2017. gadā ETSI sāka “3SI programmu”, lai iesaistītu III pielikumā minētās organizācijas. Šīs programmas ietvaros tika rīkotas arī apaļā galda sarunas, kurās piedalījās ETSI amatpersonas un ETSI iesaistīto personu pārstāvji (“3SI padomdevējs”), lai pārrunātu iekļautības jautājumus. ETSI nav ieviesis nekādus mehānismus, kas būtu līdzīgi CEN un CENELEC mehānismiem, lai piešķirtu III pielikumā minētajām organizācijām strukturālāku funkciju standartu izstrādes procesā, piemēram, formālas tiesības paust viedokli. SBS neapmierinātība ar ETSI iekļautību tika pausta 2021. gada vasarā sabiedriskajā apspriešanā par turpmākās Komisijas standartizācijas stratēģijas ceļvedi, komentējot, ka “ETSI līdz šim nav atvēlējis pietiekamus resursus un budžetu, lai palielinātu savu iekļautību”, un šo apgalvojumu atbalstīja arī cita MVU asociācija. Līdzīgus atzinumus attiecīgajos 24. pantā paredzētajos ziņojumos ir nosūtījušas citas saskaņā ar Regulu finansētās organizācijas. Piemēram, ANEC 2019. gada pārskatā ir norādīts: “ETSI nevēlas padziļināt savus noteikumus par iekļautību, uzskatot, ka tas jau nodrošina atbilstību Regulai. Tomēr III pielikumā norādītās organizācijas uzskata, ka ETSI neievēro prasības.” Līdzīgi norāda ECOS: “III pielikumā norādīto organizāciju iesaistīšanās ETSI joprojām ir sarežģītāka salīdzinājumā ar pārējām divām ESO.” Viens no šo organizāciju pamatojumiem ir tāds, ka iekļautību procesā nevar nodalīt no balsstiesībām, jo ETSI ietvaros rūpniecības nozares ieinteresēto personu balsstiesības ir lielākas nekā jebkuras citas ieinteresēto personu kategorijas vai iestādes kopējās balsstiesības. ES dalībvalstu VSI balsstiesību daļa ETSI ir aptuveni 2 %. Citu, ar rūpniecības nozari nesaistīto ieinteresēto pušu (pilsoniskās sabiedrības, akadēmisko aprindu, pētnieku) balsstiesības ir ļoti maznozīmīgas balsošanas gadījumā.

CEN un CENELEC 2017. gadā veica izmaiņas, kurās paredzēja, ka trīs no III pielikumā minētajām organizācijām (ANEC, EAK un ECOS) var iesniegt formālus atzinumus par standartu projektiem (tā dēvētās “tiesības paust viedokli”). Ja ir sniegts negatīvs atzinums, tehniskajai komitejai, kas ir atbildīga par attiecīgā standarta izstrādi, jāizskata sniegtais atzinuma pamatojums un jāsniedz atbilde. Negatīvs atzinums var būt arī iemesls standarta projekta pārskatīšanai. Kopumā 76 % no visiem formālajiem atzinumiem, ko sniegušas sabiedrības iesaistītās personas, bija pozitīvi.

Regulas 5. pantā ir paredzēts, ka ESO veicina un sekmē visu attiecīgo iesaistīto personu, tostarp MVU, patērētāju organizāciju un vides un sabiedrības iesaistīto personu pienācīgu pārstāvību un efektīvu dalību tās standartizācijas darbībās. Identificētās iesaistītās organizācijas, kas pašlaik saņem ES finansējumu (kas zināmas arī kā “III pielikumā minētās organizācijas”), ir Small Business Standards (SBS), Eiropas patērētāju pārstāvība standartizācijā (Association européenne pour la coordination de la représentation des consommateurs pour la normalisation, ANEC), organizācijas Environmental Coalition on Standards Eiropas Pilsoniskā organizācija vides interešu aizstāvībai standartizācijas procesā (European Environmental Citizens Organisation for Standardisation, ECOS) un Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAC) — tās pārstāv attiecīgi MVU un patērētāju, kā arī vides un darba ņēmēju intereses.

Saskaņā ar Regulas 24. panta 3. punktu Komisija ziņo par tās īstenošanu reizi piecos gados. Pirmais ziņojums tika publicēts 2016. gadā, aptverot laika posmu no 2013. gada līdz 2015. gadam. Šis ziņojums galvenokārt aptver periodu no 2016. gada līdz 2020. gadam ar ierobežojumiem, jo daži dati bija pieejami tikai par posmu līdz 2019. gadam, bet, kur tas bija iespējams, ietverti arī atjaunināti fakti un skaitļi par posmu līdz 2021. gadam. Regulas 24. panta 1. un 2. punkts noteic, ka ESO un citām organizācijām, kas saņem ES finansējumu, jāiesniedz gada ziņojumi par savu darbību. Šie ziņojumi ir ņemti vērā, sagatavojot šo ziņojumu. Datu vākšanas atbalstam arī tika pasūtīts neatkarīgs pētījums.

Pārsteidzoša informācija, kas iekļauta pētījumā, ir tāda, ka CEN un CENELEC iesaistītās VSI “laikā no 2015. gada līdz 2019. gadam ir piešķīrušas arvien vairāk īpašu likmju MVU dalībai standartizācijas pasākumos, savukārt ETSI iesaistītās VSI saskārās ar šādu īpašu likmju samazināšanās tendenci”. Par šo jautājumu 2019. gada ETSI ziņojumā arī teikts šādi: “ETSI nedarbojas saskaņā ar valsts deleģēšanas principu, tāpēc to [MVU] līdzdalība ETSI tehniskajā organizācijā un darbā notiek tiešā veidā, iesaistoties ETSI (..). Tikai publiskās apstiprināšanas procesa laikā šīm ieinteresētajām personām jāiesniedz savi komentāri ar ETSI iesaistīto VSI starpniecību.”

Saskaņā ar Regulas 6. panta 3. punktu VSI sagatavo gada ziņojumu par savām darbībām, lai veicinātu un atvieglotu MVU piekļuvi standartiem un standartu izstrādes procedūrām. Tas ietver arī ziņošanu par paraugprakses apmaiņu, kuras mērķis ir veicināt MVU līdzdalību (t. i., saskaņā ar Regulas 6. panta 2. punktu). Šo ziņojumu pamatojošajā pētījumā ir precīza statistika par šo tēmu, kas parāda to VSI skaitu, kuras ļauj pārstāvēt saistīto ieinteresēto personu kategoriju, kā norādīts turpmāk tabulā. Piemēram, tabulas pirmā vērtība (29/33) norāda, ka no 33 VSI, kas bija saistītas ar šo ESO, 29 VSI ļāva pārstāvēt MVU Eiropas Standartizācijas komitejā (CEN).

KPC arī sadarbojās ar Eiropas sadarbības zinātnes un tehnoloģiju jomā (European Cooperation in Science and Technology, COST) asociāciju, izmantojot JIS, lai informētu un apmācītu par standartizācijas priekšrocībām pētniecībā un inovācijā, kas tiek veikta COST projektu ietvaros. Izmantojot šo saikni, CEN–CENELEC organizācijas ir nodrošinājušas vairākus apmācību moduļus kopš 2019. gada.

2018.–2020. gadā Komisija saņēma 1247 HEN ES tiesību aktu atbalstam. No tiem 238 bija esošie HEN, kas iesniegti atkārtoti saskaņā ar jaunajiem noteikumiem. Tādējādi no jauna tika iesniegti 1009 standarti, tostarp 76 labojumi un 267 grozījumi.

2021. gada 9. decembrī Komisijas darbuzņēmējs, kas pārvalda HAS konsultantus, ir saņēmis 3312 pieprasījumus izvērtēt ESO iesniegtos HEN projektus saskaņā ar 21 ES tiesību aktu; 2944 no šiem pieprasījumiem ir apstrādāti, bet 368 nebija atbilstīgi. Visās nozarēs tikai 27,58 % HAS vērtējumu bija pozitīvi — galvenokārt neatbilstības dēļ ES tiesību aktiem, un tas liecina, ka vairāk darba jāiegulda standartu izstrādes procesā, piem., tehniskajās komitejās, lai darbs būtu vairāk saskaņots ar politikas nostādnēm un tiesiskajām prasībām.

Attiecībā uz HEN apstrādi, ko veic pati Komisija, mediānais (vidējais) laiks no ESO veiktās iesniegšanas Komisijai līdz atsauces publicēšanai ESOV ir nepārtraukti samazinājies, kā redzams turpmāk tabulā. Komisijai 2019. gadā nepieciešamais ilgāks apstrādes laiks bija saistīts ar publicēšanas metodes maiņu (pārejot no ESOV C sērijas uz ESOV L sēriju), kam bija nepieciešams pārejas pielāgošanās periods. Kopš tā laika Komisija ir būtiski samazinājusi savu procesu ilgumu. 2020. un 2021. gadā Komisijai bija labāki rezultāti nekā 2018. gadā (kad HEN atsauces publicēšana ESOV vēl tika veikta saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas publicēšanai ESOV C sērijā).

2018 2019 2020 2021 Mediānais (un vidējais) laiks (dienās) no iesniegšanas Komisijai līdz atsauces publicēšanai ESOV 238 (298) 292 (322) 228 (231) 108 (121)

2.8Formāli iebildumi (11. pants)

2015.–2019. gadā kopumā tika iesniegti 20 formāli iebildumi pret konkrētiem HEN atbilstoši Regulas 11. panta nosacījumiem. Vēl trīs tika iesniegti 2020. gadā. Formāla iebilduma vidējais pastāvēšanas ilgums (kas domāts kā laiks no tā iesniegšanas līdz lēmuma pieņemšanai) ir 1084 dienas, t. i., 3 gadi.

2.9Iesaistīto organizāciju paziņojumi (12. pants)

Komisija ir izveidojusi īpašu tīmekļvietni 12. pantā minētajiem paziņojumiem.

2.10IKT specifikācijas (13. un 14. pants)

Daudzas no visizplatītākajām IKT tehniskajām specifikācijām pēdējā laikā ir izstrādājuši privāti forumi un konsorciji. Regulas 13. pants ļauj Komisijai noteikt IKT tehniskās specifikācijas, lai tās varētu izmantot publiskajā iepirkumā. Tas nodrošina lielāku konkurenci šajā jomā un samazina risku būt atkarīgiem no patentētām sistēmām. Piemērots saraksts ir publicēts Komisijas tīmekļvietnē.

Turklāt vienoti IKT standarti nodrošina sadarbspēju. Tas ir kļuvis arvien svarīgāk, jo daudz vairāk ierīču tiek savienotas cita ar citu. 2016. gada paziņojumā par IKT standartizācijas prioritātēm Komisija ierosināja standartu noteikšanas resursus un kopienas galvenokārt pievērst piecām prioritārajām jomām. IKT standartu nozīme atkārtoti tika uzsvērta industriālajā stratēģijā 2020. gadam.

Ir izveidota Eiropas daudzpusēja ieinteresēto personu platforma IKT standartizācijas jomā, lai konsultētu Komisiju jautājumos, kas saistīti ar IKT standartizācijas politikas īstenošanu, tostarp prioritāšu noteikšanu un specifikāciju identificēšanu. Vairāk nekā 150 darbības tika identificētas un sagrupētas tematiskās jomās.

3ESS finansēšana (15., 16. un 17. pants)

ES finansējums ESO un III pielikumā norādītajām organizācijām to darbībām ir noteikts Regulas 15., 16. un 17. pantā.

No 2015. gada līdz 2019. gadam ES kopējās dotācijas standartizācijas darbībām bija aptuveni 105,3 miljoni EUR (85 miljoni EUR tika piešķirti ESO un 20 miljoni EUR — III pielikumā norādītajām organizācijām). ES un EBTA līdzfinansē daļu no organizāciju izmaksām un darbībām. Dotācijas tiek piešķirtas darbības un pasākuma dotāciju veidā. Darbības dotācijas tiek iemaksātas darbības budžetā, lai īstenotu ikgadējās darba programmas, kurās norādītas plānotās darbības katram gadam saskaņā ar Komisijas standartizācijas mērķiem. Darbības dotācijas 2015.–2019. gadam aptvēra plašu ikdienas darbību klāstu. Ar pasākuma dotācijām tika finansētas īpašas darbības ES tiesību aktu un politikas atbalstam. 2019. gadā pasākuma dotācijas veidoja 66 % no ES finansējuma ESO un III pielikumā minētajām organizācijām. Komisija seko līdzi finansēto darbību īstenošanai, izskatot ESO ziņojumus.

No visām ESO lielākais saņēmējs ir bijusi organizācija CEN, t. i., aptuveni 71 % no kopējā finansējuma, kas 2015.–2019. gadā tika piešķirts ESO, un nākamā bija ETSI (aptuveni 22 %) un CENELEC (aptuveni 7 %). Kopējā ES finansējuma daļa, kas paredzēta darbības dotācijām un pasākuma dotācijām, kopumā ir palikusi nemainīga pārskata periodā.

Finansiālais atbalsts III pielikumā minētajām organizācijām tiek piešķirts ar mērķi uzlabot to attiecīgo interešu grupu iesaisti standartu izstrādē, un pēdējos 5 gados tas kopumā ir pieaudzis. Lielāko daļu no kopējā ES finansējuma, kas 2015.–2019. gadā piešķirts III pielikumā norādītajām organizācijām, ir saņēmušas SBS un ANEC (attiecīgi 42,5 % un 34,5 %). ECOS saņēma 15,7 % no kopējā finansējuma, savukārt EAK — 7,3 %.

Attiecībā uz ESS finansēšanas vienkāršošanu un administratīvā sloga samazināšanu Komisija 2015. gadā ieviesa vienreizēju maksājumu mehānismu, lai finansētu noteiktas izmaksas savos dotāciju nolīgumos, piemēram, nepieciešamās cilvēkdienas vai radušās ceļa izmaksas. Šis mehānisms palīdzēja samazināt administratīvo slogu tādējādi, ka vairs nebija jāpamato un jāreģistrē katrs atsevišķais gadījums, kad radās šādi izdevumi. Taču analīze parādīja, ka atbalsta saņēmējiem joprojām bija neskaidrības par reģistriem, kas nepieciešami iespējamo revīziju veikšanai.

Attiecībā uz ziņošanas prasībām ieinteresētās personas uzskata, ka dažas no šīm ziņošanas darbībām ir apgrūtinošas. Rīcības plānu un atskaišu izstrāde darbības dotācijas saņemšanai ir laikietilpīgākie uzdevumi, un kopš 2015. gada ir nedaudz pieaudzis nepieciešamo cilvēkdienu skaits. Taču, lai gan ESO ziņotie dati parāda, ka ir pieaudzis vidējais laikposms, kas nepieciešams, lai sagatavotu priekšlikumus pasākuma dotāciju saņemšanai, tie arī liecina, ka ir samazinājies ziņošanai par pasākuma dotācijām nepieciešamais laiks.

4Secinājumi

Šis otrais ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (ES) Nr. 1025/2012 īstenošanu liecina, ka Eiropas standartizācijas sistēma ir uzlabojusies dažos aspektos, piem., attiecībā uz jaunajiem IT rīkiem, bet vairākās jomās vēl ir iespējami uzlabojumi. Tas īpaši attiecas uz iekļautības aspektiem, VSI funkciju ESS un laiku, kas nepieciešams HEN iesniegšanai Komisijai, kā izklāstīts iepriekš.