EIROPAS KOMISIJA Briselē, 28.10.2020 COM(2020) 677 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR VISPĀRĒJĀ BUDŽETA SEGTAJĀM GARANTIJĀM























Situācija 2019. gada 31. decembrī {SWD(2020) 241 final}



Satura rādītājs 1.Ievads 2.Ar ES budžetu garantētās operācijas un eurozonas krīzes mehānismi, ko nesedz no ES budžeta 2.1.Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem 2.2.Aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem 2.3.Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (“EIB ārējais finansējums”), uz kurām attiecas ES galvojums (ĀAP) 2.4.Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) finansējums operācijām dalībvalstīs, uz kurām attiecas ES garantijas, — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) 2.5.Ārējo investīciju plāns (ĀIP) un Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) 2.6.Krīzes pārvarēšanas mehānismi, kas netiek segti no ES budžeta 3.Garantēto operāciju attīstība 3.1.1.Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) 3.1.2.Maksājumu bilances (MB) mehānisms 3.1.3.Makrofinansiālās palīdzības (MFP) aizdevumi 3.1.4.Euratom aizdevumi 3.2.EIB ārējās finansēšanas operāciju attīstība 4.No ES budžeta segtie riski 4.1.Riska definīcija 4.2.Riska kopējā struktūra 4.3.ES budžeta gada risks

4.3.1.Dalībvalstu risks 4.3.2.Trešo valstu risks 5.Garantiju aktivizēšana un maksāšana 5.1.Parāda apkalpošana, ko nenodrošina Garantiju fonds ārējai darbībai (Euratom aizdevumi dalībvalstīm, EFSM un MB) 5.1.1.Maksājumi no naudas resursiem 5.1.2.Maksājumi no ES budžeta 5.2.Garantiju fonda ārējai darbībai pieprasījumi un atgūšana (ĀAP, MFP un Euratom aizdevumi trešām valstīm) 6.Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) 2019. gadā 6.1. ESIF galvojuma fonda finanšu pārskati 2019. gada 31. decembrī 6.2. ESIF operācijas, kam piešķirts ES galvojums 6.3. ESIF galvojuma fonda finansējums 6.4. Pieprasītais un izmantotais ES galvojums 7.Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) 2019. gadā 7.1.Ieguldījumu programmas 7.2.EFIA garantiju fonds 1.Ievads Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt iespējamās saistības, kas jāuzņemas ES budžetam un kas veidojas no sniegtajām garantijām par aizdevumu operācijām un ieguldījumu atbalsta, ko Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar ES galvojumu. Šis ziņojums iesniegts atbilstoši iepriekšējās Finanšu regulas 149. pantam. Attiecīgi šāds ziņojums par ES budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem 2019. gadā tiek iesniegts pēdējo reizi, un tas tiks aizstāts saskaņā ar turpmāko ziņošanas kārtību, ko paredz jaunās Finanšu regulas 250. pants.

Šā ziņojuma struktūra ir šāda: 2. iedaļā ir uzskaitītas ar ES budžetu garantēto operāciju galvenās iezīmes, kā arī aprakstīti atsevišķi citi krīzes pārvarēšanas papildu mehānismi, kas nerada nekādu risku ES budžetam; 3. iedaļā izklāstīta Komisijas tieši pārvaldīto garantēto operāciju un garantēto EIB ārējās finansēšanas operāciju attīstība (izņemot ESIF un EFIA operācijas, kas aplūkotas atsevišķi 6. un 7. iedaļā); 4. iedaļā ir uzsvērti galvenie riski, ko sedz no ES budžeta; 5. iedaļā aprakstīta garantiju aktivizēšana un Garantiju fonda ārējai darbībai (turpmāk “fonds”) attīstība; 6. iedaļā aprakstīta Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) attīstība; savukārt 7. iedaļā aprakstīta Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) attīstība. Komisijas dienestu darba dokuments (KDDD) papildina šo ziņojumu ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem. 2.Ar ES budžetu garantētās operācijas un eurozonas krīzes mehānismi, ko nesedz no ES budžeta No ES budžeta sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt četrās kategorijās. 2.1.Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem Šie aizdevumi ir: 1) makrofinansiālās palīdzības (MFP) aizdevumi trešām valstīm; 2) maksājumu bilances (MB) aizdevumi dalībvalstīm, kas nav eurozonā un ir saskārušās ar maksājumu bilances problēmām; 3) aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM) , kas paredzēti visām dalībvalstīm, kuras saskārušās ar nopietnām finansiālām vai ekonomikas grūtībām vai ko nopietni apdraud šādas grūtības, kuras rada ārkārtas apstākļi, ko tās nespēj ietekmēt. Šos aizdevumus piešķir kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) finansiālo atbalstu. 2.2.Aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem Šajā kategorijā ietilpst Euratom aizdevumi . Euratom aizdevumu mehānismu var izmantot šādiem mērķiem: • [dalībvalstīs]: ieguldījumiem kodolelektrostacijās un rūpnieciskās iekārtās kodoldegvielas ciklā , un • [dažās trešās valstīs]: ieguldījumiem drošības un efektivitātes uzlabošanai kodolelektrostacijās, kuras darbojas vai tiek būvētas, kā arī ekspluatācijas pārtraukšanas projektos . 2.3.Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (“EIB ārējais finansējums”), uz kurām attiecas ES galvojums (ĀAP) Ārējo aizdevumu pilnvaru (ĀAP) ietvaros ES sniedz garantiju no ES budžeta, lai EIB spētu palielināt savus aizdevumus ārpus ES, ar kuriem tiek atbalstīta ES politika. ĀAP atbalsta EIB darbību pirmspievienošanās valstīs, austrumu un dienvidu kaimiņreģiona valstīs, Āzijā, Latīņamerikā un Dienvidāfrikā. Pašreizējā ĀAP periodā (2014.–2020. gads) no ES budžeta tiek garantēta EIB operāciju summa līdz 32,3 miljardiem EUR. 2018. gada 14. martā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2018/412, ar kuru groza Lēmumu Nr. 466/2014/ES ĀAP vidusposma novērtējuma kontekstā, ievērojami palielinot maksimālo apjomu pašreizējām ĀAP no 27 miljardiem EUR līdz 32,3 miljardiem EUR. Šajā novērtējumā ir pievienots jauns mērķis, t. i., bēgļu, migrantu, uzņēmējkopienu un tranzīta kopienu, kā arī izcelsmes kopienu ekonomiskā noturība ilgtermiņā kā stratēģiska atbilde, ar ko novērš migrācijas pamatcēloņus. ES galvojums EIB sedz valsts un politiskos riskus saistībā ar finansēšanas operācijām, kuras EIB veic ārpus Savienības, lai atbalstītu Savienības ārpolitikas mērķus. Turklāt EIB finansē investīciju operācijas ārpus Savienības, pašai uzņemoties risku, kā arī darbības, ko veic saskaņā ar īpašām pilnvarām, piemēram, ĀKK valstīs. Lai tiktu atbalstītas Savienības ārējās darbības, kā arī lai EIB spētu finansēt ieguldījumus ārpus Savienības, neietekmējot EIB kredītspēju, lielākā daļa tās operāciju ārpus Savienības saņem ES budžeta garantijas. Garantiju fonds ārējai darbībai Garantēto EIB ārējo finansējumu, MFP un Euratom aizdevumus trešām valstīm kopš 1994. gada nodrošina Garantiju fonds ārējai darbībai (turpmāk “fonds”), savukārt MB atbalsta, EFSM un Euratom aizdevumus dalībvalstīm sedz tieši no ES budžeta. No fonda tiek segtas neizpildītās aizdevumu saistības un nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: · nodrošinātu likviditātes rezervi, lai saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā katru reizi nebūtu jāizmanto ES budžeta līdzekļi, kā arī · izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par ES un EIB piešķirto aizdevumu garantijām trešām valstīm . Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no ES budžeta. Fonda līdzekļi nāk no ES budžeta, un tiem vienmēr jābūt tādā apmērā, kas atbilst noteiktai procentuālajai daļai no fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par mērķa likmi, ir 9 %. Ja fonda līdzekļi nav pietiekami, vajadzīgos līdzekļus nodrošina no ES budžeta. Fonda aktīvus pārvalda EIB.

2.4.Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) finansējums operācijām dalībvalstīs, uz kurām attiecas ES garantijas, — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir kodols Investīciju plānam Eiropai, kas paredzēts, lai Eiropas Savienībā sekmētu ilgtermiņa ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. ES galvojums sedz finansēšanas un investīciju operācijas, kuras parakstījusi EIB infrastruktūras un inovācijas klases (IIK) galvenās daļas ietvaros un kuras parakstījis EIF MVU klases (MVUK) ietvaros un IIK MVU/ vidējas kapitalizācijas fondu ieguldījumu apakšklases ietvaros. Daļu no visām ESIF operācijām sedz ES galvojums, bet daļa tiek veikta ar EIB grupas pašas risku. EIB un EIF atbild par atsevišķo operāciju riska novērtēšanu un uzraudzīšanu un par ziņošanu Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda galvojuma fonds (ESIF GF) Saskaņā ar ESIF regulas 12. pantu ESIF GF ir likviditātes rezerve, no kuras EIB saņem maksājumu gadījumā, ja tiek pieprasīts izmantot ES galvojumu. Saskaņā ar ESIF nolīgumu starp ES un EIB pieprasījumus maksā no ESIF GF, ja to summa pārsniedz līdzekļus, kuri ir EIB rīcībā ESIF kontā. ESIF konts, ko pārvalda EIB, ir izveidots, lai iekasētu ES ieņēmumus un atgūtās summas, kas izriet no ESIF operācijām ES galvojuma ietvaros, un — kā to pieļauj pieejamais atlikums — prasījumu maksājumiem saskaņā ar ES galvojumu. ESIF GF mērķapjoms ir noteikts 35 % apmērā no kopējām ES galvojuma saistībām. Riska novērtējums par dažādiem produktiem, ko atbalsta ar ES galvojumu, liecina, ka ar šo mērķa likmi kopumā Savienības budžets tiktu pienācīgi pasargāts no iespējamiem ES galvojuma izmantošanas pieprasījumiem, rēķinoties ar EIB operāciju rezultātā atgūto līdzekļu, ieņēmumu un atmaksājumu summām. ESIF GF finansē pakāpeniski, ņemot vērā ES galvojuma segto riska darījumu pieaugumu. Saskaņā ar ESIF regulas 12. panta 4. punktu ESIF GF līdzekļus tieši pārvalda Komisija, un tos investē saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstīgus prudenciālos noteikumus. Plašāka informācija par ESIF pieejama 6. iedaļā “Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) 2019. gadā”. 2.5.Ārējo investīciju plāns (ĀIP) un Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) Eiropas Komisija 2016. gada 14. septembrī piedāvāja ārējo investīciju plānu (ĀIP) ar mērķi veicināt ieguldījumus ES partnervalstīs Āfrikā un ES kaimiņreģionā, stiprināt partnerību un sekmēt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī palīdzēt novērst migrācijas pamatcēloņus. Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) ir ārējo investīciju plāna (ĀIP) pirmais pīlārs un nodrošina integrētu finansējuma paketi publisko finanšu iestāžu un privātā sektora ieguldījumu atbalstam. Tā kā EFIA sadarbojas ar dažādiem īstenošanas partneriem, tā ietvaros iespējams piesaistīt daudz vairāk publisko un privāto ieguldījumu mērķa valstīs. Tas ietver: — budžeta garantiju un — apvienošanas instrumentus. EFIA regula stājās spēkā 2017. gada 26. septembrī. Par EFIA garantiju EFIA garantija tiek izmantota, lai samazinātu risku attiecībā uz ieguldījumiem partnervalstu ilgtspējīgā attīstībā, tādējādi palīdzot piesaistīt ieguldījumus, jo īpaši no privātiem avotiem. Garantija ir veidota tā, lai piesaistītu privātos ieguldījumus 1,54 miljardu EUR vērtībā. Šī summa ir piešķirta 28 piedāvātām ieguldījumu programmām, kuru ietvaros, domājams, tiks piesaistīta summa līdz 17,5 miljardiem EUR ilgtspējīgiem ieguldījumiem partnervalstīs (liela daļa no privātiem avotiem). Garantiju iespējams izmantot: — lai piesaistītu finansējumu sākotnējam kapitālam (pašu kapitālam vai riska kapitālam), kas nepieciešams projekta uzsākšanai,

— kā ķīlu (galvojumu) aizdevuma daļējai atmaksai, ja aizņēmējam ir zaudējumi vai tas nepilda saistības. EFIA garantiju fonds EFIA garantiju fonda ietvaros ir izveidota likviditātes rezerve, no kuras tiek samaksāts attiecīgajām iesaistītajām personām, ja ir veikts EFIA garantijas pieprasījums pēc garantijas nolīgumu noslēgšanas ar attiecīgajām iesaistītajām personām un saskaņā ar atbilstošajiem noteikumiem un Regulas (ES) Nr. 2017/1601 III nodaļu. EFIA garantiju fonda līdzekļus tieši pārvalda Komisija, un tos investē saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstīgus prudenciālos noteikumus. EFIA garantiju fonds saņem maksājumus no Savienības budžeta un Eiropas Attīstības fonda (EAF), kā arī brīvprātīgus maksājumus no dalībvalstīm un citiem iemaksu veicējiem, kā arī citiem ieguldījumu avotiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2017/1601 14. pantu. Nodrošinātības ar līdzekļiem koeficients ir 50 % no kopējām EFIA garantijas saistībām, kuras sedz no Savienības vispārējā budžeta. Plašāka informācija par EFIA pieejama šā ziņojuma 7. iedaļā “Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) 2019. gadā”. 2.6.Krīzes pārvarēšanas mehānismi, kas netiek segti no ES budžeta Reaģējot uz krīzi, tika izveidoti vairāki citi mehānismi, tomēr tie nerada nekādu risku ES budžetam un tālāk tie ir pieminēti tikai tādēļ, lai izvērtējums būtu pilnīgs. — Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms (GLF), kas tiek finansēts, pārējām eurozonas dalībvalstīm sniedzot tādus divpusējus aizdevumus Grieķijai, kurus centrāli pārvalda Komisija. — Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (EFSI): EFSI 2010. gada jūnijā izveidoja eurozonas dalībvalstis kā pagaidu glābšanas mehānismu, lai sniegtu finansiālu palīdzību eurozonas dalībvalstīm makroekonomikas korekciju programmas ietvaros. Līgums, ar ko izveido pastāvīgu glābšanas mehānismu — Eiropas Stabilitātes mehānismu (ESM) —, stājās spēkā 2012. gada 27. septembrī. Kopš 2013. gada 1. jūlija EFSI turpina savas esošās programmas attiecībā uz Grieķiju (kopā ar SVF un dažām dalībvalstīm), kā arī attiecībā uz Īriju un Portugāli (kopā ar SVF, dažām dalībvalstīm un ES/EFSM), bet vairs nefinansē jaunas finansēšanas programmas un neslēdz aizdevumu mehānisma nolīgumus. — Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM): ESM ir svarīgs komponents visaptverošā ES stratēģijā, kas izstrādāta, lai nodrošinātu finansiālo stabilitāti eurozonā, sniedzot finansiālo palīdzību eurozonas dalībvalstīm, kuras saskaras ar finansiālām grūtībām vai kuras apdraud šādas grūtības. Tā ir saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām izveidota starpvaldību organizācija, kura atrodas Luksemburgā un kuras faktiskās aizdošanas spējas ir 500 miljardi EUR. 3.Garantēto operāciju attīstība Šajā iedaļā izklāstīta garantēto operāciju attīstība; pirmkārt, to operāciju, kuras tiešā veidā pārvalda Komisija, otrkārt, — EIB pārvaldīto.



1. tabula. Kopējās neatmaksātās summas, ko sedz no ES budžeta, 2019. gada 31. decembrī (miljonos EUR) Neatmaksātais kapitāls Uzkrātie procenti Kopā % Dalībvalstis* Euratom 112,8 0,3 113,2 0,1 % MB 200,0 1,1 201,1 0,2 % EIB 932,6 7,0 939,6 1,2 % EFSM 46 800,0 594,4 47 394,4 58,5 % Dalībvalstis (starpsumma)** 48 045,4 602,9 48 648,3 60,1 % Trešās valstis*** MFP 4728,6 25,8 4754,4 5,9 % Euratom 100,0 0,5 100,5 0,1 % EIB**** 27 324,8 138,2 27 463,0 33,9 % Trešās valstis (starpsumma) 32 153,4 164,4 32 317,8 39,9 % Kopā 80 198,8 767,3 80 966,1 100 % * Šo risku sedz tieši no ES budžeta. Tajā ietverti arī Euratom un EIB aizdevumi, kas piešķirti

dalībvalstīm pirms to pievienošanās ES. ** Šis skaitlis neietver ES galvojuma risku saistībā ar izmaksātajām nenokārtotajām ESIF operācijām. Tas 2019. gada 31. decembrī sasniedza 17,7 miljardus EUR. *** No fonda līdzekļiem segtais risks ir tikai 24,5 miljardi EUR to garantiju ierobežojumu dēļ, kuras EIB tiek nodrošinātas katru ārējo aizdevumu pilnvaru (ĀAP) ietvaros (skatīt saistītā Komisijas dienestu darba dokumenta 2.1.3. iedaļu “Eiropas Investīciju bankai nodrošinātās garantijas”). **** Iekļauti ES pārņemtie aizdevumi, kas izriet no Sīrijas un Enfidha (Tunisijā) neizpildītajām saistībām attiecībā uz EIB aizdevumiem

(summa: neatmaksātais kapitāls 426,36 miljonu EUR apmērā). Šie aizdevumi ES 2015., 2016., 2017., 2018. un 2019. gada finanšu pārskatos ir pilnībā norakstīti. Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta KDDD A1., A2.a, A2.b un A3. tabulā.

3.1. Operācijas, ko tiešā veidā pārvalda Komisija Komisija sniedz finansiālu atbalstu (tādu divpusēju aizdevumu veidā, kurus finansē kapitāla tirgos, izmantojot ES budžeta garantiju) trešām valstīm un dalībvalstīm atbilstoši dažādiem Padomes vai Padomes un Eiropas Parlamenta tiesību aktiem atkarībā no sasniedzamajiem mērķiem. Komisija un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, kuriem palīdz Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), nodrošina trešām valstīm paredzētā finansiālā atbalsta saderību ar vispārīgajiem ES ārējās darbības politikas mērķiem. Tādējādi, lai finansētu aizdevumus, ko noteikusi Padome, Komisija ir pilnvarota gan Eiropas Savienības, gan Euratom vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgū. Aizņemšanos un aizdošanu veic kā kompensējošus darījumus, kas nodrošina to, ka ES budžets netiek pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtu riskam. Neatmaksāti aizņēmumi ir saskaņoti ar neatmaksātiem aizdevumiem. 1.b tabula. ES operācijas 2019. gadā (miljonos EUR)

2. tabula. Jaunas aizņēmumu un aizdevumu operācijas (ko garantē Savienības budžets), kuras plānotas 2020. un 2021. gadā (miljonos EUR)

3.1.1.Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Ekonomikas un finanšu (ECOFIN) padomes 2010. gada 9. un 10. maija sanāksmes secinājumos tika paredzēts mehānisma apjoms — 60 miljardi EUR . Turklāt eurozonas dalībvalstis bija gatavas nepieciešamības gadījumā papildināt šos resursus. Padomes Regulas Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā ir ierobežotas izmaksājamās, dalībvalstīm piešķiramās aizdevumu vai kredītlīniju summas, nepārsniedzot maksājumu apropriācijām noteiktās pieejamās rezerves pašu resursu maksimālā apjoma robežās. Pēc Padomes lēmumiem par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (līdz 22,5 miljardiem EUR) un Portugālei (līdz 26 miljardiem EUR) tika izmaksāti 22,5 miljardi EUR Īrijai un 24,3 miljardi EUR Portugālei (atlikušie 1,7 miljardi EUR netika izmaksāti, jo Portugāles valdība to nepieprasīja). Tādējādi no EFSM nepieciešamības gadījumā vēl ir iespējams piešķirt 13,2 miljardus EUR turpmākajam atbalstam. Eurogrupa/ECOFIN 2013. gada aprīlī nolēma palielināt maksimālo vidējo svērto atmaksas termiņu EFSM aizdevumiem no 12,5 līdz 19,5 gadiem, tādējādi piedāvājot iespēju saņēmējvalstīm pieprasīt aizdevumu atmaksas termiņu pagarināt līdz 2026. gadam (pa daļām). Norises 2019. gadā Jaunu notikumu nebija. 3.1.2.Maksājumu bilances (MB) mehānisms ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība saskaņā ar MB mehānismu tika no jauna aktivizēta 2008. gada beigās, lai palīdzētu Ungārijai un pēc tam Latvijai un Rumānijai atjaunot uzticēšanos tirgum, un kopējais saistību apjoms bija 14,6 miljardi EUR, no kuriem tika izmaksāti 13,4 miljardi EUR. Norises 2019. gadā Rumānija 2019. gada maijā atmaksāja pēdējo aizdevuma daļu — 1 miljardu EUR, un tāpat 2019. gada maijā Latvija atmaksāja aizdevuma daļu 500 miljonu EUR apmērā. Pēc šiem atmaksājumiem MB aizdevumu neapmaksātā summa 2019. gadā samazinājās no 1,7 miljardiem EUR līdz 200 miljoniem EUR. MB mehānismā, kura kopējais maksimālais apjoms ir 50 miljardi EUR, 2019. gada 31. decembrī vēl bija pieejami līdzekļi 49,8 miljardu EUR apmērā turpmākajam atbalstam nepieciešamības gadījumā. 3.1.3.Makrofinansiālās palīdzības (MFP) aizdevumi Parasti lēmumus par MFP piešķiršanu pieņem Eiropas Parlaments un Padome (LESD 212. pants). Tomēr Padome var pieņemt lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma, ja trešā valstī ir radušies apstākļi, kuru dēļ vajadzīga steidzama finansiālā palīdzība (LESD 213. pants). Šādu procedūru izmantoja otrajā MFP paketē Ukrainai 2014. gadā.



Norises 2019. gadā Jordānijas Hāšimītu Karaliste Jordānijas otrā programma (MFP II) 2017. gada 19. septembrī tika parakstīts saprašanās memorands un aizdevumu mehānisma nolīgums par Jordānijas otro programmu. 2017. gada 19. septembrī notika arī ratifikācija, ko veica Jordānijas iestādes, bet aizdevuma līgums stājās spēkā 2017. gada 3. oktobrī. Pirmā aizdevuma daļa 100 miljonu EUR apmērā (no lēmumā paredzētajiem 200 miljoniem EUR) Jordānijas otrajā programmā (MFP II) tika izmaksāta 2017. gada 25. oktobrī. Aizdevuma otrā un pēdējā daļa 100 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2019. gada 3. jūlijā. Tunisija Tunisijas otrā programma (MFP II) 2017. gada 27. aprīlī tika parakstīts saprašanās memorands un aizdevumu mehānisma nolīgums par Tunisijas otro programmu. 2017. gada 11. augustā notika ratifikācija, ko veica Tunisijas iestādes, bet aizdevuma līgums stājās spēkā 2017. gada 8. septembrī. Pirmā aizdevuma daļa 200 miljonu EUR apmērā (no lēmumā paredzētajiem 500 miljoniem EUR) Tunisijas otrajā programmā (MFP II) tika izmaksāta 2017. gada 25. oktobrī. Aizdevuma otrā un trešā (pēdējā) daļa 150 miljonu EUR apmērā katra tika izmaksātas attiecīgi 2019. gada 3. jūlijā un 2019. gada 11. novembrī.

Moldovas Republika 2017. gada 13. septembrī Eiropas Parlaments un Padome nolēma sniegt turpmāku makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai 100 miljonu EUR apmērā (līdz 60 miljoniem EUR piešķirot aizdevumu veidā un līdz 40 miljoniem EUR — piešķīrumu veidā). Pirmā aizdevuma daļa 20 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2019. gada oktobrī, bet otrā daļa — 2020. gada jūlijā. Papildu informācija Attiecībā uz atmaksu — saņēmējvalstis ir atmaksājušas 52,13 miljonus EUR: Albānija — 1,8 miljonus EUR, Bosnija un Hercegovina — 14 miljonus EUR, Melnkalne — 0,3 miljonus EUR un Serbija — 36,03 miljonus EUR. MFP aizdevumu neatmaksātā summa no 2018. gada 31. decembra līdz 2019. gada 31. decembrim pieauga no 4,4 miljardiem EUR līdz 4,7 miljardiem EUR. Aizdevumi Ukrainai veido 70 % no kopējā MFP riska darījumu apmēra. 3.1.4.Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (pašlaik Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir 4 miljardi EUR, no kuriem aptuveni 92 % jau ir izmaksāti. No Lēmumā 77/270/Euratom aizdevumiem paredzētajiem 4 miljardiem EUR atliek 326 miljoni EUR. Ukraina Ar Komisijas 2013. gada 24. jūnija lēmumu Ukrainai tika piešķirts aizdevums 300 miljonu EUR apmērā pašreizējo kodoliekārtu drošības modernizācijai. Aizdevums tiek sniegts ciešā sadarbībā ar ERAB, kas paralēli sniegs aizdevumu vēl 300 miljonu EUR apmērā. Šiem aizdevumiem ir valsts garantijas, kas sedz 100 % no gada beigās neatmaksātajām summām. Pirmā Euratom aizdevuma daļa 50 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2017. gada maijā, otrā Euratom aizdevuma daļa — arī 50 miljonu EUR apmērā — tika izmaksāta 2018. gada jūnijā, trešā Euratom aizdevuma daļa 100 miljonu EUR apmērā tika izmaksāta 2020. gada jūlijā. Bulgārija un Rumānija Bulgārijai tika piešķirts aizdevums 212,5 miljonu EUR apmērā, izmantojot daudzvalūtu mehānismu Kozlodujas atomelektrostacijas (5. un 6. bloka) modernizācijai. Aizdevuma līgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un AEZ “Kozloduy” EAD tika parakstīts 2000. gada 29. maijā. 2019. gada 31. decembrī neatmaksātā summa bija 16,9 miljoni EUR. Rumānijai tika piešķirts aizdevums 223,5 miljonu EUR apmērā, izmantojot daudzvalūtu mehānismu Černavodes atomelektrostacijas 2. bloka pabeigšanai. Aizdevuma līgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Societatea Nationala Nuclearelectrica S.A. tika parakstīts 2004. gada 11. jūnijā. 2018. gada 31. decembrī neatmaksātā summa bija 95,9 miljoni EUR. Kopš 2007. gada 1. janvāra, kad Bulgārija un Rumānija kļuva par dalībvalstīm, šo operāciju ar neatmaksāšanu saistīto risku sedz tieši no ES budžeta, nevis Garantiju fonda ārējai darbībai. 3.2.EIB ārējās finansēšanas operāciju attīstība Norises 2019. gadā Saskaņā ar EIB 2014.–2020. gada ārējo aizdevumu pilnvarām 2019. gada 31. decembrī bija apstiprināts finansējums 22,44 miljardu EUR apmērā, no kuriem līdz minētajam datumam bija izmaksāti tikai 7,99 miljardi EUR, un atlikušais neizmaksātais kapitāls bija 7,03 miljardi EUR (skatīt KDDD A3. tabulu). Sīkāka informācija par valstīm, uz kurām attiecas EIB pilnvaras, norādīta KDDD A1., A3. un A4. tabulā. Par iepriekšējām EIB ārējo aizdevumu pilnvarām skatīt KDDD A3. tabulu. 2019. gadā turpinājās Sīrijas valdības procentu maksājumu un aizdevuma atmaksas saistību neizpilde. EIB iesniedza pieprasījumu Garantiju fondā segt šīs neizpildītās saistības (skatīt turpmāk 5.2. punktu).

Neatmaksātās summas 2019. gada 31. decembrī šajā iedaļā minētajos mehānismos ir norādītas 1. tabulā. 4.No ES budžeta segtie riski 4.1.Riska definīcija Risks, kas jāuzņemas ES budžetam, rodas no neatmaksātās kapitāla summas un procentiem saistībā ar garantētajām operācijām. Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu ES budžeta riskus (kas rodas tieši vai netieši caur fondu): –“kopējais segtais risks” pamatojas uz attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus, –budžeta pieeja, ko sauc par “ES budžeta gada risku”, pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāts neviens garantētais aizdevums . 4.2.Riska kopējā struktūra Līdz 2010. gadam maksimālais risks attiecībā uz segto neatmaksātā kapitāla kopsummu bija lielākoties saistīts ar trešām valstīm piešķirtajiem aizdevumiem. Kopš 2011. gada finanšu krīze smagi ietekmēja dalībvalstu publiskās finanses un izraisīja ES kreditēšanas aktivitātes palielinājumu nolūkā atbalstīt valdību finansiālās vajadzības dalībvalstīs. Tāpēc ir mainījusies riska struktūra. 2019. gada 31. decembrī 60,1 % no kopējās neatmaksātās summas attiecas uz aizņēmumu operācijām saistībā ar aizdevumiem dalībvalstīm, kurus sedz tieši no ES budžeta (salīdzinot ar 2010. gada 31. decembri, kad šis skaitlis bija 45 %). 4.3.ES budžeta gada risks Attiecībā uz 2019. gada 31. decembrī neatmaksātajiem aizdevumiem (skatīt iepriekš 1. tabulu) maksimālā summa, kas ES būtu jāizmaksā 2020. gadā (tieši vai caur fondu), pieņemot, ka neviens no garantētajiem aizdevumiem netiktu atmaksāts, ir 4509 miljoni EUR. Šī summa atspoguļo kapitālu un procentu maksājumus no garantētiem aizdevumiem, kuru atmaksas termiņš ir 2020. gadā, pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa (sīkāku informāciju skatīt KDDD A4. tabulā). 4.3.1.Dalībvalstu risks ES ar dalībvalstu operācijām saistītais maksimālais gada risks 2020. gadā būs 1374,2 miljoni EUR (30,5 % no kopējā gada riska apjoma). Šis risks attiecas uz: a) EIB aizdevumiem un/vai Euratom aizdevumiem, kas piešķirti pirms dalībvalstu pievienošanās ES; b) aizdevumiem, kas piešķirti no MB mehānisma, un c) aizdevumiem, kas piešķirti saskaņā ar EFSM shēmu. 2. tabula. Dalībvalstu secība atbilstoši ES budžeta gada riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2020. gadā (miljonos EUR) Vieta Valsts Aizdevumi Maksimālais gada risks Valsts īpatsvars dalībvalstu gada riska apjomā Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā 2020. gada riska apjomā 1 Portugāle c) 584,25 42,5 % 13,0 % 2 Īrija c) 515,63 37,5 % 11,4 % 3 Rumānija a) 143,10 10,4 % 3,2 % 4 Bulgārija a) 46,52 3,4 % 1,0 % 5 Horvātija a) 32,63 2,4 % 0,7 % 6 Polija a) 18,07 1,3 % 0,4 % 7 Slovākija a) 12,98 0,9 % 0,3 % 8 Čehijas Republika a) 12,07 0,9 % 0,3 % 9 Latvija a)+b) 7,17 0,5 % 0,2 % 10 Lietuva a) 1,83 0,1 % 0,0 % Kopā 1374,25 100,0 % 30,5 % 4.3.2.Trešo valstu risks

Fonda maksimālais gada risks saistībā ar trešām valstīm 2020. gadā būs 3134,41 miljons EUR (69,5 % no kopējā gada riska apjoma). Ar trešām valstīm saistītais risks attiecas uz EIB aizdevumiem, MFP un Euratom aizdevumiem (sīkāki dati norādīti KDDD A2.b tabulā). Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2042. gadam. Pirmās desmit valstis (no 45 trešām valstīm) ir secīgi norādītas tabulā pēc 2020. gadā atmaksājamajām summām. Minēto valstu kopējā neatmaksātā summa ir 2716,77 miljoni EUR jeb 86,7 % no fonda kopējā 2020. gada riska, kas saistīts ar trešām valstīm. 3. tabula. 10 trešo valstu ar vislielāko risku sarindojums atbilstoši ES budžeta gada riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2020. gadā (miljonos EUR) Vieta Valsts Maksimālais gada risks Valsts īpatsvars trešo valstu gada riska apjomā Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā 2020. gada riska apjomā 1 Ukraina 788,63 25,2 % 17,5 % 2 Turcija 633,31 20,2 % 14,0 % 3 Maroka 296,26 9,5 % 6,6 % 4 Ēģipte 271,87 8,7 % 6,0 % 5 Tunisija 269,76 8,6 % 6,0 % 6 Serbija 148,86 4,7 % 3,3 % 7 Dienvidāfrika 100,64 3,2 % 2,2 % 8 Bosnija un Hercegovina 78,11 2,5 % 1,7 % 9 Libāna 71,94 2,3 % 1,6 % 10 Panama 57,37 1,8 % 1,3 % Kopā (pirmās 10) 2716,77 86,7 % 60,3 % 5.Garantiju aktivizēšana un maksāšana 5.1.Parāda apkalpošana, ko nenodrošina Garantiju fonds ārējai darbībai (Euratom aizdevumi dalībvalstīm, EFSM un MB) LESD 323. pantā norādīts, ka “ir pieejami finanšu līdzekļi, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām”. Tādējādi spēkā esošais ES tiesiskais regulējums un procedūras nodrošina to, ka dalībvalstis obligāti atbrīvo ES budžetam paredzētus finanšu līdzekļus, kas nepieciešami, lai Savienība vienmēr varētu izpildīt savas juridiskās saistības. Tādējādi ES ir ļoti spēcīgi vairāku posmu drošības mehānismi, lai nodrošinātu to, ka tā vienmēr atmaksās saviem aizdevējiem laikus un pilnā apmērā. Katrs galvenais drošības mehānisms atsevišķi varētu nodrošināt apmaksu pietiekamā apmērā. 5.1.1.Maksājumi no naudas resursiem Ja parādnieks laikus neatmaksā aizdevumu ES, tad ES budžets provizoriski nodrošina parāda apkalpošanu maksājumu veikšanas datumos. Komisija izmanto savus naudas resursus, lai novērstu kavējumus un jebkādas no tiem izrietošās izmaksas par tās aizņēmumu operāciju apkalpošanu . Paturot prātā to, ka lielākā daļa izdevumu rodas gada pirmajā ceturksnī, parāda dzēšana notiek tam sekojošajos mēnešos, kā arī katra mēneša sākumā, kad ir vislielākie naudas atlikumi. 5.1.2.Maksājumi no ES budžeta Ja dalībvalstis nepilda saistības un ES pašu resursi nav pietiekami, Komisija var izmantot pieejamos ES budžeta resursus un noteikt parāda atmaksai lielāku prioritāti nekā citiem neobligātajiem izdevumiem. Saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. panta 4. punktu, ja tas nav pietiekami, ES tiesību akti uzliek dalībvalstīm pienākumu veikt papildu iemaksas, kas nepieciešamas parāda atmaksai un budžeta līdzsvarošanai, līdz maksimālajai summai 1,20 % no ES NKI. Tā kā 2019. gadā nenotika neviens dalībvalstu saistību neizpildes gadījums, apropriācijas netika pieprasītas. 5.2.Garantiju fonda ārējai darbībai pieprasījumi un atgūšana (ĀAP, MFP un Euratom aizdevumi trešām valstīm) Ja kāds Eiropas Savienības piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tiek iesniegts pieprasījums Garantiju fondā, lai tas segtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no pieprasījuma. Attiecībā uz ĀAP aizdevumiem — kad ir saņemta Komisijas dienestu atļauja, EIB pieprasītās summas tiek atskaitītas no Garantiju fonda konta. Ja ES ir veikusi maksājumu saskaņā ar ES galvojumu, tā pārņem EIB tiesības un stājas tās vietā attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem . Attiecībā uz Euratom un MFP aizdevumiem, ja maksājuma kavējums sasniedz trīs mēnešus pēc maksāšanas datuma, Komisija liek fondam segt neizpildītās maksājumu saistības un papildināt tās kasi. ĀAP ietvaros pārņemto summu atgūšanas procedūras ES vārdā veic EIB . EIB aizdevumi projektiem Sīrijā Sīrijas valdība kopš 2011. gada decembra nav pildījusi savas saistības attiecībā uz noteiktiem procentu maksājumiem un aizdevumu atmaksu EIB. Tā kā oficiāli pieprasījumi veikt maksājumus ir bijuši neveiksmīgi, EIB 2012. gada maijā vērsās Garantiju fondā. 4.a tabulā ir atspoguļota iesniegto garantiju izmaksas pieprasījumu attīstība atbilstoši Sīrijas neizpildītajām aizdevumu saistībām.

4.a tabula. Pieprasījumi Garantiju fondam Sīrijas aizdevumu saistību neizpildes dēļ (miljonos EUR) Gads (izmaksas no GF konta) Pieprasīto garantiju izmaksu skaits Atmaksājamās daļas summa Soda procenti un uzkrātie procenti Atgūtā summa Kopā 2012 2 24,0 0,0 2,1 21,8 2013 8 59,3 1,4 0,0 60,7 2014 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2015 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2016 12 103,8 2,4 0,0 106,2 2017 13 56,1 0,2 0,0 56,3 2018 12 55,7 0,1 0,0 55,7 2019 14 54,8 0,06 0,0 54,91 Kopā 63 471,01 7,09 2,1 475,96 2019. gada 31. decembrī kopējā garantēto aizdevumu neatmaksātā kapitāla summa saistībā ar Sīriju bija 555 miljoni EUR (pamatsumma), un galīgais aizdevuma atmaksas termiņš ir 2030. gads. TAV Tunisie S.A. (Enfidha lidosta) EIB 2016. gadā pieprasīja ES galvojumu saskaņā ar ārējo aizdevumu pilnvarām saistībā ar aizdevumu TAV Tunisie S.A. (Enfidha lidostai). 2018. gada 15. janvārī no Enfidha lidostas atgūtie 0,14 miljoni EUR tika kreditēti Garantiju fondam ārējai darbībai. Šī summa 2017. gada 31. decembra bilancē jau tika atzīta kā aktīvs (debitoru parāds). Pieprasījumi fondam sakarā ar TAV Tunisie S.A. (Enfidha lidostai) sniegtā aizdevuma saistību neizpildi ir attēloti 4.b tabulā.



4.b tabula. Pieprasījums Garantiju fondam saistībā ar TAV Tunisie S.A. (Enfidha lidostu) (miljonos EUR) Izmaksu gads Pieprasīto garantiju izmaksu skaits Pieprasītā summa Atgūtā summa Kopā 2016. 1 4,65 0,00 4,65 2017. 3 30,17 0,00 30,17 2018. 0 0,0 0,14 -0,14 Kopā 4 34,82 0,14 34,68 Norises pēc 2019. gada 31. decembra (līdz 2020. gada 31. maijam) Enfidha lidosta (Tunisijā) 2020. gada janvārī Garantiju fonda bankas kontā tika kreditēti 0,7 miljoni EUR. Tādējādi tika daļēji atgūts Enfidha lidostai (Tunisijā) piešķirtais aizdevums — šo summu EIB iekasēja 2019. gada decembrī. Sīrija 2020. gada janvārī, martā un maijā pēc četriem prasījumiem tika samaksāti Sīrijas neatmaksātie maksājumi kopā 12,7 miljonu EUR apmērā (3,2 miljoni EUR, 0,5 miljoni EUR, 7,4 miljoni EUR un 1,7 miljoni EUR, ietverot EIB piemērotos soda procentus). 5.3. Garantiju fonda ārējai darbībai attīstība 2019. gadā Saskaņā ar regulu, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (Garantiju fonda regulu) , attiecīgā finansējuma summa (paredzētais apjoms) ir noteikts 9 % apmērā no neatmaksāto kapitāla saistību (kas izriet no katras operācijas) kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. Lai nodrošinātu, ka tiek sasniegs paredzētais apjoms, ir izveidots finansēšanas mehānisms. Pamatojoties uz finansēšanas mehānismu, 2019. gada februārī no ES budžeta fondā tika iemaksāti 103,2 miljoni EUR, bet 2020. gada februārī attiecīgās iemaksas summa bija 240,2 miljoni EUR. 2019. gada 31. decembrī Garantiju fondā bija pavisam 2 828 738 292,88 EUR (2018. gada 31. decembrī — 2 609 881 747,51 EUR) .

Fonda bilances kopējā vērtība 2019. gadā palielinājās par aptuveni 218,86 miljoniem EUR. Tam galvenokārt ir turpmāk norādītie cēloņi. Palielinājums ·Saņemtā iemaksa no ES budžeta (finansējuma summa) 240,15 miljonu EUR apmērā, kas veikta, lai pielāgotu fondu atbilstoši paredzētajam apjomam — 9 % no kopējām neatmaksātajām saistībām. ·Finanšu darījumu saimnieciskais rezultāts — 25,13 miljoni EUR. ·Portfeļa vērtējuma pieaugums — 8,6 miljoni EUR sakarā ar korekciju pēc tā tirgus vērtības. Samazinājums ·Fonda intervences neizpildīto maksājumu segšanai par kopējo summu 54,9 miljoni EUR. Sīkāka informācija par to, kā 2019. gadā darbojies Garantiju fonds ārējai darbībai, ir atrodama Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai par Garantiju fonda ārējai darbībai pārvaldību līdz 2019. gada 31. decembrim un ar to saistītajā Komisijas dienestu darba dokumentā (KDDD). 6.Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) 2019. gadā 6.1. ESIF galvojuma fonda finanšu pārskati 2019. gada 31. decembrī ESIF GF kopējie aktīvi 2019. gada 31. decembrī sasniedza 6688 miljonus EUR. Minētie aktīvi sastāvēja no ieguldījumu vērtspapīru portfeļa, kas klasificēts kā pieejams pārdošanai (6654 miljoni EUR), tādiem regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas kursa nākotnes darījumiem ar ASV dolāru ar pozitīvu neto pašreizējo vērtību, kas klasificēti kā finanšu aktīvi patiesajā vērtībā, izmantojot pārpalikumu vai deficītu (3 miljoni EUR), kā arī naudas un naudas ekvivalentiem (31 miljons EUR). Saskaņā ar 2019. gada pārskatu par finanšu rezultātiem gada beigās ESIF GF saimnieciskās darbības rezultāti bija 21,7 miljoni EUR. Galveno ieguldījumu veidoja pozitīvie neto procentu ieņēmumi 18,3 miljonu EUR apmērā un neto ienākumi no pārdošanai pieejamo vērtspapīru pārdošanas (17,1 miljons EUR) . To atsvēra negatīvs ārvalstu valūtas pārvērtēšanas rezultāts -13,1 miljons EUR . Atlikušos neto izdevumus -0,6 miljonu EUR apmērā galvenokārt veidoja turētāja maksas. 6.2. ESIF operācijas, kam piešķirts ES galvojums ES galvojuma risks saistībā ar izmaksātajām nenokārtotajām EIB grupas ESIF operācijām 2019. gada 31. decembrī sasniedza 17,7 miljardus EUR no pieejamo neto juridisko saistību summas 25,8 miljardu EUR apmērā, ko galvo ES. Summa 17,6 miljardu EUR apmērā ir iegrāmatota kā iespējamās saistības ES 2019. gada finanšu pārskatu piezīmēs, bet uzkrājumi ir atzīti par atlikušo summu 0,1 miljarda (74 miljonu) EUR apmērā. 2019. gadā ESIF operācijas, ko pārvalda EIB infrastruktūras un inovācijas klases (IIK) ietvaros, ES nesa neto ieņēmumus 299,5 miljonu EUR apmērā. No šīs summas ES 2019. gada finanšu pārskatos iegrāmatotā neto summa, kas Komisijai jāsaņem no EIB, bija 50,8 miljoni EUR (2019. gada 31. decembrī). 2019. gadā ES izmaksas par ESIF operācijām MVU klases (MVUK) ietvaros bija 109,9 miljoni EUR. No tiem pēc 2019. gada 31. decembra EIF jāsaņem ES 2019. gada finanšu pārskatos iegrāmatotās EIF maksas un izmaksas 37,9 miljonu EUR apmērā. 6.3. ESIF galvojuma fonda finansējums Saistībā ar ESIF GF finansēšanu 2019. gadā tika piešķirta budžeta apropriācija kopumā 357 miljonu EUR apmērā. No šīs summas budžeta apropriācija 167 miljonu EUR apmērā tika piešķirta saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2019) 875 . Papildu saistību apropriācijas 190 miljonu EUR apmērā tika piešķirtas kā piešķirtie ieņēmumi. Gada laikā ESIF GF tika faktiski iemaksāta kopējā summa 1166 miljonu EUR apmērā. Lielāko minētās summas daļu veidoja maksājumu apropriācijas no ES vispārējā budžeta, savukārt 163 miljoni EUR tika atgūti kā piešķirtie ieņēmumi (136 miljoni EUR no ESIF ieņēmumiem un 27 miljoni EUR no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ieņēmumiem) un 3 miljoni EUR tika pārskaitīti kā papildu maksājumu apropriācijas budžeta gada beigās. 6.4. Pieprasītais un izmantotais ES galvojums