Mehānisms koordinē finansējumu no šādiem ārējās finansēšanas instrumentiem: Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību, Eiropas kaimiņattiecību instruments, attīstības sadarbības instruments, Pirmspievienošanās palīdzības instruments un Stabilitātes un miera veicināšanas instruments. Pasākumus, kas finansējami no Savienības budžeta, īsteno saskaņā ar tā finanšu noteikumiem un regulām, kas ietver gan tiešu, gan netiešu pārvaldību un iesaista ES Reģionālo trasta fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Mehānisma projektu sadalījums pa ES instrumentiem ir šāds:

Strauji notiek pārmitināšana no Turcijas uz ES; no 2016. gada 4. aprīļa līdz 2018. gada 14. februārim no Turcijas Eiropā ir pārmitināti 12 170 sīriešu bēgļi. Brīvprātīga humanitāras uzņemšanas shēma jāaktivizē ar darba standartprocedūrām, ko dalībvalstis apstiprināja 2017. gada decembrī. Visi elementi un nosacījumi aktivizēšanai tagad ir īstenoti, kā noteikts ES un Turcijas paziņojumā. Tas nodrošinās turpmāko pārmitināšanu un drošu un likumīgu alternatīvu neatbilstīgai migrācijai uz ES.

Atbildot uz ES dalībvalstu aicinājumu sniegt būtisku papildu finansējumu, lai atbalstītu bēgļus Turcijā, Komisija 2015. gada 24. novembrī nolēma izveidot Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā. Mehānisma uzdevums ir koordinēt to resursu piešķiršanu, kas 2016.–2017. gadam darīti pieejami no ES budžeta un dalībvalstu papildu iemaksām ES budžetā, kuras ietvertas budžetā kā ārējie piešķirtie ieņēmumi un kuru kopējais apjoms ir EUR 3 miljardi.

2015. gadā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis nolēma palielināt savas politiskās un finanšu saistības, lai atbalstītu Turcijas centienus uzņemt bēgļus. 2015. gada 29. novembra un 2016. gada 18. marta ES un Turcijas paziņojumos tika panākta vienošanās par Eiropas Savienības un Turcijas visaptverošu sadarbību, kas balstīta dalītā atbildībā, savstarpējās saistībās un to izpildē. 2015. gada 29. novembrī valstu vai to valdību vadītāju sanāksmē ar Turciju tika iedarbināts ES un Turcijas kopīgais rīcības plāns, lai palīdzētu Turcijai novērst Sīrijas konflikta sekas.

Turcijas ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ tā ir būtiska uzņemšanas un tranzīta valsts bēgļiem un migrantiem. Pēc nepieredzēta pieplūduma, kura galvenais iemesls ir Sīrijas un Irākas konflikti, valstī ir uzņemti vairāk nekā 3,8 miljoni bēgļu un migrantu, kas ir lielākais skaits pasaulē. To skaitā ir 3,5 miljoni reģistrētu sīriešu bēgļu, no kuriem mazāk nekā 7 % dzīvo Turcijas valdības izveidotajā 21 nometnē, un vairāk nekā 300 000 reģistrētu bēgļu un patvēruma meklētāju, galvenokārt no Irākas, Afganistānas, Irānas un Somālijas. Bēgļu un patvēruma meklētāju reģionālais sadalījums redzams kartē 3. lappusē. Šis pieplūdums ir ievērojami ietekmējis uzņēmējkopienas. Turcija turpina rādīt priekšzīmīgus centienus, uzņemot, atbalstot un izmitinot lielu skaitu bēgļu un migrantu.

Palīdzības sniegšana ir atkarīga no tā, vai Turcija strikti pilda savas saistības saskaņā ar ES un Turcijas kopīgo rīcības plānu un 2015. gada 29. novembra un 2016. gada 18. marta ES un Turcijas paziņojumiem.

3. Finansiālās spējas, finansējuma ilgums un veids

Kopējais budžets, ko no 2016. līdz 2017. gadam koordinēja mehānisms, ir EUR 3 miljardi. To veido EUR 1 miljards no ES budžeta un EUR 2 miljardi no dalībvalstu finansējuma. Dalībvalstis veic iemaksas tieši ES vispārējā budžetā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un iemaksas tiek iedalītas Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta un humānās palīdzības budžeta pozīcijās. No EUR 1 miljarda, kas piešķirti no ES budžeta, 2016. gadā tika izmantoti EUR 250 miljoni, bet 2017. gadā – EUR 750 miljoni.

Dalībvalstis 2016. gadā samaksāja mehānismam EUR 677 miljonus, bet 2017. gadā – 847 miljonus, no kuriem EUR 1332 miljoni jeb aptuveni 87 % tika izmaksāti 2017. gada beigās. Dalībvalstu maksājumu sadalījums 2018. un 2019. gadam būs attiecīgi EUR 396 miljoni un EUR 80 miljoni.

2016. gada beigās un pēc diskusijām ceturtajā koordinācijas komitejā un Eiropas Savienības Dalībvalstu valdību Pastāvīgo pārstāvju komitejā mehānisma galīgo maksājumu termiņš tika pagarināts no 2019. gada beigām līdz 2021. gada beigām tehnisku iemeslu dēļ, lai būtu iespējams parakstīt dažus ilgtermiņa līgumus, kas paredzēti 2016. gada jūlijā pieņemtajā īpašajā pasākumā. Šis termiņa pagarinājums negatīvi neietekmēs nedz attiecīgo pasākumu īstenošanu, nedz maksājumu grafiku, saskaņā ar kuru dalībvalstis un Komisija veic iemaksas mehānismā.

Proporcija, kādā dalībvalstis veic iemaksas mehānismā, ir pietiekami atbilstoša proporcijai, kādā šo iemaksu veidotais finansējums tiek izmaksāts no mehānisma.

4. Mehānisma īstenošana

Mehānisms tiek īstenots kā humānā un cita veida palīdzība, un šiem virzieniem attiecīgi ir piešķirti aptuveni EUR 1,4 miljardi un EUR 1,6 miljardi:

Humānā palīdzība nodrošina atbalstu visneaizsargātākajiem bēgļiem un citām attiecīgajām personām, sniedzot paredzamu un cilvēka cienīgu atbalstu, kas apmierina pamatvajadzības un nodrošina aizsardzību. Tas arī risina trūkumus pakalpojumu sniegšanā, izmantojot specializētas aģentūras un partnerus veselības un izglītības jomā ārkārtas situācijās.

Cita veida palīdzība nodrošina bēgļu ilgtermiņa iztiku, sociālekonomiskās, veselības un izglītības perspektīvas. Šī palīdzība ir vērsta uz neaizsargātām grupām, piemēram, pasargājot sievietes un meitenes pret seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību un uzlabojot seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pieejamību.

Īpaša uzmanība tiek pievērsta bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kas nav no Sīrijas. Mehānisma iejaukšanās vienmēr ir vērstas uz to, lai iekļautu vietējās kopienas, kuras uzņem bēgļus.

No darbības perspektīvas kopējā mehānisma līdzekļu summa EUR 3 miljardu apmērā tika piešķirta, un par to tika noslēgti līgumi 72 projektos līdz 2017. gada beigām. Izmaksas sasniedza vairāk nekā EUR 1,85 miljardus jeb 62 % no kopējā līdzekļu apjoma, ar atlikumu, kas jāsamaksā, īstenojot mehānisma projektus, un ne vēlāk kā līdz 2021. gada beigām. Sīkāka informācija sniegta tiešsaistes projektu tabulā.

Palīdzība ir pieejama visā valstī, taču lielākoties tā tiek īstenota ārpus nometnēm, galvenokārt desmit visvairāk skartajās provincēs: Stambulas, Šanliurfas, Hatajas, Gaziantepas, Mersinas, Adanas, Bursas, Kilisas, Izmiras un Kahramanmarašas provincēs.

4.1. Humānā palīdzība

ES humānā palīdzība balstās uz 2007. gada Eiropas konsensu par humāno palīdzību, kurā noteikts, ka ES kā humānās palīdzības sniedzēja ievēro humānās palīdzības principus — humānismu, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību, kā tas noteikts Lisabonas līgumā (Līguma par ES darbību 214. pants) un Humānās palīdzības regulā (Nr. 1257/96).

Mehānisma humānās palīdzības virzienam piešķirti EUR 1,389 miljardi, un visiem 45 humānās palīdzības projektiem ir noslēgti līgumi ar 19 partneriem, kuru mērķis ir apmierināt pamatvajadzības, nodrošināt aizsardzību, izglītību un veselības aprūpi. Līdz šim ir izmaksāti EUR 1,11 miljardi, sniedzot palīdzību pavisam 1 561 940 bēgļiem. Humānās palīdzības īstenošanas plāns tika publicēts 2017. gada maijā. Turpmāk tekstā norādīti daži galvenie mehānisma humānās palīdzības sasniegumi 2017. gadā .

Ārkārtas sociālās drošības tīkls

Izmantojot ārkārtas sociālās drošības tīklu, ES turpināja risināt to bēgļu vajadzības, kuriem ir augsta sociālekonomiskā neaizsargātība. Ārkārtas sociālās drošības tīkls ir humānās sociālās palīdzības programma, kas ietver vienu debetkarti, uz kuru katru mēnesi tiek ieskaitīti naudas līdzekļi, kurus var tērēt bez ierobežojumiem un dažādiem mērķiem. Līdz 2018. gada februārim programmas ikmēneša naudas pārskaitījumus bija izmantojuši gandrīz 1,2 miljoni bēgļu. Turklāt Turcijas Migrācijas pārvaldības ģenerāldirektorāts ar mehānisma atbalstu ir pārbaudījis datus par vairāk nekā vienu miljonu sīriešu, kas saņēmuši pagaidu aizsardzību un dzīvo Turcijā. Šī prakse palīdz Turcijai, ES un tās partneriem sniegt mērķtiecīgāku atbalstu tiem, kuriem vajadzīga aizsardzība.

Izglītība ārkārtas situācijās