LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 91/15

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 91/11)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

CAFÉ DE VALDESIA

ES Nr.: DO-PDO-0005-01197 – 30.1.2014.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums(-i)

Café de Valdesia

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Dominikānas Republika

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produktu Café de Valdesia iegūst no ēnā audzētu “Typica” un “Caturra” šķirnes kafijkoku (Coffea arabica L.) augļiem, ko novāc noteiktajā apgabalā, kurā ietilpst galvenie Dominikānas provinču Ocoa, Peravia un San Cristóbal kafijas audzēšanas rajoni, un produkts atbilst īpašajām prasībām, kas izklāstītas še turpmāk.

Ar šo nosaukumu apzīmēto kafiju tirdzniecībā var piedāvāt kā negrauzdētu kafiju (kas pazīstama arī kā kafijas pupiņas), grauzdētas kafijas pupiņas un grauzdētu maltu kafiju.

Kafijas pupiņas raksturo to fiziskais izskats un lielums – vismaz 75 % (pēc svara) pupiņu neizbirst caur 17. izmēra sieta acīm, bet ne vairāk kā 5 % izbirst caur 16. izmēra sieta acīm. Produktam 100 % apmērā jābūt iegūtam no jaunas ražas, un tam jāsaglabā raksturīgā viendabīgā pelēcīgi zaļā krāsa. Produkta šķietamajam blīvumam jābūt vismaz 675 g/l (gramiem uz litru), bet mitruma saturam jābūt 10,0–11,5 %. Jānorāda arī tas, ka produkta sagatavošanas laikā tā 350 g lielā paraugā tam drīkst būt līdz 22 defektiem, taču ne vairāk par vienu primāro defektu.

Organoleptiskajā ziņā, šādu kafiju degustējot, tai ir raksturīgs vidējs garšas pilnīgums un mērens skābums, maiga, patīkami līdzsvarota garša bez negatīvām niansēm un neraksturīgas garšas no pirmā malka līdz paliekošajai pēcgaršai (tasē nepaliek biezumi). Reizumis kafijai piemīt īpašas, tai raksturīgas nianses, piemēram, valriekstu vai šokolādes aromāts.

Grauzdētās kafijas pupiņas no fizikāli ķīmiskā viedokļa raksturo to lielais izmērs, īpašs ķīmiskais sastāvs un tas, ka to grauzdējuma pakāpe vienmēr atbilst “tumšās kafijas” (Espresso, European vai High) – augstākā pakāpe – un “vidēji tumšās kafijas” kategorijai (Medium High, American vai City) – zemākā pakāpe –, tātad atkarībā no grauzdējuma pakāpes tām jābūt “stipri grauzdētām”, “vidēji stipri grauzdētām” vai “vidēji grauzdētām”.

Malto grauzdēto kafiju no fizikāli ķīmiskā viedokļa raksturo ne tikai iepriekš grauzdētajām kafijas pupiņām aprakstītais īpašais ķīmiskais sastāvs un grauzdējuma pakāpe, bet arī kontrolēta izmēra pupiņas; šīs kafijas maluma pakāpei jāatbilst kādai no šādām trim kategorijām: “rupjai”, “vidējai” vai “smalkai”.

Organoleptiskajā ziņā grauzdēto kafijas pupiņu un maltās grauzdētās kafijas garša degustējot atkarīga no to grauzdējuma pakāpes un ķīmiskā sastāva, kas saistīts ar attiecīgo pakāpi, kā tas izklāstīts šeit turpmāk:

i) vidēja grauzdējuma pakāpe: a) vidējais ķīmiskais sastāvs: kofeīns 1,34 %; skābes 12,9 %; kopējie cukuri 3,1 %; hlorogēnās skābes 3,98 %; b) organoleptiskās īpašības: tasē nepaliek biezumi, vidējs garšas pilnīgums un mērens skābums, maiga, patīkami līdzsvarota garša, kam var piemist valriekstu un šokolādes aromāta nianses;

ii) vidēji augsta grauzdējuma pakāpe: a) vidējais ķīmiskais sastāvs: kofeīns 1,43 %; skābes 13,8 %; kopējie cukuri 3,9 %; hlorogēnās skābes 3,03 %; b) organoleptiskās īpašības: tasē nepaliek biezumi, vidēji augsts garšas pilnīgums, vidēji zems skābums, maiga garša ar grauzdējuma pēcgaršu, var piemist šokolādes aromāta nianses;

iii) augsta grauzdējuma pakāpe: a) vidējais ķīmiskais sastāvs: kofeīns 1,12 %; skābes 15,7 %; kopējie cukuri 2,8 %; hlorogēnās skābes 1,95 %; b) organoleptiskās īpašības: tasē nepaliek biezumi, augsts garšas pilnīgums, zems skābums, asas garšvielas atgādinoša garša ar paliekošu pēcgaršu, var piemist rūgtās šokolādes aromāta nianses.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Kafijas pupiņu partiju izejviela ir kafijas ogas, tas ir, tāda pie “Typica” un “Caturra” šķirnes piederošu kafijkoku (Coffea arabica L.) augļi, ko ēnainā vietā audzē saimniecības, kuras kā [nosaukuma] izmantotājas reģistrējusi Regulatīvā padome un sertifikācijas iestāde un kuras atrodas noteiktajā apgabalā apvidū no 600 līdz 1 300 m augstumā virs jūras līmeņa. Šo izejvielu ievāc brīdī, kad augļi sasnieguši optimālu gatavības pakāpi, lai nepieļautu vairāk par 2 % zaļu kafijas pupiņu, un pārstrādā ar mitro paņēmienu, pārstrādi veicot divos posmos: “mitrajā” un “sausajā”.

Grauzdēto kafijas pupiņu un maltās grauzdētās kafijas partiju izejviela ir kafijas pupiņas, kas sertificētas pirms grauzdēšanas un malšanas, un tām ir jāatbilst visām fizikālajām un organoleptiskajām prasībām, kādas izvirzītas kafijas pupiņām. Sertificētās kafijas pupiņas kā grauzdēto kafijas pupiņu un maltās kafijas izejvielu pakļauj kontrolētam pārstrādes procesam, kurā ietilpst grauzdēšana, malšana, iepakošana, marķēšana un iesaiņošana saskaņā ar īpašām prasībām, kas paredzētas, lai saglabātu sertificētā produkta fizikālās un organoleptiskās īpašības.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem produkta Café de Valdesia ražošanas posmiem jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā valda piemēroti augsnes un klimatiskie apstākļi un prasme rīkoties ar produktu saskaņā ar pieņemtajām metodēm un paņēmieniem. Tātad ģeogrāfiskajā apgabalā jānotiek gan kafijas ogu audzēšanai, gan kafijas ogu apstrādei, iegūstot kafijas pupiņas, gan arī kafijas pupiņu apstrādei, iegūstot grauzdētās kafijas pupiņas un malto grauzdēto kafiju.

Pagaidu kārtā pirmos četrus gadus pēc Café de Valdesia DOP ierakstīšanas aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā atļauts reģistrētajās saimniecībās izmantot citas kafijkoka šķirnes (kas nav “Typica” vai “Caturra”), ar nosacījumu, ka tās pieder pie arabica sugas un ka to īpatsvars nepārsniedz 10 %.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar šo nosaukumu apzīmētā produkta iepakošanai un iesaiņošanai jāatbilst turpmāk uzskaitītajām prasībām, kas ir dažādas atkarībā no konkrētā kafijas veida. Jebkurā gadījumā iepakošana un iesaiņošana nav obligāti jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Tātad, ja runa ir par kafijas pupiņām un grauzdētajām kafijas pupiņām, tās tiek iepakotas džutas, sizala, augu šķiedru vai citu piemērotu materiālu iepakojumā, kam ir laba kvalitāte, nav kaitēkļu un smakas. Turklāt, lai saglabātu grauzdēto kafijas pupiņu raksturīgās organoleptiskās īpašības, tās, ievietojot maisā, jāaizsargā ar netoksisku un ķīmiski inertu izolējošu materiālu, kas produktu pienācīgi izolē no apkārtējās vides. Ja runa ir par kafijas pupiņām un grauzdētām kafijas pupiņām, kas paredzētas ārējai tirdzniecībai, tās var papildus iepakot koka vai kokmateriāla kastēs ar metāliskiem aizslēgiem.

Savukārt maltu grauzdēto kafiju jāfasē vakuumiepakojumā vai tarā, kas apgādāta ar gāzu noplūdes atveri. Ja iepakojumam nav minētā vārstuļa, produkts pirms fasēšanas jāatbrīvo no gāzēm. Jebkurā gadījumā, lai nepieļautu produkta saskari ar mitrumu un gaisa skābekli, fasēšana veicama slēgtās sistēmās, izmantojot iepakojumus, kas darināti no necaurspīdīgiem, izturīgiem, nekaitīgiem un tādiem materiāliem, kas pienācīgi izolē produktu no apkārtējās vides un tā, ka tā kvalitātes īpašības tiek saglabātas vismaz sešus mēnešus. Arī šā produkta iesaiņošana veicama, izmantojot izturīgus un nekaitīgus iesaiņojumus, kas ļauj produktu pienācīgi saglabāt.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Kafijas pupiņu un grauzdēto kafijas pupiņu maisu marķējumā norāda: PRODUCTO DE LA REPUBLICA DOMINICANA; TIPU: CAFÉ DE VALDESIA DOP; PARTIJAS NUMURU: –; EKSPORTĒTĀJU: (KĀ ARĪ JEBKURU CITU ĪPAŠU KOMERCNOSAUKUMU, KO EKSPORTĒTĀJI PIEŅĒMUŠI NOTEIKTAM KAFIJAS VEIDAM); ICO KODU: –; CAFÉ DE VALDESIA SERTIFIKĀCIJAS LOGOTIPU.

Maltās grauzdētās kafijas iepakojumiem jābūt ar etiķeti, kurā cita starpā atveidotas šādas norādes: nosaukums Café de Valdesia DOP, grauzdējuma pakāpe (saskaņā ar pastāvošo nomenklatūru: “Stipri grauzdēta kafija”, “Vidēji stipri grauzdēta kafija” vai “Vidēji grauzdēta kafija”) un maluma pakāpe (saskaņā ar pastāvošo nomenklatūru: “Rupja maluma”, “Vidēja maluma” vai “Smalka maluma”), kā arī Café de Valdesia logotips, kam etiķetē jābūt redzamā veidā un galvenajā vietā.

Maltās grauzdētās kafijas iepakojumiem jābūt arī ar drukātiem un numurētiem garantijas zīmogiem. Café de Valdesia logotipa paraugs spāņu valodā atveidots še turpmāk:

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals atrodas Dominikānas provinču San Cristóbal, Peravia un Ocoa pašreizējās administratīvi politiskā iedalījuma robežās. Pašvaldības, kas ietilpst ar šo aizsargāto nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabalā, norādītas še turpmāk. San Cristóbal provincē: San Cristóbal, Villa Altagracia, Yaguate, Bajos de Haina, Cambita Garabitos, San Gregorio de Nigua, Sabana Grande de Palenque un Los Cacaos. Peravia provincē: Baní un Nizao. Ocoa provincē: San José de Ocoa, Sabana Larga un Rancho Arriba. Apgabals aizņem 288 148,45 ha lielu platību.

Ģeogrāfiskā apgabala robežās Centrālkordiljēru dienviddaļā, kur plešas Karību salu augstākie apvidi, 600–1 300 metru augstumā virs jūras līmeņa atrodas kafijas ogu ražošanas apgabals. Konkrētāk, minētais apgabals atrodas šādu pašvaldību teritorijā: Villa Altagracia, Cambita Garabitos, Los Cacaos, Baní, San José de Ocoa, Sabana Larga un Rancho Arriba. Apgabals aizņem 125 066,98 ha lielu platību.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Apgabalā, kur audzē ar nosaukumu Café de Valdesia apzīmētās kafijas ogas, ir specifiski apstākļi, kas dara to šai kultūrai unikālu, pateicoties šādu faktoru apvienojumam:

i) augšņu ķīmiskais sastāvs: augsnes ir lielākoties skābas un skābas ar magnija piesātinājumu, tām ir vidēja katjonu apmaiņas kapacitāte (KAK), un to pH ir 4,9–6,8 (vidēji 5,7), ar ko tās atšķiras no blakus esošo reģionu augsnēm; šo faktoru dēļ tās ir lieliski piemērotas kafijkoku audzēšanai;

ii) augšņu fizikālās īpašības: pēc mehāniskā sastāva vidēji 55 % ir smilts augsnes, 26 % māla augsnes, bet 18 % smilšmāla augsnes. Šādos apstākļos barības vielas šķīst ūdenī, un augu saknes tās var uzņemt, lai pēc tam tās uzsūktos visās auga daļās. Tā kā augsnēm ir piemērots porainums, labi attīstīta sakņu sistēma ļauj augam izmantot pietiekamu augsnes apjomu, lai uzņemtu mitrumu un barības vielas, tādējādi nodrošinot labu veģetatīvo attīstību un augstu ražu. Jāuzsver arī tas, ka Valdesijas reģionā kafiju audzē lapotnes apēnojumā, kā rezultātā augsni klāj sadalījušās lapas, kas ļauj nodrošināt kafijkoku plantācijām pietiekamu daudzumu organisko vielu;

iii) klimatiskie un reljefa apstākļi: audzēšanas apgabala klimats ir salīdzinoši viendabīgs (tipisks mitriem un ļoti mitriem mežiem), un to tieši ietekmē apgabala atrašanās kalnu masīvos, tā augstums virs jūras līmeņa (600–1 300 metri), gada vidējā temperatūra 20,5 °C un gada vidējais nokrišņu daudzums aptuveni 1 500 mm. Atšķirībā no citiem Dominikānas kafijas kultūras apgabaliem Valdesijā ir vismazākais vidējais nokrišņu daudzums valstī, taču to sadalījums gada garumā ir vienmērīgs.

Noteiktā apgabala pārējā daļa, kura atrodas zemāk par 600 metriem virs jūras līmeņa un kurā kopumā nav aprakstīto apstākļu, Café de Valdesia audzēšanai nav labvēlīga. Tomēr augstās temperatūras ir piemērotas žāvēšanai saulē, un līdzeni zemes gabali bez nogāzēm veicināja to, ka apgabalu izraudzījās par visu Café de Valdesia gatavošanas posmu norises vietu. Kā var konstatēt, vairākums kafijas sausās apstrādes ražotņu, grauzdētavu, fabriku un rūpnīcu atrodas Valdesijas reģionā; tam par pamatu ir arī vairāki tādi ar ērtībām saistīti faktori kā labi piekļuves autoceļi un tirgi. Rezultātā ir iesakņojusies sena kafijas apstrādes kultūra, kas valstī ir unikāla un atstāj skaidri jūtamu ietekmi uz galaprodukta kvalitāti. Augļu apstrāde pēc ražas novākšanas un kafijas gatavošana notiek, izmantojot zinātību un ievērojot apgabalā vēsturiski izveidojušos kultūru, kas nodota no paaudzes paaudzē; šī zinātība un kultūra nodrošina produktam raksturīgo kvalitātes īpašību saglabāšanu, un tajā ietilpst: optimālo gatavības pakāpi sasniegušo kafijas ogu novākšana ar rokām, apstrāde ar mitro paņēmienu, žāvēšana saulē, atlase un šķirošana eksperta uzraudzībā, grauzdēšana un malšana, nodrošinot īpašu kvalitātes kontroli. Šo dabas faktoru un cilvēkfaktoru kopums, kas sastopams šajā savdabīgajā ģeogrāfiskajā vidē, ir galvenais pamats, kas veido produkta Café de Valdesia raksturīgās īpašības neatkarīgi no tā sagatavošanas veida, kādā to piedāvā.

5.2. Produkta specifika

Kafijas pupiņas raksturo šādas specifiskas īpašības. Fizikālās specifikas ziņā jāuzsver to lielums – vismaz 75 % (pēc svara) pupiņu neizbirst caur 17. izmēra sieta acīm, bet ne vairāk kā 5 % izbirst caur 16. izmēra sieta acīm. Ķīmiskā sastāva ziņā raksturīga šo kafijas pupiņu specifika ir tā, ka attiecīgo savienojumu īpatsvars tajās var būt ļoti dažāds – no minimālā līdz maksimālajam, kā norādīts še turpmāk: kofeīns 1,13–1,79 % no sausnas masas; saharoze 5,77–8,62 % no sausnas masas. Café de Valdesia pupiņu lielums un saharozes un kofeīna vidējais saturs pārsniedz to kafijas pupiņu attiecīgos parametrus, kuras izaudzē pārējā valsts daļā, arī tad, ja kafijkoku plantācijas atrodas līdzīgā augstumā virs jūras līmeņa.

Specifiskas ir arī šo kafijas pupiņu organoleptiskās īpašības – degustācijā šādai kafijai piemīt vidēji izteikts garšas pilnīgums, mērens skābums, maiga, patīkami līdzsvarota garša, un tasē nepaliek nosēdumi. Reizumis kafijai piemīt īpašas, tai raksturīgas nianses, piemēram, valriekstu vai šokolādes aromāts.

Grauzdētās kafijas pupiņas fizikālās specifikas ziņā pēc izmēra ir tādas pašas kā minētās kafijas pupiņas, ko izmanto tām par izejvielu.

Grauzdēto kafijas pupiņu un maltās grauzdētās kafijas ķīmisko sastāvu nosaka pēc grauzdējuma pakāpes saskaņā ar šādiem attiecīgiem parametriem:

i) vidēja grauzdējuma pakāpe– kofeīns 1,34 %, kopējie cukuri 3,1 %;

ii) vidēji augsta grauzdējuma pakāpe– kofeīns 1,43 %, kopējie cukuri 3,9 %;

iii) augsta grauzdējuma pakāpe– kofeīns 1,12 %; kopējie cukuri 2,8 %.

Organoleptiskā specifika:

i) vidēja grauzdējuma pakāpe– mērens skābums, maiga, patīkami līdzsvarota garša, kam var piemist valriekstu un šokolādes aromāta nianses;

ii) vidēji augsta grauzdējuma pakāpe– vidēji zems skābums, maiga garša ar grauzdējuma pēcgaršu, var piemist šokolādes aromāta nianses;

iii) augsta grauzdējuma pakāpe– zems skābums, [asas] garšvielas atgādinoša garša ar paliekošu pēcgaršu, var piemist rūgtās šokolādes aromāta nianses.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Specifisko faktoru apvienojums ar noteiktā ģeogrāfiskā apgabala īpatnībām būtiski ietekmē ar šo nosaukumu apzīmētā produkta specifiku, darot to atšķirīgu no pārējās Dominikānā audzētās kafijas.

Pirmā šo kafijas pupiņu raksturīgā īpašība ir to neparastais lielums, kas pārsniedz pārējo valstī audzēto kafijas pupiņu lielumu, ieskaitot tās, kas audzētas līdzīgā augstumā virs jūras līmeņa, kādā atrodas Valdesijas reģions; šāda īpašība izskaidrojama galvenokārt ar vairāku faktoru kopumu: temperatūru, nokrišņu daudzumu, piemērotu lietus sadalījumu un to skābo augšņu un ar magniju piesātināto skābo augšņu reakciju (pH), kuras šajā kafijas audzēšanas apgabalā ir pārsvarā. Vidējās temperatūras ražošanas apgabalā ir 16–25 grādi Celsija; šādos apstākļos augļi attīstītās lēni. Un atšķirībā no citiem Dominikānas kafijas kultūras apgabaliem Valdesijā vidējais nokrišņu daudzums ir mazākais, kāds sastopams valsts kafijkoku plantācijās (gadā vidēji ap 1 500 mm), tomēr nokrišņu sadalījums gadā ir vienmērīgs, un kultūraugi saņem mitrumu tad, kad tas tiem visvairāk vajadzīgs (pēc ziedēšanas un īsi pirms kārtējās ražas novākšanas); tas savukārt ievērojami ietekmē šo augu attīstību un tātad arī to augļu un to sastāvdaļu attīstību.

Līdzīgā kārtā jāuzsver arī tieši proporcionālā saikne, kāda pastāv starp kafijas pupiņu izmēru un organoleptisko grupu (jo lielāks izmērs, jo labākas organoleptiskās īpašības), – tā, vēlreiz uzsverot, atkarīga no klimatiskajām īpašībām (temperatūras, nokrišņu daudzuma un gadalaiku maiņas) un augsnes fizikāli ķīmiskajiem parametriem. Skābās un ar magniju piesātinātās skābās augsnes ar vidēju katjonu apmaiņas kapacitāti rada fizikāli ķīmisku saikni, kas nodrošina to, ka augsnē sastopamās un augu uzņemtās barības vielu molekulas nonāk kafijkokā tādā veidā, ka apgādā tā augļus ar sastāvdaļām, kas degustācijas grupai sniedz labi pazīstamo organoleptisko tipiskumu. Ūdeņraža jonu koncentrācija ir tieši un cieši saistīta ar augsnē esošo barības vielu asimilācijas līmeni elektriskās mijiedarbības dēļ, kāda notiek starp augsnes barības vielu un augļkoka molekulām. No tā izriet lielā saharozes un kofeīna proporcija, kāda piemīt Café de Valdesia ķīmiskajam sastāvam, – tā piešķir kafijkoka augļiem saldeno garšu un valriekstu un šokolādes aromātu, kas ir raksturīgas Café de Valdesia organoleptiskās īpašības. Produktam piemītošās kvalitātes saglabāšanu veicina arī ar to saistītā kultūra un darbības, kas apgabalā dominē sakarā ar Café de Valdesia ražošanu, pārstrādi un gatavošanu.

Līdztekus šo kafijas pupiņu ķīmiskajam sastāvam tieši proporcionālo saikni starp kafijas pupiņu raksturīgo izmēru un organoleptisko tipiskumu stipri ietekmē arī grauzdēšanas process. Tam ir savs pamats, jo pupiņas lielums ietekmē šo kafijas organoleptisko tipiskumu – grauzdēšanas procesa laikā karstuma iedarbībai ir pakļauta lielāka virsma. Tā kā pupiņai ir lielāks izmērs un tas ir viendabīgāks, tai ir lielāka karstuma iedarbībai pakļauta virsma un partijā ir mazāk pārgrauzdētu pupiņu, rezultātā šajās pupiņās esošo ķīmisko savienojumu pirolīze ir vienmērīgāka un no tām pagatavotās kafijas porcijas ir savstarpēji līdzīgākas. Visbeidzot, šo kafijas pupiņu grauzdējuma pakāpe ietekmē gatavā produkta fizikālo, ķīmisko un organoleptisko parametru veidošanu, kurai produkta pagatavošanas posmā vajadzīga amatprasme un tehniskie paņēmieni, ko pārvalda noteiktajā apgabalā dzīvojošie kafijas grauzdētāji.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://valdesia.com/wp-content/uploads/2015/08/Pliego_condiciones_Denominacion_Origen_Protegida_2015-B.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.