CND ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) komisija, un tās funkcijas un pilnvaras citustarp ir izklāstītas Konvencijā. Tā sastāv no 53 ANO dalībvalstīm, ko ievēlējusi ECOSOC. Pašlaik 11 dalībvalstis ir CND locekles ar tiesībām balsot. Savienībai Narkotisko vielu komisijā ir novērotājas statuss.

Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1988. gada Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti (“Konvencija”) mērķis ir veicināt sadarbību starp pusēm, lai tās varētu efektīvāk risināt dažādos aspektus, kas saistīti ar narkotisko vielu un psihotropo vielu nelegālu apriti, kurai ir starptautiska dimensija. Pildot saistības, kas izriet no Konvencijas, puses atbilstoši savām attiecīgajām valsts tiesību sistēmām veic vajadzīgos pasākumus, arī likumdošanas un administratīvos pasākumus.

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijā (CND) par to izmaiņu pieņemšanu, ko, pamatojoties uz Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes (INCB) ieteikumiem, paredzēts izdarīt Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1988. gada Konvencijā pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti.

Komisija 2018. gada 19. decembrī tika informēta, ka INCB iesaka pievienot trīs vielas, proti, 3,4-MDP-2-P-metilglicidātu (“PMK-glicidātu”), 3,4-MDP-2-P-metilglicīdskābi (“PMK-glicīdskābe”) un alfa-fenilacetoacetamīdu (AFAA), Konvencijas I tabulā. Attiecībā uz ceturto vielu, proti, jodūdeņražskābi, INCB iesaka uz to neattiecināt kontroli Konvencijas ietvaros.

INCB novērtējums liecina, ka trīs vielas, proti, 3,4-MDP-2-P-metilglicidāts (“PMK-glicidāts”), 3,4-MDP-2-P-metilglicīdskābe (“PMK-glicīdskābe”) un alfa-fenilacetoacetamīds (AFAA), bieži tiek izmantotas, lai nelegāli izgatavotu attiecīgi MDMA un radniecīgas vielas; 3,4-MDP-2-P un pēc tam MDMA un radniecīgas vielas; kā arī amfetamīnu un metamfetamīnu. Ir pierādījumi, ka minēto narkotisko vielu un psihotropo vielu nelegālās izgatavošanas apjoms un mērogs rada nopietnas sabiedrības veselības vai sociālās problēmas tādā mērā, kas pamato starptautiskās kontroles piemērošanu šīm vielām. Attiecībā uz ceturto vielu, proti, jodūdenražkābi, INCB uzskata, ka ar starptautisko kontroli nevarētu reāli samazināt nelegāli izgatavotā metamfetamīna un amfetamīna pieejamību.

MDMA un radniecīgu vielu un metamfetamīna un amfetamīna nelegāla izgatavošana Savienībā ir nopietna problēma. Šīs nelegāli izgatavotās narkotiskās vielas un psihotropās vielas Savienībā rada būtiskas sabiedrības veselības un sociālās problēmas. Turklāt organizētās noziedzības grupas, kad darbojas Savienībā, arī nelegāli eksportē šīs narkotiskās vielas un psihotropās vielas uz trešām valstīm.

Tādējādi Savienības dalībvalstīm būtu jāpauž nostāja Narkotisko vielu komisijā, atbalstot 3,4-MDP-2-P-metilglicidāta (“PMK-glicidāts”), 3,4-MDP-2-P-metilglicīdskābes (“PMK-glicīdskābe”) un alfa-fenilacetoacetamīda (AFAA) pievienošanu Konvencijas I tabulā un Konvencijas ietvaros veiktas kontroles neattiecināšanu uz jodūdeņražskābi.

Izmaiņas Konvencijas tabulās tieši ietekmē Savienības tiesību aktu tvērumu narkotisko vielu prekursoru kontroles jomā, jo Konvencijas tabulās iekļautās vielas ir jāietver Savienības tiesību aktos. Lai to nodrošinātu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus.

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats

4.1.1.Principi

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

Narkotisko vielu komisija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti.

Akti, ko Narkotisko vielu komisija ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti saskaņā ar 12. pantu Apvienoto Nāciju Konvencijā pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti būs saistoši starptautisko tiesību ietvaros, un tie var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu par narkotisko vielu prekursoriem. Tas skaidrojams ar to, ka izmaiņas Konvencijas tabulās tieši ietekmē Savienības tiesību aktu tvērumu narkotisko vielu prekursoru kontroles jomā, jo Konvencijas tabulās iekļautās vielas ir jāietver Savienības tiesību aktos.

Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

4.2.Materiālais juridiskais pamats

4.2.1.Principi

Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no to paredzēto aktu mērķa un satura, par kuriem Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajiem aktiem ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz vienu materiālo juridiskā pamatu, proti, to, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā