KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2011. gadā /* COM/2012/0279 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2011. gadā 1. Vispārīgas ziņas par gada ziņojumu par pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes darbībām ir sagatavots atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 190. pantam. Ziņojumā ir iekļauta arī informācija, kas saistīta ar Euratom līgumu, lai gan formāli tā neatbilst šā ziņojuma tematam. 2. Plašāks 2011. gada politiskais konteksts Eiropadomes 4. februāra sanāksmē valstu un valdību vadītāji apliecināja apņēmību noteikt pētniecību un jauninājumus kā izaugsmes un nodarbinātības politiskās darba kārtības svarīgākos jautājumus. Sarežģītos ekonomiskos apstākļos atbalsts pētniecībai un jauninājumiem ir izšķirošs, lai palielinātu ieguldījumus darba vietu radīšanā. ES līderi pieņēma kopīgu lēmumu saglabāt vai palielināt ieguldījumus pētniecībā un jauninājumos valsts un ES līmenī. Eiropadome arī uzsvēra nepieciešamību ātri likvidēt atlikušos šķēršļus, lai nodrošinātu vienotu pētniecības telpu Eiropā, kas palīdzētu piesaistīt talantus un ieguldījumus. Ja līdz 2014. gadam tiktu pabeigta Eiropas Pētniecības telpas izveide, tas nozīmētu, ka ir radīts īsts zināšanu, pētniecības un jauninājumu vienotais tirgus. Turklāt valstu un valdību vadītāji atbalstīja kopīga stratēģiskā satvara koncepciju ES pētniecības un jauninājumu finansēšanai, lai nodrošinātu, ka viss pētniecības un jauninājumu finansēšanas instrumentu klāsts spēj kopīgi darboties, un uzlabotu pētniecības un jauninājumu finansēšanas efektivitāti ES[1]. Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""[2] ir sniegts priekšlikums nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS) no 2014. līdz 2020. gadam. Programmas un instrumenti, kas ir ietverti priekšlikumā, ir pārveidoti, lai nodrošinātu, ka to rezultāti un ietekme veicina galveno ES politikas prioritāšu sasniegšanu. Attiecībā uz pētniecību un jauninājumiem Komisija ierosināja izveidot vienotu kopīgu stratēģisku satvaru, kas ietvertu pašreizējās Septītās pētniecības pamatprogrammas (7. PP) jomas, kā arī Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas daļas, kas attiecas uz inovāciju, un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT). Tas tika ierosināts, lai novērstu nepilnības jauninājumu jomā ES un sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020" mērķi līdz 2020. gadam palielināt pētniecībai un izstrādei paredzētos izdevumus līdz 3 % no IKP. Kopīgā stratēģiskā satvara koncepciju pēc tam atbalstīja Eiropas Parlaments savā 2011. gada 27. septembra rezolūcijā[3]. 3. Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” 2011. gada 30. novembrī Komisija pieņēma dokumentu paketi "Apvārsnis 2020"[4] ar 80 miljardu euro[5] budžetu ieguldīšanai pētniecībā un jauninājumos, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību. Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, kas izstrādāta pilnīgā saskaņā ar priekšlikumu par DFS, pilnībā atbalsta stratēģiju “Eiropa 2020”, kurā pētniecībai un jauninājumiem piešķirta galvenā nozīme gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes mērķu sasniegšanā. Programma tiktu īstenota no 2014. līdz 2020. gadam. Pirmo reizi apvienojot visu ES pētniecības un jauninājumu finansējumu vienotā programmā, "Apvārsnis 2020" līdzekļi būs paredzēti trīs galveno mērķu sasniegšanai. Programmas mērķi ir šādi. · Stiprināt ES līderpozīcijas zinātnes jomā pasaulē. Tas radīs stimulu augstākā līmeņa pētniecībai Eiropā, tostarp ievērojamam finansējuma palielinājumam Eiropas Pētniecības padomei (EPP). · Nostiprināt vadošo lomu rūpniecības inovācijā. Tas nozīmē nopietnus ieguldījumus galvenajās tehnoloģijās, kapitāla pieejamības paplašināšanu un atbalstu MVU. · Palīdzēt risināt galvenās visus eiropiešus interesējošās problēmas sešos galvenajos virzienos: veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība; pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika; droša, tīra un efektīva enerģija; vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports; klimata politika, resursefektivitāte un izejvielas; visiem atvērta, inovatīva un droša sabiedrība. Izmantojot vispusīgu atbalstu, ko integrē visā pētniecības un jauninājumu ciklā, "Apvārsnis 2020" būs galvenais instruments stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība” īstenošanai ar mērķi nodrošināt Eiropas vispārējo konkurētspēju. Atbalsts tiks nodrošināts visiem inovācijas ķēdes posmiem, jo īpaši pasākumiem, kas ir ciešāk saistīti ar tirgu, ieskaitot novatoriskus finanšu instrumentus, kā arī netehnoloģisku un sociālu inovāciju, un tā mērķis ir nodrošināt atbalstīto pasākumu radīto zināšanu iespējami plašāku izmantošanu un izplatīšanu līdz pat to izmantošanai komerciāliem mērķiem. Turklāt vairāki konkrēti pasākumi rosinās plašu MVU līdzdalību programmā "Apvārsnis 2020". To vidū ir jauns MVU instruments, kas pamatojas uz Mazo un vidējo uzņēmumu inovācijas pētniecības modeli, ļaujot MVU nākt klajā ar savām novatoriskākajām idejām un atvieglojot MVU piekļuvi programmai. Programmā "Apvārsnis 2020" tiks veicināta arī starptautiska sadarbība, un tā tiks papildināta ar papildu pasākumiem, lai līdz 2014. gadam pabeigtu veidot Eiropas Pētniecības telpu. Cits būtisks elements ir ievērojama vienkāršošana. Programmas "Apvārsnis 2020" finansējums būs vienkāršāk pieejams, jo tai ir vienkārša uzbūve, vienots noteikumu kopums un samazināta birokrātija. Praktiski tas nozīmē, ka ir izstrādāti vienkāršošanas pasākumi, lai samazinātu dalībnieku administratīvās izmaksas, paātrinātu priekšlikumu un dotāciju pārvaldības procesus un samazinātu kļūdas risku. Šie vienkāršie finansēšanas noteikumi un pārskatīta kontroles stratēģija ļaus panākt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli, uz ko aicināja visas ieinteresētās personas, Eiropas Parlaments un Eiropadome. Izvirzot par mērķi sasniegt lielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi, "Apvārsnis 2020" veidos ciešu sinerģiju ar citām Savienības programmām, piemēram, kohēzijas politikas fondiem, valsts un reģionālajām pētniecības un jauninājumu programmām, kā arī ar privāto sektoru galvenajās jomās, lai Eiropa būtu ieguvēja. 3.1. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" sagatavošana Dokumentu paketes "Apvārsnis 2020" sagatavošanā tika pilnībā ņemtas vērā atbildes uz plašo sabiedrisko apspriešanu, kas veikta, pamatojoties uz Zaļo grāmatu “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”[6]. Savu viedokli 2011. gada pavasarī pauda dalībvalstis un plašs ieinteresēto personu loks no rūpniecības nozares, akadēmiskajām aprindām un pilsoniskās sabiedrības. Priekšlikumu kopums balstās arī uz diviem padziļinātiem ietekmes novērtējumiem, kuros uzsvērts, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” iespēja radītu lielāku skaidrību par svarīgāko, ļautu efektīvāk sasniegt nepieciešamo kritisko masu un palīdzētu spēcīgāk ietekmēt politiskos mērķus un nodrošināt saimnieciskus, ar konkurētspēju saistītus un sociālus ieguvumus, vienlaikus palīdzot vienkāršot darbības. 4. Inovācijas savienība, tostarp EPT politikas sasniegumi Komisijas 2010. gada oktobrī uzsāktās Inovācijas savienības mērķis ir uzlabot nosacījumus un piekļuvi finansējumam pētniecībai un jauninājumiem Eiropā, lai nodrošinātu, ka novatoriskas idejas var pārvērst produktos un pakalpojumos, kas rada izaugsmi un nodarbinātību. 4.1. Panākumu uzraudzība jauninājumu jomā Inovācijas savienības pirmajā darbības gadā ekonomikas un finanšu krīze sasniedza jaunu fāzi, kurā tika apdraudēta atlabšana, samazinājās sabiedrības uzticēšanās un bija milzīgs spiediens samazināt turpmākos ieguldījumus ekonomiskās izaugsmes avotos. Vienlaikus paātrinās ekonomiskā spēka pārvirzīšanās no Rietumiem uz Austrumiem. Inovācijas savienības rezultātu pārskata un Inovācijas savienības konkurētspējas ziņojuma vēstījums ir skaidrs. Pēdējo gadu laikā Eiropas pētniecības un jauninājumu rezultāti ir pasliktinājušies, paplašinot jau tā ievērojamās atšķirības jauninājumu jomā ar ASV un Japānu, bet tādas valstis kā Ķīna, Indija un Brazīlija sākušas strauji panākt ES. Turklāt atšķirības inovācijas jomā kļūst lielākas arī ES iekšienē. Ņemot vērā iepriekš minēto, Inovācijas savienības mērķu sasniegšana ir kļuvusi vēl svarīgāka un neatliekamāka. 2011. gadā tika panākti labi rezultāti, sākot pildīt 30 no 34 "Inovācijas savienības" saistībām. Komisija 2011. gada decembrī publicēja visaptverošu progresa ziņojumu[7]. 4.2. Pamatnosacījumu pilnveidošana Ir ierosināti arī svarīgi pasākumi, lai izveidotu nosacījumus, kas nogludinās ceļu no idejas līdz tirgum un palīdzēs veicināt ieguldījumus pētniecībā un jauninājumos. – 2011. gada aprīlī Komisija iesniedza tiesību aktu priekšlikumus par vienotu patentaizsardzību, kas samazinās patentu tulkošanas un saistītās izmaksas Eiropā līdz 80 %. – 2011. gada jūnijā Komisija iesniedza standartizācijas paketi, lai modernizētu Eiropas standartu noteikšanu, ņemot vērā pašreizējās un turpmākās problēmas. Mērķis ir līdz 2020. gadam paātrināt standartu noteikšanas procesu par 50 %. – 2011. gada decembrī Komisija ierosināja jaunu režīmu riska kapitāla fondiem, lai visā Eiropā varētu vieglāk piesaistīt kapitālu. Turklāt tika ierosināti jauni konkrēti pasākumi inovācijas veicināšanai ES publiskā iepirkuma tiesību aktu pārskatīšanas kontekstā. Tajos ietilpst jauna procedūra novatorisku produktu un pakalpojumu pirkšanai un kopīgu pārrobežu iepirkumu atvieglošana. – Raugoties nākotnē, Komisija ir izpētījusi iespējas intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanas uzlabošanai, un 2012. gadā tā apspriedīs turpmākos soļus. 4.3. Finansējuma pieejamības uzlabošana Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB) 2011. gada decembrī atsaucās uz Eiropadomes un Eiropas Parlamenta prasību attīstīt un uzlabot Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF). RSFF nolīgums tika grozīts ar mērķi nodrošināt aizdevumus publiskā un privātā sektora projektu iniciatoriem neatkarīgi no to lieluma un no tā, kā īpašumā tie ir, tādējādi ļaujot mehānismam uzņemties augstāku risku tā ieguldījuma lielākas daudzkāršojošas ietekmes radīšanai. Tika sākta arī riska dalīšanas instrumenta maziem un vidējiem uzņēmumiem darbība – tas ir jauns MVU garantiju instruments, kas palīdzēs tiem piekļūt banku finansējumam. Šā jauna instrumenta budžets ir 120 miljoni euro, un tā mērķis ir sasniegt līdz pat 500 saņēmējiem ar kopējo aizdevumu apjomu vismaz 1 miljards euro. Programmā "Apvārsnis 2020" tiks pilnveidoti novatoriski finanšu instrumenti, lai uzlabotu pieeju riska finansējumam pētniecībai un jauninājumiem, jo īpaši novatoriskiem MVU. To vidū būs kapitāla instruments un finansējuma instruments ar aizdevuma palīdzību, kas tiks ieviesti sadarbībā ar Programmu uzņēmumu un MVU konkurētspējai. Tie balstīsies uz pašreizējiem sasniegumiem, jo īpaši uz RSFF panākumiem. 4.4. Sabiedrības problēmu risināšana: Eiropas inovācijas partnerības Komisija izmēģinājuma kārtā ir sākusi pirmo Eiropas Inovāciju partnerību (EIP) aktīvām un veselīgām vecumdienām ar mērķi līdz 2020. gadam pievienot divus veselīgas dzīves gadus vidējā Eiropas iedzīvotāja mūžam. Izmēģinājuma partnerības stratēģiskais īstenošanas plāns tika laists klajā 2011. gada novembrī. EIP ir jauna koncepcija, lai paātrinātu tādu jauninājumu izstrādi, ar kuriem tiek mēģināts sasniegt labi definētu mērķi konkrētas sociālas problēmas atrisināšanai. Tā nodrošina platformu, kas mobilizē ieinteresētās personas no dažādām politikas jomām, nozarēm un valstīm uzņemties saistības un sniegt ieguldījumu piedāvājuma un pieprasījuma puses pasākumos visā pētniecības un jauninājumu ciklā. Pieredze, kas gūta, izveidojot izmēģinājuma partnerību, palīdzēs citu partnerību darbībā. 4.5. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) darbības veicināšana Komisija 2011. gada novembrī pieņēma priekšlikumu par EIT stratēģisko inovācijas programmu, kurā noteikts satvars institūta darbībām nākamajos gados. Tajā galvenais uzsvars likts uz trīs pastāvošo zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) apvienošanu un pakāpenisku jaunu kopienu veidošanu ar mērķi risināt sabiedrības svarīgākās problēmas atbilstīgi "Apvāršņa 2020" mērķiem. 4.6. Saistītās iniciatīvas 2011. gadā ir gūti nozīmīgi sasniegumi daudzu citu Inovācijas savienības saistību izpildē. Martā tika sākta sociālo inovāciju Eiropas iniciatīva, un jūnijā sāka darbu "Pārdomātas specializācijas platforma". Tika izveidota Eiropas Dizaina līderības padome, un tika sākts uzņēmumu un izglītības iestāžu „zināšanu apvienību” izmēģinājuma projekts. Komisija ir arī sākusi sniegt ES līmeņa atbalstu publiskā iepirkuma rīkotājiem, izmantojot sadarbības projektus inovatīvu produktu un pakalpojumu iepirkuma jomā. 2011. gada 5.–6. decembrī Briselē notika arī pirmā inovāciju sanāksme – būtisks ar inovāciju saistīts pasākums Eiropā. Šajā sanāksmē tika piešķirtas pirmās balvas ES sievietēm novatorēm, lai palielinātu sabiedrības informētību par nepieciešamību pēc lielāka inovāciju daudzuma un lielāka sieviešu novatoru skaita. 4.7. Eiropas Pētniecības telpas izveide Eiropas pētniecības pasākumiem un politikai joprojām raksturīga sadrumstalotība, saskaņotības un koordinācijas līmenis, kas ir zemāks par optimālo, un šķēršļi zinību brīvai kustībai. Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveides pabeigšanas mērķis ir novērst šos trūkumus. Iniciatīvas "Inovācijas savienība" pasākums – sīki izstrādāta EPT paziņojuma sagatavošana – bija viens no galvenajiem uzdevumiem 2011. gadā. 4.7.1. Pētnieki Turpinot Eiropas partnerības pētniekiem īstenošanu, Cilvēkresursu un mobilitātes vadības grupa arī palīdzēja sagatavot EPT paziņojuma pamatelementus pētnieku karjeras, apmācības un mobilitātes jomā. 2011. gada maijā tā pieņēma arī Eiropas Pētnieku karjeras sistēmu, brīvprātīgu pārredzamības instrumentu, lai atvieglotu mobilitāti un salīdzināmību karjeru veidošanā. Citas būtiskas darbības bija ekspertu grupas izveide par pētnieka profesiju, kas aplūkoja jautājumus saistībā ar atklātu pieņemšanu darbā, un priekšizpētes sākšana par turpmāko Eiropas pētnieku informācijas un datu infrastruktūru. 4.7.2. Kopīgā plānošana Komisija 2011. gada paziņojumā par partnerattiecībām pētniecībā un inovācijā[8] apkopoja līdz šim gūto pieredzi saistībā ar publiskā un publiskā sektora partnerībām[9] un publiskā un privātā sektora partnerībām[10], kā arī noteica tālāko virzību šo partnerību turpmākai pilnveidei. Galvenie secinājumi bija, ka ir pierādījusies partnerattiecību spēja palīdzēt sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus, un tādēļ tās joprojām būs svarīgs elements turpmākajā Eiropas pētniecības un jauninājumu politikā. Vienlaikus ir nepieciešams stiprināt visu ieinteresēto personu, tostarp dalībvalstu un ražotāju, ilgtermiņa apņemšanos veidot partnerības, un vajadzētu vienkāršot partnerības instrumentu kopumu. Komisijas ieteikumi un saistītie Padomes secinājumi tika pieņemti 2011. gadā, sākot vēl sešas kopīgās plānošanas ierosmes (KPI). Pašlaik ir izveidotas un darbojas kopumā 10 KPI. 4.7.3. Pētniecības infrastruktūra 2011. gada maijā Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forums (ESFRI) publicēja savu stratēģisko ziņojumu un papildinātu ceļvedi. Ceļvedis ietver sešus jaunus infrastruktūras projektus tādās jomās kā energoapgāde, veselība, klimata pārmaiņas un pārtikas apgāde. ESFRI mērķis ir sākt drosmīgu programmu, mēģinot ieviest pēc iespējas daudz ceļvedī norādīto pētniecības infrastruktūru. Šā mērķa īstenošanai ESFRI 2011. gada jūnijā izveidoja īstenošanas darba grupu, kurai būs izšķiroša nozīme īstenošanas procesa atvieglošanā. Tika izstrādāta regula, ar ko izveido tiesisko regulējumu Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC), lai atvieglotu lielu pētniecības infrastruktūru, kurās piedalās vairākas Eiropas valstis, izveidi un darbību. Lai gan šīs regulas vienota un savlaicīga īstenošana dažādās dalībvalstīs joprojām ir problemātiska, 2011. gada martā tika izveidots pirmais ERIC – SHARE ERIC (pētījums par veselību, novecošanu un pensionēšanos Eiropā), un kopš tā brīža projekti CLARIN, ECRIN un EURO-ARGO ir pieteikušies, lai kļūtu par ERIC. 4.7.4. EPT ārējā dimensija Eiropas partnerības starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā mērķis ir panākt lielāku saskaņotību starp ES un dalībvalstu pasākumiem. Stratēģiskais forums starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā (SFIC) nodrošināja progresu šādās jomās. – Tika panākta būtiska virzība saistībā ar Indijas izmēģinājuma iniciatīvu, izstrādājot stratēģisko ES un dalībvalstu pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtību, kurā identificētas Eiropas un Indijas kopīgās problēmas, kopīgie mērķi, prioritārās jomas un sadarbības instrumenti nākamajiem gadiem. Tika izvēlētas piecas stratēģiskās jomas: ūdens, bioresursi, enerģija, veselība un IKT. – Ķīnas izmēģinājuma iniciatīva arī tika pilnveidota, jo īpaši divos darbsemināros. – Saistībā ar ASV izmēģinājuma iniciatīvu 2011. gadā tika sagatavoti divi informācijas un atbalsta pasākumi. 4.7.5. Zināšanu nodošana 2011. gada laikā Eiropas Pētniecības telpas komitejas darba grupa zināšanu nodošanai izstrādāja rokasgrāmatu ieinteresētajām personām par intelektuālo īpašumu un zināšanu nodošanas pārvaldību sadarbībai ar trešām valstīm. Tajā tika sniegti norādījumi un informācija saistībā ar pētījumu, kurā tika aplūkoti panākumi Komisijas 2008. gada ieteikuma par intelektuālo īpašumu īstenošanā un kurš tika turpināts 2011. gadā, konstatējot labus panākumus. Turklāt tika publicēts ekspertu ziņojums par zināšanu nodošanu starptautiskā līmenī, kurā sniegts pārskats par Eiropas praksi. 4.7.6. Augstskolas — modernizācijas programma Tika sākta priekšizpēte par Eiropas akreditācijas mehānismu labas cilvēkresursu pārvaldības nodrošināšanai augstskolās un publiskos pētniecības institūtos, kuru politika balstās uz principiem, kas ietverti Eiropas pētnieku hartā un Uzvedības kodeksā pētnieku pieņemšanai darbā. Cita priekšizpēte tika veikta par novatoriskām doktorantūras skolām, lai tuvinātos kopīgas pieejas izveidei visā EPT, kas mudinātu institūcijas ievērot dažus principus, piemēram, izcilība pētniecības darbā, starpdisciplināra pētniecība, saskare ar rūpniecību, izcili darba apstākļi un karjeras veidošanas iespējas, ievērojot dzimumu līdztiesību. 5. Septītā pamatprogramma 5.1. 2011. gada darba programmu īstenošana 2011. gadā tika pabeigti 46 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ar kopējo paredzamo budžetu EUR 4,4 miljardi. Pavisam kopā tika iesniegti 14 567 piemēroti priekšlikumi, no kuriem 2813 tika izvēlēti finansēšanai[11]; līdz ar to sekmīgi bija 19,3 % no visiem priekšlikumiem. Kopā visos piemērotajos priekšlikumos piedalījās 59 955 iesniedzēji, kopējās projektu izmaksas bija EUR 23,1 miljardi, un kopējais pieprasītais ES ieguldījums bija EUR 17,9 miljardi. Kopā visos tālāk virzītajos priekšlikumos bija 12 932 iesniedzēji, kopējās projektu izmaksas bija EUR 4,9 miljardi, un kopējais pieprasītais ES ieguldījums bija EUR 3,7 miljardi. Kopumā sekmīgi bija 21,6 % no iesniedzējiem. 5.2. 2012. gada darba programmas 2011. gadā pieņemtajiem 2012. gada uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuru vērtība bija aptuveni EUR 7 miljardi, tika paredzēts Komisijas līdz šim lielākais finansējums pētniecības un jauninājumu veicināšanai. Šie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus bija arī pirmie, kas bija izstrādāti, lai pilnībā atbilstu jaunajam politikas satvaram, kas tika izklāstīts Inovācijas savienības ierosmē. Darba programmās ietilpst daži šādi aspekti. – 220 miljoni euro no 656 miljoniem euro, kas ir pieejami pētījumiem veselības jomā, un 192 miljoni euro no 1,1 miljarda euro, kas paredzēti IKT finansēšanai, tiks atvēlēti darbam, kura mērķis ir risināt sabiedrības novecošanas radītas problēmas un tādējādi atbalstīt izmēģinājuma EIP aktīvām un veselīgām vecumdienām. – EPP piešķirs gandrīz 1,6 miljardus euro labākajiem pieredzējušajiem un jaunajiem pētniekiem, kas strādā Eiropā. Lai progresīvās pētniecības rezultātiem palīdzētu nonākt tirgū, ir izveidota maza mēroga iniciatīva “Koncepcijas pierādījums”. – Īstenojot Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, aptuveni 10 000 augsti kvalificētu pētnieku saņems aptuveni 900 miljonu euro finansējumu kā atbalstu pētnieku mobilitātei un karjeras veidošanai. Šo darbību vidū būs izmēģinājuma projekts, ar ko finansēs Eiropas lietišķās ievirzes doktorantūras ar mērķi rosināt uzņēmējdarbību un sadarbību starp izglītības iestādēm un rūpniecības uzņēmumiem. – Papildus nesen vienkāršotajiem noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) atvēlētā ieguldījumu pakete gandrīz 1 miljarda eiro apmērā paredz īpašus stimulus mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) līdzdalībai. – Atsaucoties uz arvien augošo pieprasījumu pēc nekaitīgākas, veselīgākas pārtikas un ilgtspējīgiem bioresursiem, 307 miljoni euro tiks ieguldīti, lai izveidotu spēcīgu bioekonomiku, kas uzlabos ražošanas metodes, radīs jaunas nozares un darbavietas. – 365 miljoni euro ir paredzēti trijām uz risināmām problēmām orientētām publiskā un privātā sektora partnerībām: "Eiropas „zaļo” automobiļu iniciatīva”, „Nākotnes rūpnīcas” un „Energoefektīvas ēkas”. – 40 miljoni euro tiks atvēlēti "Progresīvo pilsētu iniciatīvai", lai palīdzētu atrast efektīvākus enerģijas izmantošanas un pilsētas transporta nodrošināšanas veidus. 5.3. Saistītās iniciatīvas 2011. gada oktobrī Eiropas Parlamentā piecas Eiropas kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas – ARTEMIS (iegultās datorsistēmas), Clean Sky (aeronautika un gaisa transports), ENIAC JU (nanoelektronika), FCH JU (kurināmā elementi un ūdeņradis) un IMI (inovatīvas zāles) – kopā iepazīstināja ar savu 10 miljardus euro vērto pētniecības un jauninājumu programmu pirmajiem sasniegumiem. Aptuveni trešdaļu no kopējā budžeta piešķir Savienība, lai atbalstītu šīs publiskā un privātā sektora partnerības, kuru mērķis ir apvienot publiskās un privātās sfēras talantus un investīcijas. Cits svarīgs sasniegums bija Padomes 2011. gada 19. decembrī pieņemtā Euratom pamatprogramma kodolpētniecības un mācību pasākumiem 2012.–2013. gadam, kurā paredzēts papildu finansējums ITER 1,3 miljardu euro apmērā. Komisija ierosināja finansēt ITER ārpus nākamās daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam, izmantojot papildu pētniecības programmu. Informācija par Septītās pamatprogrammas tiešajām darbībām 2011. gadā ir atrodama Komisijas Kopīgā pētniecības centra gada pārskatā[12]. 5.4. Būtiskākie aspekti 5.4.1. Jauninājumi 2012. gada darba programmas stiprina daudzus jauninājumu aspektus, jo īpaši jauninājumu ieviešanu tirgū, un veicina darbības vienmērīgai pārejai uz "Apvārsni 2020". Īpašās programmas "Sadarbība" vairākas tēmas arvien lielāku uzmanību velta tādām darbībām kā prototipa izstrāde, izmēģināšana un demonstrēšana. Vairākās tēmās ir uzsvērta orientācija uz praktisku izmantojumu, intensitātes palielināšanu un izmēģinājumiem, ne tikai izvēloties prioritāros tematus, bet arī atvēlot tam līdzekļus. Dažās tēmās īpaša uzmanība ir pievērsta finansēto projektu rezultātu pārvēršanai novatoriskos lietojumos, un dažās ir iekļautas atbalsta darbības tehnoloģiju nodošanas un intelektuālā īpašuma pārvaldības veicināšanai. Lielāks atbalsts ir paredzēts arī uz pieprasījumu balstītiem pasākumiem, kas veicinās jauninājumu ieviešanu publiskajos un privātajos tirgos, jo īpaši izmantojot ar standartizāciju saistītās darbības un sniedzot lielāku atbalstu iepirkumam pirmskomercializācijas posmā. Tiek ieviestas arī jaunas pieejas jauninājumu stimulēšanai un paātrināšanai. Tēmā "Veselība" ir izveidota veicināšanas balva, lai sekmētu jaunas alternatīvas izstrādi aukstuma ķēdes tehnoloģijai vakcīnu izstrādei, uzglabāšanai un transportēšanai. Kopumā 2012. gada darba programmas izmanto plašāku pieeju jauninājumiem. Tiek atbalstīti ne tikai pētniecības, tehnoloģijas un produktu jauninājumi, bet arī pakalpojumu jauninājumi, tostarp procesa un organizatoriski jauninājumi. Ir iekļauti arī citi jauninājumu veidi, jo īpaši sociālie jauninājumi, jaunu uzņēmējdarbības modeļu izpēte, inovācijas darbība dizaina jomā, pastiprināti iesaistot lietotājus. Vairākas programmas "Sadarbība" tēmas veicina rūpniecības uzņēmumu un jo īpaši MVU lielāku līdzdalību. Daži to īsteno, izmantojot piešķirtos budžetus, citi to iekļauj vērtēšanas kritērijos, un dažās tēmās tiek izmantota augšupēja pieeja, lai paplašinātu darbības jomu MVU izvēlēto risinājumu ierosināšanai. Tēmā "Veselība" tiek atbalstīta īpaša MVU shēma, kas vērsta uz maziem tirgum tuviem tehnoloģiju izstrādes projektiem, kuru galvenie īstenotāji ir MVU. 5.4.2. Izplatīšana ES finansētu pētījumu rezultātu izplatīšanai ir liela nozīme Eiropas Pētniecības telpas izveidē, atklātības veicināšanā un Eiropas radošā potenciāla lietderīgā izmantošanā. Komisija atbalsta pētījumu rezultātu izplatīšanu, projektos nodrošinot finansējumu rezultātu aktīvai izplatīšanai. Komisija arī aktīvi uzlabo sabiedrības informētību par finansēto pētījumu rezultātiem un nodrošina tiešsaistes piekļuvi rezultātiem ar CORDIS[13] – Komisijas Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienesta – un Kopīgā pētniecības centra publikāciju repozitārija[14] palīdzību. 2008. gada augustā Komisija Septītajā pamatprogrammā sāka brīvās piekļuves izmēģinājuma projektu, kas aptvēra septiņas pētniecības jomas, veidojot aptuveni 20 % no 7.PP kopējā budžeta. Tas tika darīts, lai plašāk izplatītu pētījumu rezultātus ar bezmaksas piekļuves palīdzību. Saskaņā ar 2011. gada aptauju par izmēģinājuma projektu respondentu vairākums uzskatīja, ka ir viegli ievērot brīvas piekļuves prasības, un trīs ceturtdaļas no respondentiem piekristu brīvas piekļuves mandātam attiecībā uz datiem to pētniecības jomā. Turklāt Komisija pēta iespējas paplašināt pašreizējos pasākumus un vēl vairāk uzlabot ES finansētu pētījumu rezultātu izplatīšanu, popularizēšanu un izmantošanu. 5.4.3. Vienkāršošana 2011. gada pasākumu pamatā bija 2010. gada aprīļa paziņojuma par vienkāršošanu[15] un tam sekojošās diskusijas stimulējošais efekts. Praksē tika īstenota pasākumu kopa, kas guva vispārēju atbalstu. To vidū ar Komisijas 24. janvāra lēmumu[16] tika pieņemta trīs pasākumu pakete, kurā iekļauta: – iespēja izmantot vidējās personāla izmaksas bez iepriekšējas apstiprināšanas visiem saņēmējiem, ja tāda ir to ierastā grāmatvedības prakse; – iespēja MVU īpašniekiem vadītājiem un fiziskām personām, kas sev nemaksā algu, 7. PP projektiem deklarēt personāla izmaksas, pamatojoties uz vienības izmaksām; – tādas vairāku ģenerāldirektorātu pētījumu atļaušanas komitejas izveide, kas pārvalda 7. PP dotācijas, lai nodrošinātu 7. PP noteikumu saskaņotu interpretāciju un īstenošanu. Pēc pētniecības un jauninājumu dalībnieku portāla izveides tika ieviesti jauni pakalpojumi dalībniekiem un uzlabots sistēmas lietošanas ērtums. Vienkāršošanas diskusijas rezultāts arī ir izmantots diskusijās par Finanšu regulas pārskatīšanu. ES dotāciju finansēšanas noteikumi tiek precizēti un vienkāršoti, un, kad likumdevējs pieņems jauno regulu, tie nodrošinās saņēmēju parastās grāmatvedības prakses plašu atzīšanu, kurai tiks piemēroti minimāli ierobežojošie nosacījumi. Tajos ietilps arī: – pārskatīti noteikumi attiecībā uz PVN atbilstību. Tas vienkāršos pētniecības un jauninājumu dotāciju finansiālo pārvaldību, piemēram, augstskolām un citām valsts pētniecības iestādēm; – peļņas radīšanas un ziņošanas par to pienākuma atcelšana. Pašlaik šāds pienākums ir jāpilda, un tas ir radījis ievērojamas administratīvas pūles un izmaksas atsevišķu kontu atvēršanas un pārvaldīšanas nepieciešamības dēļ, kā arī lai uzturētu izņēmumu reģistru organizācijām, kam valsts likumi aizliedz atvērt kontus, par kuriem maksā ienākumu procentus. 6. Perspektīvas 2012. gadam Pēc tam, kad Komisija pieņems "Apvārsni 2020" un iepazīstinās ar to, Padome un Eiropas Parlaments apspriedīs šo paketi 2012. gadā un turpmāk ar mērķi to pieņemt 2013. gada beigās. Sarunas notiek vienā no grūtākajiem periodiem, ko ES jebkad ir pieredzējusi. Lai gan Eiropa lēnām atgūstas no lejupslīdes, pašlaik tā ir saskārusies ar publiskā parāda krīzi un bažām par jaunu recesiju. Tādēļ Eiropas līderiem un publiskā sektora iestādēm jārīkojas izlēmīgi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un jaunas darba vietas, un tieši tam ir domāts jaunais "Apvārsnis 2020". Tai pašā laikā notiek sarunas par kopējā ES budžeta priekšlikumu, tostarp par kopējo summu pētniecībai un jauninājumiem. Atbalstot šīs sarunas, Komisija smagi strādās, lai veiktu visus administratīvos pasākumus, kas vajadzīgi programmas sekmīgai sākšanai un īstenošanai. 2012. gadā Komisija turpinās īstenot pamatiniciatīvu "Inovācijas savienība", jo īpaši iepazīstinot ar divām atlikušajām iniciatīvām: paziņojumu par EPT, kuru 2012. gada pavasara Eiropadomē aicināja pabeigt līdz 2014. gadam, un jauno inovācijas pamatrādītāju. Turklāt tā turpinās veicināt jauninājumus citu sabiedrības problēmu risināšanā, iesniedzot priekšlikumus Eiropas inovācijas partnerībai "Lauksaimniecības produktivitāte un ilgtspēja", "Izejvielas", "Ūdens" un, iespējams, "Progresīvās pilsētas". Nākamās 2013. gada darba programmas attiecas uz 7. PP īstenošanas pēdējiem gadiem. Šīs darba programmas, kas ir saskaņotas ar stratēģijas "Eiropa 2020" izaugsmes un darba vietu radīšanas stratēģiju, būs Komisijas līdz šim lielākais finansējums pētniecības un jauninājumu veicināšanai, un vienlaikus tās nodrošinās vienmērīgu pāreju uz "Apvārsni 2020". 7. Plašākas informācijas avoti Papildu informācija ir publiski pieejama turpmāk minētajos avotos. · Pamatprogrammas un tās īpašo programmu gada uzraudzības ziņojumi[17] · Regulārie ziņojumi par zinātnes, tehnoloģijas un konkurences galvenajiem skaitļiem[18] · Statistikas dati par zinātni un tehnoloģiju Eiropā[19] · Pētījumi un analīzes, ko publicē saistībā ar Eiropas Savienības pētniecības pasākumiem un politiku[20] · Pētniecības ģenerāldirektorāta ikgadējie darbības pārskati[21] · "Inovācijas savienības attīstība"[22] · Inovācijas savienības konkurētspējas ziņojums[23] · Inovācijas savienības rezultātu pārskats[24] · Komisijas ziņojums par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem[25] Lielāko daļu šo dokumentu var atrast vai pasūtīt šādās tīmekļa vietnēs. · Pētniecībai un jauninājumiem veltīta Komisijas vietne: http://ec.europa.eu/research · EPT vietne: http://ec.europa.eu/research/era · Ieguldījumu Eiropas pētījumos tīmekļa vietne: http://ec.europa.eu/invest-in-research · ERAWATCH vietne: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2/1/11. [2] COM(2011) 500. [3] P7_TA(2011)0401. [4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home. [5] Nemainīgās 2011. gada cenās. [6] COM(2011) 48. [7] COM(2011) 849. Informāciju par pašreizējo stāvokli attiecībā uz visām 34 saistībām sk. Inovācijas savienības informācijas un izlūkošanas sistēmā, pieejama: http://i3s.ec.europa.eu/home.html. [8] COM(2011) 572. [9] ERA-NET pasākumi, ierosmes saskaņā ar 185. pantu, kopīgās plānošanas ierosmes utt. [10] Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, atveseļošanas plāna PPP utt. [11] Atlases procesā pārvarēja visus izvērtēšanas posmus un tika iekļauti galvenajā sarakstā. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530. [13] http://cordis.europa.eu/. [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/. [15] COM(2010) 187. [16] COM(2011) 174. [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm. [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction. [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf. [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011. [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf. [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:EN:PDF.