[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 31.1.2007 SEC(2007) 56 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK Degvielas kvalitātes direktīvas pārskatīšanas ietekmes novērtējums Kopsavilkums {COM(2007) 18 galīgā redakcija}{SEC(2007) 55} SATURS 1. Procedūras jautājumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām 2 1.1. Organizācija un grafiks 3 1.2. Apspriešanās un speciālās zināšanas 3 2. Problēmas definīcija 3 3. Mērķi 3 4. Politikas iespējas un ietekmes analīze 4 4.1. Pasaules Degvielas harta 4 4.2. Biodīzeļdegvielas ( FAME ) saturs dīzeļdegvielā 4 4.3. Sašķidrinātas naftas gāzes, saspiestas dabas gāzes un biodegvielas specifikācijas 4 4.4. Autoparku degvielas specifikācija 4 4.5. Galīgais datums, ar kuru nosaka 10ppm sēra saturu dīzeļdegvielā 5 4.6. Kravas transportlīdzekļu emisijas 5 4.7. CO2 un automobiļu brīvprātīgā nolīguma pārskatīšana 5 4.8. Direktīvas 1999/30/EK pārskatīšana 5 4.9. Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži 6 4.10. Dīzeļdegviela, ko neizmanto ceļu satiksmē 6 4.11. Deterģenti 6 4.12. Metālu piedevas 7 4.13. Dīzeļdegvielas blīvums 7 4.14. Oksidēto savienojumu saturs benzīnā 8 4.15. Maksimālais benzīna tvaika spiediens 8 4.16. Siltumnīcefekta gāzu emisiju aprites cikls 9 5. Uzraudzība un novērtēšana 9 1. PROCEDūRAS JAUTāJUMI UN APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM 1.1. Organizācija un grafiks Komisijas 2006. gada darba programmas atsauces dokuments 2006/ENV/19 ir dokuments, kurā pārskatīta Direktīva 98/70/EK. Datu ievākšana un apspriešanā notika 2005. gadā, un 2006. gada maijā tika izveidota starpdienestu grupa, kas tikās 4 reizes. Sadarbībā ar šo grupu Vides ģenerāldirektorāts sagatavoja ietekmes novērtējumu. 1.2. Apspriešanās un speciālās zināšanas Komisijas pamata prasības attiecībā uz apspriešanos tika izpildītas. Dokumenta sagatavošanā lūdza piedalīties attiecīgās ieinteresētās personas. Tie bija dažādu nozaru, dalībvalstu un nevalstisko organizāciju pārstāvji. Divas ieinteresēto personu sanāksmes notika 2005. gadā. Prezentācijas, ieinteresēto personu apsvērumus un citus šo sanāksmju dokumentus var skatīt šādā publiski pieejamā tīmekļa vietnē: "http://forum.europa.eu.int/Public/irc/env/fuel_quality/home" 2. PROBLēMAS DEFINīCIJA Ar Direktīvu 98/70/EK noteica minimālo specifikāciju benzīnam un dīzeļdegvielai, ko lieto autotransportam. Šīs specifikācijas noteica veselības un vides aizsardzības nolūkos saskaņā ar Auto Oil programmu. Ar Direktīvu 2003/17/EK grozīja vairākus direktīvas aspektus, iekļaujot prasību to pārskatīt. Pastāvīgais tehniskais progress automobiļu un degvielu tehnoloģijā un vēlme nodrošināt optimālu vides un veselības aizsardzības līmeni rada nepieciešamību periodiski pārskatīt degvielas specifikācijas. Veicot pārskatīšanu, tika novērtēts, vai politika attiecībā uz transportlīdzekļu emisiju ierobežojumiem, automašīnu radītā CO2 samazināšanu, alternatīvo degvielu vai piedevu izmaiņām prasa veikt grozījumus direktīvā. 3. MēRķI Direktīva nodrošina degvielu vienoto tirgu, nosakot tirgojamām degvielu minimālās specifikācijas, kuru pamatā ir vides un veselības apsvērumi. Apsverot, vai specifikācijas ir jāpārskata, šie jautājumi ir paši svarīgākie. Vairākas Komisijas stratēģijas sniedz vadlīnijas pārskatīšanas ievirzei. Tematiskajā stratēģijā par gaisa piesārņojumu[1] gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanai ir uzstādīti augsti mērķi. Citi mērķi, ko skar pārskatītais dokuments, ir ietverti Lisabonas stratēģijā, ilgstpējīgas attīstības stratēģijā, klimata pārmaiņu politikā un biodegvielu stratēģijā. 4. POLITIKAS IESPēJAS UN IETEKMES ANALīZE Pārskatītajā dokumentā skar plašu tēmu loku. Tās ir iedalītas atsevišķās analīzes jomās. Cik vien iespējams, ar to ir novērsta dažādu jomu pārklāšanās. Šīs jomas ir aprakstītas turpmāk, sniedzot problēmas apskatu, analīzi un ieteicamo risinājumu. 4.1. Pasaules Degvielas harta Pasaules Degvielas hartu ( VWFC ) ir ierosinājuši automobiļu ražotāji degvielas standartu harmonizācijai. Tiek uzskatīts, ka tās pieņemšana veicinās transportlīdzekļu tirdzniecību dažādos tirgos. WWFC ietver vairākus parametrus, un katram no tiem ir nepieciešams novērtēt ietekmes uz vidi un rentabilitātes aspektus. WWFC šajā sakarā nav izvērtēta kopumā, tomēr būtiskie parametri pēc vajadzības ir izvērtēti atsevišķi. 4.2. Biodīzeļdegvielas ( FAME ) saturs dīzeļdegvielā Dīzeļdegvielas specifikācijai direktīvā nav noteikts FAME ierobežojums. Šāds ierobežojums ir noteikts Eiropas standartā EN590, jo ir zināms, ka augstāks FAME īpatsvars rada tehniskas problēmas. FAME ražotāji pieprasīja noteikt ierobežojumu direktīvā, tomēr analīzē nav konstatēti ar vidi vai veselību saistīti iemesli šāda ierobežojuma noteikšanai. Atbilstīgi labākam regulējumam grozījumu neierosina, bet Komisija ir pieprasījusi, lai CEN pārskata EN590 noteikto FAME ierobežojumu. 4.3. Sašķidrinātas naftas gāzes, saspiestas dabas gāzes un biodegvielas specifikācijas Šo degvielu specifikāciju noteikšanai direktīvā varētu būt ar vidi vai veselību saistīti iemesli. Šo un citu degvielu, ieskaitot ūdeņradi, emulsijas degvielu un dimetilēteri, novērtējums ļauj secināt, ka nav iemeslu iekļaut šīs degvielas direktīvas darbības jomā. Ņemot vērā, ka nerodas nekādas priekšrocības, un atbilstīgi labākam regulējumam šo degvielu specifikāciju iekļaušana direktīvā netiek ierosināta. 4.4. Autoparku degvielas specifikācija Vidi vai veselību varētu labvēlīgi ietekmēt īpašu specifikāciju noteikšana autoparkiem, jo tos izmanto pilsētās, kur iespējamas īpašas gaisa kvalitātes problēmas. Analīze liecina, ka transporta emisiju un gaisa kvalitātes problēmām var būt dažādi risinājumi. Degvielas specifikācijas noteikšana autoparkiem salīdzinājumā ar citām pieejām dod tikai nelielas priekšrocības, vai šādu priekšrocību nav. Direktīvā paredzēta iespēja noteiktos apstākļos piemērot stingrāku degvielas specifikāciju. Netika konstatētas nekādas priekšrocības, ko dotu autoparku specifikācijas noteikšana, tāpēc nekāda darbība netika ierosināta. 4.5. Galīgais datums, ar kuru nosaka 10ppm sēra saturu dīzeļdegvielā Dīzeļdegviela ar maksimālo sēra saturu 10ppm ir degviela, kas dod iespēju paaugstināt transporta līdzekļa efektivitāti un mazina sēra dioksīda un daļiņu emisiju. Sērs piesārņo arī NOx attīrīšanas pēcapstrādes sistēmas, ko, visticamāk, ieviesīs nākotnē. Direktīvā ir noteikts provizorisks termiņš, pēc kura ir jānosaka maksimālais sēra saturs dīzeļdegvielā kā 10 ppm. Lēmuma pamatā jābūt pārliecībai, ka neradīsies vispārējs siltumnīcefekta gāzu emisijas pieaugums, taču to nav iespējams precīzi noteikt. Vieglo automobiļu darbības analīze norāda, ka līdzsvaru varētu sasniegt pat vēlāk nekā sākotnēji paredzētajā 2009. gadā. Taču jāņem vērā kravas transportlīdzekļu radītais ietaupījums, kur nelieliem ieguvumiem ir liela ietekme. Termiņa atlikšana pēc 2009. gada nerada skaidras priekšrocības, izņemot iespējamu, bet nenoteiktu, nelielu siltumīcefekta gāzu samazināšanos. Apstiprinot 2009. gada termiņu, tiks panākta gaisa kvalitātes uzlabošanās un nodrošināta degvielas pieejamība transportlīdzekļu ražotājiem, tādējādi veicinot Euro 5 emisijas ierobežojumu sasniegšanu. Siltumnīcefekta gāzu emisijas nevar būt vienīgais pamats secinājumam, taču ņemot vērā ieguvumus un līdz šim sasniegto, ir ierosināts apstiprināt 2009. gada 1. janvāri kā datumu, no kura piemēro prasību, ka sēra saturs nevar pārsniegt 10ppm. 4.6. Kravas transportlīdzekļu emisijas Komisija, sagatavojot priekšlikumu par Euro VI emisijas ierobežojumiem, lūdza ieinteresēto personu viedokli par to, kāda degvielas kvalitāte būtu vajadzīga pie dažādiem robežvērtību scenārijiem. Atbildēs nebija norāžu, ka degvielas sastāvs būtu jāmaina, lai panāktu atbilstību varbūtējiem grozījumiem emisiju prasībās kravas transportlīdzekļiem. Tāpēc nekādi grozījumi netika ierosināti. 4.7. CO 2 un automobiļu brīvprātīgā nolīguma pārskatīšana ACEA , JAMA un KAMA saskaņā ar saviem brīvprātīgajiem līgumiem kopā ar Eiropas Komisiju veica situācijas analīzi un izteica apmierinātību ar pārskatīšanas periodā piegādātās degvielas kvalitāti. Apspriešanās laikā ieinteresētās personas nepieprasīja grozījumus degvielas specifikācijā saistībā ar esošajām brīvprātīgajām CO2 un automobiļu saistībām. Ņemot vērā šos faktus, nekādi grozījumi netika ierosināti. 4.8. Direktīvas 1999/30/EK pārskatīšana Direktīvā 1999/30/EK ir noteiktas sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, daļiņu un svina robežvērtības apkārtējā gaisā. Direktīvu pārskatīja, īstenojot programmu „Tīrs gaiss Eiropai” ( CAFE ), pēc tam tika sagatavots paziņojums „Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu”. Autotransporta radītās sēra dioksīda un svina piesārņotāju emisijas vairs nerada nopietnas bažas. Attiecībā uz svinu nav nepieciešami turpmāki pasākumi. Jautājums par sēra saturu dīzeļdegvielā ir izskatīts 4.5. iedaļā. Tuvākajā nākotnē nopietnākās problēmas, ko autotransports rada gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanai, ir slāpekļa oksīdi un daļiņas. Šobrīd nav pārliecinošu pierādījumu, ka degvielas specifikācijas turpmākās izmaiņas samazinās šīs emisijas vai nodrošinās ekonomiski efektīvāko pieeju. Tāpēc nekādi grozījumi netika ierosināti. 4.9. Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži Atsevišķi policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAO) ir kancerogēni. PAO tiek emitēti ar transportlīdzekļa izplūdes gāzēm, un direktīvā ir noteikts maksimālais PAO saturs dīzeļdegvielā – 11 %. Ieinteresēto personu apspriešanās laikā ACEA (Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija) pieprasīja samazināt PAO saturu dīzeļdegvielā, savukārt EUROPIA (Eiropas Naftas rūpniecības asociācija) apgalvoja, ka PAO saturu nav nepieciešams samazināt vēl vairāk, jo tā ietekme uz PAO emisiju ir nenozīmīga. Tomēr naftas nozares pieredze liecina, ka bez papildu izmaksām ir iespējams panākt samazinājumu līdz 8 % paralēli sēra satura samazinājumam līdz 10ppm. Tāpēc ir ierosināts samazināt ierobežojumu līdz 8 %. 4.10. Dīzeļdegviela, ko neizmanto ceļu satiksmē Visurgājēja tehnika patērē aptuveni 9 % no dīzeļdegvielas. Iepriekšējā Direktīvas 98/70/EK pārskatīšanā Komisijas norādīja, ka dīzeļdegvielas, ko izmanto visurgājējai tehnikai, sēra saturs jāmaina, lai būtu iespējami stingrāki emisijas standarti. Ar Direktīvu 2004/26/EK ir noteikti emisijas ierobežojumi visurgājējas tehnikas tipa apstiprinājumam. Uzlabotajai emisijas kontroles iekārtai, kas ir vajadzīga, lai panāktu atbilstību specifikācijām, ir vajadzīga labākas kvalitātes degviela. Minētās direktīvas projektā bija paredzēts, ka būs vajadzīga degviela ar sēra saturu no 10 līdz 50 ppm. Dzinēju ražotāji dod priekšroku 10ppm sēra saturam, ar kuru ir vieglāk panākt atbilstību emisijas ierobežojumiem un uzlabot kvalitāti. Iekšējo ūdensceļu transportam ir mazāk stingri emisijas ierobežojumi, tomēr iekšējo ūdensceļu kuģu operatori ir pieprasījuši degvielu ar zemāku sēra saturu. Direktīvā tika pieņemta 1000ppm degvielas izmantošana, taču attiecīgās atsauces degvielas sēra saturs ir 300 ppm. Analīzē ir secināts, ka sauszemes transportlīdzekļu degvielas sēra saturam jābūt 10ppm, savukārt iekšzemes ūdensceļu transportam tas var būt 300ppm. Direktīvā 1999/32/EK (attiecībā uz sēra satura samazināšanu noteiktām šķidrajām degvielām) ir norāde uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, un tāpēc tā ir jāgroza. Turpmāks samazinājums būs vajadzīgs pēc vienošanās par stingrākiem dzinēju emisijas ierobežojumiem, kurus ir ierosināts noteikt 2011. gadam. 4.11. Deterģenti Nogulsnes dzinējos var rasties to normālas darbības rezultātā. Lai risinātu šo problēmu, izmanto degvielas deterģentus. Deterģenti tieši neietekmē piesārņotāju emisiju; tie var samazināt emisiju vai novērst iespējamu pieaugumu emisijām, ko rada nogulsnes, par kurām ir zināms, ka tās ietekmē piesārņotāju emisiju, braukšanas īpašības un degvielas ekonomiju. Automobiļu ražotājiem aizvien vairāk ir jānodrošina transportlīdzekļu atbilstība emisijas prasībām visā to lietošanas laikā. Tāpēc ir ļoti svarīgi novērst nogulšņu veidošanos dzinējos. Šobrīd degvielai var pievienot deterģentus, taču tas nav obligāti. Degvielas piegādātāji apgalvo, ka tie spēj nodrošināt modernākas degvielas ar kompleksām deterģentu paketēm, tāpēc automobiļu ražotāji prasa, lai šādu degvielu lietošana būtu obligāta. Šobrīd nav izstrādātas ātras, lētas un efektīvas pārbaudes degvielas deterģentu īpašībām, tāpēc tās nevar novērtēt, izmantojot degvielas paraugus. Vienīgā efektīvā pieeja būtu noteikt pareizus daudzumus degvielas apstrādei, kontrolēt deterģentu pievienošanu un tādējādi netieši nodrošināt pareizu lietošanu. Aprakstītās grūtības norāda, ka saskaņā ar labāku regulējumu piemērotākie līdzekļi ar deterģentiem saistīto jautājumu risināšanai ir citi procesi un procedūras, kas nav tiesību akti. Turpmākā darba rezultātā varētu rasties iespēja precizēt deterģentu darbības standartus. Ņemot vērā prognozētos transportlīdzekļu efektivitātes uzlabojumus, deterģentu lietošanu varētu veicināt ar ierosināto siltumnīcefekta gāzu aprites cikla kontroles mehānismu. 4.12. Metālu piedevas Transporta degvielās izmanto dažādas metālu piedevas, piemēram, lai uzlabotu aizdedzi vai paaugstinātu oktāna skaitli. Tika izteiktas bažas par ietekmi uz veselību, ko varētu atstāt piedevas saturošu degvielu izraisītās emisijas, un piedevu ietekmi uz dzinējiem un emisiju kontroles iekārtām. Kaut arī pastāv šādas bažas, nav iespējams precīzi noskaidrot, vai metālu piedevas izraisa bojājumus. Lai panāktu labāku jautājuma izpratni, būtu vēlams noteikt testa protokolu piedevu ietekmes noteikšanai. Nav iesniegti pietiekami pārliecinoši pierādījumi par labu vispārējam metālu piedevu aizliegumam vai konkrēta produkta aizliegumam. Komisija turpinās izstrādāt testa protokolu. Vienlaikus attiecīgajām nozarēm jāsniedz saviem klientiem informācija, kas tiem palīdzētu izvairīties no nevēlamas ietekmes. 4.13. Dīzeļdegvielas blīvums Maksimālais dīzeļdegvielas blīvums ir noteikts tāpēc, ka tas ir saistīts ar piesārņotāju emisijām. Tā palielinājums rada paaugstinātu emisiju risku. Taukskābes metilestera ( FAME ) blīvums ir augstāks par šo ierobežojumu, un tika norādīts, ka ierobežojums sašaurina tā lietošanu. Analīze liecina, ka ierobežojuma ietekme ir niecīga un to būs iespējams kompensēt, ieviešot mazāk blīvu sintētisko dīzeļdegvielu, jo īpaši ražotu no biomasas. Nav iemesla veikt grozījumus, un tie nav ierosināti. 4.14. Oksidēto savienojumu saturs benzīnā Direktīvā ir noteikts ierobežojums maksimāli pieļaujamai oksidēto savienojumu attiecībai, ko var izmantot benzīnā. Tā nolūks ir ierobežot automobiļu emisijas un nodrošināt degvielas saderību ar esošo transportlīdzekļu parku. Galvenā problēma ir etilspirta nesaderība ar dažām transportlīdzekļu degvielu sistēmām. Tā kā dažiem automobiļiem var rasties bojājumi, augstāks etilspirta saturs ir pieļaujams tikai īpašos maisījumos, kas paredzēti saderīgiem transportlīdzekļiem. Paaugstināts etilspirta un oksidēto savienojumu saturs rada arī vides apdraudējumu. Paaugstināts oksidēto savienojumu saturs var izraisīt NOx emisiju pieaugumu, galvenokārt no vecākiem transportlīdzekļiem. Paaugstināts etilspirta saturs rada gaistošo organisko savienojumu emisiju pieauguma risku, jo samazinās transportlīdzekļa iztvaikošanas kontroles efektivitāte. Etilspirta satura paaugstināšana virs pašreizējā līmeņa paaugstina arī gaistošo organisko savienojumu izplatīšanos. Maisījumam ar augstāku etilspirta saturu ir vajadzīgs zemāks tvaika spiediens kā parastajam benzīnam, jo tā darbība nav lineāra, ja to sajauc ar benzīnu, kuram ir zemāks etilspirta saturs. Lai veicinātu biodegvielu plašāku lietojumu, vēlams noteikt augstāku pieļaujamo saturu oksidētajiem savienojumiem, un tāpēc tiek īstenoti pasākumi vides riska mazināšanai. Ir ierosināts 10 % etilspirta maisījums ar zemāku tvaika spiedienu, šo maisījumu precīzi marķējot. 4.15. Maksimālais benzīna tvaika spiediens Etilspirta pievienošana benzīnam paaugstina tā tvaika spiedienu. Tika ieteikts paaugstināt maksimālo pieļaujamo tvaika spiedienu benzīna maisījumiem, kas satur etilspirtu, un tas paaugstinās gaistošo organisko savienojumu emisijas. Modelēšana rāda, ka 10 kPa pieaugums kopumā paaugstinās gaistošo organisko savienojumu emisijas aptuveni par 1 %, savukārt Kopienas mērķis ir 50 % samazinājums 2020. gadā. Vispārējais ietekmes līmenis nav precīzi noteikts. Šāda izņēmuma noteikšana etilspirta maisījumiem nav vēlama, un problēmu var risināt, nepievienojot benzīnam citus vieglos komponentus, piemēram, butānu. Paredzēt īpašu noteikumu vienai biodegvielu nozares daļai nebūtu tehnoloģiski neitrāls risinājums. Etilspirta piegādātāji tieši konkurē ar ētera (piemēram, ETBE) un citu biodegvielu piegādātājiem, tāpēc šāds risinājums faktiski dotu priekšrocības vienam ražošanas veidam attiecībā pret citiem. Attiecībā uz ierobežojumiem grozījums nav ierosināts, un tvaika spiediena izņēmums, kas paredzēts bargos ziemas apstākļos, ir precizēts, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. 4.16. Siltumnīcefekta gāzu emisiju aprites cikls Tehnikas progress, enerģijas izmaksas un bažas par energoapgādes drošību ir faktori, kuru dēļ ir izstrādāti vairāki netradicionāli degvielas piegādes veidi autotransportam. Dažos procesos siltumnīcefekta gāzu emisijas ir augstākas nekā citos. Turklāt sintētiskās degvielas ir iespējams iegūt no dažādām izejvielām, attiecīgi tās rada ļoti dažādas siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šī problēma ir ņemta vērā daļēji, un tā ir atzīta biodegvielu stratēģijā. Lai to risinātu, noteiks prasību degvielas piegādātājiem veikt piegādātās degvielas siltumnīcefekta gāzu emisiju aprites cikla kontroli un ziņot par to. Kontroles norisi izstrādās komitejas procedūrā. Lai atbalstītu biodegvielas politikas īstenošanu, turpmāk būtu jānosaka obligāta prasība samazināt šīs emisijas. 5. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Direktīvas 98/70/EK mērķu sasniegšanas rādītājs ir atbilstība degvielas parametriem. Ir izstrādāta degvielas kvalitātes kontroles sistēma, un piekto ziņojumu par 2005. gadu publicēs 2006. gada beigās. Komisija iesniedz gada ziņojumus Padomei un Parlamentam. Visi dati ir pieejami internetā: http://europa.eu.int/comm/environment/air/fuel_quality_monitoring.htm. Atbilstoši ierosinātajiem grozījumiem būs nepieciešams uzsākt ziņojumu sagatavošanu un kontroli attiecībā uz siltumīcefekta gāzu emisijām, ko rada autotransporta degviela. [1] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam; Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu - COM(2005) 446, 21.9.2005.