KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Pilsoņu dialogi kā ieguldījums Eiropas publiskās telpas veidošanā /* COM/2014/0173 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Pilsoņu dialogi kā ieguldījums Eiropas publiskās telpas veidošanā Eiropai pārvarot finanšu un ekonomisko krīzi, Eiropas līmenī pieņem aizvien vairāk lēmumu, kas tieši skar cilvēku dzīvi. Tādēļ šis ir īstais brīdis, lai sāktu domāt, kā turpmāk stiprināt Savienības demokrātiskās struktūras. Pirms Eiropa īsteno šim procesam nepieciešamās lielās reformas, valstu un Eiropas politiķiem ir jāizvērš plašas debates ar iedzīvotājiem par to, kādai būtu jābūt mūsu nākotnes Eiropai. Šīm debatēm jārisinās Eiropas mērogā, un to centrā jābūt tās iedzīvotājiem. Šī iemesla dēļ Eiropas Komisija papildus esošajiem instrumentiem ir izstrādājusi un pārbaudījusi jaunu komunikācijas instrumentu, kura īstenošanā nepastarpināti ir iesaistīti iedzīvotāji: pilsoņu dialogus. Koncepcijas pamatā ir “rātsnama sanāksmju” jeb vietējo forumu princips, kuru laikā politiķi uzklausa un debatē ar iedzīvotājiem par politikām un lēmumiem, kas jāpieņem. Kopumā visās dalībvalstīs pilsoņu dialogi ir rīkoti 51 reizi. Tajos piedalījušies 22 no 28 Eiropas komisāriem parasti kopā ar Eiropas Parlamenta pārstāvjiem un valstu vai vietējiem politiķiem (skatīt tabulu pielikumā). Tas ir piešķīris pilsoņu dialogiem patiesu Eiropas dimensiju, kuru pastiprina tas, ka daudzās dalībvalstīs līdzīgas debates tagad tiek organizētas valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Eiropas Pilsoņu gadā vairāk nekā 50 dialogu sērija aizsākās 2012. gada septembrī un turpinājās līdz 2014. gada martam. Mērķis debašu organizēšanai Eiropas gadā bija atzīmēt 20. gadadienu, kopš, īstenojot Māstrihtas līgumu, ir ieviesta ES pilsonība, un gatavoties Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gada maijā. Tas būs būtisks brīdis, kad iedzīvotāji lems par Eiropas turpmākās attīstības virzienu. Organizējot pilsoņu dialogus šo 18 mēnešu laikā, Komisijas pieredze ir pierādījusi, ka šiem dialogiem ir potenciāls efektīvi papildināt jau esošos instrumentus, lai pilsoņi varētu pilnīgi izmantot savas ES pilsoņu tiesības, piemēram, piedaloties sabiedriskajā apspriešanā. Pilsoņu dialogi ir vēl viena iespēja ļaut iedzīvotājiem izteikties par lēmumiem, kas tiek pieņemti Eiropas mērogā. Debates deva iedzīvotājiem iespēju izteikt viedokli un uzdot jautājumus par problēmām, kas viņiem ir vissvarīgākie (piemēram, ekonomiskās krīzes pārvarēšana), savukārt komisāriem un citiem politiķiem bija iespēja klātienē uzklausīt iedzīvotājus, skaidrot politikas un pastāstīt, kādu ietekmi uz iedzīvotājiem un viņu dzīvi atstās Eiropas mērogā pieņemtie lēmumi. Tādējādi dialogi ir kļuvuši par instrumentu, ar kura starpniecību informēt iedzīvotājus, atjaunot uzticēšanos Eiropas un valstu iestādēm un parādīt iedzīvotājiem, ka viņu viedoklis Eiropas Savienībā tiek ņemts vērā. Tas, ka dialogos iesaistās ES iestāžu pārstāvji un valsts līmeņa dalībnieki, un tas, ka dalībvalstīs aizvien biežāk tiek organizēti šie dialogi, rāda, ka tie ir efektīvs instruments Eiropas publiskās telpas izveidei. Telpa, kurā Eiropas iedzīvotāji sazinās savā starpā, nevis runā viens par otru, kurā tiek apspriesti Eiropas jautājumi no Eiropas viedokļa, radot Eiropas stāstu, kura pamatā ir mūsu kopīgās vērtības un kurā tiek ņemtas vērā valstu un reģionālās īpatnības. Tajā pašā laikā šī telpa ļaus skaidri parādīt iedzīvotājiem, ka, tieši tāpat kā valsts līmenī, arī šeit viņi izdara konkrētu izvēli par politiku un politikas jomām Eiropas mērogā. Politiskais konteksts: Iespēja stiprināt demokrātiju 1.1. Veicinot lielus sasniegumus Finanšu un ekonomiskā krīze ir bijis pārmaiņu katalizators. Drosmīgi lēmumi stiprākas Ekonomiskās un monetārās savienības veidošanā vairākus koordinēšanas un lēmumu pieņemšanas aspektus ir pārcēluši Eiropas mērogā. Eiropas Savienība ir spērusi lielu soli uz priekšu. Lai risinātu krīzes sekas un galvenos cēloņus un novērstu grūtības, kas varētu pastiprināties nākotnē, ES ir ieviesusi jaunus instrumentus un politikas, piemēram, radot Eiropas Stabilitātes mehānismu, kura kredītspēja ir EUR 500 miljardi; ieviešot Eiropas pusgadu, lai daudz stingrāk koordinētu dalībvalstu ekonomisko un fiskālo politiku un ieviešot banku savienības svarīgākās daļas, lai padarītu finanšu sistēmu stabilāku un novērstu situācijas, kad nodokļu maksātājiem jāmaksā par banku vadītāju kļūdām. Pēc šīm izmaiņām jāveic reformas, kuras padarīs šīs jaunās struktūras daudz demokrātiskākas, nodrošinot caurskatāmību un pārskatatbildību. „Plānā padziļinātas un patiesas ekonomikas un monetārās savienības izveidei”[1] ir norādīts, kuras institucionālās izmaiņas ir vajadzīgas un kā var veidot politisko izpratni un ietekmi. Tas ir pamats priekšlikumiem par virzību uz fiskālo savienību un galu galā ciešāku politisko savienību[2]. Krīze ir samazinājusi uzticēšanos pārvaldībai un politiskajai vadībai gan valsts, gan Eiropas līmenī. Lai to novērstu, ir jāpieliek lielāki pūliņi, sadarbojoties ar iedzīvotājiem, ieklausoties viņos un informējot par to, kā ES politikas var viņiem palīdzēt, kā izmantot tiesības, ko tiem piešķir ES pilsonība, un par to, kā viņi var izmantot reprezentatīvās demokrātijas sistēmu, lai paustu savu viedokli Eiropas līmenī. Debatēm ar iedzīvotājiem par nepieciešamajām politiskajām izmaiņām ir jānotiek pirms jauno struktūru ieviešanas, nevis pēc tam. Pieejas, ko izmanto nozaru ES politikās, lai atjaunotu iedzīvotāju uzticēšanos ES pārvaldībai, izmantojot dialogus, piemēram, pētniecības jomā, ir svarīgs papildinājums pilsoņu dialogu iniciatīvai[3]. 1.2. Nepieciešamība atjaunot uzticēšanos Pilsoņu dialogi ir šo debašu centrālā daļa. Tie sākās laikā, kad Eirobarometra pētījumu rezultāti rādīja, ka krīzes situācijā laikposmā no 2007. gada pavasara līdz 2013. gada rudenim ir mazinājusies uzticēšanās gan ES (no 57 % uz 31 %), gan valsts iestādēm (no 41 % uz 23 %)[4]. Turklāt dažu pēdējo gadu laikā ES publiskais tēls ir pasliktinājies, un eiropieši kļuvuši mazāk optimistiski par Savienības nākotni[5]. Standarta Eirobarometrs 80 — 2013. gada rudens. Uzticēšanās līmeņa mazināšanās iet roku rokā ar plaši izplatīto ES iedzīvotāju sajūtu, ka viņu viedoklis netiek uzklausīts. Laikā, kad to iedzīvotāju skaits, kuri piekrīt apgalvojumam „Mans viedoklis Eiropas Savienībā tiek uzklausīts”, ir samazinājies no 38 % 2009. gada pavasarī līdz tikai 29 % 2013. gada rudenī, ir pieaudzis to respondentu procentuālais īpatsvars, kuri apgalvojumam nepiekrīt — no 53 % uz 66 %[6]. Tikai vienā dalībvalstī — Dānijā — vairāk nekā puse iedzīvotāju uzskata, ka viņi var efektīvi ietekmēt ES darba kārtību. Dažās dalībvalstīs, kuras krīze ir skārusi jo īpaši (Kiprā, Grieķijā un Portugālē), tikai 11–18 % iedzīvotāju piekrīt šim viedoklim[7]. QA19.a.3. Lūdzu, pasakiet, kādā mērā Jūs piekrītat vai nepiekrītat katram no šādiem apgalvojumiem Mans viedoklis Eiropas Savienībā tiek ņemts vērā || Pilnīgi piekrītu || || Pilnīgi nepiekrītu || || Nezinu Standarta Eirobarometrs 80 — 2013. gada rudens. 1.3. Pilsoņu dialogi: jauns formāts ar Eiropas dimensiju Pilsoņu dialogi bija iecerēti kā atvērto durvju pasākumi, kuros iedzīvotāji visā Savienībā tika aicināti dalīties uzskatos „rātsnama” stila sanāksmēs. Dialogi tika organizēti kā 1,5–2 stundu sesijas ar trīs diskusiju tēmām: atgūšanās no ekonomiskās krīzes, pilsoņu tiesības un Eiropas nākotne. Tika apspriesti arī citi jautājumi, kas bija aktuāli konkrētajai valstij un atbilda debatēs klātesošo komisāru kompetences jomai. Kopumā debašu atklātais formāts ļāva iedzīvotājiem uzdot jebkuru jautājumu, ko viņi vēlējās noskaidrot[8]. Informācija par pasākumiem tika plaši publicēta reģionālajos medijos, Komisijas pārstāvniecību tīmekļa vietnēs un sociālajos medijos. Dialogi tika organizēti kā pilnīgi atklāti pasākumi, tādēļ to dalībniekus nevar uzskatīt par ES iedzīvotājus kopumā pārstāvošu izlasi. Tomēr pasākumu laikā izteiktie iedzīvotāju viedokļi saskanēja ar Komisijas regulāri veikto reprezentatīvo pētījumu rezultātiem. Dialogu mērķis bija ļaut iedzīvotājiem tieši uzdot jautājumus Eiropas un vietējiem politiķiem par Savienības nākotni un ES politiku. Iedzīvotājiem tika piedāvāta ne tikai iespēja izteikt viedokli un iegūt precīzu informāciju, bet arī pārliecināties, ka ES politika ir domāta cilvēkiem. Iedzīvotāju un iesaistīto politiķu reakcija, kā arī dialogu atspoguļojums medijos rāda, ka šis mērķis — kas acīmredzot atbilst dalībnieku gaidām — tika sasniegts. Turklāt tieša informācijas apmaiņa ir izrādījusies piemērots līdzeklis, lai parādītu iedzīvotājiem, ka Eiropas politiķi, tāpat kā valstu politiķi, pārstāv konkrētu politisko viedokli un politiku. Jau no paša sākuma šiem pasākumiem bija Eiropas mērogs. Vairākumā dialogos komisāriem pievienojās Eiropas Parlamenta locekļi un valstu, reģionālie un vietējie politiķi. Eiropas Parlamenta locekļiem nācās īpaši iesaistīties debatēs, dažreiz pievienojoties komisāriem uz centrālās skatuves, dažreiz uzdodot jautājumus vai izsakot apgalvojumus. Tāpat debatēs piedalījās augsta līmeņa valstu un reģionālie politiķi, piemēram, Bulgārijas Republikas prezidents, Austrijas vicekanclers un dažu Vācijas un Austrijas zemju ministru prezidenti. Debašu norises pilsētu mēriem bija nozīmīga loma saziņā ar iedzīvotājiem. Viņi palīdzēja iedzīvotājiem veidot izpratni par saistību starp vietējām un Eiropas problēmām un saskatīt vietējo problēmu Eiropas mērogu, kā arī Eiropas politikas jautājumu vietējo mērogu. Šī pieeja pierādīja, ka Eiropas jautājumu plašai apspriešanai nepieciešami visu līmeņu — no Eiropas līdz vietējam — dalībnieki. Tas palīdzēja pārvērst dialogus par patiesiem Eiropas mēroga pasākumiem, kas veicina Eiropas publiskās telpas izveidi. To papildināja virkne instrumentu un paņēmienu. Visas debates tika pārraidītas tiešsaistē tādā valodā, kādā runā norises reģionā, un angliski, un pasākumu vadītāji uzdeva jautājumus vai komentārus, kas tika saņemti sociālajos medijos, galvenokārt izmantojot Twitter (ar īpaši šim nolūkam izveidotu atsauces tagu #eudeb8) un Komisijas Facebook kontus. Platforma www.debatingeurope.eu nodrošināja iespēju organizēt papildu diskusijas[9]. Vairākas debates to valstu reģionālās vai valsts TV stacijas, kurās tika organizēts pilsoņu dialogs, pārraidīja tiešraidē. Sociālo mediju aktivitātes pirms pasākuma, tā laikā un pēc tam pierādīja, ka tās neaprobežojas ar pasākuma atspoguļošanu interneta vidē. Sociālie mediji ļāva sasaistīt dialogus dalībvalstīs un iepriekšējo debašu dalībniekiem iesaistīties turpmākajos dialogos. Tiešsaistes pilsoņu dialogā iesaistījās iedzīvotāji no visas Eiropas, izmantojot TV, interneta straumēšanu un sociālos medijus. Dažos dialogos fiziski iesaistījās iedzīvotāji no vairākām valstīm: piemēram, debates Ešā bija organizētas „Grande Région” iedzīvotājiem, proti, tiem, kas dzīvo Luksemburgā un līdzās esošajās Francijas, Beļģijas un Vācijas daļās, bet Triestas pilsoņu dialogā iesaistījās dalībnieki no Itālijas, Slovēnijas, Horvātijas un Austrijas. Šīs pilsoņu dialogu sērijas noslēgumā ir paredzēts Eiropas pasākums 2014. gada 27. martā ar dalībniekiem no katras pilsētas, kas rīkoja vairāk nekā 50 dialogus, kuri laikposmā no 2012. gada septembra līdz 2014. gada martam tika organizēti visās dalībvalstīs. Šis pasākums visas dienas garumā notiks īsi pirms 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas beigu posma, un pasākuma dalībnieki varēs diskutēt ar virkni Eiropas un valstu politiķu. Tā ir iespēja parādīt, ka Eiropas politika, tāpat kā valstu politika, ir par vēlētājiem, kas izvēlas tās politikas, kurām dod priekšroku. Tiešsaistes pilsoņu dialogs Tiešsaistes pilsoņu dialogā[10] iesaistījās iedzīvotāji no visas Eiropas: izmantojot sociālos medijus, lai iesaistītos ES mēroga debatēs. Pirms tam notika virtuālas tikšanās sesijas ar emuāru rakstītājiem[11] no dažādām dalībvalstīm, kuri ir iesaistījušies politiskās debatēs tīmeklī un sociālajos medijos. Šīs divas debates tiešsaistē izraisīja aptuveni 15 000 ziņojumu sociālajos medijos, aptuveni 5000 skatījumu YouTube vietnē un 40 mediju ziņas. Tiešsaistes pilsoņu dialogs tika organizēts sadarbībā ar Euronews. Galvenais mērķis bija padarīt pasākumu pieejamu pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, tāpēc jautājumi tika pieņemti arī no tiem, kuri nevarēja pievienoties virtuālās tikšanās sesijā, kas tehnisku iemeslu dēļ bija pieejama ierobežotam iedzīvotāju skaitam. Dialogs tiešsaistē bija veidots Google Hangout veidā un tika straumēts tiešraidē YouTube vietnē. Tas notika pēc skatītākā ētera laika „Globālās sarunas” intervijas tiešraides, ko pārraidīja Euronews (klasiskā televīzijas raidījuma un interneta diskusiju foruma apvienojums). Tiešsaistes sarunu apjoms, ko izraisīja tiešsaistes dialogs un tērzēšana ar emuāru rakstītājiem, bija ievērojami lielāks nekā parastajos pilsoņu dialogu pasākumos, kas ir interesants secinājums, nākotnē meklējot alternatīvus veidus dažādu iedzīvotāju grupu iesaistei. Ņemot vērā specifisko auditoriju, kas tika sasniegta, izmantojot tīmekli, ir skaidrs, ka šāda veida pasākumi papildina fizisko, klātbūtnes domu apmaiņu. 1.4. Mēroga paplašināšana Pilsoņu dialogu koncepcijas neatņemama sastāvdaļa bija fakts, ka tajos varēja piedalīties visi iedzīvotāji bez padziļinātām zināšanām par Eiropas Savienību vai tās politikām. Ar dažiem izņēmumiem dialogos piedalījās iedzīvotāji, kas runāja savā vārdā, nevis kādu interešu grupu vārdā. Dalībnieki nebija iepriekš izvēlēti: tie bija sabiedrības locekļi, kuriem interesē Eiropa un domu apmaiņa ar Eiropas un vietējiem politikas veidotājiem. Lai dialogi būtu jēgpilni to dalībniekiem, daudzās dalībvalstīs (tostarp Čehijas Republikā, Francijā, Lietuvā un Spānijā) Komisija organizēja sagatavošanas un dialogiem sekojošas debates (vai nu kā klātienes tikšanās, vai internetā). Tādējādi dalībnieki saņēma atbalstu prioritāšu noteikšanā galvenajam dialogam un saglabāja interesi, ko radīja diskusijas. Zviedrijā un Itālijā tika izstrādāta efektīva pieeja, kurā izmantoja tematiskus dialogus (ar ES komisāriem vai bez tiem), kuri tika organizēti dažādos reģionos pirms to galvenajiem valsts pilsoņu dialogiem. Tas ļāva pamatīgāk sagatavot tēmas, kas bija īpaši svarīgas šo valstu iedzīvotājiem. Vairākumā pilsoņu dialogu bija viens vai vairāki mediju partneri. Pārsvarā tie bija vietējie vai reģionālie laikraksti un reģionālās radio vai TV stacijas. Dažos gadījumos valsts sabiedriskā TV pārraidīja dialogus tiešraidē vai kā ziņas īsi pēc pasākumiem (piemēram, valsts TV Bulgārijā, Grieķijā, Portugālē, Zviedrijā un Horvātijā pārraidīja dialogus pilnībā vai daļēji tiešraidē). 1.5. Reakcija Katrā dialogā piedalījās vidēji 350 dalībnieki (visvairāk bija Triestā — 800). Kopā dialogos piedalījās vairāk nekā 16 000 iedzīvotāju. Vairāk nekā 105 000 piedalījās, izmantojot tiešo tīmekļa plūsmu un sociālos medijus, un vēl daudzi citi dialogiem sekoja TV pārraidēs. Lielais sociālo mediju potenciāls jo īpaši skaidri bija redzams dialogos Dublinā, Tallinā un Barselonā, kur to cilvēku skaits, kuri aktīvi sekoja pasākumam internetā, bija pat 100 reizes lielāks nekā cilvēku skaits zālē. Dalības veidi pilsoņu dialogos Tomēr tā ir tikai neliela daļa ES kopējo iedzīvotāju. Tas liecina, ka ES tikai vēl sāk attīstīt šo komunikācijas instrumentu. Tam ir lielisks potenciāls, jo formāts izplatās, līdzīgas debates aizvien vairāk tiek organizētas valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Bet jau tagad dialogi ir efektīvs papildinājums tiem komunikācijas instrumentiem, kādus Komisija (un citas ES institūcijas) izmanto, lai veidotu tiešu kontaktu ar iedzīvotājiem, piemēram, sabiedriskā apspriešana par plāniem attiecībā uz jauniem tiesību aktiem un specializētas iniciatīvas, piemēram, projekts sociālajiem medijiem „Share Europe Online” vai iniciatīva „Atpakaļ uz skolu”. Daudzu pilsoņu dialogu norises dienā reģionālajos laikrakstos tika publicēti pielikumi par Eiropu, tās institūcijām un tiesībām, ko bauda tās iedzīvotāji; kopumā laidiens šādiem materiāliem bija vairāk nekā 12 miljoni eksemplāru. Kopā ar īpašām intervijām, ko valsts vai reģionālajos laikrakstos sniedza komisāri, kuri piedalījās pasākumā, potenciālais lasītāju skaits sasniedza 43 miljonus, bet 51 miljons bija saistīto tīmekļa vietņu lasītāji[12]. Turklāt vairāki miljoni eiropiešu varēja saņemt informāciju par dialogiem no TV, radio, drukātajiem un tiešsaistes medijiem: dažās valstīs tika nodrošināta pasākumu tiešraide; par katru pasākumu bija vidēji 38 mediju ziņas, galvenokārt plašsaziņas līdzekļos. Mediju ziņas publicētas pēc pilsoņu dialogiem (Kadisa–Amsterdama) Ļoti bieži mediju pārklājums neaprobežojās tikai ar valsti, kurā tika organizētas debates: informācija nonāca arī citās valstīs (piemēram, Dublinas, Heidelbergas vai Ljēžas dialogu gadījumā). Ir skaidrs, ka pasākumi izskan tālāk, ja tos atspoguļo plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši TV un radio. Tāpat bija skaidrs, ka papildus tam, ka tika atspoguļotas reālās debates, daudzās mediju ziņās uzmanība tika pievērsta arī konkrētiem politiskiem apgalvojumiem, ko izteikuši komisāri un viņu partneri. Turklāt jautājumi un komentāri, kas tika saņemti pēc dialogiem ES pārstāvniecībās un zvanu centrā Europe Direct, parādīja, ka debates ir daudz vairāk nekā klasiskās vienvirziena runas nolasīšana. Iedzīvotāji uzkavējās un iesaistījās pārrunās arī pēc pasākumu beigām, jo jutās debašu interaktīvās pieejas iedrošināti. Viņi uzdeva jautājumus un arī izteica kritiku par konkrētām ES politikām un vispārējo Komisijas politikas perspektīvu. Mediju ziņu ģeogrāfiskais diapazons (Kadisa–Amsterdama) 1.6. Pilsoņu attieksmes mērīšana Lai papildinātu klātienes tikšanās, Eirobarometra pētījumos Komisijai un citām ES institūcijām tika dokumentēti eiropiešu viedokļi par Savienības nākotni un to gaidām saistībā ar esošajām un gaidāmajām politikas iniciatīvām[13]. Informācijas centriem Europe Direct tīklā, kā arī zvanu centram Europe Direct bija svarīga loma, sagatavojot un organizējot pilsoņu dialogus. Tie informēja iedzīvotājus par dialogiem reģionos vai reģionu tuvumā un nodrošināja debašu organizatoriem labāku izpratni par iedzīvotāju bažām (to ģeogrāfiskajos apgabalos). Turklāt komisāri aicināja iedzīvotājus pēc pasākuma sūtīt neatbildētos jautājumus un komentārus uz Europe Direct un parūpējās, lai sūtītāji saņem atbildi. Jau no paša sākuma Komisija lūdza debašu dalībniekus izteikt personīgos viedokļus. Tika izmantotas elektroniskās balsošanas iekārtas, lai uzzinātu iedzīvotāju viedokli par vairākiem būtiskiem jautājumiem, piemēram: „Vai uzskatāt, ka jūsu viedoklis Eiropas Savienībā tiek uzklausīts?” un „Vai uzskatāt, ka Eiropa pēc krīzes kļūs stiprāka?”. Šie jautājumi tika publicēti visās ES valodās, un tos publicēja Komisijas pārstāvniecības citos pasākumos ar iedzīvotājiem un Komisijas apmeklētāju centrā Briselē. 18 mēnešu laikā, kamēr notika dialogi, tika saņemtas un analizētas vairāk nekā 6000 atbildes. Komentāri no pilsoņu dialogiem kopā ar sagatavošanās un dialogiem sekojošām debatēm apstiprināja vienu ievērojamu Eirobarometra pētījumu rezultātu: divas trešdaļas eiropiešu uzskata, ka viņu viedoklis netiek uzklausīts. Aptuveni 57 % pilsoņu dialogu dalībnieku arī bija šāds viedoklis. Tas atbilst ļoti spēcīgajai vēlmei, ko izteikuši gandrīz 9 no 10 dalībniekiem (88 %), ka pilsoņu dialogi būtu jāorganizē biežāk. Dalībvalstīs, kuras krīze ir skārusi īpaši smagi, dialogs deva iedzīvotājiem iespēju izteikt viņu bažas un tieši konfrontēt un izaicināt ES un valsts vai reģionu politiķus, un arī pārliecināties, ka politiķi neizvairās no dažkārt konfrontējošām debatēm. Tajā pašā laikā šie pasākumi deva Komisijai un pārējiem politiķiem iespēju apliecināt, ka viņi vēlas klausīties un ka viņi dara visu, lai izskaidrotu krīzes pārvarēšanai veiktās darbības. 1.7. Debašu laikā skartie jautājumi Pilsoņu dialogos tika aplūkoti daudz un dažādi temati. Diskusijās apspriestie jautājumi ļāva noskaidrot, kādas problēmas Eiropas iedzīvotājiem ir pašas svarīgākās un ko viņi gaida no politiskajiem līderiem, lai šīs problēmas risinātu. Daudzos gadījumos diskusiju telpā izteiktie viedokļi un jautājumi atspoguļoja to pašu, kas redzams pētījumu rezultātos. Pētījumi pilsoņu dialogu dalībnieku vidū (Kadisa–Bukareste) Piemēram, gan pētījumu rezultātos, gan debatēs tika uzsvērts, ka iedzīvotāji visās dalībvalstīs neatkarīgi no tā, vai tas skar viņus personīgi vai neskar, ir norūpējušies par krīzes ekonomisko un sociālo ietekmi (jo īpaši par to, ka pastāv draudi veidoties „zudušajai paaudzei”, t. i., jauniem cilvēkiem, kas saskaras ar bezdarbu). Vissvarīgākie novērojumi šajā ziņā ir tādi, ka debašu dalībnieki visās dalībvalstīs kopumā uzskatīja, ka solidaritātei un atbildībai jāiet roku rokā. Iedzīvotāji visā Savienībā norādīja, ka viņiem ES nozīmē solidaritāti. Pilsoņu balss: „Vai uzskatāt, ka Eiropai vajadzētu darīt vairāk, lai palīdzētu mums izkļūt no krīzes?” — 66,9 % dalībnieku atbildēja „jā” Berlīnes pilsoņu dialogā (2012. gada 10. novembrī)[14]. „Eiropa ir Grieķija, un Grieķija ir Eiropa. Tas nozīmē Savienību.” — Twitter sīkziņa Dublinas pilsoņu dialogā (2013. gada 10. janvārī). „Ko nozīmē solidaritāte? Mēs nedrīkstam zaudēt visu paaudzi. Mēs esam cilvēku Savienība!” — Jaunietis Saloniku pilsoņu dialogā (2013. gada 22. martā). Jautājumi par ES iedzīvotāju tiesībām, ko tiem piešķir Līgumi, aizņēma lielu daļu dialogu. Dalībnieki vērsa uzmanību uz tiesībām brīvi pārvietoties un politikām, kas veicina darbvietu veidošanu, izmantojot izglītību un apmācību. Pilsoņu balss: „Kā lai panākam taisnību un sasniedzam 75 % nodarbinātības mērķi, ja dzimumiem pastāv atšķirīgi samaksas līmeņi?" — Sieviete Dublinas pilsoņu dialogā (2013. gada 10. janvārī). „PRISM un TEMPORA ir bijuši kā modinātājzvans. ES ir jāpārbauda uzraudzības likumi. EKT sacīja, ka noteikumi par datu vākšanu un uzglabāšanu nav efektīvi, un tas nozīmē, ka tiek pārkāptas pamattiesības.” — Vīrietis Heidelbergas pilsoņu dialogā (2013. gada 16. jūlijā). „Es piedalījos ERASMUS. Tagad darbojos Eiropas Brīvprātīgo dienestā, tiekos ar cilvēkiem no visas Eiropas un jūtos lieliski, daloties savā laikā, idejās un sapņos ar viņiem... Mums patīk būt kopā, un mēs esam kopā arī pārdzīvojumos... Mēs prasām atbildīgajām personām dot mums iespēju būt daļai no šī starpkultūru dzīvesveida.” — Komentārs, kas publicēts pēc Briseles pilsoņu dialoga (2013. gada 4. maijā) vietnē debatingeurope.eu. „Pārvietošanās brīvību kritizē populistiski politiķi. ES ir jārīkojas attiecībā uz Rumānijas iedzīvotāju diskrimināciju dažās dalībvalstīs.” — Dalībnieks pilsoņu dialogā tiešsaistē (2014. gada 16. janvārī). Attiecībā uz Eiropas nākotni vairāk nekā puse iedzīvotāju (54 %), kas piedalījās Eiropas Pilsoņu gada pasākumos, atbalsta lielāku Eiropas integrāciju. Turklāt trīs no četriem pilsoņu dialogu dalībniekiem (74 %) atbalstīja ideju par ciešāku politisko Savienību. Pilsoņu balss: „Mums ir vajadzīga īsta politiska savienība”. Ir beidzamais laiks Eiropā veidot vienotas politiskās partijas, kas pārstāv cilvēkus. Ir laiks spert milzīgu soli virzienā uz federālismu.” — Jaunietis Briseles pilsoņu dialogā (2013. gada 4. maijā). „Mums vajadzīga centrāla federālā valdība... vai arī mēs tiksim sadalīti un cits pēc cita iznīcināti, tostarp tādi giganti kā Vācija, Francija un Apvienotā Karaliste.” — Komentārs, kas publicēts pēc Briseles pilsoņu dialoga, (2013. gada 4. maijā) vietnē debatingeurope.eu. „Eiropas Parlamenta vēlēšanas būtu lielisks brīdis, lai parādītu kopainu un mūsu kopīgo identitāti.” — Dalībnieks pilsoņu dialogā tiešsaistē (2014. gada 16. janvārī). Daudzu iedzīvotāju komentāri dialogu laikā un tiem sekojošās debatēs parādīja viņu viedokli, ka ekonomiskajai integrācijai jāiet roku rokā ar lielāku demokrātiju. Dalībnieki tic Eiropas reprezentatīvai demokrātijai: 87 % apgalvoja, ka piedalīsies 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Nākamā Komisijas priekšsēdētāja tiešu ievēlēšanu atbalsta aptuveni divas trešdaļas dalībnieku (61 %). Pilsoņu balss: „15 000 stipendijas ir atceltas. Studenti dzīvo nabadzīgos apstākļos, vai arī viņiem pilnībā jāatsakās no studijām. Ir izsalkuši cilvēki. Komisija un trijotne ir par to atbildīga.” — Students Koimbras pilsoņu dialogā (2013. gada 22. februārī). „Eiropas līderiem ir jāmaina pieeja un arī no jauna jāiedibina demokrātiskās vērtības. Ekonomika ir ļoti svarīga lieta, bet Briselei jāstrādā cilvēku labklājības vairošanai. — Jā! Kā reformētai pilsoņu federācijai. Eiropas integrācija ir pārsniegusi starpvaldību mērogu. — Tā nav demokrātija, nē! Dienā, kad es varēšu tieši balsot par likumiem un to, kas notiek, es to noteikti darīšu." — Pretēji komentāri, kas publicēti pēc Briseles pilsoņu dialoga (2013. gada 4. maijā), vietnē debatingeurope.eu. „Eiropa ir jauno ukraiņu cerība un sapnis.” — Dalībnieks pilsoņu dialogā tiešsaistē (2014. gada 16. janvārī). Pārsteidzošs dialogu temats, jo īpaši pēc Nobela Miera prēmijas piešķiršanas ES 2012. gada beigās, bija miers. Uz I pasaules kara izcelšanās 100 gadu fona 2014. gadā — un ar vēl svaigām atmiņām par Balkānu karu mazāk nekā pirms vienas paaudzes — gan iedzīvotāji, gan politiķi uzsvēra, ka vissvarīgākais Savienības sasniegums ir asinsizliešanas apturēšana kontinentā. Daudzi dalībnieki, jo īpaši jauni cilvēki, izteica lepnumu par to, ka Eiropas vēsture viņus vieno un viņi pieder Eiropas kultūrai. Līdzīgi kā daudzos citos Eiropas pilsoņu gada pasākumos, vairākums dialogu rādīja, ka ES iedzīvotājiem ir patiesa interese par vērtībām, uz kurām dibināta Savienība. Viņi cer, ka Eiropas integrācija veicinās demokrātiju, likuma varu un cilvēktiesību ievērošanu un garantēs godīgu sabiedrību, kas nodrošina vienādas iespējas visiem. Visbeidzot, kopš 2012. gada septembra no dialogiem saņemtās atsauksmes liek domāt, ka iedzīvotāji vēlas izdarīt izvēli starp konkurējošām politiskām idejām — nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un arī pēc tam. Tādējādi tiktu ņemti vērā galvenie jautājumi, kas saistās ar vienotību, demokrātiju un solidaritāti. Pilsoņu balss: „Mēs esam priecīgi, ka jūs ieradāties mūsu salā, kur cilvēkiem, ko no cietzemes nošķīra fašistu valdība, bija jātiekas slepeni alās vai pludmalēs. Altiero Spinelli un citi kara laikā, kad likās, ka vairs nav nekādas cerības, izveidoja savu redzējumu par Eiropu.” — Ventotenes mērs Giuseppe Assenso pilsoņu dialogā (2013. gada 27. maijā). „Jebkura veida diskriminācija (labvēlīga vai nelabvēlīga) nogalina taisnīguma, līdztiesības un godīgas konkurences jēgu.” — Komentārs, kas publicēts pēc Tallinas pilsoņu dialoga (2013. gada 14. septembrī). Secinājumi un turpmākā darbība: kā šo instrumentu attīstīt tālāk Pilsoņu dialogi ir jauns instruments, Eiropas komunikācijas eksperiments, kas aizsākts nelielā mērogā. Dialogi 51 pasākumā laikposmā no 2012. gada septembra līdz 2014. gada martam bija mācību process visiem iesaistītajiem. Dialogi piedāvā vērtīgu pamatu iniciatīvas izstrādei, jo īpaši attiecībā uz mērogu. Atklātas debates starp Eiropas, valsts un reģionu politiķiem, kas pieņem politiskus lēmumus, un Eiropas iedzīvotājiem, kuru ikdienas dzīvi šie lēmumi ietekmē, piešķir ES institūcijām cilvēcisku seju. Tie palīdz komisāriem un citiem politiķiem iegūt jaunu redzējumu. Ņemot vērā svarīgos institucionālos un politiskos lēmumus, kādi būs jāpieņem nākamajos gados, gan iedzīvotāju, gan politiķu interesēs ir turpināt šādas debates arī pēc 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Lai nodrošinātu īstas Eiropas debates, tajās jāpiedalās visu līmeņu pārstāvjiem — Eiropas, valsts, reģionālajiem un vietējiem. Jau tagad redzamas pirmās pazīmes, ka šis formāts tiek pārņemts valsts līmenī, kad valstu politiķi tādās valstīs kā Vācija, Bulgārija un Īrija paši organizē dialogus. Bijušie politiķi, akadēmiķi un ideju laboratorijas arī sāk organizēt debates. Tas nozīmē, ka iedzīvotāji ļoti vēlas šāda veida mijiedarbību — un tam ir reāls potenciāls kļūt par ilgstošu Eiropas projektu. To apliecina arī tas, ka vairākās dalībvalstīs, tostarp Francijā, Itālijā, Polijā un Zviedrijā, pilsoņu dialogu sagatavošanas un organizēšanas rezultātā ir izveidojušies neformāli tīkli. Šie tīkli var vairot iniciatīvas ietekmi un uzturēt debates, savedot kopā ES politiķus, valstu un reģionu valdības, Komisijas pārstāvniecības un Eiropas Parlamenta informācijas birojus, atsevišķus pilsoņus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Debates ir sākušās. Pilsoņu dialogi ir parādījuši, ka Eiropas iedzīvotāji ir gatavi un vēlas diskutēt par Eiropas jautājumiem un „debatēs ar valstu vēlētājiem ietvert patiesu Eiropas perspektīvu”[15]. Domājams, ka Eiropas pilsoņu dialogs, kas norisināsies 2014. gada 27. martā, piedaloties dalībniekiem no visām pilsētām, kuras rīkoja debates, kā arī pilsoņiem, kas piedalījās tiešsaistes dialogā, vēl pastiprinās šo vēlmi. Tādējādi dialogi ir viena daļa no plašām Eiropas debatēm, kas vajadzīgas, pirms mēs veicam ievērojamas izmaiņas, lai veidotu vēl demokrātiskāku Savienību. Jau tagad tās ir viens no instrumentiem, ar ko parādīt eiropiešiem, ka viņiem ir reāla izvēle nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un ka viņu viedoklis patiešām ir svarīgs. [1] COM(2012) 777. [2] COM(2012) 777 galīgā redakcija/2; sal. arī Uzruna par situāciju Savienībā 2013. [3] Viens labs piemērs ir VOICES iniciatīva (www.voicesforinnovation.eu), kas ir Eiropas mēroga iedzīvotāju klātienes konsultāciju process, kurā tiek apkopotas iedzīvotāju idejas un pēc tam ņemtas vērā, izstrādājot pētījumu un inovāciju politiku. Tāpat „Īpašā iniciatīva iedzīvotāju iesaistei zinātnē „Izsakiet savu viedokli... par zinātni” un „Mobilizēšanas un savstarpējās mācīšanās rīcības plāni” stiprina sabiedrības un daudzu iesaistīto pušu iesaistīšanos pētniecībā un inovācijās. [4] Standarta Eirobarometrs 80 (2013. gada rudens), 5. lpp. [5] Turpat, 9. lpp., tomēr 2013. gada rudenī negatīvā tendence ir nedaudz samazinājusies. [6] Turpat, 7. lpp., tomēr 2013. gada rudenī negatīvā tendence ir nedaudz samazinājusies. [7] Turpat, 8. lpp. [8] http://ec.europa.eu/debate-future-europe [9] Tā bija apzināta izvēle pārcelt debates uz esošu tiešsaistes platformu, nevis veidot jaunu platformu. Platformai „debatingeurope” 2013. gada sākumā jau bija vairāk nekā 100 000 sekotāju, kuri tika identificēti kā potenciālie dalībnieki 15 tiešsaistes debatēs, kas tika organizētas papildus fiziskajiem pilsoņu dialogiem. [10] Tiešsaistes dialogs ir pieejams šeit: https://www.youtube.com/watch?v=QHYDoO9sVKc. [11] Pieejams šeit: https://www.youtube.com/watch?v=K7qKlqDsKa8. [12] Plašsaziņas līdzekļu slodzes rādītājs (GRP) laikrakstu ietekmei: 42 643 868; GRP tīmekļa vietnes ietekme: 51 202 539. [13] Piem., standarta Eirobarometrs 80 (2013. gada rudens), Eiropas Parlamenta Eirobarometrs 79,5 (2013. gada augusts). [14] Vidējais rādītājs visos dialogos bija 65,7 %. [15] J. M. Barroso. Uzruna par situāciju Savienībā (2013). Pilsoņu dialogu saraksts Dalībvalsts || Pilsēta || Datums || Komisārs || ES, valsts, reģionālie un vietējie politiķi Spānija || Kadisa || 27.09.2012. || Reding || Mērs Martinez Saiz Austrija || Grāca || 05.11.2012. || Reding || Vicekanclers Spindelegger Vācija || Berlīne || 10.11.2012. || Reding || Eiropas Parlamenta loceklis Roth-Behrendt Francija || Parīze || 23.11.2012. || Reding || Itālija || Neapole || 30.11.2012. || Andor || Mērs de Magistris Īrija || Dublina || 10.01.2013. || Barroso, Reding || Premjerministrs Kenny, premjerministra vietnieks Gilmore, valsts ministrs Eiropas lietās Creighton (atkāpies no amata) Zviedrija || Gēteburga || 18.02.2013. || Malmström || Itālija || Turīna || 21.02.2013. || Malmström || Mērs Fassino Portugāle || Koimbra || 22.02.2013. || Reding || Itālija || Roma || 18.03.2013. || Tajani || Mērs Alemanno (no jauna ievēlēts netika) Grieķija || Soloniki || 22.03.2013. || Reding || Mērs Boutaris Itālija || Piza || 05.04.2013. || Potočnik || Mērs Filippeschi Beļģija‑{}‑ || Gente || 12.04.2013. || De Gucht || Mērs Termont Beļģija || Eipene || 23.04.2013. || Hahn || EP loceklis Grosch, Ministru prezidents (vācu kopiena) Lambertz Beļģija || Brisele || 04.05.2013. || Reding || (bijušais) Briseles reģiona Ministru prezidents Picqué Vācija || Diseldorfa || 08.05.2013. || Oettinger || EP loceklis Klute Slovēnija || Ļubļana || 09.05.2013. || Potočnik || Polija || Varšava || 11.05.2013. || Lewandowski || Čehijas Republika || Prāga || 13.05.2013. || Füle || Valsts ministrs mazās uzņēmējdarbības jomā (Īrija) Perry, Čehijas parlamenta ES lietu komitejas priekšsēdētājs Bauer Itālija || Ventotene || 27.05.2013. || Tajani || Mērs Assenso Itālija || Milāna || 07.06.2013. || Hedegaard || Mērs Pisapia Luksemburga || Eša || 30.06.2013. || Reding || EP loceklis Goerens, darba ministrs Schmit, Parlamenta loceklis Braz, būvdarbu publiskā iepirkuma, lauksaimniecības, lauku lietu, dabas un kultūras mantojuma lietu ministrs (Valonija) Lutgen Polija || Varšava || 11.07.2013. || Barroso, Reding || premjerministrs Tusk, EP loceklis Thun, bijušais premjerministrs Mazowiecki Grieķija || Iraklija || 12.07.2013. || Damanaki || EP loceklis Danellis, gubernators Arnaoutakis Vācija || Heidelberga || 16.07.2013. || Reding || Ministru prezidents (Bādene–Virtemberga) Kretschmann Bulgārija || Sofija || 23.07.2013. || Reding || Prezidents Plevneliev Beļģija || Namīra || 13.09.2013. || Reding || Ministru prezidents Demotte Igaunija || Tallina || 14.09.2013. || Kallas, Rehn || Itālija || Trieste || 16.09.2013. || Reding || Eiropas lietu ministrs Moavero Milanesi Somija || Helsinki || 24.09.2013. || Reding || EP loceklis Pietikäinen Ungārija || Ģēra || 03.10.2013. || Andor || Ģēras valsts sekretārs Eiropas lietās, EP loceklis Õry Slovākija || Košice || 05.10.2013. || Šefčovic || Slovākijas parlamenta prezidents Paška Zviedrija || Stokholma || 15.10.2013. || Reding || ES lietu prezidents Ohlsson, EP loceklis Ludvigsson Beļģija || Ljēža || 17.10.2013. || Barroso || Premjerministra vietnieks Reynders (Beļģija), ekonomikas ministrs (Valonija) Marcourt Latvija || Rīga || 18.10.2013. || Piebalgs || Aizsardzības ministrs Pabriks Malta || Valleta || 07.11.2013. || Borg || Francija || Marseļa || 14.11.2013. || Reding || Tieslietu ministrs Taubira Kipra || Limasola || 28.11.2013. || Vassiliou || Austrija || Eizenštate || 29.11.2013. || Hahn || Ministru prezidents (Burgenlande) Niessl Beļģija || Brisele || 05.12.2013. || Vassiliou || EP loceklis Durant Lietuva || Viļņa || 13.12.2013. || Reding || Tiešsaistē || Virtuāls dialogs || 16.01.2014. || Reding || Dānija || Kopenhāgena || 06.02.2014. || Hedegaard || AK || Londona || 10.02.2014. || Reding || Valsts ministrs Eiropas jautājumos Lidington Spānija || Barselona || 23.02.2014. || Reding || Francija || Parīze || 27.02.2014. || Barnier || Eiropas lietu deleģētais ministrs Repentin Horvātija || Zagreba || 03.03.2014. || Mimica || Vācija || Koblenca || 10.03.2014. || Oettinger || Ministru prezidents (Reinzeme–Pfalca) Dreyer, Valsts ministrs Eiropas lietās (Reinzeme–Pfalca) Conrad Nīderlande || Amsterdama || 14.03.2014. || Reding || Mērs van der Laan Rumānija || Bukareste || 17.03.2014. || Ciolos || ES || Viseiropas dialogs Briselē || 27.03.2014. || Barroso, Reding, Rehn, Potočnik, Vassiliou, De Gucht, Damanaki, Hahn, Hedegaard, Andor, Mimica || EP loceklis Roth-Behrendt, Kadisas mērs Martinez Saiz