LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 24/51

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības loma saistībā ar ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 24/10

Ziņotāja: Madi SHARMA kdze

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2010. gada 14. septembrī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības loma saistībā ar ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2011. gada 5. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 475. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 26. un 27. oktobrī (27. oktobra sēdē), ar 152 balsīm par, 3 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgums varētu būt izdevīgs gan Eiropai, gan Indijai un ar tā starpniecību varētu pastiprināt attīstību, paaugstināt konkurētspēju, vairot labklājību un palielināt darba vietu skaitu. Tirdzniecība ir svarīgs mehānisms, kas ļauj atbalstīt attīstību un mazināt nabadzību. Tomēr tās saimnieciskā, sociālā un ekoloģiskā ietekme jānovērtē rūpīgi, pārredzami un visaptveroši, ņemot vērā visu pušu intereses. Šādā situācijā vadošā loma ir pilsoniskajai sabiedrībai.

1.2 Sarunās par minēto brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN), ieskaitot nolīguma iespējamās ietekmes apzināšanu, ir vairākas grūtības, kuras abām pusēm jārisina līdz BTN izstrādes pabeigšanai. Komisijas dienestu nostājas dokumentā teikts, ka “lielāku uzmanību būtu vajadzējis pievērst ietekmei uz neoficiālo nodarbinātību” un ka nolīguma ietekmes uz darbaspēka pārvietošanu dziļāka analīze “dotu iespēju izstrādāt precīzākas prognozes attiecībā uz citu veidu sociālo ietekmi, piemēram, ietekmi uz nabadzību, veselību un izglītību” (1).

1.3 EESK atgādina, ka atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantam ES kopējā tirdzniecības politika jāīsteno, “ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus”, un ka atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 3. pantam tai cita starpā jāveicina ilgtspējīga attīstība, nabadzības izskaušana un cilvēktiesību aizsardzība. Tirdzniecība nav pašmērķis.

1.4 EESK iesaka nekavējoties uzsākt jaunus pētījumus, kuros izteikti ņemta vērā BTN patiesā ietekme uz ES un Indijas pilsonisko sabiedrību (jo īpaši attiecībā uz 4. režīmu, MVU, darbinieku tiesībām, sievietēm, patērētāju aizsardzību, neoficiālo ekonomiku, lauksaimniecību un nabadzību un ietekmi uz pamatpreču, piemēram, vitāli svarīgu zāļu, pieejamību). Lai nodrošinātu pārredzamību, minētie pētījumi būtu veicami, izmantojot publiskus akadēmiskos pētījumus un darbseminārus ar pilsonisko sabiedrību. Pētījumos iegūtos datus tad var ņemt vērā sarunās, kas pašlaik ir nobeiguma posmā.

1.5 EESK aicina Padomi, Parlamentu un Komisiju nodrošināt, ka līdz nolīguma noslēgšanai ES

— ievēro ES pilsoniskās sabiedrības viedokļus un bažas,

— novērtē ar 4. režīmu saistīto iespējamo scenāriju ietekmi, apzinot darba daudzumu un kvalitāti katrā nozarē un katrā dalībvalstī un visaptveroši apspriežoties ar sociālajiem partneriem,

— izpilda savas juridiskās saistības, lai nodrošinātu, ka BTN nepalielina nabadzību,

un ka

— minēto nolīgumu regulē efektīva cilvēktiesību aizsardzības klauzula atbilstoši ES iepriekšējai praksei un noteiktajai politikai;

— nolīgumā ir iekļauta vērienīga nodaļa par ilgtspējīgu attīstību, kurā ir darbinieku un vides aizsardzības noteikumi, kuri izpildāmi, piemērojot parasto strīdu izšķiršanas kārtību un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

— minētais nolīgums rada satvaru, kura pamatā ir Starptautiskās Darba organizācijas tiesību normas un kurš atbilst ēnu ekonomikā nodarbināto interesēm;

— nolīgumā ir iekļauta divpusēja sociālās aizsardzības klauzula, kurā ņemts vērā ne tikai iespējamais apdraudējums vietējai rūpniecībai ES un Indijā, bet arī iespējamais apdraudējums sabiedrībai, ieskaitot darbaspēka pārvietošanu.

1.5.1 EESK iesaka izveidot pilsoniskās sabiedrības veiktas uzraudzības mehānismu. Uzraudzības mehānismam jābūt izveidotam tā, lai tam būtu pilnvaras sniegt ieteikumus īpaši par sociālās aizsardzības klauzulas piemērošanas vajadzību un attiecīgajām iestādēm būtu pienākums sniegt pamatotu atbildi. Saistībā ar minēto uzraudzību būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības apmācība un tās veiktspējas uzlabošana.

1.6 ES un Indijas BTN saturs pašlaik joprojām ir konfidenciāls un tāpēc šajā atzinumā nav iespējams apspriest tā konkrētās īpatnības.

2. Ievads

2.1 ES un Indijas BTN attieksies uz vairāk nekā vienu piektdaļu pasaules iedzīvotāju un līdz ar to tas būs viens no pasaules visnozīmīgākajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem. Nolīgums var sniegt ievērojamu labumu gan ES, gan Indijas sabiedrībai.

2.2 Abas minētās puses saskaras ar nozīmīgām saimnieciskajām problēmām; Eiropas Savienībā tā ir sabiedrības novecošana un piesātināti tirgi un Indijā — milzīgais iedzīvotāju skaits un pastiprināta urbanizācija. Ņemot vērā minēto reģionu nevienlīdzīgo attīstību, abu tirgu liberalizācija un turpmāka atvēršana var dot labumu abu pušu iedzīvotājiem.

2.3 ES un Indijas uzņēmēju organizācijas atzīst, ka var sākties uzņēmumu pārvietošanās. Abu tirgu turpmāka atvēršana, profesionālās kvalifikācijas paaugstināšana, apmācības programmas, zināšanu tālāknodošana abos virzienos, infrastruktūras attīstība, piegādes ķēdes nodrošināšana un Indijas un ES kopuzņēmumu tirdzniecība ilgākā laika posmā tomēr varētu izraisīt ilgtspējīgu izaugsmi, lielāku konkurētspēju un radīt vairāk darba vietu. Eiropas Uzņēmējdarbības un tehnoloģijas centram (EBTC), kas ir izveidots, lai sniegtu reālus risinājumus uzņēmumiem, kuri ienāk Indijas tirgū, būs vadošā loma dažu minēto problēmu risināšanā.

2.4 Inovācijas veicināšana ar BTN starpniecību var nodrošināt uzņēmumu turpmāko konkurētspēju. Eiropas un Indijas uzņēmējsabiedrības arvien vairāk sadarbojas tehnoloģijas izstrādē daudzās nozarēs. Indijā ir zemu izmaksu un labi izglītots darbaspēks, kam ir ievērojamas spējas pētniecības un izstrādes jomā. Abām pusēm tomēr ir vajadzīga vide, kas veicina ilgtspējīgus ieguldījumus inovācijā. Pieredze un kompetence, kāda ir ES uzņēmumiem Indijā un Indijas uzņēmumiem ES, var būt svarīgs faktors, lai palīdzētu izpildīt minētās prasības.

2.5 BTN ir svarīgi aspekti, lai piesaistītu ārvalstu investīcijas. Lai piesaistītu vairāk līdzekļu, Indija kopš 1991. gada ir liberalizējusi un vienkāršojusi režīmu, ko piemēro ārvalstu tiešajām investīcijām, un to ieplūde ir palielinājusies. BTN balstītos uz izveidotā pamata, nodrošinot ES uzņēmējsabiedrībām piekļuvi tirgum un tiesisko drošību (2). Jaunajos, ar BTN radītajos, apstākļos rūpīgi jāizvērtē, kā Indiju ietekmēs tiešo ārvalstu investīciju iespēja, un tam nepieciešama pakāpeniska pieeja.

2.6 Šajā atzinumā nav izskatīti BTN sniegtie iespējamie saimnieciskie ieguvumi. Atzinumā uzmanība ir pievērsta nenoteiktajām sociālajām un ekoloģiskajām sekām Eiropas Savienībā, jo īpaši saistībā ar 4. režīmu, un ietekmei uz Indijas iedzīvotāju nabadzīgākajiem slāņiem. Minētā ietekme ir svarīgs aspekts ES uzņēmumu interesēs, kas saistītas ar pienācīgu rūpību un zīmolu aizsardzību. ES uzņēmējsabiedrībām, kas nodarbojas ar tirdzniecību ārvalstīs, uzņēmumu sociālās atbildības, darbinieku tiesību un cilvēktiesību jautājumi ir aktuāli arī ārpus Eiropas robežām.

3. Sarunu norise

3.1 Sarunu dalībnieki ir apspriedušies ar lielu uzņēmumu pārstāvjiem ES un Indijā. EESK, kas ir visu pilsoniskās sabiedrības grupu konsultatīva organizācija, tomēr izsaka bažas, ka sarunu dalībnieki ar visām sabiedrības ieinteresētajām personām neapspriežas vienlīdzīgi, un aicina Eiropas Komisiju pilnībā ņemt vērā abu pušu visu ieinteresēto dalībnieku viedokļus. Komiteja aicina Komisiju apspriesties ar šādām ieinteresētajām pusēm: ar MVU par BTN iespējamo ietekmi, ar arodbiedrībām par neskaidriem aspektiem saistībā ar garantijām darbaspēkam un 4. režīmu, ar patērētāju organizācijām un lauksaimniecības nozarēm par pārtikas nekaitīgumu un nodrošinātību ar pārtiku un par neoficiālo ekonomiku Indijā.

3.2 Daudzas NVO un arodbiedrības gan ES, gan Indijā, kā arī ES fondi un Indijas neoficiālie uzņēmumi (3) ir izteikuši bažas par BTN iespējamajām negatīvajām sekām un par veidu, kā tika risinātas sarunas. Atzīstot, ka konfidencialitāte tirdzniecības sarunās ir ļoti svarīga, taču vienlaikus norādot, ka tikpat svarīga ir arī pārredzamība, EESK mudina Komisiju precizēt visus neskaidros aspektus, iesniedzot priekšlikumus par šiem jautājumiem.

3.3 EESK uzskata, ka tirdzniecību nevar neiekļaut Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) kompetencē. Lai saglabātu Eiropas vērtības un principus, būtiska nozīme ir saskaņotai Eiropas politikai. Komiteja iesaka sarunu laikā pilnībā informēt attiecīgos ģenerāldirektorātus.

4. Ilgtspējas ietekmes novērtējums (IIN)

4.1 Komisija IIN uzticēja veikt neatkarīgiem konsultantiem, kuri sniedza ziņojumu 2009. gadā (4). Tajā ir novērtēts, ka Eiropas Savienībā minētā BTN sociālā ietekme būs neliela, nebūs ietekmes uz algām un darbaspēka pārvietošana būs nenozīmīga (5), turpretī Indijā kvalificētiem un nekvalificētiem darba ņēmējiem algas pieaugs 1,7 % apmērā īstermiņā un 1,6 % apmērā ilgtermiņā, kā arī notiks darbaspēka pārvietošana uz labāk apmaksātiem darbiem (6).

4.2 Uzsverot BTN vispārējās priekšrocības, Eiropas Komisija lielā mērā atsaucas uz minēto IIN (7). Tomēr svarīgi ir atzīmēt, ka tajā pašā IIN iekļauti arī brīdinājumi par iespējamiem sociāliem un vides apdraudējumiem.

4.3 ES arodbiedrības izsaka bažas par darbinieku tiesībām ES un pieprasa līdz sarunu beigām veikt ietekmes novērtējumu par iespējamajiem scenārijiem saistībā ar 4. režīmu. Šādā novērtējumā būtu jāizskata ietekme uz darba daudzumu un kvalitāti pa nozarēm un pa dalībvalstīm. Tajā būtu jāiekļauj arī visaptveroša apspriešanās ar sociālajiem partneriem, kas veikta pirms BTN stāšanās spēkā un pēc tās, un jāsniedz saistoši ieteikumi par iespējamās negatīvās ietekmes novēršanu vai mazināšanu.

4.4 Ietekmes novērtējumā BTN ietekme uz darba standartiem un darba apstākļiem Indijā raksturota kā “nenoteikta”. Saskaņā ar oficiālo valdības statistiku Indijā aptuveni 90 % tautsaimniecības ir neoficiāla (vai neorganizēta) un paredzams, ka šāds stāvoklis tuvākajā nākotnē saglabāsies (8). Saskaņā ar SDO/PTO datiem neoficiālajā sektorā nodarbinātie iztikai tērē mazāk nekā 2 dolārus dienā (9). Lielākā daļa nodarbināto sieviešu (vairāk nekā 95 %) ir neoficiālajā sektorā un viņu apdraudējums ir nesamērīgi liels.

4.5 IIN ir uzsvērta iespējamā ietekme uz vidi, atzīmējot, ka iespējama negatīva ietekme uz atmosfēru (10), zemes kvalitāti (11), bioloģisko daudzveidību (12) un ūdens kvalitāti (13). EESK uzskata, ka jāņem vērā IIN iekļautie brīdinājumi.

4.6 Patiesās ietekmes noteikšanai IIN metodoloģija nav pietiekama. IIN galvenā uzmanība veltīta oficiālajai ekonomikai, kuru ir salīdzinoši vienkārši modelēt (14). Turpretī tajā veiktā sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi analīze ir balstīta uz mazāk pārredzamu kvalitatīvu metodoloģiju. IIN nav pienācīgi analizēta arī ietekme uz oglekļa emisijām, patērētāju drošību un nodrošinātību ar pārtiku.

4.7 Saskaņā ar Komisijas dienestu nostājas dokumentu lielāku uzmanību būtu vajadzējis pievērst nolīguma ietekmei uz pienācīgu darbu, neoficiālo nodarbinātību un darbaspēka pārvietošanu. Tas “dotu iespēju izstrādāt precīzākas prognozes attiecībā uz citu veidu sociālo ietekmi, piemēram, ietekmi uz nabadzību, veselību un izglītību” (15).

4.8 Pārsteidzoši, ka IIN nav pievērsta uzmanība daudziem citiem pētījumiem, kuros norādīts uz BTN iespējamo smago ietekmi Indijā (16), kā arī ES izteiktajām bažām, jo īpaši par 4. režīma ietekmi uz nodarbinātību ES.

4.9 EESK nesen pieņēma atzinumu par IIN, kurā izklāstītas pamatnostādnes par paraugprakses metodoloģiju, kas būtu izmantojama BTN pilnas ietekmes novērtēšanā (17).

4.10 EESK iesaka nekavējoties uzsākt jaunu, uz minētajām pamatnostādnēm balstītu pētījumu, kurā izteikti ņemta vērā BTN ietekme uz ES un Indijas sabiedrību (jo īpaši attiecībā uz darbinieku tiesībām, 4. režīmu, sievietēm, patērētāju aizsardzību, MVU, neoficiālo ekonomiku, vidi, lauksaimniecību (ieskaitot nodrošinātību ar pārtiku), nabadzību un klimata pārmaiņām). Minētais pētījums būtu veicams, izmantojot neatkarīgus publiskus akadēmiskos pētījumus un darbseminārus.

4.11 Nekas no iepriekš minētā nenozīmē, ka BTN noteikti būs negatīva ietekme. Bet vismaz sākotnēji ir šķietami pamatota iespējamība, ka BTN varētu būt šāda ietekme. Tas ir pietiekams pamats, lai Komisija veiktu vēl vienu pētījumu, jo īpaši ņemot vērā, ka ES ir juridisks pienākums novērtēt savas ārējās politikas ietekmi gan Eiropas Savienībā, gan citur (skat. turpmāk).

5. ES pienākumi

5.1 Valdības, kas iesaistījusies sarunās par tirdzniecības liberalizāciju, galvenais pienākums ir ņemt vērā savas politikas saimniecisko un sociālo ietekmi. Neapšaubāmi, par savas politikas ietekmi uz valsts iedzīvotājiem pirmām kārtām atbildīga ir Indija. EESK atzīst problēmas, ar kurām saskaras Komisija attiecībās ar Indiju, kura pamatoti uzskata, ka tā jautājumus par cilvēktiesībām, darba standartiem, ilgtspējīgu attīstību un pilsonisko sabiedrību var risināt pēc saviem ieskatiem. Taču tas nenozīmē, ka ES šajā sakarā nav neatkarīga pienākuma. Patiesībā tas ir tiesību aktos noteikts pienākums.

5.1.1 Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantu ES tirdzniecības un attīstības politika jāīsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus. Tie ir izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā un ietver tādus principus kā

universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana,

un tādus mērķus kā

veicināt jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību, lai sasniegtu galveno mērķi – izskaustu nabadzību.

5.2 EESK aicina Eiropas Komisiju pildīt tās juridiskās saistības, lai nodrošinātu, ka ES un Indijas BTN ir ievērotas cilvēktiesības un ar to netiek apdraudēti centieni veicināt ilgtspējīgu saimniecisko, sociālo un vides attīstību un nabadzības izskaušanu. Komiteja uzsver, ka svarīgi ir radīt satvaru, kura pamatā ir Starptautiskās Darba organizācijas tiesību normas un kurš atbilstu ēnu ekonomikā nodarbināto interesēm.

6. BTN uzraudzība un pielāgošana

6.1 ES jānodrošina, ka tās politikai nav iespējami negatīvas ietekmes uz nabadzību un ka tā veicina nabadzības izskaušanu. Šo pienākumu var izpildīt, nodrošinot, ka BTN ir klauzulas, kurās noteikts, ka paredzētajā tirdzniecības liberalizācijā iespējamas izmaiņas, ja šāda negatīva ietekme rodas, un izveidojot efektīvu uzraudzības mehānismu, kas ļauj aktivizēt minētās klauzulas.

6.2 Cilvēktiesību klauzula

6.2.1 ES savos divpusējos nolīgumos jau ir iekļāvusi noteikumus, lai nodrošinātu, ka šādi nolīgumi neapdraud sociālos mērķus. Kopš 1995. gada ES politika ir iekļaut cilvēktiesību klauzulu katrā tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ar trešām valstīm (18). Nesenāk ir izveidojusies prakse vēlākiem nolīgumiem piemērot cilvēktiesību klauzulu jau spēkā esošos pamatnolīgumos. No juridiskā viedokļa šāda prakse var būt efektīva atkarībā no cilvēktiesību klauzulas formulējuma un vēlākā nolīguma “savienojošās” klauzulas formulējuma.

6.2.2 Ļoti svarīgi, lai izskatāmajam BTN būtu piemērota spēkā esoša cilvēktiesību klauzula, un tas ir panākts. Sadarbības līgumā, ko EK un Indija noslēdza 1994. gadā, ir iekļauta cilvēktiesību klauzula, bet tā ir agrāk izmantota parauga klauzula. Kā atzinusi Eiropas Tiesa, tās funkcija ir atļaut sadarbības līguma darbības apturēšanu (19). Tā nerada iespēju apturēt citu nolīgumu, piemēram, BTN, darbību (20). Svarīgi ir tas, lai ar jaunas cilvēktiesību klauzulas vai ar rūpīgi izstrādātas savienojošās klauzulas starpniecību BTN atbilstu ES noteiktajai politikai attiecībā uz cilvēktiesību klauzulām.

6.2.3 EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai ar jaunas cilvēktiesību klauzulas vai ar rūpīgi izstrādātas savienojošās klauzulas starpniecību ES un Indijas BTN atbilstu ES noteiktajai politikai attiecībā uz cilvēktiesību klauzulām. Šādu nostāju apstiprina arī Eiropas Parlaments (21).

6.3 Noteikumi ilgtspējīgas attīstības jomā

6.3.1 Vienlīdz svarīgi ir nodrošināt, ka tiek turpināta un pastiprināta ES paraugprakse attiecībā uz vides un darba standartu iekļaušanu brīvās tirdzniecības nolīgumos. Gan ES un Korejas BTN, gan Cariforum valstu un ES Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā (EPA) ir noteikumi, ar kuriem paredzēts, ka pusēm jānodrošina SDO darba pamatstandartu ievērošana (absolūtais standarts) un tās nedrīkst pazemināt esošos vides un darbinieku aizsardzības (relatīvais standarts) līmeņus, kā arī citi saistīti noteikumi.

6.3.2 EESK atzinīgi vērtē to, ka komisārs de Gucht paudis apņemšanos nolīgumos paredzēt nodaļas par sociālajiem un vides jautājumiem (22). Komiteja tomēr aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka pretstatā iepriekš minēto nolīgumu noteikumiem attiecīgie noteikumi ir papildināti ar tādiem pašiem stingriem izpildes pasākumiem, kādi ir pieejami attiecībā uz BTN citu daļu pārkāpumiem vai, piemēram, ar noteikumiem, kādi iekļauti ASV noslēgtajos BTN (23). EESK aicina Komisiju ar sadarbības programmu vai tām līdzīgu mehānismu starpniecību izveidot arī stimulus, ko papildina efektīvu naudas sodu sistēma minēto noteikumu pārkāpumu gadījumos, kā to ieteicis Eiropas Parlaments (24).

6.3.3 Komisijai ES un Indijas BTN jāiekļauj tādi noteikumi par darbaspēku un vidi, kuru izpildi var panākt, piemērojot parasto strīdu izšķiršanas kārtību, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas ietver tirdzniecības saistību izbeigšanu un naudas sodus.

7. Sociālās aizsardzības klauzula

7.1 Visos BTN ir iekļautas aizsardzības klauzulas, kas dod iespēju apturēt tirdzniecības liberalizāciju, ja tiek nodarīts kaitējums vai traucējumi vietējai ražošanai. Izskatāmajā BTN būtu jāparedz šādi noteikumi. Tiem tomēr jābūt orientētiem uz attiecīgajiem riskiem.

7.2 EESK aicina Komisiju nodrošināt tādas divpusējas sociālās aizsardzības klauzulas iekļaušanu, kurā ņemts vērā ne tikai vietējās rūpniecības ES un Indijā iespējamais apdraudējums, bet arī sabiedrības iespējamais apdraudējums, ieskaitot darbaspēka pārvietošanu. Šāda klauzula būtu izstrādājama pēc Cariforum valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPA) 25. panta 2. punkta b) apakšpunkta parauga; minētajā punktā ir noteikts, ka aizsardzības pasākumus var piemērot, “ja kādas līgumslēdzējas puses izcelsmes ražojumu importē otras līgumslēdzējas puses teritorijā tādos palielinātos daudzumos vai tādos apstākļos, kas rada vai var radīt traucējumus kādā ekonomikas nozarē, īpaši tad, ja šie traucējumi rada lielas sociālas problēmas”.

8. Pilsoniskās sabiedrības veiktās uzraudzības mehānisms

8.1 Gan ES, gan Indijas pilsoniskā sabiedrība ir labi organizēta un proaktīva. Abu pušu iestādēm būtu ieteicams nodrošināt mehānismu, kas ļauj palielināt pārredzamību un paplašināt apspriešanos, kā arī mazināt iespējamās bailes, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības tiešu piekļuvi lēmumu pieņēmējiem.

8.2 EESK iesaka pilsoniskās sabiedrības veiktās uzraudzības mehānismā iekļaut uzņēmējdarbības, arodbiedrību, NVO, akadēmisko aprindu un citu organizāciju pārstāvjus, kā ieteikts IIN. EESK varētu piedalīties minētajās norisēs (25). Šādu mehānismu varētu izveidot pēc ES un Korejas BTN vai Cariforum un ES EPA paraugiem, iesaistot virkni pilsoniskās sabiedrības dalībnieku, kas ir apmācīti un kuriem ir finansējums, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības mehānismu (26).

8.3 IIN un Komisijas dienestu nostājas dokumentā arī ir ieteikta uzraudzības mehānisma izveide (27).

8.3.1 Šādam uzraudzības mehānismam jābūt arī konkrētai funkcijai attiecībā uz sociālās aizsardzības klauzulu. Aizsardzības klauzulu efektīva piemērošana parasti ir atkarīga no attiecīgās nozares organizētības pakāpes. Neapšaubāmi, ka neoficiālajā ekonomikā to izdarīt ir daudz grūtāk.

8.3.2 EESK iesaka, ka uzraudzības mehānismam jābūt izveidotam tā, lai tam būtu pilnvaras sniegt ieteikumus īpaši par vajadzību piemērot sociālās aizsardzības klauzulu un attiecīgajām iestādēm būtu pienākums sniegt pamatotu atbildi.

Briselē, 2011. gada 27. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) EK dienestu nostājas dokuments — “Tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums par ES un Indijas BTN” (Trade SIA for FTA EU –India), 31.05.2010.

(2) OV C 318, 29.10.2011., 150. lpp.

(3) Pētījumi rāda, ka ir sarežģījumi saistībā ar Līguma par tirdznieciskiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem noteikumiem un intelektuālā īpašuma tiesībām, finanšu pakalpojumu liberalizāciju un ierobežojumu atcelšanu, preču tirdzniecības liberalizāciju, jo īpaši lauksaimniecības nozarē, lielu mazumtirdzniecības ķēžu ienākšanu tirgū, liberalizētu praksi investīciju un publiskā iepirkuma jomā un eksporta ierobežojumu aizliegumu. Skat., piemēram, S Polaski et al, India’s Trade Policy Choices: Managing Diverse Challenges (Carnegie, 2009), S Powell, EU India FTA: Initial Observations from a Development Perspective (Traidcraft, 2008), C Wichterich, Trade Liberalisation, Gender Equality, Policy Space: The Case of the Contested EU-India FTA (WIDE, 2009), K Singh, India-EU FTA: Should India Open Up Banking Sector? Special Report (Delhi, 2009), CEO/India FDI Watch, Trade Invaders: How Big Business is Driving the EU-India FTA Negotiations (2010).

(4) ECORYS, CUTS, Centad, Trade SIA FTA EU and India – TRADE07/C1/C01, 18/05/2009.

(5) Turpat, 17.-18. lpp. Darbaspēka pārvietošana lēsta 250-360 darba ņēmēji uz 100 000.

(6) Turpat, darbaspēka pārvietošana lēsta 1 830-2 650 darba ņēmēji uz 100 000.

(7) Komisāra De Gucht vēstule Eiropas Parlamenta deputātiem 16/02/2011.

(8) Neorganizētā sektora uzņēmumu nacionālā komisija, The Challenge of Employment in India: An Informal Economy Perspective, Volume 1, Main Report (New Delhi, April 2009), 2. lpp.

(9) Bacchetta et al, Globalization and Informal Jobs in Developing Countries (ILO/WTO: Geneva, 2009).

(10) Skat. 4. zemsvītras piezīmi, 277. lpp, (2009. gada IIN, pilnu atsauci skatīt 4. zemsvītras piezīmē).

(11) Turpat, 278. lpp.

(12) Turpat, 279. lpp.

(13) Turpat, 280. lpp.

(14) Turpat, 51. lpp.

(15) Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

(16) Skat. 4. zemsvītras piezīmi.

(17) EESK, IIN un ES tirdzniecības politika, 05.05.2011. OV C 218, 23.07.2011., 14. lpp.

(18) Komisijas paziņojums “Demokrātisko principu un cilvēktiesību ievērošanas iekļaušana Kopienas un trešo valstu nolīgumos”, COM(95) 216.

(19) Lieta C 268/1994, Portugāle pret Padomi [1996] ECR I-6177, 27. pants.

(20) L. Bartels, Cilvēktiesību nosacītība ES starptautiskajos nolīgumos, (Oxford OUP, 2005), 255. lpp. Nostāja ir pamatoti atšķirīga attiecībā uz nolīgumiem, kuros galvenajai klauzulai seko “neizpildes klauzula”, kurā paredzēti “attiecīgi pasākumi”.

(21) EP Rezolūcijas 26/03/2009 43. pants, kurā “uzsvērts, ka cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas ir ļoti svarīga BTN sastāvdaļa”. Skat. arī vispārējo politiku, kas atspoguļota EP 2011. gada 11. maija rezolūcijā, kurā EP “stingri atbalsta praksi iekļaut juridiski saistošas cilvēktiesību klauzulas ES starptautiskajos nolīgumos, izveidojot skaidru un precīzu apspriešanās mehānismu, kas izklāstīts Kotonou nolīguma 96. pantā un EP rezolūcijā par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulām ES noslēgtajos nolīgumos (2005/2057(INI)).

(22) Skat. 7. zemsvītras piezīmi.

(23) Piem., ASV un Jordānijas BTN 17. panta 2. punkta b) apakšpunkts.

(24) EP Rezolūcija 25/11/2010“Cilvēktiesības un sociālie un vides standarti starptautiskajos BTN”, 2. pants.

(25) Skat. 3. zemsvītras piezīmi, 275.-280. lpp.

(26) Skat. 18. zemsvītras piezīmi.

(27) Skat. 4. zemsvītras piezīmi, 288. lpp.; skat. 1. zemsvītras piezīmi, 2.lpp.