BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 10 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija /* COM/2010/0598 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.10.2010 COM(2010) 598 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 10 PROJEKTS 2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 10 PROJEKTS2010. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2009. gada 17. decembrī[2], - budžeta grozījumu Nr. 1/2010, kas pieņemts 2010. gada 19. maijā[3], - budžeta grozījumu Nr. 2/2010, kas pieņemts 2010. gada 16. jūnijā[4], - budžeta grozījumu Nr. 3/2010 (budžeta grozījuma Nr. 2/2010[5] bijušā projekta daļa), kas pieņemts 2010. gada 7. septembrī, - budžeta grozījumu Nr. 4/2010 (bijušais budžeta grozījuma Nr. 5/2010[6] projekts), kas pieņemts 2010. gada 21. septembrī, - budžeta grozījumu Nr. 5/2010 (bijušais budžeta grozījuma Nr. 7/2010[7] projekts), kas pieņemts 2010. gada 22. septembrī, - budžeta grozījuma Nr. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10], 8/2010[11] un 9/2010[12] projektus, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 10 projektu. SATURS 1. Ievads 5 2. Ieņēmumu prognozes palielinājums 5 2.1. Pašu resursu pārskatīšana 5 2.2. Citi ieņēmumi 6 3. Maksājumu apropriāciju samazinājums 6 3.1. 1.a izdevumu kategorija – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 6 3.2. 1.b izdevumu kategorija – Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai 6 3.3. 2. izdevumu kategorija – Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība 7 3.4. 4. izdevumu kategorija – ES – globālo procesu dalībniece 7 4. Izmaiņas 1.a izdevumu kategorijā 10 4.1. Jaunas budžeta pozīcijas izveide 11 4.2. Saistību apropriāciju samazinājums 11 5. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība 12 5.1. Lauksaimniecības izdevumu aplēšu samazinājums 12 5.2. Rezerve zvejniecības nolīgumiem 13 5.3. ES rīcības programma klimata pārmaiņām 13 6. 2. tipa Eiropas skolas 13 6.1 Ievads 13 6.2 Svarīgi reformu procesa notikumi 14 6.3 ES ieguldījums un pieprasījums 2010. gadam 15 6.4 Apropriāciju izcelsme 15 7. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 17 Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm). Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. 1. Ievads 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 10 projekts (BGP) ietver šādus elementus. - ieņēmumu prognozes tīrais pieaugums (466 miljoni euro) pēc pašu resursu un citu ieņēmumu prognožu pārskatīšanas; - maksājumu apropriāciju samazinājums 1.a, 1.b, 2. un 4. izdevumu kategorijas budžeta pozīcijās (755,6 miljoni euro), ņemot vērā līdzekļu pārdali saskaņā ar ierosināto tā saukto ,,vispārējo pārvietojumu” kura gaitā maksājumus līdzsvaro pa budžeta pozīcijām, lai ņemtu vērā budžeta izpildē līdz šim gūtos panākumus; - jauna budžeta posteņa 06 04 14 04 izveide, lai finansētu projektus energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu jomā saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu; - saistību apropriāciju samazinājums par 15 miljoniem euro dažiem pasākumiem 1.a izdevumu kategorijā; - saistību un maksājumu apropriāciju samazinājums par 330 miljoniem euro 2. izdevumu kategorijas 05 02 03. budžeta pantā ,,Kompensācijas par produktiem, kas nav iekļauti I pielikumā” un 05 02 12. budžeta pantā ,,Piens un piena produkti”, kā arī papildu samazinājums par 28 miljoniem euro saistību apropriācijās un par 5 miljoniem euro maksājumu apropriācijās no rezerves; - budžeta posteņa 26 01 51 31 izveide – ES ieguldījums tā saucamajām ,,2. tipa” Eiropas skolām. 4,83 miljonus euro saistību un maksājumu apropriācijās, kas vajadzīgi 2010. gadam, darīs pieejamus, pārvietojot līdzekļus 26. politikas jomas (Komisijas administrācija) ietvaros. Vispārējās sekas izdevumu jomā ir saistību samazinājums par 373 miljoniem euro un maksājumu samazinājums par 1090,6 miljoniem euro. 2. Ieņēmumu prognozes palielinājums 2.1. Pašu resursu pārskatīšana Saskaņā ar 16. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000[13] Komisija ir pārskatījusi pašu resursu prognozes. Tas jo īpaši attiecas uz PVN (pievienotās vērtības nodokļa) un NKI (nacionālā kopienākuma) atlikumiem un tradicionālajiem pašu resursiem. Attiecībā uz PVN un NKI pašu resursu atlikumiem Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ierosina iekļaut summu - 627,9 miljonu euro apmērā. Šis samazinājums skar 31.[14] un 32. nodaļu[15] budžeta ieņēmumu daļā. Šajā posmā aprēķini par dalībvalstu atlikumiem joprojām ir provizoriski, jo pašlaik notiek PVN un NKI datu pārbaude. Tādējādi Komisija procedūras gaitā var pārskatīt skaitļus attiecībā uz šo BGP. Komisija ierosina par 100 miljoniem euro samazināt arī tradicionālos pašu resursus (TPR) ieņēmumu 12. nodaļā[16]. Ja jauni dati par gada pēdējo ceturksni nozīmēs būtiskas izmaiņas šajā aplēsē, Komisija pārskatīs savus skaitļus arī budžeta procedūras gaitā. 2.2. Citi ieņēmumi Ņemot vērā summas, kuras šogad līdz šim ir iekasētas vai, iespējams, tiks iekasētas, ierosināts paaugstināt sākotnējo prognozi par tīro summu 1194 miljonu euro apmērā. Sadalījums pa pozīcijām skatāms šajā tabulā. Ieņēmumu posteņi | 2010. gada budžets | BGP Nr.10/2010 | Jaunā summa | 6 6 0 1 – Citas neparedzētās iemaksas un kompensāciju maksājumi | 30 000 000 | 30 000 000 | 60 000 000 | 7 0 0 0 – Procenti, kas pienākas par novēlotiem maksājumiem kontos dalībvalstu Valsts kasēs | 5 000 000 | 8 000 000 | 13 000 000 | 7 0 1 – Kavējuma procenti un citi soda naudu procenti | 15 000 000 | 161 000 000 | 176 000 000 | 7 1 0 – Soda naudas, periodiski soda maksājumi un citi līgumsodi | 100 000 000 | 995 000 000 | 1 095 000 000 | Kopā | 150 000 000 | 1 194 000 000 | 1 344 000 000 | 3. Maksājumu apropriāciju samazinājums Komisija ierosina pielāgot maksājumu apropriācijas atsevišķām budžeta pozīcijām, lai tās saskaņotu ar pēdējiem vajadzību novērtējumiem, un, pamatojoties uz pieņēmumu, ka budžeta lēmējinstitūcija apstiprinās maksājumu apropriāciju izlīdzināšanu starp budžeta pozīcijām, kuru Komisija atsevišķi pieprasīja saskaņā ar tā saukto „vispārējo pārvietojumu” (DEC 53/2010). Ierosinātā maksājumu apropriāciju samazinājuma summa ir 755,6 miljoni euro. Turpmākajās iedaļās ir pamatots ierosinātais maksājumu samazinājums 17 attiecīgajās budžeta pozīcijās. 3.1. 1.a izdevumu kategorija – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai 06 04 14 01 – Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam – Enerģētikas tīkli (- 34 miljoni euro) Pretēji gaidītajam daži līdzekļu saņēmēji nav pieprasījuši priekšfinansējuma maksājumus, jo nebija izpildīti konkrēti nosacījumi, piemēram, nebija iesniegtas banku garantijas, vides atļaujas vai nebija pieņemts oficiāls ieguldījumu lēmums. Tādēļ priekšfinansējuma vajadzības ir mazākas nekā prognozētas. Šī kavēšanās bija jau skaidri minēta budžeta prognozes brīdinājuma informācijas paziņojumā jūnijā[17] un neietekmēs atveseļošanas plāna vispārējo īstenošanu. 3.2. 1.b izdevumu kategorija – Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai 19 08 02 02 – Pārrobežu sadarbība ( CBC ), iemaksa no 1.b pozīcijas (- 18,1 miljoni euro) Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta ( ENPI ) CBC programmām paredzētās maksājumu vajadzības ir mazākas nekā prognozēts, jo priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procesa pabeigšanai un dotāciju līgumu parakstīšanai bija vajadzīgs daudz vairāk laika nekā paredzēts. Tas, savukārt, ir izskaidrojams ar CBC programmu sarežģītību (dažādu valstu līdzdalība, Apvienotās uzraudzības komitejas iesaiste atlases procesā, CBC programmu politiskais raksturs) un priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procesa inovatīvo būtību (standarta procedūras, kas ir izklāstītas EK ārējās palīdzības līgumu procedūru praktiskajās vadlīnijās, ir lielā mērā pielāgotas īpašajām līdzdalības valstu vajadzībām). 3.3. 2. izdevumu kategorija – Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība 05 04 02 01 – Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļas darbības beigšana – 1. mērķa reģioni (2000.–2006. gads) (- 345,4 miljoni euro) Attiecībā uz ELVGF Virzības nodaļu 2010. gada budžeta projekta priekšlikums balstījās uz pieņēmumu, ka programmu slēgšanu uzsāktu 2009. gadā un maksājumi sasniegtu līdz 50 % no nesamaksātajām saistībām. Tomēr, kaut arī programmu slēgšana ir jau uzsākta 2010. gadā, dalībvalstis ir iesūtījušas slēgšanas dokumentus tikai ļoti īsi pirms regulā noteiktā termiņa beigām (2010. gada 31. marts 40 programmu gadījumā un 2010. gada 30. septembris to 106 citu programmu gadījumā, kuru attiecināmības beigu termiņš ir pagarināts par 6 mēnešiem). Ņemot to vērā, 1. mērķa reģioniem paredzēto maksājumu vajadzību prognozes atlikušajai gada daļai ir samazinātas par 345,4 miljoniem euro. 11 06 12 – Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) – Konverģences mērķis (- 85,7 miljoni euro) un 11 06 13 Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) – Ar konverģences mērķi nesaistīti pasākumi (- 26,9 miljoni euro) Darbības programmu vadības un kontroles sistēmas, kas veido gandrīz 40 % no EZF, nav vēl pieņemtas, un attiecībā uz šīm programmām starpposma maksājumus nevar veikt. Turklāt dažu to darbības programmu gadījumā, kuru īstenošana uz vietas ir aizkavējusies, starpposma maksājumi ir mazāki nekā prognozēts. Tāpat paredzams, ka dažādi izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumi tiks iesniegti pašās gada beigās un tādējādi par vēlu, lai veiktu maksājumus 2010. gadā. Visbeidzot, problēmu dēļ 1. ass pasākumu (pasākumi Kopienas zvejas flotes pielāgošanai) īstenošanā, jo īpaši saistībā ar šaubām par tāda valsts atbalsta atbilstību EZF noteikumiem, kas dažās dalībvalstīs piešķirts zvejas darbību pagaidu vai galīgai pārtraukšanai, ir pārtraukti ar to saistītie starpposma maksājumi. 40 02 41 – Rezerve zvejniecības nolīgumiem (- 13 miljoni euro) 40 02 41. rezerves pozīcijā iekļautas apropriācijas jauniem zvejniecības nolīgumiem, kurus varētu noslēgt ar atsevišķām trešām valstīm. Tomēr līdz 2010. gada 31. decembrim nestāsies spēkā neviens jauns nolīgums. Tādēļ pieejamās maksājumu apropriācijas 13 miljonu euro apmērā nav nepieciešamas. Tas nozīmē arī saistību apropriāciju samazinājumu par 13 miljoniem euro, kas ir izklāstīts 5.2. punktā turpmāk tekstā. 3.4. 4. izdevumu kategorija – ES – globālo procesu dalībniece 04 06 01 – Pirmspievienošanās palīdzības instruments ( IPA ) – Cilvēkresursu attīstība (- 19 miljoni euro) Izstrādājot 2010. gada budžetu, tika aprēķinātas 04 06 01. budžeta pantā iekļautās maksājumu apropriācijas, lai nodrošinātu IPA IV komponenta (Darbības programma cilvēkresursu attīstībā) sekmīgu īstenošanu, ņemot vērā to, ka vadības deleģēšanas procesam kandidātvalstīs bija vajadzīgs daudz ilgāks laiks nekā sākotnēji paredzēts. Turklāt tika ņemts vērā arī ,,n+3” noteikums (Finanšu regulas 166. pants), kā rezultātā saistību atcelšanas noteikumus varētu piemērot Turcijai jau 2010. gada beigās un Horvātijai un Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ( FYROM ) – 2011. gadā. Tomēr Turcijas un FYROM gadījumā izdevumi, kas radušies gala saņēmējiem un ir viņiem atmaksāti, un kurus ir apstiprinājis valsts kredītrīkotājs, būs ievērojami mazāki nekā prognozēts. Sagatavošanās darbībām, ko Turcijas iestādes veica akreditāciju un decentralizētas pārvaldības pilnvaru nodošanas jomā, bija vajadzīgs daudz ilgāks laiks nekā Turcijas iestādes bija paredzējušas. Rezultātā tikai 2009. gada augustā tika pieņemts Komisijas lēmums par decentralizētas pārvaldības pilnvaru nodošanu un tikai 2009. gada septembrī tika noslēgts finansēšanas nolīgums par darbības programmu cilvēkresursu attīstībā Turcijā. Rezultātā aizkavējās priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procesa sākums, tas pats attiecas uz maksājumiem. FYROM gadījumā iemesli ir tie paši. Administratīvās spējas trūkuma dēļ joprojām nepietiekama ir to darbību gatavības pakāpe, ko finansē no Darbības programmas cilvēkresursu attīstībā. Kaut arī 2010. gada pirmajā ceturksnī ir gūti panākumi administratīvās spējas stiprināšanā, tomēr ar tiem ir par maz, lai atgūtu zaudēto laiku un pieejamo resursu nepietiekamo izmantojumu. 05 05 01 01 – SAPARD pirmspievienošanās programma – Programmas pabeigšana (2000.–2006. gads) (- 78 miljoni euro) 2009. gada decembrī tika iesniegti pieteikumi galīgā saldo maksājumam trīs SAPARD programmās (Horvātija, Rumānija un Bulgārija). Šobrīd notiekošās programmu slēgšanas procedūras liecina, ka nav jāveic jauni maksājumi un slēgšanas rezultātā tiks atgūti līdzekļi; paredzams, ka tas notiks 2011. gadā. Tādēļ 2010. gada budžetā iekļautās maksājumu apropriācijas 78 miljonu euro apmērā netiks īstenotas. Šīs situācijas iemesls ir tas, ka maksājumu vajadzības 2010. gadam bija aprēķinātas, balstoties uz budžeta sagatavošanas brīdī, proti, 2009. gada sākumā, nesamaksātajām budžeta saistībām. Tomēr maksājumu pārtraukšanas dēļ no 2008. gada jūnija līdz 2009. gada septembrim un pastiprinātu pārbaužu rezultātā pēc rīcības plānu īstenošanas divās saņēmējvalstīs (Rumānijā un Bulgārijā) noslēgto līgumu kopsumma bija ievērojami mazāka nekā budžeta saistības. Pastiprināto pārbaužu rezultātā maksājumu apmērs bija arī mazāks nekā līdzekļu saņēmēju iesniegto prasību summas. 07 02 04 – Sagatavošanas darbība – Melnās jūras baseina vides monitorings un Eiropas Vienotā pamatprogramma Melnās jūras reģiona attīstībai (- 1,7 miljoni euro) Šo sagatavošanas darbību apstiprināja 2010. gada budžeta ietvaros, un Komisija norādīja, ka apstiprinātās apropriācijas nebūs pilnībā vajadzīgas, lai sasniegtu darbības mērķi. Ņemot vērā, ka jābalstās uz pašreizējiem projektiem un iepriekšējā izmēģinājuma projekta rezultātiem, lai nepieļautu pārklāšanos ar jau uzsāktiem vai plānotiem pasākumiem, kā arī ievērojot reģiona potenciālo īstenošanas organizāciju spējas apgūt līdzekļus, Komisija lēsa, ka finanšu līdzekļi, kas vajadzīgi iespējamiem pasākumiem 2010. gadā, nepārsniegtu EUR 500 000. Komisijas pieņemtajā finansējuma lēmumā (2010. gada 25. augusta Lēmums C (2010)5759) ir paredzēts īstenot sagatavošanas darbību, piešķirot līdzekļus Melnās jūras reģiona komisijai un ESAO. Paredzams, ka finansējuma nolīgumus parakstīs līdz 2010 gada novembrim un 2010. gada decembrī veiks priekšfinansējuma maksājumus līdz EUR 300 000. Tādēļ atlikusī maksājumu apropriāciju summa (1,7 miljoni euro) nav nepieciešama. 13 05 01 01 – Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments ( ISPA ) – Citu iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads) (- 3,7 miljoni euro) No šīs budžeta pozīcijas sedz ISPA pirmspievienošanās atbalstu Bulgārijai, Rumānijai un Horvātijai. Bulgārijas un Rumānijas gadījumā ISPA saskaņā ar regulu par Kohēzijas fondu tiek pārvaldīts ar dalītu vadību starp Komisiju un saņēmējvalsti. Pēc Bulgārijas un Rumānijas pieprasījuma Komisija var pagarināt projektu atbilstības periodu (Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Paziņojums SEC(2010)405 par Kohēzijas fonda un ISPA projektu slēgšanas pamatnostādnēm). Tādējādi izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumi, kas bija gaidāmi 2010. gadā budžeta izstrādes brīdī, netiks iesniegti un tos atliks (tā kā lēmumus par atbilstības perioda pagarināšanu pieņem uz katra atsevišķa projekta pamata, atbilstības periodu tagad var pagarināt līdz pat 2012. gada decembrim). Turklāt daudzi projekti tika īstenoti ar novēlošanos galvenokārt publiskā iepirkuma jautājumu dēļ. Pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm maksājumu apropriāciju prognozi 2010. gadam samazināja par 7,7 miljoniem euro, no kuriem daļu (4 miljoni euro) ir ierosināts izmantot vispārējā pārvietojuma izpildei, savukārt atlikusī summa (3,7 miljoni euro) ir iekļauta šajā budžeta grozījumā. 19 09 02 Sagatavošanas darbība – Sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā (- 1,9 miljoni euro) Maksājumu prognozes šajā budžeta pozīcijā aptver četrus pašreizējos finansējuma nolīgumus, kas noslēgti ar Urugvaju (kā arī attiecībā uz MERCOSUR projektu), Kolumbiju un Nikaragvu (Panamas projekts). Par darbībai paredzēto kopsummu 3,5 miljonu euro apmērā līgumi bija jau noslēgti iepriekšējos gados, un paredzams, ka līdz šā gada beigām izmaksās 1,1 miljonu euro. Tādējādi atlikusī summa 1,9 miljonu euro apmērā 2010. gadā nav nepieciešama. 19 10 01 03 – Sagatavošanas darbība – Uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju (- 2,5 miljoni euro) Darbības būtība apvienojumā ar sākotnējām grūtībām, īstenojot trīs līgumus saistībā ar Eiropas Uzņēmējdarbības un tehnoloģiju centru ( EBTC ) izveidi Indijā, bija iemesls tam, ka samazinājās vajadzība pēc maksājumiem. 2010. gadā tiks veikti tikai divi maksājumi par kopsummu 1,6 miljoni euro. 20 02 01 – Ārējās tirdzniecības attiecības, tostarp pieeja trešo valstu tirgiem (- 2 miljoni euro) Šī budžeta pozīcija aptver iniciatīvas, kas saistītas ar jaunām daudzpusējām tirdzniecības sarunām un ES ārējās tirdzniecības politiku, palīdzību esošo tirdzniecības nolīgumu īstenošanā, pasākumiem ES tirgus pieejamības stratēģijas jomā, godīgas tirdzniecības veicināšanu un SIGL sistēmas ( Système Intégré de Gestion de Licences ) pārvaldību. Šobrīd tiek pabeigti daži atklātie piedāvājumu konkursi (saistībā ar tirgus pieejamības datubāzes darbību un novērtējumu, pasākumiem TDI (tirdzniecības aizsardzības instrumenta) izvērtēšanā un ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības sadaļas retrospektīvo novērtējumu); paredzams, ka līgumus šajos konkursos parakstīs 2010. gada beigās. Tādējādi šo līgumu rezultāti, kā arī attiecīgie maksājumi ir paredzami tikai 2011. gadā. 21 04 01 – Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība (- 14 miljoni euro) Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda ( GEEREF ) īstenošana norit lēnāk nekā sākotnēji paredzēts. Galvenais iemesls tam ir pasaules finanšu krīze, kas kopumā ietekmē ieguldījumu fondus. Tādēļ 2010. gadā plānotais maksājums no ES budžeta, kas paredzēts GEEREF , ir jāatliek uz 2011. gadu. 21 05 01 07 – Sagatavošanas darbība – Nabadzības izraisītu, tropisku un novārtā atstātu slimību izpēte un attīstība (- 1,5 miljoni euro) 2009. gada decembrī veiktā sākotnējā prognoze tika pārskatīta. Lai noteiktu jaunu darbību pētniecības un attīstības jomā, bija vajadzīga pienācīga pieredze un tehniskas diskusijas ar Pasaules Veselības organizāciju, kā arī priekšlikumu projekta pārstrāde. Ņemot vērā šā procesa ļoti laikietilpīgo raksturu, jaunas saistības ir paredzamas gada beigās un atbilstošais priekšfinansējuma maksājums 2011. gadā. 22 02 01 – Pārejas posma un iestāžu veidošanas atbalsts kandidātvalstīm (- 54,6 miljoni euro) Brīdī, kad tika izstrādātas Turcijai paredzēto maksājumu prognozes 2010. gada budžeta projektā, nebija paredzamas konkrētas grūtības, proti, vajadzīgās izmaiņas dažu iesniegto projektu tehniskajā specifikācijā, papildu laiks, kas vajadzīgs vairāku projektu konkursu dokumentācijas sagatavošanai, kā arī administratīvo struktūru ierobežotās spējas (īpaši izvēlētu darbinieku trūkums) un neparedzēta papildu darba slodze, ar ko Turcijas īstenošanas aģentūra saskārās attiecībā uz I komponentu (pārejas posma atbalsts un iestāžu veidošana). 22 02 02 – Pārejas posma un iestāžu veidošanas atbalsts potenciālajām kandidātvalstīm (- 53,5 miljoni euro) Daži projekti, ko īsteno Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA ) 2007. gada valsts programmu ietvaros, neparedzētas sarežģītības un tehniskās specifikācijas izmaiņu dēļ ir aizkavējušies, un tie bija jāpagarina. Valstu iestādes līgumus slēdza un īstenoja lēnāk nekā sākotnēji paredzēts, un tādējādi tika aizkavēti atbilstošie maksājumi. Dažās valstīs aizkavējās arī IPA 2008. un 2009. gada finansējuma nolīgumu parakstīšana par pāris mēnešiem dažu īpašu valsts procedūru ilguma dēļ. Tas izraisīja ķēdes reakciju, un tādējādi plānotā līgumu noslēgšana/maksājumu darbības ir aizkavējušās. Arī projekti ar starptautiskām finanšu iestādēm ievērojami aizkavējās politisku problēmu un gatavības trūkuma dēļ. 4. Izmaiņas 1.a izdevumu kategorijā 4.1. Jaunas budžeta pozīcijas izveide Komisija 2010. gada maijā ierosināja grozīt Regulu (EK) Nr. 663/2009, lai izmantotu EEAP regulas II nodaļā paredzēto, bet nesadalīto finansējumu un izveidotu mērķtiecīgu finanšu instrumentu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas iniciatīvu atbalstam. Ar finanšu mehānismu atbalstīs rentablu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektu attīstību, kā arī veicinās ieguldījumu finansēšanu energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomā, jo īpaši pilsētvidē. Lai veicinātu lielu skaitu decentralizētu ieguldījumu, finansējuma saņēmēji būs pašvaldību, vietējās un reģionālās iestādes. Saskaņā ar EEAP regulu ar mehānismu jāfinansē tikai tie pasākumi, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu ES un kuri palielina energoapgādes drošību un samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šis priekšlikums pilnībā atbilst EEAP regulas 7. apsvērumā minētajam Komisijas paziņojumam, kurā tā informē par savu nolūku ierosināt pasākumus, kas ļautu piešķirt nesadalītos līdzekļus, lai finansētu projektus energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomā. Ierosināto regulas grozījumu šobrīd pārbauda Eiropas Parlaments un Padome. Tādēļ Komisija ierosina izveidot jaunu budžeta posteni 06 04 14 04 (Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam – Energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu iniciatīvas). 4.2. Saistību apropriāciju samazinājums Vienlaikus tiks samazinātas saistību apropriācijas, kas pieejamas šādos 1.a izdevumu kategorijas budžeta posteņos. Pozīcija | Summa (miljoni EUR) | Pamatojums | 01 04 09 01 – Eiropas Investīciju fonds – Parakstītā kapitāla samaksātā daļa | -0,99 | Eiropas Investīciju fonda kapitāls šogad ir palielināts, veicot pēdējo maksājuma daļu. Tādēļ var darīt pieejamas neizmantotās apropriācijas. | 02 03 03 01 – Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Subsīdija atbilstīgi 1. un 2. sadaļai | -4,4 | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai paredzētā subsīdija no ES 2010. gada budžeta netiks pilnībā izmantota, jo REACH reģistrācijas procesa rezultātā iekasētie maksājumu ieņēmumi nonāk aģentūrā ātrāk nekā paredzēts. | 02 03 03 02 – Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Subsīdija atbilstīgi 3. sadaļai | -2,65 | 09 02 04 01 – Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācija (BEREC) – Birojs – Subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu | -2,1 | BEREC izveides plāna apstiprināšanai bija vajadzīgs ilgāks laiks nekā sākotnēji paredzēts (budžeta grozījumu Nr. 3/2010 galīgi pieņēma 2010. gada 7. septembrī), tādēļ aģentūras izveide aizkavējās, jo īpaši attiecībā uz darbā pieņemšanas procedūrām. Šās kavēšanās dēļ šajās pozīcijās pieejamās apropriācijas netiks pilnībā izmantotas. | 09 02 04 02 – Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācija (BEREC) – Birojs – Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu | -0,86 | 14 04 02 – Muita 2013 | -2,0 | Šajos budžeta posteņos pieejamās apropriācijas netiks pilnībā izmantotas 2010. gadā, jo ārējo IT darbību izmaksas bija mazākas nekā paredzēts. | 14 05 03 – Fiscalis 2013 | -2,0 | Kopā | 15,0 | 5. DABAS RESURSU SAGLABāšANA UN PāRVALDīBA 5.1. Lauksaimniecības izdevumu aplēšu samazinājums Kopš 2010. gada budžeta sagatavošanas ir būtiski uzlabojies stāvoklis piena produktu tirgū, un netiks izmantotas 05 02 12. budžeta pantā ,,Piens un piena produkti” iekļautās saistību un maksājumu apropriācijas 280 miljonu euro apmērā, jo tirgus intervences nepieciešamība ir ievērojami samazinājusies. Tādēļ ir ierosināts samazināt apropriācijas (saistībām un maksājumiem) šādi. 05 02 12 01 – Kompensācijas par pienu un piena produktiem - 210 miljoni euro 05 02 12 02 – Sausā vājpiena intervences uzglabāšana - 20 miljoni euro 05 02 12 04 – Sviesta un krējuma intervences uzglabāšana - 50 miljoni euro Šis samazinājums ir jāskata šo trīs budžeta pozīciju vispārējās attīstības kontekstā. 2009. gada budžetā iekļautās apropriācijas šajās trīs pozīcijās (atbilst eksporta kompensācijām un uzglabāšanai) bija 26 miljoni euro. Pagājušā gada piena krīzes dēļ tika veikti intervences pasākumi un pastiprinātas budžeta pozīcijas. 2009. gadā galīgi izmantoja 268 miljonus euro. 2010. gada budžeta izstrādes gaitā Komisija rīkojās ar maksimālu piesardzību, lai nodrošinātu, ka Komisija varētu reaģēt uz krīzi, ja tā turpinātos gada gaitā. Šīm budžeta pozīcijām bija paredzēti 560 miljoni euro, kas ir palielinājums salīdzinājumā ar 2009. gadā izmantotajiem līdzekļiem. Laimīgā kārtā, stāvoklis piena produktu tirgū ievērojami uzlabojās. Eksporta kompensācijas tika pārtrauktas 2009. gada beigās, un Komisija piesardzīgi pārdod krājumus. Svaiga piena cena ir būtiski palielinājusies, un tādu piena produktu cenas kā sviests vai piena pulveris ievērojami pārsniedz intervences līmeni. Šā iemesla dēļ ir paredzams, ka nozīmīga 2010. gada budžeta daļa netiks izmantota. 2010. gada budžetā iekļautā summa (300 miljoni euro), kas paredzēta īpašiem pasākumiem piena jomā un par kuru vienojās saskaņošanas sanāksmē, ir īstenota. Papildus 05 02 12. pantā iekļautajiem 280 miljoniem euro ir paredzams, ka netiks izmantoti 50 miljoni euro saistību un maksājumu apropriācijās, kas iekļauti 05 02 03. budžeta pantā ,,Kompensācijas par produktiem, kas nav iekļauti I pielikumā”. 5.2. Rezerve zvejniecības nolīgumiem Kā iepriekš izskaidrots 3.3. punktā, 40 02 41. budžeta pantā ,,Rezerve zvejniecības nolīgumiem” iekļautās saistību un maksājumu apropriācijas ir iespējams samazināt par 13 miljoniem euro, jo līdz 2010. gada 31. decembrim nav plānoti jauni nolīgumi. 5.3. ES rīcības programma klimata pārmaiņām Ar 2010. gada budžeta projekta grozījumu Eiropas Parlaments izveidoja 07 03 23. budžeta pantu ,,ES rīcības programma cīņai pret klimata pārmaiņām” ar 15 miljoniem euro saistību apropriācijās un 5 miljoniem euro maksājumu apropriācijās. Šīs summas tika iekļautas rezervē (40 02 41 01). Budžeta piezīmēs ir noteikts, ka ,, šis pants paredzēts to pasākumu finansēšanai, kas jāveic ES, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī lai sasniegtu 2009. gada decembrī Kopenhāgenā notikušajā konferencē par klimata pārmaiņām nospraustos mērķus ”. Juridiskā pamata trūkuma dēļ (Finanšu regulas 49. pants) Komisija nevarēja īstenot apropriācijas. Tādēļ ir ierosināts atcelt izdevumus 2010. gadam. Tomēr 2011. gada budžeta projektā ir ierosināts līdzīgs pasākums izmēģinājuma projekta ,,Ar klimatu un pielāgošanos klimata pārmaiņām saistītu aspektu integrēšana visās politikas jomās” ietvaros (07 13 03. budžeta pants). 6. 2. tipa Eiropas skolas 6.1 Ievads Eiropas skolu sistēmas ( SEE ) pamatā ir starpvaldību konvencija[18], kuras locekle ir Eiropas Savienība. Eiropas Komisija pārstāv Eiropas Savienību valdē, kas kontrolē SEE . Valde 2009. gada 23. aprīlī noslēdza vispārēju nolīgumu par Eiropas skolu sistēmas reformu. Ar šo reformu tika uzsākts sistēmas atvēršanas process, izveidojot tā saucamās ,,2. tipa” Eiropas skolas ( EET2 ), t. i., skolas, kas ir iesaistītas dalībvalsts skolu sistēmā un piedāvā vienu vai vairākas valodu nodaļas un Eiropas vidusskolas diplomu. Parasti šīs skolas atrodas netālu no kādas Savienības struktūras, piemēram, iestādes, aģentūras vai pētniecības centra, un tajās mācās skolēni no dalībvalsts, kurā skola atrodas, kā arī šajā dalībvalstī strādājošo Savienības darbinieku bērni. Lai ,,2. tipa” Eiropas skolas būtu tiesīgas izsniegt Eiropas vidusskolas diplomu, tās saņem no SEE valdes īpašu akreditāciju, kas apliecina, ka šīs skolas atbilst dažādiem nosacījumiem saistībā ar Eiropas vidusskolas diploma pedagoģiskajām prasībām. Šis mācību plāns un Eiropas vidusskolas diploms ir skaidri minēti konvencijā, jo īpaši tās 4. un 5. pantā. Savā 2009. gada aprīļa reformā SEE valde pieņēma principu, saskaņā ar kuru šādas akreditētas skolas var saņemt finanšu līdzekļus no ES budžeta. Šiem līdzekļiem jābūt proporcionāliem to šajās ,,2. tipa” Eiropas skolās reģistrēto skolnieku skaitam, kuru vecāki strādā ES iestādēs. Reformas lēmumā ir arī izklāstīta metode finansiālā ieguldījuma aprēķināšanai uz vienu skolēnu, ņemot vērā SEE īpatnības. Reformā ir paredzēts, ka pēc SEE valdes lēmuma par skolas akreditāciju tiek parakstīta apstiprinājuma konvencija starp attiecīgo ,,2. tipa” Eiropas skolu un Eiropas skolu ģenerālsekretariātu ( SGEE ). Uz šā pamata Komisija tad paraksta ieguldījumu nolīgumu vai nu ar attiecīgo ,,2. tipa” Eiropas skolu vai valsts iestādi, kas atbild par šo skolu. Piecas skolas ir saņēmušas Eiropas skolas akreditāciju. 2010. gada augusta vidū SEE valde piešķīra šīm skolām akreditāciju, tādējādi tās oficiāli kļuva par pirmajām ,,2. tipa” Eiropas skolām[19]. Pēc ieguldījumu nolīgumu parakstīšanas ar Komisiju tiks veikts ratifikācijas process. 6.2 Svarīgi reformu procesa notikumi Turpmāk ir aprakstīti galvenie pasākumi, kuru rezultātā 2009. gada aprīlī tika noslēgts vispārējs reformu nolīgums un uzsākta tā īstenošana. SEE valdes ministru sanāksmē 2006. gada novembrī tika panākta vienošanās par vairākiem būtiskiem reformas elementiem, it īpaši par Savienības ieguldījuma principu akreditētām valsts skolām, kas ir proporcionāls reģistrētajam Savienības skolēnu skaitam un kas izmaksājams vai nu tieši skolai, vai arī par skolu atbildīgajai iestādei. SEE valde 2007. gada 16. novembrī nolēma katras ,,2. tipa” Eiropas skolas apstiprinājuma konvencijā iekļaut klauzulu par šo Savienības ieguldījumu un tā piešķiršanas nosacījumiem. Komisija parakstīs šo daļu un tādējādi spēs nodrošināt kontroli pār tās īstenošanu. SEE valde 2009. gada 23. aprīlī pieņēma sistēmas vispārējo reformu, kā izklāstīts iepriekš. Komisija 2009. gada 14. oktobrī pieņēma Lēmumu C(2009)7719. Ar šo lēmumu tika izveidots juridiskais pamats ES ieguldījumam, un tā pamatā ir i) Finanšu regulas 49. panta 6. punkta e) apakšpunkts par iestāžu pārvaldes autonomiju un ii) Konvencija. 2009. gada 15. oktobra trialogā un atbilstoši 2006. gada Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[20] 47. punkta 2. paragrāfā paredzētajam Komisija informēja budžeta lēmējinstitūciju par jauna tipa Eiropas skolu izveidi, uzverot reformas pilnīgas īstenošanas politisko steidzamību pēc 2009. gada aprīļa vispārējā nolīguma. 6.3 ES ieguldījums un pieprasījums 2010. gadam Komisijas 2009. gada 14. oktobra lēmums ir pamats, lai piemērotu ES ieguldījumu, kas ir proporcionāls to reģistrēto Savienības darbinieku skolēnu skaitam, kuri apmeklē SEE valdes akreditētās skolas. Tas attiecas uz ES iestāžu dalībnieku bērniem, ierēdņu bērniem saskaņā ar statūtiem un citu darbinieku bērniem saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī jebkuras citas ES struktūras, kuru izveidojusi ES un kurai ir juridiskās personas statuss, darbinieku bērniem. Ieguldījums ir spēkā no 2009.–2010. mācību gada, t. i., 2009. gada septembra. Pamatojoties uz pašreiz zināmo situāciju, ieguldījuma aplēstā ikgadējā ietekme uz budžetu turpmākajiem gadiem ir aptuveni 2,2 miljoni euro. Ieguldījuma galīgā summa ir atkarīga no reģistrēto bērnu reālā skaita. SEE valde 2009. gada janvārī apstiprināja ES ieguldījuma EET2 aprēķināšanas metodi un tā tika oficiāli iekļauta 2009. gada aprīļa reformas nolīgumā. Šī metode apraksta to, kā noteikt gada summu par skolēnu EET2 pamatskolas un vidusskolas nodaļās. Tā ņem vērā ne tikai gada izmaksas par skolēnu SEE un attiecīgajā dalībvalsts skolu sistēmā, bet arī valodu nodaļu skaitu, kas tiek piedāvātas Eiropas mācību plānā EET2 . Komisija šīs summas katru gadu atjaunina, izmantojot jaunākos datus, kas iegūti no EUROSTAT par valsts skolu sistēmām un no Komisijas sadarbības struktūras ar SEE . 2010. budžeta gadā budžetā būs jāaptver divi mācību gadi – 2009.–2010. gads un 2010.–2011. gads. Tādējādi aplēstā ietekme būs aptuveni 4,83 miljoni euro[21]; summu par 2009.–2010. mācību gadu nevarēja iekļaut provizoriskajā budžeta projektā (PBP 2010), jo tas tika pieņemts pirms reformu nolīguma. Komisija savā budžeta projektā 2011. gadam iekļāva īpašas budžeta pozīcijas 26 01 51 31[22] izveidi un summu 2,5 miljonu euro apmērā, lai segtu 2011.–2012. mācību gada vajadzības. Īpaša pozīcija ir nepieciešama, lai nodalītu EET2 ieguldījumu no ieguldījuma citām Eiropas skolām, kuru turpina finansēt no budžeta posteņa 26 01 51 01 līdz 26 01 51 28. Šajā budžeta grozījumu projektā ir ierosināts 2010. gada budžetā izveidot īpašu budžeta posteni 26 01 51 31 un šim jaunajam postenim piešķirt 4,83 miljonus euro. 6.4 Apropriāciju izcelsme Budžeta postenim 26 01 51 31 piešķiramie 4,83 miljoni euro tiks darīti pieejami, samazinot pašreizējās apropriācijas (saistību un maksājumu apropriācijas) 5. kategorijā 2010. gada budžetā, kurās vajadzības 2010. gadā ir mazākas nekā sākotnēji tika aplēsts. Kopumā Komisijas rīcībā esošo apropriāciju kopsumma netiks mainīta. Tiks skartas turpmāk norādītās pozīcijas. Pozīcija | Summa (miljoni EUR) | Pamatojums | 26 01 11 01 – Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | -2,08 | 2009. gadā spēkā stājās jauns līgums par OV L un C sērijas ražošanu, un tā rezultātā būtiski samazinājās ražošanas izmaksas. Līdz ar to Komisija samazināja savu budžeta pieprasījumu 2010. gadam (-29 %) un vēl vairāk 2011. gadam (-10 %). Tomēr jaunā līguma radītie ietaupījumi 2010. gadā ir lielāki nekā cerēts. Turklāt saražoto lapu skaitu ietekmē likumdošanas aktivitāte un tas izrādījās mazāks nekā sākotnēji aplēsts. | 26 01 50 04 – Iestāžu sadarbība sociālajā jomā | -0,75 | Aizkavēšanās ar līgumu parakstīšanu par papildu vietām privātā īpašumā esošajās bērnu aprūpes iestādēs (crèches). | 26 01 51 01 – Eiropas skolu ģenerālsekretāra birojs (Brisele) | -0,6 | Zemāki izdevumi par personālu nekā sākotnēji aplēsts, un pateicoties mazākam komandējumu, sanāksmju skaitam un mazākām rakstiskās/mutiskās tulkošanas vajadzībām SEE valdē un tās dažādajās darba grupās. | 26 01 51 25 – Alikante (Spānija) | -0,4 | Zemāki izdevumi par personālu nekā sākotnēji aplēsts. | 26 03 03 – ,,Erasmus” publiskās administrācijas programma | -1,0 | Komisija piešķīra aptuveni 1 miljonu euro, lai īstenotu sagatavošanas darbību kā pēcpasākumu diviem izmēģinājuma projektiem, kas tika veikti 2008. un 2009. gadā. Tomēr nav iespējams vadīt vairāk nekā četras divu nedēļu prakses programmas, nepasliktinot programmas kvalitāti, kā arī pastāv organizatoriski iemesli. Līdz ar to 1 miljons euro saistību un maksājumu apropriācijās netiks izmantots paredzētajam mērķim. | Kopā | -4,83 | 7. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēma Kategorija/apakškategorija | 2010. gada finanšu shēma | 2010. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-5/2010 un BGP Nr. 2, 3, 6, 8 un 9/2010) | BGP Nr. 10/2010 | 2010. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-5/2010 un BGP Nr. 2, 3, 6, 8, 9 un 10/2010) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 275 379 263 |-15 000 000 |-34 000 000 |14 846 853 253 |11 241 379 263 | |1.b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | |-18 100 000 |49 387 592 092 |36 353 762 500 | | Kopā | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 647 241 763 |-15 000 000 |-52 100 000 |64 234 445 345 |47 595 141 763 | | Rezerve[23] | | |-194 445 345 | | | |-179 445 345 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVAKDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 |-330 000 000 |-330 000 000 |43 489 801 768 |43 371 207 586 | | Kopā | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 |-358 000 000 |-806 000 000 |59 140 833 302 |57 329 640 809 | | Rezerve | | |456 166 698 | | | |814 166 698 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3.a. Brīvība, drošība un tiesiskums |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3.b. Pilsoniskums |668 000 000 | |747 914 040 |739 301 540 | | |747 914 040 |739 301 540 | | Kopā | 1 693 000 000 | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Rezerve[24] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[25] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | |-232 539 617 |8 160 182 000 |7 555 155 566 | | Rezerve | | | -18 300 000 | | | | | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[26] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Rezerve | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | KOPĀ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 581 366 842 |122 966 449 450 |-373 000 000 |-1 090 639 617 |141 208 366 842 |121 875 809 833 | | Rezerve | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | |891 729 198 |12 808 963 707 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 64, 12.3.2010. [3] OV L 183, 16.7.2010. [4] OV L 206, 6.8.2010. [5] COM(2010) 108. [6] COM(2010) 320. [7] COM(2010) 383. [8] COM(2010) 108. [9] COM(2010) 149. [10] COM(2010) 315. [11] COM(2010) 533. [12] COM(2010) xxx. [13] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. [14] Atlikumi un atlikumu korekcija, pamatojoties uz iepriekšējo finanšu gadu PVN, kas izriet no Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 4., 5. un 8. punkta piemērošanas. [15] Atlikumi un atlikumu korekcija iepriekšējiem finanšu gadiem, pamatojoties uz nacionālo kopienākumu/kopproduktu, kas izriet no Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 6.–8. punkta piemērošanas. [16] Muitas nodokļi un citas nodevas, kas minētas Lēmuma 2007/436/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā. [17] SEC(2010) 767/2. [18] OV L 212, 17.8.1994., 3.-14. lpp. [19] Skola Parmā (akreditēta 2007. gada jūlijā), skola Danshauglinā (2007. gada jūlijā), skola Hēraklijā (2008. gada oktobrī), skola Helsinkos (2009. gada janvārī) un skola Strasbūrā (pirmais posms – 2009. gada 16. novembrī). [20] OV C 139, 14.6.2006., 1.-17. lpp. [21] Aplēstās vajadzības 2009.–2010. mācību gadam: 2,09 miljoni euro, bet 2010.–2011. mācību gadam – 2,74 miljoni euro, kopā – 4,83 miljoni euro. [22] Komisijas budžetā 26 01 51 31 nosaukums ir ,,ES ieguldījums 2. tipa Eiropas skolām”. [23] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (500 miljoni euro). 195 miljonus euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības fondu. [24] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [25] 2010. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (248,9 miljoni euro). [26] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu 80 miljonu euro apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.