ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tiesiskā regulējuma neseno izmaiņu rezultātā daudzi riski un nepilnības jau ir vai drīzumā tiks novērsti, turpretī dažas konstatētās nepilnības pēc to būtības ir strukturālas un vēl nav risinātas. Šodien pieņemtajos ziņojumos izklāstīto secinājumu mērķis ir sniegt informatīvu ieguldījumu debatēs par to, kā vēl vairāk uzlabot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas regulējumu, un nodrošināt pamatu turpmākām diskusijām ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. Būtu jāapsver turpmāka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumu saskaņošana. Viens veids, kā to īstenot, būtu direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu pārveidošana par regulu, jo tādējādi varētu tikt izveidots saskaņots un tieši piemērojams Savienības tiesiskais regulējums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā. Var apsvērt arī citus veidus kvalitatīvas un konsekventas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības nodrošināšanai finanšu nozarē, kas var ietvert nepieciešamību ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību saistītu uzdevumu piešķiršanu Savienības struktūrai. Turklāt novērtējumos tika konstatēts, ka ir vajadzīgs stingrāks koordinācijas un atbalsta mehānisms attiecībā uz finanšu ziņu vākšanas vienību pārrobežu sadarbību un analīzēm.
Lai paātrinātu pāreju uz aprites ekonomiku, ir jāinvestē inovācijās un jāsniedz atbalsts rūpniecības bāzes pielāgošanai. Laikā no 2016. līdz 2020. gadam Komisija ir pastiprinājusi centienus abos virzienos, kopumā pārejai paredzot vairāk nekā 10 miljardus EUR publiskā finansējuma. Tas ietver: -1,4 miljardus EUR no programmas “Apvārsnis 2020” līdz 2018. gadam (tādās jomās kā ilgtspējīga pārstrādes rūpniecība, atkritumu un resursu apsaimniekošana, noslēgta aprites loka ražošanas sistēmas vai aprites bioekonomika), no kuriem 350 miljoni EUR ir atvēlēti tam, lai padarītu plastmasu atbilstošu aprites principam. Komisija ir publicējusi sarakstu ar aprites ekonomikai atbilstošiem projektiem, kas laikā no 2016. līdz 2018. gadam finansēti no programmas “Apvārsnis 2020”; -vismaz 7,1 miljardu EUR no kohēzijas politikas (1,8 miljardus EUR ekoinovatīvu tehnoloģiju ieviešanai MVU un 5,3 miljardus EUR ES atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktu īstenošanas atbalstam); turklāt ievērojams atbalsts ir pieejams, īstenojot pārdomātu specializāciju attiecībā uz tirgu orientētu inovāciju un izmantojumu; -2,1 miljardu EUR no tādiem finanšu mehānismiem kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonds un Innovfin; -vismaz 100 miljonus EUR, kas, izmantojot programmu LIFE, ieguldīti vairāk nekā 80 projektos, kuri veicina aprites ekonomiku.
–apkopes iekārtas — 1667;

–jūras un iekšzemes ostu iekārtas — 702; kā arī

–degvielas uzpildes iekārtas — 954.

Komisija strādā, lai īstenotu Regulu (ES) 2017/2177 par piekļuvi apkalpes vietām, izveidotu ES dzelzceļa iekārtu portālu ar šādu vietu karti un labāk īstenotu RMMS regulu šādu vietu pārraudzībai.

Dzelzceļa pakalpojumu attīstība

Laikā no 2009. gada līdz 2016. gadam kopējais ES vilcienkilometru skaits (kas ir gan pasažieru, gan kravas pārvadājumiem pa dzelzceļu) bija stabils. Dzelzceļa pasažieru pārvadājumi turpināja palielināties par 1,7 % gadā. Savukārt dzelzceļa kravu pārvadājumu apjoms, kas 2009. gadā — ekonomiskās krīzes zemākajā punktā — būtiski samazinājās, arvien nevarēja pilnībā sasniegt pirmskrīzes līmeni. 2011. gadā šis apjoms sasniedza augstāko punktu, un tad, sākot no 2012. gada, bija vērojama lēna atgūšanās.

2. attēls. Pasažieru un kravu pārvadājumu apjoms, 2005.–2016. gads

Avots: RMMS, 2018. gads Dati no dažādiem citiem avotiem un aplēsēm.

Dzelzceļa transportam ir potenciāls ieņemt nozīmīgu lomu, veicinot transporta radīto emisiju ātrāku samazināšanu. Dzelzceļa transports veido 2 % no kopējā ES enerģētikas patēriņa transporta nozarē, tomēr 2016. gadā pa dzelzceļu tika veikti 11,2 % no visiem kravu un 6,6 % no visiem pasažieru pārvadājumiem. Tas ir vienīgais transporta veids, kam kopš 1990. gada gandrīz nepārtraukti samazinājušās CO2 emisijas: līdz 2016. gadam dzelzceļa transports veidoja tikai 0,5 % no visu veidu transportlīdzekļu radītajām CO2 emisijām.

Pasažieru pārvadājumi

Līdz 2016. gadam ES pasažieru pārvadājumu apjoms bija sasniedzis 450 miljardus pasažierkilometru no aptuveni 6 triljoniem pasažierkilometru, ko vispārēji veidoja sauszemes pārvadājumi. Dzelzceļa pasažieru pārvadājumi 2016. gadā lielākoties bija vietēja rakstura, un tikai 6 % bija pārvadājumi uz citām valstīm.

3. attēls. Dzelzceļa pasažieru pārvadājumu apjoma pārmaiņas, 2007.–2016. gads

Avots: RMMS, 2018. gads Dati no dažādiem citiem avotiem un aplēsēm.

Vēlme ceļot ES vidēji palielinājās no 830 pasažierkilometriem uz vienu iedzīvotāju 2011. gadā līdz 882 2016. gadā (par 1,2 % gadā). Lai gan pasažieru automobiļu modālā daļa sauszemes pārvadājumos turpināja pārsniegt 80 %, dzelzceļa pasažieru pārvadājumu daļa laikā no 2007. gada līdz 2016. gadam palielinājās no 7,0 % līdz 7,6 %.

4. attēls. Pasažieru sauszemes transporta modālais sadalījums pa valstīm 2016. gadā un dzelzceļa pārvadājumu daļas pārmaiņas, 2011.–2016. gads

Avots: Eurostat un 2018. gada statistikas buklets. 2011. gada dati par ES–27.

Kravu pārvadājumi
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 8.11.2018

COM(2018) 735 final

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par to deleģēto pilnvaru īstenošanu, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem
par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Padomes 1996. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām

IEVADS

Padomes Regula (EK) Nr. 2271/96 (“regula”) nodrošina aizsardzību un pretdarbojas tās pielikumā norādītajiem likumiem, citiem normatīvajiem aktiem un juridiskajiem instrumentiem, kā arī ar tiem pamatotu un no tiem izrietošu darbību eksteritoriālas piemērošanas sekām, ja šāda piemērošana ietekmē regulas 11. pantā norādīto personu intereses, kas nodarbojas ar starptautisko tirdzniecību un/vai kapitāla apriti un ar to saistītajiem komercpasākumiem starp ES un trešām valstīm.

Ar regulas 1. pantu Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šīs regulas pielikumam pievienotu tiesību aktus, regulas vai citus trešo valstu likumdošanas instrumentus, kurus piemēro eksteritoriāli un kuri negatīvi ietekmē Savienības intereses un to fizisko un juridisko personu intereses, kas īsteno savas tiesības saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, vai svītrotu tos, ja tiem vairāk nav šādas ietekmes.

JURIDISKAIS PAMATS

Šis ziņojums ir sagatavots saskaņā ar regulas 11.a pantu. Saskaņā ar minēto noteikumu pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai tiek piešķirtas uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 20. februāra, un Komisijai ir jāsagatavo ziņojums par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām.

DELEĢĒŠANAS ĪSTENOŠANA

Kopš regulas stāšanās spēkā Komisija vienu reizi ir izmantojusi pilnvarojumu. Amerikas Savienotās Valstis 2018. gada 8. maijā paziņoja, ka tās vairs neatteiksies no saviem valsts ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Irānu pēc to izstāšanās no Kopīgā visaptverošā rīcības plāna. Dažiem no minētajiem pasākumiem ir eksteritoriāla piemērošana, un tie var negatīvi ietekmēt Savienības intereses un to fizisko un juridisko personu intereses, kas īsteno savas tiesības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību.

Reaģējot uz iepriekš minēto, Komisija 2018. gada 6. jūnijā pieņēma deleģētu aktu, ar ko groza regulas pielikumu, lai iekļautu Amerikas Savienoto Valstu ierobežojošos pasākumus, kuri, ja tiktu piemēroti no jauna, negatīvi ietekmētu ES uzņēmējus, kas ir iesaistījušies likumīgos darījumos ar Irānu. No minētā datuma sākas Eiropas Parlamenta un Padomes rīcībā esošais divu mēnešu iebildumu neizteikšanas periods.

Iemesli, kāpēc līdztiesīgie likumdevēji deleģēja pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai, vēl arvien ir spēkā, un Komisijai varbūt būs nepieciešams nākotnē izmantot pilnvarojumu.

SECINĀJUMS

Komisija pēdējos piecos gadus vienu reizi ir īstenojusi deleģētās pilnvaras, kas tai piešķirtas ar regulu. Komisija uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt pilnvarojumu, ņemot vērā to, ka iemesli, kuru dēļ līdztiesīgie likumdevēji deleģēja pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai, joprojām ir spēkā. Ar šo ziņojumu Komisija izpilda ziņošanas prasību saskaņā ar regulas 11.a pantu un aicina Eiropas Parlamentu un Padomi ņemt vērā šo ziņojumu.
par to deleģēto pilnvaru īstenošanu, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai

1. Ievads

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 510/2011 ir noteikts, kādām jābūt Savienībā reģistrētu jauno vieglo kravas automobiļu vidējām CO2 emisijām, kas panākamas, uzlabojot transportlīdzekļu tehnoloģijas un izmantojot inovatīvas tehnoloģijas.

Regulas (ES) Nr. 510/2011 15. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus šādos nolūkos:

·grozīt II pielikumu un pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par vidējo emisiju monitoringu un datu paziņošanu, kā paredzēts 8. panta 9. punktā;

·pieņemt noteikumus, ar kuriem regulu papildina, inter alia arī noteikumus par to kritēriju interpretāciju, pēc kuriem nosaka tiesības izmantot atkāpes, par pieteikumu saturu un par īpatnējo CO2 emisiju samazināšanas programmu saturu un novērtēšanu, kā paredzēts 11. panta 7. punktā;

·līdz 2016. gada 31. oktobrim (un pēc tam reizi trijos gados) grozīt I pielikumu, lai M0 vērtību pielāgotu jaunu vieglo kravas automobiļu vidējai masai iepriekšējos trijos kalendāra gados, kā paredzēts 13. panta 5. punktā;

·grozīt I pielikumu, lai pielāgotu formulas, pēc kurām aprēķina vieglo kravas automobiļu aptuvenās īpatnējās CO2 emisijas, kā paredzēts 13. panta 6. punkta ceturtajā daļā.

2. Juridiskais pamats

Ar šo ziņojumu Komisija pilda pienākumu, kas noteikts ar Regulas (ES) Nr. 510/2011 15. panta 1. punktu. Saskaņā ar minēto pantu Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus piecus gadus no 2011. gada 3. jūnija. Tāpat Komisijai ir Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz ziņojums par to deleģēto pilnvaru īstenošanu, kas tai piešķirtas ar minēto regulu. Ziņojums jāsagatavo ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms tam, kad beidzas piecu gadu deleģējuma periods. Pilnvaru deleģējums tiek automātiski pagarināts uz tāda paša ilguma periodiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatceļ.

3. Deleģējuma īstenošana

Regulas (ES) Nr. 510/2011 15. panta 1. punkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, kas minēti regulas 8. panta 9. punktā, 11. panta 7. punktā, 13. panta 5. punktā un 13. panta 6. punkta ceturtajā daļā.

3.1. Regulas (ES) Nr. 510/2011 8. panta 9. punkts nosaka, ka Komisijai ar deleģētajiem aktiem ir jāgroza II pielikums un jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par ES teritorijā reģistrētu jaunu vieglo kravas transportlīdzekļu vidējo emisiju monitoringu un šo datu paziņošanu.

Kopš Regulas (ES) Nr. 510/2011 spēkā stāšanās Komisija pieņēmusi divus šādus deleģētos aktus.

a)Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 205/2012, ar ko groza Vieglo kravas transportlīdzekļu emisiju regulas II pielikumu attiecībā uz informāciju, kas jāpaziņo dalībvalstīm. Šo deleģēto aktu Komisija pieņēma 2012. gada 6. janvārī un iesniedza izskatīšanai Eiropas Parlamentā un Padomē. Tā galvenais mērķis ir uzlabot datu precizitātes verifikācijas paņēmienus, proti, ar to nosaka, ka:

·dalībvalstu ievāktajiem datiem jābūt saskanīgiem ar attiecīgo transportlīdzekļu atbilstības sertifikātu;
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 19.12.2018

COM(2018) 787 final/2

This document corrects document COM(2018) 787 final of 27.11.2018

Concerns all language versions.

The title of the annex is concerned.

The text shall read as follows:

PIELIKUMS



dokumentam

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par jaunākajām norisēm saistībā ar euro monētām
7.Paplašināt rehabilitācijas/atveseļošanās pakalpojumu sniegšanu, liekot uzsvaru uz pakalpojumiem, kas: a.galvenokārt sniedz nepārtrauktu aprūpi, īstenojot lietu pārvaldību un sadarbību starp aģentūrām attiecībā uz atsevišķiem cilvēkiem; b.galvenokārt atbalsta sociālo reintegrāciju (tostarp nodarbināmību un mājvietas nodrošināšanu) problemātiskiem un no narkotikām atkarīgiem lietotājiem, tostarp attiecīgos gadījumos ieslodzītām personām un gados vecākiem narkotiku lietotājiem; c.stiprina diagnostikas procesu un ārstēšanu no psihiatriskām un fiziskām blakusslimībām saistībā ar narkotiku lietošanu, piemēram, ātri veicot B un C hepatīta un HIV, ka arī citu seksuāli transmisīvo infekciju un tuberkulozes izmeklēšanu atbilstoši narkotiku pieprasījuma samazināšanas minimālajiem kvalitātes standartiem, ko Padome pieņēma 2015. gadā; d.ņem vērā dzimumiem raksturīgas vajadzības; un e.aptver neaizsargātas iedzīvotāju grupas, tostarp bērnus un pusaudžus, mazākumtautību pārstāvjus, migrantus un patvēruma meklētājus, LGBTI, komerciāla rakstura prostitūcijā iesaistītas personas, ieslodzītās personas, ar HIV/AIDS inficētas personas un bezpajumtniekus.

Pastāvīgi

DV

Būtiskākais rādītājs Nr. 11. Dalībvalstu dati par to: cik lielā mērā pieaudzis to rehabilitācijas/atveseļošanās pakalpojumu skaits, kuros izmanto lietu pārvaldību un starpaģentūru pieejas; cik lielā mērā ir pieaudzis konkrētam dzimumam paredzētu rehabilitācijas/atveseļošanās programmu skaits; cik lielā mērā ir pieaudzis to visaptverošo sabiedriskās aprūpes programmu skaits, kas īpaši vērstas uz narkotiku lietotājiem ar blakusslimībām un ietver partnerības gan starp garīgās veselības, gan narkotiku rehabilitācijas / atveseļošanās pakalpojumiem un ieslodzījuma vietām; kādā līmenī un cik ilgi no nelegālu un/vai legālu narkotiku patērēšanas atturas cilvēki, kas beidz ārstēšanos no narkotikām; cik pieejami ir ārstēšanās varianti, lai apmierinātu to cilvēku vajadzības, kuri piedzīvo narkotiku lietošanas recidīvu, un vecāka gadagājuma narkotiku lietotāju vajadzības.
Dalībvalstīm vajadzētu -sistemātiski reģistrēt visus zagtos, pazaudētos, nelikumīgi piesavinātos vai nederīgos dokumentus SIS un Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē, lai nodrošinātu to konfiskāciju un/vai saglabāšanu kā pierādījumus kriminālprocesā, ja turētājs tos uzrāda atkārtoti, tādējādi izņemot tos no aprites pavisam; -sistemātiski nodot Interpola datubāzēm datus par pazaudētiem, zagtiem, nelikumīgi piesavinātiem vai nederīgiem ceļošanas dokumentiem, kurus izsniegušas trešās valstis, ja minētās valstis to nedara pašas; -nodrošināt, ka robežsargiem ir labāka piekļuve attiecīgajām informācijas sistēmām; -uzlabot datu vākšanu un informācijas apmaiņu par dokumentu viltošanu, jo īpaši attiecībā uz līdziniekiem, krāpnieciskā veidā iegūtiem īstiem dokumentiem un identitātes viltošanu, kā arī -paātrināt pirkstu nospiedumu meklēšanas funkcijas ieviešanu SIS. Komisija veiks šādus pasākumus: -ierosinās SIS juridiskā pamata pārskatīšanu, lai dalībvalstis var ievadīt informāciju par viltotiem ceļošanas dokumentiem sistēmā 2016. gada decembrī; -ar dalībvalstīm apspriedīs, kā uzlabot Viltotu un autentisku dokumentu tiešsaistes (FADO) datubāzi, tai skaitā izpētīt iespējas saistībā ar turpmāku attīstību, sinerģijām un pievienoto vērtību, sākot no 2017. gada pirmā ceturkšņa; -nodrošinās regulāri atjauninātu sarakstu ar sertifikātiem, kas nepieciešami ceļošanas dokumentu elektroniskajai autentifikācijai, 2017. gada trešā ceturkšņa laikā; -sadarbosies ar kompetentajām ES aģentūrām, lai veicinātu apmācības pasākumus par dokumentu viltošanas jaunajām jomām; -izpētīs iespēju iekļaut apmācības prasības Pārvadātāju atbildības direktīvā; -izpētīs, kā uzlabot informācijas pieejamību par jauniem un viltotiem dokumentiem tādu personu kopienā, kas nav eksperti dokumentu jomā, 2017. gada ceturtā ceturkšņa laikā; -turpinās pārraudzīt ES tiesību aktu īstenošanu par biometrisko identifikatoru izmantošanu dokumentu drošībai un sertifikātu apmaiņu dalībvalstu starpā, kā arī -ieviesīs pirkstu nospiedumu meklēšanas funkciju SIS centrālajā līmenī 2017. gada ceturtajā ceturksnī.
SATURS

1.Ievads

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

3.Piezīmes par ELGF 2016. gada budžeta provizorisko izpildi

4.ELGF piešķirto ieņēmumu izpilde

5.Secinājumi

1. pielikums ELGF apropriāciju provizoriskais izlietojums līdz 31.05.2016.

1.Ievads

Šajā ziņojumā ir izklāstīta Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2016. gada budžeta provizoriskā izpilde. Konkrētāk, 1. pielikumā ir sniegts salīdzinājums starp ELGF budžeta faktisko izpildes līmeni laikposmā no 2015. gada 16. oktobra līdz 2016. gada 31. maijam un prognozēto izdevumu profilu. Minētais profils ir noteikts, piemērojot rādītāju budžeta apropriācijām. Attiecīgais rādītājs ir iegūts, pamatojoties uz 28. panta noteikumiem Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību.

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

Pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 43. panta noteikumiem, ieņēmumus, kas gūti no atbilstības pārbaužu lēmumos noteiktām finanšu korekcijām, no pārkāpumiem un no piena nodevas, pieskaita ieņēmumiem ELGF izdevumu finansēšanai. Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtos ieņēmumus var izmantot, lai finansētu visus ELGF izdevumus. Ja daļu no šiem ieņēmumiem budžeta gada laikā neizmanto, šo daļu automātiski pārnes uz nākamo budžeta gadu. Jānorāda, ka 2016. budžeta gads ir pēdējais gads, kad tiek iekasēti ieņēmumi no piena nodevas, jo 2015. gada 31. martā piena kvotas tika atceltas.

ELGF 2016. gada budžetā ietilpst gan Komisijas jaunākās aplēses par apropriācijām, kas vajadzīgas, lai finansētu tirgus pasākumiem un tiešajiem maksājumiem paredzētos izdevumus, gan aplēses par piešķirtajiem ieņēmumiem, kurus paredzēts iekasēt attiecīgā budžeta gada laikā, kā arī pārnestais piešķirto ieņēmumu atlikums, kas pieejams no iepriekšējā budžeta gada. Priekšlikumā par ELGF 2016. gada budžeta apropriācijām Komisija ņēma vērā paredzamos kopējos piešķirtos ieņēmumus un 2016. gada budžetam pieprasīja apropriācijas tādā apmērā, kas aprēķināts, no aplēstajām vajadzībām atņemot aplēstos piešķirtos ieņēmumus. Budžeta lēmējinstitūcija pieņēma ELGF budžetu, ņemot vērā paredzamos piešķirtos ieņēmumus.

ELGF 2016. gada budžeta sagatavošanas laikā Komisija pieejamo piešķirto ieņēmumu kopsummu aplēsa EUR 2980 milj. apmērā. Konkrēti:

–piešķirtie ieņēmumi, ko paredzēts gūt 2016. budžeta gadā, tika aplēsti EUR 2090 milj. apmērā. Ieņēmumi, ko paredzēts gūt no atbilstības noskaidrošanas rezultātā veiktajām korekcijām un no pārkāpumiem, tika aplēsti attiecīgi EUR 1125 milj. un EUR 155 milj. apmērā. Ieņēmumi no piena nodevas tika aplēsti EUR 810 milj. apmērā.
1. izcēlums. Starptautiskā Valūtas fonda rokasgrāmata par maksājumu bilanci un starptautisko ieguldījumu posteņiem (Balance of Payments and International Investment Position Manual, sestais izdevums, (BPM6)) BPM6 ir noteikts standartietvars statistikas sagatavošanai par darījumiem un posteņiem starp kādu ekonomiku (konkrēta valsts, monetārā savienība (piemēram, eurozona) vai ekonomikas savienība (piemēram, Eiropas Savienība)) un pārējo pasauli. Tajā izklāstīti jēdzieni, definīcijas, klasifikācija un nosacījumi attiecībā uz MB un SIP statistiku, uzlabota datu starptautiskā salīdzināmība, veicinot starptautiski atzītu vadlīniju izmantošanu, kā arī parādīta saikne ar citiem makroekonomikas statistikas veidiem, lai veicinātu dažādu statistikas jomu atbilstību. BPM6 atbilst Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmai un 2008. gada nacionālo kontu sistēmai, kur noteikta nacionālo kontu statistikas sistēma. Tā atbilst arī Ārvalstu tiešo ieguldījumu ESAO etalondefinīcijai, kas sniedz papildu norādījumus par ĀTI statistiku, kā arī ANO Manual on Statistics of International Trade in Services 2010 [2010. gada rokasgrāmata par starptautiskās pakalpojumu tirdzniecības statistiku]. BPM6 atspoguļo izmaiņas, kas pasaules ekonomikā notikušas no 1993. gada. Tā kā samazinājās šķēršļi tirdzniecībai un kapitāla kontrole, šajā laikposmā ievērojami palielinājās pārrobežu darbības apjoms. Starptautiskās uzņēmumu struktūras kļuva aizvien sarežģītākas, pasaules līmenī veidojot vērtību ķēdes, finansiālas saiknes un īpašumtiesību struktūras. Starptautisko kapitāla tirgu dinamiskās izaugsmes ietekmē ievērojami palielinājās arī pārrobežu finanšu plūsmas. Globalizācija izvirzīja jaunus politikas uzdevumus, kuru dēļ BPM6 tika ieviestas vairākas izmaiņas. Tā kā darījumu apjomi bieži attiecas tikai uz krājumu daļu, starptautisko ieguldījumu posteņus (SIP) bieži vien ir lietderīgi izmantot kā ekonomikas ārējās finanšu situācijas rādītāju. Tas ir atspoguļots jaunajā Maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu rokasgrāmatas izdevumā, kur izklāstīta SIP pieaugošā nozīme.
Ir grūti iegūt uzticamu informāciju par divējāda lietojuma preču eksportu, jo nav konkrētas atbilstīgās ekonomikas nozares. Tomēr Komisija un dalībvalstis apkopo datus, kas ļauj aptuveni aplēst divējāda lietojuma preču eksporta apjomu, pamatojoties, no vienas puses, uz muitā uzrādītajām precēm, kas identificētas pēc atbilstības tabulas, kura ietver divējāda lietojuma preces, un, no otras puses, uz kompetento iestāžu apkopotiem īpašiem licencēšanas datiem. Jāatzīmē, ka turpmāk sniegtās eksporta apjoma aplēses neietver pakalpojumus un tehnoloģiju nemateriālu nodošanu, kas saistīta ar divējāda lietojuma preču tirdzniecību. Sniegtie rādītāji iegūti no 2013. gada eksporta datiem.

5. attēls. 50 galamērķi ārpus ES pēc vērtības divējāda lietojuma preču eksporta jomā, 2013. gads .

4.2. Pieteikumi, licences un atteikumi

DUCG ir apmainījusies ar informāciju un apkopojusi licencēšanas datus, lai uzlabotu izpratni par eksporta kontroli un tās ietekmi uz ekonomiku. Daži pārskata periodam apkopotie dati ir izklāstīti turpmāk, tomēr jāatzīmē, ka ne visas dalībvalstis apkopo visus datus. Tādējādi turpmāk sniegtā informācija atspoguļo kopējo daudzumu un vērtības aptuvenas aplēses atbilstoši tikai tiem datiem, kas bija pieejami šā ziņojuma sagatavošanas laikā.

6. attēls. Atteikumu un atļauju skaits (2010.–2013. gads)

7. attēls. Atļauju un atteikumu vērtība (2010.–2013. gadā, milj. EUR)





8. attēls. Atļauju salīdzināms skaits katrā kategorijā (2013. gada dati).

9. attēls. Atļauju salīdzināma vērtība katrā kategorijā (2013. gada dati).

Kopumā datu aplēses liecina, ka pēdējo gadu laikā kontrolētā tirdzniecība ir ievērojami pieaugusi, pieteikumu summai palielinoties līdz 85 mljrd. EUR, un kontrolētais divējāda lietojuma preču eksports tādējādi veidoja vairāk nekā 4,9 % no eksporta ārpus ES. Atļautās tirdzniecības apjoms sasniedza 48 mljrd. EUR, kas bija 3,1 % no kopējā ES eksporta, un lielākā daļa darījumu, kas bija atļauti saskaņā ar atsevišķām licencēm (aptuveni 25 000 atsevišķu licenču 2013. gadā). Turpretim tikai neliela eksporta daļa faktiski tika atteikta: 2013. gadā sniegti apmēram 260 atteikumi, kas ir aptuveni 0,06 % no kontrolēto divējāda lietojuma preču eksporta attiecīgajā gadā (veido nenozīmīgu daļu no kopējā ES eksporta apjoma ).