LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.07.2005 
COM(2005) 292 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
2005. gada zi ņojums par Eiropas Kopienas att īstības politiku un ārējā atbalsta 
īstenojumu 2004. gad ā 
   
{SEC(2005)892} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
2005. gada zi ņojums par Eiropas Kopienas att īstības politiku un ārējā atbalsta 
īstenojumu 2004. gad ā 
A. A NALĪTISKS KOPSAVILKUMS  
Ievads  
Šajā gada ziņojumā aplūkoti būtiskākie aspekti Eiropas Kopienas politikas iniciat īvās 
un darbībās, kuras t ā īstenojusi 2004. gad ā attīstības sadarb ības un ārēja atbalsta 
jomā. Tas ir paredz ēts plašai sabiedr ībai, jo īpaši Eiropas Savien ības iestādēm, 
atsevišķām svarīgām iestādēm dalībvalstīs (jo īpaši parlamentiem, p ārvaldēm), 
pilsoņu sabiedr ībai un plašai sabiedr ībai; visos šajos iepriekš min ētajos līmeņos 
nodrošinātais devums pal īdz īstenot šos noz īmīgos centienus. Šis zi ņojums paredz ēts 
arī jaunattīstības partnervalst īm un citām aģentūrām un organiz ācijām, kas darbojas 
attīstības un ārēja atbalsta jom ā.  
Eiropas Savien ības statuss pasaules ar ēnā un līdzekļu devēju starpā ir unikāls. Tā ir 
nozīmīgākais atbalsta sniedz ējs pasaulē, jo vairāk par pusi no publisk ā attīstības 
atbalsta pasaul ē nodrošina Eiropas Savien ība. Pati Komisija p ārvalda 11 % kop ējā 
rādītāja pasaules l īmenī, t.i., 6,9 miljardus euro 2004. gad ā. Tādējādi Eiropas 
Komisija p ārvalda vienu piekto da ļu ES nodrošin ātā publiskā attīstības atbalsta 
(PAA). Pēdējo četru gadu laik ā Komisija groz ījusi kārtību, kādā tā nosaka priorit ātes, 
organizē un īsteno atbalsta projektus un ārējas programmas, lai efekt īvāk izmantotu 
līdzekļus, ko nodrošina Eiropas nodok ļu maksātāji. Speci āls Eirobarometra 1 
apsekojums, kas tika īstenots 2004. gad ā, apstiprina, ka Eiropas iedz īvotāji sagaida 
no Eiropas Savien ības, ka tai ir vadoša loma att īstības joma. Seši no desmit Eiropas 
iedzīvotājiem uzskata, ka Eiropas Komisija pal īdz nabadz īgajiem cilv ēkiem 
jaunattīstības valstīs, tas ir m ērķis, kuru par noz īmīgu atzīst deviņas personas no 
desmit.  
Smagu kr īžu un dabas katastrofu gad ījumā, kas tika piedz īvotas 2004. gad ā, būtisks 
ir bijis Komisijas ieguld ījums, sniedzot vajadz ības gadījumā ārkārtas palīdzību un 
īstenojot atbalsta darb ības reģionos, kas cietuši no kr īzēm iepriekš ējos gados. Šis 
atbalsts miera, stabilit ātes un rekonstrukcijas mekl ējumiem t ādās valstīs kā 
Afganistāna, Timora-Leste, Kongo Demokr ātiskā Republika, Haiti un Fidži, k ā arī 
darbības par labu ekonomikas izaugsmei un nabadz ības mazin āšanai tādās valstīs kā 
Uganda, Vjetnama vai Ruanda, apliecina, ka Komisijas darb ības ir vit āli svarīgas 
mūsdienu pasaul ē.  
Divi tūkstoši ceturtais gads bija ar ī ES paplašin āšanās gads, kas ietekm ēja Savienības 
ārējās attiecības. Komisija atbalst ījusi jauno dal ībvalstu akt īvu dalību Savien ības 
attīstības politik ā, pateicoties r īcības plāna programmai, kuru pie ņēma 2003. gad ā un 
turpināja un paplašin āja 2004.-2005. gad ā. Paplašin āšanās ir nozīmīga ne tikai 
                                                 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
LV 3   LV Savienības tiešajiem kaimi ņiem; līdz par paplašin āšanos būtiski nostiprin ājies 
Savienības nozīmīgums attiec ībā uz pasaules l īmenī īstenotajiem p ūliņiem sekm ēt 
mieru un stabilit āti, sekmēt pasaules tirdzniec ību un apkarot nabadz ību. 
Izvirzīties mērķi un vispus īgs apskats  
Galvenie att īstības mērķi 2004. gadam atbilst īgi ilgtspējīgas attīstības principam tika 
izvirzīti Komisijas politikas strat ēģijas dokument ā 2004. gadam 2. Šie mērķi jo īpaši 
bija šādi. 
• Gādāt par turpm ākajiem pas ākumiem sakar ā ar pasaules sammitu ilgtsp ējīgas 
attīstības jautājumā, jo īpaši izmantojot Savien ības iniciat īvas ūdens un ener ģijas 
jomā. 
• Noslēgt Dohas sarunu k ārtas un citas svar īgas tirdzniec ības sarunas, aptverot 
Dienvidaustrum āziju un Lat īņameriku. 
• Īstenot un p ārskatīt ar Āfrikas, Kar ību un Klus ā okeāna valstīm noslēgto Koton ū 
nolīgumu. 
• Panākt virzību attiecībā uz parāda iniciatīvas ieviešanu un pas ākumiem, kas s ākti, 
lai pasaules l īmenī cīnītos pret infekcijas slim ībām attīstības valstīs. 
Vēl 2004. gad ā bija uzdevums sagatavot augsta l īmeņa konferenci Ņujorkā 
2005. gada septembr ī. Tādējādi 2004. gada oktobr ī publicēja EK zi ņojumu par 
tūkstošgades m ērķiem attīstībai, kurš paredz ēja specifiskus ES pas ākumus tādās 
jomās kā attīstības finans ējums, politiku saska ņotība attīstības jomā un Āfrikai 
piešķiramā prioritāte. 
a) Politiskais aspekts 
Kopienas att īstības politikas galvenajam m ērķim ir jābūt mazināt un vēlāk likvidēt 
nabadzību. Šim nol ūkam ir j āatbalsta ilgtsp ējīga ekonomikas, soci āla un vides 
attīstība, jāsekmē jaunattīstības valstu pak āpeniska iek ļaušanās pasaules ekonomik ā 
un jāapliecina ap ņēmība cīnīties pret nevienl īdzību. 
Eiropas Komisija turpin ājusi atbalst īt valstis to c īņā pret nabadz ību un mudin āt tās uz 
darbībām miera, droš ības un demokr ātijas sekm ēšanai, kā arī tiesiskuma, labas 
pārvaldības sekm ēšanai un cilv ēktiesību ievērošanai; visi šie faktori ir svar īgi 
attīstības faktori.  
Komisija 2004. gad ā sākusi cilvēku drošības sekm ēšanas pas ākumus, kuru pamat ā, 
no vienas puses, ir strat ēģiskā drošība un politiska stabilit āte un, no otras puses, laba 
pārvaldība un cilv ēktiesības. Šī novatorisk ā pieeja, kas v ērsta uz cilv ēkiem, saist īta ar 
formālu tiesību pārvēršanu konkr ētās iespējās: papildus tradicion ālajam mērķim 
aizsargāt īpašumu/lietas, t ā īpaši uzsver personu labkl ājību un pamatvajadz ību 
apmierināšanu.  
                                                 
2 KOM(2003)83 gal īgais 
 
LV 4   LV b) Tūkstošgades att īstības mērķu īstenojums 
Kopiena 2000. gada novembr ī pieņēma vienotus visp ārējus principus savas attiec ībā 
uz jaunatt īstības valst īm īstenotās sadarbības un att īstības politikas virz īšanai 3. 
Mērķis bija mazin āt nabadzību un vēlāk to likvid ēt. Kopš 2000. gada šo priorit āti 
nostiprināja un papildin āja virkne detaliz ētu politikas pazi ņojumu attiec ībā uz 
specifiskām jomām un sadarb ības sektoriem, jo īpaši izgl ītību un vesel ības 
aizsardzību, transportu un iest āžu izveidi. 
Turklāt, lai noteiktu skaidru saist ību starp att īstības politiku un pasaules l īmenī 
atzītajiem m ērķiem cīņā pret nabadz ību (tūkstošgades att īstības mērķi, TAM), 
Komisija cieš ā sadarbībā ar Savien ības dalībvalstīm un tādām starptautisk ām 
organizācijām kā Pasaules banka, Apvienoto N āciju Organiz ācija un Ekonomisk ās 
sadarbības un att īstības organiz ācija noteica desmit pamatr ādītājus attiec ībā uz 
ienākumiem, nepietiekamu uzturu b ērniem, pamatizgl ītības iegūšanu, imuniz āciju un 
citiem vesel ības aizsardz ības rādītājiem (ieskaitot HIV izplat ību). Komisija 
2003. gad ā sāka izmantot šos r ādītājus, lai izv ērtētu valstis un re ģionus, kam t ā 
sniedz att īstības atbalstu. Tom ēr ir jāņem vērā še turpmāk minētais. 
• Pirmkārt, dažādi rādītāji ir savstarp ēji cieši saist īti: piemēram, tīra ūdens 
nepieejam ība un sanit āro iekārtu trūkums būtiski ietekm ē veselību, un šis pats 
sanitāro iekārtu trūkums skolu telp ās tostarp ir b ūtisks iemesls, kas attur meitenes 
no skolas apmekl ēšanas. 
• Otrkārt, var izr ādīties, ka ir svar īgi sniegt atbalstu cit ās jomās, lai izveidotu 
vajadzīgos apstākļus nolūkā panākt progresu attiec ībā uz rādītājiem – piem ēram, 
sociālo pamatpakalpojumu re āls nodrošin ājums lielā mērā ir atkarīgs no tā, vai ir 
pieejams pien ācīgu autoce ļu tīkls un vai ir izveidota efekt īva publisko 
pakalpojumu vad ības sistēma. 
• Treškārt, mērķus nevar sasniegt hroniskas nedroš ības apstākļos; tādējādi tika 
noteikts, ka konfliktu nov ēršana ir visp ārējs Kopienas ārējo attiecību jautājums. 
• Visbeidzot ir j āveic darbs nol ūkā uzlabot statistikas p ārvaldību, jo īpaši mazāk 
attīstītajās valstīs, lai garant ētu, ka vajadz īgie dati var tikt sniegti pien ācīgi un 
pastāvīgi. 
Darbi šaj ā joma turpin ājās 2004. gad ā. Komisija 2004. gada oktobr ī iesniedza 
vispārēju ziņojumu par t ūkstošgades att īstības mērķiem 2000.-2004. gad ā 4. 
Ziņojumā bija norādīts uz to, k ā EK sekm ēja virzību ceļā uz TAM, īpaši uzsverot 
TAM8 (pasaules att īstības partnerattiec ību izveidošana). Zi ņojuma secin ājums bija 
šāds: lai nostiprin ātu bāzi, kas ir vajadz īga patiesa progresa īstenošanai, ir vajadz īga 
kopīga un trej āda līdzekļu devēju darbība – 1) palielin āt attīstības finans ējuma 
apmēru un kvalit āti; 2) vairot att īstības politiku saska ņotību; 3) īpašu uzman ību 
pievērst (Zem-Sah āras) Āfrikai. 
                                                 
3 Padomes un Komisijas 2000. gada 16. novembra Deklar ācija 13458/00 par Eiropas Kopienas att īstības 
politiku 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm  
 
LV 5   LV c) Partnerattiec ību stratēģija 
Komisijas finans ētās attīstības atbalsta programmas p ēc iespējas pamatojas uz pašu 
valstu strat ēģiju nolūkā mazināt nabadzību, kas defin ēta nabadz ības samazin āšanas 
stratēģijas dokument ā. Šīs stratēģijas izmantojamas, lai saska ņotu visu atbalstu, ko 
snieguši att īstības partneri, un t ām ir jāgarantē saskaņota un efekt īva programma. 
Komisijas pieredze ārējā atbalsta jom ā apstiprina, ka visu iniciat īvu ilgtspējai ir 
ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Savien ības partneri t ās pārņemtu. Sa ņēmējvalstīm 
atvēlot vairāk atbildības, šī pieeja sekm ē to, ka tiek vairota to pieredze attiec ībā uz 
stratēģiju un pārvaldību, un to, ka tiek nodota specifiska sekm īgākā prakse. 
Darbības, kas veiktas šo m ērķu īstenošanai  
a) Politiskais aspekts 
Pagājušajā 2004. gad ā piedzīvojām, no vienas puses, ar Āfrikas, Kar ību un Klus ā 
okeāna valstīm izveidoto tradicion ālo sakaru nostiprin āšanos un, no otras puses, to, 
ka tiek izvirz īti un sekm ēti principi, p ēc kuriem veidojamas jaunas partner ības ar 
Savienības kaimi ņvalstīm. 
Kopīgajā ĀKK un EK Ministru padom ē Gaboron ā 2004. gada maij ā tika sāktas 
sarunas par groz ījumiem Koton ū nolīgumā. Pārskatīšanas procesa galvenais m ērķis 
bija uzlabot ĀKK un EK partnerattiec ību kvalitāti un efektivit āti, tajā pašā laikā 
vēlreiz apstiprinot Koton ū nolīguma fundament ālo acquis . Sarunas tika risin ātas 
gada garum ā, un kulmin ācijas punkts bija 2004. gada decembra konference, kur ā 
ministri v ēlreiz apstiprin āja kopīgo mērķi pabeigt sarunas 2005. gada febru ārī. 
Padome 2004. gada 12. maij ā apstiprin āja Eiropas kaimi ņattiecību politiku (KAP) 5, 
kuras mērķis ir dalīties ar kaimi ņvalstīm priekšroc ībās, ko nodrošina Savien ības 
paplašināšanās, jo īpaši piedāvājot tām iespēju ienākt iekšējā tirgū. Nostiprinot visu 
partneru stabilit āti, drošību un labkl ājību KAP nov ērš paplašin ātās Savienības un tās 
kaimiņu nesaska ņu rašanos. Š ī politika ir re ālistiskas sadarb ības bāze, kas pamatojas 
uz vispārējām pamatv ērtībām, kas tom ēr pielāgotas katras partnervalsts 
specifiskaj ām vajadz ībām, īstenojot divpus ēju sadarb ību atbilst īgi rīcības plāniem 
(septiņi pirmie attiec ībā uz Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Moldovu, Palest īnas Pārvaldi, 
Tunisiju un Ukrainu tika izveidoti 2004. gad ā. Tās galvenais m ērķis ir izveidot 
„draugu loku” ap ES. 
Konfliktu nov ēršana un kr īžu pārvaldība joprojām ir absol ūtas Komisijas priorit ātes. 
Decembrī 2004. gad ā tika atkl āts piedāvājumu konkurss nol ūkā izveidot konfliktu 
novēršanas tīklu un izveidoja ekspertu grupu sakar ā ar Savien ības krīžu pārvaldības 
misijām nākotnē – secinājumi tiks izdar īti arī attiecībā u z  E S  a t b a l s t a  d a r b ībām 
cunami skartaj ās zonās 2004. gada beig ās, lai piln īgotu krīžu pārvaldības 
saskaņošanas meh ānismus. 
Turklāt, 2004. gad ā tostarp piedz īvojām arī to, ka Āfrikas īstenotie centieni atjaunot 
mieru, ko pamat ā finansēja ES, sāka dot rezult ātus. Āfrikas Savien ība (ĀS) izveidoja 
Miera un droš ības padomi, kas atbild bru ņoto spēku izvietošanu nol ūkā nepieļaut 
                                                 
5 KOM(2004)373 gal īgais 
 
LV 6   LV genocīdu un noziegumus pret cilv ēci un uztur ēt mieru. Miera uztur ēšanas spēki tika 
operatīvi nosūtīti uz Burundi, Sud ānā Darfūras reģionā ieradās pamiera nov ērotāji. 
ĀS ārkārtas sammit ā Lībijā bijušais Eiropas Komisijas priekšs ēdētājs Romano Prodi 
atzina ĀS dinamismu un iespaid īgās uz šo br īdi īstenotās pārmaiņas. 
Komisija 2004. gad ā piešķīra 217,5 miljonus euro Ir ākas rekonstru ēšanai, līdz ar to tā 
ir nozīmīgākais līdzekļu devējs. Finans ējums galvenok ārt tika sniegts, izmantojot 
Starptautisk ās rekonstrukcijas fondu par labu Ir ākai; tā uzdevums ir pal īdzēt Irākas 
iedzīvotājiem pārvarēt viņu ikdienas probl ēmas tādās jomās kā izglītība, veselības 
aizsardzība, ūdens un sanit ārās iekārtas. 
Summas, kas atv ēlētas tam, lai sekm ētu stabilit āti Afganist ānā sasniedz 
216,5 miljonus euro, un t ās izmanto k ā autoceļu rekonstru ēšanai, tā demokrātijai 
valstī, nodrošinot atbalstu v ēlētāju reģistrēšanai un v ēlēšanu vadīšanai. Savien ība 
tāpat ir piedal ījusies tādās darbībās kā robežu kontrole un c īņa pret narkotiku 
tirdzniecību, jo īpaši sniedzot liel u atbalstu Afganist ānas valsts narkotiku kontroles 
stratēģijai. 
ES 2004. gad ā sniedza lielu atbalstu cilv ēktiesību un demokr ātijas jomā. Vēlēšanu 
novērošanas misijas bija viens no tieš ākajiem un redzam ākajiem instrumentiem. 
Komisija nos ūtīja 632 nov ērotājus uz Indon ēziju, Šrilanku, Malavi, Mozambiku, 
Jordānas Rietumkrastu un Gazas sektoru, k ā arī Afganist ānu, tāpat arī sagatavoja 
vēlēšanas Irākā. Pateicoties EK finansi ālajam atbalstam, daudzas Āfrikas valstis 
varēja turpināt savus p ūliņus, lai uzlabotu p ārvaldi. Br īvas un likum īgas vēlēšanas 
notikušas Gan ā, Gvinej ā-Bisavā un Nig ērijā, tajā pašā laikā Centrālāfrikas 
Republikas v ēlētāji apstiprin āja jauno konstit ūciju. 
Starptautisko tieslietu jom ā, 2004. gad ā tika sāktas mērķa iniciatīvas, lai nostiprin ātu 
Starptautisk ās tiesas sakar ā ar bijušo Dienvidsl āviju un Ruandu, k ā arī Starptautisko 
krimināltiesu. Atbilst īgi sadarb ībai ar Eiropadomi tika s āktas darb ības nolūkā 
nostiprināt tiesiskumu un demokratiz āciju Balk ānos, Vidus āzijā un Krievijas 
Federācijā.  
Komisijas labas p ārvaldības rokasgr āmata, kas izstr ādāta sadarbībā ar dalībvalstīm 
un pilsoņu sabiedr ības partneriem, 2004. gad ā tika pārbaudīta uz vietas. Komisija 
sadarbojas ar ī ar ESAO l īdzekļu devējiem, lai izstr ādātu rādītājus pārvaldības jomā.  
Tika veikti pas ākumi, lai pamatiedz īvotāju vajadz ības tiktu iek ļautas plānošanā, jo 
īpaši tika izstr ādātas praktiskas pamatnost ādnes un ar Apvienoto N āciju Organiz āciju 
tika noslēgts līgums, lai atbalst ītu projektu šaj ā jomā Gvatemal ā un Meksik ā. Pie 
darbībām nolūkā gādāt par to, lai tiktu iek ļautas bērnu tiesības, tostarp minama 
mācību programma, kas tika s ākta sadarb ībā ar ANO B ērnu fondu, un starpiest āžu 
grupas izveide. ES p ārstāvniecību vadītājiem valst īs, ko skāris bruņots konflikts, 
šobrīd ir jāsagatavo zi ņojumi, par to, k ā šī situācija skar b ērnus; tas attiecas ne tikai 
un bērnu iesaukšanu armij ā, bet arī uz sekām skolu un slimn īcu līmenī.  
 
LV 7   LV b) Iniciat īvas, kas saist ītas ar tūkstošgades att īstības mērķiem  
Pie pasākumiem atbilst īgi Pasaules sammitam attiec ībā uz ilgtsp ējīgu attīstību 
minama Komisijas s ākta iniciat īva, ĀKK-ES Ūdens fonds 6 ar kopējo budžetu 
500 miljoni euro (t ā pirmā daļa 250 miljoni euro apm ērā tika apstiprin āta 
2004. gad ā); tas nodrošin ās finansējumu priekšlikumiem, ko izvirz ījušas Kopienas 
grupas, priv ātas sabiedr ības, pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijas, kā arī valdības. 
Pagājušajā 2004. gad ā strādāja pie tā, lai izveidotu l īdzīgu fondu projektiem, kas 
saistīti ar enerģiju. 
Tirdzniec ības pieaugums ir viens no svar īgākajiem instrumentiem, kas visvair āk 
sekmē TAM īstenojumu. Komisija 2004. gad ā turpināja savus p ūliņus, kas paredz ēti 
tam, lai pan āktu tādu Dohas programmas izn ākumu, kas b ūtu attīstībai labvēlīgs. 
PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. august ā pieņemtais lēmums, kur ā ir uzsvērts 
attīstības aspekts, ir labs pamats nol ūkā turpināt sarunas, kuru rezult ātā būtu 
jāformulē darbības, kas ir taisn īgākas visiem, jo īpaši jaunatt īstības valstīm, kas 
cenšas iek ļauties pasaules ekonomik ā. Komisija tiecas nodrošin āt to, ka visas 
jaunattīstības valstis, jo īpaši mazāk attīstītās valstis un citas nestabilas un nelielas 
ekonomikas var ētu gūt jūtamas priekšroc ības no Dohas sarunu k ārtas.  
ĀKK valstu strat ēģijas dokumentu starpposma p ārskatīšana, kas tika īstenota 
2004. gad ā, bija savlaic īga iespēja izvērtēt, īstenojot Koton ū nolīgumu, uz šo br īdi 
padarīto, un liel ākā mērā virzīt stratēģijas uz koordin āciju un saska ņotību, lai 
atbalstītu TAM īstenojumu. Lai garant ētu to, ka tiek ņemtas vērā pagātnes mācības 
un ka pien ācīgi tiek aptverti t ādi jautājumi kā vīriešu un sieviešu vienl īdzība vai 
ilgtspējīga attīstība, jo īpaši tika uzsv ērta plānošanas kvalit āte un dažādu projektu un 
darbību izstrāde. 2004. gad ā iekšējs apsekojums plaši apstiprin āja to, ka darb ību 
izstrāde pakāpeniski uzlabojas. Šobr īd tiek pieliktas p ūles, lai nostiprin ātu sistēmu, 
kā arī lai attīstītu un ieviestu plaš āku kvalitātes atbalsta sist ēmu. Praktiski pas ākumi 
2004. gad ā veikti, lai uzlabotu valstu strat ēģijas vīriešu un sieviešu vienl īdzības 
aspektā un radītu izpratni par to, ka ir svar īgi datus dal īt pa dzimumiem, jo tas 
sekmētu valstu izv ērtēšanu. Tāpat arī tika pieliktas p ūles, lai uz vietas  sadarbotos ar 
dalībvalstīm – dalītos ar zin āšanām, analītiskajām metodēm un sekm īgāko praksi. 
Vīriešu un sieviešu vienl īdzības sekmēšana bija galvenais m ērķis vai vismaz svar īgs 
mērķis veselā virknē projektu un programmu ar kop ējo budžetu vair āk nekā 
770 miljoni euro; tas nor āda uz to, ka š ī aspekta iek ļaušana ir re āla. Tāpat atbalsts 
sadarbības vides aspektiem liel ā mērā tika ņemts vērā, - atbilst īgā summa ir 
700 miljoni euro. Turkl āt Komisijai bija b ūtiska noz īme citās starptautisk ās 
iniciatīvās kā Pasaules fonds c īņai pret AIDS, turberkulozi un mal āriju, kā arī 
pasaules l īmeņa iniciatīvā poliomiel īta likvidēšanai. Komisija 2004. gada 26. oktobr ī 
pieņēma paziņojumu „Saska ņoti Eiropas politikas principi attiec ībā uz ārējām 
darbībām, kas paredz ētas tam, lai c īnītos pret HIV/Aids, mal āriju un tuberkulozi” 7 . 
c) Partnerattiec ību stratēģija 
ES finans ē Āfrikas Savien ības un apakšre ģionu vien ību miera uztur ēšanas darb ības, 
izmantojot Āfrikas miera fondu, kuru izveidoja 2004. gada maij ā ar budžetu 
                                                 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/water/index_en.htm 
7 KOM(2004) 726 gal īgais 
 
LV 8   LV 250 miljoni euro. Š īs par paraugu uzskat āmās attiecības ļāva Eiropas Savien ībai 
atbildēt uz Āfrikas Savien ības atbalsta l ūgumu un t ūlīt nosūtīt pamiera kontroles 
misiju uz Darf ūru, Sudānas rietumos. Augusta vid ū ANO p ārtikas un 
lauksaimniec ības organiz ācija lūdza ES atbalstu c īņā pret sise ņu invāziju 
Rietumāfrikā. Trīsdesmit piecu dienu laik ā ES nos ūtīja 24 miljonus euro. T ā 
izstrādāja arī detalizētu programmu nol ūkā labāk apmierin āt tādu valsts 
kredītrīkotāju vajadzības, kuri ir sa ņēmējvaldību ierēdņi, kas izmaks ā ES līdzekļus.  
Martā 2004. gad ā tika pieņemta AENEAS programma (2004.-2008. g.)8 ar kopējo 
orientējošo budžetu 250 miljoni euro; t ās uzdevums sniegt finansi ālu un tehnisku 
atbalstu treš ām valstīm, lai sekm ētu šo valstu p ūliņus nolūkā garantēt labāku visu 
migrācijas plūsmu aspektu p ārvaldību. Novembr ī 2004. gad ā Padome atkl āja jaunu 
programmu (H āgas programma); t ās uzdevums droš ības, migr ācijas un patv ēruma 
tiesību jautājumu iekļaušana attiec ībās ar trešām valstīm. 
Ar pārvaldību saistīti aspekti  
a) Konteksts: decentraliz ācijas procesa pabeigšana 2004. gad ā 
Domājot par politikas virz ības nostiprin āšanu, Komisija 2000. gad ā sāka vadības 
reformu, lai liel ā mērā uzlabotu t ās ārējā atbalsta programmu īstenojumu. Š ī plašā 
reforma paredz ēja vienotas organiz ācijas izveidi 2001. gada janv ārī; tās uzdevums 
bija vadīt ārējā atbalsta programmas ( EuropeAid ), kā arī laikā no 2001. gada l īdz 
2004. gadam procesu, kur ā Komisijas kompetences un resursi tika nodoti Komisijas 
birojiem ārvalstīs (pārstāvniecībām). Līdz ar šo decentraliz āciju pieauga 
pārstāvniecību loma t ādās jomās kā politiskais dialogs ar iest ādēm par sabiedrisko 
pakalpojumu reform ām un pārvaldības reform ām, kā arī koordinācija ar citiem 
līdzekļu devējiem. 
Decentraliz ācija tika pabeigta 2004. gad ā (ar dažiem retiem iz ņēmumiem). Rev īzijas 
palāta 2004. gad ā pārbaudīja, kā Komisija bija īstenojusi šo decentraliz ācijas 
procesu. B ūs vēl jāpaiet laikam, lai decentraliz ācijas rezult āti būtu jūtami, bet 
Revīzijas pal āta norāda, ka vairum ā no apmekl ētajām pārstāvniecībām pēc 
atsevišķām pazīmēm var spriest, ka šo vien ību lielāka rīcībspēja ļāvusi uzlabot 
projektu vad ības gaitu un kvalit āti. Tā nodrošin ājusi lielākas iespējas risināt 
problēmas pārstāvniecībās un nostiprin ājusi sakarus ar sa ņēmējiem un lab āku 
izpratni par viet ējo situāciju. Palātas ieteikumi saskan ar iniciat īvām, ko šobr īd īsteno 
Komisijā. 
b) Atbalsta pieg āde 
Šajā sakarā šobrīd prioritāte ir sniegt atbalstu tieša budžeta atbalsta veid ā vienmēr, 
kad situācija to pie ļauj. Šai metodei ir virkne priekšroc ību, salīdzinot ar 
tradicionālajiem atbalsta veidiem, kur os parasti veidojas paral ēlas administrat īvas 
struktūras ārvalstu padomdev ēju dēļ un tādēļ, ka viņi īsteno pašu proced ūras attiecībā 
uz pārraudzību, līgumtiesību piešķiršanu un finansi ālu kontroli. Tom ēr obligāta ir 
prasība par to, lai r ūpīgi tiktu izv ērtētas budžeta sist ēmas un sa ņēmēja reformas 
plāni. Komisija cieši sadarboj ās ar citiem noz īmīgiem līdzekļu devējiem, jo īpaši 
                                                 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/pdf/themes-migration_reglement_en.pdf  
 
LV 9   LV Pasaules Banku, atbilst īgi iniciat īvai attiec ībā uz publiskajiem izdevumiem un 
finansiālo atbildību, lai rastu veidu, k ā uzlabot p ārredzamību un efektivit āti publisko 
līdzekļu pārvaldībā, ko īsteno saņēmējvalstis, k ā arī 2004. gad ā tā līdzdarbojusies, lai 
izvērtētu testus attiec ībā uz rādītājiem un izpildi. 
Lielākā daļa Kopienas pal īdzības paredz ēta atseviš ķām partnervalst īm un, uzlabojot 
šīs palīdzības piegādes ātrumu un kvalit āti, tiks uzlaboti valstu programmu projekti. 
Tās mērķis nav tikai pie ņemt efekt īvāko stratēģiju attiecīgajā valstī, ņemot vērā tās 
resursus un politiku, bet ar ī nodrošin āt visu ES politiku konsekvenci ar valsts 
stratēģiju un ES r īcību koordin ēšanu ar pārējo līdzekļu devēju rīcību. 
Nepieciešam ība nodrošin āt pareizu ārkārtas palīdzības, palīdzības rehabilit ācijai un 
attīstībai koordin ēšanu tika ņemta vērā un bija galvenais m ērķis, veicot īpašu 
pētījumu asto ņās valstīs un divos re ģionos. 
Eiropas Savien ība ir bijusi starptautisku centienu centr ā, lai saska ņotu līdzekļu 
devēju rīcību. Vairāk kā 60 jaunatt īstības valstīs līdzekļu devēji ir sākuši izmantot 
saskaņotas un vienk āršotas proced ūras un kop īgu analītisku darbu, piev ērst 
pastiprinātu uzman ību attīstības rezult ātu piegādei, veicot kop ējas īstenošanas 
procedūras un kop ējus pasākumus, lai sniegtu atbalstu, izmantojot partnervalstu 
budžetu. ES 2002. gad ā sākto izmēģinājuma iniciat īvu saskaņošanas veicin āšanai 
Marokā, Mozambik ā, Nikaragv ā un Vjetnam ā veiksmīgi pabeidza 2004. gad ā, jo šīs 
valstis ir pier ādījušas, ka var k ļūt par starptautisku atsauces punktu šaj ā jautājumā. 
Saskaņā ar ESAO/DAC veiktais darbs 2004. gad ā, kurā Komisija un dal ībvalstis 
aktīvi līdzdarbojās, palīdzēja noteikt pamatu, pirmos darb ības mērķus un rādītājus, 
ko vēlāk pieņēma Augsta l īmeņa forumā par atbalsta efektivit āti 2005. gada febru ārī 
Parīzē. 
Lai sekm ētu un īstenotu šos pas ākumus, 2004. gada novembr ī Vispārējo lietu un 
ārējo sakaru padomes san āksmē ES pieņēma darba pl ānu. Pamatojoties uz Komisijas 
un dalībvalstu ekspertu īpašas darba grupa zi ņojumu, šis pl āns ir pieejams visiem 
līdzekļu devējiem, un taj ā būtiska noz īme piešķirta partnervalstij un pragmatiskai 
jomas pieejai. Šaj ā plānā paredz četrus darba aspektus n ākamajiem gadiem.  
• ES plānu izstrādāšana katr ā valstī saistībā ar rīcībām, kas atbalsta viet ējos 
saskaņošanas procesus. 
• ES kopējo pamatprogrammu noteikšana ar m ērķi uzlabot papildin āmību. 
• Kopīgā finanšu nol īguma izveide, kas veicin ātu procesu saska ņošanu valstu 
sistēmās. 
• Faktiskas darb ības stratēģijas izstrādāšana attiec ībā uz papildin āmību. 
Paralēli tam ir pastiprin ājusies sadarb ība ar Pasaules banku un ANO organiz ācijām, 
divkāršojot finanšu resursus no 2002. l īdz 2004. gadam. 
Kopš 2000. gada ir pieliktas p ūles, lai nodrošin ātu plašākas apspriedes šo strat ēģiju 
sagatavošan ā, kā arī šīs līdzdalības kvalit āte un darb ības joma tiks turpm āk uzlabota 
nākamajos pas ākumos, kas cita starp ā vērsti uz pilsonisku sabiedr ību. Komisija 
2004. gad ā turpināja īstenot politikas vadl īnijas, kas noteiktas 2002. gada pazi ņojumā 
 
LV 10   LV par nevalstisku dal ībnieku (NVD) l īdzdalību attīstības politik ā, risinot regul ārus 
dialogus gan par visp ārējiem jautājumiem, gan nozaru jaut ājumiem, finanšu atbalstu, 
lai īstenotu paši savas iniciat īvas un rīkotos kā “izpildes partneri" EK sadarb ības 
programm ās, vai par sabiedr ības inform ēšanu desmit jaunaj ās ES dal ībvalstīs. 
Turklāt pagājušajā gadā publicēja vadlīnijas attiec ībā uz principiem un labu praksi 
NVD līdzdalībai dialogos un apspried ēs par attīstību9.  
Komisija m ēģina uzlabot programmu efektivit āti un ietekmi, piev ēršot lielāku 
uzmanību ierobežotam iesaist īšanās jomu skaitam un izvairoties no atbalsta 
izkliedēšanas daudziem maziem nesaist ītiem projektiem. Īpaša uzman ība tiek 
pievērsta tam, lai saglab ātu līdzsvaru starp saist ībām un maks ājumiem (“Reste à 
Liquider”, vai “RAL”) un p ārraudzītu vidējo laikposmu, kas nepieciešams, lai 
pabeigtu projektu vai programmu. Tos projektus, kuru īstenošana nenorit vienm ērīgi 
vai nu tādēļ, ka kādu laiku nav notikuši dar ījumi, vai t ādēļ, ka konti nav sl ēgti pēc 
pieciem gadiem, izskata atseviš ķi. 
c) Nākotnes perspekt īvas: juridisku instrumentu racionaliz ācija 
Ārējās palīdzības programmas ir att īstījušās jau gandr īz piecdesmit gadus.  Tās 
pamatojas uz vair āk nekā 30 juridiskajiem instrumentiem, kur daži ir tematiski 
(piemēram, nodrošin ātība ar pārtiku un cilv ēktiesības) un daži ģeogrāfiski (atbalsts 
ĀKK valst īm atseviš ķi no galven ā Savienības budžeta). Daži īpaši instrumenti 
attiecas uz iekš ējās politikas ārējo ietekmi. Šo daž ādo programmu efekt īva un 
saskaņota vadīšana ir k ļuvusi apgr ūtinoša, padarot atbalsta darb ības nevajadz īgi 
sarežģītas ne tikai sa ņēmējiem. Tādēļ Komisija 2004. gada septembr ī ierosināja šo 
instrumentu iev ērojamu vienk āršošanu, lai sasniegtu lab ākus rezult ātus ar 
pieejamajiem resursiem. 
Iegūtie rezult āti un pieredze 
a) Budžeta īstenošana un jaunas saist ības 
Budžeta īstenošanas visp ārējais līmenis joproj ām ir augsts un 2004. gad ā turpināja 
pēdējo piecu gadu laik ā veiktos vienm ērīgos uzlabojumus finansi ālajā stāvoklī. Kaut 
arī kopējais saistību apjoms (6,916 miljardi euro) bija maz āks nekā 2003. gad ā, 
atšķirību pamato ar to, ka 2003. gad ā Eiropas Att īstības fondu (EAF) saist ību līmenis 
bija ļoti augsts (kas rad ās, vēlu ratificējot devīto EAF, un neparasti liela skaita r īcību 
dēļ, kas tika aizkav ētas, līdz kļuva pieejams jaunais finans ējums). 2004. gad ā 
saistības no budžeta (4,268 miljardi euro) v ēlreiz sasniedza rekordaugstu atz īmi. 
Maksājumi sasniedza 6,211 miljardus, kas bija noz īmīgs palielin ājums, salīdzinot ar 
iepriekšējo gadu, un gandr īz par miljardu euro vair āk nekā 2002. gad ā, norādot uz 
labāku budžeta un EAF darb ību. 
EuropeAid  pārvaldītie resursi: valsts pal īdzība attīstības jomā (VPAJ), valsts atbalsts 
(VP) un citi10.  
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/developm ent/body/tmp_docs/guidelines_pri nciples_good_practices.en.pdf  
10 Šie r ādītāji neietver citu ģenerāldirektorātu, piemēram, ECHO, ECFIN, FISH u.c., p ārvaldītos resursus. 
 
LV 11   LV Balkāni JNVLatīņamerik
aĀzijaVidusjūras 
valstisDienvidāfr
ikaĀKK Tematiski Kop ā
2001 705    426      301        407   709       121      1.927     972      5.568         
2002 658    432      333        575   762       124      2.125     993      6.002         
2003 620    504      342        558   782       127      3.769     985      7.687         
2004 663    504      312        611   1.003    135      2.648     1.039   6.916         EuropeAid - reģionālā sadalījuma att īstība 2001.-2004. gadam (Saist ības - miljonos €)
- 500 1.00
0 1.50
0 2.00
0 2.50
0 3.00
0 3.50
0 4.00
0 BalkāniJNVLatīņamerikaĀzijaVidusjūras valstisDienvidāfrikaĀKKTematiski
2004
2003
2002
2001
 
 
LV 12   LV Balkāni JNVLatīņamerik
aĀzijaVidusjūras 
valstisDienvidāfri
kaĀKK Tematiski Kop ā
2001 845     402    152        383     488        99          1.779     806       4.954     
2002 619     384    182        455     707        119        1.922     861       5.249     
2003 425     396    290        470     700        118        2.345     872       5.616     
2004 510     359    314        526     1.125     116        2.464     797       6.211     EuropeAid  - reģionālā sadalījuma att īstība 2001.-2004. gadam (Maks ājumi - miljonos €)
-  500 1.000 1.500 2.000 2.500BalkāniJNVLatīņamerikaĀzijaVidusjūras valstisDienvidāfrikaĀKKTematiski
2004
2003
2002
2001
 
Ko no šīm diagramm ām var secin āt?  
• Pirmkārt, norisinoties decentraliz ācijas procesam, ir uzlabots kop ējais sniegums – 
palīdzības pārvaldība uz vietas ir iev ērojami veicin ājusi saistību un maks ājumu 
izpildi; 
• otrkārt, izpildes ātrums joproj ām uzlabojas – maks ājumu un saist ību attiecība 
liecina, ka Komisija aizvien īsākā laikā spēj pārvērst saistības konkr ētā rīcībā;  
• treškārt, samazin ās mūsu spēja elastīgi reaģēt uz negaid ītām krīzēm un 
neparedzētām vajadzībām – neizmantotus resursus k ādā ES budžeta ārējo darbību 
pozīcijā ietvertā jomā vairs nevar izmantot citas jomas finans ēšanai, jo tiek 
izmantoti visi pieejamie l īdzekļi. 
Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna (ĀKK) valst īs saistības 2004. gad ā 
gluži neatbilda m ērķim, jo div ās valstīs esošie apst ākļi nebija piem ēroti saistību 
apstiprināšanai. Tom ēr prognozes liecina, ka l īdz 2007. gadam visi pieejamie 
piešķīrumi Eiropas Att īstības fondā ĀKK valstīm būs piesaistīti. Maksājumi no EAF 
2004. gad ā atkal sasniedza rekordaugstu atz īmi. Vidusj ūras programm ā (MEDA)  
 
LV 13   LV sasniegtais bija iespaid īgs, panākot 22% palielin ājumu saist ībās un 60% 
palielinājumu maks ājumos. Pieauga ar ī saistības un maks ājumi (par 6% un 20%) 
CARDS  programm ā Balkāniem, kā arī Āzijas programm ā (par 9% un 12%). 
Austrumeirop ā un Centr ālāzijas valst īs, uz kur ām attiecas TACIS  programma, 
saistības palika augst ā līmenī, kas tika sasniegts 2003. gad ā, tomēr maksājumi 
samazinājās sakarā ar to, ka vair ākas partnervalstis ar kav ēšanos parakst īja 
finansēšanas nol īgumus. Lat īņamerikā maksājumi atkal palielin ājās, bet saist ības 
nedaudz samazin ājās. 
Nabadzības apkarošana 2000. - 2004
2000.-2003. EK zi ņojums Att īstības palīdzības komitejai ( DAC ) 
LDC : vismaz āk attīstītās valstis
OLIC : citas valstis ar zemu ien ākumu līmeni(pēc tādas pašas metodes: īpašie asign ējumi LDC/LIC
 ieskaitot EIB /kop ējais maks ājumu apjoms)21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004LDC OLIC LDC+OLIC
 
Tēriņi valstīm ar zemiem ien ākumiem un vismaz āk attīstītām valstīm atkal 
palielinājās līdz apmēram 2,9 miljardiem euro. Procentos no kop ējiem maks ājumiem 
tie nedaudz samazin ājās, tomēr palika apm ēram 45% robež ās. 
 
LV 14   LV EuropeAid 2004 nozaru dal ījums
Saistības milj. euro
Visi EuropeAid p ārvaldītie resursi 2004. gad ā (ODA (valsts pal īdzība attīstības jomā)
/OA (valsts pal īdzība)/palīdzība ārpus ODA/pal īdzība ārpusPalīdzība ārpus 
ODA/OA ; 250 milj. 
euro; 4%
Sociālā infrastrukt ūra
un pakalpojumi; 318 0
milj. euro; 46%Cits/nenoteikts; 150 
milj.euro; 2%Neatliekam ā 
palīdzība; 206 milj. 
euro; 3% Rīcība attiec ībā uz 
parādu; 5 milj. euro; 
0%
Preču palīdzība un 
vispārēja programmu 
palīdzība; 809 milj. 
euro; 12%
Daudzas 
nozares/saist ītās 
nozares; 963 milj. 
euro; 14%
Ražošanas nozares; 
424milj. euro; 6%
Ekonomisk ā 
infrastrukt ūra un 
pakalpojumi; 929 milj. 
euro; 13%
 
Liela daļa jauno saist ību (vairāk kā trešdaļa) attiecās uz konkr ētiem projektiem, ar ko 
atbalsta soci ālo infrastrukt ūru un pakalpojumus, tostarp pamata vesel ības aprūpi un 
izglītību. Tomēr jāteic, ka p ārdomāta ekonomikas politika ir vislab ākais nabadz ības 
samazināšanas veids, un šeit skaidri iez īmējas pieaugoša koncentr ēšanās uz palīdzību 
budžeta atbalsta veid ā, kas bieži saist īta ar nozaru reform ām sociālo pakalpojumu 
atbalstam. 
Saistībā ar Tūkstošgades att īstības mērķu (TAM) sasniegšanu Āfrika tiek uzskat īta 
par „krīzes epicentru”. Lai gan 2004. gad ā bija pamats optimismam – nabadz ības 
līmenis vair ākās valstīs samazin ājās un paplašin ājās piekļuve vesel ības aprūpei un 
izglītībai – joproj ām saglab ājas ievērojamas probl ēmas saist ībā ar nabadz ību, 
konfliktiem un nestabilit āti, un Komisija 2004. gad ā turpināja meklēt jaunus veidus 
kā palielināt tās sadarbības ietekmi, konsolid ējot Āfrikas partneru izstr ādāto 
kontinenta probl ēmu risinājumus, finans ējot Āfrikas Miera instrumentu un Ūdens 
instrumentu un turpinot uz ņemties vad ību budžeta atbalsta jom ā.  
Āzijas valst īs 11 projekti ar kop ējo vērtību 4180 miljoni euro, kas piesaist īti 
2004. gad ā, atbalstīs cīņu pret nabadz ību, piem ēram, Ekonomisk ās un soci ālās 
atjaunošanas projekts Kambodž ā (25 miljoni euro), Nabadz ības samazin āšanas 
 
LV 15   LV atbalsta kred īts Vjetnam ā (20 miljoni euro) un nozares atbalsts pamatizgl ītībai 
Indonēzijā (20 miljoni euro). Komisija sekm ē piekļuvi izglītībai astoņās Āzijas 
valstīs, īpaši meiten ēm un neaizsarg ātām bērnu grupām, piemēram, bērniem no 
mazākumtautībām, bērniem inval īdiem un ielu b ērniem. Attiec ībā uz visp ārēju 
piekļuvi kvalitat īvai veselības aprūpei, kas ir noz īmīgs TAM aspekts, projekti ar 
kopējo vērtību vairāk nekā 100 miljoni euro pal īdz valstīm vai nu izstr ādāt nozares 
reformas, lai uzlabotu vesel ības aprūpes nodrošin āšanu, vai (t ādās pēckonflikta 
valstīs kā Afganist āna un Austrumtimora) nodrošin āt pamata vesel ības aprūpes 
pakalpojumus nabadz īgākajiem sabiedr ības slāņiem. 
Tādos reģionos kā Vidusjūras reģions un Lat īņamerika, kur liel ākā daļa valstu tiek 
uzskatītas par valst īm ar vidējiem iedz īvotāju ienākumiem, tom ēr redzams, ka to 
pašreizējā attīstības līmenī, kas dažk ārt iet roku rok ā ar vāju ekonomikas izaugsmi, 
demogrāfiskas probl ēmas, ekonomikas reformas un neviennoz īmīga pārvaldība liek 
rīkoties, īpaši piev ēršoties cīņai pret nabadz ību un pārvaldības uzlabošanai. Šaj ā 
kontekstā atbalsts tiek sniegts, piem ēram, pamatizgl ītībai Nikaragv ā un pamata 
veselības aprūpes sistēmām Bolīvijā. Vairāki projekti v ērsti uz to, lai nodrošin ātu 
liekākas iespējas nabadz īgākajiem iedz īvotājiem un konkr ētām neaizsarg ātām 
grupām. MEDA  programmas m ērķis ir sekm ēt ilgtspējīgu ekonomikas un soci ālo 
attīstību, likvid ējot nabadz ību reģionā. Labākas reģionālās sadarbības un uzlabotas 
ekonomikas izaugsmes izredzes 2004. gad ā palielin ājās, novērojot past āvīgu 
progresu tirdzniec ības sarun ās ar mērķi izveidot br īvās tirdzniec ības zonu ar 
Vidusjūras reģionu, un ir uzs āktas arī jaunas un daudzsološas nabadz ības sloga 
atvieglināšanas iniciat īvas, kuru m ērķis ir decentraliz ēta vietējā līmeņa attīstība. 
Tāpat tiek izstr ādātas arī jaunas iniciat īvas, lai stiprin ātu demokr ātiju, cilvēktiesības 
un lielāku pilsonisk ās sabiedrības iesaisti. Labs š ādu projektu piem ērs Latīņamerikā 
ir Peru notiekoš ā tiesu sist ēmas reforma vai p ārtikas droš ības programmas īstenošana 
visā reģionā, kas sekm ē dzimumu l īdztiesības stiprin āšanu, dodot īpašumties ības uz 
zemi sieviet ēm, kā arī reģionālo iestāžu darbības uzlabošana. 
b) Rezult āti, efektivit āte un ietekme 
Komisija izmanto uz rezult ātiem orient ētu uzraudz ības sistēmu (ROM) , balstoties uz 
regulāriem neatkar īgu ekspertu apmekl ējumiem projektu un programmu norises 
vietās. Sistēma 2004. gad ā aptvēra 117 valstis, un tika sast ādīti ziņojumi par 
1100 projektiem, kuru kop ējā vērtība bija apm ēram 7,6 miljardus euro. Projekti un 
programmas tiek v ērtētas pēc starptautiski pie ņemtiem krit ērijiem. Secin ājumi rāda, 
ka 2004. gad ā uzraudz ītie projekti un programmas visos krit ērijos vid ēji 
norisinājušās „saskaņā ar plānu” vai vēl labāk. Faktiski rezult āti liecina, ka apm ēram 
90% projektu sniedz gaid ītos rezult ātus, neskatoties uz savlaic īgiem piel āgojumiem, 
kas nelielai projektu da ļai vajadzīgi. Uzsvaram uz kvalit āti projektu un programmu 
sagatavošan ā jānodrošina, ka augstais v ērtējums visos krit ērijos saglab ājas arī 
ilgtermiņā. 
Vislabākie rezult āti tiek sasniegti saist ībā ar efektivit āti un ietekmi. Jau 
apstiprinājušās pirmās indikatīvās pazīmes attiec ībā uz efektivit ātes uzlabošanos 
sakarā ar decentraliz āciju, un tas, ka zi ņojumi no ĀKK valst īm saņem zemāku 
novērtējumu nek ā no citiem re ģioniem, var ētu daļēji būt saistīts ar to, ka 
decentraliz ācija daudz ās no šīm valstīm ir tikko pabeigta, k ā arī ņemot vērā vispārēji 
grūtos apstākļus daudzās no šīm valstīm. Turpin ās darbs pie sist ēmas metodolo ģijas, 
lai varētu iegūt salīdzināmākus un prec īzākus secinājumus.  
 
LV 16   LV Rezultāti pa nozar ēm liecina, ka noz īmīgums, efektivit āte un ietekme ir liela 
projektiem makroekonomikas un soci ālajā nozarē, un, lai gan p ārtikas nekait īguma 
projekti nesa ņēma tika augstu kop ējo vērtējumu, to nov ērtējums šajos tr īs kritērijos 
arī bijis labs. Tas ietekm ē šo projektu ieguld ījuma novērtējumu TAM sasniegšan ā. 
Lai gan parastos v ērtējumus par pabeigtiem projektiem un programm ām vada 
ģeogrāfiskās vienības, centr ālā Novērtēšanas vien ība, kas pak ļauta komis āram, kurš 
atbildīgs par ārējām attiec ībām, sniedz pamatnost ādnes pat to, k ā uzlabot 
novērtēšanas metodolo ģiju, un veic nov ērtēšanu attiec ībā uz stratēģijām, nozarēm un 
tēmām. Pabeigti nov ērtējuma ziņojumi ir pieejami EuropeAid  tīmekļa vietnes 
novērtējuma sada ļā11. 2004. gad ā bija pabeigti 12 nov ērtējumi un norisin ājās vēl 13; 
turklāt tika veikti ar ī divi kop īgi novērtējumi (pirmais par koordin āciju, 
papildināmību un saska ņu, un otrais par budžeta atbalstu). 
c) Ilgtermi ņa perspekt īva  
Lai gan nevajadz ētu pievērst pārāk lielu uzman ību viena vien īga gada rezult ātiem, 
pieredze l īdz šim liecina, ka 2000. gad ā uzsāktajām reform ām ir ļoti pozitīva 
ietekme. P ēc pieciem gadiem ir laiks nov ērtēt rezultātus. Komisija 2004. gada beig ās 
uzsāka diskusiju procesu par Att īstības politikas pazi ņojuma (APP) īstenošanu un 
ietekmi un t ā nozīmīgumu, ņemot vērā ievērojamās izmaiņas, kas notikušas gan 
Eiropas Savien ībā – galvenok ārt pēdējo paplašin āšanos – gan ārpus tās robežām, 
tostarp pastiprin ātas sadarb ības veidošanos ar kaimi ņvalstīm Eiropas kaimi ņattiecību 
politikā, globaliz ācijas paātrināšanos un paplašin āšanos ārpus tīri tirdzniec ības un 
ekonomikas jaut ājumiem, pieaugošo starptautisk ās sabiedrības vienpr ātību par TAM 
un drošības probl ēmu palielin āšanos. T ādējādi tika izlemts, ka nepieciešama 
sabiedriska apspriešana, lai noskaidrotu att īstības politikas lomu plaš ākajā ES ārējo 
darbību kontekst ā, kā arī lai pilnīgi izmantotu tai pieš ķirto priorit ārā politikas 
instrumenta potenci ālu cīņā pret nabadz ības un nevienl īdzības galvenajiem 
iemesliem.  
Otrkārt, plānošanas procesu var uzlabot, ņemot vērā termiņa vidusposma p ārskatus. 
Līdzīgi kā tas ir ar citiem ziedot ājiem, past āvīgi nepieciešams att īstīt spēju uzlabot 
papildināmību un integr ēt transvers ālas tēmas, piem ēram, dzimumu l īdztiesības, 
konfliktu nov ēršanas un vides loma att īstībā, papildinot jaun ākas tēmas – droš ība, 
migrācija un patv ērums. Pārskatiem ir bijusi svar īga loma, lai piel āgotu programmas, 
un tajos atz īmētas šādas jomas, kas turpm āk jāuzlabo: 
– stiprināt snieguma nov ērtējumu attiec ībā pret rādītājiem (lai gan r ādītāju 
sistēmas ir uzlabotas, pamats bieži ir nepietiekams); 
– attīstīt ciešāku saikni ar s ākotnējiem stratēģijas dokumentiem; 
– uzlabot papildin āmību ar citiem ziedot ājiem. 
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/index_en.htm  
 
LV 17   LV Treškārt, ES b ūs jāturpina akt īvi līdzdarboties centienos starptautiski saska ņot 
procedūras un saglab āt centienu impulsu, lai p ārvērstu to r īcībā valsts līmenī. 
Rādītāji un mērķi, kas izstr ādāti 2004. gad ā un pieņemti Padom ē 2004. gada 
novembrī, ir noder īgi, tomēr visiem ziedot ājiem jāpieliek liel ākas pūles, lai 
nodrošinātu to faktisku piem ērošanu.