LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2004.7.14 
KOM(2004) 486 gal īgais 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD) I sējums 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direkt īvu 
2000/12/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un Padomes 1993. gada 
15. marta Direkt īvu 93/6/EK par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapitāla 
pietiekam ību 
(iesniegusi Komisija) 
  
{SEC(2004) 921} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. VISP ĀRĪGAS  PIEZĪMES 
ES vienotais finanšu tirgus ir b ūtisks faktors Eiropas konkur ētspējas veicin āšanā un 
uzņēmumu kapit āla izmaksu samazin āšanā. Finanšu pakalpojumu r īcības plānā 2004. gadam 
iekļauts priekšlikums direkt īvai par jauniem kapit āla pietiekam ības noteikumiem 
kredītiestādēm un ieguld ījumu sabiedr ībām atbilstoši B āzeles Banku uzraudz ības komitejas 
G-10 līmenī sasniegtajam1. 
Ar G-10 valstu B āzeles Banku uzraudz ības komitejas nol īgumu par t ā saukto B āzeles 
vienošanos 1998. gad ā (Bāzele I) tika pan ākts, ka vair āk nekā 100 valst īs tika pie ņemtas 
minimālās kapitāla prasības2. Tas notika aptuveni vien ā laikā ar ES galveno direkt īvu 
pieņemšanu ( 1989. gada 17. apr īļa Direktīva par pašu kapit ālu, 1989. gada 18. decembra 
Direktīva 89/647/EEK par maks ātspējas koeficientu , kas konsolid ētas Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2000. gada 20. marta Direkt īvā par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu ). 
Šajās direktīvā tika izskat īti kredītiestāžu riski, kas rodas no kred ītu piešķiršanas darb ībām. 
Direktīva 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu 
kapitāla pietiekam ību kredītrisku un tirgus riska noteikumus attiecin āja arī uz ieguld ījumu 
sabiedrībām.  
1) Nepieciešam ība uzlabot pras ības Eirop ā. 
Esošie noteikumi ir devuši noz īmīgu ieguld ījumu vienot ā tirgus un augstu uzraudz ības 
standartu izveidošan ā. Tomēr ir konstat ēti vairāki būtiski trūkumi. 
1. Aptuvens kred ītriska nov ērtējums  ir cēlonis tam, ka riska nov ērtējums ir ļoti neprec īzs un 
tam nevar uztic ēties. 
2. Kapitāla arbitr āžas joma:  jauninājumi tirg ū ļauj finanšu iest ādēm efektīvi maskēt 
neatbilstību starp iest ādes pašu kapit āla sadali daž ādiem riskiem un minim ālajām kapitāla 
prasībām.  
3. Netiek atz ītas efektīvas riska mazin āšanas metodes:  esošās direktīvas nenodrošina 
pienācīgā līmenī riska mazin āšanas metožu atz īšanu.  
4. Nepilnīgs risku uzskait ījums  esošajās direktīvās, nav min ēts arī operacion ālais risks, kuram 
netiek piem ērots kapitāla nodrošin ājums.  
5. Nav noteikta pras ība uzraudz ības iestādēm pārbaudīt kredītiestādes faktisko riska profilu , 
lai pārliecinātos, ka kred ītiestādes kapitāls ir pietiekams š ādam riska profilam. 
                                                 
1 B āzeles Banku uzraudz ības komiteju nodibin āja desmit valstu grupas (G-10) centr ālo banku vad ītāji. To 
veido banku uzraudz ības iestāžu pārstāvji no šādām valstīm: Amerikas Savienot ās Valstis, Apvienot ā 
Karaliste, Be ļģija, Francija, Jap āna, Itālija, Kanāda, Luksemburga, N īderlande, Sp ānija, Šveice, V ācija 
un Zviedrija. Eiropas Komisija kop ā ar Eiropas Centr ālo banku piedal ās tajā kā novērotājas. 
2 Kaut ar ī G-10 grupas industrializ ēto valstu iest ādes to paredz ēja piemērošanai starptautiski akt īvām 
bankām, 1988. gada vienošanos piem ēroja dažādām bankām visā pasaulē, neatkarīgi no to lieluma un 
darījumu sarežg ītības. 
 
LV 3   LV 6. Nav noteikta pras ība par uzraudz ības iestāžu sadarb ību: tā kā tirgū aizvien pieaug 
pārrobežu dar ījumu skaits, uzraudz ības iestādēm efektīvi jāsadarbojas p ārrobežu grupu 
uzraudzības jomā, lai atvieglotu regulat īvās sistēmas slogu. 
7. Netiek sniegta pietiekoša inform ācija par tirgu:  esošās direktīvas neveicina efekt īvu tirgus 
disciplīnu, kas tirgus dal ībniekiem sniegtu ticamu inform āciju un ļautu veikt pamatotus 
novērtējumus. 
8. Regulējošie noteikumi nav elast īgi: esošā ES sistēma nav pietiekami elast īga, lai savlaic īgi 
reaģētu uz straujaj ām izmaiņām finanšu tirgos un riska p ārvaldīšanas praks ē, kā arī ņemtu 
vērā tiesisko un uzraudz ības instrumentu uzlabojumus. 
Kas notiks, ja pašreiz ējā kārtība netiks main īta? 
Pastāv vienprātīgs uzskats, ka pašreiz ējo situāciju nav iesp ējams saglab āt. Saglab āsies 
neatbilstība starp kapit āla prasībām un riskiem, kas ierobežos uzraudz ības noteikumu 
efektivitāti un paaugstin ās riskus klientiem un finansi ālajai stabilit ātei. Riski, ko uz ņemas 
atsevišķas finanšu iest ādes, vēl aizvien neb ūs pilnīgi aptverti. Turkl āt netiks akt īvi atbalstītas 
vai atzītas jaunākās un efekt īvākas riska p ārvaldīšanas metodes, un finanšu pakalpojumu 
grupas, kas darbojas vair āk nekā vienā dalībvalstī arī turpmāk būs pakļautas nesam ērīgam 
slogam, ko veido daudzsl āņaini noteikumi un uzraudz ības iestādes. Visbeidzot, ES ar ī 
turpmāk nespēs pienācīgi izmantot turpm ākos jaunin ājumus, ņemot vērā to, ka ātri atjaunot 
ES reglament ējošos noteikumus ir sarež ģīti. Tā kā ir ierosin āta jaunā Bāzeles līguma 
īstenošana vis ā pasaulē, ES finanšu pakalpojumu nozare b ūs ievērojami neizdev īgākā situācijā 
nekā tās aizjūras konkurenti. 
2) Direkt īvas pieeja 
Komisijas 1998. gada Finanšu pakalpojumu r īcības plānā teikts, ka ES nepieciešami prec īzi, 
starptautiski saska ņoti un mūsdienīgi uzraudz ības standarti. Tiem sam ērīgi jānovērtē riska 
samazinājums, ko rada apst ākļi, kādos nosl ēgti riska dar ījumi, jo īpaši attiec ībā uz 
aizdevumiem pat ērētājiem un maziem un vid ējiem uzņēmumiem. Šos noteikumus j āpiemēro 
kredītiestādēm un ieguld ījumu sabiedr ībām (līdzvērtīgi konkurences apst ākļi), tomēr tiem 
jābūt samērīgiem un j āievēro ES finanšu iest āžu daudzveid ība.  
2. A PSPRIEDES UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
a) Apspriedes ar ieinteres ētajām person ām 
Komisija veic apspriedes ar ieinteres ētajām person ām kopš 1999. gada novembra. Tr īs 
apspriežu darba dokumenti tika public ēti 1999. gada 22. novembr ī, 2001. gada 5. febru ārī un 
2003. gada 1. j ūlijā. Visaptverošs un struktur ēts dialogs ar ieinteres ētajām person ām tika 
organizēts 2002. gada 18. novembr ī. Tika public ēti apspriežu darba dokumenti par īpašiem 
tehniskiem jaut ājumiem („nekustamais īpašums un segt ās obligācijas” 2003. gada 7. apr īlī; 
„paredzamie zaud ējumi un neparedzamie zaud ējumi” 2003. gada 26. novembr ī; „ieguldījumu 
fondi” 2004. gada 3. febru ārī). 
Atsauksmju sniedz ēji kopum ā atbalstīja projekta galvenos m ērķus. Tika atbalst īts uzlabots 
riska jūtīgums, kas rada liel āku finanšu stabilit āti, un tagad neatliekami nepieciešams 
atjaunināt noteikumus, lai rea ģētu uz būtiskiem uzlabojumiem riska apr ēķinu metod ēs un 
finanšu pakalpojumu p ārvaldībā un lai atspogu ļotu pieaugošo regul ēšanas un uzraudz ības 
 
LV 4   LV sarežģītību. Tika izteikts p ārliecinošs atbalsts Komisija s uzskatam, ka ES kapit āla sistēma 
jāpārskata tā, lai tā būtu saskan īga ar jauno starptautisko sist ēmu, taču paredzot atš ķirības, ja 
tās ir nepieciešamas ES īpatnību dēļ. 
Iestādes, kuru strukt ūra ir mazāk sarežģīta 
Tiek plaši un iev ērojami atbalst īta jauno noteikumu piem ērošana Eirop ā, piemērojot tos vis ām 
kredītiestādēm un ieguld ījumu pakalpojumu sniedz ējiem neatkar īgi no iest ādes juridisk ās 
būtības un sarež ģītības, lai izvair ītos no „otr ās šķiras” iestādēm, kas var ētu rasties, ja k ādām 
no iestādēm noteikumi netiktu piem ēroti. Tas atspogu ļo uzskatu, ka ierosin ātais regulējums ir 
labi izstrādāts plašai piem ērošanai.  
Jaunās direktīvas elastīgums  
Pastāvīgi tiek plaši atbalst īta ierosin ātā pieeja, kas nodrošina to, ka jaunais regul ējums spēj 
reaģēt uz tirgus un uzraudz ības inovācijām, lai uztur ētu optimāli efektīvu un konkur ētspējīgu 
ES finanšu pakalpojumu nozari. Ieinteres ētās personas atbalsta pieeju, kas direkt īvas pantos ir 
noteikti past āvīgi principi un m ērķi un piešķirts pilnvarojums prec īzāku tehnisko noteikumu 
izstrādei, kas ir izkl āstīti pielikumos. Pielikumu groz ījumu proced ūrai jānodrošina 
visaptverošas un efekt īvas apspriedes ar ieinteres ētajām personām. 
Ieguldījumu sabiedr ības 
Tika ieviestas b ūtiskas izmai ņas, lai nov ērstu bažas, ko izteikuši ieguld ījumu sabiedr ību 
nozares p ārstāvji par to, ka ieguld ījumu sabiedr ībām jāievēro tādas kapitāla prasības, ko tie 
uzskata par piem ērotākām kredītiestādēm. 
Sarežģītība 
Daži atsauksmju sniedz ēji izteica v ēlmi, lai teksts b ūtu vienkāršāks un satur ētu mazāk 
priekšrakstu. Komisija ir uzlabojusi teksta skaidr ību un lietot ājdraudzīgumu. Dokumenta 
uzbūve būs pievilc īga tām iestādēm, kas v ēlas piem ērot vienk āršus noteikumus vai 
pakāpeniski p āriet uz sarež ģītākiem kapit āla noteikumiem. Ierosin ātais jaunais regul ējums 
satur dažādas iespējas un pieejas, kur ām ir atšķirīga sarežģītības pakāpe.  
Kopš 1999. gada ir notikušas vair ākas apspriedes par konkr ētiem jautājumiem. Priekšlikum ā 
ņemtas vērā ļoti precīzās un lietder īgās atsauksmes, ko sniegušas ieinteres ētās personas, jo 
īpaši banku un ieguld ījumu sabiedr ību pārstāvji.  
b) Ietekmes nov ērtējums 
Tika izstr ādāts plašs ietekmes nov ērtējums, lai noskaidrotu, vai ir nepieciešama r īcība ES 
līmenī, un kādas darbības ir nepieciešamas. 
Bāzeles komiteja ir public ējusi kvantitat īvu ietekmes p ētījumu (QIS3), kur ā apskatītas 
kredītiestādes 40 valst īs, lai novērtētu jauno B āzeles priekšlikumu ietekmi uz banku minim ālā 
kapitāla prasībām. Komisija pal īdzēja paplašin āt šo pētījumu, lai attiecin ātu to uz ES valst īm, 
kas nav p ārstāvētas Bāzelē. Galvenais secin ājums ir t āds, ka jaunie noteikumi kopum ā 
samazinās kapitāla prasības ES kred ītiestādēm par aptuveni 5 %, sal īdzinot ar pašreiz ējo 
līmeni. Turkl āt dažādu pieeju rezult āti ir saskan īgi ar mērķiem, jo īpaši apvienojot kapit āla 
neitralitāti ar piem ērotiem stimuliem iest ādēm, kas p āriet uz sarež ģītākām pieejām. 
Visbeidzot, maz ākām iekšzemes kred ītiestādēm, kas izv ēlas vienk āršu pieeju, kapit āla 
nodrošinājums būs nedaudz samazin āts; lielākām starptautiski akt īvām kredītiestādēm, kas 
pieņem progres īvāku pieeju, kapit āla nodrošin ājums kopum ā būs nemainīgs; mazākām, toties 
specializētām kredītiestādēm un kred ītiestādēm ar sarež ģītāku strukt ūru, kuras pie ņem 
 
LV 5   LV progresīvāku pieeju, kapit āla prasības var b ūt ievērojami zem ākas nekā šobrīd. Jāuzsver, ka 
galvenais avots kapit āla prasību samazin ājumam ir „mazumtirdzniec ības” portfelis, kas 
galvenokārt sastāv no aizdevumiem maziem un vid ējiem uzņēmumiem (MVU), kuru summa 
nepārsniedz EUR 1 miljonu, un hipotek āriem aizdevumiem dz īvesvietai. Šo kapit āla prasību 
samazinājumu kred ītiestādēm galvenok ārt panāk ar jauno operacion ālā riska kapit āla 
nodrošinājumu. 
Turklāt pēc Barselonas Eiropadomes piepras ījuma Komisija pas ūtīja pētījumu par sek ām, ko 
izraisīs priekšlikuma projekts par jaunaj ām kapitāla prasībām kredītiestādēm un ieguld ījumu 
sabiedrībām ES3. PricewaterhouseCoopers  sagatavotaj ā gala ziņojumā ietekme ir nov ērtēta 
pozitīvi (kritika ir izteikta tikai div ās jomās – attiecībā uz ieguld ījumu sabiedr ībām un riska 
kapitālu, un tā ir ņemta vērā Komisijas priekšlikumos)4. Galvenie secin ājumi ir tādi, ka jaun ā 
kapitāla prasību sistēma pozitīvi ietekm ēs ES un ES uzraudz ības iestādes. ES kred ītiestāžu 
kapitāla prasības samazin āsies par ± 5 % (EUR 90 miljardi), kas paaugstina gada pe ļņu par ± 
10-12 miljardiem euro. Priekšlikum ā nav nelabv ēlīgu nosac ījumu kred ītiestādēm un nav 
pazīmju, ka jaunais rež īms izraisīs apvienošanos vai sapl ūšanu. Lēmums par š īs direktīvas 
attiecināšanu uz vis ām kredītiestādēm neradīs neizdev īgus konkurences apst ākļus ES 
uzņēmumiem, t āpat arī ASV lēmums par progres īvākas pieejas piem ērošanu tikai 20 liel ām 
kredītiestādēm nav noz īmīgs konkurences faktors. Īstenošanas izmaksas ES kred ītiestādēm 
nav saistītas tikai ar B āzeles II līgumu un daudzi no šiem ieguld ījumiem (iesp ējams, līdz pat 
80%) būtu jāveic jebkur ā gadījumā, kaut arī ilgākā laika period ā. Svarīg i  i r  t a s ,  k a  n a v  
paredzama negat īva ietekme uz mazo un vid ējo uzņēmumu finans ējuma pieejam ību un 
izmaksām vairākumā ES dalībvalstu (procikliskais efekts ir maz āks un ne tik kait ējošs nekā 
pašreizējie noteikumi). Mazo un vid ējo uzņēmumu bažas izraisa inform ācijas trūkums par 
Bāzeli II. B āzeles II makroekonomisk ā ietekme uz ES ekonomiku ir neliela – ir iesp ējams 
piegādāju šoks ar labv ēlīgām sekām ekonomik ā, samazinot kapit āla izmaksas uz ņēmumiem 
un paaugstinot Eiropas Savien ības IKP par 0,07 %. Kopum ā jaunā kapitāla sistēma mazin ās 
banku sist ēmas neaizsarg ātību, paredzot lab āku riska apzin āšanu, riska p ārvaldīšanas 
uzlabojumus, savuk ārt efektīvāka kapitāla sadale pozit īvi ietekmēs ES ekonomiku ilg ākā laika 
posmā.  
3. J URIDISKAIS PAMATS  
Priekšlikumi pamatojas uz L īguma 47. panta 2. punktu, kas ir ju ridiskais pamats Komisijas 
pasākumu pie ņemšanai, lai pan āktu iekšējo tirgu finanšu pakalpojumu jom ā. Izvēlētais 
instruments ir direkt īva, jo tā uzskatāma par piem ērotāko instrumentu uzst ādīto mērķu 
sasniegšanai un t ā groza esoš ās direktīvas, izskatot tos pašus tehniskos jaut ājumus. T ās 
noteikumi nep ārsniedz uzst ādīto mērķu sasniegšanai nepieciešamos. 
4. P IEZĪMES PAR PANTIEM  
Priekšlikumos ir izmantota „p ārstrādāšanas tehnika” (Iest āžu nolīgums 2002/C 77/01), kas 
ļauj veikt satura groz ījumus esošajos ties ību aktos, nepie ņemot atseviš ķas direktīvas par 
grozījumiem. Tas mazina ES ties ību aktu sarež ģītību un padara tos pieejam ākus un 
saprotamākus. 
                                                 
3 OV S167, 29.08.2002. 
4 Pieejams Komisijas t īmekļa vietnē - http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm  
 
LV 6   LV Daudzos noteikumos ir veikti groz ījumi, kas nemaina saturu, lai uzlabotu direkt īvu uzbūvi, 
formulējumus un las āmību.  
A. D IREKTĪVA 2000/12/EK 
4. pants. Defin īcijas  
Direktīvas 4. pants satur atseviš ķas jaunas b ūtisku jēdzienu defin īcijas, lai izskaidrotu to 
nozīmi un veicin ātu to labāku izpratni. 
22. pants 
Esošais formul ējums tiek groz īts, lai preciz ētu un noteiktu kred ītiestāžu pienākumu ieviest 
efektīvas iekšējās riska p ārvaldīšanas sist ēmas. Ņemot vērā kredītiestāžu dažādību, šīs 
prasības nosaka sam ērīgi. Attiecīgie tehniskie noteikumi sniegti V pielikum ā. 
56.-67. pants 
Šajos pantos ir neliels skaits groz ījumu. Kaut ar ī nav paredz ēts pārskatīt jēdziena „pašu 
kapitāls” defin īciju, nepieciešami daži groz ījumi, lai ņemtu vērā Bāzeles komitejas 
(“Madrides l ēmums”) main īto pieeju paredzamo zaud ējumu jēdzienam.  
68.-75. pants 
Kredītiestādēm pastāvīgi jāuztur piem ērots pašu kapit āls un jānosaka pašu kapit āla 
minimālais līmenis. Noteikumi preciz ē to, kā šīs prasības izpild āmas, ja kred ītiestāde ir grupas 
sastāvdaļa (pašreiz ējais noteikums, kas ļauj dalībvalstīm atcelt atseviš ķas prasības ir 
saglabāts, taču tas tiek preciz ēts). Kapit āla prasību aprēķins ir preciz ēts saistībā ar to, ka 
pieņemta Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko gr āmatvedības standartu piem ērošanu. 
76.-101. pants 
Šie noteikumi aizst āj esošos maks ātspējas koeficienta pras ības kredītriskiem un ievieš divas 
metodes riska sv ērtās vērtības aprēķināšanai. 
Standartiz ētā pieeja (78.-83. pants) balst ās uz esošo sist ēmu, kur riska pak āpi nosaka p ēc 
aktīvu un ārpusbilances poste ņu sadales ierobežotam skaitam riska kategoriju. Riska jut īgums 
ir paaugstin āts, palielinot riska dar ījumu kategoriju skaitu un riska kategoriju skaitu 
(79. pants). Riska pak āpe ir zem āka mazumtirdzniec ības nehipotek ārajiem poste ņiem (75%) 
dzīvesvietas hipot ēkām (35%). Tiek ieviesta 150 % riska pak āpe aktīviem, kas ir nokav ēti 
vairāk par 90 dien ām (100% dz īvesvietu hipot ēkām). Tiek at ļauta kred ītreitinga a ģentūru 
vērtējumu izmantošana („ ārējie vērtējumi”) riska pak āpju noteikšanai, ja š ādi reitingi ir 
pieejami (81.-83. pants). Attiec īgie tehniskie noteikum i sniegti VI pielikum ā. 
Uz iekšējiem reitingiem balst īta pieeja ( Internal Ratings Based – IRB, 84.-89. pants) ļauj 
kredītiestādēm izmantot pašu v ērtējumus riska parametriem, kas rakstur īgi dažādiem 
kredītrisku dar ījumiem. Šie parametri veido ievades datus noteiktaj ā aprēķinā, kas izstr ādāts 
tā, lai nodrošin ātu stabilit āti līdz 99,9 % ticam ības līmenim. „Fond ētā” pieeja ļauj 
kredītiestādēm izmantot pašu v ērtējumus saist ību nepild īšanas varb ūtībai, citiem riska 
komponentiem izmantoj ot noteikumos paredz ētās vērtības. Lietojot „uzlaboto pieeju”, 
kredītiestādes var izmantot pašu v ērtējumus zaud ējumiem saist ību nepild īšanas gad ījumā un 
 
LV 7   LV riska darījumu apm ēram saistību nepild īšanas gad ījumā. Kredītiestādēm ir atļauts izmantot 
kopīgus datus riska parametru v ērtību novērtējumam. Tas ļauj mazākām kredītiestādēm 
piemērot riska jut īgāku pieeju kapit āla prasību aprēķināšanā. 
Ierosinātie “ roll-out ” noteikumi (85. pants) IRP nodrošina kred ītiestādēm elastīgu iespēju 
pamatotā laika period ā uzsākt fondētās vai uzlabot ās IRP pieejas piem ērošanu daž ādām 
darbības jomām un riska dar ījumu kategorij ām. „Daļēja” lietošana ir at ļauta nemateri ālo riska 
darījumu kategorij ās un darb ības jomās (kapitāla prasības var apr ēķināt ar standartiz ēto 
pieeju, pat ja kred ītiestāde izmanto IRP cit ām riska dar ījumu kategorij ām). Ierosin ātā ES 
sistēma atzīst, ka maz ām kredītiestādēm prasība izveidot reitingu sist ēmu atseviš ķiem 
darījumu partneriem var b ūt ļoti apgrūtinoša. Tiek ierosin āta pastāvīga daļēja lietošana š īm 
riska darījumu kategorij ām pat tajos gad ījumos, kad kred ītiestādes riska dar ījumi ar šādiem 
darījumu partneriem ir b ūtiski (89. pants). 
Attiecīgie IRP tehniskie noteikumi sniegti VI pielikum ā. 
90.-93. pants 
Šie noteikumi visp ārīgi apskata riska mazin āšanas metodes un nosaka vienotu pieeju riskiem 
vai to ekonomiskaj ām sekām. Tie atz īst daudz plaš āku ķīlu un galvojumu/kred ītu atvasin āto 
instrumentu nodrošin ājumu klāstu nekā pašreiz. IRP fond ētā pieeja sniedz no uzraudz ības 
viedokļa piemērotu finanšu pirc ēju parādu un fizisko ķīlu atzīšanas līmeni. Kred ītiestādēm ir 
pieejamas alternat īvas metodolo ģijas kā izvēle starp daž ādiem sarež ģītības līmeņiem 
(vienkārša metode, kas balst ās uz viegli lietojamu „riska pak āpes aizstāšanas” pieeju vai 
vispārējā pieeja, kas paredz no sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas, sa ņemtās ķīlas vērtībai. Lai 
aprēķinātu no svārstīguma izrietošas korekcijas ir at ļauts lietot vienk āršāku un sarež ģītāku 
pieeju (vienk āršu „uzraudz ības” pieeju, kur no sv ārstīguma izrietošie korek ciju standarti ir 
norādīti tabulā, vai pret risku j ūtīgāku „pašu v ērtējuma” pieeju. Attiec īgie tehniskie noteikumi 
sniegti VIII pielikum ā. 
94.-101. pants 
Šie panti pirmo reizi ievieš saska ņotu noteikumu kopumu sekjuritiz ācijas darb ību un 
ieguldījumu kapit āla prasībām. Tas nodrošina b ūtiski uzlabotu kapit āla prasību sistēmu, kas 
atļauj kredītiestādēm izmantot finans ējumu, bilances p ārvaldīšanu un citas priekšroc ības, ko 
var sniegt š ādi darījumi. Tas ļaus mazākā mērā kā līdz šim uzskat īt sekjuritiz āciju par kapit āla 
arbitrāžas instrumentu. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti VIII pielikum ā. 
102.-105. pants 
Šie noteikumi ievieš pras ības kredītiestādēm attiecībā uz operacion ālā riska nodrošin āšanu. Ir 
pieejamas tr īs dažādas metodolo ģijas. Vienk āršākā pieeja (103. pants) balst ās uz vienu 
ieņēmumu pamatr ādītāju (pamatr ādītāja pieeja – PP). Šie pieeja nodrošina kapit āla barjeru 
operacion ālajam riskam, neprasot kred ītiestādēm izstrādāt sarežģītas un dārgas inform ācijas 
sistēmas saviem riska dar ījumiem. Prec īzāka pieeja balst ās uz darb ības jomām (standartiz ētā 
pieeja, 104. pants) ir jut īgāka pret risku, jo kapit āla prasības operacion ālajam riskam ir 
atšķirīgas, atspogu ļojot relatīvos riskus daž ādām darbības jomām. Šī pieeja var ētu būt saistoša 
lielam skaitam maz āku kredītiestāžu un kred ītiestādēm ar maz āk sarežģītu struktūru. 
Sarežģītākas metodolo ģijas (uzlaboto rad ītāju pieeja - URP, 105. pants) izveido savus 
operacion ālā riska rādītājus ar augst ākiem riska p ārvaldīšanas standartiem. Paredzams, ka 
URP pakāpeniski pie ņems lielas starptautiski akt īvas kredītiestādes un maz ākas specializ ētās 
 
LV 8   LV kredītiestādes, kas ir izstr ādājušas uzlabotas riska uzraudz ības sistēmas to galvenajiem 
darbības veidiem. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti X pielikum ā. 
106.-119. pants 
Neliels skaits groz ījumu nodrošina saskan ību starp kapit āla prasībām un lielo riska dar ījumu 
noteikumiem, jo īpaši, lai atspogu ļotu kredītriska mazin āšanas metožu plaš āku atzīšanu. 
123.-124. pants 
Šie panti atspogu ļo Bāzeles komitejas kapit āla nolīguma otro da ļu. Direkt īvas 51.a pants 
pieprasa kred ītiestādēm izveidot iekš ējas riska p ārvaldīšanas un nov ērtēšanas proced ūras un 
„iekšējā” kapitāla summu, k ādu kredītiestāde uzskata par piem ērotu šo risku nodrošin ājumam. 
Noteikta pras ība kompetentaj ām iestādēm (124. pants) p ārskatīt kredītiestāžu atbilst ību 
dažādām juridisk ām saistībām attiecībā uz organiz āciju un riska kontroli un nov ērtēt riskus, 
ko uzņēmušās kredītiestādes. Uzraudz ības iestādes izmanto šo nov ērtējumu, lai noteiktu vai 
attiecībā uz kontroli un kapit ālu pastāv trūkumi. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti XIII 
pielikumā. 
125.-143. pants 
Aizvien liel āku īpatsvaru ES g ūst pārrobežu dar ījumi un tendence centraliz ēt riska 
pārvaldīšanu pārrobežu grup ās. Tas prasa uzlabot koordin ēšanu un sadarb ību starp valstu 
uzraudzības iestādēm Eiropas Savien ībā. Šī iemesla d ēļ tiek nostiprin āta jau esoš ā un 
vispāratzītā konsolid ējošās uzraudz ības iestādes loma. Saska ņā ar 136. pantu uzraudz ības 
iestādēm tiks pieš ķirtas minim ālas saska ņotas pilnvaras piepras īt kredītiestādēm novērst 
jebkuras neatbilst ības šīs direktīvas prasībām.  
144. pants 
Dalībvalstu iest ādēm tiek noteiktas minim ālās prasības attiecībā uz inform ācijas sniegšanu, lai 
uzlabotu īstenošanas konver ģenci un ieviestu p ārredzamību. 
145.-149. pants 
Šie noteikumi atspogu ļo Bāzeles komitejas jaun ā kapitāla nolīguma trešo da ļu. Inform ācija, 
ko kredītiestādes sniedz tirgus dal ībniekiem, veicina liel āku finansi ālo stabilit āti, nodrošina 
vienādus konkurences apst ākļus un respekt ē konkrētās inform ācijas konfidencialit āti. 
147. pantā noteikta pras ība, ka vair ākumam kred ītiestāžu inform ācija jāsniedz vismaz reizi 
gadā, paredzot, ka biež āka inform ācijas sniegšana var ētu būt nepieciešama, ņemot vērā īpašus 
kritērijus. Attiec īgie tehniskie noteikum i sniegti XII pielikum ā. 
150. pants 
Šai direkt īvai jāatbilst tirgus att īstībai. Nepieciešamo elast īguma līmeni nodrošina 
pamatnoteikumu un tehnisko noteikumu izš ķiršana (jo īpaši direkt īvas pielikumos), kam 
varētu būt nepieciešami piel āgojumi īsā līdz vidējā laika posm ā. Direktīvas 2000/12/EK 
tehniskajām jomām (kas ieviestas 1989. gad ā) ar 150. pantu ir pievienotas jaunas, un taj ā ir 
ierosināts, ka jaunos tehniskos pielikumus var main īt, izmantojot l īdzīgu paātrinātu procedūru. 
 
LV 9   LV B. D IREKTĪVA 93/6/EEK  PAR IEGULD ĪJUMU SABIEDR ĪBU UN KRED ĪTIESTĀŽU 
KAPITĀLA PIETIEKAM ĪBU 
2. pants. Darb ības joma  
Direktīvas 2. pant ā precizēts, kā prasības piem ēro atseviš ķām ieguld ījumu sabiedr ībām, 
ieguldījumu sabiedr ību grupām un jaukt ām grupām. 
3. pants. Defin īcijas  
Šis satur atseviš ķas jaunas un groz ītas būtisku jēdzienu defin īcijas, lai izskaidrotu to noz īmi 
un veicinātu to labāku izpratni. 
11. pants. Tirdzniec ības portfe ļa kapitāls 
Šeit sniegta paplašin āta „tirdzniec ības portfe ļa” definīcija, lai pan āktu lielāku noteikt ību 
attiecībā uz to, k ādas kapit āla prasības piem ērot, lai ierobežotu iesp ējamo arbitr āžu starp 
„bankas portfeli” un „tirdzniec ības portfeli”. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti VII 
pielikumā. 
18. un 20. pants 
Direktīvas 18. pants paredz kred ītiestādēm un ieguld ījumu sabiedr ībām minim ālās kapitāla 
prasības tirgus riskam. Jaunums ir attieksme pret poz īcijām ieguldījumu fondos un kred ītu 
atvasinātajos instrumentos, k ā arī vairāki grozījumi, kas paredz ēti riska j ūtīguma 
paaugstin āšanai. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti I l īdz VII pielikum ā. Direktīvas 
20. pants Direkt īvā 2000/12 min ētos kapit āla prasību noteikumus kred ītriskiem un 
operacion ālajiem riskiem attiecina uz ieguld ījumu sabiedr ībām. Jauni kred ītriska elementi 
ietver attieksmi pret kred ītu atvasin ātajiem instrumentiem un groz ītus rādītājus riska dar ījumu 
apmēram repo dar ījumos un v ērtspapīru/preču darījumos. Attiec ībā uz operacion ālo risku šeit 
ir būtiski groz ījumi, lai ņemtu vērā ieguldījumu sabiedr ību nozares īpatnības; ieguld ījumu 
sabiedrībām, kas pieskait āmas zema, vid ēja un vid ēja līdz augsta riska kategorijai, ir 
paredzēta iespēja turpināt izmantot „ar izdevumiem pamatotas pras ības”. 
28. pants. Lielie riska dar ījumi  
Tiek saglab āta pašreiz ējā situācija, kas paredz vien ādu noteikumu piem ērošanu 
kredītiestādēm un ieguld ījumu sabiedr ībām, ieviešot groz ījumus lieliem riska dar ījumiem ar 
tirdzniecības portfeli. Jauns elements ir groz īts rādītājs riska dar ījumu apm ēram repo 
darījumos un v ērtspapīru/preču darījumos. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti VI 
pielikumā. 
33. pants. P ārskata poz īciju novērtēšana  
Samērīgas piesardz ības nolūkā ir paredz ētas augstākas prasības tirdzniec ības portfe ļa pozīciju 
novērtēšanai saist ībā ar noteikumiem, kas izstr ādāti tirdzniec ības portfe ļu pozīciju 
novērtēšanai katru dienu. Attiec īgie tehniskie noteikumi sniegti VII pielikum ā. 
22. pants Konsolid ētās prasības 
 
LV 10   LV Tiek saglab āta pašreiz ējā iespēja kompetentaj ām iestādēm atcelt konsolid ēto prasību 
piemērošanu grup ām, kas sast āv no ieguld ījumu sabiedr ībām, tomēr paredzot pamatot ākus 
uzraudzības nosac ījumus. 
34. pants Riska p ārvaldīšana un kapit āla novērtēšana  
Direktīvas 34. pants kred ītiestāžu pienākumu ieviest efekt īvas iekšējās riska p ārvaldīšanas 
sistēmas (Direkt īvas 2000/12 17. pants) attiecina uz ieguld ījumu sabiedr ībām. Ņemot vērā 
iestāžu dažādību, šīs prasības nosaka sam ērīgi. Tas attiecas ar ī uz Direkt īvas 2000/12 
51a. punkta pras ību ieguld ījumu sabiedr ībām izveidot iekš ējas riska p ārvaldīšanas un 
novērtēšanas proced ūras un noteikt kapit āla summu („iekš ējo kapitālu”), kādu kredītiestāde 
uzskata par piem ērotu šo risku nodrošin ājumam Šie noteikumi papildina esoš ās riska 
pārvaldīšanas pras ības ieguld ījumu sabiedr ībām, kas noteiktas Direkt īvā 2004/39/EK. 
37. pants Uzraudz ība 
Šis pants ar attiec īgajām izmaiņām piemēro Direktīvas 2000/12/EK noteikumus ieguld ījumu 
sabiedrībām.  
42. pants 
Tāpat kā Direktīvai 2000/12, ar ī Direktīvai 93/6 irj āseko tirgus att īstībai. Nepieciešamo 
elastīguma līmeni nodrošina, atš ķirot pamatnoteikumus un te hniskos noteikumus (jo īpaši 
direktīvas pielikumos), kuriem b ūs nepieciešami piel āgojumi īsā līdz vidējā laika posm ā. 
Jānosaka, ka tehniskos pielikumus iesp ējams groz īt, izmantojot pa ātrinātu proced ūru. Lai 
atspoguļotu nākamās svarīgās izmaiņas regulējošā praksē tuvāko gadu laik ā, iekļauta 
pārskatīšanas klauzula attiec ībā uz darījuma partnera risku. 
 
LV 11   LV  
Ð 2000/12/EK 
2004/0155 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu 
 
Ø jauns 
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punkta pirmo un 
trešo teikumu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu5, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru6, 
tā kā 
 
Ð 2000/12/EK, 1) apsv ērums 
(pielāgots ) 
(1) Padomes Direkt īva 73/183/EEK (1973. gada 28. j ūnijs) par ierobežojumu atcel šanu 
attiecībā uz brīvību veikt uz ņēmējdarbību un pakalpojumu snieg šanas brīvību banku 
un citu finan šu iestāžu iek šējo darījumu jom ā7, Padomes Pirm ā direktīva 77/780/EEK 
(1977. gada 12. decembris) par normat īvo un administrat īvo aktu saska ņošanu 
attiecībā uz kred ītiestāžu darbības sākšanu un veik šanu8, Padomes Direkt īva 
89/299/EEK (1989. gada 17. apr īlis) par kred ītiestāžu pa šu kapitālu9, Padomes Otr ā 
direktīva 89/646/EEK (1989. gada 15. decembris) par normat īvu un administrat īvu 
aktu koordin ēšanu attiec ībā uz kredītiestāžu darbības sākšanu un veik šanu10, Padomes 
                                                 
5 OV C 157, 25.05.1998., 13.  lpp. ⌦ […] ⌫ . 
6 Eiropas Parlamenta 2000. gada 18. janv āra atzinums (Ofici ālajā Vēstnesī vēl nav public ēts) ⌦ […] ⌫ 
un Padomes 2000. gada 13. marta l ēmums (Ofici ālajā Vēstnesī vēl nav public ēts) ⌦ […] ⌫ . 
7 OV L 126, 26.05.2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
8 OV L 126, 26.05.2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
9 OV L 126, 26.05.2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi i zdarīti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
10 OV L 126, 26.05.2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
 
LV 12   LV Direktīva 8 9/647/EEK (1989. gada 18. decembris) par kred ītiestāžu maksātspējas 
koeficientu11, Padomes Direkt īva 92/30/EEK (1992. gada 6. apr īlis) par kred ītiestāžu 
konsolidētu uzraudz ību12, Padomes Direkt īva 92/121/EEK (1992. gada 21. decembris) 
par kredītiestāžu liela  riska dar ījumu uzraudz ību un kontroli13 ir bieži un b ūtiski 
grozītas. Tādējādi atbilstīguma un skaidr ības labad min ētās direktīvas būtu jāapvieno 
vienā tekstā. ⌦Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direkt īva 
2000/12/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu14 ir vairākas reizes b ūtiski 
grozīta. Tā kā tajā tiks veikti v ēl citi groz ījumi, to j āpārstrādā, lai direkt īva būtu 
saprotama. ⌫  
 
Ð 2000/12/EK 2) apsv ērums 
(pielāgots) 
Saskaņā ar Līgumu uzņēmējdarbības un pakalpojumu snieg šanas jomā ir aizliegta jebk āda 
diskrimin ācija pilson ības dēļ vai tādēļ, ka uzņēmums nav dibin āts dalībvalstī, kur sniedz 
pakalpojumus.  
 
Ð 2000/12/EK 3) apsv ērums 
(2) Lai atvieglotu kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu, j ānovērš visvair āk 
traucējošās atšķirības dalībvalstu likumos, kuri paredz no teikumus, kas attiecas uz š īm 
iestādēm. 
 
Ð 2000/12/EK 4) apsv ērums 
(pielāgots) 
(3) Šī direktīva ir būtiski svar īgs instruments iekš ējā tirgus izveidošanai kred ītiestāžu 
jomā, kā noteikts Vienotaj ā Eiropas akt ā un plānots Komisijas Baltaj ā grāmatā, gan 
attiecībā uz tiesībām veikt uz ņēmējdarbību, gan attiec ībā uz brīvību sniegt finanšu 
pakalpojumus. 
 
Ð 2000/12/EK 5) apsv ērums 
(pielāgots) 
(4) Koordinēšanas pas ākumi kred ītiestāžu jomā gan tādēļ, lai aizsarg ātu noguld ījumus, 
gan tādēļ, lai šīm iestādēm radītu vienādus konkurences apst ākļus, jāattiecina uz vis ām 
kredītiestādēm. Tomēr vajadzības gadījumā jāņem vērā objektīvās atšķirības to 
statūtos un mērķos, kādi tie noteikti valstu likumos. 
 
Ð 2000/12/EK 6) apsv ērums 
(pielāgots) 
(5) Tādēļ ir svarīgi, lai min ēto pasākumu piem ērojums būtu iespējami plašs un aptvertu 
visas iestādes, kuru uzdevums ir  no plašas sabiedr ības pieņemt atmaks ājamus naudas 
                                                 
11 OV L 126, 26.05.2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
12 OV L 126, 26.05 .2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
13 OV L 126, 26.05.2000., 1.  lpp. kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003.  gada Pievienošan ās aktu  
14 OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp., kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2004/xx/EK (OV L, […]) 
 
LV 13   LV līdzekļus vai nu k ā noguldījumus, vai k ā citādi, piemēram, past āvīgi emitējot 
obligācijas un citus l īdzīgus vērtspapīrus, kā arī piešķirt kredītus uz sava r ēķina. 
Jāparedz iz ņēmumi attiec ībā uz dažām kredītiestādēm, kam nevar piem ērot šo 
direktīvu. Šīs direktīvas noteikumi neliedz  ⌦ nevar aizliegt ⌫ piemērot valsts 
likumus, kas paredz īpašas papildu at ļaujas, kuras kred ītiestādēm ļauj veikt īpašas 
darbības vai īpašas oper ācijas. 
 
Ð 2000/12/EK 7) apsv ērums 
(pielāgots) 
(6) Izvēlētā pieeja ir paredz ēta, ⌦ Tas ir pareizs risin ājums,⌫ lai pan āktu 
⌦ nodrošinātu ⌫ vienīgi būtisko saska ņošanu, kas ir nepieciešama un pietiekama, 
lai nodrošin ātu piešķirto atļauju un uzraudz ības sistēmu savstarp ēju atzīšanu, dodot 
iespēju piešķirt vienveida at ļauju, kas ir der īga visā Kopienā, un piem ērot izcelsmes 
dalībvalsts uzraudz ības principu. Pras ība izstrādāt darbības programmu t ādēļ būtu 
jāuzskata tikai par faktoru, kas ļauj kompetentaj ām iestādēm pieņemt lēmumus uz 
precīzākas inform ācijas pamata, izmantojot objekt īvus kritērijus. Tom ēr pieļaujamas 
atkāpes no pras ībām, kas attiecas uz kred ītiestāžu juridisko formu un  banku 
nosaukumu aizsardz ības ⌦ jomā ⌫ . 
 
Ø jauns 
(7) Tā kā ierosinātā pasākuma mērķi nav iesp ējams sasniegt atseviš ķām dalībvalstīm, 
toties, ņemot vērā pasākuma apjomu un sekas, to var lab āk sasniegt Kopienas l īmenī, 
Komisija var pie ņemt pasākumus subsidiarit ātes principu, k ā tas noteikts L īguma 
5. pantā. Atbilstoši proporcionalit ātes principam, k ā tas noteikts šaj ā pantā, šī direktīva 
satur minim ālās prasības šo m ērķu sasniegšanai un t ās noteikumi nep ārsniedz 
uzstādīto mērķu sasniegšanai nepieciešamos.  
 
Ð 2000/12/EK 8) apsv ērums 
(pielāgots) 
(8) Jāizvirza vien ādas finanšu pras ības kred ītiestādēm, lai nodrošin ātu vienādus 
aizsardzības pasākumus noguld ītājiem un god īgas konkurences apst ākļus līdzīgu 
grupu kred ītiestādēm. Pirms turpm ākas koordin ācijas būtu jānosaka attiec īgi struktūru 
koeficienti, kas ļaus ⌦ ļauj ⌫, sadarbojoties valstu iest ādēm, saska ņā ar 
standartmetod ēm novērtēt līdzīga tipa kred ītiestāžu stāvokli. Šai proced ūrai būtu 
jāpalīdz pakāpeniski tuvin āt koeficientu sist ēmas, ko izveidojušas un piem ēro 
dalībvalstis. Tom ēr jānošķir koeficienti, kas paredz ēti, lai nodrošin ātu nevainojamu 
kredītiestāžu vadību, un tie, kas izveidoti ekonomisk ās un monet ārās politikas nol ūkā. 
 
Ð 2000/12/EK 9) apsv ērums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
(9) Savstarpējas atzīšanas princips un izcelsmes dal ībvalsts kontroles princips nosaka, ka 
dalībvalstu kompetent ās iestādes nedrīkst piešķirt atļauju vai t ā ir jāatsauc, ja t ādi 
faktori kā darbības programma, atrašan ās ⌦ darbību veikšanas ⌫ vieta vai faktisk ā 
darbība skaidri r āda, ka finanšu uz ņēmums izv ēlējies kādas dalībvalsts ties ību sistēmu, 
 
LV 14   LV lai izvairītos no stingr ākiem standartiem, kas ir sp ēkā citā dalībvalstī, kuras teritorij ā 
tas plāno veikt vai veic liel āko daļu darbības. Tādas kredītiestādes atļaujai, kas ir 
juridiska persona, j ābūt piešķirtai dalībvalstī, kurā ir tās juridisk ā adrese. T ādas 
kredītiestādes galvenajam birojam, kura nav juridiska persona, j ābūt dalībvalstī, kurā 
tai ir izsniegta at ļauja. Turkl āt dalībvalstīm jāprasa no kred ītiestādēm, lai galvenais 
birojs vienm ēr atrastos to izcelsmes valst ī un lai tas tur faktiski darbotos. 
 
Ð 2000/12/EK 10) apsv ērums 
(pielāgots) 
(10) Kompetentaj ām iestādēm nevajadz ētu kādai kredītiestādei piešķirt vai saglab āt atļauju, 
kad starp min ēto iestādi un citām fiziskām vai juridisk ām person ām ir tāda veida 
ciešas saiknes, kas liedz pien ācīgi īstenot to uzraudz ības uzdevumu. Jau apstiprin ātām 
kredītiestādēm ir jāpakļaujas kompetento iest āžu prasībām arī šajā sakarā. «Cie šu 
saikņu» definīcija šajā direktīvā paredz oblig ātos kritērijus. Tas nenoz īmē, ka 
dalībvalstis to var piem ērot tikai tādiem, kas paredz ēti šajā definīcijā. Tas, ka ieg ādāta 
kādas sabiedr ības nozīmīga kapitāla daļa, vēl nenozīmē ciešas saiknes, ja šī iegāde 
veikta vien īgi kā pagaidu invest īcija, kas nedod iesp ēju ietekm ēt šīs iestādes strukt ūru 
vai finan šu politiku.  
 
Ð 2000/12/EK 11) apsv ērums  
(11) Norāde par to, ka uzraudz ības iestādes pienācīgi pilda savus uzraudz ības uzdevumus, 
attiecas uz konsolid ētu uzraudz ību, kas jāīsteno attiec ībā uz kādu kredītiestādi, kad 
Kopienas ties ību akti paredz š āda veida uzraudz ību. Iestādēm, no kur ām tiek pras īta 
atļauja, jāspēj norādīt iestādes, kuras ir kompetentas īstenot šīs kredītiestādes 
konsolidētu uzraudz ību. 
 
Ð 2000/12/EK 12) apsv ērums 
(pielāgots) 
Izcelsmes dal ībvalsts var cita starp ā noteikt stingr ākus noteikumus par tiem, k ādi 5. panta 1. 
punkta pirmaj ā daļā un 2. punkt ā, un 7., 16., 30. un 51. pant ā noteikti attiec ībā uz iestādēm, 
kam atļauju pie šķir tās kompetent ās iestādes. 
 
Ð 2000/12/EK 13) apsv ērums 
(pielāgots) 
Kopienas kred ītiestāžu filiālēm paredz ētās atļaujas atcel šana prasa, lai tiktu atcelts dot āciju 
kapitāls. 
 
Ð 2000/12/EK 14) Apsv ērums 
(pielāgots) 
(12) Izvēlētā pieeja, pateicoties savstarp ējās atzīšanas principam, ļauj kKredītiestādēm, 
kam atļaujas pieš ķirtas izcelsmes dal ībvalstīs, ⌦ jādod atļauja ⌫ visā Kopienā veikt 
dažas vai visas pielikum ā uzskaitītās darbības, dibinot fili āles vai sniedzot 
pakalpojumus. Uz t ādu darbību veik šanu, kas nav uzskait ītas pielikum ā, attiecas 
 
LV 15   LV tiesības veikt uz ņēmējdarbību un br īvība sniegt pakalpojumus saska ņā ar 
vispārīgajiem Līguma noteikumiem.  
 
Ð 2000/12/EK 15) apsv ērums 
(pielāgots) 
(13) Tomēr iIr pareizi savstarp ēju atzīšanu attiecin āt uz pielikum ā uzskaitītajām darbībām, 
ko veic finanšu iest ādes, kuras ir kred ītiestāžu meitas uz ņēmumi, ja uz š ādiem meitas 
uzņēmumiem attiecas konsolid ētā uzraudz ība, ko īsteno attiec ībā u z  t o  m ātes 
uzņēmumiem, un t ās ievēro noteiktus stingrus nosac ījumus. 
 
Ð 2000/12/EK 16) apsv ērums 
(14) Uzņēmēja dalībvalsts no iest ādēm, kam k ā kredītiestādēm nav pieš ķirta atļauja 
izcelsmes dal ībvalstīs, un attiec ībā uz darb ībām, kas nav uzskait ītas I pielikum ā, 
sakarā ar izmantojam ām tiesībām veikt uz ņēmējdarbību un br īvību sniegt 
pakalpojumus dr īkst prasīt, lai tiek iev ēroti tās normatīvo aktu specifiskie noteikumi, 
ja, pirmk ārt, šādi noteikumi ir sader īgi ar Kopienas ties ībām un paredz ēti vispārējā 
labuma aizsardz ībai, otrkārt, ja tādi paši noteikumi neattiecas uz š ādām iestādēm vai 
šādām darbībām atbilstīgi izcelsmes dal ībvalsts normat īvajiem aktiem. 
 
Ð 2000/12/EK 17) apsv ērums 
(15) Dalībvalstīm jāgādā, lai nekas netrauc ētu tāpat kā izcelsmes dal ībvalstī veikt darb ības, 
uz kurām attiecas savstarp ējā atzīšana, cikt āl šīs darbības nav pretrun ā noteikumiem, 
kas sargā vispārējo labumu uz ņēmējā dalībvalstī. 
 
Ð 2000/12/EK 18) apsv ērums 
(pielāgots) 
Šīs direktīvas mērķis un kapit āla pārvieto šanas liberaliz ācija, ko īsteno ar citiem Kopienas 
tiesību aktiem, ir savstarp ēji saistīti. Jebkur ā gadījumā banku pakalpojumu liberaliz ācijas 
pasākumiem j ābūt saskaņotiem ar pas ākumiem, kas liberaliz ē kapitāla pārvieto šanu. 
 
Ð 2000/12/EK 19) apsv ērums 
(pielāgots) 
(16) Noteikumiem, kas reglament ē tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenie biroji ir ārpus 
Kopienas, vis ās dalībvalstīs vajadzētu būt vienādiem. Svar īgi paredz ēt, ka šie 
noteikumi nedr īkst būt izdevīgāki par noteikumiem, kas attiecas uz t ādu iestāžu 
filiālēm, kuras atrodas dal ībvalstīs. Būtu jāprecizē, ka Kopiena, iev ērojot savstarp ības 
principu,  var slēgt ar treš ām valstīm līgumus, kas nodrošina to, ka piem ēro tādus 
noteikumus, kuri š ādām filiālēm nodrošina vien ādus apstākļus visā tās teritorij ā. 
Trešās valstīs apstiprin ātu kredītiestāžu filiāles nevar br īvi sniegt pakalpojumus 
saskaņā ar Līguma 49. panta otro da ļu vai izmantot ties ības veikt uz ņēmējdarbību 
dalībvalstīs, kas nav t ās, kur šīs filiāles ir reģistrētas. Tomēr uz lūgumiem par atļaujas 
piešķiršanu meitas uz ņēmumiem vai l īdzdalības iegūšanu, ko izsaka uz ņēmumi, kurus 
reglament ē trešu valstu likumi, attiecas proced ūra, kas nodro šina līdzvērtīgu režīmu 
Kopienas uz ņēmumiem attiec īgajās trešās valstīs. 
 
LV 16   LV  
Ð 2000/12/EK 20) apsv ērums 
(pielāgots) 
Atļaujas, ko valstu kompetent ās iestādes piešķīrušas saska ņā ar šo direkt īvu, no šā brīža ir 
derīgas ne tikai attiec īgajā valstī, bet visā Kopienā. Pastāvošie savstarp ības noteikumi t ādēļ 
nav spēkā. Tādējādi ir vajadz īga elastīga pro cedūra, lai rež īmu līdzvērtību varētu novērtēt 
Kopienas m ērogā. Šīs procedūras mērķis ir nevis sl ēgt Kopienas finanšu tirgus, bet gan, t ā kā 
Kopienas nol ūks ir savus finanšu tirgus atst āt atvērtus pārējām pasaules valst īm, liberaliz ēt 
pasaules finanšu tirg us trešās valstīs. Šajā nolūkā šī direktīva paredz proced ūru sarunām ar 
trešām valstīm un, kā galēju līdzekli, iesp ēju noteikt pas ākumus, kas aptur ētu jaunu at ļauju 
pieteikumu izskat īšanu vai ierobežotu jaunu at ļauju piešķiršanu.  
 
Ð 2000/12/EK 21) apsv ērums 
(pielāgots) 
(17) Vēlams panākt Jānoslēdz savstarpējusi nolīgumus i starp Kopienu un treš ām valstīm, 
lai ļautu praktiski īstenot konsolid ētu uzraudz ību tik liel ā ģeogrāfiskā apgabalā, cik 
vien tas ir iesp ējams. 
 
Ð 2000/12/EK 22) apsv ērums 
(pielāgots) 
(18) Par kredītiestādes finanšu stabilit āti un, jo īpaši, maks ātspējas uzraudz ību atbild t ās 
izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes. Uzņēmējas dalībvalsts kompetent ās 
iestādes atbild par ⌦ filiāļu ⌫ likviditātes un monet ārās politikas uzraudz ību. Tirgus 
riska uzraudz ība jāveic, cieši sadarbojoties izcelsmes un uz ņēmējas dalībvalsts 
kompetentaj ām iestādēm. 
 
Ð 2000/12/EK 23) un 24) 
apsvērums (piel āgots) 
Ö jauns 
(19) Lai iekšējais banku tirgus vienm ērīgi darbotos, ir vajadz īgas ne vien ties ību normas, 
bet arī dalībvalstu kompetento iest āžu cieša un regul āra sadarb ība, Ö kā arī 
regulēšanas un uzraudz ības prakses konver ģences būtiska uzlabošana  . ⌦ Lai to 
panāktu, ⌫ individu ālas kredītiestādes probl ēmu izskat īšanai  Ö un savstarp ēja 
informācijas apmai ņa notiek Eiropas Banku uzraudz ības komitej ā, kas izveidota 
saskaņā ar Komisijas L ēmumu 2004/5/EK15  arī turpmāk vispiemērotākā ir 
kontaktgrupa, ko sav ā starpā izveidojušas banku uzraudz ības iestādes. Šī grupa ir 
piemērota strukt ūra inform ācijas apmai ņai, kas noteikta 28. pant ā. Šī savstarp ējās 
informācijas proced ūra jebkur ā gadījumā neaizstāj ⌦ nevar aizst āt ⌫ 28. pant ā 
paredzēto divpusējo sadarb ību. Uzņēmējas dalībvalsts kompetent ās iestādes, 
nNepārsniedzot savas kontroles pilnvaras, ⌦ uzņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām 
iestādēm jābūt tiesīgām ⌫ gan pēc pašu iniciat īvas ārkārtējā stāvoklī, gan pēc 
izcelsmes dal ībvalsts kompetento iest āžu iniciatīvas var turpin āt pārbaudīt, vai to 
                                                 
15 OV L 3, 7.1.2004., 28. lpp. 
 
LV 17   LV teritorijā esošu kred ītiestāžu darbība atbilst likumiem un pareizas vad ības un 
grāmatvedības organiz ācijas principiem, un pietiekamai iekš ējai kontrolei. 
 
Ð 2000/12/EK 25) apsv ērums 
(20) Jāļauj savā starpā apmainīties ar inform āciju kompetentaj ām iestādēm un iestādēm vai 
struktūrām, kuras saska ņā ar savu uzdevumu pal īdz nostiprin āt finanšu sist ēmas 
stabilitāti. Lai saglab ātu nosūtītās informācijas slepen ību, šīs informācijas adres ātu 
sarakstam j āpaliek stingri ierobežotam. 
 
Ð 2000/12/EK 26) un 27) 
apsvērums (piel āgots) 
(21) Tādas darbības kā krāpšana un korporat īvi pārkāpumi pat tad, ja ir iesaist ītas citas 
iestādes, kas nav kred ītiestādes, var ietekm ēt finanšu sist ēmas stabilit āti, kā arī 
vienotību. Jāprecizē nosacījumi, saska ņā ar kuriem ⌦ šādos gadījumos ⌫ ir atļauta 
šāda informācijas apmai ņa. 
 
Ð 2000/12/EK 28) apsv ērums 
(pielāgots) 
(22) Ja ir noteikts, ka inform āciju var izpaust vien īgi tad, kad to nep ārprotami at ļāvušas 
kompetent ās iestādes, vajadz ības gadījumā šīs iestādes ⌦ ir tiesīgas ⌫ atļauju 
piešķirt, ja ir ievēroti stingri nosac ījumi. 
 
Ð 2000/12/EK 29) apsv ērums 
(23) Informācijas apmai ņa būtu jāatļauj arī starp kompetentaj ām iestādēm, no vienas puses, 
un centrālajām bankām un citām institūcijām, kas pilda monet ārām iestādēm līdzīgas 
funkcijas, un vajadz ības gadījumā citām valsts iest ādēm, kas b ūtu atbildīgas par 
norēķinu sistēmu uzraudz īšanu, no otras puses. 
 
Ð 2000/12/EK 30) apsv ērums 
(pielāgots) 
(24) Nolūkā stiprināt kredītiestāžu uzraudz ību un kred ītiestāžu klientu aizsardz ību, 
jāparedz, ka  revidentiem  ir pienākums tūlīt ziņot kompetentaj ām iestādēm, kad  šajā 
direktīvā paredzētajos gadījumos  viņi, pildot savu uzdevumu, konstat ējisuši faktus, kas 
var nopietni iespaidot k ādas kred ītiestādes finanšu st āvokli vai vad ības un 
grāmatvedības organiz āciju. Ņemot vērā izvirzīto mērķi, vēlams, ⌦ Šī paša iemesla 
dēļ ⌫ lai  dalībvalstīm jāparedzētu, ka šis  šo pienākumu  būtu jāpiemēro 
⌦ piemēro ⌫ visos gad ījumos, kad revidents, pildot savu uzdevumu, konstat ē šādus 
faktus kādā uzņēmumā, kam ir ciešas saiknes ar k ādu kredītiestādi. Revidentu 
pienākums vajadz ības gadījumā darīt zināmus kompetentaj ām iestādēm dažus faktus 
un atzinumus par k ādu kredītiestādi, kurus tie g ūst, pildot savu uzdevumu k ādā 
uzņēmumā ārpus finanšu jomas, pats par sevi nem aina ⌦ nedrīkst mainīt ⌫ ne šajā 
uzņēmumā veicamā uzdevuma b ūtību, ne to, k ā viņiem jāveic savi uzdevumi šaj ā 
uzņēmumā. 
 
LV 18   LV  
Ð 2000/12/EK 31) l īdz 35) 
apsvērums (piel āgots) 
Kredītiestāžu pa šu kapitāla kopēji pamatstand arti ir noteico šs faktors iek šējā tirgus izveid ē 
banku nozar ē, jo pa šu kapitāls kalpo tam, lai nodro šinātu kredītiestāžu darbības 
nepārtrauktību un aizsarg ātu noguld ījumus. Šāda saska ņošana stiprina kred ītiestāžu 
uzraudzību un sekm ē citus koordin ējošus pasākumus banku nozar ē. 
Šādiem standartiem j āattiecas uz vis ām kredītiestādēm, kurām ir atļauja darbībai Kopien ā. 
Kredītiestāžu pa šu kapitāls var kalpot tam, lai l īdzsvarotu zaud ējumus, kam neatbilst 
pietiekams ien ākumu apjoms. Pa šu kapitāls ir arī būtisks kr itērijs kompetentaj ām iestādēm, jo 
īpaši, lai novērtētu kredītiestāžu maksātspēju, kā arī citiem piesardz ības mērķiem. 
Sakarā ar to, ka kred ītiestādes vienotaj ā banku tirg ū tieši konkurē savā starpā, definīcijām un 
standartiem, kas attiecas uz pa šu kapitālu, jābūt vienādiem. Tāpēc kritērijus pa šu kapitāla 
sastāva noteik šanai nevar atst āt vienīgi dalībvalstu izlem šanai. Pamatstandartu pie ņemšana ir 
Kopienas interes ēs, jo nov ērsīs konkurences trauc ējumus un stiprin ās Kopienas banku 
sistēmu. 
Šajā direktīvā noteiktā definīcija paredz maksim ālo posteņu skaitu un kvalifik ācijas summas, 
atstājot katras dal ībvalsts zi ņā izvēli, vai izmantot visus vai dažus šādus poste ņus vai 
apstiprināt zemāku kvalifik ācijas summu.  
 
Ð 2000/12/EK 36) apsv ērums 
(pielāgots) 
(25) Šī direktīva preciz ē, ⌦ ka dažiem pašu kapit āla posteņiem ⌫ kvalifik ācijas 
kritērijusi dažiem pa šu kapitāla posteņiem ⌦ jāprecizē, neierobežojot iesp ēju ⌫, un 
dalībvalstīm saglabā tiesības piemērot stingrākus noteikumus. 
 
Ð 2000/12/EK 37) apsv ērums 
(pielāgots) 
Sākotnējā stadijā kopējus pamatstandartus nosaka visp ārīgi, lai ietvertu visus poste ņus, kas 
veido pa šu kapitālu dažādās dalībvalstīs. 
 
Ð 2000/12/EK 38) apsv ērums 
(26) Šī direktīva, ņemot vērā to posteņu iezīmes, kas veido pašu kapit ālu, nošķir posteņus, 
kas veido pašu pamatkapit ālu, un poste ņus, kas veido pašu rezerves kapit ālu. 
 
Ð 2000/12/EK 39) apsv ērums 
(27) Lai atspogu ļotu faktu, ka poste ņi, kas veido pašu rezerves kapit ālu, atšķiras no 
posteņiem, kas veido pašu pamatkapit ālu, pašu kapit ālā iekļauto pirmo min ēto posteņu 
summa nedr īkst pārsniegt pašu pamatkapit ālu. Turklāt dažu poste ņu summa iek ļautajā 
pašu rezerves kapit ālā nedrīkst pārsniegt pusi no pašu pamatkapit āla. 
 
LV 19   LV  
Ð 2000/12/EK 39) apsv ērums 
(28) Lai novērstu konkurences trauc ējumus, valsts kred ītiestādes nedrīkst iekļaut pašu 
kapitālā dalībvalstu vai viet ējo iestāžu piešķirtās garantijas. 
 
Ð 2000/12/EK 40) apsv ērums 
(pielāgots) 
(29) Kādas kredītiestāžu grupas konsolid ētā pašu kapit āla apmēru uzraudz ības vajadz ībām 
aprēķina ⌦ jāaprēķina ⌫ saskaņā ar šo direkt īvu. 
 
Ð 2000/12/EK 41) apsv ērums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
(30) Konkrētajai grāmatvedības metodei, kas izmantojama, lai apr ēķinātu pašu kapit ālu, 
maksātspējas koeficientu  Ö tā atbilstību kredītiestādes riskiem  un, lai nov ērtētu 
riska koncentr āciju, jāņem vērā noteikumi Padomes Direkt īvā 86/635/EEK (1986. 
gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iest āžu gada p ārskatiem un 
konsolidētajiem pārskatiem16, kurā ietverti daži piel āgojumi, kas skar Padomes 
Direktīvu 83/349/EEK (1983. gada 13. j ūnijs), kas pamatojas uz L īguma 44. panta 2. 
punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolid ētajiem pārskatiem ⌦ 17 ⌫ Ö vai 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. j ūlija Regulu par starptautisko 
grāmatvedības standartu piem ērošanu18, attiecīgi kura no t ām regulē kredītiestāžu 
grāmatvedību saskaņā ar dalībvalsts ties ību aktiem  . 
 
Ð 2000/12/EK 42) l īdz 47 
apsvērums (piel āgots) 
Noteikumi par pa šu kapitālu ir daļa no pla šākiem starptautiskiem centieniem, lai vair ākumā 
valstu tuvin ātu spēkā esošos noteikumus par  pašu kapitāla pietiekam ību. 
Kopējā banku tirg ū iestādēm citai ar citu j ānonāk tie šā konkurenc ē, un visp ārējie 
maksātspējas standarti minim ālā koeficienta veid ā novērsīs konkurences trauc ējumus un 
stiprinās Kopienas banku sist ēmu. 
Komisija sast ādīs ziņojum u un regul āri izskatīs noteikumus par pa šu kapitālu, lai tos 
stiprinātu, tādējādi panākot lielāku vienpr ātību attiecībā uz pa šu kapitāla kopējo definīciju. 
Šāda tuvināšanās ļaus uzlabot Kopienas kred ītiestāžu pašu kapit āla pietiekam ību. 
Noteikumi par maks ātspējas koeficientu ir darbs, ko veica Padomdev ēja komiteja banku 
jautājumos, kuras uzdevums ir izteikt Komisijai priek šlikumus, lai koordin ētu koeficientus, 
kas piemērojami dal ībvalstīs. 
                                                 
16 OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp. 
17 OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu ⌦ 2003/51/EK (OV L 
178, 17.7.2003., 16. lpp.). ⌫ 
18 OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp. 
 
LV 20   LV Piemērota maks ātspējas koeficienta noteik šanai ir svar īga nozīme kre dītiestāžu uzraudz ībā. 
Koeficients, ar ko nov ērtē aktīvus un ārpusbilances poste ņus saskaņā ar kredītriska pak āpi, ir 
jo īpaši noderīgs maksātspējas kritērijs.  
 
Ø jauns 
(31) Minimālajām kapitāla prasībām ir centr ālā loma kred ītiestāžu uzraudz ībā un 
uzraudzības metožu savstarp ējā atzīšanā. Šajā sakarā noteikumi par minim ālajām 
kapitāla prasībām jāapsver kopsakar ā ar citiem īpašiem instrumentiem, kas ar ī saskaņo 
kredītiestāžu uzraudz ības pamata metodes. 
(32) Lai novērstu konkurences trauc ējumus un nostiprin ātu banku sist ēmu iekšējā tirgū, ir 
lietderīgi noteikt kop ējas minim ālās kapitāla prasības. 
(33) Lai nodrošin ātu piemērotu maks ātspēju, ir svar īgi noteikt t ādas minim ālās kapitāla 
prasības, kas akt īviem un ārpusbilances poste ņiem riska pak āpi nosaka atkar ībā no 
riska līmeņa. 
 
Ð 2000/12/EK 48) l īdz 51) 
apsvērums (piel āgots) 
Kopēju standartu izveido šana pa šu kapitālam, vadoties no kred ītriskam pak ļautiem akt īviem 
un ārpusbilances poste ņiem, ir b ūtisks elements saska ņošanā, kas vajadz īga, lai sasni egtu 
uzraudzības metožu savstarp ēju atzīšanu un tādējādi banku jom ā izveidotu iek šējo tirgu.  
Šajā sakarā noteikumi par maks ātspējas koeficientu j āapsver kopsakar ā ar citiem īpašiem 
instrumentiem, kas ar ī saskaņo kredītiestāžu uzraudz ības pamata metodes.  
Kopējā banku tirg ū iestādēm citai ar citu j ānonāk tie šā konkurenc ē, un visp ārējie 
maksātspējas standarti minim ālā koeficienta veid ā novērsīs konkurences trauc ējumus un 
stiprinās Kopienas banku sist ēmu. 
Šī direktīva paredz daž ādus svērumus garantijām, ko snie gušas dažādas finan šu iestādes. 
Komisija savuk ārt apņemas pārbaudīt, vai šī direktīva rada novirzes konkurenc ē starp 
kredītiestādēm un apdro šināšanas uzņēmumiem un, ņemot vērā šo pārbaudi, apsv ērt, vai ir 
pamatoti veikt pas ākumus, lai st āvokli labotu.  
 
Ø jauns 
(34) Ir ļoti svarīgi ņemt vērā Kopienas kred ītiestāžu dažādību, piedāvājot alternat īvas 
pieejas kred ītrisku minim ālo kapitāla prasību aprēķināšanai, paredzot daž ādus riska 
jutīguma līmeņus un daž ādas sarež ģītības pakāpes. Paredzot iesp ēju lietot ārējos 
reitingus un kred ītiestāžu pašu v ērtējumu individu ālo kredītrisku rādītājiem, ir pan ākts 
būtisks uzlabojums kred ītrisku noteikumu riska jut īgumam un sapr ātīgai piesardz ībai. 
Jāparedz piem ēroti stimuli kred ītiestādēm, lai tās vairāk lietotu pieejas, kas ir j ūtīgākas 
pret risku. 
 
LV 21   LV (35) Minimālajām kapitāla prasībām ir jābūt samērīgām ar riskiem, kam t ās ir paredz ētas. 
Prasībās īpaši jāņem vērā riska līmeņa samazin ājums, ko rada liels skaits relat īvi maza 
apjoma riska dar ījumu.  
(36) Jāpaplašina kred ītriska mazin āšanas metožu atz īšana noteikumu sist ēmā, kas 
izstrādāti, lai nodrošin ātu, ka maks ātspēju neapdraud to nepietiekama atz īšana. 
(37) Lai nodrošin ātu to, ka riski un riska samazin ājums, ko rada kred ītiestāžu 
sekjuritizācijas darb ības un ieguld ījumi, tiek pien ācīgi atspogu ļoti kredītiestāžu 
minimālajās kapitāla prasībās, ir nepieciešams iek ļaut noteikumus, ka s nodrošina riska 
jūtīgu un piesardz īgi saprātīgu attieksmi pret š ādām darbībām un ieguld ījumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 52) apsv ērums 
(pielāgots) 
III pi elikumā paredzēti noteikumi, kas piem ērojami ārpusbilances poste ņiem sakar ā ar 
kredītiestādēm noteikto pa šu kapitāla normat īvu aprēķinu. Lai iek šējais tirgus netrauc ēti 
darbotos un, jo īpaši, lai nodro šinātu vienādus konkurences apst ākļus, dalībvalstīm jācenšas 
panākt, lai to kompetent ās iestādes vienveid īgi vērtētu vieno šanās par savstarp ējo prasījumu 
līgumisku dz ēšanu. III pielikums atbilst banku uzraudz ītāju starptautisk ā līmenī veiktajam 
darbam attiec ībā uz to, k ā šīs uzraudz ības iestādes atzīst savstar pējo prasījumu divpus ēju 
dzēšanu, jo īpaši attiecībā uz iespēju aprēķināt pašu kapitāla normat īvus dažiem dar ījumiem, 
pamatojoties uz neto, nevis brut o summu, ar noteikumu, ka past āv juridiski saisto šas 
vieno šanās, kas nodro šina to, ka kred ītrisks tiek att iecināts uz neto summu. Pla šākā 
starptautisk ā līmenī pieņemti noteikumi daudz ās trešās valstīs uzlabos t ādu kredītiestāžu un 
kredītiestāžu grupu atvasin ātu ārpusbiržas finan šu instrumentu uzraudz ību, kuras darbojas 
starptautisk ā līmenī un konkur ē ar Kopien as kredītiestādēm. Šis uzlabojums ļaus labāk 
pielāgot oblig āto pa šu kapitāla segumu, ņemot vērā to, ka uzraudz ības iestāžu atzītas 
vieno šanās par līgumisku dz ēšanu samazina varb ūtēju nākotnes kred ītrisku. Atvasin ātu 
ārpusbiržas finan šu instrumentu dz ēšanai, ko veic ieskaita iest āde kā galvenā darījumu otra 
puse, ir liela noz īme dažās dalībvalstīs. Jāatzīst šādu ieskaita nor ēķinu priek šrocības, ņemot 
vērā, ka apdom īgā kredītriska uzraudz ībā samazinās kredītrisks un saist ītais sistēmiskais risks. 
Pilnīgi jānodrošina faktiskais kred ītrisks un varb ūtējais nākotnes kre dītrisks, ko rada dz ēsti 
atvasinātu ārpusbiržas finan šu instrumentu l īgumi, un j āgādā, lai kred ītrisks, ko uzkr āj 
ieskaita iest āde, nepārsniegtu nodro šinājuma tirgus v ērtību, lai dz ēsti atvasin āti ārpusbiržas 
finan šu instrumenti p ārejas laikposm ā tiktu uzraudz īti tāpat kā atvasināti biržas finan šu 
instrumenti. J ābūt ievērotām kompetento iest āžu prasībām attiecībā uz sākotnējo dro šības 
depozītu un main īgo dro šības depoz ītu līmeni un nodro šinājuma dro šības kvalit āti un līmeni. 
III pielikums pied āvā dalībvalstīs reģistrētām kredītiestādēm līdzīgu iespēju tam, lai  
kompetent ās iestādes atzītu savstarp ējo prasījumu divpus ēju dzēšanu, un tādējādi nodro šina 
minētajām kredītiestādēm vienādus konkurences apst ākļus. Noteikumi vienlaikus ir gan 
līdzsvaroti, gan atbilst īgi tam, lai turpin ātu kredītiestādēm piemērot konsultat īvas uzraudz ības 
pasākumus. Kompetentaj ām iestādēm dalībvalstīs būtu jānodro šina, lai palielin ājumu aprēķins 
pamatotos uz faktiskaj ām, nevis uz  šķietamajām nosacītajām summām. 
 
Ø jauns 
(38) Operacion ālais risks ir b ūtisks kred ītiestāžu risks, kam nepieciešams pašu kapit āla 
segums. Ir ļoti svarīgi ņemt vērā Kopienas kred ītiestāžu dažādību, piedāvājot 
alternatīvas pieejas operacion ālā riska pras ību aprēķināšanai, paredzot daž ādus riska 
 
LV 22   LV jūtīguma līmeņus un daž ādas sarež ģītības pakāpes. Jāparedz piem ēroti stimuli 
kredītiestādēm, lai tās vairāk lietotu pieejas, kas ir j ūtīgākas pret risku. Ņemot vērā 
jaunākos sasniegumus operacion ālā riska mērīšanā un pārvaldīšanā, šie noteikumi 
vajadzības gadījumā pastāvīgi jāpārskata un j āatjaunina attiec ībā uz maksājumiem par 
dažādām darbības jomām un attiec ībā uz riska mazin āšanas metožu atz īšanu. 
(39) Lai nodrošin ātu piemērotu maks ātspēju tādām kredītiestādēm, kas ir grupas 
sastāvdaļa, ir svar īgi piemērot minim ālās kapitāla prasības, pamatojoties uz grupas 
konsolidēto finanšu situ āciju. Lai nodrošin ātu to, ka pašu kapit āls ir pareizi sadal īts 
grupā un spēj nepieciešam ības gadījumā nodrošin āt aizsardz ību ietaup ījumiem, 
minimālās kapitāla prasības jāpiemēro atseviš ķām grupas kred ītiestādēm ,  j a  v i e n  š i s  
mērķis netiek efekt īvi sasniegts cit ādi. 
 
Ð 2000/12/EK 53) apsv ērums 
(pielāgots) 
Minimālais rādītājs, ko paredz šī direktīva, nostiprina kred ītiestāžu pašu kapitāla līmeni 
Kopienā. 8% līmenis tika pie ņemts saska ņā ar statistikas p ārskatu par 1988. gada s ākumā 
spēkā esošajiem kapit āla normat īviem.  
 
Ð 2000/12/EK 54) apsv ērums 
(40) Jāsaskaņo būtiskie noteikumi kred ītiestāžu liela riska dar ījumu uzraudz ībai. 
Dalībvalstīm būtu arī turpmāk jāspēj pieņemt noteikumi, kas ir stingr āki par šaj ā 
direktīvā paredzētajiem. 
 
Ð 2000/12/EK 55) apsv ērums 
(pielāgots) 
(41) Kredītiestāžu riska dar ījumu uzraudz ībai un kontrolei  ir ⌦ jābūt ⌫ kredītiestāžu 
uzraudzības sastāvdaļai. ⌦ Tas ir t āpēc, ka ⌫ Ppārmērīga riska dar ījumu 
koncentrācija vienam klientam vai saist ītu klientu grupai var rad īt nepieļaujamu 
zaudējuma risku. Var uzskat īt, ka šāds stāvoklis apdraud kred ītiestādes maksātspēju. 
 
Ð 2000/12/EK 56) apsv ērums 
(pielāgots) 
(42) Sakarā ar to, ka vienot ā banku tirg ū kredītiestādes ir iesaist ītas tiešā konkurenc ē cita ar 
citu, uzraudzības prasībām visā Kopienā vajadzētu būt vienādām. Tāpēc uz kri tērijiem, 
ko piemēro, lai noteiktu riska dar ījumu koncentr āciju, jāattiecina juridiski saisto ši 
Kopienas l īmeņa noteikumi, un tos nevar atst āt tikai dal ībvalstu zi ņā. Kopēju 
noteikumu pie ņemšana tāpēc vislabāk atbilst Kopienas interes ēm, jo tā novērsīs 
konkurences nosac ījumu at šķirības, vienlaikus stipri not Kopienas banku sist ēmu. 
 
Ð 2000/12/EK 57) apsv ērums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
(43) Noteikumos par kred ītiestāžu maksātspējas koeficientu ietilpst  saraksts, kur uzskait īti 
riska darījumi,  kurus var uz ņemties kred ītiestādes. Šis saraksts t āpēc būtu jāizmanto 
 
LV 23   LV riska darījumu defin ēšanai nolūkā ierobežot liela riska dar ījumus . Tomēr Ö Kaut arī ir 
pareizi atvasin āt riska dar ījumu defin īciju no defin īcijas, kas sniegta, lai noteiktu 
minimālās prasības pašu kapit ālam attiec ībā uz kred ītriskiem, nav lietder īgi 
principiāli atsaukties uz min ētajos noteikumos paredz ētajiem riska sv ērumiem vai 
riska pakāpēm.Šos riska sv ērumus un riska apjomus izstr ādāja, lai noteiktu visp ārējas 
maksātspējas prasības, kas sedz kred ītiestāžu kredītrisku. Liela riska dar ījumu 
regulēšanas m ērķis ir.  ⌦ Lai ⌫ ierobežotu  maksim ālos zaud ējumus, k ādi 
kredītiestādēm varētu rasties saist ībā ar jebkuru atseviš ķu klientu vai saist ītu klientu 
grupu. , Tāpēc ir lietder īgi izvēlēties apdom īgu pieeju, parasti ņemot vērā riska 
darījumu nomin ālvērtību, nevis  ⌦ tādus noteikumus lielo risku noteikšanai, kas ņem 
vērā riska darījumu nomin ālvērtību, nepiem ērojot ⌫ svērumus vai riska apjomus. 
 
Ø jauns 
(44) Kaut arī būtu vēlams līdz turpm ākai lielo riska dar ījumu noteikumu p ārskatīšanai 
atļaut atzīt kredītriska mazin āšanas efektu t āpat kā minimālajām kapitāla prasībām, lai 
mazinātu aprēķinu prasības, kredītriska mazin āšanas noteikumi ir izstr ādāti saistībā ar 
vispārējo diversific ēto kredītrisku, ko rada riska dar ījumi ar liel āku skaitu dar ījumu 
partneru. T āpēc, ja, ierobežojot lielos riska dar ījumus, tiek noteikta maksim ālo 
zaudējumu robeža, kas var ētu rasties saist ībā ar atseviš ķu klientu vai saist ītu klientu 
grupu, šādu metožu atz īšanai nepieciešami vienlaic īgi uzraudz ības aizsarg ājoši 
pasākumi. 
 
Ð 2000/12/EK 58) apsv ērums 
(pielāgots) 
(45) Īpaša apdom ība vajadz īga gadījumos, kad k ādai kredītiestādei ir riska dar ījums ar tās 
mātes uzņēmumu vai ar citiem š ā mātes uzņēmuma meitas uz ņēmumiem. 
Kredītiestāžu riska dar ījumu pārvaldība jāveic pilnīgi atseviš ķi saskaņā ar pareizas 
banku pārvaldības principiem, ne ņemot vērā vienīgi šos principus, nevis  ⌦ nekādus 
citus ⌫ citus apsv ērumus. Šīs direktīvas noteikumi paredz, ka  gGadījumos, kad t ādu 
personu ietekme, kam tieši vai netieši ir b ūtiska līdzdalība kādā kredītiestādē, varētu 
kaitēt attiecīgās kredītiestādes pareizai un apdom īgai pārvaldībai, kompetentaj ām 
iestādēm veic  ⌦ jāveic ⌫ atbilstīgi pasākumi , lai šādu stāvokli izbeigtu. Liela riska 
darījumu jom ā jānosaka ar ī īpaši standarti,  ⌦ ieskaitot stingr ākus ierobežojumus, ⌫ 
kredītiestādes riska dar ījumiem ar savu grupu.  un šādos gadījumos ir pamatoti 
stingrāki ierobežojumi nek ā attiecībā uz citiem riska dar ījumiem. Stingr ākus 
ierobežojumus  ⌦ Šādus standartus ⌫ tomēr nevajag piem ērot, ja mātes uzņēmums ir 
finanšu p ārvaldītājsabiedrība vai kred ītiestāde vai ja p ārējie meitas uz ņēmumi ir 
kredītiestādes, finanšu iest ādes vai uz ņēmumi, kas pied āvā banku  palīgpakalpojumus, 
ar noteikumu, ka uz visiem š ādiem uzņēmumiem attiecas kred ītiestādes konsolid ēta 
uzraudzība. Šādos gadījumos uz ņēmumu grupas konsolid ēta uzraudz ība nodro šina 
pietiekamu uzraudz ību un neprasa piem ērot riska dar ījumam v ēl stingrākus 
ierobežojumus. Saska ņā ar šo pieeju banku grupas ar ī tiks mudin ātas organiz ēt savas 
struktūras tā, lai varētu veikt konsolid ētu uzraudz ību, kas ir v ēlama, jo ir iesp ējama 
pilnīgāka uzraudz ība.  
 
LV 24   LV  
Ø jauns 
(46) Kredītiestādēm jānodrošina, lai to r īcībā būtu iekšējais kapit āls, kas pēc kvantitātes, 
kvalitātes un sadales ir piem ērots riskiem, kuriem kred ītiestādes ir pak ļautas vai var ētu 
tikt pakļautas. Tāpēc kredītiestādēm jāizstrādā stratēģijas un proced ūras to iekš ējā 
kapitāla novērtēšanai un uztur ēšanai. 
(47) Kompetent ās iestādes ir atbild īgas par to, lai kred ītiestādēs būtu laba darba 
organizācija un pietiekams pašu kapit āls, ņemot vērā riskus, kuriem kred ītiestādes ir 
pakļautas vai var ētu tikt pak ļautas. 
(48) Lai iekšējais tirgus banku nozar ē darbotos efekt īvi, Eiropas Banku uzraudz ības 
komitejai j āveicina šīs direktīvas konsekventa piem ērošana un uzraudz ības prakses 
konverģence visā Kopienā. 
(49) Šī iemesla d ēļ un, lai nodrošin ātu to, ka Kopienas kred ītiestādes, kas darbojas vair ākās 
dalībvalstīs, netiktu nesam ērīgi apgrūtinātas tāpēc, ka atseviš ķu dalībvalstu 
licencēšanas un uzraudz ības iestādes turpina pild īt savus pien ākumus, svar īgi ir būtiski 
uzlabot kompetento iest āžu sadarb ību. Tāpēc jānostiprina konsolid ētās uzraudz ības 
iestādes loma. Eiropas Banku uzraudz ības komitejai j āatbalsta un j āpaplašina š āda 
sadarbība. 
 
Ð 2000/12/EK 65) apsv ērums 
(pielāgots) 
(50) Kredītiestāžu konsolid ētai uzraudz ībai jo īpaši jābūt vērstai ⌦ jābūt vērstai ⌫ uz 
minēto iestāžu ⌦ kredītiestāžu ⌫ noguldītāju aizsardz ību un finanšu sist ēmas 
stabilitātes nodrošin āšanu. 
 
Ð 2000/12/EK 59) apsv ērums  
(51) Lai konsolid ēta uzraudz ība būtu efektīva, tā jāpiemēro visām banku grup ām, tostarp 
tām, kuru m ātes uzņēmumi nav kred ītiestādes. Kompetentaj ām iestādēm jābūt 
nepieciešamajiem juridiskajiem instrumentiem, lai īstenotu šādu uzraudz ību. 
 
Ð 2000/12/EK 60) apsv ērums 
(pielāgots) 
(52) Ja ir grupas, kuru darb ība ir diversific ēta un kuru m ātes uzņēmumi kontrol ē vismaz 
vienu meitas uz ņēmumu, kas ir kred ītiestāde, kompetentaj ām iestādēm jāspēj noteikt 
šādā grupā ietilpstošas kred ītiestādes finanšu st āvokli. Līdz turpmākai koordin ācijai 
dalībvalstis var noteikt atbilst īgas konsolid ācijas metodes, lai sasniegtu šīs direktīvas 
mērķi. Kompetentaj ām iestādēm jābūt vismaz l īdzekļiem, lai no visiem grupas 
uzņēmumiem sa ņemtu inform āciju, kas nepieciešama to f unkciju veikšanai. Ja ir 
uzņēmumi, kas veic daž ādas finanšu darb ības, jāizveido sadarb ība starp iest ādēm, kas 
atbild par daž ādu finanšu sektoru uzraudz ību. ⌦ Līdz turpm ākai koordin ācijai 
dalībvalstis var noteikt atbilst īgas konsolid ācijas metodes, lai sasniegtu š īs direktīvas 
mērķi. ⌫  
 
LV 25   LV  
Ð 2000/12/EK 61) apsv ērums 
(pielāgots) 
(53) Dalībvalstīm turklāt var  ⌦ jābūt tiesīgām ⌫ atteikt vai atsaukt bankas at ļauju 
gadījumos, kad t ās uzskata, ka atseviš ķas grupas strukt ūras ir nepiem ērotas banku 
darbības veikšanai, jo īpaši tāpēc, ka šādas strukt ūras nevar efekt īvi uzraudz īt. Šajā 
sakarā, lai nodrošin ātu kredītiestāžu pienācīgu pārvaldību, kompetentaj ām iestādēm 
⌦ jāpiešķir ⌫ ir ⌦ nepieciešam ās ⌫ pilnvaras, kas min ētas šīs direktīvas 7. panta 
1. punkta pirmaj ā daļā, 7. panta 2. punkt ā, 14. panta 1. punkta c) apak špunktā un 16. 
pantā. 
 
Ð 2000/12/EK 62) l īdz 64) 
apsvērums (piel āgots) 
Dalībvalstis, izmantojot atbilst īgus uzraudz ības paņēmienus, var ieviest ar ī tādu grupu 
uzraudzību, kurās ietilpst strukt ūras, uz kur ām neattiecas šī direktīva. Ja šādas strukt ūras kļūst 
izplatītas, šī direktīva būtu jāpapla šina, lai aptvertu šādas strukt ūras. 
Konsolidētajā uzraudzībā jāiekļauj visas I pielikum ā definētās darbības. Tāpēc konsolid ētajā 
uzraudzībā jāiekļauj visi uz ņēmumi, kas noz īmīgi iesaistīti šādās darbībās. Tas noz īmē, ka 
finan šu iestāžu definīcija jāpapla šina, lai tā aptvertu šādas darbības. 
Direktīvā 86/635/EEK un Direkt īvā 83/349/EEK paredz ēti konsolid ācijas noteikumi, kas 
piemērojami konsolid ētajiem pārskatiem, ko public ējušas kredītiestādes. Tāpēc ir iespējams 
vēl sīkāk definēt paņēmienus, kas izmantojami konsoli dētajā uzraudzībā. 
 
Ø jauns 
(54) Lai kāpinātu banku nozares iekš ējā tirgus efektivit āti un Kopienas pilso ņiem 
nodrošinātu atbilstošu p ārredzamības līmeni, nepieciešams, lai kompetent ās iestādes 
sniegtu publisku inform āciju par š īs direktīvas īstenošanas veidiem t ā, lai būtu 
iespējams izdar īt pamatotus sal īdzinājumus. 
(55) Lai stiprin ātu tirgus discipl īnu un mudin ātu kredītiestādes uzlabot to tirgus strat ēģiju, 
riska kontroli un iekš ējās vadības organiz āciju, kred ītiestādēm jānodrošina atbilstoša 
publiska inform ācijas sniegšana. 
 
Ð 2000/12/EK 66) apsv ērums 
(pielāgots) 
(56) Tādu problēmu risināšanai, kuras saist ītas ar jaut ājumiem, uz kuriem attiecas š ī 
direktīva, kā arī citas direkt īvas par kred ītiestāžu darbību, jo īpaši, ja to veic cieš ākas 
koordinācijas nol ūkā, vajadz īga kompetento iest āžu un Komisijas sadarb ība 
Padomdev ējā komitejā banku jaut ājumos . Padomdev ēja komiteja banku jaut ājumos 
neliedz citas sadarb ības formas to iest āžu starpā, kuras uzrauga kred ītiestāžu darbības 
sākšanu un veik šanu, jo īpaši sadarbību groupe de contact (kontaktgrup ā), ko 
izveidoju šas banku uzraudz ības iestādes. 
 
LV 26   LV  
Ð 2000/12/EK 67) apsv ērums 
(pielāgots) 
(57) Lai ņemtu vērā pārmaiņas banku nozar ē, laiku pa laikam var b ūt vajadzīgi tehniski 
grozījumi sīki izstrādātajās normās, kas izkl āstītas šajā direktīvā. Komisija, 
apspriedusies ar Padomdev ēju komiteju banku jaut ājumos, nep ārsniedzot 
izpildpilnvaras, ko tai pie šķir Līgums, attiec īgi izdara vajadz īgos grozījumus. Šīs 
direktīvas izpildei vajadz īgie pasākumi būtu jāpieņem saska ņā ar Padomes L ēmumu 
1999/468/EK (1999. gada 28. j ūnijs), ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas 
pilnvaru īstenošanas k ārtību ⌦ 19 ⌫ . 
 
Ø jauns 
(58) Lai novērstu trauc ējumus tirgus darb ībā un nodrošin ātu nepārtrauktību visiem pašu 
kapitāla līmeņiem, ir lietder īgi veikt īpašus pārejas pasākumus. 
(59) Ņemot vērā ar minim ālajām kapitāla prasībām saistīto riska j ūtīgumu, ir v ēlams 
regulāri sekot tam, vai t ām ir būtisks ietekme uz ekonomisko ciklu. Komisija, ņemot 
vērā Eiropas Centr ālās bankas ierosin ājumus, zi ņo par šiem jaut ājumiem Eiropas 
Parlamentam un Padomei. 
 
Ð 2000/12/EK 68) apsv ērums 
(pielāgots) 
Kredītiestādēm, kas izveidotas k ā kooperat īvas sabiedr ības vai fondi, šīs direktīvas 36. panta 
1. punkts at ļauj uzskat īt aizņēmēju solidāras saistības par pa šu kapitāla posteņiem saska ņā ar 
34. panta 2. punkta 7. apak špunktu. D ānijas vald ība ir izrādījusi lielu interesi par dažu t ādu 
hipotekāro kredītiestāžu pārveido šanu par akciju sabiedr ībām, kas iz veidotas k ā kooperat īvas 
sabiedrības vai fondi. Lai veicin ātu šo pārveido šanu vai padar ītu to iesp ējamu, ir vajadz īga 
pagaidu atk āpe, kas tām ļautu pa šu kapitālā iekļaut daļu solidāro saistību. Šī pagaidu atk āpe 
nedrīkst nelabv ēlīgi ietekmēt kredītiestāžu konkurenci.  
 
Ð 2000/12/EK 69) l īdz 71) 
apsvērums 
(69) Piem ērojot 20% sv ērumu kred ītiestāžu turētām hipotek ārajām ķīlu zīmēm, var izjaukt 
valsts finan šu tirgu, kur ā šādiem instrumentiem ir galven ā nozīme. Šajā gadījumā ir veikti 
pagaidu pas ākumi, lai piem ērotu 10% riska sv ērumu. Strauji att īstās parādu kapitaliz ācijas 
tirgus. Tādēļ ir vēlams, lai Komisija ar dal ībvalstīm izskatītu ar akt īviem nodro šinātu 
vērtspapīru uzraudz ību un gada laik ā pēc šīs direktīvas pieņemšanas iesniegtu priek šlikumus , 
kas paredz piel āgot eso šos likumus, lai defin ētu ar aktīviem nodro šinātu vērtspapīru pienācīgu 
uzraudzību. Līdz 2006. gada 31. decembrim kompetent ās iestādes var at ļaut aktīviem, ko 
garantē hipotēkas attiec ībā uz birojiem vai daudzprofilu tirdzniec ības t elpām, piemērot 50 % 
svērumu.  Īpašumam, uz ko attiecas hipot ēka, jāpiemēro stingri nov ērtēšanas kritēriji un 
regulāras pārvērtēšanas noteikums, lai ņemtu vērā izmaiņas komerci ālā īpašuma tirgū. 
                                                 
19 ⌦ OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ⌫ 
 
LV 27   LV Īpašniekam nekustamais īpašums jāaizņem vai jāizīrē/jāiznomā. Šo 50% sv ērumu nepiem ēro 
aizņēmumiem nekustam ā īpašuma attīstīšanai.  
(70) Lai nodro šinātu to, ka noteikumus par liela riska  darījumiem piem ēro saskaņoti, būtu 
jādod dalībvalstīm iespēja paredz ēt jauno ierobežojumu piem ērošanu divos posmos. 
Mazākām kredītiestādēm var atļaut ilgāku pārejas laikposmu, jo p ārāk strauja 25% noteikuma 
piemērošana varētu pārāk pēkšņi samazin āt to kredit ēšanas darb ību. 
(71) Turkl āt norit arī kredītiestāžu sanācijas un likvid ācijas nosac ījumu saska ņošana. 
 
Ð 2000/12/EK 72) apsv ērums 
(pielāgots) 
(60) Jāsaskaņo Tiks saska ņoti arī pasākumi, kas vajadz īgi likvidit ātes riska uzraudz ībai. 
 
Ð 2000/12/EK 73) apsv ērums 
(pielāgots) 
Šai direkt īvai nevajadz ētu ietekm ēt dalībvalstu pien ākumus iev ērot V pielikuma B da ļā doto s 
direktīvu ievie šanas termi ņus, 
 
Ø jauns 
(61) Šī direktīva respekt ē pamatties ības un iev ēro principus, kas jo īpaši ir atz īti Eiropas 
Savienības Pamatties ību hartā kā Kopienas ties ību vispārīgie principi. 
(62) Pienākums transpon ēt šo direkt īvu valstu ties ību aktos ir ierobežots ar tiem 
noteikumiem, kuros ir b ūtiskas izmai ņas, salīdzinot ar iepriekš ējām direktīvām. 
Pienākumu transpon ēt nemainītos noteikumus paredz iepriekš ējās direktīvas. 
(63) Šī direktīva nedrīkst kavēt dalībvalstu pien ākumu izpildi attiec ībā uz termi ņiem 
direktīvas transpon ēšanai valstu ties ību aktos, k ā to nosaka XIII pielikuma B da ļa. 
 
Ð 2000/12/EK 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
 
Ø jauns 
SATURS 
I SADAĻA PRIEKŠMETS, JOMA UN DEFIN ĪCIJAS  
II SADAĻA NOSACĪJUMI KRED ĪTIESTĀŽU DARB ĪBAS SĀKŠANAI UN 
VEIKŠANAI  
III SADAĻA NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ TIES ĪBĀM VEIKT 
UZŅĒMĒJDARBĪBU UN BR ĪVĪBU SNIEGT PAKALPOJUMUS  
1. iedaļa Kredītiestādes 
 
LV 28   LV 2. iedaļa Finanšu iest ādes 
3. iedaļa Tiesību veikt uz ņēmējdarbību izmantojums  
4. iedaļa Brīvības sniegt pakalpojumus izmantojums  
5. iedaļa Uzņēmējas dalībvalsts kompetento iest āžu pilnvaras  
IV SADAĻA ATTIECĪBAS AR TREŠ ĀM VALST ĪM 
1. iedaļa Paziņošana par trešo valstu uz ņēmumiem un nosac ījumi iekļūšanai 
šo valstu tirgos  
2. iedaļa Sadarbība ar trešu valstu kompetentaj ām iestādēm konsolid ētas 
uzraudzības jomā 
V SADAĻA PIESARDZ ĪGAS UZRAUDZ ĪBAS UN INFORM ĀCIJAS 
SNIEGŠANAS PRINCIPI UN TEHNISKIE INSTRUMENTI  
1. nodaļa Piesardzīgas uzraudz ības principi  
1. iedaļa Izcelsmes un uz ņēmējas dalībvalsts kompetence  
2. iedaļa Informācijas apmai ņa un dienesta nosl ēpums  
3. iedaļa Par gada p ārskatu un konsolid ēto pārskatu juridisko p ārraudzību 
atbildīgo personu pien ākumi  
4. iedaļa  Pilnvaras noteikt sodus un ties ības griezties ties ās  
2. nodaļa Piesardzīgas uzraudz ības tehniskie instrumenti  
1. iedaļa Pašu kapit āls 
2. iedaļa Noteikumi pret riskiem  
1. apakšieda ļa Piemērošanas līmenis  
2. apakšieda ļa Prasību aprēķināšana  
3. apakšieda ļa Pašu kapit āla minimālais līmenis  
3. iedaļa Pašu kapit āla minimālās prasības kredītriskiem  
1. apakšieda ļa Standartiz ētā pieeja  
2. apakšieda ļa Uz iekšējiem reitingiem balst ītā pieeja  
3. apakšieda ļa Kredītriska mazin āšana  
4. apakšieda ļa Sekjuritiz ācija 
 
LV 29   LV 4. iedaļa Pašu kapit āla minimālās prasības operacion ālajam riskam  
5. iedaļa Lielie riska dar ījumi 
6. iedaļa Būtiska līdzdalība ārpus finanšu jomas  
3. nodaļa Kredītiestādes novērtēšanas process  
4. nodaļa Kompetento iest āžu veiktā uzraudzība un inform ācijas sniegšana  
1. iedaļa Uzraudzība 
2. iedaļa Informācijas sniegšana, ko veic kompetent ās iestādes 
5. nodaļa Kredītiestāžu veiktā informācijas sniegšana  
VI SADAĻA IZPILDPILNVARAS  
VII SADA ĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
1. nodaļa Pārejas noteikumi  
2. nodaļa Nobeiguma noteikumi  
I PIELIKUMS  Darbību saraksts, kur ām ir nepieciešama savstarp ēja atzīšana  
II PIELIKUMS  Ārpusbilances poste ņu klasifikācija 
III PIELIKUMS  Atvasinātie instrumenti  
IV PIELIKUMS  Atvasināto instrumentu veidi  
V PIELIKUMS  Organizācijas un risku apstr ādes tehniskie krit ēriji 
VI PIELIKUMS  Standartiz ētā pieeja  
VI PIELIKUMS 1. 
daļa Riska pak āpes 
VI PIELIKUMS 
2. daļa ĀKNI atzīšana un kred ītu novērtējumu plānošana  
VI PIELIKUMS 
3. daļa ĀKNI kredītu novērtējumu izmantošana riska pak āpju noteikšanai  
VII PIELIKUMS  Uz iekšējiem reitingiem balst ītā pieeja  
VII PIELIKUMS 
1. daļa Riska svērtā vērtība un paredzamie zaud ējumi  
VII PIELIKUMS 
2. daļa Saistību nepildīšanas varb ūtība, ZSN un termi ņš 
 
LV 30   LV VII PIELIKUMS 
3. daļa Riska dar ījuma vērtība 
VII PIELIKUMS 
4. daļa Minimālās prasības IRP  
VIII PIELIKUMS  Kredītriska mazin āšana  
VIII PIELIKUMS 
1. daļa Piemērotības noteikumi  
VIII PIELIKUMS 
2. daļa Minimālās prasības 
VIII PIELIKUMS 
3. daļa Kredītriska mazin āšanas efekta apr ēķināšana  
VIII PIELIKUMS 
4. daļa Termiņa nesakrit ības 
VIII PIELIKUMS 
5. daļa Kredītriska mazin āšanas kombin ācijas standartiz ētajā pieejā 
VIII PIELIKUMS 
6. daļa Kredītriska mazin āšanas groza metodes  
IX PIELIKUMS  Sekjuritiz ācija 
IX PIELIKUMS 1. 
daļa Definīcijas X pielikumam  
IX PIELIKUMS 2. 
daļa Minimālās prasības būtiska kred ītriska nodošanas atz īšanai un riska 
svērtā vērtības un paredzamo zaud ējumu summas apr ēķināšanai 
sekjuritizācijas riska dar ījumos  
IX PIELIKUMS 3. 
daļa Ārējie kredītu novērtējumi 
IX PIELIKUMS 4. 
daļa Aprēķināšana  
X PIELIKUMS  Operacion ālais risks  
X PIELIKUMS 
1. daļa Pamatrādītāja pieeja  
X PIELIKUMS 
2. daļa Standartiz ētā pieeja  
X PIELIKUMS 
3. daļa Uzlaboto r ādītāju pieejas  
 
LV 31   LV X PIELIKUMS 
4. daļa Dažādu metodolo ģiju kombin ētā izmantošana  
X PIELIKUMS 
5. daļa Zaudējumu veidu klasifik ācija 
XI PIELIKUMS  Tehniskie krit ēriji kompetento iest āžu veiktajai p ārskatīšanai un 
novērtēšanai  
XII PIELIKUMS  Informācijas sniegšanas tehniskie krit ēriji 
 XII PIELIKUMS 
1. daļa Vispārīgie kritēriji 
XII PIELIKUMS 
2. daļa Vispārīgās prasības 
 XII PIELIKUMS 
3. daļa Atbilstošās prasības īpašu instrumentu un metožu izmantošanai  
XIII PIELIKUMS 
A daļa Atceltās direktīvas ar to sec īgiem groz ījumiem (uz kur ām ir atsauces 
158. pant ā) 
XIII PIELIKUMS 
B daļa Ieviešanas termi ņi (uz kuriem ir atsauces 159. pant ā) 
XIV PIELIKUMS  Korelācijas tabula  
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
I SADAĻA 
⌦ PRIEKŠMETS,  JOMA  UN DEFINĪCIJAS ⌫ UN JOMA  
 
Ð 2000/12/EK 2. panta 1. un 2. 
punkts (piel āgots) 
1. pants 
1. Š ī direktīva attiecas  ⌦ paredz noteikumus ⌫ uz kredītiestāžu darbības sākšanai  un 
veikšanai,  ⌦ kā arī to uzraudz ībai⌫ . Šo direkt īvu piemēro visām kredītiestādēm. 
2. Š īs direktīvas ⌦ 39. ⌫ pants un 52. l īdz 56. pants  ⌦ V sadaļas 4. noda ļas 
1. iedaļa ⌫ attiecas ar ī uz finanšu l īdzdalības sabiedr ībām un jauktas darb ības 
līdzdalības sabiedr ībām, kuru galvenais birojs ir Kopien ā. 
 
LV 32   LV 3. Iest ādes, kas 3. punkt ā ⌦ saskaņā ar 5. pantu ⌫ minētas kā tādas, uz ko piln ībā 
neattiecas š ī direktīva, izņemot dalībvalstu centr ālās bankas, 25. un 52. l īdz 56.  
⌦ 39.pantā un V sada ļas 4. noda ļas 1. iedaļā ⌫ pantā uzskata par finanšu iest ādēm. 
 
Ð 2000/12/EK 2. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
2. pants 
Šī direktīva neattiecas uz ⌦ šādām iestādēm ⌫: 
– dalībvalstu centr ālajām bankām, 
– pasta noda ļu pārvedumu da ļām, 
– Beļģijā – „Institut de Réescompte et de  Garantie - Herdiscontering- en 
Waarborginstituut”, 
– Dānijā – „Dansk Eksportfinansieringsfond”, „Danmarks Skibskre ditfond” un „Dansk 
Landbrugs Realkreditfond”, 
– Vācijā - „Kreditanstalt für Wiederaufbau”, uz ņēmumiem, kuri saska ņā ar 
„Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” ir atz īti par valsts m ājokļu attīstības politikas 
struktūrām un faktiski neiesaist ās banku dar ījumos, un uz ņēmumiem, kuri saska ņā ar 
šo likumu ir atz īti par bezpe ļņas mājokļu attīstības uzņēmumiem, 
– Grieķijā „Ελληνική  Τράπεζα  Βιομηχανικής  Αναπτύξεως ,”, (Elliniki Trapeza 
Viomichanikis Anaptyxeos), „ Ταμείο  Παρακαταθηκών  και Δανείων ” (Tamio 
Parakatathikon kai Danion), un „ Ταχυδρομικό  Ταμιευτήριο ” (Tachidromiko 
Tamieftirio), 
– Spānijā - „Instituto de Crédito Oficial”, 
– Francijā - „Caisse des dép ōts et consignations”, 
– Īrijā - kredītapvienībām un kooperat īvajām sabiedr ībām, 
– Itālijā - „Cassa depositi e prestiti”, 
– Nīderlandē - „Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV”, „NV 
Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij”, „NV Industriebank Limburgs Instituut 
voor Ontwikkeling en Financ iering” un „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij 
NV”, 
– Austrijā - uzņēmumiem, kas atz īti par valsts dz īvokļu celtniec ības apvien ībām un 
„Österreichische Kontrollbank AG”, 
– Portugālē - „Caixas Económicas», kas past āvēja 1986. gada 1. janv ārī, izņemot tās, 
kas reģistrētas kā akciju sabiedr ības, un iz ņemot „Caixa Económica Montepio 
Geral”, 
 
LV 33   LV – Somijā – „Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonde n för industriellt samarbete AB”, un 
„Kera Oy/Kera Ab”, 
– Zviedrijā – „Svenska Skeppshypotekskassan”, 
– Apvienotaj ā Karalistē – „National Savings Bank”, „Commonwealth Development 
Finance Company Ltd”, „Agricultural Mo rtgage Corporation Ltd”, „Scottish 
Agricultural Securities Corporation Ltd” , „Crown Agents for overseas governments 
and administrations”, „credi t unions” un „municipal banks”, 
 
Ð Pievienošan ās akts 2003 
– Latvijā – „krājaizdevu sabiedr ības”, uzņēmumi, kas atbilst īgi „krājaizdevu sabiedr ību 
likumam” atz īti par kooperat īviem uzņēmumiem, kuri sniedz finanšu pakalpojumus 
vienīgi saviem biedriem, 
– Lietuvā - „kredito unijos”, kas nav „Centrin ė kredito unija”, 
– Ungārijā – „Magyar Fejlesztési Bank Rt.”  un „Magyar Export-Import Bank Rt.”, 
– Polijā – „Spóldzielcze Kasy Oszczednos ciowo – Kredytowe” un „Bank 
Gospodarstwa Krajowego”. 
 
Ð Direktīva 2004/xx/EK 3.1 pants 
(pielāgots) 
4. Komis ija, saskaņā ar 60.  panta 2.  punktā peredzēto –procedūru, lemj par 3.punkt ā dotā 
saraksta groz ījumiem.  
 
Ð 2000/12/EK 2. panta 5. un 6. 
punkts (piel āgots) 
3. pants 
1. ⌦ Viena vai vair ākas ⌫ kKredītiestādes, kas 1977. gada 15. decembr ī darbojās 
vienā un tajā pašā dalībvalstī un kas šaj ā dienā bija pastāvīgi saistītas ar kādu galveno iest ādi, 
kura tās uzrauga un ir re ģistrēta tajā pašā dalībvalstī, var atbrīvot no pras ībām, kas noteiktas 
⌦ 7. pantā un 11. panta 1. punkt ā ⌫ 6. panta 1. punkt ā, 8. un 59. pant ā, ja ne vēlāk par 
1979. gada 15. decembri valsts ties ību akti paredz ēja, ka: 
(a) galven ā iestāde un ar to saist ītās iestādes ir solid āri atbildīgas par sav ām saistībām 
vai galven ā iestāde pilnībā garantē piederīgo iestāžu saistības, 
(b) galven ās iestādes un visu saist īto iestāžu maksātspēju un likvidit āti uzrauga kop ā, 
pamatojoties uz konsolid ētiem pārskatiem, 
(c) galven ās iestādes vadība ir pilnvarota dot r īkojumus saist īto iestāžu vadībai. 
Kredītiestādes, kas darbojas viet ējā mērogā un kas p ēc 1977. gada 15. decembra k ļūst par 
iestādi, kura ir ⌦ pastāvīgi ⌫ saistīta ar kādu galveno iest ādi pirmās daļas nozīmē, var 
 
LV 34   LV izmantot min ētajā daļā paredzētās priekšroc ības, ja tās ir tikai ar šo galveno iest ādi saistītu 
iestāžu tīkla papildin ājums. 
 
Ð Direktīva 2004/xx/EK 3.2 pants 
(pielāgots) 
Attiecībā uz kredītiestādēm, kas nav t ādas kredītiestādes, kuras izveidotas re ģionos, kas nesen 
atgūti no jūras, vai kuras raduš ās, daloties vai apvienojoties iest ādēm, kas ir atkar īgas no 
galvenās struktūras vai tai pak ļautas, Komisija, saska ņā ar 60.  panta 2.  punktā 
⌦ 150. pant ā ⌫ noteikto proced ūru, var noteikt papildu noteikumus otr ās daļas 
piemērošanai, tostarp pirmaj ā daļā noteikto atbr īvojumu atsaukumu, ja t ā atzīst, ka jaunu t ādu 
iestāžu piesaist īšana, kur ām otrajā daļā noteiktie pas ākumi rada priekšroc ības, var negat īvi 
ietekmēt konkurenci. 
 
Ð 2000/12/EK 2. panta 5. un 6. 
punkts (piel āgots) 
2. Kred ītiestādei, kas, k ā noteikts  ⌦ minēta ⌫ 5. ⌦ 1. ⌫ punkta pirmaj ā daļā, arī var 
nepiemērot 5.  ⌦ 9. un 10. ⌫ panta un ar ī 40. līdz 51. panta un 65. p anta ⌦ V sadaļas 
2. nodaļas 2., 3., 4., 5. un 6. ieda ļas un 3. noda ļas ⌫ noteikumus, ja neatkar īgi no šo 
noteikumu piem ērojuma attiec īgajai galvenajai iest ādei uz šo galveno iest ādi un ar to 
saistītajām iestādēm iepriek š minētie ⌦ šie ⌫ noteikumi attiecas k ā uz vienotu veselumu. 
Atbrīvojuma gad ījumos 13., 18., 19. pantu, 20. panta 1. l īdz 6. punktu, 21. un 22. pantu  
⌦ 16., 23., 24. un 25. pantu, 26. panta 1. l īdz 3. pantu un 29. l īdz 37. pantu ⌫ piemēro 
attiecīgai galvenajai iest ādei un tās saistītajām iestādēm kā vienotam veselumam. 
 
Ð 2000/12/EK 1. pants (piel āgots) 
4. pants 
Definīcijas  
Šajā direktīvā ⌦ izmanto š ādas definīcijas ⌫: 
 
Ð 2000/28/EC 1. panta 1. l īdz 
5. punkts (piel āgots) 
(1) „kredītiestāde” ir: 
(a) a) uz ņēmums, kura uz ņēmējdarbība ir noguld ījumu vai citu atmaks ājamu 
līdzekļu pieņemšana no plašas sabiedr ības un kred ītu piešķiršana uz sava 
rēķina; vai 
 
LV 35   LV (b) b) elektronisk ās naudas iest āde, kas defin ēta Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvā 2000/46/EK (2000. gada 18. septembris) par elektronisk ās naudas 
iestāžu darbības sākšanu, veik šanu un konsultat īvu uzraudz ību 20. 
 Konsolid ētas uzraudz ības piem ērošanas nol ūkiem par kred ītiestādi uzskata 
kredītiestādi saskaņā ar pirmo da ļu un jebkuru priv ātu vai valsts uz ņēmumu, kas atbilst pirm ās 
daļas definīcijai un kam at ļauja pie šķirta tre šā valstī. 
 Liela riska dar ījumu  uzraudzības un kontroles piem ērošanas nolūkiem par kred ītiestādi 
uzskata kred ītiestādi saskaņā ar pirmo da ļu, tostarp šādas kredītiestādes filiāles tre šās valstīs, 
un jebkuru priv ātu vai valsts uz ņēmumu, tostarp t ā filiāles, kas atbilst pirm ās daļas definīcijai 
un kam at ļauja pie šķirta tre šā valstī; 
(2) „atļauja” ir jebk ādas formas dokuments, ko izdod attiec īgās iestādes un kas dod 
tiesības veikt kred ītiestādes uzņēmējdarbību; 
(3) „filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta, kas ir kred ītiestādes juridiski atkar īga daļa un kur 
tieši veic visus vai da ļu no darījumiem, kas ir rakstur īgi kredītiestāžu uzņēmējdarbībai; 
visas darījumu vietas, ko vien ā dalībvalstī izveidojusi kred ītiestāde, kuras p ārvaldes 
struktūras ir citā dalībvalstī, uzskata par vienu fili āli; 
(4) „kompetentas iest ādes” ir valsts iest ādes, kuras ar likumu vai ar noteikumiem ir 
pilnvarotas uzraudz īt kredītiestādes; 
(5) „finanšu iest āde” ir uz ņēmums, kurš nav kred ītiestāde un kura galven ā darbība ir 
līdzdalības iegāde vai viena vai vair ākas no I pielikuma 2. l īdz 12. punkt ā 
uzskaitītajām darbībām; 
 
Ø jauns 
(6) „iestādes” V sada ļas 2. noda ļas 2. un 3. ieda ļā ir iestādes, kas defin ētas [Padomes 
Direktīvas 96/3/EKK21 2. panta 3. apakšpunkt ā]; 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 6. l īdz 8. 
pants (piel āgots) 
(7) „izcelsmes dal ībvalsts” ir dal ībvalsts, kur kred ītiestādei ir pieš ķirta atļauja saska ņā ar 
4. līdz 11. pantu  ⌦ 6. līdz 9. pantu un 11. l īdz 14. pantu ⌫ ; 
(8) „uzņēmēja dalībvalsts” ir dal ībvalsts, kur ā kredītiestādei ir fili āle vai kur ā tā sniedz 
pakalpojumus; 
(9) „kontrole” ir m ātes uzņēmuma un meitas uz ņēmuma attiec ības, kas defin ētas 
Direktīvas 83/349/EEK 1. pant ā, vai līdzīgas attiec ības starp k ādu fizisku vai juridisku 
personu un uz ņēmumu; 
                                                 
20 OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp. 
21 OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp. 
 
LV 36   LV  
Ð 2002/87/EC 29. panta 1. punkta 
a) apakšpunkts (piel āgots) 
Ö jauns 
(10) „līdzdalība” konsolid ētas uzraudz ības nolūkos un  34. panta 2. punkta 15. un 16. 
punkta  ⌦ 57. panta 2. punkta o) un  p) apakšpunkta, 71. l īdz 73. panta un V sada ļas 
4. nodaļas ⌫ nolūkos ir līdzdalība ⌦ Padomes ⌫ Direktīvas 78/660/EEK ⌦ 22 ⌫ 
17. panta pirm ā teikuma noz īmē, vai fakts, ka k ādā uzņēmumā tieši vai netieši pieder 
20 % vai vair āk balssties ību vai kapit āla; 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 10. l īdz 
13.punkts (piel āgots) 
(11) „būtiska līdzdalība” ir tiešs vai netiešs īpašums k ādā uzņēmumā, kas ir vismaz 10 % 
no uzņēmuma balssties ībām vai kapit āla vai ļauj ievērojami ietekm ēt pārvaldību 
uzņēmumā, kurā ir šī līdzdalība⌦ ; ⌫  
(12) „sākumkapit āls” ir kapit āls, kā tas definēts 34. panta 2. punkta 1) un 2) apak špunktā; 
(12) „mātes uzņēmums” ir 
(a) mātes uzņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pant ā. 
(b) Liela riska  darījumu konsolid ētas uzraudz ības un kontroles piem ērošanas 
⌦ direktīvas 71. l īdz 73. panta, V sada ļas 2. noda ļas, 5. ieda ļas un 
4. nodaļas ⌫ nolūkiem tas ir m ātes uzņēmums Direkt īvas 83/349/EEK 1. 
panta 1. punkta noz īmē un katrs uz ņēmums, kam p ēc kompetentu iest āžu 
domām faktiski ir domin ējoša ietekme cit ā uzņēmumā; 
(13) „ meitas uz ņēmums” ir 
(a) meitas uz ņēmums, kā tas definēts Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pant ā. 
(b) Liela riska  darījumu konsolid ētas uzraudz ības un kontroles piem ērošanas 
⌦ direktīvas 71. l īdz 73. panta, V sada ļas 2. noda ļas, 5. ieda ļas un 
4. nodaļas ⌫ nolūkiem tas ir meitas uz ņēmums Direkt īvas 83/349/EEK 1. 
panta 1. punkta noz īmē un katrs uz ņēmums, attiec ībā uz ko mātes uzņēmumam 
pēc kompetentu iest āžu domām faktiski ir domin ējoša ietekme; 
Visi meitas uz ņēmuma meitas uz ņēmumi arī tiek uzskat īti par to s ākotnējā mātes 
uzņēmuma meitas uz ņēmumiem; 
 
Ø jauns 
(14) „mātesuzņēmums, kas ir dal ībvalsts kred ītiestāde” ir kred ītiestāde, kuras 
meitasuzņēmums ir kred ītiestāde vai finanšu iest āde, vai kurai pieder da ļas šādā 
iestādē, un kura pati nav meitasuz ņēmums citai taj ā pašā dalībvalstī reģistrētai 
                                                 
22 OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. 
 
LV 37   LV kredītiestādei vai šaj ā dalībvalstī izveidotai finanšu l īdzdalības sabiedr ībai, un kur ā 
nevienai citai šaj ā dalībvalstī licencētai kredītiestādei nepieder da ļas. 
(15) „mātesuzņēmums, kas ir finanšu l īdzdalības sabiedr ība dalībvalstī” ir finanšu 
līdzdalības sabiedr ība, kas pati nav meitasuz ņēmums citai taj ā pašā dalībvalstī 
licencētai kredītiestādei vai šaj ā dalībvalstī izveidotai finanšu l īdzdalības sabiedr ībai; 
(16) „mātesuzņēmums, kas ir ES kred ītiestāde” ir mātesuzņēmums, kas ir kred ītiestāde 
dalībvalstī, kas nav meitasuz ņēmums citai jebkur ā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei 
vai jebkur ā dalībvalstī izveidotai finanšu l īdzdalības sabiedr ībai, un kur ā nevienai citai 
jebkurā dalībvalstī licencētai kredītiestādei nepieder da ļas; 
(17) „mātesuzņēmums, kas ir finanšu l īdzdalības sabiedr ība ES” ir finanšu l īdzdalības 
sabiedrība, kas pati nav meitasuz ņēmums jebkur ā dalībvalstī licencētai kredītiestādei. 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 14. l īdz 
18. punkts (piel āgots) 
(14) “Zone A»  14. „A zona” ir visas dal ībvalstis un visas p ārējās valstis, kas ir pilnties īgas 
Ekonomisk ās sadarbības un att īstības organiz ācijas (ESAO) locekles, un visas t ās valstis, kas 
saskaņā ar Starptautisk ā valūtas fonda (SV F) vispārējiem aizņēmuma nol īgumiem (VAN) 
noslēgušas īpašus aizdevuma l īgumus ar SVF. Tom ēr valstis, kas p ārskata sava ārējā parāda 
atmaksājuma grafiku, piecus gadus nevar b ūt A zonas valstis;  
15.«B zona» ir visas valstis, kas neietilpst A zon ā, 
16.«A zona s kredītiestādes» ir visas kred ītiestādes, kam saska ņā ar 4. pantu pie šķirtas atļaujas 
dalībvalstīs, tostarp šo kredītiestāžu filiāles tre šās valstīs, un visi priv ātie vai valsts uz ņēmumi, 
uz ko attiecas defin īcija 1. punkta pirmaj ā daļā un kam at ļaujas pi ešķirtas pārējās A zonas 
valstīs, tostarp šo uzņēmumu fili āles; 
17.«B zonas kred ītiestādes» ir visi priv ātie vai valsts uz ņēmumi, kam at ļaujas pie šķirtas ārpus 
A zonas, uz kuriem attiecas defin īcija 1. punkta pirmaj ā daļā, tostarp šo uzņēmumu fili āles, 
kas atrodas Kopien ā; 
18.«ārpusbanku sektors» ir visi aizdevuma ņēmēji, kas nav 16. un 17. punkt ā definētās 
kredītiestādes, centr ālās bankas un dal ībvalstu vald ības, reģionālās un vietējās varas iest ādes, 
Eiropas Kopienas, Eiropas Invest īciju banka (EIB) un da udzpusējas attīstības bankas, kas 
definētas 19. punkt ā; 
 
Ð 2004/69/EC 1. pants (piel āgots) 
19. „daudzpus ējas attīstības bankas” ir Starptautisk ā rekonstrukcijas un att īstības banka,  
Starptautisk ā finan šu sabiedrība, Amerikas Att īstības banka,  Āzijas Attīstības banka, Āfrikas 
Attīstības banka, Eiropas Padomes Rekonstrukcijas fonds, Zieme ļvalstu Invest īciju banka un 
Karību jūras baseina valstu Att īstības banka, Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka, 
Eiropas Invest īciju fonds un Zieme ļu un Dienvidu Amerikas Ieguldījumu sabiedr ība; 
 
LV 38   LV  
Ð 2000/12/EK 1.panta 20. punkts 
20.««pilna riska», «vid ēja riska», «par vid ējo zemāka riska» un «zema riska» ārpusbilances 
posteņi» ir poste ņi, kas aprakst īti 43. panta 2. punkt ā un uzskait īti II pie likumā; 
 
Ø jauns 
(18) „valsts iest ādes” ir nekomerci ālas valsts iest ādes, kas ir pak ļautas centr ālām valdībām, 
reģionu pašvald ībām vai viet ējām iestādēm, vai iest ādēm, kas pēc kompetento iest āžu 
atzinuma pilda t ādus pašus uzdevumus k ā reģionālās un vietējās iestādes; 
 
Ð 2002/87/EC 29. panta 1. punkta 
b) apakšpunkts (piel āgots) 
(19) „finanšu l īdzdalības sabiedr ība” ir finanšu iest āde, kuras meitasuz ņēmumi ir vien īgi 
vai galvenok ārt kredītiestādes vai finanšu iest ādes, no kur ām vismaz viena ir 
kredītiestāde, un kura nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedr ība atbilst īgi Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvai 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par 
papildu uzraudz ību kredītiestādēm, apdro šināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu 
sabiedrībām fina nšu konglomer ātos23; 
(20) „jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ība” ir m ātesuzņēmums, kas nav finanšu 
līdzdalības sabiedr ība, kredītiestāde vai jaukta finanšu kontrolakciju sabiedr ība 
Direktīvas 2002/87/EK noz īmē, starp kuras meitasuz ņēmumiem ir vismaz viena 
kredītiestāde; 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 23. punkts 
(pielāgots) 
(21) „banku  pakalpojumu pal īguzņēmums” ir uz ņēmums, kura galveno darb ību veido 
nekustam ā īpašuma p ārvaldīšana vai vad īšana, datu apstr ādes pakalpojumu vad ība vai 
jebkāda cita līdzīga darbība, kas papildina vienas vai vair āku kredītiestāžu galveno 
darbību; 
 
Ø jauns 
(22) „operacion ālais risks” ir zaud ējumu risks, ko rada nepiem ērotas vai k ļūdainas iekš ējās 
procedūras, cilvēki vai sist ēmas vai ar ī ārēji notikumi, tas ietver ar ī tiesisku risku; 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 24. punkts 
(pielāgots) 
„riska dar ījumi” 48., 49. un 50. panta piem ērošanas nolūkiem ir 43. pant ā un II un IV 
pielikumā, kā arī V sadaļas 2.  nodaļas 2. un 3.  iedaļā minētie aktīvi un ārpusbilances poste ņi, 
nepie mērojot tur noteiktos riska sv ērumus vai riska apjo mus; IV pielikum ā minēto risku 
jāaprēķina saskaņā ar kādu no III pielikum ā izklāstītajām metodēm, nepiem ērojot svērumus 
                                                 
23 OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. 
 
LV 39   LV otras darījuma puses riskam;  riska dar ījuma defin īciju ar kompetento iest āžu piekri šanu var 
neattiecin āt uz visiem elementiem, ko piln ībā sedz pa šu kapitāls, ar noteikumu, ka šādu pa šu 
kapitālu neiekļauj maks ātspējas koeficienta vai citu Kopienas ties ību aktos noteiktu 
uzraudzības koeficientu apr ēķinā;  
– darījumos ar ārzemju val ūtu riska da rījumi, ko veic parastaj ā norēķinu kārtībā 
48 stundās pēc maksājuma, vai  ;  
– vērtspapīru pirkšanas vai p ārdošanas dar ījumos riska dar ījumi, ko veic 
parastajā norēķinu kārtībā piecās darba dien ās pēc maksājuma vai v ērtspapīru 
piegādes, atkar ībā no tā, kura no š īm darbībām notiek pirm ā; 
 
Ø jauns 
(23) „centrālās bankas” ietver ar ī Eiropas Centr ālo banku, ja vien nav nor ādīts citādi; 
(24) „pasliktin āšanās risks” ir risks, ka debitora par āds var samazin āties par naudas kred ītu 
vai nenaudas veid ā piešķirto kredītu debitoram; 
(25) „saistību nepild īšanas varb ūtība” ir varb ūtība, ka dar ījuma partneris nepild īs savas 
saistības gada laik ā; 
(26) „zaudējumi” ir ekonomiski zaud ējumi, ieskaitot re ālā diskonta efektu, un re ālās tiešās 
un netiešās izmaksas, kas saist ītas ar atgūstāmo instrumentu; 
(27) „zaudējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā” ir riska dar ījuma 
zaudējumu attiec ība pret nenok ārtajām saistībām uz brīdi, kad p ārtraukta saist ību 
izpilde; 
(28) „pārrēķināšanas koeficients” ir koeficients, kuru piem ēro piešķirtai, bet pagaid ām 
neizmantotai kred ītai daļai. Šis koeficients nosa ka paredzamo neizmantot ā kredīta 
daļu, kas tiks izsniegta un neatmaks āta saistību nepildīšanas brīdī; 
(29) „paredzamie zaud ējumi (PZ)” ir attiec ība starp summu, kuras zaud ējums riska 
darījumā ir paredzams gad ījumā, ja darījuma partneris nepilda savas saist ības, vai 
gadījumā, ja pasliktin āšanās pārsniedz vienu gadu, un nenok ārtotā parāda summu 
saistību nepildīšanas brīdī; 
(30) „kredītriska mazin āšana” ir metode, ko kred ītiestāde izmanto, lai mazin ātu kredītrisku, 
kas saistīts ar riska dar ījumu vai riska dar ījumiem, kuros ir iesaist īta kredītiestāde; 
(31) „fondētā kredīta aizsardz ība” ir kred ītriska mazin āšanas metode, kur kred ītiestādes 
riska dar ījuma kred ītriska samazin ājums tiek pan ākts ar kred ītiestādes tiesībām 
gadījumā, ja darījuma partneris nepilda savas saist ības vai dar ījumu partneri skar citi 
kredīta notikumi, likvid ēt, panākt nodošanu un vai atsavin āšanu, vai patur ēt noteiktus 
aktīvus, vai samazin āt riska dar ījuma summu par summu, vai aizst āt to ar š ādu 
summu, kas ir starp ība starp riska dar ījuma summu un summu pras ībai pret 
kredītiestādi; 
(32) „nefondētā kredīta aizsardz ība” ir riska mazin āšanas metode, kur kred ītiestādes riska 
darījuma kred ītriska samazin ājums tiek pan ākts, trešajai personai uz ņemoties 
 
LV 40   LV nomaksāt summu aiz ņēmēja saistību nepild īšanas gad ījumā vai citos nor ādītos 
gadījumos; 
(33) „repo dar ījums” ir jebkurš dar ījums, ko regul ē līgums, kas saska ņā ar [Direkt īvas 
93/6/EEK 3. panta m) apakšpunktu] ir defin ēts kā „atpirkuma l īgums” vai 
„atpakaļpirkuma l īgums”. 
(34) „vērtspapīru vai pre ču aizdevumi vai aiz ņēmumi” ir jebkurš dar ījums, kas saska ņā ar 
[Direktīvas 93/6/EEK 3. panta n) apakšpunktu] ir defin ēts kā „vērtspapīru vai pre ču 
aizdevums” vai „v ērtspapīru vai pre ču aizņēmums”; 
(35) „naudai piel īdzināmais instruments” ir aizdev ējas kredītiestādes izdots depoz īta 
sertifikāts vai līdzīgs instruments; 
(36) „sekjuritiz ācija” ir dar ījums vai sh ēma, kurā ar riska dar ījumu vai ar riska dar ījumu 
portfeli saist ītas risks tiek sadal īts atsevišķos laidienos, kuriem ir š ādas īpatnības: 
(a) darījuma vai sh ēmas maks ājumi ir atkar īgi no riska dar ījuma vai riska dar ījumu 
portfeļa saistību izpildes; 
(b) laidienu iedal ījums nosaka zaud ējumu sadali dar ījuma vai sh ēmas termi ņa 
laikā; 
(37) „tradicion āla sekjuritiz ācija” ir sekjuritiz ācija, kas ietver sekjuritiz ācijai pakļauto riska 
darījumu ekonomisku nodošanu speci ālā mērķa uzņēmumam, kas paredz ēts 
sekjuritizācijas nolūkiem un emit ē vērtspapīrus. To veic, p ārņemot no iniciatora 
īpašuma ties ības uz sekjuritiz ācijai pakļautajiem riska dar ījumiem vai ar pak ārtotu 
dalību. Emitētie vērstpapīri neuzliek saist ības iniciatora kred ītiestādei; 
(38) „sintētiskā sekjuritiz ācija” ir sekjuritiz ācija, kur ā laidieniem izmanto kred ītu 
atvasinātos instrumentus vai galvojumus, un riska dar ījumu portfelis netiek sv ītrots no 
iniciatora kred ītiestādes bilances; 
(39) „laidiens” ir ar l īgumu noteikts kred ītriska segments, kas saist īts ar riska dar ījumu vai 
vairākiem riska dar ījumiem, kur poz īcija šajā segment ā satur liel āku kredīta 
zaudējumu risku nek ā pozīcija ar tādu pašu summu citos segmentos, ne ņemot vērā 
kredīta aizsardz ību, ko nodrošina treš ās personas poz īciju turētājiem šajā segmentā vai 
citos segmentos; 
(40) „sekjuritiz ācijas pozīcija” ir riska dar ījums ar sekjuritiz āciju; 
(41) „iniciators” ir: 
(a) juridiska persona, kas pati vai ar saist ītu juridisku personu starpniec ību, tieši 
vai netieši, ir saist īta ar sākotnējo līgumu, kas uzliek saist ības vai potenci ālas 
saistības debitoram vai potenci ālajam debitoram un kas k ļūst par 
sekjuritizācijas riska dar ījumu; 
(b) juridiska persona, kas ieg ādājas trešās personas riska dar ījumus, atspogu ļo tos 
savā bilancē un pēc tam veic to sekjuritiz āciju; 
 
LV 41   LV (42) „sponsors” ir kred ītiestāde, kas nav iniciatora kred ītiestāde un kas izveido un p ārvalda 
ar aktīviem segtu īstermiņa parāda vērtspapīru programmu vai citu sekjuritiz ācijas 
shēmu vai cit ādu sekjuritiz ācijas shēmu, kur riska dar ījumi tiek iepirkti no treš ām 
juridiskām personām; 
(43) „kredīta kvalitat ātes uzlabošana” ir l īguma noteikumi, ar kuriem uzlabo 
sekjuritizācijas pozīcijas kred īta kvalitāti, salīdzinājumā ar stāvokli, kāds būtu bijis, ja 
šādi uzlabojumi netiktu veikti, ieskaitot ar ī tādus uzlabojumus, ko nodrošina 
sekjuritizācijas jaun āki laidieni vai cita veida kred īta aizsardz ība; 
(44) „sekjuritiz ācijas speci ālā mērķa uzņēmums (SJP)” ir trasta sabiedr ība vai cita juridiska 
persona, kas nav kred ītiestāde un ir izveidota, lai veiktu sekjuritiz āciju vai vair ākus 
sekjuritizācijas darījumus; tās darbība ir ierobežota ar šim m ērķim piemērotajiem 
pasākumiem, t ās struktūra nodrošina SJP saist ību nodal īšanu no iniciatora 
kredītiestādes saistībām; tās daļu turētājiem ir ties ības ieķīlāt vai main īt šīs daļas bez 
ierobežojumiem; 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 25. l īdz 
27. pants (piel āgots) 
(45) „saistītu klientu grupa” ir:  
(a) divas vai vair āk fiziskas vai juridi skas personas, kas - ja vien nav nor ādīts 
citādi - rada vienu ri sku, jo viena no t ām tieši vai netieši kontrol ē otru personu 
vai pārējās personas; vai  
(b) divas vai vair āk fiziskas vai juridiskas pers onas, kuras cita citu nekontrol ē, kā 
noteikts pirmaj ā ievilkum ā, bet kuras ir uzskat āmas par tādām, kas veido vienu 
risku, jo t ās ir savstarp ēji saistītas tā, ka gadījumā, ja vienai no t ām rastos 
finansiālas grūtības, otrai vai vis ām pārējām varētu būt grūtības, veicot 
atmaksājumu; 
(46) „ciešas saiknes” ir st āvoklis, kad divas vai vair āk fiziskas vai juridiskas personas saista 
ir saistītas ⌦ kādā no šādiem veidiem ⌫:  
(a) līdzdalība, kas ir tiešs vai p ārvaldībā nodots īpašums, ko veido vismaz 20% no 
uzņēmuma balssties ībām vai kapit āla; vai ; 
(b) kontrole, kas ir saist ība starp m ātes uzņēmumu un meitas uz ņēmumu, kā tā 
definēta Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. un 2. punkt ā, vai līdzīga saistība 
starp fizisku vai juridisku personu un k ādu uzņēmumu; meitas uz ņēmumu 
meitas uz ņēmumus uzskata  par galven ā mātes uzņēmuma meitas 
uzņēmumiem .; 
(c) Uzskata, ka cie šas saiknes ir ar ī stāvoklis, kad div ām vai vair āk fiziskām vai 
juridiskām person ām ⌦ Apstāklis, ka abas vai visas personas ir past āvīgi 
saistītas ⌫ ar vienu un to pašu ⌦ trešo ⌫ personu ilgstoši ir kontroles 
saistība; 
(47) „atzītas biržas” ir kompetento iest āžu atzītas biržas, ⌦ kas atbilst š ādiem 
nosacījumiem: ⌫ 
 
LV 42   LV (a) ⌦ tās ⌫ darbojas regul āri; 
(b) ⌦ tām ir ⌫ pēc noteikumiem , ko paredz ējušas vai apstiprin ājušas biržas 
izcelsmes valsts attiec īgās iestādes, kas defin ē ⌦ definējot ⌫ biržas darb ības 
nosacījumus, nosac ījumus, pēc kuriem var piek ļūt biržai, k ā arī līgumiem 
izvirzītus nosacījumus, kuru izpilde dod ties ības reāli slēgt darījumus par šiem 
līgumiem; 
(c) ⌦ tām ⌫ ir ieskaita sist ēma, kas paredz, ka  saskaņā ar kuru uz IV pielikum ā 
uzskaitītajiem līgumiem attiecas normat īvi dienas droš ības depoz ītu jomā, kas 
⌦ pēc kompetento iest āžu uzskata ⌫ nodrošina ⌦ pienācīgu ⌫ 
aizsardzību, kuru par pien ācīgu uzskata kompetent ās iestādes. 
 
Ð 2000/12/EK 3. pants (piel āgots) 
5. pants 
Aizliegums uz ņēmumiem, kas nav kred ītiestādes, no plašas sabiedr ības pieņemt 
noguldījumus un citus atmaks ājamus līdzekļus 
Personām vai uzņēmumiem, kas nav kred ītiestādes, dalībvalstis liedz pie ņemt noguld ījumus 
vai citus atmaks ājamus līdzekļus no plašas sabiedr ības.  
⌦ Pirmo teikumu ⌫ Šo aizliegumu  nepiemēro noguld ījumu vai citu atmaks ājamu līdzekļu 
pieņemšanai, ko veic dal ībvalstis vai dal ībvalstu re ģionālās vai viet ējās varas iest ādes, vai 
starptautisk ās publisk ās organiz ācijas, kur ās viena vai vair ākas dalībvalstis ir locekles, vai 
gadījumiem, kas nep ārprotami paredz ēti valsts vai Kopienas ties ību aktos, ja uz min ēto 
darbību attiecas noteikumi un kontrole, kas paredz noguld ītāju un ieguld ītāju aizsardz ību un 
ko piemēro šādos gadījumos. 
 
Ð 2000/12/EK  
II SADAĻA 
NOSACĪJUMI  KREDĪTIESTĀŽU DARBĪBAS  SĀKŠANAI  UN 
VEIKŠANAI 
 
Ð 2000/12/EK 4. pants (piel āgots) 
Î1 Direktīva 2004/xx/EK 3. pants 
6. pants 
Atļauju izs niegšana 
Dalībvalstis paredz, ka kred ītiestādēm jāsaņem atļauja pirms uz ņēmējdarbības sākšanas. 
⌦ Neskarot 7. l īdz 9. pantu, 11. un 12. pantu, ⌫ Ttās, ievērojot 5. līdz 9. pantu,  paredz šādu 
atļauju piešķiršanas nosac ījumus un pazi ņo tos Î1 Komisijai  . 
 
LV 43   LV  
Ð 2000/12/EK 8. pants (piel āgots) 
7. pants 
Darbības programma un organizatorisk ā uzbūve 
Dalībvalstis prasa, lai kop ā ar atļaujas pieteikumu b ūtu darbības programma, kur ā cita starp ā 
izklāstīti paredzētās uzņēmējdarbības veidi un attiec īgās iestādes organizatorisk ā struktūra. 
 
Ð 2000/12/EK 9. pants (piel āgots) 
8. pants 
Ekonomisk ās vajadzības 
Dalībvalstis nedr īkst prasīt, lai atļaujas pieteikumus izskat ītu saskaņā ar tirgus ekonomiskaj ām 
vajadzībām. 
 
Ð 2000/12/EK5. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
9. pants 
Sākumkapit āls 
1. Neierobežojot citus valsts ties ību aktos paredz ētus vispārējus nosac ījumus, 
kompetent ās iestādes nepieš ķir atļauju, ja kred ītiestādei nav atseviš ķa pašu kapit āla 
vai kad sākumkapit āls nesasniedz 5 miljonus ⌦ euro ⌫ eiro. 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 11. punkts 
(pielāgots) 
„Sākumkapit ālu” ir ⌦ veido ⌫ kapitāls ⌦ un rezerves, k ā noteikts ⌫, kā tas 
definēts 34. panta 2. punkta 1) un 2) apak špunktā ⌦ 57. panta a) un b) punkt ā ⌫ . 
 
Ð 2000/12/EK 5. panta 1. un 
2.punkts (piel āgots) 
Dalībvalstis var paredz ēt, ka kred ītiestādes, kuras neatbilst nosac ījumam par 
atsevišķu pašu kapit ālu un kuras past āvēja 1979. gada 15. decembr ī, var turpin āt savu 
uzņēmējdarbību. Tās var atbr īvot šādas kred ītiestādes no pien ākuma pild īt 6. 
⌦ 11. ⌫ panta 1. punkta pirm ās daļas prasību. 
2. Dal ībvalstīm tomēr ir iesp ēja pie šķirt ⌦ var, iev ērojot turpm āk minētos 
nosacījumus, pieš ķirt ⌫ atļauju īpašu kategoriju kred ītiestādēm, kuru s ākumkapit āls 
ir mazāks par 1. punkt ā noteikto. Š ādos gadījumos: 
 
LV 44   LV (a) sākumkapit āls nedrīkst būt mazāks par 1 miljonu ⌦ euro ⌫ eiro; 
(b) attiec īgajām dalībvalstīm jādara zināmi Komisijai savi argumenti,  ⌦ kāpēc tās 
izmanto šo iesp ēju ⌫ šajā punktā noteiktās iespējas izma ntošanai, 
(c) public ējot 11. pant ā minēto sarakstu,  ⌦ Sarakstā, kas min ēts 14. pant ā ⌫ 
attiecīgi atzīmē ⌦ jāatzīmē ⌫ visas kred ītiestādes, kurām nav 1. punkt ā 
noteiktā kapitāla minimuma. 
 
Ð 2000/12/EK 5. panta 3. l īdz 7. 
punkts (piel āgots) 
10. pants 
1. Kred ītiestādes pašu kapit āls nedrīkst būt mazāks par sākumkapit āla apjomu, k āds 
atļaujas pieš ķiršanai noteikts ⌦ saskaņā ar 9. pantu ⌫ 1. un 2. punkt ā. 
2. Dal ībvalstis var paredz ēt, ka kred ītiestādes, kuras past āvēja 1993. gada 1. janv ārī un 
kuru pašu kapit āls nesasniedz l īmeni, kāds attiecībā uz sākumkapit ālu noteikts ⌦ saskaņā ar 
9. pantu ⌫ 1. un 2. punkt ā, drīkst turpin āt darbību. Šajā gadījumā pašu kapit āls nedrīkst būt 
mazāks par maksim ālo apjomu, k āds sasniegts no 1989. gada 22. decembra. 
3. Ja k ādas kredītiestādes, uz kuru attiecas ⌦ 2. ⌫ 4. punkts, vad ību pārņem cita 
fiziska vai juridiska persona, ⌦ kredītiestādes ⌫ pašu kapit ālam jābūt vismaz t ādā līmenī, 
kāds attiecībā uz sākumkapit ālu noteikts ⌦ saskaņā ar 9. pantu ⌫ 1. un 2. punkt ā. 
4. Tom ēr īpašos apst ākļos un ar kompetento iest āžu piekrišanu, divu vai vair āku 
kredītiestāžu, uz kur ām attiecas 4.  ⌦ 2. ⌫ punkts, sapl ūšanas gad ījumā iznākuma iest ādes 
⌦ kredītiestādes ⌫ pašu kapit āls nedrīkst samazin āties tā, ka tas nesasniedz attiec īgo 
iestāžu ⌦ kredītiestāžu ⌫ kopējo pašu kapit ālu saplūšanas laik ā, kamēr nav sasniegti 
attiecīgi līmeņi, ⌦ kas noteikti 9. pant ā⌫ saskaņā ar 1. un 2. pantu . 
5. Tom ēr, ja ⌦ 1., 2. un 4. ⌫ 3., 4. un 6.  punktā minētajos gadījumos pašu kapit āls 
samazinās, kompetent ās iestādes var, ja apst ākļi to attaisno, dot iest ādēm 
⌦ kredītiestādēm ⌫ ierobežotu laiku, lai labotu st āvokli vai izbeigtu darb ību. 
 
Ð 2000/12/EK 6. pants (piel āgots) 
11. pants 
Kredītiestāžu pārvaldes strukt ūra un galven ā biroja atra šanās vieta  
1. Kompetent ās iestādes piešķir kredītiestādei atļauju vien īgi tad, ja kred ītiestādes 
uzņēmējdarbību faktiski p ārvalda vismaz divas personas. 
⌦ Tās ⌫ Turklāt attiecīgās iestādes nepiešķir atļauju, ja š īm person ām nav 
vajadzīgās reputācijas vai pietiekamas pieredzes š ādu uzdevumu veikšanai. 
2. Visas dal ībvalstis prasa, lai: 
 
LV 45   LV (a) visām ieguldījumu sabiedr ībām, kas ir juridiskas personas un kam saska ņā ar 
likumu ir juridisk ā adrese, galvenais birojs atrastos taj ā pašā dalībvalstī, kur 
atrodas tās juridiskā adrese; 
(b) visām citām kredītiestādēm galvenie biroji atrastos dal ībvalstī, kura ir izdevusi 
atļauju un kur ā tās faktiski darbojas. 
 
Ð 2000/12/EK 7. pants (piel āgots) 
12. pants 
Akcionāri un dalībnieki  
1. Kompetent ās iestādes nepieš ķir atļauju sākt kredītiestādes darbību, ⌦ ja vien ⌫ 
iekams  nav inform ētas par tiešu vai netiešu akcion āru vai dal ībnieku identit āti, 
fiziskām vai juridisk ām person ām, kurām ir būtiska līdzdalība, un par š īs daļas 
apjomu. 
Lai šā panta kontekst ā definētu ⌦ noteiktu ⌫ būtiskas līdzdalības jēdzienu, ņem 
vērā balssties ības, kas paredz ētas Padomes  ⌦ Eiropas Parlamenta un Padomes ⌫ 
Direktīvas 88/627/EEK  7.24 ⌦ 2001/34/EK25 ⌫ ⌦ 92. ⌫ pantā. 
2. Kompetent ās iestādes atļauju atsaka, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošin āt 
kredītiestādes pareizu un konsultat īvu vadību, tās nav p ārliecinātas par 
iepriek šminēto akcionāru vai dal ībnieku piem ērotību. 
3. Ja starp kred ītiestādi un cit ām fiziskām vai juridisk ām person ām pastāv ciešas 
saiknes, kompetent ās iestādes atļauju piešķir tikai tad, ja š īs saiknes t ām netrauc ē 
nevainojami veikt uzraudz ības uzdevumu. 
Kompetent ās iestādes tāpat liedz at ļauju, ja k ādas trešās valsts normat īvie un 
administrat īvie akti, kas reglament ē vienu vai vair āk fiziskas vai juridiskas personas, 
ar kurām kredītiestādei ir ciešas saiknes, vai to  ⌦ šo normat īvo un administrat īvo 
aktu ⌫ piemērošanas gr ūtības liedz t ām nevainojami veikt uzraudz ības uzdevumus. 
Kompetent ās iestādes prasa, lai kred ītiestādes tām sniegtu zi ņas, ko tās prasa, lai 
nepārtraukti uzraudz ītu atbilstību nosacījumiem, kas paredz ēti šajā punktā. 
 
Ð 2000/12/EK 8. un 9. pants 
(pielāgots) 
8. pants  
Darbības programma un organizatorisk ā uzbūve 
                                                 
24 Padomes Direkt īva 88/627/EEK (1988. gada 12 . decembris) par inform āciju, kas j āpublicē, iegūstot vai 
atsavinot b ūtisku līdzdalību biržas sarakst ā iekļautā sabiedrībā (OV L 348, 17.12.1988., 62. lpp.).  
25 OV L 184, 6.7.2001., 1. lpp. 
 
LV 46   LV Dalībvalstis prasa, lai kop ā ar atļaujas pieteikumu būtu darbības programma, kur ā cita starp ā 
izklāstīti paredzētās uzņēmējdarbības veidi un attiec īgās iestādes organizatorisk ā struktūra. 
9. pants  
Ekonomisk ās vajadzības 
Dalībvalstis nedr īkst prasīt, lai atļaujas pieteikumus izskat ītu saskaņā ar tirgus ekono miskajām 
vajadzībām. 
 
Ð 2000/12/EK 10. pants 
(pielāgots) 
13. pants 
Atļaujas atteikums  
Ja atļauju atsaka, to vienm ēr pamato, un sešos m ēnešos pēc pieteikuma sa ņemšanas vai, ja 
pieteikums nav piln īgs, sešos m ēnešos pēc tam, kad pieteikuma iesniedz ējs ir nos ūtījis 
informāciju, kas vajadz īga lēmuma pie ņemšanai, . Jebkurā gadījumā lēmumu pie ņem 12 
mēnešos pēc pieteikuma sa ņemšanas. 
 
Ð 2000/12/EK 11. pants 
(pielāgots) 
14. pants 
Komisijas inform ēšana par at ļaujas izdo šanu 
Visas atļaujas dara zin āmas Komisijai.  
Visu  kredītiestāžu ⌦ nosaukumus, kur ām ir pieš ķirtas atļaujas ⌫ iekļauj sarakst ā,. ko 
Komisija public ē ⌦ šo sarakstu ⌫ Eiropas ⌦ Savienības ⌫ Kopie nu Oficiālajā Vēstnesī 
un regulāri ⌦ to ⌫ atjaunina. 
 
Ð 2000/12/EK 12. pants 
(pielāgots) 
15. pants 
Iepriek šējas apspriedes ar citu dal ībvalstu kompetentaj ām iestādēm 
1. ⌦ Kompetent ā iestāde, pirms t ā piešķir atļauju kred ītiestādei, ⌫ iepriekš 
jāapspriežas  ⌦ apspriežas ⌫ ar otras iesaist ītās dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm par 
atļaujas pie šķiršanu kādai kredītiestādei, ⌦ šādos gadījumos: ⌫ 
 ⌦ (a) attiec īgā kredītiestāde ir ⌫ meitas uz ņēmums kred ītiestādei, kam 
atļauja piešķirta citā dalībvalstī, vai  
 
LV 47   LV  ⌦ (b) attiec īgā kredītiestāde ir ⌫ meitas uz ņēmums tādas kredītiestādes 
mātes uzņēmumam, kam at ļauja piešķirta citā dalībvalstī, vai; 
 ⌦ (c) attiec īgā kredītiestāde ir ⌫ pakļauta kontrolei, kuru īsteno tās pašas 
fiziskās vai juridisk ās personas, kas kontrol ē kredītiestādi, kurai at ļauja 
piešķirta citā dalībvalstī. 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
2. Ir j āapspriežas  ⌦ Kompetent ā iestādes pirms at ļaujas pieš ķiršanas kred ītiestādei 
konsultējas ⌫ ar iesaist ītās dalībvalsts kompetento iest ādi, kas ir atbild īga par apdrošin āšanas 
uzņēmumu vai ieguld ījumu sabiedr ību uzraudz ību, pirms pie šķirt licenci kred ītiestādei: 
⌦ šādos gadījumos: ⌫ 
(a) ⌦ attiecīgā kredītiestāde ir ⌫ meitasuz ņēmums apdrošin āšanas uzņēmumam 
vai ieguld ījumu sabiedr ībai, kurai licence pieš ķirta Kopien ā; vai; 
(b) ⌦ attiecīgā kredītiestāde ir ⌫  meitasuz ņēmums apdrošin āšanas uzņēmuma 
vai ieguld ījumu sabiedr ības mātesuzņēmumam, kuram licence pieš ķirta 
Kopienā; vai 
(c) ⌦ attiecīgo kredītiestādi ⌫ kontrolē kāda fiziska vai juridiska persona, kura 
kontrolē arī apdrošin āšanas uz ņēmumu vai ieguld ījumu sabiedr ību, kam 
licence pieš ķirta Kopien ā. 
3. Attiec īgās kompetent ās iestādes, kas min ētas 1. un 2. punkt ā, jo īpaši, savstarp ēji 
apspriežas, lai nov ērtētu akcion āru piemērotību un tās pašas grupas citas vien ības vadībā 
iesaistīto vadītāju reputāciju un pieredzi. T ās sniedz viena otrai  ⌦ apmainās ar ⌫ visu 
informāciju attiec ībā uz akcion āru piemērotību un vad ītāju reputāciju un pieredzi, kas ir 
svarīga pārējām kompetentaj ām iestādēm kā licences pieš ķiršanai, t ā arī nolūkā īstenot 
pastāvīgu kontroli attiec ībā uz to, kā ievērota atbilst ība darbības nosac ījumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 13. pants 
(pielāgots) 
16. pants 
Citās dalībvalstīs atļautu kred ītiestāžu filiāles 
Uzņēmējas dalībvalstis nevar pras īt atļauju vai dot āciju kapit ālu citās dalībvalstīs atļautu 
kredītiestāžu filiālēm. Šādu filiāļu izveidi un uzraudz ību veic ⌦ saskaņā ar 22. pantu, 
25. pantu, 26. panta 1. l īdz 3. pantu, 29. l īdz 37. pantu un 40.pantu ⌫ tā, kā noteikts 17. 
pantā, 20. panta 1. l īdz 6. punkt ā un 22. un 26. pant ā. 
 
LV 48   LV  
Ð 2000/12/EK 14. pants 
(pielāgots) 
17. pants 
Atļaujas atsaukums  
1. Kompetent ās iestādes var atsaukt kred ītiestādēm piešķirtu atļauju vienīgi tad, ja š āda 
iestāde: 
(a) 12 m ēnešos neizmanto at ļauju, skaidri atsak ās no tās vai ilgāk par sešiem 
mēnešiem nav veikusi dar ījumus, ja vien attiec īgā dalībvalsts nav noteikusi, ka 
šādos gadījumos atļauja zaud ē spēku; 
(b) ir ieguvusi at ļauju, sniedzot nepatiesas zi ņas vai izmantojot k ādus citus 
nelikumīgus līdzekļus; 
(c) vairs neatbilst nosac ījumiem, saska ņā ar kuriem at ļauja piešķirta; 
(d) tai vairs nav pietiekamu pašas fondu vai ar ī vairs nevar pa ļauties, ka t ā pildīs 
savus pien ākumus pret kreditoriem, un, jo īpaši, tā negarantē tai uzticēto aktīvu 
drošību; 
(e) uz to attiecas k ādi citi apst ākļi, kuros valsts likumi paredz at ļauju atsaukt. 
2. Visus  atļaujas atsaukumus  jāpamato  ⌦ pamato ⌫, un par to j āinformē 
⌦ informē ⌫ attiecīgās personas; . Šādus atsaukumus dara zin āmus Komisijai. 
 
Ð 2000/12/EK 15. pants 
(pielāgots) 
18. pants 
Nosaukums  
Lai veiktu darb ību, kredītiestādes, uz ko attiecas š ī direktīva, neatkar īgi no jebk ādiem 
noteikumiem ⌦ uzņēmējā dalībvalstī⌫ par vārda «banka», «kr ājbanka» vai citu t ādu banku 
nosaukumu lietojumu, kuri var b ūt uzņēmējā dalībvalstī, visā Kopienā var izmantot to pašu 
nosaukumu, kuru t ās izmanto dal ībvalstīs, kurā atrodas to p ārvaldes strukt ūras. Ja var rasties 
pārpratums, uz ņēmēja dalībvalsts var pras īt, lai skaidr ības labad nosaukumu papildina ar 
paskaidrojumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 16. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
19. pants 
Būtiska līdzdalība kredītiestādē 
 
LV 49   LV 1. Dal ībvalstis paredz, ka katrai personai, kas pl āno tieši vai netieši ieg ūt būtisku 
līdzdalību kādā kredītiestādē, par to vispirms j āinformē kompetent ās iestādes, darot 
zināmu šīs līdzdalības lielumu.  
Šādām person ām tāpat jāinformē kompetent ās iestādes par to, vai t ās paredzējušas 
palielināt savu būtisko līdzdalību tā, lai tai piederoš ā balssties ību vai kapit āla daļa 
sasniedz vai p ārsniedz 20%, 33% vai 50%, vai tik daudz, ka kred ītiestāde kļūst par 
tās meitas uz ņēmumu. 
Neierobežojot 2. punktu, kompetent ās iestādes trīs mēnešos no pirmaj ā ⌦ un 
otrajā ⌫ daļā paredzētā paziņojuma dienas var iebilst pret š ādu plānu, ja, ņemot 
vērā vajadzību nodrošin āt kredītiestādes pareizu un konsultat īvu vadību, tās nav 
pārliecinātas par ⌦ attiecīgās ⌫ pirmajā daļā minētās personas piem ērotību. Ja tās 
neiebilst pret pirmaj ā daļā minēto plānu, tās var noteikt gal īgo termiņu tā īstenošanai. 
 
Ð 2002/87/EC 29. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
2. Ja ⌦ persona, kas v ēlas iegādāties ⌫ 1. punktā minēto līdzdalību, iegādātājs ir citā 
dalībvalstī licencēta kredītiestāde, apdrošin āšanas uz ņēmums vai ieguld ījumu 
sabiedrība, vai ar ī šādas vienības mātesuzņēmums vai fiziska vai juridiska persona, 
kura šo vien ību kontrol ē, un ja sakar ā ar šo ieg ādi ⌦ kredītiestāde ⌫ uzņēmums , 
kur iegādātājs gatavojas piedal īties ar savu l īdzdalību, kļūtu par meitasuz ņēmumu vai 
nonāktu iegādātāja kontrol ē, par iegādes novērtējumu  jāveic ⌦ veic ⌫ iepriekšējas 
konsultācijas, kā paredzēts ⌦ 15. ⌫ 12. pantā. 
 
Ð 2000/12/EK 16. panta 3. punkts 
20. pants 
3. Dalībvalstis paredz, ka ka trai personai, kas pl āno tieši vai netieši atsavin āt būtisku 
līdzdalību kredītiestādē, par to vispirms j āinformē kompetent ās iestādes, darot zin āmu savas 
līdzdalības lielumu. Ikviena persona t āpat inform ē kompetent ās iestādes par to, vai gatavojas 
tiktāl samazin āt savu būtisko līdzdalību, ka tās īpašumā esošā balssties ību vai kapit āla daļa 
samazinātos līdz 20%, 33% vai 50 %, vai t ā, ka kred ītiestāde vairs neb ūtu tās meitas 
uzņēmums. 
 
Ð 2000/12/EK 16. panta 4. l īdz 6. 
punkts (piel āgots) 
21. pants 
14. Kred ītiestādes inform ē kompetent ās iestādes, līdzko uzzina par katru t ādu to kapit āla 
iegūšanu vai atsavin āšanu, kuras d ēļ līdzdalība pārsniedz k ādu no ⌦ 19. panta 
1. punktā un 20. pant ā ⌫ 1. un 3. punkt ā minētajām robežām vai nosl īd zem tās. 
Vismaz reizi gad ā tās arī dara kompetentaj ām iestādēm zināmus to akcion āru un 
dalībnieku vārdus, kuriem ir b ūtiska līdzdalība, un šīs līdzdalības lielumu, k ā tas 
 
LV 50   LV norādīts, piemēram, inform ācijā, ko sniedz gadsk ārtējā akcionāru un biedru 
kopsapulc ē vai saska ņā ar noteikumiem, kas attiecas  uz biržu sarakstos iek ļautajiem 
uzņēmumiem. 
25. Dal ībvalstis paredz, ka gad ījumā, kad ⌦ 19. panta 1. punkt ā ⌫ 1. punkt ā minēto 
personu ietekme var kait ēt kredītiestādes konsultat īvai un pareizai vad ībai, 
kompetent ās iestādes veic piem ērotus pasākumus, lai st āvokli labotu. Š ādi pasākumi 
var būt, piemēram, pavēles, sankcijas pret direktoriem un vad ītājiem vai attiec īgo 
akcionāru vai dal ībnieku tur ētajām daļām atbilstīgo balssties ību atcelšana. 
Līdzīgus pasākumus piem ēro fiziskām un juridisk ām person ām, kas neiev ēro 
pienākumu laikus sniegt ⌦ 19. panta 1. punkt ā ⌫ 1. punktā noteikto inform āciju. 
Ja līdzdalība iegūta, neiev ērojot kompetento iest āžu iebildumu, dal ībvalstis 
neatkarīgi no cit ām pieņemamajām sankcij ām paredz atbilst īgo balssties ību 
atcelšanu, balsojuma atz īšanu par neder īgu vai iesp ēju to anul ēt. 
36. Lai defin ētu ⌦ Nosakot ⌫ šajā pantā ⌦ minēto ⌫ paredzēto būtiskas līdzdalības 
un citu l īmeņu līdzdalības jēdzienu, ņem vērā balssties ības, kas paredz ētas 
⌦ Direktīvas 2001/34/EK 92. pant ā ⌫ Padomes Direkt īvas 88/62 7/EEK 7. pant ā. 
 
Ð 2000/12/EK 17. pants 
(pielāgots) 
Ö jauns 
22. pants 
Organizācija un iek šējās kontroles meh ānismi  
1. Izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes prasa, lai katrai kred ītiestādei būtu 
pareiza vad ības un gr āmatvedības organiz ācija un pien ācīgi iekšējās kontroles 
mehānismi.  Ö noturīgi regulējošie pas ākumi, kas ietver skai dru organizatorisko 
struktūru, kurā ir precīzi definēts, pārredzams un konsekventa atbild ības sadalījums, 
efektīvas proced ūras esošo vai varb ūtējo risku identific ēšanai, pārvaldīšanai, 
uzraudzībai un ziņošanai, atbilstoši iekš ējās kontroles meh ānismi, ieskaitot pareizas 
administrat īvās un grāmatvedības proced ūras. 
2. Pas ākumiem, proced ūrām un meh ānismiem, kas min ēti 1. punkt ā, jābūt 
visaptverošiem un sam ērīgiem ar kred ītiestādes darb ības raksturu, apjomu un 
sarežģītību. Jāievēro V pielikum ā noteiktie tehniskie krit ēriji. 
 
LV 51   LV  
Ð 2000/12/EK 
III SADAĻA 
NOTEIKUMI  ATTIEC ĪBĀ UZ TIESĪBĀM VEIKT  UZŅĒMĒJDARBĪBU 
UN BRĪVĪBU SNIEGT  PAKALPOJUMUS 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 1. IEDAĻA KREDĪTIESTĀDES ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 18. pants 
(pielāgots) 
23. pants 
Kredītiestādes 
Dalībvalstis nosaka, ka kred ītiestādes, kam at ļauju piešķīrušas un ko p ārrauga citas dal ībvalsts 
kompetent ās iestādes, to teritorij ā saskaņā ar ⌦ 25. pantu, 26. panta 1. l īdz 3. punktu, 
28. panta 1. un 2. punktu un 29. l īdz 37. pantu ⌫ 20. panta 1. l īdz 6. punktu, 21. panta 1. un 
2. punktu un  22. pantu  var veikt darb ības, kas uzskait ītas I pielikum ā, izveidojot fili āli vai 
saskaņā ar brīvību sniegt pakalpojumus, ja at ļauja aptver š ādas darbības. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 2. IEDAĻA FINANŠU IEST ĀDES ⌫  
 
Ð 2000/12/EK 19. panta 1. un 3. 
teikums (piel āgots) 
24. pants 
Finanšu iest ādes 
1. Dal ībvalstis ar ī nosaka, ka darb ības, kas uzskait ītas pielikum ā, var veikt to teritorij ā 
saskaņā ar ⌦ 25. pantu, 26. panta 1. l īdz 3. punktu, 28. panta 1. un 2. punktu un 29. 
līdz 37. pantu ⌫ 20. panta 1. l īdz 6. punktu, 21. panta 1. un 2. punktu un 22. pantu , 
izveidojot fili āli vai saska ņā ar brīvību sniegt pakalpojum us, ikviena citas dal ībvalsts 
finanšu iest āde, neatkar īgi no tā, vai tā ir kādas kredītiestādes meitas uz ņēmums vai 
divu vai vair āku kredītiestāžu kopīgs meitas uz ņēmums, kuras juridiskais statuss ļauj 
veikt šīs darbības un kura atbilst visiem šiem nosac ījumiem: 
 
LV 52   LV (a) mātes uzņēmumam vai m ātes uzņēmumiem kred ītiestāžu atļauja pieš ķirta 
dalībvalstī, kuras likumi reglament ē attiecīgo ⌦ finanšu iest ādi ⌫ meitas 
uzņēmumu ,; 
(b) konkrētās darbības patieš ām tiek veiktas attiec īgās dalībvalsts teritorij ā,; 
(c) mātes uzņēmumam vai m ātes uzņēmumiem ⌦ finanšu iest ādes ⌫ meitas 
uzņēmuma  kapitālā ir vismaz 90 % no akcij ās nostiprin ātajām balssties ībām.; 
(d) mātes uzņēmums vai m ātes uzņēmumi atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām 
pierādījuši ⌦ finanšu iest ādes ⌫ meitas uz ņēmuma  konsultat īvu vadību un ar 
attiecīgās izcelsmes dal ībvalsts kompetento iest āžu piekrišanu deklar ējuši, ka 
tie solidāri garantē saistības, ko uz ņēmies usies  attiecīgā ⌦ finanšu iest āde ⌫ 
meitas uz ņēmum s,; 
(e) saskaņā ar ⌦ V sadaļas 4. noda ļas 1. ieda ļu ⌫ 52. līdz 56. pantu  ⌦ finanšu 
iestāde ⌫ meitas uz ņēmums , jo īpaši attiec ībā uz konkr ētajām darbībām, 
faktiski ir iek ļautsa konsolid ētajā uzraudzībā, kam pak ļauts mātes uzņēmums 
vai katrs no m ātes uzņēmumiem, jo īpaši maks ātspējas koeficientu 
aprēķināšanai, liela riska dar ījumu kontrolei un ⌦ 120. ⌫ 51.  pantā 
paredzētās līdzdalības ierobežošanai 
Izcelsmes dal ībvalsts kompetentaj ām iestādēm jāpārbauda atbilst ība šiem 
nosacījumiem un j āpiešķir attiecīgajam i ⌦ finanšu iest ādei ⌫ meitas uz ņēmumam  
atbilstības apliec ība, kas jāiekļauj paziņojumā, kurš min ēts ⌦ 25. un 28. pant ā ⌫ 
20. panta 1. l īdz 6. punkt ā, 21. panta 1. un 2. punkt ā. 
Izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes nodrošina ⌦ finanšu iest ādes ⌫ meitas 
uzņēmuma  uzraudz ību saska ņā ar ⌦ 10. panta 1. punktu, 19. l īdz 22. pantu, 
40. pantu, 42. l īdz 52. pantu un 54. pantu ⌫ 5. panta 3. punktu, 16., 17., 26., 28., 
29., 30. un 32. pantu . 
 
Ð 2000/12/EK 19.pants 
(sestais teikums) (piel āgots) 
2. Ja k āda finanšu iest āde, ⌦ kas minēta 1. punkta pirmaj ā daļā ⌫ uz ko attiecas šis 
punkts , vairs neatbilst k ādam no nosac ījumiem, izcelsmes dal ībvalsts to pazi ņo 
uzņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm, un tad uz darb ībām, ko uz ņēmējā 
dalībvalstī veic šī ⌦ finanšu ⌫ iestāde, attiecas attiec īgās uzņēmējas dalībvalsts 
likumi. 
 
Ð 2000/12/EK 19. pants 
ceturtais teikums (piel āgots) 
3. Pēc vajadz īgo groz ījumu izdar īšanas šajā punktā minētos noteikumus  
⌦ Noteikumus, kas min ēti 1. un 2. punkt ā, ⌫ mutatis mutandis piem ēro 
⌦ 1. punkta pirmaj ā daļā minētās finanšu iest ādes ⌫ meitas uz ņēmumiem. Cita 
starpā, vārdu «kred ītiestāde» aizst āj ar «finan šu iestāde, kas atbilst 19. panta 
nosacījumiem», un v ārdu « atļauja» ar «juridiskais statuss».  
 
LV 53   LV  
Ð 2000/12/EK 19. panta 5. un 6. 
teikums (piel āgots) 
Direktīvas 20. panta 3. punkta otro da ļu izsaka šādi:  
««Izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes arī dara zin āmu finan šu meitas iest ādes pa šu 
kapitāla apjomu un t ās kredītiestādes konsolid ēto maksātspējas koeficientu, kura ir t ās mātes 
uzņēmums».»  
Ja kāda finan šu iestāde, uz ko attiecas šis punkts, vairs neatbilst k ādam no nosac ījumiem, 
izcelsmes dal ībvalsts to pazi ņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm, un tad uz 
darbībām, ko uz ņēmējā dalībvalstī veic šī iestāde, attiecas attiec īgās uzņēmējas dalībvalsts 
likumi.  
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 3. IEDAĻA TIESĪBU VEIKT UZ ŅĒMĒJDARBĪBU IZMANTOJUMS  ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 20. panta 1., 2. un 
3. punkta 1. un 2. teikums 
(pielāgots) 
25. pants 
Tiesību veikt uz ņēmējdarbību izmantojums  
1. Kred ītiestāde, kas v ēlas izveidot fili āli citas dal ībvalsts teritorij ā, par to pazi ņo 
izcelsmes dal ībvalsts kompetentaj ām iestādēm. 
2. Dal ībvalsts  ⌦ Dalībvalstis ⌫ nosaka, ka kred ītiestādes, kas v ēlas izveidot fili āli 
citas dalībvalsts teritorij ā, 1. punkt ā paredzētajā paziņojumā sniedz šādu inform āciju: 
(a) dalībvalsts, kuras teritorij ā tā plāno izveidot fili āli; 
(b) darb ības programma, kur ā inter alia izkl āstīti paredzētās uzņēmējdarbības veidi 
un filiāles organizatorisk ā uzbūve; 
(c) adrese uz ņēmējā dalībvalstī, kur var ieg ūt dokumentus; 
(d) to personu v ārdi, kas ⌦ būs atbildīgas ⌫ atbild  par filiāles vadību. 
3. Ja izcelsmes dal ībvalsts kompetentaj ām iestādēm, ņemot vērā paredzētās darbības, 
nav iemesla apšaub īt kredītiestādes vadības strukt ūras piem ērotību vai finanšu 
stāvokli, tās trīs mēnešos pēc visas 2. punkt ā minētās informācijas saņemšanas to 
dara zināmu uzņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm un par to inform ē 
attiecīgo kredītiestādi. 
 
LV 54   LV Izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes arī dara zin āmu kredītiestādes pašu 
kapitāla apjomu un maks ātspējas koeficientu. 
 
Ð 2000/12/EK 19. panta 5. 
teikums (piel āgots) 
⌦ Atkāpjoties no otr ās daļas, 24. pant ā minētajos gad ījumos ⌫ “Iizcelsmes 
dalībvalsts kompetent ās iestādes arī dara zin āmu finanšu meitas iest ādes pašu 
kapitāla apjomu un t ās kredītiestādes konsolid ēto maksātspējas koeficientu, kura ir 
tās mātes uzņēmums.”  
 
Ð 2000/12/EK 20. panta 3. punkta 
3. teikums (piel āgots) 
4. Ja izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes atsak ās sniegt uz ņēmējas dalībvalsts 
kompetentaj ām iestādēm 2. punkt ā minēto inform āciju, tās paziņo attiecīgai 
⌦ kredītiestādei ⌫ iestādei šā atteikuma iemeslus tr īs mēnešos pēc informācijas 
saņemšanas. 
Šis atteikums vai atbildes nesniegšana dod ties ības griezties izcelsmes dal ībvalsts 
tiesā. 
 
Ð 2000/12/EK 20. panta 4. l īdz 7. 
punkts (piel āgots) 
26. pants 
14. Pirms kred ītiestādes filiāle sāk darboties, divos m ēnešos pēc 25. punkt ā 3. punktā 
minētās inform ācijas saņemšanas uz ņēmējas dalībvalsts kompetent ās iestādes 
sagatavojas kred ītiestādes pārraudzībai saska ņā ar ⌦ 5. iedaļu ⌫ 22. pantu  un 
vajadzības gadījumā norāda nosacījumus, ar kuriem visp ārēja labuma interes ēs šīs 
darbības jāveic uzņēmējā dalībvalstī. 
25. Saņemot pazi ņojumu no uz ņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm vai, 
nesaņemot nekādu paziņojumu no š īm iestādēm, 14 . punktā paredzētā termiņa beigās 
var izveidot fili āli un ⌦ var ⌫ sākt darbību. 
36. Ja main ās kādi no datiem, ko iesniedz saska ņā ar ⌦ 25. panta b), c) vai d) 
punktu ⌫ 2. punkta b), c) vai d) apak špunktu , kredītiestāde rakstiski zi ņo par šīm 
pārmaiņām izcelsmes dal ībvalsts un uz ņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm 
ne vēlāk kā mēnesi pirms to īstenošanas, lai izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās 
iestādes varētu pieņemt lēmumu par izmai ņām saskaņā ar ⌦ 25. punktu ⌫ 
3. punktu  un uzņēmējas dalībvalsts kompetent ās iestādes - saska ņā ar ⌦ šī panta 
1. ⌫ 4. punktu. 
47. Uzskata, ka ⌦ 25. pantā un šī panta 1. un 2. punkt ā ⌫ 1. līdz 5. punkt ā paredzētā 
kārtība ir ievērota attiec ībā uz filiālēm, kuras saska ņā ar uzņēmējās dalībvalstīs spēkā 
esošajiem noteikumiem darb ību sākušas pirms 1993. gada 1. janv āra. No ⌦ šīs ⌫ 
 
LV 55   LV iepriek šminētās dienas uz t ām attiecas š ā panta ⌦ 3. ⌫ 6. punkts un ⌦ 23. pants, 
2. un 5. ieda ļa un 43. pants ⌫ 18., 19., 22. un 29. pants . 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 3. punkta 
pēdējais teikums 
27. pants 
Visas visas  darījumu vietas, ko vien ā dalībvalstī izveidojusi kred ītiestāde, kuras p ārvaldes 
struktūras ir citā dalībvalstī, uzskata par vienu fili āli;. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 4. IEDAĻA BRĪVĪBAS SNIEGT PAKALPOJUMUS IZMANTOJUMS  ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 21. pants 
(pielāgots) 
28. pants 
Brīvības sniegt pakalpojumus izmantojums  
1. Visas kred ītiestādes, kas v ēlas pirmo reizi izmantot br īvību sniegt pakalpojumus, 
darbojoties citas dal ībvalsts teritorij ā, informē izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās 
iestādes par I pielikuma sarakst ā minētajām darbībām, kuras t ā paredzējusi veikt. 
2. M ēneša laik ā pēc 1. punkt ā ⌦ paredzētā ⌫ minētā paziņojuma sa ņemšanas 
izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes to nos ūta uzņēmējas dalībvalsts 
kompetentaj ām iestādēm. 
3. Šis pants neietekm ē tiesības, ko ieguvušas kred ītiestādes, kuras sniedz pakalpojumus 
jau pirms 1993. gada 1. janv āra. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 5. IEDAĻA UZŅĒMĒJAS DAL ĪBVALSTS KOMPETENTO IEST ĀŽU PILNVARAS  ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
29. pants 
Uzņēmējas dalībvalsts kompetento iest āžu pilnvaras  
1. Uzņēmējas dalībvalstis var statistikas vajadz ībām noteikt, ka visas kred ītiestādes ar fili ālēm 
to teritorij ā regulāri ziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm par savu darb ību tās 
teritorijā. 
 
LV 56   LV Pildot pien ākumus, kurus t ām nosaka ⌦ 41. ⌫ 27. pants, uz ņēmējas dalībvalstis dr īkst 
noteikt, ka citu dal ībvalstu kred ītiestāžu filiāles sniedz t ādas pašas zi ņas, kādas šajā nolūkā 
sniedz pašm āju kredītiestādes. 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 2. l īdz 4. 
punkts (piel āgots) 
30. pants 
12. Ja uz ņēmējas dalībvalsts kompetent ās iestādes konstat ē, ka ⌦ kredītiestāde ⌫ 
iestāde, kurai ir fili āle vai kura sniedz pakalpojumus t ās teritorijā, neatbilst likumiem, 
kas pieņemti šajā valstī, piemērojot šīs direktīvas noteikumus par uz ņēmējas 
dalībvalsts kompetento iest āžu pilnvar ām, tad min ētās iestādes liek attiec īgajai 
⌦ kredītiestādei ⌫ iestādei stāvokli labot. 
23. Ja attiec īgā ⌦ kredītiestāde ⌫ iestāde vajadzīgos pasākumus neveic, uz ņēmējas 
dalībvalsts kompetent ās iestādes par to inform ē izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās 
iestādes.  
Izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes, cik dr īz vien iesp ējams, veic visus 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka attiec īgā ⌦ kredītiestāde ⌫ iestāde 
stāvokli labo. Šo pas ākumu b ūtību dara zin āmu uzņēmējas dalībvalsts 
kompetentaj ām iestādēm. 
34. Ja pret ēji izcelsmes dal ībvalsts veiktajiem pas ākumiem vai t ādēļ, ka šie pas ākumi 
izrādās nepiemēroti vai nav attiec īgajā valstī veicami, kred ītiestāde turpina p ārkāpt 
⌦ 1. ⌫ 2. punktā minētos likumus, kas ir sp ēkā uzņēmējā dalībvalstī, pēdējā, 
informējusi izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes, var veikt piem ērotus 
pasākumus, lai nov ērstu turpm ākas nelikum ības vai noteiktu sodus par t ām, un, cikt āl 
vajadzīgs, liegtu šai ⌦ kredītiestādei ⌫ iestādei tās teritorij ā veikt jaunus 
darījumus. Dal ībvalstis g ādā, lai to teritorij ā juridiskos dokumentus, kas vajadz īgi 
šādu pasākumu pieņemšanai, b ūtu iespējams pazi ņot kredītiestādēm. 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 5. punkts 
(pielāgots) 
31. pants 
5. Noteikumi ⌦ 29. un 30. pant ā ⌫ 1. līdz 4. punkt ā neiespaido uz ņēmējas dalībvalsts 
tiesības veikt piem ērotus pasākumus, lai nov ērstu to teritorij ā izdarītos pārkāpumus, kas ir 
pretrunā ar likumiem, kas pie ņemti visp ārēja labuma interes ēs, vai sod ītu par tiem. Šaj ās 
tiesībās ietilpst iesp ēja liegt p ārkāpējām ⌦ kredītiestādēm ⌫ iestādēm sākt jaunus 
darījumus tās teritorijā. 
 
LV 57   LV  
Ð 2000/12/EK 22. panta 6. punkts 
(pielāgots) 
32. pants 
6. Visi pasākumi, kas noteikti, piem ērojot ⌦ 30. panta 2. un 3. pantu vai 31. pantu ⌫ 3., 4. 
vai 5. punktu , kuri paredz sodus va i ierobežojumus attiec ībā uz brīvības sniegt pakalpojumus 
izmantojumu, pien ācīgi jāpamato un j ādara zināmi attiecīgajai ⌦ kredītiestādei ⌫ iestādei. 
Par šādu pasākumu drīkst griezties ties ā dalībvalstī, kuras iest ādes to pie ņēmušas. 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 7. punkts 
(pielāgots) 
33. pants 
7. Pirms ⌦ 30. pantā ⌫ 2., 3. un 4. punktā noteiktās procedūras izpildes uz ņēmējas 
dalībvalsts kompetent ās iestādes ārkārtas gadījumos var veikt visus vajadz īgos piesardz ības 
pasākumus, lai aizsarg ātu noguld ītāju, ieguld ītāju un visu to intereses, kam pakalpojumus 
sniedz. Par š ādiem pasākumiem iesp ējami drīz jāinformē Komisija un attiec īgo dalībvalstu 
kompetent ās iestādes. 
Apspriedusies ar attiec īgo dalībvalstu kompetentaj ām iestādēm, Komisija var nolemt, ka 
attiecīgajai dalībvalstij jāgroza vai j āatceļ šie pasākumi. 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 8. punkts 
(pielāgots) 
34. pants 
8. Uzņēmējas dalībvalstis var veikt attiec īgus pasākumus, lai to teritorij ā novērstu turpm ākas 
nelikumības vai noteiktu sodus par t ām, izmantojot pilnvaras, kas t ām ir piešķirtas saska ņā ar 
šo direktīvu. Šajās tiesībās ietilpst iesp ēja liegt ⌦ kredītiestādēm ⌫ iestādēm sākt jaunus 
darījumus tās teritorijā. 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 9. punkts 
(pielāgots) 
35. pants 
9. Ja atļauju atsauc, inform ē uzņēmējas dalībvalsts kompetent ās iestādes, un tās veic attiec īgus 
pasākumus, lai to teritorij ā liegtu attiec īgai ⌦ kredītiestādei ⌫ iestādei veikt turpm ākus 
darījumus un aizsarg ātu ieguldītāju intereses. 
 
LV 58   LV  
Ð 2000/12/EK 22. panta 10. 
punkts (piel āgots) 
36. pants 
10. Dalībvalstis dara Komisijai zin āmu to gad ījumu skaitu un b ūtību, kad ir bijis atteikums 
saskaņā ar ⌦ 25. un 26. pantu ⌫ 20. panta 1. l īdz 6. punktu  vai kad ir veikti pas ākumi 
saskaņā ar ⌦ 30. panta 3. punktu ⌫ šā panta 4. punktu . 
 
Ð 2000/12/EK 22. panta 11. 
punkts (piel āgots) 
37. pants 
11.⌦ Šī daļa ⌫ Šis pants  neliedz kred ītiestādēm, kuru galvenais birojs ir k ādā citā 
dalībvalstī, reklamēt uzņēmējā dalībvalstī savus pakalpojumus ar visiem pieejamiem sazi ņas 
līdzekļiem, ievērojot normas, kas reglament ē šādas reklāmas formu un saturu un kas ir 
pieņemtas visp ārēja labuma interes ēs. 
 
Ð 2000/12/EK 
IV SADAĻA 
ATTIEC ĪBAS  AR TREŠĀM VALSTĪM 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 1. IEDAĻA. PAZIŅOŠANA PAR TREŠO VALSTU UZ ŅĒMUMIEM UN NOSAC ĪJUMI 
IEKĻŪŠANAI ŠO VALSTU TIRGOS  ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 23. pants 
(pielāgots) 
Trešu valstu uz ņēmumu meitas uz ņēmumu pazi ņošana un nosac ījumi iekļūšanai šo valstu 
tirgos  
1. Dalībvalstu kompetent ās iestādes inform ē Komisiju 1 un citu dal ībvalstu 
kompetent ās iestādes: 
a) par vis ām atļaujām, kas pie šķirtas tie šam vai netie šam meitas uz ņēmumam, kura 
vienu vai vair ākus mātes uzņēmumus reglament ē kādas tre šās valsts likumi.  
b) ikreiz, kad šāds mātes uzņēmums iegūst tik lielu l īdzdalību kādā Kopienas 
kredītiestādē, ka pēdējā minētā kļūst par tā meitas uz ņēmumu,  
 
LV 59   LV Ja atļauja ir pie šķirta tie šam vai netie šam meitas uz ņēmumam, kura viena vai vair āku 
mātes uzņēmumu darb ību reglament ē trešo valstu likumi, uz ņēmumu gru pas 
struktūru uzrāda paziņojumā, ko kompetent ās iestādes adres ē Komisijai saska ņā ar 
11. pantu.  
2. Dalībvalstis inform ē Komisiju par visp ārīgām grūtībām, ar kādām saduras to 
kredītiestādes, sākot vai veicot banku darb ību kādā trešā valstī. 
3. Komisija sask aņā ar 4. un 5. punktu regul āri izstrādā ziņojumu, kur ā izskata rež īmu, 
ko tre šās valstīs piemēro Kopienas kred ītiestādēm attiecībā uz banku darb ības 
sākšanu un veik šanu un līdzdalības iegūšanu tre šu valstu kred ītiestādēs. Komisija šos 
ziņojumus kop ā ar at tiecīgiem priek šlikumiem iesniedz Padomei.  
4. Ja, pamatojoties uz 3. punkt ā minētajiem ziņojumiem vai citu inform āciju, Komisija 
konstatē, ka kāda tre šā valsts nenodro šina Kopienas kred ītiestādēm tikpat efekt īvu 
iekļūšanu tirgū, kā Kopiena nodro šina šīs trešās valsts kred ītiestādēm, Komisija var 
iesniegt Padomei priek šlikumus par vajadz īgo pilnvaru pie šķiršanu sarun ām, lai 
Kopienas kred ītiestādēm panāktu līdzvērtīgas konkurences iesp ējas. Padome pie ņem 
lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu.  
5. Ja, pamatojot ies uz 1. punkt ā minētajiem ziņojumiem vai citu inform āciju, Komisija 
konstatē, ka Kopienas kred ītiestādēm tre šā valstī nepiemēro režīmu, kas nodro šina 
tādas pa šas konkurences iesp ējas, kādas ir šīs valsts kred ītiestādēm, un ka nav 
izpildīti nosacījumi efe ktīvai iekļūšanai tirgū, Komisija var s ākt sarunas, lai st āvokli 
labotu.  
6. Pirmajā daļā minētajos gadījumos saska ņā ar proced ūru, kas noteikta 60. panta 2. 
punktā, jebkurā laikā un papildus sarunu s ākšanai var ar ī pieņemt lēmumu, ka 
attiecīgās dalībvalsts  kompetentaj ām iestādēm jāierobežo vai j āatceļ lēmumi attiec ībā 
uz atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti l ēmuma pie ņemšanas laik ā vai vēlāk, un 
attiecībā uz līdzdalības iegūšanu, ko veic tie ši vai netie ši mātes uzņēmumi, kurus 
reglament ē attiecīgās trešās valsts likumi. Š ādi pasākumi nedr īkst būt ilgāki par trim 
mēnešiem. 
Pirms šā trīs mēnešu termiņa beigām, ņemot vērā sarunu rezult ātus, Padome p ēc 
Komisijas priek šlikuma ar kvalific ētu balsu vair ākumu var izlemt, vai pas ākumus 
turpināt piemērot. 
6. Ja Komisi ja konstat ējusi vienu no 4. un 5. punkt ā aprakstītajām situācijām, 
dalībvalstis p ēc tās lūguma to inform ē: 
(a) par visiem at ļaujas pieteikumiem, kurus iesniedzis k āds tie šs vai netie šs meitas 
uzņēmums, kura vienu vai vair ākus mātes uzņēmumus reglament ē attiecīgās trešās 
valsts likumi;  
(b) ja tās saskaņā ar 16. pantu ir inform ētas, ka šāds mātes uzņēmums gatavojas 
iegūt tādu līdzdalību Kopienas kred ītiestādē, lai pēdējā kļūtu par tās meitas 
uzņēmumu.  
 
LV 60   LV Šis pienākums sniegt inform āciju nav sp ēkā, ja ir pan ākta vieno šanās ar 4. vai 5. 
punktā minēto tre šu valsti vai ja  5. punkta otraj ā un tre šajā daļā minētie pasākumi 
vairs nav sp ēkā. 
7. Pasākumi, ko veic saska ņā ar šo pantu, ir sader īgi ar Kopienas saist ībām, kādas tai ir 
saskaņā ar divpus ējiem vai daudzpus ējiem starptautiskiem l īgumiem, kas reglament ē 
kredītiestāžu darbības sākšanu un veik šanu. 
 
ê 2000/12/EK  Art. 24  (pielāgots)  
Î1 Direktīva 2004/xx/EK 3. panta 
7. punkts 
38. pants 
Tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas  
1. Kred ītiestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir ārpus Kopienas, s ākot vai izv ēršot 
darbību, dalībvalstis nepiem ēro noteikumus, kas rada labv ēlīgāku režīmu par to, k ādu piemēro 
to kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenie biroji ir Kopien ā. 
2. Kompetent ās iestādes dara zin āmas Komisijai un Î1 Eiropas Banku 
komitejai Padomdev ējai komitejai banku jaut ājumos  filiāļu atļaujas, kas pieš ķirtas 
kredītiestādēm, kuru p ārvaldes strukt ūras ir ārpus Kopienas. 
3. Neierobežojot 1. punktu, Kopiena var ar nol īgumiem, ko saska ņā ar Līgumu  noslēdz 
ar vienu vai vair ākām trešām valstīm, piekrist piem ērot noteikumus, kas, pamatojoties uz 
savstarpības principu,  piešķir vienādu režīmu visā Kopienas teritorij ā to kredītiestāžu filiālēm, 
kuru pārvaldes strukt ūras ir ārpus Kopienas. 
 
Ø jauns 
2. IEDAĻA 
SADARBĪBA AR TREŠO VALSTU KOMPETENTAJ ĀM IESTĀDĒM KONSOLID ĒTAS 
UZRAUDZ ĪBAS JOM Ā 
 
Ð 2000/12/EK 25. pants 
39. pants 
1. Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumus p ēc kādas dalībvalsts lūguma vai p ēc 
savas iniciat īvas, lai apspriestu nol īgumus ar vienu vai vair ākām trešām valstīm par 
konsolidētas uzraudz ības līdzekļiem attiec ībā uz: 
(a) kredītiestādēm, kuru m ātes uzņēmumu vad ība atrodas k ādā trešā valstī;, un 
 
LV 61   LV (b) trešā valstī izvietotām kredītiestādēm, kuru m ātes uzņēmumu, neatkar īgi no tā, 
vai tie ir kred ītiestādes, vai finanšu l īdzdalības sabiedr ības, vadība atrodas 
Kopienā. 
2. Ar 1. punkt ā minētajiem nol īgumiem cenšas nodrošin āt, ka: 
(a) dalībvalstu kompetent ās iestādes var ieg ūt informāciju, kas nepieciešama 
Kopienā izvietotu t ādu kredītiestāžu vai finanšu iest āžu konsolid ētai 
uzraudzībai, ņemot vērā to konsolid ēto finanšu situ āciju, kurām ir meitas 
uzņēmumi - kred ītiestādes vai finanšu iest ādes, kas atrodas ārpus Kopienas, vai 
kurām ir dalība šādās iestādēs; 
(b) trešo valstu kompetent ās iestādes var sa ņemt inform āciju, kas nepieciešama 
tādu mātes uzņēmumu uzraudz ībai, kuru vad ība atrodas to teritorij ās un kurām 
ir meitas uz ņēmumi - kred ītiestādes vai finanšu iest ādes, kas atrodas vien ā vai 
vairākās dalībvalstīs, vai kam ir l īdzdalība šādās iestādēs. 
 
Ð Direktīva 2004/xx/EK 3. panta 
8. punkts 
3. Neskarot Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 300. panta 1. un 2. punktu, Komisija 
ar Eiropas Banku komitejas pal īdzību pārbauda 1. punkt ā minēto sarunu rezult ātus 
un radušos situ āciju. 
 
Ð 2000/12/EK  
V SADAĻA 
 
Ð 2000/12/EK 
Ö jauns 
KONSULTAT ĪVAS UZRAUDZ ĪBAS Ö UN INFORM ĀCIJAS 
SNIEGŠANAS  PRINCIPI UN METODES 
 
Ð 2000/12/EK 
1. NODA ĻA 
KONSULTAT ĪVAS UZRAUDZ ĪBAS PRINICPI 
 
Ø jauns 
1. IEDAĻA 
 
LV 62   LV IZCELSMES UN UZ ŅĒMĒJAS DAL ĪBVALSTS KOMPETENCE  
 
Ð 2000/12/EK 26. pants 
(pielāgots) 
40. pants 
Izcelsmes dal ībvalsts pārraudzības kompe tence  
1. Izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes ir atbild īgas par kred ītiestādes un saska ņā 
ar ⌦ 23. UN 24. ⌫ 18. un 19.  panta noteikumiem veikto darb ību uzraudz ību, 
neierobežojot š īs direktīvas noteikumus, kas nosaka uz ņēmējas dalībvalsts iest āžu 
atbildību. 
2. Š ā panta 1. punkts neliedz veikt konsolid ētu uzraudz ību saskaņā ar šo direkt īvu. 
 
Ð 2000/12/EK 27. pants 
(pielāgots) 
41. pants 
Uzņēmējas dalībvalsts kompetence  
Līdz turpm ākai koordin ācijai uzņēmējas dalībvalstis sadarb ībā ar izcelsmes dal ībvalsts 
kompetento iest ādi joprojām atbild par kred ītiestāžu filiāļu likviditātes uzraudz ību.  
Ciktāl tas nav pretrun ā Eiropas Monet ārās sistēmas ieviešanas pas ākumiem, uz ņēmēja 
dalībvalsts joproj ām pilnībā atbild par pas ākumiem, kas ir saist īti ar tās monetārās politikas 
īstenošanu.  
Šādi pasākumi nedr īkst noteikt rež īmu, kurš diskrimin ētu vai ierobežotu t ādēļ, ka kādai 
kredītiestādei atļauja ir pieš ķirta citā dalībvalstī. 
 
Ð 2000/12/EK 28. pants 
(pielāgots) 
42. pants 
Sadarbība uzraudz ības jomā 
Attiecīgo dalībvalstu kompetent ās iestādes cieši sadarbojas, lai uzraudz ītu tādu kredītiestāžu 
darbību, kas ar tur izveidot ām filiālēm darbojas vien ā vai vairākās dalībvalstīs, kuras nav 
dalībvalstis, kur ās ir to galvenie biroji. T ās cita citai sniedz visu inform āciju par š ādu 
kredītiestāžu vadību un īpašumties ībām, kas var sekm ēt to uzraudz ību un attiec īgo apstākļu 
pārbaudi nol ūkā izsniegt t ām atļauju, un visu inform āciju, kas var atvieglin āt to pārraudzību, 
jo īpaši attiec ībā uz likvidit āti, maksātspēju, noguld ījumu garantij ām, liela riska dar ījumu 
ierobežojumu, vad ības un grāmatvedības organiz āciju un iekš ējās kontroles meh ānismiem. 
 
LV 63   LV  
Ð 2000/12/EK 29. pants 
(pielāgots) 
43. pants 
Citā dalībvalstī izveidotu  filiāļu pārbaude uz vietas  
1. Uz ņēmējas dalībvalstis nosaka, ka, ja kred ītiestāde, kam at ļauja pieš ķirta citā 
dalībvalstī, darbojas t ās teritorij ā ar filiāles starpniec ību, izcelsmes dal ībvalsts 
kompetent ās iestādes var pēc uzņēmējas dalībvalsts kompetento iest āžu inform ēšanas 
pašas vai ar to personu starpniec ību, kam t ās dod šo uzdevumu, veikt ⌦ 42. ⌫ 28. 
pantā minētās informācijas pārbaudi uz vietas. 
2. Lai p ārbaudītu attiecīgās filiāles, izcelsmes dal ībvalsts kompetent ās iestādes var ar ī 
izmantot k ādu no cit ām proced ūrām, kas min ētas ⌦ 141. pant ā ⌫ 141. panta 7. 
punktā. 
3. Š is pants  ⌦ Šī panta 1. un 2. punkts ⌫ neiespaido uz ņēmējas dalībvalsts 
kompetento iest āžu tiesības, pildot uzdevumus, ko nosaka š ī direktīva, veikt to 
teritorijā izveidotu fili āļu pārbaudes uz vietas. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 2. IEDAĻA INFORM ĀCIJAS APMAI ŅA UN DIENESTA NOSL ĒPUMS  ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 1. l īdz 3. 
punkts (piel āgots) 
44. pants 
Informācijas apmai ņa un dienesta nosl ēpums  
1. Dal ībvalstis nosaka, ka vis ām person ām, kas str ādā vai strādājušas kompetentaj ās 
iestādēs, kā arī revidentiem un ekspertiem, ka s darbojas kompetento iest āžu 
uzdevumā, ir pienākums glab āt dienesta nosl ēpumu.  
⌦ Nekādu ⌫ Tas nozīmē, ka konfidenci ālu inform āciju, ko tās var saņemt, pildot 
pienākumus, nedr īkst izpaust nevienai personai vai iest ādei, izņemot pārskata vai 
apkopojuma form ā tā, ka nevar noteikt atseviš ķas ⌦ kredītiestādes ⌫ iestādes, 
izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas krimin āltiesības. 
Tomēr, ja kred ītiestādi atzīst par bankrot ējušu vai ir pie ņemts lēmums par t ās 
likvidāciju, konfidenci ālu inform āciju, kas neattiecas uz treš ām person ām, kuras 
iesaistītas mēģinājumos kred ītiestādi glābt, var izpaust civilliet ās vai komercliet ās. 
2. Daž ādu dalībvalstu kompetentaj ām iestādēm 1. punkts neliedz apmain īties ar 
informāciju saska ņā ar šo direkt īvu un citām direktīvām, ko piem ēro kredītiestādēm. 
 
LV 64   LV Uz šo inform āciju attiecas pien ākums glab āt dienesta nosl ēpumu, kā norādīts 1. 
punktā.  
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 4. punkts 
(pielāgots) 
45. pants 
4. Kompetent ās iestādes, kas sa ņem konfidenci ālu inform āciju saska ņā ar ⌦ 44. pantu ⌫ 1. 
vai 2. punktu , var to izmantot vien īgi savu uzdevumu izpild ē ⌦ un tikai š ādiem mērķiem ⌫ 
: 
(a) lai p ārbaudītu, ka ir izpild īti nosacījumi, kas reglament ē kredītiestāžu darbības 
sākšanu, un veicin ātu šādas uzņēmējdarbības vienotu vai individu ālu pārzināšanu, jo īpaši 
attiecībā uz likvidit āti, maksātspēju, liela riska dar ījumiem, vad ības un gr āmatvedības 
organizāciju un iekš ējās kontroles meh ānismiem;, vai   
(b) piem ērotu sankcijas;, vai   
(c) administrat īvā sūdzībā par kompetent ās iestādes lēmumu;, vai  
(d) tiesas procesos, ko s āk saskaņā ar ⌦ 55. ⌫ 33. pantu vai īpašiem noteikumiem, ko 
nosaka šī direktīva, kā arī citas direkt īvas, kas pie ņemtas kred ītiestāžu jomā. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
46. pants 
3. Sadarb ības līgumus, kas paredz dal īties inform ācijā ar trešo valstu kompetentaj ām 
iestādēm vai šo valstu iest ādēm vai instit ūcijām, kuras defin ētas 5. un 6. punkt ā ⌦ 47. pantā 
un 48. panta 1. punkt ā ⌫, dalībvalstis var sl ēgt tikai tad, ja uz sniedzamo inform āciju attiecas 
dienesta nosl ēpuma garantijas, kas ir vismaz l īdzvērtīgas tām, kuras min ētas šajā pantā. Šādas 
informācijas apmai ņai jāpastāv minēto iestāžu un instit ūciju uzraudz ības uzdevuma izpildes 
nolūkā. 
Kad inform ācijas izcelsme ir k ādā citā dalībvalstī, to var izpaust vien īgi ar to kompetento 
iestāžu skaidru piekrišanu, kuras sniegušas šo inform āciju, un, vajadz ības gadījumā, vienīgi 
nolūkiem, kam š īs iestādes devušas savu piekrišanu. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 5. punkts 
(pielāgots) 
47. pants 
5. Šā panta 1. un 4. punkts  ⌦ 44. panta 1. punkts un 45. pants ⌫ neliedz apmain īties ar 
informāciju kādā dalībvalstī, ja tajā ir divas vai vair āk kompetent ās iestādes, vai dal ībvalstu 
starpā, starp kompetentaj ām iestādēm un ⌦ šādām iestādēm ⌫ : 
 
LV 65   LV (a) par citu finanšu organiz āciju un apdrošin āšanas sabiedr ību un par finanšu tirgu 
uzraudzību atbildīgām iestādēm,; 
(b) kredītiestāžu likvid ēšanā un maks ājumu pārtraukšanā un citās līdzīgās procedūrās 
iesaistītām struktūrām,; 
(c) person ām, kas atbild par likum ā paredzētām kredītiestāžu un citu finanšu iest āžu 
uzskaites p ārbaudēm, 
veicot uzraudz ības uzdevumus, un  
⌦ Tie arī neliedz ⌫ izpaust iest ādēm, kas vada kompens ācijas shēmas, inform āciju, kas ir 
vajadzīga to pien ākumu izpildei.  
⌦ Abos gad ījumos ⌫ uz šo inform āciju attiecas profesion ālā noslēpuma pien ākums, kā 
paredzēts ⌦ 44. panta ⌫ 1. punktā. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 6. un 7. 
punkts (piel āgots) 
48. pants 
16. Neatkar īgi no noteikumiem ⌦ 44. līdz 46. pant ā ⌫ 1. līdz 4. punktā dalībvalstis var 
atļaut inform ācijas apmai ņu starp kompetentaj ām iestādēm un ⌦ šādām 
iestādēm ⌫: 
(a) iestādēm, kas pārrauga kred ītiestāžu likvidēšanā un maks ājumu pārtraukšanā 
un citās līdzīgās procedūrās iesaistītas struktūras;, vai  
(b) iestādēm, kas p ārrauga personas, kas veic likum ā noteikto gr āmatvedības 
dokumentu rev īziju apdrošin āšanas sabiedr ībās, kredītiestādēs, ieguldījumu 
sabiedrībās un citās finanšu iest ādēs. 
⌦ Šādos gadījumos ⌫ dalībvalstis, kas izmanto pirmaj ā daļā paredzēto iespēju, 
prasa, lai b ūtu izpildīti vismaz š ādi nosacījumi: 
(a) inform ācijai ⌦ jābūt paredz ētai ⌫ ir paredz ēta pirmajā daļā minētā 
uzraudzības uzdevuma izpildei, uz š ādu inform āciju attiecas dienesta nosl ēpuma 
pienākums, kā noteikts 1. punkt ā,; 
(b) uz šādu inform āciju ⌦ jāattiecina ⌫ attiecas  dienesta nosl ēpuma pien ākums, 
kā noteikts ⌦ 44. panta ⌫ 1. punktā,; 
(c) kad inform ācijas izcelsme ir k ādā citā dalībvalstī, to var izpaust vien īgi ar to 
kompetento iest āžu skaidru piekrišanu, kur as sniegušas šo inform āciju, un, 
vajadzības gadījumā, vienīgi nolūkiem, kam min ētās iestādes devušas savu 
piekrišanu. 
Dalībvalstis dara Komisijai un p ārējām dalībvalstīm zināmus to iest āžu nosaukumus, 
kuras var sa ņemt inform āciju saska ņā ar šo punktu. 
 
LV 66   LV 27. Neatkar īgi no noteikumiem ⌦ 44. līdz 46. pant ā ⌫ 1. līdz 4. punkt ā dalībvalstis, lai 
stiprinātu finanšu sist ēmas stabilit āti un arī vienotību, var at ļaut inform ācijas 
apmaiņu starp kompetentaj ām iestādēm un iest ādēm vai instit ūcijām, kas saska ņā ar 
likumu atbild par uz ņēmējdarbības likumu p ārkāpumu atkl āšanu un izmekl ēšanu. 
⌦ Šādos gadījumos ⌫ dalībvalstis, kas izmanto pirmaj ā daļā paredzēto iespēju, 
prasa, lai b ūtu izpildīti vismaz š ādi nosacījumi: 
(a) inform ācija ir paredz ēta pirmajā daļā minētā uzdevuma izpildei, 
(b) uz šādu inform āciju ⌦ jāattiecina ⌫ attiecas  dienesta nosl ēpuma pien ākums, 
kā noteikts ⌦ 44. panta ⌫ 1. punktā,; 
(c) kad inform ācijas izcelsme ir k ādā citā dalībvalstī, to var izpaust vien īgi ar to 
kompetento iest āžu skaidru piekrišanu, kur as sniegušas šo inform āciju, un, 
vajadzības gadījumā, vienīgi nolūkiem, kam min ētās iestādes devušas savu 
piekrišanu. 
Ja kādā dalībvalstī iestādēm vai instit ūcijām, kas min ētas pirmaj ā daļā, atklāšanas vai 
izmeklēšanas uzdevumu pal īdz pildīt personas, kas šim nol ūkam norīkotas, ņemot 
vērā viņu īpašo kompetenci, un kas nestr ādā valsts sektor ā, uz šādām person ām 
drīkst attiecin āt pirmajā daļā ⌦ norādīto ⌫ paredzēto informācijas apmai ņu ar 
otrajā daļā paredzētajiem nosac ījumiem. 
Lai ieviestu ⌦ trešo daļu ⌫ otrās daļas tre šo ievilkumu , pirmajā daļā minētās 
iestādes vai instit ūcijas kompetentaj ām iestādēm, kas sniegušas attiec īgo inform āciju, 
paziņo to personu v ārdus un tiešos pien ākumus, kam t ā jānosūta. 
Dalībvalstis dara Komisijai un p ārējām dalībvalstīm zināmus to iest āžu nosaukumus, 
kuras var sa ņemt inform āciju saska ņā ar šo ⌦ pantu ⌫ punktu . 
Līdz 2000. gada 31. decembrim  Komisija izstr ādā ziņojumu par š ā ⌦ panta ⌫ punkta  
noteikumu piem ērojumu. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 8. punkts 
(pielāgots) 
49. pants 
8. ⌦ Šī iedaļa ⌫ Šis pants  neliedz kompetentai iest ādei nosūtīt ⌦ informāciju šādām 
iestādēm to uzdevumu veikšanai ⌫: 
(a) centr ālajām bankām un citām institūcijām, kas pilda monet ārām iestādēm līdzīgas 
funkcijas, ; 
(b) vajadz ības gadījumā citām valsts iest ādēm, kas būtu atbildīgas par nor ēķinu sistēmu 
uzraudzīšanu. 
 
LV 67   LV informāciju, kas paredz ēta to uzdevuma veik šanai,  tTāpat tas neliedz š īm iestādēm vai 
institūcijām nosūtīt kompetentaj ām iestādēm tādu inform āciju, kāda tām ir vajadz īga 
⌦ 45. panta ⌫ 4. punkta  nolūkiem. 
Uz inform āciju, kas sa ņemta šajā sakarā, attiecas ⌦ 44. panta ⌫ 1. punktā ⌦ norādītais ⌫ 
paredzētais dienesta nosl ēpuma pien ākums. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 3. punkta 
1. un 2. teikums (piel āgots) 
50. pants 
9. Turklāt nNeatkarīgi no ⌦ 44. panta 1. punkt ā un 45. pant ā ⌫ 1. un 4. punkt ā minētajiem 
noteikumiem dal ībvalstis atbilst īgi likumu noteikumiem var at ļaut sniegt noteiktu inform āciju 
citiem valsts p ārvaldes departamentiem, kas atbild par likumiem attiec ībā uz kredītiestāžu, 
finanšu iest āžu, ieguld ījumu sabiedr ību un apdrošin āšanas pakalpojumu uzraudz ību, un 
inspektoriem, kas str ādā minēto struktūrvienību interes ēs. 
Šādu inform āciju drīkst izpaust vien īgi tad, ja tas vajadz īgs pārraudzībai. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 9. punkta 
3. teikums (piel āgots) 
51. pants 
Dalībvalstis tom ēr nosaka, ka inform āciju, ko sa ņem saska ņā ar ⌦ 44. panta 2. punktu un 
47. pantu, ⌫ 2. un 5. punktu  vai ⌦ informāciju, ko ⌫ iegūst ⌦ 43. ⌫ 29. panta 1. un 2. 
punktā minētajās pārbaudēs uz vietas, nek ādā gadījumā nedrīkst izpaust šaj ā ⌦ pantā ⌫ 
punktā minētajos apst ākļos citādi, kā vien ar to kompetento iest āžu nepārprotamu piekrišanu, 
kuras šo inform āciju sniegušas, vai ar to dal ībvalstu kompetento iest āžu nepārprotamu 
piekrišanu, kur ās attiecīgā pārbaude izdar īta. 
 
Ð 2000/12/EK 30. panta 10. 
punkts (piel āgots) 
52. pants 
10.Šis pants  ⌦ Šī iedaļa ⌫ neliedz ⌦ dalībvalsts ⌫ kompetentaj ām iestādēm darīt zināmu 
ieskaita iest ādei vai citai l īdzīgai iestādei, kas saska ņā ar likumu k ādam no to dal ībvalstu 
tirgiem sniedz ieskaita vai nor ēķinu pakalpojumus, ⌦ 44. līdz 46. pant ā ⌫ 1. līdz 4. punkt ā 
minēto inform āciju, lai nodrošin ātu pienācīgu šo iest āžu darbību sakarā ar tirgus dal ībnieku 
saistību pārkāpumiem vai iesp ējamiem saist ību pārkāpumiem. Uz inform āciju, kas sa ņemta 
šajā sakarā, attiecas ⌦ 44. panta ⌫ 1. punkt ā paredzētais dienesta nosl ēpuma 
pienākums.Dal ībvalstis tom ēr gādā, lai gad ījumā, kas paredz ēts šajā ⌦ pantā ⌫ daļā, 
saskaņā ar ⌦ 44. panta ⌫ 2. punktu sa ņemtu inform āciju nevar ētu izpaust bez 
nepārprotamas piekrišanas, kuru sniegušas kompetent ās iestādes, kas sniegušas šo 
informāciju. 
 
LV 68   LV  
Ø jauns 
3. IEDAĻA 
PAR GADA P ĀRSKATU UN KONSOLID ĒTO PĀRSKATU JURIDISKO P ĀRRAUDZ ĪBU 
ATBILD ĪGO PERSONU PIEN ĀKUMI  
 
Ð 2000/12/EK 31. pants 
(pielāgots) 
53. pants 
Par gada p ārskatu un konsolid ēto pārskatu juridisko p ārraudzību atbild īgo personu 
pienākumi  
1. Dal ībvalstis paredz, ka: a)  katrai saska ņā ar Padomes ⌦ astoto ⌫ Direktīvu 
84/253/EEK26 pilnvarotai personai, kas k ādā kredītiestādē veic uzdevumu, kurš 
raksturots Padomes ⌦ ceturtās ⌫ Direktīvas 78/660/EEK27 51. pant ā, Padomes 
Direktīvas 83/349/EEK 37. pant ā vai Padomes Direkt īvas 85/611/EEK28 31. pantā, 
vai kādu citu likum ā paredzētu uzdevumu, t ūlīt jāpaziņo kompetentaj ām iestādēm 
visi fakti vai l ēmumi attiec ībā uz šo ⌦ kredītiestādi ⌫ iestādi, ko tā konstatējusi, 
veicot savu uzdevumu, un kas: 
(a) ir tādu normat īvo un administrat īvu aktu p ārkāpums, kuri paredz nosac ījumus 
atļaujas pieš ķiršanai vai īpaši reglament ē kredītiestāžu darbības veikšanu, vai ; 
(b) apdraud kred ītiestādes darbības nepārtrauktību, vai ; 
(c) liedz apstiprin āt pārskatus vai nosaka rezervju emisiju. 
⌦ Dalībvalstis paredz, ka ⌫ b) minētai personai t āpat ir pien ākums ziņot par 
faktiem vai l ēmumiem, kurus, veicot ⌦ pirmajā ⌫ a) apakšpunkt ā raksturoto 
uzdevumu, t ā konstatējusi kādā uzņēmumā, kam ir p ārraudzības attiec ību noteiktas 
ciešas saiknes ar kred ītiestādi, kurā šī persona veic ⌦ šo ⌫ iepriekšmin ēto 
uzdevumu. 
2. K āda fakta vai l ēmuma godpr ātīga paziņošana kompetentaj ām iestādēm, ko veic 
personas, kas pilnvarotas saska ņā ar Padomes Direkt īvu 84/253/EEK, nav ar l īgumu 
vai kādu normat īvu vai administrat īvu aktu noteikta inform ācijas izpaušanas 
ierobežojuma p ārkāpums un nerada š īm personām nekādu atbildību. 
                                                 
26 OV L 126, 12.5.1984., 20. lpp. 
27 OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 1999/60/EK (OV L 
62, 26.6.1999., 65. lpp.). 
28 OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 95/26/EK (OV L 168, 
18.7.1995., 7. lpp.). 
 
LV 69   LV  
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
⌦ 4. IEDAĻA PILNVARAS NOTEIKT SODUS UN TIES ĪBAS GRIEZTIES TIES ĀS ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK 32. pants 
(pielāgots) 
54. pants 
Kompetento iest āžu pilnvaras noteikt sodus  
Ciktāl tas nav pretrun ā atļaujas atsaukšanas proced ūrām un krimin āltiesību norm ām, 
dalībvalstis nodrošina, ka to attiec īgās kompetent ās iestādes var uzlikt sodus kred ītiestādēm 
vai to faktiskajiem vad ītājiem par normat īvo vai administrat īvo aktu p ārkāpšanu saist ībā ar to 
darbību vai darb ības uzraudz ību, kā arī attiecībā uz tiem  noteikt pas ākumus, kas īpaši 
paredzēti, lai izskaustu konstat ētos pārkāpumus vai š ādu pārkāpumu cēloņus. 
 
Ð 2000/12/EK 33. pants 
(pielāgots) 
55. pants 
Tiesības griezties ties ās 
Dalībvalstis nodrošina, ka par l ēmumiem, ko attiec ībā uz kādu kredītiestādi pieņem, ievērojot 
normatīvus un administrat īvus aktus, kuri pie ņemti saska ņā ar šo direkt īvu, ir ties ības griezties 
tiesās. Tas pats ir sp ēkā, ja lēmums nav pie ņemts sešos m ēnešos pēc tam, kad iesniegts 
atļaujas pieteikums, kur ā ir visa inform ācija, kas vajadz īga saskaņā ar spēkā esošajiem 
noteikumiem. 
 
Ð 2000/28/EK 1. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
33.a pants  
Direktīvas 2000/46/EK 3. pant s attiecas uz kred ītiestādēm. 
 
LV 70   LV  
Ð 2000/12/EK 
2. NODAĻA 
KONSULTAT ĪVAS  UZRAUDZ ĪBAS  METODES 
1. IEDAĻA 
PAŠU KAPIT ĀLS 
 
Ð 2000/12/EK 34. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
56. pants 
Vispārīgi principi  
1. Ja kāda dalībvalsts normat īvos vai administrat īvos aktos paredz noteikumus, lai īstenotu 
Kopienas ties ību aktus par t ādu kredītiestāžu konsultat īvu uzraudz ību, kuras darbojas, un 
šajos noteikumos izmanto terminu «pašu kapit āls» vai ietver tajos nor ādi uz pašu kapit āla 
jēdzienu, tā šo terminu vai j ēdzienu saska ņo ar ⌦ 57. līdz 61. pant ā un 63. līdz 66. pant ā ⌫ 
2., 3. un 4. punkt ā un 35. līdz 38. pant ā doto defin īciju. 
 
Ð 2000/12/EK 34. panta 2. punkta 
1. teikums (piel āgots) 
Ö jauns 
57. pants 
Kredītiestāžu nekonsolid ētais pašu kapit āls, ņemot vērā ⌦ 66. ⌫ 38. pantā noteiktos 
ierobežojumus, ietver š ādus poste ņus: 
(1a) kapitālu Direkt īvas 86/635/EEK 22. panta noz īmē tādā apjomā, kas ir 
apmaksāts, kā arī akciju emisijas uzcenojuma kontus, bet neietverot 
kumulatīvas priekšroc ību akcijas; 
(2b) rezerves Direkt īvas 86/635/EEK 23. panta noz īmē, kā arī peļņu un zaud ējumus, 
kādi tie ir p ēc gala apr ēķiniem. ; Dalībvalstis var at ļaut iekļaut starpposma 
peļņu pirms ofici āla lēmuma pie ņemšanas vien īgi tad, ja šo peļņu 
apstiprinājušas personas, kas ir atbild īgas par finan šu pārskatu pārbaudi, un ja 
atbilstīgi kompete nto iestāžu prasībām pierāda, ka šīs peļņas apjoms ir 
novērtēts saskaņā ar Direkt īvā 86/635/EEK noteiktajiem pr incipiem un ka tas ir 
tīrais apjoms p ēc jebkādu paredzamo maks ājumu vai dividenžu atskait īšanas;  
 
LV 71   LV (3c) banku darb ības vispārējo riska dar ījumu līdzekļus Direkt īvas 86/635/EEK 38. 
panta noz īmē; 
(4d) pārvērtēšanas rezerves Direkt īvas 78/660/EEK 33. panta noz īmē; 
(5e) vērtības korekcijas Direkt īvas 86/635/EEK 37. panta 2. punkta noz īmē; 
(6f) citus poste ņus 35.  ⌦ 63. ⌫ panta noz īmē; 
(7g) kredītiestāžu, kas izveidotas k ā kooperat īvās sabiedrības, biedru saist ības, un 
dažu tādu iestāžu, kas ir organiz ētas kā fondi, aiz ņēmēju solidārās saistības, kā 
norādīts 36.  ⌦ 64. ⌫ panta 1. punkt ā; 
(8h) 36.  ⌦ 64. ⌫ panta 3. punkt ā minētās noteikta termi ņa kumulat īvās 
priekšrocību akcijas un subordin ēto aizņēmumu kapit ālu. 
Atbilstīgi 38.  ⌦ 66. ⌫ pantam atskaita š ādus posteņus: 
(9i) kredītiestādei piederoš ās pašu akcijas to uzskaites v ērtībā; 
(10j) nemateri ālos aktīvus Direkt īvas 86/635/EEK 4. panta („akt īvi”) 9. punkta 
nozīmē; 
(k11) kārtējā finanšu gada faktiskos zaud ējumus; 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 4. punkta 
a) apakšpunkts (piel āgots) 
(l12) līdzdalība citās kredītiestādēs un finanšu iest ādēs pārsniedz 10 % šo 
iepriekšmin ēto iestāžu kapitāla; 
(m13 ) subordin ēti prasījumi un instrumenti, kas min ēti 35.  ⌦ 63. ⌫ pantā un 36.  
⌦ 64. ⌫ panta 3. punkt ā un kas kred ītiestādei ir attiec ībā uz kredītiestādēm 
un finanšu iest ādēm, kurās tai ir l īdzdalība, kas katr ā atsevišķā gadījumā 
pārsniedz 10 % to kapit āla; 
(n14) līdzdalība citās kredītiestādēs un finanšu iest ādēs, kas nep ārsniedz 10 % no to 
kapitāla, kā arī subordin ēti prasījumi un instrumenti, kas min ēti 35.  ⌦ 63. ⌫ 
pantā un 36.  ⌦ 64. ⌫ panta 3. punkt ā un kas kred ītiestādei ir attiec ībā uz 
kredītiestādēm un finanšu iest ādēm, izņemot šā šajā punktā 12. un 13. 
apak špunktā minētās iestādes, par š ādas līdzdalības, subordin ētu prasījumu un 
instrumentu kop ējo summu, kura p ārsniedz 10 % no š īs kredītiestādes pašu 
kapitāla, kas apr ēķināts pirms ⌦ l) līdz p) ⌫ 12. līdz 16. apakšpunkt ā minēto 
elementu atskait īšanas; 
(o15) līdzdalība ⌦ 4. panta 10. punkt ā ⌫ 1. panta 9. punkta  nozīmē, kas 
kredītiestādei ir:  
 
LV 72   LV (i) apdrošin āšanas uz ņēmumos ⌦ Padomes pirm ās ⌫ Direkt īvas 
79/239/EEK ⌦ 29 ⌫ 6. panta noz īmē, ⌦ Padomes pirm ās ⌫ 
Direktīvas 79/267/EEK ⌦ 30 ⌫ 6. panta noz īmē vai Eiropas Parlamenta 
un Padomes Direkt īvas 98/78/EK ⌦ 31 ⌫ 1. panta b) punkta noz īmē, 
(ii) pārapdrošin āšanas uzņēmumos Direkt īvas 98/78/EK 1. panta c) punkta 
nozīmē, 
(iii) apdrošin āšanas kontrolakciju sabiedr ībās Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) 
punkta noz īmē; 
(p16) katrs no še turpm āk minētajiem elementiem, kas apdrošin āšanas uzņēmumam 
ir attiecībā uz 15.  o) apakšpunkt ā definētajām vienībām, kuros tam ir 
līdzdalība: 
(i) instrumenti, kas min ēti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 3. punkt ā, 
(ii) instrumenti, kas min ēti Direktīvas 79/267/EEK 18. panta 3. punkt ā. 
 
Ø jauns 
(q) kredītiestādēm, kas apr ēķina riska sv ērto vērtību saska ņā ar 3. ieda ļas 
2. apakšieda ļu, negat īvais summas rezult āts no VII pielikuma 1. da ļas 
34. punkt ā dotā aprēķina un paredzamo zaud ējumu summa, kas apr ēķināta 
atbilstošo VII pielikuma 1. da ļas 30. un 31. punktam; 
(r) sekjuritiz ācijas pozīciju riska dar ījumu summa, kam riska pak āpe ir 1250% 
atbilstoši IX pielikuma 4. da ļai, aprēķinot to p ēc šajā pielikum ā noteiktās 
metodes. 
 
Ð 2000/12/EK 34. panta 2. punkta 
2) apakšpunkta p ēdējais teikums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
⌦ Mērķiem, kas paredz ēti b) apakšpunkt ā ⌫ Ddalībvalstis var at ļaut iekļaut 
starpposma pe ļņu pirms ofici āla lēmuma pie ņemšanas vien īgi tad, ja šo pe ļņu 
apstiprinājušas personas, kas ir atbild īgas par finanšu p ārskatu pārbaudi, un ja 
atbilstīgi kompetento iest āžu prasībām pierāda, ka šīs peļņas apjoms ir nov ērtēts 
saskaņā ar Direkt īvā 86/635/EEK noteiktajiem pr incipiem un ka tas ir t īrais apjoms 
pēc jebkādu paredzamo maks ājumu vai dividenžu atskait īšanas; . 
Ö Gadījumā, ja kred ītiestāde ir sekjuritiz ācijas iniciators, neto pe ļņa, kas gūta, 
kapitalizējot nākamos ie ņēmumus no sekjuritiz ācijai pak ļautajiem akt īviem un 
kredīta kvalitātes uzlabošanas sekjuritiz ācijas poz īcijās, jāizslēdz no b) punkt ā 
norādītā posteņa.  
                                                 
29 ⌦OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp. ⌫  
30 ⌦ OV L 63, 13.3.1979., 1. lpp. ⌫ 
31 OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp. 
 
LV 73   LV  
Ð 2002/87/EK 29. panta 4. punkta 
b) apakšpunkts (piel āgots) 
58. pants 
Ja akcijas cit ā kredītiestādē, ieguldījumu sabiedr ībā, finanšu iest ādē, apdrošin āšanas vai 
pārapdrošin āšanas uz ņēmumā, vai apdrošin āšanas kontrolakciju sabiedr ībā tiek tur ētas 
īslaicīgi sakarā ar finansi ālas palīdzības operāciju, kuras nol ūks ir reorganiz ēt un glābt šo 
vienību, kompetent ā iestāde var atk āpties no noteikumiem attiec ībā uz atskait ījumu, kas 
paredzēti ⌦ l) līdz p) ⌫ 12. līdz 16.  apakšpunkt ā. 
59. pants 
Kā alternatīvu atskait ījumam, kas noteikts elementiem, kuri paredz ēti ⌦ l) līdz p) ⌫ 15. un 
16. apakšpunkt ā, dalībvalstis var at ļaut savām kredītiestādēm mutatis mutandis  piemērot 1., 2. 
un 3. metodi I pielikum ā, kas pievienots Direkt īvai 2002/87/EK. Min ēto 1. metodi 
(grāmatvedības konsolid ācija) ⌦ var piem ērot ⌫ piemēro tikai tad, ja kompetent ā iestāde ir 
pārliecināta par vienot ās pārvaldes un iekš ējās kontroles l īmeni tajās vienībās, kas tiktu 
iekļautas konsolid ācijas piem ērošanas jom ā. Izvēlēto metodi konsekventi piem ēro ilgtermi ņā. 
60. pants 
Dalībvalstis var paredz ēt, ka pašu kapit āla individu ālam aprēķinam kred ītiestādēm, uz ko 
attiecas konsolid ēta uzraudz ībai saskaņā ar 4. noda ļu ⌦ 4. nodaļas 1. ieda ļu ⌫ vai papildu 
uzraudzība saskaņā ar Direkt īvu 2002/87/EK, nav j āatskaita ⌦ l) līdz p) ⌫ 12. līdz 16.  
punktā minētie elementi, kas t ām ir kred ītiestādēs, finanšu iest ādēs, apdrošin āšanas vai 
pārapdrošin āšanas uz ņēmumos vai apdrošin āšanas kontrolakciju sabiedr ībās, uz kur ām 
attiecas konsolid ēta vai papildu uzraudz ība. 
Šis noteikums attiecas uz vis ām uzraudz ības norm ām, kas ir saska ņotas ar Kopienas ties ību 
aktiem. 
 
Ð 2000/12/EK 34. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
61. pants 
3. Pašu kapit āla jēdziens, kā tas definēts ⌦ 57. panta (a) l īdz (h) apakšpunkt ā ⌫ 2. punkta 1. 
līdz 8. apak špunktā, ietver maksim ālo posteņu un summu skaitu. Šo poste ņu izmantošana un 
zemāka līmeņa noteikšana, k ā arī to posteņu atskaitīšana, kas nav ⌦ 57. panta (i) l īdz (r) ⌫ 
2. punkta 9. l īdz 13.  apakšpunkt ā minētie, tiek atst āta dalībvalstu izlemšanai. Dal ībvalstīm 
tomēr jāapsver papla šināta tuvināšanās, lai uz pa šu kapitālu varētu attiecin āt vienotu 
definīciju. 
Šajā sakarā Komisija, v ēlākais, 1996. gada 1. janv ārī iesniedz Eiropas Parlamentam un 
Padomei zi ņojumu par šā panta un 35. l īdz 39.  panta piem ērošanu, vajadz ības gadījumā 
pievienojot ierosin ājumus par groz ījumiem, ko t ā uzskata par vajadz īgiem. Ne v ēlāk par 1998. 
 
LV 74   LV gada 1. janv āri Eiropas Parlaments un Padome saska ņā ar Līguma 251. pant ā paredzēto 
procedūru un pēc apsprie šanās ar Ekonom ikas un soci ālo lietu komiteju p ārbauda pa šu 
kapitāla definīciju kopējās definīcijas vien āda piemērojuma nol ūkā. 
 
Ð 2000/12/EK 34. panta 4. punkts 
(pielāgots) 
4. Lai segtu riska dar ījumus vai zaud ējumus, tikl īdz tādi rodas, kred ītiestādei jābūt iespējai 
neierobežoti un nekav ējoties izmantot ⌦ 57. panta a) l īdz e) ⌫ 2. punkta 1. l īdz 5.  
apakšpunkt ā minētos poste ņus. No šīs summas j āatskaita visi nodok ļu maksājumi, kas ir 
paredzami t ās aprēķināšanas brīdī, vai arī tā jāpielāgo atbilst īgi tam, k ā šie nodok ļi to 
samazina l īdz summai, p ēc kuras šos poste ņus var izmantot, lai segtu riska dar ījumus vai 
zaudējumus. 
 
Ø jauns 
62. pants 
Dalībvalstis zi ņo Komisijai par konver ģences sasniegumiem, ņemot vērā vispārpieņemto pašu 
kapitāla definīciju. Pamatojoties uz šiem zi ņojumiem, Komisija vajadz ības gadījumā līdz 
2009. gada 1. janv ārim iesniedz priekšlikumu Eiropa s Parlamentam un Padomei par š ī panta 
un 35. līdz 39. panta groz ījumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 35. pants 
(pielāgots) 
63. pants 
Citi poste ņi 
1. Kādā dalībvalstī izmantot ā pašu kapit āla jēdzienā var ietvert citus poste ņus ar 
noteikumu, ka - neatkar īgi no to juridisk ā vai grāmatvedības nosaukuma - 
attiecīgajiem poste ņiem ir šādas iezīmes: 
(a) tie ir br īvi pieejami kred ītiestādēm, lai segtu parastus banku operacion ālā riska 
darījumus, kad ie ņēmumi vai kapit āla zaudējumi vēl nav noteikti; 
(b) to esam ība ir atspogu ļota iekšējos uzskaites dokumentos; 
(c) to apjomu nosaka kred ītiestādes vadība, pārbauda neatkar īgi revidenti, dara 
zināmu kompetentaj ām iestādēm un nodod to uzraudz ībā. 
2. Kā citus poste ņus var pie ņemt arī nenoteikta termi ņa vērtspapīrus un citus finanšu 
instrumentus, kas atbilst turpm āk norādītiem nosac ījumiem: 
(a) tos nedr īkst atmaks āt pēc turētāja iniciatīvas vai bez kompetent ās iestādes 
iepriekšējas piekrišanas; 
 
LV 75   LV (b) parāda līgumā jābūt noteikumam, ka kred ītiestādēm ir iesp ēja atlikt par āda 
procentu maks ājumu; 
(c) aizdev ēja prasījumiem pret kred ītiestādi jābūt pilnīgi pakārtotiem visu 
nesubordin ēto kreditoru pras ījumiem; 
(d) dokumentos, kas reglament ē vērtspapīru emisiju, j āparedz tāds parāds un 
nesamaks ātie procenti, lai segtu zaud ējumus un saglab ātu kredītiestādes spēju 
darboties; 
(e) ņem vērā tikai piln īgi samaks ātas summas. 
Šiem poste ņiem var pievienot kumulat īvās priekšroc ību akcijas, kas nav min ētas 
⌦ 57. panta 2. punkta h) apakšpunkt ā ⌫ 34. panta 2. punkta 8. apak špunktā. 
 
Ø jauns 
3. Kred ītiestādes, kas apr ēķina riska sv ērto vērtību atbilstoši 3. ieda ļas 2. apakšieda ļai, 
pozitīvais rezult āts saskaņā ar VII pielikuma 1. da ļas 34. punktu veiktajam 
aprēķinam līdz 0,6 % no riska sv ērtās vērtības summas, kas apr ēķināta saskaņā ar 
2. apakšieda ļu, var atz īt tās kā citus poste ņus. Šīs kredītiestādes nedrīkst iekļaut pašu 
kapitālā vērtības korekcijas un nosac ījumus, kas ietverti VII pielikuma 3. ieda ļas 
1. daļas 34. punkt ā, un vērtības korekcijas un nosac ījumus, kas min ēti 57. panta 
e) punktā, citādi kā vien saska ņā ar šiem nosac ījumiem. Šiem nol ūkiem riska sv ērtās 
vērtības summ ās neiekļauj tās summas, kas apr ēķinātas par sekjuritiz ācijas 
pozīcijām, kuru riska pak āpe ir 1250 %.  
 
Ð2000/12/EK 36. pants (piel āgots) 
64. pants 
Citi noteikumi par pa šu kapitālu 
1. T ādu kredītiestāžu biedru saist ības, kas ir izveidotas k ā kooperat īvās sabiedrības un 
minētas 34.  ⌦ 57. ⌫ panta 2. punkta 7.  ⌦ g) ⌫ apakšpunkt ā, veido šo 
kooperatīvo sabiedr ību nepiepras īto kapitālu; to papildina šo kooperat īvo sabiedr ību 
biedru juridisk ās saistības veikt papildu neatmaks ājamas iemaksas, ja kred ītiestāde 
cieš zaud ējumus; š ādā gadījumā jābūt iespējai piepras īt šos maks ājumus 
nekavējoties. 
Aizņēmēju solidārajām saistībām, ja kred ītiestāde ir organiz ēta kā fonds, piem ēro tos 
pašus noteikumus k ā iepriekšmin ētajiem poste ņiem. 
Visus šādus poste ņus var iek ļaut pašu kapit ālā, ja atbilst īgi attiecīgās valsts ties ību 
aktiem tos ņem vērā, aprēķinot šādu kredītiestāžu pašu kapit ālu. 
2. Valsts kred ītiestāžu pašu kapit ālā dalībvalstis neiek ļauj garantijas, ko š īs dalībvalstis 
vai to viet ējo pašvald ību iestādes piešķir šādām kredītiestādēm. 
 
LV 76   LV 3. Dal ībvalstis vai kompetent ās iestādes var iek ļaut pašu kapit ālā 34. panta ⌦ h) ⌫ 2. 
punkta.  apakšpunkt ā minētās noteikta termi ņa kumulat īvās priekšroc ību akcijas un 
tajā pašā noteikum ā minēto subordin ēto aizņēmuma kapit ālu, ja past āv saistošas 
vienošanās, saskaņā ar kurām kredītiestādes bankrota vai likvid ācijas gadījumā šos 
aizņēmumus ierindo p ēc visu pārējo kreditoru pras ījumiem un neatmaks ā, kamēr nav 
atmaksāti visi pārējie šajā laikā nenokārtotie parādi. 
Subordinētajam aizņēmuma kapit ālam jāatbilst arī šādiem papildu  kritērijiem: 
(a) var ņemt vērā vienīgi pilnīgi apmaks ātus līdzekļus; 
(b) to s ākotnējam termi ņam jābūt ne īsākam par pieciem gadiem, p ēc kā tos var 
apmaksāt; ja aizņēmumu termi ņš nav nenoteikts, tiem j ābūt atmaksājamiem 
vienīgi pēc pieprasījuma, ko iesniedz piecus gadus iepriekš, pret ējā gadījumā 
aizņēmumu vairs neuzskata par pašu kapit ālu, vai ar ī pirmstermi ņa 
atmaksājumam ir vajadz īga kompetento iest āžu īpaša piekrišana; Kompetent ās 
iestādes var pie šķirt atļauju šādu aizņēmumu pirmstermi ņa atmaksājumam ar 
noteikumu, ka piepras ījumu iesniedz p ēc emitenta ierosmes un ka tas 
neietekmē attiecīgās kredītiestādes maksātspēju; 
(c) vismaz piecu gadu laik ā pirms atmaks ājuma dienas pak āpeniski jāsamazina t ā 
subordinētā aizņēmuma kapit āla daļa, ko var iek ļaut pašu kapit ālā; 
(d) aizņēmuma līgumā nedrīkst iekļaut klauzulu, kas noteiktu, ka īpašos apst ākļos, 
izņemot kred ītiestādes likvid āciju, parāds jāatmaksā pirms līgumā norādītās 
atmaksājuma dienas. 
 
Ð 2000/12/EK 36. panta 3. punkta 
b) apakšpunkts, iz ņemot pirmos 14 
vārdus  
Ö jauns 
Ö Otrās daļas b) apakšpunkt ā minētajiem mērķiem, ja aizņēmumu termi ņš nav 
nenoteikts, tiem j ābūt atmaksājamiem vien īgi pēc pieprasījuma, ko iesniedz piecus 
gadus iepriekš, pret ējā gadījumā aizņēmumu vairs neuzskata par pašu kapit ālu, vai 
arī pirmstermi ņa atmaksājumam ir vajadz īga kompetento iest āžu īpaša piekrišana. 
Kompetent ās iestādes var pieš ķirt atļauju šādu aizņēmumu pirmstermi ņa 
atmaksājumam ar noteikumu, ka piepras ījumu iesniedz p ēc emitenta ierosmes un ka 
tas neietekm ē attiecīgās kredītiestādes maksātspēju; 
 
Ø jauns 
4. Kred ītiestādes neiek ļauj pašu kapit ālā ne paties ās vērtības rezerves, kas saist ītas ar 
guvumiem vai zaud ējumiem no finanšu instrumentu naudas pl ūsmas riska 
ierobežošanas, kas nov ērtēta pēc amortiz ācijas izdevumiem, ne ar ī jebkādus 
guvumus vai zaud ējumus no to pas īviem, kas nov ērtēti pēc patiesās vērtības un kas 
pakļauti kredītiestādes kredītspējas izmaiņām. 
 
LV 77   LV  
Ð2000/12/EK 37. pants (piel āgots) 
65. pants 
Pašu kapitāla konsolid ēts aprēķins 
1. Ja j āveic konsolid ēts aprēķins, tad konsolid ētās summas, kas attiecas uz 34.  
⌦ 57. ⌫ panta 2. punkt ā minētajiem poste ņiem, izmanto saska ņā ar ⌦ 4. nodaļas 
1. iedaļā ⌫ 52. līdz 56. pant ā paredzētajiem noteikumiem. Turkl āt pašu kapit āla 
aprēķināšanai turpm āk minētos posteņus, ja tie ir kred īta («negat īvi») poste ņi, var 
uzskatīt par konsolid ētajām rezervēm: 
(a) visas akcion āru vai dal ībnieku maz ākumam piederoš ās akcijas Direkt īvas 
83/349/EEK 21. panta noz īmē, ja izmanto visp ārējas integrācijas metodi, 
(b) pirmās konsolid ācijas starp ība Direkt īvas 83/349/EEK 19., 30. un 31. panta 
nozīmē, 
(c) pārvēršanas starp ība, kas ir iek ļauta konsolid ētajās rezervēs saskaņā ar 
Direktīvas 86/635/EEK 39. panta 6. punktu, 
(d) jebkāda starpība, ko rada dažu l īdzdalības procentu iek ļaušana saska ņā ar 
Direktīvas 83/349/EEK 33. pant ā aprakstīto metodi. 
2. Ja iepriek šminētie ir debeta („pozit īvi”) poste ņi, tad, apr ēķinot konsolid ēto pa šu 
kapitālu, tos atskaita  ⌦ Ja posteņi, kas min ēti 1. daļas a) līdz d) apakšpunkt ā, ir 
debeta („pozit īvi”) poste ņi, tad, apr ēķinot konsolid ēto pašu kapit ālu, tos atskaita ⌫. 
 
Ð 2000/12/EK 38. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
66. pants 
Atskaitījumi un ierobežojumi  
1. Uz 34. panta 2. punkta  ⌦ 57. panta ⌫ 4. līdz 8.  ⌦ d) līdz h) ⌫ apakšpunkt ā minētajiem 
posteņiem attiecas š ādi ierobežojumi: 
(a) min ētā 4. līdz 8.  ⌦ d) līdz h) ⌫ apakšpunkta poste ņu kopsumma nevar 
pārsniegt 100 % no ⌦ a) un b) un c) ⌫ 1. un 2., un 3.  apakš punkta poste ņu 
summas, no kuras at ņemta ⌦ i) līdz k) ⌫ 9., 10. un 11.  apakšpunkta poste ņu 
summa Ö un 50% no q) poste ņa summas   
(b) min ētā 7. līdz 8.  ⌦ g) līdz h) ⌫ apakšpunkta poste ņu kopsumma nevar 
pārsniegt 50 % no ⌦ a) un b) un c) ⌫ 1. un 2., un 3.  apakš punkta poste ņu 
summas, no kuras at ņemta  i) l īdz k)  9., 10. un 11.  apakšpunkta poste ņu 
summa  Ö un 50% no q) poste ņa summas   
 
LV 78   LV (c) 12. un 13. punkta  Ö no l) līdz q) apakšpunktos min ēto  posteņu kopsummu 
atskaita no visu poste ņu kopsummas. 
 
Ø jauns 
2. Poste ņus, kas nor ādīti 57. panta r) apakšpunkt ā atskaita no š ī panta a) l īdz h) 
apakšpunktos nor ādīto posteņu kopsummas, ja vien kred ītiestāde neiekļauj minētos 
posteņus riska sv ērtās vērtības summu apr ēķinā 75. panta nol ūkiem, kā tas norādīts 
IX pielikuma 4. da ļā. 
 
Ð 2000/12/EK 38. panta 2. punkts 
23. Kompetent ās iestādes var kred ītiestādēm atļaut pagaidu un iz ņēmuma apst ākļos 
pārsniegt 1. punkt ā noteikto ierobežojumu. 
 
Ð 2000/12/EK 39. pants 
(pielāgots) 
67. pants 
Pierādījums, kas j āsniedz kompetentaj ām iestādēm 
Tas, ka ⌦ šajā iedaļā ⌫ 34. panta 2., 3. un 4. punkt ā un 35. l īdz 38. pant ā paredzētie 
nosacījumi tiek iev ēroti, jāpierāda atbilstīgi kompetentu iest āžu prasībām. 
 
Ø jauns 
2. IEDAĻA 
NOTEIKUMI PRET RISKIEM  
1. APAKŠIEDA ĻA – PIEMĒROŠANAS PAK ĀPE 
68. pants 
1. Kred ītiestādes 22. un 75. pant ā un 5. ieda ļā noteiktās saistības ievēro individu āli. 
2. Katra kred ītiestāde, kas nav meitasuz ņēmums dal ībvalstī, kur tā ir saņēmusi atļauju 
un tiek uzraudz īta, un kas nav m ātesuzņēmums, kā arī katra kred ītiestāde, kas nav 
iekļauta konsolid ācijā atbilstoši 73. pantam, izpilda 120. un 123. pant ā noteiktās 
saistības individu āli. 
3. Katra kred ītiestāde, kas nav m ātesuzņēmums un kas nav meitasuz ņēmums, kā arī 
katra kred ītiestāde, kas nav iek ļauta konsolid ācijā atbilstoši 73. pantam, izpilda 
5. nodaļā noteiktās saistības individu āli. 
 
LV 79   LV 69. pants 
1. Dal ībvalstis var nepiem ērot 68. panta 1. punktu jebkuram kred ītiestādes 
meitasuzņēmumam, ja meitasuz ņēmums un kred ītiestāde attiecīgajā dalībvalstī, kuru 
atļaujām un uzraudz ībai tie ir pak ļauti, un meitasuz ņēmums ir pak ļauts tās 
kredītiestādes konsolid ētai uzraudz ībai, kas ir m ātesuzņēmums, un ir iev ēroti 
turpmāk minētie nosac ījumi, lai nodrošin ātu to, ka pašu kapit āls starp 
mātesuzņēmumu un meitasuz ņēmumiem ir sadal īts pareizi. 
(a) nepast āv un nav paredzami materi āli vai tiesiski š ķēršļi tam, lai 
mātesuzņēmums var ētu veikt nekav ējošu pašu kapit āla pārskaitīšanu vai 
saistību atmaksu; 
(b) mātesuzņēmums bez nosac ījumiem, nep ārprotami un neatsaucami ir uz ņēmies 
saistības pārskaitīt pašu kapit ālu meitasuz ņēmumam un nok ārtot tā saistības, 
vai arī meitasuz ņēmumu riski ir neb ūtiski; 
(c) riska nov ērtēšanas, riska apr ēķina un kontroles proced ūras mātesuzņēmumā 
attiecas ar ī uz meitasuz ņēmumu; 
(d) mātesuzņēmumam ir ties ības norīkot vai atcelt meitasuz ņēmuma vad ības 
struktūras locekļu vairākumu. 
2. 2. Dal ībvalstis var izmantot 1. punkt ā minēto iespēju, ka tad, ja m ātesuzņēmums ir 
finanšu līdzdalības sabiedr ība, kas izveidota taj ā pašā dalībvalstī, kurā ir izveidota 
kredītiestāde, pieņemot, ka t ā ir pakļauta tādai pašai uzraudz ībai kā kredītiestādes, jo 
īpaši attiec ībā uz 71. panta 1. punkt ā noteiktajiem standartiem. 
70. pants 
Kompetent ās iestādes, izskatot katru gad ījumu atseviš ķi, var at ļaut mātesuzņēmuma 
kredītiestādei dalībvalstī iekļaut saska ņā ar 68. panta 1. punktu veiktajos pras ību aprēķinos 
meitasuzņēmumus Kopien ā, kas atbilst 69. panta 1. p unkta a), c) un d) apakšpunkta 
nosacījumiem, un kura b ūtiskie riska dar ījumi vai saist ības pret šo m ātesuzņēmuma 
kredītiestādi pastāv dalībvalstī. 
71. pants 
1. Neskarot 68. l īdz 70. panta noteikumus, m ātesuzņēmuma kred ītiestādei tādā apmērā 
un veidā, kā noteikts 133. pant ā, jāpilda pien ākumi, kas noteikti 75., 120. un 
123. pantā un 5. ieda ļā, pamatojoties uz to konsolid ēto finanšu st āvokli. 
2. Neskarot 68. l īdz 70. panta noteikumus, kred ītiestādēm, kuras kontrol ē 
mātesuzņēmums, kas ir finanšu l īdzdalības sabiedr ība, tādā apmērā un veidā, kā 
noteikts 133. pant ā, jāpilda pien ākumi, kas noteikti 75., 120. un 123. pant ā un 
5. iedaļā, pamatojoties uz finanšu l īdzdalības sabiedr ības konsolid ēto finanšu 
stāvokli.  
 
LV 80   LV Ja finanšu l īdzdalības sabiedr ība kontrol ē vairāk nekā vienu kred ītiestādi dalībvalstī, 
pirmo teikumu piem ēro tikai kred ītiestādei, kurai konsolid ēto uzraudz ību piemēro 
saskaņā ar 125. un 126. pantu. 
72. pants 
1. M ātesuzņēmumam, kas ir ES kred ītiestāde, jāpilda pien ākumi, kas noteikti 5. noda ļā, 
pamatojoties uz to konsolid ēto finanšu st āvokli. 
Tomēr attiecībā uz to būtiskajiem meitasuz ņēmumiem, tiem j āsniedz inform ācija, kas 
norādīta XII pielikuma 1. da ļas 5. punkt ā, pamatojoties uz individu ālo un 
subkonsolid ēto stāvokli. 
2. Kred ītiestādēm, kuras kontrol ē mātesuzņēmums, kas ir finanšu l īdzdalības sabiedr ība 
ES, jāpilda pien ākumi, kas noteikti 5. noda ļā, pamatojoties uz š īs finanšu l īdzdalības 
sabiedrības konsolid ēto finanšu st āvokli. 
Tomēr attiecībā uz to būtiskajiem meitasuz ņēmumiem, tiem j āsniedz inform ācija, kas 
norādīta XII pielikuma 1. da ļas 5. punkt ā, pamatojoties uz individu ālo un 
subkonsolid ēto stāvokli. 
3. Kompetent ās iestāde, kas ir atbild īgas par konsolid ēto uzraudz ība saskaņā ar 125. 
līdz 131. pantu, var nolemt, ka t ās nepiem ēro pilnīgi vai da ļēji 1. un 2. punktu 
kredītiestādēm, par kur ām trešā valstī dibināts mātesuzņēmums ir sniedzis 
konsolidētu informāciju. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
73. pants 
61. Dal ībvalstis vai kompetent ās iestādes, kas atbild par konsolid ētas uzraudz ības 
īstenošanu saska ņā ar 53.  ⌦ 125. līdz 131. ⌫ pantu, turpm āk minētajos  
⌦ šādos ⌫ atsevišķajos gadījumos var atteikties no kred ītiestādes, finanšu iest ādes 
vai banku  pakalpojumu pal īguzņēmuma, kurš ir meitas uz ņēmums vai kur ā ir 
līdzdalība, iekļaušanas konsolid ācijā: 
(a) ja ⌦ attiecīgais ⌫ uzņēmums, kas b ūtu jāiekļauj konsolid ācijā, atrodas k ādā 
trešā valstī, kur pastāv juridiski š ķēršļi nepieciešam ās informācijas nodošanai, ; 
(b) ja pēc kompetentu iest āžu domām ⌦ attiecīgais ⌫ uzņēmums, kas b ūtu 
jāiekļauj, ir nebūtisks, ņemot vērā kredītiestāžu pārraudzības mērķus, un 
jebkurā gadījumā, ja iekļaujamā ⌦ attiecīgā ⌫ uzņēmuma kop ējā bilance ir 
mazāka par maz āko no šīm divām summām:  
(i) 10 miljoni eiro  ⌦ euro ⌫ ; 
(ii) vai  1 % no m ātes uzņēmuma vai l īdzdalību turošā uzņēmuma kop ējās 
bilances. 
 
LV 81   LV Ja vairāki uzņēmumi atbilst iepriek š minētajiem krit ērijiem, tie tom ēr jāiekļauj 
konsolidācijā, ciktāl kopā tie ir būtiski, ņemot vērā iepriek šminētos mērķus, vai  
(c) ja par konsolid ētu uzraudz ību atbildīgo kompetento iest āžu viedoklis ir t āds, ka 
⌦ attiecīgā ⌫ iekļaujamā uzņēmuma finanšu st āvokļa konsolid ācija būtu 
neatbilstīga vai maldinoša no kred ītiestāžu uzraudz ības mērķu viedokļa. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 3. punkta 
2. ievilkuma p ēdējais teikums 
(pielāgots) 
 Ja vair āki uzņēmumi ⌦ gadījumos, kas min ēti pirmās daļas b) 
apakšpunkt ā ⌫ atbilst iepriekš min ētajiem krit ērijiem, tie tom ēr jāiekļauj 
konsolidācijā, ciktāl kopā tie ir būtiski, ņemot vērā ⌦ konkrētos ⌫ iepriek šminētos 
mērķus, vai . 
 
Ø jauns 
2. Kompetent ās iestādes pieprasa kred ītiestādēm, kas ir meitasuz ņēmumi, piem ērot 75., 
120. un 123. pant ā un 5. ieda ļā minētās prasības subkonsolid ēti, ja š īm 
kredītiestādēm vai to m ātesuzņēmumiem, ja t ās ir finanšu l īdzdalības sabiedr ības, 
trešās valstīs ir meitasuz ņēmumi, kas ir kred ītiestādes, finanšu iest ādes vai akt īvu 
pārvaldīšanas sabiedr ības, kā tās definētas Direkt īvā 2002/87/EK, vai t ām pieder 
daļas šādos uzņēmumos. 
3. Kompetent ās iestādes pieprasa m ātesuzņēmumiem un meitasuz ņēmumiem, kuru 
darbību regulē šī direktīva, izpild īt 22. pant ā noteiktās prasības konsolid ēti vai 
subkonsolid ēti, lai nodrošin ātu, ka to pas ākumi, proced ūras un meh ānismi ir 
konsekventi un labi integr ēti, un ir iesp ējams sagatavot visus datus un inform āciju, 
kas nepieciešami uzraudz ības mērķiem. 
2. IEDAĻA – PRASĪBU APRĒĶINĀŠANA  
74. pants 
1. Ja vien nav noteikts cit ādi, aktīvus un ārpusbilances poste ņus novērtē atbilstoši 
pārskatu sist ēmai, kas kred ītiestādei noteikta saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 
un Direkt īvu 86/635/EEK.  
2. Neatkar īgi no 68. l īdz 72. pant ā noteiktaj ām prasībām, kompetent ās iestādes 
nodrošina, ka apr ēķini, ar kuriem p ārbauda, vai kred ītiestāde izpilda 75. pant ā 
noteiktos pien ākumus, tiek veikti vismaz divas reizes gad ā. 
Šos aprēķinus veic pati kred ītiestāde, šajā gadījumā paziņojot rezult ātus un apr ēķinu 
datus kompetentaj ām iestādēm, vai tos veic kompetent ās iestādes, izmantojot 
kredītiestāžu iesniegtos datus. 
 
LV 82   LV 3. APAKŠIEDA ĻA - PAŠU KAPIT ĀLA MINIM ĀLAIS LĪMENIS  
75. pants 
Neskarot 136. pantu, dal ībvalstis pieprasa kred ītiestādēm, lai tās nodrošina pašu kapit ālu, kas 
vienmēr ir lielāks par vai vien āds ar zem āk minēto kapitāla prasību summu: 
(a) kred ītriskam un pasliktin āšanās riskam visos dar ījumu veidos, iz ņemot tirdzniec ības 
portfeļa darījumus un nelikv īdos aktīvus, ja tos atskaita no pašu kapit āla saskaņā ar 
[Direktīvas 93/6/EEK 13. panta 2. punkta d)  apakšpunktu], 8 procenti no kop ējās riska svērtās 
vērtības summas, kas apr ēķināta atbilstoši 3. ieda ļai; 
(b) attiec ībā uz tirdzniec ības portfe ļa darījumiem, kapit āla prasības, ko apr ēķina atbilstoši 
[Direktīvas 93/6/EEK V noda ļas 4. ieda ļai], pozīcijas riskam, nor ēķinu un dar ījuma partnera 
riskam, un cikt āl ir atļauts pārsniegt 111. l īdz 117. pant ā noteiktos ierobežojumus, lieliem 
riska darījumiem, kas p ārsniedz šos ierobežojumus; 
(c) attiec ībā uz visiem dar ījumu veidiem, kapit āla prasības, ko apr ēķina atbilstoši 
[Direktīvas 93/6/EEK 18. pantam], ārvalstu val ūtas riskam un pre ču riskam; 
(d) attiec ībā uz visiem dar ījumu veidiem, atbilstoši 4. ieda ļai aprēķinātās kapitāla prasības 
operacion ālajam riskam.  
 
Ð 2000/12/EK 
2. IEDAĻA 
MAKSĀTSPĒJAS KOEFICIE NTS 
40. pants  
Vispārīgi principi  
1. Maksātspējas koeficients ir 41. pant ā definētā pašu kapitāla attiecība pret akt īvu kopsummu 
un ārpusbilances poste ņiem, kam piem ērots riska sv ērums saska ņā ar 42. pantu.  
2. Tādu kredītiestāžu maksātspējas koeficientus, kas nav ne m ātes uzņēmumi, kuri defin ēti 
Direktīvas 83/349/EEK 1. pant ā, ne šādu uzņēmumu meitas uz ņēmumi, apr ēķina individu āli. 
3. Tādu kredītiestāžu, kas ir m ātes uzņēmumi, maks ātspējas koeficientus apr ēķina konsolid ēti 
saskaņā ar metod ēm, kas noteiktas šajā direktīvā un Direkt īvā 86/635/EEK.  
4. Kompetent ās iestādes, kas atbild par at ļaujas pie šķiršanu kādam mātes uzņēmumam, kas ir 
kredītiestāde, un tā uzraudzību, var pras īt, lai attiec ībā uz minēto uzņēmum u vai jebkuru no t ā 
meitas uz ņēmumiem, kuru t ās atļauj un uzrauga, tiktu apr ēķināts arī daļēji konsolid ēts vai 
nekonsolid ēts koeficients. Ja kapit āla pienācīga sadale banku grup ā šādi netiek kontrol ēta, 
jāveic citi pas ākumi šā mērķa sasnieg šanai.  
 
LV 83   LV 5. Neiero bežojot kred ītiestāžu atbilst ību prasībām 2., 3. un 4. punkt ā un 52. panta 8. un 9. 
punktā, kompetent ās iestādes nodro šina, ka koeficientus apr ēķina vismaz divas reizes gad ā; to 
veic vai nu pa šas kredītiestādes, nosūtot kompetentaj ām iestādēm rezu ltātus, kā arī visus 
vajadzīgos aprēķina datus, vai kompetent ās iestādes, izmantojot datus, ko sniedz 
kredītiestādes. 
6. Aktīvus un ārpusbilances poste ņus novērtē saskaņā ar Direkt īvu 86/635/EEK.  
41. pants  
Skaitītājs: Pašu kapit āls 
Pašu kapitāls, kas defin ēts šajā Direktīvā, ir maksātspējas koeficienta skait ītājā. 
42. pants  
Saucējs: aktīvi un ārpusbilances poste ņi, kam piem ērots riska sv ērums  
1. 1. Kredītriska apjomus, kas izteikti k ā svērumi procentos, daž ādiem aktīviem nosaka 
saskaņā ar 43. un 44. pantu, īpašos gadījumos - saskaņā ar 45., 62. un 63. pantu.  Tad katra 
aktīva bilances v ērtību reizina ar attiec īgo svērumu, lai ieg ūtu vērtību, kam piem ērots riska 
svērums.  
2. To ārpusbilances poste ņu gadījumā, kas uzskait īti II pielikum ā, izmanto divu posmu 
aprēķinu, kas paredz ēts 43. panta 2. punkt ā. 
3. Attiecībā uz 43. panta 3. punkt ā minētajiem ārpusbilances poste ņiem iespējamās līgumu 
aizstāšanas izmaksas gad ījumā, ja darījuma otra puse nepilda l īgumsaistības, aprēķina pēc 
vienas no III pielikum ā izklāstītajām divām metodēm. Minētās izmaksas reizina ar attiec īgās 
darījuma otras puses sv ērumiem 43. panta 1. punkt ā, izņemot to, ka tur paredz ētos 100% 
svērumus aizst āj ar 50% sv ērumiem, lai ieg ūtu vērtības, kam piem ērots riska sv ērums.  
4. Tādu šā panta 2. un 3. pu nktā minēto aktīvu un ārpusbilances poste ņu kopsumma, kam 
piemērots riska sv ērums, ir maks ātspējas koeficienta sauc ējā. 
43. pants  
Riska svērumi  
1. Dažādu aktīvu kategoriju poste ņiem piem ēro šādus svērumus, lai gan kompetent ās iestādes 
var noteikt augst ākus svērumus, ja t ās uzskata to par vajadz īgu: 
(a) nulles svērums  
(1) nauda kas ē un līdzvērtīgi posteņi; 
(2) aktīvi, kas ir pras ījumi pret A zonas valstu vald ībām un centr ālām bankām; 
(3) aktīvu posteņi, kas ir pras ījumi pret Eiropas Kopien ām; 
 
LV 84   LV (4) aktīvi, kas  ir prasījumi, kuri nodro šināti ar skaidri izteiktiem A zonas valstu 
valdību un centr ālo banku vai Eiropas Kopienu galvojumiem;  
(5) aktīvi, kas ir pras ījumi pret B zonas valstu vald ībām un centr ālām bankām, kuri 
izteikti un finans ēti aizdevuma ņēmēju valst s valūtās; 
(6) aktīvi, kas ir pras ījumi, kuri nodro šināti ar skaidri izteiktiem B zonas valstu 
valdības un centr ālās bankas galvojumiem un kuri izteikti un finans ēti 
galvotājam un aizdevuma ņēmējam kopīgajā valsts val ūtā; 
(7) aktīvi, kas atbilst īgi kompete nto iestāžu prasībām nodro šināti ar A zonas valstu 
valdību vai centr ālo banku, vai Eiropas Kopienas v ērtspapīriem, vai ar skaidras 
naudas depoz ītiem kredit ētājā iestādē vai ar depoz īta sertifik ātiem, vai 
līdzīgiem instrumentiem, ko izdod iepriek šminētā iestāde vai kas tai iesniegti;  
(b) 20 % svērums  
(1) aktīvu posteņi, kas ir pras ījumi pret EIB;  
(2) aktīvi, kas ir pras ījumi pret daudzpus ējām attīstības bankām; 
(3) aktīvi, kas ir pras ījumi, kuri nodro šināti ar skaidri izteiktiem EIB galvojumiem;  
(4) aktīvi, kas ir pras ījumi, kuri nodro šināti ar skaidri izteiktiem daudzpus ēju 
attīstības banku galvojumiem;  
(5) aktīvi, kas ir pras ījumi pret A zonas re?gion ālajām vai viet ējām varas iest ādēm, 
ievērojot 44. pantu;  
(6) aktīvi, kas ir pras ījumi, kuri nodro šināti ar s kaidri izteiktiem A zonas re ģionālo 
vai vietējo varas iest āžu galvojumiem, iev ērojot 44. pantu;  
(7) aktīvi, kas ir pras ījumi pret A zonas kred ītiestādēm, bet nav šo kredītiestāžu 
pašu kapitāls; 
(8) aktīvi, kas ir pras ījumi, kuru termi ņš ir viens gads vai m azāk, pret B zonas 
kredītiestādēm, izņemot šādu iestāžu emitētus vērtspapīrus, kas atz īti par šo 
iestāžu pa šu kapitāla daļu; 
(9) aktīvi, kas nodro šināti ar skaidri izteiktu A zonas kred ītiestādes galvojumu;  
(10) aktīvi, kas ir pras ījumi, kuru termi ņš ir vi ens gads vai maz āk, kas nodro šināti ar 
skaidri izteiktu B zonas kred ītiestādes galvojumu;  
(11) aktīvi, kas atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām nodro šināti ar EIB vai 
daudzpus ēju attīstības banku v ērtspapīriem;  
(12) skaidras naudas poste ņi iekasēšanas pr ocesā; 
(c) 50% svērums  
 
LV 85   LV (1) aizdevumi, kas atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir pilnīgi nodro šināti ar 
tāda mājokļa hipotēku, kuru aizdevuma ņēmējs aizņem vai iz īrē/iznomā vai 
aizņems vai iz īrēs/iznomās nākotnē, un aizdevumi sakar ā ar mājokļa īpašumu, 
ko aizdevuma ņēmējs aizņem vai iz īrē/iznomā vai aizņems vai iz īrēs/iznomās 
nākotnē, kuri atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir piln īgi nodro šināti ar 
daļām Somijas M āju būves sabiedr ībās, kas darbojas saska ņā ar Somijas 1991. 
gada Māju būves sabiedr ību likumu vai v ēlāku līdzvērtīgu likumu;  
 „ar hipotēkām nodro šināti vērtspapīri”, ko var piel īdzināt pirmajā daļā vai 62. 
panta 1. punkt ā minētajiem aizdevumiem, ja kompetent ās iestādes, ņemot vērā 
katrā dalībvalstī spēkā esošo tiesisko regul ējumu, uzskata, ka kredītriska ziņā 
tie ir līdzvērtīgi. Neierobežojot v ērtspapīru veidus, uz ko var attiekties šis 1. 
punkts un kas var atbilst t ā prasībām, «ar hipot ēkām nodro šināti vērtspapīri» 
var ietvert instrumentus, uz ko attiecas pielikuma B sada ļas 1. punkta a) un  b) 
apak špunkts Padomes Direkt īvā 93/22/EEK32. Kompetentaj ām iestādēm jo 
īpaši jāpārliecinās, ka:  
(i) šādi vērtspapīri pilnīgi un tie ši ir nodro šināti ar hipot ēku kopumu, kam ir 
tāds pats veids k ā pirmajā daļā vai 62. panta 1. punkt ā definētajiem un 
kuri da rbojas piln ā apjomā, kad tiek izdoti šie ar hipot ēkām nodro šinātie 
vērtspapīri; 
(ii) vai nu tie ši ieguldītājiem ar hipot ēkām nodro šinātos vērtspapīros, vai ar ī 
viņu vārdā uzticības personai vai pilnvarotam p ārstāvim ir pie ņemamas 
prioritāras tiesības uz ga rantētajiem hipot ēku aktīviem atbilst īgi viņu 
turēto vērtspapīru proporcijai.  
(2) priek šsamaksa un uzkr ātie ieņēmumi: uz šiem aktīviem attiecas otrai pusei 
atbilstīgais svērums, kad kred ītiestāde to var noteikt saska ņā ar Direkt īvu 
86/635/EEK. Pret ējā gadījumā, kad tā nespēj noteikt attiec īgo otru pusi, t ā 
piemēro vienotas likmes 50% sv ērumu;  
(d) 100% svērums  
(1) aktīvi, kas ir pras ījumi pret B zonas valstu vald ībām un centr ālām bankām, 
izņemot gad ījumus, kad tie izteikti un finans ēti aizdevuma ņēmēja valst s 
valūtā; 
(2) aktīvi, kas ir pras ījumi pret B zonas re ģionālajām vai viet ējām varas iest ādēm; 
(3) aktīvi, kas ir pras ījumi pret B zonas kred ītiestādēm, kuru termi ņš ir vairāk nekā 
gads;  
(4) aktīvi, kas ir pras ījumi pret A zonas vai B zonas ārpusbanku nozar ēm; 
(5) materiāli aktīvi Direktīvas 86/635/EEK 4. panta 10. punkta noz īmē; 
                                                 
32 Padomes Direkt īva 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguld ījumu pakalpojumiem v ērtspapīru jomā 
(OV L 141, 1 1.6.1993., 27. lpp.). Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 97/9/EK (OV L 84, 
26.3.1997., 22. lpp.).  
 
LV 86   LV (6) akciju, da ļu vai citu kred ītiestāžu pa šu kapitāla elementu portfe ļi, kas nav 
atskaitīti no kredit ētājas iestādes pa šu kapitāla; 
(7) visi pārējie aktīvi, izņemot tos, kas atskait īti no pa šu kapitāla. 
2. Turpmāk aprakst īto kārtību piemēro ārpusbilances poste ņiem, uz ko neattiecas 3. punkts.  
Vispirms tos grup ē pēc riska pak āpēm, kas izkl āstītas II pielikum ā. Pilna riska poste ņus ņem 
vērā pēc to pilnās vērtības, no vid ēja riska poste ņu vērtības ņem vērā 50% no v ērtības un no 
par vidējo zemāka riska poste ņu vērtības ņem vērā 20% no v ērtības, turpretim zema riska 
posteņu vērtību pielīdzina nullei. Otrajā posmā ārpusbilances v ērtības, kas kori ģētas, kā 
aprakstīts iepriek š, reizina ar sv ērumiem, kas pie šķirti attiecīgajām otrām pusēm saskaņā ar 
noteikumiem, kuri akt īvu posteņiem paredz ēti 1. punkt ā un 44. pant ā. Aktīvu pārdošanas un 
atpirk šanas līgumu un n ākotnes pirkumu par t ūlītēju samaksu gad ījumā izmanto konkr ētajiem 
aktīviem atbilst īgos svērumus un nevis dar ījumu otras puses sv ērumus. Neiemaks āta kapitāla 
daļai, kas parakst īta Eiropas Invest īciju fondā, piemēro 20% sv ērumu.  
3. 3. III pielikum ā izklāstītās metodes piem ēro ārpusbilances poste ņiem, kas uzskait īti IV 
pielikumā, izņemot:  
– līgumus, ko tirgo atz ītās biržās, 
– ārvalstu val ūtas līgumus (iz ņemot līgumus attiec ībā uz zeltu) ar s ākotnējo termiņu ne 
vairāk kā 14 kalend āra dienas.  
Līdz 2006. gada 31. decembrim dal ībvalstu kompetent ās iestādes no III pielikum ā izklāstīto 
metožu piem ērošanas var atbr īvot ārpusbiržas l īgumus, kurus ieskait ījusi ieskaita iest āde, ja šī 
iepriek š minētā iestāde veic pien ākumus, kas likum ā paredzēti darījuma otrai pusei, un visi 
dalībnieki piln īgi un ik dienu sedz risku, ko tie rada šai ieskaita iest ādei, tādējādi nodro šinot 
aizsardzību, kas aptver faktiskos riska dar ījumus un potenci ālos riska dar ījumus nākotnē. 
Kompetent ās iestādes jāpārliecina par to, ka šis nodro šinājums sniedz aizsardz ību, kas ir 
līdzvērtīga tādai aizsardz ībai, kuru sniedz nodro šinājums, ka s atbilst 1. punkta a) apak špunkta 
7. punktā paredzētajiem nosac ījumiem, un ka nepast āv tāda iespēja, ka risks, ko uzkr āj 
ieskaita iest āde, varētu nepārsniegt nodro šinājuma tirgus v ērtību. Dalībvalstis dara zin āmu 
Komisijai, k ā tās izmanto šīs izvēles tiesības. 
4. Ja ārpusbilances poste ņi nodro šināti ar skaidri izteiktiem galvojumiem, tos sver t ā, it kā tie 
būtu nolīgti uz galvot āja, nevis faktisk ās otrās puses rēķina. Kad iesp ējamais risks, ko rada 
ārpusbilances dar ījumi, atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir piln īgi nodro šināts ar 
jebkuru akt īvu posteni, kas atz īts par nodro šinājumu 1 punkta a) apak špunkta 7. punkt ā un b) 
apak špunkta 11. punkt ā, piemēro 0% vai 20% sv ērumu atkar ībā no konkr ētā nodro šinājuma.  
50% svērumu dal ībvalstis var piem ērot ārpusbi lances poste ņiem, kas ir galvojumi vai 
garantijas, kuri aizst āj kredītu un kuri atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir piln īgi 
nodro šināti ar hipot ēkām, kas atbilst nosac ījumiem 1. punkta c) apak špunkta 1. punkt ā, ja vien 
attiecīgajam galvot ājam ir tie šas tiesības uz šo nodro šinājumus.  
5. Kad uz akt īva vai ārpusbilances poste ņiem attiecina k ādu mazāku svērumu tādēļ, ka pastāv 
kompetentaj ām iestādēm pieņemams noteikts galvojums vai nodro šinājums, maz āko svērumu 
piemēro tikai tai da ļai, par kuru ir galvoju ms vai kura ir piln īgi nodro šināta. 
 
LV 87   LV 44. pants  
Dalībvalstu re ģionālo un viet ējo varas iest āžu prasījumu svērumi  
1. Neatkar īgi no 43. panta 1. punkta b) apak špunkta pras ībām dalībvalstis var noteikt 0% 
svērumu attiec ībā uz savām reģionālajām un viet ējām vara s iestādēm, ja riska zi ņā nepastāv 
atšķirības starp pras ījumiem pret t ām un valstu vald ībām, jo reģionālajām un viet ējām varas 
iestādēm ir tiesības gūt ienākumus un past āv īpaša institucion āla kārtība, kuras uzdevums ir 
mazināt iespējas nepild īt saistības, ko uzņēmušās minētās iestādes. Nulles sv ērumu, kas 
noteikts saska ņā ar šiem kritērijiem, piem ēro prasījumiem pret šīm reģionālajām un viet ējām 
varas iest ādēm un ārpusbilances poste ņiem, ko tur uz šo iestāžu rēķina, un pras ījumiem pret 
trešām person ām, un ārpusbilances poste ņiem uz tre šu personu r ēķina, par ko galvo min ētās 
reģionālās vai viet ējās varas iest ādes vai kas atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir 
nodro šināti ar vērtspapīriem, kurus izdevu šas šīs reģionālās vai vietējās varas iest ādes. 
2. Dalībvalstis pazi ņo Komisijai, ja t ās uzskata, ka, ņemot vērā kritērijus, kas noteikti 1. 
punktā, pamatots ir nulles sv ērums. Citas dal ībvalstis kred ītiestādēm, kas ir to kompetento 
iestāžu uzraudz ībā, var dot iesp ēju piemērot nulles sv ērumu, ja t ās sadarbojas  ar attiecīgajām 
re?gionālajām vai viet ējām varas iest ādēm vai tām ir prasījumi, par ko galvoju šas šīs iestādes, 
tostarp ar nodro šinājumu, izmantojot v ērtspapīrus. 
45. pants  
Citi svērumi  
1. Ciktāl tas nav pretrun ā 44. panta 1.punktam, dal ībvalstis var piem ērot 20% sv ērumu aktīvu 
posteņiem, kas atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir nodro šināti ar A zonas re ģionālo vai 
vietējo varas iest āžu izdotiem v ērtspapīriem, ar A zonas kred ītiestādēm, kas nav kredit ētāja 
iestāde, iesniegtu depoz ītu vai šādu kredītiestāžu izdotu depoz īta sertifik ātu vai līdzīgu 
instrumentu.  
2. Dalībvalstis var piem ērot 10% sv ērumu pras ījumiem pret iest ādēm, kas sav ās dalībvalstīs 
specializējas starpbanku un valsts par āda tirgos un uz ko attiecas kompetento iest āžu cie ša 
uzraudzība, ja  minētie aktīvu posteņi ir atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām pilnīgi 
nodro šināti ar tādu aktīvu posteņu kopumu, kuri min ēti 43. panta 1. punkta a) un b) 
apak špunktā un kurus kompetent ās iestādes atzinu šas par pietiekamu nodro šinājumu.  
3. Dalībvalstis Komisijai dara zin āmus visus pas ākumus, kas veikti saska ņā ar 1. un 2. punktu, 
un šādu pasākumu pamatojumu. Komisija min ēto inform āciju paziņo citām dalībvalstīm. 
Komisija periodiski izskata min ēto pasākumu ietekmi, lai nodro šinātu, ka tie nerada 
konkurenc es traucējumus.  
46. pants  
Pārvaldes strukt ūras un bezpe ļņas uzņēmumi  
Šīs direktīvas 43. panta 1. punkta b) apak špunktā kompetent ās iestādes reģionālo un viet ējo 
varas iest āžu jēdzienā var ietvert bezpe ļņas pārvaldes iest ādes, kas ir pak ļautas reģionālajām 
vai vietējām varas iest ādēm, vai tās iestādes, kas p ēc kompetento iest āžu atzinuma pilda t ādus 
pašus uzdevumus k ā reģionālās un vietējās varas iest ādes. 
 
LV 88   LV Kompetent ās iestādes reģionālo un viet ējo varas iest āžu jēdzienā var ietvert ar ī baznīcas un 
reliģiskas  apvienības, kas ir publisko ties ību subjekti, cikt āl tās iekasē nodevas saska ņā ar 
likumu, kas t ām pie šķir šādas tiesības. Tom ēr šajā gadījumā 44. pant ā paredzēto izvēles 
iespēju nepiem ēro. 
47. pants  
Maksātspējas koeficienta l īmenis  
1. Kredītiestādēm jānodrošina, ka 40. pant ā noteiktais koeficients ir vismaz 8% l īmenī. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta kompetent ās iestādes, ja tās to uzskata par vajadz īgu, var paredz ēt 
augstākus minim ālos koeficientus.  
3. Ja koeficients k ļūst mazāks par 8%, kompetent ās iestādes n odrošina, ka attiec īgā 
kredītiestāde veic vajadz īgos pasākumus, lai iesp ējami drīz atjaunotu koeficientu l īdz 
noteiktajam minimumam.  
 
Ø jauns 
3. IEDAĻA 
PAŠU KAPIT ĀLA MINIM ĀLĀS PRASĪBAS KRED ĪTRISKIEM  
76. pants 
Kredītiestādes riska sv ērtās vērtības aprēķiniem 75. panta a) apakšpunkta nol ūkiem piem ēro 
standartiz ēto pieeju, kas aprakst īta 78. līdz 83. pant ā, vai 84. l īdz 89. pant ā paredzēto uz 
iekšējiem reitingiem balst īto pieeju, ja kompetent ās iestādes to ir at ļāvušas saska ņā ar 
84. pantu. 
77. pants 
„Riska dar ījums” šajā iedaļā ir aktīvs vai ārpusbilances postenis. 
1. APAKŠIEDA ĻA – STANDARTIZ ĒTĀ PIEEJA  
78. pants 
1. Ievērojot 2. punktu, akt īvu posteņa riska dar ījuma vērtība ir tā bilances v ērtība un 
II pielikuma uzskait īto ārpusbilances poste ņu riska dar ījumu vērtība ir šāda 
procentuālā daļa no to v ērtības: 100 %, ja tas ir pilna risk a postenis, 50 %, ja tas ir 
vidēja riska postenis, 20  %, ja tas ir vid ēja/zema riska postenis, 0 %, ja tas ir zema 
riska postenis. Pirmaj ā teikumā minētie ārpusbilances poste ņi jāiedala riska 
kategorijās, kā tas norādīts II pielikum ā. 
 
LV 89   LV 2. IV pielikum ā uzskaitīto atvasin āto instrumentu riska dar ījumu vērtību nosaka 
saskaņā ar vienu no div ām III pielikum ā norādītajām metod ēm, ņemot vērā 
pārjaunojuma l īgumu un citus l īgumu par dz ēšanu ietekmi, ko ņem vērā šo metožu 
nolūkiem saska ņā ar III pielikumu. 
3. Ja riska dar ījumam ir fond ētā kredīta aizsardz ība, šim postenim piem ērojamo riska 
darījuma vērtību iespējams groz īt saskaņā ar 3. apakšieda ļu. 
4. Gadījumā, ja kred ītiestāde izmanto finanšu ķīlu vispārējo metodi saska ņā ar 
VIII pielikuma 3. da ļu, kur riska dar ījums ir v ērtspapīru vai pre ču pārdošana, 
iegrāmatošana vai aizdošana saska ņā ar repo dar ījumu vai saska ņā ar vērtspapīru vai 
preču aizdevumiem vai aiz ņēmumiem, riska dar ījuma vērtība ir vērtspapīru vai pre ču 
vērtība, kas apr ēķināta saskaņā ar 74. panta 1. punktu un ko paaugstina par no 
svārstīguma izrietošaj ām korekcij ām, kas ir piem ērotas šādiem vērtspapīriem vai 
precēm, kā noteikts VIII pielikuma 3. da ļas 35. līdz 60 punkt ā. 
79. pants 
1. Katru riska dar ījumu attiecina uz vienu no zem āk minētajām riska dar ījumu 
kategorijām: 
(a) pras ības vai iesp ējamās prasības pret centr ālajām valdībām vai centr ālajām 
bankām; 
(b) pras ības vai iesp ējamās prasības pret re ģionu pašvald ībām vai viet ējām 
iestādēm; 
(c) pras ības vai iesp ējamās prasības pret p ārvaldes strukt ūrām un bezpe ļņas 
uzņēmumiem; 
(d) pras ības vai iesp ējamās prasības pret daudzpus ējām attīstības bankām; 
(e) pras ības vai iesp ējamās prasības pret starptautiskaj ām organiz ācijām; 
(f) pras ības vai iesp ējamās prasības pret iest ādēm; 
(g) pras ības vai iesp ējamās prasības pret komercsabiedr ībām; 
(h) mazo dar ījumu pras ības vai mazo dar ījumu iesp ējamās prasības; 
(i) pras ības vai iesp ējamās prasības, kas nodrošin ātas ar nekustamo īpašumu; 
(j) kav ētie riska dar ījumi; 
(k) augsta riska kategorijas riska dar ījumi; 
(l) pras ības segto oblig āciju veidā; 
(m) sekjuritiz ācijas pozīcijas; 
(n) īstermiņa prasības pret iest ādēm un komercsabiedr ībām; 
 
LV 90   LV (o) ieguld ījumu fondu pras ības; 
(p) citi riska dar ījumi. 
2. Lai riska dar ījumu var ētu ieskait īt mazo riska dar ījumu kategorij ā, kas min ēta 
1. punkta h) apakšpunkt ā, riska dar ījumam jāatbilst šādiem nosac ījumiem: 
(a) riska dar ījuma partneris ir priv ātpersona vai priv ātpersonas, vai ar ī mazais vai 
vidējais uzņēmums; 
(b) riska dar ījums ir viens no noz īmīga daudzuma riska dar ījumiem ar l īdzīgām 
iezīmēm, kur ar š ādiem aizdevumiem saist ītie riski b ūtiski samazin ās; 
(c) kop ējā summa, ko klients vai savstarp ēji saistītu klientu grupa ir par ādā 
kredītiestādei, jebkuram m ātesuzņēmumam un t ās meitasuz ņēmumiem, 
ieskaitot visus kav ētos riska dar ījumus, cikt āl tas zin āms kredītiestādei, 
nedrīkst pārsniegt EUR 1 miljonu. Kred ītiestādei jāveic pamatoti pas ākumi, lai 
iegūtu šādu inform āciju. 
Vērtspapīrus nedrīkst iekļaut mazo riska dar ījumu kategorij ā. 
80. pants 
1. Lai apr ēķinātu riska sv ērto vērtību, visiem riska dar ījumiem, iz ņemot to, par kuru 
vērtību tiek samazin āts pašu kapit āls, piemēro riska pak āpes atbilstoši VI pielikuma 
1. daļas noteikumiem. Riska pak āpe tiek noteikta atbilstoši riska dar ījuma kategorijai 
un kredīta kvalitātes pakāpei tādā apjomā, kā norādīts VI pielikuma 1. da ļā. Kredīta 
kvalitāti var noteikt, atsaucoties uz ārējo kredītu novērtēšanas instit ūciju (ĀKNI) 
kredītu novērtējumiem atbilstoši 81. l īdz 83. panta noteikumiem vai eksporta kred ītu 
aģentūru kredītu novērtējumiem k ā aprakstīts VI pielikuma 1. da ļā.  
2. Lai piem ērotu riska 1. punkt ā minēto riska pak āpi, riska dar ījuma vērtību reizina ar 
riska pakāpi, kas noteikta vai apr ēķināta saskaņā ar šo apakšieda ļu. 
3. Lai apr ēķinātu riska sv ērtās vērtības summas riska dar ījumiem ar iest ādēm, 
kompetent ās iestādes nolemj, vai pie ņemt metodi, kas balst ās uz centr ālās valdības 
kredītu kvalitāti tajā jurisdikcij ā, kurā ir reģistrēta kredītiestāde, vai ar ī pieņemt 
metodi, kas balst ās uz darījuma partnera iest ādes kredītu kvalitāti saskaņā ar VI 
pielikumu. 
4. Neskarot 1. punktu, ja riska dar ījumam ir kred īta aizsardz ība, šim postenim 
piemērojamo riska pak āpi iespējams groz īt saskaņā ar 3. apakšieda ļu. 
5. Riska sv ērtās vērtības summas sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem apr ēķina saskaņā ar 
4. apakšieda ļu. 
6. Riska dar ījumiem, kuru riska sv ērtās vērtības aprēķināšana nav paredz ēta šajā 
apakšieda ļā, riska pak āpe ir 100 %. 
7. Iz ņemot 57. panta 1. punkta 1) l īdz 8) apakšpunkt ā minētos riska dar ījumus, kas 
paaugstina saist ības, kompetent ās iestādes var atbr īvot no šī panta 1. punkta pras ībām 
 
LV 91   LV kredītiestādes riska dar ījumus ar dar ījumu partneri, kas ir t ās mātesuzņēmums, 
meitasuzņēmums vai t ās mātesuzņēmuma meitasuz ņēmums, ja tiek izpild īti šādi 
nosacījumi: 
(a) darījuma partneris ir iest āde vai finanšu l īdzdalības sabiedr ība, finanšu iest āde, 
aktīvu pārvaldīšanas sabiedr ība vai pakalpojumu pal īguzņēmums, kuram 
piemēro attiecīgas uzraudz ības prasības; 
(b) darījuma partneris ir piln ā mērā iekļauts tajā pašā konsolidācijā, kurā ir iekļauta 
kredītiestāde; 
(c) darījumu partnerim piem ēro tās pašas riska nov ērtēšanas, apr ēķināšanas un 
kontroles proced ūras, kādas piemēro kredītiestādei; 
(d) darījuma partneris ir re ģistrēts tajā pašā dalībvalstī, kurā ir dibin āta 
kredītiestāde; 
(e) nepast āv un nav paredzami materi āli vai tiesiski š ķēršļi tam, lai dar ījuma 
partneris var ētu veikt nekav ējošu pašu kapit āla pārskaitīšanu vai saist ību 
atmaksu kred ītiestādei. 
Šādos gadījumos piem ēro riska pak āpi 0 %. 
81. pants 
1. Ārējos kredītu novērtējumus var izmantot, lai apr ēķinātu riska dar ījuma riska pak āpe 
saskaņā ar 80. pantu tikai t ādā gadījumā, ja kompetent ās iestādes ir atzinušas ĀKNI, 
kas tos sniedz, par piem ērotām; turpmāk tekstā – „piemērotas ĀKNI”. 
2. Kompetent ās iestādes atzīst ĀKNI par piem ērotām 80. panta nol ūkiem tikai t ādā 
gadījumā, ja tās uzskata, ka nov ērtējuma metodolo ģijas ir objekt īvas, neatkar īgas, 
pastāvīgi tiek pārskatītas un ir p ārredzamas, un ieg ūtie kredītu novērtējumi atbilst 
ticamības un p ārredzamības prasībām. Tāpēc kompetentaj ām iestādēm jāievēro 
VI pielikuma 2. da ļā noteiktie tehniskie krit ēriji. 
3. Ja dal ībvalsts kompetent ās iestādes ir atzinušas ĀKNI par piem ērotu, citu dal ībvalstu 
kompetent ās iestādes var atz īt šo ĀKNI par piem ērotu, neveicot savu nov ērtēšanas 
procesu. 
4. Kompetent ās iestādes public ē atzīšanas proced ūras skaidrojumu un piem ēroto ĀKNI 
sarakstu. 
82. pants 
1. Kompetent ās iestādes nosaka, ņemot vērā VI pielikuma 2. da ļā noteiktos tehnisko 
kritērijus, kā piemēroto ĀKNI attiec īgos kredītu novērtējumus saist īt ar šī pielikuma 
pirmajā daļā noteiktaj ām kredīta kvalitātes pakāpēm. Šai saist ībai jābūt objektīvai un 
konsekventai. 
 
LV 92   LV 2. Ja dal ībvalsts kompetent ās iestādes ir noteikušas 1. punkt ā minēto saistību, citu 
dalībvalstu kompetent ās iestādes var atz īt šo saistību, neveicot savu nov ērtējumu. 
83. pants 
1. ĀKNI kred ītu novērtējumu lietošanai kred ītiestādes riska sv ērtās vērtības summas 
aprēķināšanai jābūt konsekventai un j āatbilst VI pielikuma 3. da ļas noteikumiem. 
Kredītu novērtējumus nedr īkst izmantot selekt īvi. 
2. Kred ītiestādes izmanto paredz ētos kredītu novērtējumus. Tom ēr tās var izmantot 
neparedzētus novērtējumus, ja attiec īgā kompetent ā iestāde to atļauj. 
2. APAKŠIEDA ĻA – UZ IEKŠĒJIEM REITINGIEM BALST ĪTĀ PIEEJA  
84. pants 
1. Saska ņā ar šo apakšieda ļu kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādēm aprēķināt 
to riska sv ērtās vērtības summas, izmantojot uz iekš ējiem reitingiem balst ītu pieeju 
(IRP). Katrai kred ītiestādei šajā gadījumā jāpieprasa atseviš ķa atļauja. 
2. At ļauju dod tikai t ādā gadījumā, ja kompetent ā iestāde uzskata, ka kred ītiestādes 
vadības un kred īta riska dar ījumu vērtēšanas sist ēmas ir nevainojamas un tiek 
īstenotas godpr ātīgi, jo īpaši pārbaudot, vai t ās atbilst š ādiem standartiem saska ņā ar 
VII pielikuma 4. da ļu:  
(a) kred ītiestādes reitingu sist ēmas sniedz pamatotu debitora un dar ījumu iezīmju 
novērtējumu, pamatotu riska diferenc ēšanu un prec īzu un konsekventu riska 
kvantitatīvo novērtējumu; 
(b) iekš ējiem reitingiem un saist ību nepild īšanas un zaud ējumu nov ērtējumiem, ko 
izmanto kapit āla prasību aprēķināšanai, un ar tiem saist ītajām sistēmām un 
procedūrām ir būtiska noz īme riska p ārvaldīšanas un l ēmumu pie ņemšanas 
procedūrās, kā arī kredītiestādes kredītu apstiprin āšanas, iekš ējās kapitāla 
sadales un uz ņēmuma vad ības funkcij ās; 
(c) kred ītiestādē ir kredītriska kontroles strukt ūra, kas ir atbild īga par tās reitingu 
sistēmām un ir atbilst īgi neatkar īga, un tās darbība netiek ietekm ēta; 
(d) kred ītiestāde apkopo un uzglab ā visus attiec īgos datus, lai efekt īvi nodrošin ātu 
tās kredītriska aprēķināšanas un p ārvaldīšanas proced ūras; 
(e) kred ītiestāde dokument ē savas reitingu sist ēmas, to uzb ūves pamatojumu un 
apstiprina š īs reitingu sist ēmas. 
Ja ES mātesuzņēmuma kred ītiestāde un tās meitasuz ņēmumi vai ES m ātesuzņēmuma 
finanšu iest āde un t ās meitasuz ņēmumi izmanto vien ādi izstrādātu IRP 
mātesuzņēmumam un t ā meitasuz ņēmumiem, kompetent ās iestādes var at ļaut izpild īt 
VII pielikum ā 4. daļā noteiktās minim ālās prasības mātesuzņēmumam un t ā 
meitasuzņēmumiem kop īgi. 
 
LV 93   LV 3. Kred ītiestāde, kas vēlas izmantot IRP, pier āda, ka tā attiecīgajām IRP riska dar ījumu 
kategorijām izmanto reitingu sist ēmas, kas kopum ā atbilst šaj ā pielikum ā 
noteiktajām prasībām iekšējā riska apr ēķināšanai un vad ības nolūkiem, vismaz tr īs 
gadus pirms pieteikuma iesniegšanas par IRP izmantošanu. Šo pras ību piemēro no 
2010. gada 31. decembra. 
4. Kred ītiestāde, kas v ēlas izmantot pašu v ērtējumus ZSN un/vai p ārrēķināšanas 
koeficientiem, pier āda, ka tā ir veikusi ZSN un/vai p ārrēķināšanas koeficientu 
novērtēšanu un izmantojusi šos nov ērtējumus tādā veidā, ka tas kopum ā atbilst 
minimālajām prasībām šo parametru pašu v ērtējumu apr ēķināšanai, kas noteiktas 
šajā pielikum ā, vismaz tr īs gadus pirms pieteikuma iesniegšanas par pašu v ērtējumu 
izmantošanu ZSN un/vai p ārrēķināšanas koeficientiem. Šo pras ību piemēro no 
2010. gada 31. decembra. 
5. Ja kred ītiestāde pārtrauc pild īt šajā apakšieda ļā noteiktās prasības, tā iesniedz 
kompetentajai iest ādei plānu par savlaic īgu prasību izpildes ats ākšanu vai pier āda, ka 
prasību nepildīšanai ir neb ūtiska ietekme. 
6. Ja ES m ātesuzņēmuma kred ītiestāde un tās meitasuz ņēmumi vai ES m ātesuzņēmuma 
finanšu līdzdalības sabiedr ība un tās meitasuz ņēmumi ir paredz ējuši izmantot IRP, 
dažādu juridisko personu kompetent ās iestādes cieši sadarbojas, k ā tas noteikts 129. 
līdz 132. pant ā. 
85. pants 
1. Neskarot 89. pantu, kred ītiestādes un visi m ātesuzņēmumi un to meitasuz ņēmumi 
ievieš IRP attiec ībā uz visiem riska dar ījumiem. 
Ja kompetent ās iestādes to at ļauj, ieviešanu var veikt sec īgi dažādām 87. pant ā 
uzskaitītajām riska dar ījumu kategorij ām vienā biznesa strukt ūrvienībā, secīgi 
dažādās biznesa strukt ūrvienībās vienā grupā vai pašu v ērtējumu lietošanai ZSN vai 
riska pak āpju aprēķināšanas pārrēķināšanas koeficientiem riska dar ījumos ar 
komercsabiedr ībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām bankām.  
Mazo riska dar ījumu kategorij ā, kas minēta 86. pant ā, ieviešanu var veikt sec īgi riska 
darījumu kategorij ām, kurām atbilst VII pielikuma 1. da ļas 9., 10. un 11. punkta 
dažādas korelācijas. 
2. Ieviešanu, kas min ēta 1. punkt ā, veic pamatot ā laika period ā, ko saska ņo ar 
kompetentaj ām iestādēm. Īstenošanu veic, stingri iev ērojot nosac ījumus, ko 
noteikušas kompetent ās iestādes. Šos nosac ījumus izstr ādā tā, lai nodrošin ātu, ka 
1. punktā paredzētie elastīgie noteikumi netiek izmantoti minim ālo kapitāla prasību 
samazināšanai attiec ībā uz šīm riska dar ījumu kategorij ām vai biznesa 
struktūrvienībām, kurām vēl netiek piem ērota IRP, vai attiec ībā uz pašu v ērtējumu 
izmantošanu ZSN un p ārrēķināšanas koeficientiem. 
3. Kred ītiestādes, kas izmanto IRP vis ām riska dar ījumu kategorij ām, izmanto IRP ar ī 
kapitāla instrumentu riska dar ījumu kategorijai. 
4. Iev ērojot 1. līdz 3. punktu un 89. pantu, kred ītiestādes, kas saska ņā ar 84. pantu ir 
saņēmušas atļauju izmantot IRP, nedr īkst atsākt 1. apakšieda ļas piemērošanu riska 
 
LV 94   LV svērtās vērtības summu apr ēķināšanai, izņemot gad ījumus, kad t ās spēj to pienācīgi 
pamatot un ir sa ņēmušas kompetento iest āžu atļauju. 
5. Iev ērojot 1. un 2. punktu un 89. pantu, kred ītiestādes, kas saska ņā ar 89. pantu ir 
saņēmušas atļauju izmantot pašu v ērtējumus ZSN un p ārrēķināšanas koeficientiem, 
nedrīkst atsākt 87. panta 8. punkt ā minēto ZSN vērtību un pārrēķināšanas koeficientu 
izmantošanu, iz ņemot gad ījumus, kad t ās spēj to pienācīgi pamatot un ir sa ņēmušas 
kompetento iest āžu atļauju. 
86. pants 
1. Katru riska dar ījumu attiecina uz vienu no zem āk minētajām riska dar ījumu 
kategorijām: 
(a) pras ības vai iesp ējamās prasības pret centr ālajām valdībām un centr ālajām 
bankām; 
(b) pras ības vai iesp ējamās prasības pret iest ādēm; 
(c) pras ības vai iesp ējamās prasības pret komercsabiedr ībām; 
(d) mazo dar ījumu pras ības vai mazo dar ījumu iesp ējamās prasības; 
(e) kapit āla instrumentu pras ības; 
(f) sekjuritiz ācijas pozīcijas; 
(g) citi akt īvi, kas nav kred ītu saistības. 
2. Šādi riska dar ījumi piel īdzināmi riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām un 
centrālajām bankām: 
(a) riska dar ījumi ar re ģionu pašvald ībām un viet ējām iestādēm, kas piel īdzināmi 
riska darījumiem ar centr ālajām valdībām saskaņā ar 1. apakšieda ļu; 
(b) riska dar ījumi ar daudzpus ējām attīstības bank ām un starptautiskaj ām 
organizācijām, kuru riska pak āpe atbilstoši 1. apakšieda ļai ir 0 %. 
3. Šādi riska dar ījumi pielīdzināmi riska dar ījumiem ar iest ādēm: 
(a) riska dar ījumi ar re ģionu pašvald ībām un viet ējām iestādēm, kas nav 
pielīdzināmi riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām saska ņā ar 
1. apakšieda ļu; 
(b) riska dar ījumi ar valsts iest ādēm, kas piel īdzināmi riska dar ījumiem ar 
iestādēm saskaņā ar 1. apakšieda ļu; 
(c) riska dar ījumi ar daudzpus ējām attīstības bankām, kuru riska pak āpe atbilstoši 
1. apakšieda ļai nav 0 %. 
4. Lai riska dar ījumu var ētu ieskait īt mazo riska dar ījumu kategorij ā, kas min ēta 
1. punkta d) apakšpunkt ā, riska dar ījumam jāatbilst šādiem nosac ījumiem: 
 
LV 95   LV (a) riska dar ījuma partneris ir priv ātpersona vai priv ātpersonas, vai ar ī mazais vai 
vidējais uzņēmums, pie ņemot, ka p ēdējā gadījumā kopējā summa, ko klients 
vai savstarp ēji saistītu klientu grupa ir par ādā kredītiestādei, jebkuram t ās 
mātesuzņēmumam un meitasuz ņēmumiem, cikt āl tas zināms kredītiestādei, 
kura veic pamatotus pas ākumus, lai ieg ūtu šo inform āciju, nepārsniedz EUR 1 
miljonu; 
(b) kred ītiestādes riska p ārvaldīšana attiec ībā uz šādiem riska dar ījumiem ir 
konsekventa laika gait ā un notiek l īdzīgā veidā; 
(c) tie netiek p ārvaldīti atsevišķi tā, kā tiek pārvaldīti riska dar ījumi uzņēmumu 
riska darījumu kategorij ā; 
(d) katrs no tiem ir viens no daudziem l īdzīgi pārvaldītiem riska dar ījumiem. 
5. Šādus riska dar ījumus ieskaita kapit āla instrumentu riska dar ījumu kategorij ā: 
(a) nepar āda riska dar ījumi, kas satur pak ārtotu paliekošu pras ību pret emitenta 
aktīviem vai ie ņēmumiem; 
(b) parāda riska dar ījumi, kas p ēc saimniecisk ās būtības ir līdzīgi a) apakšpunkt ā 
norādītajiem riska dar ījumiem. 
6. Uz ņēmumu riska dar ījumu kategorij ā kredītiestādes īpaši izdala k ā specializ ētās 
kreditēšanas riska dar ījumus ar š ādām iezīmēm:  
(a) riska dar ījums ir nosl ēgts ar juridisku personu, kas īpaši izveidota, lai finans ētu 
un/vai veiktu darb ības ar fiziskiem akt īviem; 
(b) līguma noteikumi pieš ķir aizdev ējam būtisku kontroli p ār aktīviem un to 
radītiem ieņēmumiem; 
(c) saist ību atmaksas prim ārais avots ir finans ēto aktīvu radītie ieņēmumi nevis 
plaša apjoma komercuz ņēmuma neatkar īgā maksātspēja.  
7. Jebkuras kred īta saistības, kas nav iek ļautas 1. punkta a), b), c) un d) l īdz f) 
apakšpunkt ā minētajās riska dar ījumu kategorij ās tiek iek ļautas šī punkta c) apakšpunkt ā 
minētajā riska darījumu kategorij ā. 
8. Riska dar ījumu kategorij ā, kas nav iek ļauta 1. punkta g) punkt ā, iekļauj iznom āto 
īpašumu atlikušo v ērtību, ja vien šaj ā direktīvā nav noteikts cit ādi. 
9. Metodolo ģijai, ko kred ītiestādes izmanto riska dar ījumu iedal īšanai daž ādās riska 
darījumu kategorij ās jābūt atbilstīgai un ilgtermi ņā konsekventai. 
87. pants 
1. Riska sv ērtās vērtības summas 86. pant a 1. punkta a) l īdz e) vai g) apakšpunkt ā minēto 
riska darījumu kred ītriskam, ja vien tos neatskaita no pašu kapit āla, aprēķina saska ņā ar 
VII pielikuma 1. da ļas 1. līdz 25. punktu. 
 
LV 96   LV 2. Riska sv ērtās vērtības summas nopirkto pirc ēja parādu pasliktin āšanās riskam apr ēķina 
saskaņā ar VII pielikuma 1. da ļas 26. punktu. 
3. Riska sv ērtās vērtības summas apr ēķinus kred ītriskam un pasliktin āšanās riskam 
pamato ar attiec īgajiem parametriem, kas saist īti ar attiec īgo riska dar ījumu. Tajos iek ļauj 
saistību nepild īšanas varb ūtību (SNV), zaud ējumus, kas var rasties saist ību nepild īšanas 
gadījumā (ZSN), termi ņu un riska dar ījuma vērtību. Saska ņā ar VII pielikuma 2. da ļu SNV un 
ZSN var izskat īt kopā vai atseviš ķi. 
4. Neatkar īgi no 3. punkta, riska sv ērtās vērtības summas apr ēķinu kredītriskam visos 
riska dar ījumos, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta e) apakšpunkta riska dar ījumu 
kategorijai, veic saska ņā ar VII pielikuma 1. da ļas 15. l īdz 24. punktu, ja to at ļauj 
kompetent ās iestādes. Kompetent ās iestādes atļauj kredītiestādei izmantot VII pielikuma 
1. daļas 24. un 25. punkt ā paredzēto pieeju tikai tad, ja kred ītiestāde izpilda VII pielikuma 
4. daļas 114. līdz 122. punkt ā noteiktās minimālās prasības. 
5. Neatkar īgi no 3. punkta, riska sv ērtās vērtības aprēķinu kredītriskam specializ ētās 
kreditēšanas riska dar ījumos var veikt VII pielikuma 1. da ļas 5. punktu. Kompetent ās iestādes 
publicē pamatnost ādnes, kā iestādēm noteikt riska pak āpi specializ ētās kreditēšanas riska 
darījumiem saska ņā ar VII pielikuma 1. da ļas 5. punktu un apstiprina iest ādēs izmantot ās 
klasifikācijas metodolo ģijas. 
6. Riska dar ījumiem, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā 
minētajām riska dar ījumu kategorij ām, kredītiestādes nodrošina pašu v ērtējumus SNV 
saskaņā ar 84. pantu un VII pielikuma 4. da ļu. 
7. Riska dar ījumiem, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā minētajai 
riska darījumu kategorijai, kred ītiestādes nodrošina pašu v ērtējumus ZSN un p ārrēķināšanas 
koeficientiem saska ņā ar 84. pantu un VII pielikuma 4. da ļu. 
8. Riska dar ījumiem, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta a) l īdz c) apakšpunkt ā 
minētajām riska dar ījumu kategorij ām, kredītiestādes piem ēro ZSN v ērtības, kas noteiktas 
VII pielikuma 2. da ļas 8. punkt ā, un pārrēķināšanas koeficientus, kas noteikti VII pielikuma 
3. daļas 11. punkta a) l īdz c) apakšpunkt ā. 
9. Neatkar īgi no 8. punkta, visiem riska dar ījumiem, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta 
a) līdz c) apakšpunkt ā minētajai riska dar ījumu kategorijai, kred ītiestādes var at ļaut izmantot 
pašu vērtējumus ZSN un p ārrēķināšanas koeficientiem saska ņā ar 84. pantu un VII pielikuma 
4. daļu. 
10. Riska sv ērtās vērtības summas sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem un riska dar ījumiem, 
kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta f) apakšpunkt ā minētajām riska dar ījumu kategorij ām, 
aprēķina saskaņā ar 4. apakšieda ļu. 
11. Ja riska dar ījumi ar ieguld ījumu fondu atbilst VI pielikuma 1. da ļas 74. un 75. panta 
kritērijiem un kred ītiestādei ir zin āmi visi b āzes riska dar ījumi ar ieguld ījumu fondu, 
kredītiestādei jāizskata visi šie b āzes riska dar ījumi, lai apr ēķinātu riska sv ērtās vērtības 
summas un paredzamo zaud ējumu summas atbilstoši šaj ā apakšnoda ļā izklāstītajām metodēm.  
 
LV 97   LV Ja kredītiestāde neatbilst nosac ījumiem, kas j āizpilda, lai var ētu izmantot šaj ā apakšieda ļā 
minētās metodes, riska sv ērto vērtību un paredzamos zaud ējumus apr ēķina, izmantojot š ādas 
pieejas: 
(a) riska dar ījumiem, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta e) apakšpunkt ā minētajai 
riska darījumu kategorijai, izmanto pieeju, kas izkl āstīta VII pielikuma 1. da ļas 
17. līdz 19. punkt ā. Ja šiem nol ūkiem kred ītiestāde nespēj izšķirt privātos 
kapitāla instruments, birž ā tirgojamos un citus kapit āla instrumentu riska 
darījumus, tā pielīdzina attiec īgos riska dar ījumus citiem kapit āla instrumentu 
riska darījumiem; 
(b) visiem citiem b āzes riska dar ījumiem izmanto 1. apakšieda ļā izklāstīto pieeju, 
mainot to š ādi: 
(i) riska dar ījumus iedala attiec īgajās riska dar ījumu kategorij ās un tām 
piešķir kredīta kvalitātes soļa riska pak āpi, kas ir par vienu kred īta 
kvalitātes soli augst āka nekā tā, kuru parasti pieš ķirtu šim riska 
darījumam; 
(ii) riska dar ījumi, uz kuriem attiecina augst āku kredīta kvalitātes soli, kam 
parasti tiktu pieš ķirta riska pak āpe 150 %, pieš ķir riska pak āpi 
200 %. 
12. Ja riska dar ījumi ar ieguld ījumu fondu neatbilst VI pielikuma 1. da ļas 74. un 75. panta 
kritērijiem un kred ītiestādei nav zin āmi visi b āzes riska dar ījumi ar ieguld ījumu fondu, 
kredītiestādei jāizskata visi šie b āzes riska dar ījumi, lai apr ēķinātu riska sv ērtās vērtības 
summas un paredzamo zaud ējumu summas atbilstoši VII pielikuma 1. da ļas 17. līdz 
19. punkt ā noteiktajai pieejai. Ja kred ītiestāde šiem nol ūkiem nesp ēj izšķirt privātos kapitāla 
instrumentus, birž ā tirgojamos un citus kapit āla instrumentu riska dar ījumus, tā pielīdzina 
attiecīgos riska dar ījumus citiem kapit āla instrumentu riska dar ījumiem. Šiem nol ūkiem riska 
darījumus, kas nav dar ījumi ar kapit āla instrumentiem, iedala vien ā no kategorij ām (privātie 
kapitāla instrumenti, birž ā tirgojamie un citi kapit āla instrumenti), kas min ētas VII pielikuma 
1. daļas 17. punkt ā un nezināmos riska dar ījumus iedala citu kapit āla instrumentu kategorij ā.  
Kā alternatīvu iepriekš aprakst ītajai metodei kred ītiestādes var izmantot trešo personu 
aprēķinus un zi ņojumus par vid ējām riska sv ērtajām vērtībām, kas balst ās uz ieguld ījumu 
fondu bāzes riska dar ījumiem, apr ēķinus veicot ar vienu no š ādām metodēm, pieņemot, ka 
aprēķinu un ziņojumu precizit āte ir pietiekami nodrošin āta: 
(a) riska dar ījumiem, kas pieskait āmi 86. panta 1. punkta e) apakšpunkt ā minētajai 
riska darījumu kategorijai, pieeja, kas izkl āstīta VII pielikuma 1. da ļas 17. līdz 
19. punkt ā. Ja šiem nol ūkiem kred ītiestāde nespēj izšķirt privātos kapitāla 
instruments, birž ā tirgojamos un citus kapit āla instrumentu riska dar ījumus, tā 
pielīdzina attiec īgos riska dar ījumus citiem kapit āla instrumentu riska 
darījumiem. 
(b) visiem citiem b āzes riska dar ījumiem izmanto 1. apakšieda ļā izklāstīto pieeju, 
mainot to š ādi: 
(i) riska dar ījumus iedala attiec īgajās riska dar ījumu kategorij ās un tām 
piešķir kredīta kvalitātes soļa riska pak āpi, kas ir par vienu kred īta 
 
LV 98   LV kvalitātes soli augst āka nekā tā, kuru parasti pieš ķirtu šim riska 
darījumam; 
(ii) riska dar ījumi, uz kuriem attiecina augst āku kredīta kvalitātes soli, kam 
parasti tiktu pieš ķirta riska pak āpe 150 %, pieš ķir riska pak āpi 200 %. 
88. pants 
1. Paredzamo zaud ējumu summas riska dar ījumiem, kas iedal īti vienā no riska dar ījumu 
kategorijām, kas min ētas 86. panta 1. punkta a) l īdz e) apakšpunktam, apr ēķina atbilstoši 
metodēm, kas izkl āstītas VII pielikuma 1. da ļas 27. līdz 33. punkt ā. 
2. Paredzamo zaud ējumu summu apr ēķins, ko veic atbilsto ši VII pielikuma 1. da ļas 27. 
līdz 33. punktam, balst ās uz tiem pašiem ievades skait ļiem SNV, ZSN un riska dar ījuma 
vērtībai, kurus izmanto riska sv ērtās vērtības aprēķinam saska ņā ar 87. pantu. 
3. Paredzamo zaud ējumu summas sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem apr ēķina saskaņā ar 
4. apakšieda ļu. 
4. Paredzamo zaud ējumu summa riska dar ījumiem, kas iedal īti 86. panta 1. punkta g) 
apakšpunkt ā minētajā riska darījumu kategorij ā, ir nulle. 
5. Paredzamo zaud ējumu summas nopirkto pirc ēja parādu pasliktin āšanās riskam 
aprēķina saskaņā ar VII pielikuma 1. da ļas 33. punktu. 
6. Paredzamo zaud ējumu summas riska dar ījumiem, kas min ēti 87. panta 11. un 
12. punkt ā, aprēķina saska ņā ar metod ēm, kas izkl āstītas VII pielikuma 1. da ļas 27. līdz 
33. punkt ā. 
89. pants 
1. Ja kompetent ās iestādes to atļauj, kredītiestādes, kurām ir atļauts izmantot IRP pieeju 
riska svērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu apr ēķināšanai vienai vai vair ākām riska 
darījumu kategorij ām, var piem ērot 1. apakšieda ļu šādos gadījumos: 
(a) riska dar ījumu kategorijai, kas min ēta 86. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā, ja 
nozīmīgo darījumu partneru skaits ir ierobežots un reitingu sist ēmas ieviešana 
šiem darījumu partneriem kred ītiestādei būtu nesamērīgi apgrūtinoša; 
(b) riska dar ījumu kategorijai, kas min ēta 86. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā, ja 
nozīmīgo darījumu partneru skaits ir ierobežots un reitingu sist ēmas ieviešana 
šiem darījumu partneriem kred ītiestādei būtu nesamērīgi apgrūtinoša; 
(c) riska dar ījumi neb ūtiskās biznesa strukt ūrvienībās, kā arī riska dar ījumu 
kategorijas, kas p ēc sava lieluma un riska profila ir neb ūtiskas; 
(d) riska dar ījumi ar izcelsmes dal ībvalsts centr ālajām valdībām un to re ģionu 
pašvaldībām, vietējām iestādēm un pārvaldes iest ādēm, pieņemot, ka: 
 
LV 99   LV (i) nepast āv risku atš ķirības starp riska dar ījumiem ar centr ālo valdību un 
citiem šāda veida riska dar ījumiem, pamatojoties uz īpašiem valsts 
pasākumiem; 
(ii) riska dar ījumiem ar centr ālo valdību saskaņā ar 1. apakšieda ļu ir piešķirts 
kredīta kvalitātes novērtēšanas 1. solis; 
(e) kred ītiestādes riska dar ījumi ar dar ījumu partneri, kas ir t ās mātesuzņēmums, 
tās meitasuz ņēmums vai t ās mātesuzņēmuma meitasuz ņēmums, pie ņemot, ka 
darījuma partneris ir iest āde vai finanšu l īdzdalības sabiedr ība, finanšu iest āde, 
aktīvu pārvaldīšanas sabiedr ība vai pakalpojumu pal īguzņēmums, kuram 
piemēro attiecīgas uzraudz ības prasības; 
(f) kapit āla instrumentu riska dar ījumi ar juridisk ām person ām, kuru 
kredītsaistībām atbilstoši 1. apakšieda ļai ir nulles riska pak āpe (ieskaitot valsts 
finansētās juridiskās personas, kur ām var piem ērot nulles riska pak āpi); 
(g) kapit āla instrumentu riska dar ījumi, kas saist īti ar valsts programm ām īpašu 
ekonomikas nozaru veicin āšanai, kur kred ītiestāde saņem ievērojamas 
subsīdijas saviem ieguld ījumiem un kur noteikta zin āma valdības pārraudzība 
un ierobežojumi kapit āla ieguldījumiem. Šis iz ņēmums ir ierobežots l īdz 10 % 
no sākotnējā pašu kapit āla un pašu rezerves kapit āla kopsummas; 
Šis punkts neaizliedz citu dal ībvalstu kompetentaj ām iestādēm atļaut 1. apakšieda ļas 
noteikumu piem ērošanu kapit āla instrumentu riska dar ījumiem, kuriem š īs pieejas 
izmantošana jau ir at ļauta citās dalībvalstīs. 
2. Iepriekš ējā punkta c) apakšpunkta nol ūkiem kred ītiestādes kapitāla instrumentu riska 
darījumu kategoriju uzskata par noz īmīgu, ja to kop ējā vērtība, atņemot kapit āla instrumentu 
riska darījumus, kas radušies saist ībā ar g) apakšpunkt ā minētajām valsts programm ām, 
pārsniedz 10 % no kred ītiestādes pašu kapit āla, salīdzinot ar iepriekš ējā gada vid ējo rādītāju. 
Ja šo kapit āla instrumentu riska dar ījumu skaits ir maz āks par 10, iepriekšmin ētais slieksnis ir 
5 % no kred ītiestādes pašu kapit āla. 
3. APAKŠIEDA ĻA – KREDĪTRISKA MAZIN ĀŠANA  
90. pants 
Šīs apakšieda ļas nolūkiem „aizdev ēja kredītiestāde” ir kred ītiestāde, kurai ir attiec īgais riska 
darījums, neatkar īgi no tā, vai tas ir vai nav saist īts ar aizdevumu. 
91. pants 
Kredītiestādes, kas izmanto standartiz ēto pieeju saska ņā ar 78. līdz 83. pantu vai izmanto IRP 
saskaņā ar 84. l īdz 89. pantu, bet neizmanto pašu v ērtējumus ZSN un p ārrēķināšanas 
koeficientiem saska ņā ar 87. un 88. pantu, var atz īt kredītriska mazin āšanu atbilstoši šai 
apakšieda ļai attiecībā uz riska sv ērtās vērtības aprēķināšanu 75. panta a) punkta nol ūkiem vai 
attiecīgās paredzamo zaud ējumu summas to apr ēķinu nolūkiem, kas min ēti 57. panta q) 
punktā un 63. panta 3. punkt ā. 
 
LV 100   LV 92. pants 
1. Metod ēm, ko aizdev ēja kredītiestāde izmanto kred īta aizsardz ībai kopā ar veiktajiem 
pasākumiem un so ļiem un ieviestaj ām proced ūrām un darba k ārtību, ir jābūt tādām, 
lai kredīta aizsardz ības pasākumi būtu tiesiski efekt īvi un īstenojami vis ās 
attiecīgajās jurisdikcij ās. 
2. Aizdev ēja kredītiestāde veic atbilst īgus pasākumus, lai nodrošin ātu kredīta 
aizsardzības pasākumu efektivit āti un ņemtu vērā attiecīgos riskus. 
3. Izmantojot fond ētos kredīta aizsardz ību, aktīviem, kurus atz īst par atbilstošiem, j ābūt 
pietiekami likv īdiem, un to v ērtībai laika gait ā jābūt pietiekami stabilai, lai 
nodrošinātu noteikt ību attiecībā uz sasniegto kred īta aizsardz ību, ņemot vērā riska 
svērtās vērtības aprēķināšanas metodes, un attiec ībā uz pieļaujamo atz īšanas līmeni. 
Par piemērotiem atz īst tikai VIII pielikuma 1. da ļā noteiktos akt īvus. 
4. Izmantojot fond ēto kredīta aizsardz ību, aizdev ējai kredītiestādei ir ties ības savlaic īgi 
likvidēt vai patur ēt aktīvus, kas nodrošina aizsardz ību saistību nepild īšanas, 
maksātnespējas vai bankrota gad ījumā, vai citos kred īta notikumos, kas nor ādīti 
darījuma dokument ācijā, vajadzības gadījumā attiecinot šo noteikumu ar ī uz ķīlas 
turētāju. Korelācijas pakāpe starp aizsardz ībai paredz ēto aktīvu vērtību un aizņēmēja 
kredīta kvalitāti nedrīkst būt pārāk augsta.   
5. Izmantojot nefond ēto kredīta aizsardz ību, pusei, kas sniedz nodrošin ājumu, lai to 
atzītu par atbilstošu, j ābūt pietiekami uzticamai, un aizsardz ības nolīgumam ir j ābūt 
juridiski efekt īvam visās attiecīgajās jurisdikcij ās, lai nodrošin ātu noteikt ību attiecībā 
uz sasniegto kred īta aizsardz ību, ņemot vērā riska sv ērtās vērtības aprēķināšanas 
metodes, un attiec ībā uz pieļaujamo atz īšanas līmeni. Par piem ērotiem atz īst tikai tos 
nodrošinājuma sniedz ējus un aizsardz ības nolīgumu veidus, kas paredz ēti 
VIII pielikuma 1. da ļā. 
6. J āizpilda VIII pielikuma 2. da ļā paredzētās minimālās prasības. 
93. pants 
1. Ja ir izpild ītas 92. panta pras ības, riska sv ērtās vērtības aprēķinu un, vajadz ības 
gadījumā, paredzamo zaud ējumu aprēķinu iespējams groz īt atbilstoši VIII pielikuma 
3. līdz 6. daļai.  
2. Nevienam riska dar ījumam, attiec ībā uz kuru ir pan ākta kredītriska mazin āšana, 
nedrīkst būt augstāka riska sv ērtā vērtība vai paredzamo zaud ējumu summa k ā 
identiskam riska dar ījumam, kuram nav piem ērota kredītriska mazin āšana.  
3. Ja riska sv ērtās vērtības aprēķinā jau ir ņemta vērā kredīta aizsardz ība atbilstīgi 78. 
līdz 83. pantam vai atbilst īgi 84. līdz 93. pantam, kred īta aizsardz ības aprēķinam 
vairs nav vajadz īgs apstiprin ājums atbilstoši šai apakšieda ļai. 
 
LV 101   LV 4. APAKŠIEDA ĻA - SEKJURITIZ ĀCIJA 
94. pants 
Ja kredītiestāde izmanto 1. apakšieda ļā aprakstīto standartiz ēto pieeju riska sv ērtās vērtības 
aprēķināšanai riska dar ījumu kategorij ā, kurā atbilstoši 79. pantam tiktu iedal īti 
sekjuritizācijas riska dar ījumi, tā aprēķina riska sv ērto vērtību sekjuritiz ācijas poz īcijai 
saskaņā ar IX pielikuma 4. da ļas 6. līdz 35. punktu. 
Visos citos gad ījumos kred ītiestāde aprēķina riska sv ērto vērtību saskaņā ar IX pielikuma 
4. daļas 36. līdz 74. punktu. 
95. pants 
1. Ja b ūtisks kred ītrisks, kas saist īts ar sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem, ir p ārņemts no 
kredītiestāde iniciatore IX panta 2. da ļu, šī kredītiestāde var: 
(a) tradicion ālās sekjuritiz ācijas gadījumā izslēgt no riska sv ērtās vērtības aprēķina 
vai, attiec īgajos gad ījumos, paredzamo zaud ējumu apr ēķina riska dar ījumus, 
kas pakļauti sekjuritiz ācijai; 
(b) sint ētiskās sekjuritiz ācijas gad ījumā aprēķināt riska sv ērto vērtību un, 
attiecīgajos gad ījumos, paredzamo zaud ējumu summu sekjuritiz ācijas riska 
darījumiem atbilstoši IX pielikuma 2. da ļai. 
2. Ja tiek piem ērots 1. punkts, iniciatora kred ītiestāde aprēķina IX pielikum ā paredzētās 
riska svērtās vērtības pozīcijām, kuras var b ūt ietvertas sekjuritiz ācijā.  
Ja kredītiestāde-iniciatore nevar nodot b ūtisku kred ītrisku saska ņā ar 1. punktu, tai nav 
jāaprēķina riska sv ērtā vērtība pozīcijām, kuras var b ūt ietvertas sekjuritiz ācijā. 
96. pants 
1. Lai apr ēķinātu sekjuritiz ācijas pozīcijas riska sv ērto vērtību, pozīcijas riska dar ījuma 
vērtībai piemēro riska pak āpi saskaņā ar IX pielikumu, pamatojoties uz poz īcijas kred īta 
kvalitāti, ko iesp ējams noteikt, atsaucoties uz ĀKNI kred īta novērtējumu, vai t ā, kā paredzēts 
IX pielikum ā.  
2. Ja riska dar ījums notiek ar vair ākiem sekjuritiz ācijas laidieniem, riska dar ījumu katr ā 
laidienā uzskata par atseviš ķu sekjuritiz ācijas pozīciju. Uzskata, ka sekjuritiz ācijas pozīciju 
kredīta aizsardz ības nodrošin ātāji ir sekjuritiz ācijas pozīciju turētāji. Sekjuritiz ācijas pozīcijas 
ietver ar ī sekjuritiz ācijas riska dar ījumus ar procentu likm ēm vai val ūtas atvasin āto 
instrumentu l īgumiem. 
3. Ja sekjuritiz ācijas poz īcijai izmanto fond ēto vai nefond ēto kredīta aizsardz ību, šai 
pozīcijai piem ērojamo riska pak āpi iespējams main īt saskaņā ar 90. līdz 93. pantu saist ībā ar 
IX pielikumu. 
 
LV 102   LV 4. Piem ērojot 57. panta r) punktu un 66. panta 2. punktu, riska sv ērto vērtību iekļauj 
kredītiestādes riska sv ērto vērtību kopsumm ā, kas aprēķināta 75. panta a) punkta nol ūkiem. 
97. pants 
1. ĀKNI kred ītu novērtējumus var izmantot, lai apr ēķinātu riska dar ījuma riska pak āpi 
saskaņā ar 96. pantu, tikai t ādā gadījumā, ja kompetent ās iestādes ir atzinušas ĀKNI, kas tos 
sniedz, par piem ērotām; turpmāk tekstā – „piemērotas ĀKNI”.  
2. Kompetent ās iestādes atzīst ĀKNI par piem ērotām 1. punkta nol ūkiem tikai t ādā 
gadījumā, ja tās atzīst, ka ir izpild ītas 81. pant ā noteiktās prasības, ņemot vērā VI pielikuma 
2. daļā paredzētos tehniskos krit ērijus un ĀKNI ir pier ādījusi savu sp ēju strādāt 
sekjuritizācijas jomā, un to apliecina sekm īga darbība tirgū. 
3. Ja dal ībvalsts kompetent ās iestādes ir atzinušas ĀKNI par piem ērotu 1. punkta 
nolūkiem, citu dal ībvalstu kompetent ās iestādes var atz īt šo ĀKNI par piem ērotu šiem 
nolūkiem, neveicot savu nov ērtēšanas procesu. 
4. Kompetent ās iestādes public ē atzīšanas proced ūras skaidrojumu un piem ēroto ĀKNI 
sarakstu.  
5. Lai to var ētu izmantot šiem nol ūkiem, piem ērotas ĀKNI kred īta novērtējumam 
jāatbilst ticam ības un pārredzamības prasībām, kā tās izskaidrotas IX pielikuma 3. da ļā. 
98. pants 
1. Lai piem ērotu riska pak āpes sekjuritiz ācijas pozīcijām, kompetent ās iestādes nosaka 
IX pielikum ā noteikto kred īta kvalitātes soļu atbilstību attiecīgajiem piem ēroto ĀKNI kred ītu 
novērtējumiem. Šai saist ībai jābūt objektīvai un konsekventai. 
2. Ja dal ībvalsts kompetent ās iestādes ir noteikušas 1. punkt ā minēto saistību, citu 
dalībvalstu kompetent ās iestādes var atz īt šo saistību, neveicot savu nov ērtējumu. 
99. pants 
ĀKNI kred ītu novērtējumu lietošanai kred ītiestādes riska sv ērtās vērtības summas 
aprēķināšanai saska ņā ar 96. pantu j ābūt konsekventai un j āatbilst IX pielikuma 3. da ļas 
noteikumiem. Kred ītu novērtējumus nedr īkst izmantot selekt īvi. 
100. pants 
1. Ja sv ārstīga apmēra riska dar ījumiem piem ēro priekšlaic īgas amortiz ācijas 
nosacījumu, kred ītiestāde-iniciatore vai kred ītiestāde-sponsore atbilstoši 
IX pielikumam apr ēķina papildu riska sv ērto vērtību, ņemot vērā, ka kred ītriska 
līmenis var palielin āties priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījuma piem ērošanas 
rezultātā. 
 
LV 103   LV 2. Šiem nol ūkiem svārstīga apmēra riska dar ījums ir riska dar ījums, kur klients var 
izmantot kred ītu noteikt ās robežās, un priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījums ir 
līguma pants, kas, iest ājoties iepriekš noteiktiem gad ījumiem, pieprasa, lai ieguld ītāja 
pozīcijas tiktu p ārskatītas pirms emit ēto vērtspapīru sākotnējā termiņa beigām. 
3. Ja sekjuritiz ācijai piem ēro priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumu mazo riska 
darījumu kategorij ā, kuri bez saist ību uzņemšanās un bez nosac ījumiem ir atsaucami 
bez iepriekš ēja brīdinājuma, un priekšlaic īgu amortiz āciju nosaka kvantitat īva 
vērtība, kas nav saist īta ar triju m ēnešu vidējo starpības pārsniegumu, kompetent ās 
iestādes norādītā pārrēķināšanas skait ļa noteikšanai var piem ērot pieeju, kas ir l īdzīga 
IX pielikuma 4. da ļas 27. līdz 30. punkt ā aprakstītajai. 
4. Ja kompetent ā iestāde vēlas izmantot 3. punkt ā minēto pieeju attiec ībā uz īpašu 
sekjuritizāciju, tā vispirms inform ē visu citu dal ībvalstu attiec īgās kompetent ās 
iestādes. Pirms š ādas pieejas piem ērošana kļūst par da ļu no kompetento iest āžu 
kopējās politikas attiec ībā uz sekjuritiz āciju, kas satur min ētā veida priekšlaic īgas 
amortizācijas nosac ījumu, kompetent ā iestāde apspriežas ar visu dal ībvalstu 
attiecīgajām kompetentaj ām iestādēm un ņem vērā to izteiktos viedok ļus. Attiec īgā 
kompetent ā iestāde padara publiski pieejamus š ādās apspried ēs izteiktos viedok ļus 
un pieņemto pieeju. 
101. pants 
1. Kred ītiestāde-iniciatore vai kred ītiestāde-sponsore neatbalsta sekjuritiz āciju, kas 
pārsniedz tās līgumsaistības, lai mazin ātu potenci ālos vai aktu ālos ieguld ītāju zaudējumus. 
2. Ja kred ītiestāde-iniciatore vai kred ītiestāde-sponsore neiev ēro 1. punkta noteikumus 
attiecībā uz sekjuritiz āciju, kompetent ās iestādes pieprasa, lai t ās rīcībā būtu vismaz t āds 
kapitāls par visiem sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem, it k ā tiem neb ūtu piemērota 
sekjuritizācija. Kred ītiestāde sniedz publisku inform āciju par sniegto ārpuslīguma atbalstu un 
tā ietekmi uz pašu kapit āla prasībām. 
4. IEDAĻA 
PAŠU KAPIT ĀLA MINIM ĀLĀS PRASĪBAS OPERACION ĀLAJAM RISKAM  
102. pants 
1. Kompetent ās iestādes pieprasa, lai kred ītiestāžu rīcībā būtu pašu kapit āls operacion ālā 
riska nodrošin āšanai saska ņā ar 103., 104. un 105. pant ā paredzētajām pieejām. 
2. Neskarot 4. punktu, kred ītiestādes, kuras izmanto 104. pant ā paredzēto pieeju, nedr īkst 
atsākt 103. pant ā minētās pieejas izmantošanu, iz ņemot gad ījumus, kad t ās spēj to pienācīgi 
pamatot un ir sa ņēmušas kompetento iest āžu atļauju. 
3. Neskarot 4. punktu, kred ītiestādes, kuras izmanto 105. pant ā paredzēto pieeju, nedr īkst 
atsākt 103. vai 104. pant ā minēto pieeju izmantošanu, iz ņemot gad ījumus, kad t ās spēj to 
pienācīgi pamatot un ir sa ņēmušas kompetento iest āžu atļauju. 
 
LV 104   LV 4. Kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādēm izmantot daž ādu pieeju kopumu 
saskaņā ar X pielikuma 4. da ļu. 
103. pants 
Kapitāla prasības operacion ālajam riskam, izmantojot pamatr ādītāja pieeju, ir noteikta 
procentuālā daļa no attiec īgā rādītāja saskaņā ar X pielikuma 1. da ļā noteiktajiem 
parametriem. 
104. pants 
1. Izmantojot standartiz ēto pieeju, kred ītiestādes iedala savas darb ības vairākās 
darbības jomās atbilstoši X pielikuma 2. da ļai. 
2. Katrai darb ības jomai kred ītiestādes aprēķina kapit āla prasības operacion ālajam 
riskam kā procentu ālo daļu no attiec īgā rādītāja saskaņā ar X pielikuma 1. da ļā 
noteiktajiem parametriem. 
3. Atseviš ķām darbības jomām kompetent ās iestādes, ievērojot zināmus nosac ījumus, 
var atļaut kredītiestādēm izmantot citus r ādītājus operacion ālā riska kapit āla prasību 
aprēķinam. 
4. Atbilstoši standartiz ētajai pieejai operacion ālā riska kapit āla prasības ir kapit āla 
prasību summa operacion ālajam riskam vis ās atsevišķajās darbības jomās. 
5. Standartiz ētās pieejas parametri ir nor ādīti X pielikuma 2. da ļā. 
6. Lai kred ītiestādes būtu tiesīgas izmantot standartiz ēto pieeju, t ām jāatbilst 
X pielikuma 2. da ļā noteiktajiem krit ērijiem. 
105. pants 
1. Kred ītiestādes var izmantot uzlaboto r ādītāju pieeju, kas balst ās uz to iekš ējām riska 
aprēķina sistēmām, pieņemot, ka kompetent ās iestādes dod īpašu atļauju attiec īgo aprēķinu 
modeļu izmantošanai pašu kapit āla prasībām. 
2. Kred ītiestādes pierāda to kompetentaj ām iestādēm, ka tās ir izpild ījušas X pielikuma 
3. daļā noteiktos kvalifik ācijas kritērijus.  
3. Ja uzlaboto r ādītāju pieeju v ēlas izmantot m ātesuzņēmums, kas ir ES kred ītiestāde, un 
tā meitasuz ņēmumi vai meitasuz ņēmumi mātesuzņēmumam, kas ir ES finanšu l īdzdalības 
sabiedrība, dažādu juridisko personu kompetent ās iestādes cieši sa darbojas, k ā tas paredz ēts 
128. līdz 132. pant ā. To piem ērošana iek ļauj X pielikuma 3. da ļā uzskaitītos elementus. 
4. Ja ES m ātesuzņēmuma kred ītiestāde un tās meitasuz ņēmumi vai ES m ātesuzņēmuma 
finanšu iest āde un tās meitasuz ņēmumi izmanto vien ādi izstrādātu uzlaboto rad ītāju pieeju 
mātesuzņēmumam un t ā meitasuz ņēmumiem, kompetent ās iestādes var at ļaut izpild īt 
X pielikum ā 3. daļā noteiktos kvalifik ācijas krit ērijus mātesuzņēmumam un t ā 
meitasuzņēmumiem kop īgi. 
 
LV 105   LV  
Ð 2000/12/EK 
35. IEDAĻA 
LIELA RISKA DAR ĪJUMI  
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 24. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
106. pants 
1. „r Riska darījumi” 48., 49. un 50. panta piem ērošanas ⌦ šīs iedaļas ⌫ nolūkiem ir 
⌦ visi 3. ieda ļas 1. apakšieda ļā ⌫ 43. pantā un II un IV pielikum ā minētie aktīvi 
un ārpusbilances poste ņi, nepiem ērojot tur noteiktos riska sv ērumus vai riska 
apjomus; . 
⌦ Riska dar ījumus no poste ņiem, kas min ēti ⌫ IV pielikum ā, minēto risku  
jāaprēķina ⌦ aprēķina ⌫ saskaņā ar kādu no III pielikum ā izklāstītajām metodēm;. 
nepiemērojot svērumus otras darījuma puses riskam ; rRiska darījuma defin īciju ar 
kompetento iest āžu piekrišanu var neattiecin āt uz visiem elementiem, ko piln ībā sedz 
pašu kapit āls, ar noteikumu, ka š ādu pašu kapit ālu neiekļauj Ö kredītiestādes pašu 
kapitālā  maksātspējas koefi cienta  Ö 75. panta nol ūkiem  vai citu Kopienas 
tiesību aktos noteiktu uzraudz ības koeficientu apr ēķinā;  
2. r Riska darījumi nav: 
(a) darījumos ar ārzemju val ūtu riska dar ījumi, ko veic parastaj ā norēķinu kārtībā 
48 stundās pēc maksājuma, vai  ⌦ ; ⌫ 
(b) vērtspapīru pirkšanas vai p ārdošanas dar ījumos riska dar ījumi, ko veic 
parastajā norēķinu kārtībā piecās darba dien ās pēc maksājuma vai v ērtspapīru 
piegādes, atkar ībā no tā, kura no š īm darbībām notiek pirm ā;. 
 
Ð 2000/12/EK 1. panta 1. punkta 
3. teikums (piel āgots) 
107. pants 
 Liela riska  darījumu uzraudz ības un kontroles  ⌦ Šīs iedaļas ⌫ piemērošanas 
nolūkiem par kred ītiestādi uzskata kred ītiestādi ⌦ termins „kred ītiestāde” ietver: ⌫ 
(a) kred ītiestādi saskaņā ar pirmo da ļu, tostarp ⌦ tās ⌫ šādas kredītiestādes filiāles 
trešās valstīs, un  
 
LV 106   LV (b) jebkuru priv ātu vai valsts uz ņēmumu, tostarp t ā filiāles, kas atbilst pirm ās daļas 
⌦ „kredītiestādes” ⌫ definīcijai un kam at ļauja piešķirta trešā valstī;. 
 
Ð 2000/12/EK 48. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
108. pants 
Ziņošana par liela riska  darījumiem  
1. Kred ītiestādes riska dar ījumu ar k ādu klientu vai saist ītu klientu grupu uzskata par 
liela riska dar ījumu, ja t ā vērtība ir 10% vai vair āk no tās pašu kapit āla. 
Ö Šiem nol ūkiem 1. ieda ļu var piem ērot bez 57. panta q) apakšpunkta un 63. panta 3. punkta, 
un to piem ēro bez 66. panta 2. punkta.  
 
Ð 2000/12/EK 48. panta 4. punkta 
1. teikums (piel āgots) 
109. pants 
Kompetent ās iestādes prasa, lai katrai kred ītiestādei būtu pareiza vad ības un gr āmatvedības 
organizācija un atbilst īgi iekšējās kontroles meh ānismi, lai noteiktu un uzskait ītu visus liela 
riska darījumus un to turpm ākās izmaiņas ⌦ saskaņā ar šo direkt īvu ⌫ , kā noteikts un 
prasīts šajā direktīvā, kā arī lai pārraudzītu šos riska dar ījumus, ņemot vērā katras 
kredītiestādes politiku attiec ībā uz riska dar ījumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 48. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
110. pants 
Ziņošana par liela riska  darījumiem  
21. Kred ītiestāde ziņo kompetentaj ām iestādēm par katru liela riska dar ījumu 1. punkta 
nozīmē. 
Dalībvalstis nosaka, ka zi ņojumus tās sniedz p ēc saviem ieskatiem saska ņā ar vienu no š īm 
divām metodēm: 
(a) ziņo par liela riska dar ījumiem vismaz reizi gad ā, kā arī gada gait ā ziņo par visiem 
jaunajiem liela riska dar ījumiem un par visu esošo liela riska dar ījumu palielin āšanos 
par vismaz 20% sal īdzinājumā ar iepriekš ējo ziņojumu, 
(b) ziņo par visiem liela riska dar ījumiem vismaz četras reizes gad ā. 
 
LV 107   LV  
Ð 2000/12/EK 48. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
3.2 Ö Izņemot kred ītiestādes, kas aprakst ītas 114. pant ā par ķīlas atzīšanu, apr ēķinot riska 
darījumu vērtību 111. panta 1., 2. un 3. punkta nol ūkiem, Ppar riska dar ījumiem, kas ir 
atbrīvoti saska ņā ar 49.  ⌦ 111. ⌫ panta 7.  ⌦ 3. ⌫ punkta a), b), c), d), f), g) un h) 
apakšpunktu, tom ēr nav jāziņo, kā noteikts Ö 1.  2. punktā, un Ö 1. punkta b) 
apakšpunkt ā  Šā panta 2. punkta ot rajā ievilkum ā noteikto zi ņošanas biežumu var samazin āt 
līdz divām reizēm gadā attiecībā uz 49.  ⌦ 111. ⌫ panta 7.  ⌦ 3. ⌫ punkta e) un i) 
apakšpunkt ā, kā arī 8., 9. un 10. punkt ā Ö 115. un 116. pant ā  minētajiem riska dar ījumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 48. panta 4. punkta 
2. teikums (piel āgots) 
Ja kredītiestāde piemēro ⌦ 2. ⌫ 3. punktu, tai vismaz gadu p ēc notikuma, uz ko pamatojas 
atbrīvojums, j āglabā dokument ācija par pamatojumu, lai kompetent ās iestādes var konstat ēt, 
vai atbrīvojums bijis pamatots. 
 
Ø jauns 
3. Dalībvalstis var piepras īt ziņot par koncentr ētiem riska ar dar ījumiem ar kred ītiestādes 
saņemtās ķīlas emitentu. 
 
Ð 2000/12/EK 49. panta 1. l īdz 5. 
punkts (piel āgots) 
Î1 2004/xx/EK 3. panta 7. punkts 
Ö jauns 
111. pants 
Liela riska  darījumu ierobežojumi  
1. Kred ītiestāde nedrīkst veikt riska dar ījumu ar k ādu klientu vai saist ītu klientu grupu, 
ja šāda darījuma vērtība pārsniedz 25% no t ās pašu kapit āla. Ö Šiem nol ūkiem un 
citu šī panta noteikumu nol ūkiem 1. ieda ļu var piem ērot bez 57. panta q) 
apakšpunkta un 63. panta 3. punkta un to piem ēro bez 66. panta 2. punkta . 
2. Ja klients vai saist ītu klientu grupa ir kred ītiestādes mātes uzņēmums vai meitas 
uzņēmums un/vai viens vai vair āki šā mātes uzņēmuma meitas uz ņēmumi, tad 1. 
punktā minēto procentu ālo daļu samazina l īdz 20%. Dal ībvalstis tom ēr var no 20% 
ierobežojuma atbr īvot riska dar ījumus ar š ādiem klientiem, ja t ās nodrošina š ādu 
riska darījumu īpašu pārraudzību, izmantojot citus pas ākumus vai proced ūras. Tās 
informē Î1 Eiropas Banku komiteju jautājumos par š ādu pasākumu vai proced ūru 
saturu. 
3. Kred ītiestādes liela riska dar ījumu kopapjoms nedr īkst pārsniegt 800% pašu kapit āla. 
 
LV 108   LV  
Ð 2000/12/EK 49. panta 4. punkts 
(pielāgots) 
4. 4. Dalībvalstis var piem ērot stingrākus ierobežojumus nek ā 1., 2. un 3. punkt ā noteiktie.  
 
Ð 2000/12/EK 49. panta 1. l īdz 5. 
punkts 
54. Kred ītiestādei attiecībā uz tās riska dar ījumiem vienm ēr jāievēro 1., 2. un 3. punkt ā 
noteiktie ierobežojumi. Ja k ādā izņēmuma gad ījumā riska darījumi pārsniedz min ētos 
ierobežojumus, par to t ūlīt ziņo kompetentaj ām iestādēm, kuras - ja attiec īgie apstākļi 
to attaisno - var ļaut, lai kred ītiestāde noteikt ā laikā panāk atbilstību ierobežojumiem. 
 
Ø jauns 
112. pants 
1. Direkt īvas 113. l īdz 117. panta nol ūkiem „galvojums” ietver kred ītu atvasin ātos 
instrumentus, kas atz īti saskaņā ar 90. l īdz 93. pantu un kas nav ar kred ītrisku 
saistītas parādzīmes. 
2. Atbilstoši 3. punktam, kur saska ņā ar113. līdz 117. punktu, iesp ējams atļaut fondēto 
vai nefond ēto kredīta aizsardz ību, ievērojot piem ērotības prasības un citas oblig ātās 
prasības, kas noteiktas 90. l īdz 93. pant ā riska sv ērtās vērtības aprēķināšanas 
nolūkiem saska ņā ar 78. līdz 83. pantu. 
3. Ja kred ītiestāde izmanto 114. panta 2. punktu, kred īta aizsardz ības atzīšanai 
nepieciešama attiec īgo prasību izpilde saska ņā ar 84. līdz 89. pantu. 
 
Ð 2000/12/EK 49. panta 4. un 6. 
punkts (piel āgots) 
113. pants 
1. Dalībvalstis var piem ērot stingrākus ierobežojumus nek ā ⌦ 111. pant ā ⌫ 1., 2. un 3. 
punk tā noteiktie. 
62. Dal ībvalstis var piln īgi vai da ļēji atbrīvot no ⌦ 111. panta ⌫ 1., 2. un 3. punkta  
piemērošanas riska dar ījumus, ko kred ītiestādes veic ar savu m ātes uzņēmumu, citiem š ā 
mātes uzņēmuma meitas uz ņēmumiem vai saviem meitas uz ņēmumiem, ja uz šiem 
uzņēmumiem attiecas konsolid ētā uzraudzība, kas attiecas ar ī uz pašu kred ītiestādi saskaņā ar 
šo direktīvu vai saska ņā ar kādā trešā valstī spēkā esošiem l īdzvērtīgiem standartiem. 
 
LV 109   LV  
Ð 2000/12/EK 49. panta 7. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
73. Dalībvalstis var piln īgi vai da ļēji atbrīvot no 1., 2. un 3. punkta  ⌦ 111. panta ⌫ 
piemērošanas šādus riska dar ījumus: 
(a) aktīvu posteņus, kas ir pras ījumi pret A zonas valstu vald ībām un centrālajām 
bankām; 
(b) aktīvu posteņi, kas ir pras ījumi pret Eiropas Kopien ām Ö starptautiskaj ām 
organizācijām vai daudzpus ējām attīstības bank ām, kas bez nodrošin ājuma 
saņemtu 0 % riska pak āpi saskaņā ar 78. pantu l īdz 83. pantu;  
(c) aktīvu posteņus, kas ir pras ījumi, kurus piln ībā garantē A zonas dalībvalstu 
valdības, centrālās bankas vai Eiropas Kopienas Ö centrālās valdības, centr ālās 
bankas, starptautisk ās organiz ācijas vai daudzpus ējās attīstības bankas, kur 
nenodrošin ātas prasības juridiskajai personai, kas sniedz galvojumu, var ētu 
sasniegt 0 % riska pak āpi saskaņā ar 78. līdz 83. pantu;  
(d) citus riska dar ījumus, kas ir attiecin āmi uz A zonas valstu vald ībām vai 
centrālajām bankām, vai uz Eiropas Kop ienām,Ö centrālajām valdībām, 
centrālajām bankām, starptautiskaj ām organiz ācijām vai daudzpus ējās 
attīstības bankām, kur nenodrošin ātas prasības juridiskajai personai, kas sniedz 
galvojumu, var ētu sasniegt 0 % riska pak āpi saskaņā ar 78. līdz 83. pantu,  
vai arī ko tās garantē; 
(e) aktīvu posteņus, kas ir pras ījumi pret vai citi riska dar ījumi ar B zonas  valstu 
valdībām vai centr ālajām bankām, Ö kas nav iepriekš min ētas a) 
apakšpunkt ā , kas ir denomin ēti un, attiec īgos gadījumos, finans ēti 
aizņēmējas valsts val ūtā; 
(f) aktīvu posteņus un citus riska dar ījumus, ko atbilst īgi kompetentu iest āžu 
prasībām nodrošina ar A zonas  valstu vald ību vai centr ālo banku, 
Ö starptautisko organiz āciju, daudzpus ējo attīstības banku, dal ībvalstu re ģionu 
pašvaldību vai viet ējo iestāžu emitētajiem par āda vērtspapīriem, kuru 
vērtspapīri nosaka pras ību pret to emitentu, kurš var ētu saņemt 0 % riska 
pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. pantu.  vērtspapīriem vai  Eiropas Kopienu vai 
dalībvalsts re ģionālo vai vietējo varas iest āžu emitētiem vērtspapīriem, kam 44. 
pants maks ātspējas noteikšanai paredz nulles sv ērumu.   
(g) aktīvu posteņus un citus riska dar ījumus, ko atbilst īgi kompetentu iest āžu 
prasībām nodrošina ar skaidras naudas noguld ījumiem aizdev ējā 
⌦ kredītiestādē ⌫ iestādē vai kādā kredītiestādē, kas ir aizdev ējas iestādes 
mātes uzņēmums vai meitas uz ņēmums; 
(h) h) aktīvu posteņus un citus riska dar ījumus, ko atbilst īgi kompetentu iest āžu 
prasībām nodrošina ar depoz ītu sertifik ātiem, kurus izdod aizdev ēja 
⌦ kredītiestāde ⌫ iestāde vai kāda kredītiestāde, kas ir aizdev ējas 
 
LV 110   LV ⌦ kredītiestādes ⌫ iestādes mātes uzņēmums vai meitas uz ņēmums, un kuri 
glabājas kādā no tām; 
(i) aktīvu posteņus, kas ir pras ījumi pret un citi riska dar ījumi ar kred ītiestādēm, ja 
to termiņš ir viens gads vai maz āk un ja tie nav š ādu iestāžu pašu kapit āls; 
(j) aktīvu posteņus, kas ir pras ījumi pret un citi riska dar ījumi ar iest ādēm, kas nav 
kredītiestādes, bet kuras atbils t 45. panta 2. punkta  Ö VI pielikuma 1. da ļas 
82. punkta  nosacījumiem, ja to termi ņš ir viens gads vai maz āk un ja tie ir 
nodrošināti atbilstīgi minētajam punktam; 
(k) tirdzniecības vekse ļus un citus l īdzīgus vekse ļus, kuru termi ņš ir viens gads vai 
mazāk un kurus parakst ījusi cita kred ītiestāde; 
(l) parāda vērtspapīrus, kas defin ēti Direktīvas 85/611/EEK 22. panta 4. punkt ā; 
Ö segtās obligācijas, kas defin ētas 78. līdz 83. pant ā;  
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
(m) līdz turpm ākai koordin ācijai - līdzdalību apdrošin āšanas sabiedr ībās, kas 
minētas 51. panta 3. punkt ā ⌦ 122. panta 1. punkt ā ⌫, ja tā nepārsniedz 40% 
no tās kredītiestādes pašu kapit āla, kura ieg ādājas šādu līdzdalību; 
(n) aktīvu posteņus, kas ir pras ījumi pret re ģionu kred ītiestādēm vai centr ālām 
kredītiestādēm, ar ko aizdev ēja ⌦ kredītiestāde ⌫ iestāde ir saistīta tīklā 
saskaņā ar normat īvajos aktos paredz ētiem noteikumiem un kas saska ņā ar 
šiem noteikumiem ir atbild īgas par skaidras naudas ieskaita oper ācijām tīklā; 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
(o) riska dar ījumus, ko atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām nodrošina ar 
vērtspapīriem, kuri nav f) apakšpunkt ā minētie vērtspapīri, ar noteikumu, ka 
šos vērtspapīrus nav emit ējusi pati kred ītiestāde, tās mātes uzņēmums vai k āds 
no abu min ēto meitas uz ņēmumiem, vai ar ī attiecīgais klients vai saist īto 
klientu grupa.  Vērtspapīri, ko izmanto kā nodro šinājumu, jānovērtē pēc tirgus 
cenas, to v ērtībai jāpārsniedz garant ēto riska dar ījumu vērtība, un tiem j ābūt 
vai nu kot ētiem kādā biržā, vai arī faktiski tirgojamiem un regul āri kotētiem 
tirgū, kas darbojas atz ītu profesion ālu mākleru pārziņā un - atbilstīgi 
kredītiestādes izcelsmes dal ībvalsts kompetento iest āžu prasībām - ļauj noteikt 
objektīvu cenu, lai vienm ēr varētu pārbaudīt šo vērtspapīru virsvērtību. Prasītā 
virsvērtība ir 100 %; Pras ītā virsvērtība ir 100 %; tom ēr tā ir 150% akcij ām un 
50% obligācijām, ko emit ējušas kredītiestādes, dalībvalstu re ģionālās vai 
vietējās varas iest ādes, izņemot 44. pant ā paredzētās iestādes, un obligācijām, 
ko emitējusi EIB un daudzpus ējas attīstības bankas. V ērtspapīrus, ko izmanto 
kā nodrošinājumu , nevar iek ļaut kredītiestāžu pašu kapit ālā; 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
(p) aizdevumus, ko atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām nodrošina ar m ājokļa 
hipotēkām vai ar da ļām Somijas M āju būves sabiedr ībās, kas darbojas saska ņā 
 
LV 111   LV ar Somijas 1991. gada M āju būves sabiedr ību likumu vai v ēlāku līdzvērtīgu 
likumu, un nomas dar ījumiem, saska ņā ar kuriem iznom ātājs saglabā pilnas 
īpašumties ības uz iznom āto mājokli, kam ēr nomnieks nav izmantojis 
izpirkuma ties ības, visos gad ījumos nep ārsniedzot 50% attiec īgā mājokļa 
vērtības. Īpašuma v ērtību aprēķina atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām, 
pamatojoties uz stingriem v ērtēšanas standartiem, kas noteikti ar normat īviem 
un administrat īviem aktiem . Vērtēšanu veic vismaz reizi gad ā. Šajā 
apakšpunkt ā mājoklis ir m ājoklis, kuru aizņēmējs apdzīvo vai izīrē vai aizņems 
vai izīrēs nākotnē; 
 
Ø jauns 
(q) šādus darījumus, ja to riska pak āpe ir 50 % saska ņā ar 78. līdz 83. pantu, un 
tikai līdz 50 % no attiec īgā īpašuma v ērtības: 
(i) riska dar ījumi, kas nodrošin āti ar biroju vai citu komerci ālo telpu hipot ēkām, 
vai daļām Somijas M āju būves sabiedr ībās, kuras darbojas saska ņā ar 1991. 
gada Somijas M āju būves sabiedr ību likumu vai v ēlāku līdzvērtīgu likumu, 
attiecībā uz birojiem vai cit ām komerci ālām telpām; 
(ii) riska dar ījumi, kas saist īti ar īpašuma izpirkumnomas dar ījumiem, attiec ībā uz 
birojiem vai cit ām komerci ālām telpām.  
Līdz 2011. gada 31. decembrim katras dal ībvalsts kompetent ās iestādes (ii) punkta 
nolūkiem var at ļaut kredītiestādēm atzīt 100 % no attiec īgā īpašuma v ērtības. Minētā 
perioda beig ās šo pieeju p ārskata. Dal ībvalstis dara zin āmu Komisijai, k ā tās izmanto 
šos atvieglojumus. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
(qr) vidēja/zema riska ārpusbilances poste ņus, kas ir min ēti II pielikum ā, - 50 % 
apjomā; 
(rs) ar kompetento iest āžu atļauju - garantijas, kas nav aizdevumu garantijas, kas 
dotas, pamatojoties uz normat īviem aktiem, un ko saviem dal ībniekiem dod 
savstarpējo garantiju sabiedr ības ar kred ītiestādes statusu atbilst īgi to summas 20% 
svērumam. 
Dalībvalstis informē Komisiju, ja t ās izmanto šo iespēju, lai nodro šinātu, ka nerodas 
konkurences trauc ējumi;  
(st) II pielikum ā minētos zema riska ārpusbilances poste ņus apjom ā, par kādu ar 
klientu vai saist ītu klientu grupu ir pan ākta vienošan ās, saskaņā ar kuru riska 
darījumus var veikt tikai tad, ja ir noskaidrots, ka t ādējādi netiks p ārsniegti 
ierobežojumi, kas j āpiemēro saskaņā ar ⌦ 111. panta 1. l īdz 3. punktu ⌫ 1., 2. un 
3. punktu . 
 
LV 112   LV  
Ø jauns 
Skaidra nauda, kas sa ņemta pēc kredītiestādes emitētas ar kred ītrisku saist ītas 
parādzīmes, un dar ījumu partnera aizdevumi vai ieguld ījumi kred ītiestādē vai no 
kredītiestādes, par kuriem nosl ēgts 90. līdz 93. pant ā paredzētais bilances poste ņu 
savstarpējas dzēšanas līgums, attiecin āmi uz g) punkta darb ības jomu. 
 
Ð 2000/12/EK 49. panta o) punkta 
2. un 3. teikums (piel āgots) 
Ö jauns 
⌦ Šī panta o) apakšpunkta nol ūkiem ⌫ Vvērtspapīri, ko izmanto k ā 
nodrošinājumu, jānovērtē pēc tirgus cenas, to v ērtībai jāpārsniedz garant ēto riska 
darījumu vērtība, un tiem j ābūt vai nu kot ētiem kādā biržā, vai arī faktiski 
tirgojamiem un regul āri kotētiem tirgū, kas darbojas atz ītu profesion ālu mākleru 
pārziņā un - atbilst īgi kredītiestādes izcelsmes dal ībvalsts kompetento iest āžu 
prasībām - ļauj noteikt objekt īvu cenu, lai vienm ēr varētu pārbaudīt šo vērtspapīru 
virsvērtību. Prasītā virsvērtība ir 100 %; Pras ītā virsvērtība ir 100 %; tom ēr tā ir 
150% akcij ām un 50% oblig ācijām, ko emit ējušas kred ītiestādes, dalībvalstu 
reģionālās ⌦ valdības ⌫ vai viet ējās varas iest ādes, izņemot 44. pant ā ⌦ f) 
apakšpunkt ā ⌫ paredzētās iestādes, un oblig ācijām, ko emit ējušas  EIB un  
daudzpus ējas attīstības bankas Ö , izņemot tās, kas saska ņā ar standartiz ēto pieeju ir 
saņēmušas 0 % riska sv ērumu. Ja past āv nesakrit ība starp riska dar ījuma termi ņu un 
kredīta aizsardz ības termiņu, ķīla nav atz īstama.  ⌦ Vērtspapīri, kas tiek izmantoti 
kā ķīla, nevar veidot kred ītiestādes pašu kapit ālu. ⌫ 
⌦ Šī panta p) apakšpunkta nol ūkiem ⌫ Īīpašuma v ērtību aprēķina atbilst īgi 
kompetento iest āžu prasībām, pamatojoties uz stingriem v ērtēšanas standartiem, kas 
noteikti ar normat īviem un administrat īviem aktiem. V ērtēšanu veic vismaz reizi 
gadā. Šajā ⌦ p) ⌫ apakšpunkt ā mājoklis ir m ājoklis, kuru aiz ņēmējs apdzīvo vai 
izīrē vai aizņems vai iz īrēs nākotnē;. 
Dalībvalstis inform ē Komisiju, ja t ās izmanto šo iespēju ⌦ par izņēmumiem, kas 
piešķirti saska ņā ar s) apakšpunktu ⌫, lai nodrošin ātu, ka nerodas konkurences 
traucējumi; . 
 
Ø jauns 
114. pants 
1. Iev ērojot 3. punktu, dal ībvalstis var at ļaut kredītiestādēm, kas izmanto finanšu ķīlu 
vispārējo metodi saska ņā ar 90. l īdz 93. pantu, riska dar ījuma vērtības aprēķināšanai 
111. panta 1. l īdz 3. punkta nol ūkiem, kā alternatīvu 113. panta 3. punkta f), g), h) un 
o) apakšpunkt ā paredzētajiem piln īgiem vai da ļējiem izņēmumiem, izmantot v ērtību, kas ir 
zemāka nekā riska dar ījuma vērtība, tomēr nav zem āka par kop ējo pilnībā pielāgoto riska 
darījuma vērtību riska dar ījumiem ar klientu vai saist ītu klientu grupu. 
 
LV 113   LV Šiem nolūkiem „piln ībā pielāgotā riska dar ījuma vērtība” ir vērtība, kas apr ēķināta saskaņā ar 
90. līdz 93. pantu, iev ērojot kred ītriska mazin āšanu, no sv ārstībām izrietoš ās korekcijas un 
jebkura veida termi ņu nesakrit ību (E*). 
Ja šo punktu piem ēro kredītiestādei, attiec īgajai kred ītiestādei nepiem ēro 113. panta 3. punkta 
f), g), h) un o) apakšpunktu. 
2. Iev ērojot 3. punktu, kred ītiestādei, kurai ir at ļauts izmantot pašu v ērtējumus ZSN un 
pārrēķināšanas koeficientus riska dar ījumu kategorijai saska ņā ar 84. līdz 89. pantu un kura 
spēj izpildīt kompetento iest āžu prasības attiec ībā uz savu riska dar ījumu finanšu ķīlu 
ietekmes nov ērtēšanu atseviš ķi no citiem ZSN aspektiem, var at ļaut piemērot šo ietekmi, 
aprēķinot riska dar ījumu vērtību 113. panta 3. punkta nol ūkiem. 
Kompetentaj ām iestādēm jāpārliecinās, ka kred ītiestādes izstrādātie novērtējumi ir piem ēroti 
riska darījuma vērtības samazin āšanai, lai pan āktu atbilst ību 111. panta noteikumiem.  
Ja kredītiestādei ir atļauts izmantot pašu v ērtējumus finanšu ķīlas ietekmei, kompetent ās 
iestādes pārliecinās, ka tas tiek dar īts konsekventi. Jo īpaši šī pieeja jāizmanto visiem lielajiem 
riska darījumiem. 
Kredītiestādēm, kurām ir atļauts izmantot pašu v ērtējumus ZSN un p ārrēķināšanas 
koeficientiem riska dar ījumu kategorij ā saskaņā ar 84. līdz 89. pantu un kuras riska dar ījumu 
vērtības aprēķināšanai neizmanto pirmaj ā teikumā minēto metodi, riska dar ījumu vērtības 
aprēķināšanai var at ļaut izmantot 9(1). punkt ā paredzēto metodi vai 113. panta 3. punkta o) 
apakšpunkt ā paredzēto metodi. Kred ītiestāde izmanto tikai vienu no š īm divām metodēm. 
3. Kred ītiestāde, kurai ir at ļauts izmantot 1. un 2. punkt ā aprakstītās metodes riska 
darījumu vērtības aprēķināšanai 111. panta 1. l īdz 3. punkta nol ūkiem regul āri veic kred ītrisku 
koncentrācijas stresa testus, ņemot vērā visu pieņemot ķīlu realizējamo vērtību.  
Tajos jāņem vērā riski, ko rada iesp ējamās tirgus nosac ījumu izmai ņas, kas var ētu nelabvēlīgi 
ietekmēt kredītiestādes pašu kapit āla pietiekam ību, un riski, ko rada ķīlu realizācija stresa 
situācijās. 
Kompetent ās iestādes pārliecinās, ka kred ītiestādes veiktie stresa testi ir piem ēroti un 
atbilstīgi šādu risku nov ērtēšanai. 
Gadījumā, ja šāds stresa tests uzr āda zemāku pieņemtās ķīlas realizējamo vērtību par to, kas 2. 
un 3. punkt ā tiktu atz īta par piem ērotu, ķīlas vērtība, kas atz īta riska dar ījumu vērtības 
aprēķināšanai 111. panta 1. l īdz 3. punkta nol ūkiem, ir attiec īgi jāsamazina. 
Šādas kredītiestādes savā koncentrācijas risku strat ēģijā iekļauj: 
(a) darba k ārtību un proced ūras attiecībā uz riskiem, ko rada termi ņu nesakrit ības starp 
riska darījumiem un jebkuru kred īta aizsardz ību šiem riska dar ījumiem. 
(b) darba k ārtību un proced ūras attiec ībā uz koncentr ācijas risku, ko rada kred ītriska 
mazināšanas metožu piem ērošana, jo īpaši lieliem netiešiem kred ītu riska dar ījumiem 
(piemēram, viena emitenta v ērtspapīri, kas pie ņemti kā ķīla). 
4. Ja ķīlas ietekme ir atz īta saskaņā ar 1. un 2. punkta noteikumiem, dal ībvalstis var 
uzskatīt, ka jebkura riska dar ījuma segt ā daļa ir ķīlas emitenta, nevis klienta dar ījums. 
 
LV 114   LV  
Ð 2000/12/EK 49. panta 8. un 9. 
punkts (piel āgots) 
Ö jauns 
115. pants 
81. Šā panta 1., 2. un 3. punkta  ⌦ 111. panta 1. l īdz 3. punkta ⌫ mērķu īstenošanas 
nolūkā dalībvalstis var piem ērot 20 % sv ērumu akt īvu posteņiem, kas ir pras ījumi pret 
dalībvalsts re ģionu ⌦ valdībām ⌫ vai vietējām pašvald ības iestādēm, Ö kur šīm prasībām 
saskaņā ar 78. līdz 83. pantu ir 20 % riska pak āpe, kā arī citiem riska dar ījumiem, kas ir veikti 
ar šādām iestādēm vai ko t ās ir garant ējušas, ja to riska pak āpe saskaņā ar 78. līdz 83. pantu ir 
20 %.  kā arī citiem riska dar ījumiem, kas ir veikti ar š ādām iestādēm vai ko t ās ir 
garantējušas; iev ērojot 44. pant ā paredzētos nosacījumus, dal ībvalstis t omēr var samazin āt šo 
likmi līdz 0 %.  
Ö Tomēr dalībvalstis var samazin āt šo likmi l īdz 0 % attiec ībā uz aktīvu posteņiem, kas ir 
prasības pret dal ībvalstu re ģionu pašvald ībām un viet ējām iestādēm, kur š īm prasībām 
saskaņā ar 78. līdz 83. pantu tiktu pieš ķirta 0 % riska pak āpe, kā arī citiem riska dar ījumiem, 
kas ir veikti ar š ādām iestādēm vai ko t ās ir garant ējušas, ja to riska pak āpe saskaņā ar 78. līdz 
83. pantu ir 0 %.  
9.2. Šā panta 1., 2. un 3. punkta  ⌦ 111. panta 1. l īdz 3. punkta ⌫ mērķu īstenošanas 
nolūkā dalībvalstis var piem ērot 20% sv ērumu aktīvu posteņiem, kas ir t ādi prasījumi pret un 
citi tādi riska dar ījumi ar kred ītiestādēm, kuru termi ņš pārsniedz vienu gadu, bet nep ārsniedz 
trīs gadus, k ā arī 50% svērumu aktīvu posteņiem, kas ir t ādi prasījumi pret kred ītiestādēm, 
kuru termi ņš pārsniedz tr īs gadus, ar noteikumu, ka p ēdējos minētos pārstāv kādas 
kredītiestādes emitēti parāda dokumenti, ka šie par āda dokumenti p ēc kompetento iest āžu 
atzinuma ir faktiski p ārdodami profesion ālu mākleru tirg ū un ka tos katru dienu kot ē šajā 
tirgū, vai arī ar nosac ījumu, ka to emisiju apstiprin ājušas kompetent ās iestādes emitējošās 
kredītiestādes izcelsmes dal ībvalstī. Šos poste ņus nekādā gadījumā nevar iek ļaut pašu 
kapitālā. 
 
Ð 2000/12/EK 49. panta 10. 
punkts (piel āgots) 
116. pants 
Atkāpjoties no 7. punkta i) apak špunkta un 9. punkta  ⌦ 113. panta 3. punkta 
i) apakšpunkta un 115. panta 2. punkta ⌫, dalībvalstis var piem ērot 20% sv ērumu akt īvu 
posteņiem, kas ir pras ījumi pret un citi riska dar ījumi ar kred ītiestādēm, neatkar īgi no to 
termiņa. 
 
LV 115   LV  
Ð 2000/12/EK 49. panta 11. 
punkts (piel āgots) 
117. pants 
111. Ja riska dar ījumu ar k ādu klientu garant ē trešā persona vai ar ī tas ir nodrošin āts ar 
kādas trešās personas emit ētiem vērtspapīriem saska ņā ar 7. punkta  ⌦ 113. panta 
3. punkta ⌫ o) apakšpunkt ā paredzētajiem nosac ījumiem, dal ībvalstis var: 
(a) uzskat īt, ka riska dar ījums ir ar ⌦ galvotāju ⌫ trešu personu , nevis klientu, ja 
riska dar ījumu tie ši un bez nosac ījumiem garant ē attiecīgā trešā persona 
atbilstīgi kompetento iest āžu prasībām,; 
(b) uzskat īt, kas riska dar ījums ir ar trešu personu, nevis klientu, ja ⌦ 113. panta 
3. punkta ⌫ 7. punkta  o) apakšpunkt ā minēto riska dar ījumu garant ē 
nodrošinājums saska ņā ar minētajā apakšpunkt ā paredzētajiem nosac ījumiem. 
 
Ø jauns 
2. Ja dal ībvalstis izmanto 1. punkta a) apakšpunkt ā paredzēto pieeju: 
(a) gad ījumos, kur galvojums ir denomin ēts valūtā, kas ir atš ķirīga no riska 
darījuma val ūtas, sedzamo riska dar ījuma summu apr ēķina saska ņā ar 
VIII pielikum ā paredzētajiem noteikumiem par val ūtu nesakrit ību nefond ētajai 
aizsardzībai; 
(b) nesakrit ībai starp riska dar ījuma termi ņu un kred īta aizsardz ības termi ņu 
piemēro VIII pielikum ā paredzētos noteikumus par termi ņu nesakrit ību; 
(c) daļēju segumu iesp ējams atzīt atbilstoši VIII pielikuma noteikumiem. 
 
Ð 2000/12/EK 49. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
12. Vēlākais, 1999. gada 1. janv ārī Padome, pamatojoties uz Komisijas zi ņojumu, pārbauda 7. 
punkta i) apak špunktā un 9. un 10. punkt ā paredzētos starpbanku riska dar ījumu noteikumus.  
Padome p ēc Komisijas priek šlikuma pie ņem lēmumu pa r visām veicamaj ām izmaiņām. 
 
Ð 2000/12/EK 50. pants 
(pielāgots) 
Ö jauns 
118. pants 
Liela riska  darījumu konsolid ēta vai nekonsolid ēta uzraudz ība 
 
LV 116   LV 1. Ja kred ītiestāde nav ne m ātes uzņēmums, ne meitas uz ņēmums, tad to pien ākumu iz pildi, 
kurus uzliek 48. un 49. pants vai jebk ādi citi Kopienas noteikumi, ko piem ēro šai nozarei, 
uzrauga nekonsolid ēti. 
2. Pārējos gadījumos to pien ākumu izpildi, ko uzliek 48. un 49. pants vai jebk ādi citi 
Kopienas noteikumi, ko piem ēro šai nozarei, uzra uga konsolid ēti saskaņā ar 52. līdz 56. 
pantu.  
3. Dalībvalstis var atteikties no individu ālas vai da ļēji konsolid ētas uzraudz ības attiec ībā uz 
to, kā pienākumus, ko uzliek 48. un 49. pants vai jebk ādi citi Kopienas noteikumi, kurus 
piemēro šai nozarei, izp ilda kredītiestāde, uz kuru k ā mātes uzņēmumu attiecas konsolid ēta 
uzraudzība, un jebkur š šādas kredītiestādes meitas uz ņēmums, kuram j āsaņem tās izdota 
atļauja, kura uzraudz ību tā veic un uz kuru attiecas konsolid ēta uzraudz ība. 
Dalībvalstis var ar ī attei kties no šādas uzraudz ības, ja mātes uzņēmums ir finan šu sabiedrība, 
kas reģistrēta tajā pašā dalībvalstī, kur kred ītiestāde, ar noteikumu, ka uz šo sabiedr ību 
attiecas tā pati uzraudz ība, kas attiecas uz kred ītiestādēm. 
Šā punkta pirmaj ā un otrajā daļā minētajos gadījumos .  
Ö Ja kredītiestādes individu āli vai subkonsolid ēti nepiem ēro šajā iedaļā noteiktās saistības 
saskaņā ar 69. panta 1. punktu vai piem ēro 70. panta noteikumus m ātesuzņēmumam, kas ir 
dalībvalsts kred ītiestāde, jāveic pasākumi, lai nodrošin ātu pietiekamu riska sadali attiec īgajā 
grupā. 
 
Ø jauns 
119. pants 
Komisija l īdz 2007. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei zi ņojumu 
par šīs iedaļas darbību, pievienojot piem ērotus priekšlikumus. 
 
Ð 2000/12/EK 
6. IEDAĻA 
BŪTISKA L ĪDZDALĪBA ĀRPUS FINANŠU JOMAS  
 
Ð 2000/12/EK 51. panta 1. un 2. 
punkts (piel āgots) 
120. pants 
Ierobežojumi b ūtiskai līdzdalībai ārpus finan šu jomas  
 
LV 117   LV 1. Nevienai kred ītiestādei nedrīkst būt būtiska līdzdalība, kas p ārsniedz 15% no pašu 
kapitāla, uzņēmumā, kas nav ne kred ītiestāde, ne finanšu iest āde, ne uz ņēmums, kurš veic 
darbību, kas min ēta Direktīvas 86/635/EEK 43. panta 2. punkta f) apakšpunkta otraj ā daļā. 
2. Kred ītiestādes būtiskas līdzdalības kop ējais apjoms uz ņēmumos, kas nav 
kredītiestādes, finanšu iest ādes vai uz ņēmumi, kuri veic darb ību, kas min ēta Direkt īvas 
86/635/EEK 43. panta 2. punkta f) apakšpunkta otraj ā daļā, nedrīkst pārsniegt 60% no 
kredītiestādes pašu kapit āla. 
 
Ð 2002/87/EC 29. panta 5. punkts 
(pielāgots) 
5. Dalībvalstis var nepiem ērot 1. un 2. punkt ā noteiktos ierobežojumus attiec ībā uz līdzdalību 
apdro šināšanas uzņēmumos atbilst īgi Direktīvai 73/239/EEK un Direkt īvai 79/267/EEK vai 
pārapdro šināšanas uzņēmumos  atbilstīgi Direktīvai 98/78/EK.  
 
Ð 2000/12/EK 51. panta 4. punkts 
(pielāgots) 
4. Akcijas, kas ir tur ējumā uz laiku sakar ā ar finansi ālās palīdzības operāciju uzņēmuma 
sanācijas vai gl ābšanas nolūkā vai sakar ā ar vērtspapīru emisijas s ākotnējo paraksti, vai 
iestādes vārdā, bet uz citu r ēķina, neiek ļauj būtiskā līdzdalībā, lai aprēķinātu ierobežojumus, 
ko nosaka 1. un 2. punkts.  Akcijas, kas nav finan šu pamatlīdzekļi Direktīvas 86/635/EEK 35. 
panta 2. punkta noz īmē, neņem vērā. 
 
Ð 2000/12/EK 51. panta 5. punkts  
53. Šā panta 1. un 2. punkt ā noteiktos ierobežojumus dr īkst pārsniegt tikai iz ņēmuma 
gadījumā. Šādos gadījumos kompetent ās iestādes tomēr liek kred ītiestādei palielin āt pašu 
kapitālu vai veikt citus l īdzvērtīgus pasākumus. 
 
Ð 2000/12/EK 51. panta 6. punkts 
(pielāgots) 
6. Dalībvalstis dr īkst noteikt, ka kompetent ās iestādes nepiem ēro 1. un 2. punkt ā noteiktos 
ierobežojumus, ja t ās nosaka, ka summas, par k ādām kredītiestādes būtiskā līdzdalība 
pārsniedz šos ierob ežojumus, 100% apm ērā jāsedz ar pa šu kapitālu, ko neiek ļauj maksātspējas 
koeficienta apr ēķinā. Ja ir pārsniegti abi 1. un 2. punkt ā noteiktie ierobežojumi, summa, kas 
jāsedz ar pa šu kapitālu, ir lielākā no pārpalikuma summ ām. 
 
Ð 2000/12/EK 51. panta 4. punkts 
121. pants 
4. Akcijas, kas ir tur ējumā uz laiku sakar ā ar finansi ālās palīdzības operāciju uzņēmuma 
sanācijas vai gl ābšanas nol ūkā vai sakar ā ar vērtspapīru emisijas s ākotnējo paraksti, vai 
iestādes vārdā, bet uz citu r ēķina, neiek ļauj būtiskā līdzdalībā, lai aprēķinātu ierobežojumus, 
ko nosaka 1. un 2. punkts. 
 
LV 118   LV  
Ð 2002/87/EC 29. panta 5. punkts  
122. pants 
31. Dal ībvalstis var nepiem ērot 1. un 2. punkt ā noteiktos ierobežojumus attiec ībā uz 
līdzdalību apdrošin āšanas uzņēmumos atbilst īgi Direktīvai 73/239/EEK un Direkt īvai 
79/267/EEK vai p ārapdrošin āšanas uzņēmumos atbilst īgi Direktīvai 98/78/EK. 
 
Ð 2000/12/EK 51. panta 6. punkts 
(pielāgots) 
62. Dal ībvalstis dr īkst noteikt, ka kompetent ās iestādes nepiem ēro ⌦ 120. panta 1. un 
2. punktā ⌫ 1. un 2. punkt ā noteiktos ierobežojumus, ja t ās nosaka, ka summas, par 
kādām kredītiestādes būtiskā līdzdalība pārsniedz šos ierobežojumus, 100% apm ērā 
jāsedz ar pašu kapit ālu, ko neiek ļauj maks ātspējas koeficienta apr ēķinā. Ja ir 
pārsniegti abi ⌦ 120. panta 1. un 2. punkt ā ⌫ 1. un 2. punkt ā noteiktie 
ierobežojumi, summa, kas j āsedz ar pašu kapit ālu, ir liel ākā no pārpalikuma 
summām. 
 
Ø jauns 
3. NODAĻA 
KREDĪTIESTĀDES NOV ĒRTĒŠANAS PROCESS  
123. pants 
Kredītiestādes izveido pamatotas, efekt īvas un piln īgas stratēģijas un proced ūras, lai past āvīgi 
novērtētu un uztur ētu iekšējā kapitāla summas, veidus un sadali, ko t ās uzskata par t ās uzskata 
par atbilstoš ām risku raksturam un l īmenim esošajos vai paredzamos riska dar ījumos. 
Šīm stratēģijām un proced ūrām nepieciešama regul āra iekšēja pārskatīšana, lai nodrošin ātu, 
ka tās paliek visaptvero šas un proporcion ālas attiecībā pret kred ītiestādes darbību raksturu, 
apjomu un sarež ģītību. 
 
LV 119   LV  
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
34. NODAĻA 
KONSOLID ĒTĀ UZRAUDZ ĪBA ⌦ UN INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA , KO VEIC 
KOMPETENT ĀS IESTĀDES ⌫ 
 
Ð 2000/12/EK (jauns) 
Î1 2002/87/EK 29. panta 6. 
punkts  
52. pants  
Kredītiestāžu konsolid ēta uzraudz ība 
1. Katra kred ītiestāde, kuras meitas uz ņēmums ir kred ītiestāde vai finan šu iestāde vai kurai ir 
līdzdalība šādās iestādēs, ir pakļauta uzraudz ībai, pamatojoties uz t ās konsolid ēto finan šu 
stāvokli, iev ērojot 54 . pantā noteikto apjomu un veidu. Šāda uzraudz ība jāveic vismaz taj ās 
jomās, kas min ētas 5. un 6. punkt ā. 
2. Katra kred ītiestāde, kuras m ātes uzņēmums ir finan šu līdzdalības sabiedr ība, jāpakļauj 
uzraudzībai, pamatojoties uz šīs finan šu līdzdalības sabiedr ības konsolid ēto finan šu stāvokli, 
ievērojot 54. pant ā noteikto uzraudz ības pakāpi un veidu. Š āda uzraudz ība jāveic vismaz 5. un 
6. punkt ā minētajās jomās.Î1 Neskarot 54.a panta noteikumus, finan šu līdzdalības 
sabiedrības finan šu stāvokļa kon solidācija nekādā veidā nenozīmē, ka kompetentaj ām 
iestādēm būtu individu āli jāuzrauga finan šu līdzdalības sabiedr ība. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
3. Dalībvalstis vai kompetent ās iestādes, kas atbild par konso lidētas uzraudz ības īsteno šanu 
saskaņā ar 53. pantu, turpm āk minētajos atsevi šķajos gad ījumos var atteikties no 
kredītiestādes, finan šu iestādes vai banku pakalpojumu pal īguzņēmuma, kur š ir meitas 
uzņēmums vai kur ā ir līdzdalība, iekļaušanas konsolid ācijā: 
– ja uzņēmums, kas b ūtu jāiekļauj konsolid ācijā, atrodas k ādā trešā valstī, kur past āv 
juridiski šķēršļi nepiecie šamās informācijas nodo šanai,  
– ja pēc kompetentu iest āžu domām  attiecīgais  uzņēmums , kas būtu jāiekļauj, ir 
nebūtisks, ņemot vērā kredītiestāžu pārraudzības mērķus, un jebkur ā gadījumā, ja 
iekļaujamā  attiecīgā  uzņēmuma kop ējā bilance ir maz āka par maz āko no šīm divām 
summām: EUR 10 miljoni vai  1 % no m ātes uzņēmuma vai l īdzdalību turo šā 
uzņēmuma kop ējās bilances. Ja vairāki uzņēmumi atbilst iepriek š minētajiem 
kritērijiem, tie tom ēr jāiekļauj konsolid ācijā, ciktāl kopā tie ir būtiski, ņemot vērā 
iepriek šminētos mērķus, vai  
 
LV 120   LV – ja par konsolid ētu uzraudz ību atbild īgo kompetento iest āžu viedoklis ir t āds, ka 
iekļaujamā uzņēmuma finan šu stāvokļa konsolid ācija būtu neatbilst īga vai maldino ša 
no kredītiestāžu uzraudz ības mērķu viedokļa. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 5. l īdz 8). 
punkts  
5. Saskaņā ar šo pantu un 53. l īdz 56. pantu uzrauga maks ātspēju un pa šu kapitāla 
pietiekamību, lai segtu tirgus risku, un p ārrauga liela riska dar ījumus.  Vajadzības gadījumā 
dalībvalstis paredz pas ākumus, kas vajadz īgi finan šu sabiedr ību iekļaušanai konsolid ētajā 
uzraudzībā saskaņā ar 2. punktu.  
Šīs direktīvas 51. panta 1. un 2. punkt ā noteikto ierobežojumu iev ērošanu uzrauga un 
kontrolē, pamatojoties uz kred ītiestādes konsolid ēto vai subkonsolid ēto finan šu stāvokli.  
6. Kompetent ās iestādes nodro šina, lai visos uz ņēmumos, kas iek ļauti konsolid ētajā 
uzraudzībā, kura tiek veikta attiec ībā uz kādu kredītiestādi, īstenojot 1. un 2. punktu, b ūtu 
adekvāti iek šējās kontroles meh ānismi, lai sniegtu jebk ādus datus un inform āciju, kas ir 
būtiska no konsolid ētās uzraudz ības viedok ļa. 
7. Neierobežojot īpašos noteikumus, kas ietverti cit ās direktīvās, dalībvalstis var atteikties 
individuāli vai daļēji konsolid ēti piemērot 5. punkta noteikumus kred ītiestādei, kas k ā mātes 
uzņēmums ir pak ļauta konsolid ētajai uzraudz ībai, un jebk ādam šādas kredītiestādes meitas 
uzņēmumam, kas ir pak ļauts to at ļaujām un uzra udzībai un ir iek ļauts tās kredītiestādes 
konsolidētā uzraudzībā, kas ir m ātes uzņēmums. Tāda pati iz ņēmuma iesp ēja jāpieļauj, ja 
mātes uzņēmums ir finan šu līdzdalības sabiedr ība, kuras vad ība atrodas taj ā pašā dalībvalstī, 
kurā atrodas kred ītiestāde, ar n oteikumu, ka tas ir pak ļauts tādai pa šai uzraudz ībai kā 
kredītiestādes un jo īpaši 5. punkta norm ām. 
Abos pirmaj ā daļā izklāstītajos gad ījumos jāveic pasākumi, lai nodro šinātu kapitāla 
pietiekamu sadali bankas grup ā. 
Ja kompetent ās iestādes šos noteikumus piemēro individu āli šādām kredītiestādēm, pa šu 
kapitāla aprēķināšanai tās var izmantot 3. panta 2. punkta p ēdējās daļas noteikumu.  
8. Ja kred ītiestāde, kuras m ātes uzņēmums ir kred ītiestāde, ir saņēmusi atļauju un atrodas 
kādā citā dalībvalstī, kompetent ās iestādes, kas pie šķīra šo atļauju, piem ēro šai iestādei 5. 
punkta noteikumus individu āli vai, ja vajadz īgs, daļēji konsolid ēti. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 9. punkts 
(pielāgots) 
Î1 2004/xx/EK 3. panta 9. punkts  
9. Neatkar īgi no 8.  punkta kompetent ās iestādes, kas atbild par k āda mātes uzņēmuma, kur š 
atrodas cit ā dalībvalstī, meitas uz ņēmuma at ļaušanu, divpus ējā līgumā var dele ģēt savu 
atbildību par maks ātspējas uzraudz ību kompetentaj ām iestādēm, kas ir at ļāvušas un uzrauga 
mātes uzņēmumu tā, ka tās uzņemas atbild ību par meitas uz ņēmuma uzraudz ību saskaņā ar šo 
direktīvu. Komisija j āinformē par šādu nolīgumu esam ību un to saturu.  Î1 Attiecīgā 
kompetent ā iestāde nosūta šo inform āciju otras dal ībvalsts kompetentaj ām iestādēm. 
 
LV 121   LV  
Ø jauns 
1. IEDAĻA - UZRAUDZ ĪBA 
124. pants 
1. Ņemot vērā XI pielikum ā izklāstītos tehniskos krit ērijus, kompetent ās iestādes 
pārskata pas ākumus, strat ēģijas, proced ūras un meh ānismus, ko kred ītiestādes ir 
ieviesušas, lai izpild ītu šīs direktīvas prasības, un nov ērtē riskus, kuriem ir pak ļautas 
vai varētu tikt pak ļautas šīs kredītiestādes. 
2. Š ī panta 1. punkt ā minētajai pārskatam un nov ērtējumam jāatbilst šīs direktīvas 
prasībām. 
3. Pamatojoties uz 1. punkt ā minēto pārskatu un nov ērtējumu, kompetent ās iestādes 
nosaka, vai kred ītiestāžu īstenotie pas ākumi, strat ēģijas, proced ūras un meh ānismi un 
to rīcībā esošais pašu kapit āls nodrošina nevainojamu vad ību un riska segumu. 
4. Kompetent ās iestādes nosaka 1. punkt ā minētā pārskata un nov ērtējuma biežumu un 
intensitāti, ņemot vērā attiecīgās kredītiestādes darbību sistēmisko noz īmi, raksturu, 
apjomu un sarež ģītību. Pārskatu un nov ērtējumu atjaunina vismaz reizi gad ā. 
5. Kompetento iest āžu veiktais p ārskats un nov ērtējums iekļauj kredītiestāžu riska 
darījumus, kas izriet no procentu likmes riska, ar tirdzniec ības portfeli nesaist ītajos 
darījumus. Kompetent ās iestādes pieprasa, lai kred ītiestādes veic attiec īgus 
pasākumus, ja šo kred ītiestāžu ekonomisk ā vērtība pazemin ās par vair āk nekā 20% 
no to pašu kapit āla pēkšņu un negaid ītu procentu likmju izmai ņu gadījumā; šo 
pasākumu apjomu nosaka kompetent ās iestādes un tie nedr īkst būt atšķirīgi dažādām 
kredītiestādēm. 
 
Ð 2000/12/EK 53. panta 1. punkts 
un 2. punkta pirmais teikums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
125. pants 
Kompetent ās iestādes, kas atbild par konsolid ētās uzraudz ības īstenošanu  
1. Ja m ātes uzņēmums ir Ö mātesuzņēmuma  kredītiestāde Ö dalībvalstī, vai tas ir 
mātesuzņēmums, kas ir ES kred ītiestāde , konsolid ētā uzraudz ība jāveic 
kompetentaj ām iestādēm, kas tai izsniedza at ļauju, kura paredz ēta 4. ⌦ 6. ⌫ pantā. 
2. Ja m ātes uzņēmums ir Ö mātesuzņēmuma  finanšu l īdzdalības sabiedr ība 
Ö dalībvalstī, vai tas ir m ātesuzņēmums, kas ir ES finanšu l īdzdalības sabiedr ība, , 
konsolidētā uzraudzība jāveic kompetentaj ām iestādēm, kas tai izsniedza at ļauju, 
kura paredz ēta 4.  ⌦ 6. ⌫  pantā. 
 
LV 122   LV  
Ð 2000/12/EK 53. panta 2. punkta 
otrais un trešais teikums un 3. 
punkts (piel āgots) 
Ö jauns 
126. pants 
3.1. Tom ēr, ja Ja divās vai vair ākās dalībvalstīs atļautu kred ītiestāžu mātes uzņēmums ir 
viena un t ā pati Ö mātesuzņēmuma  finanšu l īdzdalības sabiedr ība Ö dalībvalstī 
vai viens un tas pats m ātesuzņēmums, kas ir ES finanšu l īdzdalības sabiedr ība  , 
konsolidēto uzraudz ību veic t ās kredītiestādes kompetent ās iestādes, kam at ļauja 
izsniegta dal ībvalstī, kurā izveidota finanšu l īdzdalības sabiedr ība. 
Ja dalībvalstī, kur izveidota finan šu līdzdalības sabiedr ība, atļauja nav izsniegta 
nevienai kred ītiestādei, kas ir meitas uz ņēmum s, attiecīgo dalībvalstu kompetent ās 
iestādes (tostarp finan šu līdzdalības sabiedr ības izveides dal ībvalsts kompetent ās 
iestādes) cen šas panākt vieno šanos par to, kura no t ām veiks konsolid ēto uzraudz ību. 
Ja šādas vieno šanās nav, konsolid ēto uzraudz ību vei c kompetent ās iestādes, kas 
izsniegu šas atļauju kred ītiestādei ar liel āko kopējo bilanci; ja šie skaitļi ir vienādi, 
konsolidēto uzraudz ību veic kompetent ās iestādes, kas pirm ās pie šķīra 4. pant ā 
paredzēto atļauju.  
3. Attiec īgās kompetent ās iestādes var ar  kopīgu vieno šanos atteikties no 
noteikumiem, kas min ēti 2. punkta pirmaj ā un otrajā daļā. 
 
Ø jauns 
Ja kredītiestādēm, kuras ir sa ņēmušas at ļauju divās vai vair ākās dalībvalstīs, 
mātesuzņēmumu skait ā ir vairāk nekā viena finanšu l īdzdalības sabiedr ība un to 
galvenajiem biroji atrodas daž ādās dalībvalstīs, un katr ā no šīm dalībvalstīm ir 
kredītiestāde, konsolid ēto uzraudz ību veic t ās kredītiestādes kompetent ā iestādei, 
kurai ir liel ākā bilances summa. 
2. Ja vair āk nekā vienai kred ītiestādei, kura sa ņēmusi atļauju Kopien ā, mātesuzņēmums 
ir viena un t ā pati finanšu l īdzdalības sabiedr ība, un neviena no š īm kredītiestādēm 
nav saņēmusi atļauju dalībvalstī, kurā ir izveidota finanšu l īdzdalības sabiedr ība, 
konsolidēto uzraudz ību veic t ā kompetent ā iestāde, kas ir izsniegusi at ļauju 
kredītiestādei ar liel āko bilances summu, kuru š īs direktīvas nolūkiem uzskata par 
kredītiestādi, ko kontrol ē mātesuzņēmums, kas ir ES finanšu l īdzdalības sabiedr ība. 
 
Ð 2000/12/EK Art 53. panta 4. 
punkts  
4. Šā panta 2. punkta tre šajā daļā un 3. punkt ā minētajos nolīgumos jāparedz sadarb ības un 
informācijas nodo šanas proced ūras, lai var ētu sasniegt konsolid ētās uzraudz ības mērķus.  
 
LV 123   LV  
Ø jauns 
3. Atseviš ķos gadījumus kred ītiestādes pēc savstarp ējas vienošan ās var atcelt 1. un 
2. punktā minētos kritērijus, ja to piem ērošana neb ūtu atbilst īga, ņemot vērā 
kredītiestāžu un to darb ības relatīvo nozīmību dažādās valstīs, un noz īmēt citu 
kompetento iest ādi konsolid ētās uzraudz ības veikšanai. Šajos gad ījumos pirms 
lēmuma pie ņemšanas kompetent ās iestādes dod iesp ēju mātesuzņēmumam, kas ir ES 
kredītiestāde vai ES finanšu l īdzdalības sabiedr ība, vai kred ītiestāde ar liel āko 
bilances summu, izteikt savu viedokli par šo l ēmumu. 
4. Kompetent ās iestādes ziņo Komisijai par visiem nol īgumiem, kas attiecas uz 
3. punktu. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 2. punkta 
pēdējais teikums  
Ö jauns 
127. pants 
1. ÖVajadzības gadījumā dalībvalstis paredz pas ākumus, lai iek ļautu finanšu 
līdzdalības sabiedr ības konsolid ētajā uzraudzībā. Neskarot 135. panta noteikumus,  
finanšu l īdzdalības sabiedr ības finanšu st āvokļa konsolid ācija nekādā veidā 
nenozīmē, ka kompetentaj ām iestādēm būtu individu āli jāuzrauga finanšu l īdzdalības 
sabiedrība. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 4. punkts 
(pielāgots) 
42. Ja k ādas dalībvalsts kompetent ās iestādes konsolid ētā uzraudzībā neietver k ādas 
kredītiestādes meitas uz ņēmumu saska ņā ar vienu no 3. punkta otraj ā un tre šajā 
ievilkumā ⌦ 73. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkt ā ⌫ minētajiem gad ījumiem, 
tās dalībvalsts kompetent ās iestādes, kurā atrodas šis kred ītiestādes meitas 
uzņēmums, var l ūgt mātes uzņēmumam inform āciju, kas var t ām atvieglot š īs 
kredītiestādes uzraudz ību. 
 
Ð 2000/12/EK Art. 52. panta 10. 
punkts (piel āgots) 
103. Dalībvalstis paredz, ka to kompetent ās iestādes, kas atbild par konsolid ētu 
uzraudzību, no k ādas kred ītiestādes vai finanšu l īdzdalības sabiedr ības meitas 
uzņēmumiem, kas nav iek ļauti konsolid ētajā uzraudzībā, var pras īt 55.  ⌦ 137. ⌫ 
pantā minēto inform āciju. Šādos gadījumos piem ēro šajā pantā noteikto inform ācijas 
nodošanas un p ārbaudes k ārtību. 
 
LV 124   LV  
Ð 2000/12/EK 53. panta 5. punkts 
(pielāgots) 
128. pants 
5. Ja dalībvalstī ir vairāk nekā viena kompetent ā iestāde, kas atbild par kred ītiestāžu un 
finanšu iest āžu uzraudz ību, dalībvalstis veic visus vajadz īgos pasākumus, lai š ādas iestādes 
darbotos koordin ēti. 
 
Ø jauns 
129. pants 
1. Kompetent ās iestādes, kas ir atbild īgas par ES m ātesuzņēmumu kred ītiestāžu un 
kredītiestāžu, ko kontrol ē ES finanšu l īdzdalības sabiedr ības, konsolid ēto uzraudz ību, 
veic šādus uzdevumus: 
(a) uzraudz ības pārskats un nov ērtējums 71. panta un 72. panta 1., 2. un 3. punkta 
prasību izpildei; 
(b) tādas inform ācijas apkopošana vai izplat īšana, kas ir noder īga vai būtiska 
parastajās un ārkārtas situācijās; 
(c) uzraudz ības darb ību plānošana un koordin ācija parastaj ās un ārkārtas 
situācijās, kā arī saistībā ar 124. pant ā minētajām darbībām, sadarbojoties ar 
iesaistītajām kompetentaj ām iestādēm, un saist ībā ar 43. un 141. pantu. 
2. Ja tiek iesniegti iesniegumi 84. panta 1. punkt ā, 87. panta 9. punkt ā un 105. pant ā 
minēto atļauju saņemšanai un tos ir iesniedzis m ātesuzņēmums, kas ES kred ītiestāde, 
un tā meitasuz ņēmumi, vai tas ir kop īgs iesniegums no meitasuz ņēmumiem 
mātesuzņēmumam, kas ir ES finanšu l īdzdalības sabiedr ība, kompetent ās iestādes 
sadarbojas, piln ībā apspriežoties, lai lemtu par piepras ītās atļaujas izsniegšanu un 
noteiktu noteikumus un nosac ījumus, kas j āievēro, lai saņemtu šādu atļauju. 
Šī punkta pirmaj ā teikumā minētos iesniegumus iesniedz tikai 1. punkt ā minētajām 
kompetentaj ām iestādēm. 
Kompetent ās iestādes sešu m ēnešu laik ā ar vienotu dokumentu pazi ņo par savu 
lēmumu attiec ībā uz iesniegumu. Šo dokumentu nos ūta iesniedz ējam. Ja sešu m ēnešu 
laikā netiek pie ņemts lēmums, 1. punkt ā minētā kompetent ā iestāde pieņem savu 
lēmumu attiec ībā uz iesniegumu. 
130. pants 
1. Ja rodas ārkārtas situācija, kas var apdraud ēt finanšu sist ēmas stabilit āti un vienot ību, 
par konsolid ēto uzraudz ību atbild īgās kompetent ās iestādes, ievērojot V da ļas 
1. nodaļas 2. ieda ļu, pēc iespējas ātrāk brīdina par to 49. panta a) punkt ā un 50. pant ā 
minētās iestādes. Šis pien ākums attiecas uz vis ām kompetentaj ām iestādēm, kas 
 
LV 125   LV īpašām grupām noteiktas 125. un 126. pant ā, un uz kompetento iest ādi, kas min ēta 
129. panta 1. punkt ā.  
2. Kompetent ā iestāde, kas ir atbild īga par konsolid ēto uzraudz ību, ja tai ir 
nepieciešama inform ācija, kas jau ir citas kompetent ās iestādes rīcībā, vēršas pie š īs 
iestādes, kad vien tas ir iesp ējams, lai nov ērstu ziņojumu dubl ēšanu daž ādām 
uzraudzībā iesaistītajām iestādēm. 
131. pants 
Lai izveidotu un veicin ātu efektīvu uzraudz ību, par konsolid ēto uzraudz ību atbildīgās iestādes 
un citas kompetent ās iestādes izstrādā rakstiskus koordin ācijas un sadarb ības plānus. 
Atbilstoši šiem pl āniem kompetentaj ām iestādēm, kas ir atbild īgas par konsolid ēto 
uzraudzību, ir iesp ējams uztic ēt citus uzdevumus, un tajos var preciz ēt procedūras lēmumu 
pieņemšanai un sadarb ībai ar citām kompetentaj ām iestādēm. 
 
Ð 2000/12/EK 52. panta 9. punkts 
(pielāgots) 
Neatkarīgi no 8. punkta  kKompetentās iestādes, kas atbild par k āda mātes uzņēmuma, kurš 
atrodas cit ā dalībvalstī, meitas uz ņēmuma at ļaušanu, divpus ējā līgumā var dele ģēt savu 
atbildību par maks ātspējas uzraudz ību kompetentaj ām iestādēm, kas ir at ļāvušas un uzrauga 
mātes uzņēmumu tā, ka tās uzņemas atbild ību par meitas uz ņēmuma uzraudz ību saskaņā ar šo 
direktīvu. Komisija j āinformē par šādu nolīgumu esam ību un to saturu. Tai j ānosūta šāda 
informācija citu dal ībvalstu kompetentaj ām iestādēm un Padomdev ējai komitejai banku 
jautājumos.  
 
Ø jauns 
132. pants 
1. Kompetent ās iestādes cieši sadarbojas sav ā starpā. Tās sniedz vienai otrai 
informāciju, kas ir b ūtiska vai noder īga citu iest āžu uzraudz ības funkciju veikšanai 
saskaņā ar šo direkt īvu. Šai sakar ā kompetent ās iestādes pēc pieprasījuma sniedz visu 
attiecīgo inform āciju, kā arī pēc savas iniciat īvas sniedz visu b ūtisko inform āciju. 
Kompetent ās iestādes, kas ir atbild īgas par ES uz ņēmumu konsolid ēto uzraudz ību, jo 
īpaši nodrošina, lai visa noder īgā informācija tiktu sniegta citu dal ībvalstu 
kompetentaj ām iestādēm, kas veic šo uz ņēmumu meitasuz ņēmumu uzraudz ību. Lai 
noteiktu noder īgās informācijas apjomu, tiek ņemta vērā minēto meitasuz ņēmumu 
nozīmība attiecīgo dalībvalstu finanšu sist ēmā. 
Pirmajā teikumā minētā būtiskā informācija, cita starp ā, ietver šādu inform āciju: 
(a) grupas strukt ūras identifik āciju visām galvenaj ām kredītiestādēm, kas ietilpst 
grupā, kā arī grupas kred ītiestāžu kompetent ās iestādes; 
 
LV 126   LV (b) inform ācijas ievākšanas proced ūras no kred ītiestādēm, kas ietilpst grup ā, un šīs 
informācijas pārbaude; 
(c) kred ītiestādes vai citu grupas uz ņēmumu nelabv ēlīga attīstība, kas var nopietni 
ietekmēt kredītiestādes; 
(d) galven ās sankcijas un ārkārtas pasākumi, ko kompetent ās iestādes veic saska ņā 
ar šo direkt īvu, tai skait ā papildu kapit āla maksājumu noteikšana atbilstoši 
136. pantam un jebk ādu ierobežojumu noteikšana uzlaboto r ādītāju pieejas 
izmantošanai pašu kapit āla prasību aprēķināšanai saska ņā ar 105. pantu.  
2. Kompetent ās iestādes, kas ir atbild īgas par to kred ītiestāžu uzraudz ību, kuras 
kontrolē ES mātesuzņēmuma kred ītiestādes, vēršas pie 129. panta 1. punkt ā minētās 
kompetent ās iestādes, ja tām ir nepieciešama inform ācija par šaj ā direktīvā norādīto 
pieeju un metožu īstenošanu un š āda inform ācija varētu būt minētās kompetent ās 
iestādes rīcībā. 
3. Kompetent ās iestādes pirms l ēmumu pie ņemšanas, ja šie l ēmumi ir b ūtiski otras 
kompetent ās iestādes uzraudz ības uzdevumu veikšanai, apsp riežas viena ar otru par 
šādiem jautājumiem: 
(a) izmai ņas akcion āru sastāvā un izmai ņas kredītiestādes grupas organizatoriskaj ā 
vai pārvaldes strukt ūrā, kurām nepieciešams kompetento iest āžu apstiprin ājums 
vai atļauja; 
(b) galven ās sankcijas un ārkārtas pasākumi, ko veic kompetent ās iestādes, tai 
skaitā papildu kapit āla maksājumu noteikšana atbilstoši 136. pantam un 
jebkādu ierobežojumu not eikšana uzlaboto r ādītāju pieejas izmantošanai pašu 
kapitāla prasību aprēķināšanai saska ņā ar 105. pantu.  
Šī punkta b) apakšpunkta nol ūkiem vienm ēr jāapspriežas ar kompetento iest ādi, kas 
ir atbildīga par konsolid ēto uzraudz ību. 
Tomēr kompetent ā iestāde var nolemt atteikties no š ādas apspriedes steidzam ības 
gadījumos vai gad ījumos, kad š āda apspriede var ētu apdraud ēt lēmuma efektivit āti. 
Šādos gadījumos kompetent ā iestāde bez kav ēšanās informē citas kompetent ās 
iestādes. 
 
Ð 2000/12/EK 54. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
133. pants 
Konsolid ācijas veids un apj oms 
1. Kompetentaj ām iestādēm, kas atbild par konsolid ētas uzraudz ības veikšanu, 
uzraudzības nolūkā jāpieprasa  ⌦ pieprasa ⌫ visu kred ītiestāžu un finanšu iest āžu, 
kas ir mātes uzņēmuma meitas uz ņēmumi, pilnu  konsolidācija. 
 
LV 127   LV Tomēr ⌦ kompetent ās iestādes var piepras īt tikai ⌫ var paredz ēt proporcion ālu 
konsolidāciju, ja p ēc ⌦ to ⌫ kompetentu iest āžu domām tāda mātes uzņēmuma 
atbildība, kas tur k ādu kapitāla daļu, aprobežojas ar šo kapit āla daļu ⌦ , ņemot 
vērā ⌫ citu akcion āru vai dal ībnieku atbild ību un to apmierinošo  maksātspēju dēļ. 
Citu akcion āru un dal ībnieku atbild ība noteikti j ākonstatē, ja nepieciešams, ar 
oficiālām, parakst ītām saistībām. 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 7. punkts 
a) apakšpunkts 
Ja uzņēmumi ir saist īti atbilstīgi 12. panta 1. punktam Direkt īvā 83/349/EEK, 
kompetent ās iestādes nosaka to, k ā veicama konsolid ācija. 
 
Ð 2000/12/EK 54. panta 2. un 3. 
punkts (piel āgots) 
2. Kompetentaj ām iestādēm, kas atbild par konsolid ēto uzraudz ību veik šanu, 
⌦ pieprasa ⌫ uzraudzības nolūkiem jāprasa , lai proporcion āli tiktu konsolid ēta 
līdzdalība kredītiestādēs vai finanšu iest ādēs, ko pārvalda kāds konsolid ācijā iekļauts 
uzņēmums, kop ā ar vienu vai vair ākiem uz ņēmumiem, kas nav iek ļauti 
konsolidācijā, ja šo uzņēmumu atbild ību ierobežo to tur ētā līdzdalība. 
3. Cita veida l īdzdalības vai kapit āla saikņu gadījumos, kas nav min ēti 1. un 2. punkt ā, 
kompetentaj ām iestādēm jānosaka, vai un k ā ir veicama konsolid ācija. Cita starp ā tās 
var pieļaut vai piepras īt pielīdzināšanas metodes izmantojumu. Tom ēr šī metode 
nenozīmē attiecīgo uzņēmumu iek ļaušanu konsolid ētajā uzraudzībā. 
 
Ð 2000/12/EK 54. panta 4. punkta 
1. teikums (piel āgots) 
134. pants 
41. Neierobežojot ⌦ 133. pantu ⌫ 1., 2. un 3. punktu , kompetent ās iestādes šādos 
gadījumos nosaka, vai un k ā ir veicama konsolid ācija: 
(a) ja pēc kompetento iest āžu domām kādai kredītiestādei ir būtiska ietekme vien ā 
vai vairākās kredītiestādēs vai finanšu iest ādēs, bet tai nav l īdzdalības vai citu 
kapitāla saikņu šajās iestādēs,; 
(b) ja divām vai vair ākām kredītiestādēm vai finanšu iest ādēm ir viena vad ība, kas 
var nebūt izveidota ar l īgumu vai stat ūtu normām. 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 7. punkta 
b) apakšpunkts 
--------- 
 
LV 128   LV  
Ð 2000/12/EK 54. panta 4. punkta 
2. teikums 
Cita starp ā, kompetent ās iestādes var at ļaut vai pras īt Direktīvas 83/349/EEK 12. pant ā 
paredzētās metodes izmantojumu. Tom ēr šī metode nenoz īmē attiecīgo uzņēmumu iek ļaušanu 
konsolidētajā uzraudzībā. 
 
Ð 2000/12/EK 54. panta 5. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
52 Ja konsolid ētā uzraudzība ir paredz ēta, ievērojot 52. panta 1. un 2 . punktu  ⌦ 125. un 
126. pantu ⌫, banku  pakalpojumu pal īguzņēmumus Ö un aktīvu pārvaldīšanas sabiedr ības, 
kā tās definētas Direkt īvā 2002/87/EK,  konsolid ācijā iekļauj ⌦ 133. panta un š ā panta 
1. ⌫ šā panta 1. - 4. punktā minētajos gadījumos un saska ņā ar tur min ētajām metodēm. 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 8. punkts 
(pielāgots) 
135. pants 
Finan šu līdzdalības sabiedr ību vadība 
Dalībvalstis prasa, lai person ām, kas faktiski vada finanšu l īdzdalības sabiedr ības, būtu 
pietiekami laba reput ācija un pietiekama pieredze šo pien ākumu veikšanai. 
 
Ø jauns 
136. pants 
1. Kompetent ās iestādes pieprasa, lai katra kred ītiestāde, kas nav izpild ījuši šīs direktīvas 
prasības, savlaic īgi veiktu nepieciešamos pas ākumus šādas situācijas novēršanai. 
Šiem nolūkiem pasākumi, kurus var piem ērot kompetent ās iestādes, ietver: 
(a) noteikt kred ītiestādei pienākumu tur ēt pašu kapit ālu, kas p ārsniedz 75. pant ā 
paredzēto minimālo līmeni; 
(b) nostiprin āt pasākumus un strat ēģijas, kas ieviestas 22. un 123. panta pras ību izpildei; 
(c) piepras īt kredītiestādēm piemērot īpašu finans ēšanas kārtību vai noteikt īpašu pieeju 
aktīviem saist ībā ar pašu kapit āla prasībām; 
(d) ierobežot vai sašaurin āt kredītiestādes darījumus, oper ācijas vai iest āžu tīklu; 
(e) mazin āt risku, kas saist īts ar darbībām, pakalpojumiem un sist ēmām. 
Šo pasākumus pie ņem, ievērojot V da ļas 1. noda ļas 2. iedaļu. 
 
LV 129   LV 2. Kompetent ās iestādes nosaka īpašas pašu kapit āla prasības, kas p ārsniedz 75. pant ā 
noteikto minim ālo līmeni, vismaz t ām kredītiestādēm, kas ir izveidojušas nepiem ērotus 
plānus, proced ūras, mehānismus un strat ēģijas savu risku p ārvaldīšanai un segumam, ja nav 
paredzams, ka citu pas ākumu piem ērošana pati par sevi nostiprin ās šos pasākumus piem ērotā 
laika posm ā.  
 
Ð 2000/12/EK 55. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
137. pants 
Informācija, kas j āiesniedz jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ībām un to meitas 
uzņēmumiem  
1. L īdz turpm ākai konsolid ācijas metožu koordin ēšanai dal ībvalstis paredz, ka, ja 
vienas vai vair āku kredītiestāžu mātes uzņēmums ir jauktas darb ības līdzdalības 
sabiedrība, tad kompetent ās iestādes, kas atbild par šo kred ītiestāžu atļaušanu un 
uzraudzību, vai nu tieši vai caur meitas uz ņēmumiem pieprasa, lai jauktas darb ības 
līdzdalības sabiedr ība un tās meitas uz ņēmumi sniegtu jebk ādu inform āciju, kas ir 
būtiska kred ītiestāžu - meitas uz ņēmumu - uzraudz ībai. 
 
Ð 2000/12/EK 55. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
2. Dal ībvalstis paredz, ka kompetent ās iestādes var veikt p ārbaudes uz vietas vai uzdot 
to veikšanu ārējiem inspektoriem, lai p ārbaudītu inform āciju, kas sa ņemta no jauktas 
darbības līdzdalības sabiedr ībām un to meitas uz ņēmumiem. Ja jaukt ās darbības 
līdzdalības sabiedr ība vai k āds no tās meitas uz ņēmumiem ir apdrošin āšanas 
sabiedrība, tad var izmantot ar ī 56. panta 4.  ⌦ 140. panta 1. ⌫ punktā noteikto 
kārtību. Ja jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ība vai k āds no tās meitas 
uzņēmumiem atrodas k ādā dalībvalstī, kas nav kred ītiestādes - meitas uz ņēmuma - 
atrašanās dalībvalsts, tad inform ācijas pārbaude uz vietas j āveic saska ņā ar 56. panta 
7. ⌦ 140. panta 1. ⌫ punktā noteikto k ārtību. 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 9. punkts 
(pielāgots) 
138. pants 
Grupas iek šējie darījumi ar jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ībām 
1. Neskarot š īs direktīvas V daļas 2. noda ļas ⌦ 5. iedaļu ⌫ 3. iedaļas noteikumus , 
dalībvalstis nosaka, ka gad ījumos, kad vienas vai vair āku kredītiestāžu mātesuzņēmums ir 
jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ība, kompetent ās iestādes, kas ir atbild īgas par šo 
kredītiestāžu uzraudz ību, vispārēji uzrauga dar ījumus, ko t ās veic ar jauktas darb ības 
līdzdalības sabiedr ību un tās meitasuz ņēmumiem. 
 
LV 130   LV 2. Kompetent ās iestādes liek kred ītiestādēm ieviest piem ērotas riska p ārvaldīšanas 
procedūras un iekš ējās kontroles meh ānismus, tostarp pareizas administrat īvās un 
grāmatvedības proced ūras, lai atbilst īgi noteiktu, nov ērtētu, novērotu un kontrol ētu darījumus 
ar jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ību, kas ir to m ātesuzņēmums, un t ās 
meitasuzņēmumiem. Kompetent ās iestādes kredītiestādēm liek ziņot par visiem noz īmīgiem 
darījumiem ar š īm vienībām, izņemot gad ījumus, kas min ēti 48.  ⌦ 110. ⌫ pantā. 
Kompetent ās iestādes kontrol ē šīs procedūras un noz īmīgos darījumus. 
Ja šie grupas iekš ēji darījumi apdraud kred ītiestādes finanšu st āvokli, par iest ādes 
uzraudzību atbildīgā kompetent ā iestāde veic atbilst īgus pasākumus.  
 
Ð 2000/12/EK 56. panta 1. l īdz 3. 
punkts (piel āgots) 
139. pants 
Pasākumi konsolid ētās uzraudz ības atvieglin āšanai 
1. Saska ņā ar 52. līdz 55.  ⌦ 124. līdz 138. ⌫ pantu un šo pantu dal ībvalstis veic 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka nav juridisku š ķēršļu, kas ne ļauj konsolid ētajā 
uzraudzībā ietvertajiem uz ņēmumiem, jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ībām un to meitas 
uzņēmumiem vai 52. panta 10.  ⌦ 127. panta 3. ⌫ punktā minētajiem meitas uz ņēmumiem 
savstarpēji nodot inform āciju, kas ir noz īmīga uzraudz ībā. 
2. Ja m ātes uzņēmums un k āds no tā meitas uz ņēmumiem, kas ir kred ītiestāde, atrodas 
dažādās dalībvalstīs, katras dal ībvalsts kompetent ās iestādēs savstarp ēji paziņo visu svar īgo 
informāciju, kas var ļaut vai pal īdzēt veikt konsolid ētu uzraudz ību. 
Ja mātes uzņēmuma atrašan ās vietas dal ībvalsts kompetent ās iestādes pašas neveic 
konsolidētu uzraudz ību saskaņā ar 53.  ⌦ 125. un 126. ⌫ pantu, kompetent ās 
iestādes, kas atbild par š ādas uzraudz ības veikšanu, var l ūgt, lai tās pieprasa no m ātes 
uzņēmuma jebk ādu inform āciju, kas var b ūt nepieciešama konsolid ētajai 
uzraudzībai, un nos ūta to atbild īgajām kompetentaj ām iestādēm.  
3. Dal ībvalstis at ļauj kompetentaj ām iestādēm savstarp ēji nodot 2. punkt ā minēto 
informāciju, zinot, ka finanšu l īdzdalības sabiedr ību, finanšu iest āžu vai banku  pakalpojumu 
palīguzņēmumu gad ījumā informācijas ievākšana vai tur ēšana nekādā veidā nenozīmē, ka 
kompetentaj ām iestādēm jāpilda uzraudz ības funkcijas attiec ībā pret šīm iestādēm vai 
uzņēmumiem vieniem pašiem. 
Tāpat arī dalībvalstis at ļauj to kompetentaj ām iestādēm apmain īties ar 55. ⌦ 137. ⌫ 
pantā minēto inform āciju, zinot, ka inform ācijas ievākšana vai tur ēšana nekādā veidā 
nenozīmē, ka kompetent ās iestādes veic uzraudz ības funkcijas attiec ībā uz jaukt ās 
darbības līdzdalības sabiedr ību un tās meitas uz ņēmumiem, kas nav kred ītiestādes 
vai 52. panta 10.  ⌦ 127. panta 3. ⌫ punktā minētie meitas uz ņēmumi. 
 
LV 131   LV  
Ð 2000/12/EK 56. panta 4. l īdz 6. 
punkts (piel āgots) 
140. pants 
41. Ja kred ītiestāde, finanšu l īdzdalības sabiedr ība vai jauktas darb ības līdzdalības 
sabiedrība kontrol ē vienu vai vair ākus meitas uz ņēmumus, kas ir apdrošin āšanas sabiedr ības 
vai citi uz ņēmumi, kas sniedz ieguld ījumu pakalpojumus, kuriem ir vajadz īga atļauja, tad 
kompetent ās iestādes cieši sadarbojas ar iest ādēm, kuras pilda publisko ties ību uzdevumu 
uzraudzīt apdrošin āšanas sabiedr ības un citus ieguld ījumu pakalpojumu uz ņēmumus. 
Neierobežojot attiec īgo iestāžu kompetenci, š īs iestādes savstarp ēji sniedz jebk ādu 
informāciju, kas var vienk āršot to uzdevumu un ļaut veikt uzraug āmo uzņēmumu darb ības un 
finanšu st āvokļa pārraudzību. 
52. Uz inform āciju, kas sa ņemta saska ņā ar konsolid ēto uzraudz ību, un, jo īpaši, uz 
jebkādu inform ācijas apmai ņu starp kompetentaj ām iestādēm, kas ir paredz ēta šajā direktīvā, 
attiecas ⌦ V sadaļas 1. noda ļas 2. iedaļā ⌫ 30. pantā definētais dienesta nosl ēpums. 
63. Kompetent ās iestādes, kas atbild par konsolid ēto uzraudz ību, izveido 52.  ⌦ 71. ⌫ 
panta 2. punkt ā minēto finanšu l īdzdalības sabiedr ību sarakstus. Šos sarakstus iesniedz p ārējo 
dalībvalstu kompetentaj ām iestādēm un Komisijai. 
 
Ð 2000/12/EK 56. panta 7. punkts 
(pielāgots) 
Î1 2002/87/EK 29. panta 10. 
punkts  
141. pants 
Ja, piemērojot šo direkt īvu, kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes atseviš ķos gadījumos vēlas 
pārbaudīt informāciju par k ādu kredītiestādi, finanšu l īdzdalības sabiedr ību, finanšu iest ādi, 
banku  pakalpojumu pal īguzņēmumu, jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ību, 55.  ⌦ 137. ⌫ 
pantā paredzētu meitas uz ņēmumu vai 52. panta 10.  ⌦ 127. panta 3. ⌫ punktā paredzētu 
meitas uz ņēmumu, kas atrodas k ādā citā dalībvalstī, tad tās jālūdz ⌦ lūdz ⌫ šīs citas 
dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm, lai tās veiktu š ādu pārbaudi. Iest ādēm, kas sa ņem šādu 
lūgumu, savas kompetences ietvaros j āreaģē uz to, paš ām veicot p ārbaudi vai ļaujot to dar īt 
iestādēm, kas izteikušas š ādu lūgumu, vai k ādam revidentam vai ekspertam. Î1 Kompetent ā 
iestāde, kas lūgumu izteikusi, p ēc savas vēlēšanās var piedal īties pārbaudē, ja tā pati pārbaudi 
neveic.  
 
Ð 2000/12/EK 56. panta 8. punkts 
(pielāgots) 
142. pants 
8. Dalībvalstis paredz, ka, ne ierobežojot to krimin āltiesību normas, attiec ībā uz finanšu 
līdzdalības sabiedr ībām un jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ībām vai to faktiskajiem 
 
LV 132   LV vadītājiem, kas p ārkāpj normat īvos un administrat īvos aktus, kuri pie ņemti, lai īstenotu 
⌦ 124. līdz 141. ⌫ 52. līdz 55.  pantu un šo pantu, var uzlikt sodu vai noteikt pas ākumus, 
kas paredz ēti šādu pārkāpumu vai to c ēloņu novēršanai. Atsevi šķos gadījumos šādiem 
pasākumiem var b ūt nepiecie šama tiesas iejauk šanās.  
Kompetent ās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošin ātu ⌦ šo ⌫ iepriek š minēto sodu vai 
pasākumu vēlamo rezult ātu, jo īpaši, ja k ādas finanšu l īdzdalības sabiedr ības vai jauktas 
darbības līdzdalības sabiedr ības atrašan ās vieta nesakr īt ar galven ā biroja atrašan ās vietu. 
 
Ð 2002/87/EK 29. panta 11. 
punkts (piel āgots) 
Î1 2004/xx/EK 3. panta 10. 
punkts  
143. pants 
Mātesuzņēmumi tre šās valstīs 
1. Ja uz kred ītiestādi, kuras m ātesuzņēmums ir kred ītiestāde vai finanšu l īdzdalības 
sabiedrība ar galveno biroju ⌦ trešā valstī ⌫ ārpus Kopienas , neattiecas konsolid ēta 
uzraudzība atbilstīgi 52.  ⌦ 125. un 126. ⌫ pantam, kompetent ās iestādes pārbauda, vai uz 
kredītiestādi attiecas treš ās valsts kompetentas iest ādes konsolid ēta uzraudz ība, kas ir 
līdzvērtīga tai uzraudz ībai, kuru paredz 52. pant ā ⌦ šajā direktīvā ⌫ izstrādātie principi.  
Pārbaudi pēc lūguma, ko iesniedzis m ātesuzņēmums vai k āda regulēta vienība, kas ir 
saņēmusi licenci Kopien ā, vai pēc savas ierosmes veic t ā kompetent ā iestāde, kura 
būtu atbildīga par konsolid ēto uzraudz ību, ja būtu piemērojams  ⌦ 3. punkts ⌫ 
ceturtā daļa. Šī kompetent ā iestāde apspriežas ar p ārējām attiec īgajām 
kompetentaj ām iestādēm. 
2. Î1 Komisija var piepras īt, lai Eiropas Banku komiteja sniedz  Banku padomdev ēja 
komiteja var sniegt  vispārējas pamatnost ādnes attiec ībā uz to, vai trešo valstu kompetento 
iestāžu konsolid ētās uzraudz ības režīms varētu sasniegt šaj ā nodaļā noteiktos konsolid ētās 
uzraudzības mērķus attiecībā uz kred ītiestādēm, kuru m ātesuzņēmuma galvenais birojs 
atrodas ⌦ trešā valstī ⌫ ārpus Kopienas . Komiteja past āvīgi pārskata šīs pamatnost ādnes un 
ievēro izmaiņas šo kompetento iest āžu veiktaj ā konsolidētās uzraudz ības režīmā. 
Kompetent ā iestāde, kas veic ⌦ 1. punkta ⌫ ⌦ pirmajā ⌫ otrajā daļā paredzēto 
pārbaudi, ņem vērā minētās pamatnost ādnes. Šim nol ūkam kompetent ā iestāde pirms 
lēmuma pie ņemšanas apspriežas ar min ēto komiteju. 
3. Ja līdzvērtīgā uzraudzība nepast āv, dalībvalstis kred ītiestādei pēc analoģijas piemēro 
⌦ šīs direktīvas ⌫ 52. panta noteikumus ⌦ vai ļauj savām kompetentaj ām iestādēm 
piemērot citas piem ērotas uzraudz ības metodes, ar ko sasniedz kred ītiestāžu konsolid ētas 
uzraudzības mērķus ⌫. 
Alternatīvai dalībvalstis at ļauj savām kompetentaj ām iestādēm piemērot citas piem ērotas 
uzraudzības metodes, ar ko sasniedz kred ītiestāžu konsolid ētas uzraudz ības mērķus.  
 
LV 133   LV Kompetentajai iest ādei, kas b ūtu atbild īga par konsolid ēto uzraudz ību, pēc 
apspriešan ās ar pārējām attiecīgajām kompetentaj ām iestādēm šīs ⌦ uzraudzības ⌫ 
metodes j āapstiprina.  
Kompetent ās iestādes var, jo īpaši, noteikt, ka j āizveido finanšu l īdzdalības 
sabiedrība ar galveno biroju Kopien ā, un piem ērot noteikumus par konsolid ētu 
uzraudzību šīs finanšu l īdzdalības sabiedr ības stāvoklim kopum ā.  
Ar šīm ⌦ uzraudzības ⌫ metodēm jāsasniedz šaj ā nodaļā noteiktie konsolid ētās 
uzraudzības mērķi, un par t ām jāpaziņo pārējām iesaist ītajām kompetentaj ām 
iestādēm un Komisijai. 
 
Ø jauns 
2. IEDAĻA 
INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA , KO VEIC KOMPETENT ĀS IESTĀDES 
144. pants 
1. Kompetent ās iestādes sniedz š ādu inform āciju: 
(a) likumu, noteikumu, administrat īvo normu un visp ārējo pamatnost ādņu teksti, kas 
dalībvalstī ir pieņemti uzraudz ības jomā; 
(b) Kopienas ties ību aktos paredz ēto iespēju un izvēļu īstenošanas veids; 
(c) visp ārējie kritēriji un metodes, ko t ās izmanto 124. pant ā minēto pārskatu un 
novērtējumu sagatavošanai; 
(d) apkopotie statistikas  dati par uzraudz ības sistēmas ieviešanas galvenajiem aspektiem 
katrā dalībvalstī, neskarot V da ļas 1.noda ļas 2. iedaļas noteikumus. 
Pirmajā daļā paredzētajai inform ācijai jābūt pietiekamai, lai b ūtu iespējams pamatots 
salīdzinājums kompetento iest āžu īstenotajām pieejām dažādās dalībvalstīs. 
5. NODAĻA 
INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA , KO VEIC KRED ĪTIESTĀDES 
145. pants 
1. Šīs direktīvas nolūkiem kred ītiestādes publiski sniedz inform āciju, kas paredz ēta 
XII pielikuma 2. da ļā, ievērojot 146. panta noteikumus. 
 
LV 134   LV 2. Inform āciju par XII pielikuma 3. da ļā minētajiem instrumentiem un metod ēm, ko 
kompetent ās iestādes ir atzinušas saska ņā ar 2. noda ļas 3. ieda ļas 2. un 3. apakšieda ļu un 
105. pantu, kred ītiestādes public ē šajā pielikum ā noteiktaj ā apjomā. 
3. Kred ītiestādes nosaka form ālu kārtību 1. un 2. punkt ā izklāstīto inform ācijas 
sniegšanas pras ību izpildei, k ā arī kārtību, kādā veicams inform ācijas atbilst ības novērtējums, 
ieskaitot t ās pārbaudes un public ēšanas biežumu.  
146. pants 
1. Neatkar īgi no 145. panta kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādēm nesniegt 
informāciju par vienu vai vair ākiem XII pielikuma 2. da ļā uzskaitītajiem jaut ājumiem, ja 
attiecīgā kredītiestāde uzskata, ka sniegt ā informācija, ņemot vērā XII pielikuma 1. da ļas 
1. punkta krit ērijus, nav uzskat āma par būtisku. 
2. Neatkar īgi no 145. panta kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādēm nesniegt 
informāciju par vienu vai vair ākiem XII pielikuma 2. un 3. da ļā uzskaitītajiem jaut ājumiem, ja 
attiecīgā kredītiestāde uzskata, ka šie jaut ājumi ietver inform āciju, kas, ņemot vērā 
XII pielikuma 1. da ļas 2. un 2. punktu, uzskat āma par aizsarg ājamu vai konfidenci ālu. 
3. Iz ņēmuma gad ījumos, kas min ēti 2. punkt ā, attiecīgā kredītiestāde, sniedzot 
informāciju, norāda faktu, ka t ās sniegtaj ā informācijā atsevišķi jautājumi nav izpausti, 
iemeslus inform ācijas neizpaušanai, k ā arī publicē vispārīgākas ziņas par piepras ītās 
informācijas jautājumu.  
147. pants 
1. Kred ītiestādes public ē informāciju, kas sniedzama saska ņā ar 145. pantu, vismaz vienu 
reizi gadā. Informāciju public ē, cik vien ātri tas ir iesp ējams. 
2. Kred ītiestādes nosaka, vai ņemot vērā XII pielikuma 1. da ļas 4. punkta krit ērijus, ir 
nepieciešamas biež ākas publik ācijas nekā noteikts 1. punkt ā. 
148. pants 
1. Kompetent ās iestādes atļauj kredītiestādēm noteikt piem ērotus inform ācijas nesējus, 
vietu un p ārbaudes l īdzekļus, lai efekt īvi izpild ītu 145. pant ā noteiktās inform ācijas 
sniegšanas pras ības. Visa sniegt ā informācija public ējama vien ā informācijas nesējā vai vietā, 
ciktāl tas ir iesp ējams. 
2. Līdzvērtīgu inform ācijas sniegšanu, ko kred ītiestādes veic atbilstoši gr āmatvedības, 
biržas vai cit ām prasībām, var uzskat īt par 145. panta pras ību izpildi. Ja inform ācija netiek 
sniegta finanšu p ārskatos, kred ītiestādes norāda, kur tā ir atrodama. 
149. pants 
Neatkarīgi no 146. l īdz 148. panta pras ībām, dalībvalstis pilnvaro kompetent ās iestādes 
pieprasīt kredītiestādēm: 
 
LV 135   LV (a) sniegt inform āciju par vienu vai vair ākiem jaut ājumiem, kas min ēti XII pielikuma 2. 
un 3. daļā; 
(b) public ēt informāciju par vienu vai vair ākiem jaut ājumiem biež āk nekā vienu reizi 
gadā un noteikt šo publik āciju termi ņus; 
(c) izmantot īpašus inform ācijas nesējus un vietas t ādas inform ācijas sniegšanai, kas nav 
finanšu pārskati; 
(d) izmantot īpašus pārbaudes līdzekļus tādas inform ācijas sniegšanai, kas nav iek ļauta 
likumā noteiktaj ā revīzijā.  
 
Ð 2004/xx/EK 3. panta 11. punkts  
----- 
 
Ð 2000/12/EK  
VI SADAĻA 
IZPILDPILNVARAS 
 
Ð 2000/12/EK 60. pants 
(pielāgots) 
Ö jauns 
150. pants 
Tehniski piel āgojumi  
1. Attiec ībā uz pašu kapit ālu, neierobežojot 34. panta 3. punkta otraj ā daļā minēto 
ziņojumu  Ö priekšlikumu, kas Komisijai j āiesniedz atbilstoši 62. pantam , 
tehnisk os pielāgojumus  Ö grozījumus  pieņem saska ņā ar 2. punkt ā 
⌦ 151. pant ā ⌫ noteikto  ⌦ minēto ⌫ kārtību, kad tie attiecas uz: 
(a) definīciju skaidrojumiem, lai š īs direktīvas īstenošanā ņemtu vērā finanšu 
tirgu attīstību, 
(b) definīciju skaidrojumu, lai nodrošin ātu šīs direkt īvas vien ādu 
piemērošanu vis ā Kopienā, 
(c) definīcijās lietotās terminolo ģijas saska ņošanu un defin īciju izstr ādi 
atbilstīgi turpmākiem aktiem par kred ītiestādēm un jaut ājumiem, kas ar 
to saistīti. 
«A zonas» defin īciju 1. panta 14. punkt ā, 
«daudzpus ēju attīstības banku» defin īciju 1. panta 19. punkt ā, 
 
LV 136   LV (d) 2. pant ā dotā saraksta groz ījumus 
(e) ⌦ 9. ⌫ 5. pantā noteiktā sākumkapit āla apjoma groz ījumu, ņemot vērā 
pārmaiņas ekonomikas un monet ārajā jomā, 
(f) ⌦ 23. un 24. ⌫ 18. un 19.  pantā minētā un I pielikum ā izklāstītā 
saraksta paplašin āšanu vai taj ā lietotās terminolo ģijas labojumiem, ņemot 
vērā pārmaiņas finanšu tirgos, 
(g) jomām, kurās kompetentaj ām iestādēm jāapmainās ar ziņām, kas 
uzskaitītas 28.  ⌦ 42. ⌫ pantā; 
(h) Ö grozījumiem 56. l īdz 67. pant ā, lai ņemtu vērā grāmatvedības 
standartu att īstību vai Kopienas ties ību aktos noteikto pras ību 
izmaiņas;  
(i) 43.  ⌦ 79. un 86. ⌫ pantā uzskaitīto aktīvu definīciju ⌦ riska darījumu 
kategoriju saraksta ⌫ grozījumiem, lai ņemtu vērā finanšu tirgu 
attīstību, 
(j) Ö summu, kas nor ādīta 79. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā un 86. panta 
4. punkta a) apakšpunkt ā, lai ņemtu vērā inflācijas ietekmi;  
(k) II un IV pielikuma ārpusbilances poste ņu sarakstiem un klasifik āciju, un 
to noteikumiem, apr ēķinot koeficientu, kas aprakst īts 42., 43. un 44. 
pantā un III pielikum ā Ö nosakot riska dar ījumu vērtību V sada ļas 
2. nodaļas 3. iedaļas nolūkiem  , 
(l) Öpielāgojumiem V l īdz XII pielikuma noteikumos, lai ņemtu vērā 
finanšu tirgu att īstību un jo īpaši jaunus finanšu pakalpojumus vai 
izmaiņas grāmatvedības standartos vai Kopienas ties ību aktos noteiktaj ās 
prasībās; 
2. ⌦ Komisija var pie ņemt šādus īstenošanas pas ākumus saska ņā ar 151. pant ā 
paredzēto procedūru. ⌫ 
(a) Öapmēra aprakstu p ēkšņām un negaid ītām procentu likmju izmai ņām, 
kas minētas 124. panta 5. punkt ā; 
(b) 47.  ⌦ 75. ⌫ pantā ⌦ noteiktā ⌫ paredzētā minimālā ⌦ pašu 
kapitāla līmeņa ⌫ koeficienta  vai ⌦ V daļas 2. noda ļas 3. ieda ļā 
noteikto riska pak āpju ⌫ 43. pant ā paredzētā svēruma  pagaidu 
samazinājumu, lai ņemtu vērā īpašus apst ākļus; 
(c) Öneskarot 119. pant ā minēto ziņojumu, 49. panta 5. - 10. punkt ā 
⌦ 114. panta 3. punkt ā, 113. un 115. pant ā ⌫ paredzēto atbrīvojumu 
precizēšanu; 
(d) Ögalveno aspektu aprakstu a pkopoto statistikas datu public ēšanai 
saskaņā ar 144. panta 1. punkta d) apakšpunktu;  
 
LV 137   LV (e) Ö aprakstu 114. pant ā paredzētās informācijas form ātam, uzbūvei, satura 
rādītājam un ikgad ējās publikācijas datumam.  
 
Ð 2004/xx/EK 3. panta 12. punkts 
(pielāgots) 
151. pants 
1. Komisiju pal īdz Eiropas Banku komiteja, kas izveidota ar Komisijas L ēmumu 
2004/10/EK (turpm āk tekstā „Komiteja”), ko veido dal ībvalstu p ārstāvji un kuras 
priekšsēdētājs ir K omisijas p ārstāvis. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu  ⌦ pantu ⌫, piemēro komitolo ģijas proced ūru, kas 
noteikta L ēmuma 1999/468/EK 5. pant ā, ievērojot šī lēmuma 7. panta 3. punktu un 
8. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais laiks ir tr īs mēneši. 
 
Ð 2000/12/EK 
VII  SADAĻA 
PĀREJAS  UN NOBEIGUMA  NOTEIKUMI 
1. NODAĻA 
PĀREJAS  PERIODA  NOTEIKUMI 
 
Ð 2000/12/EK 60. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
61. pants  
Pārejas noteikumi attiec ībā uz 36. pantu  
Dānija var ļaut savām hipotek ārajām kredītiestādēm, kas ir izveidotas k ā kooperat īvas 
sabiedrības vai fondi l īdz 1990. gada 1. janv ārim un p ārveidotas par akciju sabiedr ībām, 
turpināt iekļaut pa šu kapitālā tās biedru, proti, aiz ņēmēju, solidāras saistības, kā minēts 36. 
panta 1. punkt ā, prasījumus pret tiem piel īdzinot šādām solidārām saistībām, ievērojot šādus 
ierobežojumus:  
(a) par aizņēmēju solidāro saistību daļas aprēķināšanas pamatu izmanto 35. panta 2. 
punkta 1. un 2. apak špunktā minēto posteņu kopsummu, no kuras atņem 35. panta 2. punkta 
9., 10. un 11. apak špunktā minētos posteņus; 
 
LV 138   LV (b) aprēķināšanas pamats 1991. gada 1. janv ārī vai, ja p ārveido šana notiek v ēlāk, 
pārveido šanas dien ā, ir maksim ālais aprēķināšanas pamats. Apr ēķināšanas pamats nekad 
nedrīkst pārsniegt maksim ālo aprēķināšanas pamatu;  
(c) sākot ar 1997. gada 1. janv āri, no maksim ālā aprēķināšanas pamata at ņem pusi no 
ieņēmumiem no visa jaun ā kapitāla emisijas, kas izdar īta pēc šīs dienas, k ā noteikts 35. panta 
2. punkta 1. apak špunktā; un 
(d) maksi mālā aizņēmēju solidāro saistību summa, ko iek ļauj pa šu kapitālā, nekad 
nedrīkst pārsniegt:  
 1991. un 1992. gad ā - 45 %,  
 1993. un 1994. gad ā - 45 %,  
 1995. un 1996. gad ā - 45 %,  
 1997. gad ā - 30 %,  
 1998. gad ā - 30 %,  
 1999. gad ā - 30 %,  
 2000. gad ā - 10 % un  
 pēc 2001. gada 1. janv āra 0% no apr ēķināšanas pamata.  
 
Ð 2000/12/EK 
62. pants  
Pārejas noteikumi attiec ībā uz 43. pantu  
1. Līdz 2006. gada 31. decembrim dal ībvalstu kompetent ās iestādes var at ļaut savām 
kredītiestādēm piemērot 50% riska svērumu aizdevumiem, kas atbilst īgi šo iestāžu prasībām 
ir pilnīgi nodro šināti ar hipot ēkām uz birojiem vai uz daudz ējādi lietojam ām komerci ālām 
telpām, kas atrodas to dal ībvalstu teritorij ās, kuras at ļauj 50% riska sv ērumu ar šādiem 
nosacījumiem:  
(i) 50% riska svērumu piem ēro aizņēmuma da ļai, kas nep ārsniedz robežu, kura 
aprēķināta saskaņā ar a) vai b) apak špunktu:  
(a) 50% no attiec īgā nekustam ā īpašuma tirgus v ērtības. 
 Nekustam ā īpašuma tirgus v ērtība jāaprēķina diviem neatkar īgiem vērtētājiem, 
kas izdar a neatkarīgus novērtējumus aizdevuma snieg šanas laikā. Aizdevumam 
jābalstās uz zemāko no abiem v ērtējumiem.  
 Nekustamo īpašumu viens v ērtētājs pārvērtē vismaz reizi gad ā. Aizdevumiem, 
kas nav liel āki par 1 miljonu eiro un 5% no kred ītiestādes pa šu līdzekļiem, 
nekustamo īpašumu viens v ērtētājs pārvērtē vismaz vienu re izi trijos gados;  
 
LV 139   LV (b) 50% no īpašuma tirgus v ērtības vai 60% no hipotek ārās vērtības, atkar ībā no tā, 
kura ir maz āka - dalībvalstīs, kas likumos vai noteikumos defin ējušas stingrus 
hipotekārās vērtības novērtēšanas kritērijus.  
 Hipotekārā vērtība ir nekustam ā īpašuma vērtība, ko noteicis v ērtētājs, kur š 
pietiekami nov ērtē īpašuma pārdošanas iespējas nākotnē, ņemot vērā noturīgus 
ilgtermiņa aspektus, parastos un viet ējos tirgus nosac ījumus, īpašuma 
pašreizējo izmantojumu un citu t ā iespējamu izmantojumu. Hipotek ārās 
vērtības noteik šanā neņem vērā spekulat īvus elementus. Hipotek āro vērtību 
dokument ē pārredzamā un skaidr ā veidā. 
 Hipotekāro vērtību un jo īpaši pamatā esošos pieņēmumus, kas attiecas u z 
attiecīgā tirgus att īstību, pārvērtē vismaz reizi trijos gados vai tad, ja tirgus 
piedzīvo vairāk nekā 10% kritumu.  
 Aprēķinos, kas paredz ēti a) un b) apak špunktā, «tirgus v ērtība» ir cena, par k ādu 
īpašumu varētu pārdot ar priv ātu līgumu starp labpr ātīgu pārdevēju un neatkarīgu pircēju 
novērtēšanas dien ā, pieņemot, ka nekustamais īpašums ir publiski izlikts tirg ū, ka tirgus 
nosacījumi ļauj to tiesisk ā kārtā pārdot un ka p ārdošanas sarun ām, ņemot vērā nekustam ā 
īpašuma veidu, ir pieejams norm āls laika pos ms; 
(ii) 100% riska sv ērumu piem ēro aizdevuma da ļai, kas ir liel āka par i) apak špunktā 
noteiktajām robežām; 
(iii) Īpašniekam nekustamais īpašums jāaizņem vai jāizīrē/jāiznomā. 
Pirmā daļa nekavē kompetent ās iestādes dalībvalstī, kura sav ā teritorijā piemēro augstāku 
riska svērumu, atļaut ar iepriek š definētajiem nosac ījumiem šā veida aizdevumiem piem ērot 
50% riska sv ērumu to dal ībvalstu teritorij ās, kas atļauj 50% riska sv ērumu.  
Dalībvalstu kompetent ās iestādes var at ļaut savām kredītiestādēm piemērot 50% ri ska 
svērumu aizdevumiem, kas ir sp ēkā 2000. gada 21. j ūlijā, ar noteikumu, ka tiek izpild īti šajā 
daļā uzskaitītie nosacījumi. Šajā gadījumā īpašumu novērtē saskaņā ar iepriek š izklāstītajiem 
vērtējuma kritērijiem ne v ēlāk kā 2003. gada 21. j ūlijā. 
Aizdevu miem, kas pie šķirti pirms 2006. gada 31. decembra, 50% riska sv ērums paliek 
piemērojams līdz to termi ņam, ja kred ītiestādei jāievēro līguma noteikumi.  
Līdz 2006. gada 31. decembrim dal ībvalstu kompetent ās iestādes var ar ī atļaut savām 
kredītiestādēm piemērot 50% riska sv ērumu aizdevumu da ļai, kas atbilst īgi šo iestāžu 
prasībām ir piln īgi nodro šināta ar daļām Somijas M āju būves sabiedr ībās, kuras darbojas 
saskaņā ar 1991. gada Somijas M āju būves sabiedr ību likumu vai v ēlāku līdzvērtīgu likumu, 
ar noteikumu, ka ir izpild īti šajā daļā izklāstītie nosacījumi.  
Dalībvalstis dara zin āmu Komisijai, k ā tās izmanto šo daļu. 
2. Dalībvalstis var piem ērot 50% riska sv ērumu nekustam ā īpašuma izpirkumnomas 
darījumiem, kas nosl ēgti pirms 2006. gada 31. decembra un attiecas uz komercdarb ībai 
izmantojamiem akt īviem, kuri atrodas galven ā biroja valst ī un kurus reglament ē tiesību 
normas, kas paredz, ka iznom ātājs saglabā pilnas īpašuma tiesības uz akt īvu, līdz nomnieks 
īsteno savas pirkuma ties ības. Dalībvalstis dara zin āmu Komi sijai, kā tās izmanto šo daļu. 
 
LV 140   LV 3. 3. Direkt īvas 43. panta 3. punkts neiespaido to, k ā kompetent ās iestādes atzīst divpusējus 
pārjaunojuma l īgumus, kas nosl ēgti attiecībā uz: 
– Beļģiju, pirms 1996. gada 23. apr īļa, 
– Dāniju, pirms 1996. gada 1. j ūnija, 
– Vāciju, pirms 1996. gada 30. oktobra,  
– Grieķiju, pirms 1997. gada 27. marta,  
– Spāniju, pirms 1997. gada 7. janv āra, 
– Franciju, pirms 1996. gada 30. maija,  
– Īriju, pirms 1996. gada 27. j ūnija, 
– Itāliju, pirms 1996. gada 30. j ūlija, 
– Luksemburgu, pirms 1996. gada 29. maij a, 
– Nīderlandi, pirms 1996. gada 1. j ūlija, 
– Austriju, pirms 1996. gada 30. decembra,  
– Portugāli, pirms 1997. gada 15. janv āra, 
– Somiju, pirms 1996. gada 21. augusta,  
– Zviedriju, pirms 1996. gada 1. j ūnija, 
– Apvienoto Karalisti, pirms 1996. gada 30. apr īļa. 
63. pants  
Pārejas noteikumi attiec ībā uz 47. pantu  
1. Kredītiestādei, kuras minim ālais koeficients 1991. gada 1. janv ārī nesasniedza 8%, kas 
paredzēti 47. panta 1. punkt ā, pakāpeniski sec īgos posmos j āsasniedz min ētais līmenis. Tā 
nedrīkst ļaut, ka koeficients  kļūst mazāks par sasniegto l īmeni, pirms m ērķis ir sasniegts. 
Jebkurām svārstībām vajadz ētu būt īslaicīgām, un to iemesli j ādara zināmi kompetentaj ām 
iestādēm. 
 
Ð 2000/12/EK, 62. panta 2. un 3. 
punkts (piel āgots) 
2. Lai nov ērstu nopietnus tr aucējumus savu tirgu darb ībā, uz laiku, kas nav vair āk kā pieci 
gadi pēc 1993. gada 1. janv āra, dalībvalstis, ja t ās uzskata to par vajadz īgu, var paredz ēt 10% 
svērumu oblig ācijām, kas defin ētas Direkt īvas 85/611/EEK 22. panta 4. punkt ā, un apstiprin āt 
to kredītiestādēm. Šādas atkāpes paziņo Komisijai.  
 
LV 141   LV 3. Ne vair āk kā septiņus gadus ilg ā laika posm ā pēc 1993. gada 1. janv āra 47. panta 1. punktu 
nepiemēro Grieķijas Lauksaimniec ības bankai. Tom ēr tai secīgos posmos j āsasniedz 47. panta 
1. punktā paredzētais līmenis saska ņā ar metodi, kas aprakst īta šā panta 1. punkt ā. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
Î1 2004/xx/EK 3. panta 13. 
punkts  
64. pants  
Pārejas noteikumi attiec ībā uz 49. pantu  
1. Ja 1993. gada 5. febru ārī kāda kredītiestāde jau ir veikusi riska dar ījumu vai riska 
darījumus, kas p ārsniedz liela riska  darījumu ierobežojumu vai liela riska  darījumu 
kopapjoma ierobežojumu, kas noteikts 49. pant ā, tad kompetent ās iestādes prasa attiec īgajai 
kredītiestādei veikt pas ākumus, lai nodro šinātu šā riska dar ījuma vai šo riska dar ījumu 
atbilstību 49. pant ā noteiktajiem ierobežojumiem.  
2. Procesu, kura m ērķis ir nodrošin āt šāda riska dar ījuma vai riska dar ījumu atbilst ību 
atļautajiem ierobežojumiem, izstr ādā, pieņem, īsteno un pabeidz laik ā, ko kom petentās 
iestādes uzskata par atbilst īgu pareizas p ārvaldības un god īgas konkurences principam. 
Kompetent ās iestādes inform ē Î1 Eiropas Banku komiteju   par apstiprin āto vispārīgā 
procesa grafiku.  
3. Kredītiestāde nedrīkst pieņemt nevienu pas ākumu, kas var ētu radīt 1. punkt ā minēto riska 
darījumu apjoma pieaugumu, sal īdzinot ar l īmeni, kādu šie riska dar ījumi sasniedza 1993. 
gada 5. febru ārī. 
4. Saskaņā ar 2. pantu piem ērojamais termi ņš beidzas ne v ēlāk kā 2001. gada 31. decembr ī. 
Riska dar ījumus ar gar āku termiņu, attiecībā uz kuriem aizdev ējai iestādei jāievēro līgumu 
noteikumi, var turpin āt līdz to termi ņa beigām. 
 
Ð 2000/12/EK 64. panta 5. l īdz 7. 
punkts (jauns) 
Î1 2004/xx/EK 3. panta 13. 
punkts  
5. Dalībvalstis līdz 1998. gada 31. decembrim var paaugstin āt 49. panta 1. punkt ā noteikto 
ierobežojumu l īdz 40%, bet 49. panta 2. punkt ā noteikto ierobežojumu l īdz 30%. Š ādos 
gadījumos, iev ērojot 1. - 4. punktu, termi ņš, kurā nodrošina min ētā laika posma be igās esošo 
riska darījumu atbilst ību 49. pant ā noteiktajiem ierobežojumiem, beidzas 2001. gada 31. 
decembrī. 
6. Kredītiestādēm, kuru pašu kapit āls nepārsniedz 7 miljonus eiro, un vien īgi šādām iestādēm 
dalībvalstis var 5. punkt ā noteikto termi ņu pagarin āt par pieciem gadiem. Dal ībvalstis, kas 
izmanto šaj ā punktā paredzēto iespēju, veic pas ākumus, lai nov ērstu konkurences 
traucējumus, un par to inform ē Komisiju un  Î1 Eiropas Banku komiteju   . 
7. Šā panta 5. un 6. punkt ā minētajos  gadījumos riska dar ījumu var uzskat īt par liela riska  
darījumu, ja t ā vērtība ir 15% vai vair āk no pašu kapit āla. 
 
LV 142   LV  
Ð 2000/12/EK 64. panta 8. punkts 
(pielāgots) 
8. Līdz 2001. gada 31. decembrim dal ībvalstis var zi ņot par liela riska dar ījumie m divas reizes 
gadā, nevis kā noteikts 48. panta 2. punkta otraj ā ievilkum ā. 
 
Ð 2000/12/EK 64. panta 9. punkts  
9. Dalībvalstis var piln īgi vai daļēji atbrīvot no 49. panta 1., 2. un 3. punkta piem ērojuma 
kādas kredītiestādes riska dar ījumus,  kuri ir pirms 2002. gada 1. janv āra radušies hipotek ārie 
aizdevumi, k ā tie defin ēti 62. panta 1. punkt ā, kā arī pirms 2002. gada 1. janv āra noslēgti 
īpašuma izpirkumnomas dar ījumi, kā tie defin ēti 62. panta 2. punkt ā, un abos gad ījumos 
nepārsniedzot 50% n o attiecīgā īpašuma v ērtības. 
Tas pats attiecas uz aizdevumiem, kas atbilst īgi kompetento iest āžu prasībām ir piln īgi 
nodrošināti ar daļām Somijas M āju būves sabiedr ībās, kas darbojas saska ņā ar Somijas 1991. 
gada Māju būves sabiedr ību likumu vai v ēlāku līdzvērtīgu likumu, kuri ir l īdzīgi pirmajā daļā 
minētajiem hipotek ārajiem aizdevumiem.  
 
Ð 2000/12/EK 65.pants (piel āgots) 
65. pants  
Pārejas noteikumi attiec ībā uz 51. pantu  
Kredītiestādēm, kas 1993. gada 1. janv ārī pārsniedza 51. panta 1. un 2 . punktā noteiktās 
robežas, l īdz 2003. gada 1. janv ārim jāpanāk atbilstība tām. 
 
Ø jauns 
152. pants 
1. Kred ītiestādes, kas apr ēķina riska sv ērto vērtību saskaņā ar 84. līdz 89. pantu vai 
izmanto uzlaboto r ādītāju pieeju operacion ālā riska kapit āla prasību aprēķināšanai, kā noteikts 
105. pantā, pirmā, otrā un trešā divpadsmit m ēnešu perioda laik ā pēc 157. pant ā noteiktā 
datuma nodrošina pašu kapit ālu, kas ir liel āks vai vien āds par summ ām, kas nor ādītas 2., 3. un 
4. punktā. 
2. Pirmaj ā divpadsmit m ēnešu period ā, kas min ēts 1. punkt ā, pašu kapit āla summa ir 
95 % no kop ējās minimālās pašu kapit āla summas, kurai b ūtu jābūt kredītiestādes rīcībā šajā 
periodā saskaņā ar Direkt īvas 93/6/EEK 4. pantu, jo min ētā direktīva un Direkt īva 
2000/12/EK bija sp ēkā pirms šīs direktīvas 157. pant ā norādītā datuma. 
3. Otraj ā divpadsmit m ēnešu period ā, kas minēts 1. punkt ā, pašu kapit āla summa ir 90% 
no kopējās minimālās pašu kapit āla summas, kurai b ūtu jābūt kredītiestādes rīcībā šajā 
periodā saskaņā ar Direkt īvas 93/6/EEK 4. pantu, jo min ētā direktīva un Direkt īva 
2000/12/EK bija sp ēkā pirms šīs direktīvas 157. pant ā norādītā datuma. 
 
LV 143   LV 4. Trešaj ā divpadsmit m ēnešu period ā, kas minēts 1. punkt ā, pašu kapit āla summa ir 80% 
no kopējās minimālās pašu kapit āla summas, kurai b ūtu jābūt kredītiestādes rīcībā šajā 
periodā saskaņā ar Direkt īvas 93/6/EEK 4. pantu, jo min ētā direktīva un Direkt īva 
2000/12/EK bija sp ēkā pirms šīs direktīvas 157. pant ā norādītā datuma. 
5. Atbilst ība 1. līdz 4. punkta pras ībām pamatojas uz pašu kapit āla summām, kas ir 
pilnībā pielāgotas, lai atspogu ļotu atšķirības pašu kapit āla aprēķināšanā saskaņā ar Direkt īvu 
2000/12/EK un Direkt īvu 93/6EEK, jo min ētās direktīvas bija sp ēkā pirms šīs direktīvas 157. 
pantā norādītā datuma, un pašu kapit āla aprēķināšanā saskaņā ar šo direkt īvu; šīs atšķirības 
rada dažādas pieejas paredzamiem un neparedzamiem zaud ējumiem saska ņā ar šīs direktīvas 
84. līdz 89. pantu. 
6. Šī panta 1. l īdz 5. punkta nol ūkiem piem ēro 68. līdz 73. pantu. 
7. Līdz 2007. gada 31. decembrim kred ītiestādes var uzskat īt, ka V da ļas 2. noda ļas 
3. iedaļas 1. apakšieda ļas panti, kas nosaka standartiz ēto pieeju, ir aizvietoti ar Direkt īvas 
2000/12/EK 42. l īdz 46. pantu, jo šie panti bija sp ēkā pirms 157. pant ā norādītā datuma. 
8. Ja tiek izmantota 7. punkt ā paredzētā izvēle, Direkt īvas 2000/12/EK noteikumiem 
piemēro šādas izmai ņas: 
(a) piem ēro Direktīvas 2000/12/EK 42. l īdz 46. panta noteikumus, jo tie bija 
spēkā pirms 157. pant ā norādītā datuma; 
(b) „riska sv ērums”, kas min ēts Direktīvas 2000/12/EK 42. panta 1. punkt ā 
nozīmē „riska sv ērtā vērtība”; 
(c) Direkt īvas 2000/12/EK 42. panta 2. punkt ā norādītie skaitļi uzskatāmi par 
riska svērto vērtību; 
(d) „kred ītu atvasin ātos instrumentus” iek ļauj direkt īvas II pielikuma pilna 
riska poste ņu sarakstā; 
(e) direkt īvas 43. panta 3. punkt ā norādīto pieeju piem ēro kredītu 
atvasinātajiem instrumentiem, kas uzskait īti direktīvas IV pielikum ā, 
neatkarīgi no tā, vai tie ir bilances vai ārpusbilances poste ņi, un skait ļus, 
kas iegūti, izmantojot šaj ā pielikum ā norādīto pieeju, uzskata par riska 
svērto vērtību. 
9. Ja tiek izmantota 7. punkt ā paredzētā izvēle, riska dar ījumiem, kuriem izmanto 
standartiz ēto pieeju, piem ēro šādus noteikumus: 
(a) attiec ībā uz kred ītriska mazin āšanas atz īšanu nepiem ēro V daļas 
2. nodaļas 3. iedaļas 3. apakšieda ļu;  
(b) kompetent ās iestādes var nepiem ērot V daļas 2. noda ļas 3. ieda ļas 3. 
apakšieda ļu attiecībā uz sekjuritiz āciju; 
(b) nepiem ēro šādus XII pielikuma noteikumus, kas nosaka inform ācijas 
sniegšanas pras ības kredītiestādēm: 
(i) 2. da ļa, 4. punkta b) apakšpunkts, 
 
LV 144   LV (ii) 2. da ļa, 6. punkts, 
(iii) 2. da ļa, 10. punkts, 
10. Ja tiek izmantota 7. pant ā paredzētā izvēle, 75. panta e) punkt ā paredzētās kapitāla 
prasības operacion ālajam riskam samazina par procentu ālo daļu, kas ir attiec ība starp 
kredītiestādes to riska dar ījumu vērtību, kuriem ir riska sv ērtā vērtība ir aprēķināta saskaņā ar 
7. punktā paredzēto iespēju, un kred ītiestādes kopējo riska dar ījumu vērtību. 
11. Ja kred ītiestāde aprēķina riska sv ērto vērtību, izmantojot 7. pant ā paredzēto iespēju, 
visiem riska dar ījumiem piem ēro Direktīvas 2000/12/EK 48. l īdz 50. pantu nosac ījumus par 
lielajiem riska dar ījumiem, jo tie bija sp ēkā pirms 157. pant ā norādītā datuma; 
12. Ja tiek izmantota 7. pant ā paredzētā izvēle, 46. līdz 52. panta atsauces šaj ā direktīvā 
lasa kā Direktīvas 2000/12/EK atsauces, jo šie panti bija sp ēkā pirms 157. pant ā 
norādītā datuma. 
153. pants 
Aprēķinot riska sv ērto vērtību riska dar ījumiem īpašuma izpirkumnomas dar ījumos attiec ībā 
uz birojiem vai cit ām komerci ālām telpām, kas atrodas to teritorij ā un atbilst VI pielikuma 
1. daļas 51. punkta krit ērijiem, kompetent ās iestādes līdz 2012. gada 31. decembrim var at ļaut 
piemērot 50 % riska pak āpi, nepiem ērojot VI pielikuma 1. da ļas 55. un 56. pantu.  
Līdz 2010. gada 31. decembrim kompetent ās iestādes kavēto aizdevumu nodrošin ātās daļas 
noteikšanai VI pielikuma nol ūkiem var atz īt ķīlas, kas nav nor ādītas kā piemērotas ķīlas 
saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. 
154. pants 
1. Pras ības, kas paredz ētas 84. panta 3. un 4. pant ā, piemēro no 2009. gada 
31. decembra. 
2. L īdz 2010. gada 31. decembrim riska dar ījumu svērtā vērtība vidējie ZSN visiem 
mazajiem riska dar ījumiem, kas ir nodrošin āti ar mājokļiem un kuriem nav centr ālo 
valdību galvojumu, nedr īkst būt mazāki par 10%. 
3. L īdz 2017. gada 31. decembrim dal ībvalstu kompetent ās iestādes var atbr īvot no IRP 
izmantošanas atseviš ķus kapitāla instrumentu riska dar ījumus, kas past āvējuši 
2007. gada 31. decembr ī. 
Atbrīvoto poz īciju aprēķina pēc daļu skaita uz šo datumu un jebkura papildus 
paaugstin ājuma, kas rodas tieši no īpašuma ties ībām uz šīm daļām ,  j a  v i e n  t ās 
nepalielina īpašuma ties ību proporcion ālo daļu sabiedrības portfel ī.  
Ja iegāde palielina īpašuma ties ību proporcion ālo daļu noteiktai l īdzdalībai, 
līdzdalības pārsniedzošajai da ļai nepiem ēro šo atbr īvojumu. Šo atbr īvojumu 
nepiemēro arī līdzdalībai, kurai s ākotnēji tas tika piem ērots, taču šī līdzdalība tika 
pārdota un p ēc tam atpirkta.  
 
LV 145   LV Kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, uz kuriem attiecas šie p ārejas noteikumi, 
piemēro kapitāla prasības, ko apr ēķina saska ņā ar V da ļas 2. noda ļas 3. ieda ļas 
1. apakšieda ļu. 
4. L īdz 2011. gada 31. decembrim katras dal ībvalsts kompetent ās iestādes var noteikt 
uzņēmumu riska dar ījumiem kav ējuma dienu skaitu, ku ru to jurisdikcij ā esošās 
kredītiestādes ievēro atbilstoši saist ību nepild īšanas defin īcijai, kas nor ādīta 
VII pielikuma 4. da ļas 44. punkt ā, riska dar ījumiem ar š ādiem darījumu partneriem, 
kas atrodas šaj ā dalībvalstī. Šis dienu skaits var b ūt no 90 līdz 180 dien ām, ja viet ējie 
nosacījumi tam ir piem ēroti. Riska dar ījumiem ar t ādiem darījumu partneriem, kas 
atrodas citu dal ībvalstu teritorij ās, kompetent ās iestādes nosaka kav ējuma dienu 
skaitu, kas nav liel āks par attiec īgās dalībvalsts kompetent ās iestādes noteikto. 
5. Attiec ībā uz apsekojuma periodu, kas min ēts VII pielikuma 4. da ļas 66. punkt ā 
dalībvalstis var at ļaut kredītiestādēm, kurām nav at ļauts izmantot pašu v ērtējumus 
ZSN vai p ārrēķināšanas koeficientiem, ja t ās ievieš IRP, v ēlākais līdz 2007. gada 
31. decembrim izmantot attiec īgos datus par divu gadu periodu. L īdz 2010. gada 
31. decembrim attiec īgo periodu katru gadu paga rina par vienu gadu. 
6. Attiec ībā uz apsekojuma periodu, kas min ēts VII pielikuma 4. da ļas 71., 85. un 
94. punkt ā, dalībvalstis var at ļaut kredītiestādēm, ja tās ievieš IRP, v ēlākais līdz 
2007. gada 31. decembrim izmantot attiec īgos datus par divu gadu periodu. L īdz 
2010. gada 31. decembrim attiec īgo periodu katru gadu paga rina par vienu gadu.  
155. pants 
Līdz 2012. gada 31. decembrim dal ībvalstis var piem ērot 15 % procentu ālo daļu darbības 
jomai „tirdzniec ība” kredītiestādēm, kuru attiec īgais indikators tirdzniec ības darbības jomā ir 
vismaz 50 % no attiec īgo indikatoru kopsummas vis ās darbības jomās saskaņā ar X pielikuma 
2. daļas 1. līdz 8. punktu. 
 
Ð 2000/12/EK 
2. NODAĻA 
NOBEIGUMA  NOTEIKUMI 
 
Ø jauns 
156. pants 
Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm, kā arī ņemot vērā Eiropas Centr ālās bankas ieguld ījumu, 
periodiski uzrauga, vai š ī direktīva kopum ā vienlaikus ar Direkt īvu 93/6/EEK b ūtiski ietekm ē 
ekonomisko ciklu un p ēc šīs pārbaudes rezult ātiem apsver, vai ir pamatoti veikt pas ākumus, 
lai stāvokli labotu. 
 
LV 146   LV Pamatojoties uz šo anal īzi un ņemot vērā Eiropas Centr ālās bankas ierosin ājumus, Komisija 
reizi divos gados sast āda ziņojumu un iesniedz to Eiropa s Parlamentam un Padomei, 
pievienojot piem ērotus priekšlikumus. 
157. pants 
1. Dal ībvalstis l īdz 2006. gada 31. decembrim pie ņem un public ē normatīvos un 
administrat īvos aktus, kas nepieciešami, lai pan āktu atbilst ību 4., 22., 57., 61., 62., 63., 64., 
66., 68. līdz 106., 108., 110. l īdz 115., 117. l īdz 119., 123. l īdz 127., 129. l īdz 132., 133., 136., 
144. līdz 149., 152. l īdz 155. pantam un II, III un V l īdz XII pielikumam. Dal ībvalstis 
nekavējoši dara zin āmus Komisijai par šo noteikumu tekstus un korel ācijas tabulas starp šiem 
noteikumiem un šo direkt īvu.  
Neatkarīgi no 2. punkta t ās piemēro šos noteikumus no 2006. gada 31. decembrim. 
Kad dalībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos ie tver atsauci uz šo direkt īvu vai arī 
pievieno š ādu atsauci to ofici ālai publik ācijai. Tajos ietver ar ī paziņojumu, ka esošo 
normatīvo un administrat īvo aktu atsauces uz direkt īvām, kas atceltas ar šo direkt īvu, 
uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu. Dalībvalstis nosaka, k ā tiek veiktas š ādas 
atsauces un k ā formulējams šis pazi ņojums.  
Dalībvalstis dara zin āmus Komisijai savu valstu ties ību aktu galvenos noteikumus, 
ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
2. Dal ībvalstis, s ākot no 2007. gada 31. decembra un ne agr āk, piemēro normat īvos un 
administrat īvos aktus, kas nepieciešami, lai pan āktu atbilst ību 87. panta 9. punktam un 
105. pantam. 
 
Ð 2000/12/EK 66. pants 
(pielāgots) 
66. pants  
Komisijas inform ācija 
Dalībvalstis dara zin āmus Komisijai savu normat īvo un administrat īvo aktu  ⌦ valstu ties ību 
aktu ⌫ galvenos noteikumus, ko t ās pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
 
Ð 2000/12/EK 67. pants 
(pielāgots) 
158. pants 
1. Ar V  ⌦ XV ⌫ pielikuma A da ļā norādītajām direktīvām grozītās direktīvas 73/183/EE K, 
77/780/EEK, 89/299/EEK, 89/646/EEK, 89/ 647/EEK, 92/30/EEK un 92/121/EEK  tiek 
atceltas, neierobežojot dal ībvalstu pien ākumu iev ērot to min ēto direkt īvu pārņemšanas 
termiņus, kuras uzskait ītas V ⌦ XV ⌫ pielikuma B da ļā. 
 
LV 147   LV 2. Atsauces uz atceltaj ām direktīvām uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu, un tās būtu jālasa 
saskaņā ar korelācijas tabulu VI  ⌦ XVI ⌫ pielikum ā. 
 
Ð 2000/12/EK 68. pants 
(pielāgots) 
159. pants 
Īsteno šana 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas ⌦ Savienības ⌫ 
Kopienu  Oficiālajā Vēstnesī. 
 
Ð 2000/12/EK 69. pants 
(pielāgots) 
160. pants 
Adresāti 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, […]. 
 Eiropas Parlamenta v ārdā 
 Priekšs ēdētājs 
  
 Padomes v ārdā 
 Priekšs ēdētājs 
  
 
LV 148   LV  
Ð 2000/12/EK 
I PIELIKUMS  
DARBĪBAS, UZ KUR ĀM ATTIECAS SAVSTARP ĒJĀ ATZĪŠANA 
1. Noguld ījumu vai citu atmaks ājamu līdzekļu pieņemšana 
2. Tostarp: pat ēriņa kredīts, hipotek ārais kredīts, faktorings ar vai bez regresa ties ībām, 
tirdzniecības darījumu finans ēšana (tostarp ekspor ta bezregresa finans ēšana)33  . 
3. Finanšu noma 4. Norēķina pakalpojumi 
5. Maksāšanas līdzekļu emisija un administr ēšana (piem., kred ītkartes, ce ļojumu čeki un 
banku pārveduma vekse ļi) 
6. Garantijas un saist ības 
7. Darījumi uz pašu r ēķina vai klientu r ēķina ar: 
(a) naudas tirgus instrumentiem ( čekiem, vekse ļiem, depoz īta sertifik ātiem utt.), 
(b) ārvalstu val ūtu, 
(c) standartiz ētiem nākotnes finanšu un iesp ēju darījumiem, 
(d) mai ņas kursa un procentu likmes instrumentiem, 
(e) pārvedamiem v ērtspapīriem. 
8. Dalība vērtspapīru emisijā un ar šādu emisiju saist īto pakalpojumu sniegšana 
9. Uzņēmumu konsult ēšana par kapit āla struktūru, darbības stratēģiju un ar to saist ītiem 
jautājumiem un padomi un pakalpojumi saist ībā
 ar uzņēmējsabiedrību apvienošanu un 
uzņēmumu pirkšanu 
10. Starpniec ība naudas tirgus dar ījumos 
11. Portfe ļa pārvaldība un konsult ācijas 
12. Vērtspapīru glabāšana un p ārvaldīšana 
13. Kredītinformācijas pakalpojumi 
14. Glabāšanas pakalpojumi 
                                                 
33 Tostarp: pat ēriņa kredīts, hipotek ārais kredīts, faktorings ar vai bez regresa ties ībām, tirdzniec ības 
darījumu finans ēšana (tostarp eksport a bezregresa finans ēšana)  
 
LV 149   LV  
Ð 2004/39/EK 68. pants 
(pielāgots) 
Uz pakalpojumiem un darb ībām, kas paredz ētas I pielikuma A un B ieda ļā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004.  gada 21.  aprīļa Direktīvā 2004/39/EK par finanšu instrumen tu 
tirgiem34, ja tie attiecas uz min ētās direktīvas I pielikuma C ieda ļā paredzētajiem finanšu 
instrumentiem, attiecas savstarp ēja atzīšana saska ņā ar šo direkt īvu  
 
Ð 2000/12/EK 
II PIELIKUMS  
 
Ð 2000/12/EK  
Ö jauns 
ĀRPUSBILANCES POSTE ŅU KLASIFIK ĀCIJA 
Pilns risks: 
– galvojumi, kas aizst āj kredītu, 
– Ö kredītu atvasin ātie instrumenti  
– pieņemtie vekse ļi, 
– indosamenti uz vekse ļiem, uz kuriem nav citas kred ītiestādes nosaukuma, 
– darījumi ar regresa ties ībām, 
– neatsaucami rezerves akredit īvi, kas aizst āj kredītu, aktīvi, 
– kas iegādāti saskaņā ar līgumiem par n ākotnes pirkumu par t ūlītēju samaksu, 
– līgumi par noguld ījumu izvietošanu noteikt ā datumā nākotnē ar noteiktu procentu 
likmi, 
– daļēji samaksāto akciju un v ērtspapīru nesamaks ātā daļa, 
– Ö aktīvu pārdošanas un atpirkšanas l īgumi, kas defin ēti Direktīvas 86/635/EEK 12. 
panta 3. un 5. punkt ā,  
– pārējie pilna riska poste ņi. 
Vidējs risks: 
– izdoti un apstiprin āti akreditīvi (skat. ar ī par vidējo zemāks risks), 
                                                 
34 OV L 145, 30.04.2003., 1.  lpp. 
 
LV 150   LV – garantijas un nodrošin ājums (tostarp publisko pas ūtījumu galvojums, izpild ījuma 
nodrošinājums, muitas un nodok ļu galvojumi) un galvojumi, kas neaizst āj kredītu, 
– aktīvu pārdošanas un atpirk šanas līgumi, kas defin ēti Direktīvas 8 6/635/EEK 12. 
panta 3. un 5. punkt ā; 
– neatsaucami rezerves akredit īvi, kas neaizst āj kredītu, 
– neizmantoti kred īti (kredit ēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai akcepta 
kredītu līgumu saist ības), kuru s ākotnējais termiņš ir vairāk nekā viens gads, 
– parāda vērtspapīru izdošanas l īdzekļi (NIF - note issuance facilities) un atjaunojami 
vērtspapīru laidiena s ākotnējās parakstes l īdzekļi nolūkā tos pārdot (RUF - revolving 
underwriting facilities), 
– pārējie vidēja riska poste ņi, Ö kas ir pazi ņoti Komisijai  . 
Par vidējo zemāks risks: 
– akreditīvi, kam par nodrošin ājumu ir attiec īgās preces, un citas pašlikvid ācijas 
operācijas, 
– Ö neizmantoti kred īti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai p ārvedu 
vekseļu saistības) ar sākotnējo termiņu, kas nav ilg āks par vai ir vien āds ar vienu 
gadu, kurus nevar atcelt jebkur ā laikā bez nosac ījumiem un pazi ņošanas, vai kuri 
automātiski tiek atcelti, ja samazin ās aizņēmēja kredītspēja,  
– pārējie par vid ējo zemāka riska poste ņi, Ö kas ir pazi ņoti Komisijai  . 
Zems risks: 
– neizmantoti kred īti (kredit ēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai p ārvedu 
vekseļu saistības) ar sākotnējo termiņu, kas nav ilg āks par vai ir vien āds ar vienu 
gadu, vai t ādi, kurus jebkur ā laikā bez nosac ījumiem un pazi ņošanas var atcelt,  
Ö neizmantoti kred īti (kreditēšanas, vērtspapīru pirkuma, galvojuma vai p ārvedu 
vekseļu saistības), kurus jebkur ā laikā bez nosac ījumiem un pazi ņošanas var atcelt, 
vai kuri autom ātiski tiek atcelti, ja samazin ās aizņēmēja kredītspēja. Mazās 
kredītlīnijas var uzskat īt par atce ļamām bez nosac ījumiem, ja noteikumi at ļauj 
kredītiestādēm atcelt t ās pilnā apmērā, kas paredz ēts ar ties ību aktos par klientu 
aizsardzību un ar tiem saist ītajos tiesību aktos;  
– pārējie zema riska poste ņi, Ö kas ir pazi ņoti Komisijai  . 
Dalībvalstis ap ņemas inform ēt Komisiju, tikl īdz tās ir vienoju šās par kāda jauna ārpusbilances 
posteņa iekļaušanu katras riska ka tegorijas jebkur ā no pēdējiem ievilkumiem. Kad 59. pant ā 
paredzētā procedūra pabeigta, veic šādu posteņu galīgo klasific ēšanu Kopienas l īmenī. 
 
Ð 2000/12/EK 
III PIELIKUMS  
 
LV 151   LV  
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
Ö jauns 
NOTEIKUMI, KO PIEM ĒRO ĀRPUSBILANCES POSTE ŅIEM  
Ö ATVASIN ĀTAJIEM INSTRUMENTIEM   
1. 1. METODES  IZVĒLE 
Lai novērtētu kredītrisku, kas saist īts ar Ö noteiktu riska dar ījuma vērtību  IV pielikuma 1. 
un 2. punkt ā uzskaitītajiem līgumiem, kred ītiestādes ar kompetento iest āžu piekrišanu var 
izvēlēties vienu no ⌦ šajā pielikum ā ⌫ turpmāk izklāstītajām metodēm. Kredītiestādēm, 
kam jāievēro noteikumi Direkt īvas 93/6/EEK35 6. panta 1. punkt ā ⌦ 33. panta 1. un 
2. pantā ⌫ , jāizmanto pirm ā ⌦ šajā pielikum ā ⌫ turpmāk izklāstītā metode. Lai nov ērtētu 
kredītrisku, kas saist īts ar  Ö noteiktu riska dar ījuma vērtību  IV pielikuma 3. punkt ā 
uzskaitītajiem līgumiem, kred ītiestādēm jāizmanto pirm ā ⌦ šajā pielikum ā ⌫ turpmāk 
izklāstītā metode. 
 
Ø jauns 
Līgumiem, ko tirgo atz ītās biržās, un ārvalstu val ūtas maiņas līgumiem (iz ņemot līgumiem 
attiecībā uz zeltu) ar s ākotnējo termiņu ne vair āk kā 14 kalend āra dienas nepiem ēro šajā 
pielikumā norādītās metodes un to riska dar ījuma vērtība ir nulle. 
Kompetent ās iestādes var atbr īvot no šaj ā pielikum ā izklāstīto metožu piem ērošanas un 
piešķirt nulles v ērtību riska dar ījumiem ar ārpusbiržas l īgumiem, kurus ieskait ījusi ieskaita 
iestāde, ja šī iepriekš min ētā iestāde veic pien ākumus, kas likum ā paredzēti darījuma 
partnerim, un visi dal ībnieki piln īgi un ik dienu sedz risku, ko tie rada šai ieskaita iest ādei, 
tādējādi nodrošinot aizsardz ību, kas aptver faktiskos riska dar ījumus un potenci ālos nākotnes 
riska darījumus. 
Iegrāmatotais nodrošin ājums: 
(a) atbilst 0 % riska pak āpei, vai 
(b) ir skaidras naudas noguld ījums aizdev ējā iestādē, vai  
(c) ir depoz īta sertifik āti vai līdzīgi instrumenti, ko izdod iepriekšmin ētā 
iestāde vai kas tai iesniegti. 
Kompetent ās iestādes jāpārliecina par to, ka nepast āv tāda iespēja, ka risks, ko uzkr āj ieskaita 
iestāde, varētu nepārsniegt nodrošin ājuma tirgus v ērtību. 
                                                 
35 Padomes Direkt īva 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu 
kapitāla pietiekam ību (OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp.). Direkt īvā grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 
98/33/EK (OV L 204, 21.7.1998., 29. lpp.).  
 
LV 152   LV  
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
2. METODES 
1. metode: nov ērtēšana pēc tirgus cenas 
A posms nosakot l īgumiem faktisk ās tirgus cenas, visiem l īgumiem ieg ūst faktisk ās 
aizstāšanas izmaksas ar pozit īvām vērtībām. 
B posms lai ieg ūtu iespējamā nākotnes kred ītriska lielumu36, ⌦ izņemot vienas val ūtas 
mijmaiņas darījumus ar «main īgu/mainīgu» procentu likmi, kur ām var apr ēķināt vienīgi 
faktiskās aizstāšanas izmaksas, ⌫ nosacītās pamatsummas vai pamat ā esošās vērtības reizina 
ar šādiem ⌦ 1. tabulā norādītajiem ⌫ procentiem: 
1. TABULA 3738 
 
Atlicis līdz 
termiņa 
beigām39 
 Procentu 
likmju 
līgumi: Līgumi par 
ārvalstu 
valūtas 
maiņas 
likmēm un 
zeltu Līgumi par 
akcijām Līgumi par 
dārgmetāliem
, izņemot 
zeltu Līgumi par 
citām precēm, 
kas nav 
dārgmetāli 
Viens gads 
vai mazāk  0% 1% 6% 7% 10% 
Vairāk nekā 
viens gads, mazāk nekā 
pieci gadi  0,5% 5% 8% 7% 12% 
Vairāk nekā 
pieci gadi  1,5% 7,5% 10% 8% 15% 
 
Lai aprēķinātu nākotnes kred ītrisku saska ņā ar B posmu, kompetent ās iestādes var 
atļaut kredītiestādēm līdz 2006. gada 31. decembrim piem ērot turpm āk norādītos 
                                                 
36 Izņemot vienas val ūtas mijmai ņas darījumus ar «main īgu/mainīgu» procentu likmi, kur ām var apr ēķināt 
vienīgi faktiskās aizstāšanas izmaksas.  
37 Līgumus, kas neatbilst šaj ā tabulā norādītajām piecām kategorij ām, pielīdzina līgumiem par cit ām 
precēm, kas nav d ārgmetāli. 
38 Līgumiem ar vair ākām pamatsummas mai ņām procenti j āreizina ar to atlikušo maks ājumu skaitu, kuri 
vēl nav nokārtoti saska ņā ar līgumu. 
39 Līgumiem, kas paredz atlikušo kred ītu nokārtošanu saska ņā ar norādītām maksājuma dien ām un kam 
noteikumi tiek piel āgoti tā, ka līguma tirgus v ērtība šajās norādītajās dienās ir nulle, atlikušais laiks l īdz 
termiņa beigām ir vien āds ar laiku l īdz dienai, kad tiks izdar īta nākošā pielāgošana. Procentu likmes 
līgumiem, kuri atbilst šiem krit ērijiem un kuru laiks l īdz termiņa beigām ir vair āk nekā viens gads, 
procents nav zem āks par 0,5%. 
 
LV 153   LV procentus, nevis tos, kas paredz ēti 1. tabul ā, ja vien iest ādes izmanto izv ēles tiesības, 
kas paredz ētas Direkt īvas 93/6/EEK 11.a pant ā līgumiem IV pielikuma 3. punkta b) 
un c) apakšpunkta noz īmē: 
1.a TABULA 
Atlicis līdz termiņa 
beigām Dārgmetāli, 
(izņemot zeltu) Parastie 
metāli Lauksaimniec ības 
produkti (softs) Citas preces, 
tostarp ener ģija 
Viens gads vai 
mazāk  2% 2,5% 3% 4% 
Vairāk nekā viens 
gads, maz āk nekā 
pieci gadi  5% 4% 5% 6% 
Vairāk nekā pieci 
gadi  7,5% 8% 9% 10% 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
C posms pašreiz ējā aizstāšanas izmaksu summa  un iespējamais  nākotnes kred ītrisks  
reizina ar riska sv ērumiem, kas attiecin āti uz attiec īgajām otrām pusēm 43. pant ā ⌦ ir riska 
darījuma vērtība ⌫ . 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
2. metode: “s ākotnējā riska” metode 
A posms: katra finanšu instrumenta nosac īto pamatsummu reizina ar ⌦ 2. tabulā 
norādītajiem ⌫ šādiem  procentiem: 
2. tabula 
Sākotnējais termiņš40 
 Procentu likmju 
līgumi: Līgumi par ārvalstu val ūtas maiņas 
likmēm un zeltu 
Viens gads vai maz āk  0,5% 2% 
Vairāk nekā viens gads, bet ne 
vairāk kā divi gadi  1% 5% 
Papildu summa par katru papildu 
gadu 1% 3% 
                                                 
40 Procentu likmju l īgumu gad ījumā kredītiestādes var ar savu kompetento iest āžu piekrišanu izv ēlēties 
vai nu sākotnējo, vai atlikušo termi ņu. 
 
LV 154   LV  
Ð 2000/12/EK 
Ö jauns 
B posms: t ā iegūtais sākotnējais risks  reizina ar riska sv ērumiem, kas atbilst īgi 43. 
pantam sadal īti starp attiec īgajām līgumslēdzējām pusēm Ö ir riska dar ījuma vērtība  . 
Attiecībā uz 1. un 2. metodi kompetentaj ām iestādēm jāgādā, lai nosac ītā summa, kas j āņem 
vērā, būtu pienācīgs kritērijs līguma riska nov ērtēšanai. Kad, piem ēram, līgums paredz 
daudzkārtīgas naudas pl ūsmas, nosac ītā summa j ākoriģē, lai ņemtu vērā to, kā tas iespaido 
minētā līguma riska strukt ūru. 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
3. SAVSTARP ĒJO PRASĪJUMU  LĪGUMISK Ā DZĒŠANA  (PĀRJAUNOJUMA  
LĪGUMI  UN CITAS  VIENOŠAN ĀS PAR  SAVSTARP ĒJO PRASĪJUMU  
DZĒŠANU) 
a) Savstarp ējo prasījumu dzēšanas veidi, ko kompetent ās iestādes var atz īt 
Šajā ⌦ iedaļā ⌫ 3. punktā „līgumslēdzēja puse” ir subjekts (tostarp  fiziskas personas), kam 
ir tiesības slēgt vienošanos par savstarp ējo prasījumu līgumisku dz ēšanu. 
Kompetent ās iestādes var atz īt par risku mazinošiem š ādus savstarp ējo prasījumu līgumiskās 
dzēšanas veidus: 
(i) divpus ējus pārjaunojuma l īgumus starp kred ītiestādi un otru l īgumslēdzēju pusi, 
saskaņā ar kuriem savstarp ējās prasības un saist ības tiek autom ātiski apvienotas t ā, 
ka šis pārjaunojums nosaka tikai vienu neto summu katru reizi, kad p ārjaunojumu 
piemēro, un tādējādi rada tikai vienu ju ridiski saistošu jaunu l īgumu, kas atce ļ 
iepriekšējos līgumus; 
(ii) citas divpus ējas vienošan ās par savstarp ējo prasījumu dzēšanu starp kred ītiestādi un 
otru līgumslēdzēju pusi. 
b) Atzīšanas nosac ījumi 
Kompetent ās iestādes savstarp ējo prasījumu līgumisko dz ēšanu var atz īt par risku mazinošu 
vienīgi ar šādiem nosac ījumiem: 
(i) starp kred ītiestādi un otru l īgumslēdzēju pusi ir vajadz īga tāda vienošan ās par 
savstarpējo prasījumu līgumisko dz ēšanu, kas rada tikai vienu juridisko saist ību, kura 
attiecībā uz visiem dar ījumiem, ko t ā skar, darbojas t ā, ka gadījumā, ja līgumslēdzēja 
puse pārtrauc darb ību maksātnespējas, bankrota, likvid ācijas vai citu l īdzīgu apstākļu 
dēļ, kredītiestādei būtu prasījums vai saist ības maks āt vienīgi to atseviš ķo darījumu 
pozitīvo vai negat īvo neto summu, kurus skar attiec īgā vienošan ās, novērtējot pēc 
tirgus cenas; 
(ii) kred ītiestādei jādara kompetent ām iestādēm pieejami rakstiski un pamatoti juridiski 
atzinumi, no kuriem izriet, ka juridisku str īdu gadījumā saskaņā ar turpm āk 
norādītiem tiesību aktiem kompetent ās tiesu un administrat īvās iestādes i) punkt ā 
 
LV 155   LV aprakstītajos gadījumos konstat ētu, ka kred ītiestādes prasījumi un saist ības ir vien īgi 
neto summa, k ā aprakstīts i) punkt ā, saskaņā ar: 
– tās valsts likumiem, kuras jurisdikcij ā ir attiecīgā līgumslēdzēja puse, un, ja ir 
iesaistīta uzņēmuma ārvalstu fili āle, arī tās valsts likumiem, kuras jurisdikcij ā 
ir minētā filiāle, 
– likumiem, kas reglament ē attiecīgos atseviš ķos darījumus;,  un 
– likumiem, kas reglament ē līgumus vai vienošan ās, kas vajadz īgas, lai īstenotu 
savstarpējo prasījumu līgumisku dz ēšanu; 
(iii) kred ītiestādēm jābūt izstrādātām proced ūrām, kā nodrošin āt to, ka savstarp ējo 
prasījumu līgumiskās dzēšanas tiesisk ā spēkā esamība tiek past āvīgi uzraudz īta, 
ņemot vērā attiecīgo likumu iesp ējamās izmaiņas. 
Kompetentaj ām iestādēm, vajadz ības gadījumā pēc apspriešan ās ar citām attiecīgām 
kompetent ām iestādēm, jābūt pārliecinātām, ka savstarp ējo prasījumu līgumiskā dzēšana 
tiesiski ir sp ēkā saskaņā ar katras attiec īgās jurisdikcijas likumiem. Ja k āda no kompetentaj ām 
iestādēm šajā sakarā nav pārliecināta, tad vienošanos par savstarp ējo prasījumu līgumisko 
dzēšanu neatz īst par risku mazinošu nevienai no l īgumslēdzējām pusēm. 
Kompetent ās iestādes var pie ņemt pamatotus juridiskus atzinumus, kas sagatavoti katram 
savstarpējo prasījumu līgumiskās dzēšanas veidam. 
Par risku mazinošu nevar atz īt līgumu, kur ā ir noteikums, kas at ļauj maks ātspējīgai 
līgumslēdzējai pusei veikt vien īgi ierobežotus maks ājumus vai visp ār neveikt maks ājumus 
maksātnespējīgajam, pat ja maks ātnespējīgais ir neto kreditors (atbr īvojuma klauzula). 
Kompetent ās iestādes par t ādām, kas mazina risku, var atz īt vienošan ās par līgumisku 
dzēšanu, kas aptver ārvalstu val ūtas maiņas kursa l īgumus ar s ākotnējo termiņu 14 kalend āra 
dienas vai maz āk, pārdotus iesp ēju līgumus vai citus l īdzīgus ārpusbilances poste ņus, uz ko 
neattiecas šis pielikums, t āpēc ka tie nerada nek ādu kredītrisku, vai ar ī tāpēc ka risks, ko tie 
rada, ir neliels. Gad ījumā, kad atbilst īgi šo līgumu pozit īvai vai negat īvai tirgus v ērtībai to 
iekļaušana cit ā līgumiskas dz ēšanas nol īgumā var izrais īt kapitāla normat īvu palielin āšanos 
vai samazin āšanos, kompetentaj ām iestādēm jāuzliek par pien ākumu kred ītiestādēm vienādi 
piemērot vienu un to pašu metodi. 
c) Atzīšanas sekas 
i) Pārjaunojuma l īgumi 
Svērumu var attiecin āt uz pārjaunojuma l īgumos noteiktaj ām vienīgajām neto summ ām, nevis 
attiecīgajām bruto summ ām. Tā, piemērojot 1. metodi, 
– A posms A posm ā faktiskās aizstāšanas izmaksas, un 
– B posms B posm ā nosacītās pamatsummas vai pamat ā esošās vērtības 
var aprēķināt, ņemot vērā pārjaunojuma l īgumu. Piem ērojot 2. metodi, A posm ā nosacīto 
pamatsummu var apr ēķināt, ņemot vērā pārjaunojuma l īgumu, jāpiemēro 2. tabul ā dotie 
procenti; 
 
LV 156   LV ii) Citas vienošan ās par savstarp ējo prasījumu dzēšanu 
Piemērojot 1. metodi: 
– A posmā to līgumu faktisk ās aizstāšanas izmaksas, uz kuriem attiecas vienošan ās par 
savstarpējo prasījumu dzēšanu, var apr ēķināt, ņemot vērā faktiskās hipotētiskās tīrās 
aizstāšanas izmaksas, kas izriet no attiec īgās vienošan ās; kad dz ēšana rada t īro 
saistību kredītiestādei, kas apr ēķina tīrās aizstāšanas izmaksas, uzskata, ka faktisk ās 
aizstāšanas izmaksas ir vien ādas ar nulli, 
– B posmā rādītāju, kas izsaka varb ūtējo nākotnes kred ītrisku visiem l īgumiem, kas 
iekļauti dzēšanas nol īgumā, var samazin āt saskaņā ar šādu vienādību: PCE red= 0,4 * 
PCE gross +0,6 * NGR * PCE gross 
kur 
— PCE red = varb ūtējā nākotnes kred ītriska samazin ātais rādītājs visiem l īgumiem 
ar konkrētu līgumslēdzēju pusi, kuri ir iek ļauti tiesiski sp ēkā esošā 
divpusējā nolīgumā par dzēšanu, 
— PCE gross = varb ūtējā nākotnes kred ītriska rādītāju kopsumma visiem l īgumiem 
ar konkrētu līgumslēdzēju pusi, kuri ir iek ļauti tiesiski sp ēkā esošā 
divpusējā nolīgumā par dzēšanu un apr ēķināti, reizinot nosac ītās 
pamatsummas ar 1. tabul ā paredzētajiem procentiem, 
— NGR = “neto/bruto attiec ības koeficients” p ēc kompetento iest āžu izvēles: 
(i) noš ķirts aprēķins: koeficients, kas noteikts p ēc tīrajām 
aizstāšanas izmaks ām visiem l īgumiem, kas iek ļauti tiesiski 
spēkā esošā divpusējā nolīgumā par dzēšanu ar konkr ētu 
līgumslēdzēju pusi (skait ītājs), un bruto aizst āšanas 
izmaksām visiem l īgumiem, kas iek ļauti tiesiski sp ēkā esošā 
divpusējā nolīgumā par dzēšanu ar konkr ētu līgumslēdzēju 
pusi (sauc ējs); vai 
(ii) kop ējs aprēķins: koeficients, kas noteikts p ēc summas, kura 
iegūta, summ ējot divpus ēji aprēķinātas tīrās aizstāšanas 
izmaksas vis ām līgumslēdzējām pusēm, ņemot vērā 
līgumus, kas iek ļauti tiesiski sp ēkā esošos nol īgumos par 
dzēšanu (skait ītājs), un bruto aizst āšanas izmaks ām visiem 
līgumiem, kas iek ļauti tiesiski sp ēkā esošos nol īgumos par 
dzēšanu (sauc ējs). 
 Ja dal ībvalstis dod kred ītiestādēm tiesības izvēlēties metodi, 
izvēlētā metode jāpiemēro konsekventi. 
 
Varbūtējā nākotnes kred ītriska apr ēķinam saska ņā ar formulu iepriekš piln īgi atbilst īgus 
līgumus, kas ir iek ļauti nolīgumā par dzēšanu, var ņemt vērā kā vienu līgumu ar nosac ītu 
pamatsummu, kas ir vien āda ar tīrajiem ieņēmumiem. Piln īgi atbilstīgi līgumi ir ārvalstu 
valūtas maiņas nākotnes līgumi vai l īdzīgi līgumi, kuros nosac ītā pamatsumma ir vien āda ar 
 
LV 157   LV naudas pl ūsmu, ja to termi ņš ir viens un tas pats datums un ja tie piln īgi vai daļēji izteikti 
vienā un tajā pašā valūtā. 
Piemērojot 2. metodi, A posm ā: 
– pilnīgi atbilstīgus līgumus, kas iek ļauti nolīgumā par dzēšanu, var ņemt vērā kā vienu 
līgumu ar nosac ītu pamatsummu, kas ir vien āda ar tīrajiem ieņēmumiem; nosac īto 
pamatsummu daudzumus reizina ar procentiem, kas doti 2. tabul ā, 
– visiem pārējiem līgumiem, uz ko attiecas vienošan ās par savstarp ējo prasījumu 
dzēšanu, piem ērojamos procentus var samazin āt, kā norādīts 3. tabul ā.  
3. TABULA 
Sākotnējais termiņš41 
 Procentu likmju 
līgumi: Ārvalstu val ūtas līgumi 
Viens gads vai maz āk  0.35% 1.50% 
Ilgāk par vienu gadu, bet ne ilg āk par 
diviem gadiem 0.75% 3.75% 
Papildu summa par katru papildu gadu 0.75% 2.25% 
 
Ð 2000/12/EK 
IV PIELIKUMS  
 
Ð 2000/12/EK 
Ö jauns 
ĀRPUSBILANCES POSTE ŅU Ö ATVASIN ĀTO INSTRUMENTU  
KLASIFIK ĀCIJA 
 
Ð 2000/12/EK (piel āgots) 
1. Procentu likmju l īgumi: 
(a) vienas val ūtas procentu likmes mijmai ņas līgumi; 
(b) pamata mijmai ņas līgumi; 
(c) nestandartiz ēti procentu likmes n ākotnes līgumi; 
(d) standartiz ēti procentu likmes n ākotnes līgumi; 
(e) nopirkti procentu likmes iesp ēju līgumi; 
                                                 
41 Procentu likmju l īgumu gad ījumā kredītiestādes var ar savu kompetento iest āžu piekrišanu izv ēlēties 
vai nu sākotnējo, vai atlikušo termi ņu. 
 
LV 158   LV (f) citi l īdzīgi līgumi. 
2. Ārvalstu val ūtas maiņas līgumi un l īgumi par zeltu: 
(a) vienas val ūtas procentu likmes mijmai ņas līgumi; 
(b) ārvalstu val ūtas maiņas nākotnes līgumi; 
(c) standartiz ēti nākotnes līgumi par val ūtu; 
(d) nopirkti val ūtas iespēju līgumi; 
(e) citi l īdzīgi līgumi; 
(f) iepriekš a) l īdz e) apakšpunkt ā minētajiem līgumiem l īdzīgi līgumi par zeltu. 
3. Pielikuma 1. punkta a) l īdz e) apakšpunkt ā un 2. punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā minētajiem 
līgumiem l īdzīgi līgumi par citiem atsauces elementiem vai indeksiem: 
(a) līgumi par akcij ām; 
(b) dārgmetāli (izņemot zeltu); 
(c) līgumi par cit ām precēm, kas nav d ārgmetāli; 
(d) citi l īdzīgi līgumi; B posms  lai iegūtu iespējamā nākotnes kred ītriska lielumu 42, 
nosacītās pamatsummas  vai pamat ā esošās vērtības reizina ar šādiem procentiem:  
 
Ï 
                                                 
42 Izņemot vienas val ūtas mijmai ņas darījumus ar «main īgu/mainīgu» procentu likmi, kur ām var apr ēķināt 
vienīgi faktiskās aizstāšanas izmaksas.  
 
LV 159   LV  
Ø jauns 
V līdz XII pielikums  
[OMISSIS] 
 
Ø jauns 
XIII PIELIKUMS  
A DAĻA 
ATCELT ĀS DIREKT ĪVAS AR TO SEC ĪGIEM GROZ ĪJUMIEM 
(minētas 158. pant ā) 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direkt īva 2000/12/EK par kred ītiestāžu 
darbības sākšanu un veikšanu. 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direkt īva 2000/28/EK, ar ko groza 
Direktīvu 2000/12/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu. 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direkt īva 2002/87/EK par papildu 
uzraudzību kredītiestādēm, apdrošin āšanas uzņēmumiem un ieguld ījumu sabiedr ībām finanšu 
konglomer ātos un par groz ījumiem Padomes Direkt īvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 
92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, k ā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK, 
Tikai 29. panta 1. punkta a) un b) apak špunkts, 29. panta 2. punkts, 29. panta 
4. punkta a) un b) apakšpunkts, 29. pant a 5. punkts, 29. panta 6. punkts, 29. panta 
7. punkta a) un b) apakšpunkts, 29. pant a 8. punkts, 29. panta 9. punkts, 29. panta 
10. punkts, 29. panta 11. punkts. 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz 
finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direkt īvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2000/12/EK, un atce ļ Padomes Direkt īvu 
93/22/EEK 
Tikai 68. pants 
Komisijas 2004. gada 27. apr īļa Direktīva 2004/69/EK, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 2000/12/EK groza attiec ībā uz „daudzpus ējo attīstības banku” defin īciju 
(Dokuments attiecas uz EEZ). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz 
finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direkt īvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2000/12/EK, un atce ļ Padomes Direkt īvu 
93/22/EEK. 
Tikai 3. pants 
NEATCELTIE GROZ ĪJUMI 
 
LV 160   LV 2003. gada Pievienošan ās akts 
B DAĻA 
IEVIEŠANAS TERMI ŅI 
(minēti 158. pant ā) 
Direktīva  Ieviešanas termi ņš 
Direktīva 2000/12/EK  ----- 
Direktīva 2000/28/EK  27.4.2002. 
Direktīva 2002/87/EK  11.8.2004. 
Direktīva 2004/39/EK  Nav pieejams 
Direktīva 2004/69/EK  30.6.2004. 
Direktīva 2004/xx/EK  Nav pieejams 
 
LV 161   LV XIV PIELIKUMS  
KORELĀCIJAS TABULA 
Šajā direktīvā Direktīva 
2000/12/EK  Direktīva 
2000/28/EK  Direktīva 
2001/87/EK  Direktīva 
2004/69/EK  Direktīva 
2004/xx/EK  
1. pants  2. panta 1. un 2. 
punkts      
2. panta 1. punkts  2. panta 3. 
punkts 
Pievienošan ās 
akts     
2. panta 2. punkts  2. panta 4. 
punkts      
3. pants  2. panta 5. un 6. 
punkts      
3. panta 1. punkta 
pēdējais teikums      3.2. pants  
4.1. panta 1. 
punkts  1. panta 1. 
punkts      
4.1. panta 2. l īdz 
5. punkts   1. panta 2. l īdz 
5. punkts     
4.1. panta 7. l īdz 
9. punkts   1. panta 6. l īdz 
8. punkts     
4.1. panta 
10.punkts    29.1. panta a) 
punkts    
4.1. panta 11. l īdz 
14. punkts  1. panta 10., 12. 
un 13. punkts      
4.1. panta 21. un 
22. punkts    29.1. panta b) 
apakšpunkts    
4.1. panta 23. 
punkts  1. panta 23. 
punkts      
4.1. panta 45. l īdz 
47. punkts  1. panta 25. l īdz 
27. punkts      
4.2. pants  1. panta 
1. punkts otr ā 
daļa     
5. pants  3. pants      
6. pants  4. pants      
7. pants  8. pants      
8. pants  9. pants      
9. panta 1. punkts  5. panta 1. un     
 
LV 162   LV 1. panta 11. 
punkts  
9. panta 2. punkts  5. panta 2. 
punkts      
10. pants  5. panta 3. l īdz 
7. punkts      
11. pants  6. pants      
12. pants  7. pants      
13. pants  10. pants      
14. pants  11. pants      
15. panta 1. 
punkts  12. pants      
15. panta 2. un 3. 
punkts    29.2. pants    
16. pants  13. pants      
17. pants  14. pants      
18. pants  15. pants      
19. panta 1. 
punkts  16. panta 1. 
punkts      
19. panta 2. 
punkts    29.3. pants    
20. pants  16. panta 3. 
punkts      
21. pants  16. panta 4. l īdz 
6. punkts      
22. pants  17. pants      
23. pants  18. pants      
24. panta 1. 
punkts  19. panta 1. un 
3. punkts      
24. panta 2. 
punkts  19. panta 
6. punkts      
24. panta 3. 
punkts  19. panta 
4. punkts      
25. panta 1. l īdz 
3. punkts  20. panta 1. l īdz 
3. punkts, 1. un 
2. daļa     
25. panta 3. 
punkts  19. panta 
5. punkts      
25. panta 4. 
punkts  20. panta 
3. punkts treš ā     
 
LV 163   LV daļa 
26. pants  20. panta 4. l īdz 
7. punkts      
27. pants  1. panta 
3. punkta 
pēdējais teikums      
28. pants  21. pants      
29. pants  22. pants      
30. pants  22. panta 2. l īdz 
4. punkts      
31. pants  22. panta 5. 
punkts      
32. pants  22. panta 6. 
punkts      
33. pants  22. panta 7. 
punkts      
34. pants  22. panta 8. 
punkts      
35. pants  22. panta 9. 
punkts      
36. pants  22. panta 10. 
punkts      
37. pants  22. panta 11. 
punkts      
38. pants  24. pants      
39. panta 1. un 2. 
punkts  25. pants      
39. panta 2. 
punkts      3.8. pants  
40. pants  26. pants      
41. pants  27. pants      
42. pants  28. pants      
43. pants  29. pants      
44. pants  30. panta 1. l īdz 
3. punkts      
45. pants  30. panta 4. 
punkts      
46. pants  30. panta 3. 
punkts      
47. pants  30. panta 5.     
 
LV 164   LV punkts  
48. pants  30. panta 6. un 
7. punkts      
49. pants  30. panta 8. 
punkts      
50. pants  30. panta 
9. punkta 1. un 
2. teikums      
51. pants  30. panta 
9. punkta 
3. teikums      
52. pants  30. panta 10. 
punkts      
53. pants  31. pants      
54. pants  32. pants      
55. pants  33. pants      
56. pants  34. panta 1. 
punkts      
57. pants  34. panta 
2. punkta 
1. teikums 
34. panta 
1. punkta 2) 
apakšpunkta 
pēdējais teikums   29.4. panta a) 
punkts    
58. pants    29.4. panta b) 
apakšpunkts    
59. pants    29.4. panta b) 
apakšpunkts    
60. pants    29.4. panta b) 
apakšpunkts    
61. pants  34. panta 3. un 
4. punkts      
63. pants  35. pants      
64. pants  36. pants      
65. pants  37. pants      
66. panta 1. un 2. 
punkts  38. panta 1. un 
2. punkts      
67. pants  39. pants      
73. pants  52. panta 3. 
punkts      
 
LV 165   LV 106. pants  1. panta 24. 
punkts      
107. pants  1. panta 
1. punkts treš ā 
daļa     
108. pants  48. panta 1. 
punkts      
109. pants  48. panta 
4. punkta 
1. teikums      
110. pants  48. panta 2. l īdz 
4. punkts, 2. 
daļa     
111. pants  49. panta 1. l īdz 
5. punkts      
113. panta 1. l īdz 
3. punkts  49. panta 4., 6. 
un 7. punkts      
115. panta 1. un 
2. punkts  49. panta 8. un 
9. punkts      
116. pants  49. panta 10. 
punkts      
117. pants  49. panta 11. 
punkts      
118. pants  50. pants      
120. pants  51. panta 1., 2. 
un 5. punkts      
121. pants  51. panta 4. 
punkts      
122. panta 1. un 
2. punkts  51. panta 
6. punkts   29. panta 5. 
punkts    
125. pants  53. panta 1. un 
2. punkts      
126. pants  53. panta 3. 
punkts      
128. pants  53. panta 5. 
punkts      
133. panta 1. 
punkts  54. panta 1. 
punkts   29. panta 7. 
punkta a) 
apakšpunkts    
133. panta 2. un 
3. punkts  54. panta 2. un 
3. punkts      
134. panta 1. 
punkts  54. panta 
4. punkta 
3. teikums      
 
LV 166   LV 134. panta 2. 
punkts  54. panta 
4. punkta 
otrais teikums      
135. pants    29. panta 8. 
punkts    
137. pants  55. panta 1. un 
2. punkts      
138. pants    29. panta 9. 
punkts    
139. pants  56. panta 1. l īdz 
3. punkts      
140. pants  56. panta 4. l īdz 
6. punkts      
141. pants  56. panta 7. 
punkts   29. panta 10. 
punkts    
142. pants  56. panta 8. 
punkts      
143. pants    29. panta 11. 
punkts   3.10. pants  
150. pants  60. panta 1. 
punkts      
151. pants  60. panta 2. 
punkts     3.10. pants  
158. pants  67. pants      
159. pants  68. pants      
160. pants  69. pants      
I pielikums  I pielikums      
I pielikuma 
pēdējais 
noteikums     68. pants   
II pielikums  II pielikums      
III pielikums  III pielikums      
IV pielikums  IV pielikums      
 
LV 167   LV