Kā paskaidrots ziņojumā par veikto rīcību, ko Portugāle iesniedza 2016. gada 17. oktobrī, Portugāle, reaģējot uz Padomes 2016. gada 8. augusta pieprasījuma lēmumu, ir iesaldējusi EUR 445 miljonus (¼% no IKP) starppatēriņā. Paredzams, ka šis pasākums daļēji kompensēs deficītu palielinošos faktorus, kas izklāstīti minētajā dokumentā. Ziņojumā paredzēts valsts budžeta deficīts 2,4 % apmērā no IKP 2016. gadā, kas par 0,2 % no IKP pārsniedz 2016. gada stabilitātes programmā noteikto mērķi. Šī atšķirība izriet galvenokārt no makroekonomikas perspektīvas pasliktināšanās salīdzinājumā ar 2016. gada stabilitātes programmu, un tādēļ tiek pazeminātas nodokļu ieņēmumu prognozes. Attiecībā uz izdevumiem paredzams, ka valsts budžeta deficītu palielinās arī divi vienreizēji faktori (viens saistīts ar Oitante — – aktīvu pārvaldības struktūru, kas izveidota Banif noregulējuma — ietvaros, un otrs, kas saistīts ar divu koncesiju atcelšanu).

Ja pastāv risks nesasniegt nominālā deficīta mērķi vai vajadzīgo strukturālās bilances uzlabojumu vai ja dalībvalsts to nesasniedz, tiek veikta šāda deficīta iemeslu rūpīga analīze. Rūpīgās analīzes mērķis ir izvērtēt, vai dalībvalsts ir rīkojusies atbilstīgi Padomes ieteikumam vai pieprasījuma lēmumam, pamatojoties uz diviem papildu fiskālās konsolidācijas pasākumiem: i) "lejupējo" metodi, ar kuru novērtē izmaiņas strukturālajā bilancē, kas koriģēta atbilstīgi iespējamā ražošanas apjoma pieauguma pārskatīšanai, neplānotiem papildu ieņēmumiem/ieņēmumu deficītam un neparedzētiem gadījumiem, salīdzinājumā ar pamata scenāriju, kas ir pamatā Padomes ieteikumam vai pieprasījuma lēmumam; un ii) "augšupējo" metodi, ar kuru aplēš īstenoto individuālo diskrecionāro fiskālo pasākumu ietekmi uz budžetu un izdevumu attīstību, ko kontrolē valdība, salīdzinājumā ar pamata scenāriju, kas ir pamatā Padomes ieteikumam vai pieprasījuma lēmumam. Rūpīgo analīzi papildina arī ar citiem attiecīgiem kvalitatīviem apsvērumiem, kas Komisijai ļauj sniegt kvalificētu vērtējumu par to, vai dalībvalsts ir veikusi pietiekamus politikas pasākumus, lai ievērotu Padomes ieteikumu vai pieprasījuma lēmumu.

Spānijai tika pieprasīts līdz 2018. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficīta situāciju, samazinot valsts budžeta deficītu līdz 4,6 % no IKP 2016. gadā, līdz 3,1 % no IKP 2017. gadā un līdz 2,2 % no IKP 2018. gadā. Pamatojoties uz Padomes lēmuma pamatā esošo atjaunināto Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, tika uzskatīts, ka tas atbilst strukturālās bilances pasliktinājumam par 0,4 % no IKP 2016. gadā un uzlabojumam par 0,5 % no IKP 2017. un 2018. gadā. Padome arī nolēma, ka Spānijai būtu jāizmanto visi neplānotie ieņēmumi, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu, un papildus tiem ietaupījumiem, kas iekļauti atjauninātajā Komisijas 2016. gada pavasara prognozē, jāpieņem un pilnībā jāīsteno konsolidācijas pasākumi 0,5 % apmērā no IKP gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. Visbeidzot, Padome pieprasīja Spānijai pieņemt pasākumus, lai stiprinātu savu fiskālo sistēmu, jo īpaši nolūkā palielināt mehānismu automātiskumu, lai novērstu un koriģētu novirzes no budžeta mērķiem, un stiprināt Likumā par stabilitāti iekļautā izdevumu noteikuma ietekmi uz publisko finanšu stabilitāti. Tā arī pieprasīja Spānijas valdībai izveidot saskaņotu sistēmu, lai nodrošinātu pārredzamību un publiskā iepirkuma politikas koordināciju starp visām līgumslēdzējām iestādēm un subjektiem, tostarp atbilstīgus ex ante un ex post kontroles mehānismus, lai nodrošinātu efektivitāti un atbilstību tiesību aktiem.

Portugālei tika pieprasīts līdz 2016. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficīta situāciju, šogad samazinot valsts budžeta deficītu līdz 2,5 % no IKP. Šāds mērķis izslēdza banku potenciālo atbalsta pasākumu radīto tiešo ietekmi. Pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, uz kuru balstījās Padomes lēmums, šis mērķis tika uzskatīts par atbilstīgu nemainīgai strukturālajai bilancei attiecībā uz 2015. gadu. Padome arī nolēma, ka Portugālei būtu jāizmanto visi neplānotie ieņēmumi, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu. Turklāt papildus ietaupījumiem, kas iekļauti Komisijas 2016. gada pavasara prognozē, Portugālei bija jāpieņem un pilnībā jāīsteno konsolidācijas pasākumi 0,25 % apmērā no IKP 2016. gadā. Tas jo īpaši nozīmē pilnībā īstenot konsolidācijas pasākumus, kas iekļauti 2016. gada budžetā, tostarp papildu izdevumu kontroli to preču un pakalpojumu iepirkumā, kas norādīti stabilitātes programmā, un šo ietaupījumu papildināšanu ar papildu strukturāliem pasākumiem, lai panāktu nepieciešamo fiskālo konsolidāciju. Visbeidzot, lai nodrošinātu ilgtermiņa uzlabojumu publisko finanšu jomā, Padome pieprasīja Portugālei stingri īstenot Budžeta pamatlikumu un Saistību kontroles likumu, kā arī vēl vairāk uzlabot ieņēmumu iekasēšanu un izdevumu kontroli. Portugālei tika pieprasīts iesniegt skaidru grafiku un īstenot pasākumus, lai pilnībā segtu kavētos maksājumus un uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, samazināt pensiju sistēmas atkarību no budžeta pārvietojumiem un nodrošināt fiskālos ietaupījumus saistībā ar valsts uzņēmumu (VU) pārstrukturēšanu.

Komisijas 2016. gada rudens prognozē paredzēts, ka valsts budžeta deficīts 2016. gadā būs 2,7 % no IKP, kas pārsniedz prasīto deficīta mērķi 2,5 % apmērā no IKP, bet ir zemāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP. Puse no novirzes, salīdzinot ar 2,4 % no IKP, kas iekļauta ziņojumā par veikto rīcību, ir radusies no mazāk optimistiska makroekonomikas scenārija Komisijas 2016. gada rudens prognozē, kura dēļ ir pazeminātas nodokļu ieņēmumu prognozes. Atlikušo neatbilstību cēlonis ir tāds, ka Komisijas 2016. gada rudens prognozē paredzēts dažu izdevumu lielāks pieaugums nekā ziņojumā par veikto rīcību, jo īpaši attiecībā uz darbinieku atalgojumu un starppatēriņu.

1. tabula. Budžeta prognožu salīdzinājums

Paredzams, ka vajadzīgā fiskālā konsolidācija nemainīgas strukturālās bilances sasniegšanai netiks sasniegta, jo Komisijas 2016. gada rudens prognozē paredzēts neliels pasliktinājums par 0,1 % no IKP. Tas ir labāk nekā pasliktināšanās par 0,2 % no IKP, kas paredzēta Komisijas 2016. gada pavasara prognozē, kura ir pamatā Padomes pieprasījuma lēmumam, jo ir notikusi makroekonomikas perspektīvas lejupvērsta pārskatīšana ar no tās izrietošo ietekmi uz ciklisko pielāgošanos.

Kā paredzēts metodikā efektīvas rīcības izvērtēšanai (skatīt 1. izcēlumu), šajā situācijā ir nepieciešama fiskālās konsolidācijas rūpīga analīze, pamatojoties uz koriģētajām strukturālās bilances izmaiņām (“lejupēja metode”) un veikto pasākumu apmēru (“augšupēja metode”).

Pamatojoties uz “lejupējo” metodi fiskālās konsolidācijas novērtēšanā, koriģētās izmaiņas strukturālajā bilancē tiek lēstas 0,4 % apmērā no IKP. Turklāt, pamatojoties uz “augšupējo” metodi, fiskālā konsolidācija 0,3 % apmērā no IKP šķiet kopumā atbilstoša tai, ko uzskata par nepieciešamu, lai izpildītu Padomes pieprasījuma lēmumu (0,25 % no IKP). Tas galvenokārt atspoguļo pieprasīto starppatēriņa iesaldēšanu — ar strukturālo budžeta ietekmi gandrīz ¼% apmērā no IKP —, kas veikta, reaģējot uz Padomes pieprasījuma lēmumu, un pienācīgi izklāstīta analizētajā ziņojumā.

2. tabula. Koriģēto strukturālās bilances izmaiņu un "augšupvērstās" fiskālās konsolidācijas salīdzinājums, pamatojoties uz Komisijas 2016. gada rudens prognozi

Kopumā, lai gan nav paredzams, ka 2016. gadā tiks sasniegts nominālā deficīta mērķis, Komisijas 2016. gada rudens prognozē joprojām paredzēts laikus novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt Komisijas prognozē paredzēts pārmērīgo budžeta deficītu novērst ilgtermiņā, jo paredzams, ka nominālais deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP, 2017. gadā turpinās samazināsies līdz 2,2 % no IKP un nedaudz palielināsies līdz 2,4 % no IKP 2018. gadā. Visbeidzot, prasīto fiskālo konsolidāciju ir plānots sasniegt 2016. gadā, pamatojoties gan uz koriģētajām izmaiņām strukturālajā bilancē, gan uz augšupējo metodi fiskālās konsolidācijas novērtēšanai. Tomēr vēl nav zināms Caixa Geral de Depósitos (CGD) plānotās rekapitalizācijas īstenošanas laiks un iespējamās ietekmes uz deficītu apjoms. Tas varētu apdraudēt pārmērīga budžeta deficīta laicīgu un ilgtermiņa novēršanu.

2.3.Rīcības novērtējums attiecībā uz fiskāli strukturāliem pasākumiem

Attiecībā uz Padomes pieprasītajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ilgtermiņa uzlabojumu publisko finanšu jomā, ziņojumā par veikto rīcību uzsvērta centrālās administrācijas nefinanšu parāda ierobežošana un pieejamo līdzekļu palielināšana kavēto maksājumu segšanai veselības aprūpes nozarē. Ziņojumā arī norādīts, ka ir apstiprināti jaunā Budžeta pamatlikuma īstenošanas nodaļas darbības noteikumi. Ir uzsākta arī izdevumu pārskatīšana, kas pagaidām ietver veselības un izglītības nozares, kā arī publisko iepirkumu un valsts uzņēmumus (VU), un šīs pārskatīšanas plānotā kumulatīvā ietekme būs ietaupījumi EUR 238 miljonu apmērā līdz 2019. gadam, no kuriem EUR 75 miljoni – 2017. gadā. Attiecībā uz pensiju sistēmas ilgtspēju ziņojumā norādīts, ka 2017. gada budžeta projektā sociālā nodrošinājuma Finanšu stabilizācijas fondam paredzēts piešķirt ieņēmumus, kurus plānots gūt no jauna progresīvā nodokļa, ko piemēros nekustamā īpašuma aktīviem (2017. gadā paredzēts gūt ieņēmumus EUR 160 miljonu apmērā). Valdība to atspoguļo kā veidu, kādā novērst atkarību no standarta budžeta pārvietojumiem. Tomēr jautājums par izdevumiem, kas saistīti ar pensiju sistēmas ilgtspēju, joprojām nav atrisināts. Visbeidzot, ziņojumā par veikto rīcību minēts, ka pašlaik notiek VU pārstrukturēšanas plāna pārorientēšana, nenorādot uz konkrētiem panākumiem šajā jomā.

3.Spānijas veiktās rīcības novērtējums

3.1.Pasākumi, kas iekļauti ziņojumā par veikto rīcību un atjauninātajās budžeta prognozēs

Ņemot vērā to, ka Spānijā ir pagaidu valdība, ziņojumā par veikto rīcību, ko Spānija iesniedza 2016. gada 15. oktobrī, galvenā uzmanība pievērsta pasākumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību 2016. gada starpposma budžeta mērķiem.

Jo īpaši ziņojumā uzsvērti divi šādi jauni fiskālās politikas pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz Padomes 2016. gada 8. augusta lēmumu: pirmkārt, lēmums pārcelt 2016. gada fiskālā gada slēgšanas dienu un otrkārt, Karaļa dekrētlikums Nr. 2/2016, ar ko paaugstina uzņēmumu ienākuma nodokļa (UIN) atsevišķus maksājumus. Pirmais pasākums ir budžeta pārvaldības stratēģija, kuras mērķis ir palīdzēt ierobežot izdevumus 2016. gadā, un tajā plānoti ietaupījumi EUR 1 miljarda apmērā (0,1 % no IKP). Otru pasākumu pieņēma Spānijas valdība un ratificēja parlaments 2016. gada 20. oktobrī, lai kompensētu no UIN 2016. gadā gūtu ieņēmumu deficītu 0,6 % apmērā no IKP, kas radies, jo 2016. gada 1. janvārī beidzās pārejas pasākumi, kuri reglamentē UIN atsevišķus maksājumus. Cita starpā šis pasākums atkal ievieš un palielina minimālos UIN atsevišķos maksājumus, paplašinot to piemērošanas jomu lielākam uzņēmumu skaitam. Saskaņā ar ziņojumu papildus tam, ka tiek kompensēts iepriekš minētais deficīts UIN ieņēmumos, šim pasākumam ir vēl neto pozitīva ietekme 0,2 % apmērā no IKP uz 2016. gada nominālo bilanci, un plānotais budžeta deficīts 2016. gadā sasniegs 4,6 % no IKP. Tomēr šis pasākums nerada nekādus uzlabojumus Spānijas strukturālajā bilancē.

Ņemot vērā to, ka Spānijā līdz Padomes noteiktajam ziņojuma iesniegšanas termiņam, t.i., 15. oktobrim, bija pagaidu valdība, un saskaņā ar BPP prognozēm 2017. gadam, kurās nav paredzētas politikas izmaiņas, ziņojumā par veikto rīcību nav minēti jauni fiskālās politikas pasākumi 2017. gadam, kas būtu nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību 2017. un 2018. gada nominālā deficīta un strukturālajiem mērķiem. Tajā tikai uzsvērta jau 2016. gadā vai agrāk pieņemto pasākumu ietekme. Pamatojoties uz to, 2017. gadā BPP plānotais deficīts ir 3,6 % apmērā no IKP, kas par 0,5 procentpunktiem pārsniedz Padomes noteikto nominālā deficīta mērķi attiecīgajam gadam.