LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.5.2009 
SEC(2009)640 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots  
 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par Eiropas Zemes nov ērošanas programmu ( GMES ) un tās sākotnējām darbībām 
(2011 – 2013) 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
  
 
{COM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šo ietekmes nov ērtējumu ir sagatavojuši Komisijas dienesti, lai atbalst ītu Komisijas 
priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Pa domes regulai par Eiropas Zemes nov ērošanas 
programmu ( GMES ) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013). Tas ar ī sniedz iepriekš ēju 
novērtējumu saska ņā ar finanšu regulas īstenošanas noteikumu1 21. panta 1. punktu.  
GMES  pašlaik un turpm āk līdzfinansēs Eiropas, starpvald ību un valsts l īmenī, pamatojoties uz 
partnerību starp daž ādiem dal ībniekiem. ES koordin ēs šo partner ību un pārvaldīs savu 
ieguldījumu GMES , kas sastāv no izstrādes darbībām un darb ības fāzes. 
Attiecībā uz izstrādes darbībām, šis ieguld ījums pašlaik konkr ēti izpaužas, l īdzfinansējot 
pētniecības darb ību 7. pamatprogramm ā (PP7) un 6. pamatprogramm ā (PP6)2. Pirmos 
funkcionālos pakalpojumus ārkārtas situāciju vadības un zemes uzraudz ības jomā līdz ar 
dažiem citiem funkcion āliem elementiem attiec ībā uz zemi ( CORINE  zemes virsmas 
programma, pils ētu atlants) finans ē no sagatavošan ās darbību budžeta.  
Nākamās desmitgades s ākumā (2011–2013) funkcion ālie pakalpojumi var ētu tikt sniegti 
plašākā apjomā. Lai izveidotu atbilstošu infrastrukt ūru piepras īto pakalpojumu apstr ādes ķēdē 
un tādu produktu izstr ādi, kuru pamat ā ir iepriekš ējo pētniecības darbību izstrādātie prototipi, 
iespējams, vajadz ēs ieguldījumus. PP7 ir p ētniecības un att īstības instruments, un l īdz ar to 
nav paredz ēts GMES  sākotnējo darbību atbalstam t ādā apmērā, kas tām vajadz īgs, lai 
nodrošinātu to past āvīgumu. Tāpēc ir jānosaka atbilst īgi Kopienas iejaukšan ās mehānismus. 
Tas ir jaut ājums, kuru paredz ēts risināt ar ierosin āto regulu. Piln ībā darboties sp ējīga GMES  
programma, kas paredz visp ārējās GMES  iniciatīvas ilgtermi ņa finansējumu no ES 
ieguldījuma, paredzama ES n ākamajā daudzgadu finanšu pl ānā (no 2014. gada). Kop ējās 
GMES  finansējuma vajadz ības pēc 2013. gada turpm āk analīzēs Komisija, pamatojoties uz 
noteiktiem izmaksu sadales principiem un izmaksu nov ērtējumu, kas pamatojas uz 
pakalpojumu apjomu.  
Šajā sakarā jāatgādina, ka ilgtermi ņa pieeja GMES  finansējumam jāveido modul ārā veidā. Tas 
nozīmē, ka GMES  pakalpojumu jomas jaunas paplašin āšanās un katra jaun ā GMES  attīstība 
jāvērtē saskaņā ar rentabilit ātes, lietotāju vajadzību un ES politikas interešu krit ēriju. Period ā 
no 2011. l īdz 2013. gadam darb ības šādās jomās tiks finans ētas no GMES  sākotnējo darbību 
budžeta: 
• ātrās reaģēšanas pakalpojumi;  
• zemes nov ērošanas pakalpojumi; 
                                                 
1 Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas 
kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2007 par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas 
Kopienu visp ārējam budžetam, (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Komisijas 2007. gada 23. apr īļa Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.). 
2 PP 6 GMES  projektiem ES izt ērēja EUR 100 miljonus, bet EKA ieguld ījusi vēl EUR 100 miljonus 
GMES  pakalpojuma elementu projektos. PP 7 īpašās programmas “Sadarb ība” kosmosa t ēmā ES 
piešķirs EUR 430 miljonus GMES  pakalpojumu projektiem un iepirkumu datiem par šiem 
pakalpojumiem period ā starp 2007. un 2013. gadu. PP 7 kosmosa t ēmā EKA GMES  kosmosa 
komponentes programmas att īstībai tiks ieguld īti papildus EUR 624 miljoni, kas (2008. gada 
ekonomiskaj ā situācijā) kopā ir EUR 2246 miljoni (ieskaitot EKA dal ībvalstu līdzekļus). 
LV 3   LV un palīgdarbības, tostarp: 
• atbalsta pas ākumi pakalpojumu lietojumam lietot āju vidū; 
• piekļuve datiem; 
• GMES  kosmosa komponente. 
Šādi īpaši kritēriji tika izmantoti ” GMES  sākotnējo darbību” darbību atlasei: 
• pietiekama tehnisk ā gatavība; 
• 2008.–2010. gada sagatavošanas darb ības nepārtrauktība; 
• pierādīts pakārtoto pakalpojumu izstr ādes potenci āls;  
• pakalpojumu sniedz ēji ir rūpniecības nozares, un t ādēļ bez ES papildu iejaukšan ās tie 
pārtrauks darb ību, bet j ūras vides un gaisa vides nov ērošanas pakalpojumus sniedz 
galvenokārt publisk ā sektora iest ādes, kas bez Kopienas atbalsta var ēs turpināt darbību 
(kaut arī iespējams maz ākā apjomā) līdz 2013. gadam; un 
• attiecībā uz ātrās reaģēšanas pakalpojumiem ir skaidrs, ka v ēlams, lai ārkārtas situāciju 
kartes būtu operatīvi pieejamas civil ās aizsardz ības iestādēm jau 2011., nevis 2014. gad ā. 
Ietekmes nov ērtējuma pamat ā ir plašas apspriedes ar ieinteres ētajām person ām, kas 
apstiprināja vides un politikas vajadz ību pēc GMES  pakalpojumiem. ES koordin ācijas 
trūkums funkcion ālo ātrās reaģēšanas un zemes nov ērošanas pakalpojumu jom ā no 2011. l īdz 
2013. gadam var ētu radīt šādas problēmas: 
• pastāv risks, ka p ēc tam, kad pašreiz ējie pētniecības projekti beigsies (2011. gad ā), tad 
periodā, uz ko attiecas ierosin ātā regula, civil ās aizsardz ības iestādēm nebūs pieejamas 
visas ārkārtas situāciju kartes vai ar ī turpmāk tās izstrādās pašas atseviš ķi, nekoordin ētā 
veidā, un šajā gadījumā tām būs jāpamatojas uz datiem, kas ieg ādāti par ļoti augstu cenu;  
• zemes nov ērošanas pakalpojumu lietot āji (piemēram, vides a ģentūras) 2011. l īdz 
2013. gad ā saskarsies ar l īdzīgām problēmām, tostarp ar to, ka ar sam ērīgiem noteikumiem 
pastāvīgi nebūs pieejami attiec īgi produkti un neb ūs Zemes nov ērošanas datu (jo īpaši, no 
satelīta); 
• bez Kopienas r īcības 2011. l īdz 2013. gad ā, kura atbalsta zemes nov ērošanas s ākotnējās 
darbības un ātrās reaģēšanas pakalpojumus, past āv nepieļaujama p ārtraukuma risks starp 
pētniecības projektiem, kas sniedz pirmsfuncion ālus pakalpojumus, un pakalpojumiem, ko 
sniedz piln ībā darboties sp ējīga GMES  programma no 2014. gada. 
• pastāv ilga pārtraukuma risks starp p ētniecības darbību beigām un piln īgas darbības 
sākumu pēc 2014. gada, kas iev ērojami vājinātu nozares konkur ētspējas nostiprin āšanos un 
komerciāli dzīvotspējīgu risinājumu rašanos 2011. l īdz 2013. gad ā. 
Risinot šo jaut ājumu, ierosin ātās regulas konkr ētie mērķi ir: 
• ātrās reaģēšanas pakalpojumu sniegšanas iesp ējas radīšana civil ās aizsardz ības iestādēm; 
LV 4   LV • zemes nov ērošanas pakalpojumu sniegšanas iesp ēja publisk ā sektora iest ādēm (tostarp 
vides aģentūrām) Eiropā; 
• vides inform ācijas iegūšanas un pieejam ības sabiedr ībai veicin āšana; 
• pakārtotās Zemes nov ērošanas nozares izaugsmes stimul ēšana darba vietu, inov ācijas un 
starptautisk ās konkurētspējas nozīmē. 
Ierosinātās regulas funkcion ālie mērķi ir: 
• iespēja veikt š ādus ātrās reaģēšanas funkcion ālos pakalpojumus no 2011. l īdz 
2013. gadam: 
– Eiropas kart ēšanas pakalpojums ātrajai reaģēšanai un 
– produktu integr ācija ātrajai reaģēšanai; 
• iespēja veikt š ādus zemes nov ērošanas funkcion ālos pakalpojumus no 2011. l īdz 
2013. gadam: 
– regulārus zemes virsmas kart ēšanas pakalpojumus; 
– dinamiskas zemes nov ērošanas darb ības, ietverot b ūtiskus klimata r ādītājus, lai 
atbalstītu klimata p ārmaiņu novērošanu;  
• palīgdarbību veikšana no 2011. l īdz 2013. gadam, ieskaitot pas ākumus, kas atbalsta 
funkcionālo pakalpojumu izmantošanu lietot āju vidū, un datu iepirkumus pakalpojumu un 
GMES  kosmosa komponentes darb ības atbalstam. 
Ietekmes nov ērtējuma 3. noda ļā minētās politikas iesp ējas mērķu sasniegšanai ir š ādas: 
• Pamata scen ārijs (“Nedar īt neko”); 
• 1. risinājums. Atv ērtā metode, kur ā ietver tikai koordin ēšanu; 
• 2. risinājums. Reglament ējošā rīcība; 
• 3. risinājums. Kopienas finans ējums. 
Šie risinājumi cits citu neizsl ēdz. Visus tr īs, iespējams, var ētu apvienot. Tom ēr skaidrības 
labad katra risin ājuma ietekme ir analiz ēta atseviš ķi. Turklāt GMES  sākotnējās darbības tiks 
īstenotas p ārvaldes sist ēmā, kas sīki izklāstīta paziņojumā “Vides un droš ības globālais 
monitorings: m ēs rūpējamies par droš āku planētu”, COM(2008) 748, 12.11.2008., un tam 
pievienotaj ā ietekmes nov ērtējumā. Visbeidzot daž ādo risinājumu anal īze balstīta uz 
pieņēmumu, ka GMES  dati un inform ācija būs pilnībā un atklāti pieejami. Komisija turpin ās 
pētīt, vai tirgus iesp ēju attīstība un uz izmaks ām pamatotas lietošanas maksas galu gal ā ļaus 
samazināt publisko ieguld ījumu daļu pēc 2014. gada. 
Tabulā salīdzināti risinājumi, ņemot vērā iepriekš min ētos mērķus un izmaksu lietder ības 
principu. 
LV 5   LV Risināj
ums Mērķu sasniegšanas iesp ējas un 
attiecīgie ieguvumi  Kopējās izmaksas (ieskaitot Kopienas un 
dalībvalsts (DV) budžetu)  Izmaksu 
lietderība 
1 + Kopienas budžets: 
• Apropriācijas -  
• Cilvēkresursi +  
• Admin. izdevumi +  DV izmaksas 
 
++++ + 
2 + Kopienas budžets: 
• Apropriācijas -  
• Cilvēkresursi +  
• Admin. izdevumi +  DV izmaksas  
  
++++ + 
3 +++ Kopienas budžets: 
• Apropriācijas ++  
• Cilvēkresursi +  
• Admin. izdevumi +  DV 
izmaksas 
+++ +++ 
Mērķu sasniegšanas iesp ējamība ir analiz ēta ietekmes nov ērtējuma 5.2.1., 5.3.1. un 
5.4.1. punkt ā. Maz ticams, ka 1. un 2. risin ājums sasniegtu GMES  sākotnējās darbības 
konkrētos mērķus, jo i) ir probl ēmas nodrošin āt pakalpojumus vis ā Eiropā, ii) daž ās 
dalībvalstīs trūkst jaudas un zin ātības un iii) tr ūkst ilgtspējas (īpaši budžeta d ēļ). 
V pielikum ā un 5.4. sada ļā aprēķināti ieguvumi, kas var ētu materializ ēties, ja m ērķi būtu 
pilnībā sasniegti. Atskaites gad ā (2012), gada ien ākumi, kas tieši saist īti ar GMES , ietvertu 
EUR 135 miljonus ar pl ūdiem saist ītajiem pakalpojumiem, EUR 9 miljonus ar dab īgajiem 
ugunsgrēkiem saist ītajiem pakalpojumiem, vismaz EUR 75 miljonus ar mežu izciršanu 
saistītajiem un EUR 56 miljonus ar pils ētu plānošanu saist ītajiem, ņemot vērā to, ka šie skait ļi 
i) balstās uz konservat īviem pieņēmumiem un ii) neietver ieguvumus, kas saist īti, piemēram, 
ar ātro reaģēšanu uz vulk ānu izvirdumiem un zemestr īcēm, kā arī ieguvumus, kas saist īti ar 
efektivitātes pieaugumu lauksaimniec ībā un lauku att īstībā.  
Attiecībā uz izdevumiem nav pietiekami koncentr ēties tikai uz EK izmaks ām, kas var ētu būt 
līdz EUR 150 miljoniem par visu periodu, uz ko attiecas GMES  sākotnējās darbības (2011–
2013), (ieskaitot EUR 43 miljonus saska ņā ar PP7 finans ētajām papildu p ētniecības 
darbībām). Jāņem vērā arī izmaksas dal ībvalstu līmenī. Lai gan nav pieejami detaliz ēti 
dalībvalstu izmaksu nov ērtējumi, iepriekš ējā pieredze, kas g ūta no zemes virsmas 
programmas CORINE , un EEZ iesniegtie dati liecina, ka tie var ētu būt trīs reizes liel āki nekā 
EK izmaksas. Tiek pie ņemts, ka 1. un 2. risin ājums radītu lielākas kopējās izmaksas ES un 
dalībvalstīm, jo i) b ūtu lielākas izmaksas par iepirkumu datiem, kas vajadz īgi pakalpojumus 
sniegšanai, ņemot vērā to, ka nav apjomrad ītu ietaupījumu un kompens ējošas pirktsp ējas un 
ii) jādublē infrastrukt ūras gadījumā, ja pakalpojumu sniedz piln īgi decentraliz ēti. 
Tāpēc periodam no 2011. l īdz 2013. gadam optim āls ir 3. risin ājums, jo ir par ādīts, ka i) ļoti 
iespējams, ka GMES  sākotnējo darbību īpašie mērķi tiks sasniegti un ii) tas var ētu mazināt 
kopējās izmaksas, tostarp izmant ojot pakalpojumiem vajadz īgo datu centraliz ēto iepirkumu. 
Katrā ziņā ES finans ējums ir jāapvieno ar koordin ācijas darb ībām. Period ā, uz ko attiecas 
ierosinātā regula, nav paredzams, ka st āsies spēkā kāda speciālā EK regula par GMES . 
Novērtēšanas uzdevumi tiks veikti trijos posmos (iepriekš ējā, starpposma un ex post ). 
Papildus šim ietekmes nov ērtējumam ir paredz ēts, ka Komisija veiks nov ērtējumu i) 
sagatavošanas darb ībām un ii) datu piek ļuves darb ībām, lai sagatavotu funkcion ālo darbību 
LV 6   LV pirmo darba programmu. Turkl āt starpposma nov ērtējuma ziņojums tiks sagatavots ne v ēlāk 
kā 2012. gada beig ās. Visbeidzot ex post  novērtējums tiks sagatavots p ēc sākotnējo 
funkcionālo darbību beigām. 
Komisija nodrošin ās, lai nosl ēgtajos līgumos un dot ācijās būtu paredz ēta ārkārtas situāciju 
sistēmas un zemes nov ērošanas pakalpojumu uzraudz ība un finanšu kontrole, ko veic 
Komisija, ja nepieciešams, p ārbaudot uz vietas, tostar p izmantojot izlases p ārbaudes un 
revīzijas, ko veic Rev īzijas pal āta. Ja vajadz īgs, Komisijai programmas īstenošanas 
uzraudzībā varētu palīdzēt ārējie tehniskie eksperti. Pamatojoties uz zi ņojumu rezult ātiem par 
uz vietas veiktaj ām pārbaudēm, Komisija nodrošina, lai vajadz ības gadījumā tiktu kori ģēts 
sākotnēji apstiprin ātā finanšu ieguld ījuma apjoms vai t ā piešķiršanas nosac ījumi, kā arī 
maksājumu grafiks. 
Papildus finanšu uzraudz ībai Komisija ievies īs mehānismus, kas nep ārtraukti nodrošin ās 
sniegto pakalpojumu kvalit āti. Visbeidzot Ko misija organiz ēs lietotāju forumus, lai 
pārliecinātos, vai pakalpojumi ir orient ēti uz lietot āju.