Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikumu kopums attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kas izstrādāts, pilnībā ievērojot Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[1], pilnībā atbalsta stratēģiju “Eiropa 2020”, kurā norādīts, ka pētniecībai un inovācijai ir galvenā nozīme gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes mērķu sasniegšanā. Kopums ietver priekšlikumus izveidot: (1) pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (Līgums par Eiropas Savienības darbību — LESD); (2) atsevišķu dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumu kopumu (LESD); (3) atsevišķu īpašu programmu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai (LESD), kā arī (4) atsevišķu priekšlikumu attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļām, kas atbilst Euratom līgumam. Vispārīgais politikas izklāsts un pamatojums šiem tiesību aktu priekšlikumiem ir sniegts Komisijas paziņojumā, kas pieņemts vienlaicīgi ar minētajiem priekšlikumiem un kas aptver vairākus transversālus aspektus, tādus kā vienkāršošana un tas, kā ir nostiprināta pieeja inovācijai. Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” sniedz tiešu ieguldījumu to būtiskāko sabiedrības problēmu risināšanā, kas minētas stratēģijā “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvās. Vienlaikus tā palīdzēs panākt Eiropas vadošo lomu rūpniecībā. Tā arī palielinās zinātniskās bāzes izcilību, kas ir būtiska Eiropas ilgtspējībai, kā arī pārticībai un labklājībai ilgtermiņā. Lai sasniegtu šos mērķus, priekšlikumos ir paredzēts vispusīgs atbalsts, ko integrē visā pētniecības un inovācijas ciklā. Tāpēc pamatprogramma “Apvārsnis 2020” apvieno un nostiprina darbības, ko pašlaik finansē Septītā pētniecības pamatprogramma, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas daļas, kas attiecas uz inovāciju, un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts. Tādējādi attiecīgie priekšlikumi ir arī izstrādāti tā, lai nodrošinātu būtisku vienkāršošanu dalībnieku interesēs. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Visu četru priekšlikumu sagatavošanā tika pilnībā ņemtas vērā atbildes uz plašo sabiedrisko apspriešanu, kas veikta, pamatojoties uz Zaļo grāmatu “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam” (COM(2011)48). Savu viedokli pauda Eiropadome, dalībvalstis un plašs ieinteresēto personu loks no rūpniecības nozares, akadēmiskajām aprindām un pilsoniskās sabiedrības. Priekšlikumu sagatavošanā ir arī izmantoti divi padziļināti ietekmes novērtējumi, kas sagatavoti, pamatojoties uz apspriedēm ar ieinteresētajām personām, iekšējiem un ārējiem izvērtējumiem un starptautisko ekspertu atzinumiem. Novērtējumos ir secināts, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” iespēja radītu lielāku skaidrību par galveno mērķi, ļautu efektīvāk sasniegt centienu kritisko masu gan programmu, gan projektu līmenī un radītu lielāku ietekmi uz politikas mērķiem un pakārtotajiem ekonomiskajiem, konkurētspējas un sociālajiem ieguvumiem, vienlaikus palīdzot vienkāršot jautājumus, piemēram, mazinot administratīvo slogu dalībniekiem, racionalizējot piemērojamos noteikumus un procedūras, nodrošinot atbilstību starp instrumentiem un norādot uz jaunu riska/uzticēšanās līdzsvaru. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1 Juridiskais pamats Priekšlikums paredz vienmērīgi integrēt pētniecības un inovācijas pasākumus, lai sasniegtu politikas mērķus. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pamatā būs LESD sadaļas “Rūpniecība” un “Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss” (173. un 182. pants). Saistīto dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumu pamatā būs tās pašas LESD sadaļas (173., 183. un 188. pants). Juridiskais pamats “Rūpniecība” abos gadījumos būs saistīts galvenokārt ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT), kas tiks finansēts ar finansiālu ieguldījumu no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” līdzekļiem. Īpašajā programmā EIT nebūs aplūkots. Jāatgādina, ka inovācijas pasākumi ir skaidri iekļauti dažādās pamatprogrammās, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību sadaļa “Rūpniecība”, un ka arī pašreizējās pamatprogrammas ietver vairākas inovācijas pasākumus. Tādējādi īpašā programma, ar kuru tiks īstenota pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, būs balstīta uz LESD sadaļu “Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss” (182. pants), jo tajās paredzētie pasākumi būs pakārtoti tiem, uz kurām attiecas minētā sadaļa. Priekšlikums Euratom pētniecības un mācību programmai, kas veicina pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu, ir balstīts uz Euratom līguma 7. pantu. 3.2 Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi Priekšlikumi ir izstrādāti, lai maksimāli palielinātu Savienības pievienoto vērtību un ietekmi, koncentrējoties uz mērķiem un pasākumiem, ko nevar efektīvi īstenot dalībvalstis vienas pašas. Īstenojot pasākumus Savienības līmenī, var nostiprināt vispārējo pētniecības un inovācijas sistēmu kodoltehnoloģiju jomā un koordinēt dalībvalstu pētniecības darbības, tādējādi novēršot dublēšanos, saglabājot kritisko masu būtiskākajās jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu. Savienības līmeņa pasākumi rada iespējas kontinenta mēroga konkurencei, lai atlasītu vislabākos priekšlikumus, tādējādi paaugstinot izcilības līmeni un nodrošinot vadošās pētniecības un inovācijas pamanāmību. Savienības līmeņa pasākumi ir arī vispiemērotākie starpvalstu mobilitātes atbalstīšanai, tādējādi uzlabojot pētnieku apmācību un karjeras attīstību. Savienības līmeņa programmai ir lielāks potenciāls uzņemties augsta riska un ilgtermiņa pētniecību un izstrādi, tādējādi sadalot risku un nodrošinot plašu darbības jomu un apjomradītus ietaupījumus, ko citādi nevarētu sasniegt. Ar Savienības līmeņa pasākumiem var piesaistīt papildu publiskos un privātos ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, sniegt ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpā, kurā notiek zināšanu, pētnieku un tehnoloģijas brīva aprite, un paātrināt inovācijas komercializāciju un izplatīšanos visā vienotajā tirgū. Savienības līmeņa programmas ir arī vajadzīgas, lai sniegtu atbalstu lēmumu pieņemšanā, kā arī vairāku politikas virzienu noteikto mērķu sasniegšanā. Pilnīgs pierādījumu izklāsts ir ietverts pievienotajos ietekmes novērtējumos. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Visu priekšlikumu budžets ir norādīts pašreizējās cenās. Šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā ir izklāstīta ietekme uz budžetu, cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. Komisija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai var izmantot pašreizējās izpildaģentūras, kā to paredz Padomes Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Savienības programmu pārvaldības uzdevumus. 2011/0401 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (XXX) ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu un 182. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Savienības mērķis ir nostiprināt savu zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, izveidojot Eiropas Pētniecības telpu (ERA), kurā notiek pētnieku, zinātniskās informācijas un tehnoloģijas brīva aprite, un palielināt savu konkurētspēju, tostarp rūpniecības konkurētspēju. Tiecoties uz šiem mērķiem, Savienībai vajadzētu veikt pasākumus, lai īstenotu pētniecību, tehnoloģiju attīstību un demonstrējumus, veicinātu starptautisku sadarbību, izplatītu un optimizētu rezultātus un stimulētu apmācību un mobilitāti. (2) Savienības mērķis ir arī nodrošināt, ka pastāv Savienības rūpniecības konkurētspējai nepieciešamie nosacījumi. Tālab par rīcības mērķi būtu jāizvirza inovācijas, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas rūpnieciskā potenciāla efektīvākas izmantošanas veicināšana. (3) Savienība ir apņēmusies sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020”[4] mērķus, proti, nodrošināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, uzsverot pētniecības un inovācijas kā galveno sociālo un ekonomisko labklājību un vides ilgtspēju veicinošo faktoru nozīmi un nosakot savu mērķi līdz 2020. gadam palielināt tēriņus pētniecībai un izstrādei līdz 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), vienlaikus izstrādājot inovācijas intensitātes rādītāju. Šajā saistībā pamatiniciatīvā “Inovācijas savienība” ir izklāstīta stratēģiska un integrēta pieeja pētniecībai un inovācijai, nosakot satvaru un mērķus, kuru sasniegšana nākotnē jāveicina ar Savienības pētniecībai un inovācijai piešķirto finansējumu. Pētniecība un inovācija ir arī galvenie faktori citās stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvās, konkrēti tādās kā “Resursu ziņā efektīva Eiropa”, “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā” un “Eiropas digitalizācijas programma”. Turklāt to stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, kuri saistīti ar pētniecību un inovāciju, galvenā loma jāuzņemas kohēzijas politikai, nodrošinot spēju veidošanu un “kāpnes” uz izcilību. (4) Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē atbalstīja vienotā stratēģiskā satvara koncepciju Savienības pētniecības un inovācijas finansējumam, lai uzlabotu pētniecības un inovācijas finansējuma efektivitāti valstu un Savienības līmenī, un aicināja Savienību steidzīgi novērst pārējos šķēršļus talantu un ieguldījumu piesaistīšanai, lai pilnībā izveidotu ERA līdz 2014. gadam un radītu īstu zināšanu, pētniecības un inovācijas vienoto tirgu. (5) Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembra rezolūcijā[5] ir aicinājis būtiski vienkāršot Savienības pētniecības un inovācijas finansējumu, 2011. gada 12. maija rezolūcijā[6] uzsvēris pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība” nozīmi Eiropas pārveidošanā pēc pasaules krīzes, 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā[7] vērsis uzmanību uz svarīgām atziņām, kas jāņem vērā pēc Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējuma, un 2011. gada 27. septembra rezolūcijā[8] atbalstījis vienota stratēģiskā satvara koncepciju pētniecības un inovācijas finansējumam. (6) Eiropas Savienības Padome 2010. gada 26. novembrī aicināja turpmākās Savienības finansējuma programmas vairāk vērst uz stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātēm — risināt sabiedrības problēmas un pievērsties nozīmīgākajām tehnoloģijām, veicināt salīdzinošu un nozaru vajadzībām atbilstošu pētniecību, racionalizēt instrumentus, radikāli vienkāršot piekļuvi, samazināt laiku līdz nonākšanai tirgū un vēl vairāk stiprināt izcilību. (7) Vienotas stratēģiskās pieejas nozīme tika uzsvērta arī atzinumos, ko Eiropas Pētniecības telpas komiteja sniedza 2011. gada 3. jūnijā[9], Reģionu komiteja — 2011. gada 30. jūnijā[10], un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja — 2011. gada 13. jūlijā[11]. (8) Komisijas 2010. gada 19. oktobrī pieņemtajā paziņojumā “Savienības budžeta pārskatīšana” tika izvirzīti pamatprincipi, pamatojoties uz kuriem jāveido turpmākais Savienības budžets, proti, vērst galveno uzmanību uz instrumentiem, kas jau agrāk apliecinājuši Savienības pievienoto vērtību, vairāk vērst uzmanību uz rezultātiem un piesaistīt citu publiskā un privātā sektora finansējumu, kā arī ierosināta visu Savienības pētniecības un inovācijas instrumentu apvienošana vienotā stratēģiskā satvarā. (9) Komisijas Zaļajā grāmatā “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”[12] ir norādīti galvenie jautājumi par to, kā sasniegt minētos vērienīgos mērķus, un ar to tika aizsāktas plašas apspriedes, kuru gaitā tajā izklāstītās idejas guva plašu ieinteresēto personu un Savienības iestāžu atbalstu. (10) Paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”[13] Komisija ierosināja ar atsevišķu vienotu stratēģisko satvaru pētniecībai un inovācijai pievērsties jomām, kuras 2007.–2013. gada laikposmā ir pakārtotas Septītajai pētniecības pamatprogrammai un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas daļai, kas attiecas uz inovāciju, kā arī Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT), lai kalpotu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķim līdz 2020. gadam tēriņus pētniecībai un izstrādei palielināt līdz 3 % no IKP. Minētajā paziņojumā Komisija ir arī apņēmusies klimata pārmaiņu jautājumus iekļaut Savienības izdevumu programmās un vismaz 20 % no Savienības budžeta novirzīt ar klimatu saistītiem mērķiem. Rīcība klimata un resursefektivitātes jomā ir savstarpēji pastiprinoši mērķi ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai. Ar abiem šiem virzieniem saistītie konkrētie mērķi ir jāpapildina, izmantojot citus programmas “Apvārsnis 2020” konkrētos mērķus. Tāpēc tiek sagaidīts, ka vismaz 60 % no programmas “Apvārsnis 2020” kopējā budžeta būs saistīts ar ilgtspējīgu attīstību. Sagaidāms arī, ka ar klimata pārmaiņu mazināšanu saistītie izdevumi pārsniegs 35 % budžeta, ieskaitot savstarpēji saderīgus pasākumus, kas uzlabo resursefektivitāti. Komisijai būtu jāsniedz informācija par klimata pārmaiņu mazināšanas mērķiem atvēlētā atbalsta mērogu un rezultātiem. Ar klimatu saistītie izdevumi programmā “Apvārsnis 2020” ir jāuzskaita saskaņā ar minētajā paziņojumā izklāstīto metodiku. (11) Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””) ir vērsta uz trim prioritātēm, proti, sasniegt zinātniskās bāzes izcilību, lai nostiprinātu Savienības izcilību zinātnē pasaules mērogā, panākt vadošo lomu rūpniecībā, lai atbalstītu uzņēmējdarbību, tostarp mazus un vidējus uzņēmumus (MVU) un inovāciju, un risināt sabiedrības problēmas, lai tieši reaģētu uz stratēģijā “Eiropa 2020” norādītajām problēmām, atbalstot plašu pasākumu klāstu, sākot no pētniecības līdz tirgum. Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jāatbalsta visi inovācijas ķēdes posmi, jo īpaši pasākumi, kas ir ciešāk saistīti ar tirgu, ieskaitot novatoriskus finanšu instrumentus, kā arī netehnoloģisku un sociālu inovāciju, un tās mērķis ir apmierināt pētniecības vajadzības vairākos Savienības politikas virzienos, liekot īpašu uzsvaru uz atbalstīto pasākumu radīto zināšanu iespējami plašāku izmantošanu un izplatīšanu līdz pat to izmantošanai komerciāliem mērķiem. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātes būtu jāatbalsta arī ar kodolpētniecības un mācību programmu atbilstoši Euratom līgumam. (12) Kopīgajam pētniecības centram (JRC) būtu jānodrošina uz saņēmēju orientēts zinātniskais un tehniskais atbalsts Savienības politikas virzieniem, elastīgi reaģējot uz jaunām politikas vajadzībām. (13) Pētniecības, izglītības un inovācijas “zināšanu trīsstūra” kontekstā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam pakļautajām zināšanu un inovāciju kopienām būtu jāsniedz ievērojams ieguldījums pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanā, tostarp sabiedrības problēmu risināšanā, jo īpaši integrējot pētniecību, izglītību un inovāciju. Lai nodrošinātu savstarpējo papildināmību ar pārējiem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pasākumiem un adekvātu līdzekļu apguvi, finansiālais ieguldījums Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam jāsadala divos piešķīrumos, ar iespēju otro piešķīrumu pārskatīt. (14) Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jāveicina Eiropas inovāciju partnerību mērku sasniegšana saskaņā ar pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”, apvienojot visus pētniecības un inovācijas ķēdē iesaistītos dalībniekus, lai salāgotu, vienkāršotu un labāk koordinētu instrumentus un iniciatīvas. (15) Viens no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” galvenajiem mērķiem ir vienkāršošana, kas būtu tieši jāatspoguļo tās saturā, noteikumos, finanšu pārvaldībā un īstenošanā. Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jātiecas uz to, lai aktīvi piesaistītu universitātes, pētniecības centrus, rūpniecības uzņēmumus un jo īpaši MVU, un jābūt atvērtai jauniem dalībniekiem, jo tā apvieno pilnu pētniecības un inovācijas atbalsta klāstu vienā stratēģiskā satvarā, tostarp atbalsta veidu integrētu kopumu, un izmanto dalības noteikumus un principus, kas piemērojami visām programmas darbībām. Finansēšanas noteikumu vienkāršošanai būtu jāmazina dalības administratīvās izmaksas un jāveicina finansiālo kļūdu skaita samazināšanās. (16) Saskaņā ar LESD 182. panta 1. punktu pamatprogrammā nosaka maksimālo kopējo summu un sīki izstrādātus noteikumus par Savienības finansiālo ieguldījumu pamatprogrammā, kā arī summas sadalījumu katram no paredzētajiem pasākumiem. (17) Ar šo regulu visam pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikam būtu jānosaka finansējums, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenais atskaites punkts ikgadējās budžeta procedūras laikā tādā nozīmē, kā to paredz []. punkts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas iestāžu nolīgumā XX/201Z par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. (18) Ir jānodrošina pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un tās priekšgājēju programmu pareiza noslēgšana, jo īpaši attiecībā uz šo programmu pārvaldības daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. (19) Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas gaitā var tikt izstrādātas papildu programmas, kurās iesaistītas tikai dažas dalībvalstis, Savienība var piedalīties programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, vai arī var tikt izveidoti kopuzņēmumi vai citas struktūras LESD 184., 185. un 187. panta nozīmē. (20) Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jāveicina pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības apzināta iesaistīšanās pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnē, padarot pieejamāku zinātnisko pieredzi, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to iesaistīšanos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pasākumos. (21) Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā būtu jāreaģē uz jaunām iespējām un vajadzībām zinātnē un tehnoloģijā, rūpniecībā, politikas jomās un sabiedrībā. Tāpēc programmas būtu jāizstrādā ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām no visām attiecīgajām nozarēm, un būtu jānodrošina pietiekams elastīgums, lai ņemtu vērā jaunas norises. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā nepārtraukti būtu jāprasa ārēju ekspertu padoms, izmantojot arī tādas attiecīgas struktūras kā Eiropas tehnoloģiju platformas, kopīgas plānošanas ierosmes un Eiropas inovāciju partnerības. (22) Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums Savienībā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas pētnieku hartai un Uzvedības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā[14], kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas Pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga. (23) Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros izstrādātie pasākumi būtu jāvērš uz vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu nevienlīdzības pamatcēloņus, izmantojot pētnieku — gan sieviešu, gan vīriešu — potenciālu pilnā apjomā un integrējot dzimumu aspektu projektu saturā, lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Pasākumi arī būtu jāvērš uz to principu īstenošanu, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un LESD 8. pantā. (24) Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalstītajos pētniecības un inovācijas pasākumos būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas atzinumi. Pētniecības pasākumos būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants un būtu jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā, lai ar laiku aizstātu to izmantošanu. Visi pasākumi būtu jāveic tā, lai nodrošinātu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni saskaņā ar LESD 168. pantu. (25) Eiropas Komisija tieši neprasa izmantot cilvēka embrija cilmes šūnas. Cilvēka — pieauguša vai embrija — cilmes šūnu izmantošana, ja tāda notiek, ir atkarīga no zinātnieku sprieduma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt, un tai piemēro stingru ētikas pārbaudi. Nedrīkstētu finansēt tādus ar cilvēka embrija cilmes šūnu izmantošanu saistītus projektus, kam nav saņemti vajadzīgie apstiprinājumi no dalībvalstīm. Nedrīkstētu finansēt darbības, kas ir aizliegtas visās dalībvalstīs. Tāpat nedrīkstētu finansēt tādu darbību, kas ir aizliegta konkrētajā dalībvalstī. (26) Lai sasniegtu pēc iespējas lielāku ietekmi, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jārada cieša sinerģija ar citām Savienības programmām tādās jomās kā izglītība, kosmoss, vide, konkurētspēja un MVU, iekšējā drošība, kultūra un plašsaziņas līdzekļi, un sinerģija ar kohēzijas politikas fondiem un lauku attīstības politiku, kas var īpaši palīdzēt nostiprināt valstu un reģionālās pētniecības un inovācijas spējas pārdomātu specializācijas stratēģiju kontekstā. (27) Nozīmīgs inovācijas un izaugsmes avots Eiropā ir MVU. Tāpēc ir nepieciešams, lai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” aktīvi piedalītos MVU, kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK[15]. Tam būtu jāveicina Mazās uzņēmējdarbības akta [16] mērķu sasniegšana. (28) Lai sasniegtu iespējami lielāku Savienības finansējuma ietekmi, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” ir jārada ciešāka sinerģija, kas var izpausties arī kā publiskā-publiskā sektora partnerības, ar valstu un reģionālām programmām pētniecības un inovāciju atbalstam. (29) Lielāka ietekme būtu arī jāsasniedz, apvienojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un privātā sektora līdzekļus publiskā un privātā sektora partnerībās tajās būtiskākajās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt Eiropas vērienīgāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu un palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas. Publiskā un privātā sektora partnerības, kas izveidotas kā kopīgas tehnoloģiju ierosmes atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumam Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[17], var tikt turpinātas, izmantojot mērķim vairāk pielāgotas struktūras. (30) Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, pamatojoties uz kopējām interesēm un savstarpēju izdevīgumu. Starptautiskā sadarbība zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā būtu jāorientē uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, lai nostiprinātu konkurētspēju, veicinātu sabiedrības problēmu risināšanu un atbalstītu Savienības ārpolitiku un attīstības politiku, tostarp attīstot sinerģiju ar ārējām programmām un sniedzot ieguldījumu Savienības starptautiskajās saistībās, piemēram, tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. (31) Lai nodrošinātu vienādus noteikumus visiem uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” paredzētais finansējums ir jāveido saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, lai nodrošinātu publisko izdevumu efektivitāti un novērstu tirgus traucējumus, tādus kā privātā finansējuma izstumšana, neiedarbīgu tirgus struktūru veidošana vai neefektīvu firmu saglabāšana. (32) Nepieciešamību pēc jaunas pieejas attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības pētniecības finansēšanā atzina 2011. gada 4. februāra Eiropadome, prasot radīt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska novēršanu. Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un norādīja, ka Eiropas pētniecības finansēšanas pārvaldībā būtu vairāk jābalstās uz uzticēšanos un jāievēro lielāka iecietība pret risku attiecībā pret dalībniekiem. Septītās pētniecības pamatprogrammas (2007.–2013. gadam) starpposma novērtējuma ziņojumā ir secināts, ka, lai panāktu būtisku progresu vienkāršošanā, ir nepieciešama radikālāka pieeja un ka ir atkārtoti jāizvērtē līdzsvars starp risku un uzticēšanos. (33) Ir jāaizsargā Savienības finansiālās intereses, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un — attiecīgā gadījumā — sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, pārvirzot galveno uzmanību no kļūdu koeficientu samazināšanas uz kontroli, kas balstīta uz risku, un krāpšanas atklāšanu, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem. (34) Ir svarīgi nodrošināt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finanšu pareizu pārvaldību un iespējami efektīvāku un lietotājdraudzīgāku tās īstenošanu, vienlaikus arī nodrošinot tiesisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība Regulai (ES) Nr. XXXX/2012 [jaunā Finanšu regula] un vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām. (35) Efektīvai darbības pārvaldībai, tostarp izvērtēšanai un uzraudzībai, ir nepieciešams izstrādāt īpašus rezultatīvos rādītājus, kurus var novērtēt laika gaitā, kuri ir gan reāli, gan atspoguļo īstenojamo pasākumu loģiku, un kuri ir saistīti ar attiecīgo mērķu un pasākumu hierarhiju. Būtu jāievieš atbilstoši mehānismi koordinācijai starp pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu un uzraudzību un ERA virzības, sasniegumu un darbības uzraudzību. (36) Ņemot vērā, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus ­­— nostiprināt vispārējo pētniecības un inovācijas sistēmu un koordinēt centienus visā Savienībā — dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, un ka tādējādi, novēršot dublēšanos, saglabājot kritisko masu būtiskākajās jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (37) Tiesiskās noteiktības un skaidrības labad Lēmums Nr. 1982/2006/EK būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I SADAĻA Izveide 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””) un nosaka sistēmu, kas reglamentē Savienības atbalstu pētniecības un inovācijas pasākumiem un veicina inovācijas, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “pētniecības un inovācijas pasākumi” ir pilns pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas pasākumu klāsts, tostarp pasākumi, lai veicinātu sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, rezultātu izplatīšana un optimizēšana un pētnieku apmācības un mobilitātes stimulēšana Savienībā; (b) “tiešās darbības” ir pētniecības un inovācijas pasākumi, kurus Komisija veic, izmantojot tās Kopīgo pētniecības centru; (c) “netiešās darbības” ir pētniecības un inovācijas pasākumi, kuriem Savienība sniedz finansiālu atbalstu un kurus veic dalībnieki; (d) “publiskā-privātā sektora partnerība” ir partnerība, kurā privātā sektora partneri, Savienība un — attiecīgā gadījumā — citi partneri apņemas kopīgi atbalstīt pētniecības un inovācijas programmas vai pasākumu izstrādi un īstenošanu; (e) “publiskā-publiskā sektora partnerība” ir partnerība, kurā publiskā sektora struktūras vai struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, kopā ar Savienību apņemas kopīgi atbalstīt pētniecības un inovācijas programmas vai pasākumu izstrādi un īstenošanu. 3. pants Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izveide Ar šo izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. 4. pants Savienības pievienotā vērtība Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” ir centrāla nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes mērķu sasniegšanā, jo tā nodrošina vienotu stratēģisko satvaru Savienības pētniecības un inovācijas finansējumam un tādējādi darbojas kā līdzeklis privātā ieguldījuma piesaistīšanai, radot jaunas darba vietas un nodrošinot Eiropas ilgtspējīgu izaugsmes un konkurētspēju ilgtermiņā. 5. pants Vispārīgais mērķis, prioritātes un konkrētie mērķi 1. Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” veicina uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas veidošanu visā Savienībā, piesaistot pietiekamu papildu finansējumu pētniecībai, izstrādei un inovācijai. Tādējādi pamatprogramma atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” un citu Savienības politikas virzienu īstenošanu, kā arī Eiropas Pētniecības telpas (ERA) izveidi un darbību. Attiecīgie rezultatīvie rādītāji ir izklāstīti I pielikuma ievaddaļā. 2. Šo vispārīgo mērķi īsteno, izmantojot trīs savstarpēji pastiprinošas prioritātes, kas veltītas šādām jomām: (a) zinātnes izcilība; (b) vadošā loma rūpniecībā; (c) sabiedrības problēmu risināšana. Konkrētie mērķi, kas atbilst katrai no minētajām trim prioritātēm, un pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma I–III daļā. 3 Kopīgais pētniecības centrs veicina 1. un 2. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un prioritāšu sasniegšanu, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu Savienības politikas virzieniem. Pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma IV daļā. 4. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 294/2008[18], sniedz ieguldījumu 1. un 2. punktā noteikto vispārīgo mērķu un prioritāšu sasniegšanā, īstenojot konkrētu mērķi, proti, integrēt pētniecības, inovācijas un izglītības “zināšanu trīsstūri”. Attiecīgie rezultatīvie rādītāji attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu ir noteikti I pielikuma ievaddaļā, un minētā konkrētā mērķa un pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma V daļā. 5. Šā panta 2. punktā minētajās prioritātēs un pamatvirzienos var ņemt vērā jaunas un neparedzētas vajadzības, kas rodas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas laikā. Tas var nozīmēt reaģēšanu uz jaunām iespējām, krīzēm un apdraudējumiem, vajadzībām, kas saistītas ar jaunu Savienības politikas virzienu izstrādi, un uz tādu darbību eksperimentālu īstenošanu, kuras paredzēts atbalstīt saskaņā ar turpmākajām programmām. 6. pants Budžets 1. Finansējums pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai ir EUR 87740 miljoni, no kuriem ne vairāk kā EUR 86198 miljonus atvēl pasākumiem, ko veic atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) XIX sadaļai. 2. Summu, kas paredzēta pasākumiem, kurus veic atbilstoši LESD XIX sadaļai, sadala starp 5. panta 2. punktā noteiktajām prioritātēm šādi: (a) zinātnes izcilība — EUR 27818 miljoni; (b) vadošā loma rūpniecībā — EUR 20280 miljoni; (c) sabiedrības problēmu risināšana — EUR 35888 miljoni. Maksimālā kopējā summa Savienības finansiālajam ieguldījumam no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju, ir EUR 2212 miljoni. Indikatīvs sadalījums attiecībā uz konkrētajiem mērķiem prioritāšu ietvaros un ieguldījuma maksimālā kopējā summa Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju, ir noteikta II pielikumā. 3. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu finansē, izmantojot maksimālo ieguldījumu no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” EUR 3194 miljonu apmērā, kā noteikts II pielikumā. Pirmo piešķīrumu EUR 1542 miljonu apmērā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam nodrošina pasākumiem, ko veic atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību XVII sadaļai. Otro piešķīrumu nodrošina EUR 1652 miljonu apmērā ar iespēju to pārskatīt saskaņā ar 26. panta 1. punktu. Šo papildu summu sniedz proporcionāli, kā norādīts II pielikumā, no summas, kas atvēlēta konkrētajam mērķim “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” saskaņā ar prioritāti “Vadošā loma rūpniecībā”, kura noteikta 2. punkta b) apakšpunktā, un summas, kas atvēlēta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajai prioritātei “Sabiedrības problēmu risināšana”. Divu daudzgadu piešķīrumu finansējums aptver: (d) pirmajā piešķīrumā — pašreizējo zināšanu un inovācijas kopienu (turpmāk “ZIK”) norises un sākotnējo finansējumu, lai uzsāktu ZIK otro kārtu, izveidojot trīs jaunas ZIK; (e) otrajā piešķīrumā — jau darbojošos ZIK norises un sākotnējo finansējumu, lai uzsāktu ZIK trešo kārtu, izveidojot trīs jaunas ZIK. Otrais piešķīrums tiks nodrošināts pēc tam, kad būs veikta 26. panta 1. punktā paredzētā pārskatīšana, jo īpaši ņemot vērā: (a) ZIK trešās kārtas saskaņoto uzsākšanas termiņu; (b) pašreizējo ZIK ieplānotās finansiālās vajadzības atbilstoši to konkrētajai attīstībai; (c) Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta un tā ZIK ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis2020” mērķu sasniegšanā. 4. No pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansējuma var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kas vajadzīgi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus par pētījumiem un ekspertu sanāksmēm, ciktāl šie pētījumi un sanāksmes ir saistīti ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem, izdevumus, kas saistīti ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem informācijas tehnoloģijas tīkliem, un visus citus tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai, pārvaldot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Vajadzības gadījumā apropriācijas var iekļaut budžetā pēc 2020. gada tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumu segšanai, lai būtu iespējams pārvaldīt darbības, kas 2020. gada 31. decembrī vēl nav pabeigtas. 5. Lai reaģētu uz neparedzētām situācijām vai jaunām norisēm un vajadzībām un lai ņemtu vērā šā panta 3. punktā norādītās prognozes, Komisija pēc pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma novērtējuma, kas minēts šīs regulas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ikgadējās budžeta procedūras ietvaros var pārskatīt 2. punktā prioritātēm noteiktās summas un indikatīvo sadalījumu pa konkrētajiem mērķiem šajās prioritātēs, kas noteikts II pielikumā, un pārnest apropriācijas starp prioritātēm un konkrētajiem mērķiem līdz 10 % apmērā no sākotnējā kopējā piešķīruma katrai prioritātei un līdz 10 % apmērā no sākotnējā indikatīvā sadalījuma katram konkrētajam mērķim. Tas neattiecas uz summu, kas 2. punktā noteikta Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām, un uz 3. punktā paredzēto ieguldījumu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam. 7. pants Trešo valstu iesaistīšanās 1 Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” var iesaistīties: (a) valstis, kuras pievienojas ES, kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis saskaņā ar vispārīgiem principiem un vispārīgiem noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro šādu valstu dalībai Savienības programmās un kas paredzēti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomju lēmumos vai tamlīdzīgos nolīgumos; (b) atsevišķas trešās valstis, kas atbilst visiem šādiem kritērijiem: i) tām ir attīstītas spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā; ii) tām ir veiksmīga pieredze dalībā Savienības pētniecības un inovācijas programmās; iii) tām ir cieša ekonomiskā un ģeogrāfiskā saikne ar Savienību; iv) tās ir Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles vai valstis vai teritorijas, kuras uzskaitītas pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. XX/2012, ar ko izveido Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu[19]. 2. Īpašus noteikumus un nosacījumus attiecībā uz asociēto valstu dalību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, tostarp finansiālo ieguldījumu, pamatojoties uz asociētās valsts iekšzemes kopproduktu, nosaka starptautiskos nolīgumos starp Savienību un asociētajām valstīm. II SADAĻA ĪSTENOŠANA I NODAĻA ĪSTENOŠANA, PĀRVALDĪBA UN ATBALSTA VEIDI 8. pants Īstenošana, izmantojot īpašu programmu un ieguldījumu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam Pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” īsteno, izmantojot konsolidētu īpašu programmu un finansiālu ieguldījumu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam. Īpašajā programmā katru no trim prioritātēm, kas noteiktas 5. panta 2. punktā, izklāsta atsevišķā daļā un vienu atsevišķu daļu velta Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju. 9. pants Pārvaldība 1. Pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” īsteno Komisija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. XXXX/2012 [jaunā Finanšu regula]. 2. Daļu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas Komisija var arī uzticēt Regulas (ES) Nr. XXX/2012 [jaunā Finanšu regula] [55. panta 1. punkta b) apakšpunktā] minētajām finansēšanas struktūrām. 10. pants Savienības atbalsta veidi 1. Ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” atbalsta netiešās darbības, izmantojot vienu vai vairākus finansējuma veidus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. XXX/2012 [jaunā Finanšu regula], jo īpaši dotācijas, balvas, iepirkumu un finanšu instrumentus. 2. Ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” atbalsta arī tiešās darbības, ko veic Kopīgais pētniecības centrs. 3. Ja Kopīgais pētniecības centrs tiešās darbības sniedz ieguldījumu ierosmēs, kas izveidotas atbilstoši LESD 185. vai 187. pantam, šādu ieguldījumu neuzskata par daļu no šādām ierosmēm piešķirtā finansiālā ieguldījuma. 11. pants Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi Attiecībā uz netiešajām darbībām piemēro dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. XX/2012 [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi]. II NODAĻA PLĀNOŠANA I IEDAĻA VISPĀRĪGI PRINCIPI 12. pants Ārēju ekspertu padoms un sabiedrības iesaistīšanās 1. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā ņem vērā padomus un devumu, ko sniedz Komisijas izveidotas neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu grupas, dialoga struktūras, kas izveidotas atbilstoši starptautiskiem zinātnes un tehnoloģiju nolīgumiem, uz nākotni vērstas darbības, mērķtiecīgas sabiedriskas apspriešanas un pārredzami un interaktīvi procesi, kas nodrošina atbalstu atbildīgai pētniecībai un inovācijai. 2. Pilnībā ņem vērā arī Eiropas tehnoloģiju platformu, kopīgu plānošanas ierosmju un Eiropas inovācijas partnerību izstrādāto pētniecības un inovācijas dienaskārtību aspektus. 13. pants Transversālas darbības 1. Starp pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm un to ietvaros īsteno savstarpēju saikni un mijiedarbību. Šajā ziņā īpašu uzmanību pievērš svarīgo un rūpniecisko pamattehnoloģiju izstrādei un lietošanai, pārejai no atklāšanas līdz izmantošanai tirgū, starpdisciplīnu pētniecībai un inovācijai, sociālajām un ekonomikas zinātnēm un humanitārajām zinātnēm, kā arī ERA izveides un darbības veicināšanai, sadarbībai ar trešām valstīm, atbildīgai pētniecībai un inovācijai, tostarp dzimumu līdztiesībai, un pētnieka profesijas pievilcīguma palielināšanai un pētnieku pārrobežu un starpnozaru mobilitātes veicināšanai. 2. Ja tiek atbalstīta netieša darbība, kurai ir īpaši svarīga nozīme vairākām no 5. panta 2. punktā noteiktajām prioritātēm vai vairākiem konkrētajiem mērķiem kādā no minētajām prioritātēm, finanšu summu attiecīgajai darbībai var kombinēt no summām, kas piešķirtas attiecīgi katrai prioritātei vai katram konkrētajam mērķim. 14. pants Zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, tirgu un sabiedrības attīstība Pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un darbības atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, tirgu un sabiedrības attīstību, turklāt inovācija ietver uzņēmējdarbības, organizatoriskus un sociālus aspektus. 15. pants Dzimumu līdztiesība Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. 16. pants Ētikas principi 1. Visos pētniecības un inovācijas pasākumos pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus. Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni. 2. Pētniecības un inovācijas darbības, ko veic pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, [ekskluzīvi] vērš uz civilo izmantojumu. 3. Nefinansē šādas pētniecības jomas: (a) zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos; (b) zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas varētu šādas izmaiņas padarīt par pārmantojamām; (c) zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 4. Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt kā atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, tā atkarībā no iesaistīto dalībvalstu tiesiskā regulējuma. Par pētniecības pasākumiem, kuri visās dalībvalstīs ir aizliegti, finansējums piešķirts netiks. Pasākuma īstenošana kādā dalībvalstī, kurā šāds pasākums ir aizliegts, finansēta netiks. 5. Šā panta 3. punktā minētās pētniecības jomas var pārskatīt, kad tiek veikts 26. panta 1. punktā minētais starpposma novērtējums, ņemot vērā zinātnes sasniegumus. 17. pants Papildināmība ar citām Savienības programmām Pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” īsteno tā, lai tiktu papildinātas citas Savienības finansējuma programmas, tostarp struktūrfondi. II IEDAĻA KONKRĒTAS DARBĪBAS JOMAS 18. pants Mazi un vidēji uzņēmumi 1. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) pienācīgu dalību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un tās inovāciju ietekmi uz MVU. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvus un kvalitatīvus novērtējumus. 2. Konkrētā mērķa “Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās” ietvaros, kā noteikts I pielikuma II daļas 1. punktā, un katra konkrētā mērķa ietvaros prioritātē “Sabiedrības problēmu risināšana”, kā noteikts I pielikuma III daļas 1.–6. punktā, īsteno īpašas darbības. Šādas īpašās darbības izpaužas kā specializēts MVU instruments, kas ir vērsts uz visu veidu MVU, kuriem ir inovatīvais potenciāls, un tās īsteno saskaņoti un pielāgo MVU vajadzībām, kas noteiktas konkrētajam mērķim “Inovācija MVU” veltītajā iedaļā I pielikuma II daļas 3.3. punkta a) apakšpunktā. 3. Paredzams, ka integrētā pieeja, kas izklāstīta 1. un 2. punktā, ļaus aptuveni 15 % no kopējā apvienotā budžeta, kas paredzēts konkrētajam mērķim “Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās” un prioritātei “Sabiedrības problēmu risināšana”, atvēlēt MVU. 19. pants Publiskā-privātā sektora partnerības 1. Pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” var īstenot ar publiskā-privātā sektora partnerību starpniecību, ja visi attiecīgie partneri apņemas atbalstīt tādu pētniecības un inovācijas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuriem ir stratēģiski svarīga nozīme Savienības konkurētspējā un rūpnieciskajā līderībā, vai risināt īpašas sabiedrības problēmas. 2. Savienība var iesaistīties minētajās partnerībās kādā no šādiem veidiem: (a) Savienības finansiāls ieguldījums kopuzņēmumos, kas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu izveidoti, pamatojoties uz LESD 187. pantu, — ievērojot grozījumus to pamataktos —, jaunās publiskā-privātā sektora partnerībās, kas izveidotas, pamatojoties uz LESD 187. pantu, un citās finansēšanas struktūrās, kas minētas Regulas (ES) Nr. XX/2012 [jaunā Finanšu regula] [55. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) vai vii) punktā]. Šos partnerības veidus īsteno tikai tad, ja to pamato izvirzīto mērķu darbības joma un vajadzīgo resursu apjoms; (b) noslēdzot līgumiskas vienošanās starp 1. punktā minētajiem partneriem, kurās norāda partnerības mērķi, attiecīgās partneru saistības, galvenos rezultatīvos rādītājus un sasniedzamos rezultātus, identificējot arī pētniecības un inovācijas pasākumus, kam vajadzīgs atbalsts no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. 3. Publiskā un privātā sektora partnerības identificē atklāti un pārredzami, pamatojoties uz visiem šādiem kritērijiem: (a) Savienības līmenī īstenotas darbības pievienotā vērtība; (b) tas, cik liela ir to ietekme uz rūpniecisko konkurētspēju, ilgtspējīgu izaugsmi un sociālekonomiskajiem jautājumiem; (c) ilgtermiņa saistības, ko uzņēmušies visi partneri, pamatojoties uz vienotu redzējumu un skaidri definētiem mērķiem; (d) iesaistīto resursu apjoms un spēja piesaistīt papildu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, (e) skaidri noteikti katra partnera uzdevumi un saskaņoti rezultatīvie pamatrādītāji par visu izvēlēto laikposmu. 20. pants Publiskā-publiskā sektora partnerības 1. Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” veicina publiskā-publiskā sektora partnerību nostiprināšanu, ja darbības valsts, reģionālā vai starptautiskā līmenī tiek kopīgi īstenotas Savienībā. Īpašu uzmanību pievērš kopīgām plānošanas ierosmēm dalībvalstu starpā. 2. Publiskā-publiskā sektora partnerības var atbalstīt vai nu 5. panta 2. punktā noteikto prioritāšu ietvaros, vai arī to starpā, jo īpaši kādā no šiem veidiem: (a) ar ERA-NET instrumentu, izmantojot dotācijas, lai atbalstītu publiskā-publiskā sektora partnerības to gatavošanās pasākumos, tīklu struktūru ieviešanā, kopīgu pasākumu izstrādē, īstenošanā un koordinēšanā, kā arī atsevišķu kopīgi sagatavotu uzaicinājumu un transnacionāla rakstura darbību finansējuma papildināšanā; (b) Savienībai piedaloties programmās, kuras uzņēmušās vairākas dalībvalstis saskaņā ar LESD 185. pantu. Šā punkta a) apakšpunkta nolūkos papildu finansējumu piešķir ar nosacījumu, ka kopīgo uzaicinājumu un darbību dalībnieki jau iepriekš ir uzņēmušies ievērojamas finansiālas saistības. ERA-NET instruments var ietvert mērķi saskaņot kopīgo uzaicinājumu un darbību noteikumus un īstenošanas kārtību. To var arī izmantot, lai sagatavotos iniciatīvai atbilstoši LESD 185. pantam. Šā punkta b) apakšpunkta nolūkos šādas iniciatīvas ierosina tikai gadījumos, kad vajadzīga specializēta īstenošanas struktūra un kad dalības valstis ir ļoti stingri apņēmušās īstenot integrāciju zinātnes, pārvaldības un finanšu līmenī. Turklāt priekšlikumus attiecībā uz iniciatīvām, kas minētas b) apakšpunktā, identificē, pamatojoties uz visiem šādiem kritērijiem: (a) skaidri definēts mērķis, kas ir jāsasniedz, un tā saistība ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem un plašākiem Savienības politikas mērķiem; (b) skaidras dalības valstu finansiālas saistības, tostarp iepriekšējas saistības apvienot valsts un/vai reģionālus ieguldījumus transnacionālai pētniecībai un inovācijai; (c) Savienības līmenī īstenotas darbības pievienotā vērtība; (d) kritiskā masa attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, pasākumu līdzība un attiecīgās pētniecības īpatsvars, ko tās aptver; (e) LESD 185. panta kā visatbilstošākā mērķu sasniegšanas līdzekļa efektivitāte. 21. pants Starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām 1. Tiesību subjekti, kas reģistrēti trešās valstīs, un starptautiskas organizācijas var piedalīties pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešajās darbībās ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. XX/XX [Dalības noteikumi]. Starp pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm un to ietvaros veicina starptautisku sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, jo īpaši lai: (a) nostiprinātu Savienības izcilību un pievilcīgumu pētniecībā un inovācijā, kā arī tās ekonomisko un rūpniecisko konkurētspēju; (b) efektīvi risinātu vispārējās sabiedrības problēmas; (c) atbalstītu Savienības ārpolitikas un attīstības politikas mērķus, papildinot ārpolitikas un attīstības programmas. 2. Mērķtiecīgas darbības, kuru mērķis ir veicināt sadarbību ar konkrētām trešām valstīm vai trešo valstu grupām, īsteno, pamatojoties uz kopējām interesēm un savstarpēju izdevīgumu, ņemot vērā to zinātniskās un tehnoloģiskās spējas un tirgus iespējas, kā arī paredzamo ietekmi. Būtu jārosina savstarpēja piekļuve trešo valstu programmām. Lai maksimāli palielinātu ietekmi, veicina koordināciju un sinerģiju ar dalībvalstu un asociēto valstu ierosmēm. Nosakot sadarbības prioritātes, ņem vērā jaunākās norises Savienības politikā un iespējas sadarboties ar trešām valstīm, kā arī trešo valstu intelektuālā īpašuma sistēmu iespējamos trūkumus. 3. Turklāt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētā mērķa “Visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība” ietvaros īsteno horizontālus un transversālus pasākumus starptautiskas sadarbības stratēģiskās attīstības veicināšanai, kā noteikts I pielikuma III daļas 6.3.2. punkta d) apakšpunktā. 22. pants Informēšana, paziņošana un izplatīšana Eiropas Komisija veic ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” saistītās informēšanas un paziņošanas darbības, tostarp paziņo par atbalstītajiem projektiem un rezultātiem. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” komunikācijas pasākumiem piešķirtais budžets paredzēts arī tam, lai finansētu Savienības politisko prioritāšu paziņošanu, ja tie ir saistīti ar šīs regulas vispārīgo mērķi. Informācijas izplatīšanas un paziņošanas pasākumi ir neatņemams uzdevums visās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalstītajās darbībās. Turklāt atbalsta šādas īpašas darbības: (a) ierosmes, kuru mērķis ir vairot izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jo īpaši tiem reģioniem vai dalībniekiem, kas ir pārstāvēti nepietiekami; (b) mērķtiecīgu palīdzību projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu tiem piekļuvi prasmēm, kas vajadzīgas, lai optimizētu rezultātu paziņošanu un izplatīšanu; (c) darbības, kuru rezultātā tiek apvienoti rezultāti no vairākiem projektiem, tostarp tiem, kas var būt finansēti no citiem avotiem, lai nodrošinātu lietotājdraudzīgas datubāzes un ziņojumus, kuros apkopoti galvenie secinājumi; (d) izplatīšana politikas veidotājiem, tostarp standartizācijas institūcijām, lai veicinātu, ka attiecīgās institūcijas izmanto ar politiku saistītos rezultātus starptautiskā, Savienības, valsts un reģionālā līmenī; (e) ierosmes, kuru mērķis ir veicināt dialogu un debates ar plašāku sabiedrību par jautājumiem, kas saistīti ar zinātni, tehnoloģijām un inovāciju, un izmantot priekšrocības, ko sniedz sociālie plašsaziņas līdzekļi un citas novatoriskas tehnoloģijas un metodoloģijas. III NODAĻA KONTROLE 23. pants Kontrole un revīzija 1. Kontroles sistēmu, ko izveido šīs regulas īstenošanai, strukturē tā, lai nodrošinātu pamatotu pārliecību par to, ka tiks sasniegta ar darbību efektivitāti un lietderību saistītā riska pienācīga pārvaldība, kā arī pakārtoto darījumu likumība un pareizība, ņemot vērā to, ka programmas ir daudzgadu programmas, kā arī attiecīgo maksājumu veidu. 2. Kontroles sistēma nodrošina atbilstošu līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos, tā, lai varētu sasniegt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus un lai tai varētu piesaistīt visizcilākos pētniekus un visnovatoriskākos uzņēmumus. 3. Kontroles sistēmas ietvaros revīzijas stratēģija attiecībā uz izdevumiem netiešajām darbībām pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir balstīta uz reprezentatīva izdevumu parauga finanšu revīziju par visu pamatprogrammu. Šādu reprezentatīvu paraugu papildina ar atlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. Netiešo darbību izdevumu revīziju pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” veic saskaņoti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu, lai mazinātu revīzijas radīto slogu dalībniekiem. 24. pants Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus un citas trešās personas, kuras pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros ir saņēmušas Savienības līdzekļus. Neskarot 3. punktu, Komisija revīzijas var veikt četru gadu laikā pēc galīgā maksājuma veikšanas. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[20] noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. 4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas. IV NODAĻA UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 25. pants Uzraudzība 1. Komisija katru gadu veic pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, tās īpašās programmas un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta pasākumu īstenošanas uzraudzību. Šādā uzraudzībā iekļauj informāciju par tādiem transversāliem jautājumiem kā ilgtspēja un klimata pārmaiņas, kā arī informāciju par izdevumiem, kas attiecas uz klimata jomu. 2. Komisija paziņo un izplata šādas uzraudzības rezultātus. 26. pants Novērtēšana 1. Novērtējumus veic pietiekami savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. (a) Ne vēlāk kā 2017. gada beigās Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic pārskatīšanu attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu. Otro līdzekļu piešķīrumu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam, kā paredzēts 6. panta 3. punktā, dara pieejamu pēc šādas pārskatīšanas. Pārskatīšanā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta panākto progresu novērtē pēc šādiem parametriem: i) regulas 6. panta 3. punktā noteiktā līdzekļu pirmā piešķīruma apgūšanas līmenis, nošķirot summu, kas izmantota pirmās kārtas ZIK attīstībai, no otrajai kārtai paredzētā sākotnējā finansējuma, un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta spēja piesaistīt līdzekļus no zināšanu un inovāciju kopienu partneriem un no privātā sektora, kā noteikts Regulā xx/2012 [pārskatītā EIT regula]; ii) saskaņotais termiņš zināšanu un inovāciju kopienu trešās kārtas uzsākšanai un esošo ZIK ieplānotās finansiālās vajadzības atbilstoši to konkrētajai attīstībai; un iii) Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta un zināšanu un inovāciju kopienu ieguldījums pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātē “Sabiedrības problēmu risināšana” un īpašā mērķa “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” sasniegšanā. (b) Ne vēlāk kā 2017. gada beigās un ņemot vērā ex-post novērtējumu par Septīto pamatprogrammu, kas jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, un pārskatu par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, tās īpašās programmas —kā arī Eiropas Pētniecības padomes — un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta pasākumu starpposma novērtējumu attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu (rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī) un visu pasākumu turpināšanas nepieciešamību, resursu efektivitāti un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējām un Savienības pievienoto vērtību. Minētajā novērtējumā arī ņem vērā aspektus, kas saistīti ar finansējuma pieejamības iespējām dalībniekiem visos reģionos, MVU un attiecībā uz dzimumu līdzsvara veicināšanu. Minētajā novērtējumā turklāt ņem vērā pasākumu ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā un priekšgājējas programmas pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus. (c) Ne vēlāk kā 2023. gada beigās Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, tās īpašās programmas un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta pasākumu ex-post novērtējumu. Šādā novērtējumā ņem vērā pasākumu pamatojumu, īstenošanu un sasniegumus, kā arī ietekmi ilgākā termiņā un ilgtspējību, lai novērtējuma rezultātus varētu izmantot lēmuma pieņemšanai par kāda vēlāka pasākuma iespējamo atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu. 2. Minimums, uz ko balstās, novērtējot, ciktāl ir sasniegti pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķi, ir rezultatīvie rādītāji attiecībā uz vispārīgajiem mērķiem un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, kas noteikti šīs regulas I pielikumā, un rezultatīvie rādītāji attiecībā uz konkrētajiem mērķiem, kas noteikti īpašajā programmā, tostarp attiecīgie pasākumu pamatvirzieni. 3. Dalībvalstis sniedz Komisijai datus un informāciju, kas vajadzīgi, lai varētu veikt attiecīgo pasākumu uzraudzību un novērtēšanu. 4. Komisija paziņo šādu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” novērtējumu secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. III SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 27. pants Atcelšanas un pārejas noteikumi 1. Lēmumu Nr. 1982/2006/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra. 2. Tomēr darbības, kas uzsāktas atbilstoši Lēmumam Nr. 1982/2006/EK, un finansiālās saistības, kas attiecas uz minētajām darbībām, līdz to pabeigšanai turpina reglamentēt minētais lēmums. 3. Ar 6. pantā minēto finanšu piešķīrumu var segt arī tādas tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju no šīs programmas uz pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK. 28. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS Konkrēto mērķu un pasākumu pamatvirzieni Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgais mērķis ir veidot uz zināšanām un inovāciju balstītu ekonomiku visā Savienībā, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu attīstību. Tas atbalsta stratēģiju “Eiropa 2020” un citus Savienības politikas virzienus, kā arī Eiropas Pētniecības telpas izveidi un darbību. Rezultatīvie rādītāji panākumu novērtēšanai attiecībā pret šo vispārīgo mērķi ir šādi: – stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis attiecībā uz pētniecību un izstrādi (3 % no IKP); – stratēģijas “Eiropa 2020” inovācijas pamatrādītājs. Šo vispārīgo mērķi tiecas sasniegt, izmantojot trīs atšķirīgas un vienlaikus savstarpēji nostiprinošas prioritātes, kas katra paredz konkrētu mērķu kopumu. Tās tiks īstenotas vienmērīgi, lai veicinātu mijiedarbību starp dažādajiem konkrētajiem mērķiem, novērstu centienu dublēšanos un nostiprinātu to kopējo ietekmi. Kopīgais pētniecības centrs veicina pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgā mērķa un prioritāšu sasniegšanu ar konkrētu mērķi sniegt uz saņēmēju orientētu zinātnisko un tehnisko atbalstu saistībā ar Savienības politikas virzieniem. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) sniedz ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgā mērķa un prioritāšu sasniegšanā ar konkrētu mērķi integrēt pētniecības, inovācijas un izglītības “zināšanu trīsstūri”. Rādītāji EIT darbības novērtēšanai ir šādi: – organizācijas no universitātēm, uzņēmējdarbības un pētniecības jomām, kuras integrētas zināšanu un inovāciju kopienās; – sadarbība “zināšanu trīsstūrī”, kā rezultātā tiek izstrādāti novatoriski produkti un procesi. Šajā pielikumā ir izklāstīti pamatvirzieni minētajiem konkrētajiem mērķiem un pasākumiem, kas minēti 5. panta 2., 3. un 4. punktā. I daļa. Prioritāte “Zinātnes izcilība” Šīs daļas mērķis ir nostiprināt un paplašināt Savienības zinātniskās bāzes izcilību un konsolidēt Eiropas Pētniecības telpu, lai Savienības pētniecības un inovācijas sistēma kļūtu konkurētspējīgāka pasaules mērogā. Tas sastāv no četriem konkrētiem mērķiem: (a) Eiropas Pētniecības padome (ERC) nodrošina pievilcīgu un elastīgu finansējumu, lai talantīgi un radoši individuāli pētnieki un to komandas varētu tiekties uz visdaudzsološākajiem panākumiem augstākajā zinātnes līmenī, pamatojoties uz Savienības mēroga konkurenci; (b) nākotnes un jaunās tehnoloģijas atbalsta kopīgu pētniecību, lai palielinātu Eiropas spējas progresīvās un atbilstīgi paradigmām mainīgas inovācijas jomā. Tās veicina sadarbību starp zinātnes disciplīnām tādā jomā kā pilnīgi jaunas augsta riska idejas un paātrina visdaudzsološāko jauno zinātnes un tehnoloģijas virzienu attīstību, kā arī attiecīgo zinātnisko kopienu strukturēšanu Savienības mērogā; (c) Marijas Kirī vārdā nosauktas darbības nodrošina izcilu un novatorisku apmācību pētniecībā, ka arī pievilcīgas karjeras un zināšanu apmaiņas iespējas, izmantojot pētnieku pārrobežu un starpnozaru mobilitāti, lai viņus vislabāk sagatavotu sabiedrības pašreizējo un nākotnes problēmu risināšanai; (d) pētniecības infrastruktūra attīsta Eiropas pētniecības infrastruktūru 2020. gadam un vēlākai nākotnei, veicina tās inovatīvo potenciālu un cilvēkkapitālu, šos pasākumus papildinot ar saistīto Savienības politiku un starptautisku sadarbību. Katrs no šiem virzieniem ir pierādījis, ka var radīt augstu Savienības pievienoto vērtību. Visi šie konkrētie mērķi kopā rada spēcīgu un līdzsvarotu darbību kopumu, kas apvienojumā ar valsts un reģionālā līmenī veiktām darbībām aptver Eiropas plašās vajadzības attiecībā uz progresīvo zinātni un tehnoloģiju. To apvienošana vienā programmā nodrošina lielāku to darbības saskaņotību racionalizētā, vienkāršotā un mērķtiecīgākā veidā, vienlaikus saglabājot nepārtrauktību, kam ir būtiska nozīme to efektivitātes uzturēšanā. Pasākumiem raksturīgi ir tas, ka tie ir vērsti uz nākotni, prasmju veidošanu ilgtermiņā, koncentrēti uz zinātnes, tehnoloģijas, pētnieku un inovāciju nākamo paaudzi un sniedz atbalstu jaunajiem talantiem no visas Savienības un asociētajām valstīm, kā arī no visas pasaules. Ņemot vērā Eiropas zinātnieku kopienas orientāciju uz zinātni un lielā mērā augšupējo un pētnieku ierosināto finansējuma kārtību, tai būs nozīmīga loma to pētniecības virzienu noteikšanā, kuri tiks ņemti vērā programmā. II daļa. Prioritāte “Vadošā loma rūpniecībā” Šīs daļas mērķis ir paātrināt to tehnoloģiju un inovāciju attīstību, uz kurām būs balstīti nākotnes uzņēmumi, un palīdzēt novatoriskiem Eiropas MVU to izaugsmē, lai kļūtu par pasaulē vadošajiem uzņēmumiem. Šī daļa sastāv no trim konkrētiem mērķiem: (a) vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā ir vērsta uz īpašu atbalstu pētniecības, izstrādes un demonstrējumu pasākumiem tādās jomās kā IKT, nanotehnoloģija, progresīvie materiāli, biotehnoloģija, progresīvā ražošana un pārstrāde un kosmoss. Uzsvars tiks likts uz mijiedarbību un konverģenci starp dažādām tehnoloģijām un to ietvaros; (b) piekļuve riska kapitāla finansējumam ir vērsta uz to, lai novērstu pieejamā aizņēmuma finansējuma un pašu kapitāla nepietiekamību pētniecībai un izstrādei un novatoriskiem uzņēmumiem un projektiem visos attīstības posmos. Kopā ar Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas pašu kapitāla instrumentu šis mērķis atbalstīs Savienības līmeņa riska kapitāla attīstību; (c) inovācija MVU stimulē visu veidu inovāciju MVU, īpaši koncentrējoties uz tiem MVU, kuriem ir iespējas augt un kļūt starptautiskiem visā vienotajā tirgū un ārpus tā. Pasākumus īsteno atbilstoši uz uzņēmējdarbību vērstai programmai. Budžets konkrētajiem mērķiem “Piekļuve riska kapitāla finansējumam” un “Inovācija MVU” tiks noteikts, ievērojot no pieprasījuma atkarīgu augšupēju motivāciju bez iepriekš noteiktām prioritātēm. To papildina finanšu instrumentu un īpaša MVU instrumenta izmantošana, ievērojot politiski noteiktu motivāciju daļā “Sabiedrības problēmu risināšana” un konkrētā mērķa “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” ietvaros. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tiks izmantota integrēta pieeja attiecībā uz MVU dalību, kas varētu sasniegt apmēram 15 % no kopējā apvienotā MVU piešķirtā budžeta, kurš atvēlēts visiem konkrētajiem mērķiem daļā “Sabiedrības problēmu risināšana” un konkrētajam mērķim “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā”. Konkrētā mērķa “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” darbībās ievēro uz tehnoloģijām vērstu pieeju, lai izstrādātu pamattehnoloģijas, ko var izmantot vairākās jomās un rūpniecības un pakalpojumu nozarēs. Šo tehnoloģiju lietojumu sabiedrības problēmu risināšanai atbalsta vienlaicīgi ar pamatprogrammas daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”. III daļa. Prioritāte “Sabiedrības problēmu risināšana” Šī daļa ir tieša atbilde uz stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajām politikas prioritātēm un sabiedrības problēmām, un tās mērķis ir stimulēt to pētniecības un inovācijas centienu kritisko masu, kas vajadzīgi, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus. Finansējumu novirza uz šādiem konkrētajiem mērķiem: (a) veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība; (b) pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika; (c) droša, tīra un efektīva enerģija; (d) vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports; (e) klimata politika, resursefektivitāte un izejvielas; (f) visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība. Visos šajos pasākumos īsteno uz problēmām balstītu pieeju, koncentrējoties uz politikas prioritātēm, bet iepriekš konkrēti nenosakot to tehnoloģiju vai risinājumu izvēli, kuri būtu jāattīsta. Uzsvaru liek uz resursu un zināšanu kritiskās masas apvienošanu no dažādām jomām, tehnoloģijām un zinātnes disciplīnām, lai atrisinātu šīs problēmas. Pasākumi aptver visu ciklu, sākot no pētniecības līdz tirgum, pirmo reizi koncentrējoties uz pasākumiem, kas saistīti ar inovāciju, piemēram, uz izmēģinājuma projektiem, demonstrējumiem, izmēģinājuma stendiem, atbalstu publiskajam iepirkumam, izstrādi, tiešo lietotāju virzītu inovāciju, sociālo inovāciju un inovāciju ieviešanu tirgū. Visu minēto problēmu risināšanā neatņemama pasākumu sastāvdaļa ir sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes. Turklāt šo disciplīnu pamatattīstību atbalsta arī konkrētā mērķa “Visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība” ietvaros. Atbalsts tiks arī novirzīts pārliecinošu datu bāzes radīšanai politikas veidošanas nolūkā starptautiskā, Savienības, valsts un reģionālā līmenī. Ņemot vērā, ka daudzas problēmas ir globālas problēmas, katras problēmas risināšanā neatņemama sastāvdaļa ir stratēģiska sadarbība ar trešām valstīm. Turklāt konkrētā mērķa “Visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība” ietvaros sniedz transversālu atbalstu starptautiskai sadarbībai. Konkrētais mērķis “Visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība” ietver arī pasākumu plaisas mazināšanai starp pētniecību un inovāciju ar īpašiem pasākumiem izcilības izvēršanai mazāk attīstītos Savienības reģionos. Kopīgā pētniecības centra pasākumi ir pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” neatņemama sastāvdaļa, lai nodrošinātu stabilu, uz faktiem balstītu atbalstu Savienības politikas virzieniem. To panāk, ņemot vērā saņēmēju vajadzības un īstenojot uz nākotni vērstus pasākumus. EIT īstenos svarīgu lomu, apvienojot izcilu pētniecību, izglītību un inovāciju un tādējādi integrējot “zināšanu trīsstūri”. EIT to darīs galvenokārt ar zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) starpniecību. Turklāt tas nodrošinās pieredzes apmaiņu ārpus ZIK ar mērķtiecīgu izplatīšanas un zināšanu apmaiņas pasākumu starpniecību, tādējādi veicinot inovācijas modeļu ātrāku ieviešanu tirgū visā Savienībā. I DAĻA ZINĀTNES IZCILĪBA 1. Eiropas Pētniecības padome (ERC) 1.1. Konkrētais mērķis Konkrētais mērķis ir nostiprināt Eiropas pētniecības izcilību, dinamiskumu un radošumu. Eiropa ir izvirzījusi sev augstu mērķi pāriet uz jaunu ekonomikas modeli, kura pamatā ir gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme. Šāda veida pārmaiņām būs nepieciešami arvien būtiskāki uzlabojumi pašreizējās tehnoloģijās. Lai to nodrošinātu, būs vajadzīgas lielākas spējas uz zinātni balstītā inovācijā, ko ierosinās radikālas, jaunas zināšanas, tādējādi ļaujot Eiropai ieņemt vadošo stāvokli tādu tehnoloģisko paradigmu pārmaiņu radīšanā, kuras būs galvenie ražīguma izaugsmi, konkurētspēju, labklājību un sociālo progresu veicinošie faktori nākotnē. Šādu tehnoloģisko paradigmu pārmaiņu izcelsme jau izsenis ir bijusi publiskā sektora zinātniskā bāze, pirms tās sāk veidot pamatu pilnībā jaunu rūpniecības nozaru un sektoru radīšanai. Pasaulē vadošā inovācija ir cieši saistīta ar zinātnisko izcilību. Reiz neapstrīdamais līderis Eiropa tagad atpaliek vislabāko un jaunāko zinātnes sasniegumu jomā un piekāpjas Amerikas Savienotajām Valstīm nozīmīgāko pēckara perioda tehnoloģijas sasniegumu ieviešanā. Lai gan Savienība joprojām ir lielākā zinātnisko publikāciju radītāja pasaulē, Amerikas Savienotajās Valstīs sagatavoto visietekmīgāko publikāciju skaits (kas pieder pie 1 % visvairāk citēto publikāciju) ir divtik lielāks. Līdzīgi arī starptautiskie universitāšu reitingi liecina, ka vadošās vietas ieņem ASV universitātes. Turklāt 70 % pasaules Nobela prēmijas saņēmēju mitinās ASV. Viena problēmas šķautne ir tāda, ka, lai gan Eiropa un Amerikas Savienotās Valstis iegulda līdzīgas summas savā publiskā sektora zinātniskajā bāzē, Savienībā ir gandrīz trīsreiz vairāk publiskā sektora pētnieku, kā rezultātā ieguldījumi uz katru pētnieku ir ievērojami mazāki. Turklāt ASV finansējums ir vairāk selektīvs līdzekļu piešķiršanā vadošajiem pētniekiem. Tas palīdz izskaidrot, kāpēc Savienības publiskā sektora pētnieki kopumā ir mazāk produktīvi un to kopējā zinātniskā ietekme ir mazāka nekā to ASV kolēģiem, kuru skaita ziņā ir daudz mazāk. Vēl viens svarīgs problēmas aspekts ir tāds, ka daudzās Eiropas valstīs publiskais sektors joprojām nepiedāvā vislabākajiem pētniekiem pietiekami pievilcīgus nosacījumus. Talantīgiem jauniem pētniekiem var būt nepieciešami daudzi gadi, lai kļūtu par neatkarīgiem pilntiesīgiem zinātniekiem. Tādējādi tiek nelietderīgi izmantots plašs Eiropas pētniecības potenciāls, kavējot tādu jaunās paaudzes pētnieku veidošanos, kuriem ir jaunas idejas un enerģiskums, un mudinot pētniekus sākt karjeru ar mērķi tikt paaugstinātiem amatā citā darbavietā. Turklāt šie faktori vēl vairāk palielina Eiropas salīdzinošo nepievilcīgumu globālajā konkurencē par talantīgu zinātnieku piesaistīšanu. ASV sistēmas spēja piedāvāt vairāk līdzekļu uz vienu pētnieku un labākas karjeras iespējas izskaidro to, kāpēc ASV joprojām piesaista vislabākos pētniekus no visas pasaules, tostarp desmitiem tūkstošus pētnieku no Savienības. 1.2. Pamatojums un Savienības pievienotā vērtība ERC tika izveidota, lai nodrošinātu Eiropas labākajiem pētniekiem — gan sievietēm, gan vīriešiem — resursus, kas viņiem vajadzīgi, lai varētu veiksmīgāk konkurēt pasaules līmenī, finansējot individuālas pētnieku grupas, pamatojoties uz Eiropas mēroga konkurenci. ERC darbojas autonomi, un neatkarīga Zinātniskā padome, kuras sastāvā ir zinātnieki, inženieri un stipendiāti ar visizcilāko reputāciju un zināšanām, nosaka vispārīgo zinātnisko stratēģiju un īsteno pilnas tiesības attiecībā uz lēmumiem par finansējamo pētniecības veidu. Tās ir būtiskas ERC iezīmes, kas garantē tās zinātniskās programmas efektivitāti, tās darbības un salīdzinošās izvērtēšanas procesa kvalitāti un uzticības iemantošanu zinātnieku kopienā. ERC visā Eiropā darbojas pēc konkurences principa, tāpēc spēj piesaistīt plašāku talantu un ideju klāstu, nekā tas būtu iespējams jebkurai valstiskai struktūrai. Vislabākie pētnieki un vislabākās idejas savstarpēji konkurē. Pretendenti apzinās, ka viņiem savā darbā ir jāsasniedz visaugstākais līmenis, par kuru piešķirtā atlīdzība ir elastīgs finansējums atbilstīgi godīgas konkurences nosacījumiem neatkarīgi no vietēja mēroga trūkumiem vai valsts finansējuma pieejamības. Tāpēc ir paredzams, ka ERC finansētajai progresīvajai pētniecībai būs būtiska tieša ietekme tādā ziņā, ka tā paplašinās zināšanu robežas, radīs iespējas sasniegt jaunus un bieži vien negaidītus rezultātus zinātnē un tehnoloģijā un jaunas jomas, kurās veikt pētniecību, un tas galu galā var radīt pilnīgi jaunas idejas, kas rosinās inovāciju, uzņēmumu radošumu un atrisinās sabiedrības problēmas. Katra inovācijas ķēdes posma pamatā ir šis izcilais individuālu zinātnieku un novatorisku ideju apvienojums. Papildus minētajam ERC ir būtiska strukturāla ietekme, radot spēcīgu stimulu Eiropas pētniecības sistēmas kvalitātes paaugstināšanai kopumā papildus tiem pētniekiem un projektiem, kurus ERC finansē tieši. ERC finansētie projekti un pētnieki izvirza skaidru un iedvesmojošu mērķi progresīvajai pētniecībai Eiropā, paplašina tās daudzveidību un palielina tās pievilcīgumu vislabākajiem pētniekiem globālā līmenī. Prestižs, ko nozīmē ERC dotāciju saņēmēju uzņemšana, un saistītais “izcilības zīmogs” pastiprina konkurenci starp Eiropas universitātēm un citām pētniecības organizācijām, lai piedāvātu vispievilcīgākos nosacījumus vislabākajiem pētniekiem. Arī valstu sistēmu un individuālu pētniecības institūtu spēja piesaistīt un uzņemt ERC dotāciju ieguvējus nosaka etalonu, kas ļauj tām novērtēt savas relatīvās priekšrocības un trūkumus un attiecīgi pārstrukturizēt savu politiku un praksi. Tāpēc ERC finansējums papildina notiekošos centienus Savienības, valstu un reģionālā līmenī, lai varētu veikt pārstrukturizēšanu, veidot spējas un attīstīt Eiropas pētniecības sistēmas maksimālu potenciālu un pievilcīgumu. 1.3. Pasākumu pamatvirzieni ERC darbības pamatuzdevums ir nodrošināt pievilcīgu ilgtermiņa finansējumu, lai atbalstītu izcilus pētniekus un pētnieku grupas fundamentālas augsta ieguvuma/ augsta riska izpētes veikšanā. ERC finansējumu piešķir, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem vispārzināmajiem principiem. Vienīgais kritērijs, pamatojoties uz kuru piešķir ERC dotācijas, ir zinātniskā izcilība. ERC darbojas uz augšupējas pieejas pamata bez iepriekš noteiktām prioritātēm. ERC dotācijas var saņemt individuālas pētnieku grupas, ko veido jebkura vecuma pētnieki no jebkuras valsts pasaulē, kuri strādā Eiropā. Turklāt ERC mērķis ir veicināt veselīgu konkurenci Eiropā. ERC piešķir īpašu prioritāti palīdzības sniegšanai jaunajiem pētniekiem, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, sniedzot viņiem pienācīgu atbalstu kritiskajā posmā, kad viņi izveido vai konsolidē savu pētniecības grupu vai programmu. ERC arī vajadzības gadījumā atbalsta jaunus darbības veidus zinātniskajā pasaulē, kuriem ir potenciāls radīt nozīmīgus rezultātus, un veicina savas finansētās pētniecības komerciālā un sociālā inovatīvā potenciāla izpēti. Tāpēc ERC ir izvirzījusi mērķi līdz 2020. gadam pierādīt, ka ERC konkursos piedalās vislabākie pētnieki, ka ERC finansējums ir tieši veicinājis visaugstākās kvalitātes zinātnisko publikāciju izdošanu un novatorisku tehnoloģiju un ideju komercializāciju un izmantošanu un ka ERC ir sniegusi būtisku ieguldījumu, lai Eiropa kļūtu par pievilcīgāku vidi vislabākajiem pasaules zinātniekiem. ERC mērķis jo īpaši ir būtiski palielināt Savienības īpatsvaru publikācijās, kas pieder pie 1 % pasaulē visvairāk citēto publikāciju. Turklāt tās mērķi ir arī būtiski palielināt tās finansēto izcilo pētnieku skaitu no valstīm ārpus Eiropas un ieviest konkrētus uzlabojumus institucionālajā praksē un valstu politikā, lai atbalstītu vislabākos pētniekus. ERC Zinātniskā padome nepārtraukti uzrauga ERC darbības un izvērtē, kā vislabāk sasniegt savus mērķus, izmantojot dotāciju shēmas, kurās īpaši uzsver skaidrību, stabilitāti un vienkāršību gan pretendentiem, gan arī to īstenošanā un pārvaldībā, un kā vajadzības gadījumā reaģēt uz jaunām vajadzībām. Tā cenšas uzturēt un pilnveidot ERC pasaules līmeņa salīdzinošās izvērtēšanas sistēmu, kuras pamatā ir pārredzama, taisnīga un objektīva priekšlikumu izskatīšana, lai tā varētu apzināt daudzsološu zinātnisko izcilību un talantu neatkarīgi no pētnieka dzimuma, tautības vai vecuma. Visbeidzot, ERC turpina veikt savus stratēģiskos pētījumus, lai sagatavotos saviem pasākumiem un atbalstītu tos, uzturēs ciešu saziņu ar zinātnieku kopienu un citām ieinteresētajām personām un centīsies ar saviem pasākumiem papildināt pētniecību, ko veic citos līmeņos. 2. Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) 2.1. Konkrētais mērķis Konkrētais mērķis ir veicināt pilnīgi jaunu tehnoloģiju izstrādi, izpētot jaunas un augsta riska idejas, kuru pamatā ir zinātnes pamatatziņas. Nodrošinot elastīgu atbalstu uz mērķi un sadarbību vērstai starpdisciplīnu pētniecībai dažādā mērogā un ieviešot novatorisku pētniecības praksi, mērķis ir apzināt un īstenot iespējas radīt ilgtermiņa ieguvumu pilsoņiem, ekonomikai un sabiedrībai. NJT veicina pētniecību ārpus zināmās, pieņemtās un plaši lietotās zinātniskās izpētes robežām un rosina radošu un izdomas bagātu domāšanu, lai atklātu daudzsološus veidus, kā izstrādāt spēcīgas, jaunas tehnoloģijas, no kurām dažas varētu attīstīties un kļūt par tehnoloģiskām un intelektuālām paradigmām nākamajām desmitgadēm. NJT veicina centienus maza mēroga pētniecības iespēju īstenošanā visās jomās, tostarp arī jaunu virzienu atklāšanu un sarežģītu zinātnes un tehnoloģiju (ZT) problēmu risināšanu, kam nepieciešama programmu apvienošanās un sadarbība visā Eiropā un ārpus tās. Šāda pieeja ir vērsta uz izcilību un aptver arī pirmskonkurences posma ideju izpēti tehnoloģiju nākotnes veidošanai, dodot sabiedrībai iespēju gūt labumu no daudzdisciplīnu pētniecības sadarbības pasākumiem, kuri jāīsteno Eiropas līmenī, izveidojot saikni starp pētniecību, kuru virza zinātne, un pētniecību, kuru virza sabiedrības problēmas vai rūpniecības konkurētspēja. 2.2. Pamatojums un Savienības pievienotā vērtība Revolucionāri sasniegumi, kuriem ir transformējoša ietekme, arvien biežāk notiek, paļaujoties uz intensīvu sadarbību starp zinātnes un tehnoloģijas disciplīnām (piemēram, informāciju un komunikāciju, bioloģiju, ķīmiju, Zemes sistēmas zinātnes, materiālzinātni, neirozinātni un kognitīvo zinātni, sociālajām zinātnēm vai ekonomiku) un mākslu un humanitārajām zinātnēm. Tam ir vajadzīga ne vien izcilība zinātnē un tehnoloģijā, bet arī jauna attieksme un novatoriska mijiedarbība starp ļoti dažādiem pētniecībā iesaistītiem dalībniekiem. Lai gan dažas idejas var attīstīt nelielā mērogā, citas var būt tik sarežģītas, ka to īstenošanai ir nepieciešams apvienot centienus plašā mērogā un ievērojami ilgā laikposmā. To ir atzinusi lielākā daļa pasaules ekonomiku, un pasaulē arvien palielinās konkurence tādu augstākā zinātnes līmeņa jauno tehnoloģisko iespēju apzināšanā un īstenošanā, kurām ir būtiska ietekme uz inovāciju un sabiedrisku labumu. Lai šie darbības veidi būtu efektīvi, tie ir steidzīgi jāizvērš līdz plašam mērogam, apvienojot programmas Eiropas, valsts un reģionālā līmenī kopīgu mērķu sasniegšanai, lai radītu kritisko masu, veicinātu sinerģiju un sasniegtu optimālu sviras efektu. NJT programma aptver visu zinātniskās inovācijas klāstu — tikko izstrādātu un “trauslu” ideju augšupēju, neliela mēroga izpēti agrīnā posmā, jaunu pētniecības un inovācijas kopienu veidošanu jaunās, mainīgās pētniecības jomās un plašas un apvienotas pētniecības ierosmes, ko strukturē atbilstoši pētniecības programmai, kuras mērķis ir sasniegt vērienīgus un augstus mērķus. Katram no šiem trim iesaistīšanās līmeņiem ir tam raksturīga īpaša vērtība, un tajā pašā laikā tie ir savstarpēji papildinoši un sinerģiski. Piemēram, neliela mēroga izpētē var atklāties nepieciešamība attīstīt jaunus virzienus, pamatojoties uz kuriem galu galā var tikt ieviesta plaša mēroga un pēc plāna īstenota intervence. Tie piesaista ļoti daudzus un dažādus pētniecības dalībniekus, tostarp jaunus pētniekus un MVU, kuros ir augsta pētniecības intensitāte, kā arī ieinteresēto personu kopienas (pilsonisko sabiedrību, politikas veidotājus, rūpniecību un sabiedriskos pētniekus), kuras, tām strukturējoties, attīstoties un iemantojot sev raksturīgās iezīmes, koncentrē uz noteiktām pētniecības programmām. 2.3. Pasākumu pamatvirzieni Lai gan NJT programmas mērķis ir būt teorētiskai, transformējošai un neparastai, tās pasākumos ievēro atšķirīgu loģiku, sākot no pilnībā atvērtas līdz tādai, kurā dažādos līmeņos tiek strukturētas tēmas, kopienas un finansējums. Pasākumos tiek konkretizēta dažāda loģika darbībai attiecīgajā mērogā, apzinoties un izmantojot iespējas nodrošināt ilgtermiņa ieguvumu pilsoņiem, ekonomikai un sabiedrībai: (a) veicinot novatoriskas idejas (“atvērtās NJT”), NJT atbalsta tikko aizsāktu zinātnisko un tehnoloģisko pētniecību, izpētot jaunus pamatus pilnīgi jaunām nākotnes tehnoloģijām, apstrīdot pašreizējās paradigmas un riskējot iesaistīties neizpētītās jomās. Augšupvērsts atlases process, kas ir plaši pieejams jebkurām pētniecības idejām, veido mērķtiecīgu projektu daudzveidīgu portfeli. Galvenais uzdevums ir daudzsološu jaunu jomu, norišu un tendenču agrīna atklāšana apvienojumā ar tādu jaunu pētniecības un inovācijas dalībnieku piesaistīšanu, kuriem ir augsts potenciāls; (b) rūpējoties par jauniem virzieniem un kopienām (“proaktīvās NJT”), NJT pievēršas vairākiem daudzsološiem pētniecības virzieniem ar iespēju radīt tādu savstarpēji saistītu projektu kritisko masu, kuri kopā veido plašu un daudzveidīgu bāzi dažādu jomu izpētei un apvieno zināšanas Eiropas mērogā; (c) risinot īpaši aktuālas starpdisciplīnu ZT problēmas (“NJT pamatiniciatīvas”), NJT atbalsta vērienīgu plaša mēroga zinātnisko pētniecību, kuras mērķis ir sasniegt būtiskus zinātniskus pavērsienus. Šādu darbību vajadzībām tiks veikta Eiropas un valstu programmu pielāgošana. Zinātnes sasniegumiem vajadzētu radīt stabilu un plašu pamatu nākotnes tehnoloģiju inovācijai un ekonomiskai izmantošanai dažādās jomās, kā arī jaunus ieguvumus sabiedrībai. Attiecībā uz katru pasākumu nosaka vispiemērotāko atvērtības un mainīgās tēmu, kopienu un finansējuma strukturēšanas pakāpes apvienojumu, lai optimāli sasniegtu izvirzītos mērķus. 3. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības 3.1. Konkrētais mērķis Konkrētais mērķis ir nodrošināt Eiropas intelektuālā kapitāla optimālu attīstību un dinamisku izmantošanu, lai radītu jaunas prasmes un inovāciju, un tādējādi maksimāli izmantot minētā kapitāla potenciālu visās nozarēs un reģionos. Atbilstoši apmācīti, dinamiski un radoši pētnieki ir ļoti svarīgs “izejmateriāls” vislabākajai zinātnei un visproduktīvākajai pētnieciskajai inovācijai. Lai gan Eiropa uzņem plašu un daudzveidīgu prasmīgu cilvēkresursu kopumu pētniecībā un inovācijā, tas ir pastāvīgi jāpapildina, jāuzlabo un jāpielāgo strauji mainīgajām darba tirgus vajadzībām. Pašlaik tikai 46 % no šā cilvēkresursu kopuma darbojas uzņēmējdarbības nozarē — tas ir daudz mazāk nekā Eiropas galvenajās konkurentvalstīs, piemēram, 69 % Ķīnā, 73 % Japānā un 80 % Amerikas Savienotajās Valstīs. Turklāt demogrāfiskie faktori liecina, ka nākamajos dažos gados nesamērīgs skaits pētnieku sasniegs pensionēšanās vecumu. Šis apstāklis apvienojumā ar nepieciešamību pēc daudz lielāka augsti kvalificētu pētnieku skaita, ņemot vērā, ka pētniecības intensitāte Eiropas ekonomikā palielinās, būs viena no galvenajām problēmām, kas būs jārisina Eiropas izglītības, pētniecības un inovācijas sistēmām nākamajos gados. Vajadzīgā reforma ir jāsāk jau pētnieku karjeras sākotnējos posmos un jāturpina to doktora studiju vai pielīdzināmās pēcdiploma apmācības laikā. Eiropai ir jāizstrādā mūsdienīgas, novatoriskas apmācību sistēmas, ņemot vērā pētniecības un inovācijas prasības, kas ir īpaši konkurējošas un arvien vairāk sāk aptvert vairākas disciplīnas. Lai nodrošinātu pētniekiem inovācijas prasmes, kuru nepieciešamību nosaka nākotnes darbavietas, būs vajadzīga aktīva uzņēmumu, tostarp MVU, un citu sociālekonomisko dalībnieku aktīva iesaistīšanās. Svarīgs uzdevums būs arī būtiski uzlabot pētnieku mobilitāti, jo pašlaik tā joprojām ir pieticīgā līmenī; 2008. gadā tikai 7 % Eiropas doktora grāda kandidātu apguva apmācību citā dalībvalstī, bet mērķis ir līdz 2030. gadam šo īpatsvaru palielināt līdz 20 %. Šī reforma ir jāturpina katrā pētnieku karjeras posmā. Ļoti svarīgi ir palielināt pētnieku mobilitāti visos līmeņos, tostarp to pētnieku mobilitāti, kuri atrodas savas karjeras vidusposmā, ne vien starp valstīm, bet arī starp publisko un privāto sektoru. Tas rada spēcīgu stimulu mācīties un attīstīt jaunas prasmes. Tas arī ir galvenais faktors starpvalstu sadarbībā starp akadēmiķiem, pētniecības centriem un rūpniecības nozari. Cilvēciskais faktors ir pamats atbilstošai sadarbībai, kas ir galvenais faktors virzībā uz tādas novatoriskas un radošas Eiropas veidošanu, kura spēj risināt sabiedrības problēmas, un tam ir galvenā nozīme, lai varētu pārvarēt valstu politikas sadrumstalotību. Lai Eiropa varētu atjaunot ilgtspējīgu izaugsmi un risināt sabiedrības problēmas, svarīga nozīme ir sadarbībai un zināšanu apmaiņai, izmantojot individuālu mobilitāti visos karjeras posmos un augsti kvalificēta zinātniskā un inovācijas jomas personāla apmaiņu. Lai Eiropa neatpaliktu no tās konkurentiem pētniecībā un inovācijā, tai ir jāpiesaista vairāk jaunu sieviešu un vīriešu karjeras uzsākšanai pētniecībā un jārada īpaši pievilcīgas iespējas un vide pētniecībai un inovācijai. Vistalantīgākajiem speciālistiem no Eiropas un citām valstīm būtu jāuzskata Eiropa par visvēlamāko vietu, kur strādāt. Svarīgi aspekti, kuru ievērošana ir konsekventi jānodrošina visā Eiropā, ir dzimumu līdztiesība, augstas kvalitātes un uzticama nodarbinātība un darba apstākļi, kā arī atzīšana. 3.2. Pamatojums un Savienības pievienotā vērtība Šo problēmu nevarēs atrisināt, nedz izmantojot tikai Savienības finansējumu, nedz dalībvalstis vienas pašas. Lai gan dalībvalstis ir ieviesušas reformas, lai uzlabotu savas augstākās izglītības iestādes un modernizētu savas apmācību sistēmas, progress Eiropā joprojām ir nevienmērīgs, ar būtiskām atšķirībām starp dalībvalstīm. Kopumā zinātniskā un tehnoloģiskā sadarbība starp valsts un privāto sektoru Eiropā joprojām pārsvarā ir nepietiekama. Tas pats attiecas uz dzimumu līdztiesību un centieniem piesaistīt studentus un pētniekus no valstīm ārpus ERA. Pašlaik apmēram 20 % doktora kandidātu Savienībā ir trešo valstu pilsoņi, savukārt Amerikas Savienotajās Valstīs apmēram 35 % doktora kandidātu ir no ārvalstīm. Lai paātrinātu šīs izmaiņas, vajadzīga stratēģiska Savienības līmeņa pieeja, kas pārsniedz valstu robežas. Savienības finansējumam ir ļoti svarīga nozīme nepieciešamo strukturālo reformu stimulēšanā un veicināšanā. Marijas Kirī vārdā nosaukto Eiropas darbību jomā ir panākts ievērojams progress gan starpvalstu, gan starpnozaru mobilitātes veicināšanā un pētnieka karjeras pieejamības veicināšanā Eiropas un starptautiskā līmenī, piedāvājot izcilus nodarbinātības un darba apstākļus atbilstoši Eiropas Pētnieku hartai un Kodeksam. Šiem pasākumiem dalībvalstīs nav ekvivalenta to mēroga un apjoma, finansējuma, starptautiskā rakstura un zināšanu radīšanas un nodošanas ziņā. Tie ir nostiprinājuši to iestāžu resursus, kuras spēj starptautiski piesaistīt pētniekus, un tādējādi arī veicinājuši izcilības centru izplatību visā Savienībā. Tie ir kalpojuši par galveno paraugu, kam ir izteikta strukturējoša ietekme, izplatot savu paraugpraksi valstu līmenī. Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu augšupējā pieeja ir arī ļāvusi lielam šo iestāžu skaitam nodrošināt apmācību un prasmju pilnveidošanu jaunai pētnieku paaudzei, kas spēj risināt sabiedrības problēmas. Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību turpmāka attīstīšana sniegs būtisku ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas attīstībā. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības ar savu Eiropas mēroga uz konkurenci balstīto finansēšanas struktūru rosinās jaunus, radošus un novatoriskus apmācības veidus, piemēram, lietišķas ievirzes doktorantūra, iesaistot izglītības, pētniecības un inovācijas jomas pārstāvjus, kuriem būs globāli jākonkurē par izcilības reputāciju. Nodrošinot Savienības finansējumu vislabākajām pētniecības un mācību programmām atbilstoši novatoriskas doktoru apmācības principiem Eiropā, šīs darbības arī veicinās plašāku izplatīšanu un izmantošanu un sekmēs virzību uz doktoru strukturētāku apmācību. Arī Marijas Kirī stipendiju darbības joma tiks paplašināta, aptverot pieredzējušu pētnieku un inženieru pagaidu mobilitāti no valsts iestādēm uz privāto sektoru un otrādi, tādējādi rosinot un atbalstot universitātes, pētniecības centrus un uzņēmumus to savstarpējai sadarbībai Eiropas un starptautiskā mērogā. Ar to vispāratzītās, pārredzamās un taisnīgās izvērtēšanas sistēmas starpniecību Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības ļaus apzināt izcilus talantus pētniecībā un inovācijā, rīkojot starptautiskus konkursus, kas piešķir prestižu, un tādējādi motivēt pētniekus turpināt savu karjeru Eiropā. Sabiedrības problēmas, kas jārisina augsti kvalificētiem pētniekiem un inovācijas jomas personālam, nav tikai Eiropas problēma. Tās ir starptautiska mēroga problēmas, kas turklāt ir ļoti sarežģītas un plašas. Vislabākajiem pētniekiem Eiropā un pasaulē ir jāsadarbojas starp dažādām valstīm, nozarēm un disciplīnām. Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām šajā ziņā būs ļoti būtiska nozīme, jo tās atbalstīs personāla apmaiņu, tādējādi veicinot uz sadarbību vērstu domāšanu ar starptautiskā un starpnozaru līmenī notiekošas zināšanu apmaiņas starpniecību, kam ir ļoti svarīga nozīme atvērtas inovācijas nodrošināšanā. Eiropas talantu kolektīva palielināšanā izšķiroša nozīme būs Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību līdzfinansējuma mehānisma paplašināšanai. Savienības rīcības skaitliskā un strukturālā ietekme palielināsies, līdzsvarojot reģionālu, valsts, starptautisku un privātu finansējumu, lai radītu jaunas programmas un notiekošās programmas padarītu pieejamas starptautiskai un starpnozaru apmācībai, mobilitātei un karjeras attīstībai. Šāds mehānisms nostiprinās ciešāku saikni starp valstu un Savienības līmenī īstenotiem pētniecības un izglītības centieniem. Visi pasākumi, kas tiks veikti šīs problēmas risināšanā, veicinās pilnībā jauna domāšanas virziena radīšanu Eiropā, kas ir svarīgi radošumam un inovācijai. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības nostiprinās resursu apvienošanu Eiropā un tādējādi ļaus ieviest uzlabojumus pētnieku apmācības, mobilitātes un karjeras virzības koordinācijā un pārvaldībā. Tās veicinās to politikas mērķu sasniegšanu, kas noteikti pamatiniciatīvā “Inovācijas savienība”, iniciatīvā “Jaunatne kustībā” un Jaunu prasmju un darba vietu programmā, un tiem būs svarīga nozīme, pārvēršot Eiropas Pētniecības telpu realitātē. 3.3. Pasākumu pamatvirzieni (a) Jaunu prasmju veicināšana, veicot pētnieku izcilu sākotnējo apmācību Mērķis ir apmācīt jaunas paaudzes radošus un novatoriskus pētniekus, kuri spēj zināšanas un idejas pārvērst produktos un pakalpojumos Savienības ekonomikas un sabiedrības labā. Galvenie uzdevumi ir nodrošināt izcilu un novatorisku apmācību pētniekiem iesācējiem pēcdiploma līmenī, īstenojot starpdisciplīnu projektus un doktora programmas, kurās iesaistītas universitātes, pētniecības iestādes, uzņēmumi, MVU un citas sociālekonomiskās grupas no dažādām valstīm. Tādējādi uzlabosies karjeras iespējas jauniem diplomu saņēmušiem pētniekiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā. (b) Rūpes par izcilību, īstenojot pārrobežu un starpnozaru mobilitāti Mērķis ir palielināt pieredzējušu pētnieku radošo un inovatīvo potenciālu visos karjeras līmeņos, radot pārrobežu un starpnozaru mobilitātes iespējas. Galvenie uzdevumi ir mudināt pieredzējušus pētniekus paplašināt vai padziļināt viņu prasmes ar mobilitātes starpniecību, radot pievilcīgas karjeras iespējas universitātēs, pētniecības iestādēs, uzņēmumos, MVU un citās sociālekonomiskajās grupās visā Eiropā un ārpus tās. Atbalsta arī iespējas atsākt pētnieka karjeru pēc pārtraukuma. (c) Inovācijas stimulēšana, īstenojot zināšanu savstarpēju uzlabošanu Mērķis ir nostiprināt starptautisko pārrobežu un starpnozaru sadarbību pētniecībā un inovācijā, veicot pētniecības un inovācijas jomas personāla apmaiņu, lai varētu efektīvāk risināt globālas problēmas. Galvenie uzdevumi ir atbalstīt pētniecības un inovācijas jomā strādājošā personāla īstermiņa apmaiņu starp universitātēm, pētniecības iestādēm, uzņēmumiem, MVU un citām sociālekonomiskajām grupām gan Eiropā, gan pasaulē. Šie pasākumi ietvers arī sadarbības veicināšanu ar trešām valstīm. (d) Strukturālās ietekmes palielināšana, pasākumus līdzfinansējot Mērķis ir, piesaistot papildu līdzekļus, palielināt Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību skaitlisko un strukturālo ietekmi un veicināt izcilību valstu līmenī pētnieku apmācībā, mobilitātē un karjeras attīstībā. Galvenie uzdevumi ir ar līdzfinansēšanas mehānisma starpniecību mudināt reģionālas, valsts un starptautiskas organizācijas radīt jaunas programmas un padarīt pašlaik īstenojamās programmas pieejamas starptautiskai un starpnozaru apmācībai, mobilitātei un karjeras attīstībai. Tādējādi tiks paaugstināta pētnieciskās apmācības kvalitāte Eiropā visos karjers posmos, tostarp doktora līmenī, tiks veicināta pētnieku un zinātniskās pieredzes brīva aprite Eiropā, tiks veicinātas pievilcīgas pētnieka karjeras iespējas, nodrošinot atklātu pieņemšanu darbā un pievilcīgus darba apstākļus, un tiks atbalstīta sadarbība pētniecības un inovācijas jomā starp universitātēm, pētniecības iestādēm un uzņēmumiem un sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. (e) Īpaša atbalsta un politikas darbība Mērķi ir uzraudzīt progresu, identificēt trūkumus Marijas Kirī vārdā nosauktajās darbībās un palielināt to ietekmi. Šajā saistībā izstrādā rādītājus un analizē datus, kas saistīti ar pētnieku mobilitāti, prasmēm un karjeru, cenšoties rast sinerģiju un ciešu koordināciju ar tām politikas atbalsta darbībām attiecībā uz pētniekiem, viņu darbiniekiem un finansētājiem, kuras veic konkrētā mērķa “Visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība” ietvaros. Šā pasākuma mērķis ir arī vairot izpratni par pētnieka karjeras nozīmīgumu un pievilcīgumu un izplatīt pētniecības un inovācijas rezultātus, kas izriet no darba, kuru atbalsta ar Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām. 4. Pētniecības infrastruktūra 4.1 Konkrētais mērķis Konkrētais mērķis ir nodrošināt Eiropai pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru, kas ir pieejama visiem pētniekiem Eiropā un ārpus tās, un pilnībā izmantot tās potenciālu zinātnes sasniegumiem un inovācijai. Pētniecības infrastruktūra ir galvenais Eiropas konkurētspēju noteicošais faktors visā plašajā zinātnes jomu klāstā un svarīgs faktors zinātniskajā inovācijā. Daudzās jomās pētniecība ir neiespējama, ja nav piekļuves superdatoriem, jaunu materiālu apstarošanas avotu, tīru telpu nanotehnoloģijas vajadzībām, datubāzu genomikas un sociālo zinātņu vajadzībām, observatoriju Zemes zinātņu vajadzībām, platjoslas tīklu datu pārsūtīšanai utt. Pētniecības infrastruktūra ir nepieciešama, lai veiktu pētniecību nolūkā atrisināt sabiedrības visaktuālākās problēmas tādās jomās kā enerģētika, klimata pārmaiņas, bioekonomika un visiem pieejama veselības aprūpe un labklājība visas dzīves garumā. Tā veicina pārrobežu un starpdisciplīnu sadarbību un rada Eiropā vienotu un atvērtu vidi tiešsaistes pētniecībai. Tā veicina cilvēku un ideju mobilitāti, apvieno vislabākos zinātniekos no Eiropas un visas pasaules un uzlabo zinātnisko izglītību. Tā veicina izcilību Eiropas pētniecības un inovācijas kopienās un var būt izcils zinātnes sasniegumu apliecinājums sabiedrībai kopumā. Lai Eiropa varētu saglabāt savu pētniecību pasaules līmenī, tai ir jāizveido atbilstoša un stabila bāze pētniecības infrastruktūras izveidei, uzturēšanai un izmantošanai. Šajā nolūkā ir vajadzīga būtiska un efektīva sadarbība starp Savienību, valstu un reģionāliem finansētājiem, attiecībā uz kuriem tiks izveidota cieša saikne ar kohēzijas politiku, lai nodrošinātu sinerģiju un saskaņotu pieeju. Šis konkrētais mērķis ir vērsts uz galveno apņemšanos, kas noteikta pamatiniciatīvā “Inovācijas savienība”, kurā ir uzsvērta pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūras svarīgā nozīme, lai būtu iespējams gūt ievērojamus pētniecības un inovācijas rezultātus. Iniciatīvā ir uzsvērta vajadzība apvienot resursus no visas Eiropas un — dažos gadījumos — globāli, lai izveidotu un izmantotu pētniecības infrastruktūru. Tāpat arī pamatiniciatīva “Eiropas digitalizācijas programma” uzsver vajadzību nostiprināt Eiropas e-infrastruktūru un palielināt inovāciju kopu izveides nozīmīgumu Eiropas inovatīvo priekšrocību veidošanā. 4.2. Pamatojums un Savienības pievienotā vērtība Mūsdienīga pētniecības infrastruktūra kļūst arvien sarežģītāka un dārgāk uzturama, un bieži vien tās vajadzībām ir nepieciešams integrēt dažādu aprīkojumu, pakalpojumus un datu avotus un īstenot plašu sadarbību starp valstīm. Nevienai atsevišķai valstij nav pietiekami daudz resursu, lai atbalstītu visu pētniecības infrastruktūru, kas tai vajadzīga. Eiropas pieejā attiecībā uz pētniecības infrastruktūru pēdējo gadu laikā ir panākts ievērojams progress, īstenojot ESFRI infrastruktūras ceļvedi[21], integrējot un atverot valstu pētniecības objektus un attīstot e-infrastruktūru, kas ir digitālās Eiropas Pētniecības telpas pamats. Visas Eiropas pētniecības infrastruktūras tīkls nostiprina tās cilvēkkapitāla bāzi, nodrošinot pasaules līmeņa apmācību jaunas paaudzes pētniekiem un inženieriem un veicinot starpdisciplīnu sadarbību. Pētniecības infrastruktūras turpmāka attīstīšana un plašāka izmantošana Savienības līmenī sniegs būtisku ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas attīstībā. Lai gan dalībvalstīm joprojām ir galvenā loma pētniecības infrastruktūras izstrādē un finansēšanā, arī Savienība veic svarīgu uzdevumu, atbalstot infrastruktūru Savienības līmenī, veicinot jaunu pētniecības objektu radīšanu, atverot plašu piekļuvi valstu un Eiropas infrastruktūrai un nodrošinot reģionālās, valstu, Eiropas un starptautiskās politikas konsekvenci un efektivitāti. Ir nepieciešams ne tikai novērst centienu dublēšanos un koordinēt un racionalizēt pētniecības objektu izmantošanu, bet arī apvienot resursus tā, lai Savienība varētu arī apgūt un izmantot pētniecības infrastruktūru pasaules līmenī. Efektivitāte mēroga un apjoma ziņā, ko var sasniegt ar Eiropas pieeju pētniecības infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras, izbūvei, izmantošanai un pārvaldībai, ievērojami palielinās Eiropas pētniecības un inovācijas potenciālu. 4.3. Pasākumu pamatvirzieni Pasākumu mērķis ir izstrādāt Eiropas pētniecības infrastruktūru 2020. gadam un tālākai nākotnei, veicināt tās inovatīvo potenciālu un cilvēkkapitālu un nostiprināt Eiropas pētniecības infrastruktūras politiku. (a) Eiropas pētniecības infrastruktūras attīstīšana 2020. gadam un tālākai nākotnei Mērķi ir nodrošināt ESFRI un citas pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūras īstenošanu un darbību, reģionālo partnerobjektu attīstību, valstu pētniecības infrastruktūras integrēšanu un pieejamību un e-infrastruktūras attīstību, izvēršanu un darbību. (b) Pētniecības infrastruktūras un tās cilvēkkapitāla inovatīvā potenciāla veicināšana Mērķi ir mudināt pētniecības infrastruktūru sākt izmantot tehnoloģiju jau agrīnā posmā, veicināt pētniecības un izstrādes partnerības ar rūpniecības nozari, stimulēt pētniecības infrastruktūras rūpniecisku izmantošanu un rosināt inovāciju kopu izveidi. Šis pasākums arī atbalsta to darbinieku apmācību un/vai apmaiņu, kuri pārvalda un vada pētniecības infrastruktūru. (c) Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas un starptautiskās sadarbības nostiprināšana Mērķis ir atbalstīt partnerības starp attiecīgajiem politikas veidotājiem un finansēšanas struktūrām, saplānot un uzraudzīt lēmumu pieņemšanai paredzētos instrumentus un arī starptautisko sadarbību. Otro un trešo pasākumu īsteno, izmantojot tiem paredzētu īpašu darbību un, kad vien iespējams, kā daļu no pirmā pasākuma. II DAĻA VADOŠĀ LOMA RŪPNIECĪBĀ 1. Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā Konkrētais mērķis ir saglabāt un palielināt līderību pasaules mērogā to pamattehnoloģiju un kosmosa izpētes un inovācijas