LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2009. gada 18. maijs)  
par pasākumiem valsts sektora atl īdzības jomā saistībā ar centrālās bankas neatkar ību 
(CON/2009/47) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2009. gada 8. maij ā saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu par 
likumprojektu par vienotu valsts un pašvald ību institūciju amatpersonu (darbinieku) atl īdzības sistēmu 
(turpmāk – „likumprojekts”) un par likumprojekta iesp ējamo piem ērošanu Latvijas Bankai. Lai gan t ā 
pašreizējā redakcij ā likumprojekts uz Latvijas Banku neattiecas, iest ādei, kura l ūgusi konsult āciju, 
zināms, ka Latvijas vald ība apsver likumprojekta piem ērošanu Latvijas Bankai un ir ļoti iespējams, ka 
likumdošanas procesa laik ā likumprojekts tiks groz īts, lai tajā iekļautu Latvijas Banku.  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, jo likumprojekts 
attiecas uz Latvijas Banku. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas 
Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.  
 
1.  Likumprojekta m ērķis 
Likumprojekta m ērķis ir noteikt vienotus nosac ījumus valsts un pašvald ību institūciju amatpersonu un 
darbinieku atl īdzības noteikšanai. Likumprojekts nosaka principus m ēnešalgas, piemaksu, pr ēmiju un 
naudas balvu, pabalstu, kompens āciju un atva ļinājumu noteikšanai. P ārējās jomās joprojām tiks 
piemērotas spēkā esošo normat īvo aktu normas, kas nosaka darba tiesisk ās attiecības.  
Parlamenta un pašvald ību domes deput ātu atlīdzību un parlamenta apstiprin āto un iecelto amatpersonu 
atlīdzību noteiks, to piesaistot str ādājošo vidējai atlīdzībai Latvij ā2. Valsts iest āžu pārējo amatpersonu 
atlīdzība tiks noteikta saska ņā ar Latvijas vald ības noteiktu sist ēmu3.  
Saskaņā ar likumprojektu atl īdzība var tikt turpm āk pārskatīta valsts budžeta vai t ā grozījumu izstr ādes 
gaitā4. 
 
                                                 
1 OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp. 
2  Likumprojekta 4. panta 1. punkts, 5. pants un 6. pants. 
3  Likumprojekta 4. panta 2. punkts un 7. pants. 
4  Likumprojekta 3. panta 5. punkts. 
2 2. Visp ārīgi apsvērumi 
2.1. ECB apzin ās ļoti sarež ģīto ekonomisko situ āciju gan Latvij ā, gan starptautisk ā līmenī un 
pašreizējos Latvijas vald ības centienus stabiliz ēt valsts finanses. 
2.2. Kā norādīts ECB 2008. gada maija Konver ģences ziņojuma sada ļā „Autonomija person āla 
jautājumos” „dal ībvalstis nav ties īgas pasliktin āt NCB iesp ējas pieņemt darb ā un notur ēt 
kvalificētus darbiniekus, kuri nepieciešami NCB, lai sp ētu neatkar īgi pildīt Līgumā un Statūtos5 tai 
noteiktos uzdevumus. Turkl āt NCB ar ī nevar nost ādīt tādā situācijā, ka tā savu person ālu var 
kontrolēt tikai daļēji vai nevar visp ār vai ka dal ībvalsts vald ībai būtu atļauts ietekm ēt tās politiku 
personāla jautājumos”6. ECB šo jaut ājumu uzsv ērusi arī savos nesenajos atzinumos par Īrijas un 
Vācijas tiesību aktu projektiem attiec ībā uz nacion ālo centrālo banku person ālu7. Atzinum ā par 
Itālijas tiesību akta projektu, ar ko nosaka ierobežojumu centr ālās bankas person āla kopējai 
atlīdzībai, ECB ar ī norādīja, ka „ECB autonomi nosaka sava person āla darba nosac ījumus un ka š ī 
autonomija ir da ļa no ECB neatkar ības, kas garant ēta Līguma 108. pant ā un ECBS Stat ūtu 
36. pantā”8. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
Saskaņā ar likumu Par Latvijas Banku Latvijas Ba nkas prezidenta, padomes un valdes locek ļu, kā arī 
Latvijas Bankas darbinieku atl īdzību nosaka Latvijas Bankas padome. La tvijas Bankas padome apstiprina 
arī darbinieku skaitu un amatus. Lai aizsarg ātu Latvijas Bankas autonomiju person āla jautājumos, kas ir 
viens no centr ālo banku neatkar ības aspektiem saska ņā ar Līguma 108. pantu, Latvijas iest ādēm ir 
pienākums nodrošin āt, ka par Latvijas Bankas darb inieku, padomes un valdes locek ļu un prezidenta 
atlīdzības noteikšanu lemj sadarb ībā ar Latvijas Bankas padomi, ņemot vērā Latvijas Bankas īpašos 
uzdevumus centr ālās bankas status ā, kā arī vajadzību ievērot Līguma 101. pant ā noteikto monet ārās 
finansēšanas aizliegumu
9. Tāpēc sadarbojoties ir pien ācīgi jāņem vērā Latvijas Bankas viedoklis. 
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
 
 
Frankfurt ē pie Mainas, 2009. gada 18. maij ā 
[parakstīts] 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
5  „Statūti” ir Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūti (turpmāk – „ECBS Stat ūti”). 
6  ECB 2008. gada maija Konver ģences ziņojums, 20. lpp.  
7  Sk. 2.2. punktu Atzinum ā CON/2009/15 un 2.2. punktu Atzinum ā CON/2008/9. Visi ECB at zinumi ir pieejami ECB 
interneta lap ā www.ecb.europa.eu/ecb/legal/opinions/html/index.lv.html.   
8  Sk. 3.2.2. punktu Atzinum ā CON/2008/10.  
9  Ko ievieš Padomes 1993. gada 13. decem bra Regula (EK) Nr. 3603/93, ar ko preciz ē definīcijas, lai piem ērotu Līguma 
104. pantā un 104.b panta 1. punkt ā minētos aizliegumus (OV L 332,  31.12.1993., 1. lpp.).