Priekšlikums Padomes lēmums ([…]. gada […]) noslēgt Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģiju par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandi papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam, un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģiju papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam /* COM/2010/0234 galīgā redakcija - NLE 2010/0129 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 17.5.2010 COM(2010)234 galīgā redakcija 2010/0129 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ([…]. gada […]) noslēgt Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģiju par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandi papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam, un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģiju papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam PASKAIDROJUMA RAKSTS Kopš Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) spēkā stāšanās 1994. gadā EEZ EBTA valstis (pašlaik Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija) ir veikušas iemaksas ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanai EEZ. Iemaksas, savstarpēji vienojoties, vienmēr tika noteiktas piecu gadu laikposmam. Pēdējais piecu gadu laikposms, kas ietvēra iemaksas no 2004. gada līdz 2009. gadam, beidzās 2009. gada 30. aprīlī. Šajā laikposmā kopējā iemaksu summa no EEZ EBTA valstīm bija EUR 1,467 miljardi, šī summa daļēji piešķirta EEZ līguma daudzpusējā EEZ finanšu mehānisma ietvaros, kuru finansē visas trīs EEZ EBTA valstis, un daļēji divpusējā Norvēģijas finanšu mehānisma ietvaros, ko finansē tikai Norvēģija. Vienošanās par iemaksām laikposmam no 2004. gada līdz 2009. gadam tika panākta 2004. gada un 2007. gada EEZ paplašināšanās nolīgumu kontekstā. Šajā sakarā attiecībā uz to pašu laikposmu, proti, no 2004. gada līdz 2009. gadam, tika panākta vienošanās arī par diviem divpusējiem nolīgumiem/protokoliem ar Īslandi un Norvēģiju, kuros piešķirtas konkrētas koncesijas par piekļuvi tirgum attiecībā uz zivīm un zivsaimniecības produktiem; protokolos ietverta pārskatīšanas atruna, paredzot pārskatīšanas termiņu, kas vienāds ar 2004.-2009. gada finanšu mehānismu beigu termiņu. Oficiālas sarunas ar Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par iemaksām laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam sākās 2008. gada 26. septembrī. Vienlaikus ar šīm sarunām, taču neatkarīgi no tām, tika sāktas konsultācijas un vēlāk arī sarunas, pamatojoties uz pārskatīšanas atrunu abos divpusējos zivsaimniecības protokolos ar Īslandi un Norvēģiju. Sarunu vedēju līmenī sarunas tika pabeigtas, 2009. gada 18. decembrī parafējot protokolus, kuros apkopotas panāktās vienošanās. Dažādo sarunu rezultāti ir šādi. - Nolīgums starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam. - Nolīgums starp ES un Norvēģiju par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam. - Papildprotokols par dažām zivsaimniecības koncesijām Īslandei laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam. - Papildprotokols par dažām zivsaimniecības koncesijām Norvēģijai laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam. Attiecībā uz EEZ un Norvēģijas finanšu mehānismiem panāktais rezultāts ir kopēja pakete EUR 1,8 miljardi laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, kas salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2009. gadam nozīmē EEZ finanšu mehānisma pieaugumu par 31 % un Norvēģijas finanšu mehānisma pieaugumu par 22 %. Šāds rezultāts atbilst Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, kurās bija ietverta prasība “ievērojami palielināt” līdzekļus. Ņemot vērā Īslandes finanšu krīzi, tika panākta vienošanās, ka Īslandes iemaksa EEZ finanšu mehānismā absolūtos skaitļos nepalielināsies. Galīgās vienošanās ietvaros Komisija vienojās jaunā EEZ finanšu mehānisma nolīguma parakstīšanas laikā sniegt šādu deklarāciju: “ Jaunais 38.b protokols ir paredzēts, lai nodrošinātu EEZ EBTA valstu ieguldījumu ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanai Eiropas Ekonomikas zonā, un tas neskar citas sarunas, tostarp arī plānotās sarunas saistībā ar ES kohēziju .” Šīs deklarācijas kontekstā jāpaskaidro, ka sākumpunkts EEZ finanšu mehānisma līdzekļu sadalei bija tā sauktā “kohēzijas atslēga” un pieņemama kompromisa sasniegšanai bija nepieciešams veikt dažus pārejas pielāgojumus, kas atspoguļojas EEZ līdzekļu galīgajā sadalē. Turklāt ir panākta vienošanās par īstenošanas noteikumiem. Svarīgākais elements ir vienošanās, ka līdzekļus tērēs, izmantojot to pašu “programmu” metodi, ko izmanto ES struktūrfondi. Prioritārās jomas finansējuma saņemšanai cita starpā ir cīņa pret klimata pārmaiņām un vides aizsardzība, videi labvēlīgu tehnoloģiju veicināšana, kā arī atbalsts sociālajai izaugsmei un pilsoniskajai sabiedrībai. Sarunu par abiem divpusējiem zvejas protokoliem starp ES un attiecīgi Īslandi un Norvēģiju laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam rezultāts ir iepriekšējo 2004.–2009. gada protokolu pārjaunošana, saglabājot nemainīgas koncesijas Īslandei un tikai nedaudz palielinot koncesijas Norvēģijai, uz kuru pamata Norvēģija savukārt pārjaunos zivju tranzīta nolīgumu, kura termiņš arī beidzās 2009. gada 30. aprīlī. Sarunas diemžēl aizkavējās un netika pabeigtas līdz pat 2009. gada 18. decembrim, tāpēc, lai neietekmētu EEZ līguma nevainojamu darbību, bija nepieciešams līdz nolīgumu galīgajai noslēgšanai nodrošināt iespējami drīzu minēto nolīgumu stāšanos spēkā provizoriskā kārtā. Ņemot vērā ierasto praksi, grozot īpašus starptautisku nolīgumu elementus, lēmumu projektu juridiskajam pamatojumam ir izmantoti attiecīgie LESD panti, proti, 175. panta trešā daļa nolīgumiem par iemaksām ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai un 207. pants grozītajiem zivsaimniecības protokoliem. Tiek ierosināts, ka Padome pieņem pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģiju par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandi papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam, un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģiju papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam. 2010/0129 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ([…]. gada […]) noslēgt Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģiju par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandi papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam, un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģiju papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Savienībā laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2], tā kā: 1. Saskaņā ar [2010. gada ...] Padomes Lēmumu…/…/EU[3] Eiropas Savienības vārdā [2010. gada …] ir parakstīti šādi nolīgumi, ņemot vērā to iespējamo noslēgšanu nākotnē. 2. Nolīgums starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam. 3. Nolīgums starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam. 4. Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandes Republiku papildprotokols. 5. Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokols. 6. Minētie nolīgumi ir jāapstiprina, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināti šādi nolīgumi: - Nolīgums starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam; - Nolīgums starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam; - Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandes Republiku papildprotokols; - Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokols; 2. Nolīgumu teksti ir pievienoti šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt personu, kam piešķir pilnvaras Eiropas Savienības vārdā deponēt katrā nolīgumā paredzēto apstiprināšanas aktu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties saistības. Briselē, 2010. gada […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMI NOLīGUMS STARP EIROPAS SAVIENīBU, ĪSLANDI, LIHTENšTEINAS FIRSTISTI UN NORVēģIJAS KARALISTI PAR EEZ FINANšU MEHāNISMU LAIKPOSMAM NO 2009. GADA LīDZ 2014. GADAM EIROPAS SAVIENīBA, Īslande, LIHTENšTEINAS FIRSTISTE, Norvēģijas Karaliste tā kā Eiropas Ekonomikas zonas līguma (turpmāk – EEZ līgums) puses ir vienojušās par nepieciešamību mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības starp reģioniem, lai veicinātu nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību stiprināšanu; tā kā EBTA valstis, lai atbalstītu šā mērķa sasniegšanu, saistībā ar Eiropas Ekonomikas zonu ir izveidojušas finanšu mehānismu; tā kā noteikumi, ar kuriem regulēja EEZ finanšu mehānismu laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gadam, bija ietverti EEZ līguma 38.a protokolā un 38.a protokola papildinājumā; tā kā nepieciešamība mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā turpina pastāvēt un tāpēc ir jāveido jauns EEZ EBTA valstu iemaksu mehānisms laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam, ir nolēmušas noslēgt šādu Nolīgumu. 1. pants EEZ līguma 117. panta tekstu aizstāj ar šādu tekstu: „Noteikumi attiecībā uz finanšu mehānismiem ir izklāstīti 38. protokolā un 38.a protokolā, kā arī 38.a protokola papildinājumā un 38.b protokolā.”. 2. pants Jauno 38.b protokolu iekļauj EEZ līgumā aiz 38.a protokola. Jaunā 38.b protokola teksts ir sniegts šā nolīguma pielikumā. 3. pants Šo nolīgumu puses ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas aktus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas. 4. pants Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģinālā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, īslandiešu un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; nolīgumu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam, kurš izdos apliecinātu nolīguma kopiju katrai šā nolīguma pusei. Briselē [...] Eiropas Savienības vārdā — Īslandes vārdā — Lihtenšteinas Firstistes vārdā — Norvēģijas Karalistes vārdā — PIELIKUMS 38.B PROTOKOLS par EEZ finanšu mehānismu (laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam) 1. pants Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija (turpmāk – EBTA valstis) līdzdarbojas, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā un stiprinātu attiecības ar saņēmējvalstīm, nodrošinot finansējumu 3. pantā uzskaitīto prioritāro jomu atbalstam. 2. pants Iepriekš 1. pantā minētā finansējuma kopsumma ir 988,5 miljoni euro, kas laikposmā no 2009. gada 1. maija līdz 2014. gada 30. aprīlim, ieskaitot, ir pieejama izmantošanai ikgadējās daļās, katra no kurām ir 197,7 miljoni euro. 3. pants 1. Finansējums ir pieejams šādās prioritārās jomās: a) vides aizsardzība un pārvaldība; b) klimata pārmaiņas un atjaunojami energoresursi; c) pilsoniskā sabiedrība; d) humānā un sociālā attīstība; e) kultūras mantojuma aizsardzība. 2. Finansējumu var saņemt akadēmiskiem pētījumiem, ja tos veic vienā vai vairākās prioritārajās jomās. 3. Piešķīrumu sadales indikatīvais mērķis katrai saņēmējvalstij ir vismaz 30 procenti kopā abām prioritārajām jomām a) un b) un 10 procenti prioritārajai jomai c). Ievērojot 8. panta 2. punktā paredzēto procedūru, prioritārās jomas izvēlas, atlasa un pielāgo, elastīgi ņemot vērā katras saņēmējvalsts dažādās vajadzības, atkarībā no tās izmēriem un līdzekļu apjoma. 4. pants 1 . EBTA finansējums nepārsniedz 85 % no programmas izmaksām. Īpašos gadījumos tas var sasniegt 100 % no programmas izmaksām. 2. Ievēro piemērojamos noteikumus par valsts atbalstu. 3. Eiropas Komisija pārbauda visas programmas un to būtiskas izmaiņas un novērtē programmu saderību ar Eiropas Savienības mērķiem. 4. EBTA valstu atbildība par projektiem aptver tikai finansējuma nodrošināšanu saskaņā ar noteikto plānu. Netiks paredzēta nekāda atbildība attiecībā pret trešām personām. 5. pants Līdzekļi ir pieejami šādām saņēmējvalstīm: Bulgārija, Čehija, Igaunija, Grieķija, Spānija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija. Spānijai kā pārejas posma atbalstu no 2009. gada 1. maija līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir 45,85 miljonus euro. Ņemot vērā pārejas posma pielāgojumus, atlikušos līdzekļus piešķir saskaņā ar šādu sadales shēmu. Līdzekļi (miljoni euro) | Bulgārija | 78,60 | Čehija | 61,40 | Igaunija | 23,00 | Grieķija | 63,40 | Kipra | 3,85 | Latvija | 34,55 | Lietuva | 38,40 | Ungārija | 70,10 | Malta | 2,90 | Polija | 266,90 | Portugāle | 57,95 | Rumānija | 190,75 | Slovēnija | 12,50 | Slovākija | 38,35 | 6. pants Lai neizmantotos pieejamos līdzekļus novirzītu īpaši prioritāriem projektiem jebkurā saņēmējvalstī, 2011. gada novembrī un pēc tam 2013. gada novembrī veic finansējuma pārskatīšanu. 7. pants 1. Šajā protokolā paredzēto finansējumu cieši koordinē ar finansējumu, ko uz divpusēja pamata nodrošina Norvēģija saskaņā ar Norvēģijas finanšu mehānismu. 2. EBTA valstis jo īpaši nodrošina pēc būtības vienādas pieteikšanās procedūras un vienādu īstenošanas kārtību abiem iepriekšējā punktā minētajiem finanšu mehānismiem. 3. Atbilstīgos gadījumos ņem vērā attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības kohēzijas politikā. 8. pants EEZ finanšu mehānismu īsteno, ievērojot šādus nosacījumus. 1. Visās īstenošanas kārtās nodrošina visaugstākās pakāpes caurredzamību, atbildību un izmaksu efektivitāti un ievēro labas pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un dzimumu vienlīdzības principus. EEZ finanšu mehānisma mērķus sasniedz ciešas saņēmējvalstu un EBTA valstu sadarbības ietvaros. 2. Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu īstenošanu un ņemtu vērā valstu prioritātes, EBTA valstis ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu, kurā izklāsta daudzgadu programmu veidošanas principus un pārvaldības un kontroles struktūras. 3. Programmu priekšlikumus saņēmējvalstis iesniedz pēc saprašanās memoranda noslēgšanas. EBTA valstis novērtē un apstiprina priekšlikumus un noslēdz dotāciju nolīgumus ar saņēmējvalstīm par katru programmu. Programmu detalizācijas pakāpe ir atkarīga no finansējuma apjoma. Programmu ietvaros izņēmuma gadījumos var būt norādīti arī projekti, tostarp to atlases, apstiprināšanas un kontroles nosacījumi, ievērojot 8. punktā minētos īstenošanas noteikumus. Par apstiprināto programmu īstenošanu atbild saņēmējvalstis. Lai nodrošinātu kārtīgu īstenošanu un pārvaldību, saņēmējvalstis piemēro atbilstošu pārvaldības un kontroles sistēmu. 4. Atbilstošos gadījumos, lai nodrošinātu plašāku iesaisti, finansējuma sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas pasākumus veic, izmantojot partnerību. Partneri cita starpā var būt vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, kā arī privātā sektora pārstāvji, pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri saņēmējvalstīs un EBTA valstīs. 5. Kontroles sistēma EEZ finanšu mehānisma pārvaldībai nodrošina labas finanšu pārvaldības principu ievērošanu. EBTA valstis var veikt kontroles pasākumus saskaņā ar to iekšējiem noteikumiem. Saņēmējvalstis šajā sakarībā nodrošina visu nepieciešamo palīdzību, informāciju un dokumentāciju. EBTA valstis var apturēt finansēšanu un pieprasīt atmaksāt līdzekļus. 6. Visus projektus daudzgadu programmu ietvaros saņēmējvalstīs var īstenot, sadarbojoties saņēmējvalstu un EBTA valstu organizācijām, ievērojot piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus. 7. EBTA valstu pārvaldības izmaksas sedz no 2. pantā minētās kopējās summas, un tās tiks noteiktas 8. punkta minētajos īstenošanas noteikumos. 8. EBTA valstis izveido komiteju, kas vispārēji pārvalda EEZ finanšu mehānismu. EBTA valstis pēc apspriešanās ar saņēmējvalstīm pieņem turpmākus EEZ finanšu mehānisma īstenošanas noteikumus. EBTA valstis cenšas pieņemt šos noteikumus pirms saprašanās memorandu parakstīšanas. 9. pants Piecu gadu laikposma beigās, neskarot Nolīgumā paredzētās tiesības un pienākumus, Līgumslēdzējas Puses saskaņā ar Nolīguma 115. pantu pārskatīs vajadzību veikt pasākumus saistībā ar ekonomiskajām un sociālajām atšķirībām Eiropas Ekonomikas zonā. NOLĪGUMS starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam 1. pants Norvēģijas Karaliste apņemas piecu gadu laikposmā līdzdarboties, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā un stiprinātu savas attiecības ar saņēmējvalstīm, atsevišķa Norvēģijas finanšu mehānisma ietvaros finansiāli atbalstot 3. pantā uzskaitītās prioritārās jomas. 2. pants Iepriekš 1. pantā minētā finansējuma kopsumma ir 800 miljoni euro, kas laikposmā no 2009. gada 1. maija līdz 2014. gada 30. aprīlim, ieskaitot, ir pieejama izmantošanai ikgadējās daļās, katra no kurām ir 160 miljoni euro. 3. pants Finansējums ir pieejams šādās prioritārās jomās: a) oglekļa uztveršana un uzglabāšana; b) inovācija videi labvēlīgas rūpniecības jomā; c) pētniecība un stipendijas; d) humānā un sociālā attīstība; e) tieslietas un iekšlietas; f) pienācīga darba un trīspusēja dialoga veicināšana. Piešķīrumu sadales mērķis prioritārajai jomai a) ir vismaz 20 %. Pienācīgi tiks ņemtas vērā saņēmējvalstu dažādās vajadzības un to izmērs. Saskaņā ar 5. pantā noteikto sadales shēmu no katras saņēmējvalsts piešķīrumiem 1 % atliek fondam pienācīga darba un trīspusēja dialoga veicināšanai, ko vadīs Norvēģijas Karalistes iecelta iestāde. 4. pants Norvēģijas Karalistes finansējums nepārsniedz 85 % no programmas izmaksām. Īpašos gadījumos tas var sasniegt 100 % no programmas izmaksām. Ievēro piemērojamos noteikumus par valsts atbalstu. Eiropas Komisija pārbauda visas programmas un izmaiņas programmu būtībā un novērtē programmu saderību ar Eiropas Savienības mērķiem. Norvēģijas Karalistes atbildība par projektiem aptver tikai finansējuma nodrošināšanu atbilstoši apstiprinātajam plānam. Netiks paredzēta nekāda atbildība attiecībā pret trešām personām. 5. pants Līdzekļi ir pieejami šādām saņēmējvalstīm: Bulgārija, Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija saskaņā ar šādu sadales shēmu. Saņēmējvalsts | Līdzekļi (miljoni euro) | Bulgārija | 48,00 | Čehija | 70,40 | Igaunija | 25,60 | Kipra | 4,00 | Latvija | 38,40 | Lietuva | 45,60 | Ungārija | 83,20 | Malta | 1,60 | Polija | 311,20 | Rumānija | 115,20 | Slovēnija | 14,40 | Slovākija | 42,40 | 6. pants Lai neizmantotos pieejamos līdzekļus novirzītu īpaši prioritāriem projektiem jebkurā saņēmējvalstī, 2011. gada novembrī un pēc tam 2013. gada novembrī veic finansējuma pārskatīšanu. 7. pants Šā nolīguma 1. pantā paredzēto finansējumu cieši koordinē ar EBTA valstu finansējumu, ko nodrošina saskaņā ar EEZ finanšu mehānismu. Norvēģijas Karaliste jo īpaši nodrošina, ka pieteikšanās procedūras un īstenošanas kārtība pēc būtības ir vienāda abiem iepriekšējā punktā minētajiem finanšu mehānismiem. Atbilstīgos gadījumos ņem vērā attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības kohēzijas politikā. 8. pants Norvēģijas finanšu mehānismu īsteno, ievērojot šādus nosacījumus. 1. Visās īstenošanas kārtās nodrošina visaugstākās pakāpes caurredzamību, atbildību un izmaksu efektivitāti un ievēro labas pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un dzimumu vienlīdzības mērķus un principus. Norvēģijas finanšu mehānisma mērķus sasniedz ciešas saņēmējvalstu un Norvēģijas Karalistes sadarbības ietvaros. 2. Lai nodrošinātu efektīvu un mērķtiecīgu īstenošanu un ņemtu vērā valstu prioritātes, Norvēģijas Karaliste ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu, kurā izklāsta daudzgadu programmu veidošanas principus un pārvaldības un kontroles struktūras. 3. Programmu priekšlikumus saņēmējvalstis iesniedz pēc saprašanās memoranda noslēgšanas. Norvēģijas Karaliste novērtē un apstiprina priekšlikumus un noslēdz dotāciju nolīgumus ar saņēmējvalstīm par katru programmu. Programmu detalizācijas pakāpe ir atkarīga no finansējuma apjoma. Programmu ietvaros izņēmuma gadījumos var būt norādīti arī projekti, tostarp to atlases, apstiprināšanas un kontroles nosacījumi, ievērojot 8. punktā minētos īstenošanas noteikumus. Par apstiprināto programmu īstenošanu atbild saņēmējvalstis. Lai nodrošinātu kārtīgu īstenošanu un pārvaldību, saņēmējvalstis piemēro atbilstošu pārvaldības un kontroles sistēmu. Saņēmējvalsts un Norvēģijas Karaliste īpašos gadījumos var vienoties, ka programmas vadīs viņu norīkota organizācija. 4. Atbilstošos gadījumos, lai nodrošinātu plašāku iesaisti, finansējuma sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas pasākumus veic, izmantojot partnerību. Partneri cita starpā var būt vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, kā arī privātā sektora pārstāvji, pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri saņēmējvalstīs un Norvēģijas Karalistē. 5. Kontroles sistēma Norvēģijas finanšu mehānisma pārvaldībai nodrošina labas finanšu pārvaldības principu ievērošanu. Norvēģijas Karaliste var veikt kontroles pasākumus saskaņā ar iekšējiem noteikumiem. Saņēmējvalstis šajā sakarībā nodrošina visu nepieciešamo palīdzību, informāciju un dokumentāciju. Norvēģijas Karaliste var apturēt finansēšanu un pieprasīt atmaksāt līdzekļus pārkāpumu gadījumos. 6. Visus projektus daudzgadu programmu ietvaros saņēmējvalstīs var īstenot, sadarbojoties saņēmējvalstu un Norvēģijas Karalistes organizācijām, ievērojot piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus. 7. Norvēģijas Karalistes pārvaldības izmaksas sedz no 2. pantā minētās kopējās summas, un tās tiks noteiktas 8. punkta minētajos īstenošanas noteikumos. 8. Norvēģijas Karaliste vai tās norīkota iestāde ir atbildīga par Norvēģijas finanšu mehānisma vispārēju pārvaldību. Norvēģijas Karaliste pēc apspriešanās ar saņēmējvalstīm pieņem turpmākus Norvēģijas finanšu mehānisma īstenošanas noteikumus. Norvēģijas Karaliste cenšas pieņemt šos noteikumus pirms saprašanās memorandu parakstīšanas. 9. pants Šo nolīgumu puses ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas aktus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas. 10. pants Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģinālā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; nolīgumu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam, kurš izdos apliecinātu nolīguma kopiju katrai šā nolīguma pusei. Briselē [...] Eiropas Savienības vārdā — Norvēģijas Karalistes vārdā — PAPILDPROTOKOLS NOLĪGUMAM STARP EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENU UN ĪSLANDES REPUBLIKU EIROPAS SAVIENĪBA un ĪSLANDE ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandes Republiku, kas parakstīts 1972. gada 22. jūlijā, un pastāvošos pasākumus attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību starp Īslandi un Kopienu; ŅEMOT VĒRĀ papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandes Republiku saistībā ar Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. pantu; ŅEMOT VĒRĀ papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Īslandi par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. pantu; IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO PROTOKOLU. 1. pants Īpaši noteikumi, ko piemēro dažu Īslandes izcelsmes zivju un zivsaimniecības produktu ievešanai Eiropas Savienībā, ir noteikti šajā protokolā un tā pielikumā. Gada beznodokļu tarifu kvotas ir noteiktas šā protokola pielikumā. Šīs tarifu kvotas attiecas uz laikposmu no 2009. gada 1. maija līdz 2014. gada 30. aprīlim. Minētā laikposma beigās kvotu līmeņus pārskata, ņemot vērā visas attiecīgās intereses. 2. pants Beznodokļu tarifu kvotu apjomu pirmo divpadsmit mēnešu laikposmā no 2009. gada 1. maija līdz 2010. gada 30. aprīlim pievieno laikposmam no 2010. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. aprīlim. Ja tarifu kvotu apjoms laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. aprīlim netiek pilnībā izsmelts, atlikušo daļu pārnes uz tarifu kvotu laikposmu no 2011. gada 1. maija līdz 2012. gada 30. aprīlim. Tādēļ otrajā Komisijas darbdienā pēc 2011. gada 1. septembra aptur tarifu kvotu izmantošanu, kas piemērojamas laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. aprīlim. Nākamajā darba dienā neizmantoto tarifu kvotu atlikumu piešķir attiecīgajai tarifu kvotai, kas piemērojama no 2011. gada 1. maija līdz 2012. gada 30. aprīlim. Pēc minētās dienas vairs nav iespējams ar atpakaļejošu datumu izmantot un nodot atpakaļ attiecīgās no 2010. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. aprīlim piemērojamās tarifu kvotas. 3. pants Līgumslēdzējas puses šo protokolu ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas aktus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas. Gaidot spēkā stāšanos, pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir apmainījušās ar vēstulēm par šo jautājumu, protokolu piemēro provizoriski no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kurā pabeigta vēstuļu apmaiņa. 4. pants Šis protokols ir sagatavots vienā oriģinālā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un īslandiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; papildprotokolu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam, kurš izdos apliecinātu kopiju katrai nolīguma pusei. Briselē [...] Eiropas Savienības vārdā — Īslandes vārdā — PIELIKUMS ĪPAŠIE NOTEIKUMI, KAS MINĒTI PROTOKOLA 1. PANTĀ Savienība papildus esošajām tarifu kvotām piešķir šādas ikgadējas ar muitas nodokli neapliekamas kvotas Īslandes izcelsmes produktiem: KN kods | Produktu apraksts | Ikgadējās (01.05.–30.04.) tarifu kvotas apjoms tīrsvarā, ja vien nav norādīts citādi | ex 0303 51 00 | Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķes, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus[4] | 950 tonnas | 0306 19 30 | Saldēti Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus) | 520 tonnas | 0304 19 35 | Svaigas vai atdzesētas Atlantijas jūras asaru (Sebastes spp.) filejas | 750 tonnas | PAPILDPROTOKOLS NOLĪGUMAM STARP EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENU UN NORVĒĢIJAS KARALISTI EIROPAS SAVIENĪBA un NORVĒĢIJAS KARALISTE ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti, kas parakstīts 1973. gada 14. maijā, un pastāvošos pasākumus attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību starp Norvēģiju un Eiropas Savienību; ŅEMOT VĒRĀ papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti saistībā ar Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. pantu; ŅEMOT VĒRĀ papildprotokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. pantu; IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO PROTOKOLU. 1. pants Īpaši noteikumi, ko piemēro dažu Norvēģijas izcelsmes zivju un zivsaimniecības produktu ievešanai Eiropas Savienībā, ir noteikti šajā protokolā un tā pielikumā. Gada beznodokļu tarifu kvotas ir noteiktas šā protokola pielikumā. Šīs tarifu kvotas attiecas uz laikposmu no 2009. gada 1. maija līdz 2014. gada 30. aprīlim. Minētā laikposma beigās kvotu līmeņus pārskata, ņemot vērā visas attiecīgās intereses. 2. pants Tarifu kvotu līmeņus, kas bija jāpiešķir Norvēģijai no 2009. gada 1. maija līdz šā protokola īstenošanai, sadala vienādās daļās un piešķir katru gadu visā šā protokola atlikušajā piemērošanas laikā. 3. pants Norvēģija veic nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu turpmāku to noteikumu piemērošanu, kas izklāstīti 2006. gada 21. aprīļa Karaliskajā dekrētā un paredz bezmaksas tādu zivju un zivsaimniecības produktu tranzītu, kurus Norvēģijā izkrauj kuģi, kas kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu. Šos noteikumus piemēro laikposmā, kas minēts 1. pantā, tiklīdz tiek piemērotas ikgadējās tarifu kvotas. 4. pants Šā protokola pielikumā uzskaitītajām tarifu kvotām piemēro izcelsmes noteikumus, kas paredzēti 1973. gada 14. maijā parakstītā Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti 3. protokolā. 5. pants Līgumslēdzējas puses šo protokolu ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas aktus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas. Gaidot spēkā stāšanos, pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir apmainījušās ar vēstulēm par šo jautājumu, protokolu piemēro provizoriski no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kurā pabeigta vēstuļu apmaiņa. 6. pants Šis protokols ir sagatavots vienā oriģinālā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; protokolu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam, kurš izdos apliecinātu kopiju katrai pusei. Briselē [...] Eiropas Savienības vārdā — Norvēģijas Karalistes vārdā — Pielikums ĪPAŠIE NOTEIKUMI, KAS MINĒTI PROTOKOLA 1. PANTĀ Papildus esošajām beznodokļu tarifu kvotām Eiropas Savienība piešķir šādas ikgadējas beznodokļu kvotas Norvēģijas izcelsmes produktiem: KN kods | Produktu apraksts | Ikgadējās (01.05.–30.04.) tarifu kvotas apjoms tīrsvarā, ja vien nav norādīts citādi | 0303 29 00 | Saldētas lašu dzimtas zivis | 2000 tonnas | 0303 51 00 | Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķes, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus[5] | 45800 tonnas | 0303 74 30 | Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas skumbrijas, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus[6] | 39800 tonnas | 0303 79 98 | Citas zivis, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus | 2200 tonnas | ex | 0304 29 75 0304 99 23 | Saldētas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu filejas Saldētas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu dubultfilejas (tauriņi)[7] | 67600 tonnas | ex ex ex | 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 | Garneles un ziemeļgarneles, saldētas un lobītas, sagatavotas vai konservētas | 7000 tonnas | ex ex | 1604 12 91 1604 12 99 | Siļķe, ar garšvielām un/vai konservēta ar etiķi, sālījumā[8] | 3000 tonnas (sausais tīrsvars) | [1] OV C […]., […]., […]. lpp. [2] OV C […]., […]., […]. lpp. [3] OV L [...], [...], [...]. lpp. [4] Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam. [5] Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam. [6] Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam. [7] Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm ar KN kodu 0304 99 23, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam. [8] Šo tarifa kvotu palielina līdz 4000 tonnām sausā tīrsvara laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 2011. gada 30. aprīlim, līdz 5000 tonnām sausā tīrsvara laikposmā no 2011. gada 1. maija līdz 2012. gada 30. aprīlim un līdz 6000 tonnām sausā tīrsvara laikposmā no 1. maija līdz 30. aprīlim katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā.