Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Paziņojumam par Eiropas ostu politiku - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 616 final} {SEC(2007) 1339} /* SEC/2007/1340 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.10.2007 SEC(2007) 1340 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Paziņojumam par Eiropas ostu politiku Ietekmes novērtējuma kopsavilkums{COM(2007) 616 final}{SEC(2007) 1339} Vadošais ĢD : TREN Citi iesaistītie dienesti : SG, SJ, ENV, ENTR, MARKT, COMP, SANCO, TAXUD, FISH, TRADE Programmas plāns vai darba programma : 2007/TREN/004 1 . IEDAļA: PROCESUāLIE JAUTāJUMI UN KONSULTāCIJAS AR IESAISTīTAJāM PERSONāM 1.1. Pamatojums un apspriešanās Paziņojums par Eiropas ostu politiku ir daļa no Komisijas tiesību aktiem un darba programmas 2007. gadam — CLWP 2007, SEC (2006) 629 galīgā redakcija un prioritārā iniciatīva Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta (TREN) darba programmā 2007/TREN/004. Pēc priekšlikuma atsaukšanas Direktīvai par piekļuvi ostu pakalpojumiem COM (2004) 654 EK priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot sāka apspriešanos ar interesentiem. Enerģētikas un transporta ĢD (TREN) organizēja sešus seminārus par ostu jautājumiem. Dalībniekus izraudzījās attiecīgās Eiropas asociācijas. Katram semināram Enerģētikas un transporta ĢD izstrādāja diskusiju dokumentu. No daudzām asociācijām tika saņemtas atsauksmes rakstveidā. Līdztekus šiem semināriem ar dalībvalstu ostu speciālisti tikās ar Enerģētikas un transporta ĢD . 1.2. Sākotnēji apspriešanā konstatētais - Ostu organizatoriskā struktūra: visdažādākie ostu pārvaldības modeļi. - Ostu finansējums: liela pieeju dažādība attiecībā uz ostu finansēšanu dalībvalstīs. - Jaudas trūkums pieaugošā kravu apjoma dēļ, grūtības modernizēt termināļus, neoptimāls ostu jaudu izvietojums. Nepieciešami vienādi noteikumi piekļuvei ostu zemei un pakalpojumiem. - Ārējā ietekme: nepieciešams līdzsvars starp ekonomikas izaugsmi un vides aizsardzību. - Sociālie jautājumi: nepieciešama labāka apmācība, arodveselības un darba drošības pastiprināšana, elastīgāki nodarbinātības modeļi un sociālais dialogs. - Ostu publiskais tēls: sabiedrība ostas pilnībā nenovērtē. 2. IEDAļA: PROBLēMAS DEFINēšANA Eiropas ostas saskaras ar daudz un dažādiem risināmiem jautājumiem. Jūras transpoera apjoma pieauguma apmierināšanai nepieciešamas ostu iekārtas. Konteinerpārvadājumi ir visstraujāk augošā jūras transporta nozare. Palielinās kuģu izmērs. Ostu paplašināšanās nav notikusi vienlaikus ar pieaugošo pieprasījumu pēc jaudu palielināšanas. Neskatoties uz decentralizāciju un pieaugušo finansiālo autonomiju, dalībvalstīs ir atšķirīga pieeja ostu finansēšanai: pastāv atšķirīgi finanšu autonomijas līmeņi un valsts finansēšanas nosacījumi; nav tarifu noteikšanas pārskatāmības. Ar darbavietām saistītie jautājumi ietver: arodveselības un darba drošības noteikumus, augsta līmeņa apmācības nodrošināšanu, elastīgākus nodarbinātības modeļus un sociālo dialogu. Ostas konkurē ar piegādes ķēdēm. Konkurencei ir divi aspekti: konkurence ostas iekšienē, kas saistīta ar ostas pakalpojumiem, un starpostu konkurence starp ostām vienā tirgus segmentā. Vides tiesību akti nodrošina ostu ilgtspējību. Vides pārvaldībā vērojams progress, bet vides ierobežojumi uz ostu projektiem ir sarežģījuši veicamās procedūras. Ostu nozīme bieži vien netiek pietiekami novērtēta. Vairāk apzinās to tiešos labumus, bet mazāk — netiešos. ES tiesības rīkoties EK Līguma 211. pants dod tiesības Komisijai kā Līguma sargam nodrošināt, ka Līguma nosacījumi un pasākumi, kurus saskaņā ar to īsteno iestādes, tiek piemēroti, un formulēt ieteikumus vai sniegt atzinumus par jautājumiem, kuri apskatīti Līgumā, ja Komisija to uzskata par nepieciešamu. Attiecībā uz ostu politiku Komisija tās tiesības rīkoties pamato uz šādām EK Līguma sadaļām: EK Līguma III sadaļa (39. pants un turpmākie) (brīva personu, pakalpojumu un kapitāla aprite). EK Līguma V sadaļa (70. pants un turpmākie) (kopējā transporta politika). EK Līguma VI sadaļa (81. pants un turpmākie) (cita starpā, kopējie konkurences noteikumi). Saskaņā ar subsidiaritātes principu — EK Līguma 5. pants — dalībvalstu, sociālo partneru un iesaistīto pušu pārziņā ir atstātas šādas politikas jomas: - teritoriālā plānošana; - sociālais dialogs; - ostu tēls. 3. IEDAļA: MĒRĶI 1) nodrošināt ostu jaudu pietiekamu pieejamību, lai apkalpotu pieaugošo satiksmi; 2) veicināt lielāku piekļuves brīvību jaunajiem ostu pakalpojumu sniedzējiem; 3) veicināt godīgu konkurenci ostās un starp tām; 4) veicināt elastīgākus nodarbinātības modeļus un sociālo dialogu; 5) paaugstināt ostās vides pārvaldības līmeni un panākt labāku līdzsvaru starp vides aizsardzību un ekonomisko izaugsmi. 4. IEDAļA: POLITIKAS VARIANTI, VARIANTU IZVēRTēJUMS, VARIANTU SALīDZINāJUMS, VARIANTA IZVēLE, SECINāJUMI Daži varianti ir alternatīvi, citi ir papildinoši vai secīgi. Par dažiem variantiem ir vienprātība, pārējie ir pretrunīgi. Daži varianti ir attīstīti divos iepriekšējos direktīvas priekšlikumos, vēl citiem nepieciešama rūpīgāka izpēte. Daži varianti sekmē ilgtermiņa mērķu sasniegšanu; citi rada īstermiņa uzlabojumus ostu sistēmā. 1. KONCESIJAS TERMINāļIEM OSTāS Ostas administrācija var izvēlēties tiešās darbības terminālī vai uzticēt darbību trešai personai. Daudzās dalībvalstīs otrais variants tiek īstenots uz koncesijas pamata ostas teritorijā uz konkrētu laika periodu. Koncesionāra izvēle tiek veikta, izsludinot konkursu vai uz citiem saprātīgiem nosacījumiem. Likumdošanas variantā termināļa operatorus izraugās konkursā, palielinās līgumu administrēšanas un regulēšanas izmaksas, pieaug tiesāšanās gadījumu skaits, optimālāka ostas jaudas izmantošana, īsāki amortizācijas periodi investīcijām. Konkursu izsludināšana ir saistīta ar izmaksām. Ieguvums ietver ātrāku kravu apstrādi, īsākus kuģu aprites laikus, mazāku ar kravu saistītu dīkstāvi, zemākas darbības izmaksas, pārskatāmas iepirkuma procedūras, zemāku maksu par kravu apstrādi, vairāk investīciju un pozitīvu ekonomisko ietekmi. Pieredze ar agrāk izteiktiem priekšlikumiem norāda, ka likumdošanas variantu nevar izvēlēties. Labākus rezultātus iespējams sasniegt, izmantojot nesaistošas tiesību normas. Komisijas dienestiem jāpaskaidro, kā esošos tiesību aktus, Eiropas Tiesas jurisprudenci un Komisijas paziņojumus piemēro ostu koncesijās. 2. DARBS OSTāS Stividoru pakalpojumu sniegšana ES ir ļoti dažāda. Apskatāmais jautājums ir ostu kopfondi, t.i., vienības, kas nodrošina termināļu uzņēmējus ar strādniekiem. Likumdošanas variantā obligāto darba kopfondu atcelšanas vai mainīšanas galvenās izmaksas ir kompensācijas maksājumi, no darba atlaisto strādājošo ienākumu zaudējums, izmaksas, kas saistītas ar darba nodošanu individuālo darba devēju rokās, mazāk kvalificēta darbaspēka izmantošana un arodbiedrību ietekmes samazināšanās. Pretestība šim priekšlikumam varētu novest pie streika rīkošanas. Pastāvīgam darbaspēkam darba izmaksas var paaugstināties. Galvenie ieguvumi ir augstāks darba ražīgums, nodarbinātības regularitāte, darbaspēka elastīgāka izmantošana, ciešāka savstarpējā saistība starp apmaksātajām un nostrādātajām stundām un mazāk dīkstāvju. Pieredze ar agrāk izteiktiem priekšlikumiem norāda, ka likumdošanas variantu nevar izvēlēties. Daudz ko var sasniegt, izmantojot nesaistošas tiesību normas, piemēram, analizējot kopfonda darbinieku izmantošanas un Līguma savietojamību. Apspriešanās procesā izveidojās sociālais dialogs. Tas var palīdzēt uzlabot darba ražīgumu, padarīt ostas pievilcīgākas klientiem, veicināt jūras transporta nozares attīstību un vairāk un labāku darbavietu veidošanu. Patlaban nav īpašu Kopienas noteikumu par ostu darbinieku apmācību. Apmācība ir īpaši svarīga drošai un efektīvai ostu darbībai. Šajā aspektā varētu apsvērt likumdošanas variantu. Pastāv vispārēji Kopienas noteikumi par strādājošo arodveselību un darba drošību. Šo noteikumu ievērošana ir īpaši svarīga, tāpēc tā jāuzrauga. Komisijas dienesti plāno veicināt Eiropas sociālā dialoga komisiju izveidi ostās, ieteikt savstarpēji pieņemamu ostu darbinieku apmācību struktūru un cieši uzraudzīt Komisijas arodveselības un darba drošības noteikumu piemērošanu ostās. 3. TEHNISKIE UN NAVIGāCIJAS PAKALPOJUMI TEHNI skie un navigācijas pakalpojumi ir velkoņu, loču pakalpojumi un pietauvošana. 3.1. Loču pakalpojumi ES pasākuma ietekme uz loču pakalpojumiem ir pārāk maza, lai attaisnotos tās izvērtējums. Ir tikai nedaudzi komercuzņēmumi, kas piedāvā loču pakalpojumus, tādējādi, visticamāk loču pakalpojumi arī turpmāk paliks strikti reglamentēti, un vairums ostas drošības apsvērumu dēļ nemainīs esošo kārtību. Pieredze ar agrāk izteiktiem priekšlikumiem norāda, ka likumdošanu nevar izvēlēties. Ir jāapsver variants ar nesaistošām tiesību normām, kas interpretē Līguma noteikumu piemērošanu šajā jomā. 3.2. Velkoņi Likumdošanas varianta direktīva var ietekmēt ne tikai piedāvājumu konkursu izmaksas, bet arī tirgus struktūru, samazinot uzņēmumu skaitu. Papildu uzņēmēju ienākšanas rezultātā zustu apjomradītie ietaupījumi. Lielie velkoņu uzņēmēji iegūtu no likumdošanas varianta un paplašinātu savas darbības uz mazo uzņēmēju rēķina, līdz ar to rastos sociālās izmaksas. Ieguvums būtu zemākas izmaksas, novatoriska pieeja un pakalpojumu kvalitātes uzlabošana. Likumdošanas variants varētu pazemināt cenas, bet radītu esošajiem uzņēmējiem un jaunpienācējiem papildu izmaksas. Tādu pašu labumu varētu gūt no interpretējošo nesaistošo tiesību normu varianta. 3.3. Pietauvošana Izvēloties likumdošanas variantu, piedāvājumu izmaksas iespējams būs zemas. Papildu uzņēmēju iesaistīšanās ietekmēs darba intensitāti palielinot dīkstāvi, un līdz ar to samazināsies pakalpojumu kvalitāte un drošība. Konkurenci radīs kuģi, kas paši tauvojas. Palielinātas konkurences galvenais ieguvums ir zemākas cenas. Likumdošanas variants nešķiet vēlams; tikpat lielu labumu dos variants ar izskaidrojošām, nesaistošām tiesību normām. 3.4. Secinājums Komisijas dienestiem jāpaskaidro, kā esošos tiesību aktus, Eiropas Tiesas jurisprudenci un Komisijas paziņojumus piemēro tehniskajiem un navigācijas pakalpojumiem. 4. VIDES JAUTāJUMI Ostas var atrasties vietās, kuras aizsargā vides tiesību aktu nosacījumi; līdz ar to ir nepieciešama labāka ostu celtniecības procesa plānošana. Ja tas netiek ņemts vērā, iespējama projektu aizkavēšana vai pat pilnīga apturēšana. Vides standartu izpildīšanas izmaksas ir atkarīgas no atbilstības līmeņa un ostas lieluma. Lielai ostai var būt nepieciešams budžets līdz pat vienam miljonam euro gadā. Sertifikācijas rezultātā labāk tiek aizsargāta vide un vidējā/ilgtermiņā ietaupījumi pārsniedz sertifikācijas izmaksas. Daži interesenti apgalvoja, ka vides tiesību aktos ir nenoteiktība un valstu likumos tā transponēta atšķirīgi. Tiesību aktu interpretācija varētu uzlabot vides pārvaldību. Šāds nesaistošu tiesību normu risinājums ir labākā izvēle progresa sasniegšanai vides standartu jomā un padomu piedāvāšanā ostu institūcijām par likumdošanas interpretēšanu. Komisijas dienesti iesaka pieņemt vadlīnijas par Kopienas vides tiesību aktu piemērošanu ostu attīstībā. 5. TERITORIāLā PLāNOšANA TRANSPORT a plūsmas cauri ES var izrādīties neracionālas. Kravas bieži transportē galaizmantotājiem ar atotransportu no attālām ostām, lai gan arī tuvumā ir citas ostas. Ir jāaprēķina izmaksas, kas saistās ar šobrīd iecienītākajiem jūras ceļiem no Tālajiem Austrumiem uz Ziemeļeiropas ostām un kā alternatīva — transportēšana uz Vidusjūras ostām, kas atrodas tuvāk preču nosūtīšanas galamērķim. Ir jāatrod alternatīvi preču transportēšanas scenāriji ar zemākām transportēšanas, ārējām un ar laiku saistītām izmaksām nekā tas ir pašlaik. Šim nolūkam, attīstot lielākās ostas, nepieciešams veikt padziļinātu ietekmes izvērtējumu. Lai novērstu neefektivitāti iekšzemes savienojumos, būs nepieciešamas ievērojamas infrastruktūras investīcijas. Komisijas dienesti šajā līmenī iesaka izvēlēties alternatīvu „nedarīt neko” un uzticēt šā jautājumu risināšanu valstu un reģionālajām institūcijām. TEN-T 2010 vidusposma pārskatā par Eiropas transporta tīklu tiks izvērtēta ostu saikne ar iekšzemi un to ietekme uz satiksmes plūsmu. 6. FINANšU AUTONOMIJA, PāRSKATāMīBA UN TARIFI 6.1. Finanšu autonomija un tarifi Komisijas dienesti iesaka izvēlēties alternatīvu „nedarīt neko” un atstāt šo jautājumu valstu kompetento iestāžu ziņā, bet uzskata, ka nepieciešama lielāka skaidrība par ostu tarifu veidošanos, un jābūt lielākai pārskatāmībai attiecībā uz to saistību ar izmaksām. 6.2. Pārskatāmība Likumdošanas alternatīvā to ostu skaits, kuras ietekmēs izmaiņas, ja Direktīvas Nr. 20006/111 darbību attiecinās arī uz ostām, kuru apgrozījums ir ≥ 20 milj. euro, bet < 40 milj. euro, tad tiktu nomainīti uz 42 milj. euro, un ostas ar apgrozījumu < 20 milj. euro, būtu 260. Direktīvu jau tagad piemēro ostām, kuru apgrozījums ir ≥ 40 milj. euro, līdz ar to izmaiņas direktīvas piemērošanā tās neietekmēs. Pārskatāmība valsts finanšu plūsmā un cenu noteikšanas sistēmā Kopienas ostu nozarē ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgus spēles noteikumus starp ostām. Tas ir galvenais nosacījums valsts atbalsta nosacījumu piemērošanai. Uzskaites sistēmas pārskatāmība nozīmē ostu nodevu pārskatāmību. Komisijas dienesti iesaka izvēlēties likumdošanas alternatīvu, lai izveidotu vienlīdzīgus spēles noteikumus visām ostām. Attiecībā uz valsts finansējumu starp ostām ir jābūt vienlīdzīgiem spēles noteikumiem. Komisija vadīsies arī pēc nesaistošām tiesību normām un pieņems pamatnostādnes par valsts atbalstu ostām. 7. OSTU TēLS Ostām bieži vien ir nepietiekami labs tēls sabiedrības acīs. Spodrināt Eiropas ostu tēlu galvenokārt ir pašu ostu, reģionu un dalībvalstu uzdevums. Komisijas dienesti pārbaudīs sadarbību, jo īpaši attiecībā uz vides un drošības aspektiem . 5. IEDAļA: MēRķU UN IETEKMJU KOPSAVILKUMS, SAGLABāTIE VARIANTI UN ES PIEVIENOTā VēRTīBA 5.1. Kopsavilkuma tabula Mērķi un ietekme | 1. variants | 2. variants | 3. variants | Varianta raksturojums | Nedarīt neko | Likumdošanas variants | Nesaistošas tiesību normas | Ietekme uz jaunās tirgus pieejamības politikas mērķiem | Koncesijas | - | + | ++ | Darbs ostās | - | 0 | ++ | Tehniskie navigācijas pakalpojumi | - | + | + | Ekonomiskie aspekti | Vides aspekti | -- | + | ++ | Teritoriālā plānošana | 0 | n/a | + | Finanšu pārskatāmība, autonomija un tarifi | -- | ++ | ++ | Ietekme uz citām attiecīgām Kopienas politikām | Vide | - | + | ++ | Sociālie jautājumi | - | + | ++ | ++ = ievērojami pozitīva ietekme + = nedaudz pozitīva ietekme 0 = ne pozitīva, ne negatīva ietekme/neatšķiras no pašreizējās situācijas/šobrīd nav skaidrs − = nedaudz negatīva ietekme −− = ievērojami negatīva ietekme n/a = nepiemēro 5.2. Ieteiktie varianti 1. Esošo tiesību aktu, jurisprudences un Paziņojuma interpretēšana attiecībā uz to piemērošanu ostu koncesijās un tehniskajos un navigācijas pakalpojumos. 2. Veicināt sociālo dialogu ostās. Ieteikt savstarpēji pieņemamu ostās strādājošo apmācības struktūru. Uzraudzīt arodveselības un darba drošības noteikumu ievērošanu ostās. 3. Piemērot Direktīvu 2006/111 visām ostām. 4. Pamatnostādnes par vides tiesību aktu interpretēšanu. 5. Novērtēt ostu sauszemes savienojumus un to ietekmi uz satiksmes plūsmām. 6. Izpētīt ostu tēla veicināšanas iespējas. 5.3. ES pievienotā vērtība Paziņojums iesaka izmantot integrētu pieeju to uzdevumu risināšanai, ar kuriem sastopas ES ostas. 6. IEDAļA: UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Paziņojums nosaka rīcību ES līmenī, plānojot saskaņotu pasākumu kopumu dažādām politikas jomām. Viens risinājums nav piemērojams visiem ar ostu darbību saistītiem jautājumiem. Risinājums ir pasākumu kopums. 7. IEDAļA: UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Paziņojums par Eiropas ostu politiku īsumā izklāstīs Komisijas rīcību laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam attiecībā uz dažādām ar ostu saistītas politikas darbības sfērām.[pic][pic][pic]