EKA turpina novērtēt vides riskus, un dalībvalstis ir turpinājušas izstrādāt iekšējos procesus, lai novērtētu esošos riskus. Ja šos riskus uzskata par nepieņemamiem vai nesamērīgiem, segums netiek nodrošināts . Ja riski tiek uzskatīti par pieņemamiem, eksporta kredīta atbalsts parasti ir nosacīts un pakļauts riska mazināšanas pasākumiem un to atbilstībai noteiktiem standartiem . Piemēram, konverģence ir redzama praksē, izmantojot dažādas vērtēšanas procedūras atkarībā no darījumu veida un kategorijas, kā to skaidri apraksta dažas dalībvalstis .

Kopumā pēdējo gadu laikā ir panākta lielāka atbilstība, jo ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem ietver plašu jautājumu loku. Tomēr jāņem vērā šādas atšķirības, jo tās apgrūtina sniegt visaptverošu salīdzinājumu. Pirmkārt, dalībvalstis, izmantojot iepriekšējā punktā minētos vispārējos eksporta kredīta atbalsta veidus, ir izstrādājušas dažādas eksporta kredītu programmas. Turklāt, lai gan konkrētu produktu var piedāvāt vairākas EKA, ar to saistītie noteikumi un nosacījumi var būt dažādi. Otrkārt, eksporta kredītu programmas ietekme ir atkarīga arī no valsts ekonomikas īpatnībām un privātā finanšu sektora iespējām.

Turklāt, gandrīz visas dalībvalstis jo īpaši atsaucas uz procedūrām, kas izklāstītas ESAO Ieteikumā par kopēju pieeju oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un vides un sociālo jautājumu pienācīgu izpēti (Recommendation on Common Approaches for Officially Supported Export Credits and Environmental and Social Due Diligence) (“kopējā pieeja”), kas ir ieguvis atzinību un normatīvu ietekmi pat ārpus ESAO valstīm.

Daudzas dalībvalstis norāda, ka tās piemēro kopējo pieeju plašāk, nekā tas rekomendēts, lai vēl rūpīgāk pārbaudītu plašāku darījumu daļu . Dalībvalstis pārsniedz kopējā pieejā noteiktās prasības un savu darbību salīdzina ne vien ar kopējo pieeju, bet arī ar citiem starptautiskiem standartiem. Šie standarti ietver Pasaules Bankas drošības politiku , ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus , ANO Globālā līguma principus , Starptautiskās Darba organizācijas Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā , Ekvatora principus , Starptautiskās Finanšu korporācijas Vides un sociālās darbības standartus un ESAO pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem . Vēl viena jauna tendence ir šajā kontekstā iekļaut klimata pārmaiņu iniciatīvas, tostarp atsauci uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām . Visbeidzot, dažas dalībvalstis ir minējušas arī apņemšanos uzlabot un attīstīt spēkā esošos noteikumus. Piemēram, Somija atzīmēja savu dalību EKA iekšējās darba grupās, meklējot kopēju pieeju vides un sociālajiem jautājumiem, kā arī plašākus starptautiskus centienus izstrādāt kopīgus noteikumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

c) Cita informācija, kas iekļauta gada darbības ziņojumos

Papildus informācijai, kas jau izklāstīta iepriekš 3. punkta a) un b) apakšpunktā, 21 gada darbības ziņojums liecina arī par to, ka dalībvalstis ir attīstījušas eksporta kredītu politiku plašāk saistībā ar vidi, kukuļošanas apkarošanu un ilgtspējīgu to valstu kreditēšanu, kurās ir zemi ienākumi. Svarīga, bet ne neaizstājama loma, ir trim ESAO ieteikumiem . Arī dalībvalstis, kas nav ESAO dalībvalstis, piemēro šos instrumentus vai plāno to darīt. Piemēram, Bulgārija piemēro ESAO Ieteikumu par kukuļošanu. Daudzas dalībvalstis norāda, ka īpaši “kopējā pieeja” tiek piemērota ārpus ESAO noteiktās darbības jomas . Turklāt daudzās dalībvalstu politikas nostādnēs ņem vērā starptautiskos standartus un plašāku ES acquis. Atsauces uz ES “mērķiem”, “standartiem” un “pamatnostādnēm”, liecina, ka tiek ņemti vērā gan ieteikuma, gan saistošo tiesību instrumenti, un noteikumu nozīme ir tikpat svarīga kā to formulējums.

Turklāt dalībvalstis aizvien biežāk min papildus politikas mērķus vai apsvērumus, kas papildina kopējo pieeju. Piemēram, sociālā ilgtspēja un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršana . Vairākos gadījumos attiecīgās EKA pašas ir izstrādājušas attiecīgus instrumentus. Šeit par piemēru varētu minēt korporatīvās sociālās atbildības politiku , kas parasti prasa ne tikai iekšējos centienus, bet arī ciešu dialogu ar EKA klientiem .

Vides aizsardzības jomā jauna tendence ir pastiprināta pievēršanās ilgtspējai un emisiju mazināšanai . Līdzīgi kā iepriekšējos ziņojumos, daudzas dalībvalstis uzsvērušas cilvēktiesību īpašo nozīmi. Praktiski visos ziņojumos pausts atbalsts cilvēktiesību dimensijas stiprināšanai saskaņā ar jauno kopējo pieeju.

Kopumā dalībvalstu politika attiecībā uz EKA arvien vairāk tuvinās. Tam piemērs ir kukuļošanas apkarošanas pasākumi. Daudzas dalībvalstis pieprasa iesaistītajām pusēm parakstīt nekukuļošanas deklarāciju, skaidri norādot, ka kukuļošanas konstatējuma gadījumā segums tiek automātiski atzīts par spēkā neesošu . Arvien vairāk dalībvalstu uzsver uzraudzības nozīmi un aktīvi mudina bankas un eksportētājus izstrādāt savus kukuļošanas apkarošanas pasākumus .

Daudzas dalībvalstis papildus kopējai pieejai ir izstrādājušas savus īpašus kukuļošanas un korupcijas apkarošanas instrumentus, piemēram, pasākumus trauksmes cēlēju aizsardzībai . Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas pasākumi , kā arī terorisma finansēšanas novēršana tiek minēti kā prioritāte.

Līdzīgi konverģenci apliecina arī stingra atbilstība Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda prasībām, ko daudzas dalībvalstis minējušas attiecībā uz ilgtspējīgu to valstu kreditēšanas praksi, kurās ir zemi ienākumi .

Turklāt dalībvalstis vēlas nodrošināt, ka EKA darbojas pēc iespējas pārredzami, vienlaikus ievērojot konfidencialitāti, kas var būt nepieciešams dažos komercdarījumos. Vairākas dalībvalstis īpaši pievērsās šim jautājumam 2017. gada darbības ziņojumā .

Pamatojoties uz ziņojumiem, šķiet, ka ESAO kopējā pieeja ir integrēta dalībvalstu eksporta kredītu politikā. Turklāt iepriekš izklāstīto apsvērumu daudzveidība rāda, ka kopēja pieeja bieži tiek uzskatīta par minimālo standartu. Daudzās jomās dalībvalstis piemēro savus papildpasākumus, lai nodrošinātu, ka eksporta kredītu atbalsts pieejams tikai tiem darījumiem, kas atbilst stingram standartu kopumam, sākot no vides un beidzot ar sociālajiem aspektiem.

d) EKA atbilstība Savienības mērķiem un saistībām

Lai uzlabotu pārredzamību ES līmenī, dalībvalstīm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1233/2011 ir pienākums Komisijai iesniegt gada darbības ziņojumu, kurā, ievērojot valsts tiesisko regulējumu, sniegta tāda konkrēta finansiālā un darbības informācija par to eksporta kredītu jomas darbībām, kura ietver arī informāciju par to, kā tiek apzināti vides riski.

Saskaņā ar I pielikuma 3. punktu “Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Savienības mērķiem un saistībām”.