LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2008 
SEC(2008) 2111  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
par ilgtsp ējīga patēriņa un ražošanas un ilgtsp ējīgas rūpniecības politikas 
rīcības plānu 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008)397 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2110} 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējuma ziņojums ir pievienots pazi ņojuma priekšlikumam par ilgtsp ējīga 
patēriņa un ražošanas un ilgtsp ējīgas rūpniecības politikas r īcības plānu. Šis rīcības plāns ir 
būtisks elements pas ākumu kopum ā, kas ietvers ar ī konkrētus tiesību aktu priekšlikumus. Šis 
ietekmes nov ērtējums galvenok ārt vērsts uz paplašin ātās integrētās paketes priekšlikumu, kas 
varētu uzlabot Eiropas Savien ības ekolo ģiskos raksturlielumus, vidi saudz ējošu ražojumu 
ražošanu un pat ēriņu. 
IN konstat ētas vairākas tirgus nepiln ības, kuras ES politika jau risina vai attiec ībā uz kurām 
būtu nepieciešama noteikta veida valsts intervence. 
• Ārējie vides faktori, kas rodas no cen ām, kuras neatspogu ļo izstrādājumu 
ražošanas vai pat ēriņa negatīvo ietekmi uz vidi. 
• Informācijas asimetrija, kas rodas d ēļ augstajām izmaks ām, lai pat ērētājs iegūtu 
attiecīgo inform āciju par ražojuma īpašībām, kuras ietekm ē ekoloģiskos 
raksturlielumus. 
• Ierobežot ā racionalit āte, proti, kad pat labi inform ēti patērētāji ne vienm ēr rīkojas 
racionāli, t.i., ne vienm ēr pieņem lēmumu par pirkumu, raugoties uz priekšu 
ilgtermiņa perspekt īvā. 
• Galvenā aģenta probl ēmas, kas rodas tirgus dal ībnieku iniciat īvu nesaska ņošanas 
dēļ. 
• Tirgus nepiln ību negatīvā ietekme uz inov ācijām. 
Turklāt pastāv arī tā saucamās, regulējuma nepiln ības, kad, piem ēram, kādas dalībvalsts rīcība 
iepirkumu vai iniciat īvu jomā var sadrumstalot pre ču iekšējo tirgu. 
Lai gan jau ir izstr ādātas dažādas politikas par siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisij ām, 
gaisa un ūdens kvalit āti, atkritumiem, ražojumu  politiku, energoefektivit āti utt., kas risina š īs 
tirgus nepiln ības, vairākas problēmas joproj ām pastāv. Analīze liecina, ka no dažiem ārējiem 
vides faktoriem b ūtu iespējams izvair īties bez papildu izdevumiem. Ta ču vēl būtiskāk, tā 
liecina, ka ar esošajiem l īdzekļiem inform ācijas asimetrija netiek pien ācīgi novērsta un pat 
gadījumos, kad t ā tiek novērsta, ir pier ādījums, ka neatjauninot uz eti ķetes sniegto inform āciju 
(piemēram, energoefektivit ātes etiķete), tā laika gait ā zaudē savu informat īvo vērtību un kļūst 
nederīga. Turkl āt analīze liecina, ka, pat ja pat ērētājiem ir visa nepieciešam ā informācija 
pirkuma l ēmuma pie ņemšanai, pamatojoties uz vi ņa paša un sabiedr ības interes ēm, viņi to 
nepieņem tuvredz īga lietu skat ījuma dēļ. Galvenā aģenta probl ēmas ir m ājokļu jomā, un 
esošās politikas saist ībā ar ēku energoefektivit āti tuvākajā nākotnē tās nevar būtiski mazin āt. 
Tā kā pastāv arī citas tirgus nepiln ības, inovāciju iniciat īvas ir tālu no soci āli optimālā. 
Turklāt attiecībā uz zaļā publiskā iepirkuma noteikumiem un iniciat īvām valstu daudzie 
kritēriji ir atš ķirīgi. Tas rada iekš ējā tirgus sadrumstalot ību, no kura vajadz ētu izvairīties. 
Visbeidzot ieviest ās politikas nav pietiekami saska ņotas un saist ītas, lai īstenotu siner ģiju, 
turklāt tās sūta pretrun īgus signālus un rada nesaska ņas, kas veicina sadrumstalotu nevis 
vienotu tiesisko regul ējumu.  
Rīcības plāna galvenais m ērķis ir rezultat īvāka ES ražojumu politika, t ādējādi īstenojot 
Lisabonas strat ēģijas un pārskatītās ilgtspējīgās attīstības stratēģijas mērķus. 
Proti, dinamiski palielin āt tādu ražojumu tirgus da ļu, kuriem ir videi nekait īgākas īpašības, 
patērētājiem sniegt attiec īgo inform āciju par ražojumu raksturlielumiem, pal īdzēt pārvarēt 
problēmas, ko rada iniciat īvu saska ņotības trūkums, neskarot l īguma noteikumus, īpaši 
 
LV 3   LV attiecībā uz valsts atbalsta noteikumiem, un samazin āt iespējamo nev ēlamo rezult ātu 
patērētāju tuvredz īga skatījuma dēļ, izvairīties no iniciat īvu un stimulu sadrumstalot ības, 
likvidēt tirdzniec ības šķēršļus, lai nodrošin ātu, ka ar vidi saist ītās nozares no iekš ējā tirgus var 
gūt labumu, un p ēc iespējas populariz ēt ES standartu ieguld ījuma vides jom ā starptautisk ā 
mērogā, tajā pat laikā vajadzības gadījumā novēršot iespējamās īslaicīgās sekas ES ražošanas 
nozares konkur ētspējā. 
Šo mērķu sasniegšanai tika apl ūkoti trīs risinājumi: turpm āki pasākumi netiek veikti jeb 
pamata scen ārijs (esošaj ās politikās izmaiņu nav) un divas alternat īvas pasākumu paketes. 
Risinājums, kad turpm āki pasākumi netiek veikti, noz īmē, ka konstat ētās tirgus un tiesisk ā 
regulējuma nepiln ības netiks labotas.   
Pirmā alternatīvā pakete pārsvarā ir vērsta uz br īvprātīgas ekoeti ķetes sistēmas uzlabošanu un 
tās sasaisti ar citam politik ām. Šis risin ājums veicin ās tādu instrumentu kombin āciju, kas 
nostiprinās brīvprātīgu rīcību (ekoeti ķete, iniciat īvu atvērta koordin ācijas metode, neskarot 
līguma noteikumus, īpaši valsts atbalsta  noteikumus), veicin ās vides p ārvaldības un audita 
sistēmu, zaļo publisko iepirkumu un apzin ās ekonozaru iekš ējā tirgus šķēršļus (konkur ētspējas 
pārbaude). Daž ādas tirgus un tiesisk ā regulējuma nepiln ības pārsvarā risinās ar inform ācijas 
sniegšanu un br īvprātīgu iniciat īvu izveidi. Esoš ās politikas koordin ēs atbilstoši past āvošai 
sistēmai.  
Otrā alternatīvā paketē iekļauts pasākumu kopums, kas v ērsts uz paplašin āto integrēto paketi. 
Šis risin ājums ietver instrumentu kopumu, lai paplašin ātu obligātās darbības jomu 
(Ekodizaina direkt īva attiecībā uz ener ģiju patērējošiem ražojumiem, Energoefektivit ātes 
marķējuma direkt īva, tostarp publisk ā iepirkuma ražojumu oblig ātais raksturlielumu l īmenis) 
un to saist ītu ar brīvprātīgu darbību (ekoeti ķete, zaļais publiskais iepirkums, vides p ārvalde un 
audita sist ēma). Turpin ās saskaņot iniciat īvu izmantošanu dal ībvalstīs, neskarot l īguma 
noteikumus, īpaši attiec ībā uz valsts atbalsta noteikumiem, un apzin ās ekonozaru iekš ējā 
tirgus šķēršļus (konkur ētspējas pārbaude). Atš ķirībā no 2. risin ājuma, šis risin ājums lielāku 
uzsvaru liek uz oblig ātām prasībām.  
Katra risin ājuma ietekmes anal īze ietver pozit īvās un negat īvās ietekmes kvalitat īvu 
novērtējumu. Taj ā parādīts, kādā mērā katrs risin ājums var atrisin āt atlikušās tirgus un tiesisk ā 
regulējuma nepiln ības, kas konstat ētas problēmas defin īcijā, kā arī norāda uz iesp ējamiem 
trūkumiem un izmaks ām. Daudz ām ražojumu kategorij ām, par kur ām ir pieejami dati, sniegts 
kvantitatīvais novērtējums par ietekmi uz pre ču cenām, resursu izmantošanu, aprites cikla 
izmaksām un CO 2 emisijām. Analīze ir tikai indikat īva, jo vispus īgam kvantitat īvam 
novērtējumam b ūtu nepieciešami plaša apjoma detaliz ēta inform ācija, kas pašlaik nav 
pieejama, un sarež ģīta modelēšana, kas p ārsniegtu š ā ietekmes nov ērtējuma proporcionalit ātes 
jomu.  
Tā kā rīcības plāns nav konkr ēts tiesību akta priekšlikums un t ā kā visu turpm āko pasākumu 
detalizēta ietekmes anal īze tiks veikta atseviš ķos ietekmes nov ērtējumos, veikt ā analīze 
uzskatāma par proporcion ālu. Par katru no paredz ētajiem pas ākumiem tiks veikts atseviš ķs 
ietekmes nov ērtējums, un par tiem tiks veikta s īkāka analīze. 
Šā ietekmes nov ērtējuma secin ājums ir, ka par lab āku atzīstama pas ākumu otr ā pakete, kas 
balstās uz paplašin āto integrēto paketi, kuras pamat ā ir Ekodizaina direkt īva un saska ņotāka 
publiskā iepirkuma un iniciat īvu kritēriju izmantošana vis ā Eiropas Savien ībā. Šis risin ājums 
ļaus būtiski uzlabot resursu efektivit āti un samazin āt ārējos vides faktorus. 
Rīcības plānam nodrošin ās regulāru uzraudz ību, lai piem ērotu rīcību un rentabli optimiz ētu tā 
ietekmi.