LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 319/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 319/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“VINAGRE DE JEREZ”

EK Nr.: ES-PDO-0005-0723-15.10.2008

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Vinagre de Jerez”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.).

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Vinagre de Jerez” ir produkts, kuru etiķskābās rūgšanas rezultātā iegūst no izmantojamajiem ražošanas apgabalā ražotiem vīniem. Šo produktu gatavo un iztur, ievērojot 3.5. punktā aprakstītās tradicionālās metodes, un tam ir turpmāk minētās organoleptiskās un analītiskās īpašības.

Aizsargātā nosaukuma etiķim ir šādas analītiskās īpašības:

— spirta atlikuma saturs nedrīkst pārsniegt 3 % tilpuma, izņemot Pedro Ximénez vai Moscatel etiķi, kuram spirta atlikuma saturs nedrīkst pārsniegt 4 % tilpuma,

— kopējai skābes koncentrācijai etiķskābē ir jābūt vismaz 70 gramiem litrā, izņemot Pedro Ximénez vai Moscatel etiķi, kuram tā var būt 60 grami litrā; Gran Reserva tipa etiķim kopējai skābes koncentrācijai etiķskābē ir jābūt ne mazāk par 80 gramiem litrā,

— sausajam ekstraktam ir jābūt vismaz 1,3 gramiem uz litru un skābuma grādu, savukārt Vinagre de Jerez Gran Reserva – vismaz 2,3 gramiem uz litru un skābuma grādu,

— pelnu saturam jābūt no diviem līdz septiņiem gramiem litrā, izņemot Vinagre de Jerez Gran Reserva kategoriju, kurai pelnu saturam jābūt no četriem līdz astoņiem gramiem litrā,

— sulfātu saturs nedrīkst pārsniegt 3,5 gramus litrā,

— Pedro Ximénez vai Moscatel“Vinagre de Jerez” litrā jāsatur vismaz 60 gramu minēto vīnu reducējošās vielas.

Etiķi ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Vinagre de Jerez” ir apsūbējuša zelta vai sarkankoka krāsā, un tie ir biezi un eļļaini. Tiem ir intensīva smarža ar vieglu spirta aromātu, kurā dominē vīna un koka smarža. Neraugoties uz skābumu, tam ir patīkama noturīga garša.

Atkarībā no aizsargāta nosaukuma etiķa izturēšanas perioda izšķir šādu kategoriju etiķus:

a) “Vinagre de Jerez”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz sešus mēnešus;

b) “Vinagre de Jerez Reserva”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz divus gadus;

c) “Vinagre de Jerez Gran Reserva”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz desmit gadu.

Turklāt atkarībā no attiecīgu vīnogu šķirņu vīnu izmantošanas izšķir turpmāk minētos pussaldā (semi-dulce) “Vinagre de Jerez” veidus, kuri vai atbilst kādai no iepriekš aprakstītajām kategorijām:

— “Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un kuram izturēšanas procesa laikā pievieno Pedro Ximénez tipa vīnus,

— “Vinagre de Jerez al Moscatel”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un kuram izturēšanas procesa laikā pievieno Pedro Moscatel tipa šķirnes vīnus.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātajiem produktiem):

Etiķus ar aizsargāta cilmes vietas nosaukumu “Vinagre de Jerez” iegūst tikai no “izmantojamo vīnu” etiķskābās rūgšanas.

Tas nozīmē, ka “Jerez” etiķa ieguvei vajadzīgās izejvielas veido “izmantojamie vīni”. Šos vīnus ražo pagrabos, kuri atrodas etiķa ražošanas apgabalā, kas atbilst cilmes vietas nosaukuma Jerez-Xérès-Sherry un Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda ražošanas apgabalam, un šie vīni var būt:

a) konkrētā gada vīni, kas ir sasnieguši savu dabisko spirta tilpumkoncentrāciju; vai

b) izturēti vīnus, kas ir sasnieguši attiecīgajās specifikācijās paredzēto vidējo minimālo izturēšanas termiņu.

Šie vīni jāgatavo saskaņā ar attiecīgajam vīna apzīmējumam noteikto specifikāciju un atbilstīgi prasībām, kuras ir paredzētas attiecībā uz ACVN apgabalā radīto vīnogu izcelsmi, un vīndarības metodēm, ko paredz šīs nozares regulējums.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Neattiecas.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

a) Denaturēšana

Visas izmantojamā vīna partijas denaturē daļējas etiķskābās rūgšanas procesā, tiklīdz tās nogādā to reģistrēto vīna pagrabu telpās, kuri izmanto šim nolūkam savus etiķa krājumus tādā apjomā, kas ir pietiekams, lai maisījums sasniegtu vismaz 1° etiķskābes skābuma koncentrāciju.

b) Etiķskābā rūgšana

Etiķskābā rūgšana ir vīnā esošā spirta satura pārveidošana etiķskābē, izmantojot etiķskābes baktērijas. Izšķir divus “Vinagre de Jerez” ieguves procesus:

1) process, kuru veic tā sauktās “Bodegas de Elaboración de Vinagre” – rūpnieciski uzņēmumi, kuru rīcībā ir etiķskābās rūgšanas iekārtas, kurās izejvielu – izmantojamo vīnu – pārstrādā atbilstīgajā etiķī, izmantojot kontrolētu etiķskābās rūgšanas procesu;

2) process, kuru veic “Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres” – šajā gadījumā etiķskābā rūgšana notiek tajās pašās koka mucās, kuras izmanto izturēšanai.

c) Izturēšana jeb nogatavināšana

Īpaša izturēšanas jeb nogatavināšanas sistēma, kas vajadzīga aizsargāta nosaukuma etiķa ieguvei, var būt klasiskā tā dēvētā “criaderas y solera” sistēma vai “de añadas” sistēma, ko izmanto atbilstīgā etiķa ieguvei tādā termiņā, kas vajadzīgs, lai katrs etiķa veids iegūtu tam piemītošās organoleptiskās un analītiskās īpašības.

a) Izturēšanai izmantojamās tilpnes

Visus izturamā etiķa krājumus iepilda koka mucās, kuras pirms tam ir izmantotas vīna raudzēšanai, un to tilpums nedrīkst pārsniegt 1 000 litru. Izņēmuma gadījumā Reglamentējošā padome var atļaut izmantot arī vīna raudzēšanas koka mucas, kuru tilpums ir lielāks par 1 000 litriem, ja šādas mucas ir tikušas vēsturiski izmantotas un to lietošana šādām vajadzībām ir reģistrēta Reglamentējošajā padomē pirms specifikācijas publicēšanas.

b) Vidējais izturēšanas termiņš

Visu veidu etiķi pirms realizācijas patērētājam ir jāiztur vismaz sešus mēnešus. “Vinagre de Jerez Reserva” etiķa vidējais izturēšanas termiņš ir vismaz divi gadi, bet “Vinagre de Jerez Gran Reserva” – desmit gadu.

Etiķim, kas iegūts no viena un tā paša gada ražas un kas ir ticis izturēts, nejaucot to kopā ar no cita gada ražas iegūtu etiķi, var piešķirt nosaukumu “añada” ar noteikumu, ka tas ir ticis izturēts vismaz divus gadus. Minētais nosaukums atbilst citām 3.2. apakšpunktā noteiktajām norādēm ar noteikumu, ka vīns atbilst katram konkrētajam gadījumam paredzētajiem rādītājiem.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Tarai, kurā iepilda “Vinagre de Jerez”, lai tieši realizētu to patērētājam, ir jābūt no stikla vai cita materiāla, kas nekaitē produkta specifiskajām īpašībām, un jāatbilst nominālajam tilpumam, kas kādā konkrētā laikā var būt atļauts šim pārtikas produktam.

“Vinagre de Jerez” iepildīšanu var veikt:

1) iepildīšanas telpās, kas pieder uzņēmumiem, kas reģistrēti “Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres”; vai arī

2) reglamentējošās padomes apstiprinātajos iepildīšanas iestādījumos, kas pieder uzņēmējsabiedrībām, kuras ir reģistrētas ražošanas apgabalā vai ārpus tā un kuras iegādājas neiepildītu “Vinagre de Jerez” no reģistrētiem uzņēmumiem un iesaistās tikai iepildīšanas posmā.

Lai iepriekš minētie iestādījumi iegūtu atļauju veikt savu darbību, tiem abos gadījumos ir jāapliecina Reglamentējošajai padomei, ka tie ievēro juridiskās prasības, kas piemērojamas etiķa pildīšanai katrā reģionā, un ka tajos ir ieviesta kvalitātes kontroles sistēma, kas nodrošina pilnīgu produkcijas izsekojamību un atbilstošu tā produkta izmantošanu, kuru tie iepildīšanas nolūkā iegādājas no reģistrētiem vīna pagrabiem.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Etiķa pudeles etiķetē un kontroletiķetē obligāti redzamā vietā jābūt uzrakstam “Denominación de Origen “Vinagre de Jerez” ”. Tajās jābūt norādītam arī attiecīgā etiķa veidam, kā arī visai vispārējas nozīmes informācijai, kas ir paredzēta piemērojamajos tiesību aktos. Tāpat arī uz pudelēm ir jābūt Reglamentējošās padomes izsniegtai garantijas uzlīmei vai kontroletiķetei ar ACVN atšķirības zīmi, kā arī burtu un ciparu identifikācijas kodam atbilstīgi Reglamentējošās padomes noteiktajām normām.

Reglamentējošā padome nodrošina etiķešu, kurās ir iekļauts aizsargāts nosaukums “Vinagre de Jerez”, atbilstību specifikācijas noteikumiem un aizsargāta cilmes vietas nosaukuma marķējuma reglamentējumam.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Vinagre de Jerez” ražošanas apgabalu veido šādu pašvaldību teritorija: Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Sanlúcar de Barrameda, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real un Chiclana de la Frontera (Cádiz province), kā arī Lebrija (Sevilla province), kas atrodas austrumos no 5° 49′ rietumu platuma un dienvidos no 36° 58′ ziemeļu garuma.

Iepriekš minētais ražošanas apgabals atbilst cilmes vietas nosaukuma Jerez-Xérès-Sherry un Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda ražošanas apgabalam.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Vinagre de Jerez” ražošanas apgabala specifika ir saistīta ar vēsturiskiem, dabas un cilvēka faktoriem.

a) Vēsturiskie faktori

Vīnogu audzēšana, vīndarība un etiķa ražošana ir bijusi viena no Jerez reģiona pamatnozarēm tūkstošiem gadu jau kopš feniķiešu laikiem. “Marco de Jerez” ģeogrāfiski atrodas netālu no tirdzniecības ostām, kurām ir bijusi liela vēsturiska nozīme, kā, piemēram, Kadisas vai Seviļas osta, tāpēc vietējie vīni un etiķis bieži tika krauts kuģos, kuru galamērķis bija Amerika vai Eiropas ziemeļu tirgi, savukārt vīna un etiķa izturēšana notika mucās, kuras bija izgatavotas aizjūras kolonijās no Amerikas ozola. Tāpat arī Criaderas y Soleras sistēma, kas ir raksturīgs Jerez reģiona vīnkopības elements, neapšaubāmi ir radusies jau XVII gadsimtā un bija saistīta ar nepieciešamību apmierināt tirgus pieprasījumu pēc nemainīgas kvalitātes vīna un etiķa neatkarīgi no katras vīnogu ražas atšķirībām.

b) Dabas faktori

Ražošanas apgabalam ir raksturīgi līdzenumi vai lēzeni pauguri, kuru nogāžu slīpums ir no 10 līdz 15 %, dominējošais augsnes tips ir tā dēvētā “albariza” – balts irdenais merģelis ar lielu mitruma aizturēšanas spēju. Augsni veido kalcija karbonāts, māls un kramzemes karbonāts. Raksturīgs karsts klimats, minimālā temperatūra ziemā var sasniegt 5 °C, savukārt maksimālā temperatūra vasarā var sasniegt 35 °C. Ģeogrāfiskajā apgabalā ir vairāk nekā 300 saulainu dienu vasarā, vidējais nokrišņu daudzums ir apmēram 600 litri vienā kvadrātmetrā, nokrišņi pārsvarā ir novembrī, decembrī un martā. Šis faktors ir jāņem vērā kontekstā ar apgabalam raksturīgās baltās augsnes (“albariza”) spēju aizturēt mitrumu un nepieļaut tā iztvaikošanu. Tāpat arī jāuzsver divu apgabalā valdošo vēju ievērojamā ietekme uz klimatu: sausais un karstais austrumu vējš (“viento de Levante”), kas pūš no iekšzemes, un mitrais rietumu vējš (“viento de Poniente”), kas pūš no okeāna un padara klimatu mērenāku, jo īpaši vasarā.

c) Cilvēkfaktori

Ražošanas apgabalam ir raksturīga plaši izmantojamā “Vinagre de Jerez” izturēšanas sistēma, kuru dēvē par “criaderas y soleras”, tāpat kā “bota” – tipiskas no Amerikas ozola izgatavotas mucas ar spēcīgu vīna aromātu – izmantošana. Arī arhitektūrai ir liela nozīme etiķa, kuram piešķir cilmes vietas nosaukumu “Vinagre de Jerez”, specifikas veidošanā. Etiķa izturēšanas pagrabiem parasti ir divslīpu pārsegums un augsti griesti, kas nodrošina iekšienē lielu telpu gaisam, kas absorbē ārējās termiskās svārstības. Sienu biezums parasti ir pietiekams, lai nodrošinātu izolāciju, savukārt logi, kas atrodas noteiktā augstumā, ļauj cirkulēt gaisam un iekļūt svaiga rietumu nakts vēja plūsmām, vienlaikus novēršot tiešas gaismas iedarbību uz mucām.

5.2. Produkta specifika:

“Vinagre de Jerez” specifika galvenokārt ir saistīta ar izejvielu, no kura to iegūst: izmantojamajiem vīniem. Ražošanas apgabalā ražo arī ļoti raksturīgus vīnus, un atsevišķas to iezīmes var acīmredzami konstatēt arī “Vinagre de Jerez”. Krāsu gammu veido apsūbējuša zelta krāsa un sarkankoka krāsa, tam piemīt viegla spirta smarža ar izteiktu vīna un koka smaržas pārsvaru.

Turklāt apgabala klimatiskie apstākļi un pagrabu konstrukcijas īpatnības veicina īpaša mikroklimata veidošanos, nodrošinot etiķa sastāvdaļu koncentrēšanos visā izturēšanas procesa laikā, kas piešķir lielu garšas noturību.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Visas iepriekš minētās orogrāfiskās, edafiskās un klimatiskās īpatnības piešķir ražošanas apgabala vīnogu audzēm dažādas īpašības, kuras lielā mērā nosaka izmantojamo vīnu specifiku un attiecīgi arī no tiem iegūstamā “Vinagre de Jerez” īpašības. Izšķirīga nozīme ir dabas faktoru ietekmei uz izmantojamajiem vīniem, kurus iegūst no attiecīgajām vīnogu šķirnēm (Palomino, Moscatel un Pedro Jiménez). Tāpat arī apgabalos ar karstu klimatu, kā “Vinagre de Jerez” ražošanas apgabals, vīnogas kopumā nogatavojas daudz ātrāk, un ļoti saldajai vīnogu misai parasti ir raksturīgi samērā zemi skābuma rādītāji. Vīnogulāju augšanas aktīvajā periodā ražošanas apgabalā ir liels saules gaismas daudzums, kas nodrošina labu augļu attīstību un nogatavošanos. Turklāt ražošanas apgabalam ir raksturīgas sausas vasaras, kuras sakrīt ar laikposmu starp vīnogu nogatavošanos un ražas novākšanu, tāpat arī šajā apgabalā valda ļoti karstais un sausais austrumu vējš (levante). Šajā saistībā rietumu vējam, kas pūš no Atlantijas okeāna, ir termoregulējoša nozīme, jo tā nakts brīzes vasarā nodrošina lielas rasas veidošanos, kompensējot ūdens nepietiekamību, kuru var pastiprināt lielais saules gaismas daudzums apgabalā. Izšķirīga nozīme ir arī “albariza” augsnei ar tās spēju aizturēt mitrumu, tādā veidā ļaujot veidoties augsnes apakškārtā ūdens rezervēm.

No otras puses, svarīga nozīme ir arī ieraugiem, kas ir izvēlēti jau kopš seniem laikiem, ir saistīti ar apgabala vides apstākļiem un arī piešķir noteiktas īpašības. Vīna spirtu un daudzvērtīgo spirtu metabolisms, kas ir attīstījies, pateicoties (“Marco de Jerez”) ražošanas apgabalā esošajiem spirta ieguves ieraugiem, nodrošina vīna sekundārās sastāvdaļas un aizstāj primārās sastāvdaļas šāda veidā: samazina glicerīna saturu, palielina acetaldehīdu un esterificēšanas produktu saturu. Iegūtie acetaldehīdi tiek pārveidoti acetonā, kas augstāko spirtu klātbūtnē veido “Vinagre de Jerez” raksturīgo smaržu. Paaugstināta spirta atlikuma klātbūtnei ir arī svarīga nozīme saistībā ar “Vinagre de Jerez” kvalitāti un raksturojumu, jo tā ļauj veidoties esterificētām sastāvdaļām (galvenokārt etilacetātam), kuras strukturē etiķi, piešķirot tam sarežģītāku uzbūvi un līdzsvarojot etiķskābās rūgšanas primāros aromātus.

Papildus izturēšana ozolkoka mucās un īpašie mikroklimatiskie apstākļi pagrabos ļauj etiķim iegūt sevišķas īpašības. Izmatojamajam mucu veidam ir spēja nodrošināt mikrooksigenēšanu, kas ir piemērota lēnai etiķa attīstībai un izturēšanas laikā ļauj pakāpeniski veidoties sastāvdaļām. Tas ļauj stabilizēties krāsvielām, veidoties polimēru sastāvdaļām un piešķir etiķim tam raksturīgo dzintara vai sarkankoka krāsu, kā arī grauzdētas kafijas ar pienu smaržu, kuru papildina vaniļas aromāts. Turklāt koka hemiceluloze veicina pakāpenisku ūdens iztvaikošanu, kā rezultātā etiķī palielinās sausā ekstrakta daudzums, minerālsāļu un pelnu saturs.

“Criaderas y soleras” sistēma, kuru attiecīgajā apgabalā visvairāk izmanto kā izturēšanas metodi, labvēlīgi ietekmē etiķa viendabīgumu, jo mazina dažādu vīnogu šķirņu izmantošanas sekas. Un visbeidzot Marco de Jerez pagrabu konstrukcijas īpatnības ražošanas apgabalā ļauj uzturēt noteiktu mikroklimatu un veicina ne tikai lēnu etiķa oksigenēšanos, bet arī nodrošina vispiemērotākos apstākļus mucu glabāšanai “Vinagre de Jerez” izturēšanas vajadzībām.

Atsauce uz spefikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts).

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/pliego_vinagre_jerez.pdf