Īpašais ziņojums Aģentūru dotāciju 
izlietojums: ne vienmēr 
atbilstīgs vai uzskatāmi 
efektīvsLV 2016  Nr. 12
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4686-8 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/45887 QJ-AB-16-009-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4694-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/8507 QJ-AB-16-009-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4719-3 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/722831 QJ-AB-16-009-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Aģentūru dotāciju 
izlietojums: ne vienmēr 
atbilstīgs vai uzskatāmi 
efektīvs
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 12
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrēti, 
tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, paredzamie noti -
kumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl  vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību un iekšējo no -
zaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību, kā arī Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju vadīja ERP lo -
ceklis Louis Galea , un tajā piedalījās biroja vadītājs Jacques Sciberras  un biroja atašejs Anna Fiteni . Darbuzdevuma vadītājs 
bija Marc Mc Guinness , un viņa revīzijas darba grupā strādāja šādi revidenti: Jasmine Mitterbuchner , Christos Alexandrou , 
Kostadin Dimov , Nour-Eddine Hachiby , Paris Kaklamanos , Alexandre-Kim Hugé , Juan Antonio Vazquez Rivera,  Wolfgang Stolz  
un Eddy Struyvelt .
No kreisās uz labo:  J. Mitterbuchner , L. Galea , A. Fiteni , M. Mc Guinness .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumu saraksts
 Glosārijs
I–IV Kopsavilkums
1–10  Ievads
7–8 Aģentūru dotāciju raksturojums
9–10  Funkcijas un pienākumi
11–15  Revīzijas tvērums un pieeja
11–13  Revīzijas tvērums
14–15  Revīzijas pieeja
16–51  Apsvērumi
17–31  Aģentūras neizmantoja visas finansēšanas iespējas, dotācijas ne vienmēr bija piemērotākais 
instruments, un izstrādātie plānošanas dokumenti nebija pilnā mērā atbilstīgi aģentūru pilnvarām 
un stratēģiskajiem mērķiem
17–27  Tā kā ex ante  novērtējumiem nesekoja pienācīgi turpmākie pasākumi, aģentūras izvēlējās nepiemērotus 
finansēšanas instrumentus un neatbilstīgi plānoja dotācijas
28–31  Nepilnīgi gada plānošanas dokumenti liedza pilnībā saskaņot aģentūru dotāciju darbības ar to pilnvarām 
un stratēģiskajiem mērķiem
32–41  Kopumā aģentūras piešķīra dotācijas saskaņā ar noteikumiem, taču tika konstatētas nepilnības 
dažu dotāciju piešķiršanā, ekspertu atlasē un iekšējās kontroles procedūrās
32–37  Atsevišķos gadījumos dotāciju atlases un piešķiršanas procedūrās netika pilnībā ņemti vērā pamatprincipi, 
un nav novērsta interešu konflikta iespējamība
38–41  Aģentūras kopumā panāca uzlabojumus dotāciju piešķiršanā un kontrolē, taču dažas nepilnības saglabājās
42–51  Lai gan dotācijas kopumā veicināja revidēto aģentūru politikas īstenošanu, aģentūras nebija 
izveidojušas atbilstīgas uzraudzības sistēmas, lai izvērtētu ar dotācijām finansēto darbību 
vispārējo efektivitāti, un ex post  novērtējumi vai nu netika sagatavoti, vai arī tie bija nepilnīgi
04 Saturs 
52–57  Secinājumi un ieteikumi
53 Dotāciju finansēšanas instrumenta atbilstīga izmantošana
54 Dotāciju darbību ikgadējā plānošana
55 Dotāciju piešķiršanas procedūras
56 Ex ante  un ex post  pārbaudes
57 Galvenie izpildes rādītāji un ex post  novērtējumi
 Pielikums.  Izlases
 Komisijas un EIT atbilde
 ECDC  atbilde
 EVA atbilde
 EFSA  atbilde
 Frontex  atbilde
05
 Saīsinājumi
“Apvārsnis 2020” : programma “Apvārsnis 2020” ir Septītās pamatprogrammas pēctece. Tās sākotnējais budžets 
laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ir gandrīz 80 miljardi EUR, un tās galvenais mērķis ir panākt, lai Eiropā tiktu 
radīti pasaules līmeņa zinātnes sasniegumi, likvidēti šķēršļi inovācijai, kā arī atvieglota publiskā un privātā sektora 
sadarbība, lai nodrošinātu inovāciju.
Cedefop : Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs, Saloniki
CEPOL : Eiropas Policijas akadēmija, Budapešta
CPVO : Kopienas Augu šķirņu birojs, Anžē
ECDC : Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs, Stokholma
EFSA : Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Parma
EIONET : Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkls
EIT: Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts, Budapešta
EMCDDA : Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, Lisabona
EPIET : Eiropas Epidemioloģisko intervences pasākumu mācību programma
ES, Savienība : Eiropas Savienība
ETC : Eiropas tematiskie centri ir iestāžu konsorciji EVA dalībvalstīs, kuri risina īpašus vides jautājumus un ir noslēguši 
līgumus ar EVA par īpašu darbību veikšanu saskaņā ar EVA stratēģiju un gada darbības plānu. Ir izveidoti seši ETC 
šādās jomās: gaisa piesārņojums un klimata pārmaiņu mazināšana; bioloģiskā daudzveidība; klimata pārmaiņu 
ietekme, neaizsargātība un pielāgošanās klimata pārmaiņām; atkritumi un materiāli zaļā ekonomikā — ETC  WMGE 
(Waste and Material in Green Economy) ; iekšējie, piekrastes un jūras ūdeņi; pilsētu, zemes un augsnes sistēmas.
Eurojust : Eiropas Tiesu sadarbības vienība, Hāga
EVA : Eiropas Vides aģentūra, Kopenhāgena
FPR : Finanšu pamatregula, ko piemēro ES aģentūrām/deleģētajām struktūrām (Komisijas Deleģētā 
regula (ES) Nr. 1271/2013)
FR: Finanšu regula par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012). Ar to nosaka ES budžeta izveidi un izpildi, nodrošinot pareizu finanšu 
pārvaldību un kontroli un ES finansiālo interešu aizsardzību.
Frontex : Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, 
Varšava
GDP : gada darba programma
GIO land : GMES  sākotnējās darbības ( GMES Initial Operations ).
06 Saīsinājumi 
GIR : galvenos izpildes rādītājus izmanto, vērtējot faktorus, kuriem ir izšķiroša nozīme, lai organizācija gūtu 
panākumus.
GMES : Eiropas Zemes novērošanas programma
GSA : Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas ( GNSS ) aģentūra, Prāga
PN: Finanšu regulas (Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012) piemērošanas noteikumi (īstenošanas 
noteikumi). PN precizē, kā īstenot FR noteikumus.
RACER : atbilstīgi (uz mērķi vērsti), apstiprināti, ticami, vienkārši un stabili GIR.
Septītā pamatprogramma : Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu 
pasākumiem bija Eiropas Savienības galvenais instruments pētniecības un inovācijas atbalstam 2007.–2013. gadā.
SMART  mērķi : konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem.
ZIK: zināšanu un inovāciju kopiena ir lielā mērā neatkarīga vadošo augstākās izglītības iestāžu, pētniecības 
organizāciju, uzņēmumu un citu inovācijas procesā ieinteresēto personu partnerība, kas risina sabiedrības 
problēmas, attīstot produktus, pakalpojumus un procesus un atbalstot inovatīvus un uzņēmīgus cilvēkus.
07
 Glosārijs
36. panta organizācijas : Regulas par EFSA dibināšanu 36. pantā ir noteikts pamats tīkla darbībai starp tādām 
dalībvalstu organizācijām, kas darbojas sfērās, kuras ir iestādes misijas jomā, kā arī sadarbībai ar tām. EFSA  valde 
izstrādā un atjaunina sarakstu, kurā iekļauj kompetentās organizācijas, kam ir tiesības saņemt 36. pantā paredzēto 
finansiālo atbalstu.
Aģentūra : decentralizētās aģentūras ir ar ES iestādēm nesaistītas struktūras — atsevišķas juridiskas personas, kas 
izveidotas uz nenoteiktu laiku, lai pildītu tehniskus, zinātniskus vai pārvaldības uzdevumus, kuri palīdz ES iestādēm 
izstrādāt un īstenot politikas virzienus. Aģentūras arī atbalsta ES un dalībvalstu valdību sadarbību, vienuviet 
apkopojot tehniskās un speciālās zināšanas, kas uzkrātas gan ES, gan dalībvalstu iestādēs.
Pakalpojumu līmeņa līgums : šo līgumu var ietvert pakalpojumu līgumā, un tajā var noteikt pakalpojumu līmeni, 
kas nepieciešams konkrētās svarīgākajās darbības jomās un kas nodrošina galvenos kvalitātes kritērijus, kurus 
sagaida līgumslēdzēja iestāde.
Partnerības pamatlīgums : partnerības pamatlīgums ir ilgtermiņa sadarbības mehānisms starp aģentūru un 
dotāciju saņēmējiem. Tajā nosaka kopīgos mērķus, plānoto dotāciju darbību veidu, īpašu dotāciju piešķiršanas 
procedūru, kā arī pušu vispārīgās tiesības un pienākumus saskaņā ar konkrētiem līgumiem. Partnerības 
pamatlīguma darbības termiņš ir ierobežots uz četriem gadiem (izņemot EIT, kas zināšanu un inovāciju kopienām 
(ZIK) piešķir tiesības slēgt partnerības pamatlīgumus uz septiņiem gadiem).
Sadarbības līgums : sadarbības līgums ir instruments, ko izmanto, lai nepieļautu darba dublēšanos un veicinātu 
sinerģiju attiecīgajās darbības jomās, turklāt to nereti papildina oficiāls saprašanās memorands. Kā piemēru var 
minēt pušu tehniskās sadarbības veicināšanu, lai apmainītos ar zināšanām, pieredzi un labāko praksi savstarpēji 
interesējošās sfērās.
Zināšanu trīsstūris : augstākās izglītības ieguldījumu darbavietu radīšanas un izaugsmes veicināšanā var palielināt, 
veidojot ciešu un efektīvu saikni starp izglītību, pētniecību un inovāciju, proti, zināšanu trīsstūra trijām šķautnēm.
08
 Kopsavilkums
I
Jau vairākus gadus Palāta savos īpašajos gada ziņojumos par atsevišķu aģentūru pārskatiem ir kritizējusi dotāciju 
pārvaldības aspektus. Triju gadu laikā — no 2013. līdz 2015. gadam — aģentūru kopējie izdevumi dotācijām sasnie -
dza 740 miljonus EUR. Lai iegūtu horizontālu pārskatu par dotāciju izlietojumu, Palāta nolēma pārbaudīt sistēmas 
un kontroles mehānismus piecās aģentūrās, proti, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtā ( EIT), Eiropas Aģentūrā 
operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex ), Eiropas Vides aģentūrā 
(EVA), Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē ( EFSA ) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrā ( ECDC ). Kopā šīs 
piecas aģentūras attiecīgajā laikposmā izmantoja aptuveni 92 % no kopējā aģentūru dotāciju finansējuma.
II
Palāta izvērtēja, vai:
— bija pareizi izmantot dotācijas (salīdzinājumā ar citiem instrumentiem, piemēram, iepirkumu, pakalpojumu līme -
ņa līgumiem u. c.), lai sasniegtu revidēto aģentūru politikas mērķus;
— vai, piešķirot dotācijas, piedāvājumi tiek atlasīti saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un efektīvi uzraudzīti;
— vai tiek noteikti un novērtēti rezultāti un efektivitāte.
III
Palāta konstatē, ka kopumā revidētās aģentūras piešķīra un izmaksāja dotācijas saskaņā ar noteikumiem. Lielākā 
daļa pārbaudīto aģentūru nav pienācīgi izvērtējušas alternatīvas finansēšanas iespējas, un attiecīgi dotācijas ne 
vienmēr ir bijis labākais risinājums to mērķu sasniegšanai. Revidētās aģentūras nav izvērtējušas piešķirto dotāciju 
efektivitāti. Pastāv iespējas pilnveidot dotāciju piešķiršanas procedūras, kontroles sistēmas, kā arī darbības izpildes 
novērtēšanu. Daži trūkumi piemīt tikai dažām aģentūrām, taču lielākā daļa no tiem attiecas uz vairākām vai visām 
aģentūrām.
09 Kopsavilkums 
IV
Palāta sniedz šādus piecus ieteikumus, kuriem būtu jārada pozitīva ietekme visās aģentūrās, kas patlaban izmanto 
dotācijas vai ir iecerējušas to darīt:
a) pirms dotāciju piešķiršanas aģentūrām jāizvērtē, vai dotācijas ir visefektīvākais instruments. Kad vien tam ir vaja -
dzīgais pamatojums, jāizmanto vienkāršoti izmaksu modeļi un tiešā dotāciju piešķiršana;
b) aģentūru darba programmās jānorāda darbības, ko paredzēts īstenot, izmantojot dotācijas, konkrētie mērķi un 
paredzamie rezultāti, kuri tiks panākti, īstenojot dotāciju darbības, kā arī plānotie finanšu resursi un cilvēkresur -
si, kas nepieciešami šo dotāciju darbību īstenošanai;
c) aģentūrām, kuras piemēro īpašas dotāciju piešķiršanas procedūras, jāievieš oficiālas iekšējās procedūras, kas 
reglamentē pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu ievērošanu un pasargā no iespējama interešu 
konflikta;
d) aģentūrām jāstiprina savas pārbaudes sistēmas saistībā ar dotēto projektu īstenošanu;
e) aģentūrām jāievieš dotāciju uzraudzības un ziņošanas sistēmas, pamatojoties uz galvenajiem izpildes rādītājiem, 
kas vērsti uz koprezultātu un ietekmi, kā arī pamatojoties uz ex post  novērtējuma rezultātiem.
10
 Ievads
01 
Eiropas Parlaments un Padome ir izveidojuši 41 aģentūru un citas decentralizētas 
struktūras. Aģentūru kopējais 2015. gada budžets veidoja aptuveni 2,4 miljar -
dus EUR jeb aptuveni 1,5 % no 2015. gada ES vispārējā budžeta. Tās ir atsevišķas 
juridiskas personas, kas izveidotas uz nenoteiktu laiku, lai pildītu tehniskus, zināt -
niskus vai pārvaldības uzdevumus, kuri palīdz ES iestādēm izstrādāt un īstenot 
politikas virzienus. Aģentūras arī atbalsta ES un dalībvalstu valdību sadarbību, 
vienuviet apkopojot tehniskās un speciālās zināšanas, kas uzkrātas gan ES, gan 
dalībvalstu iestādēs. Lai pildītu savus uzdevumus, aģentūras var izvēlēties dažā -
dus finansēšanas instrumentus, proti, dotāciju finansēšanu, publisko iepirkumu 
vai citus mehānismus, piemēram, sadarbības līgumus vai ārpakalpojumu piesaisti 
(slēdzot pakalpojumu līmeņa līgumus).
02 
Laikā no 2013. gada līdz 2015. gadam aģentūru piešķirto dotāciju finansējums 
divkāršojās, attiecīgi, no aptuveni 166 miljoniem EUR līdz 333 miljoniem EUR 
(sk.  1. attēlu ). Šāds palielinājums radies galvenokārt tādēļ, ka pieaudzis darbības 
apjoms trijās aģentūrās, proti, EIT, EVA un Eiropas GNSS  aģentūrā ( GSA ).1. attēlsAģentūru dotāciju maksājumi no 2013. līdz 2015. gadam
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz aģentūru datiem.miljoni EUR 350
300
250
200
150
100
50
0
2013.g. 2014.g. 2015.g.166 miljoni EUR240 miljoni EUR333 miljoni EUR
11 Ievads 
03 
Savu politikas mērķu sasniegšanā dotācijas izmanto vienpadsmit aģentūras 
(sk.  1. tabulu ).1. tabulaAģentūru dotāciju maksājumu (2013.–2015. gads) sadalījums finansētajām darbībām
 Pētniecība, 
attīstība un 
inovācijaZinātnes 
aprindu un 
dalībvalstu 
sadarbībaPētījumiDatu vākšana 
un analīzeApmācībaKopā  
(miljoni  EUR)Katras 
aģentūras 
īpatsvars
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EVA1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
EMCDDA  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Dotāciju maksājumi kopā 520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Darbības īpatsvars 70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Revīzijai izvēlētās aģentūras.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz aģentūru datiem.
12 Ievads 
04 
Palāta revidēja piecas aģentūras ( EIT, Frontex , EVA, EFSA  un ECDC ), kuras izmantoja 
92 % no kopējiem aģentūru izdevumiem dotāciju darbībām. Šīs aģentūras tika iz -
vēlētas, pamatojoties uz finansēto dotāciju darbību veidu, dotāciju saņēmēju pro -
filu, kā arī uz maksājumu apmēru laikā no 2013. līdz 2015. gadam (sk.  2. attēlu ).2. attēlsIzvēlēto aģentūru dotāciju izdevumi 2013.–2015. gadā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz aģentūru datiem.miljoni EUR 256
64
16
4
1
ECDC EVA EFSA EIT Frontex2013.g.
2014.g.
2015.g.
05 
Izvēlēto aģentūru ar dotācijām finansēto darbību apraksts sniegts 1. izcēlumā .
13 Ievads 1. izcēlums
Revidēto aģentūru ar dotācijām finansētās darbības
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT)
EIT piešķir dotācijas zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK), ko veido tīkli, kuros ir privātie uzņēmumi, pētniecī -
bas institūti un izglītības iestādes, kas sadarbojas, īstenojot inovatīvus projektus, turklāt EIT palīdz finansēt in -
dividuālus novatorus un uzņēmējus visā Eiropā. EIT 2014. gadā piešķīra 214 miljonus EUR zināšanu un inovāciju 
kopienu no dotācijām finansētai darbībai (97 % no EIT gada budžeta).
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 
(Frontex )
Frontex  koordinē iesaistīto valstu kopīgas operācijas (gaisa, sauszemes un jūras operācijas), lai stiprinātu 
drošību pie ārējām robežām. 2014. gadā tika īstenotas gaisa operācijas par kopējo vērtību 2 miljoni EUR, jūras 
operācijas — par 28 miljoniem EUR un sauszemes operācijas — par 7 miljoniem EUR. Frontex  koordinē arī 
repatriācijas darbības starp Šengenas valstīm, lai pēc iespējas palielinātu kopīgu atgriešanas operāciju lietderī -
gumu un izmaksu efektivitāti, un tās pienākums ir nodrošināt, lai finanšu atbalsts tiktu piešķirts ar nosacījumu, 
ka pilnībā ir ievērota Pamattiesību harta. Frontex  2014. gadā šādām darbībām atvēlēja 8 miljonus EUR. Šādu ar 
dotācijām saistītu darbību izdevumi veido 50 % no Frontex  2014. gada budžeta.
Eiropas Vides aģentūra (EVA)
EVA ir atbildīga par to, lai Savienībai un dalībvalstīm tiktu sniegta objektīva, uzticama un salīdzināma infor -
mācija par vidi Eiropas līmenī. Šai sakarā EVA atbalsta sešus Eiropas tematiskos centrus (ETC), piešķirot tiem 
dotācijas (8 miljoni EUR jeb 18,5 % no EVA 2014. gada budžeta). Turklāt Komisija deleģēja EVA īstenot Eiropas 
Zemes novērošanas programmas zemes uzraudzības pakalpojumu sākotnējās darbības ( GIO land ). Saskaņā ar 
šo programmu EVA 2014. gadā iesaistītajām valstīm piešķīra dotācijas 15 miljonu EUR apmērā.
14 Ievads 1. izcēlums
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA )
EFSA  regulāri piešķir dotācijas kopīgiem zinātnes projektiem un darbībām, kas palīdz īstenot EFSA  pamatuzde -
vumu, proti, veicināt pārtikas nekaitīgumu ES, — datu vākšanai, sagatavošanās darbam zinātnisko atzinumu 
izstrādei un cita veida zinātniskai un tehniskai palīdzībai. Dotācijām var pieteikties tikai publiskās iestādes, ko 
izraudzījušās dalībvalstis, iekļaujot tās kompetento organizāciju sarakstā1. EFSA  2014. gadā piešķīra dotācijas 
aptuveni 3,5 miljonu EUR jeb 4 % apmērā no iestādes gada budžeta.
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ( ECDC )
ECDC  finansē mācību darbības, lai veicinātu spēju veidošanu dalībvalstīs, organizējot īpašas mācību program -
mas, kā arī īstenojot Eiropas Epidemioloģisko intervences pasākumu mācību programmu ( EPIET ). 2014. gadā 
šādām mācību darbībām tika atvēlēti aptuveni 2 miljoni EUR jeb 3 % no ECDC  gada budžeta.
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus 
un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). Šīs 
regulas 36. pantā noteikts pamats Eiropas tīkla darbībai starp dalībvalstu organizācijām, kā arī sadarbībai ar tām. EFSA  valde izstrādā un atjaunina 
sarakstu, kurā iekļauj kompetentās organizācijas, kas atbilst prasībām saskaņā ar 36. pantu.
15 Ievads 
06 
Aģentūru dotāciju darbības reglamentē vispārējā Finanšu regula (FR)2, tās pie -
mērošanas noteikumi (PN)3, kā arī Finanšu pamatregula (FPR)4, ja vien aģentūru 
(piemēram, EIT un Frontex ) dibināšanas regulās vai pamata tiesību aktos nav 
noteikts citādi. Uz aģentūrām (piemēram, EIT, GSA ), kas iesaistītas pētniecības dar -
bību finansēšanā saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un programmu “Apvārsnis 
2020”, attiecas arī šo programmu noteikumi.
Aģentūru dotāciju raksturojums
07 
Aģentūru dotācijas ir tiešas finanšu iemaksas, kas paredzētas dotāciju saņē -
mējiem (parasti specializētām dalībvalstu iestādēm/struktūrām vai bezpeļņas 
organizācijām). Ar dotācijām finansēto darbību rezultāti paliek dotāciju saņēmēju 
īpašumā. Ar dotācijām finansē:
a) darbības, kas paredzētas, lai palīdzētu sasniegt konkrētu Savienības politikas 
mērķi (tā sauktās dotācijas pasākumiem), vai arī
b) tādas struktūras darbību, kas atbalsta konkrētu vai vispārīgu aģentūras (Sa -
vienības) politikas mērķi (tā sauktās darbības dotācijas)5.
08 
Finanšu regulā noteikti šādi pamatprincipi, kas attiecas uz dotācijām:
— līdzfinansējuma princips — dotāciju saņēmējiem jāsedz daļa no izmaksām, 
kas radušās;
— peļņas negūšanas princips — dotācijas mērķis vai sekas nevar būt peļņas 
radīšana saņēmējam;
— princips par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku — dotācijas nevar piešķirt 
ar atpakaļejošu spēku;
— piešķirto līdzekļu nesummēšanas princips — vienai un tai pašai darbībai var 
piešķirt tikai vienu dotāciju;
— pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi — to ievērošana jānodroši -
na visā dotāciju piešķiršanas procesā, sākot no uzaicinājuma iesniegt priekšli -
kumu līdz slēgšanai.2 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.) 
(Finanšu regula).
3 Komisijas 2012. gada 
29. oktobra Deleģētā regula 
(ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam, piemērošanas 
noteikumiem (OV L 362, 
31.12.2012., 1. lpp.).
4 Komisijas 2013. gada 
30. septembra Deleģētā 
Regula (ES) Nr. 1271/2013 par 
finanšu pamatregulu 
struktūrām, kas minētas 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 
208. pantā (OV L 328, 
7.12.2013., 42. lpp.).
5 Sk. Finanšu regulas 121. pantu.
16 Ievads 
Funkcijas un pienākumi
09 
Aģentūras piešķir dotācijas, īstenojot netiešu centralizētu pārvaldību. Attiecīgi 
aģentūras ir atbildīgas par daudzgadu un ikgadējo plānošanu, kā arī par dotāciju 
darbību praktisku un finansiālu īstenošanu. Ja Komisija deleģē konkrētas dotāciju 
darbības īstenošanu aģentūrai, tā ir pilnīgi atbildīga par dotācijas budžeta vispā -
rējo īstenošanu6. Tāpēc dotāciju darbību efektīva pārvaldība, ko veic aģentūras, ir 
ārkārtīgi būtiska, lai sasniegtu Savienības mērķus un īstenotu politiku.
10 
Aģentūru līmenī dotāciju pārvaldības kontrolē ir ietverti šādi aspekti7:
a) aģentūras dotāciju darbību un projektu ex ante  un ex post  novērtējums;
b) uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus procedūras un izvērtēšanas komisijas;
c) ex ante  un ex post  kontroles pasākumi, lai pārbaudītu dotāciju saņēmēju 
iesniegto izmaksu deklarāciju likumību un pareizību;
d) uzraudzība un ziņošana, lai novērtētu finansēto dotāciju darbību panākumus 
un rezultātus, pamatojoties uz galvenajiem izpildes rādītājiem (GIR).6 Piemēram, Komisija 
decentralizēti īsteno 
GMES  sākotnējo darbību 
zemes uzraudzības 
pakalpojumus ( GIO land ), 
deleģējot tos EVA.
7 Sk. Finanšu regulas 133. un 
135. pantu, kā arī Finanšu 
pamatregulas 29. panta 
4. punktu.
17
 Revīzijas tvērums un pieeja
Revīzijas tvērums
11 
Palāta savos īpašajos gada ziņojumos ir vairākkārt uzsvērusi trūkumus dotāciju 
pārvaldībā, jo īpaši saistībā ar izmaksu deklarāciju ex ante  un ex post  pārbaudēm, 
ārējā revidenta veiktā ex ante  pārbaudes darba uzticamību, dotāciju darbības 
praktiskās īstenošanas uzraudzību, kā arī neatbilstīgu maksājumu atgūšanu.
12 
Tādēļ revīzijas laikā tika vērtēts, kā aģentūras pārvaldīja dotācijas un vai dotācijas 
tika piešķirtas saskaņā ar noteikumiem. Šis jautājums tika iedalīts vairākos revīzi -
jas apakšjautājumos:
a) vai aģentūras izvēlas dotācijas kā piemērotāko finansēšanas instrumentu un 
vai dotāciju darbības ir pienācīgi saskaņotas ar aģentūru misiju, stratēģiska -
jiem uzdevumiem un mērķiem;
b) vai aģentūru procedūras nodrošina, ka priekšlikumi tiek atlasīti saskaņā ar 
piemērojamajiem noteikumiem, un vai tiek nodrošināta to īstenošanas efektī -
va uzraudzība;
c) vai aģentūras atbilstīgi nosaka un izvērtē dotāciju darbības iznākumus?
13 
Revīzijā uzmanība tika pievērsta dotāciju pārvaldības procesam kopumā. Taču 
revīzijas laikā netika vērtēta aģentūru dotāciju sociāli ekonomiskā ietekme.
18 Revīzijas tvērums un pieeja 
Revīzijas pieeja
14 
Revīzijā tika veikts šāds darbs:
a) pārbaudes uz vietas piecās aģentūrās ( EIT, Frontex , EVA, EFSA  un ECDC ), lai 
iegūtu revīzijas pierādījumus par dotāciju pārvaldības praksi, organizējot tik -
šanās ar darbiniekiem un galveno administratīvo personālu, pārskatot doku -
mentus, analizējot iekšējās kontroles procedūras, kā arī pārbaudot paraugu, 
kas iekļauts pielikumā ;
b) iepazīšanās ar aģentūru dibināšanas regulām, daudzgadu un gada darba 
programmām, dotāciju plānošanas dokumentiem, dotāciju pārvaldības pa -
matnostādnēm, kā arī piecu revīzijai izvēlēto aģentūru dotāciju novērtēšanas 
ziņojumiem;
c) sīki izstrādāta analīze attiecībā uz 16 procedūrām, kas attiecās uz uzaicināju -
miem iesniegt priekšlikumus, kā arī 75 dotāciju maksājumiem piecās izvēlē -
tajās aģentūrās laikposmā no 2013. gada janvāra līdz 2015. gadam martam 
(sk.  pielikumu  ).
15 
Revīziju veica, ņemot vērā vispārējo Finanšu regulu un tās piemērošanas notei -
kumus, kā arī revidēto aģentūru iekšējās kontroles standartus un dibināšanas 
regulas, un daudzgadu politikas programmas, kas saistītas ar aģentūras politikas 
jomu.
19
 Apsvērumi
16 
Palātas apsvērumi ir iedalīti trijās daļās atbilstoši revīzijas apakšjautājumiem, kas 
minēti 12. punktā, proti, a) finansēšanas instrumenta stratēģiskā izvēle, b) attiecī -
gā lēmuma īstenošana un c) rezultātu izvērtēšana.
Aģentūras neizmantoja visas finansēšanas iespējas, 
dotācijas ne vienmēr bija piemērotākais instruments, 
un izstrādātie plānošanas dokumenti nebija pilnā 
mērā atbilstīgi aģentūru pilnvarām un stratēģiskajiem 
mērķiem
Tā kā ex ante  novērtējumiem nesekoja pienācīgi turpmākie 
pasākumi, aģentūras izvēlējās nepiemērotus finansēšanas 
instrumentus un neatbilstīgi plānoja dotācijas
Ex ante  novērtējumiem nesekoja pienācīgi turpmākie pasākumi
17 
Lai ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu, aģentūrām jāveic savu prog -
rammu un darbību ex ante  novērtējums. Cita starpā ex ante  novērtējumā jāaplūko 
ES līdzdalības pievienotā vērtība, piemērotākās metodes izvēle risinājuma īsteno -
šanai, izvēlētās metodes rentabilitāte un agrāk līdzīgos gadījumos gūtā pieredze8.
18 
Gan EVA, gan arī EFSA veica stingru  ex ante novērtējumu, pirms tās izteica attie -
cīgo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. EFSA  zinātniskās sadarbības ceļvedis 
2014.–2016. gadam ir labas prakses piemērs saistībā ar ex ante  novērtējumu. Tā 
galvenais mērķis bija uzlabot turpmāko dotāciju efektivitāti un lietderību, ņemot 
vērā līdzdalības pievienoto vērtību (sk.  2. izcēlumu ).8 Piemērošanas noteikumu 
18. panta 1. punkts.
20 Apsvērumi 
19 
Efektīva ex ante  novērtējuma svarīgs elements ir gūtās pieredzes izmantošana. 
2011. gadā veiktajā ietekmes novērtējumā par to, kā EIT ir integrējis ex ante  novēr -
tējuma prasības9, tika uzsvērts, ka ir būtiski ieviest stingras uzraudzības procedū -
ras, lai novērtētu EIT un ZIK darbības rezultātus10. Pašlaik EIT ievieš šādu uzraudzī -
bas sistēmu (sk.  6. izcēlumu  un 45. punktu). Šie darbības rezultātu uzraudzības 
trūkumi ietekmē to, kā EIT īsteno konkurētspējīgu pārskata mehānismu11.9 Ex ante  novērtējumu veica 
Komisija, un tas tika pievienots 
priekšlikumam grozīt EIT 
dibināšanas regulu.
10 Komisijas dienestu darba 
dokuments “ Impact Assessment - 
integrating ex ante evaluation 
requirements ” [Ietekmes 
novērtējums — ex ante  
novērtējuma prasību 
integrēšana], SEC(2011) 1433 final, 
30.11.2011., 4. un 5. ieteikums.
11 Konkurētspējīgs pārskata 
mehānisms ir izveidots saskaņā ar 
EIT dibināšanas regulas 14. panta 
7. punktu, un tas ir pamats EIT 
finansiālajam ieguldījumam 
zināšanu un inovāciju kopienās. 
Finansiālais ieguldījums ietver 
atbalsta finansēšanas 
komponentu (60 % finansējuma, 
kas vienādās daļās sadalīti starp 
ZIK), kā arī konkurētspējīga 
finansējuma komponentu (40 %). 
Konkurētspējīgo finansējuma 
komponentu piešķir, 
pamatojoties uz trijiem vienlīdz 
būtiskiem kritērijiem, un tie ir: 
1) līdzšinējie ZIK darbības 
rezultāti; 2) ierosinātais ZIK 
uzņēmējdarbības plāns un 
budžeta tāme; 3) ZIK daudzgadu 
stratēģijas īstenošana. Sk. arī 
Palātas īpašo ziņojumu Nr. 4/2016 
“Lai Eiropas Inovāciju un 
tehnoloģiju institūts panāktu 
iecerēto ietekmi, ir jāmaina veids, 
kādā tas sniedz rezultātus, un 
atsevišķi tā koncepcijas elementi”, 
73. punkts ( http://eca.europa.eu ).EFSA  izmantoja gūto pieredzi, lai 2015. gadā ieviestu jaunu un daudz efektīvāku 
dotāciju koncepciju
EFSA  veica  ex ante  novērtējumu, lai stiprinātu tās turpmāko zinātnisko sadarbību ar dalībvalstīm. Šai sakarā 
EFSA  2013. gadā uzsāka apspriedes ar savu kontaktpunktu tīklu un Konsultatīvās padomes diskusiju grupu 
jautājumos par zinātnisko sadarbību. EFSA  arī pasūtīja ārēju pārbaudi, lai tiktu izvērtēta tās pašreizējo dotā -
ciju un iepirkuma projektu ietekme uz EFSA  uzdevumu izpildi. EFSA  analizēja minēto pārbaužu rezultātus un 
ieteikumus, lai izstrādātu zinātniskās sadarbības ceļvedi 2014.–2016. gadam. Ar šo ceļvedi tika ieviestas jaunas, 
efektīvākas dotāciju koncepcijas, proti, tematisko dotāciju koncepcija (piemēram, bakteriālu pārtikas izcelsmes 
patogēnu jomā) un kopīgu projektu dotāciju koncepcija (piemēram, VectorNet ).
Tematiskās dotācijas patlaban piešķir plašām prioritārajām jomām, kas noteiktas iepriekš sadarbībā ar dalīb -
valstīm. EFSA  palielina maksimālo dotācijas summu līdz 500 000 EUR, tādējādi rosinot iesniegt vērienīgu stra -
tēģisko projektu priekšlikumus, taču vienlaikus tā ierobežo savu līdzfinansējuma likmi līdz 50 % (salīdzinājumā 
ar tās iepriekš piemēroto 90 % līdzfinansējuma likmi īpašām dotācijām). EFSA  sagaida, ka šīs jaunās dotācijas 
nodrošinās lielāku pievienoto vērtību un rentabilitāti tās darbībām zinātniskās sadarbības kārtībā.2. izcēlums
21 Apsvērumi 
Neatbilstīgi finansēšanas instrumenti
20 
Lai pildītu savus īpašos uzdevumus, aģentūras var izvēlēties ierobežotu skaitu 
finansēšanas instrumentu: dotāciju finansēšanu, publisko iepirkumu vai citus 
mehānismus, piemēram, sadarbības līgumus vai ārpakalpojumu piesaisti (slēdzot 
pakalpojumu līmeņa līgumus). Izvēles pamatā jābūt analīzei par aģentūras vaja -
dzībām, resursiem, sasniedzamajiem mērķiem, iespējamajiem dotāciju saņēmē -
jiem, kā arī par konkurences līmeni, kas nepieciešams, lai nodrošinātu rentabili -
tāti. Piesaistītajām struktūrām ir jāatbilst aģentūras izvēlētā finansējuma veida 
attiecīgajām prasībām.
21 
Dotāciju piešķiršanas procedūrās — salīdzinājumā ar iepirkumu — tiek izmantoti 
stingrāki atbilstības kritēriji un mazāk stingri finansējuma piešķiršanas kritēriji. 
Piemēram, ierosinātās dotācijas budžets netiek vērtēts, lai noteiktu ekonomiski 
izdevīgāko priekšlikumu12, kā tas būtu iepirkuma gadījumā. Vienmēr, kad tiek iz -
mantots dotāciju finansējums, konkurence kopumā un jo īpaši cenas ziņā var būt 
ļoti ierobežota. Tādēļ dotāciju finansējumam nevajadzētu būt pirmajai finansē -
šanas iespējai, bet gan risinājumam, ko izmanto pienācīgi pamatotos gadījumos, 
kad publiskā iepirkuma izmantošana nav piemērota.
22 
Revidētās aģentūras nav izstrādājušas īpašas pamatnostādnes un kritērijus, kā 
to pieprasa iekšējās kontroles standarti, lai palīdzētu vadībai pieņemt lēmumu 
par piemērotāko finansēšanas mehānismu konkrēta uzdevuma vai darbības 
īstenošanai.
23 
Dažas no revidētajām aģentūrām ( Frontex , EFSA , ECDC ) ir piešķīrušas dotācijas, lai 
saņemtu īpašus pakalpojumus vai nodevumus no publiskām struktūrām, kas lielā 
mērā specializējas aģentūras veicamo uzdevumu jomā. Tās ir atbalstījušas šādu 
pieeju, atsaucoties uz savu pienākumu stiprināt sadarbību un veidot kontaktus 
ar saviem partneriem publiskajā sektorā, kā arī norādot, ka saskaņā ar iepirkuma 
noteikumiem konsorciju piekļuves ierobežošana, kā arī privāto struktūru ar ie -
spējamu interešu konfliktu izslēgšana ir problemātiska. Taču Palāta ir konstatējusi 
gadījumus, kad aģentūras ir izmantojušas gan dotācijas, gan iepirkumu līdzīgu 
pakalpojumu nodrošināšanai ( EFSA , Frontex ) vai arī nav izpētījušas citus iespēja -
mos risinājumus ( EFSA , ECDC ). Piemērus sk.  3. izcēlumā .12 Piemērošanas noteikumu 
203. pantā par dotāciju 
piešķiršanas kritērijiem tikai 
noteikts, ka novērtējumam 
jānodrošina Savienības 
līdzekļu pienācīga pārvaldība.
22 Apsvērumi 
Tādu gadījumu piemēri, kad dotāciju izmantošana nav efektīvākais risinājums
EFSA  izmanto īpašas dotācijas un iepirkumu zinātnisku pētījumu un datu vākšanas uzdevumu 
veikšanai
EFSA  regulāri piešķir dotācijas projektiem un darbībām, kas palīdz īstenot EFSA  pamatuzdevumu tādās jomās 
kā datu vākšana, sagatavošanās darbs zinātnisko atzinumu izstrādei un cita veida zinātniski pētījumi. Uzaicinā -
jumam iesniegt priekšlikumus var atsaukties tikai publiskā sektora partneri, kuri iekļauti kompetento organi -
zāciju sarakstā.
EFSA  izsludina arī iepirkumu par zinātnisko atzinumu sagatavošanu, kā arī par īslaicīgiem zinātniskiem pētīju -
miem, un šīs iepirkuma procedūras ir atvērtas gan publiskām, gan arī privātām struktūrām. Šādos gadījumos 
dibināšanas regulas13 36. pantā minēto organizāciju un citu organizāciju panākumu attiecība ir 50:50. Taču 
EFSA  nebija izvērtējusi iepirkumu kā iespējamo risinājumu revidētajiem dotāciju projektiem.
Novērošana no gaisa Frontex  kopīgo operāciju nolūkā
Frontex  parasti ir finansējusi šādas operācijas, piešķirot dotācijas iesaistīto valstu iestādēm, un likme ir bijusi 
robežās no 4800 līdz 6900 EUR par patrulēšanas stundu. Frontex  2012. un 2013. gadā uzsāka izmēģinājuma 
projektus, lai izvērtētu iespējamību saņemt novērošanas no gaisa pakalpojumus, izmantojot iepirkumu. 
Īstenojot šos projektus, tika panākta vienošanās par visus komponentus ietverošu likmi 2250 EUR apmērā par 
patrulēšanas stundu. Frontex , pamatojoties uz izmēģinājuma projektu rezultātiem, 2015. gadā uzsāka iepirku -
ma procedūru par tiesībām slēgt pamatlīgumus, no jauna paverot iespēju konkurencei. Pēc procedūras īsteno -
šanas tika saņemti 11 veiksmīgi piedāvājumi (tika piešķirtas tiesības slēgt sešus līgumus par jūras novērošanu 
no gaisa un piecus līgumus — par sauszemes novērošanu no gaisa). Palātas veiktā salīdzinošā analīze par jūras 
novērošanu no gaisa liecina, ka privātās struktūras varētu piedāvāt piemērotākus mazākus lidaparātus, kuri 
specializējas novērošanā no gaisa, salīdzinājumā ar lielākiem lidaparātiem, kurus parasti izmanto militāriem 
mērķiem vai civilajā aviācijā un kurus piedāvāja iesaistītās dalībvalstis. Attiecīgi vidējā cena par stundu samazi -
nājās līdz 2300 EUR salīdzinājumā ar iepriekšējo likmi 5700 EUR apmērā.
ECDC  izmanto dotācijas zinātnisku pētījumu veikšanai
ECDC  izmantoja dotācijas šādu zinātnisko pētījumu veikšanai: “Eiropas jaunie integrētie sadarbības centie -
ni vakcīnu jomā — III posms” ( VENICE III ) un “Eiropas references laboratoriju tīkls tuberkulozes ārstēšanai” 
(ERLTB-net ). Aģentūra pamatoja dotāciju izmantošanu, atsaucoties uz līdzšinējo praksi, uz to, ka partneriem 
ir zināms dotāciju finansēšanas modelis, kā arī uz tādiem apsvērumiem kā kopīga atbildība un iegūto datu 
konfidencialitātes nozīme. Taču pirms uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas aģentūra neizvērtēja 
iespēju izmantot iepirkumu.
13 Regulas (EK) Nr. 178/2002 36. pantā noteikts pamats tīkla darbībai ar dalībvalstu organizācijām, kas darbojas sfērās, kuras ietilpst EFSA  
pamatuzdevuma jomā. EFSA  valde izstrādā un atjaunina sarakstu, kurā iekļauj dalībvalstu izraudzītas kompetentās publiskā sektora organizācijas. 
Sarakstā patlaban ir aptuveni 330 publiskā sektora organizācijas.3. izcēlums
23 Apsvērumi 
Neatbilstīga dotāciju plānošana
24 
Lai izvairītos no tā, ka tiek radīts nevajadzīgs administratīvais slogs gan aģentū -
rām, gan arī dotāciju saņēmējiem, Finanšu regula un tās piemērošanas noteikumi 
paredz iespēju izņēmuma gadījumos14 dotācijas piešķirt tieši, nepublicējot uzai -
cinājumu iesniegt priekšlikumu, un aicina izmantot vienkāršotus izmaksu mode -
ļus, lai veicinātu dotāciju pārvaldību, jo īpaši saistībā ar maza apmēra dotācijām 
(dotācijām, kuras nepārsniedz 60 000 EUR)15.
25 
Revīzijas laikā tika konstatēti vairāki gadījumi, kad pārbaudīto aģentūru dotāciju 
piešķiršanas procedūra radīja ievērojamu administratīvu slogu gan aģentūrai, gan 
arī dotāciju saņēmējiem, jo netika izmantotas iepriekš minētās dotāciju piešķirša -
nas iespējas (piemēru sk.  4. izcēlumā ).14 Piemērošanas noteikumu 
190. pants paredz iespēju 
piešķirt tiešas dotācijas 
publiskā sektora struktūrām 
vai dalībvalstīm, kuras 
pamatdokumentā noteiktas 
kā dotāciju saņēmējas, vai 
darbībām ar īpašām 
raksturīgajām iezīmēm, kurām 
nepieciešama īpaša veida 
struktūra to tehniskās 
kompetences un augstās 
specializācijas pakāpes dēļ.
15 Finanšu regulas 123. un 
124. pants un Piemērošanas 
noteikumu 181. pants paredz 
veikt atmaksāšanu, 
pamatojoties uz vienības 
izmaksām, vienreizējiem 
maksājumiem vai vienotas 
likmes finansējumu.
Nevajadzīgi apgrūtinošas dotāciju piešķiršanas procedūras piemērs
ECDC  stipendiātu līgumi
Katru gadu ECDC  sūta uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus par tiesībām slēgt partnerības pamatlīgumu at -
zītiem mācību centriem, kuri jau iepriekšējā gadā ir uzņēmuši EPIET  stipendiātus. Pirms tiek piešķirtas tiesības 
slēgt EPIET  stipendiāta partnerības pamatlīgumu, Centrs veic pilnu izvērtēšanas procedūru, pamatojoties uz 
kritērijiem, kas paziņoti ierobežotā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šāda procedūra rada nevajadzīgi lielu 
administratīvo slogu gan ECDC , gan arī mācību centriem, jo īpaši tādēļ, ka ECDC  jau ir apstiprinājis minētās 
struktūras kā atzītus mācību centrus. Šajā gadījumā ECDC  varēja izmantot tiešo piešķiršanas procedūru16.
16 Piemērošanas noteikumu 190. panta 1. punkta f) apakšpunkts.4. izcēlums
26 
Arī nepiemērota dotācijas veida izvēle var būt par cēloni ievērojamai neefektivi -
tātei dotāciju darbību īstenošanā un uzraudzībā. Aģentūras var plašāk izmantot 
vienkāršotus izmaksu modeļus (piemērus sk.  5. izcēlumā ).
24 Apsvērumi 
27 
EFSA  vienkāršotais izmaksu modelis, piešķirot dotāciju finansējumu tās kontakt -
punktiem, ir labas prakses piemērs, kā efektīvi īstenot nelielu dotāciju summu 
piešķiršanu. Kontaktpunkti sniedz atbalstu EFSA  tīkla darbības un zinātniskās 
sadarbības praktiskā īstenošanā. Tie darbojas kā koordinācijas punkti starp EFSA  
un dalībvalstu pārtikas nekaitīguma iestādēm, pētniecības institūtiem, patērētā -
jiem un citām ieinteresētajām personām. EFSA  2015. gadā tieši slēdza daudzga -
du dotāciju līgumus ar saviem kontaktpunktiem par iepriekš noteiktu regulāru 
pakalpojumu sniegšanu. Gada dotācija katram kontaktpunktam (mazas vērtības 
dotācijas, kuru summa nepārsniedz 60 000 EUR) bija vienreizējs maksājums, 
un, lai to aprēķinātu, EFSA  paļāvās uz diviem avotiem, proti, a) iepriekš saņemto 
izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumu datiem (apkopoti pēdējo septiņu sadarbības 
gadu laikā), kā arī b)  Eurostat  datiem par publiskā sektora darbinieku atalgojumu 
attiecīgajās dalībvalstīs. Gada beigās EFSA  varēja samaksāt kopējo gada dotāciju 
summu, pamatojoties uz sniegtajiem pakalpojumiem un nepieprasot attaisnojo -
šus dokumentus par precīzām izmaksu summām, tādējādi ievērojami mazinot ad -
ministratīvo slogu saviem partneriem un EFSA  izmaksas par ex ante  pārbaudēm.Neatbilstīga dotāciju veida izmantošanas piemēri
EVA Eiropas tematiskie centri (ETC) un EIONET
ETC darbojas Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla ( EIONET ) ietvaros un sniedz atbalstu aģentūrai 
tās darba programmu īstenošanā. EVA slēdz partnerības pamatlīgumus ar konsorcijiem par katra ETC izveidi, 
jo partnerorganizācijām ir jāapkopo savas zināšanas, lai risinātu katru tematisko jautājumu. Lielākā daļa EVA 
partneru ir publiskā sektora struktūras, jo vides datu vākšana, novērtēšana un ziņošana galvenokārt tiek veikta 
šajā sektorā. Vairāk nekā 40 partneru izmaksu deklarāciju sagatavošana un vēlāk arī analīze prasa ievērojamas 
administratīvas pūles, taču tas ir jādara, jo dotācijas finansē, pamatojoties uz tiešajām attiecināmajām izmak -
sām. EVA varētu padziļināti izpētīt iespēju šādām dotācijām izmantot vienkāršotus izmaksu modeļus17.
Ar Frontex  veikto novērošanu no gaisa saistītās transportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksas
Frontex  finansē iesaistīto valstu veiktās zemes/jūras/gaisa pierobežas operācijas, izmantojot dotācijas. Viens 
no šo operāciju komponentiem saistīts ar novērošanu no gaisa. Dotāciju sistēma šādas novērošanas veikša -
nai ir balstīta uz tādu deklarēto transportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksu segšanu, kuras ietver galvenokārt 
izdevumus saistībā ar nolietojumu, tehnisko apkopi, degvielas iegādi un apkalpes atalgojumu par lidojuma 
stundu. Iesaistītās iestādes izmanto dažādas metodes, lai aprēķinātu un deklarētu savas tehniskās apkopes 
izmaksas un misiju izmaksas (jo īpaši apkalpes atalgojumu), un tādēļ šādu dotāciju pārvaldība ir īpaši neefektī -
va un apgrūtinoša.
17 Finanšu regulas 123. un 124. pants.5. izcēlums
25 Apsvērumi 
Nepilnīgi gada plānošanas dokumenti liedza pilnībā 
saskaņot aģentūru dotāciju darbības ar to pilnvarām un 
stratēģiskajiem mērķiem
Netika noteikti SMART  mērķi attiecībā uz koprezultātu un ietekmi
28 
Aģentūrām ir jāizstrādā daudzgadu un gada darba programmas, ietverot mērķus, 
paredzamos rezultātus un izpildes rādītājus18. Noteiktajiem mērķiem jābūt kon -
krētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, atbilstīgiem un ar noteiktiem termiņiem 
(SMART ), turklāt tiem jābūt saistītiem ar aģentūras darbības jomām19. Gada darba 
programmai jābūt saskaņotai ar daudzgadu darba programmu, un tajā jāiekļauj 
finansējamās darbības20. Ar dotācijām finansētajām darbībām noteikti jābūt cieši 
saistītām ar mērķiem, kas minēti aģentūru darba programmās21.
29 
Visās revidētajās aģentūrās jaunāko gada darba programmu (2013.–2015. gads) 
analīze parādīja, ka SMART  mērķi parasti nebija noteikti. Vairākumā gadījumu 
mērķi bija vai nu attiecīgajā gadā plānoto dotāciju darbību vispārīgs apraksts, vai 
arī vispārīgs tiešo rezultātu izklāsts. SMART  mērķu neesamība apdraudēja revidē -
to aģentūru spēju uzskatāmi parādīt, ka to dotāciju darbības ir saskaņotas ar to 
stratēģiskajiem mērķiem un dibināšanas regulās noteiktajām pilnvarām (piemē -
rus sk.  6. izcēlumā ).18 Finanšu pamatregulas 
32. pants.
19 Finanšu pamatregulas 
29. panta 4. punkts.
20 Finanšu pamatregulas 
32. panta 3. punkts.
21 Finanšu regulas 121. panta 
1. punkts.
26 Apsvērumi 
Gada darba programmās neskaidri formulētu mērķu piemēri
EIT gada darba programmās nav noteicis augsta līmeņa SMART  mērķus attiecībā uz plānotajiem uzla -
bojumiem inovācijas jomā
EIT gada darba programmā nebija noteicis nedz tādus augsta līmeņa SMART  mērķus inovācijas jomā, kurus 
plānots panākt, sinerģijā savienojot ZIK zināšanu trīsstūri (pētniecība, izglītība un inovācijas), nedz arī augsta 
līmeņa SMART  mērķus attiecībā uz pašreizējo ZIK ilgtspēju. Tādējādi gada darba programmas nenodrošinā -
ja to, ka ZIK uzņēmējdarbības plānu mērķi attiecībā uz dotācijām ir pilnībā saskaņoti ar EIT stratēģiskajiem 
mērķiem, kā arī mērķiem, kas noteikti Stratēģiskajā inovāciju programmā un programmā “Apvārsnis 2020”, un 
sekmē to sasniegšanu.
ECDC  gada darba programmās nav noteicis SMART  mērķus attiecībā uz savām regulārajām dotāciju 
darbībām
Kopš ECDC  2006. gadā no Komisijas pārņēma EPIET  programmu, tas ir veicis aptuveni 450 epidemiologu apmā -
cību un patlaban apmāca 12 epidemiologus gadā. Taču arī dalībvalstis ir veikušas epidemiologu apmācību, un 
ECDC  rīcībā nav datu par apmācīto speciālistu skaitu dalībvalstu līmenī. Tādējādi ECDC  Stratēģijā par apmācību 
sabiedrības veselības jomā (pieņemta 2015. gada jūnijā) nav noteikti atbilstīgi stratēģiskie mērķi ar noteiktiem 
termiņiem. ECDC  gada darba programmā nebija norādīts, kā ECDC  regulāri piešķirtās dotācijas apmācībām 
sabiedrības veselības jomā palīdz centram īstenot tā vispārējās pilnvaras un stratēģiskos mērķus attiecībā uz 
Eiropas epidemioloģisko uzraudzību, kā arī veicina tā spēju konstatēt un kontrolēt slimību uzliesmojumus.
Frontex  nav noteikusi kvantitatīvus mērķus un uzdevumus kopīgajām operācijām
Frontex  ir izstrādājusi darbības programmas katrai no kopīgajām operācijām, ko finansē ar dotācijām. Pēdējos 
gados aģentūrai uzdots veikt īpašas meklēšanas un glābšanas operācijas, reaģējot uz vairākkārtējām migrāci -
jas krīzēm, kas ietekmēja tās veikto plānošanu. Vairākumā darbības programmu, tostarp Frontex  trijās lielākajās 
programmās ( Hermes , Triton  un Poseidon Sea ), mērķi bija noteikti, taču tie nebija izmērāmi, kā arī neietvēra 
konkrētas mērķvērtības. Izmērāmu mērķu trūkums traucē izvērtēt kopīgo operāciju efektivitāti ilgtermiņā.6. izcēlums
27 Apsvērumi 
Finansēšanas lēmumi bija nepilnīgi
30 
Aģentūrām pirms uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus izteikšanas ir jāpieņem 
finansēšanas lēmums22. Ja šāds lēmums nav pieņemts, aģentūras gada darba 
programmās norāda plānoto dotāciju darbību mērķus, orientējošo summu un 
līdzfinansējuma maksimālo likmi23, un tādējādi gada darba programma ir juridiski 
pielīdzināma finansēšanas lēmumam24.
31 
Vairākumā gadījumu pārbaudītās aģentūras nebija pieņēmušas atsevišķus finan -
sēšanas lēmumus un gada darba programmās nebija iekļāvušas informāciju25, kas 
nepieciešama, lai šādas programmas varētu uzskatīt par spēkā esošiem finansēša -
nas lēmumiem aģentūru dotāciju darbību veikšanai (piemērus sk.  7. izcēlumā ).22 Finanšu pamatregulas 
68. panta 2. un 3. punkts.
23 Piemērošanas noteikumu 
188. pants.
24 Piemērošanas noteikumu 
94. pants un Finanšu 
pamatregulas 68. pants.
25 Gada darba programmās 
jānorāda, kuras no attiecīgajā 
gadā paredzētajām darbībām 
īsteno saskaņā ar partnerības 
pamatlīgumiem vai īpašiem 
dotāciju līgumiem, kā arī būtu 
jānorāda dotāciju veids, mērķi 
un paredzamie rezultāti, 
plānoto dotāciju darbību 
orientējošā summa un 
maksimālā līdzfinansējuma 
likme.
Tādu gada darba programmu piemēri, kuras nav uzskatāmas par spēkā esošiem 
finansēšanas lēmumiem
EVA 2013. gada darba programmā nebija norādīta orientējošā summa
EVA 2013. gadā noslēdza ar ETC partnerības pamatlīgumus uz četriem gadiem. Taču saistītajos plānošanas do -
kumentos (gada darba programmā, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus) nebija norādīta orientējošā summa.
EIT gada darba programmās nebija norādīta būtiska informācija par dotācijām ZIK
EIT gada darba programmās nebija norādīta būtiska informācija par plānotajiem īpašajiem dotāciju līgumiem 
ar ZIK attiecīgajā gadā, piemēram, maksimālās gada īpašo dotāciju summas katrai ZIK, ar to saistītie EIT gada 
mērķi, kā arī paredzamie rezultāti un rādītāji.7. izcēlums
28 Apsvērumi 
Kopumā aģentūras piešķīra dotācijas saskaņā ar 
noteikumiem, taču tika konstatētas nepilnības dažu 
dotāciju piešķiršanā, ekspertu atlasē un iekšējās 
kontroles procedūrās
Atsevišķos gadījumos dotāciju atlases un piešķiršanas 
procedūrās netika pilnībā ņemti vērā pamatprincipi, un nav 
novērsta interešu konflikta iespējamība
32 
Piešķirot dotācijas, kā arī piešķiršanas procedūrās iesaistīto ekspertu atlasē aģen -
tūrām jāievēro vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principi. Turklāt aģentū -
rām jānodrošina nepieciešamā aizsardzība pret iespējamo interešu konfliktu.
33 
Aģentūras, kuras izmantoja Finanšu regulā paredzētās dotāciju atlases un pie -
šķiršanas procedūras (piemēram, EVA, EFSA  un ECDC ), minētos principus bija 
ievērojušas. Nepilnības tika konstatētas gadījumos, kad aģentūras īstenoja īpašas 
ekspertu atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras, pamatojoties uz izņēmu -
miem, ko paredzēja dibināšanas regulas un pamatakts (piemēram, EIT un Frontex ).
Pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu neievērošanas 
risks
34 
Uz dotācijām attiecas pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi26. Aģen -
tūru veiktajām atlases un piešķiršanas procedūrām, kas noteiktas uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus, ir jānodrošina visiem pieteikumiem vienādi nosacījumi un 
dotācija jāpiešķir vispiemērotākajam priekšlikumam, pamatojoties uz uzaicināju -
mā iekļautajiem kritērijiem27. Uzaicinājumā skaidri jānošķir atlases un piešķiršanas 
kritēriji. Atlases kritērijiem jānodrošina iespēja novērtēt pieteikuma iesniedzēja 
finansiālās, profesionālās un praktiskās darbības spējas izpildīt ierosināto ar 
dotācijām finansēto darbību. Piešķiršanas kritērijiem jābūt tādiem, lai varētu 
izvērtēt iesniegtā priekšlikuma kvalitāti (ņemot vērā dotāciju darbības mērķus un 
prioritātes)28.
35 
Palāta konstatēja, ka Frontex  un EIT ir pieņēmuši procedūras, pamatojoties uz iz -
ņēmumiem, kas paredzēti to dibināšanas regulās. Šādas procedūras nenodrošina, 
ka aģentūras pilnībā ievēro pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principus 
(sk. papildu informāciju 8. izcēlumā ).26 Finanšu regulas 125. panta 
1. punkts.
27 Piemērošanas noteikumu 
203. panta 2. punkts un 
204. panta 1. punkts.
28 Finanšu regulas 132. pants un 
Piemērošanas noteikumu 202. 
un 203. pants.
29 Apsvērumi 
Uzaicinājuma procedūras, kuru pamatā ir dibināšanas regulās paredzētie 
izņēmumi
Frontex  divpusējās sarunās iesaista sarunu grupas
Frontex  saskaņā ar tās dibināšanas regulu neizsaka uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saistībā ar dotāciju 
piešķiršanu kopīgajām operācijām. Tā vietā aģentūra uz četriem gadiem slēdz tiešus partnerības pamatlī -
gumus ar iesaistīto valstu iestādēm. Katru gadu Frontex  struktūrvienība, kas atbildīga par operācijām, neofi -
ciāli izveido sarunu grupas un nosaka gada resursu apjomu, kas nepieciešams kopīgo operāciju īstenošanai 
nākamajā gadā. Pēc tam Frontex  rīko divpusējas sarunas ar iesaistītajām valstīm un nosaka savu ieguldījumu 
cilvēkresursu un tehniskā aprīkojuma ziņā. Frontex  sarunu grupām ir tiesības izteikt piekrišanu vai rīkot atkār -
totas sarunas par iesaistīto valstu ierosināto resursu apjomu. Taču ne direktors, ne valde nepieņēma lēmumu 
par grupu sastāvu vai par pieprasāmajiem resursiem. Turklāt ne direktors, ne arī valde oficiāli neiecēla sarunu 
grupu dalībniekus. Tādējādi procedūra, kuras rezultātā tiek piešķirtas īpašas dotācijas kopīgajām operācijām, 
pilnībā neatbilst pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principiem.
EIT procedūra ZIK noteikšanai
Kritēriji, kas noteikti 2014. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus attiecībā uz ZIK, bija balstīti uz EIT dibinā -
šanas regulas noteikumiem par ZIK atlasi un noteikšanu29. Taču šie kritēriji tika izmantoti gan kā atlases kritēriji 
(tehniskās, finansiālās un praktiskās darbības spējas), gan arī kā piešķiršanas kritēriji (ierosinātās inovāciju stra -
tēģijas kvalitāte un potenciāls), turklāt apakškritēriju līmenī tika konstatēta zināma pārklāšanās. Uzaicinājumā 
arī nebija norādītas robežvērtības, lai priekšlikumi sasniegtu uzklausīšanas posmu.
Izraugoties ZIK,  EIT valde ņem vērā ārējo novērtējumu, ko sniegusi ekspertu komisija, ziņojumu, kuru saga -
tavojusi komisija, kas sniedz galīgo ieteikumu, kā arī valdes veiktās trīs galveno ZIK kandidātu uzklausīšanas 
rezultātus. Attiecībā uz 2014. gada uzaicinājumu Palāta konstatēja, ka valdes veiktais novērtējums bija kvali -
tatīvs, taču netika veikta punktu skaitīšana. Turklāt nedz uzaicinājumā, nedz arī EIT iekšējās pamatnostādnēs 
nebija norādīts, kā valdei jāskaita punkti, kas iegūti no dažādo komisiju novērtējumu rezultātiem. Šādi trūku -
mi var ietekmēt vienlīdzīgu attieksmi pret kandidātiem un apdraudēt ZIK atlases un noteikšanas procedūras 
efektivitāti.
29 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi, 7. panta 
2. punkts (OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.).8. izcēlums
30 Apsvērumi 
Nav novērsta interešu konflikta iespējamība
36 
Izvēloties ārējos ekspertus, kas palīdz aģentūrai izvērtēt dotāciju pieteikumus, 
jāpievērš pienācīga vērība iespējamajam interešu konfliktam30. Ekspertu saraksts 
jāsagatavo pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību31.
37 
Palāta konstatēja, ka Frontex  un EIT nav pievērsuši pietiekamu vērību interešu 
konflikta iespējamībai (papildu informāciju sk.  9. izcēlumā ).30 Piemērošanas noteikumu 
204. panta 1. punkts. Sk. arī 
Palātas īpašo ziņojumu 
Nr. 15/2012 “Interešu konflikta 
pārvaldība revīzijai atlasītajās 
ES aģentūrās” ( http://eca.
europa.eu ).
31 Piemērošanas noteikumu 
287. pants.
Ekspertu iecelšana un interešu konflikta iespējamība
Frontex  nav atbilstīgas interešu konflikta novēršanas politikas
Lai gan visiem Frontex  darbiniekiem katru gadu ir jāparaksta interešu deklarācija, nav noteikta oficiāla prasī -
ba pirms dalības divpusējās sarunu grupās parakstīt deklarāciju par interešu konflikta neesamību. Tādējādi 
Frontex  nav ieviesusi atbilstīgu interešu konflikta novēršanas politiku attiecībā uz darbiniekiem, kuri piedalās 
sarunu grupu darbā.
Ekspertu iecelšana EIT
Lai izraudzītos ārējos ekspertus, kas izvērtē ZIK priekšlikumus un uzņēmējdarbības plānus, EIT piemēro tam 
saistošās Finanšu regulas 89. pantu, lai atkāptos no pienākuma izteikt uzaicinājumu paust interesi. Taču EIT nav 
pilnībā ieviesis iekšējās procedūras šīs atkāpes izmantošanas reglamentēšanai.
Praksē EIT izveidoja ekspertu bāzi, izmantojot citu ES iestāžu (galvenokārt Komisijas) ekspertu sarakstus un da -
tubāzes, kā arī, pamatojoties uz  EIT valdes un darbinieku ieteikumiem, izraudzījās personas, kas nebija iekļau -
tas šajos sarakstos. Zināšanu un inovāciju kopienu 2014. gada uzaicinājumā attiecībā uz vienu no galvenajiem 
ārējiem ekspertiem līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas tieši.
Iespējamo interešu konfliktu izvērtē EIT direktors un katrā gadījumā atsevišķi pieņem lēmumu par pasāku -
miem, lai no tā izvairītos. Netika iegūti pierādījumi tam, ka bija veikts efektīvs tādu situāciju novērtējums, kad 
viens eksperts vienlaikus veic vairākus uzdevumus un katrs no tiem ir saistīts ar iespējamu interešu konfliktu. 
Šādas nepilnības palielina iespējamību, ka var tikt pārkāpts diskriminācijas novēršanas un interešu konflikta 
nepieļaušanas princips.9. izcēlums
31 Apsvērumi 
Aģentūras kopumā panāca uzlabojumus dotāciju piešķiršanā 
un kontrolē, taču dažas nepilnības saglabājās
38 
Attiecībā uz maksājumiem jāveic ex ante  un ex post  kontrole, lai pārliecinātos 
par to, vai maksājumi atbilst piemērojamajiem noteikumiem un vai ir īstenots 
pareizas finanšu pārvaldības princips32. Attiecībā uz dotācijām, kuras pārsniedz 
noteiktās robežvērtības, obligāti jāizsniedz apliecinošs atzinums, ko par darbības 
finanšu pārskatiem sagatavojis apstiprināts un neatkarīgs ārējais revidents vai 
valsts ierēdnis33. Atmaksā tikai tādas izmaksas, kas noteikti radušās līdzekļu saņē -
mējam darbības īstenošanas laikā un kas ir norādītas darbības budžetā34.
Ex ante un ex post  pārbaudes
39 
Palāta sniedza atzinumus ar iebildēm par EIT un Frontex  2012. un 2013. gada 
pārskatos iekļautajiem darījumiem, jo netika veikta efektīva ex ante  un ex post  
pārbaude attiecībā uz dotāciju maksājumiem. Palāta formulēja līdzīgus apsvēru -
mus arī attiecībā uz EVA un ECDC , lai gan par šīm aģentūrām tika sniegti atzinumi 
bez iebildēm. Reaģējot uz šiem konstatējumiem, revidētās aģentūras ievērojami 
pastiprināja pārbaudes procedūras, kā arī pārskatīja ex post  pārbaužu politiku 
un revīzijas stratēģijas. Lai gan Palātas 2014. gada revīzijas atzinums attiecībā 
uz visām aģentūrām (atzinums balstīts uz finanšu un atbilstības revīzijām) bija 
formulēts bez iebildēm, tomēr tika novērotas nepilnības dotāciju maksājumu 
pārbaudes procedūrās. Pastāvošo sistēmas nepilnību konkrēti piemēri aprakstīti 
10. izcēlumā .32 Finanšu pamatregulas 
45. pants.
33 Piemērošanas noteikumu 
207. pantā noteikts, ka 
apliecinājumu sagatavo 
pasākumu dotācijām, kuru 
summa ir 750 000 EUR vai 
vairāk, un darbības dotācijām, 
kuru summa ir 100 000 EUR vai 
vairāk. Dažas aģentūras savos 
iekšējos politikas dokumentos 
ir noteikušas zemākas 
robežvērtības.
34 Finanšu regulas 126. pants.
32 Apsvērumi 
Citas iekšējās kontroles nepilnības
40 
Palāta novēroja, ka laikā no 2011. līdz 2014. gadam EIT parakstīja dotāciju līgumus 
caurmērā trīs mēnešus pēc kalendārā gada sākuma. 2015. gada dotāciju līgumu 
parakstīšana aizkavējās līdz 2015. gada jūnijam.
41 
EVA 2013. un 2014. gadā ar pieciem ETC parakstīja partnerības pamatlīgumus, 
kas būs spēkā līdz 2018. gadam. EVA nav nedz izstrādājusi, nedz arī publicējusi 
budžetu par visu partnerības pamatlīgumu darbības laiku. Attiecīgi nav noteikti 
arī nekādi finanšu ierobežojumi. Partnerības pamatlīgumu izmantošana, slēdzot 
īpašus dotāciju līgumus, tiek katru gadu uzraudzīta, tomēr netiek ierobežota.Piemēri attiecībā uz nepilnībām dotāciju ex ante  pārbaudes procedūrās
EVA
Kāds ETC iesniedza galīgo izdevumu deklarāciju par darbībām, kuru ietvaros viens partneris bija deklarējis 
izdevumus 180 000 EUR apmērā par gadu, kas beidzās 2013. gada 31. decembrī. Ex ante  pārbaudē tika konsta -
tētas kļūdas aprēķināšanas metodē, kuru izmantoja, lai aprēķinātu deklarētā partnera darbinieku bruto algu 
(vairāk nekā 40 % izdevumu nebija attiecināmi), taču izdevumus apmaksāja pilnā apmērā.
Frontex
Ievērojami atšķīrās dažādu iesaistīto dalībvalstu sniegtie ziņojumi to garuma, struktūras un satura ziņā attie -
cībā uz darbībām, kas veiktas gaisa robežas novērošanas, jūras robežas novērošanas vai sauszemes robežas 
novērošanas kopīgo operāciju laikā. Minēto atšķirību dēļ nebija iespējams veikt izmaksu deklarāciju efektīvu 
ex ante  pārbaudi.
ECDC
2014. gadā rīkoja ex post  pārbaudes par ECDC  2012. un 2013. gadā ar dotācijām finansētajām darbībām. Tika 
pārbaudītas sešas dotāciju darbības, kurās bija iesaistīti četri līdzekļu saņēmēji. Ex post  pārbaudē tika konsta -
tēts, ka par vienu no līdzekļu saņēmējiem nebija pieejami pietiekami pierādījumi, lai noteiktu darbības tiešās 
izmaksas. Patiesībā līdzekļu saņēmēja darbinieki bija iesaistīti vairākos projektos un netika izmantota laika uz -
skaites sistēma. Šāda situācija norāda uz to, ka jāturpina uzlabot ex ante  pārbaužu sistēmu, ņemot vērā ex post  
revīzijas rezultātus.10. izcēlums
33 Apsvērumi 
Lai gan dotācijas kopumā veicināja revidēto aģentūru 
politikas īstenošanu, aģentūras nebija izveidojušas 
atbilstīgas uzraudzības sistēmas, lai izvērtētu ar 
dotācijām finansēto darbību vispārējo efektivitāti, un 
ex post  novērtējumi vai nu netika sagatavoti, vai arī tie 
bija nepilnīgi
Galveno izpildes rādītāju trūkums
42 
Katras darbības mērķu sasniegšanu uzrauga, pamatojoties uz izpildes rādītā -
jiem35. Šos izpildes rādītājus iekļauj aģentūru gada darba programmās36 (rādītāju 
piemērus sk.  3. attēlā ).35 Finanšu pamatregulas 
29. panta 4. punkts.
36 Finanšu pamatregulas 
32. panta 3. punkts.3. attēlsIeguldījuma, tiešo rezultātu, koprezultāta un ietekmes rādītāju piemēri
Izmaiņas, ko rada darbības īstenošana. Koprezultāta rādītājus izmanto, lai noteiktu attiecīgās darbības tūlītējo ietekmi, un tie 
saistīti ar tiešajiem saņēmējiem.Piemēram, jaunu produktu un blakusproduktu skaits, kas radīti kā ZIK darbības tiešs koprezultāts, zināšanu pārņemšanas un nodošanas gadījumu skaits ZIK darbības rezultātā.Rezultāti, ko tieši rada vai nodrošina, izmantojot ES ﬁnansējumu, kas piešķirts darbībai/rīcībai. Tiešo rezultātu rādītāji ļauj uzraudzīt darbības gaidāmo nodevumu.Piemēram, akadēmisko mācību pakalpojumu iegāde universitāšu līmenī.Aģentūru un dotāciju saņēmēju līdzekļi, kas mobilizēti, lai sasniegtu aģentūru politikas mērķus.
Darbības galīgā un augstākā līmeņa ietekme (ilgtermiņā). Šie rādītāji pakļauti dažādu citu (ārējo) faktoru ietekmei. Ietekmes rādītāji parāda, kādam jābūt darbības/rīcības veiksmīgam iznākumam, ņemot vērā tā ietekmi uz ekonomiku/sabiedrību papildus darbības/rīcības tieši ietekmētiem faktoriem.Piemēram, ES inovācijas sistēmas darbības uzlabošana: iespējamie rādītāji cita starpā ir ES uzņēmumu ieviesto tirgus vadošo produktu skaits, pētniecības un attīstības bruto izdevumi ES, kā arī ārvalstu tiešo ieguldījumu neto ieplūde un izplūde.IEGULDĪJUMS
TIEŠIE
REZULTĀTI
KOPREZUL-
TĀTS
IETEKME
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm, kas sniegtas dokumentā “Programmas “Apvārsnis 2020” rādītāji: 
programmas “Apvārsnis 2020” rezultātu un ietekmes novērtējums”.
34 Apsvērumi 
43 
Lai gan revidētās aģentūras daudzgadu un gada darba programmās bija noteiku -
šas dažus ar tiešajiem rezultātiem saistītus pamata izpildes rādītājus attiecībā uz 
dotāciju darbībām, tās nebija noteikušas RACER37 galvenos izpildes rādītājus (GIR) 
attiecībā uz koprezultātu un ietekmi. Tāpēc tās nespēja uzraudzīt dotāciju darbī -
bu saskaņotību un efektivitāti vai mērīt sasniegto koprezultātu un ietekmi.
44 
Frontex  gada darba programmā bija iekļauti 38 izpildes rādītāji tās operāciju 
un darbību uzraudzībai, taču tikai daži rādītāji tika izmantoti ziņojumu sagata -
vošanai. Neviens no šādā veidā izmantotajiem GIR neļāva pienācīgi noteikt ar 
aģentūras dotācijām finansēto darbību efektivitāti. Lielais izpildes rādītāju skaits 
salīdzinājumā ar dažiem rādītājiem, ko faktiski izmanto, lai veiktu analīzi ziņo -
šanas nolūkā, apdraud  Frontex  uzraudzības un ziņojumu sniegšanas sistēmas 
efektivitāti.
45 
EIT vēl nav izveidojis visaptverošu vērtēšanas sistēmu ne savas darbības, ne arī 
ZIK darbību novērtēšanai, lai gan tas paredzēts gan EIT dibināšanas regulā, gan 
Regulā par programmu “Apvārsnis 2020”, gan arī EIT Stratēģisko inovāciju prog -
rammā38. EIT galvenie rezultatīvie rādītāji joprojām ir vairāk vērsti uz ieguldījumu 
vai tiešajiem rezultātiem nekā uz koprezultātu vai ietekmi. Tāpēc nav iespējams 
novērtēt zināšanu trīsstūra radītās sinerģijas ietekmi uz inovāciju.
Darbību ex post  novērtējumi vai nu nav veikti, vai arī tie ir 
nepilnīgi
46 
Lai uzlabotu efektivitāti un lēmumu pieņemšanu, aģentūrām jāveic svarīgāko 
darbību ex post  novērtējumi39. To darbību rezultātus, kurām finansējumu piešķir 
katru gadu, jāizvērtē vismaz reizi sešos gados40. Šajos novērtējumos jāanalizē 
daudzgadu dotāciju darbības rezultāti, kā arī atkārtotu ikgadēju dotāciju darbību 
rezultāti, lai pārbaudītu to atbilstību noteiktajiem mērķiem41.
47 
Taču revidētās aģentūras ne vienmēr ir veikušas ex post  novērtējumus, savukārt 
tās aģentūras, kas šādus novērtējumus ir veikušas, nav izmantojušas rezultā -
tus, lai uzlabotu veikto uzraudzību un ziņošanu par darbībām, kas finansētas ar 
dotācijām.37 Atbilstīgi (uz mērķi vērsti), 
apstiprināti, ticami, vienkārši 
un stabili izpildes rādītāji.
38 Regulas (EK) Nr. 294/2008 
7.a pants.
39 Finanšu pamatregulas 
29. panta 5. punkts, 
Piemērošanas noteikumu 
18. panta 3. punkts.
40 Piemērošanas noteikumu 
18. panta 3. punkta 
b) apakšpunkts.
41 Piemērošanas noteikumu 
18. panta 3. punkts.
35 Apsvērumi 
48 
EFSA  2013. gadā veica ex post  novērtējumu par tās piešķirto dotāciju un iepirkuma 
procedūru ietekmi. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, EFSA  ieviesa jaunas 
dotāciju koncepcijas, lai īstenotu savu zinātniskās sadarbības stratēģiju 2014.–
2016. gadam (sk. 18. punktu). Taču gada darba programmā joprojām bija noteikti 
tikai neskaidri dotāciju mērķi un pamata rādītāji, kas saistīti ar budžeta izpildi un 
tiešajiem rezultātiem (piemēram, uzņemto dotāciju saistību/samaksāto dotāciju 
attiecība gada beigās, apstiprināto zinātnisko tiešo rezultātu rādītāju skaits). Tā 
kā nebija noteikti būtiski un uz rezultātiem vērsti GIR, EFSA  nevarēja uzraudzīt 
tās iepriekš veikto dotāciju darbību efektivitāti un nevarēs izvērtēt ES pievienoto 
vērtību un efektivitāti saistībā ar savu jauno dotāciju shēmām.
49 
EVA valde 2012. gadā pieprasīja ex post  novērtējumu par ETC efektivitāti. Šajā 
novērtējuma tika uzsvērts, ka ir būtiski izmantot sinerģiju, lai panāktu efektivi -
tātes uzlabojumus tematiskajās jomās, kā arī tika norādīts uz to, ka arvien vairāk 
nepieciešama visaptveroša un integrēta vides datu analīze. Lai gan novērtējums 
nodrošināja zināmu pamatu tādu stratēģisko lēmumu pieņemšanai, kas skar turp -
mākās dotācijas (piemēram, ieteikums attīstīt specializētas EVA iekšējās IT spējas 
integrētai vides datu analīzei), tajā netika sniegts novērtējums par EVA un ETC 
darbību ietekmes izvērtēšanas sistēmām.
50 
Ex post  novērtējumiem jābūt pietiekami plašiem, lai tiktu izvērtēta stratēģisko 
mērķu sasniegšana. Gan Frontex , gan arī ECDC  trūkst datu un informācijas, ko 
sniedz dalībvalstis, lai abas aģentūras varētu veikt šādu izvērtēšanu. Turklāt abas 
aģentūras šo būtiski svarīgo jautājumu nebija atzinušas nedz ex post  novērtēju -
mos, nedz arī iekšējā analīzē. Tādējādi tās neizpildīja pienākumu noteikt būtiskus 
stratēģiskos mērķus attiecībā uz dotāciju darbībām, kā arī ieviest efektīvu (uz re -
zultātiem vērstu) uzraudzības un ziņošanas sistēmu ar būtiskiem un izmērāmiem 
GIR.
51 
Šādas situācijas ietekme uz ECDC  un Frontex  dotāciju darbībām ir izklāstīta 
1 1. izcēlumā .
36 Apsvērumi 
Nepilnīgu ex post  novērtējumu piemēri
Nespēja izvērtēt ECDC  dotāciju darbību efektivitāti
ECDC  pilnvaras ietver mācību programmu atbalstu un koordinēšanu, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai 
sagatavot pietiekamu skaitu apmācītu speciālistu, jo īpaši epidemioloģiskajā uzraudzībā un izmeklēšanā uz 
vietas, un attīstīt spēju noteikt pasākumus veselības aizsardzības jomā slimības uzliesmojumu kontrolei42.
Profesionāļu atzītā zinātniskajā literatūrā ieteiktais rādītājs ir viens epidemiologs uz 100 000 iedzīvotāju. 
Ņemot vērā to, ka ES ir vairāk nekā 500 miljoni iedzīvotāju, ir nepieciešami aptuveni 5000 epidemiologu. Ir no -
teikts, ka ECDC  un dalībvalstīm būtu jāapmāca aptuveni 500 speciālistu gadā. ECDC  rīcībā nav informācijas ne 
par faktisko gada laikā apmācīto speciālistu skaitu dalībvalstīs, ne arī par to epidemiologu skaitu, kuri pašlaik 
darbojas ES. Tādējādi ECDC  nespēj uzraudzīt ar dotācijām finansētās apmācību darbības efektivitāti.
Nespēja izvērtēt Frontex  dotāciju darbību efektivitāti
Frontex  koordinē kopīgās operācijas ar Šengenas zonas valstīm, ietverot arī palīdzības sniegšanu šīm valstīm, 
lai īstenotu cilvēku glābšanas operācijas jūrā.
Dažādu 2014. gadā īstenoto operāciju laikā Frontex  reģistrēja aptuveni 340 000 nelikumīgu Šengenas zonas 
robežas pārkāpēju. Dalībvalstis ir atbildīgas par robežas šķērsotāju statusa noteikšanu (persona, kurai piešķirts 
patvērums, atgriežamā persona, bēglis). Tomēr Frontex  un dalībvalstu datu apmaiņa šajā jautājumā ir nepietie -
kama. Līdz ar to nav iespējams izvērtēt Frontex  dotēto kopīgo operāciju efektivitāti.
42 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, 
9. panta 6. punkts (OV L 142,30.4.2004., 1. lpp.).11. izcēlums
37
 Secinājumi un ieteikumi
52 
Revīzija parādīja, ka dotācijas ne vienmēr ir bijis piemērotākais instruments, lai 
izpildītu aģentūru uzdevumus un sasniegtu politikas mērķus. Revīzijas laikā tika 
konstatēts arī, ka, izņemot gadījumus, kad piemēro īpašas dotāciju atlases proce -
dūras, kopumā aģentūras pārvaldīja dotācijas saskaņā ar noteikumiem. Lai gan 
dotācijas kopumā veicināja aģentūru politikas īstenošanu un sekmēja sadarbību 
ar dalībvalstu iestādēm, aģentūras plašāk neizvērtēja ES pievienoto vērtību un 
dotāciju darbību vispārējo efektivitāti. Turpmāk izklāstītie ieteikumi attiecas uz 
visām aģentūrām vai citām struktūrām, kas izmanto dotācijas vai apsver tādu 
iespēju nākotnē.
Dotāciju finansēšanas instrumenta atbilstīga 
izmantošana
53 
Lielākā daļa revidēto aģentūru nebija pienācīgi izvērtējušas, vai dotāciju finan -
sējums bija efektīvākais un lietderīgākais instruments konkrēta uzdevuma vai 
darbības izpildei (sk. 17.–19. punktu) un vai citi risinājumi, piemēram, publiskais 
iepirkums, pakalpojumu līmeņa līgumi vai sadarbības līgumi būtu bijuši piemē -
rotāki vai ekonomiski izdevīgāki (sk. 20.–23. punktu). Turklāt neefektivitāte ir 
novērota arī saistībā ar izvēlēto dotācijas piešķiršanas procedūru vai dotācijas 
veidu (sk. 24.–27. punktu).
1. ieteikums
Pirms dotāciju piešķiršanas aģentūrām jāizvērtē, vai 
dotācijas ir efektīvākais instruments. Kad vien tas ir pamatoti 
nepieciešams, jāizmanto vienkāršoti izmaksu modeļi un tiešā 
dotāciju piešķiršana.
Ja aģentūras izmanto dotāciju finansējumu konkrētai darbībai, šādai izvēlei 
jābūt pamatotai ar rūpīgu analīzi attiecībā uz aģentūras vajadzībām, stratēģis -
kajiem mērķiem, sasniedzamo ES pievienoto vērtību, iespējamajiem dotāciju 
saņēmējiem, kā arī nepieciešamo konkurences līmeni, lai nodrošinātu izmaksu 
efektivitāti. Aģentūrām pēc iespējas jāizmanto vienkāršoti izmaksu modeļi. Visos 
gadījumos, kad to pieļauj Piemērošanas noteikumu 190. pants, dotācijas jāpiešķir, 
neizsakot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumu (proti, tieši). Aģentūrām jānosaka 
skaidras pamatnostādnes un kritēriji, kas palīdzētu vadībai pieņemt lēmumu par 
visefektīvāko, lietderīgāko un ekonomiskāko instrumentu konkrēta uzdevuma vai 
darbības veikšanai.
Ieteikuma īstenošanas termiņš — cik drīz vien iespējams.
38 Secinājumi un ieteikumi 
Dotāciju darbību ikgadējā plānošana
54 
Revidēto aģentūru daudzgadu un gada darba programmās nebija noteikti kon -
krēti, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi mērķi attiecībā uz plānoto dotāciju 
darbību rezultātiem. Šis trūkums apdraud aģentūru spēju pielāgot ikgadējās 
dotāciju darbības to daudzgadu plānošanas dokumentu stratēģiskajiem mērķiem 
un to dibināšanas regulā paredzētajām pilnvarām (sk. 28. un 29. punktu). Minēta -
jās programmās bieži vien nebija iekļauta būtiska informācija par paredzētajiem 
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šādos gadījumos gada darba programma 
nav uzskatāma par derīgu finansēšanas lēmumu aģentūras dotāciju darbību veik -
šanai (sk. 30. un 31. punktu).
2. ieteikums
Aģentūru darba programmās jānorāda, kuras darbības 
paredzēts īstenot, izmantojot dotācijas, konkrētie mērķi un 
paredzamie rezultāti, kas tiks panākti, īstenojot dotāciju 
darbības, kā arī plānotie finanšu resursi un cilvēkresursi, kas 
nepieciešami šo dotāciju darbību īstenošanai.
Aģentūrām, izstrādājot gada darba programmas, jānosaka īpaši, uz rezultātiem 
vērsti mērķi dotāciju darbībām, kurām noteikti jābūt saskaņotām ar to stratēģis -
kajiem mērķiem un dibināšanas regulās noteiktajām pilnvarām. Lai gada darba 
programmu varētu uzskatīt par derīgu finansēšanas lēmumu, aģentūrai tajā 
jānorāda finanšu resursi un cilvēkresursi, kas apstiprināti dotāciju darbību īsteno -
šanai (budžeta postenis un apropriācijas), kā arī būtiska informācija par paredzēto 
uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus (atlases un piešķiršanas kritēriji, maksimālās 
dotācijas summas, maksimālā iespējamā līdzfinansējuma likme un laika grafiks). 
Ja tiek slēgti daudzgadu partnerības pamatlīgumi, attiecībā uz konkrētajām dotā -
cijām jānosaka gada prioritātes un paredzamie rezultāti.
Ieteikuma īstenošanas termiņš — 2018. gada darba programmu izstrāde.
39 Secinājumi un ieteikumi 
Dotāciju piešķiršanas procedūras
55 
Nepilnības tika konstatētas gadījumos, kad revidētās aģentūras īstenoja īpašas 
ekspertu atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras, pamatojoties uz izņēmu -
miem, ko paredzēja dibināšanas regulas ( EIT un Frontex ). Tādējādi pilnā mērā 
netika risināts risks, kādam pakļauti vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības un 
iespējama interešu konflikta novēršanas principi (sk. 34.–37. punktu).
3. ieteikums
Aģentūrām, kuras piemēro īpašas dotāciju piešķiršanas 
procedūras, jāievieš oficiālas iekšējās procedūras, kas 
nodrošina pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes 
principu ievērošanu un pasargā no iespējamā interešu 
konflikta.
Gadījumos, kad aģentūras dibināšanas regulā tiek pieļautas atkāpes no Finanšu 
regulas noteikumiem, aģentūrai jāievieš oficiālas iekšējās procedūras atkāpju īste -
nošanai. Iekšējām procedūrām jo īpaši jānodrošina:
— pārredzamība: aģentūras darbinieki, kuri iesaistīti dotāciju procedūrās, jāieceļ 
oficiāli, turklāt atbildīgajai iestādei (atbildīgajai amatpersonai/valdei) tiem 
jānosaka skaidras pilnvaras; visu būtisko lēmumu pamatā noteikti jābūt kon -
sensa ziņojumiem; attiecībā uz katru vērtēšanas posmu uzaicinājumā sniegt 
priekšlikumus jāpublicē gan pamatā esošie kritēriji, gan arī attiecīgā posma 
relatīvā punktu sistēma;
— vienlīdzīga attieksme pret kandidātiem: saskaņotas metodes un robežvērtī -
bas jāpaziņo visiem atlases komisijas/komitejas locekļiem; jānosaka skaidri 
nošķirti atbilstības, atlases un piešķiršanas kritēriji; jānosaka tādi atlases un 
piešķiršanas kritēriji, kas nav nedz pārāk konkrēti, nedz arī pārāk neskaidri; 
ārējos ekspertus nedrīkst iecelt tieši; attiecībā uz priekšlikumiem jānosaka 
robežvērtības, kas tiem ļauj sasniegt galīgo uzklausīšanas posmu, un tās 
jāpublicē uzaicinājumā;
— interešu konflikta novēršana: attiecībā uz ārējiem ekspertiem, aģentūru 
darbiniekiem un atlases un piešķiršanas procedūrās iesaistītajiem valdes 
locekļiem jāievieš oficiāla interešu konflikta novēršanas politika; tajā jāklasi -
ficē interešu konflikta problēmas, ņemot vērā vairāku nenozīmīgu interešu 
konflikta gadījumu kumulatīvo ietekmi, kā arī jānosaka efektīvi novēršanas 
pasākumi.
Ieteikuma īstenošanas termiņš — cik drīz vien iespējams.
40 Secinājumi un ieteikumi 
Ex ante  un ex post  pārbaudes
56 
Lai gan revidētās aģentūras ir uzlabojušas dotāciju piešķiršanas un uzraudzības 
procedūras, iekšējā kontroles sistēmā joprojām saglabājušās dažādas nepilnības 
(sk. 39.–41. punktu).
4. ieteikums
Aģentūrām jāstiprina pārbaudes sistēmas saistībā ar dotēto 
projektu īstenošanu.
Aģentūrām jānosaka tādas standarta ziņošanas prasības dotāciju saņēmējiem, 
kas nodrošinātu efektīvu un lietderīgu uzraudzības sistēmu. Ex post  pārbaužu 
rezultāti jāpārskata vismaz reizi gadā, lai noteiktu un risinātu iespējamās sistē -
miskās problēmas ex ante  pārbaužu sistēmā. Partnerības pamatlīgumos jānosaka 
maksimālās summas. Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, īpašie līgumi par 
atkārtotu dotāciju piešķiršanu, kā arī partnerības pamatlīgumi jānoslēdz pirms 
paredzētā dotāciju piešķiršanas termiņa.
Ieteikuma īstenošanas termiņš — cik drīz vien iespējams.
Galvenie izpildes rādītāji un ex post  novērtējumi
57 
Lai gan revidētās aģentūras darba programmās bija noteikušas dažus pamata 
izpildes rādītājus attiecībā uz dotāciju darbību tiešajiem rezultātiem, tās nebija 
noteikušas attiecīgos galvenos izpildes rādītājus attiecībā uz koprezultātu un ie -
tekmi. Turklāt tās vai nu nebija veikušas būtisku darbību ex post  novērtējumus vai 
arī nebija izmantojušas šos rezultātus, lai uzlabotu veikto uzraudzību un ziņošanu 
par darbībām, kas finansētas ar dotācijām. Nobeigumā jāpiebilst, ka dažos novēr -
tējumos nebija ņemts vērā dalībvalstu būtisku datu trūkums. Tādējādi aģentūras 
nevarēja uzraudzīt dotāciju darbību saskaņotību un efektivitāti, un ziņojumos ne -
bija pienācīgi atspoguļoti sasniegtie koprezultāti un ietekme (sk. 42.–51. punktu).
41 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums
Aģentūrām jāievieš dotāciju uzraudzības un ziņošanas 
sistēmas, pamatojoties uz galvenajiem izpildes rādītājiem, 
kas vērsti uz koprezultātu un ietekmi, kā arī pamatojoties uz 
ex post  novērtējuma rezultātiem.
Katram uz ietekmi un koprezultātu vērstajam mērķim, kas noteikts daudzgadu 
un gada darba programmās, aģentūrām jāizstrādā vismaz viens būtisks galvenais 
izpildes rādītājs attiecībā uz ietekmi un koprezultātu. Turklāt aģentūrām jāveic 
būtisku dotāciju darbību ex post  novērtējumi (tostarp par atkārtotām dotāciju 
darbībām, ko finansē katru gadu), ņemot vērā to, ka nepieciešami svarīgi dati un 
informācija no iesaistītajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu minēto darbību atbilstī -
bu noteiktajiem stratēģiskajiem mērķiem.
Ieteikuma īstenošanas termiņš — 2018. gada darba programmu izstrāde.
Šo ziņojumu 2016. gada 2. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs

42
 Pielikums PielikumsRevīzijas izlase — uzaicinājumi sniegt priekšlikumus (2013.–2015. gads)
Aģentūras 
nosau -
kumsProcedūras veids Nosaukums Dotācijas atsauceDotācijas 
budžets
(EUR)
EFSAUzaicinājums iesniegt 
priekšlikumusSaikne starp galveno mājlopu sugu seroloģisko preva -
lenci un Toxoplasma gondii  klātbūtni gaļāGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSAUzaicinājums iesniegt 
priekšlikumusDatu vākšana, ar ko atbalsta pesticīdu kumulatīvā 
novērtējuma grupu izveidiGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSAUzaicinājums iesniegt 
priekšlikumusBiomarķieri mikotoksīnu, galvenokārt dezoksiniva -
lenola, iedarbības konstatācijai — datu vākšana un 
sagatavošanaGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSAUzaicinājums iesniegt 
priekšlikumusPētījums par to, kāda ir ietekme uz sabiedrības 
veselību, kā arī administratīvā ietekme pārskatīto 
noteikumu projektam attiecībā uz materiāliem, kas ir 
saskarē ar pārtikuGP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSAUzaicinājums iesniegt 
priekšlikumusDati par tropāna alkaloīdu sastopamību pārtikā un 
barībāGP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSABez uzaicinājuma iesniegt priekš -
likumus, 190. panta 1. punkta 
c) apakšpunktsPartnerības pamatlīguma īstenošana: atbalsts pesticī -
du kumulatīvā apdraudējuma novērtējuma regulatīvai 
īstenošanai, parakstīts 2014. gada 15. decembrīGP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSABez uzaicinājuma iesniegt priekš -
likumus, 190. panta 1. punkta 
c) apakšpunktsDaudzgadu dotāciju līgumi ar kontaktpunktiemBEĻĢIJA, 2015. GADA LĪGUMI 
AR KONTAKTPUNKTIEM45 000
ECDCAtklāts uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumus, partnerības 
pamatlīgumsVakcinācijas programmu uzraudzība Eiropas Savienībā 
un EEZ/EBTA valstīs: informācijas apmaiņa darbības 
rezultātu uzlabošanaiGRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCIerobežots uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumus, partnerības 
pamatlīgumsEPIET  stipendiātu uzņemšana GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCAtklāts uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumus, partnerības 
pamatlīgumsEiropas references laboratoriju tīkls tuberkulozes 
ārstēšanai ( ERLTB-net ): tuberkulozes diagnostikas 
uzlabošana, zāļu iedarbības testēšana un koordinēša -
na Eiropas Savienības līmenīGRANT/2013/003 800 000 
ECDCUzaicinājums iesniegt priekšliku -
mus, partnerības pamatlīgumsEPIET  stipendiātu uzņemšana GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDCUzaicinājums iesniegt priekšliku -
mus, partnerības pamatlīgumsEPIET  stipendiātu uzņemšanas koordinēšana (Epide -
mioloģijas un sabiedrības veselības mikrobioloģija 
(EUPHEM ))GRANT/2014/002 3 000 000 
EVAUzaicinājums iesniegt priekšliku -
mus, partnerības pamatlīgumsEiropas Tematiskais centrs — pilsētas, zemes izman -
tošana un augsne, 2015.–2018. gadsEEA/NSV/14/001-ETC/ULS Neattiecas
EVAUzaicinājums iesniegt priekšliku -
mus, partnerības pamatlīgumsEiropas Tematiskais centrs — atkritumi un materiāli 
zaļajā ekonomikā, 2014.–2018.  gadsEEA/IEA/13/003-ETC/WMGE Neattiecas
EITUzaicinājums iesniegt priekšliku -
mus, partnerības pamatlīgumsZIK — veselīgs dzīvesveids un aktīva novecošana Neattiecas Neattiecas
EITUzaicinājums iesniegt priekšliku -
mus, partnerības pamatlīgumsZIK — izejmateriāli Neattiecas Neattiecas
Frontex  neizsaka uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Frontex  katru gadu organizē tiešas sarunas ar iesaistīto valstu iestādēm par nākamā gada prasībām 
attiecībā uz cilvēkresursiem un tehnisko aprīkojumu.
43 Pielikums PielikumsRevīzijas izlase — dotāciju maksājumi (2013.–2015. gads)
Aģentūras 
nosau -
kumsOficiālais 
budžeta 
postenisFinan -
sējuma 
avotsDarī -
juma 
gadsMaksājuma veids Dotāciju saņēmējsApstiprinātā 
maksājuma 
summa
(EUR)
EFSA B3-010 C1 2013 Galīgais maksājumsOSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUNGSSI -
CHERHEIT GMBH (AUSTRIJAS VESELĪBAS UN PĀRTIKAS NEKAITĪGU -
MA AĢENTŪRA)57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 Galīgais maksājumsNEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL (VALSTS PĀRTIKAS 
ĶĒDES NEKAITĪGUMA BIROJS)327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 Galīgais maksājumsISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32160,00
EFSA B3-010 C1 2014 Galīgais maksājumsINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE / WETENSCHAPPELIJK 
INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT FUR 
VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 Galīgais maksājums STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 Galīgais maksājums LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE 45  787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 Galīgais maksājumsELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA (SOMIJAS PĀRTIKAS 
NEKAITĪGUMA IESTĀDE EVIRA )54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 Priekšfinansējums ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Galīgais maksājums ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 PriekšfinansējumsNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 Galīgais maksājumsNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Galīgais maksājums MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Galīgais maksājums INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Galīgais maksājums INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 Galīgais maksājums LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 Galīgais maksājumsSMITTSKYDDSINSTITUTET SMI  (ZVIEDRIJAS INFEKCIOZO SLIMĪBU 
KONTROLES INSTITŪTS)100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Galīgais maksājums NĪDERLANDES KARALISTE 149  6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 Galīgais maksājumsRADIOAKTĪVO, ĶĪMISKO UN VIDES APDRAUDĒJUMU VESELĪBAS 
AIZSARDZĪBAS AĢENTŪRAS AIZSARDZĪBAS PRET RADIĀCIJU 
NODAĻA200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 Galīgais maksājums LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Galīgais maksājums NORVĒĢIJAS SABIEDRĪBAS VESELĪBAS INSTITŪTS 71129,00
EVA B3-331 C8 2013 Galīgais maksājumsRIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU (VALSTS 
SABIEDRĪBAS VESELĪBAS UN VIDES INSTITŪTS)644 948,90
EVA B3-332 C8 2013 Galīgais maksājumsCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA 
(ČEHIJAS VIDES INFORMĀCIJAS AĢENTŪRA)420 000,00
EVA B3-334 C8 2013 Galīgais maksājums UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
EVA B3-336 C8 2013 Galīgais maksājumsCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
44 Pielikums 
Aģentūras 
nosau -
kumsOficiālais 
budžeta 
postenisFinan -
sējuma 
avotsDarī -
juma 
gadsMaksājuma veids Dotāciju saņēmējsApstiprinātā 
maksājuma 
summa
(EUR)
EVAB03540-
R0-GISCR0 2013 Galīgais maksājumsRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUAGENTS -
CHAP MIN VOLKS44 290,00
EVA B3-331 C1 2013Starpposma 
maksājumsNĪDERLANDES KARALISTE 1 505 000,00
EVA B3-333 C1 2013Starpposma 
maksājumsMUSEUM NATIONAL D’HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EVA B3-331 C8 2014 Galīgais maksājums NĪDERLANDES KARALISTE 2 070 068,76
EVA B3-332 C8 2014 Galīgais maksājumsCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA  
(ČEHIJAS VIDES INFORMĀCIJAS AĢENTŪRA)1 460 000,00
EVA B3-333 C8 2014 Galīgais maksājums MUSEUM NATIONAL D’HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
EVA B3-334 C8 2014 Galīgais maksājums UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
EVA B3-336 C8 2014 Galīgais maksājumsCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
CMCC603 169,26
EVA B3-436 R0 2014 Galīgais maksājums AGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO  (HORVĀTIJAS VIDES AĢENTŪRA) 51 972,00
EVA B3-436 R0 2014 Galīgais maksājums VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA 121 093,00
EVA B3-436 R0 2013 Priekšfinansējums Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra 15 755,00
EVA B3-436 R0 2013Starpposma 
maksājumsLatvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra 15 755,00
EVA B3-436 R0 2014 Galīgais maksājums Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra 7  87 7, 0 0
EVA B3-436 R0 2013 Priekšfinansējums Norvēģijas Mežu un ainavu institūts 142 676,00
EVA B3-436 R0 2014Starpposma 
maksājumsNorvēģijas Mežu un ainavu institūts 142 676,00
EVA B3-436 R0 2015 Galīgais maksājums Norvēģijas Mežu un ainavu institūts 16344,00
EIT B3-000 C1 2013 Galīgais maksājums KIC INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Galīgais maksājums EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013Starpposma 
maksājumsASSOCIATION CLIMATE-KIC 3 128 841,53
EIT B3-000 C1 2013 Galīgais maksājums ASSOCIATION CLIMATE-KIC 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 Galīgais maksājums KIC INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 Galīgais maksājums EIT ICT LABS IVZW 39 241 064,71
EIT B3-000 C1 2014 Galīgais maksājums KIC INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 Galīgais maksājums ASSOCIATION CLIMATE-KIC 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013 Priekšfinansējums Islandes krasta apsardze 2 91  217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014 Galīgais maksājums Islandes krasta apsardze 305 048,95
Frontex A-3050 C1 2014 Galīgais maksājumsMinistero dell’Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, 
Direzione Centrale dell’Immigrazione e della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014 Priekšfinansējums Imigrācijas un naturalizācijas dienests 23 940,00
Frontex A-3050 C8 2015 Galīgais maksājums Imigrācijas un naturalizācijas dienests 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014 Priekšfinansējums Somijas robežsardze 187 088,79Pielikums
45 Pielikums PielikumsAģentūras 
nosau -
kumsOficiālais 
budžeta 
postenisFinan -
sējuma 
avotsDarī -
juma 
gadsMaksājuma veids Dotāciju saņēmējsApstiprinātā 
maksājuma 
summa
(EUR)
Frontex A-3010 C8 2015 Galīgais maksājums Somijas robežsardze 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 Galīgais maksājums Ungārijas Galvenā policijas pārvalde 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014 Galīgais maksājums Federālā iekšlietu ministrija 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 Galīgais maksājums POLIJAS REPUBLIKA 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013 Galīgais maksājums NĪDERLANDES KARALISTE 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 Galīgais maksājums PORTUGĀLES REPUBLIKA 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 Galīgais maksājums ITĀLIJAS REPUBLIKA 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 Galīgais maksājums SPĀNIJAS KARALISTE 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 Galīgais maksājums GRIEĶIJAS REPUBLIKA 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 Galīgais maksājums ŠVEICES KONFEDERĀCIJA 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013 Galīgais maksājums AUSTRIJAS REPUBLIKA 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 Galīgais maksājums NORVĒĢIJAS KARALISTE 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 Galīgais maksājums NĪDERLANDES KARALISTE 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 Galīgais maksājums ITĀLIJAS REPUBLIKA 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 Galīgais maksājums SPĀNIJAS KARALISTE 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 Galīgais maksājums VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014Starpposma 
maksājumsITĀLIJAS REPUBLIKA 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014 Galīgais maksājums PORTUGĀLES REPUBLIKA 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 Galīgais maksājums GRIEĶIJAS REPUBLIKA 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 Galīgais maksājums ISLANDES REPUBLIKA 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 Galīgais maksājums SPĀNIJAS KARALISTE 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014 Galīgais maksājums SPĀNIJAS KARALISTE 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 Galīgais maksājums LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE 4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 Galīgais maksājums ITĀLIJAS REPUBLIKA 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 Galīgais maksājums SPĀNIJAS KARALISTE 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 Galīgais maksājums ITĀLIJAS REPUBLIKA 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 Galīgais maksājums SOMIJAS REPUBLIKA 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 Galīgais maksājums UNGĀRIJAS REPUBLIKA 74 997 ,35
46 Komisijas un EIT atbilde
Kopsavilkums
IV
Turpmāk sniegtas EIT un Komisijas atbildes uz pieciem ieteikumiem.
Apsvērumi
19
Ievērojot 2011. gadā veiktā izvērtējuma ieteikumus, EIT 2012. gadā izstrādāja un uzsāka Rādītāju novērtēšanas 
sistēmu (RNS), lai atbalstītu uz rezultātiem orientētu EIT stratēģijas īstenošanas pārraudzību. Kā daļa no RNS zinā -
šanu un inovāciju kopienas (ZIK) iepriekšējo rādītāju novērtējums konkurētspējīgā pārskata mehānismā ir pamatots 
papildus citiem elementiem uz šādu sešu pamata galveno darbības rādītāju (GDR) rezultātu salīdzinājumu starp ZIK: 
1) EIT izglītības programmu pievilcīgums; 2) absolventu skaits ar EIT grādiem; 3) inkubētās uzņēmējdarbības idejas; 
4) radītie jaundibinātie uzņēmumi / atdalījušies uzņēmumi; 5) zināšanu nodošana/pieņemšana; 6) jauni vai uzlaboti 
produkti/pakalpojumi/procesi.
Tādējādi EIT aktīvi izmanto pamata galvenos darbības rādītājus salīdzinājumam starp ZIK, jo īpaši kā daļu no ikga -
dējā uz konkurenci balstītā finansējuma piešķiršanas procesa.
Tomēr EIT pašreiz strādā pie savas pārraudzības sistēmas uzlabošanas. Sperot svarīgu soli šajā virzienā, EIT valde 
2015. gada 3. decembrī pieņēma visaptverošu jaunu Pārraudzības stratēģiju.
20
Attiecībā uz EIT ir svarīgi uzsvērt, ka gan “ finansēšanas rīka izvēli ”, gan tematiskās jomas, kurās EIT ir jāuzsāk uzaici -
nājumi iesniegt priekšlikumus, strikti regulē ar EIT dibināšanas regulu1, EIT finanšu regulu un Stratēģisko inovāciju 
programmu2. Tematisko jomu atlase bija pamatota uz iepriekšēju novērtējumu, kuru veica Eiropas Komisijas Kopīgās 
pētniecības centrs — Perspektīvo tehnoloģiju pētījumu institūts, kurš arī secināja, ka dotāciju finansējums ir vispie -
mērotākā īstenošanas metode3.
Visbeidzot, EIT dibināšanas regulas 14. panta 2. punkts un EIT finanšu regulas 90. panta 2. un 3. punkts neparedz 
iespēju EIT manevrēt, lai apsvērtu EIT piešķirto dotāciju ZIK aizstāšanu ar citām izvēlēm, piemēram, valsts iepirkumu 
vai pakalpojuma līmeņa vienošanos, kā to iesaka palāta.
1 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 294/2008, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1292/2013.
2 Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1312/2013/ES.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
47 Komisijas un EIT atbilde
29
Lai gan EIT gada darba programmā nav iekļauti detalizēti darbības mērķi, uzdevumi, rādītāji un plānotie rezultāti, 
kurus ZIK ir jāsasniedz, tos ZIK pašas ir noteikušas savos gada uzņēmējdarbības plānos, pamatojoties uz ZIK autono -
miju, kas ir noteikta EIT dibināšanas regulas 6. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Veicot ikgadējo dotāciju piešķiršanas 
procesu, EIT pārbauda, vai ZIK gada darbības mērķi, kas sniegti gada uzņēmējdarbības plānos, sekmē ZIK daudzgadu 
stratēģijas, kuras ir izklāstītas ZIK stratēģiskajā programmā, kas ir daļa no partnerības pamatnolīguma, kurš noslēgts 
ar EIT. Šī novatoriskā pieeja ar nolūku ir atšķirīga no citām programmām, un tā jāuztver kā viena no EIT stiprajām 
pusēm, jo tā ļauj izmantot efektīvu decentralizētu pieeju inovācijām.
ZIK daudzgadu stratēģijas ir saskaņotas ar EIT stratēģiskajiem mērķiem EIT kārtējā trīsgadu darba programmā, jo EIT 
trīsgadu darba programmas III pielikumā ir ietverts katras ZIK turpmākais redzējums, stratēģiskie mērķi un galvenās 
prioritātes. Visbeidzot, EIT trīsgadu darba programma ir pamatota uz EIT Stratēģisko inovācijas programmu.
Lai iegūtu sīkāku aprakstu par EIT mērķiem un plānotajām darbībām saistībā ar ZIK finansiālo ilgtspēju, lūdzu, skatīt 
EIT 2016. gada darba programmas 21. lappusi4.
Tomēr EIT pašlaik tiecas izstrādāt uz ietekmi pamatotus GDR, lai labāk varētu izvērtēt ZIK sasniegtos inovāciju uzla -
bojumus. Turklāt EIT plāno arī sagatavot īpašus GDR, ar kuriem izvērtēt rezultātus zinību triādes integrācijā. Vēl EIT 
piekrīt turpmāk savās gada darba programmās iekļaut plašāku ar dotācijām saistītu informāciju.
31
EIT uzskata, ka tā gada darba programmā jau ir iekļauta informācija, kas vajadzīga, lai pieņemtu pamatotu lēmumu 
par finansēšanu.
Jo īpaši  EIT gada darba programmas 5.2. sadaļā ir iekļauta maksimālā globālā gada dotāciju summa, kuru piešķirt 
ZIK, un maksimālais iespējamais līdzfinansējuma līmenis. Gada darba programmā ir ietverti arī EIT gada mērķi, 
plānotie rezultāti un rādītāji. Attiecībā uz ZIK detalizēti darbības mērķi, uzdevumi, rādītāji un plānotie rezultāti ir 
noteikti to gada uzņēmējdarbības plānos, un EIT tos ir apstiprinājis un pārbaudījis kā daļu no dotāciju piešķiršanas 
procesa.
Tomēr EIT piekrīt turpmāk savās gada darba programmās iekļaut plašāku ar dotācijām saistītu informāciju, tādu kā 
ZIK galvenie gada mērķi, plānoto darbību un rīcību tematiskās jomas.
33
Skatīt EIT un Komisijas atbildes uz 35. un 37. punktu.
35
Ar savām procedūrām, ar kurām īsteno atbrīvojumus EIT finanšu regulā, EIT ir aizsargājis pārredzamības un vienlīdzī -
gas attieksmes principus. EIT joprojām apņemas turpināt uzlabot savu procedūru efektivitāti un lietderīgumu.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
48
Uzaicinājums ZIK iesniegt priekšlikumus nav vienlīdzīgs ar dotācijas piešķiršanu, tāpēc to nevar salīdzināt ar šo 
procesu, kā uz to norāda palāta. Tas ir tikai viens no soļiem, kuri noved pie partnerības pamatnolīguma piešķiršanas. 
Pēc ZIK atlases ir uzsākšanas posms, kad nosaka un pārbauda piešķiršanas kritērijus; tikai pēc tam notiek partnerī -
bas pamatnolīguma piešķiršana. Pēc tam piešķir dotācijas, ievērojot atsevišķas procedūras, kuras regulē ar citiem 
noteikumiem.
EIT ir vēl vairāk uzlabojis savus procesus un 2015. gada 5. oktobrī publicējis pārskatītu kritēriju kopumu 2016. gada 
uzaicinājumam ZIK iesniegt priekšlikumus. Kā norādīts publicētajā dokumentā, katru no trīs kritērijiem, kurus valde 
lietos, vērtēs ar maksimums 10 punktiem, tāpēc augstākais vērtējums, kuru var iegūt uzklausīšanas sēdē, ir 30 pun -
kti. Valdes novērtējumu aprēķinās kā vidējo no valdes locekļu individuālajiem vērtējumiem. Valdes uzklausīšanas 
sēdes laikā iegūto punktu summu pievienos punktiem, kuri iegūti no ekspertu grupas tehniskā novērtējuma posmā. 
Priekšlikumu, kurš saņems visaugstāko punktu skaitu no maksimums 130 punktiem, atlasīs EIT valde (viens priekšli -
kums uz vienu tematisko jomu).
Visbeidzot, pēc gūtās mācības no 2014. gada uzaicinājuma ZIK iesniegt priekšlikumus un tāpēc, lai vienkāršotu pro -
cesu, 2016. gada uzaicinājumam ZIK iesniegt priekšlikumus galīgais ieteikumu panelis vairs nepastāv.
EIT uzskata, ka pārskatītā procedūra, kuru lietos 2016. gada uzaicinājumā ZIK iesniegt priekšlikumus, ir pilnībā pārre -
dzama un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem potenciālajiem priekšlikumu iesniedzējiem.
37
EIT ir pietiekami risinājis iespējamo interešu konflikta jautājumu.
Ir svarīgi norādīt, ka no 15 ieceltajiem ekspertiem ZIK priekšlikumu novērtēšanas ietvaros tikai vienu galveno 
ekspertu iecēla tieši. Tas bija vajadzīgs, jo, lai veiktu uzdevumu, bija jāizpilda īpašas prasības, jo īpaši bija nepiecieša -
mas padziļinātas zināšanas par EIT-ZIK modeli, plašs skatījums un praktiska sapratne par vispārējiem Eiropas inovā -
ciju mērķiem, kā arī pieredze un praktiska sapratne par akadēmisko, pētniecības un uzņēmējdarbības vidi. Turklāt 
attiecībā uz šo ekspertu pienācīgi veica interešu konflikta pārbaudi.
Atlasot ārējos ekspertus ZIK priekšlikumu novērtēšanai 2014. gada ZIK uzaicinājumā, EIT rūpīgi izvērtēja katru 
iespējamā interešu konflikta gadījumu, ievērojot būtiskos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteikumus, un veica 
piemērotos pasākumus. EIT izvērtējums un pasākumi ir pienācīgi pamatoti un dokumentēti. Jo īpaši, lai ekspertu 
atlasē risinātu potenciālos interešu konflikta gadījumus,  EIT pieņēma sīki izstrādātas iekšējās procedūras, ievērojot 
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” standarta noteikumus. Pamatojoties uz to, veiktie pasākumi ietvēra gan pilnīgu 
ekspertu izslēgšanu no procesa, gan daļēju izslēgšanu atkarībā no apzinātā riska un interešu konflikta līmeņa. Tomēr 
EIT apņemas uzlabot ekspertu atlases procesa efektivitāti un lietderīgumu 2016. gada uzaicinājumam ZIK iesniegt 
priekšlikumus. Atbilstoši Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta konkrētajiem ieteikumiem EIT jau laikus izveidos īpašu 
EIT potenciāli piemēroto ekspertu sarakstu, pamatojoties uz ekspertu profiliem, kuri atbilst pieprasījumam, un 
ekspertu atlases procesā iesaistīs iepirkuma speciālistu. Šī uzticības persona atbalstīs arī agrīnu interešu konflikta 
novēršanu, nosakot, kad iespējams, jebkuras līgumiskas attiecības ar galvenajiem spēlētājiem attiecīgajās ZIK jomās.Komisijas un EIT atbilde
49
40
Ņemot vērā EIT budžeta gada raksturu un faktu, ka ES budžetu parasti nepieņem agrāk par decembra vidu, dotā -
ciju nolīgumus vienam noteiktam gadam nevar parakstīt pirms konkrētā gada 1. janvāra. Šo jautājumu pirmo reizi 
Eiropas Revīzijas palāta uzsvēra savā īpašajā gada ziņojumā par 2011. finanšu gadu un EIT sniedza savus komentārus. 
EIT apņēmās samazināt plaisu starp ZIK uzņēmējdarbības plānos paredzēto rīcības uzsākšanas datumu un dotāciju 
nolīgumu parakstīšanas datumu. Šo centienu rezultātā 2013. un 2014. gada dotāciju nolīgumus ar trīs ZIK attiecīgi 
parakstīja 2013. un 2014. gada februārī.
2015. gads bija izņēmums, jo ZIK lūdza pagarināt jaunā partnerības pamatnolīguma piemērošanu, lai vairāk noskaid -
rotu, kā tās ietekmēs konkrētie noteikumi starp EIT, ZIK un Eiropas Komisiju, ievērojot atbilstību pamatprogrammas 
“Apvārsnis 2020” noteikumiem. Turklāt, tā kā bija vajadzīgas juridiskas konsultācijas, iepriekšējā jauno dotāciju 
nolīgumu apstiprināšana notika ilgāk nekā parasti. Sākot no 2016. gada, EIT atkal sagaida laicīgu dotāciju nolīgumu 
parakstīšanu, kad jau būs ieviesti jaunie partnerības pamatnolīgumi, tas ir, vēlā nolīgumu parakstīšana 2015. gadā 
bija tikai vienreizējs gadījums.
45
EIT valde 2015. gada 3. decembrī pieņēma EIT Pārraudzības stratēģiju, ar kuru vērtēs datus pamatprogrammai 
“Apvārsnis 2020” attiecībā uz EIT ietekmi caur tā un ZIK darbībām un attiecībā uz ZIK rezultātiem.
Turklāt EIT plāno ieviest pārskatītu pārraudzības programmu, “ kas orientēta uz rezultātiem un ietekmi ”, kā tas pare -
dzēts EIT trīsgadu darba programmā 2015.–2017. gadam. EIT 2015. gadā uzsāka konsultēšanos, lai izstrādātu uz 
ietekmi pamatotus GDR, un izveidoja darba grupu, lai risinātu šo konkrēto jautājumu; ir plānots, ka darba grupa 
savu darbu beigs 2016. gadā. Turklāt EIT plāno arī sagatavot īpašus GDR, ar kuriem izvērtēt rezultātus zinību triā -
des integrācijā. EIT pārskatīs Rādītāju novērtēšanas sistēmu un tās pamatā esošos pamata GDR, pamatojoties uz šo 
2016. gada GDR pārskata rezultātu.
47
Saskaņā ar EIT dibināšanas regulas 16. panta 2. punktu pirmo EIT izvērtēšanu veica 2011. gadā, nākamo izvērtēšanu 
veiks līdz 2016. gada beigām.
Secinājumi un ieteikumi
53
Skatīt EIT un Komisijas atbildes uz 17.–19., 20.–23. un 24.–27. punktu.
1. ieteikums. EIT attiecīgā gadījumā pieņem šo ieteikumu.
EIT pieņem norādīto ieteikuma daļu: “ Aģentūrai būtu jāizmanto vienkāršotu izmaksu izvēles, tiklīdz tas ir iespējams” . 
Pārējā ieteikuma daļa uz EIT neattiecas mūsu atbildēs izskaidroto iemeslu dēļ.
54
Skatīt EIT un Komisijas atbildes uz 28.–29. un 30.–31. punktu.
2. ieteikums. EIT pieņem šo ieteikumu.
EIT piekrīt turpmāk savās gada darba programmās iekļaut plašāku augsta līmeņa ar dotācijām saistītu informāciju 
par EIT mērķiem. Tomēr detalizētus darbības mērķus, uzdevumus, rādītājus un plānotos rezultātus, kurus ZIK ir jāsa -
sniedz, turpinās noteikt ZIK savos gada uzņēmējdarbības plānos saskaņā ar EIT dibināšanas regulas 6. panta 2. pun -
kta d) apakšpunktu, un tie gada darbības programmā nebūs iekļauti.Komisijas un EIT atbilde
50
55
Skatīt EIT un Komisijas atbildes uz 34.–37. punktu.
3. ieteikums. EIT daļēji pieņem šo ieteikumu.
EIT pieņem ieteikumu, izņemot norādīto teikumu: “ Nedrīkst iecelt ārējos ekspertus tieši ”. Pienācīgi pamatotos un izņē -
muma gadījumos EIT ir jābūt iespējai iecelt ekspertus tieši.
56
Skatīt EIT un Komisijas atbildes uz 39.–41. punktu.
4. ieteikums. EIT daļēji pieņem šo ieteikumu.
EIT pieņem ieteikumu, izņemot norādīto teikumu: “ Partnerības pamatnolīgumā jābūt norādītai maksimālajai sum -
mai ”. Nav lietderīgi vai saprātīgi septiņu gadu partnerības pamatnolīgumiem iepriekš norādīt maksimālās dotāciju 
summas.
5. ieteikums. EIT pieņem šo ieteikumu.Komisijas un EIT atbilde
51 ECDC  atbilde
Kopsavilkums
I
ECDC  atzinīgi novērtē Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu.
Par ziņojuma daļām, kuras attiecas uz ECDC , centrs vēlētos izteikt turpmāk minētās piezīmes.
Apsvērumi
17
Pirms jaunu projektu uzsākšanas ECDC  veic sistemātisku iespēju un vērtību izpēti, ko uzskata par iepriekšēju novēr -
tējumu. Katru gadu pirms projektu iekļaušanas gada darba programmā iespēju un vērtību izpēti pārskata. Nākotnē 
iespēju un vērtību izpēti vēl vairāk uzlabos, lai nodrošinātu, ka tā pilnībā aptver visus minētos aspektus.
23
Lai gan ECDC  uzskata, ka dotāciju finansēšanas mehānisms bija vispiemērotākais, lai finansētu VENICE III  un ERLTB-
Net (Eiropas References laboratoriju tīkla tuberkulozei) projektus, ECDC  piekrīt, ka lēmumu par dotāciju mehānisma 
izmantošanu varēja dokumentēt labāk. Turpmākajos darba plānos ECDC  labāk pamatos iemeslus šī konkrētā finansē -
šanas mehānisma izmantošanai katrā individuālā gadījumā.
25
Pieeju, kas ietvēra pilnu novērtējumu, uzskatīja par vispiemērotāko veidu, lai piešķirtu EPIET  (Eiropas Epidemioloģis -
kie intervences pasākumu) dotācijas ES labuma guvējiem, tajā pašā laikā nodrošinot pārredzamību un vienlīdzīgu 
attieksmi. 2015. gadā kā daļu no sava iekšējā pārskatīšanas procesa ECDC  Iekšējā iepirkumu, dotāciju un līgumu 
komiteja ( CPCG ) noteica iespējas vienkāršot procesu, tajā pašā laikā saglabājot pārredzamību un vienlīdzīgu attiek -
smi. Viena no šīm iespējām, kuru noteica un atlasīja piemērošanai 2016. gadā, ir iespēja piešķirt dotācijas tieši. Vēlāk 
to apstiprināja Eiropas Revīzijas palāta (ERP). Kopš 2016. gada janvāra īsteno jauno partnerības pamatnolīgumu, 
ievērojot tiešo dotāciju piešķiršanas procedūru.
29
Pēc sabiedrības veselības apmācības stratēģijas pieņemšanas 2015. gada jūnijā ECDC  turpināja darbu pie šīs apmā -
cības vajadzību daļas izvērtēšanas, veicot ES mēroga Apmācības vajadzību novērtējuma apsekojumu (2015. gada 
decembris). Iegūtos datus pašlaik analizē un pārskata kopā ar ieinteresētajām pusēm.
31
2016. gada darba programmas pielikumā ir ietverta īpaša tabula, kurā uzskaitītas plānotās dotācijas, norādot dotāci -
jas veidu, paredzamo summu un ilgumu. 2017. gada vienotajā plānošanas dokumentā pievienos papildu informāciju, 
piemēram, mērķus un sagaidāmos rezultātus.
52
39
Pašreizējā iepriekšējās pārbaudes sistēmā ir ietverts noteikums, ka no galīgā maksājuma labuma guvēja ir jāprasa 
vai nu revīzijas sertifikāts, vai apliecinošo dokumentu paraugs. ECDC  izpildīto projektu rezultātus pārbauda, kad 
aktualizē savus iepriekšējās pārbaudes procesus.
43
Pašlaik ECDC  pārskata savus rādītājus, lai labāk novērtētu centra dotāciju finansēto darbību rezultātus un ietekmi.
47
Sk. atbildi uz 50. punktu.
50
Tā kā nav iespējams GDR izteiksmē izvērtēt, cik daudz epidemiologu ir apmācīti dalībvalstīs, ECDC  neformāli, bet 
sistemātiski vāc gada rādītājus, kurus var uzskatīt par apmācības vajadzību pilnvaru. Šie rādītāji, lai gan nav iekļauti 
valdes ziņojumos, ietver: 1) individuālo pieteikumu uz piedalīšanos apmācībās gada skaitu (ES dati); 2) ES dalībvalstu 
paustās intereses par vietām apmācības programmā gada skaitu; 3) gada pārskatu par apmācību beidzēju nodarbi -
nātības statusu, izmantojot atklātus un publiskus informācijas avotus. Ir arī jāpiemin, ka kopš 2015. gada kā daļu no 
ikgadējā ieinteresēto pušu apsekojuma ECDC  lūdz ieinteresētajām pusēm sniegt atgriezenisko saiti un novērtēt savu 
apmierinātību ar dažādajām apmācībām, kuras ir finansētas ar dotācijām. Sk. arī atbildi uz 29. punktu.
Secinājumi un ieteikumi
53
Sk. atbildi uz 17., 23. un 25. punktu iepriekš.
1. ieteikums
ECDC  pieņem šo ieteikumu.
54
Sk. atbildi uz 29. un 31. punktu iepriekš.
2. ieteikums
ECDC  pieņem šo ieteikumu.
55
ECDC  dibināšanas regula šādas atkāpes neparedz.ECDC  atbilde
53
3. ieteikums
Šis ieteikums uz ECDC  neattiecas.
56
Sk. atbildi uz 39. punktu iepriekš.
4. ieteikums
ECDC  pieņem šo ieteikumu.
57
Sk. atbildi uz 43. un 50. punktu iepriekš.
5. ieteikums
ECDC  pieņem šo ieteikumu.ECDC  atbilde
54 EVA atbilde
Apsvērumi
Neatbilstīgi finansēšanas instrumenti
20
Dotācijām, kas piešķirtas saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, kas noslēgts ar Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdar -
bības un MVU ĢD, lai īstenotu projektu GIO land , finansēšanas instrumentu izvēlējās Komisija.
Jānorāda arī, ka dažos gadījumos (piemēram, Luksemburgā) tika nolemts nepiešķirt dotācijas, bet tā vietā efektivitā -
tes nolūkā noslēgt pakalpojumu līgumu.
Ar aģentūras dibināšanas regulu izveidoja gan aģentūru, gan Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu nolūkā 
Savienībai un dalībvalstīm sniegt uzticamu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī. Regulā norādītas tās partneru 
organizācijas, kuras veido tīklu. Pieejamām finansēšanas opcijām (dotācijas, kuras piešķir uzaicinājuma iesniegt 
priekšlikumus vai iepirkuma procedūras rezultātā) ir potenciāls tīklā radīt konkurences elementu, un tās var apdrau -
dēt sadarbību, kas nepieciešama aģentūrai un tīklam, lai veiktu savu uzdevumu.
22
Attiecībā uz Eiropas tematiskajiem centriem jautājumu par piemērotiem finansēšanas instrumentiem vēlreiz piemi -
nēja 2012. gadā pirms uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus veiktā pārskata laikā.
Visaptverošā kopsavilkuma ziņojumā, kuru pēc īpašā valdes lūguma izveidoja ieceltā pārskata komiteja, ir pietiekami 
un piemēroti informēts par lēmumu pieņemšanu, lai izvēlētos finansēšanas instrumentu.
Neatbilstīga dotāciju plānošana
26
Vienkāršotu izmaksu risinājumu izmantošanai būtu nepieciešama sākotnēja statistikas un vēstures datu ieguve un 
analīze vai informācija par partneru organizāciju parasto izmaksu uzskaites praksi vairāku gadu periodā saskaņā ar 
Finanšu regulas 124. panta 2. punktu. Tādējādi administratīvais slogs tiktu pārvietots, bet ne samazināts.
Netika noteikti SMART  mērķi attiecībā uz koprezultātu un ietekmi
29
EVA savā 2017. gada plānošanas dokumentā izklāstīs SMART  mērķus. Tomēr jānorāda, ka tiem dotāciju līgumiem, kuri 
parakstīti saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, mērķi ir izvirzīti Komisijas gada darba programmās un projekta īsteno -
šanas plānā attiecīgajam deleģēšanas nolīgumam.
Finansēšanas lēmumi bija nepilnīgi
31
EVA 2013. gada darba programmā bija iekļauta informācija par budžeta sadalījumu pārvaldības plāna darbībām 
gada garumā atkarībā no darbības, turpretim darbības noteikumi uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, lai pie -
šķirtu partnerības pamatnolīgumus, sniedza norādījumus par plānoto gada budžetu.
Pēc Revīzijas palātas novērojumu izteikšanas EVA valde 25.11.2015. pieņēma finansēšanas lēmumu, iekļaujot sīki 
izstrādātu darba programmu rīcības plānu īstenošanai Eiropas tematiskajiem centriem 2016. gadam.
EVA atbilde 55
Ex ante  un ex post  pārbaudes
39
EVA ieviesa vairākus pasākumus nolūkā pastiprināt savu verifikācijas procedūru un, konkrētāk, izstrādāja verifikā -
cijas pamatnostādnes, kuras izplatīja pārbaudes darbiniekiem, kuri veic dotāciju ex post  kontroli, kā arī izstrādāja 
atbilstošu verifikācijas politiku, kura garantētu izdevumu nodrošinājumu un atbilstību.
Pēc Revīzijas palātas novērojumu izteikšanas attiecīgajam saņēmējam izmaksātā summa ir atgūta (skatīt 
10. izcēlumu).
Citas iekšējās kontroles nepilnības
41
Gadījumos, kad partnerības pamatnolīgumi un dotāciju piešķiršana paliks izvēles instruments, lai finansētu darbī -
bas, kuras veic Eiropas tematiskie centri, EVA norādīs plānoto kopējo budžetu visam partnerības pamatnolīguma 
ilgumam attiecīgajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
Galveno izpildes rādītāju trūkums
43
Rezultātu pamatrādītāji 2016. gadam Eiropas tematiskajiem centriem ir minēti galveno rezultātu tabulā kā “plānotie 
rezultāti” saskaņā ar grafiku, kas iekļauts valdes 16.12.2015. pieņemtajā finansēšanas lēmumā.
EVA nākamajos atbilstošajos finansēšanas lēmumos 2017. gadam sniegs sīki izklāstītus rezultātu pamatrādītājus.
Darbību ex post  novērtējumi vai nu nav veikti, vai arī tie ir nepilnīgi
49
Tiecoties nodrošināt sinerģiju starp Eiropas tematiskajiem centriem ar skaidru mērķi uzlabot to darbības saskaņo -
tību, efektivitāti un iedarbīgumu EVA darba programmas izpildē, 2016. gadā ieviesa sistēmu rīcības plānu projektu 
ex ante  caurskatei.
Pirms 2018. gada beigām EVA veiks Eiropas tematisko centru efektivitātes novērtējumu, kura laikā cita starpā vērtēs 
Eiropas tematisko centru veikto darbību rezultātus un ietekmi.
Secinājumi un ieteikumi
Dotāciju finansēšanas instrumenta atbilstīga izmantošana
53
EVA pārskatīs savu iepriekšējo Eiropas tematisko centru finansēšanas mehānismu novērtējumu un vienlaicīgi 
vērtēs ietekmi no citu veidu dotāciju izmantošanas, gatavojoties nākamo tematisko centru nozīmēšanai, kas notiks 
2018. gadā.
Līdzīgu novērtējumu veiks dialogā ar Eiropas Komisiju gadījumos, kad būtu paredzēts izmantot dotācijas kā finan -
sēšanas instrumentu, lai veiktu deleģētos uzdevumus saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu Copernicus  zemes monito -
ringa pakalpojuma un in situ  komponentes īstenošanai.
1. ieteikums
EVA pieņem ieteikumu.
EVA atbilde 56
Dotāciju darbību ikgadējā plānošana
54
EVA savā 2017. gada plānošanas dokumentā izklāstīs SMART  mērķus.
Tāpat EVA turpmāk, sākot no 2017. gada, gada darba programmas papildinās ar papildu informāciju, jo īpaši par 
sasniedzamajiem mērķiem, gaidāmajiem rezultātiem, izmantotajiem rezultātu pamatrādītājiem un aprēķināto 
budžeta sadali plānotajām dotāciju darbībām, lai gada darba programmas veidotu finansēšanas lēmumu finansēša -
nas noteikumu, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam, 84. panta nozīmē.
2. ieteikums
EVA pieņem ieteikumu.
Dotāciju piešķiršanas procedūras
55
EVA dibināšanas regula neparedz šādas atkāpes.
3. ieteikums
Ieteikums nav piemērojams EVA.
Ex ante  un ex post  pārbaudes
56
Kad iepriekšējā reizē tika izsludināts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, lai noslēgtu partnerības pamatnolīgumus 
par dažādiem Eiropas tematiskajiem centriem, kuri uzsāka darbību 2012. gadā un 2013. gadā, EVA izmantoja iespēju 
un pārskatīja līgumu dokumentus, kā arī izveidoja standarta šablonu ziņošanai. Pa šo laiku aģentūra ir izveidojusi 
finanšu pamatnostādnes gan saņēmējām iestādēm, gan pārbaudes darbiniekiem, kuri veic ex post  kontroli.
EVA 2016. gadā papildus centīsies nostiprināt verifikācijas sistēmu, nodrošinot iekšējās kontroles standartu rūpīgu 
izpildi un apstrādājot iespējami veiktās ex post  kontroles rezultātus.
4. ieteikums
EVA pieņem ieteikumu.
Galvenie izpildes rādītāji un ex post  novērtējumi
57
EVA savā plānošanas dokumentā 2017. gadam norādīs atbilstošus rezultātu pamatrādītājus dotāciju finansētu dar -
bību ietekmei un rezultātiem.
Pirms 2018. gada beigām EVA veiks Eiropas tematisko centru efektivitātes vērtējumu, kura laikā cita starpā vērtēs 
Eiropas tematisko centru rezultātus un ietekmi, lai definētu atbilstošus rezultātu pamatrādītājus uzraudzības nolūkā.
5. ieteikums
EVA pieņem ieteikumu.
57 EFSA  atbilde
Kopsavilkums
III
EFSA  ir veikusi savu dotāciju un iepirkuma projektu aptuvenu ex ante  novērtējumu (2. izcēlums), izmanto vadlīniju 
shēmu, lai palīdzētu vadībai pieņemt lēmumus par piemērotāko finansēšanas mehānismu, un attiecīgos gadījumos 
ir izmantojusi vienkāršotus izmaksu risinājumus (sk. 27. punktu). Finanšu dotāciju īstenošanas pārbaudes procedūras 
2015. gada pavasarī ir pilnveidotas.
Attiecībā uz ieteikumu par dotāciju uzraudzības un ziņošanas sistēmām, kuru pamatā ir uz rezultātiem un ietekmi 
orientēti galvenie rezultatīvie rādītāji un ex post  novērtējuma rezultāti, EFSA  atzīst, ka pastāv turpmāku uzlabojumu 
iespējas, plānošanas dokumentos nosakot attiecīgus ietekmes rādītājus.
IV
EFSA  atzīmē, ka viens no šajā ziņojumā minētajiem ieteikumiem nav attiecināms uz aģentūru.
Apsvērumi
22
EFSA  ir sešu soļu vadlīniju shēma, lai palīdzētu vadībai pieņemt lēmumus par vispiemērotāko finansēšanas 
mehānismu.
23
Gadījumos, kad EFSA  nesaņem apmierinošu priekšlikumu saskaņā ar dotāciju procedūru, aģentūra var nolemt 
paplašināt pretendentu loku un izmantot iepirkuma procedūru, kas ir atvērta visām ieinteresētajām organizācijām 
(cenšoties attiecīgi izvairīties no interešu konflikta).
48
EFSA  2013. gadā ir veikusi padziļinātu un mērķtiecīgu ex post  novērtējumu savai zinātnes iepirkuma un dotāciju 
programmai, kā arī tās ieguldījumam EFSA  pamatuzdevumu īstenošanā.
Secinājumi un ieteikumi
Dotāciju finansēšanas instrumenta atbilstīga izmantošana
53
EFSA  izmanto sešu soļu vadlīniju shēmu, lai palīdzētu vadībai pieņemt lēmumus par piemērotāko finansēšanas 
mehānismu.
Gadījumos, kad EFSA  nesaņem apmierinošu priekšlikumu saskaņā ar dotāciju procedūru, aģentūra var nolemt 
paplašināt pretendentu loku un izmantot iepirkuma procedūru, kas ir atvērta visām ieinteresētajām organizācijām 
(cenšoties attiecīgi izvairīties no interešu konflikta).
58
1. ieteikums
Pieņemts . EFSA  piekrīt šim ieteikumam, ko tā jau ir īstenojusi iepriekšējos gados. EFSA  ir ieviestas izmaksu ziņā liet -
derīgas vadlīnijas, lai palīdzētu vadībai pieņemt lēmumus par piemērotāko finansēšanas mehānismu.
Dotāciju darbību ikgadējā plānošana
54
EFSA  kopš 2015. gada ir uzlabojusi ārpakalpojumu plānošanas pārredzamību, sagatavojot vienotu iepirkuma un 
dotāciju plānu, ko publicē aģentūras tīmekļa vietnē un regulāri atjaunina.
2. ieteikums
Pieņemts . EFSA  piekrīt šim ieteikumam, ko tā jau ir īstenojusi iepriekšējos gados, kā atzīts Revīzijas palātas iepriek -
šējos gados formulēto komentāru pēcpārbaudē ziņojumā par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2014. finanšu 
gada pārskatiem.
Dotāciju piešķiršanas procedūras
EFSA  dibināšanas regulā šādas atkāpes nav paredzētas.
3. ieteikums
Nav attiecināms uz EFSA .
Ex ante  un ex post  pārbaudes
56
EFSA  ir atbilstoša finanšu dotāciju īstenošanas pārbaudes procedūra, kurā, ievērojot ar risku pamatotu pieeju, gal -
venā uzmanība ir pievērsta būtiskiem aspektiem. Šī procedūra 2015. gada pavasarī tika pilnveidota.
4. ieteikums
Pieņemts . EFSA  piekrīt šim ieteikumam, ko tā jau ir īstenojusi iepriekšējos gados. EFSA  ir ieviestas izmaksu ziņā liet -
derīgas finanšu dotāciju īstenošanas pārbaudes procedūras.
Galvenie izpildes rādītāji un ex post  novērtējumi
57
EFSA  ir veikusi padziļinātu un mērķtiecīgu ex post  novērtējumu savai zinātnes iepirkuma un dotāciju programmai, kā 
arī tās ieguldījumam EFSA  pamatuzdevumu īstenošanā (sk. 48. punktu).
5. ieteikums
Pieņemts . EFSA  iepriekšējos gados ir īstenojusi šo ieteikumu attiecībā uz ex post  novērtējumiem. Aģentūra atzīst, ka 
pastāv turpmāku uzlabojumu iespējas, plānošanas dokumentos nosakot attiecīgus ietekmes rādītājus.EFSA  atbilde
59 Frontex  atbilde
Apsvērumi
17
2003. gadā pirms Frontex  dibināšanas regulas pieņemšanas likumdevējs jau veica iepriekšēju novērtējumu par to, vai 
aģentūras darbības pievieno vērtību un vai ir atlasīta vispiemērotākā īstenošanas metode. Turklāt, iepriekš novērtē -
jot Frontex  koordinētajās kopīgajās operācijās izvietoto operatīvo resursu rentabilitāti, nepamanīts paliek uzaicinā -
jums uz operatīvo solidaritāti pie ES ārējām robežām un politiskā realitāte.
20
Frontex  uzsver, ka tā dibināšanas regulas 3. panta 4. punkts ierobežo Frontex  attiecībā uz “Kopīgo operāciju” finan -
sēšanu, ļaujot izmantot tikai dotācijas. Tā rezultātā aģentūrai pieejamie finansēšanas rīki jau no paša sākuma ir 
ierobežoti.
Aģentūras dibināšanas regulu pašlaik pārskata (skatīt Komisijas paziņojumu COM(2015) 6711, un Frontex  cenšas 
panākt savu mērķi — atvērt plašāku finansēšanas mehānismu, nevis tikai izmantot dotācijas.
22
To ierobežojumu noteiktajās robežās, kas uzlikti ar tās pamatdokumentu, Frontex  izpētīs, vai pie “Kopīgajām operā -
cijām” ir kādas papildu darbības, kuras var finansēt ar citiem finansēšanas mehānismiem. Ja šādas darbības noteiks, 
izveidos piemērotas vadlīnijas un kritērijus, lai palīdzētu atlasīt vispiemērotāko finansēšanas mehānismu.
23
Frontex  uzdevums ir koordinēt ES dalībvalstu operatīvo sadarbību. Frontex  operācijās kompetento dalībvalstu 
ie stāžu tehniskais aprīkojums jāizvieto kā prioritāte.
Frontex  regulas 7. panta 5. punkts paredz, ka aģentūra finansē tehniskā aprīkojuma izvietošanu. Uzraudzības pakal -
pojumu iepirkšana no privātiem uzņēmumiem ir viena no izvēlēm, kā papildināt dalībvalstu nodrošinātos tehniskos 
līdzekļus. Tomēr ar to nekad nevarēs pilnībā aizstāt sadarbību ar dalībvalstīm.
Piemērs, kuru minēja palāta, ir Frontex  pirmā praktiskā pieredze pēc pilotprojekta. Faktiskās privāto lidmašīnu izvie -
tošanas izmaksas un praktiskos apstākļus novērtēs pamatlīguma īstenošanas laikā, no jauna atsākot konkursu.
Jānorāda, ka aģentūra saskārās ar grūtībām, kad uzņēma dalībvalstu iestādes saistībā ar gaisa kuģu izvietošanu 
saskaņā ar šo pamatlīgumu.
26
Apgrūtinošā atmaksas sistēma ir saistīta ar atšķirībām starp dalībvalstu nosacījumiem izvietošanas finansēšanā.
Līdzekļu tekošo izmaksu sistēma ir risinājums, kuru Frontex  ir izveidojis kopā ar dalībvalstu ekspertiem, kas ļauj 
līdzfinansēt noteiktās tehniskā aprīkojuma izvietošanas attiecināmās izmaksas, kas iekļautas kopējā sarakstā, un 
pielāgoties valsts noteikumiem un dažādo dalībvalstu iestāžu specifiskumam.
1 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas robežsardzi un krasta apsardzi, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2007/2004, Regulu (EK) 
Nr. 863/2007 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK.
60
29
Operatīvo plānu mērķi parasti ir pakļauti kvalitatīvam novērtējumam, jo kvantitatīvā pieeja ir patvaļīga un tendēta 
uz mērķa vērtību sasniegšanu bez sasniegumu un problēmu visaptveroša novērtējuma īstenošanas periodā.
Neregulārās migrācijas jomā, kurā Frontex  darbojas, arī pastāv zināmi ierobežojumi uz kvantitatīvo noteikšanu. 
Kopīgo operāciju/meklēšanas un glābšanas operāciju vai (sadarbībā ar citām ES aģentūrām) noziedzīgo tīklu, kuri ir 
pamatā sekmētai neregulārai migrācijai, izjaukšanu ir grūti pārvērst izmērāmos mērķos. Tomēr Frontex  uzskata, ka 
spēj demonstrēt savu operatīvo darbību atbilstību tās stratēģiskajiem mērķiem, tīri kvantitatīvu mērķu vietā labāk 
lietojot kvalitatīvos mērķus.
35
Lēmumu pieņemšanas procesā jau ir ieviesti zināmi grozījumi. Sākot no 2015. gada ikgadējām divpusējām sarunām, 
izpilddirektors dod personāla locekļiem, kuri piedalās sarunās, rakstiskus uzdevumus.
Attiecībā uz formālo lēmumu pieņemšanas procesu aģentūra pēta iespēju izveidot novērtēšanas komitejas, kas 
sastāvētu vismaz no trīs personāla locekļiem vismaz no divām entītijām.
37
Kopš 2015. gada rudens ieceltie personāla locekļi, kuri piedalās ikgadējās divpusējās sarunās, paraksta īpašu deklarā -
ciju, apstiprinot jebkura interešu konflikta neesamību.
39
Frontex  norāda, ka 10. izcēlumā norādītais trūkums ir saistīts ar apgrūtinošo līdzekļu tekošo izmaksu sistēmas pro -
cesu. Skatīt arī mūsu atbildi 26. punktā.
44
Galvenos rādītājus aprēķina un pienācīgi iesniedz, kā tas ir vajadzīgs gada ziņošanas nolūkos.
Vadības nolūkā nolēma, ka izmantos tikai ierobežotu skaitu rādītājus, kas ļauj vadības struktūrai vadīt aģentūras 
darbu.
Pieredze rāda, ka darbības rādītāju (2012. un 2013. gadā) un arī saistīto sasniedzamo mērķa vērtību noteikšana gada 
darba programmā bija pārāk vērienīga šīm nolūkam. Arī tas noveda pie samazinātas ziņošanas valdei.
51
Frontex  uzsver, ka nepastāv tiesiskais regulējums attiecībā uz datu nodošanu, uz ko norādīja palāta. Saskaņā ar esošo 
tiesisko regulējumu dalībvalstis ir atbildīgas par turpmākajām procedūrām attiecībā uz kopīgajās operācijās aizturē -
tajiem un izglābtajiem neregulārajiem migrantiem. Visos gadījumos dalībvalstis nosaka un piešķir neregulārā mig -
ranta statusu vēlākā posmā. Atbilstoši esošajam tiesiskajam regulējumam Frontex  nav tiesīga iegūt un turēt jebkādus 
personīgos datus par neregulārajiem migrantiem.Frontex  atbilde
61
Komisijas priekšlikumā COM(2015) 671, kas iesniegts 2015. gada decembrī, ir ierosināts šo situāciju uzlabot. Izpētīs 
iespēju piešķirt aģentūrai piekļuvi Eiropas datubāzēm, piemēram SIS un Eurodac , un apsvērs priekšlikumu iesnieg -
šanu par to tiesību aktu grozīšanu, uz kuriem šīs datubāzes ir pamatotas.
Secinājumi un ieteikumi
53
Frontex  uzsver, ka tās dibināšanas regulas 3. panta 4. punkts ierobežo Frontex  attiecībā uz “Kopīgo operāciju” 
finansēšanu, ļaujot izmantot tikai dotācijas. Tā rezultātā aģentūrai pieejamie finansēšanas rīki jau no paša sākuma ir 
ierobežoti.
Aģentūras dibināšanas regulu pašreiz pārskata. Tomēr līdz šim brīdim šis ierobežojums vēl nav atcelts.
Ierobežojumu robežās, kas uzlikti ar tās pamatdokumentu, Frontex  izpētīs, vai pie “Kopīgajām operācijām” ir kādas 
papildu darbības, kuras var finansēt ar citiem finansēšanas mehānismiem. Ja šādas darbības noteiks, izveidos piemē -
rotas vadlīnijas un kritērijus, lai palīdzētu atlasīt vispiemērotāko finansēšanas mehānismu.
Uzraudzības pakalpojumu iepirkums no privātajiem uzņēmumiem, kuru minēja palāta, ir Frontex  pirmā praktiskā 
pieredze pēc pilotprojekta. Faktiskās privāto lidmašīnu izvietošanas izmaksas un praktiskos apstākļus novērtēs 
pamatlīguma īstenošanas laikā.
Jānorāda, ka aģentūra saskārās ar zināmām grūtībām attiecībā uz dalībvalstu iestādēm saistībā ar privāto uzņē -
mumu pakalpojumu izmantošanu šajā jomā.
Apgrūtinošā atmaksas sistēma ir saistīta ar atšķirībām starp dalībvalstu nosacījumiem izvietošanas finansēšanā.
1. ieteikums
Frontex  pieņem ieteikumu, tomēr šī ieteikuma piemērošana būs atkarīga no diskusiju par priekšlikumu grozīt dibinā -
šanas regulu rezultāta.
54
Operatīvo plānu mērķi parasti ir pakļauti kvalitatīvam novērtējumam, jo kvantitatīvā pieeja ir patvaļīga un tendēta 
uz mērķa vērtību sasniegšanu bez sasniegumu un problēmu visaptveroša novērtējuma īstenošanas periodā.
Neregulārās migrācijas jomā, kurā Frontex  darbojas, arī pastāv zināmi ierobežojumi uz kvantitatīvo noteikšanu. 
Kopīgo operāciju / meklēšanas un glābšanas operāciju vai (sadarbībā ar citām ES aģentūrām) noziedzīgo tīklu, kuri 
ir pamatā sekmētai neregulārai migrācijai, izjaukšanu ir grūti pārvērst izmērāmos mērķos. Tomēr Frontex  uzskata, ka 
spēj demonstrēt savu operatīvo darbību atbilstību tās stratēģiskajiem mērķiem, tīri kvantitatīvu mērķu vietā labāk 
lietojot kvalitatīvos mērķus.Frontex  atbilde
62
2. ieteikums
Frontex  pieņem ieteikumu.
55
Lēmumu pieņemšanas procesā jau ir ieviesti zināmi grozījumi. Sākot no 2015. gada ikgadējām divpusējām sarunām, 
izpilddirektors dod personāla locekļiem, kuri piedalās sarunās, rakstiskus uzdevumus.
Attiecībā uz formālo lēmumu pieņemšanas procesu aģentūra pēta iespēju izveidot novērtēšanas komitejas, kas 
sastāvētu vismaz no trīs personāla locekļiem vismaz no divām entītijām.
Kopš 2015. gada rudens ieceltie personāla locekļi, kuri piedalās ikgadējās divpusējās sarunās, paraksta īpašu deklarā -
ciju, apstiprinot jebkura interešu konflikta neesamību.
3. ieteikums
Frontex  pieņem ieteikumu un jau ir daļēji īstenojusi ieteikuma daļu attiecībā uz pārredzamību un interešu konflikta 
neesamību. Frontex  ir arī jāņem vērā solidaritātes kritērijs.
56
Frontex  norāda, ka 10. izcēlumā norādītais trūkums ir saistīts ar apgrūtinošo līdzekļu tekošo izmaksu sistēmas pro -
cesu. Skatīt arī mūsu atbildi 26. punktā.
4. ieteikums
Frontex  pieņem ieteikumu un turpinās vēl vairāk uzlabot tās pārbaudes sistēmas.
57
Galvenos rādītājus aprēķina un pienācīgi iesniedz, kā tas ir vajadzīgs gada ziņošanas nolūkos.
Vadības nolūkā nolēma, ka izmantos tikai ierobežotu skaitu rādītājus, kas ļauj vadības struktūrai vadīt aģentūras 
darbu. Pieredze rāda, ka darbības rādītāju (2012. un 2013. gadā) un arī saistīto sasniedzamo mērķa vērtību noteik -
šana gada darba programmā bija pārāk vērienīga šīm nolūkam. Arī tas noveda pie samazinātas ziņošanas valdei.Frontex  atbilde
63
Frontex  uzsver, ka nepastāv tiesiskais regulējums attiecībā uz datu nodošanu, uz ko norādīja palāta. Saskaņā ar esošo 
tiesisko regulējumu dalībvalstis ir atbildīgas par turpmākajām procedūrām attiecībā uz kopīgajās operācijās aizturē -
tajiem un izglābtajiem neregulārajiem migrantiem. Visos gadījumos dalībvalstis nosaka un piešķir neregulārā mig -
ranta statusu vēlākā posmā. Atbilstoši esošajam tiesiskajam regulējumam Frontex  nav tiesīga iegūt un turēt jebkādus 
personīgos datus par migrantiem.
Komisijas priekšlikumā COM(2015) 671, kas iesniegts 2015. gada decembrī, ir ierosināts šo situāciju uzlabot. Izpētīs 
iespēju piešķirt aģentūrai piekļuvi Eiropas datubāzēm, piemēram SIS un Eurodac , un apsvērs priekšlikumu iesnieg -
šanu par to tiesību aktu grozīšanu, uz kuriem šīs datubāzes ir pamatotas.
5. ieteikums
Frontex  pieņem ieteikumu, tomēr tas būs atkarīgs no izmaiņām tiesiskajā regulējumā, kā arī no informācijas apmai -
ņas ar dalībvalstīm.Frontex  atbilde

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Triju gadu laikā — no 2013. līdz 2015. gadam — aģentūru 
kopējie izdevumi dotācijām sasniedza 740  miljonus  EUR. 
Palāta revīzijā pārbaudīja piecās aģentūrās ieviesto 
dotāciju pārvaldības sistēmu un kontroles procedūru 
efektivitāti un atbilstību tiesību aktiem. Šo piecu aģentūru 
rīcībā bija apmēram 92 % no kopējā dotāciju finansējuma. 
Palāta konstatēja, ka kopumā revidētās aģentūras piešķīra 
un izmaksāja dotācijas saskaņā ar noteikumiem. Tomēr 
lielākā daļa šo aģentūru nav pienācīgi izvērtējušas 
alternatīvas finansēšanas iespējas, tātad dotācijas ne 
vienmēr ir bijis labākais risinājums mērķu sasniegšanai. 
Turklāt revidētās aģentūras nav pienācīgi mērījušas 
dotāciju efektivitāti.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA