Priekšlikums Padomes regula par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu /* COM/2008/0243 galīgā redakcija - CNS 2008/0093 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.5.2008 COM(2008)243 galīgā redakcija 2008/0093 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Kopiena un Mauritānijas Islāma Republika ir apspriedušas un 2008. gada 13. martā parafējušas protokolu, ar kuru nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. Šis protokols ir noslēgts uz četriem gadiem. Tas stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Protokolu piemēro no 2008. gada 1. augusta. Tas aizstāj no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam spēkā esošo protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu un kura piemērošanas laikposmu ar klusuciešot izteiktu piekrišanu var pagarināt līdz 2012. gada 31. jūlijam. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz iepriekšējā protokola izmantošanas apjoma novērtējumu. Tāpēc jaunajā protokolā paredzētās zvejas iespējas ir mazākas salīdzinājumā ar protokolu, kas ir spēkā no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam, un tas atspoguļo arī Eiropas flotu vajadzības, kuras ir samazinājušās, un nesenos zinātniskos ieteikumus. Zvejas iespējas ir samazinātas par 25 % galvkāju zvejas kategorijā, par 10–50 % bentisko sugu zvejas kategorijās un par 43 % mazo pelaģisko sugu zvejas kategorijā, tādējādi kopējo paredzēto tilpību samazinot līdz 250 000 t gadā (patlaban — 440 000 t gadā). Šā protokola mērķis ir pastiprināt zivsaimniecības nozares ekonomisko integrāciju, pastiprinot nozarei paredzēto atbalstu, jo īpaši atbalstot ieguldījumus (arī Eiropas uzņēmumu veiktus ieguldījumus) Mauritānijas zivsaimniecības nozarē. Pamatojoties uz zivsaimniecības nozares stratēģiju, kuru formulējusi jaunā Mauritānijas valdība, kas izveidota pēc 2007. gada marta demokrātiskajām vēlēšanām, ar kopēju vienošanos un lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, tiks noteiktas Mauritānijas zivsaimniecības politikas pašreizējās prioritātes, izvirzīti mērķi un formulētas ar tiem saistītās gada un daudzgadu programmas. Protokolā paredzētā finansiālā ieguldījuma apjoms ir 86 miljoni EUR pirmajā gadā, 76 miljoni EUR otrajā gadā, 73 miljoni EUR trešajā gadā un 70 miljoni EUR ceturtajā gadā. No šā finansiālā ieguldījuma 11 miljoni EUR pirmajā gadā, 16 miljoni EUR otrajā gadā, 18 miljoni EUR trešajā gadā un 20 miljoni EUR ceturtajā gadā tiks novirzīti, lai finansiāli atbalstītu valsts zivsaimniecības politikas īstenošanu, un minētajās summās ietilpst arī 1 miljonu EUR liels ikgadējs atbalsts Bandargēnas [ Banc d'Arguin ] Nacionālajam parkam. Nolīgumā paredzētas zvejas iespējas vienpadsmit kategorijās. Nosacījumi katram licences periodam ir šādi. - Vēžveidīgie (izņemot langustus): maksimālā atļautā bruto tilpība (GT) ir 9570 t. - Melnā heka zveja, izmantojot tralerus un kuģus zvejai ar āķu jedām: maksimālā atļautā GT ir 3240 t. - Bentisko sugu zveja, izņemot zveju ar traleriem un melnā heka zveju: maksimālā atļautā GT ir 1162 t. - Bentisko sugu (izņemot melno heku, galvkājus un vēžveidīgos) zveja ar grunts traļiem: maksimālā atļautā GT ir 375 t. - Galvkāji: maksimālā atļautā GT ir 13 950 t 32 licencēm. - Langusti un krabji: maksimālā atļautā GT ir 300 t (katrā kategorijā). - Tunzivju zveja: ne vairāk kā 22 licences seineriem un 22 licences kuģiem zvejai ar makšķerēm un kuģiem zvejai ar āķu jedām. - Mazo pelaģisko sugu zveja (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri): 17 licences. - Mazo pelaģisko sugu zveja (izņemot saldētājkuģus): maksimālā atļautā GT ir 15 000 t. Katrā kategorijā kuģu īpašniekiem tika noteiktas maksas. Paredzams, ka Mauritānija no kuģu īpašniekiem ik gadu saņems aptuveni EUR 15 000 000. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei pieņemt šā jaunā zivsaimniecības protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku. Priekšlikumu Padomes lēmumam par jaunā protokola provizorisku piemērošanu izskatīs atsevišķā procedūrā. 2008/0093 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: 1. Kopiena un Mauritānijas Islāma Republika ir noslēgušas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē. Šis nolīgums ir apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1801/2006[1] un stājies spēkā 2006. gada 5. decembrī. 2. Kopiena un Mauritānijas Islāma Republika ir apspriedušas un parafējušas protokolu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. 3. Kopienas interesēs ir apstiprināt šo protokolu. 4. Minētais protokols aizstāj iepriekšējo protokolu, kas apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 1801/2006. 5. Jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina protokolu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. Protokola teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants 1. Protokolā noteikto zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir šāds. ZVEJAS KATEGORIJA | MAKSIMāLā GT VAI LICENčU SKAITS VIENAM LICENCES PERIODAM | DALīBVALSTS | GT, LICENčU SKAITS VAI GADA MAKSIMāLā NOZVEJA VIENAI DALīBVALSTIJ | 1. KATEGORIJA. VēžVEIDīGO (IZņEMOT LANGUSTUS UN KRABJUS) ZVEJAS KUģI | 9570 GT | SPāNIJA | 7313 GT | ITāLIJA | 1371 GT | PORTUGāLE | 886 GT | 2. KATEGORIJA. MELNā HEKA ZVEJAS TRALERI UN KUģI ZVEJAI AR GRUNTS āķU JEDāM | 3240 GT | SPāNIJA | 3240 GT | 3. KATEGORIJA. BENTISKO SUGU (IZņEMOT MELNO HEKU) ZVEJAS KUģI, KAS NEZVEJO AR TRALI | 1162 GT | SPāNIJA | 1162 GT | 4. KATEGORIJA. ZIVJU SALDēTāJTRALERI, KAS ZVEJO BENTISKāS SUGAS | 375 GT | GRIEķIJA | 375 GT | 5. KATEGORIJA. GALVKāJI | 13 950 GT 32 LICENCES | SPāNIJA | 24 LICENCES | ITāLIJA | 4 LICENCES | PORTUGāLE | 1 LICENCE | GRIEķIJA | 3 LICENCES | 6. KATEGORIJA. LANGUSTI | 300 GT | PORTUGāLE | 300 GT | 7. KATEGORIJA. TUNZIVJU SALDēTāJSEINERI | 22 LICENCES | SPāNIJA | 17 LICENCES | FRANCIJA | 5 LICENCES | 8. KATEGORIJA. KUģI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKšķERēM UN KUģI TUNZIVJU ZVEJAI AR PELDOšāM āķU JEDāM | 22 LICENCES | SPāNIJA | 18 LICENCES | FRANCIJA | 4 LICENCES | 9. KATEGORIJA. PELAģISKāS ZVEJAS SALDēTāJTRALERI | 17 LICENCES PAR 250 000 T (ATSKAITES TILPīBA) | 10. KATEGORIJA. KRABJU ZVEJA | 300 GT | SPāNIJA | 300 GT | 11. KATEGORIJA. PELAģISKāS ZVEJAS KUģI, KAS NAV SALDēTāJKUģI | 15 000 GT (GADA VIDēJā VēRTīBA VIENAM MēNESIM) | 2. Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā (pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi) saskaņā ar protokolu iespējams izmantot 9. kategorijā (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri), tālab izdodot ne vairāk kā 20 licences mēnesī. 3. Attiecībā uz 9. kategoriju (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri) Komisija, saņēmusi dalībvalstu sagatavotos gada zvejas plānus, kuros precizēti licences pieprasījumi par katru atsevišķu kuģi, pārsūta licences pieprasījumus Mauritānijas iestādēm, informē šīs iestādes par to, vai papildus atskaites tilpībai (250 000 t) tā vēlas izmantot 50 000 tonnu lielo papildu kvotu, un vajadzības gadījumā prasa, lai minētās iestādes palielina šo 50 000 tonnu lielo papildu kvotu. Gada zvejas plānā par katru kuģi norāda, kuri ir plānotie kuģa darbības mēneši un cik lielu nozveju plānots gūt katrā no tiem. Pirmajā protokola piemērošanas gadā zvejas plānus Komisijai nosūta vēlākais 2008. gada 15. oktobrī. No 2009. gada šos plānus Komisijai nosūta vēlākais katra gada 31. janvārī. Ja 9. kategorijā (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri) licences pieprasījumu skaits ir lielāks nekā atskaites periodā atļautais maksimālais skaits, Komisija Mauritānijas iestādēm vispirms pārsūta pieprasījumus par tiem kuģiem, kuri sešos mēnešos pirms minēto pieprasījumu iesniegšanas ir izmantojuši lielāku skaitu licenču. 4. Attiecībā uz 11. kategoriju (pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi) Komisija licences pieprasījumus Mauritānijas iestādēm pārsūta pēc tam, kad tā ir saņēmusi dalībvalstu nosūtītos gada zvejas plānus, kuros precizēti licences pieprasījumi par katru atsevišķu kuģi. Šos plānus Komisijai nosūta vēlākais iepriekšējā gada 1. decembrī. Tajos norāda katram kuģa darbības mēnesim plānoto GT. Ja pieprasījums pārsniedz gada vidējo vērtību vienam mēnesim (15 000 GT), piešķīrumus veic atbilstoši šā punkta pirmajā daļā minētajiem zvejas plāniem. 3. pants 1. Zvejas iespēju pārvaldību nodrošina saskaņā ar 20. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2]. 2. Ja protokolā noteiktās zvejas iespējas ar 2. pantā minēto dalībvalstu iesniegtajiem licences pieprasījumiem netiek pilnībā izmantotas, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus. 4. pants Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Mauritānijas zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[3]. 5. pants Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto protokolu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai. 6. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs PROTOKOLS, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no 2008. gada 1. augusta uz četriem gadiem iedalītas saskaņā ar nolīguma 5. un 6. pantu, ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā. Minētās zvejas iespējas ir daļa no kopējās zvejas piepūles, kas norādīta III pielikumā un ko Mauritānijas iestādes noteikušas un regulāri atjaunina, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un 5. pantu. 3. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu kuģi, kas peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, Mauritānijas zvejas zonās zvejas darbības drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kura izdota saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā paredzētā finansiālā ieguldījuma apjoms ir 86 miljoni EUR pirmajā gadā, 76 miljoni EUR otrajā gadā, 73 miljoni EUR trešajā gadā un 70 miljoni EUR ceturtajā gadā[4]. No šīm summām 11 miljonus EUR pirmajā gadā, 16 miljonus EUR otrajā gadā, 18 miljonus EUR trešajā gadā un 20 miljonus EUR ceturtajā gadā Mauritānija novirza, lai finansiāli atbalstītu nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās valsts zivsaimniecības politikas īstenošanu, un minētajās summās ietilpst arī 1 miljonu EUR liels ikgadējs atbalsts Bandargēnas [ Banc d'Arguin ] Nacionālajam parkam. 2 Ja 9. zvejas kategorijā (pelaģiskā zveja) tiek pārsniegta kopējā tilpība jeb 250 000 tonnu gadā, Kopiena maksā papildmaksu, kuras apjoms ir EUR 40 par katru nozvejoto tonnu. 3. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6., 7., 9., 10. un 13. pantam. 4. Finansiālo ieguldījumu Kopiena izmaksā vēlākais 2008. gada 31. augustā pirmajā gadā un vēlākais 1. augustā turpmākajos gados. 5. Finansiālo ieguldījumu ieskaita Mauritānijas Islāma Republikas Valsts kases kontā, kurš atvērts Mauritānijas Centrālajā bankā un kura rekvizītus paziņo Ministrija. 6. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam lēmumus par finansiālā ieguldījuma un Bandargēnas Nacionālajam parkam paredzētā finansiālā atbalsta sadali pieņem saskaņā ar Mauritānijas likumu par finansēm, un minēto līdzekļu izmantošana ir ekskluzīvā Mauritānijas kompetencē. 3. pants Zinātniskā sadarbība 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Mauritānijas zvejas zonās, pamatojoties uz ilgtspējīgas pārvaldības principiem. 2. Šā protokola piemērošanas laikā Puses sadarbojas, lai padziļinātu izpratni par dažiem zvejas resursu attīstības dinamikas jautājumiem Mauritānijas zvejas zonās, un tālab saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu vismaz reizi gadā notiek Apvienotās zinātniskās komitejas sanāksme. Ja to pieprasa kāda no Pusēm un ja vajadzīgs saskaņā ar šo protokolu, Apvienotā zinātniskā komiteja var sanākt arī biežāk. 3. Pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas secinājumiem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, Puses apspriežas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai vajadzības gadījumā pēc vienošanās pieņemtu pasākumus, kuru mērķis ir zvejas resursu ilgtspējīga pārvaldība. 4. Apvienotās zinātniskās komitejas uzdevumi ir šādi: 6. sagatavot ikgadēju zinātnisko ziņojumu par šajā nolīgumā paredzētajām zvejniecībām; 7. izstrādāt un ieviest gada programmu noteiktu zinātnisku jautājumu risināšanai, lai uzlabotu izpratni par zvejas resursu stāvokli un ekosistēmu attīstības dinamiku; 8. saskaņā ar komitejā vienprātīgi pieņemtu procedūru pētīt zinātniskos jautājumus, kuri rodas nolīguma īstenošanas gaitā; 9. līdz ar citiem pasākumiem vajadzības gadījumā veikt izpētes zvejas reisus, lai noteiktu zvejas iespējas un šo iespēju izmantojuma režīmu, kas garantē resursu un to ekosistēmas saglabāšanu. 4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc vienošanās var palielināt, ciktāl nolīguma 4. panta 1. punktā minētās Apvienotās zinātniskās komitejas secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Mauritānijas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu šā protokola 2. panta 1. punktā norādīto summu, un tai jāsaglabājas proporcionālai zvejas iespēju palielinājumam. 2. Ja turpretim Puses vienojas pieņemt pasākumus, kas minēti šā protokola 3. panta 3. punktā un kas paredz šā protokola 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. Neskarot šā protokola 6. panta noteikumus, Eiropas Kopiena var apturēt finansiālā ieguldījuma maksājumus, ja tai nav iespējams izmantot šajā protokolā paredzētās zvejas iespējas. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņā ar Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumiem par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 4. Par šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem zvejas iespēju pārdalījumiem Puses vienojas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā. 5. pants Izpētes zveja 1. Puses var veikt izpētes zvejas reisus Mauritānijas zvejas zonās saskaņā ar nolīguma 4. pantā paredzētās Apvienotās zinātniskās komitejas atzinumu. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par jauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgajiem parametriem. 2. Izpētes zvejas atļaujas piešķir izmēģinājuma veidā uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, un saskaņā ar nolīguma 6. panta 2. punktu. Tās izdod par maksu. 3. Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir bijusi sekmīga, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var piešķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā paredzēto saskaņošanas procedūru. Finansiālo ieguldījumu palielina saskaņā ar 4. panta noteikumiem. 4. Izpētes zveju veic ciešā sadarbībā ar Mauritānijas Okeanogrāfijas pētniecības un zvejniecības institūtu ( IMROP ). IMROP pieņem lēmumu par to, kuri pētnieki un novērotāji strādās uz kuģa, un šīs grupas izmaksas sedz kuģa īpašnieks. Izpētes zvejā iegūtos datus iekļauj IMROP sagatavotā ziņojumā, kuru dara zināmu Ministrijai. 5. Izpētes zvejas laikā gūtās nozvejas pieder kuģa īpašniekam. Aizliegts zvejot attiecīgajām prasībām neatbilstoša izmēra īpatņus un sugas, kuru zveju, paturēšanu uz kuģa un tirdzniecību neatļauj Mauritānijas tiesību akti. 6. Ja Puses nevienojas par pretējo, kuģi, kas darbojas izpētes zvejas režīmā, visas nozvejas izkrauj Mauritānijā. 6. pants Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Mauritānijas zivsaimniecības politikas īstenošanā 1. Nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā atbalsta apjoms ir 11 miljoni EUR pirmajā gadā, 16 miljoni EUR otrajā gadā, 18 miljoni EUR trešajā gadā un 20 miljoni EUR ceturtajā gadā, kā noteikts šā protokola 2. panta 1. punktā. Šis finansiālais atbalsts paredzēts, lai izstrādātu un īstenotu Valsts stratēģiju par Mauritānijas zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu attīstību, tādējādi Mauritānijas ūdeņos ieviešot ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, kura ir saskaņā ar valsts stratēģiskajiem mērķiem (zvejas resursu saglabāšana un nozares labāka integrēšana valsts ekonomikā) un konkrēti ar 3. punktā minētajām atbalsta jomām, kuras raksturojošie orientējošie rādītāji pievienoti IV pielikumā, un ar atbalstu Bandargēnas Nacionālajam parkam. 2. Mauritānija atbild par 1. punktā minētā finansiālā atbalsta summas izlietojumu, kura pamatā ir pēc Pušu vienošanās izvirzīti mērķi, to īstenošanas programmas un darbības rādītāji, kurus izmanto, lai novērtētu paveikto. 3. Neskarot minēto mērķu izvirzīšanas procesu un saskaņā ar prioritātēm Valsts stratēģijā par Mauritānijas zivsaimniecības nozares ilgtspējīgu attīstību, un lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu resursu pārvaldību un veicinātu nozares attīstību, Puses vienojas galveno uzmanību pievērst šādām atbalsta jomām. Zivsaimniecības pārvaldības uzlabošanā un nomas optimizēšanā izvirzītie mērķi ir šādi: - zvejniecības attīstības plānu īstenošana (astoņkājiem, garnelēm u.c.), - zivsaimnieciskās un okeanogrāfiskās pētniecības darba pastiprināšana, - uzraudzības pastiprināšana, - zvejas kapacitātes kontrole un pielāgošana, - jaunu zvejniecību attīstīšana (sardīnēm, anšoviem u.c.). Nozares ekonomiskās un sociālās ietekmes palielināšanā izvirzītie mērķi ir šādi: - ostu infrastruktūras un pakalpojumu attīstīšana, - atbilstības standartiem un augstākas produktu kvalitātes veicināšana, jo īpaši veselības un higiēnas apstākļu uzlabošana zvejas produktu ražošanā un kompetento Mauritānijas iestāžu kontroles kapacitātes nostiprināšana, - privāto ieguldījumu veicināšana nozarē, jo īpaši ražošanas iekārtu atjaunošana un modernizēšana, un globālu konkurētspējas faktoru un salīdzinošu priekšrocību izmantojuma veicināšana, - jūras amatierzvejas, iekšzemes zvejas un akvakultūras attīstīšana. Jūras vides, biotopu un piekrastes zonas aizsardzībā izvirzītie mērķi ir šādi: - jūras vides un ūdens biotopu aizsardzība, - jūras piesārņojuma noteikšanas un apkarošanas spējas uzlabošana. Tiesiskā un institucionālā regulējuma reformas jomā izvirzītie mērķi ir šādi: - Zivsaimniecības ministrijas un tās pārraudzībā esošo iestāžu institucionālās kapacitātes nostiprināšana, - zvejas darbību tiesiskā regulējuma un nozares institucionālās vides uzlabošana. 7. pants Mauritānijas zivsaimniecības politikas īstenošanai paredzētā atbalsta sniegšanas metodes 1. Neskarot šā protokola 6. panta 3. punktu, Eiropas Kopiena un Ministrija nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā saskaņā ar IV pielikumā ietvertajām vadlīnijām un pēc šā protokola stāšanās spēkā vienojas par šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas 6. pantā noteikto Mauritānijas zivsaimniecības politikas prioritāšu īstenošanai, lai ieviestu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, un jo īpaši tās, kas minētas 6. panta 3. punktā; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un rādītāji, kas jāizmanto ikgadējā īstenošanas rezultātu novērtējumā. 2. Jebkādas izmaiņas šajās vadlīnijās, mērķos, kritērijos un novērtēšanas rādītājos Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Saskaņā ar mērķiem un vadlīnijām, kas noteiktas un īstenotas 2006./2008. gada protokolā, kurš ir spēkā līdz 2008. gada 31. jūlijam, vēlākais 1. martā Eiropas Kopienai paziņo šajā protokolā paredzētā nozares atbalsta izlietojuma daudzgadu programmas daļu par kārtējo kalendāro gadu. Šā protokola piemērošanas pirmajā gadā vēlākais 1. martā, tiklīdz Apvienotajā komitejā ir apstiprinātas vadlīnijas, mērķi, kritēriji un novērtēšanas rādītāji, Eiropas Kopienai paziņo Mauritānijas sagatavoto daudzgadu programmu un plānoto 6. panta 1. punktā minētā nozares atbalsta izlietojumu kārtējā gadā. Nozares atbalsta izlietojumu kārtējā kalendāra gadā, kopīgi vērtējot darbības rādītāju izpildi, novērtē jūnijā (termiņa vidusposma pārskatā) un nākamā gada janvārī (galīgajā pārskatā). Turklāt Mauritānija vēlākais katra gada 30. oktobrī paziņo, kāds budžeta piešķīrums nozarei paredzēts nākamā gada likumā par finansēm. 4. Lai sagatavotos minētajai kopīgajai pārskatīšanai, Ministrija vēlākais vienu mēnesi pirms kopīgā termiņa vidusposma pārskata vai galīgā pārskata dienas Komisijai nosūta attiecīgi provizorisko gada ziņojumu vai galīgo gada ziņojumu par sasniegto rezultātu ieviešanu, konstatētajām grūtībām un piedāvātajiem korektīvajiem un aizsardzības pasākumiem. Komisija patur tiesības prasīt Mauritānijas iestādēm papildu informāciju par šiem rezultātiem, lai nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā apspriestos ar Mauritānijas iestādēm un pieņemtu korektīvus pasākumus, kas ļauj sasniegt izvirzītos mērķus. 8. pants Kopienas uzņēmēju ekonomiskā integrēšanās Mauritānijas zivsaimniecības nozarē 1. Puses apņemas veicināt Kopienas uzņēmēju ekonomisko integrēšanos Mauritānijas zvejniecībā kopumā. Tālab Puses 2008. gadā kopīgi un objektīvi novērtē šķēršļus, ar kuriem zvejniecības jomā Mauritānijā sastopas privātie ieguldītāji, un sagatavo ieguldījumu veicināšanas vadlīnijas, paredzot izkraušanas infrastruktūras izveidi, vajadzību nodrošināt ražošanas līdzekļu atbilstību standartiem un ražošanas līdzekļu modernizāciju, zvejas produktu tirgū laišanas procesa sekmēšanu, kā arī nozares tiesiskās un institucionālās vides un konkurētspējas uzlabošanas pasākumus. 2. Puses vienojas kopīgi izveidot pārdomu grupu, lai regulāri novērtētu tādus jautājumus, kas saistīti ar privātu ieguldījumu veicināšanu Mauritānijas zvejniecībā, kā, piemēram, Eiropas privāto uzņēmēju darbības uzsākšanas atvieglošana, Mauritānijas un Eiropas kopuzņēmumu veidošana un piemērotākie sabiedriskās un privātās partnerības veidi. Pārdomu grupa izstrādā konkrētu gada rīcības plānu un kopīgi uzrauga tā īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz partnerattiecību nolīguma ieguldījumu Mauritānijas zivsaimniecības politikas īstenošanā. 3. Puses turklāt vienojas rīkot gadskārtēju tikšanos, kas kļūtu par forumu partnerības veicināšanai Mauritānijas zvejniecības privātajā sektorā. Šis gadskārtējais forums, uz kuru aicina Eiropas un Mauritānijas privātuzņēmējus, notiek Mauritānijā. 4. Lai stimulētu svaigo zvejas produktu jomas attīstību, Mauritānija Kopienas uzņēmējiem, kuri nozveju izkrauj Mauritānijas ostās (jo īpaši lai to pārdotu vietējiem uzņēmumiem, lai pievienoto vērtību zvejas produktiem dotu Mauritānijas vietējie uzņēmēji vai lai Mauritānijas zvejas zonās gūtās nozvejas tālāk vestu pa zemes ceļu), samazina maksas, kas iekasējamas saskaņā ar šā protokola I pielikumu un attiecīgajiem Mauritānijas tiesību aktiem. 9. pants Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola un tā pielikumu interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts iepriekš 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Atkāpjoties no iepriekš 1., 2. un 3. punktā paredzētās apturēšanas procedūras, Kopiena ir tiesīga tūlīt pārtraukt protokola piemērošanu, ja Mauritānija nepilda saistības, kuras tā uzņēmusies saistībā ar valsts zivsaimniecības politikas īstenošanu. Par šādu pārtraukšanu nekavējoties paziņo Mauritānijas iestādēm. 5. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 10. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot šā protokola 4. pantu, ja Eiropas Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola piemērošanu var apturēt ar šādiem nosacījumiem. a) Ministrija paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Eiropas Komisija izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 30 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu. b) Ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots iepriekš a) punktā paredzētajā termiņā, kompetentās Mauritānijas iestādes ir tiesīgas apturēt šā protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju. c) Šā protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikti attiecīgie maksājumi. 11. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Neskarot nolīguma noteikumus, kuģu darbības, kuras veic saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem, jo īpaši izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī, ostas pakalpojumu izmantošanu, preču iepirkšanu, un visas pārējās darbības reglamentē Mauritānijas tiesību akti. 12. pants Piemērošanas ilgums Šo protokolu un tā pielikumus piemēro četrus gadus, sākot no 2008. gada 1. augusta, ja nav notikusi protokola piemērošanas izbeigšana saskaņā ar 13. pantu. 13. pants Piemērošanas izbeigšana 1. Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu. 2. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 14. pants Stāšanās spēkā 1. Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 2. Tos piemēro no 2008. gada 1. augusta, un tie aizstāj protokolu un pielikumus, kurus piemēro laika posmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. jūlijam. Zvejas iespēju tabula Zvejas veids | VĒŽVEIDĪGIE | BENTISKO SUGU ZVEJA | GALVKĀJI | PELAĢISKO SUGU ZVEJA | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°21'00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°40,00 | N | 17°07,50 | W | 20°05,00 | N | 17°07,50 | W | 19°35,50 | N | 16°47,00 | W | 19°28,00 | N | 16°45,00 | W | 19°21,00 | N | 16°45,00 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas (koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā). | Pēc garneļu zvejniecības attīstības plāna pieņemšanas Puses var vienoties par šā zonējuma pārskatīšanu. | 2. Atļautie zvejas rīki | Garneļu gruntstraļi un citi selektīvie zvejas rīki. | Puses veic tehniskus izmēģinājumus, lai izstrādātu selektivitātes noteikumus, jo īpaši par šādiem zvejas rīkiem: i) selektīvie režģi traļiem, ii) selektīvie zvejas rīki, kas nav traļi. Selektīvos zvejas rīkus sāk izmantot līdz 2009. gada 31. decembrim, pēc tam, kad pabeigts minēto izmēģinājumu zinātniskais, tehniskais un ekonomiskais novērtējums. | Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu. Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas. Saskaņā ar Mauritānijas Zvejniecības kodeksa 24. pantu atļauts izmantot āmja aizsargapvalkus. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 50 mm | 4. Bioloģiskā atjaunošanās | Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris. | Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 9570 GT | 9570 GT | 9570 GT | 9570 GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 291 | 303 | 315 | 315 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 2. ZVEJAS KATEGORIJA. MELNĀ HEKA ZVEJAS TRALERI (1) UN KUĢI ZVEJAI AR GRUNTS ĀĶU JEDĀM | 1. Zvejas zona | 1.1. Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām: | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (bioloģiskās atjaunošanās) laikā ir šāds. | i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc un Cap Timiris zvejai slēgtās zonas koordinātas ir šādas: | iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17°50'00 N) zvejai slēgto zonu norobežo 12 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Grunts āķu jedas | – Gruntstraļi melnā heka zvejai | Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu. | Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 70 mm (tralim) | 4. Bioloģiskā atjaunošanās | Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kuri ir pieejami un kuriem piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par piemērotāko bioloģiskās atjaunošanās periodu. | 5. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 3240 GT | 3240 GT | 3240 GT | 3240 GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 148 | 153 | 159 | 159 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. (1) Saldētājtraleri šajā kategorijā neietilpst. Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 3. ZVEJAS KATEGORIJA. BENTISKO SUGU (IZŅEMOT MELNO HEKU) ZVEJAS KUĢI, KAS NEZVEJO AR TRALI | 1. Zvejas zona | 1.1. i) Uz ziemeļiem no 19°48'50 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuru mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | ii) Uz dienvidiem no 19°48'50 N un līdz 19°21'00 N, uz rietumiem no 16°45'00 W. | iii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (bioloģiskās atjaunošanās) laikā ir šāds. | i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc un Cap Timiris: | 20°46,00 | N | 17°03,00 | W | 20°46,00 | N | 17°47,00 | W | 20°03,00 | N | 17°47,00 | W | 19°47,00 | N | 17°14,00 | W | 19°21,00 | N | 16°55,00 | W | 19°15,60 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°49,60 | W | ii) Uz dienvidiem no Cap Timiris (uz dienvidiem no 19°15'60 N) un līdz Nuakšotai (17°50'00 N) zvejai slēgto zonu norobežo 3 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17°50'00 N) zvejai slēgto zonu norobežo 3 jūdžu līnija, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Āķu jedas | – Nostiprināti žaunu tīkli, kuru maksimālais dziļums ir 7 m un maksimālais garums 100 m. Mauritānijas tiesību akti aizliedz izmantot žaunu tīklus, kas izgatavoti no poliamīda monošķiedras | – Āķi zvejošanai ar rokām | – Zivju grozi | – Vadi dzīvās ēsmas zvejošanai | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 120 mm (žaunu tīklam) | 20 mm (tīklam dzīvās ēsmas zvejai) | 4. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 5. Atļautā tilpība | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 1162 GT | 1162 GT | 1162 GT | 1162 GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 254 | 264 | 274 | 274 | 6. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Iesniedzot licences pieprasījumu, paziņo arī to, kāda veida zvejas rīkus plānots izmantot. | Zvejas vadus izmanto tikai tad, ja zvejo ēsmu, ko izlieto zvejā ar makšķerēm vai ar zivju groziem. | Zivju grozus lietot drīkst ne vairāk kā 7 kuģi, kuru individuālā tilpība nepārsniedz 135 GT. | Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kuri ir pieejami un kuriem piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par piemērotāko bioloģiskās atjaunošanās periodu. | 4. ZVEJAS KATEGORIJA. ZIVJU SALDĒTĀJTRALERI, KAS ZVEJO BENTISKĀS SUGAS | 1. Zvejas zona | 1.1 (i) Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°36,00 | W | 20°03,00 | N | 17°36,00 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°49,60 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°15'60 N, līdz 17°50'00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Traļi | Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu. | Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 70 mm | 4. Bioloģiskā atjaunošanās | Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris. | Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 375 GT | 375 GT | 375 GT | 375 GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 156 | 163 | 169 | 169 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 5. ZVEJAS KATEGORIJA. GALVKĀJI | 1. Zvejas zona | Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°40,00 | N | 17°07,50 | W | 19°57,00 | N | 17°07,50 | W | 19°28,20 | N | 16°48,00 | W | 19°18,50 | N | 16°48,00 | W | 19°18,50 | N | 16°40,50 | W | 19°15,60 | N | 16°38,00 | W | Uz dienvidiem no 19°15'60 N un līdz 17°50'00 N, uz rietumiem no 9 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Grunts traļi | Aizliegts izmantot āmim dubultkārtas linumu. | Aizliegts āmī izmantoto linumu veidot no vairākkārtu auklas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 70 mm | 4. Bioloģiskā atjaunošanās | Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris. Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 13950 GT | 13950 GT | 13950 GT | 13950 GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 349 | 363 | 377 | 377 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. | Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 6. ZVEJAS KATEGORIJA. LANGUSTI | 1. Zvejas zona | 1.1. Uz ziemeļiem no 19°21'00 N: 20 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | 1.2. Uz dienvidiem no 19°21'00 N: 15 jūdzes, un koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Murdi | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 60 mm | 4. Bioloģiskā atjaunošanās | Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris. | Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus. | 5. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 300 GT | 300 GT | 300 GT | 300 GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 283 | 294 | 305 | 305 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Jāveicina tādi izkrāvumi, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 7. ZVEJAS KATEGORIJA. TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI | 1. Zvejas zona | 1.1. Uz ziemeļiem no 19°21'00 N: 30 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | 1.2. Uz dienvidiem no 19°21'00 N: 30 jūdzes, ko mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Zvejas vadi | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | Saskaņā ar ICCAT standartu. | 4. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | Maksa par nozvejoto tonnu | EUR 35 | To kuģu skaits, kam atļauts zvejot | 22 | Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) | EUR 1750 | 6. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 8. ZVEJAS KATEGORIJA. KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKŠĶERĒM UN KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR PELDOŠĀM ĀĶU JEDĀM | 1. Zvejas zona | Kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām zonējums ir tāds pats kā tunzivju seineriem 7. zvejas kategorijā. | Kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm zonējums ir šāds. 1.1. Uz ziemeļiem no 19°21'00 N: 15 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | 1.2. Uz dienvidiem no 19°21'00 N: 12 jūdzes, un koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | Zona, kurā atļauts zvejot ar dzīvo ēsmu | – Uz ziemeļiem no 19°48'50 N, sākot no 3 jūdzēm, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | – Uz dienvidiem no 19°48'50 N un līdz 19°21'00 N, uz rietumiem no 16°45'00 W. | – Uz dienvidiem no 19°21'00 N, sākot no 3 jūdžu līnijas, kuras koordinātas aprēķina, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Makšķeres un peldošas āķu jedas | 3. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 4. Atļautā tilpība/ Maksas | To kuģu skaits, kam atļauts zvejot | 22 | Maksa par nozvejoto tonnu (kuģiem zvejai ar makšķerēm) | EUR 25 | Maksa par nozvejoto tonnu (kuģiem zvejai ar āķu jedām) | EUR 35 | Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) | EUR 2500 (kuģiem zvejai ar makšķerēm) EUR 3500 (kuģiem zvejai ar āķu jedām) | 5. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. | (1) Minimālais atļautais linuma acu izmērs dzīvās ēsmas zvejā ir 16 mm. Zvejot dzīvo ēsmu mēnesī atļauts tikai noteiktā skaitā dienu, un šo skaitu nosaka Apvienotā komiteja. Par šādas zvejas darbības sākšanu un pabeigšanu jāziņo uzraudzības iestādei. | (2) Saskaņā ar ICCAT un FAO saistošajiem ieteikumiem aizliegts zvejot milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), pelēko smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus). | (3) Jāievēro ICCAT saistošie ieteikumi 04-10 un 05-05 par to sugu haizivju saglabāšanu, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT pārvaldītajām zvejniecībām. | (4) Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. (5) Puses vienojas par to, kādas praktiskas metodes izmantot, lai šīs kategorijas zvejā iesaistītie kuģi varētu zvejot vai vākt pašu zvejas darbībām vajadzīgo dzīvo ēsmu. Ja minētās darbības norisinās bioloģiski jutīgās zonās vai ja izmanto alternatīvos zvejas rīkus, minētās metodes nosaka, pamatojoties uz IMROP ieteikumiem, un saskaņo ar uzraudzības iestādi. | 9. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS SALDĒTĀJTRALERI | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°21'00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°24,10 | W | 19°57,00 | N | 17°24,10 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°21,00 | N | 16°45,00 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, līdz 17°50'00 N, 13 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, līdz 16°04'00 N, 12 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie traļi | Pelaģiskā vai piegrunts traļa āmi var nostiprināt ar tāda linuma gabalu, kura minimālais acs izmērs ir 400 mm izstieptā veidā, un ar stropēm, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot traļa aizmugurē atrodošos stropi, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no āmja loga. Aizliegts āmi nostiprināt vai veidot dubultkārtas linumu jebkādā citā veidā, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās mazās pelaģiskās sugas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 40 mm | 4. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. Sk. I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 7. papildinājumu par pārrēķina koeficientiem, kurus piemēro mazajām pelaģiskajām sugām. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | To kuģu skaits, kam atļauts zvejot vienlaikus | 17 | Maksa (EUR) par GT mēnesī | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Kuģi, kuru tilpība (GT) ir mazāka par 5000 GT | 8,2 | 8,3 | 8,4 | 8,5 | Kuģi, kuru tilpība (GT) ir vismaz 5000 GT, bet mazāka par 7000 GT | 7, 2 | 7,3 | 7,4 | 7,5 | Kuģi, kuru tilpība (GT) ir vismaz 7000 GT, bet mazāka par 9500 GT | 6,2 | 6,3 | 6,4 | 6,5 | Kopējā nozveja, kuru atļauts gūt saldētājtraleru flotei, kas zvejo saskaņā ar šādu licenču sistēmu, gadā nav lielāka par 250 000 tonnām, tomēr šo kvotu ir iespējams pārsniegt, ja tas nav pretrunā ar šā protokola un tā pielikuma noteikumiem. | 6. Piezīmes | Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja tālab izdoto licenču skaits mēnesī nepārsniedz 20 licences. Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. | Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 10. ZVEJAS KATEGORIJA. KRABJU ZVEJA | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, uz rietumiem no līnijas ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°36,00 | W | 20°03,00 | N | 17°36,00 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°49,60 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°15'60 N, līdz 17°50'00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Krabju murdi | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 60 mm | 4. Bioloģiskā atjaunošanās | Divi (2) divu (2) mēnešu periodi: maijs–jūnijs un septembris–oktobris. Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šos bioloģiskās atjaunošanās periodus vai uz laiku aizliegt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā tilpība (GT) vienam licences periodam | 300GT | 300GT | 300GT | 300GT | Maksas (EUR) par GT gadā | 283 | 294 | 305 | 305 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | 11. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS KUĢI, KAS NAV SALDĒTĀJKUĢI | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°21'00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°24,10 | W | 19°57,00 | N | 17°24,10 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°21,00 | N | 16°45,00 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, līdz 17°50'00 N, 13 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, līdz 16°04'00 N, 12 jūdžu līnija, kuru mēra, par pamatu ņemot 6 jūdžu līniju, kuras koordinātas norādītas II pielikuma 6. papildinājumā. | 2. Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie traļi un riņķvadi, kas paredzēti rūpnieciskajai zvejai | Pelaģiskā vai piegrunts traļa āmi var nostiprināt ar tāda linuma gabalu, kura minimālais acs izmērs ir 400 mm izstieptā veidā, un ar stropēm, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot traļa aizmugurē atrodošos stropi, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no āmja loga. Aizliegts āmi nostiprināt vai veidot dubultkārtas linumu jebkādā citā veidā, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās mazās pelaģiskās sugas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 40 mm (traleriem) un 20 mm (seineriem) | 4. Piezveja un minimālais izmērs | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, sk. I pielikuma VI nodaļu un 5. papildinājumu par piezveju un I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 6. papildinājumu par minimālo izmēru. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju un minimālo izmēru, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. Sk. I pielikuma V nodaļas 5. punktu un I pielikuma 7. papildinājumu par pārrēķina koeficientiem, kurus piemēro mazajām pelaģiskajām sugām. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | Atļautā tilpība | 15 000 GT (gada vidējā vērtība vienam mēnesim), līdzvērtīga trim mēneša licencēm, ko izdod pelaģiskās zvejas saldētājkuģiem 9. kategorijā. | Gada vidējās vērtības noteikšana vienam mēnesim nozīmē to, ka protokola piemērošanas gada beigās vidējam tilpības izmantojumam mēnesī jāatbilst iepriekš norādītajam lielumam, un mēneša laikā neizmantotās zvejas iespējas var pārnest uz nākamo mēnesi. | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Maksa (EUR) par GT mēnesī | 7,2 | 7,3 | 7,4 | 7,5 | 6. Piezīmes | Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja tālab izdoto licenču skaits mēnesī nepārsniedz 20 licences. Maksas nosaka laika posmam, kas atbilst četriem protokola piemērošanas gadiem. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi, nozvejas apjoms ir neierobežots. Pārejas noteikumi par jūrnieku nodarbināšanu paredzēti I pielikumā (XV nodaļas 6. punkts). | Jāveicina tādi izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kā noteikts protokolā un I pielikumā. | I PIELIKUMS KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀS I NODAĻA Licences pieprasījumam vajadzīgie dokumenti 1. Komisija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Ministrijai pēc šā pielikuma 1. papildinājuma parauga aizpildītu licences pieprasījuma veidlapu par katru kuģi, kas licenci pieprasa pirmo reizi. Ziņām par kuģa vārdu, tilpību, kas izteikta GT, ārējo reģistrācijas numuru, radio izsaukuma signālu, dzinēja jaudu, lielāko garumu un piederības ostu jāatbilst Kopienas zvejas kuģu reģistra ziņām. 2. Ja licenci pieprasa pirmo reizi, kuģa īpašniekam kopā ar pieprasījumu jāiekļauj: - dalībvalsts apliecināta Starptautiskā tilpības sertifikāta kopija, kurā norādīta kuģa tilpība, kas izteikta GT, - dalībvalsts kompetento iestāžu apliecināts nesens krāsu fotoattēls ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī. Fotoattēla izmēram jābūt vismaz 15 x 10 cm, - dokumenti, kas vajadzīgi kuģa iekļaušanai Mauritānijas nacionālajā kuģu reģistrā. Iekļaušana reģistrā tiek veikta bez reģistrācijas maksas. Iekļaujot kuģi nacionālajā reģistrā, veic tikai administratīvu pārbaudi. 3. Par visām kuģa tilpības izmaiņām attiecīgā kuģa īpašnieks iesniedz dalībvalsts apliecinātu jaunā tilpības sertifikāta kopiju un minētās izmaiņas apstiprinošus dokumentus, jo īpaši kompetentajām iestādēm adresētu kuģa īpašnieka pieprasījuma kopiju, minēto iestāžu piekrišanas apliecinājumu un sīkas ziņas par veiktajām izmaiņām. Ja ir mainījusies kuģa struktūra vai ārējais izskats, jāiesniedz arī jauns fotoattēls, kuru apliecinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes. 4. Zvejas licences pieprasījumi tiks iesniegti tikai par tiem kuģiem, kas ir nosūtījuši 1., 2. un 3. punktā prasītos dokumentus. II NODAĻA Licences pieprasīšana, izdošana un derīguma termiņš 1. Tiesības zvejot 1.1. Kuģim, kas vēlas veikt zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu, jābūt tiesīgam zvejot Mauritānijas zvejas zonās. 1.2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Mauritānijā. To saistībām pret Mauritānijas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie iepriekš veikuši Mauritānijā. 2. Licences pieprasīšana 2.1. Pelaģiskās zvejas licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību vismaz 10 darbdienas pirms zvejas uzsākšanas iesniedz Ministrijai pieprasījumu, kam pievienoti tehniskos parametrus apliecinoši dokumenti. Pārējo veidu licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību ik ceturksni vismaz 1 mēnesi pirms pieprasīto licenču spēkā stāšanās iesniedz Ministrijai sarakstu, kurā pa zvejas kategorijām sagrupēti kuģi, kas vēlas veikt zvejas darbības, ņemot vērā ierobežojumus, kuri noteikti protokolā iekļautajās zvejas tehnisko datu lapās. Šim sarakstam pievieno maksājumu apliecinošu dokumentu. Licences pieprasījumus, kas iesniegti pēc termiņa, neizskatīs. 2.2. Sarakstā katrai zvejas kategorijai norāda kuģu skaitu un katram kuģim — tā galvenos parametrus, tostarp zvejas rīkus, kā minēts Kopienas zvejas kuģu reģistrā, iekasējamās maksas pa izmaksu pozīcijām un Mauritānijas jūrnieku skaitu. 2.3. Licences pieprasījumam, kuram jābūt Ministrijā izmantotajai programmatūrai atbilstošā formātā, pievieno arī datus ar zvejas licences sagatavošanai vajadzīgo informāciju, kā arī ziņas par izmaiņām kuģa datos. 2.4. Licences pieprasījumus pieņem tikai par zvejot tiesīgiem kuģiem, kas ir izpildījuši visas 2.1., 2.2. un 2.3. punktā norādītās formalitātes. 2.5. Lai atvieglotu daudzkārtēju ieiešanu zvejas zonā un iziešanu no tās, kuģi ar šā paša apakšreģiona valstu zvejas licencēm var licences pieprasījumā norādīt attiecīgo valsti, sugas un licenču derīguma termiņu. 2.6. Personas datus, kas sniegti licences pieprasījumos un — vispārīgākā nozīmē — saskaņā ar šo nolīgumu, drīkst izmantot tikai saistībā ar šo nolīgumu. 3. Licences izdošana 3.1. Ministrija kuģim licenci izdod pēc tam, kad vismaz 10 dienas pirms licences derīguma termiņa sākuma kuģa īpašnieka pārstāvis ir iesniedzis maksājumu apliecinošus dokumentus par konkrēto kuģi (Mauritānijas Valsts kases kvīts), kā paredzēts IV nodaļā. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir piecas dienas. Licences var saņemt Ministrijas struktūrvienībās Nuadibu vai Nuakšotā. 3.2. Licencē norāda arī tās derīguma termiņu, kuģa tehniskos parametrus, Mauritānijas jūrnieku skaitu un atsauces par iekasētajām maksām, kā arī zvejas darbību veikšanas nosacījumus, kā paredzēts attiecīgajā zvejas tehnisko datu lapā. 3.3. Zvejas licenci var izdot tikai tad, ja kuģis ir izpildījis visas administratīvās formalitātes šādas licences izdošanai. Licenci saņēmušos kuģus iekļauj to kuģu sarakstā, kuriem atļauts zvejot, un šo sarakstu ar Delegācijas starpniecību nosūta vienlaikus uzraudzības iestādei un Komisijai. 3.4. Komisijai ar Delegācijas starpniecību paziņo par licences pieprasījumiem, kurus Ministrija ir noraidījusi. Attiecīgā gadījumā Ministrija, iepriekš ieturējusi nesamaksātās soda naudas, izsniedz kredītzīmi par maksājumiem, kas ir saistīti ar šiem pieprasījumiem. 3.5. Puses vienojas veicināt elektroniskās licencēšanas sistēmas ieviešanu. 4. Licences derīguma termiņš un izmantošana 4.1. Licence ir derīga tikai laika posmā, par kuru ir iekasēta maksa saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā zvejas tehnisko datu lapā un norādīti licencē. Licences izsniedz uz trijiem, sešiem vai divpadsmit mēnešiem. Tās ir pagarināmas. Pelaģiskās zvejas kuģiem (9. un 11. kategorija) licences var izsniegt uz vienu mēnesi. Pelaģiskās zvejas traleriem (tikai 9. kategorija) licencē norāda orientējošo nozvejas kvotu konkrētajam licences periodam. Licences periodā neizmantoto kvotu var pārnest uz nākamo (jaunas) licences periodu tam pašam kuģim vai nodot citam kuģim tajā pašā zvejas kategorijā. Licences derīguma termiņu nosaka, pamatojoties uz šādiem gadu ilgiem laika posmiem. Pirmais periods: no 2008. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim Otrais periods: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim Trešais periods: no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim Ceturtais periods: no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim Piektais periods: no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. jūlijam Licence nedrīkst stāties spēkā vienā no minētajiem periodiem un beigties citā. 4.2. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc Kopienas pieprasījuma, ja dalībvalsts kompetentās iestādes pierāda nepārvaramas varas iestāšanos, kuģa licenci iespējami īsā laikā aizstāj ar licenci citam tās pašas zvejas kategorijas kuģim, ja vien netiek pārsniegta šajā kategorijā atļautā tilpība. 4.3. Aizstājamo licenci Komisija ar Delegācijas starpniecību atdod Ministrijai, kura izdod jaunu licenci. 4.4. Pirms aizstājējas licences izdošanas veic par licenci iekasētās summas korekciju, kas vajadzīga šīs licences aizstāšanas dēļ. 4.5. Licencei visu laiku jāatrodas uz zvejot tiesīgā kuģa, un pārbaudes gadījumā tā jāuzrāda pārbaudes veicējām iestādēm. III NODAĻA Licences maksas 1. Maksas aprēķina katram kuģim, pamatojoties uz gada likmēm, kas norādītas šajā protokolā iekļautajās zvejas tehnisko datu lapās. Licencēm, kas izdotas uz trim vai sešiem mēnešiem (izņemot pelaģiskās zvejas kuģu licences), maksas aprēķina samērīgi un proporcionāli laikam, pieskaitot attiecīgi 3 % vai 2 %, lai segtu licences sagatavošanas izdevumus. Licences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus[5], ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. Neierobežojot protokola 12. pantu, likumā par finansēm paredz budžeta piešķīrumu zvērinātu un neatkarīgu zvērinātu zinātnisko novērotāju un inspektoru korpusa finansēšanai, un šis piešķīrums aizstāj procentuālo maksājumu, kas bija paredzēts iepriekšējā protokolā. Izņemot 7. un 8. zvejas kategoriju (tunzivju zvejas kuģi, sk. XIV nodaļu) un 9. un 11. kategoriju (mēneša maksājumi), parafiskālo maksājumu veic par pilnu ceturksni vai ceturkšņiem neatkarīgi no tā, vai šajā laikā ir bijis bioloģiskās atjaunošanās periods. Valūtas maiņas kurss (MRO/EUR), kurš kalendāra gadā jāizmanto parafiskālo maksājumu veikšanai, ir iepriekšējā gada vidējais maiņas kurss, kuru aprēķina Mauritānijas Centrālā banka un kuru Ministrija paziņo vēlākais 1. decembrī iepriekšējā gadā pirms šā maiņas kursa piemērošanas. 2. Maksas izdara ik ceturksni, izņemot nolīgumā paredzētus vai ar tā piemērošanu saistītus īsākus laika posmus, kuros tās ir proporcionālas licences faktiskajam derīguma termiņam. 3. Ceturksnis ir viens no trīs mēnešus ilgiem laika posmiem, kas sākas 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā, izņemot protokola pirmo un pēdējo periodu, kad tas ilgst attiecīgi no 01.08.2008. līdz 30.09.2008. un no 01.03.2012. līdz 31.07.2012. IV NODAĻA Maksāšanas noteikumi 1. Maksājumus (EUR) veic šādi: a) maksas - pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem; b) parafiskālos maksājumus - pārskaita uzraudzības iestādei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem; c) soda naudas - pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem; d) sodus par licences pārsniegumiem - pārskaita Ministrijai uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem. 2. Summas, kas minētas 1. punktā, uzskata par faktiski iekasētām pēc apstiprinājuma saņemšanas no Valsts kases vai no Ministrijas, kuras informējusi Mauritānijas Centrālā banka. 3. Pirms protokola stāšanās spēkā Mauritānijas iestādes nosūta Komisijai ārvalstīs atvērto Mauritānijas Centrālās bankas kontu sarakstu un starptautiskiem pārskaitījumiem vajadzīgo informāciju (BIC kods un IBAN). V NODAĻA Nozvejas datu paziņošana 1. Kopienas kuģa reisa ilgums ir - laika posms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz iziešanai no tās, vai - laika posms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz nozvejas pārkraušanai citā kuģī, vai - laika posms, kas aizritējis no ieiešanas Mauritānijas zvejas zonā līdz nozvejas izkraušanai Mauritānijā. 2. Zvejas žurnāls 2.1. Kuģa kapteinis katru dienu reģistrē visas noteiktās darbības zvejas žurnālā, kura paraugs pievienots šā pielikuma 2. papildinājumā un kurā norādāmās informācijas pozīcijas var grozīt saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Šo dokumentu aizpilda pareizi un salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis. Kuģiem, kas zvejo tālu migrējošo sugu zivis, piemēro šā pielikuma XIV nodaļas noteikumus. Pieļaujamā neatbilstība starp zvejas žurnālā deklarētajām nozvejām un inspekcijas laikā konstatētajām nozvejām procentuāli ir šāda: - 7 % kuģiem, kas nav saldētājkuģi, - 4 % saldētājkuģiem, kas nezvejo pelaģiskās sugas, - 2 % saldētājkuģiem, kas zvejo pelaģiskās sugas. 2.2. Zvejas žurnālus, kuros izlaisti ieraksti vai ierakstīta nederīga informācija, uzskata par nepienācīgi aizpildītiem. 2.3. Pēc katra reisa kuģa kapteinis nosūta zvejas žurnāla oriģinālu uzraudzības iestādēm. Kuģa īpašnieks 15 darbdienās ar Delegācijas starpniecību nosūta zvejas žurnāla kopiju attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai. 2.4. Par 2.1., 2.2. vai 2.3. punkta neievērošanu, neskarot Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas, zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 2.5. Puses vienojas veicināt elektronisko zvejas žurnālu sistēmas ieviešanu. 2.6. Pelaģiskās zvejas kuģu (9. un 11. kategorija) nozvejas inspicē izkraušanas laikā, citā kuģī pārkraušanas laikā vai reisa beigās. 3. Zvejas žurnāla pielikums (izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarācija) 3.1. Veicot izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, kuģa kapteinis salasāmi un pareizi aizpilda un paraksta zvejas žurnāla pielikumu, kura paraugs pievienots šā pielikuma 3. papildinājumā. 3.2. Ne vēlāk kā 30 dienas pēc katras izkraušanas reizes kuģa īpašnieks nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzraudzības iestādēm un tā kopiju — Ministrijai. Šajā pašā termiņā vienu kopiju ar Delegācijas starpniecību nosūta attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir 15 dienas. 3.3. Pēc katras atļautas pārkraušanas citā kuģī kuģa kapteinis tūlīt nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzraudzības iestādēm un tā kopiju — Ministrijai. Vienu kopiju ar Delegācijas starpniecību 15 darbdienās nosūta attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai. 3.4. Par 3.1., 3.2. vai 3.3. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 4. Ceturkšņa nozvejas deklarācijas 4.1. Līdz katra ceturkšņa trešā mēneša beigām Komisija ar Delegācijas starpniecību paziņo Ministrijai visu Kopienas kuģu gūto nozveju iepriekšējā ceturksnī. Šo pašu paziņojumu par pelaģiskās zvejas kuģiem (9. un 11. kategorija) nosūta reizi mēnesī vēlākais 30 dienas pēc nākamā mēneša sākuma. 4.2. Šo informāciju norāda atsevišķi par katru mēnesi, zvejas veidu, kuģi un sugu. 4.3. Minēto informāciju nosūta arī Ministrijai, izmantojot tādu datu formātu, kas ir savietojams ar Ministrijas izmantoto programmatūru. 5. Datu ticamība Informācijai 1., 2., 3. un 4. punktā minētajos dokumentos jāatspoguļo patiesā zvejas situācija, lai līdz ar citiem datiem to varētu izmantot zvejas resursu stāvokļa izmaiņu uzraudzībā. Piemēro 6. papildinājumā norādītās spēkā esošo Mauritānijas tiesību aktu prasības par tās nozvejas minimālo izmēru, kuru patur uz kuģa. Lai veiktu vajadzīgo pārrēķinu nozvejām, kas ir bez galvas/nesadalītas un/vai ķidātas/nesadalītas, piemēro 7. papildinājumā pievienotos pārrēķina koeficientus. VI NODAĻA Piezveja 1. Piezvejas procentuālo apjomu saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem nosaka jebkurā zvejas brīdī pēc kopējā uz kuģa paturētās nozvejas dzīvsvara. Minētais procentuālais apjoms atkarībā no zvejas kategorijas norādīts šā pielikuma 5. papildinājumā. Piezveju reglamentējošos noteikumus norāda izdotajās licencēs. 2. Ja minētais procentuālais apjoms pārsniedz atļauto piezveju, piemēro sankcijas saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, un tādējādi pārkāpējiem — kā kapteiņiem, tā kuģiem — var pilnīgi aizliegt veikt zvejas darbības Mauritānijā. 3. Neatļautu sugu paturēšana uz kuģa ir aizliegta, un pārkāpējus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. VII NODAĻA Izkrāvumi Mauritānijā Apzinoties priekšrocības, kuras kopīgai Pušu zvejniecību attīstībai nodrošina labāka integrācija, Puses vienojas veicināt brīvprātīgus izkrāvumus Mauritānijas ostās un tāpēc pieņem šādus noteikumus. VISPĀRĒJI NOSACĪJUMI UN FINANSIĀLIE STIMULI 1. Izkrāvumi jāveic Nuadibu ostā Mauritānijā. Kuģa īpašnieks izvēlas izkraušanas datumu. Viņš pa faksu vai pa e-pastu 72 stundas pirms paredzētās ieiešanas ostā informē uzraudzības iestādi un Mauritānijas ostas iestādes par izvēlēto datumu un aptuveni norāda kopējo paredzētā izkrāvuma apjomu. Ostas iestādes 24 stundās tādā pašā saziņas veidā kuģa īpašniekam vai aģentam apstiprina, ka izkraušana var notikt 24 stundu laikā pēc kuģa ienākšanas ostā. 2. Izkraušanas darbību ilgums nepārsniedz 24 stundas pēc kuģa ienākšanas ostā. 3. Izkraušanas darbību beigās kompetentās ostas iestādes kuģa kapteinim izdod izkraušanas apliecību. 4. Kamēr kuģis atrodas ostā, zvejniekiem ir tiesības uz brīvu pārvietošanos ar jūrnieka grāmatiņu. 5. Kopienas kuģiem, kas Mauritānijā veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, uz izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas laikam atbilstošo periodu piemēro licences maksas samazinājumu. Samazinājums ir 25 % no maksas par spēkā esošo licenci izkraušanu veikušajiem kuģiem un 15 % no maksas par spēkā esošo licenci kuģiem, kas veikuši pārkraušanu citā kuģī. Tomēr: – licences maksas samazinājumu nepiemēro kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī mazāk nekā 15 % no zvejas žurnālā deklarētās nozvejas, – kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī 16–65 % no zvejas žurnālā deklarētās nozvejas, piemēro proporcionālu licences maksas samazinājumu (piemērs: kuģis, kas izkrauj 30 % no deklarētās nozvejas, ir tiesīgs uz 30 % samazinājumu no 25 % lielā licences maksas samazinājuma), – kuģiem, kuri attiecīgajā licences periodā izkrauj vai pārkrauj citā kuģī vairāk nekā 65 % no zvejas žurnālā deklarētās nozvejas, nepiemēro licences maksu. 6. Piemērošanas kārtība ir tāda, ka attiecīgā kuģa veikto darbību apliecinošās izkraušanas apliecības vai to kopijas ar Delegācijas starpniecību nosūta Komisijai. Kad šis kuģis iesniedz jaunu licences pieprasījumu, Komisija Ministrijai nosūta minēto apliecību kopijas, kurām pievieno pieprasījumu par jaunās licences maksas samazināšanu. 7. Līdz šā protokola piemērošanas pirmo sešu mēnešu beigām Ministrija ar Delegācijas starpniecību nosūta Komisijai šādu informāciju: - vispārēji izkraušanas noteikumi, arī par ostas nodokļiem, - saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem apstiprināts uzņēmumu saraksts, - muitas noliktavu saraksts, - maksimālie to kuģu gabarīti un skaits, kas var tām piekļūt, - svaigu, atvēsinātu un sasaldētu (-22°C) produktu glabāšanas apstākļi un jauda, - piegādes transporta veids un regularitāte, ar kādu svaigus zvejas produktus var piegādāt ārējiem tirgiem, - vidējās piegāžu cenas un noteikumi (degviela, pārtika u.c.), - ostas iestāžu radio izsaukuma signāls, telefona un faksa numurs, teleksa adrese un darba laiks, - cita informācija, kas var atvieglot izkraušanas darbību veikšanu. NODOKĻU UN FINANSIĀLIE NOSACĪJUMI Kopienas kuģus, kas veic izkrāvumus Nuadibu, atbrīvo no visiem nodokļiem vai maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība, izņemot ostas nodokļus un maksas, kuras ar tādiem pašiem nosacījumiem piemēro Mauritānijas kuģiem. Uz izkrautajiem zvejas produktiem attiecas Mauritānijas tiesību aktos paredzētais muitas kontroles režīms. Tāpēc, kad tos ieved Mauritānijas ostā vai eksportē, tos atbrīvo no visām muitas procedūrām un nodokļiem vai citiem maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība, un tos uzskata par „uz laiku ievestām precēm” (pagaidu glabāšana). Lēmumu par kuģa produkcijas galamērķi pieņem kuģa īpašnieks. Šo produkciju var apstrādāt, glabāt muitas uzraudzībā, pārdot Mauritānijā vai eksportēt (maksājot ārvalstu valūtā). Uz Mauritānijā pārdoto produkciju, kas paredzēta Mauritānijas tirgum, attiecas tie paši nodokļi un maksājumi kā uz Mauritānijas zvejas produktiem. Peļņu var eksportēt, neveicot papildu maksājumus (atbrīvojums no muitas nodokļiem un maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība). Ostas nodoklis par pārkraušanu citā kuģī, kura notiek šim nolūkam paredzētās un 5. papildinājumā norādītās zonās, ir USD 1,25 par tonnu citā kuģī pārkrautu zivju. Visas ar to saistītās izmaiņas jāapstiprina nolīgumā paredzētajā Apvienotajā komitejā. Turklāt ostas iestāde piemēro ieiešanas un iziešanas maksu transportkuģiem un apgādes kuģiem. Šie pasākumi stājas spēkā 2007. gada 1. decembrī, to efektivitāti novērtē pirmā īstenošanas gada beigās. VIII NODAĻA Mauritānijas jūrnieku nodarbināšana 1. Izņemot tunzivju seinerus, kuri pēc iespējas nodarbina vismaz vienu Mauritānijas jūrnieku uz katra kuģa, kuģus tunzivju zvejai ar makšķerēm, kuriem obligāti jānodarbina 3 Mauritānijas jūrnieki uz katra kuģa, un pelaģiskās zvejas kuģus 11. kategorijā, attiecībā uz kuriem šā pielikuma XV nodaļas 6. punktā ir paredzēti pārejas noteikumi, katram Kopienas kuģim uz faktisko reisa laiku jānodarbina noteikts skaits Mauritānijas jūrnieku, un tas ir vismaz šāds: - 2 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība nepārsniedz 200 GT, - 3 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 200 GT, bet nepārsniedz 250 GT, - 4 jūrnieki un arī 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 250 GT, bet nepārsniedz 300 GT, - 6 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 300 GT, bet nepārsniedz 350 GT, - 7 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 350 GT, bet nepārsniedz 500 GT, - 8 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 500 GT, bet nepārsniedz 800 GT, - 37 % no apkalpes (no tiem vismaz 8 jūrnieki un 2 virsnieki) uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 800 GT, bet nepārsniedz 2000 GT, - 37 % no apkalpes (no tiem vismaz 12 jūrnieki un 2 virsnieki) uz kuģa, kura tilpība ir vismaz 2000 GT. 1.2. Kuģiem, kuru tilpība ir vismaz 800 GT, katrs nodarbinātais papildu virsnieks samazina nodarbināmo jūrnieku minimālo skaitu par diviem jūrniekiem. 1.3. Uz kuģa nodarbināmos Mauritānijas jūrniekus un virsniekus kuģa īpašnieks var brīvi izvēlēties saskaņā ar Tirdzniecības kuģu kodeksu. 2. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis Ministrijai paziņo uz attiecīgā kuģa nodarbināto Mauritānijas jūrnieku vārdus, norādot viņu statusu apkalpē. 3. Uz Kopienas zvejas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. Mauritānijas jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji sadarbībā ar Mauritānijas kompetento iestādi; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. Minētā līguma eksemplāru, ko pienācīgi parakstījušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuģa īpašnieks vai viņa aģents divos mēnešos pēc licences izdošanas nosūta tieši Ministrijai. 6. Mauritānijas jūrnieku algu maksā kuģa īpašnieks. Par algas apmēru pirms licences izdošanas vienojas kuģa īpašnieks vai viņa aģents un attiecīgie Mauritānijas jūrnieki vai viņu pārstāvji. Tomēr Mauritānijas jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Mauritānijas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 7. Ja viens vai vairāki nodarbinātie jūrnieki nepiesakās noteiktajā laikā pirms kuģa atiešanas, kuģim atļauts uzsākt plānoto reisu pēc tam, kad attiecīgās ostas kompetentās iestādes tikušas informētas par nepilnu prasīto jūrnieku skaitu un kad atjaunināts apkalpes saraksts. Minētās iestādes par to informē uzraudzības iestādi. Kuģa īpašnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka jūrnieki šajā nolīgumā prasītajā skaitā ir uz kuģa vēlākais līdz nākamā reisa sākumam. 8. Ja Mauritānijas jūrniekus uz kuģa nenodarbina iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, kuģa īpašniekam iespējami īsā laikā, bet ne ilgāk kā trīs mēnešos jāsamaksā vienotas likmes summa, kuras apjoms ir EUR 20 par katru jūrnieku katrā zvejas dienā Mauritānijas zvejas zonā. Par jūrnieku nenodarbināšanu maksājamās summas apjomu nosaka atkarībā no faktiskā zvejas dienu skaita, nevis no licences perioda ilguma. Šo summu izmanto Mauritānijas zvejnieku apmācībai, un to iemaksā šā pielikuma IV nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā norādītajā kontā. 9. Divreiz gadā ― 1. janvārī un 1. jūlijā ― Komisija ar Delegācijas starpniecību nosūta Ministrijai to Mauritānijas jūrnieku sarakstu, kuri ir nodarbināti uz Kopienas kuģiem, norādot viņu reģistrācijas numuru jūrnieku reģistrā un kuģus, uz kuriem viņi bijuši nodarbināti. 10. Neierobežojot 7. punktu, ja kuģa īpašnieks atkārtoti nenodarbina vajadzīgo skaitu Mauritānijas jūrnieku, kuģa zvejas licenci automātiski aptur līdz šo saistību izpildei. IX NODAĻA Tehniskā pārbaude 1. Reizi gadā, kā arī pēc tilpības vai zvejas kategorijas maiņas, kuras rezultātā zvejo ar citiem zvejas rīkiem, visi Kopienas kuģi piesakās Nuadibu vai Nuakšotas ostā pārbaudei, ko paredz spēkā esošie tiesību akti. Šādai pārbaudei jānotiek 48 stundu laikā pēc kuģa ienākšanas ostā. Tehniskās pārbaudes noteikumi tunzivju zvejas kuģiem, kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām un pelaģiskās zvejas kuģiem ir noteikti šā pielikuma XIV un XV nodaļā. 2. Ja pārbaudes rezultāts ir apmierinošs, kuģa kapteinim izdod apliecību, kuras derīguma termiņš ir tāds pats kā licencei un kuru bez maksas pagarina pēc tam, kad kuģis tajā pašā gadā atjauno licenci. Šai apliecībai vienmēr jābūt uz kuģa. 3. Tehniskajā pārbaudē pārliecinās par kuģa tehnisko parametru un zvejas rīku atbilstību prasībām, kā arī par noteikumu ievērošanu attiecībā uz Mauritānijas jūrniekiem. 4. Pārbaudes izdevumus sedz kuģa īpašnieks, tos nosaka atbilstīgi Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām likmēm un paziņo Kopienai. Izdevumu summa nepārsniedz summu, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem. 5. Par 1. vai 2. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. X NODAĻA Kuģa identifikācija 1. Kopienas kuģu identifikācijas zīmēm jāatbilst attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Šo tiesību aktu noteikumus Ministrijai paziņo pirms protokola stāšanās spēkā. Turpmāk, ja minētajos tiesību aktos izdara grozījumus, Ministrijai par tiem paziņo vismaz mēnesi pirms šo grozījumu stāšanās spēkā. 2. Kuģim, kas slēpj identifikācijas zīmes, vārdu vai reģistrācijas datus, piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas. XI NODAĻA Licences apturēšana vai anulēšana Ja Mauritānijas iestādes nolemj apturēt vai anulēt Kopienas kuģa licenci, piemērojot šo protokolu un Mauritānijas tiesību aktus, minētā kuģa kapteinis tūlīt pārtrauc visas zvejas darbības un nekavējoties dodas uz Nuadibu ostu, lai licences oriģinālu nodotu uzraudzības iestādei. Pēc prasīto formalitāšu izpildes Ministrija ar Delegācijas starpniecību paziņo Komisijai par apturējuma atcelšanu un atdod licenci. XII NODAĻA Pārkāpumi 1. Visus pārkāpumus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. 2. Mauritānijas tiesību aktos definētu smagu vai ļoti smagu ar zveju saistītu pārkāpumu gadījumā Ministrija patur tiesības provizoriski vai galīgi aizliegt visas zvejas darbības, ko Mauritānijas ūdeņos veic pārkāpuma izdarītāji kuģi, kapteiņi un, attiecīgā gadījumā, kuģu īpašnieki. XIII NODAĻA Naudas sodi Kopienas kuģiem uzliktos naudas sodus aprēķina saskaņā ar minimālajām un maksimālajām soda naudas likmēm, kas paredzētas Mauritānijas tiesību aktos. Naudas soda apjomu nosaka atbilstīgi II pielikuma VI nodaļas 3. punktā paredzētajai procedūrai. Uzliktās soda naudas summu uzraudzības iestāde konvertē euro pēc kursa, kas definēts šā pielikuma III nodaļas 1. punktā. Abas minētās summas paziņo vienlaikus kuģa īpašniekam un — ar Delegācijas starpniecību — Komisijai. Kopienai paziņo Mauritānijas tiesību aktu noteikumus un to turpmākos grozījumus. XIV NODAĻA Noteikumi par kuģiem, kuri zvejo tālu migrējošo sugu zivis (tunzivju zvejas kuģi un kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām) 1. Licences tunzivju seineriem, kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām izdod uz laika posmu, kas atbilst kalendāra gadam, izņemot pirmo un pēdējo šā protokola piemērošanas gadu. Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma. Komisija pastāvīgi atjaunina to kuģu provizorisko sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Ministrijai. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Komisija nosūta Ministrijai, Mauritānijas kompetentā iestāde attiecīgo kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā un nosūta šo sarakstu uzraudzības iestādei. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu minētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kura aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. Saņēmusi apliecinājumu par avansa iemaksu, Ministrija sagatavo licenci un iekļauj attiecīgo kuģi zvejot tiesīgo kuģu sarakstā, kuru nosūta uzraudzības iestādei un — ar Delegācijas starpniecību — Komisijai. 2. Pirms licences saņemšanas katram kuģim, kurš pirmo reizi gatavojas zvejot saskaņā ar nolīgumu, jāiziet pārbaude, kas paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šo pārbaudi pēc vienošanās var veikt ārvalstu ostā. Visus izdevumus saistībā ar minēto pārbaudi sedz kuģa īpašnieks. 3. Licences izdod pēc tam, kad IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajā kontā ir pārskaitīta summa, kas atbilst avansa maksājuma apjomam, kurš norādīts protokolam pievienotajās zvejas tehnisko datu lapās. Nolīguma darbības pirmajā un pēdējā gadā šo summu nosaka samērīgi un proporcionāli licences derīguma termiņam. Parafiskālos maksājumus veic samērīgi un proporcionāli laikam, kas pavadīts Mauritānijas zvejas zonā. Uzskata, ka mēneša maksājumi atbilst 30 faktiskas zvejas dienām. Šis noteikums paredz minēto maksājumu nedalāmību, un attiecīgi mēneša maksājums jāveic jebkurā gadījumā. Pirmais mēneša maksājums jāizdara licences pieprasījuma iesniegšanas laikā, ņemot vērā zvejas dienu kopējo skaitu. Kuģis, kas gada laikā zvejojis 1–30 dienas, maksā mēneša maksājumu par vienu mēnesi. Nākamais, otrais mēneša maksājums jāveic pēc tam, kad beidzies pirmais 30 dienu periods, un tā tālāk. Mēneša papildmaksājumi jāveic vēlākais 10 dienas pēc katra papildu perioda pirmās dienas. 4. Par katru zvejas periodu, kuru kuģis pavadījis Mauritānijas ūdeņos, veic ierakstus kuģa žurnālā, kas atbilst šā pielikuma 4. papildinājumā pievienotajam ICCAT zvejas žurnāla paraugam. Tajā ierakstus veic arī tad, ja nozveja nav gūta. Par laiku, kurā šā punkta iepriekšējā daļā minētais kuģis nav atradies Mauritānijas ūdeņos, iepriekš minētajā kuģa žurnālā ieraksta „Ārpus Mauritānijas EEZ”. Šajā punktā minētos kuģa žurnālus 15 darbdienu laikā pēc kuģa ienākšanas izkraušanas ostā nosūta Ministrijai un attiecīgās dalībvalsts iestādēm. Par iepriekš minēto noteikumu neievērošanu neatkarīgi no Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām sankcijām zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 5. Ņemot vērā pārbaudes, ko Mauritānija var vēlēties izdarīt, katru gadu līdz 15. jūnijam Komisija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Ministrijai pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz katra kuģu īpašnieka iesniegtajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprinājuši par dalībvalstu nozvejas datu pārbaudi atbildīgie zinātniskie institūti, piemēram, IRD [ Institut de Recherche pour le Développement ], IEO [ Instituto Espanol de Oceanografia ], INIAP [ Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas ] un IMROP [ Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches ]. 6. Nolīguma piemērošanas pēdējā gadā pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mēnešos no nolīguma termiņa izbeigšanās dienas. 7. Galīgo pārskatu nosūta attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, kuriem 30 dienās, sākot no dienas, kad saņemts paziņojums par Ministrijas apstiprinātajām summām, jānokārto savas finansiālās saistības ar kompetentajām valsts iestādēm. Maksājumi jāveic euro, vēlākais pusotru mēnesi pēc minētā paziņojuma saņemšanas pārskaitot attiecīgo summu Mauritānijas Valsts kasei uz kontu, kas minēts IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā. Tomēr, ja galīgajā pārskatā norādītā summa ir mazāka nekā 4. punktā minētais avansa maksājums, starpību kuģa īpašniekam neatlīdzina. 8. Atkāpjoties no II pielikuma I nodaļas noteikumiem, kuģim 3 stundu laikā pirms katras ieiešanas zonā vai iziešanas no tās pa faksu vai (ja tā nav) pa radio bez starpniekiem jāpaziņo Mauritānijas iestādēm kuģa atrašanās vieta un uz tā paturētās nozvejas daudzums. Uzraudzības iestāde paziņo attiecīgo faksa numuru un radio frekvenci. Mauritānijas iestādes un kuģu īpašnieki glabā faksa ziņojuma kopiju vai radiosakaru ierakstu tik ilgi, līdz Puses ir apstiprinājušas 5. punktā minēto galīgo pārskatu par maksām. 9. Pēc Mauritānijas iestāžu pieprasījuma un vienošanās ar attiecīgā kuģa īpašnieku tunzivju seineris uz noteiktu laiku uzņem uz klāja vienu zinātnisko novērotāju. XV NODAĻA Noteikumi par pelaģiskās zvejas kuģiem 1. Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc kompetento Mauritānijas iestāžu pieprasījuma. Ja praktisku iemeslu dēļ licences oriģinālu nevar nogādāt uz kuģa tūlīt pēc tam, kad Ministrija licenci izdevusi, ne ilgāk kā desmit dienas uz kuģa to var aizstāt licences kopija vai faksēta kopija. 2. Kuģu tehnisko apskati var veikt Eiropā. Šādā gadījumā ceļa un uzturēšanās izdevumus divām personām, kuras Ministrija norīkojusi minētās apskates veikšanai, sedz kuģu īpašnieki. 3. Licences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus, ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. Ja Kopiena 9. zvejas kategorijā vēlas iegūt papildu kvotu, kuras apjoms nepārsniedz 50 000 tonnu, Kopiena katru gadu vēlākais 15. februārī par to informē Mauritāniju. Tomēr Puses var vienoties par šā apjoma palielināšanu kādā atsevišķā gadā un saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem vai ar Apvienotās zinātniskās komitejas atzinumu. Pamatojoties uz Kopienas sniegto informāciju, katru gadu līdz 15. septembrim sagatavo galīgo pārskatu par iepriekšējā gadā gūtajām nozvejām. Saskaņā ar šo galīgo pārskatu par nozvejām, kuru apstiprinājušas abas Puses, un tad, ja ir pārsniegta 250 000 tonnu lielā kopējā tilpība, Kopiena par katru nozvejoto tonnu Mauritānijas Valsts kasei samaksā papildu finansiālo ieguldījumu, kura apjoms ir EUR 40. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi (11. kategorija), nozvejas apjoms ir neierobežots. Maksas un visas papildu summas ieskaita Valsts kases kontā, kas minēts IV nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā. 4. Pelaģiskās zvejas kuģi paziņo uzraudzības iestādei par nodomu ieiet Mauritānijas zvejas zonā vai iziet no tās. Šis paziņojums jāizdara 12 stundas pirms ieiešanas zvejas zonā un 36 stundas pirms iziešanas no tās. Ziņojot par iziešanu, katrs kuģis paziņo arī uz tā paturētās nozvejas apjomu pa sugām. 5. Kuģa īpašniekam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uz sava rēķina transportētu Mauritānijas jūrniekus un zinātniskos novērotājus. 6. Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu pelaģiskās zvejas kuģiem 11. kategorijā piemēro šādus noteikumus: - pirmajos sešos mēnešos, kad tie veic zvejas darbības Mauritānijas zvejas zonās, šos kuģus atbrīvo no prasības nodarbināt Mauritānijas jūrniekus, - turpmākajos sešos zvejas darbību mēnešos uz šiem kuģiem jānodarbina 50 % no VIII nodaļas 1. punktā paredzētā jūrnieku skaita. Pēc tam, kad minētie divi sešu mēnešu periodi ir beigušies, 11. kategorijas kuģiem piemēro VIII nodaļas 1. punktu. 1. papildinājums MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS I – PIEPRASĪTĀJS 1. Kuģa īpašnieks: ..................................................................................................................................................... 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: ............................................................................................. 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: ........................................................................................ ................................................................................................................................................................................... 4. Tālrunis: Fakss: ................................... Telekss :................................................ 5. Kapteinis: ........................................................................ Valstspiederība: .................................. II – KUĢA IDENTIFIKĀCIJA 1. Kuģa vārds: .......................................................................................................................................................... 2. Karoga valsts: ............................................................................................................................................. 3. Ārējais reģistrācijas numurs: ............................................................................................................................. 4. Piederības osta: ............................................................................................................................................................ 5. Kuģa būves laiks un vieta: ........................................................................... ........................................................ 6. Radio izsaukuma signāls: .................................. Radio izsaukuma frekvence: ............................................................ 7. Korpusa materiāls: Tērauds ( Koks ( Poliesteris ( Cits ( III – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS 1. Lielākais garums: .................................................. Platums: .............................................................................. 2. Tilpība (izteikta GT): ...................................................................................................................................... 3. Galvenā dzinēja jauda zirgspēkos: ................ Modelis: .............................. Tips: .................... 4. Kuģa tips: .................................................. Zvejas kategorija: .......................................................... 5. Zvejas rīki: ...................................................................................................................................................... 6. Apkalpes locekļu skaits: ........................................................................................................................... 7. Nozveju glabāšanas veids uz kuģa: Svaigas ( Atvēsinātas ( Jaukta glabāšana ( Saldētas ( 8. Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās): ................................................................................................ 9. Kravas telpu tilpība: ................................................. Skaits: ........................................................... (vieta) ......................................................, (datums) ......................................... Pieprasītāja paraksts: 2. papildinājums Datums (12) | Statistikas rajons (13) | Zvejas darbību skaits (14) | Zvejas laiks (stunda) (15) | Nozveju aptuvens sadalījums pa sugām (kilogramos) (16) (vai piezīmes, ja zveja tikusi pārtraukta) | Kopējais nozveju svars (kg) (17) | Kopējais zivju svars (kg) (18) | Kopējais zivju miltu svars (kg) (19) | Zvejas kuģa kapteiņa paraksts | NORĀDĪT SVARU KILOGRAMOS | Āķu jeda Dzīvā ēsma Riņķvads Tralis Outros (Cits) | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... | Tilpība metriskajās tonnās: ………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ……………………………………………………………............................. | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Kuģa īpašnieks: ……………………………………………….......................... | Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ……………………………………..…...... | (Ziņojuma sniedzējs): ……………………………………………. ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Zvejas reiss Nr.: | Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozvejas) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 – „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 – Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. | 2 – Pēc katra reisa šā žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Espagne. | 4 – Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 – Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. | 5. papildinājums Spēkā esošie Mauritānijas tiesību akti par piezvejām Kategorija | Tiesību akts RIM- 2002/ 073 | Atļautās piezvejas | Aizliegtās nozvejas | 1. | Vēžveidīgo (izņemot langustus un krabjus) zvejas kuģi | 20 % zivju un 15 % galvkāju 7,5 % krabju | Langusti | 2. | Melnā heka zvejas traleri un kuģi zvejai ar grunts āķu jedām | Traleriem: 25 % zivju Kuģiem zvejai ar āķu jedām: 50 % zivju | Galvkāji un vēžveidīgie | 3. | Bentisko sugu (izņemot melno heku) zvejas kuģi, kas nezvejo ar trali | 10 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā), tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un ne vairāk kā 5 % kalmāru un tinteszivju | Astoņkāji Heki (maksimālais procentuālais daudzums jānosaka Apvienotajā komitejā) | 4. | Zivju saldētājtraleri, kas zvejo bentiskās sugas | 10 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā), tostarp ne vairāk kā 5 % garneļu un ne vairāk kā 5 % kalmāru un tinteszivju | Astoņkāji | 5. | Galvkāji | 5 % garneļu | 6. | Langustu zvejas kuģi | Zivis, galvkāji, garneles, karaliskie langusti un krabji | 7. | Tunzivju saldētājseineri | Visas sugas, izņemot mērķsugu vai mērķsugu grupu | 8. | Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi tunzivju zvejai ar peldošām āķu jedām | Visas sugas, izņemot mērķsugu vai mērķsugu grupu | 9. | Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri | 3 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā) | Vēžveidīgie vai galvkāji, izņemot kalmārus | 10. | Krabju zveja | Zivis, galvkāji un vēžveidīgie, izņemot mērķsugu | 11. | Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi | 3 % no atļautās mērķsugas vai mērķsugu grupas kopējās nozvejas (svaru izsaka dzīvsvarā) | Vēžveidīgie un galvkāji, izņemot kalmārus | 6. papildinājums. Spēkā esošie tiesību akti par tās nozvejas minimālo izmēru, kuru patur uz kuģa „III sadaļa. Sugu īpatņu minimālais izmērs un svars 2. pants Sugu īpatņu minimālais izmērs jānosaka šādi: - zivis mēra no purna līdz astes spuras beigām (kopējais garums), - galvkājiem mēra tikai mantijas garumu, t.i., ķermeņa garumu bez taustekļiem, - vēžveidīgos mēra no pieres dzelkšņa jeb rostruma gala līdz astes plāksnīšu galam. Pieres dzelkšņa gals ir galvkrūšu vairoga jeb karapaksa izaugums, kas atrodas galvkrūšu priekšpuses vidusdaļā. Mauritānijas langustam mērīšanu sāk no karapaksa ieliektās daļas viduspunkta, kas atrodas priekšā starp abiem pieres ragveida izaugumiem. 3. pants Zvejot atļauto jūras zivju, galvkāju un vēžveidīgo minimālais izmērs un minimālais svars ir šāds. a) Jūras zivīm: - sardinella ( Sardinella aurita un Sardinella maderensis ) 18 cm - sardīne ( Sardina pilchardus ) 16 cm - stavridas ( Trachurus spp. ) 19 cm - dzeltenā stavrida ( Decapturus rhonchus ) 19 cm - austrumu makrele ( Scomber japonicus ) 25 cm - zeltainā jūraskarūsa ( Sparus auratus ) 20 cm - zilā jūraskarūsa ( Sparus coeruleostictus ) 23 cm - svītrotā jūraskarūsa ( Sparus auriga ), parastā jūraskarūsa ( Sparus pagrus ) 23 cm - zobaines ( Dentex spp.) 15 cm - pageles ( Pagellus bellottii , Pagellus acarne ) 19 cm - Vidusjūras pomadasīda ( Plectorhynchus mediterraneus ) 25 cm - melnais akmensasaris 25 cm - brūnā kuprzivs ( Sciaena umbra ) 25 cm - sudrabainā kuprzivs ( Argirosomus regius ), kapteiņzivs ( Pseudotholithus senegalensis )70 cm - merovi ( Epinephelus spp.) 40 cm - lufars ( Pomatomus saltator ) 30 cm - safjānzivs ( Pseudupeneus prayensis ) 17 cm - kefales ( Mugil spp.) 20 cm - kaķhaizivs ( Mustellus mustellus , Leptocharias smithi ) 60 cm - raibais labraks ( Dicentrarchus punctatus ) 20 cm - Kanāriju jūrasmēle ( Cynoglossus canariensis , Cynoglossus monodi ) 20 cm - Senegālas jūrasmēle ( Cynoglossus cadenati , Cynoglossus senegalensis ) 30 cm - heki ( Merluccius spp.) 30 cm - dzeltenspuru tunzivs ( Thunnus albacares ) 3,2 kg - lielacu tunzivs ( Thunnus obesus ) 3,2 kg b) Galvkājiem: - parastais astoņkājis ( Octopus vulgaris ) 500 gr (ķidāts) - garspuru kalmārs ( Loligo vulgaris ) 13 cm - parastā tinteszivs ( Sepia officinalis ) 13 cm - Āfrikas tinteszivs ( Sepia bertheloti ) 07cm c) Vēžveidīgajiem: - karaliskais langusts ( Panulirus regius ) 21 cm - Mauritānijas langusts ( Palinurus mauritanicus ) 23 cm - dziļūdens garnele ( Parapeneus longriostrus ) 06 cm - dziļūdens krabis ( Geyryon maritae ) 06 cm - tīģergarneles ( Penaeus notialis , Penaeus kerathurus) 200 īpatņi/kg” 7. papildinājums. Pārrēķina koeficienti PĀRRĒĶINA KOEFICIENTI, KAS JĀPIEMĒRO GATAVIEM ZVEJAS PRODUKTIEM, KURI IEGŪTI NO MAZO PELAĢISKO SUGU ZIVĪM, KAS APSTRĀDĀTAS UZ TRALERIEM Produkts | Apstrādes veids | Pārrēķina koeficients | Sardinella Bez galvas Bez galvas, ķidāta Bez galvas, ķidāta | Sadalīta ar roku Sadalīta ar roku Sadalīta mehāniski | 1,416 1,675 1,795 | Makrele Bez galvas Bez galvas, ķidāta Bez galvas Bez galvas, ķidāta | Sadalīta ar roku Sadalīta ar roku Sadalīta mehāniski Sadalīta mehāniski | 1,406 1,582 1,445 1,661 | Mataste Bez galvas, ķidāta Sadalīta Bez galvas, ķidāta (īpaša apstrāde) | Sadalīta ar roku Sadalīta ar roku Sadalīta ar roku | 1,323 1,340 1,473 | Sardīne Bez galvas Bez galvas, ķidāta Bez galvas, ķidāta | Sadalīta ar roku Sadalīta ar roku Sadalīta mehāniski | 1,416 1,704 1,828 | Stavrida Bez galvas Bez galvas Bez galvas, ķidāta Bez galvas, ķidāta | Sadalīta ar roku Sadalīta mehāniski Sadalīta ar roku Sadalīta mehāniski | 1,570 1,634 1,862 1,953 | NB! Ja zivis pārstrādā miltos, uzskata, ka no 5,5 tonnām svaigu zivju iegūst 1 tonnu zivju miltu. II PIELIKUMS SADARBĪBA TO ZVEJAS DARBĪBU UZRAUDZĪBĀ, KURAS KOPIENAS KUĢI VEIC MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKAS ZVEJAS ZONĀS I nodaļa Kuģa ieiešana Mauritānijas zvejas zonā un iziešana no tās 1. Izņemot tunzivju zvejas kuģus, kuģus zvejai ar peldošām āķu jedām un pelaģiskās zvejas kuģus (kuriem attiecīgie termiņi noteikti I pielikuma XIV un XV nodaļā), Kopienas kuģiem, kas darbojas saskaņā ar šo nolīgumu, obligāti jāziņo par a) ieiešanu. Paziņojumu sniedz vismaz 36 stundas iepriekš, un tajā jānorāda šāda informācija: - kuģa atrašanās vieta paziņošanas brīdī, - nedēļas diena, datums un aptuvenais laiks, kad kuģis ienāk Mauritānijas EEZ, - paziņošanas brīdī uz kuģa paturētās nozvejas daudzums pa sugām, ja kuģis iepriekš brīdinājis, ka tam ir licence zvejai citā apakšreģiona zvejas zonā. Šādā gadījumā uzraudzības iestādei dod piekļuvi zvejas žurnālam ar datiem par zveju minētajā citā zonā, un iespējamās pārbaudes ilgums nepārsniedz šīs nodaļas 4. punktā paredzēto termiņu; b) iziešanu. Paziņojumu sniedz vismaz 48 stundas iepriekš, un tajā jānorāda šāda informācija: - kuģa atrašanās vieta paziņošanas brīdī, - nedēļas diena, datums un laiks, kad kuģis iziet no Mauritānijas EEZ, - paziņošanas brīdī uz kuģa paturētās nozvejas daudzums pa sugām. 2. Kuģa īpašnieks paziņo uzraudzības iestādei par kuģa ieiešanu Mauritānijas EEZ un iziešanu no tās, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā norādīto faksa numuru vai e-pasta adresi vai sūtot vēstuli uz faksu vai pasta adresi. Ja ir grūtības ar saziņu pa minētajiem kanāliem, izņēmuma kārtā informāciju drīkst nosūtīt ar Kopienas starpniecību. Jebkādu paziņošanai izmantojamo numuru vai adrešu maiņu vēlākais 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā ar Delegācijas starpniecību dara zināmu Komisijai. 3. Kamēr Kopienas kuģi atrodas Mauritānijas EEZ, tie pastāvīgi ir pieejami sakariem starptautiskajās radioizsaukuma frekvencēs