ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
29.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka Aģentūra ir parakstījusi darba vienošanās ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA) par EGNOS un GALILEO programmu īstenošanu, un ka 2019. gadā Aģentūra samaksāja 55,5 miljonus EUR saskaņā ar EGNOS darba vienošanos un 223,7 miljonus EUR saskaņā ar GALILEO darba vienošanos; pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka pastāv risks, ka Aģentūras maksājumus EKA var aprēķināt, pamatojoties uz neprecīzām izmaksām, jo nav visaptverošas ex ante vai ex post stratēģijas; pēc iepazīšanās ar Aģentūras atbildi norāda, ka tiek veikta ex ante pārbaude, lai apstiprinātu, ka maksājumu pieprasījumu summas atbilst attiecīgajiem darba vienošanās norādītajiem maksājumu plāniem un priekšfinansējumam un ka ex post kontrole nav piemērojama, jo Aģentūrai ir līgumiskas saistības veikt maksājumus; pēc iepazīšanās ar Aģentūras atbildi norāda, ka ex post kontroli, jo īpaši izmaksu un darbību pilnīgu saskaņošanu ar izmaksu deklarācijām, Aģentūra veiks starp 2020. un 2023. gadu;
16.

atkārtoti uzsver programmas “ES — veselībai” nozīmi un potenciālu un to, ka jaunajā DFS šī programma ir kļuvusi par apjomīgāko veselības programmu, kas jebkad finansēta no ES budžeta; sagaida, ka tiks stiprinātas sinerģijas starp visām ES programmām, kas iesaistītas ES veselības sistēmu spēju stiprināšanā, kā arī to sagatavotības un novēršanas spējām krīzes gadījumā un tām, kuras nodrošina papildu investīcijas veselības nozarē, piemēram, Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”; uzskata, ka rezervju uzkrāšanai arī turpmāk vajadzētu būt ES budžeta prioritātei, izmantojot programmu RescEU un “ES — veselībai”; uzsver ES civilās aizsardzības mehānisma nozīmi, lai nodrošinātu labāku ES sagatavotību un reakciju uz visu veidu dabas katastrofām, pandēmijām un ārkārtas situācijām;
8.

norāda, ka kopējo 2019. gadā pieejamo budžetu, kas ietvēra no jauna iekļautās iepriekšējos gados neizlietotās apropriācijas, piešķirtos ieņēmumus un pārdali nākamajam gadam, veidoja saistību apropriācijas 161 041 597 EUR apmērā (no kurām 112 618 000 EUR bija no Savienības budžeta) un maksājumu apropriācijas 183 279 715 EUR apmērā (no kurām 113 733 525 EUR bija no Savienības budžeta);
144.

pieņem zināšanai risinājumus, kas rasti attiecībā uz reģistrētiem deputātu palīgiem, kuri bez pārtraukuma ir nostrādājuši divus secīgus Parlamenta sasaukumus, bet kuriem trūkst ne vairāk kā divu mēnešu līdz desmit gadu darba stāžam, kas nepieciešams, lai iegūtu tiesības uz pensiju saskaņā ar Savienības iestāžu pensiju tiesību shēmu; kritizē to, ka risinājums tika rasts pārāk vēlu, neraugoties uz daudzajiem atkārtoti paustajiem brīdinājumiem iepriekšējā sasaukuma laikā; turklāt kritizē to, ka vienīgais rastais risinājums bija pilnībā atkarīgs no konkrētu to deputātu labās gribas, kuri bija informēti par situāciju un solidarizējās ar šiem reģistrētiem deputātu palīgiem; kritizē arī to, ka administrācija nav informējusi jaunajā Parlamenta sasaukumā ievēlētos deputātus par šo jautājumu un par to, ka šajos gadījumos viņi var noslēgt līgumus uz laiku, kas īsāks par sešiem mēnešiem, kā rezultātā daudziem no attiecīgajiem reģistrētajiem deputātu palīgiem bija ļoti grūti atrast deputātu, kurš būtu gatavs tos īslaicīgi nodarbināt uz nepārtraukta līguma pamata, un dažiem no viņiem pat neizdevās to izdarīt;
D.

tā kā FCH 2 dalībnieki ir Savienība, kuru pārstāv Komisija, New Energy World Industry Grouping AISBL (“nozares grupa”), kas 2016. gadā pārsaukta par Hydrogen Europe, un New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (“pētniecības grupa”), kas 2018. gadā pārsaukta par Hydrogen Europe Research;
6.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas pārskatu vispārējais risks, kas saistīts ar aģentūru pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kopumā uzskatāms par zemu lielākajai daļai aģentūru un vidēju aģentūrām, kas sevi daļēji finansē pašas un kurām piemēro īpašu regulējumu, kas attiecas uz pakalpojumu maksu iekasēšanu un iemaksām no ekonomikas dalībniekiem vai sadarbībā iesaistītajām valstīm; norāda, ka pēc Revīzijas palātas uzskatiem vispārējais risks, kas saistīts ar aģentūru pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kopumā uzskatāms par vidēju, taču atkarībā no konkrētām budžeta sadaļām tas var svārstīties no zema līdz augstam; norāda, ka ar I sadaļu (“Personāla izdevumi”) saistītais risks kopumā ir zems, ar II sadaļu (“Administratīvie izdevumi”) saistītais risks tiek uzskatīts par vidēju un ar III sadaļu (“Pamatdarbības izdevumi”) saistītais risks var svārstīties no zema līdz augstam atkarībā no aģentūras un tās darbības izdevumu veida; norāda, ka parasti augstu risku rada publiskā iepirkuma un dotāciju maksājumi, kas būtu jāņem vērā, Revīzijas palātai izvēloties maksājumu izlasi, kurai veiks turpmākas pārbaudes un revīzijas;
4.

atzinīgi vērtē Aģentūras sadarbību ar citām aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu ( Eurofound ), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ( eu-LISA ), Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās ( Eurojust ) un Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, lai sasniegtu kopējās politikas mērķus; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra turklāt regulāri atbalsta citas Savienības aģentūras, lai to darbā atspoguļotu pienākumus, kas izriet no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”); uzskata, ka Aģentūrai ir jāturpina veidot ciešas saites ar citām attiecīgajām Savienības iestādēm; aicina Aģentūru izpētīt iespēju kopīgi izmantot resursus un darbiniekus, veicot uzdevumus, kurus pilda arī citas aģentūras ar līdzīgām darbībām;
194.

norāda, ka no pavisam 251 līguma, kura slēgšanas tiesības tika piešķirts 2018. gadā, 94 līgumu pamatā bija atklāta vai slēgta procedūra un to vērtība bija 569,5 miljoni EUR, savukārt 155 līguma pamatā bija sarunu procedūra un to kopējā vērtība bija 35,9 miljoni EUR; norāda, ka kopējais to līgumu skaits, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas sarunu procedūrā, vērtības izteiksmē samazinājās no 12 % no kopējās piešķirto līgumu vērtības 2017. gadā līdz 6 % 2018. gadā, kā arī apjoma ziņā no 70,5 miljoniem EUR 2017. gadā līdz 35,86 miljoniem EUR 2018. gadā;
9.

pauž nožēlu, ka vairāki apstākļi, tostarp ierobežoti IT un personāla resursi, 2018. gadā liedza pilnībā īstenot dažas darbības; ar bažām norāda uz valdes paziņojumu, ka Aģentūras spēja pienācīgi reaģēt uz politikas attīstību būs atkarīga no tā, vai tiks piešķirtie lielāki pamatresursi, vai arī Aģentūrai nāksies samazināt pašreizējo galveno uzdevumu skaitu vai arī dažus no tiem pārtraukt;
19.

norāda, ka Kopuzņēmums ir ieviesis uzticamas ex ante kontroles procedūras, kuru pamatā ir finanšu un pamatdarbības dokumentu pārbaudes, un ka Komisijas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta Kopējais revīzijas dienests (“Kopējais revīzijas dienests”) ir atbildīgs par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektu izmaksu deklarāciju ex post revīziju; norāda arī to, ka stāvoklis 2017. gada beigās liecināja, ka svarīgākie iekšējās kontroles standarti lielā mērā ir ieviesti un atliek pabeigt dažas darbības; aicina Kopuzņēmumu ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par to īstenošanu;
3.

ņem vērā, ka tika atcelti 20 412 EUR no apropriācijām, kuras bija pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 2,53 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra un tas ir par 4,76 % mazāk nekā 2016. gadā;
2.

ar bažām norāda, ka tika atcelti 90 916 EUR no apropriācijām, kuras bija pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 9,39 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, un tas ir par 3,67 % vairāk nekā 2016. gadā;
2.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumā ietvertajiem iepriekšējo gadu komentāriem ar bažām norāda uz vairākkārt iekļautu komentāru, ka, kaut arī 2016. gadā nozares finansēto darbību rezultātā radās 7 600 000 EUR deficīts, budžeta izpildes rezultāti dažādos gados svārstās un Aģentūra ir uzkrājusi 52 000 000 EUR pārpalikumu no šīs darbības kategorijas; atgādina, ka Aģentūras izveides regulā noteikts, ka no nozares iekasētajām maksām jābūt pietiekamām, lai segtu Aģentūras maksu par saistītajām sertifikācijas darbībām, taču tā neparedz uzkrātu pārpalikumu; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pašlaik īstenotajiem koriģējošiem pasākumiem un to, kā tā plāno turpmāk izvairīties no šāda pārpalikuma;
9.

norāda, ka no EUR 1 254 500 000 ieguldījuma natūrā un naudā, kas pārējiem dalībniekiem ir jāiemaksā Kopuzņēmuma pamatdarbībās un administratīvajās darbībās (EUR 670 200 000 no Eirokontroles un EUR 584 300 000 no gaisa satiksmes nozares dalībniekiem), līdz 2016. gada beigām Kopuzņēmums bija validējis ieguldījumus EUR 910 000 000 apmērā (EUR 427 700 000 no Eirokontroles un EUR 482 300 000 no gaisa satiksmes nozares); norāda arī to, ka līdz 2016. gada beigām Kopuzņēmumam bija paziņots par citu dalībnieku ieguldījumiem natūrā EUR 133 500 000 vērtībā (EUR 49 200 000 no Eirokontroles un EUR 84 200 000 no gaisa satiksmes nozares dalībniekiem);
8.

norāda, ka pieteikums attiecas uz 2 388 Ericsson atlaistiem darbiniekiem, bet ierosinātie pasākumi tiks piemēroti 900 no šiem darbiniekiem; norāda, ka vairāk nekā 30 % šīs grupas ir vecumā no 55 līdz 64 gadiem un viņu prasmes telesakaru aparatūras ražošanas nozarē pašreizējā darba tirgū tiek uzskatītas par novecojušām, tādēļ viņi atrodas nelabvēlīgā situācijā un riskē kļūt par ilgtermiņa bezdarbniekiem; atzinīgi vērtē to, ka projekta uzmanības centrā ir nelabvēlīgā situācijā esošām grupām paredzēti pasākumi;
31.

atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam Aģentūra izlietoja EUR 9 400 000 (salīdzinājumā ar EUR 4 400 000 2016. gadā) no uzkrātā pārpalikuma, lai EUR 12 400 000 apmērā finansētu atjaunošanas un pārcelšanās izmaksas saistībā ar Aģentūras pārvietošanu uz jaunu ēku; atzīmē, ka arī Komisija šim mērķim iemaksāja EUR 3 000 000 no Savienības budžeta; turklāt atzīmē, ka šāds finansējuma dalījums starp nozares un Savienības iemaksām atbilda standarta izmaksu sadalījuma metodei, kuru izmanto Aģentūra, un šie būvdarbi tika finansēti galvenokārt no nozares maksām;
340.

norāda uz ievērojami lielajiem izdevumiem par jauno zaļināšanas maksājumu, kuri veido 30 % no visiem KLP tiešajiem maksājumiem un gandrīz 8 % no visa Savienības budžeta; ar bažām norāda, ka šī summa nav atbilstoša tam, ko zaļināšanas maksājums piedāvā sasniegt; aicina Komisiju ņemt to vērā, gatavojot KLP reformu;
12.

norāda, ka 2017. gada marta beigās publicētajā iekšējās revīzijas 2016. gada ziņojumā iekšējais revidents ( IAS ) konstatēja piecus svarīgus iekšējās kontroles sistēmu ieteikumus, kas jau tikuši sniegti iepriekšējos gados un joprojām nav izpildīti; pauž nožēlu par to, ka daži no minētajiem ieteikumiem attiecas uz informācijas drošību un darbības nepārtrauktības politiku; norāda, ka informācijas drošības politikas trūkums palielina risku, ka informācija netiek pienācīgi aizsargāta, kas varētu izraisīt informācijas noplūdi un kaitēt Uzraudzītāja reputācijai; atzinīgi vērtē to, ka Uzraudzītājs 2017. gada 19. jūnijā pieņēma informācijas drošības politiku, neraugoties uz kavēšanos vairāk nekā 14 mēnešu garumā; aicina Uzraudzītāju, jo īpaši ņemot vērā tā pamatuzdevuma un uzdevumu raksturu, rādīt priekšzīmi un turpmāk īstenot ieteikumus bez nepamatotas kavēšanās;
7.

ar īpašām bažām norāda uz to, ka Revīzijas palāta sniedza atzinumu ar iebildēm par maksājumiem, ko Kopuzņēmums veicis saistībā ar projektiem, kuri pārņemti no tā juridiskajiem priekšgājējiem, proti, ARTEMIS kopuzņēmuma un ENIAC kopuzņēmuma, un aicina Revīzijas palātu pārskatīt metodiku, kuras dēļ atkārtoti tiek sniegti atzinumi ar iebildēm, pamatojoties uz šo problēmu, kura atkārtojas un kuru nav iespējams atrisināt līdz Septītās pamatprogrammas projektu pabeigšanai; norāda, ka maksājumi, ko kopuzņēmums ECSEL 2016. gadā veica šiem projektiem, pamatojoties uz izmaksu pieņemšanas apliecinājumiem, kurus izsniegušas iesaistīto valstu finansēšanas iestādes, veidoja EUR 118 000 000, kas atbilst 54 % no kopējiem Kopuzņēmuma veiktajiem pamatdarbības maksājumiem 2016. gadā; norāda, ka valstu finansēšanas iestādes apkopoja ticamības deklarācijas par 2016. gada izdevumiem, kas no Kopuzņēmuma saņemtas 2018. gada 22. janvārī; tās attiecas uz 98 % no iesaistīto valstu dalības maksām par Septītās pamatprogrammas 2016. gada izdevumiem;
8.

norāda, ka 85,2 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir vecāki par 55 gadiem un 24,8 % no viņiem ir vecāki par 64 gadiem; pauž nožēlu, ka nav bijis iespējams rast pieņemamu risinājumu, lai izvairītos no viņu atlaišanas, jo īpaši ņemot vērā to, ka vecums ir faktors, kas darba atrašanu padara grūtāku; atzinīgi vērtē Grieķijas lēmumu nodrošināt darba ņēmējiem arodmācību kursus, kas atbilst viņu un jo īpaši vecāka gadagājuma saņēmēju vajadzībām, kā arī pašreizējā darba tirgus vajadzībām;
5.

pieņem zināšanai to, ka Centra valde pieņēma jaunu interešu konfliktu novēršanas un pārvaldības politiku, kas attiecas uz valdi un zinātniskās komitejas locekļiem; pieņem zināšanai to, ka pēc tam locekļu deklarācijas tika publicētas Centra tīmekļa vietnē; ņem vērā, ka CV un interešu deklarācijas tā tīmekļa vietnē ir izvietotas labi strukturētā, pamanāmā un lietotājiem viegli pieejamā veidā; ņem vērā, ka Centra valde 2014. gada decembrī pieņēma interešu konfliktu novēršanas un pārvaldības politiku; ņem vērā, ka šī politika ir bijusi spēkā no 2015. gada septembra, tostarp bijuši pieejami valdes un zinātniskās komitejas locekļu interešu deklarāciju paraugi;
7.

NUTS 2 līmeņa reģionos Drentē un Overeiselā; norāda, ka kopš krīzes sākuma ir bankrotējuši 5 200 mazumtirdzniecības veikalu, no tiem lielākie universālveikali tika skarti tikai nesen; pauž nožēlu par to, ka laikposmā no 2015. gada janvāra līdz 2016. gada martam minētais ir par 3 461 palielinājis bezdarbnieka pabalsta saņēmēju skaitu šo reģionu mazumtirdzniecības nozarē uzsver, ka mazumtirdzniecības nozare nodrošina ievērojamu daļu (17 %-19 %) nodarbinātības2 līmeņa reģionos Drentē un Overeiselā; norāda, ka kopš krīzes sākuma ir bankrotējuši 5 200 mazumtirdzniecības veikalu, no tiem lielākie universālveikali tika skarti tikai nesen; pauž nožēlu par to, ka laikposmā no 2015. gada janvāra līdz 2016. gada martam minētais ir par 3 461 palielinājis bezdarbnieka pabalsta saņēmēju skaitu šo reģionu mazumtirdzniecības nozarē ( 8 )
38.

pauž pārliecību, ka Iestāžu nolīgumā prasīto darbinieku skaita papildu samazinājumu virs 5 % principiāli nevajadzētu attiecināt uz tiem aģentūru darbiniekiem, kuriem samaksu veic no nozares maksājumiem un kurus tātad nefinansē no Savienības budžeta; mudina Komisiju un budžeta iestādes nošķirt aģentūras, kas tiek finansētas galvenokārt no Savienības budžeta, un ierosināt atsevišķu regulējumu tām aģentūrām, kas finansējumu gūst galvenokārt no attiecīgās nozares maksājumiem, kuriem jābūt samērīgiem aģentūru sniegtajiem pakalpojumiem;
12.

no Aģentūras sniegtās informācijas konstatē, ka vairāki ieteikumi tika sagatavoti pēc plašām ex post pārbaudēm attiecībā uz 2014. finanšu gadu, kas tika veiktas saskaņā ar iekšējās kontroles standartu (ICS) Nr. 8 “Procesi un procedūras”, un visi šie ieteikumi tika īstenoti 2015. gadā; turklāt norāda, ka tika kontrolēti 174 finanšu darījumi, kas veido 70,99 % no Aģentūras 2014. gada budžeta, un tā rezultātā tika sniegts viens ieteikums attiecībā uz maksājumu kavēšanos; atzīst, ka šīs kavēšanās dēļ procenti nebija jāmaksā;
12.

atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu pēc Civildienesta noteikumu grozīšanas 2004. gadā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (1) tika ietverti noteikumi par to, ka turpmāk pirms 2004. gada 1. maija darbā pieņemto ierēdņu atalgojums nedrīkst būt zemāks par atalgojumu, kādu paredz iepriekšējie Civildienesta noteikumi; norāda uz Revīzijas palātas revīzijā konstatēto, ka šī prasība nav tikusi ievērota un līdz ar to 20 no tolaik 78 nodarbinātajiem ierēdņiem laikposmā no 2005. līdz 2014. gadam atalgojumā nesamaksātā kopsumma ir EUR 128 735; konstatē, ka Fonda darbinieku algu aprēķināšana ir ārpakalpojums, ko veic Komisijas Atalgojuma un individuālo tiesību birojs; atzīmē, ka Fonds ir veicis nepieciešamos pasākumus šo nepilnību novēršanai;
D.

tā kā Beļģija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 23. nodaļā (Citur neklasificētu nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana), NUTS 2. līmeņa reģionos Eno (Hainaut) (BE32) un Namīrā (Namur) (BE35) Beļģijā, un tā kā paredzams, ka pasākumos piedalīsies 412 atlaistie darbinieki, kā arī 100 jaunieši no Eno reģiona, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) un ir jaunāki par 25 gadiem; tā kā 144 no šiem darbiniekiem tika atlaisti saistībā ar uzņēmumam AGC Europe SA piederošas ražotnes slēgšanu Rū (Roux) (Eno reģionā) un 268 darbinieki — saistībā ar Saint-Gobain Sekurit Benelux piederošas ražotnes slēgšanu Ovelē (Auvelais) (Namīras reģionā);
13.

no Revīzijas palātas ziņojuma secina, ka pēc tam, kad 2004. gadā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 tika grozīti Civildienesta noteikumi (1), tajos tika ietverti noteikumi par to, ka turpmāk pirms 2004. gada 1. maija darbā pieņemto ierēdņu atalgojums nedrīkst būt zemāks par atalgojumu, kādu paredz iepriekšējie Civildienesta noteikumi; norāda uz Revīzijas palātas revīzijā atklāto, ka šī prasība nav ievērota un tāpēc vienam no tajā laikā nodarbinātajiem 26 ierēdņiem laikā no 2005. gada līdz 2014. gadam nebija samaksāti kopumā EUR 5 300; ņem vērā, ka Aģentūra ir veikusi nepieciešamos pasākumus šīs kļūdas labošanai;
87.

uzsver, ka garantija jauniešiem ir nozīmīgs aspekts, reaģējot uz jauniešu bezdarbu; atzinīgi vērtē to, ka Savienības valstu un valdību vadītāji garantijai jauniešiem ir nolēmuši piešķirt Savienības līdzekļus EUR 6,4 miljardu apmērā (EUR 3,2 miljardus no Eiropas Sociālā fonda un EUR 3,2 miljardus no jaunas budžeta pozīcijas); norāda, ka šāda rīcība uzskatāma par labu sākumu, tomēr ar to nepietiek, lai sekmīgi īstenotu garantiju jauniešiem; tādēļ prasa Komisijai nodrošināt iespēju rast papildu finansējumu, lai septiņu gadu laikposmā atbalstītu garantiju jauniešiem;
10.

norāda, ka Septītajai pamatprogrammai piešķirtā budžeta (III sadaļa) izpilde ir 95,2 % saistību apropriācijām (EUR 87 800 000 no EUR 92 200 000) un 92,5 % maksājumu apropriācijām (EUR 112 900 000 no EUR 122 200 000); pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” piešķirtā budžeta (IV sadaļa) izpilde ir 92,5 % saistību apropriācijām (EUR 95 300 000 no EUR 103 000 000) un 81,1 % maksājumu apropriācijām (EUR 20 500 000 no EUR 25 000 000) (5); sagaida, ka Kopuzņēmums sniegs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei sīkāku skaidrojumu šajā jautājumā;
15.

norāda, ka informācija, kas sniegta par to individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ietver ziņas arī par to, kā tie papildina struktūrfondu finansētās darbības; uzsver — Beļģijas iestādes apstiprina, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka ir pilnībā ievēroti spēkā esošie noteikumi un ka Savienības finansētus pakalpojumus nav iespējams sniegt divreiz;
C.

tā kā ES budžets nevar izpildīt savu funkciju, ja tiek apšaubīta tā piemērotība, taisnīgums un uzticamība; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu pilnībā ievērotas visas saistības, kas ir iekļautas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS), un lai nekavējoties tiktu atrisinātas vairākas problēmas, kas pēdējos gados ir krājušās, jo īpaši nesamaksāto rēķinu nepieredzēti lielais apjoms 2014. gada beigās; tā kā uzkrāto nesamaksāto rēķinu dēļ notiek kavēšanās ar ES programmu un fondu īstenošanu un ES pilsoņi ir pirmie, kas cieš no šīs situācijas; tā kā kavēšanās ar strukturālajiem maksājumiem rada jautājumu par to, vai kavētajiem maksājumiem nebūtu jāpiemēro soda procenti, ņemot vērā to, ka reģionālās un vietējās iestādes ir spiestas vērsties finanšu tirgos, lai saņemtu avansā finansējumu, kas segtu kavētās ES iemaksas; uzsver, ka ar apropriāciju atcelšanu maksājumu krīzi nav iespējams atrisināt; atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. pantu ES budžetā ietvertajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarotiem;
5.

pieņem zināšanai to, ka Aģentūra ir atbildīga par Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta ( EGNOS ) ekspluatācijas organizēšanu un pārvaldību; ņem vērā, ka, pamatojoties uz deleģēšanas nolīgumu ar Komisiju, Aģentūra 2013. gadā parakstīja līgumu par EGNOS ekspluatāciju periodam no 2014. gada līdz 2021. gadam EUR 588 miljonu apmērā; pauž bažas par to, ka, lai gan Revīzijas palāta neapšaubīja procedūras konkurētspēju, atbilstības kritēriji, kas tika piemēroti iepirkuma procedūras pirmajā posmā, kurā tika atšķiroti konsorciju iesniegtie pieteikumi, nebija saskaņā ar noteikumiem par Finanšu regulas īstenošanu;
8.

vērš uzmanību uz to, ka naudā saņemtie budžeta ieņēmumi no maksām un atlīdzībām bija EUR 86 113 139; uzsver, ka Biocīdu regulā un PIC regulā paredzēto darbību veikšanai no Savienības vispārējā budžeta tika piešķirti EUR 7 632 000; norāda, ka šī summa ir 0,005 % no Savienības kopējā budžeta;
13.

atzīmē, ka laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2014. gada martam Komisija veica otro starpposma novērtēšanu, lai izvērtētu to, kā Kopuzņēmums īsteno savu izveides regulu, darba metodes, sasniegtos rezultātus un vispārējo finansiālo situāciju; uzsver, ka ziņojumā minēti divi galvenie ieteikumi, no kuriem viens ietver vajadzību konstruktīvāk attiekties pret dalībvalstu īpašām informācijas un komunikācijas vajadzībām, savukārt otrs – vajadzību turpināt centienus uzlabot Kopuzņēmuma ikgadējo mērķu izpildes rādītāju; ir nobažījies, ka 2012. gada beigās Kopuzņēmuma ikgadējais mērķu izpildes rādītājs bija 82 % (60 % 2010. gadā), un uzskata, ka darbības rādītājs ir jāuzlabo;
15.

atzinīgi vērtē vienošanos, kura panākta starp Eiropas Parlamentu un Padomi attiecībā uz jauno EGF regulu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam un kurā paredzēts no jauna iekļaut kritēriju, kas ļauj izmantot Fondu krīzes situācijā, palielināt Savienības finansiālo ieguldījumu līdz 60 % no piedāvāto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā, Eiropas Parlamentā un Padomē, samazinot vērtēšanas un apstiprināšanas laiku, paplašināt to darbību un saņēmēju loku, kas tiesīgi saņemt atbalstu, iekļaujot pašnodarbinātās personas un jauniešus, un finansēt pasākumus savu uzņēmumu izveidei;
atzīst, ka tiek plānots uz Parlamentu pārcelt vismaz 60 štata vietu un ka šī pārcelšana notiks divos posmos — pirmais posms no 2014. gada 1. oktobra un otrais posms vēlāk 2015. gadā; iekļauj budžetā korekcijas, kas saistītas ar 42 štata vietu pārcelšanu (30 štata vietas no EESK un 12 no Reģionu komitejas), īstenojot pirmo posmu, un iekļauj rezervē pusi no apropriācijām, kas nepieciešamas saistībā ar plānoto papildu štata vietu plānoto pārcelšanu (vismaz 6 štata vietas no EESK un vismaz 12 — no Reģionu komitejas), paredzot, ka rezervi varēs izmantot pēc galīgā lēmuma pieņemšanas par atlikušo štata vietu pārcelšanu; sagaida, ka pārcelšana tiks pilnībā pabeigta līdz 2015. gada jūlijam;
3.

norāda, ka to pārnesto apropriāciju apjoms, par kurām uzņemtas saistības un kuras attiecas uz II sadaļu (administratīvie izdevumi), bija salīdzinoši liels – EUR 1 700 000 (38 %); pieņem zināšanai, ka daļēji to izraisīja apstākļi, kurus Aģentūra nespēja ietekmēt, piemēram, galvenās mītnes pārvietošana uz Prāgu 2012. gada septembrī (EUR 400 000) un Galileo Drošības pārraudzības centra izveide (EUR 400 000), un kuru dēļ gada pēdējā ceturksnī bija jāiegādājas konkrētas preces un pakalpojumi; norāda arī to, ka vairākus ar IT un juridiskajiem pakalpojumiem saistītus līgumus, kas iekļauti 2013. gada darba programmā, parakstīja 2012. gada decembrī;