stratēģijas pamatdirektīva, kas ir IJP pīlārs vides jomā, dod iespēju precīzāk noteikt to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas tieši ietekmē jūras vidi. Integrēta jūrlietu pārvaldība dod iespēju optimālāk izlietot publiskos līdzekļus un panākt vislielāko labumu no dažādām politikas jomām, kas ietekmē jūru. Tāpat finansējums atbalstīs arī integrētas jūrlietu pārvaldības izveidi jūras baseinu līmenī. Koordinācija jūras baseinu līmenī nodrošina to, ka līdzekļi tiek izmantoti konsekventā politikas regulējumā, kas apvieno dažādus finansējuma avotus. IJP iekļaušana EJZF atvieglos arī jūrlietu mērķu iekļaušanu citu fondu darbības jomā, kas ļaus jūrlietu politikai dot lielāku ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Vienkāršošana un administratīvā sloga mazināšana Integrējot piecus KZP un IJP finanšu instrumentus vienā fondā, tiks panākta ievērojama vienkāršošana, pateicoties racionalizētiem un vienotiem noteikumiem un procedūrām. Turklāt datu vākšana, kontrole un tirgus pasākumi, ieskaitot kompensāciju tālākajiem reģioniem, kopā ar pasākumiem, ko finansē no bijušā EZF, tiks pakļauti dalītai pārvaldībai. Tas nozīmē, ka četri finansiālu lēmumu, ziņošanas, uzraudzības un novērtēšanas procedūru kopumi tiks aizstāti ar vienu. Turklāt EZF starpposma novērtējums liecina, ka galveno administratīvo slogu radīja vadības un kontroles sistēmas izveide. “Kopīgo noteikumu” regulas priekšlikumā ir paredzēta vadības un kontroles sistēma, kas ir līdzīga visiem VSS fondiem un balstās uz kopīgiem principiem. Ir izveidota nacionālās akreditācijas sistēma, lai akcentētu dalībvalstu apņemšanos īstenot pareizu finanšu pārvaldību. Ir saskaņota kārtību, kādā Komisija pārliecinās par izdevumu pareizību, un ir ieviesti tādi jauni kopīgi elementi kā vadības ticamības deklarācija un ikgadēja grāmatojumu noskaidrošana. Šādai pieejai būtu ievērojami jāsamazina vadības un kontroles sistēmu izveidošanai nepieciešamais laiks un jāpaātrina to ieviešana. Jo īpaši izpildes mehānisma pielīdzināšana lauku attīstības fonda izpildes mehānismam dos iespēju dalībvalstīm ELFLA un EJZF darbības programmu pārvaldībai izmantot tās pašas struktūras. Tas vēl vairāk samazinās administratīvās izmaksas, pateicoties vienotai pieejai vadības un kontroles jomā, ieskaitot ziņošanu, novērtēšanu un uzraudzību. Kopīgi noteikumi par finanšu instrumentu izmantošanu iezīmē vienkāršāku struktūru un skaidri nosaka, ka šos finanšu instrumentus var izmantot visiem ieguldījumu veidiem un saņēmējiem. Tas ļauj izdarīt EJZF ieguldījumu jau esošās finanšu iestādēs, ar kurām jau izstrādāti sadarbības nolīgumi par citiem ES fondiem, tādējādi izvairoties no administratīvā sloga un dublēšanas un padarot finanšu inženieriju par pievilcīgāku alternatīvu nekā līdzfinansēšana ar dotācijām. Integrētā pieeja uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai (pašreizējais 4. prioritārais virziens) veicina VSS fondu finansētus kopuzņēmumus, ļaujot kopīgi novērtēt un apstiprināt vietējās attīstības stratēģijas, ļaujot pārvaldības izmaksas finansēt tikai no viena avota un izvairoties no ziņošanas par šīm izmaksām dažādām iestādēm. Kopīgu rādītāju izmantošana atvieglos dalībvalstu ziņojumu sniegšanu, jo galvenā uzmanība tiks pievērsta kvantitatīvi izteiktiem datiem par progresu un samazināts aprakstošo elementu daudzums. EJZF arī precizē noteikumus par atbilstību KZP, jo īpaši datu vākšanas sistēmai, kontrolei un NNN zvejas regulām, tādējādi sagādājot dalībvalstīm un saņēmējiem lielāku tiesisko noteiktību. Lai vēl vairāk vienkāršotu EJZF darbību, atbilstības noteikumi ir saskaņoti ar citiem ES fondiem. Tas padarīs darbu ar projektiem vieglāku gan saņēmējiem, gan valsts iestādēm un atvieglos integrētu projektu īstenošanu. Tiks atļauts plašāk izmantot vienkāršotas izmaksas attiecībā uz EJZF finansējumu dalītā pārvaldībā (standarta izmaksas, vienreizēji maksājumi un vienota likme dotācijām), tādējādi samazinot kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvaru. Stratēģiskā pieeja VSS un partnerības līgumi aptver piecus dalītās pārvaldības fondus, uz kuriem attiecas “kopīgo noteikumu” regula. Šis satvars nodrošina labāku stratēģisko saderību starp šiem fondiem Savienības līmenī. VSS tiks īstenots, slēdzot partnerības līgumus, kas koordinēs VSS fondus valsts līmenī. Patlaban EZF koordinācija ar citiem ES finansēšanas virzieniem tiek nodrošināta, izmantojot fondu “robežlīniju” principu, kas ir izraisījis gan pārklāšanos, gan trūkumus politikas izpildē. Tāpēc ir nepieciešams labāks koordinācijas mehānisms, un jaunajam izpildes mehānismam, kas nostiprina stratēģisko pieeju, vajadzētu atrisināt šīs problēmas. VSS un partnerības līgumi aizstās pašreizējā EZF regulā noteikto stratēģisko pieeju (valstu stratēģiskos plānus), kam ir nopietni ierobežojumi un kas prasīja nesamērīgus pūliņus no dalībvalstīm, kas saņem nelielu EZF finansējumu. Stratēģiskā plānošana EJZF galvenā uzmanība ir pievērsta KZP un IJP ilgtermiņa stratēģiskajiem mērķiem, ieskaitot ilgtspējīgu un konkurētspējīgu zvejniecību un akvakultūru, saskaņotu politisko regulējumu IJP izstrādes turpināšanai un zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību. Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” šie plašie mērķi 2014.–2020. gadam ir iestrādāti šādās sešās Savienības prioritātēs, kas izvirzītas EJZF: – uzlabot nodarbinātību un teritoriālo kohēziju; – veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību; – veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru; – veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu zvejniecību; – veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu akvakultūru; – sekmēt KZP īstenošanu. Balstoties uz šīm prioritātēm, tiks veikta finanšu plānošana, arī noteikti katras prioritātes mērķa rādītāji. Nosacījumi Ar “kopīgo noteikumu” regulu ir ieviesti jauni nosacījumi, lai nodrošinātu to, ka Savienības finansējums kalpo par spēcīgu impulsu dalībvalstīm sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. Ir gan ex ante nosacījumi, kam jābūt izpildītiem, pirms tiek izmaksāts finansējums, gan ex post nosacījumi, saskaņā ar kuriem 5 % EJZF piešķīruma būs pieejami atkarībā no paveiktā. Ex post nosacījumi balstīsies uz to partnerības līgumā noteikto starpposma mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar iznākumiem un rezultātiem, kuri saistīti ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Lai saņemtu Savienības finansiālo palīdzību no EJZF, dalībvalstīm un ekonomikas dalībniekiem būs jāievēro KZP mērķi un noteikumi, jo īpaši kontroles pienākumi, NNN zvejas regula un datu vākšanas pienākumi. Turklāt ex ante nosacījumi attieksies uz akvakultūru, un dalībvalstīm būs jāsagatavo valsts daudzgadu stratēģiskie plāni, pamatojoties uz Savienības stratēģiskajām vadlīnijām. Kā paredzēts Regulā par KZP, uz Savienības stratēģiskajām vadlīnijām balstīto plānu mērķis būs atvieglot akvakultūras ilgtspējīgu attīstību attiecībā uz uzņēmējdarbības drošību, piekļuvi ūdeņiem un teritorijai un licencēšanas administratīvo vienkāršošanu. Šie nosacījumi veicinās KZP noteikumu ievērošanu un palielinās politikas kopuma saskaņotību. Uzraudzība un novērtēšana EZF starpposma novērtējumā secināts, ka pašreizējie rādītāji ir vērsti uz iznākumu un to ir pārāk daudz. Turklāt tiem trūkst vienotas pieejas un vienotas mērāmo vienību definīcijas. Tāpēc EJZF regulas priekšlikumā ir ierosināta vienota stratēģiskās uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kurā sadarbībā ar dalībvalstīm tiks izstrādāts vienots iznākumu, rezultātu un ietekmes rādītāju kopums, ko pieņems ar īstenošanas aktu. Šie rādītāji būs saistīti ar EJZF prioritātēm un dos iespēju apkopot datus Savienības līmenī un novērtēt politikas īstenošanas virzību, efektivitāti un lietderīgumu, kas cita starpā nepieciešams izpildes rezerves sadalīšanai. Ex ante novērtējums tiks izmantots, lai noteiktu bāzlīniju, starpposma mērķus un mērķa rādītāju vērtības, ko iekļaus partnerības līgumos un darbības programmās. Divos īpašos gada ziņojumos, ko sagatavos 2017. un 2019. gadā, tiks aplūkota izpildes situācija un atziņas, kas noderēs nākamajā plānošanas periodā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU DFS priekšlikumā paredzēts, ka ievērojamu ES budžeta daļu arī turpmāk vajadzētu atvēlēt zivsaimniecības un jūrlietu politikai. 2014.–2020. gada finansējums faktiskajās cenās ir 7,535 miljardi euro, ieskaitot IZN un obligātās iemaksas RZPO, ko finansēs atsevišķi. EJZF budžets faktiskajās cenās ir 6567 miljoni euro. EJZF regulas priekšlikuma finansiālā ietekme ir izklāstīta priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā. 2011/0380 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu [ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku] EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu un 195. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[1], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” (turpmāk “paziņojums par KZP”) ir izklāstītas kopējās zivsaimniecības politikas (turpmāk “KZP”) iespējamās problēmas, mērķi un virzieni pēc 2013. gada. Ņemot vērā diskusijas par šo paziņojumu, KZP būtu jāreformē no 2014. gada 1. janvāra. Šai reformai būtu jāattiecas uz visiem galvenajiem KZP elementiem, ieskaitot tās finansiālos aspektus. Lai īstenotu reformas mērķus, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[3], Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā[4], Regulas (EK) Nr. 1290/2005 noteikumus par garantijas fondu attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem[5], Regulu (EK) Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās attālāko reģionu — Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču Gviānas un Reinjonas — zivsaimniecības produktu tirdzniecībā[6], un aizstāt tās ar jaunu Regulu par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). Apzinoties, ka visi jautājumi, kas attiecas uz Eiropas okeāniem un jūrām, ir savstarpēji saistīti, jaunajai regulai būtu jāatbalsta arī integrētās jūrlietu politikas (IJP) turpmāka izstrāde, uz ko attiecas [Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam]. (2) EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj KZP atbalsts, kas aptver jūras bioloģisko resursu, saldūdens bioloģiskos resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos, arī tad, ja tās veic zvejas kuģi, kas peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs, vai Savienības zvejas kuģi, vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 117. panta noteikumus. (3) Kopējās zivsaimniecības politikas panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas, kā arī no ticamiem un pilnīgiem datiem, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei; tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šie politikas pasākumi. (4) EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, kas aptver koordinētu darbību izstrādi un īstenošanu un lēmumu pieņemšanu, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas ES politikas jomas, jo īpaši kopējo zivsaimniecības politiku, transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā. (5) Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta stratēģija “Eiropa 2020”, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Jo īpaši būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, un jāpalielina efektivitāte, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana jaunajā EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”[7] (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””) un ir saskaņā ar vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā. (6) Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir jākoncentrējas uz nelielu skaitu pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas balstīta uz inovācijām un zināšanām, ilgtspējīgas un resursefektīvas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu un nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, atraisot piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības kopienu izaugsmes un darbvietu potenciālu un sekmējot dažādošanu, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm. (7) Savienībai būtu jācenšas visos fonda īstenošanas posmos novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. (8) Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības palīdzētu radīt ilgtermiņā noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem, stabilus tirgus, resursu pieejamību un to, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām. (9) Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāpalīdz izpildīt Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus tādā apjomā, lai ne vēlāk kā 2015. gadā panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Īstenojot KZP, zvejniecību pārvaldībā tiek ieviesta piesardzības pieeja un ekosistēmas pieeja. Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)[8]. (10) Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, ņemot vērā atbilstoši darbības programmām finansējamo darbību nozīmību un ietekmi un strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, un šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu palīdzību, kas vērsta uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti tikai tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (11) Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu, kā arī nostiprināt abu politiku integrāciju. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz kopīgām tirgus organizācijām, arī uz kompensāciju tālākajiem reģioniem un kontroles un datu vākšanas pasākumiem, būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī jāpanāk piešķirtā atbalsta lielāka saskaņotība un efektivitāte. (12) Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības atbalstam, bet arī kopīgām tirgus organizācijām, tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem ieteikumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm un integrētās jūrlietu politikas īstenošanas darbībām. Būtu jānosaka pasākumu veidi, kurus var finansēt no EJZF līdzekļiem. (13) Ir jānodala kontroles un noteikumu izpildes pasākumu kategorijas, kuras līdzfinansē dalītā pārvaldībā, un kategorijas, kuras līdzfinansē tiešā pārvaldībā. Ir būtiski norobežot resursus, kas jāpiešķir kontroles pasākumiem dalītā pārvaldībā. (14) Saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] (turpmāk “Regula par KZP”) 50. un 51. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka gan dalībvalstis, gan operatori ievēro KZP noteikumus. Šis nosacījums ir paredzēts, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP, kā noteikts LESD 3. pantā. (15) KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc būtu jāpieņem tikai tādu operatoru pieteikumi, kuri noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas nav bijuši iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999[9], un kuri nav izdarījuši smagu pārkāpumu, kā definēts 42. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008 vai 90. panta 1. punktā 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006[10], vai pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību un rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (turpmāk “MSY”) nodrošināšanai vajadzīgo līmeni. (16) Turklāt prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, saņēmējiem būtu jāturpina ievērot pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas visā darbības īstenošanas periodā un, attiecībā uz konkrētiem darbību veidiem, arī noteiktu laiku pēc pēdējā maksājuma. Pastāv risks, ka atbalsts, kas izmaksāts saņēmējiem vai ko paturējuši saņēmēji, kuri neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, varētu būt saistīts ar pārkāpumiem un tāpēc varētu apdraudēt KZP mērķu sasniegšanu. (17) Gadījumos, kad saņēmēji pārkāpj KZP noteikumus, būtu jāpiemēro sankcijas, kas noteiktas par atbilstības nosacījumu nepildīšanu. Lai noteiktu neattiecināmo izdevumu summu, būtu jāņem vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagums, ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīme saņēmēja saimnieciskajā darbībā. (18) KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, tādus kā datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatē saņēmējus, kuru pieteikumi nav pieņemami, vai darbības, par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu. (19) Lai nepieļautu neatbilstīgu maksājumu veikšanu, kā arī mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus vai pieprasīt saņēmējam noteikumu ievērošanu, kā piesardzības pasākumi būtu jāizmanto gan maksājuma termiņa pārtraukšana, gan maksājumu apturēšana, kuru piemērošanas termiņš ir ierobežots. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, finansiālās korekcijas, kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro tikai izdevumiem, kas tieši saistīti ar darbībām, kuru laikā notikusi KZP noteikumu neievērošana. (20) Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus][11] ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem šiem fondiem (turpmāk “VSS fondi”). KZP un IJP specifikas dēļ EJZF regulā ir iekļauti īpaši noteikumi, kas papildina minētās regulas noteikumus. (21) Ņemot vērā veidojamā EJZF apmēru un ievērojot proporcionalitātes principu, attiecībā uz stratēģiskās plānošanas noteikumiem ir izdarīta atkāpe no Regulas [ar ko paredz kopīgus noteikumus], tāpēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām būtu jāorganizē vismaz divas reizes plānošanas periodā, tomēr tas nav obligāti jādara reizi gadā, jo tas gan Komisijai, gan dalībvalstīm radītu lielu administratīvo un finansiālo slogu. (22) Savienības rīcībai būtu jāpapildina vai jācenšas veicināt dalībvalstu īstenota rīcība. Lai nodrošinātu nozīmīgu pievienoto vērtību, Komisijas un dalībvalstu partnerība būtu jāstiprina ar kārtību, kas nodrošina dažādu partneru līdzdalību, pilnībā ņemot vērā dalībvalstu iestāžu kompetenci. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu sieviešu un minoritāšu grupu atbilstošu pārstāvību. Šī partnerība attiecas uz reģionālām, vietējām un citām publiskā sektora iestādēm, kā arī citām atbilstošām struktūrām, arī tām, kuras ir atbildīgas par vidi un par vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un citām kompetentām struktūrām. Attiecīgie partneri būtu jāiesaista partnerības līgumu sagatavošanā, kā arī programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. (23) Saskaņā ar proporcionalitātes principu Komisijas un dalībvalstu izmantotie līdzekļi var atšķirties atkarībā no kopējā publisko izdevumu apjoma, kas piešķirts attiecīgajai darbības programmai. Šāda atšķirība jo īpaši būtu jāpiemēro līdzekļiem, kas izmantoti darbības programmu novērtēšanai, kontrolei un ziņošanai par to īstenošanu. (24) Pieejamo saistību apropriāciju ikgadējais sadalījums dalībvalstīm Komisijai būtu jāsagatavo, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus; šo kritēriju vidū vajadzētu būt vēsturiskajiem piešķīrumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006. (25) KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu vākšanas prasības zvejniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanu. (26) Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām EJZF darbībām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, ieskaitot kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma atbilstoši valsts struktūrai. Plānošanai būtu jāaptver periods no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo viena darbības programma. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā Savienības prioritātes, vienlaikus tai vajadzētu būt pielāgotai valsts kontekstam un būtu jāpapildina citas Savienības rīcībpolitikas, jo īpaši lauku attīstības politika un kohēzijas politika. (27) Lai palīdzētu sasniegt vienkāršošanas mērķi EJZF īstenošanā un samazinātu kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvaru, dalībvalstīm būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto iespēja, kas paredzēta [Regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus], proti, izmantot vienreizējus maksājumus un citus vienkāršotus dotāciju veidus. (28) Lai izpildītu KZP paredzētos kontroles pienākumus, dalībvalstīm būtu jāsagatavo darbības programmas daļa par kontroli atbilstoši Savienības prioritātēm, kuras Komisija noteikusi šajā politikas jomā. Lai darbības programmu pielāgotu jaunām vajadzībām kontroles un noteikumu izpildes jomā, darbības programmu iedaļu par kontroli var regulāri pārskatīt, pamatojoties uz KZP kontroles un noteikumu izpildes jomā izvirzīto Savienības prioritāšu izmaiņām. Šie grozījumi būtu jāapstiprina Komisijai. (29) Lai saglabātu pasākumu plānošanas elastīgumu kontroles jomā, tās darbības programmas iedaļas pārskatīšanai, kas attiecas uz kontroli, būtu jāpiemēro vienkāršota procedūra. (30) Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu. Lai pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā gada darba plāns, kurš katru gadu būtu jāpielāgo saskaņā ar Komisijas norādījumiem un kuram būtu jāsaņem tās apstiprinājums. (31) Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība. (32) Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība, zinātnieku un zvejnieku sadarbība, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju. (33) Atzīstot lielo nozīmi, kāda mazapjoma piekrastes zvejā ir pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem, EJZF būtu jāatbalsta mācības un tīklu veidošana, kas veicina viņu profesionālo izaugsmi un sniedz līdzekļus tradicionāli veikto palīguzdevumu labākai izpildei. (34) Apzinoties mazapjoma piekrastes zvejnieku vājo iesaistīšanos sociālajā dialogā, EJZF būtu jāatbalsta organizācijas, kas veicina šo dialogu atbilstošos forumos. (35) Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāveicina dažādošana, sedzot uzņēmējdarbības sākšanas izmaksas un ieguldījumus kuģu modernizācijā papildus attiecīgām mācībām profesionālo prasmju apguvei attiecīgajā jomā ārpus zvejniecības. (36) Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas saistīti ar drošību un higiēnu uz kuģa. (37) Saistībā ar nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanu, kas paredzēta [Regulas par KZP] 27. pantā, un vēlmi palīdzēt dalībvalstīm šo jauno sistēmu ieviešanā, EJZF būtu jāpiešķir atbalsts spēju veidošanai un labākās prakses piemēru apmaiņai. (38) Nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanai būtu jāpalielina nozares konkurētspēja. Tāpēc varētu rasties vajadzība pēc jaunām profesionālām iespējām citās jomās ārpus zvejniecības. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dažādošana un darbvietu radīšana zvejniecības kopienās, jo īpaši atbalstot uzņēmējdarbības sākšanu un mazapjoma piekrastes zvejas kuģu nodošanu izmantošanai jūrlietu darbībām citās jomās ārpus zvejniecības. Pēdējā minētā darbība šķiet piemērota, jo nododamu zvejas koncesiju sistēmas uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem neattiecas. (39) Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu izmantošanu. Ir konstatēts, ka pārmērīga kapacitāte ir galvenais pārzvejas veicinātājs. Tāpēc ir svarīgi Savienības zvejas floti pielāgot pieejamajiem resursiem. Pārmērīgas kapacitātes likvidēšana ar publisko atbalstu, piemēram, zvejas darbību pagaidu pārtraukšana vai izbeigšana un kuģu nodošana sadalīšanai, ir izrādījusies neefektīva. Tāpēc EJZF atbalstīs nododamu zvejas koncesiju sistēmu veidošanu un pārvaldību ar mērķi samazināt pārmērīgu kapacitāti un uzlabot attiecīgo operatoru ekonomiskos rādītājus un rentabilitāti. (40) Tā kā pārmērīga kapacitāte ir viens no galvenajiem pārzvejas veicinātājiem, ir jāveic pasākumi, lai Savienības zvejas floti pielāgotu pieejamajiem resursiem; šajā sakarā EJZF būtu jāatbalsta tādu nododamu zvejas koncesiju sistēmu izveide, grozīšana un pārvaldība, kas ieviestas KZP kā pārvaldības instrumenti pārmērīgas kapacitātes samazināšanai. (41) Ir svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem. (42) Tāpat EJZF būtu jāpalīdz mazināt zvejas ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši veicinot ekoinovācijas, selektīvākus zvejas rīkus un aprīkojumu, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju 2020. gadam. (43) Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību. (44) Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti, kā arī drošību un darba apstākļus. (45) Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu; tādēļ ar piemērotiem noteikumiem būtu jāatbalsta zveja iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus nodrošinot šīs nozares ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu. (46) Saskaņā ar Komisijas izstrādāto Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju[12], KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība. (47) Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un palīdz iesaistīt uzņēmējdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība, jo īpaši akvakultūra nepārtikas vajadzībām un akvakultūra aiz piekrastes zonas. (48) Jauni ienākumu veidi, kas apvienoti ar akvakultūras darbībām, jau ir pierādījuši savu pievienoto vērtību uzņēmējdarbības attīstībā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šādas papildinošas darbības citās jomās ārpus akvakultūras, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, izglītojošas darbības vai darbības vides jomā. (49) Vēl viens nozīmīgs veids, kā akvakultūras uzņēmumi var palielināt ienākumus, ir pievienot vērtību saviem produktiem, apstrādājot un tirgojot paša uzņēmuma produkciju, kā arī ieviešot jaunas sugas ar labām tirgus izredzēm un tādējādi dažādojot savu produkciju. (50) Apzinoties nepieciešamību noteikt akvakultūras attīstībai vispiemērotākos apgabalus, ņemot vērā piekļuvi ūdeņiem un teritorijai, EJZF būtu jāpalīdz valsts iestādēm izdarīt stratēģisku izvēli valsts līmenī. (51) Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība un tīklu veidošana, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju. (52) Lai veicinātu vides ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF būtu jāatbalsta akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreja uz vides vadību, audita sistēmu izmantošana, kā arī pāreja uz bioloģisko akvakultūru. Tāpat EJZF būtu jāatbalsta arī akvakultūra, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus. (53) Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF būtu jānodrošina piemērots atbalsts akvakultūras audzētājiem, kura mērķis ir nepieļaut un mazināt sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko varētu radīt akvakultūras sugu audzēšana. (54) Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par krājumu apdrošināšanu un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā. (55) Apzinoties to, ka uz sabiedrību orientēta pieeja vietējai attīstībai daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu zivsaimniecības reģionu un lauku apvidu attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk. (56) Zivsaimniecības reģionos uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai būtu jāveicina novatoriskas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zivsaimniecības produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē. (57) Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi veicināt sociālo iekļaušanu un nabadzības samazināšanu un sekmēt inovāciju vietējā līmenī, kā arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir Lisabonas līguma galvenā prioritāte. (58) Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību; šiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot integrētas daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas vietējo zivsaimniecības reģionu vajadzību apmierināšanai; ir svarīgi nodrošināt tādu vietējo rīcības grupu pārstāvību, lai nevienai atsevišķai interešu grupai lēmumu pieņemšanas struktūrās nebūtu vairāk par 49 % balsstiesību. (59) Vietējo partnerību tīklu veidošana ir būtisks šīs pieejas elements. Šo vietējo partnerību sadarbība ir nozīmīgs attīstības instruments, kura pieejamība būtu jānodrošina ar EJZF palīdzību. (60) Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un vietējo rīcības grupu darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas. (61) Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju][13] īstenošanai, kā arī tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejas un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē. Lai pielāgotos jaunajai izmetumu aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde. (62) Būtu jāpiešķir prioritāte ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, piešķirot tām atbalstu. Uzglabāšanas atbalsts un atbalsts ražošanas un tirdzniecības plāniem būtu pakāpeniski jāpārtrauc, jo šis konkrētais atbalsta veids ir zaudējis savu nozīmību, ņemot vērā to, kā veidojas šā produktu veida Savienības tirgus struktūra un pieaug spēcīgu ražotāju organizāciju nozīme. (63) Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot nozvejoto zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību. (64) Zvejas darbības Eiropas Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši ar papildu izmaksām, kas rodas dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā norādīto nelabvēlīgo apstākļu dēļ. (65) Lai konkrēti zivsaimniecības produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Eiropas Savienības reģioniem, Eiropas Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. 2007.–2013. gada periodā piemērojamie pasākumi ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 791/2007[14]. Ir jāturpina piešķirt atbalstu, lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra. (66) Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus attiecīgajos tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. (67) Dalībvalstīm būtu jāļauj diferencēt attiecīgo zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus un kompensācijas summu, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. Turklāt tām būtu jāatļauj pielāgot savus kompensāciju plānus, ja to attaisno pārmaiņas apstākļos. (68) Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu. Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu, un tā nekādā ziņā nedrīkstētu pārsniegt 100 % no izmaksām par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu un citām saistītām izmaksām. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu. (69) Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis un operatori ir aprīkoti tā, lai kontroli varētu veikt saskaņā ar augstiem standartiem un tādējādi panāktu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dalībvalstis un operatori, kuri ievēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, šim atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme. (70) Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. (71) Saskaņā ar Savienības kontroles un noteikumu izpildes politikas mērķiem šķiet lietderīgi, ka zvejas kontrolei tiek atvēlēts noteikts laika minimums, kurā izmanto patruļas kuģus, lidmašīnas un helikopterus un kas būtu jānosaka precīzi, lai nodrošinātu pamatu EJZF atbalsta piešķiršanai. (72) Ņemot vērā to, cik svarīga ir dalībvalstu sadarbība kontroles jomā, EJZF būtu jāsniedz atbalsts šim nolūkam. (73) Būtu jāparedz noteikumi par atbalstu zivsaimniecības datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši par atbalstu valstu programmām un zinātniskai analīzei un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldībai un izmantošanai. Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. (74) Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām. (75) Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”[15] IJP mērķis ir atbalstīt jūru un okeānu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot koordinētu, saskanīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanu saistībā ar politikas jomām, kas ietekmē okeānus, jūras, salas, piekrastes un tālākos reģionus un jūrlietu nozares. (76) Kā norādīts Padomes, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas dokumentos[16], Eiropas Savienības integrētās jūrlietu politikas īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums. (77) EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar labākās prakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Šo stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, un stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus un veicinātu Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. (78) EJZF būtu jāatbalsta arī instrumentu turpmāka izstrāde, lai radītu sinerģiju starp dažādām iniciatīvām, kas uzsāktas dažādās nozarēs un ietekmē jūras, okeānus un piekrastes. Tas attiecas arī uz integrēto jūras uzraudzību, kuras mērķis ir uzlabot izpratni par stāvokli jūrā, nodrošinot pastiprinātu un drošu informācijas apmaiņu starp nozarēm. Tomēr darbības, kas saistītas ar jūras uzraudzību un uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļa, nebūtu jāfinansē no EJZF. (79) Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama pašu nozaru finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi Līguma noteikumiem. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai un palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes–jūras saiknes. Šie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībai, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu un jūru stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu. (80) EJZF būtu jāatbalsta arī ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu uzņēmējdarbības potenciālu. (81) EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. Šis fonds būs saistīts ar citiem Savienības politikas virzieniem, kas var ietvert jūrlietu dimensiju, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu, kā arī pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” un enerģētikas politiku. (82) Lai sasniegtu KZP mērķus globālā līmenī, Savienība aktīvi piedalās starptautisko organizāciju darbā. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība dotu ieguldījumu tādu organizāciju darbībās, kuras palīdz nodrošināt zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu atklātā jūrā un trešo valstu ūdeņos. Atbalstu, kas starptautiskām organizācijām piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. (83) Lai uzlabotu KZP pārvaldību un nodrošinātu konsultatīvo padomju efektīvu darbību, ir svarīgi, lai konsultatīvajām padomēm būtu nodrošināts pietiekams un pastāvīgs finansējums, kas ļautu tām efektīvi pildīt savu padomdevēja pienākumu KZP. Atbalstu, kas reģionālajām konsultatīvajām padomēm piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāaizstāj ar atbalstu konsultatīvajām padomēm no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. (84) Lai atvieglotu darbības programmas īstenošanu un veicinātu novatoriskas pieejas un praksi vienkāršai un pārredzamai īstenošanai, EJZF tehniskās palīdzības veidā būtu jāsniedz sagatavošanas, administratīvais un tehniskais atbalsts, kā arī atbalsts informācijas pasākumiem, tīklu veidošanai, novērtējumiem, revīzijām, pētījumiem un pieredzes apmaiņai. Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz zivsaimniecības vietējo rīcības grupu Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām. (85) Attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu gan dalītā, gan tiešā pārvaldībā, ir jānodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzība, pareizi piemērojot šo interešu aizsardzībai paredzētos tiesību aktus, un jānodrošina tas, lai dalībvalstis un Komisija veiktu piemērotas kontroles. (86) [Regula (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] un saskaņā ar to pieņemtie noteikumi būtu jāpiemēro šīs regulas noteikumiem, uz ko attiecas dalītā pārvaldība. Konkrēti, [Regulā (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus][17] ir paredzēti noteikumi, kas saistīti ar Savienības fondu dalītu pārvaldību ar dalībvalstīm, pamatojoties uz pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principiem, kā arī noteikumi par akreditācijas struktūru darbību, budžeta principiem, proti, noteikumi, kas jāievēro šīs regulas darbības jomā. (87) Tomēr, ņemot vērā EJZF specifiku, jo īpaši tā lielumu, finansēto darbību veidus, ciešo saikni ar KZP un citus attiecīgos faktorus, šajā regulā būtu jāparedz pielāgojumi, atkāpes vai papildinājumi attiecībā uz dažiem kopīgiem noteikumiem, kas saistīti ar dalīto pārvaldību. Ja tas paredzēts [Regulā (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus], EJZF būtu jāpilnveido un jāpapildina minētie kopīgie noteikumi. (88) Apzinoties to, cik svarīgi ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un zivju krājumu aizsardzību, jo īpaši pret nelikumīgu zveju, un ņemot vērā Zaļajā grāmatā par KZP reformu[18] izdarītos secinājumus, operatoriem, kuri neievēro KZP noteikumus un īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību, un tādējādi rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, un operatoriem, kuri ir iesaistīti NNN zvejā, būtu jāliedz iespēja saņemt atbalstu no EJZF. Nevienā posmā no darbību atlases līdz pat īstenošanai Savienības finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai vājinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, kas iekļauta Regulas par KZP mērķos. (89) Dalībvalstīm būtu jāpieņem piemēroti pasākumi, lai garantētu pārvaldības un kontroles sistēmu pareizu darbību. Lai to panāktu, būtu jāieceļ vadošā iestāde, maksājumu aģentūra un sertifikācijas iestāde katrai darbības programmai un būtu precīzi jānorāda to pienākumi. Šiem pienākumiem būtu jāattiecas galvenokārt uz pareizu finanšu izpildi, novērtēšanas organizēšanu, izdevumu apliecināšanu, revīziju un atbilstību Savienības tiesību aktiem. Lai uzraudzītu palīdzību, būtu jāparedz Komisijas un attiecīgo valsts iestāžu regulāras sanāksmes. Jo īpaši attiecībā uz pārvaldību un kontroli ir jānosaka kārtība, kādā dalībvalstis sniedz apliecinājumu, ka sistēmas ir ieviestas un darbojas apmierinoši. (90) Visā izdevumu ciklā Eiropas Savienības finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, soda naudas. (91) Summām, ko dalībvalstis atguvušas pēc pārkāpumiem, būtu jāpaliek pieejamām attiecīgo dalībvalstu darbības programmām. Būtu jāizstrādā dalībvalstu finansiālās atbildības sistēma, ko piemēro, ja pārkāpumu rezultātā zaudētās summas netiek pilnībā atgūtas, un būtu jādod Komisijai iespēja aizsargāt Savienības budžeta intereses, no attiecīgās dalībvalsts iekasējot summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ un nav atgūtas saprātīgos termiņos. (92) Labu darba partnerattiecību un Savienības palīdzības pareizas popularizēšanas interesēs būtu jāparedz, ka par to tiek sniegta iespējami plašāka informācija un nodrošināta tās publicitāte. Iestādēm, kuras atbild par palīdzības pārvaldību, būtu jāatbild par šo aspektu un par Komisijas informētību par veiktajiem pasākumiem. (93) Lai nodrošinātu regulāru naudas plūsmu, būtu jāvienkāršo noteikumi un procedūras, kas reglamentē saistības un maksājumus. Iepriekšējam finansējumam 4 % apmērā no EJZF ieguldījuma būtu jāpalīdz paātrināt darbības programmas īstenošanu. (94) Lai nodrošinātu Savienības resursu pareizu pārvaldību, būtu jāuzlabo izdevumu prognozēšana un izpilde. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai savas prognozes par Savienības resursu izmantošanu, un ikvienam finansiālās izpildes kavējumam būtu jākalpo par iemeslu avansa atmaksāšanai un automātiskai saistību atcelšanai. (95) Lai pievērstos KZP īpašajām vajadzībām, kas minētas [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz papildu noteikumi līdztekus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti [Regulā (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas liecina par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būtu tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumus. (96) Lai nepieļautu acīmredzamu risku, ka tiek segti neattiecināmi izdevumi, papildus pārtraukšanas iespējai Komisijai vajadzētu būt tiesībām apturēt maksājumus, kas saistīti ar KZP noteikumu neievērošanu, kā prasīts [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā. (97) Lai izveidotu finansiālu saikni starp akreditētajām maksājumu aģentūrām un Savienības budžetu, Komisijai katru gadu būtu jāveic šo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana. Lēmumam par grāmatojumu noskaidrošanu būtu jāattiecas uz grāmatojumu pilnīgumu, pareizību un ticamību, bet ne uz izdevumu atbilstību Savienības tiesību aktiem. (98) Darbības programma būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu tās kvalitāti un pierādītu tās panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas cita starpā nodrošina to, ka attiecīgie dati ir pieejami laikus. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem. (99) Atbildība par programmas uzraudzību būtu jādala starp vadošo iestādi un uzraudzības komiteju, kas izveidota šim nolūkam. Tādēļ būtu jānorāda attiecīgie pienākumi. Veicot programmas uzraudzību, būtu jāsagatavo gada īstenošanas ziņojums, kas jānosūta Komisijai. (100) Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, arī saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar katru darbības programmu. Ar šo informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, reāls un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus šim mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Tomēr pilnībā ievērojot datu aizsardzības pamattiesības un Tiesas spriedumu Schecke apvienotajās lietās[19], nevajadzētu pieprasīt fizisku personu vārdu publiskošanu. (101) Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus par rīcības kodeksu, kā identificējami KZP noteikumu neievērošanas gadījumi, kuru dēļ pieteikumu varētu atzīt par nepieņemamu, un par pieteikumu iesniegšanas termiņiem, lai nodrošinātu ex ante nosacījumu izpildi samērīgā veidā, par to, kā nosakāmi attiecināmie ieguldījumi kuģos, lai nepieļautu ieguldījumus, kuru rezultātā tiktu palielināta kuģa zvejas kapacitāte, par neto ieņēmumu aprēķināšanas metodi ekoinovāciju gadījumos, par attiecināmo darbību un izmaksu noteikšanu saistībā ar aizsargājamo jūras teritoriju aizsardzību un atjaunošanu, par attiecināmo izmaksu noteikšanu ieguldījumiem akvakultūrā aiz piekrastes zonas un akvakultūrā nepārtikas vajadzībām, par vietējās attīstības stratēģiju rīcības plāna satura noteikšanu, par attiecināmo izmaksu noteikšanu vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas atbalstam, par attiecināmo izmaksu noteikšanu saistībā ar vietējās attīstības stratēģiju kārtējām izmaksām un aktivizēšanas izmaksām, par maksājumu aģentūru pienākumiem, par sertifikācijas iestāžu uzdevumu noteikšanu, par adekvātas revīzijas izsekojamības procedūru noteikšanu, par precīziem dalībvalstu pienākumiem nepamatotu maksājumu atgūšanas gadījumā, par precīziem dalībvalstu pienākumiem KZP noteikumu neievērošanas gadījumos, kuru rezultātā var tikt apturēti maksājumi, par kritēriju un metodikas noteikšanu, kas piemērojama vienotas likmes vai ekstrapolētu finansiālo korekciju gadījumā, par sarakstu ar attiecīgiem KZP noteikumu neievērošanas gadījumiem, kuru rezultātā var piemērot finansiālas korekcijas, un par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas saturu un struktūru. (102) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (103) Būtu jāpilnvaro Komisija ar īstenošanas aktiem pieņemt lēmumus par piešķirto līdzekļu ikgadējo sadalījumu, lēmumus, ar kuriem apstiprina darbības programmas un to grozījumus, lēmumus par Savienības prioritātēm kontroles un noteikumu izpildes politikā, lēmumus, ar kuriem apstiprina datu vākšanas gada darba plānus, lēmumus, ar kuriem apstiprina pierādījumus par KZP noteikumu neievērošanu, kuras rezultātā tiek potenciāli pārtraukts maksājuma termiņš, lēmumus par KZP noteikumu neievērošanu, kuras rezultātā tiek potenciāli apturēti maksājumi, lēmumus, ar kuriem aptur maksājumus un atceļ maksājumu apturēšanu, lēmumus par finansiālām korekcijām un lēmumus par grāmatojumu noskaidrošanu. (104) Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar darbības programmas formu, ar darbības programmas pieņemšanas procedūrām, ar procedūrām, kas attiecas uz datu vākšanas gada darba plāna pieņemšanu, ar I pielikumā minēto atbalsta intensitātes procentu punktu konkrētiem piemērojumiem, ar termiņu, kādā jāiesūta starpposma izdevumu deklarācija, ar noteikumiem par maksājumu aģentūru pienākumu pārvaldības un kontroles jomā, ar konkrētiem sertifikācijas iestāžu uzdevumiem, ar noteikumiem par efektīvu pārvaldību un kontroli, ar noteikumiem, kā nosakāmi apturamie maksājumi, ar procedūrām maksājuma termiņa pārtraukšanai vai maksājumu apturēšanai, ar kārtību, kādā Komisija veic papildu kontroles uz vietas, ar gada īstenošanas ziņojumu formu, ar elementiem, kas jāiekļauj ex ante un ex post novērtējumos, un ar publicitātes pasākumu tehnisko elementu izstrādi. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[20]. (105) Ņemot vērā to noteikumu procedurālo raksturu, kas Komisijai jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 24. pantu, 98. pantu, 120. pantu un 143. pantu, minēto aktu pieņemšanai būtu jāpiemēro konsultāciju procedūra. (106) Lai atvieglotu pāreju no sistēmas, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, uz sistēmu, kas izveidota ar šo regulu, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka pārejas noteikumus. (107) Jaunā atbalsta shēma, kas izveidota ar šo regulu, aizstāj atbalsta shēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Regulu (EK) Nr. 861/2006, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam, Regulas (EK) Nr. 1290/2005 noteikumiem par Garantiju fondu, Regulu (EK) Nr. 791/2007 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu. Tāpēc minētās regulas un noteikumi būtu jāatceļ no 2014. gada 1. janvāra, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I SADAĻA MĒRĶI I NODAĻA Darbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka Savienības finanšu pasākumus, lai īstenotu: a) kopējo zivsaimniecību politiku (KZP); b) attiecīgos pasākumus jūras tiesību jomā; c) zivsaimniecības reģionu un zvejas iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību d) un integrēto jūrlietu politiku (IJP). 2. pants Ģeogrāfiskā darbības joma Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi. 3. pants Definīcijas 1. Neskarot 2. punktu, šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku][21] 5. pantā, [Regulas par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 5. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un [Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus][22] 2. pantā. 2. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1) “vienota informācijas apmaiņas vide” (CISE) ir sistēmu tīkls ar decentralizētu struktūru, kas izstrādāta informācijas apmaiņai starp lietotājiem no dažādām nozarēm, lai uzlabotu izpratni par stāvokli saistībā ar jūrā veiktām darbībām; (2) “starpnozaru darbības” ir iniciatīvas, no kurām savstarpēju labumu gūst dažādas nozares un/vai nozaru politikas virzieni, kā norādīts Līgumā par Eiropas Savienības darbību, un kuras nevar veikt, izmantojot tikai tos pasākumus, kas iekļauti attiecīgajā politikas jomā; (3) “elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma” (ERS) ir datu elektroniskas reģistrēšanas un ziņošanas sistēma, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 15., 24. un 63. pantā; (4) “Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls” ir tīkls, kas apvieno valstu jūras novērojumu un datu programmas, izveidojot kopīgu un pieejamu Eiropas resursu; (5) “zivsaimniecības reģions” ir apgabals, kurā ir jūras vai ezera krasts, dīķi vai upes estuārs un ievērojams zvejniecībā vai akvakultūrā nodarbināto īpatsvars, un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts; (6) “zvejnieks” ir ikviena persona, kura uz ekspluatācijā esoša zvejas kuģa nodarbojas ar profesionālo zveju, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts, vai kura bez kuģa ir iesaistījusies jūras organismu profesionālā ieguvē, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts; (7) “integrēta jūrlietu politika” (IJP) ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt koordinētu un saskanīgu lēmumu pieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju dalībvalstīs un, konkrēti, Savienības piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī jūrlietu nozarēs, īstenojot saskanīgu politiku ar jūrlietām saistītās jomās un attiecīgu starptautisko sadarbību; (8) “integrēta jūras uzraudzība” ir ES iniciatīva, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas jūru uzraudzības darbību efektivitāti un lietderīgumu ar starpnozaru un pārrobežu informācijas apmaiņu un sadarbību; (9) “pārkāpums” ir pārkāpums saskaņā ar definīciju Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā; (10) “zveja iekšējos ūdeņos” ir zveja, ko komerciālos nolūkos veic ar kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos, vai citām ierīcēm, ko izmanto zemledus zvejai; (11) “integrēta piekrastes zonas pārvaldība” ir stratēģijas un pasākumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija Ieteikumā 2002/413/EK par integrētās piekrastes zonas pārvaldības īstenošanu Eiropā[23]; (12) “integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to ES nozaru politikas koordinēta pārvaldība, kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus; (13) “jūras vides reģioni” ir Padomes Lēmuma 2004/585/EK I pielikumā norādītie ģeogrāfiskie apgabali un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noteiktie apgabali; (14) “jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā publiskā sektora iestādes analizē un sadala cilvēka darbību telpā un laikā jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus; (15) “pasākums” ir darbību kopums; (16) “publiskie izdevumi” ir jebkurš ieguldījums darbību finansēšanā no dalībvalsts budžeta vai no reģionālo vai vietējo iestāžu budžeta, vai no Eiropas Savienības budžeta un visi līdzīgie izdevumi. Jebkuru ieguldījumu darbību finansēšanā, ko piešķir no publisko tiesību subjektu budžeta vai no vienas vai vairāku reģionālo vai vietējo iestāžu vai publisko tiesību subjektu apvienību budžeta, rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. marta 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu piešķiršanas procedūras[24], uzskata par publiskā sektora ieguldījumu; (17) “jūras baseina stratēģija” ir strukturēta sadarbības sistēma, ko attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu ir izstrādājušas Eiropas iestādes, dalībvalstis, to reģioni un, attiecīgā gadījumā, trešās valstis, kurām ir kopīgs jūras baseins; stratēģijā ņem vērā jūras baseina ģeogrāfisko, klimatisko, ekonomisko un politisko specifiku; (18) “mazapjoma piekrastes zveja” ir zveja, ko veic zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas uzskaitīti 3. tabulā I pielikumā Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulā (EK) Nr. 26/2004[25] par Savienības zvejas kuģu reģistru; (19) “kuģi, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos,” ir kuģi, kas nodarbojas ar komerciālo zveju iekšējos ūdeņos un nav iekļauti Savienības zvejas flotes reģistrā. II SADAĻA VISPĀRĒJĀ SISTĒMA I NODAĻA Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda izveide un mērķi 4. pants Izveide Ar šo izveido Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). 5. pants Mērķi EJZF palīdz sasniegt šādus mērķus: (a) veicināt ilgtspējīgu un konkurētspējīgu zvejniecību un akvakultūru; (b) sekmēt Savienības integrētās jūrlietu politikas izstrādi un īstenošanu tādā veidā, kas papildina kohēzijas politiku un kopējo zivsaimniecības politiku; (c) veicināt zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību; (d) sekmēt KZP īstenošanu. 6. pants Savienības prioritātes EJZF mērķu sasniegšana palīdz īstenot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”. To sasniedz, īstenojot sešas turpmāk minētās Savienības prioritātes, kas iestrādātas vienotā stratēģiskā satvara (turpmāk “VSS”) attiecīgajos tematiskajos mērķos. (1) Nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšana, pievēršot uzmanību šādiem mērķiem: (a) ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas, darbvietu radīšanas un darbaspēka mobilitātes veicināšana piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras; (b) dažādošana, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm, un jūras ekonomikas izaugsme, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana. (2) Novatoriskas, konkurētspējīgas un uz zināšanām balstītas zvejniecības sekmēšana, pievēršot uzmanību šādām jomām: (a) atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai; (b) zvejniecību, jo īpaši mazapjoma piekrastes flotes, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana; (c) jaunu profesionālo prasmju attīstība un mūžizglītība; (d) zvejas produktu tirgus organizācijas uzlabošana. (3) Novatoriskas, konkurētspējīgas un uz zināšanām balstītas akvakultūras sekmēšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām: (a) atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai; (b) akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana; (c) jaunu profesionālo prasmju attīstība un mūžizglītība; (d) akvakultūras produktu tirgus organizācijas uzlabošana. (4) Ilgtspējīgas un resursefektīvas zvejniecības veicināšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām: (a) zvejniecību ietekmes uz jūras vidi mazināšana; (b) jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu, arī to nodrošināto pakalpojumu, aizsardzība un atjaunošana. (5) Ilgtspējīgas un resursefektīvas akvakultūras veicināšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām: (a) ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un resursefektīvas akvakultūras veicināšana; (b) tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis, un dzīvnieku veselības un labturības un sabiedrības veselības un drošības veicināšana. (6) KZP īstenošanas sekmēšana, nodrošinot: (a) zinātniskas informācijas sniegšanu un datu vākšanu; (b) atbalstu kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei. II NODAĻA Dalīta un tieša pārvaldība 7. pants Dalīta un tieša pārvaldība 1. Pasākumus, uz kuriem attiecas V sadaļa, un tehnisko palīdzību, kas paredzēta 92. pantā, finansē no EJZF saskaņā ar dalībvalstu un Savienības dalītas pārvaldības principu un saskaņā ar kopīgajiem noteikumiem, kas paredzēti [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus][26]. 2. Pasākumus, uz kuriem attiecas VI sadaļa, izņemot tehnisko palīdzību, kas paredzēta 92. pantā, finansē no EJZF saskaņā ar tiešas pārvaldības principu. III NODAĻA Dalītā pārvaldībā īstenotas palīdzības vispārējie principi 8. pants Valsts atbalsts 1. Neskarot šā panta 2. punktu, atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras uzņēmumiem, piemēro Līguma 107., 108. un 109. pantu. 2. Tomēr Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā. 3. Valsts noteikumus, ar kuriem nosaka publisko finansējumu, pārsniedzot šīs regulas 2. punktā paredzētos noteikumus par finansiālajiem ieguldījumiem, izvērtē kopumā, pamatojoties uz 1. punktu. 9. pants Partnerība Atkāpjoties no [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. panta 4. punkta, Komisija vismaz divas reizes plānošanas periodā apspriežas par EJZF atbalsta īstenošanu ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī. 10. pants Koordinācija Papildus principiem, kas izklāstīti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantā, Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju un papildināmību attiecībā uz atbalstu no EJZF un no citām Savienības politikas jomām un finanšu instrumentiem, ieskaitot Regulu (ES) Nr. [par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE pamatprogrammas) izveidi][27], un Savienības ārējām darbībām. EJZF un LIFE pamatprogrammas sniegtās palīdzības koordināciju panāk, jo īpaši veicinot tādu pasākumu finansēšanu, kas papildina saskaņā ar LIFE pamatprogrammu finansētus integrētus projektus, kā arī sekmējot tādu risinājumu, metožu un pieeju izmantošanu, kas apstiprinātas LIFE pamatprogrammā. 11. pants Ex ante nosacījumi EJZF piemēro šīs regulas III pielikuma izklāstītos ex ante nosacījumus. IV NODAĻA Pieteikumu pieņemamība un neattiecināmas darbības 12. pants Pieteikumu pieņemamība 1. Noteiktu laikposmu EJZF atbalsta saņemšanai nepieņem pieteikumus, ko iesnieguši šādi operatori: (a) operatori, kuri izdarījuši smagu pārkāpumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. panta 1. punktu; (b) operatori, kas iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai ir to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā; (c) operatori, kuri pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas nopietni apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību. 2. Noteiktu laikposmu atbalsta saņemšanai nepieņem pieteikumus, ko iesnieguši operatori, kuri izdarījuši EZF vai EJZF noteikumu pārkāpumu. 3. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģēto aktu: (a) ar kuru nosaka 1. un 2. punktā minēto laikposmu, kam jābūt samērīgam ar izdarītā pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas smagumu vai atkārtotu izdarīšanu; (b) par attiecīgajiem 1. punktā minētā laikposma sākuma vai beigu datumiem; (c) ar ko nosaka citus 1. punkta c) punktā minētos noteikumu neievērošanas gadījumus, kas nopietni apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību. 4. Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro 1. punktā norādītos kritērijus un nav izdarījuši EZF vai EJZF noteikumu pārkāpumu, kā minēts 2. punktā. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par apliecinājuma patiesumu. 5. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu par deleģēšanu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido sistēmu ar noteikumu neievērošanu saistītas informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm. 13. pants Neattiecināmas darbības Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir: (a) darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti; (b) jaunu zvejas kuģu būve, zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšana vai importēšana; (c) zvejas darbību pagaidu pārtraukšana; (d) izpētes zveja; (e) uzņēmuma īpašumtiesību nodošana; (f) tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri noteikts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana. III SADAĻA FINANŠU SHĒMA 14. pants Budžeta izpilde 1. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF V sadaļā minētiem pasākumiem, izpilda saskaņā ar dalītas pārvaldības principu atbilstīgi [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantam. 2. Savienības budžetu, kas piešķirts EJZF VI sadaļā minētiem pasākumiem, tieši izpilda Komisija atbilstīgi [jaunās finanšu regulas] 55. panta 1. punkta a) apakšpunktam. 3. Budžeta saistības, uz kurām attiecas tieša pārvaldība, Komisija pilnībā vai daļēji atceļ saskaņā ar [jauno finanšu regulu] un saskaņā ar šīs regulas 147. pantu. 4. Piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar [jaunās finanšu regulas] 27. un 50. pantu. 15. pants Budžeta līdzekļi dalītā pārvaldībā 1. Līdzekļi, kas 2014.–2020. gada periodā ir pieejami EJZF saistībām dalītā pārvaldībā, ir EUR 5 520 000 000 faktiskajās cenās saskaņā ar II pielikumā norādīto sadalījumu pa gadiem. 2. No 1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 4 535 000 000 piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar V sadaļas I, II un III nodaļu. 3. No 1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 477 000 000 piešķir 78. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem. 4. No 1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 358 000 000 piešķir 79. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem. 5. Līdzekļi, kas saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķirti tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, gadā nepārsniedz: – EUR 4 300 000 Azoru salām un Madeirai, – EUR 5 800 000 Kanāriju salām, – EUR 4 900 000 Francijas Gviānai un Reinjonai. 6. No 1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 45 000 000 piešķir 72. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam 2014.–2018. gada periodā. 16. pants Budžeta līdzekļi tiešā pārvaldībā Summu EUR 1 047 000 000 apmērā no EJZF piešķir pasākumiem tiešā pārvaldībā, kas norādīti VI sadaļas I un II nodaļā. Šajā summā ietilpst tehniskā palīdzība, ko sniedz saskaņā ar 91. pantu. 17. pants Finanšu sadalījums dalītai pārvaldībai 1. Dalībvalstu saistībām 2014.–2020. gada periodā pieejamie līdzekļi, kas minēti 15. panta 2.−6. punktā un norādīti II pielikuma tabulā, ir noteikti, pamatojoties uz šādiem objektīviem kritērijiem: (a) attiecībā uz V sadaļu: i) zvejniecībā un akvakultūrā nodarbināto īpatsvars, ii) zvejniecības un akvakultūras produkcijas apjoms un iii) mazapjoma piekrastes zvejas flotes daļa zvejas flotē; (b) attiecībā uz 78. pantu un 79. pantu: i) attiecīgās dalībvalsts kontroles uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu apjomu un no trešām valstīm importēto produktu vērtību, ii) pieejamie kontroles resursi salīdzinājumā ar dalībvalsts kontroles uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz jūrā veiktu kontroļu vai izkrāvumu inspekciju skaitu; iii) attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un iv) pieejamie datu vākšanas resursi salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz jūrā nodarbināto novērotāju skaitu un to cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu apjomu, kas vajadzīgs, lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām; (c) attiecībā uz visiem pasākumiem — vēsturiskie piešķīrumi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskais līdzekļu izmantojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006. 2. Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, kurā nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm. IV SADAĻA PLĀNOŠANA I NODAĻA Dalītā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana 18. pants Darbības programmu sagatavošana 1. Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes, kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF. 2. Dalībvalsts izstrādā darbības programmu ciešā sadarbībā ar partneriem, kas minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā. Apspriešanos ar partneriem par programmas sagatavošanas dokumentiem organizē tā, lai partneri tos varētu pārbaudīt. 3. Attiecībā uz 20. panta 1. punkta n) apakšpunktā minēto darbības programmu iedaļu Komisija vēlākais līdz 2013. gada 31. maijam ar īstenošanas aktu nosaka Savienības prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā. 4. Darbības programmas iedaļu, kas minēta 20. panta 1. punkta o) apakšpunktā un attiecas uz daļu no [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā minētās daudzgadu programmas 2014. gadam, nosūta vēlākais līdz 2013. gada 31. oktobrim. 19. pants Darbības programmas pamatprincipi Sagatavojot darbības programmu, dalībvalsts ņem vērā šādus pamatprincipus: (a) attiecībā uz katru Savienības prioritāti ir iekļautas piemērotas pasākumu kombinācijas, kas loģiski izriet no ex ante novērtējuma un stipro un vājo pušu, iespēju un draudu (turpmāk “SVID”) analīzes; (b) programmā ir integrēta atbilstoša pieeja attiecībā uz inovāciju un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām; (c) ir paredzēta piemērota rīcība, lai vienkāršotu un atvieglotu programmas īstenošanu; (d) attiecīgā gadījumā — šīs regulas 6. panta 3. un 5. punktā minēto EJZF izvirzīto Savienības prioritāšu īstenošanai paredzēto pasākumu saderība ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu par akvakultūru, kas minēts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 43. pantā. 20. pants Darbības programmas saturs 1. Papildus elementiem, kas minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 24. pantā, darbības programmā ir iekļauts: (a) ex ante novērtējums, kas minēts [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 48. pantā; (b) situācijas SVID analīze un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas programma. Analīzi strukturē atbilstoši Savienības prioritātēm. Īpašas vajadzības saistībā ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām un inovācijas veicināšanu novērtē Savienības prioritāšu griezumā, lai noteiktu piemērotu rīcību šajās divās jomās katras prioritātes līmenī; sniedz kopsavilkumu par stāvokli politikas jomās, kas var pretendēt uz atbalstu, norādot stiprās un vājās puses; (c) pierādījumi par to, ka programmā ir integrēta atbilstoša pieeja attiecībā uz inovāciju, vidi, ieskaitot Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības, un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām; (d) ex ante nosacījumu izvērtējums un, vajadzības gadījumā, darbības, kas minētas [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 17. panta 4. punktā, un starpposma mērķi, kas noteikti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 19. panta piemērošanas vajadzībām; (e) izraudzīto pasākumu saraksts, kas sakārtots atbilstoši Savienības prioritātēm; (f) projektu atlases kritēriju apraksts; (g) V sadaļas III nodaļā minēto vietējās attīstības stratēģiju atlases kritēriju apraksts; (h) skaidra norāde uz V sadaļas III nodaļā minētajām darbībām, kuras varētu veikt kolektīvi un tāpēc saņemt atbalstu ar lielāku intensitāti, kā noteikts 95. panta 3. punktā; (i) ar uzraudzības un novērtēšanas prasībām saistīto vajadzību analīze un novērtēšanas plāns, kas minēts [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 49. pantā. Dalībvalstis nodrošina pietiekamus resursus un spēju veidošanas pasākumus, lai apmierinātu apzinātās vajadzības; (j) finanšu plāns, kurš jāizstrādā, ņemot vērā [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 18. un 20. pantu un ievērojot 17. panta 3. punktā minēto Komisijas lēmumu, un kurā iekļauta: i) tabula, kurā norādīts katram gadam plānotais kopējais EJZF ieguldījums, ii) tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme, kas piemērojama mērķiem, kuri atbilst 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai. Attiecīgā gadījumā šajā tabulā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko, atkāpjoties no 94. panta 1. punkta vispārējā noteikuma, piemēro atbalstam, kas minēts 72. pantā, 73. pantā, 78. panta 2. punkta a)–d) un f)–j) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 79. pantā; (k) informācija par papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti no citiem VSS fondiem vai LIFE pamatprogrammas; (l) programmas īstenošanas kārtība, tostarp: i) visas 107. pantā minētās iestādes, ko iecēlusi dalībvalsts, un pārvaldības un kontroles struktūras apraksta kopsavilkums, kas sniegts informācijas nolūkos; ii) uzraudzības un novērtēšanas procedūru apraksts, kā arī uzraudzības komitejas sastāvs; iii) noteikumi, ar kuriem nodrošina programmas publicitāti saskaņā ar 143. pantu; (m) [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā minētos partnerus un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultātus; (n) attiecībā uz mērķi uzlabot noteikumu ievērošanu, nodrošinot kontroli, kā minēts 6. panta 6. punktā un saskaņā ar 18. panta 3. punktu: i) to struktūru saraksts, kas īsteno kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, un īss apraksts par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, par aprīkojumu, kas pieejams zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu, ii) kontroles pasākumu vispārējie mērķi, kas jāīsteno, izmantojot kopīgus rādītājus, kas jānosaka saskaņā ar 133. pantu, iii) konkrēti mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un sīkas ziņas par to, cik katras izdevumu kategorijas vienību paredzēts iegādāties visā plānošanas periodā; (o) attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 6. punktā un 18. panta 4. punktā un ir saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā: i) apraksts par datu vākšanas pasākumiem, kas jāveic, lai varētu: – novērtēt zvejas jomu (bioloģiskie, ekonomiskie un transversālie mainīgie, kā arī pētnieciskas uzskaites jūrā), – novērtēt akvakultūras un apstrādes uzņēmumu ekonomisko stāvokli, – novērtēt zvejas jomas ietekmi uz ekosistēmu, ii) apraksts par datu glabāšanas metodēm, datu pārvaldību un datu izmantošanu, iii) pierādījums par spēju nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību. Šo darbības programmas iedaļu papildina saskaņā ar 23. pantu. 2. Darbības programmā norāda vienkāršotu izmaksu, papildu izmaksu vai negūto ienākumu aprēķināšanas metodes saskaņā ar 103. pantu vai metodi, ar kuru aprēķina kompensāciju saskaņā ar attiecīgiem kritērijiem, kas noteikti katrai saskaņā ar 38. panta 1. punktu veiktajai darbībai. 3. Turklāt darbības programmā iekļauj konkrētu darbību aprakstu, kuras jāveic, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un nepieļautu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības,