EIROPAS KOMISIJA Briselē,XXX COM(2018) 476 2018/0254(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2018) 345}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Pamatojums un mērķi ES ģeopolitiskais konteksts pēdējā desmitgadē ir krasi mainījies. Situācija tās kaimiņreģionos ir nestabila, un ES ir izveidojusies sarežģīta un problemātiska vide, kurā rodas jauni draudi, piemēram, hibrīduzbrukumi un kiberuzbrukumi, un vienlaikus atkal kļūst aktuāli tradicionālāki jautājumi. ES iedzīvotāji un viņu politiskie līderi ir vienisprātis, ka Eiropas Savienībai būtu kolektīvi jāuzņemas lielāka atbildība par tās drošību. Kopīgajā deklarācijā, ko 2017. gada 25. martā Romā pieņēma 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas vadītāji, ir paziņots, ka Savienība nostiprinās savu kopējo drošību un aizsardzību un veicinās konkurētspējīgāku un integrētāku aizsardzības rūpniecību. Eiropas aizsardzības jomā ir vērojama būtiska tirgus neefektivitāte, kas saistīta ar neizmantotiem apjomradītiem ietaupījumiem (valsts tirgu sadrumstalotība ar vienu pircēju) un resursu dublēšanos valsts līmenī. Pieprasījumu veido gandrīz vienīgi dalībvalstis, bet to aizsardzības budžeti, jo īpaši pētniecībai un izstrādei paredzētie izdevumi, pēdējos 10 gados ir būtiski samazināti. Lai gan pēdējā laikā ir vērojamas pozitīvas tendences saistībā ar valstu aizsardzības finansējuma stabilizēšanos un pieaugumu, vēl jāiegulda nopietns darbs, lai panāktu maksimālu šo investīciju efektivitāti. Vienlaikus ir pieaugušas aizsardzības aprīkojuma un jo īpaši pētniecības un izstrādes izmaksas, bet dalībvalstu sadarbība saistībā ar pētniecību un izstrādi un investīcijām aizsardzības aprīkojumā joprojām ir ierobežota. 2015. gadā tikai 16 % aizsardzības aprīkojuma tika iegādāti, izmantojot Eiropas sadarbīgos iepirkumus, kas ir tālu no kolektīvā rādītāja (35 %), par kuru panākta vienošanās Eiropas Aizsardzības aģentūrā (EAA). Aplēstā Eiropas sadarbības daļa agrīnajā aizsardzības pētniecības posmā bija tikai 7,2 % pretēji nospraustajam mērķim 20 % apmērā. Šīs tendences atspoguļojas grūtībās, kas jāpārvar šai nozarei, un tās īpaši skar aizsardzības pētniecību un aizsardzības attīstības projektus. Prototipu izstrāde ir īpaši dārga, un tā ir saistīta ar ievērojamiem neizdošanās riskiem. Arī izkļūšana no tā dēvētās “nāves ielejas” starp pētniecību un izstrādi ir saistīta ar ievērojamiem tehniskiem un finansiāliem riskiem, ko atsevišķas dalībvalstis var nevēlēties uzņemties vienas pašas. Nozare lielākoties ir sadrumstalota valstu robežu ietvaros, radot ievērojamu dublēšanos un no tā izrietošu neefektivitāti, jo netiek izmantotas apjomradītu ietaupījumu un apmācības iespējas. Neskatoties uz to, ka pieaug izmaksas, bet aizsardzības budžeti tajā pašā laikā stagnē vai tiek samazināti, plānošana, pētniecības un izstrādes izdevumi un aprīkojuma iegāde un uzturēšana galvenokārt ir saglabājusies katras dalībvalsts kompetencē, un dalībvalstu sadarbība šajā ziņā ir bijusi ļoti ierobežota. Pašreizējā situācija nav ilgtspējīga, un nākamās paaudzes aizsardzības pamatsistēmas izstrāde kļūst par arvien neaizsniedzamāku mērķi dalībvalstīm, tām rīkojoties atsevišķi. Šis sadarbības trūkums starp dalībvalstīm vēl vairāk vājina ES aizsardzības rūpniecības spēju saglabāt rūpniecisko un tehnoloģisko potenciālu, kas vajadzīgs, lai saglabātu ES stratēģisko neatkarību un izpildītu tās pašreizējās un nākotnes prasības drošības jomā. Ņemot vērā šo situāciju, Komisija ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, lai atbalstītu plašāku sadarbību aizsardzības jomā. Komisija 2017. gada 7. jūnijā saskaņā ar priekšsēdētāja Junkera 2016. gada runu par stāvokli Savienībā pieņēma paziņojumu par Eiropas Aizsardzības fonda izveidi; fonds sastāv no pētniecības atzara un spēju atzara. Minēto paziņojumu papildināja tiesību akta priekšlikums regulai par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi spēju atzara ietvaros. Tika ierosināta divpakāpju pieeja, kas ietver: –sākotnēju izmēģinājuma periodu daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam ietvaros, kura laikā ar sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai atbalsta kopīgu pētniecību aizsardzības jomā, bet ar ierosināto Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu līdzfinansē sadarbīgus izstrādes projektus; un –speciālu fondu, ko izveido daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam ietvaros, palielinot finansējumu sadarbīgiem pētījumiem inovatīvu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju nozarē un nākamajiem izstrādes cikla posmiem, tostarp prototipu izstrādei. Šis priekšlikums attiecas uz Eiropas Aizsardzības fonda izveidi daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam ietvaros. Eiropas Aizsardzības fonds ir paredzēts kā instruments Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata konkurētspējas un novatorisma sekmēšanai, tādējādi veicinot ES stratēģisko neatkarību. Tā mērķis ir uzsākt sadarbības programmas, kas nebūtu iespējams bez ES ieguldījuma, un, atbalstot pētniecību un izstrādi, nodrošināt vajadzīgos stimulus sadarbības veicināšanai katrā rūpniecības cikla posmā. Īpaši tiks veicināti sadarbības projekti, kuros ir būtiska mazo un vidējo uzņēmumu pārrobežu dalība. Tādējādi tiks nodrošināta fonda pieejamība saņēmējiem no visām dalībvalstīm neatkarīgi no šādu saņēmēju lieluma un atrašanās vietas Savienībā. Šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra, un tas tiek iesniegts 27 dalībvalstu Savienībai atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Aizsardzības pētniecība ietilpst Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas (“Apvārsnis Eiropa”) darbības jomā, tomēr attiecīgie īpašie noteikumi attiecībā uz aizsardzības pētniecību, piemēram, mērķi, noteikumi par dalību, īstenošanas mehānismi, ir paredzēti šajā priekšlikumā regulai, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu.

Lai nodrošinātu Savienības aizsardzības interešu saskaņotību un savstarpējo papildināmību, Komisija centīsies nākamajā daudzgadu finanšu shēmā nodrošināt sinerģiju ar citām ES iniciatīvām civilās pētniecības un izstrādes jomās, piemēram, drošību un kiberdrošību, robežkontroli, krasta apsardzi, jūras transportu un izplatījumu. Sinerģija jo īpaši būtu jācenšas rast ar: - īpašu programmu, ar kuru īsteno programmu “Apvārsnis Eiropa”, uzsvaru liekot uz civilām vajadzībām, lai no aizsardzības jomas pētniecības un izstrādes rezultātiem labumu gūtu civilās jomas pētniecība un izstrāde, un otrādi; - Savienības kosmosa programmu, jo īpaši tās komponentiem: valdības satelītsakari (GOVSATCOM), Zemei tuvo kosmisko objektu novērošana un uzraudzība (SST) un Copernicus. To var izdarīt, īpaši nodrošinot tehnisko savietojamību, ja projekti izmanto globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) un GOVSATCOM spējas. Tāpat to var izdarīt, izstrādājot uzlabotus sensorus, klasificētu datu apmaiņas platformas, uz datiem vai informācijas balstītas lietotnes un pakalpojumus, ko nodrošina kosmosa programmu komponenti; - ES iniciatīvām kiberdrošības jomā, piemēram, tām, kas paziņotas kopīgajā paziņojumā par kiberdrošību. Jo īpaši izveidojamajam kiberdrošības kompetences centram jācenšas veidot sinerģija starp kiberdrošības civilo un aizsardzības dimensiju. Tas varētu aktīvi atbalstīt dalībvalstis un citas iesaistītās personas, sniedzot padomus, daloties ar zināšanām un veicinot sadarbību saistībā ar projektiem un darbībām, kā arī gadījumos, kad dalībvalstis to pieprasa, darboties kā projekta koordinatoram attiecībā uz darbībām, ko veic par Eiropas Aizsardzības fonda līdzekļiem; - darbībām, kas norādītas koordinētajā civilmilitārajā jūras drošības pētniecības programmā un kas attiecas uz jūras transportu; un - citām attiecīgām ES programmām drošības jomā, piemēram, Iekšējās drošības fondu un Integrētas robežu pārvaldības fondu. Eiropas Aizsardzības fondu īstenos, cieši koordinējot Komisijas un Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos aizsardzības jomas darbības, tostarp finanšu rīkkopu, kuras mērķis ir vēl vairāk veicināt aizsardzības spēju kopīgu attīstīšanu un iegādi. Proti, finanšu rīkkopas finansējuma modeļi spēju iegādei kalpos kā brīvprātīga atsauce tām dalībvalstīm, kas vēlēsies kopīgi iegādāties ar Eiropas Aizsardzības fonda atbalstu izstrādātus ražojumus un tehnoloģijas. Būs cieša saikne starp fondu un projektiem, ko īsteno, izmantojot pastāvīgo strukturēto sadarbību aizsardzības jomā (PESCO). Atbilstīgiem PESCO projektiem tiks piešķirta “PESCO prēmija” augstākas finansējuma likmes veidā, tiklīdz šādi projekti būs novērtēti kā atbilstīgi. Komisija būtu jāaicina iesaistīties darbā ar projektiem, lai tā būtu informēta un lai šī iesaiste palīdzētu novērtēt šādu projektu atbilstību fondam. Fonds ņems vērā ES Spēju attīstības plānu (CDP), kurā norādītas aizsardzības spēju prioritātes, un ES Koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD), kurā cita starpā tiek konkrēti sekots līdzi prioritāšu īstenošanai un tiek apzinātas jaunas sadarbības iespējas. Šajā saistībā var tikt ņemtas vērā arī Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) un citu partneru attiecīgas darbības, ja tās atbilst Savienības drošības un aizsardzības interesēm un ja tās neizslēdz kādas dalībvalsts piedalīšanās iespēju. Fonds arī ņem vērā aizsardzības darbības, ko īsteno, izmantojot Eiropas Miera nodrošināšanas instrumentu — ārpusbudžeta instrumentu, kurš ierosināts ārpus daudzgadu finanšu shēmas. Apvienojot uz projektiem vērstu atbalstu Eiropas Aizsardzības fonda finansējuma veidā un pārdomāti strukturētu un mērķorientētu finansējumu aizsardzības nozarē, ir iespējams nodrošināt būtisku ieguldījumu aizsardzības nozares noturības stiprināšanā un tās trūkumu novēršanā, jo īpaši dodot priekšroku inovatīviem MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem. Budžeta garantijas var būt fiskāli efektīvs veids, kā novērst riskus fonda finansētajos projektos iesaistīto apakšuzņēmēju piegādes ķēdē. Tika ierosināts, ka aizsardzības nozare būtu atbilstīga nozare, ko var atbalstīt, piešķirot budžeta garantijas atbilstoši InvestEU fondam, kas veido visaptverošu starpnozaru satvaru, kurš atbalsta investīcijas dažādās politikas jomās, pamatojoties uz ES budžeta garantijām. Šis priekšlikums paredz iespēju apvienot fonda ietvaros piešķirto atbalstu un finansējuma piešķīrumu, ko nodrošina InvestEU. Fonda darbības samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu, kā arī tām vajadzētu būt skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai. Tādējādi tiks nodrošināta fonda darbību un ES noteikumu par valsts atbalstu saskaņotība, izvairoties no nepamatotiem konkurences kropļojumiem iekšējā tirgū. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Eiropas Aizsardzības fonda mērķis ir sekmēt Savienības aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata konkurētspēju un novatorismu, atbalstot uz aizsardzību vērstas pētniecības un izstrādes darbības. Tā pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) sadaļas “Rūpniecība” un “Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss” (173., 182., 183. un 188. pants). LESD 173. pants veido tiesisko pamatu darbībām, kuru mērķis cita starpā ir veicināt tādas vides veidošanos, kas ir labvēlīga uzņēmumu, jo īpaši MVU, attīstībai visā Savienībā, uzņēmumu sadarbībai un inovāciju, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas radītā rūpniecības potenciāla labāka izmantojuma veicināšanai. Tā kā Eiropas Aizsardzības fonda mērķis ir sekmēt ES aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata konkurētspēju un novatorismu, atbalstot uz aizsardzību vērstu pētniecību un izstrādi, tā mērķis un saturs ir pamats LESD 173. panta izvēlei par tiesisko pamatu. Uz aizsardzību vērsta pētniecība ir arī neatņemama Eiropas Aizsardzības fonda sastāvdaļa. Tās mērķis un saturs ir pamats arī LESD 182. panta izvēlei par papildu tiesisko pamatu. Saskaņā ar LESD visas pētniecības darbības ietver daudzgadu pētniecības pamatprogrammā. Laikposmam pēc 2020. gada paredzētās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pamataktā ietverti nepieciešamie noteikumi, kas nosaka saikni starp konkrētām ar to izveidotām programmām aizsardzības pētniecības un “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas jomā (galvenā uzmanība pievērsta civilajai pētniecībai un inovācijām). Detalizētie noteikumi par Savienības finansējumu aizsardzības pētniecības projektiem un tās budžeta piešķīrumiem ir ietverti šajā regulas projektā par Eiropas Aizsardzības fondu, tajā izklāstīti arī dalības noteikumi pētniecībai aizsardzības sfērā. Pētniecības un inovācijas darbībām, ko veic par Eiropas Aizsardzības fonda līdzekļiem, jākoncentrējas tikai uz lietojumiem aizsardzības jomā.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Mūsdienu pasaulē garantēt drošību nozīmē novērst pārrobežu riskus. Neviena valsts to nevar izdarīt viena pati. Savienībai būs jāuzņemas lielāka atbildība par savu interešu, vērtību un eiropiešu dzīvesveida aizsargāšanu, papildinot NATO darbības un sadarbojoties ar to. Šo mērķi palīdzēs sasniegt centieni nodrošināt Savienības drošības un aizsardzības politikas mērķu vērienīgumu (ko Eiropadome apstiprināja 2016. gadā). Ja Savienība vēlas būt gatava nākotnes draudiem un pasargāt savus iedzīvotājus, tai jāstiprina sava stratēģiskā neatkarība. Tas nozīmē — lai nodrošinātu tehnoloģisko līderību, ir jāizstrādā pamattehnoloģijas kritiski svarīgās jomās un jāattīsta stratēģiskās spējas. Vienīgais veids, kā nepievilt Savienības iedzīvotāju cerības, ir palielināt sadarbību visos līmeņos. Veicinādama sadarbību, Savienība var palīdzēt panākt, ka dalībvalstu investīcijas aizsardzībā ir maksimāli rezultatīvas un kvalitatīvas. Eiropas Aizsardzības fonds radīs pievienoto vērtību ES, stimulējot ražojumu un tehnoloģiju kopīgu pētniecību un attīstīšanu aizsardzības jomā, lai palielinātu publisko izdevumu efektivitāti un veicinātu Savienības operatīvo autonomiju. Lēmumi par investīcijām aizsardzības jomā un aizsardzības attīstības programmās joprojām ir dalībvalstu privilēģija un atbildība. Savienība nevar un tai nevajadzētu kompensēt dalībvalstu investīciju trūkumu aizsardzības jomā. Tomēr tā var papildināt, līdzsvarot un nostiprināt to sadarbīgos centienus attīstīt aizsardzības spējas, lai atbalstītu Eiropas aizsardzības rūpniecību un reaģētu uz drošības problēmām. Šādi tiktu novērsta dublēšanās, uzlabota nodokļu maksātāju naudas efektīvāka izmantošana, uzlabota aizsardzības aprīkojuma sadarbspēja, samazināta sadrumstalotība un palielināta Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata konkurētspēja un inovācija. •Proporcionalitāte Ierosinātā politikas pieeja ir proporcionāla konstatēto problēmu apmēram un smagumam, t. i., pārrobežu sadarbības trūkums un nepieciešamība atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un sadarbīgu pētniecību un izstrādi aizsardzības nozarē. Tā ievēro iespējamās Savienības intervences ierobežojumus saskaņā ar Līgumiem. Iniciatīva attiecas tikai uz tiem mērķiem, kurus dalībvalstis nevar apmierinošā līmenī sasniegt saviem spēkiem un kuros Savienības līmeņa rīcība varētu sniegt labākus rezultātus. Ierosinātā īstenošanas mehānisma, ko realizēs Eiropas līmenī, mērķis būs ierobežot finansiālās un administratīvās izmaksas. •Juridiskā instrumenta izvēle Lai izveidotu fondu, Komisija ierosina Eiropas Parlamenta un Padomes regulu. Tas ir piemērotākais juridiskais instruments, jo vienīgi regula ar tieši piemērojamām tiesību normām var nodrošināt tādu vienādības pakāpi, kāda nepieciešama tādas Savienības finansējuma programmas izveidei un darbībai, kuras mērķis ir atbalstīt kādu rūpniecības nozari visā Eiropā. 3.RETROSPEKTĪVO IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Retrospektīvie izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Programmas, kas izveidotas ar spēka esošo daudzgadu finanšu shēmu, ir bijušas spēkā tikai ierobežotu laiku, un tādēļ tās nepaver lielas iespējas mācīties no līdzšinējās pieredzes un ņemt to vērā, sagatavojot šo programmu. 2017. gada aprīlī tika sākta sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai, kuras kopējais budžets ir 90 miljoni eiro trīs gadu laikposmam. Ir gūti pirmie rezultāti, un 2018. gadā ir parakstīti pirmie dotāciju nolīgumi, bet neviens no projektiem vēl nav pabeigts. 2017. gada pieteikumu iesniedzēji aptver plašu ģeogrāfisko teritoriju, proti, 187 pieteikumus iesniedza subjekti no 25 ES dalībvalstīm un Norvēģijas, tostarp liels skaits atsevišķu pieteikumu iesniedzēju. Finansējumam atlasītie projekti ietver dalībniekus no 17 ES dalībvalstīm. Pieteikumu iesniedzēju veida ziņā ir aptverts privātais sektors, lielrūpniecība un sīkrūpniecība, MVU, publiskās iestādes un pētniecības centri un universitātes. 30 % pieteikumu iesniedzēju ir MVU, tas neietver sagatavošanas darbības aizsardzības pētniecībai ietvaros iesniegtos pieteikumus, jo tā nosaka stingrus noteikumus par MVU dalību. MVU līdzdalības rādītājs saglabājās arī finansēšanai izvēlētajos projektos, proti, 32 % dalībnieku bija MVU, kam tika piešķirti 14 % kopējā budžeta. Šie dati liecina, ka sagatavošanas darbības aizsardzības pētniecībai pirmā gada uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus bija liela atsaucība un raisīja lielu interesi nozarē. No šīs lielās atsaucības var izdarīt sākotnējus secinājumus, ka uzmanība ir pievērsta svarīgiem aizsardzības jomas tematiem, kas rada nozares interesi. Ierosinātās Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas regulas budžets 2019.–2020. gadam būs 500 miljoni euro. Likumdevēji 2018. gada 22. maijā panāca kompromisa vienošanos. Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmai vajadzētu sākt darboties 2019. gada 1. janvārī. Panāktā kompromisa vienošanās apliecina likumdevēju politisko gribu ātri vienoties par budžetu un programmas izveidošanas un īstenošanas kārtību aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes līdzfinansēšanai. Šī likumdošanas iniciatīva paredz paplašināt abas pastāvošās iniciatīvas, ko paredz daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam. Pamatojoties uz pieredzi ar sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai un Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu un pamatojoties uz novērtējumu par to, ciktāl abu šo programmu struktūra ir saskaņota, tiek ierosināts vienots integrēts fonds. Tas nodrošinās racionalizēšanas un vienkāršošanas iespējas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Lai ieinteresētajām personām būtu iespēja sniegt piezīmes, Komisija no 2018. gada 13. janvāra līdz 9. martam organizēja atklātu sabiedrisko apspriešanu (ASA) par Eiropas Aizsardzības fondu, kas bija daļa no plašākas apspriešanas par visām politikas jomām, kuras aptver ES budžets 2021.–2027. gadam. Ar ASA tīmekļa portāla starpniecību tika iesniegti vairāki nostājas dokumenti.

Tika sasniegtas dažādas ieinteresēto personu grupas, tostarp tās, kuras fonds ietekmē tieši, piemēram, rūpniecības un pētniecības iestādes, un tās, kurām ir viedoklis par šo jautājumu, bet kuras nav tiešie saņēmēji, piemēram, iedzīvotāji un nevalstiskās organizācijas (NVO). Daži no pēdējiem minētajiem kritizēja iniciatīvu no ētiskā viedokļa. Lai gan viņu bažas tika atbilstoši iekļautas priekšlikumā (piemēram, attiecībā uz ētiskiem aspektiem – nepieciešamība ievērot starptautiskas konvencijas), Komisija īsteno savas iniciatīvas tiesības, lai reaģētu uz ES iedzīvotāju un to politisko līderu aicinājumu atbalstīt ES aizsardzības nozari un nodrošināt lielāku drošību. Tieši ietekmētās ieinteresētās personas atbalsta iniciatīvu. Tās izteicās par aspektiem, ko ir paredzēts finansēt, un sniedza ierosinājumus par fonda struktūru un finansēšanas kārtību. Galvenie aspekti ir turpmāk norādītie. –Būtu jākoncentrējas uz ilgtermiņa / vidēja termiņa pētniecības un izstrādes prioritātēm (tehnoloģiskais izrāviens un revolucionārā inovācija), lai nodrošinātu nozares konkurētspēju ilgtermiņā un progresīvas spējas. Fonda prioritātes būtu jānosaka kopā ar dalībvalstīm gada/daudzgadu darba programmās. –Fonda struktūrai būtu jāatspoguļo holistiska spēju virzīta pieeja, kas aptver visu tehnoloģijas ciklu un pamatojas uz vienotu regulu. Būtu iespējami ciešāk jāsaskaņo sīki izstrādāta abu atzaru kārtība. –Ieinteresētās personas vienprātīgi uzskata, ka noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT) ir jāpielāgo aizsardzībai. Pētniecības organizācijas aicināja aizsargāt visu projekta dalībnieku – nevis tikai lielo uzņēmumu – tiesības. –Attiecībā uz finansējuma likmēm ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka tajās jāņem vērā nozares specifika. Pētniecības iestādes norādīja, ka pētniecībai ir vajadzīgas lielākas finansiālās iemaksas, proti, līdz pat 100 % apmērā, un ka ir jāsedz infrastruktūras izmaksas. Personību grupas ziņojumā par sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai (Personību grupas ziņojums) bija ieteikts, ka būtu jāsedz lielāka netiešo izmaksu procentuālā daļa, –Attiecībā uz finansiālā atbalsta veidiem respondenti ierosināja apsvērt dalībvalstu līdzfinansējuma iespējas, piemēram, izmantojot publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un finansējuma apvienošanas darbības, ko pārvalda, izmantojot InvestEU, gadījumos, kad tiek netieši ietekmēti civiliedzīvotāji, vai gadījumos, kas saistīti ar testēšanas iekārtām. •Neatkarīgu ekspertu atzinums Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU komisāre sasauca grupu, kuras sastāvā bija 16 augsta līmeņa personas, kas aktīvi darbojas aizsardzības jomā (no rūpniecības nozares, pētniecības organizācijām, Eiropas un nacionālajiem parlamentiem un politikas institūtiem), lai īstermiņā un ilgākā termiņā uzklausītu neatkarīgu ekspertu padomus par aizsardzības pētniecības politiku. Pēc regulārām sarunām un apspriedēm šī grupa 2016. gada janvārī publicēja ziņojumu “European Defence Research — the case for an EU-funded R&T programme” [Eiropas aizsardzības pētniecība — ES finansēta pētniecības un tehnoloģiju programma]. Minētā grupa palīdzēja veidot sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai, ko aizsāka 2017. gada aprīlī, un tā sniedza stratēģiskus padomus par mērķiem, uz kuriem tiekties ilgākā termiņā Savienības finansētas ar aizsardzību saistītas pētniecības jomā. •Ietekmes novērtējums Atbilstoši Komisijas labāka regulējuma praksei šā priekšlikuma pamatā ir ietekmes novērtējums. Neatkarīgā Regulējuma kontroles padome 2018. gada 11. aprīlī izskatīja šo ietekmes novērtējuma ziņojumu un sniedza pozitīvu atzinumu. Padome ieteica precizēt iniciatīvas tiesisko pamatu un iespējamu pārklāšanos ar pētniecību, ko finansē ar citu konkrētu “Apvārsnis Eiropa” programmu, lai pielāgotu īstenošanas mehānismu aprakstu, nodrošinātu selektīvāku pieeju un labāk pamatotu ierosināto fonda tiešo pārvaldību. Ietekmes novērtējuma ziņojums tika grozīts saskaņā ar padomes ieteikumiem. Ietekmes novērtējuma 3.2.1. iedaļa tika pilnībā atjaunināta saskaņā ar pirmo ieteikumu. 2.4. iedaļas formulējumu uzlaboja, un tajā tagad attiecībā uz civilo lietojumu skaidri izklāstīts nodalījums starp Eiropas Aizsardzības fondu un konkrēto programmu “Apvārsnis Eiropa” īstenošanai. Lai labāk izskaidrotu nodalījumu un dažādu risinājumu stiprās un vājās puses, tika pielāgots 4.1. iedaļas un 4.2. iedaļā ietvertā risinājumu novērtējuma formulējums, paredzot iespēju vajadzības gadījumā īstenot dažus pasākumus, kas saistīti ar 3. risinājuma loģiku. Visbeidzot, 4.1.1. iedaļā ir ietverts īpašs formulējums, lai pamatotu tiešo pārvaldību. Ietekmes novērtējuma ziņojumā ir izskaidrotas problēmas un to galvenie veicinošie faktori, kuru dēļ Komisija ierosināja šo iniciatīvu. Tie ir saistīti ar valstu aizsardzības budžetu un nekoordinētu izdevumu samazināšanu, kas ir izraisījis neefektivitāti un līdz kritiskam līmenim samazinājis aizsardzības aprīkojuma pieejamību. Ziņojumā arī kā problemātisks tika konstatēts inovācijas trūkums aizsardzības jomā, kā arī tas, ka sadarbības līmeņa samazināšanās aizsardzības pētniecības un izstrādes jomā un investīcijās aprīkojumā traucē Savienības spējai attīstīt jaunas aizsardzības tehnoloģijas un sistēmas. Sadrumstalotais pieprasījums atspoguļojas neefektīvā piedāvājuma organizācijā, kas cita starpā izpaužas kā ievērojama dublēšanās, mazi ražošanas apjomi un rūpnieciskās piegādes ķēdes, kas balstītas galvenokārt uz nacionāla pamata. Viss minētais ierobežo aizsardzības aprīkojuma sadarbspēju, un tā dēļ netiek izmantoti apjomradīti ietaupījumi. Kā norādīts ziņojumā, fonds palīdzēs izlabot pašreizējo situāciju, novirzot 13 miljardus euro sadarbīgai, uz aizsardzību vērstai pētniecībai un spēju attīstīšanai, tādējādi Savienībai kļūstot par vienu no lielākajiem investētājiem aizsardzības jomas pētniecībā ES un darbojoties kā katalizatoram, lai pārvirzītu individuālus izdevumus ES sadarbības attīstības projektiem ar kopējām tehniskajām prasībām, kas skar ES prioritātes. Ziņojumā tika novērtēti trīs risinājumi, kas saistīti ar fonda struktūru un īstenošanas mehānismiem, kuri ļautu atrisināt problēmas optimālā veidā. –1. risinājums – saglabāt abas pašreizējās atsevišķās testēšanas programmas atbilstoši daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam, bet ar vairāk nekā sešreiz lielākiem izdevumiem. –2. risinājums – ieviest papildu elastīguma un vienkāršošanas pasākumus. Vienots fonds ļautu nodrošināt integrētas plānošanas iespēju gan attiecībā uz pētniecību, gan izstrādi, ar saskaņotiem dalības noteikumiem. 2. risinājumā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu bažas, ka metodikā, ko piemēro pamatscenārijā, izmantotie netiešo izmaksu finansējuma līmeņi ir pārāk zemi. Būtu jāatzīst nozares specifika, tostarp atkarība no viena pircēja, un nozīmīgie ierobežojumi uz aizsardzību vērstu pētniecības un izstrādes rezultātu komerciālai izmantošanai. Ar 2. risinājumu paredz ieviest elastīgumu, kas ļauj optimizēt netiešo izmaksu segšanu. Kā arī tiktu ieviesti vienkāršošanas pasākumi, piemēram, dotācijas vienreizēju maksājumu veidā; un –3. risinājums – ieviest stingrākas prasības, t. i., pieeju, kas balstīta uz stimuliem un prēmijām, aizstāt ar preskriptīvāku pieeju, kuras mērķis ir proaktīvāk risināt apzinātās problēmas, lai ātrāk sasniegtu rezultātus. Šāda preskriptīva pieeja ir saistīta arī ar būtiskiem riskiem, jo īpaši attiecībā uz apguvi, kas var ierobežot fonda spēju sasniegt savus mērķus. Pēc risinājumu salīdzināšanas ziņojumā ieteikts 2. risinājums, jo tas maksimāli palielina sinerģiju un ievieš vienkāršojumus un uz stimuliem balstītā pieeja ir mazāk riskanta nekā 3. risinājumā paredzētā preskriptīvā pieeja. 2. risinājums būtu labākais veids, kā nodrošināt to, ka fonds: –veicina integrāciju un stiprina Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata konkurētspēju pasaulē;

–atbalsta aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādi Savienībā, darbodamies kā katalizators pētniecības un izstrādes sadarbības programmām galvenajās aizsardzības pamattehnoloģiju jomās; tam būtu jāveicina izrietošas sadarbīgas aizsardzības investīciju programmas, kas apmierina dalībvalstu nākotnes spēju vajadzības un stiprina nākotnes spēju attīstību, ko panāk, palielinot sadarbību; un –nodrošina ES pievienoto vērtību, ņemot vērā tā spēju (neaizstājot nacionālos centienus) koordinēt plašu ieinteresēto personu loku, sākot ar aizsardzības ministrijām (kā ekskluzīvajiem klientiem) un beidzot ar aizsardzības rūpniecības nozarēm (kā vienīgajiem aizsardzības ražojumu nodrošinātājiem), lai sasniegtu visiem izdevīgus rezultātus. •Vienkāršošana un elastīgums Integrēta pieeja. Eiropas Aizsardzības fonds, kas aptver gan pētniecības, gan izstrādes darbības, nodrošina integrētu, savstarpēji nostiprinošu atbalstu, izvairoties no riska, ka pētniecības rezultāti varētu tikt zaudēti, ja nav pastāvīga atbalsta tehnoloģijas turpmākai attīstīšanai un testēšanai. Tas nostiprinās ar Savienības finansējumu atbalstīto ražojumu un tehnoloģiju apguvi. Turklāt integrēts un elastīgāks fonds ļaus attiecīgā gadījumā piešķirt papildu atbalsta veidus, tostarp īstenojot iepirkumu pirmskomercializācijas posmā. Tas dos iespēju apzināt tirgus risinājumus, kas piedāvā finansiāli visizdevīgākos veidus Savienības aizsardzības pētniecības un izstrādes vajadzību apmierināšanai. Pētniecības un izstrādes īpašā rakstura ievērošana aizsardzības nozarē. Eiropas Aizsardzības fonda izveidē un struktūrā ir ņemta vērā pieredze, kas gūta saistībā ar sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai un priekšlikumu regulai par Eiropas programmu aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai, ieinteresēto personu atsauksmes un ietekmes novērtējuma konstatējumi, jo īpaši attiecībā uz tās nozares specifiku, kurā dalībvalstis un asociētās valstis, ņemot vērā pētniecības un izstrādes rezultātu izmantošanas ierobežojumus, parasti pilnībā finansē visas pētniecības un izstrādes izmaksas. Aizsardzības fonds nodrošina nepieciešamo elastīgumu labākai netiešo izmaksu segšanai, vienlaikus ieviešot pasākumus, ar kuriem nodrošina, lai nenotiktu zaudējumu pārmērīga kompensēšana. Fonda darbības, ko īsteno izstrādes posmā, ir cieši saistītas ar dalībvalstu plānošanas un iegādes stratēģijām un procesiem, tostarp to finansiālajām iemaksām starptautiskos bruņojuma projektos. Tādēļ ir svarīgi, ka dalībvalstis saskaņā ar komitejas procedūras noteikumiem tiek iesaistītas lēmumu pieņemšanā par izstrādes tiesību piešķiršanu. Finansējuma likmes prototipu izstrādei un darbībām nākamajos izstrādes cikla posmos būs zemākas nekā citām darbībām pirms prototipēšanas posma. Tādējādi tiks nodrošināti atbilstoši stimuli, lai atbalstītu sadarbīgu prototipu izstrādes projektu ieviešanu, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu finansējuma būtisko nozīmi šajā jomā. Izstrādājot noteikumus par dalību Eiropas Aizsardzības fondā, tiks ņemta vērā aizsardzības nozares īpašais rakstus, konkrēti attiecībā uz stingro vajadzību nodrošināt informācijas drošību un darbību rezultātu pārvaldību u.t.t. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu mazu uzņēmumu pienācīgu dalību, palielinot finansējuma likmes, lai veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu pārrobežu dalību sadarbīgos projektos. Uz rezultātiem balstītu rīku (vienreizēju maksājumu un vienotu dotāciju likmju) plaša izmantošana ļaus izvairīties no attiecināmo izmaksu ex-post uzskaites kontroles un iespējamās kontroles sarežģītības (drošības pārbaude). Jo īpaši gadījumos, kad Savienības finansējums papildina nelielu provizoriska budžeta daļu, ko dalībvalstis jau apstiprinājušas (atbalsts prototipu izstrādei), Savienības dotācija tiks piešķirta kā vienreizējs maksājums, ko maksā par nodevumiem, kuriem dalībvalstis piekritušas. Parasti Savienības ieguldījuma maksājumu jāveic saistībā ar nodevumiem Tas atvieglos fonda pārvaldību, samazinās pārvaldības izmaksas un ierobežos kļūdu īpatsvaru. Komisija īstenos Eiropas Aizsardzības fondu atbilstoši tiešas pārvaldības principam, lai tā īstenošana būtu maksimāli efektīva un rezultatīva. Eiropas Aizsardzības fonda īstenošanā tiks aktīvi iesaistītas dalībvalstis. •Pamattiesības Uzlabojot ES iedzīvotāju drošību, tiek aizsargātas viņu pamattiesības. Finansētās darbības būs atbilstošas Savienības saistībām, ko uzliek starptautiski nolīgumi, un visus pieteikumus finansējuma piešķiršanai izvērtēs ētikas speciālisti. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātais budžeta piešķīrums 2021.–2027. gadam ir 13 000 000 000 EUR (pašreizējās cenās), no tiem: –4 100 000 000 EUR paredzēti pētniecības darbībām, –8 900 000 000 EUR paredzēti izstrādes darbībām. Ietekme uz daudzgadu finanšu shēmu vajadzīgā budžeta un cilvēkresursu izteiksmē ir sīki izklāstīta priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā. 5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un pārraudzīšanas, izvērtēšanas un pārskatu sniegšanas kārtība Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā ir norādīti Komisijas dienestiem vajadzīgie resursi fonda īstenošanai. Pēc izmaksu efektivitātes apstiprināšanas, izmantojot izmaksu un ieguvumu analīzi, fondu varētu pārvaldīt Komisijas izpildaģentūra. Tiek ierosināta pārraudzības shēma, lai atbalstītu pārskatu sniegšanu par rezultātiem un to izvērtēšanu. Rezultāti būs pieejami pakāpeniski. Pārraudzības informācija būs saistīta ar: –pirmajos gados – ievades rādītājiem (piemēram, projektu skaits un veids); –plānošanas perioda vidū (atkarībā no projektu ilguma) – izvades rādītājiem; –vēlākos fonda darbības gados – rezultātu rādītājiem (piemēram, turpmāks dalībvalstu organizēts iepirkums un patenti). Novērtēšana tiks veikta saskaņā ar Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīguma 22. un 23. punktu, kurā trīs iestādes ir apstiprinājušas, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas novērtēšanai būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Novērtējumos izvērtēs programmas ietekmi uz vietas, pamatojoties uz programmas rādītājiem/mērķiem un sīku analīzi par to, cik lielā mērā programmu var uzskatīt par būtisku, efektīvu un lietderīgu, vai tā rada pietiekamu ES pievienoto vērtību un vai tā ir saskanīga ar citām ES politikas jomām. Tajos tiks ietvertas gūtās mācības, identificējot jebkādus konstatētos trūkumus/problēmas, vai ikviena iespēja darbību vai to rezultātu turpmākai uzlabošanai, kā arī to maksimālai izmantošanai/ietekmei. Tiklīdz būs pieejama pietiekama informācija un ne vēlāk kā četrus gadus pēc īstenošanas sākuma, tiks veikts fonda īstenošanas starpposma novērtējums, ko veiks līdztekus sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai un Eiropas programmu aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai ex-post novērtējumiem. Komisija veiks galīgo novērtējumu īstenošanas perioda beigās, kad būs pabeigta lielākā daļa projektu. Klimata politikas integrēšana Komisijas priekšlikumā attiecībā uz 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu ir noteikts vērienīgāks mērķis klimata jautājumu integrēšanai visās ES programmās, nosakot vispārēju mērķrādītāju, proti, 25 % ES izdevumu jāpalīdz sasniegt klimata politikas mērķus. Šī fonda ieguldījums šā vispārējā mērķa sasniegšanā tiks izsekots atbilstošā sadalījuma līmenī ar ES klimata marķieru sistēmas palīdzību, tostarp izmantojot precīzāku metodiku, ja tāda ir pieejama. Komisija katru gadu gada budžeta projekta kontekstā turpinās sniegt informāciju par saistību apropriācijām. Lai atbalstītu Eiropas Aizsardzības fonda potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata mērķu sasniegšanā, Komisija centīsies noteikt attiecīgās darbības visā fonda sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un novērtēšanas procesā. •Piemērošanas diena Šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra. 2018/0254 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu (Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu, 182. panta 4. punktu, 183. pantu un 188. panta otro daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Aizsardzības rīcības plānā, kas pieņemts 2016. gada 30. novembrī, Komisija pauda apņemšanos papildināt, līdzsvarot un nostiprināt dalībvalstu sadarbīgos centienus attīstīt aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas, lai reaģētu uz drošības problēmām, kā arī sekmētu konkurētspējīgu, inovatīvu un efektīvu Eiropas aizsardzības rūpniecību. Tā jo īpaši ierosināja izveidot Eiropas Aizsardzības fondu (“fonds”), lai atbalstītu investīcijas kopīgā pētniecībā un aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju kopīgā izstrādē, tādējādi sekmējot sinerģiju un izmaksu lietderību, un lai veicinātu dalībvalstu aizsardzības aprīkojuma kopīgu iepirkumu un uzturēšanu. Fonds papildinātu valsts finansējumu, ko jau izmanto šim nolūkam, un tam būtu jāstimulē dalībvalstis sadarboties un investēt vairāk līdzekļu aizsardzībā. Fonds atbalstītu sadarbību visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju ciklā. (2)Fonds sniegtu ieguldījumu spēcīgas, konkurētspējīgas un inovatīvas aizsardzības rūpnieciskā un tehnoloģiskā pamata izveidē un būtu saskaņots ar Savienības iniciatīvām virzībā uz integrētāku Eiropas aizsardzības tirgu un jo īpaši ar abām direktīvām par iepirkumu un par ES sūtījumiem aizsardzības nozarē, kas pieņemtas 2009. gadā. (3)Ievērojot integrētu pieeju un lai palīdzētu uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju, būtu jāizveido Eiropas Aizsardzības fonds. Par fonda mērķi būtu jāizvirza Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspējas, inovācijas, efektivitātes un autonomijas palielināšana, tādējādi veicinot Savienības stratēģisko autonomiju, kas tiks panākts, atbalstot pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un starp uzņēmumiem, pētniecības centriem, valsts pārvaldes iestādēm, starptautiskām organizācijām un universitātēm pētniecības posmā un aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes posmā. Lai sasniegtu inovatīvākus risinājumus un atvērtu iekšējo tirgu, fondam būtu jāatbalsta aizsardzības jomas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība. (4)Pētniecības posms ir svarīgs elements, jo tas ietekmē Eiropas rūpniecības spēju un autonomiju izstrādāt ražojumus un dalībvalstu kā aizsardzības galalietotāju neatkarību. Pētniecības posms, kas saistīts ar aizsardzības spēju attīstību, var ietvert būtiskus riskus, jo īpaši saistībā ar tehnoloģiju brieduma un attīstības izrāviena zemo līmeni. Izstrādes posms, kas seko pētniecības un tehnoloģiju posmam, ir arī saistīts ar būtiskiem riskiem un izmaksām, kas kavē pētījumu rezultātu turpmāku izmantošanu un nelabvēlīgi ietekmē Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovāciju. (5)Fondam nebūtu jāatbalsta pētījumi, kas ir tikai fundamentāli un kas būtu jāatbalsta ar citām shēmām, tomēr tas var atbalstīt uz aizsardzību vērstus fundamentālos pētījumus, kas varētu radīt pamatu atzītu vai paredzamu problēmu risinājumam vai iespējām. (6)Fonds varētu atbalstīt darbības, kas saistītas gan ar jauniem ražojumiem un tehnoloģijām, gan ar esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, ja vien uz uzlabošanas darbībai vajadzīgās esošās informācijas izmantošanu neattiecas neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu noteikti ierobežojumi. Kad tiesību subjekti piesakās Savienības finansējuma saņemšanai, būtu jāprasa, lai tie sniedz attiecīgu informāciju, kas ļauj pārliecināties par ierobežojumu neesību. Ja šādas informācijas nav, Savienības finansējumu nedrīkstētu piešķirt. (7)Lai nodrošinātu, ka šīs regulas īstenošanā tiek ievērotas Savienības un tās dalībvalstu starptautiskās saistības, par darbībām saistībā ar ražojumiem un tehnoloģijām, kuru izmantošana, izstrāde vai ražošana ir aizliegta starptautiskajās tiesībās, finansējums saskaņā ar programmu nebūtu jāsaņem. Šajā sakarā no starptautisko tiesību norisēm vajadzētu būt atkarīgai arī tādu darbību atbilstībai, kas saistītas ar jauniem aizsardzības ražojumiem vai tehnoloģijām, piemēram, tādiem, kuri ir speciāli projektēti, lai veiktu nāvējošus uzbrukumus, un kuri nav pakļauti cilvēka kontrolei attiecībā uz lēmumiem par uzbrukuma sākšanu. (8)Grūtības vienoties par nostiprinātām aizsardzības spēju prasībām un kopīgām tehniskajām specifikācijām vai standartiem kavē pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un starp tiesību subjektiem, kas nodibināti dažādās dalībvalstīs. Šādu prasību, specifikāciju un standartu neesība ir izraisījusi aizsardzības nozares sadrumstalotības palielināšanos, tehniskus sarežģījumus, kavējumus un pārmērīgas izmaksas, kā arī sadarbspējas samazināšanos. Vienošanās par kopīgām tehniskajām specifikācijām būtu jāparedz kā priekšnosacījums attiecībā uz darbībām, kuras saistītas ar augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni. Fonda atbalsts būtu jāsaņem arī par dalībvalstu pasākumiem, kuru rezultātā tiek noteiktas kopējas aizsardzības spēju prasības un kuri atbalsta pētījumus, kā arī par darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt tehnisko specifikāciju vai standartu kopējas definīcijas izstrādi. (9)Tā kā fonda mērķis ir atbalstīt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovāciju, līdzsvarojot un papildinot sadarbīgus aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju pasākumus un samazinot riskus sadarbības projektu izstrādes posmā, vajadzētu būt tiesībām saņemt fonda atbalstu par darbībām, kas saistītas ar aizsardzības ražojuma vai tehnoloģijas pētniecību un izstrādi. Tas attieksies arī uz esošu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, kā arī to sadarbspēju. (10)Tā kā fonda mērķis ir jo īpaši uzlabot sadarbību starp tiesību subjektiem un dalībvalstīm visā Eiropā, darbība būtu jāuzskata par atbilstīgu finansējuma saņemšanai tikai tad, ja tā tiek īstenota, sadarbojoties vismaz trīs tiesību subjektiem, kas nodibināti vismaz trīs dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs. Vismaz trīs no šiem atbilstīgajiem tiesīgajiem tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību vismaz divās dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs, nedrīkstētu tieši vai netieši faktiski kontrolēt viens un tas pats subjekts, kā arī tie nedrīkstētu kontrolēt cits citu. Lai veicinātu dalībvalstu sadarbību, fonds var atbalstīt kopīgu iepirkumu pirmskomercializācijas posmā. (11)Atbilstoši [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunam lēmumam par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pants] subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta. (12)Tā kā fonda mērķis ir palielināt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un autonomiju, principā tiesīgiem saņemt finansējumu vajadzētu būt tikai subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajās valstīs un ko nekontrolē neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Turklāt, lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības un aizsardzības būtisko interešu aizsardzību, infrastruktūra, objekti, aktīvi un resursi, ko saņēmēji un to apakšuzņēmēji izmanto fonda atbalstītajās darbībās, nedrīkstētu atrasties neasociēto trešo valstu teritorijā. (13)Konkrētos apstākļos, ja tas ir nepieciešams darbības mērķu sasniegšanai, vajadzētu būt iespējai atkāpties no principa, ka saņēmējus un to apakšuzņēmējus nedrīkst kontrolēt neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Šajā ziņā tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko kontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts, var būt tiesīgi saņemt finansējumu, ja ir izpildīti būtiski un stingri nosacījumi, kas attiecas uz Savienības un tās dalībvalstu drošības un aizsardzības interesēm. Šādu subjektu dalība nedrīkstētu būt pretrunā fonda mērķiem. Pieteikuma iesniedzējiem būtu jāsniedz visa būtiskā informācija par infrastruktūru, objektiem, aktīviem un resursiem, ko plānots izmantot attiecīgajā darbībā.

(14)Ja konsorcijs vēlas piedalīties attiecināmā darbībā un ja Savienības finansiālā palīdzība tiks sniegta dotācijas veidā, konsorcijam būtu jāieceļ viens no saviem locekļiem par koordinatoru, kurš būs galvenais kontaktpunkts. (15)Ja fonda atbalstītu izstrādes darbību pārvalda dalībvalstu vai asociēto valstu iecelts projekta vadītājs, Komisijai būtu jāinformē projekta vadītājs pirms maksājuma veikšanas saņēmējam, lai projekta vadītājs varētu nodrošināt, ka saņēmēji ievēro termiņus. Konkrētos apstākļos projekta vadītājs varētu izklāstīt Komisijai savus novērojumus par darbības norisi, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai ir izpildīti nosacījumi, lai varētu veikt maksājumu. (16)Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības ir finansiāli dzīvotspējīgas, ir nepieciešams, lai finansējuma saņēmēji apliecinātu, darbības izmaksas, ko nesedz no Savienības finansējuma līdzekļiem, tiek segtas no citiem finansējuma līdzekļiem. (17)Dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt dažādu veidu finanšu mehānismiem aizsardzības spēju kopīgai attīstīšanai un iegādei. Komisijas izstrādātajai finanšu rīkkopai būtu nodrošina dažādi varianti, ko dalībvalstis var izmantot, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar sadarbīgas izstrādes un iepirkuma finansēšanu. Šādu finanšu mehānismu izmantošana varētu sekmēt sadarbīgu aizsardzības projektu uzsākšanu un palielināt aizsardzības izdevumu lietderīgumu, tostarp arī attiecībā uz projektiem, kas tiek atbalstīti atbilstoši Eiropas Aizsardzības fondam. (18)Ņemot vērā aizsardzības rūpniecības — kurā pieprasījumu veido gandrīz vienīgi dalībvalstis un asociētās valstis, kas arī kontrolē visu ar aizsardzību saistīto ražojumu un tehnoloģiju iegādi, tostarp eksportu — specifiku, aizsardzības nozares darbība ir unikāla un nenotiek atbilstoši tradicionālajiem noteikumiem un darījumdarbības modeļiem, kas nosaka kārtību tradicionālākos tirgos. Tāpēc rūpniecības nozare nevar uzņemties apjomīgus pašfinansētus pētniecības un izstrādes projektus, un dalībvalstis un asociētās valstis parasti pilnībā finansē visas pētniecības un izstrādes izmaksas. Lai sasniegtu fonda mērķus, proti, stimulētu sadarbību starp uzņēmumiem no dažādām dalībvalstīm un asociētajām valstīm, un ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, to darbību gadījumā, kuras notiek pirms prototipu izstrādes posma, būtu jāsedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām. (19)Prototipu izstrādes posms ir svarīgs posms, kurā dalībvalstis vai asociētās valstis parasti lemj par to konsolidētajām investīcijām un sāk savu nākotnes aizsardzības ražojumu vai tehnoloģiju iegādes procesu. Šā iemesla dēļ šajā konkrētajā posmā dalībvalstis un asociētās valstis vienojas par nepieciešamajām saistībām, tostarp par projekta izmaksu dalīšanu un īpašumtiesībām. Lai nodrošinātu to saistību ticamību, Savienības finansiālā palīdzība, ko sniedz atbilstoši fondam, parasti nedrīkstētu pārsniegt 20 % no attiecināmajām izmaksām. (20)Attiecībā uz darbībām, ko veic pēc prototipu izstrādes posma, būtu jāparedz finansējums līdz 80 % apmērā. Šīs darbības, kas ir laika ziņā tuvākas ražojumu un tehnoloģiju izstrādes pabeigšanai, joprojām var būt saistītas ar ievērojamām izmaksām. (21)Ieinteresētajām personām aizsardzības nozarē rodas īpašas netiešas izmaksas, piemēram, izmaksas saistībā ar drošību. Turklāt ieinteresētās personas darbojas specifiskā tirgū, kurā, ja nav pieprasījuma no pircējiem, nevar atgūt pētniecības un izstrādes izmaksas, kā tas ir civilajā sektorā. Tāpēc ir pamatoti paredzēt vienotu 25 % likmi, kā arī iespēju katrā konkrētā projektā prasīt, lai tiek segtas netiešās izmaksas, kas aprēķinātas saskaņā ar finansējuma saņēmēju parasto grāmatvedības praksi, ja šādu praksi atzīst to valsts iestādes atbilstoši salīdzināmām valsts finansējuma shēmām, kuras paziņotas Komisijai. Atbildīgajam kredītrīkotājam savs lēmums atzīt netiešās attiecināmās izmaksas, kas pārsniedz vienoto 25 % likmi, būtu jāpamato darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. (22)Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības veicinās Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un efektivitāti, ir svarīgi, lai dalībvalstis jau būtu apņēmušās kopīgi iegādāt gatavo ražojumu vai izmantot tehnoloģiju, proti, organizējot kopīgu pārrobežu iepirkumu, ja dalībvalstis kopīgi organizē savas iepirkuma procedūras, jo īpaši izmantojot centralizētu iepirkumu struktūru. (23)Inovācijai un tehnoloģiju izstrādei Savienības aizsardzības rūpniecībā būtu jānotiek Savienības drošības un aizsardzības interesēm atbilstošā veidā. Attiecīgi darbības ieguldījums minēto interešu nodrošināšanā un to aizsardzības pētniecības un spēju prioritāšu īstenošanā, par kurām dalībvalstis kopīgi vienojušās, būtu jāizmanto kā finansējuma piešķiršanas kritērijs. Savienībā kopīgās aizsardzības pētniecības un spēju nepietiekamību norāda kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros, proti, Vispārējā stratēģiskajā pētniecības programmā un Spēju attīstības plānā. Lai sasniegtu ES līmeņa mērķus drošības un aizsardzības jomā, attiecīgu prioritāšu īstenošana, apzinot un ierosinot sadarbības uzlabošanas iespējas, tiks atbalstīta ar citiem Savienības procesiem, piemēram, koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību un pastāvīgo strukturēto sadarbību. Attiecīgā gadījumā var ņemt vērā arī reģionālās un starptautiskās prioritātes, tostarp Ziemeļatlantijas līguma organizācijas kontekstā, ja tās atbilst Savienības prioritātēm un netraucē dalībvalsts vai asociētās valsts dalībai, vienlaikus arī ņemot vērā, ka būtu jānovērš lieka dublēšanās. (24)Attiecināmajām darbībām, kas izstrādātas saistībā ar pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) Savienības iestāžu sistēmā, būtu pastāvīgi jānodrošina uzlabota sadarbība starp tiesību subjektiem dažādās dalībvalstīs un tādējādi tieši jāveicina fonda mērķu sasniegšana. Šādiem projektiem to atlasīšanas gadījumā vajadzētu būt tiesīgiem pretendēt uz paaugstinātu finansējuma likmi. (25)Lai novērstu lieku dublēšanos un nodrošinātu civilās pētniecības un aizsardzības pētniecības savstarpēju papildināmību, Komisija ņems vērā citus pasākumus, ko finansē atbilstoši pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”. (26)Kiberdrošības un kiberaizsardzības nodrošināšana kļūst par arvien svarīgāku uzdevumu, un Komisija un Augstais pārstāvis atzina vajadzību izveidot sinerģiju starp kiberaizsardzības darbībām, uz kurām attiecas fonda darbības joma, un Savienības iniciatīvām kiberdrošības jomā, piemēram, tām, par kurām paziņots Kopīgajā paziņojumā par kiberdrošību. Jo īpaši Eiropas Kiberdrošības rūpniecisko, tehnoloģisko un pētniecisko kompetenču centram, ko plānots izveidot, būtu jātiecas uz sinerģiju starp kiberdrošības civilo un aizsardzības dimensiju. Tas varētu aktīvi atbalstīt dalībvalstis un citus attiecīgus dalībniekus, sniedzot padomus, daloties zināšanās un veicinot sadarbību attiecībā uz projektiem un darbībām, kā arī, ja to prasa dalībvalstis, darbojoties kā projekta vadītājs attiecībā uz Eiropas Aizsardzības fondu. (27)Būtu jānodrošina integrēta pieeja, apvienojot pasākumus, ko aptver Komisijas uzsāktā sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/[..] (Finanšu regula) [58. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē un Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. [..], lai saskaņotu dalības nosacījumus, radītu saskaņotāku instrumentu kopumu, palielinātu inovatīvo, sadarbīgo un ekonomisko ietekmi, vienlaikus novēršot lieku dublēšanos un sadrumstalotību. Īstenojot šo integrēto pieeju, fonds arī veicinātu aizsardzības pētniecības rezultātu labāku izmantošanu, novēršot plaisu starp pētniecību un izstrādi, ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, kā arī veicinot visu veidu inovāciju, tostarp revolucionāro inovāciju, kurā būtu jāsamierinās ar iespējamu neveiksmi. (28)Šā fonda politikas mērķi tiks ņemti vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar InvestEU fonda politisko(-ajām) jomu(-ām) [..]. (29)Finansiālais atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. (30)Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas [125. panta 1. punktā] . (31)Komisijai būtu jāizstrādā gada vai daudzgadu darba programmas atbilstoši fonda mērķiem. Darba programmas izveidošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu komitejas. Lai varētu izmantot Eiropas Aizsardzības aģentūras īpašās zināšanas aizsardzības jomā, komitejā tai tiks piešķirts novērotāja statuss. Ņemot vērā aizsardzības jomas specifiku, arī Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu jāpalīdz dalībvalstu komitejai. (32)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmu pieņemšanu un finansējuma piešķiršanu atlasītām izstrādes darbībām. Jo īpaši izstrādes darbību īstenošanā būtu jāņem vērā aizsardzības nozares specifika, proti, dalībvalstu un/vai asociēto valstu atbildība par plānošanas un iegādes procesu. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulu (ES) [Nr. 182/2011]. (33)Lai atbalstītu atvērtu iekšējo tirgu, būtu arī jāveicina pārrobežu MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību kā konsorciju dalībnieku vai kā apakšuzņēmēju dalība.

(34)Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar dalībvalstīm un rūpniecības nozari, lai nodrošinātu fonda panākumus. (35)Ar šo regulu nosaka finansējumu Eiropas Aizsardzības fondam, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas [jaunais iestāžu nolīgums] par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. (36)Ja vien nav norādīts citādi, fondam piemēro Finanšu regulu. Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, finansiālo palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. (37)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. (38)Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. (39)Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurš paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. (40)Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo regulu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Attiecīgā gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus kā pamatu regulas ietekmes uz vietas izvērtēšanai. Ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš fonda īstenošanas sākuma Komisijai būtu jāveic starpposma izvērtējums fonda īstenošanas laikposma beigās jāveic galīgais ziņojums, kurā izvērtē finansiālās darbības finansiālās īstenošanas rezultātu un — ciktāl ir iespējams uz konkrēto brīdi — rezultātu un ietekmes izteiksmē. Minētajā ziņojumā būtu arī jāanalizē MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība fonda atbalstītajos projektos, kā arī MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību dalība globālajā vērtības veidošanas ķēdē. Komisija var arī ierosināt grozījumus šajā regulā, lai reaģētu uz iespējamām norisēm fonda īstenošanas laikā. (41)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem izmantot klimata mērķu sasniegšanas veicināšanai. Fonda sagatavošanā un īstenošanā tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti izvērtētas tā starpposma izvērtējumā. (42)Tā kā fonds atbalsta tikai aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju pētniecības un izstrādes posmus, Savienībai principā nevajadzētu būt īpašumtiesībām vai intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT) uz ražojumiem vai tehnoloģijām, kas izriet no finansētajām darbībām, ja vien Savienības palīdzība netiek sniegta ar iepirkuma starpniecību. Tomēr attiecībā uz pētniecības darbībām ieinteresētajām dalībvalstīm un asociētajām valstīm vajadzētu būt iespējai izmantot finansēto darbību rezultātus un piedalīties turpmākā sadarbīgā izstrādē, un tāpēc būtu jāpieļauj atkāpes no minētā principa. (43)Savienības finansiālais atbalsts nedrīkstētu ietekmēt ar aizsardzību saistītu ražojumu sūtījumus Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/43/EK, kā arī ražojumu, aprīkojuma vai tehnoloģiju eksportu. (44)Sensitīvas pamatinformācijas izmantošana vai nepilnvarotu personu piekļuve sensitīviem rezultātiem, kas radīti pētniecības projektos, var nelabvēlīgi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Tādējādi konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrāde būtu jāreglamentē ar visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iestāžu iekšējiem noteikumiem, piemēram, Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. (45)Lai varētu papildināt vai grozīt ietekmes ceļa rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (46)Komisijai būtu jāpārvalda fonds, pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes un drošības prasības, jo īpaši klasificētu informāciju un sensitīvu informāciju, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I SADAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI,

KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ PĒTNIECĪBU UN IZSTRĀDI I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants

Priekšmets Ar šo regulu izveido Eiropas Aizsardzības fondu (“fonds”). Regulā ir izklāstīti fonda mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. 2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“finansējuma apvienošanas darbības” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus no ES budžeta ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investētājiem; (2)“kontrole” ir spēja tieši vai netieši izšķiroši ietekmēt tiesību subjektu ar viena vai vairāku tiesību subjekta starpniecību; (3)“izstrādes darbība” ir jebkura darbība, kas ietver galvenokārt uz aizsardzību vērstus pasākumus izstrādes posmā, aptverot jaunus ražojumus un tehnoloģijas vai esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, izņemot ieroču ražošanu un izmantošanu; (4)“revolucionāra tehnoloģija aizsardzībai” ir tehnoloģija, kuras izmantošana var radikāli mainīt aizsardzības lietu koncepcijas un virzību; (5)“pārvaldības izpildstruktūras” ir jebkura struktūra vai struktūras, kas ieceltas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un ir pilnvarotas noteikt tiesību subjekta stratēģiju, mērķus un vispārējo darbības virzienu un uzrauga un pārrauga pārvaldības lēmumu pieņemšanu; (6)“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kura minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kurai ir juridiskās personas statuss, un kura, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kurai var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu]; (7)“vidējas kapitalizācijas sabiedrība” ir uzņēmums, kas nav mikrouzņēmums, mazs vai vidējs uzņēmums (MVU), kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK, un kurā ir nodarbināti līdz 3000 darbinieku, ja darbinieku skaitu aprēķina saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu; (8)“iepirkums pirmskomercializācijas posmā” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska un ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem, konkurētspējīgu attīstību pa posmiem, ja pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu izmantošanas komerciālos apjomos; (9)“projekta vadītājs” ir jebkura līgumslēdzēja iestāde, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī un ko izveidojusi dalībvalsts vai asociētā valsts, vai dalībvalstu un/vai asociēto valstu grupa, lai pastāvīgi vai uz ad-hoc pamata pārvaldītu daudznacionālus projektus bruņojuma jomā; (10)“saņēmējs” ir jebkurš tiesību subjekts, kurš saņem finansējumu atbilstoši šim fondam; (11)“izstrādes darbība” ir jebkura darbība, kas ietver izstrādes pasākumus, kuri vērsti vienīgi uz lietojumiem aizsardzības jomā; (12)“rezultāti” ir darbības jebkuras materiālās vai nemateriālās sekas, piemēram, dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no to veida vai rakstura un no tā, vai tos var aizsargāt vai nevar, kā arī visas ar to saistītās tiesības, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības; (13)“īpašais ziņojums” ir konkrēts pētniecības darbības nodevums, kurā apkopoti tās rezultāti, sniegta plaša informācija par pamatprincipiem, mērķiem, faktiskajiem iznākumiem, pamatiezīmēm, veiktajiem testiem, iespējamiem ieguvumiem, iespējamiem lietojumiem aizsardzības jomā un paredzamo pētniecības izmantošanas virzienu; (14)“sistēmas prototips” ir ražojuma vai tehnoloģijas modelis, kas var demonstrēt veiktspēju ekspluatācijas vidē; (15)“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības locekle; (16)“neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nav asociētā valsts saskaņā ar 5. pantu; (17)“neasociētās trešās valsts subjekts” ir tiesību subjekts, kurš veic uzņēmējdarbību neasociētā trešā valstī vai kura pārvaldības izpildstruktūras atrodas neasociētā trešā valstī. 3. pants

Fonda mērķi 1.Fonda vispārīgais mērķis ir sekmēt Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un inovācijas spēju, atbalstot sadarbīgas darbības un pārrobežu sadarbību starp tiesību subjektiem visā Savienībā, tostarp MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kā arī sekmējot inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju attīstības rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu katrā rūpniecības cikla posmā, tādējādi veicinot Savienības stratēģisko autonomiju. Fondam arī būtu jāveicina Savienības rīcības brīvība un autonomija, jo īpaši tehnoloģiju un rūpniecības jomā.

2.Fonda konkrētie mērķi ir šādi: (a)atbalstīt sadarbīgus pētniecības projektus, kas varētu būtiski uzlabot veiktspēju nākotnē un ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu inovāciju un ieviestu jaunus aizsardzības ražojumus un tehnoloģijas, tostarp revolucionāras; (b)atbalstīt sadarbīgus aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes projektus atbilstoši aizsardzības spēju prioritātēm, par kurām kopīgi vienojušās dalībvalstis kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros, tādējādi veicinot aizsardzības izdevumu lietderīgāku izmantošanu Savienībā, palielinot apjomradītus ietaupījumus, mazinot liekas dublēšanās risku un kopumā mazinot aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju sadrumstalotību visā Savienībā. Galu galā fonds palielinās dalībvalstu spēju savietojamību. 4. pants

Budžets 1.Eiropas Aizsardzības fonda īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 13 000 000 000 EUR pašreizējās cenās. 2.Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir šāds: (a)līdz 4 100 000 000 EUR pētniecības darbībām; (b)līdz 8 900 000 000 EUR izstrādes darbībām. 3.Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga fonda īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām. 4.Līdz 5 % no 1. punktā minētā finansējuma atvēl, lai atbalstītu revolucionāras tehnoloģijas aizsardzībai. 5.Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz fondu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu]. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. 5. pants

Asociētās valstis Fondā var piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā. 6. pants

Atbalsts revolucionārām tehnoloģijām aizsardzībai 1.Komisija piešķir finansējumu, rīkojot atklātas un sabiedriskas apspriešanas par darba programmās noteiktajām intervences jomām. 2.Komisija katrā atsevišķā gadījumā var noteikt visatbilstošāko finansējuma veidu, lai finansētu inovatīvus risinājumus. 7. pants

Ētika 1.Darbības, ko veic atbilstoši fondam, atbilst ētikas principiem un attiecīgiem valsts, Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem. 2.Priekšlikumus sistemātiski pārbauda, lai apzinātu darbības, kas rada sarežģītus vai būtiskus ētikas jautājumus, un tos iesniedz ētikas novērtējumam. Ētikas pārbaudes un novērtējumus veic Komisija ar aizsardzības ētikas ekspertu atbalstu. Ciktāl iespējams, Komisija nodrošina ētikas procedūru pārredzamību. 3.Subjekti, kuri piedalās darbībā, pirms attiecīgo pasākumu sākšanas saņem visus apstiprinājumus vai citus obligātos dokumentus no attiecīgajām valsts, vietējām ētikas komitejām vai citām struktūrām, piemēram, datu aizsardzības iestādēm. Minētos dokumentus glabā lietā un iesniedz Komisijai.

4.Attiecīgā gadījumā Komisija veic ētikas pārbaudes darbības īstenošanas laikā. Nopietnos vai sarežģītos ētikas jautājumos Komisija pārbaudes veic ar aizsardzības ētikas ekspertu atbalstu. 5.Darbības, kas ir nepieņemamas no ētikas viedokļa, var noraidīt vai izbeigt jebkurā laikā. II NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI 8. pants

ES finansējuma apgūšana un forma 1.Fondu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu. 2.Fonda sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas, godalgas un iepirkums. Tajā var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbības ietvaros. 9. pants

Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums 1.Par darbību, kurai piešķirts finansējums no citas Savienības programmas, var saņemt finansējumu arī atbilstoši fondam, ar nosacījumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Katras finansējumu piešķīrušās Savienības programmas/fonda noteikumus piemēro tās/tā attiecīgajam finansējumam darbībai. Kumulatīvs finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. 2.Darbības, kam piešķirts izcilības zīmogs vai kas atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem: (a)tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus fonda ietvaros; (b)tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; (c)budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regulas] [65.] panta 5. punktu un Regulas (ES) XX [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] 8. pantu, ar nosacījumu, ka šādas darbības atbilst attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro tā fonda noteikumus, kurš sniedz atbalstu. III NODAĻA

DOTĀCIJAS 10. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties

1.Pieteikuma iesniedzēji un to apakšuzņēmēji ir tiesīgi saņemt finansējumu ar nosacījumu, ka tie veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajā valstī, to pārvaldības izpildstruktūras atrodas Savienībā vai asociētajā valstī un tos nekontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts. 2.Atkāpjoties no 1. punkta, pieteikuma iesniedzējs, kurš veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajā trešā valstī un kuru kontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts, var būt tiesīgs saņemt finansējumu, ja tas ir vajadzīgs darbības mērķu sasniegšanai un ar nosacījumu, ka tā dalība neapdraudēs Savienības un tās dalībvalstu drošības intereses. Lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības interešu aizsardzību, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus pieprasa, lai pieteikuma iesniedzējs sniedz informāciju, kas apliecina jo īpaši to, ka: (a)kontrole pār pieteikuma iesniedzēju netiks īstenotā tādā veidā, kas ierobežo tā spēju īstenot un pabeigt darbību; (b)tiks novērsta neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu piekļuve klasificētai un neklasificētai sensitīvai informācijai saistībā ar darbību, un darbībā iesaistītajām personām būs dalībvalsts vai asociētās valsts izdota valsts drošības pielaide; (c)darbības rezultāti darbības īstenošanas laikā un noteiktu laikposmu pēc tās pabeigšanas pieder finansējuma saņēmējam un tos nekontrolē un neierobežo neasociētās trešās valstis vai citi neasociēto trešo valstu subjekti. 3.Visa infrastruktūra, iekārtas, aktīvi un resursi, ko izmanto saskaņā ar fondu finansētās darbībās, atrodas Savienības vai asociēto valstu teritorijā. Turklāt, īstenojot attiecināmu darbību, finansējuma saņēmēji un to apakšuzņēmēji sadarbojas tikai ar tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajā valstī un ko nekontrolē neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. 4.Atkāpjoties no 3. punkta, darbībā iesaistītie finansējuma saņēmēji un to apakšuzņēmēji var izmantot savus aktīvus, infrastruktūru, objektus un resursus, kas atrodas vai tiek turēti neasociētās trešās valsts teritorijā, ja tas ir nepieciešams darbības mērķu sasniegšanai un ar nosacījumu, ka tas neapdraudēs Savienības un tās dalībvalstu drošību. Ievērojot tādus pašus nosacījumus, kad tiek īstenota attiecināma darbība, finansējuma saņēmēji un to apakšuzņēmēji var sadarboties ar subjektu, kas veic uzņēmējdarbību neasociētajā trešā valstī. Ar šādu infrastruktūru, objektiem, aktīviem vai resursiem un ar šādu sadarbību saistītās izmaksas nav attiecināmās izmaksas fonda ietvaros. 5.Lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības interešu aizsardzību, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vai dotācijas nolīgumā izklāsta papildu nosacījumus. Šādi nosacījumi jo īpaši attiecas uz noteikumiem par īpašumtiesībām uz darbības rezultātiem un piekļuvi klasificētai un neklasificētai sensitīvai informācijai, kā arī uz garantijām par piegādes drošību. 6.Pieteikuma iesniedzēji sniedz visu būtisko informāciju, kas vajadzīga 1.–4. punktā minēto atbilstības kritēriju un nosacījumu novērtēšanai. 7.Pieteikumus, par kuriem jāveic pārbaudes atbilstoši 2. vai 4. punktam, var iesniegt tikai ar tās dalībvalsts vai asociētās valsts piekrišanu, kurā pieteikuma iesniedzējs veic uzņēmējdarbību. 8.Ja darbības īstenošanas laikā notiek izmaiņas, kuru dēļ varētu apšaubīt minēto kritēriju un nosacījumu izpildi, finansējuma saņēmējs informē Komisiju, kas novērtē, vai minētie kritēriji un nosacījumi joprojām ir ievēroti, un apzina iespējamo ietekmi uz darbības finansējumu. 9.Šajā pantā apakšuzņēmēji ir apakšuzņēmēji, kam ir tiešas līgumsaistības ar finansējuma saņēmēju, citi apakšuzņēmēji, kam piešķirti vismaz 10 % no kopējām darbības attiecināmajām izmaksām, un apakšuzņēmēji, kam var būt vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444, lai īstenotu darbību. 11. pants

Attiecināmās darbības 1.Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. pantā minētos mērķus. 2.Fonds sniedz atbalstu darbībām, kas ietver gan jaunus ražojumus un tehnoloģijas, gan esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, ja uz uzlabošanas darbībai vajadzīgās esošās informācijas izmantošanu ne tieši, ne netieši neattiecas neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu noteikts ierobežojums. 3.Attiecināma darbība ir saistīta ar vienu vai vairākiem šādiem pasākumiem: (a)pasākumi, kuru mērķis ir radīt, atbalstīt un uzlabot jaunas zināšanas un aizsardzības tehnoloģiju, ar ko var panākt būtisku ietekmi aizsardzības jomā; (b)pasākumi, kuru mērķis ir palielināt sadarbspēju un noturību, tostarp drošu ražošanu un datu apmaiņu, apgūt kritiskas aizsardzības tehnoloģijas, nostiprināt piegādes drošību vai nodrošināt iespēju efektīvi izmantot rezultātus aizsardzības ražojumiem un tehnoloģijām; (c)pētījumi, piemēram, jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, ražojuma, procesa, pakalpojuma, risinājuma vai statistikas priekšizpēte par aizsardzības rūpniecību un projektiem, lai sāktu datu vākšanu;

(d)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas konstruēšana, kā arī to tehnisko specifikāciju definēšana, pamatojoties uz kurām šāda konstrukcija ir izstrādāta; tas var ietvert daļējus testus riska mazināšanai rūpnieciskā vai reprezentatīvā vidē; (e)tāda aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas modeļa izstrāde, kas var demonstrēt elementa veiktspēju ekspluatācijas vidē (sistēmas prototips); (f)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas testēšana; (g)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas kvalificēšana. Kvalificēšana ir viss process, kurā demonstrē, ka aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas konstrukcija atbilst noteiktajām prasībām. Šis process sniedz objektīvus pierādījumus, ka ir izpildītas konkrētas konstruktīvās prasības; (h)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas sertificēšana. Sertificēšana ir process, saskaņā ar kuru valsts iestāde apliecina, ka aizsardzības ražojums, materiāla vai nemateriāla sastāvdaļa vai tehnoloģija atbilst piemērojamiem noteikumiem; (i)tādu tehnoloģiju vai aktīvu izstrāde, kas palielina efektivitāti visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklā; (j)informācijas izplatīšanas, tīklu veidošanas un izpratnes veicināšanas pasākumi. 4.Ja vien 27. pantā minētajā darba programmā nav paredzēts citādi, darbību īsteno, sadarbojoties vismaz trīs tiesību subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību vismaz trīs dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs. Vismaz trīs no šiem piedalīties tiesīgajiem subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību vismaz divās valstīs un/vai asociētajās valstīs, visā darbības īstenošanas laikā ne tieši, ne netieši faktiski nekontrolē viens un tas pats subjekts, kā arī tie nekontrolē cits citu. 5.Šā panta 4. punkts neattiecas uz darbībām, kas minētas 3. punkta c) un j) punktā, un darbībām, kas minētas 6. pantā. 6.Finansējumu nevar saņemt par tādu ražojumu un tehnoloģiju izstrādes darbībām, kuru izmantošana, izstrāde vai ražošana ir aizliegta ar piemērojamām starptautiskajām tiesībām. 12. pants

Atlases un piešķiršanas procedūra 1.Dotācijas var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tiem tiesību subjektiem, kuri norādīti darba programmā, saskaņā ar Finanšu regulas [195. panta e) punktu]. 2.Komisija pēc katra konkursa vai pēc tam, kad ir piemērots Finanšu regulas [195. panta e) punkts], piešķir finansējumu izraudzītām darbībām. 3.Lai piešķirtu finansējumu izstrādes darbībām, Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 28. panta 2. punktā. 13. pants

Piešķiršanas kritēriji 1.Katru priekšlikumu novērtē, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: (a)ieguldījums izcilībā vai revolucionāru sasniegumu potenciālā aizsardzības jomā, jo īpaši pierādot, ka sagaidāmie ierosinātās darbības rezultāti sniedz būtiskas priekšrocības salīdzinājumā ar esošajiem ražojumiem vai tehnoloģijām; (b)ieguldījums Eiropas aizsardzības rūpniecības inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā, jo īpaši pierādot, ka ierosinātā darbība ietver revolucionāras vai novatoriskas koncepcijas un pieejas, jaunus, daudzsološus nākotnes tehnoloģiju uzlabojumus vai tādu tehnoloģiju vai koncepciju lietošanu, kuras iepriekš nav izmantotas aizsardzības nozarē; (c)ieguldījums Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspējā, jo īpaši radot jaunas tirgus iespējas un paātrinot uzņēmumu izaugsmi visā Savienībā; (d)ieguldījums Savienības drošības un aizsardzības interešu ievērošanā atbilstoši prioritātēm, kas noteiktas 3. panta 2. punktā un — attiecīgā gadījumā — reģionālos un starptautiskos sadarbības nolīgumos;

(e)ieguldījums jaunas tiesību subjektu pārrobežu sadarbības izveidē, jo īpaši attiecībā uz MVU, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs, izņemot valstis, kurās veic uzņēmējdarbību konsorcija tiesību subjekti, kas nav MVU; (f)darbības īstenošanas kvalitāte un efektivitāte. 2.Saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu var ņemt vērā reģionālas un starptautiskas prioritātes, jo īpaši lai novērstu lieku dublēšanos, ar nosacījumu, ka tās atbilst Savienības drošības un aizsardzības interesēm un neizslēdz jebkuras dalībvalsts dalību. 14. pants

Līdzfinansējuma likme 1.Fonds var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu. 2.Atkāpjoties no 1. punkta: (a)darbībām, kas definētas 11. panta 3. punkta e) apakšpunktā, fonda finansiālā palīdzība nepārsniedz 20 % no darbības attiecināmajām izmaksām; (b)darbībām, kas definētas 11. panta 3. punkta f)–h) apakšpunktā, fonda finansiālā palīdzība nepārsniedz 80 % no darbības attiecināmajām izmaksām. 3.Izstrādes darbībām finansējuma likmi palielina šādos gadījumos: (a)darbībai, kas izstrādāta pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros, kā noteikts Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumā (KĀDP) 2017/2315, finansējuma likmi var palielināt par 10 papildu procentpunktiem; (b)konsorcijam finansējuma likmi palielina par procentpunktiem, kas vienādi ar kopējo attiecināmo izmaksu procentuālo daļu, kura atvēlēta MVU, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī, kura nav dalībvalsts vai asociētā valsts, kur veic uzņēmējdarbību konsorcija dalībnieki, kas nav MVU; (c)konsorcijam finansējuma likmi palielina par procentpunktiem, kas vienādi ar ceturto daļu no kopējo attiecināmo izmaksu procentuālās daļas, kura atvēlēta vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī, kura nav dalībvalsts vai asociētā valsts, kur veic uzņēmējdarbību pārējie konsorcija dalībnieki, kas nav MVU vai vidējas kapitalizācijas sabiedrības; (d)darbības finansējuma likmes kopējais palielinājums nepārsniedz 30 procentpunktus. 15. pants

Finansiālās spējas Atkāpjoties no Finanšu regulas [198.] panta: (a)finansiālās spējas pārbauda tikai koordinatoram un tikai tad, ja no Savienības pieprasītais finansējums ir 500 000 EUR vai lielāks. Tomēr, ja ir pamats apšaubīt finansiālās spējas, Komisija pārbauda arī citu pieteikuma iesniedzēju vai koordinatoru finansiālās spējas, pat ja nav sasniegta pirmajā teikumā minētā robežvērtība; (b)finansiālās spējas nepārbauda attiecībā uz tiesību subjektiem, kuru dzīvotspēju garantē dalībvalsts, un attiecībā uz universitātēm; (c)ja finansiālās spējas strukturāli garantē cits tiesību subjekts, pārbauda šāda tiesību subjekta finansiālās spējas. 16. pants

Netiešās izmaksas

1.Netiešās attiecināmās izmaksas nosaka, piemērojot vienotu likmi, kas ir 25 % no kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas saistībā ar apakšuzņēmēju nolīgšanu, finansiālu atbalstu trešām personām un vienības izmaksas vai vienreizējus maksājumus, kas ietver netiešās izmaksas. 2.Attiecīgā gadījumā netiešās attiecināmās izmaksas, kas pārsniedz vienoto 25 % likmi, var noteikt saskaņā ar finansējuma saņēmēja parasto izmaksu uzskaites praksi, pamatojoties uz faktiskajām netiešajām izmaksām, ar nosacījumu, ka šādu izmaksu uzskaites praksi atzīst valsts iestādes atbilstoši salīdzināmām finansējuma shēmām, kas atbilst Finanšu regulas [185.] pantam un ir paziņotas Komisijai. 17. pants

Vienreizēja maksājuma vai ar izmaksām nesaistīta finansējuma izmantošana 1.Dotācijām, ko piešķir 11. panta 3. punkta e) apakšpunktā minētajām darbībām un citām darbībām, kurās dalībvalstis un/vai asociētās valstis finansē lielāko daļu budžeta, Komisija var izmantot: (a)finansējumu, kas nav saistīts ar Finanšu regulas [180. panta 3. punktā] minētajām izmaksām un ko piešķir, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, tos vērtējot attiecībā pret iepriekš noteiktiem starpposma mērķiem un veiktspējas rādītājiem, vai (b)vienreizēju maksājumu, kas minēts Finanšu regulas [182.] pantā un ko piešķir, pamatojoties uz darbības provizorisko budžetu, kuru jau apstiprinājušas līdzfinansējuma dalībvalstu un asociēto valstu iestādes. 2.Vienreizējā maksājumā ieskaita netiešās izmaksas. 18. pants

Iepirkums pirmskomercializācijas posmā 1.Savienība var atbalstīt iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, piešķirot dotāciju līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/24/ES, 2014/25/ES un 2009/81/EK un kas kopīgi organizē aizsardzības pakalpojumu pētniecības un izstrādes iepirkumu vai koordinē savas iepirkuma procedūras. 2.Iepirkuma procedūrās: (a)ievēro šīs regulas noteikumus; (b)var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (piegāde no vairākiem avotiem); (c)paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kurš(-i) piedāvā visizdevīgāko cenu. 19. pants

Garantiju fonds Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus. IV NODAĻA

CITAS SAVIENĪBAS FINANSĒJUMA FORMAS 20. pants

Atbilstības nosacījumi attiecībā uz iepirkumu un godalgām Ja tas ir nepieciešams Savienības un tās dalībvalstu būtisko drošības interešu aizsardzībai, Komisija nosaka vajadzīgos atbilstības nosacījumus, kas piemērojami iepirkumam vai godalgām, ko finansē fonds. Šajā nolūkā īpaši ņem vērā prasību, ka saņēmējiem jāveic uzņēmējdarbība Savienībā vai asociētajās valstīs, ka tiem jābūt paudušiem apņemšanos īstenot attiecīgos pasākumus Savienībā un ka tos nedrīkst faktiski kontrolēt neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Minētos nosacījumus iekļauj dokumentos, kas attiecas uz iepirkumu vai godalgu atkarībā no tā, kurš piemērojams, un tie ir piemērojami visā izrietošā līguma dzīves ciklā. 21. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo fondu īsteno atbilstoši [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļai. II SADAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI,

KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ PĒTNIECĪBU 22. pants

Īpašumtiesības uz rezultātiem 1.Darbību rezultāti pieder saņēmējiem, kuri tos radījuši. Ja tiesību subjekti kopīgi rada rezultātus un ja to attiecīgo ieguldījumu nav iespējams noskaidrot vai ja nav iespējams nošķirt šādus kopīgus rezultātus, tiesību subjektiem ir kopīgas īpašumtiesības uz rezultātiem. 2.Ja Savienības palīdzība tiek sniegta publiskā iepirkuma veidā, rezultāti pieder Savienībai. Dalībvalstīm un asociētajām valstīm ir tiesības pēc to skaidra pieprasījuma bez maksas piekļūt rezultātiem. 3.Ja tas ir pamatoti, dotācijas nolīgumā var paredzēt, ka darbību rezultāti, kuras saņem atbalstu no fonda, nedrīkst būt pakļauti tiešai vai netiešai kontrolei vai ierobežojumam, ko īsteno ar viena vai vairāku tiesību subjektu starpniecību, tostarp attiecībā uz tehnoloģijas nodošanu, ko īsteno neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts. 4.Ja tas ir pamatoti, dotācijas nolīgumā nosaka Komisijas tiesības tikt informētai un izteikt iebildumus gadījumā, kad notiek īpašumtiesību uz rezultātiem nodošana vai licences attiecībā uz rezultātiem piešķiršana neasociētajai trešai valstij vai neasociētās trešās valsts subjektam. Šāda nodošana nav pretrunā Savienības un tās dalībvalstu aizsardzības un drošības interesēm vai šīs regulas mērķiem, kas izklāstīti 3. pantā. 5.Dalībvalstu un asociēto valstu iestādēm ir tiesības piekļūt īpašajam ziņojumam par projektu, kas saņēmis Savienības finansējumu. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez autoratlīdzības, un Komisija tās nodod dalībvalstīm un asociētajām valstīm, pirms tam pārliecinoties, ka ir ieviesti attiecīgi konfidencialitātes pienākumi. 6.Dalībvalstu un asociēto valstu iestādes izmanto īpašo ziņojumu vienīgi tādām vajadzībām, kas saistītas ar izmantošanu to bruņotajos spēkos vai drošības vai izlūkošanas spēkos vai šādu spēku vajadzībām, tostarp saistībā ar to sadarbības programmām. Šāda izmantošana cita starpā ietver pētījumus, izvērtēšanu, novērtēšanu, pētniecību, konstruēšanu, izstrādi, izgatavošanu, uzlabošanu, pārveidošanu, tehnisko apkopi, remontu, atjaunošanu un ražojumu atzīšanu un sertificēšanu, ekspluatāciju, apmācību, iznīcināšanu un citus konstruktīvus pakalpojumus un ražojumu izmantošanu, kā arī tehnisko prasību novērtēšanu un izstrādi iepirkumam. 7.Finansējuma saņēmēji piešķir Savienības iestādēm, struktūrām vai aģentūrām tiesības bez autoratlīdzības piekļūt rezultātiem pienācīgi pamatota mērķa vajadzībām, proti, lai izstrādātu, īstenotu un pārraudzītu Savienības politiku vai programmas. Šādas piekļuves tiesības ir ierobežotas līdz nekomerciālai un ar konkurenci nesaistītai izmantošanai. 8.Lai nodrošinātu rezultātu maksimālu izmantošanu un novērstu netaisnīgu priekšrocību radīšanu, attiecībā uz iepirkumu pirmskomercializācijas posmā dotācijas nolīgumos un līgumos paredz īpašus noteikumus par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām un licencēšanu. Līgumslēdzējām iestādēm ir vismaz tiesības bez autoratlīdzības piekļūt rezultātiem izmantošanai savām vajadzībām un tiesības piešķirt vai pieprasīt, lai saņēmēji piešķir neekskluzīvas licences trešām personām rezultātu izmantošanai ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, bez tiesībām piešķirt apakšlicences. Visām dalībvalstīm un asociētajām valstīm ir tiesības bez autoratlīdzības piekļūt īpašajam ziņojumam. Ja līgumslēdzējs neveic rezultātu komerciālu izmantošanu noteiktā termiņā pēc iepirkuma pirmskomercializācijas posmā, kā noteikts līgumā, tas visas īpašumtiesības uz rezultātiem nodod tālāk līgumslēdzējām iestādēm. III SADAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI,

KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ IZSTRĀDI 23. pants

Papildu atbilstības kritēriji 1.Ja piemērojams, konsorcijs apliecina, ka attiecināmās darbības pārējās izmaksas, kas netiek segtas no Savienības atbalsta, tiks segtas no citiem finansējuma līdzekļiem, piemēram, dalībvalstu un/vai asociēto valstu iemaksām vai citiem tiesību subjektu līdzfinansējuma veidiem. 2.Ja tas ir saistīts ar darbībām, kas minētas 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā, darbību balsta uz saskaņotām spēju prasībām, par kurām kopīgi vienojušās attiecīgās dalībvalstis un/vai asociētās valstis. 3.Attiecībā uz darbībām, kas minētas 11. panta 3. punkta e)–h) apakšpunktā, konsorcijs ar valsts iestāžu izdotiem dokumentiem apliecina, ka: (a)vismaz divas dalībvalstis un/vai asociētās valstis ir apņēmušās koordinēti iegādāt gatavo ražojumu vai izmantot tehnoloģiju, tostarp rīkojot kopīgu iepirkumu; (b)darbība ir balstīta uz kopīgām tehniskajām specifikācijām, par kurām kopīgi vienojušās dalībvalstis un/vai asociētās valstis, kas līdzfinansē darbību. 24. pants

Papildu piešķiršanas kritēriji

Papildus 13. pantā minētajiem piešķiršanas kritērijiem darba programmā var arī ņemt vērā: (a)ieguldījumu efektivitātes palielināšanā visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklā, tostarp izmaksu lietderības un sinerģijas potenciāla palielināšanā iepirkuma un tehniskās apkopes procesā un iznīcināšanas procesos; (b)sadarbības līmeni starp dalībvalstīm attiecināmajā darbībā. 25. pants

Īpašumtiesības uz rezultātiem 1.Savienībai nepieder ražojumi vai tehnoloģijas, kas tiek radīti, īstenojot izstrādes darbības, un Savienībai nav intelektuālā īpašuma tiesību attiecībā uz darbību rezultātiem. 2.Tādu darbību rezultāti, kas saņem atbalstu no fonda, nav pakļauti neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu īstenotai kontrolei vai ierobežojumiem, ko īsteno tieši vai netieši ar viena vai vairāku tiesību subjektu starpniecību, tostarp attiecībā uz tehnoloģijas nodošanu. 3.Attiecībā uz saņēmēju radītiem rezultātiem Komisiju informē par ikvienu īpašumtiesību nodošanas gadījumu vai licences piešķiršanu neasociētajām trešām valstīm. Šāda īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana nav pretrunā Savienības un tās dalībvalstu aizsardzības un drošības interesēm vai šīs regulas mērķiem, kas noteikti 3. pantā; pretējā gadījumā atbilstoši fondam piešķirtais finansējums būs jāatmaksā. 4.Atkāpjoties no 1. punkta, ja Savienības palīdzību sniedz publiskā iepirkuma veidā, rezultāti pieder Savienībai, un dalībvalstīm un/vai asociētajām valstīm ir tiesības pēc to rakstiska pieprasījuma bez maksas saņemt neekskluzīvu licenci rezultātu izmantošanai. 26. pants

Projekta vadītāja informēšana Ja dalībvalstis un asociētās valstis ieceļ projekta vadītāju, Komisija veic maksājumu saņēmējiem pēc projekta vadītāja informēšanas. IV SADAĻA

PĀRVALDĪBA, PĀRRAUDZĪBA,

IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE 27. pants

Darba programmas 1.Fondu īsteno ar gada vai daudzgadu darba programmām, kas izstrādātas saskaņā ar Finanšu regulas [110.] pantu. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. 2.Komisija pieņem darba programmas, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 28. panta 2. punktā. 28. pants

Komiteja 1.Komisijai palīdz komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. Eiropas Aizsardzības aģentūru uzaicina par novērotāju, lai tā izteiktu savu viedokli un sniegtu ekspertu atzinumus. Arī Eiropas Ārējās darbības dienestu uzaicina palīdzēt. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 29. pants

Neatkarīgi eksperti 1.Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri palīdz priekšlikumu izvērtēšanā atbilstoši Finanšu regulas [237.] pantam. Tā var arī iecelt neatkarīgus ekspertus, kuri konsultē vai sniedz palīdzību saistībā ar veikto darbību īstenošanas pārraudzību.

2.Neatkarīgie eksperti ir Savienības pilsoņi, kurus nosaka un atlasa, pamatojoties uz uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību, kas adresēti attiecīgām organizācijām, piemēram, aizsardzības ministrijām un pakārtotām aģentūrām, pētniecības institūtiem, universitātēm, uzņēmumu asociācijām vai uzņēmumiem aizsardzības nozarē, lai izveidotu ekspertu sarakstu. Atkāpjoties no Finanšu regulas [237.] panta, minēto sarakstu nepublisko. 3.Neatkarīgiem ekspertiem ir arī attiecīga drošības pielaide, ko izdevusi dalībvalsts. 4.Šīs regulas 28. pantā minēto komiteju reizi gadā informē par ekspertu sarakstu. 5.Neatkarīgus ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju, pieredzes un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem. 30. pants

Noteikumu par klasificētu informāciju piemērošana 1.Šīs regulas piemērošanas jomā: (a)katra dalībvalsts vai asociētā valsts nodrošina, ka tās valsts drošības noteikumi nodrošina vismaz tāda paša līmeņa Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzību kā drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2013/488/ES pielikumos; (b)dalībvalstis un asociētās valstis nekavējoties informē Komisiju par a) punktā minētajiem valsts drošības noteikumiem; (c)fiziskās personas, kuras uzturas neasociētajās trešās valstīs, un juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību neasociētajās trešās valstīs, var strādāt ar klasificētu Eiropas Savienības informāciju saistībā ar programmu vienīgi tad, ja tām minētajās valstīs piemēro drošības noteikumus, kuri nodrošina vismaz tāda paša līmeņa aizsardzību kā Komisijas drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2013/488/ES pielikumos. Līdzvērtību drošības noteikumiem, kurus piemēro trešā valstī vai starptautiskā organizācijā, nosaka informācijas drošības nolīgumā (tostarp, ja piemērojams, industriālās drošības lietās), ko Savienība noslēdz ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju saskaņā ar LESD 218. pantā paredzēto procedūru un ņemot vērā Lēmuma 2013/488/ES 13. pantu; (d)neskarot Lēmuma 2013/488/ES 13. pantu un noteikumus, ar ko reglamentē industriālās drošības jomu, kā norādīts Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444, fiziskām personām vai juridiskām personām, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām var piešķirt piekļuvi klasificētai Eiropas Savienības informācijai, ja tas, izskatot katru gadījumu atsevišķi, tiek uzskatīts par vajadzīgu un atbilst šādas informācijas būtībai un saturam, saņēmēja nepieciešamībai zināt un priekšrocības pakāpei, kāda no informācijas nodošanas ir Savienībai. 2.Ja darbības ir saistītas ar klasificētu informāciju vai ja šāda informācija tajās ir nepieciešama un/vai iekļauta, attiecīgā finansējuma struktūra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus/piedāvājumus dokumentācijā precizē pasākumus un prasības, kas nepieciešami šādas informācijas drošības garantēšanai vajadzīgajā līmenī. 3.Komisija izveido elektronisku apmaiņas sistēmu, lai atvieglotu sensitīvas informācijas apmaiņu starp Komisiju, informācijas saņēmējiem un, ja piemērojams, dalībvalstīm. 31. pants

Pārraudzība un ziņošana 1.Regulas pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par fonda virzību ceļā uz 3. pantā noteiktā vispārīgā mērķa un konkrēto mērķu sasniegšanu. 2.Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par fonda panākumiem virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 36. pantu attiecībā uz pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi. 3.Komisija regulāri pārrauga fonda īstenošanu un ik gadu ziņo par panākto progresu. Šajā nolūkā Komisija ievieš nepieciešamos pārraudzības pasākumus. 4.Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka fonda īstenošanas un rezultātu pārraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem piemēro samērīgas ziņošanas prasības. 32. pants

Fonda izvērtēšana 1.Izvērtēšanu veic pietiekami savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.Fonda starpposma izvērtēšanu veic, tiklīdz par fonda īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš fonda īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējuma ziņojumā jo īpaši iekļauj novērtējumu par fonda pārvaldību, īstenošanas likmēm, projekta līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas rezultātiem, tostarp MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību iesaisti un to pārrobežu dalības pakāpi, un finansējumu, kas piešķirts saskaņā ar Finanšu regulas [195.] pantu līdz 2024. gada 31. jūlijam. Komisija var iesniegt priekšlikumus par jebkādiem atbilstošiem grozījumiem šajā regulā. 3.Īstenošanas laikposma beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 2031. gada 31. decembra Komisija veic fonda īstenošanas galīgo izvērtēšanu. Galīgā izvērtējuma ziņojumā iekļauj īstenošanas rezultātus un, ciktāl iespējams, fonda ietekmes laikposmu. Ziņojumā, pamatojoties uz attiecīgām apspriedēm ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm un galvenajām ieinteresētajām personām, īpaši izvērtē progresu 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanā. Tajā arī analizē cita starpā MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalību fonda ietvaros īstenotos projektos, kā arī MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību integrāciju globālajā vērtības veidošanas ķēdē. Izvērtējumā arī iekļauj informāciju par saņēmēju izcelsmes valstīm un, ja iespējams, radīto intelektuālā īpašuma tiesību sadalījumu. 4.Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. 33. pants

Revīzijas Saskaņā ar Finanšu regulas [127.] pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu. Eiropas revīzijas palāta pārbauda visu Savienības ieņēmumu un izdevumu kontus saskaņā ar LESD 287. pantu. 34. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība Ja trešā valsts fondā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). 35. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte 1.Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. 2.Saistībā ar fondu, tā darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Fondam piešķirtie resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. V SADAĻA

DELEĢĒTI AKTI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 36. pants

Deleģēti akti 1.Pilnvaras pieņemt 31. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 2.Eiropas Parlaments vai P