LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.7.2008 
SEC(2008) 2279 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments PADOMES REGULAS prie kšlikumam par Kopienas tiesisko 
regulējumu, ko piem ēro Eiropas p ētniecības infrastrukt ūrai (ERI) 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
 
{COM(2008) 467 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2278} 
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
Ietekmes nov ērtējums ir pievienots „REGULAS  par Kopienas tiesisko regul ējumu, ko 
piemēro Eiropas p ētniecības infrastrukt ūrai (EPI)” priekšlikumam, kas ir iek ļauts 
Komisijas likumdošanas un darba programm ā 2008. gadam k ā viena no priorit ārajām 
iniciatīvām.  
Kopš ES Komisijas 2000. gada janv āra paziņojuma „Par vienotu p ētniecības telpu Eirop ā" 
ideja par kop ēju Eiropas p ētniecības telpu (EPT) ir biju si visu Kopienas p ētniecības un 
attīstības pasākumu pamat ā, kā arī tā ir bijusi galvenais p īlārs, lai īstenotu Lisabonas 
mērķus attiecībā uz izaugsmi, darba viet ām un dinamisku un uz zin āšanām balstītu Eiropas 
tautsaimniec ību. EPT 2007. gada Za ļajā grāmatā „Eiropas p ētniecības telpa: jaunas 
perspektīvas” ir noteikta virkne galveno jomu, kur ās efektīva rīcība, dalībvalstīm 
savstarpēji sadarbojoties, var ētu ievērojami uzlabot Eiropas p ētniecības sistēmu un pal īdzēt 
izveidot Eirop ā „piekto br īvību” — zin āšanu brīvu apriti. Šaj ā sakarībā par vienu no 
vērienīgās EPT vīzijas pīlāriem ir izvirz īts mērķis „Izveidot pasaules l īmeņa pētniecības 
infrastrukt ūru”. 
Pētniecības infrastrukt ūras ieņem aizvien noz īmīgāku vietu zin ātnes atziņu un tehnolo ģiju 
attīstībā. Tā, piemēram, apstarošanas iek ārtas, datu bankas genomik ā un datu bankas 
sociālajās zinātnēs, observatorijas vides zin ātnēs, attēlu veidošanas sist ēmas vai sterilas 
telpas nanoelektronikas p ētījumiem veido p ētniecības un inov ācijas procesu pamatu. 
Piedāvājot unikālus pētniecības pakalpojumus lietot ājiem dažādās valstīs, radot jaunatnei 
interesi par zin ātni un savstarp ēji sasaistot zin ātniskās pētniecības materi āli tehniskos 
pamatus, p ētniecības infrastrukt ūras palīdz uzturēt zinātnisko kopienu, un t ādējādi ir ļoti 
svarīgas efekt īvas pētniecības un inov ācijas vides izveidei. Pateicoties savai sp ējai 
apvienot cilv ēku un ieguld ījumu „kritisko masu”, t ās veicina ekonomikas att īstību valsts, 
reģionālā un Eiropas l īmenī. Tās ir pētniecības, izglītības un inov ācijas zināšanu trīsstūra 
pamatā.  
Ņemot vērā, ka pētniecība kļūst plašāka un progres īvāka par m ūsu tehnolo ģiju attīstību, 
pētniecības infrastrukt ūras kļūst aizvien sarež ģītākas un d ārgākas, un bieži p ārsniedz 
vienas pētniecības grupas, re ģiona, valsts vai pat kontinenta iesp ējas. Eirop ā valdošā 
fragmentācija nepal īdz risināt šīs problēmas.  
To atzina ar ī Konkurētspējas padomes, kuru san āksmes norisin ājās 2004. gada 1.-3. j ūlijā 
un 2004. gada 25.-26. novembr ī, kuru laik ā ministri vienoj ās, ka EPT turpm ākās attīstības 
ietvaros ir nepieciešams stiprin āt konkurētspējīgu pētniecību, novērst fragment āciju un 
veicināt sadarbību pētniecības infrastrukt ūru jomā. Ministri uzsv ēra nepieciešam ību 
izstrādāt Eiropas strat ēģiju pētniecības infrastrukt ūru jomā, kas aptvertu lab āku 
koordināciju Eiropas l īmenī, kā arī dažādas pieejas atkar ībā no attiec īgās zinātniskās 
pētniecības materi āli tehnisk ā pamata plašuma. Ministri pilnvaroja Eiropas strat ēģisko 
forumu p ētniecības infrastrukt ūrai (ESFRI) izstr ādāt stratēģisko ceļvedi Eiropai n ākamās 
paaudzes p ētniecības infrastrukt ūrām. 
Pēc ESFRI ce ļveža plāna izstrādes 2006. gada oktobr ī vairāku Konkur ētspējas padomes un 
Eiropadomes san āksmju gait ā dalībvalstis tika aicin ātas aktīvi piedalīties Eiropas noz īmes 
pētniecības infrastrukt ūru īstenošanā, kā arī tika atzīta Eiropas Komisijas svar īgā loma šajā 
procesā. 
Tomēr papildus resursu ierobežot ībai un tehnisko un organizatorisko jaut ājumu 
sarežģītībai galven ās grūtības, ar kur ām jāsaskaras, veidojot jaunas Eiropas p ētniecības 
 
LV 3   LV infrastrukt ūras, ir atbilstoša tiesisk ā regulējuma trūkums, kas ļautu veidot piem ērotas 
partnerības ar daž ādu valstu partneriem. Nesen ESFRI aizg ādnībā veiktais darbs atz īst 
pastāvošo tiesisko instrumentu ierobežot ību un nor āda uz nepieciešam ību izstrādāt jaunu 
Kopienas tiesisko regul ējumu, kas b ūtu piemērots Eiropas p ētniecības infrastrukt ūru 
izveidei, iesaistot vair ākas dalībvalstis.  
Šajā sakarībā Komisija 2008. gada likumdošanas un darba pl ānā kā prioritāru iniciatīvu ir 
iekļāvusi priekšlikumu izstr ādāt „REGULU par Kopienas tiesisko regul ējumu, ko piem ēro 
Eiropas p ētniecības infrastrukt ūrai (ERI)”.  
Lai sagatavotu šo priekšlikumu, notika plaša apspriešan ās ar ieinteres ētajām pusēm. 
Ietekmes nov ērtējumā ir izmantota inform ācija no daž ādiem avotiem: i) ekspertu veikt ās 
analīzes; ii) apspriešan ās ar interesentiem un iii) st arpdienestu darba grupas un īpaši šai 
iniciatīvai izveidota neatkar īga „apspriežu foruma” devums.  
Tika izskat īti četri politiskie risin ājumi.  
• 1. risinājums. Risin ājums „neveikt nek ādu īpašu Eiropas l īmeņa darbību” atbilst 
pašreizējai situācijai, kurā katrs konsorcijs ad hoc m ēģina esošaj ā tiesiskajā regulējumā 
atrast savam projektam atbilstoš āko regulējumu.  
• 2. risinājums noz īmē „nelielu” Eiropas Komisijas iejaukšanos, pal īdzot tiem, kas 
iesaistīti Eiropas infrastrukt ūru izveid ē, lai noteiktu probl ēmas un vajadz ības, 
apmainītos ar inform āciju par probl ēmu risinājumiem un izveidotu paraugpraksi.  
• 3. risinājums nozīmē Kopienas kopuz ņēmumu izveidi saska ņā ar EK līguma 171. pantu 
atsevišķi katrā gadījumā, kad rodas š āda nepieciešam ība.  
• 4. risinājums noz īmē pastāvošo probl ēmu tiešāku risināšanu. Ar to ierosina 
likumdošanas ce ļā izstrādāt jaunu ties ību aktu, kas b ūtu piemērots Eiropas p ētniecības 
infrastrukt ūru vajadz ībām un papildin ātu esošās shēmas valsts un Eiropas l īmenī. Tajā 
apsvērta arī iespēja likumdev ējam pilnvarot Eiropas Komisiju pieš ķirt „Eiropas 
pētniecības infrastrukt ūras” statusu.  
Salīdzinošs daž ādu risinājumu apskats skaidri par āda, ka 4. risin ājums ir visefekt īvākais un 
atbilstošākais, lai sasniegtu priekšlikuma m ērķus.  
 
 
LV 4   LV  
Politikas m ērķi 1. risinājums  2. risinājums  3. risinājums  4. risinājums
Atvieglot un pa ātrināt jaunu 
Eiropas p ētniecības infrastrukt ūru 
izveides procesu   Kopumā zems  Kopumā zems  Vidējs Augsts  
Palielināt Eiropas p ētniecības 
infrastrukt ūru skaitu  Ļoti zems  Vidējs Vidējs Augsts  
Veicināt Eiropas p ētniecības 
infrastrukt ūru politikas turpm āku 
attīstību Ļoti zems  Vidējs Vidējs Augsts  
Izstrādāt rentablu proced ūru 
Eiropas p ētniecības infrastrukt ūru 
izveidei  Kopumā zems  Kopumā zems  Zems Augsts  
Izstrādāt visus elementus, kas ir 
nepieciešami Eiropas p ētniecības 
infrastrukt ūras juridiskajai formai  Atkarībā no 
shēmas Atkarībā no 
shēmas Vidējs  Augsts  
Uzlabot ES pozit īvo tēlu 
starptautiska l īmenī, stiprinot EPT  Ļoti zems  Vidējs Vidējs Augsts  
Veicināt sociāli ekonomisko, vides 
un sabiedrisko ietekmi  Kopumā zems  Vidējs Vidējs Augsts