Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, PADOMEI, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par tirgus pārskatiem saskaņā ar ES reglamentējošajiem noteikumiem (3. ziņojums) - Turpmāki pasākumi iekšējā elektronisko sakaru tirgus konsolidācijai {SEC(2010)659} /* COM/2010/0271 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 1.6.2010 COM(2010)271 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par tirgus pārskatiem saskaņā ar ES reglamentējošajiem noteikumiem (3. ziņojums)Turpmāki pasākumi iekšējā elektronisko sakaru tirgus konsolidācijai {SEC(2010)659} SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads 3 2. Tirgus analīzes attīstība 3 3. Racionalizētāka un precīzāka regulēšana 4 3.1. Komisijas norādījumi saskaņā ar 7. panta procedūru. Pārnozaru jautājumi 4 3.2. Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Pamatdirektīvas 19. pantu 5 4. Regulācijas attīstība 6 4.1. Fiksētā tīkla piekļuve mazumtirgum un savienojumu uzsākšanas vairumtirgus 6 4.2. Fiksēto un mobilo savienojumu pabeigšana 7 4.3. Platjoslas vairumtirgi 7 4.4. Nomātās līnijas 9 4.5. Perspektīvas 10 5. Secinājumi 10 IEVADS Elektronisko sakaru tiesiskais regulējums, kas stājās spēkā 2003. gadā, ieviesa „7. panta procedūru” — ES konsultāciju mehānismu, kura mērķis ir nodrošināt konsekventu pieeju regulēšanai visā ES. Nesen pārskatītie noteikumi par telesakariem[1] apstiprināja, ka 7. panta procedūrai ir galvenā loma, elektronisko sakaru pakalpojumu nozarē veicinot vienoto tirgu, kurā valda konkurence. Komisijai tie uzliek papildu pienākumus regulēšanas līdzekļu uzlikšanā un īstenošanā. To nolūks ir tirgus radīt lielāku juridisko noteiktību tirgus dalībniekiem, kad tie izdara ieguldījumus telesakaros pāri robežām. Kopš 2003. gada telesakaru tirgos ir augusi konkurence un pakalpojumi un produkti arvien vairāk ir pieejami visā Eiropā. Daļēji tas ir nacionālo regulatoru (NR) nopelns, piemēram, uzliekot ar piekļuvi un cenu veidošanu saistītus pienākumus operatoriem ar būtisku ietekmi tirgū (BIT), daļēji tas notiek tāpēc, ka Komisijas īstenotā NR regulēšanas pasākumu projektu pārraudzība ir nodrošinājusi konsekventu pieeju regulēšanai visā ES. Tagad regulēšana neapšaubāmi ir vairāk vērsta uz pastāvīgām nepilnībām un regulācijas procedūras ir kļuvušas racionālākas un efektīvākas. Tomēr problēmas paliek. Telesakaru vienotais tirgus vēl joprojām nav dzīves īstenība, un ir vēl daudz darāma. Ne visas dalībvalstis spēj vienādā tempā iesniegt savu tirgu analīzi. Ne visi NR ievēro vajadzīgo pieeju regulēšanai, it īpaši, ja ir runa par regulēšanas pasākumiem konkurences problēmu risināšanai. Līdz ar to sarežģītā aina, ko veido dalībvalstu atšķirīgie konkurences nosacījumi, turpina bremzēt iekšējā tirgus tālāko attīstību. Lai gan vēsturiskajiem operatoriem parasti joprojām ir BIT, it sevišķi fiksētās telefonijas tirgos no galalietotāja līdz centrālajam mezglam un platjoslas piekļuves tirgos, visā Eiropā tiek izvērsti nākamās paaudzes piekļuves ( NGA ) tīkli. To ieviešanai vajadzīgi pamatīgi ieguldījumi, taču pieprasījums pēc pakalpojumiem, kam vajadzīgi ātrgaitas platjoslas savienojumi, joprojām ir neskaidrs. Tādēļ, lai veicinātu ieguldījumus un inovāciju, ir nepieciešams sniegt ieguldītājiem noteiktību par regulēšanu, reizē saglabājot efektīvu konkurenci. Šajā paziņojumā uzrādītas galvenās tendences un jautājumi, ar kuriem nācies saskarties laikā no Komisijas 2007. gada Paziņojuma par tirgus pārskata procesu[2] līdz 2009. gada beigām. Tas parāda, kā un kādā mērā Komisijas pārraugošā loma atbilstīgi Pamatdirektīvas[3] 7. pantam ir sekmējusi vienota Eiropas telesakaru tirgus veidošanas darbu. Visbeidzot, tajā identificētas vairākas galvenās jomas, kurās Komisijai varētu lūgt turpmākus norādījumus Eiropas telesakaru regulatoriem, lai nodrošinātu tādu konsekvences un paredzamības līmeni, kas tirgus dalībniekiem radīs turpmākiem ieguldījumiem ES tirgū vajadzīgo pārliecību. TIRGUS ANALīZES ATTīSTīBA NR nav guvuši vienmērīgas sekmes, analizējot tirgu saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu. Daži ir sākuši vērtēšanas trešo kārtu, bet citi joprojām ir pirmajā kārtā[4]. Komisija ir pārskatījusi vairāk nekā 1000 paziņojumu no NR un izteikusi piezīmes par aptuveni 60 % no tiem. Apmēram 4 % gadījumu NR, saņēmuši izsvērtu Komisijas padomu, atsauca paziņotos pasākumu projektus. Mazāk nekā 1 % gadījumu Komisija iebilda pret paredzēto regulējumu[5]. Komisija vienmēr ir atsaukusies uz NR pasākumu projektiem, lai sniegtu norādījumus un nodrošinātu konsekventu, taču pietiekami niansētu pieeju regulēšanai visā Eiropā. Pieredze rāda, ka kopumā NR šos norādījumus pienācīgi ievēro[6]. RACIONALIZēTāKA UN PRECīZāKA REGULēšANA Notiekošā tehnoloģiju attīstība un telesakaru noteikumu izpilde dalībvalstīs gadu gaitā ir samazinājusi šķēršļus ienākšanai tirgū un ļāvusi alternatīviem operatoriem aizvien vairāk ierobežot operatoru ar BIT varu tirgū. Lai atkārtoti koncentrētu regulēšanas centienus un resursus uz galvenajiem konkurences traucējumiem, bija nepieciešams no jauna izvērtēt 2003. gada ieteikumu par konkrētajiem tirgiem[7] un vēl vairāk racionalizēt 7. panta procedūru. Galvenā atziņa 2007. gada paziņojumā par tirgus analīzes procesu bija tāda, ka 7. panta procedūra ir bijusi īpaši veiksmīga, nodrošinot konsekventu interpretāciju jautājumā par to, kur regulēšana ir piemērota, bet mazāk veiksmīga, nosakot, kāda regulēšana ir vajadzīga. Tomēr kopš tā laika vairāki NR ir konstatējuši, ka dažos telesakaru tirgos efektīva konkurence dažos ģeogrāfiskajos apgabalos ir iestājusies agrāk nekā citos. Līdz ar to no jauna tika uzdots jautājums par to, kur regulēšana ir vajadzīga. Regulēšanas līdzekļi Eiropas robežās joprojām ievērojami atšķiras, pat tad, ja pamatā esošās tirgus problēmas ir ļoti līdzīgas. Tas ir nopietns traucēklis patiesa vienotā tirgus sasniegšanai. Jo īpaši, NR, regulējot galvenos piekļuves produktus, turpina piemērot atšķirīgu cenu noteikšanas metodiku, kas ļauj alternatīviem operatoriem konkurēt ar dominējošajiem uzņēmumiem, kuriem pieder lielākā daļa no piekļuves infrastruktūras. Komisija ir mudinājusi NR izmantot piemērotas izmaksu uzskaites metodes un iepazīties ar regulēto piekļuves cenu faktisko līmeni visā ES[8]. Komisijas norādījumi saskaņā ar 7. panta procedūru. Pārnozaru jautājumi Ģeogrāfiskā diferenciācija Platjoslas pakalpojumu vairumtirdzniecības resursu regulēšana ir ļāvusi konkurentiem investēt pašiem savā infrastruktūrā ( LLU [9]), un tas ir vairojis konkurenci, jo īpaši blīvi apdzīvotos reģionos. Daži NR, definējot ģeogrāfisko tirgu, ir ņēmuši vērā reģionāli diferencētus konkurences nosacījumus un ir pielāgojuši regulējumu, rēķinoties ar šīm vietējo tirgu atšķirībām. Citi NR šādas atšķirības ir ņēmuši vērā, nosakot regulēšanas līdzekļus. Lai nodrošinātu konsekventu pieeju konkurences nosacījumu īstu atšķirību apzināšanai, Komisija ir ieteikusi NR definēt atsevišķus ģeogrāfiskos tirgus tikai tad, ja konkurences nosacījumi dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos un robežas starp šiem apgabaliem ir stabilas ilgākā laikā[10]. Funkciju atdalīšana un saistības Vairākās dalībvalstīs ir paplašinājušās diskusijas par vēsturisko operatoru dažāda veida uzņēmējdarbības atdalīšanu[11]. Saskaņā ar pašreizējiem ES noteikumiem par telesakariem NR izņēmuma kārtā var noteikt regulēšanas līdzekļus, kas atšķiras no tradicionālajiem ar piekļuvi saistītajiem pienākumiem, ja Komisija tos atļauj. Viens šāds līdzeklis ir funkciju atdalīšana, kad dominējošajam tīkla operatoram ir organizatoriski jānodala savi tīkli un savi pakalpojumu sniedzēji uzņēmumi. Komisija pastāvīgi uzsver, ka operatoru ar BIT piedāvātās un NR akceptētās saistības, ciktāl to mērķis ir izpildīt, mainīt vai aizstāt esošos regulējošos pienākumus, ir jāuzskata par tieši saistītām ar esošajiem regulējošiem pienākumiem un/vai tādām, kas tos papildina. Tādējādi pirms to pieņemšanas ir vajadzīgas valsts un ES konsultācijas, lai nodrošinātu procesa pārredzamību un visu ieinteresēto personu pienācīgu iesaisti. NR ir arī jānodrošina, lai atdalīšanas saistības negatīvi neietekmētu vēsturiskā operatora un jaunpienācēju ieguldījumus un lai alternatīviem operatoriem būtu vismaz tādas pašas piekļuves iespējas saskaņā ar pieeju, kas vērsta uz saistībām, kā saskaņā ar tīri regulējošu pieeju. Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Pamatdirektīvas 19. pantu Ieteikums par procedūru 2008. gadā Komisija pieņēma pārskatītu Ieteikumu par procedūru[12], lai samazinātu regulēšanas procesa administratīvo slogu. Lai NR un tirgus dalībniekiem palielinātu juridisko noteiktību un nodrošinātu regulēšanas pasākumu laicīgu īstenošanu, pārskatītajā ieteikumā NR aicināti vienlaicīgi paziņot par tirgus analīzi un regulēšanas līdzekļiem (vai to atsaukšanu). Lai racionalizētu NR un Komisijas procedūras, NR tiek atļauts izmantot „īso” procedūru ziņošanai par četru veidu pasākumiem[13]. Principā Komisija neizsaka piezīmes par šādiem paziņojumiem. Kopš tā laika Komisija pārsvarā ir saņēmusi īsos paziņojumus par tirgiem, kas vairs nav uzskaitīti ieteikumā par konkrētajiem tirgiem, un gadījumos, kad NR uzskatījuši, ka tirgum vairs nav vajadzīga apsteidzoša regulēšana[14]. Vienā no šiem gadījumiem Komisija tomēr mudināja regulatoru noteikt piemērotu laiku paziņojumu iesniegšanai pirms faktiskās esošo pienākumu atcelšanas[15]. Tikai daži gadījumi attiecās vienīgi uz regulēšanas līdzekļa tehniskajām detaļām[16]. Ieteikums par savienojuma pabeigšanas tarifu Savienojuma pabeigšanas tarifiem ir tendence pazemināties, tomēr joprojām pastāv lielas atšķirības starp mobilajiem savienojuma pabeigšanas tarifiem[17], kā arī starp fiksēto un mobilo sakaru savienojumu pabeigšanas tarifiem. Komisijai novērtējot paziņojumus attiecībā uz šiem tirgiem, atklājās, ka šīs atšķirības bieži vien ir tāpēc, ka atšķiras pieeja regulēšanai attiecībā uz cenu kontroles veidiem, izmaksu aprēķināšanas metodiku, asimetrijas traktējumu un pakāpeniskas tarifu pazemināšanas īstenošanu. Tādēļ Komisija savās piezīmju vēstulēs ir konsekventi aicinājusi NR strādāt, lai piemērotu saskaņotas izmaksu uzskaites metodi, piemērot tālredzīgu ilgtermiņa pieauguma izmaksu modeli, kas pazeminātu savienojuma izbeigšanas maksu līdz līmenim, kas atspoguļo efektīva operatora izmaksas, kā arī nekavējoties izveidot pakāpeniskas tarifu pazemināšanas plānus simetriskiem savienojuma pabeigšanas tarifiem, lai turpinātu mudināt operatorus kļūt efektīviem pēc iespējas ātrāk. Lai nostiprinātu šos principus, Komisija pieņēma Ieteikumu par savienojuma pabeigšanas tarifu reglamentāciju fiksētajos un mobilajos tīklos Eiropas Savienībā[18], sniedzot vispārīgus norādījumus par šo jautājumu. Šajā ieteikumā izklāstīti skaidri izmaksu noteikšanas principi, kas NR jāpiemēro, aprēķinot savienojuma izbeigšanas tarifus. Tas norāda, ka savienojuma pabeigšanas tarifi ir jānosaka efektīvu izmaksu līmenī vismaz no 2012. gada 31. decembra, lai gan NR, kuru rīcībā nav pietiekami daudz līdzekļu, var piemērot alternatīvas metodes, kuru mērķis ir ieteicamā mērķa sasniegšana līdz 2014. gada 1. jūlijam. REGULāCIJAS ATTīSTīBA Fiksētā tīkla piekļuve mazumtirgum un savienojumu uzsākšanas vairumtirgus Tirgus definēšana Ieteikums par konkrētajiem tīkliem fiksētā tīkla piekļuves mazumtirgos vairs nenodala klientus rezidentos un nerezidentos, jo vairumā dalībvalstu līgumu noteikumi šiem diviem piekļuves veidiem būtiski neatšķiras. Tomēr Komisija ir akceptējusi vajadzību dažās valstīs[19] šo dalījumu paturēt, ņemot vērā īpašus apstākļus konkrēto valstu tirgū. Attiecībā uz platjoslas piekļuves pakalpojumu iekļaušanu piekļuves mazumtirgū Komisija ir norādījusi[20], ka NR ir jāpierāda, ka atsaistītās platjoslas un šaurjoslas piekļuves produkti ir aizstājēji, it sevišķi to funkcijas un cenu veidošanas struktūras ziņā. Komisija ir izteikusi šaubas par vairumtirdzniecības piekļuves pakalpojumu iekļaušanu savienojuma uzsākšanas vairumtirgū, jo piekļuves pakalpojumi papildina, nevis aizstāj savienojuma uzsākšanas pakalpojumus[21]. Regulēšanas līdzekļi Abos iepriekš minētajos tirgos vēsturiskajiem operatoriem tirgus daļa gandrīz visās dalībvalstīs joprojām ir apmēram 90 %. Komisija pauda bažas par to, cik efektīva ir regulēšana gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā[22], un uzsvēra, ka NR ir jāanalizē esošo vairumtirdzniecības regulēšanas līdzekļu ietekme, kad tās izvērtē vajadzību regulēt mazumtirdzniecību. Vairumā dalībvalstu operatora (iepriekšējas) izvēles un nomāto līniju vairumtirdzniecības ( WLR ) pienākumi tiek piemēroti vai nu piekļuves, vai savienojuma uzsākšanas tirgū. WLR ļauj alternatīvajiem operatoriem palielināt ieguldījumus ceļā uz pilnīgu atsaistīšanu un piedāvāt savu pakalpojumu paketes mazumtirdzniecības tirgos. Gadījumos, kad WLR nebija uzlikta vai pareizi īstenota[23], Komisija aicināja NR[24] no jauna izvērtēt šo pienākumu. Piezīmju vēstulēs Komisija galvenokārt risināja jautājumus par ierosinātajiem cenu kontroles un izmaksu uzskaites līdzekļiem[25]. Tā aicināja NR uzlikt vai saglabāt cenu kontroles pienākumus, ja vairumtirdzniecības regulēšana nebija vēl izrādījusies pietiekama, lai nodrošinātu konkurenci mazumtirdzniecības līmenī[26], vai bija risks, ka operators ar BIT noteiks pārāk augstas cenas[27]. Vairākos gadījumos piezīmes attiecās uz nepietiekamu detalizāciju paziņojumos[28], jo tā tirgus dalībniekiem netiek nodrošināta pietiekama pārredzamība un juridiskā noteiktība. Bez tam Komisija izteica piezīmes par pārredzamības pienākuma diferenciāciju vienā un tajā pašā konkrētajā tirgū[29], kā arī par uzskaites nodalīšanas pienākuma neuzlikšanu[30]. Vienā gadījumā Komisija atgādināja NR, ka par vēsturiskā operatora piedāvātajām saistībām, kas aizstāj vai papildina esošos regulēšanas līdzekļus vai ievieš jaunus, ir jāpaziņo ES konsultāciju procedūrā[31]. Fiksēto un mobilo savienojumu pabeigšana Tirgus definēšana NR turpina definēt katru atsevišķu fiksēto un mobilo tīklu operatoru kā atsevišķu konkrēto savienojuma pabeigšanas tirgu un ir arī konsekventi konstatējuši BIT. Mobilajos telefonsakaros daži NR ir noteikuši konkrētos savienojuma pabeigšanas tirgus mobilo sakaru virtuālā tīkla operatoriem ( MVNO ), ja šādi operatori var noteikt savus tirdzniecības noteikumus un nosacījumus savienojuma pabeigšanai neatkarīgi no saimniektīkliem[32]. Regulēšanas līdzekļi Gan piezīmju vēstulēs, gan Ieteikumā par savienojuma pabeigšanas tarifu Komisija ir mudinājusi NR noteikt savienojuma pabeigšanas tarifus efektīva operatora izmaksu līmenī[33], tādējādi norādot uz simetrisku līmeni[34]. Konkrēti, Komisija norādīja uz tālredzīgu LRIC [35] modeļa[36] lietošanu un uzsvēra, ka pakāpeniska tarifu pazemināšana efektīvas likmes virzienā ir jānosaka nekavējoties[37] un par to jāpaziņo atbilstīgi 7. panta procedūrai[38]. Cenšoties noteikt attiecīgās izmaksas, Komisija vairākkārt uzsvēra, cik svarīgi ir LRIC modeļi, kuros izmanto tādas kārtējās izmaksas, kādas ir efektīvam operatoram, kurš izmanto efektīvu tehnoloģiju[39]. Turklāt Komisija uzsvēra, ka attiecīgās izmaksas, kuras ņem vērā, nosakot maksu par vairumtirdzniecības savienojuma pabeigšanu, parasti ir papildu izmaksas, kas saistītas ar pakalpojuma sniegšanu[40]. NR arvien vairāk apņemas piemērot Komisijas Ieteikumā par savienojuma pabeigšanas tarifu izklāstīto izmaksu noteikšanas pieeju[41]. Platjoslas vairumtirgi Tirgus definēšana Efektīva NGA tīklu izvēršana, kā uzsvērts Digitālajā programmā[42], ir Komisijas prioritāte. NGA ieviešana īpaši stipri ietekmē tirgus definēšanu gan fiksētā tīkla infrastruktūras piekļuves vairumtirgū, ieskaitot kopīgu vai pilnīgi atsaistītu piekļuvi ( LLU ), gan platjoslas piekļuves ( WBA ) vairumtirgū. Tas tāpēc, ka NR bija jālemj par tādu piekļuves produktu iekļaušanu, kas balstīti uz dažāda veida infrastruktūru ( FttN [43], FttH [44] vai VDSL ). Komisija ir vairākkārt uzsvērusi, ka tad, ja līdzīgus pakalpojumus var sniegt gan vara vadu, gan optiskās šķiedras tīklā, tie ir uzskatāmi par aizstājējiem un viena konkrētā tirgus daļām. Līdz ar to, ja NR nolēma iekļaut uz optisko šķiedru balstītos piekļuves produktus LLU un WBA tirgu[45] definīcijā, Komisija šādu iekļaušanu atbalstīja. Ja NR neiekļāva šādus produktus[46], tas galvenokārt bija tādu faktoru dēļ kā nepietiekami ieviests (plašs) optiskās šķiedras piekļuves tīkls. Šādos gadījumos Komisija aicināja NR uzraudzīt pārmaiņas tirgū, ņemot vērā pieaugošo optiskās šķiedras tīklu pieejamību un operatoru tīklu izvēršanas plānus[47]. Vairākkārt nācās aplūkot jautājumu par kabeļa iekļaušanu WBA tirgū uz tiešu[48] vai netiešu[49] ierobežojumu pamata. Komisija atzina, ka pat tad, ja nav konkrēta kabeļpiekļuves vairumtirdzniecības piedāvājuma, vertikāli integrētu uzņēmumu konkurence mazumtirdzniecības līmenī varētu radīt netiešu ierobežojumu, taču šis ierobežojums parasti nemaina tirgus definīciju un ir jāņem vērā BIT novērtēšanas sakarā[50]. Vienā gadījumā, ņemot vērā pašreizējos apstākļus valstī, Komisija pieļāva mobilo platjoslas savienojumu iekļaušanu platjoslas mazumtirgū rezidentiem kā tiešu aizstājēju xDSL un platjoslas kabeļpiekļuves produktiem. Tas ļāva platjoslas piekļuves vairumtirgū atteikties no regulēšanas attiecībā uz platjoslas savienojumu piedāvājumu rezidentiem[51]. Regulēšanas līdzekļi Tika konstatēts, ka LLU tirgus nebalstās uz konkurenci un tiek regulēts visās dalībvalstīs, kas par to ir ziņojušas. Tika konstatēts, ka WBA tirgus nebalstās uz konkurenci gandrīz nevienā dalībvalstī, izņemot Maltu[52]. Apvienotajā Karalistē un Portugālē tirgus ir ģeogrāfiski segmentēts un dažās valsts teritorijas daļās tika konstatēts, ka tirgū valda efektīva konkurence. Tāpat kā jautājumā par tirgu robežām, regulēšanas līdzekļu ziņā vissvarīgākās pārmaiņas ir saistītas ar NGA ieviešanu. LLU tirgū daži NR ieviesa pienākumus nodrošināt piekļuvi apakšlīnijām, palīgpakalpojumiem (kolokāciju) un pienācīgu atvilces maršrutēšanu FttN gadījumā[53]. Attiecībā uz piekļuvi FttH , daži NR ir noteikuši neatsaistītu piekļuvi optiskās šķiedras līnijām[54] par cenām, kas orientētas uz izmaksām, ieskaitot riska prēmiju[55]. Divi NR ierosināja noteikt piekļuvi iekšējām instalācijām visiem operatoriem, kas izvērš optiskās šķiedras līnijas patērētāju mājokļos, neatkarīgi no tā, vai šiem operatoriem ir BIT. To sauc par „simetrisko” regulēšanu[56]. Otra būtiska pārmaiņa ir priekšlikums uzlikt vēsturiskajam operatoram pienākumu piešķirt piekļuvi inženiertehniskajai infrastruktūrai[57]. Dažas dalībvalstis arī uzskatāmi risināja jautājumu par pārredzamību[58] un pāreju no vara vadiem uz optiskās šķiedras tīkliem[59]. Ja tas netika darīts[60], Komisija aicināja NR izstrādāt regulēšanas līdzekļus, konkrēti minot pārejas procesa detaļas, jo šī pāreja un centrāļu likvidēšana būtiski ietekmē alternatīvo operatoru ieinteresētību uzņēmējdarbībā. Katrā ziņā, NR pieeju dažādība akcentē vajadzību pēc turpmākiem Komisijas norādījumiem. WBA tirgū daži NR piemēroja ierobežotus regulēšanas līdzekļus vai nepiemēroja regulēšanu atsevišķiem tīkliem vai funkcijām, ņemot vērā LLU tirgū uzliktos pienākumus[61]. Te Komisija uzsvēra, cik svarīgi ir uzraudzīt tirgu, lai pārliecinātos, vai LLU tirgū noteiktie regulēšanas līdzekļi ir pietiekami, lai radītu efektīvu konkurenci mazumtirdzniecības līmenī, un attiecīgā gadījumā noteikt piemērotus regulēšanas līdzekļus WBA tirgū. Izpētot metodiku, ko piemēro orientācijas uz izmaksām definēšanai, ir pierādījies, ka NR pieejā ir nevajadzīgas atšķirības. Te regulēšanas jomā ir vajadzīga saskanīgāka pieeja galveno datu uzskaitei visā Eiropā. Nomātās līnijas Tirgus definēšana Funkcionējoši nomāto līniju tirgi ir svarīgi konkurencei un NGA ieviešanai. Nomāto līniju maģistrālo posmu un gala posmu precīza nodalīšana lielā mērā ir atkarīga no katras valsts tīkla topoloģijas. Daži NR nomāto līniju vairumtirdzniecības gala posmus segmentēja saskaņā ar joslas platumu[62]. Turpretim citi NR identificēja ievērojamas ģeogrāfiskas atšķirības konkurences nosacījumos un ierosināja definēt atsevišķus ģeogrāfiskos tirgus[63]. Viens NR[64] nomāto līniju gala posmus segmentēja saskaņā ar to plānoto lietojumu un ierosināja atteikties no tādu nomāto līniju regulēšanas, kas savienotas ar mobilo tīklu operatoru bāzes stacijām. Komisija piekrita, ka ir tehnoloģiski neitrāli ietvert tirgus definīcijā vairumtirdzniecības nomātās līnijas ar alternatīvām saskarnēm, piemēram, uz Ethernet balstītus produktus, kas ir funkcionāli līdzvērtīgi tradicionālām saskarnēm, ņemot vērā to jaudu un savienojamību ar nomātām līnijām[65]. Regulēšanas līdzekļi Visi NR, kas paziņoja par nomāto līniju gala posmu tirgu, konstatēja, ka fiksētā tīkla vēsturiskajam operatoram ir BIT[66]. Komisija uzsvēra, ka ierosināto pienākumu apmērs būtu ierobežojams līdz konkurences trūkuma novēršanai konkrētajā tirgū[67]. Regulējošie pienākumi nebūtu uzliekami uz pārāk ilgu laiku, ja ir vērojams, ka konkurences nosacījumi uzlabojas īsā vai vidējā termiņā[68]. Cenu kontroles pienākumu sakarā Komisija ieteica tiešu regulējošu iejaukšanos, nevis vēsturiskā operatora pašregulēšanu[69]. Attiecībā uz tirgiem, kuri novērtēti kā tādi, kuros valda konkurence, Komisija uzsvēra, ka regulējoši pienākumi ir atceļami tikai pēc pārejas posma, kas ir pietiekami ilgs, lai operatori savos tīklos varētu likvidēt atlikušās nepilnības[70]. Perspektīvas Pārskatītie ES noteikumi par telesakariem uzliks Komisijai papildu pienākumus attiecībā uz NR piemērotajiem un īstenotajiem regulēšanas līdzekļiem. Nodrošinot ES regulējuma konsekventu piemērošanu, Komisija cieši sadarbosies ar jaunizveidoto Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizāciju ( BEREC ), lai veidotu elektronisko sakaru pakalpojumu vienoto tirgu patērētāju un uzņēmēju interesēs. 7. panta procedūra ir ļāvusi Komisijai noteikt jomas, kurās ir vēlama precīzāka regulēšana , kurās atklājas jaunas regulēšanas formas un kurās varētu būt iespējams atteikties no regulēšanas . Šajā sakarā 7. panta procedūra sniedz galvenās atziņas par to, kā Komisijai regulāri pārskatīt ieteikumu par konkrētajiem tirgiem. Tomēr 7. panta procedūra ir arī parādījusi, ka NR joprojām piemēro atšķirīgu pieeju līdzīgām konkurences problēmām. Tas kavē patiesa vienotā tirgus attīstību. Piemēram var minēt WLR pienākuma uzlikšanu un īstenošanu, optiskās šķiedras piekļuves produktu aplūkošanu platjoslas vairumtirgos un izmaksu aprēķināšanas metodikas piemērošanu, aprēķinot piekļuves vai starpsavienojuma maksu. 7. panta procedūra ir arī atklājusi, ka regulēšanas pieejas attīstās, pamatojoties uz vēsturisko operatoru nodalīšanas saistībām tirgos, kur tradicionālie pienākumi ir izrādījušies nepietiekami, lai novērstu pastāvīgas tirgus nepilnības. Tas liecina, ka NR vajadzīgi papildu norādījumi par regulēšanas principiem, lai izvairītos no pieeju nesaskaņotības visā ES, jo tas varētu kavēt tirgu turpmāku integrāciju pāri robežām. Komisija patlaban beidz izstrādāt Ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves tīkliem ( NGA ), kura pamatā ir Komisijas norādījumi, kas tika sniegti sakarā ar valstu platjoslas tirgu analīzi. Komisijai kopā ar BEREC var būt nepieciešams sniegt sīkākus norādījumus NR par nodalīšanas saistību un regulēšanas līdzekļu konsekventu īstenošanu. SECINāJUMI Nodrošinot precīzi vērstu un konsekventu telesakaru regulējumu Eiropas Savienībā, 7. panta procedūra joprojām ir vienotā elektronisko sakaru pakalpojumu tirgus veicināšanas atslēga. 7. panta apspriešanās mehānismā iestrādātā pārredzamība jau ir ļāvusi sniegt NR ļoti noderīgus norādījumus. Ziņojumus iesniegušie regulatori parasti maksimāli ņēma vērā Komisijas piezīmes, bet citi NR tās ir izmantojuši par norādījumiem savā regulēšanas stratēģijā. Tas jo īpaši attiecās uz produktu un ģeogrāfisko tirgu definēšanu un konkurences nosacījumu novērtēšanu konkrētajos tirgos. Turklāt pārskatītais ieteikums par konkrētajiem tirgiem un jaunais ieteikums par procedūru ir racionalizējuši regulēšanas procesu un koncentrējuši NR un Komisijas enerģiju uz tiem tirgiem, kuros saglabājas nepilnības. Lai panāktu lielāku konsekvenci regulēšanas līdzekļu piemērošanā, Komisija ir pieņēmusi Ieteikumu par mobilo un fiksēto savienojumu pabeigšanas tarifu regulēšanu ES un pašlaik beidz izstrādāt ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves tīkliem. Visbeidzot, telesakaru reformu pakete uzliek Komisijai un BEREC papildu pienākumus attiecībā uz regulēšanas līdzekļu piemērošanu un īstenošanu. Tas vēl vairāk sekmēs vienota elektronisko sakaru tirgus izveidi. [1] Pārskatītie ES telesakaru noteikumi, pieņemti 25.11.2009., transponējami līdz 25.5.2011. (Sk. OV L 337, 18.12.2009., 37. lpp.) [2] COM(2007) 401, 11.07.2007. [3] Direktīva 2002/21/EK, OV L 108, 24.4.2002. [4] Pārskats atrodams dienestu darba dokumenta ( SWD ) II, III un IV pielikumā. [5] Gandrīz 3 % gadījumu Komisija noteica papildu vērtēšanas periodu (II fāzi). [6] 7. panta procedūras pārskats atrodams I pielikumā. [7] Komisijas Ieteikums 2003/311/EK, OV L 114, 8.5.2003. [8] LT/2009/0990, SI/2009/1010, SE/2009/1018, DK/2009/1023. [9] Vietējo abonentlīniju atsaistīšana. [10] UK/2007/0733, PT/2008/0851, ES/2008/0805, FI/2009/0900. [11] UK, SE, SL, IT, PL, PT. [12] Komisijas Ieteikums 2008/850/EK, OV L 301, 12.11.2008. [13] Proti, par lēmumiem: i) izbeigt regulēt tirgus, kas vairs nav uzskaitīti Ieteikumā 2003/311/EK, ii) neregulēt tirgus, kas iekļauti ieteikumā, bet kuros joprojām ir efektīva konkurence, iii) grozīt iepriekš noteikta regulēšanas līdzekļa tehniskās detaļas, iv) attiecināt esošos pasākumus uz citu tirgus dalībnieku, kurš ir līdzīgā situācijā. [14] Piem., ES/2008/0817, PL/2008/0831, CZ/2008/0840, NL/2008/0849, CZ/2008/0857, CZ/2009/0872, SI/2009/0893, SK/2009/0954, SE/2009/0968, PL/2009/0971, FI/2009/0985, IT/2009/0998, IT/2009/0999, SK//2009/1008, DK/2009/1024. [15] IT/2009/0999. [16] Piem., IT/2008/0842, BE/2009/0882, UK/2009/0901, IE/2009/0928, PT/2009/0956, RO/2009/1003, PT/2009/1011, PT/2009/1012, FR/2009/1028. [17] BG/2009/866 un MTR Benchmark Snapshot , ERG (09) 23_final_090604 . [18] Komisijas Ieteikums 2009/396/EK, OV L 124. [19] AT, BG, FR, IT, NL, UK. [20] IT/2009/0890, DE/2009/0897, BG/2009/0911, SE/2009/0965, RO/2009/1001. [21] DK/2005/0141, NL/2008/0822. [22] CZ/2006/0356, EE/2007/0637-638, DE/2006/0402, SK/2007/0676, SK/2007/0696 un AT/2007/0579-580, NL/2008/0821, BG/2009/0911, LV/2009/0960, MT/2009/0979, LV/2009/0994. [23] Piem., DK, EE, DE, HU, LV, SK, AT, CZ. [24] EE/2007/0637-638, HU/2007/0662-663, SK/2007/0740, LV/2009/0960, LV/2009/0994, RO/2009/1001-1002, DE/2009/1006. [25] Piem., ES/2008/0815, LU/2006/0526-527, BE/2007/0640, DE/2006/0402, IE/2007/0632, AT/2006/0543, CZ/2006/0351, SK/2007/0740, UK/2009/0898, DE/2009/1006. [26] EE/2007/0637-638, SK/2007/0696. . [27] ES/2008/0815, CZ/2008/0755. [28] LV/2007/0565-566, GI/2007/0710-711, EE/2007/0637-638, IE/2007/0632, PL/2006/0380, GI/2007/0716, LV/2009/0994. [29] ES/2008/0815. [30] DE/2006/0402, LV/2007/0565-566, SK/2007/0696, LV/2009/0994. [31] IT/2009/0890. [32] ES/2007/0706, DE/2008/0813, DK/2009/1014. [33] FR/2007/0669, FI/2008/0778, IT/2008/0779, PL/2008/0794, DK/2009/1014, GI/2009/0976-0977. [34] ES/2007/0598, PT/2007/0707, DK/2008/0785, GI/2009/0976, PL/2009/0996. [35] Ilgtermiņa pieauguma izmaksas. [36] BG/2009/0866, DK/2009/0914, CZ/2009/0959, SE/2009/1018. [37] IE/2008/0746, CZ/2009/0959. [38] DE/2008/0813. [39] UK/2006/0498, EL/2008/0786, IT/2008/0802, PL/2009/0991. [40] EL/2008/0786, IT/2008/0802, SE/2009/0941, DK/2009/1014. [41] FR/2008/812, IT/2008/0802 (pēc tam regulators apņēmās līdz 2010. gadam pieņemt izmaksu modeli, kas saskan ar ieteikumu), BG/2009/0865, BG/2009/0866, RO/2009/0878, AT/2009/0910. [42] 2010. gada 19. maijā stratēģijas „Eiropa 2020” (COM (2010) 2020) ietvaros Komisija pieņēma Digitālo programmu Eiropai. [43] Optiskā šķiedra līdz sadales punktam/sadales skapim. [44] Optiskā šķiedra līdz mājoklim/ēkai. [45] Piem., EE/2009/0942, FI/2008/0839, FR/2008/0780, IE/2009/0875, NL/2008/827, PT/20080850 ( LLU tirgus); BE/2007/0736 un BE/2009/0950, EE/2009/0943, FI/2009/0900, FR/2008/0781, NL/2008/0827, PT/2008/0851 ( WBA tirgus). . [46] Piem., CY/2009/0869, CZ/2009/0933 NR atsauca, DK/2008/0860, EL/2009/0934, SK/2009/0929 NR atsauca ( LLU tirgus); CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935 ( WBA tirgus). [47] Piem., AT/2009/0970, CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935. [48] MT/2008/0803. [49] Sīkāks apraksts atrodams SWD III pielikuma 5.1. nodaļā. [50] Piem ., UK/2007/0733, DK/2008/0862. [51] AT/2009/0970. [52] MT/2008/0803. [53] Piem., DE/2007/0646, BE/2008/0801, SI/2009/0957. [54] NL/2008/0826, SI/2009/0957. [55] NL/2009/0868, SI/2009/0957. [56] ES/2008/0820, FR/2009/993. [57] Piem., FR/2008/0780, EE/2009/0942, ES/2008/0804, PT/2008/0851, IT/2009/0891. [58] Piem., FR, ES, EL. [59] Piem., BE, ES, NL, DK, EE. [60] Piem., FI/2008/0839, IT/2009/0988. [61] Piem., NL/2008/0827. [62] LT/2006/0430, EL/2006/0422, UK/2008/0747, UK/2008/0787, NL/2008/0823, AT/2008/0836. [63] UK/2008/0787, AT/2008/0836. [64] IT/2009/1000. [65] Piem., EE/2007/0643, DE/2007/0677. [66] Viens NR atklāja, ka BIT nav kādā šaurāk definētā ļoti lielas jaudas nomāto līniju gala posmu tirgū, proti, UK/2008/0787. Cits NR konstatēja BIT tikai zemas jaudas nomāto līniju tirgū, proti, LT/2006/0430. [67] NL/2008/0823-0825. [68] UK/2008/0859. [69] EE/2007/0643. [70] IT/2009/0999-1000.