Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Galīgais novērtējuma ziņojums par programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training īstenošanu un rezultātiem (2001–2006) /* COM/2008/0245 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.5.2008 COM(2008) 245 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējuma ziņojums par programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training īstenošanu un rezultātiem (2001–2006) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējuma ziņojums par programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training īstenošanu un rezultātiem (2001–2006) IEVADS Programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training tika izveidotas ar diviem lēmumiem: - Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmumu Nr. 821/2000/EK par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas īstenošanu ( MEDIA Plus — Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana); - Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. janvāra Lēmumu Nr. 163/2001/EK par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu ( MEDIA – Training ). Sākotnēji programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training īstenošanas laikposms tika noteikts no 2001. līdz 2005. gadam. Tomēr, lai MEDIA programmu darbību saskaņotu ar finanšu plāna termiņu, šis laikposms tika pagarināts līdz 2006. gada 31. decembrim[1]. MEDIA Plus un MEDIA – Training bija turpinājums programmām MEDIA II (1996–2000) un MEDIA I (1991–1995). To kopējais mērķis bija Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspējas strukturāla uzlabošana. Programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training mērķis bija veicināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju, izlīdzsvarot atšķirības starp tirgiem un veicināt audiovizuālo darbu apriti ārpus to radīšanas valsts robežām. Šajā laika posmā Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā pievienojās desmit jaunas dalībvalstis, savukārt citas kandidātvalstis uzsāka sarunas par pievienošanos. 2007. gada 1. janvārī programma MEDIA 2007 [2] nomainīja programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training . Programmai MEDIA Plus un MEDIA – Training 2003. gadā veica starpposma novērtējumu, ar kura rezultātiem Komisija iepazīstināja 2003. gada 24. novembra ziņojumā[3]. Saskaņā ar šajā novērtējumā izteiktajiem ieteikumiem, kā arī, ņemot vērā profesionāļu vajadzības un tirgus izmaiņas, tika veikti konkrēti pielāgojumi, kuri neprasīja juridiskā pamata izmaiņas. Šā ziņojuma nolūks ir saskaņā ar Lēmuma 2000/821/EK 12. panta 3. punktu un Lēmuma 163/2001/EK 9. panta 4. punktu novērtēt programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training rezultātus. Ziņojums aptver laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un tam par pamatu ir ņemts programmas MEDIA Plus un MEDIA – Training starpposma novērtējuma ziņojums[4] un galīgais novērtējuma ziņojums[5]. EKONOMISKAS UN STRUKTURāLAS GRūTīBAS Ekonomiskas problēmas Jāatceras, ka programma MEDIA Plus un MEDIA – Training tika īstenota ekonomiski sarežģītos apstākļos. Izvērtētajā laika posmā programmai pats svarīgākais jautājums bija saistīts ar desmit jauno dalībvalstu pievienošanos. Šī paplašināšanās akcentēja Eiropas tirgus neviendabīgumu. Šajās valstīs ieguldījumu kapacitāte un valsts atbalsta apmērs ir daudz mazāki nekā pārējās Eiropas valstīs. Šajā jomā raizes rada situācija, kas izveidojusies Eiropas filmu izplatīšanā. Filmu kopijas ciparu formātā pastāv, tomēr Eiropas filmas ļoti nelielā apjomā tiek izplatītas digitālajos plašsaziņas līdzekļos. Strukturālas problēmas Plašāks iekšējais tirgus, kura darbība vēl nav pilnīga Eiropas audiovizuālo tirgu raksturo ļoti liela sadrumstalotība. Sadrumstalotība jo īpaši ir saistīta ar valodu un kultūras daudzveidību dažādās valstīs. Šī daudzveidība neapšaubāmi ir kultūras neatkarības un bagātības avots, tomēr tā kavē citu valstu audiovizuālo darbu apriti un neļauj Eiropas filmu nozarei iekarot lielāku tirgus daļu. Sadrumstalotība jo īpaši rada: - strukturālas grūtības audiovizuālo darbu izplatīšanai citās valstīs. Nepietiekama citās Eiropas valstīs radītu audiovizuālo darbu aprite ir Eiropas audiovizuālās nozares strukturālo grūtību galvenais simptoms; - dalījumu valstīs ar zemu audiovizuālās ražošanas jaudu un/vai ģeogrāfiski un valodas ziņā ierobežotiem apgabaliem[6] un valstīs, kuru ražošanas jauda ir augstāka[7]; - zemāku izplatīšanas nozares konkurētspēju. Ražošanas nozare arī ir ļoti sadrumstalota. Tā apvieno daudz slikti integrētu nelielu struktūru, kuru turpmāka pastāvēšana ir visai neskaidra. Nozare, kas mēģina uzveikt savus kavēkļus Tas, ka Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļiem nav pieejama atbilstoša profesionālā apmācība, ir novedis pie tā, ka nozarei nav izstrādāta Eiropas mēroga attīstības stratēģija, kas ir ļoti svarīga jaunu tehnoloģiju ieviešanai. Iepriekš Eiropas audiovizuālā nozare pārāk maz līdzekļu ieguldīja projektu izstrādē (projekta rakstīšana, finanšu plāna un mārketinga plāna sagatavošana), lai gan tieši šis posms ir ļoti svarīgs audiovizuālo darbu kvalitātes un eksporta potenciāla nodrošināšanai. Patērētāju līmenī izplatīšanas nozare dalībvalstīs vēl ir sadrumstalota. Tas negatīvi iespaido tās konkurētspēju gan pasaules, gan Eiropas tirgū. MEDIA PLUS UN MEDIA – TRAINING NOVēRTēJUMA REZULTāTI PAR LAIKPOSMU NO 2001. LīDZ 2006. GADAM Vispārīgi secinājumi par laikposmu no 2001. līdz 2006. gadam 1. Programmas atbilstība šajā laikposmā kopumā ir vērtējama apmierinoši, pateicoties labām sākotnējām iestrādēm un atjauninātiem pasākumiem. Jomas, ar kurām profesionāļi nav pilnībā apmierināti, attiecas uz ļoti nelielu budžeta daļu un vajadzībām, kuru apzināšana tobrīd vēl nebija pabeigta. 2. Neatbilstība, kas novērota starp audiovizuālās nozares administratīvo (atlase, līguma slēgšana, apmaksa) un ekonomisko ritmu, uzņēmumiem no jauna rada potenciālu risku un spriedzi[8]. Piekļuves izmaksas, bieži vien krietni lielas MVU, tomēr atbalsta saņēmējiem ir pieņemamas. 3. Galvenie programmas MEDIA mehānismi efektīvi veicina jaunas pieredzes apguvi (apmācība), Eiropas mēroga audiovizuālo darbu izstrādi, sākot jau ar pirmsproducēšanas posmu (izstrāde), labāku nozares konkurētspēju (izplatīšana, jo īpaši samazinot riskus atbalsta saņēmējiem un veicinot viņu finanšu kapacitāti) un audiovizuālo darbu izplatīšanu citās valstīs (izplatīšana un popularizēšana). 4. Programmas MEDIA nefinansiāla rakstura rezultāti (kompetences veicināšana, tirgus iepazīšana, tīklu izveide) atstāj uz visu nozari noturīgu un strukturētu ietekmi. 5. Programmas rezultāti attiecībā uz audiovizuālo darbu finansēšanu un pārrobežu apriti ir tieši atkarīgi no turpmāka Eiropas finansējuma. Darbības virzieni, kas efektīvi veicina Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju 6. MEDIA training sniedz reālu ieguldījumu, veicinot kompetences pieaugumu Eiropas audiovizuālajā nozarē. Tā arī palīdz izveidot tīklus, kas ilgtermiņā varētu uzlabot nozares konkurētspēju. 7. MEDIA development neatkarīgiem producentiem sniedz iespēju uzlabot to konkurētspēju Eiropas tirgū, kā arī veicina viņu darbu izplatīšanu citās valstīs. MEDIA sniegtais ieguldījums ir daudzveidīgs: kvalitatīvāka projektu izstrāde, labāk sagatavoti finanšu plāni, finanšu risku ierobežošana, audiovizuālo darbu izveidei paredzētu ieguldījumu palielināšana, visai Eiropai svarīgu jautājumu ietveršana atbalstītajos audiovizuālajos darbos un visā nozarē. 8. MEDIA distribution stiprina izplatītāju finanšu kapacitāti un ierobežo ar ieguldījumiem saistītos riskus. Šī ass papildina citās valstīs veidotu Eiropas filmu plašu un pieaugošu piedāvājumu, kā arī veicina šo filmu apriti. 9. MEDIA promotion veiksmīgi atbalsta komerciālas skates un festivālus. Tas Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļiem palīdz nodibināt kontaktus un izveidot sadarbības tīklus. 10. MEDIA veicina Eiropas filmu popularizēšanu un rādīšanu profesionāļiem un plašai publikai, atbalstot to, ka šīs filmas plaši tiek pārstāvētas festivālos. Tirgus līdzsvarošanas mehānismi, kas palīdz integrēt jaunās dalībvalstis Lai ieviestu rīcības plānu jauno dalībvalstu integrēšanai, programma MEDIA balstījās uz jau pastāvošo jēdzienu „valstis ar zemu ražošanas jaudu vai ģeogrāfiski un/vai valodas ziņā ierobežotiem apgabaliem”. Tirgus līdzsvarošanas mehānismi ir īpaša programmas MEDIA iezīme. 11. Atlases kritēriji atviegloja piekļuvi programmai projektiem no „valstīm ar zemu ražošanas jaudu”, jo īpaši no jaunajām dalībvalstīm. Programma MEDIA tādējādi ātri palielināja šo valstu profesionāļu dalību programmā. 12. Programma MEDIA sniedz iespēju valstīm „ar zemu ražošanas jaudu” iegūt tādu finansējuma daļu, kas pārsniedz šo valstu attiecīgo tirgus daļu. 13. Programma MEDIA , visticamāk, ir veicinājusi citu valstu filmu piedāvājuma pastāvīgu pieaugumu, kas vērojams jaunajās dalībvalstīs pēc to pievienošanās programmai. Tas notiek, samazinot amerikāņu filmu īpatsvaru (kuras lielā mērā dominē tirgū), nevis samazinot vietējo filmu īpatsvaru. 14. Pozitīvās diskriminācijas kritēriji, kuri rosina lielāko producētāju valstu profesionāļus sadarboties ar partneriem no jaunajām dalībvalstīm, reāli ir veicinājuši šo ieinteresēto personu un viņu veidoto audiovizuālo darbu labāku integrāciju Eiropas izplatīšanas tīklos un apritē. Efektīvs Media Desks (informācijas centru) tīkls, kura potenciālu vēl var palielināt Programmas MEDIA decentralizēts mehānisms, liekas, varētu būt efektīvs instruments, lai palielinātu informētību par programmu un sniegtu atbalstu profesionāļiem, kuru reālā efektivitāte, šķiet, ļoti lielā mērā ir atkarīga no atbildīgajām personām. 15. Media desks ir divējāda loma — tie darbojas kā profesionāļiem domāts informatīvs centrs un sniedz palīdzību atbalsta saņēmējiem. Pienākumu sadalījums dažādos centros var atšķirties, senākie informācijas centri parasti vairāk sniedz palīdzību atbalsta saņēmējiem. 16. Centri var būtiski ietekmēt programmas MEDIA atbilstošu iespēju izmantošanu „valstīs ar zemu ražošanas jaudu” un jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, pateicoties šo biroju veiktajam izglītojošam darbam. 17. MEDIA informācijas centru tīkla apmēri sevī slēpj noteiktu potenciālu, jo īpaši tādās jomās kā informācijas un labas prakses apmaiņa, kā arī pārrobežu apmaiņa. Tā kā pagaidām tīkls un tā instrumenti vēl nav pietiekami labi strukturēti, uz šodienu apmaiņas pārsvarā ir divpusējas. 18. Tas, ka nepastāv vienota sistēma centru un nodaļu darbības izvērtēšanai, padara grūtāku to attiecīgās efektivitātes novērtējumu. Noturīga kvalitatīva ietekme, cita veida ietekme ir atkarīga no MEDIA Programmas visiezīmīgākā noturīgā ietekme ir kvalitatīva rakstura: kompetences uzlabošana, tīklu izveide, sadarbības veicināšana, tirgus iepazīšana, klātesamība starptautiskajā tirgū. Cita svarīga ietekme, piemēram, audiovizuālo darbu pārrobežu aprites pieaugums, tomēr vēl lielā mērā ir atkarīga no ES līdzdalības. Atbalsta pārtraukšana varētu izraisīt noteiktu apmācību programmu izzušanu, audiovizuālo darbu mazāku pārrobežu apriti, kā arī mazākus ieguldījumus audiovizuālajos darbos no valstīm ar zemu ražošanas jaudu, kurās MEDIA programma ir viens no svarīgākajiem audiovizuālo darbu finansējuma avotiem. IETEIKUMI UN UZRAUDZīBAS PASāKUMI Galvenie ieteikumi Jāturpina centieni pielāgoties tirgum Tādēļ: 19. jāsaglabā programmas un tās darbības līdzekļu spēja pielāgoties, lai atbilstu nozares vajadzībām; 20. jāatrod veidi, kā paātrināt nozares tālāku attīstību (nozaru pētījumi, regulāri tieši kontakti ar profesionāļiem, apspriedes ar ekspertiem); 21. jāievieš rādītāju sistēma programmas uzraudzībai, lai sekotu programmas izpildei un tirgus izmaiņām. Rīcības plāns jāpielāgo ierobežojumiem, ar kuriem saskaras lietotāji 22. jāpārstrādā un jāvienkāršo nosacījumi dalībai programmā; 23. intervences pasākumi jāpielāgo nozares mainīgajai videi; 24. programmas MEDIA organizatoriskie un cilvēkresursi jākoncentrē uz palīdzību atbalsta saņēmējiem un projektu īstenošanas pārraudzību. Lietderīgāk jāizmanto MEDIA informācijas centru un nodaļu tīkla potenciāls Tādēļ: 25. jāizstrādā rīks darbības izvērtēšanai; 26. jānodrošina MEDIA informācijas centri un nodaļas ar efektīviem rīkiem un līdzekļiem. Jāpārskata tirgus līdzsvarošanas mehānismu mērķi un nosacījumi, lai veicinātu to atbilstību un efektivitāti Tādēļ: 27. jāturpina līdz šim īstenotie centieni tirgus līdzsvarošanas jomā; 28. jāpadziļina stratēģiskais skatījums uz tirgus līdzsvarošanas politikas mērķiem un programmas MEDIA 2007 ietvaros sasniedzamajiem rezultātiem; 29. jāpārskata atbilstīgais ģeogrāfiskais mērogs (atsacīšanās no reģionāla dalījuma, jaunas valstu kategorijas) vairākos darbības virzienos (jo īpaši selektīvā izplatīšana, automātiskā izplatīšana, tirdzniecības aģenti). Galvenie pasākumi Pasākumi, kas jau īstenoti Atbildes pasākumi uz operatīvajiem ieteikumiem jau ir īstenoti pēc otrā starpposma novērtējuma, jo īpaši attiecībā uz noteiktu procedūru vienkāršošanu un tehnoloģiskā aspekta integrēšanu visā programmā. Tādējādi jaunajā programmā MEDIA 2007 pilnībā ņemta vērā jauno tehnoloģiju integrācija, un tā ļauj īstenot īpašas atbalsta darbības Eiropas audiovizuālo darbu izplatīšanai tiešsaistē un digitālai projicēšanai. Tāpat arī visos darbības virzienos ir integrēti tirgus līdzsvarošanas mehānismi. Lai pielāgotu rīcības plānu ierobežojumiem, ar kuriem saskaras lietotāji, un lai koncentrētu resursus atbalsta ieguvēju atbalstam un projektu pārraudzībai, tika izveidota izpildaģentūra, kā rezultātā tika panākti konkrēti uzlabojumi, jo īpaši lielākas pārvaldes efektivitātes ietekmē. Jo sevišķi ir uzlabojies projektu atlases process, līgumu pārvaldība, maksājumu termiņi un kontakti ar atbalsta saņēmējiem. Turklāt 2007. gadā publicētās jaunās pamatnostādnes dažos programmas virzienos jau vienkāršo konkrētus nosacījumus attiecībā uz piekļuvi programmai, ņemot par piemēru jaunās pamatnostādnes darbībai „izstrāde”. Šīs izmaiņas vienkāršo projektu atlases kritērijus un uzlabo dokumentu (pamatnostādņu un veidlapu) lasāmību, tādējādi profesionāļiem atvieglojot pieeju izstrādes atbalstam. Nozares attīstības prognozēšanas jomā MEDIA komitejas paspārnē tika izveidota darba grupa, lai izstrādātu rādītāju sistēmu. Lai vēl vairāk uzlabotu programmas atbilstību tirgus vajadzībām, programmas MEDIA 2007 ietvaros tika ieviestas jaunas darbības. - Lai satuvinātu pamatapmācības veidus citu ar citu, tika izsludināts jauns uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par pamatapmācību, kura mērķis ir rosināt sadarbību starp kino augstskolām un citām augstākās izglītības iestādēm, lai ieviestu Eiropas jaunajiem studentiem paredzētas mācību programmas. - Digitālās tehnoloģijas, pateicoties jauniem audiovizuālā satura pārraides līdzekļiem, ir nodrošinājušas to, ka Eiropas audiovizuālie darbi ir daudz vieglāk pieejami ārpus to radīšanas valsts robežām. Pieņemot, ka Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēja lielā mērā būs atkarīga no spējas pielāgoties jaunajām tehnoloģijām, jo īpaši izplatīšanas posmā, tika izveidots jauns darbības virziens, lai atbalstītu Eiropas audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē. Darbības virziena „Video pēc pieprasījuma un digitālā kino izplatīšana” mērķis ir saglabāt un palielināt Eiropas kultūras un valodu daudzveidību, kā arī kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu, nodrošināt tā pieejamību publikai un veicināt starpkultūru dialogu, palielināt audiovizuālo darbu apriti un skatīšanos, kā arī veicināt audiovizuālās nozares konkurētspēju tādā atvērtā un konkurētspējīgā Eiropas tirgū, kas veicina darba vietu rašanos. - Izsludināts īpašs uzaicinājums, kas paredzēts interaktīvu audiovizuālo darbu izstrādes atbalstam tiešsaistē vai nesaistē, kā arī ir pielāgots šā jaunā jaunrades izpausmes veida īpašajām vajadzībām. - Atbalsta mehānismi izplatīšanai tika pieņemti, lai mērķtiecīgāk atlasītu audiovizuālos darbus ar vidēji lielu budžetu un lielu komerciālu potenciālu, kuri, lai tos izplatītu citās valstīs, ir vairāk atkarīgi no MEDIA programmas atbalsta nekā lielbudžeta filmas. Tāpat tā automātiskā izplatīšanas atbalsta daļa, ko aprēķina, pamatojoties uz pārdoto biļešu skaitu, tika palielināta par pirmajām pārdotajām biļetēm, uzskatot, ka brīdī, kad izplatītājs pirmo reizi filmu laiž valsts tirgū, šīs izmaksas viņam ir lielākas. Šīs reformas mērķis ir dinamizēt tirgu un iedrošināt komerciāla riska uzņemšanos. Pasākumi, kas pašlaik tiek izstrādāti Komisija pašlaik apsver kā lietderīgāk izmantot MEDIA informācijas centru un citu biroju tīkla potenciālu, ieviešot efektīvākus rīkus un līdzekļus un izveidojot katrā valstī vienu tiešsaistes piekļuves centru. Risinot jautājumu par piekļuvi finansējumam, kā arī, lai papildinātu „i2i” rīcību un nodrošinātu tās labāku atbilstību plašākām nozares vajadzībām, pašlaik tiek izstrādāts mehānisms, kuram varētu būt „sviras efekts” attiecībā uz producentu piekļuvi finansējumam. Šis mehānisms producentiem un izplatītājiem sniegs labāku iespēju piekļūt privātam kapitālam. SECINāJUMI MEDIA Plus un MEDIA – Training programmas starpposma un galīgais novērtējums apstiprina šo programmu īstenoto pasākumu pozitīvo ietekmi uz Eiropas audiovizuālo nozari. Novērtējumi apstiprina programmas mērķu atbilstību, kā arī programmas ietvaros veikto pasākumu efektivitāti, veicinot nozares konkurētspēju un kultūras daudzveidību. Turklāt tie apstiprina arī to, ka Kopienas rīcība valstu veiktajiem pasākumiem sniedz patiesu pievienoto vērtību. MEDIA programmas rezultāti ir reāli jūtami; noteiktos gadījumos tie ir arī noturīgi, jo īpaši attiecībā uz konkurētspējas veicināšanu. Tomēr daži no MEDIA programmas visnozīmīgākajiem rezultātiem (piemēram, kompetences pilnveidošana un audiovizuālo darbu aprite citās valstīs) vēl aizvien lielā mērā ir atkarīgi no Eiropas līdzdalības. Turklāt tirgus dati norāda, ka Eiropas audiovizuālo nozari vēl aizvien negatīvi iespaido tās jau sen apzinātie vājie punkti — tirgus sadrumstalotība un nepietiekama Eiropas audiovizuālo darbu aprite ārpus savas valsts robežām. Tāpēc rīcība ir jāturpina, piemērojoties mainīgajām tirgus vajadzībām. Tāds ir 2007. gada 1. janvārī uzsāktās jaunās programmas MEDIA 2007 uzdevums.[pic][pic][pic] [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmums Nr. 845/2004/EK un Nr. 846/2004/EK (OV L 195, 2.6.2004.). [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē ( MEDIA 2007 ) (OV L 327, 24.11.2006.). [3] COM (2003) 725 galīgā redakcija. [4] Otrais starpposma novērtējuma ziņojums par programmu MEDIA– Plus un MEDIA–– Training (2003–2005) — Līgums Nr. 30-CE-0041001/00-07. [5] Galīgais novērtējuma ziņojums par programmu MEDIA Plus un MEDIA–– Training (2001–2006) — Līgums Nr. 30- E--0096653/00. [6] Austrija, Beļģija, Dānija, Grieķija, Īrija, Īslande, Lihtenšteina, Luksemburga, Nīderlande, Norvēģija, Portugāle, Somija un Zviedrija, pie kurām pievienojās, Bulgārija, Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija. [7] Apvienotā Karaliste, Francija, Itālija, Spānija un Vācija. [8] Jāatzīmē, ka kopš tā laika, kad 2006. gada 1. janvārī tika nodibināta izpildaģentūra, ir izdevies panākt efektīvāku projektu pārvaldību un jo īpaši maksājumu termiņa samazinājumu.