EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.10.2022 COM(2022) 480 final 2022/0288(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas importa, eksporta un tranzīta pasākumiem un ar kuru īsteno 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (ANO Šaujamieroču protokols) (pārstrādāta redakcija) {SEC(2022) 330 final} - {SWD(2022) 298 final} - {SWD(2022) 299 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Nelikumīgas šaujamieroču plūsmas veicina smago un organizēto noziedzību, citstarp terorismu, nodrošinot vardarbīgas pieejas noziedzīgu mērķu sasniegšanai, atbalstot nelikumīgu uzņēmējdarbību un aizsargājot to no konkurences. Nelikumīgi šaujamieroči ietekmē arī citas organizētās noziedzības jomas, piemēram, narkotiku un cilvēku tirdzniecību. Tiek lēsts, ka 2017. gadā ES civiliedzīvotājiem piederēja 35 miljoni nelikumīgu šaujamieroču (56 % no aplēstā kopējā šaujamieroču skaita). Saskaņā ar šīm aplēsēm nelikumīgo šaujamieroču skaits pārsniedz likumīgo šaujamieroču skaitu 12 ES dalībvalstīs. Spēkā esošie ES noteikumi par šaujamieroču importu, eksportu un tranzītu ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulā (ES) Nr. 258/2012, ar kuru īsteno 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (turpmāk tekstā “ANO Šaujamieroču protokols”), un ievieš eksporta atļauju, kā arī importa un tranzīta pasākumus šaujamieročiem, to detaļām, sastāvdaļām un munīcijai (turpmāk tekstā “Šaujamieroču regula”). Regulas mērķis bija risināt galvenās problēmas, kas saistītas ar civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču izsekošanu un nelikumīgu tirdzniecību, nosakot kopīgas definīcijas, noteikumus un principus attiecībā uz eksporta, importa un tranzīta procedūrām. Tās vispārējais stratēģiskais mērķis bija mazināt risku saistībā ar civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, nodrošinot dalībvalstu ārējās tirdzniecības noteikumu saskaņotību atbilstīgi ANO Šaujamieroču protokola 10. pantam. Šaujamieroču regulā ir definētas prasības attiecībā uz likumīga eksporta procedūrām un šaujamieroču izsekošanu starptautisko pārvadājumu laikā, kas ir jāīsteno horizontāli visās ES dalībvalstīs. Tāpēc, tā kā Šaujamieroču regula ir adresēta fiziskām personām un uzņēmumiem, kas darbojas likumīgajā tirgū, bija paredzēts, ka tai būs netieša ietekme uz nelikumīgu tirdzniecību. Konkrētāk, ar Šaujamieroču regulu reglamentē civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču eksporta atļaujas, kā arī šo šaujamieroču tranzītu un importu. Ar to nosaka arī muitas formalitātes, vienkāršotas eksporta procedūras, sankcijas, uzskaites pienākumus un pienākumu apmainīties ar informāciju, kā arī administratīvo sadarbību. 2021. gada smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumā, ko publicējusi Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), norādīts, ka nelikumīgu šaujamieroču izcelsme ir ne tikai ES, bet arī no ieroču krājumiem ārpus ES. Projektā “Teroristu veiktas nelikumīgu šaujamieroču iegādes Eiropā izvērtēšana” (Studying the Acquisition of Illicit Firearms by Terrorists in Europe, SAFTE) konstatēts, ka Eiropas Savienībā nelikumīgu šaujamieroču tirgu veicināšanā ārējie piegādes kanāli ir daudz svarīgāki nekā iekšējie kanāli. Šaujamieroču pārrobežu nelikumīga aprite no trešām valstīm tika uzskatīta par vissvarīgāko piegādes mehānismu. Šaujamieroču ilgderīgums nozīmē, ka, nelikumīgi ievedot ieročus kādā dalībvalstī, tie var palikt ES teritorijā daudzus gadus un tos var viegli pārvietot pāri robežām. Pētījums, ko nesen veica Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC), arī liecina, ka nelikumīgu šaujamieroču tirgus tradicionāli slēgtais raksturs ES izzūd, jo turpinās šaujamieroču pārrobežu nelikumīga aprite uz ES no pēckonflikta valstīm, pieaug viegli reaktivējamu vai pārveidojamu ieroču pieejamība un ir palielinājusies piekļuve šaujamieročiem tiešsaistes tirgos. Tā rezultātā dažādu veidu šaujamieroči ir kļuvuši vieglāk pieejami noziedzniekiem, citstarp teroristiem, kuriem ir atbilstoši noziedzīgie kontakti. Turklāt noteikumu apiešana un šaujamieroču novirzīšana veicina šaujamieroču, to būtisko daļu un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību. Viena no jaunākajām tendencēm attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, ko veic noziedznieki, ir tādu tirgu meklējumi gan ES, gan ārpus tās, kuros ir spēkā mazāk ierobežojoši tiesību akti attiecībā uz šaujamieroču glabāšanu. Noziedznieki likumīgi iegādājas šaujamieročus vienā valstī, lai tos nelikumīgi transportētu uz citām valstīm saviem noziedzīgajiem mērķiem vai tālākai pārdalei. Kā minēts iepriekš, viena no galvenajām piegādes ķēdēm ir šaujamieroču nelikumīga aprite uz ES no pēckonflikta valstīm. Bruņotajos konfliktos Rietumbalkānos iegūtie mantotie ieroči ir lielākais to šaujamieroču avots, kurus nogādā uz ES pārrobežu nelikumīgas aprites ceļā. Neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu būtiski ietekmē ne tikai Ukrainu, bet arī mūsu kaimiņvalstis un ES iekšējo drošību. Lai gan nav tiešas saiknes starp priekšlikumu un militārām vajadzībām paredzētu šaujamieroču eksportu uz Ukrainu, pārskatītā Šaujamieroču regula, kad tā stāsies spēkā, samazinās embargo apiešanas risku attiecībā uz civilām vajadzībām paredzētu šaujamieroču eksportu un pastiprinās kontroli attiecībā uz civilām vajadzībām paredzētu šaujamieroču importu no trešām valstīm (tostarp pēckonflikta valstīm), kam būs jānodrošina pienācīga izsekojamība. Šā priekšlikuma mērķis ir apkarot un novērst šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību uz ES un no tās, citstarp novēršot ar importu un eksportu saistītos riskus. Importa jomā divi galvenie riski ir saistīti ar to, ka tiek apieti neskaidri noteikumi, kas ļauj importēt daļēji gatavus šaujamieročus un to daļas. Šos daļēji gatavos šaujamieročus un to daļas var izmantot, lai mājās izgatavotu šaujamieročus, kas nav pareizi marķēti un reģistrēti (tā sauktie “pašizgatavotie ieroči”). Turklāt visā ES kriminālā kontekstā tiek izmantoti trauksmes un signālieroči, kas ir pārveidojami par nāvējošiem šaujamieročiem. Eksporta jomā galvenais risks ir tādu civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču novirzīšana, kurus nosūta uz trešo valsti un reeksportē uz valstīm, uz kurām attiecas ieroču embargo, vai pārdod noziedzniekiem un bruņotajiem spēkiem, kas ir iespējams tāpēc, ka pirms un pēc eksporta procesa trūkst kontroles un uzraudzības. Kad šie šaujamieroči ir novirzīti, tos var izmantot, lai veicinātu destabilizāciju pie ES robežām, vai galu galā nelikumīgi pārdot atpakaļ uz ES. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt koordinētu kontroli starp dalībvalstīm un šaujamieroču izsekojamību. Proti, priekšlikumā ir paredzēts, ka ir pienācīgi jāreģistrē ar šaujamieročiem saistīta informācija, un tiek risināts jautājums, ka ir jāuzlabo muitas iestāžu darbs nelikumīgu šaujamieroču, to daļu un munīcijas atklāšanā, kā arī — būtisks jauninājums — ir jāierobežo daļēji gatavo šaujamieroču un būtisko daļu imports, ļaujot to veikt tikai ieroču tirgotājiem un starpniekiem. Turklāt šā priekšlikuma mērķis ir precizēt licencēšanas iestāžu lomu. Tā mērķis ir arī uzlabot sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm (citstarp muitu) un licencēšanas iestādēm gan importa, gan eksporta jomā, lai uzlabotu šaujamieroču, to daļu un munīcijas izsekojamību. Vēl viens šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot sistemātisku datu vākšanu par civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču starptautisku apriti, kā arī par izņemtajiem šaujamieročiem. Centralizētu datu trūkums valsts līmenī un pārredzamības trūkums šo datu sensitivitātes dēļ kavē kvalitatīvu datu vākšanu. Savukārt datu trūkums kavē mērķtiecīgu rīcībpolitiku izstrādi un pētniecību šaujamieroču nelikumīgas aprites jomā. Tāpēc šajā priekšlikumā galvenā uzmanība ir pievērsta tam, lai dalībvalstis katru gadu saņemtu tādus datus par atļauju un to atteikumu skaitu, kā arī civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču importa un eksporta apjomiem un vērtībām, kas būtu sagrupēti pēc izcelsmes vietas un galamērķa. Turklāt sistemātiska konfiskācijas datu vākšana ir nepieciešama tādēļ, lai izstrādātu mērķtiecīgas rīcībpolitikas šaujamieroču nelikumīgas aprites novēršanai un apkarošanai. Šā priekšlikuma mērķis ir arī līdzsvarot, no vienas puses, vajadzību pēc lielākas drošības un, no otras puses, šaujamieroču likumīgas tirdzniecības atvieglošanu. Šajā kontekstā šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un samazināt administratīvo slogu, kas gulstas uz uzņēmējiem un šaujamieroču īpašniekiem, jo uzņēmēji, cenšoties saņemt eksporta vai importa atļauju, joprojām saskaras ar atšķirīgiem valstu noteikumiem, procedūrām un praksi. Turklāt uz ES uzņēmumiem attiecas atšķirīgas prasības un administratīvās procedūras un tāpēc tiem ir jāsedz dažādas izmaksas atkarībā no dalībvalsts, kurā tie darbojas. Turklāt tie saskaras ar apgrūtinošām procedūrām, kas ir jākārto papīra formātā. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir risināt šīs problēmas, izveidojot skaidru tiesisko regulējumu, koncentrējoties uz procedūru digitalizāciju un palielinot sadarbību starp muitas un licencēšanas iestādēm, lai atvieglotu importa, eksporta un tranzīta procedūras. Attiecībā uz šaujamieroču īpašniekiem attiecīgie noteikumi atvieglo šaujamieroču pagaidu pārvietošanu, uz ko neattiecas ilgstošas atļauju izsniegšanas procedūras, proti, dažos gadījumos paredzot atbrīvojumus no importa un eksporta atļaujām medniekiem, sporta šāvējiem un kolekcionāriem. Visbeidzot, šā priekšlikuma mērķis ir novērst pašreizējās pelēkās zonas pastāvēšanu un Šaujamieroču regulas darbības jomas pārklāšanos ar 2008. gada 8. decembrī pieņemto Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (turpmāk tekstā “kopējā nostāja”). Šī pārklāšanās rada iespēju atšķirīgi interpretēt un nekonsekventi piemērot pareizo (militāro vai civilo) eksporta režīmu precēm, kas ietilpst šajā jomā. Turklāt problemātiski ir tas, ka ne Šaujamieroču regulā, ne kopējā nostājā nav definēti skaidri, objektīvi kritēriji, pēc kuriem varētu noteikt, vai šaujamieroči vai munīcija ir paredzēta militārām vai civilām vajadzībām. Šajā kontekstā šā priekšlikuma darbības joma ir pilnībā saskaņota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Direktīvas (ES) 2021/555 par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (turpmāk tekstā “Šaujamieroču direktīva”) darbības jomu (arī attiecībā uz A kategorijas visbīstamākajiem šaujamieročiem). Starpvalstu (t. i., valdību savstarpējie) darījumi, kā arī tiešā pārdošana bruņotajiem spēkiem, policijai vai valsts iestādēm arī turpmāk būs izslēgta no šīs iniciatīvas darbības jomas, un uz tiem arī turpmāk attieksies kopējā nostāja. Visus pārējos darījumus uzskata par civiliem darījumiem, un tāpēc uz tiem attiecas tikai šajā priekšlikumā paredzētie noteikumi un procedūras. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā Šis priekšlikums atbilst prioritātēm, kas noteiktas Komisijas ES Drošības savienības stratēģijā, kurā aicināts izvērtēt, vai noteikumi par šaujamieroču eksporta atļaujām un importa un tranzīta pasākumiem joprojām atbilst paredzētajam mērķim. Galvenā uzmanība joprojām ir pievērsta tam, lai uzlabotu ieroču izsekojamību un nodrošinātu informācijas apmaiņu starp licencēšanas un tiesībaizsardzības iestādēm.

Šis priekšlikums atspoguļo arī prioritātes, kas noteiktas Komisijas ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijā, kurā šaujamieroči ir identificēti kā galvenais faktors, kas veicina noziedzīgo grupējumu augošo vardarbību, ļaujot tiem iebiedēt savus oponentus un kontrolēt savus biedrus un tirgus. Turklāt ar šo priekšlikumu tiek turpināta ES 2020.–2025. gada rīcības plāna attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību īstenošana. Minētajā rīcības plānā ir četras galvenās prioritātes, kuru īstenošana arī tiek sekmēta ar šo priekšlikumu, proti: aizsargāt likumīgo tirgu un ierobežot novirzīšanu, izveidot labāku izlūkdatu apkopojumu, palielināt spiedienu uz noziedzīgajiem tirgiem, pastiprināt starptautisko sadarbību. Konkrētāk, minētā rīcības plāna 1.4. darbībā ir noteikts: “Komisija veiks ietekmes novērtējumu par ES tiesību aktiem attiecībā uz civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču importa un eksporta kontroli, lai izskatītu veidus, kā uzlabot izsekojamību (saskaņoti importa marķējumi), lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm ar mērķi novērst eksporta aizliegumu apiešanu un lai palielinātu šaujamieroču eksporta un importa kontroles procedūru drošību (lielāka skaidrība vienkāršotās procedūrās). Komisija izskatīs, kā nodrošināt Regulas (ES) Nr. 258/2012 un Šaujamieroču direktīvas saskaņotību, piemēram, lai veiksmīgāk risinātu jautājumu par viegli pārveidojamu trauksmes un signālieroču importu vai piemērotu eksporta kontroli visiem ieročiem, kas tiek regulēti ar direktīvu. Lai nodrošinātu šo noteikumu stabilu izpildi, Komisija attiecībā uz personām, kuras ziņo par grozītās Regulas (ES) Nr. 258/2012 pārkāpumiem, plāno arī piemērot trauksmes cēlēju aizsardzības kārtību, kas ieviesta ar Direktīvu (ES) 2019/1937.” Šajā priekšlikumā ir ņemti vērā visi šie punkti. •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā arī attiecīgās ES rīcībpolitikas, kas pieņemtas vai uzsāktas kopš Šaujamieroču regulas stāšanās spēkā. Tas ietver Savienības Muitas kodeksu (turpmāk tekstā “SMK”) Regulu (ES) Nr. 952/2013, kas arī tika grozīta vairākas reizes, Deleģēto regulu (ES) 2015/2446, ar ko papildina SMK regulu, un Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu SMK. Priekšlikums atbilst arī SMK paredzētajai pārejai uz pilnībā elektronisku muitu. Attiecībā uz ES muitas politiku šajā priekšlikumā ir ņemts vērā ES Muitas rīcības plāns, kurā paredzēts atbalsts ES muitai, lai aizsargātu ieņēmumus, labklājību un drošību. Turklāt ar šo iniciatīvu tiek atbalstītas arī ES prioritātes un stratēģija muitas riska pārvaldības jomā. Daži no tās galvenajiem mērķiem, piemēram, uzlabota datu kvalitāte, informācijas apmaiņa, efektīva kontrole un riska mazināšana, kā arī sadarbība starp aģentūrām, ir ārkārtīgi vērtīgi šā priekšlikuma kontekstā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pants saistībā ar ES kopējo tirdzniecības politiku. Tiesību akti, kas pieņemti ES kopējās tirdzniecības politikas jomā, ir ekskluzīvā ES kompetencē. LESD 207. pants attiecas uz pasākumiem, ar ko definē kopējās tirdzniecības politikas īstenošanas sistēmu, kuras pamatā ir vienādi principi, jo īpaši attiecībā uz pārmaiņām tarifu likmēs, uz tarifu un tirdzniecības nolīgumu slēgšanu saistībā ar preču un pakalpojumu tirdzniecību un intelektuālā īpašuma komerciālajiem aspektiem, uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, uz liberalizācijas pasākumu, eksporta politikas un tirdzniecības aizsardzības pasākumu vienādošanu, tostarp to pasākumu, ko veic dempinga vai subsīdiju gadījumā. LESD 207. pants bija arī Šaujamieroču regulas juridiskais pamats. Šā priekšlikuma juridiskais pamats papildus LESD 207. pantam ir arī LESD 33. pants, jo tas attiecas uz aspektiem, kas saistīti ar informācijas apmaiņu un sadarbību starp muitas dienestiem, starp muitas dienestiem un kompetentajām licencēšanas iestādēm, kā arī starp minētajām iestādēm un Komisiju. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Subsidiaritātes pārbaude nav nepieciešama jomā, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē; tomēr ir skaidrs, ka ir vajadzīga ES rīcība. Tiesību akta mērķis ir nodrošināt, lai tā nepilnības neveicinātu šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas ES importa, eksporta un tranzīta novirzīšanu. •Proporcionalitāte Šis priekšlikums ir proporcionāls izvirzītajiem vispārējiem mērķiem. Lai gan dalībvalstu pienākumi dažos gadījumos var radīt papildu administratīvo slogu (piem., ja dalībvalstīm ir jāizstrādā centralizēta datņu aizpildīšanas sistēma, sistemātiski jāpārbauda, vai dezaktivētie šaujamieroči ir pienācīgi marķēti un tiem ir pievienots dezaktivēšanas sertifikāts, vai deklarējot daļēji gatavos šaujamieročus un būtiskās daļas), paredzams, ka to skaits kopumā būs ierobežots vai to izpildei būs vajadzīgi vienreizēji ieguldījumi. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka daudzās dalībvalstīs attiecībā uz sūtījumiem ES iekšienē jau eksistē attiecīga prakse un daži no šajā priekšlikumā paredzētajiem pienākumiem jau ir spēkā. Konkrētiem šā priekšlikuma noteikumiem, piemēram, to šaujamieroču uzskaitīšanai, kuri būtu jāizseko un jāreģistrē eksportējot, nebūtu būtiskas ietekmes uz licencēšanas iestādēm, un tāpēc tie nebūtu nesamērīgi, jo informācija, kas attiecas uz ražotāja nosaukumu vai zīmolu, ražošanas valsti vai vietu, sērijas numuru un izgatavošanas gadu, jau ir daļa no Šaujamieroču direktīvā paredzētā vienotā marķējuma. Tādējādi šī informācija jau ir pieejama valstu datu reģistros un par šaujamieročiem, kas atrodas ES. Vienīgo ietekmi radītu prasība nodrošināt, ka datu reģistros eksporta atļauju saņemšanai ir iekļauta viena un tā pati informācija. Tā kā visam eksportam ir atbilstošs imports trešā valstī, importa deklarācijas kopijas iesniegšana neradītu papildu slogu, izņemot valstīs, kurās ir endēmiska korupcija vai neveiksmīgas administratīvās struktūras. Ļaujot dalībvalstīm piešķirt trešām personām tiesības savā vārdā veikt pēcnosūtīšanas kontroli, tiktu atvieglota šī kontrole, neradot papildu administratīvo slogu valsts pārvaldes iestādēm vai uzņēmējiem. Attiecībā uz informācijas apmaiņu, salīdzinot ar situāciju, kad paziņojums netiek sniegts, obligātas informācijas apmaiņas nodrošināšana kopējā datubāzē saistībā ar atteikumiem var nedaudz palielināt licencēšanas iestāžu administratīvo slogu, lai gan ļoti ierobežotā veidā, ņemot vērā to, ka atteikumu skaits gadā ir neliels (aptuveni 30 atteikumi gadā). Ja šī sistēma būtu tā pati, ko pašlaik izmanto divējāda lietojuma precēm (DUeS), papildu slogs būtu ļoti mazs, jo lielākajai daļai eksporta licencēšanas iestāžu jau ir piekļuve DUeS. Tāpēc šis noteikums nebūtu nesamērīgs salīdzinājumā ar izvirzīto mērķi. Attiecībā uz eksporta licencēšanas iestāžu pienākumu Šengenas Informācijas sistēmā (SIS) pārbaudīt, vai par eksportētajiem šaujamieročiem nav ziņots, ka tie ir pazaudēti vai nozagti citā dalībvalstī, šāds pienākums ir arī samērīgs, jo tas attiektos tikai uz aizdomīgiem gadījumiem, nevis uz ieročiem, kas reģistrēti eksporta dalībvalsts datu reģistros, vai uz jaunražotiem šaujamieročiem. Ierobežojot daļēji gatavo šaujamieroču un būtisku daļu importu un atļaujot to veikt tikai licencētiem ieroču tirgotājiem un tirdzniecības starpniekiem (un attiecīgi aizliedzot to veikt privātpersonām), nedaudz palielinātos muitas izpildes izmaksas. Ņemot vērā šaujamieroču importa ierobežoto daļu kopējā tirdzniecībā un to, ka muita veic mērķtiecīgas pārbaudes, pamatojoties uz riska novērtējumiem, tiek uzskatīts, ka šī ietekme ir niecīga. Kopumā ar šo priekšlikumu ieviestie vienkāršojumi (piem., savienojums ar ES vienloga vidi muitas jomā, darbības jomas precizēšana, turpmākas vienkāršotas procedūras, citstarp attiecībā uz atzītajiem uzņēmējiem, pagaidu eksports) ne tikai veicinās pareizu un pilnīgu Šaujamieroču regulas īstenošanu, bet arī samazinās uzņēmēju un šaujamieroču īpašnieku administratīvo slogu. Ieguldījumi un administratīvais darbs digitalizēto procedūru izveidē un sistēmu savstarpējā savienošanā ir vienreizēji un samērīgi, ņemot vērā to izteikti pozitīvo ietekmi. •Juridiskā instrumenta izvēle

Ņemot vērā to, ka ar šo priekšlikumu tiks pārstrādāta Šaujamieroču regula, pārstrādātajai redakcijai ir jābūt tādā pašā, proti, regulas formā. Šīs pārstrādāšanas iemesls ir tas, ka ar šo tiesību akta priekšlikumu ievieš lielu skaitu jaunu noteikumu. Pārstrādātā redakcija nodrošinās, ka teksta struktūra ir viegli lasāma un loģiska. V pielikumā ir iekļauta atbilstības tabula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Šaujamieroču regula tika izvērtēta 2017. gadā, lai novērtētu tās īstenošanu attiecībā uz tās atbilstību, saskaņotību, efektivitāti, lietderību, ES pievienoto vērtību un ilgtspēju. Novērtējumā tika identificētas nepilnības viendabīgas īstenošanas trūkuma dēļ. Novērtējumā jo īpaši tika uzsvērts, ka Šaujamieroču regulas pievienoto vērtību ierobežo tas, ka valstu noteikumi un procesi nav patiesi saskaņoti. Turklāt Šaujamieroču regula nebija efektīva, nošķirot civilām un militārām vajadzībām izmantojamos šaujamieročus, nodrošinot ieroču pilnīgu izsekojamību un pienācīgu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm (jo īpaši par atteikumiem piešķirt eksporta atļaujas). Novērtējuma ziņojumā arī konstatēts, ka Šaujamieroču regula nebija efektīva uzņēmumu administratīvo izmaksu samazināšanas ziņā. Turklāt izvērtējumā tika pausts, ka Šaujamieroču regula neatbilda citiem attiecīgajiem ES tiesību aktiem, jo īpaši pārskatītajai Šaujamieroču direktīvai un ES kopējai nostājai. Pēc minētā izvērtējuma publicēšanas 2018. gada aprīlī tika publicēts Komisijas ieteikums, kurā tā aicināja pastiprināt ES noteikumu īstenošanu, lai uzlabotu šaujamieroču izsekojamību un eksporta un importa kontroles procedūru drošību, kā arī sadarbību starp iestādēm cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Izstrādājot šo priekšlikumu, Komisija apspriedās ar visdažādākajām ieinteresētajām personām, citstarp: ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, administratīvajām struktūrām, kas atbild par importa un eksporta licencēm, un tiesībaizsardzības iestādēm (policiju un muitu), šaujamieroču īpašniekiem (jo īpaši sporta šāvējiem, medniekiem un kolekcionāriem) un uzņēmējiem (jo īpaši ieroču tirgotājiem, arī ražotājiem un starpniekiem). Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, izmantojot dažādus līdzekļus, citstarp: iespēju sniegt sabiedrības atsauksmes par šā priekšlikuma sākotnējo ietekmes novērtējumu, divpusēju viedokļu apmaiņu, sabiedrisko apspriešanu un konfidenciālu apsekojumu. Turklāt ārējais darbuzņēmējs, kas bija atbildīgs par priekšizpēti, kura tika izmantota ietekmes novērtējuma izstrādē, veica apspriešanos ar daudzām ieinteresētajām personām, piemēram, izmantojot tiešsaistes anketu ar papildu rakstiskiem komentāriem un individuālas tikšanās. Šīs apspriešanās ļāva Komisijai novērtēt to, cik efektīvas, lietderīgas, būtiskas un saskaņotas ir spēkā esošās procedūras attiecībā uz civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču importu, eksportu un tranzītu un kāda ir to ES pievienotā vērtība (t. i., sākotnējo situāciju), kā arī pastāvošos trūkumus un problēmas, dažādus politikas risinājumus, kurus varētu apsvērt šo problēmu risināšanas nolūkā, un konkrēto ietekmi, kāda varētu būt šiem risinājumiem. Kopumā ieinteresēto personu vidū bija vienprātība par jomām, kurās ir jāveic uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību labāk saskaņot ES noteikumus un augošo vajadzību pēc procedūru digitalizācijas. Lielākā daļa respondentu sabiedriskajā apspriešanā piekrita, ka Komisijas identificētās problēmas radīja lielu vai ļoti lielu slogu saistībā ar civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču likumīgu apriti. Pievēršoties iespējamiem politikas risinājumiem, kas saistīti ar civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču likumīga importa, eksporta un tranzīta uzlabošanu, lielākā daļa respondentu norādīja, ka digitālajām importa un eksporta licencēm, skaidriem noteikumiem par vienkāršotām procedūrām un kompetento iestāžu saraksta publicēšanai būtu liela vai ļoti liela ietekme. Tomēr tika uzskatīts, ka vienādas licencēšanas procedūras noteikšana gan civilām vajadzībām izmantojamiem šaujamieročiem, gan militārām vajadzībām izmantojamiem šaujamieročiem nav būtiska vai ir tikai nelielā mērā būtiska, lai uzlabotu civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču likumīgu importu, eksportu un tranzītu. Komisija ņēma vērā šīs bažas, attiecinot šo tiesību akta priekšlikumu tikai uz civilām vajadzībām izmantojamiem šaujamieročiem. Respondenti sabiedriskajā apspriešanā arī pauda bažas par daļēji gatavo daļu pārdošanas ierobežošanu. Tomēr ar šo iniciatīvu tiek ierobežota to pārdošana, nosakot, ka tās var pārdot tikai licencētiem šaujamieroču tirgotājiem. Tāpēc sporta šāvēji un mednieki joprojām varēs iegādāties rezerves daļas no licencētiem šaujamieroču tirgotājiem ES. Konfidenciālajā aptaujā varēja uzdot detalizētākus jautājumus nekā sabiedriskajā aptaujā, īpaši pievēršoties šaujamieroču nelikumīgai apritei. Atbildes arī apstiprināja sabiedriskajā apspriešanā minētās problēmas saistībā ar nesaskaņotajām importa un eksporta procedūrām. Konfidenciālā aptauja apstiprināja, ka informācijas apmaiņa nebija pietiekama, jo īpaši attiecībā uz Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammas (SIENA) sistemātisku izmantošanu, paziņojumiem par atteikumiem, riska informācijas datņu izveidi un muitas riska pārvaldības sistēmas izmantošanu. Konfidenciālā aptauja arī apstiprināja nepilnības attiecībā uz trauksmes un signālieročiem, sodāmības reģistru pārbaudēm, dezaktivētiem šaujamieročiem un daļēji gatavajām sastāvdaļām. Lielākā daļa respondentu norādīja, ka Komisijas identificētajiem un šajā iniciatīvā ierosinātajiem politikas risinājumiem būtu liela vai ļoti liela ietekme cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību. Divpusējās apspriedēs ar dalībvalstīm un uzņēmējiem galvenā uzmanība tika pievērsta atbildēm, kas bija saņemtas abās apspriešanās. Tika apspriesti atšķirīgie risinājumi un piezīmes, lai gūtu pilnīgu izpratni par dažādo dalībnieku vajadzībām un pienākumiem. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Kā minēts iepriekšējā iedaļā, Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, ekonomikas dalībniekiem un atsevišķiem šaujamieroču īpašniekiem, izmantoja ārēju ekspertu atzinumus. •Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā, ar ko tika atbalstīta šā priekšlikuma izstrāde, tika izskatīti dažādi politikas risinājumi iepriekš aprakstīto vispārējo un konkrēto problēmu novēršanai. Papildus sākotnējai situācijai, kas neradītu nekādas izmaiņas salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju, risinājumi bija šādi. 1. risinājums: ieteikuma tiesību pieeja. Galvenā uzmanība tiktu pievērsta tam, lai pilnībā īstenotu Komisijas 2018. gada ieteikumu par tūlītējiem pasākumiem, lai uzlabotu šaujamieroču, to detaļu, būtisku daļu un munīcijas eksporta, importa un tranzīta pasākumu drošību, izstrādājot konkrētus norādījumus un ieteikumus. 2. risinājums: spēkā esošā tiesiskā regulējuma precizēšana. Precizējums novērstu neskaidrības piemērojamo tiesību aktu interpretācijā (piem., reģistrējamās informācijas veids, konkrētu ieroču un daļu klasificēšana par šaujamieročiem), juridiskais pamats, lai pieprasītu kompetentajām iestādēm izmantot esošās sistēmas informācijas apmaiņai, pašreizējo vienkāršoto procedūru saskaņošana, termiņu saskaņošana, importētāju un eksportētāju funkciju precizēšana un regulas darbības jomas saskaņošana ar ES iekšējiem noteikumiem (tās pašas ieroču kategorijas, tie paši ekonomikas dalībnieki). Īstenojot šo risinājumu, lielākā daļa 1. risinājumā minēto pasākumu tiktu iekļauti regulas tekstā. 3. risinājums: jauni tiesību aktu noteikumi. Šis risinājums balstītos uz 2. risinājumu un papildinātu to, kā arī iekļautu tajā jaunus tiesību aktu noteikumus. Tas nodrošinātu importētu un eksportētu šaujamieroču pilnīgu izsekojamību, piemēram, obligātu importa marķēšanu, daļēji gatavu daļu importa ierobežošanu, ļaujot tās importēt tikai tirgotājiem, datorizētu datu reģistru, īstā lietotāja apliecības tādu šaujamieroču eksportam, kuri ir aizliegti vai uz kuriem attiecas atļauja (A un B kategorija), pārbaudes pēc nosūtīšanas. Tādējādi valstu iestādēm būtu jāapmainās ar statistiku un jāuzlabo informācijas apmaiņa starp licencēšanas iestādēm un muitas dienestiem. Īstenojot šo risinājumu, tiktu ieviesti arī jauni vienkāršojumi (pagaidu imports, vispārējā eksporta atļauja, e-procedūras) un tiktu novērsta darbības jomas pārklāšanās ar ES noteikumiem par militāro iekārtu eksportu (kopējā nostāja), attiecinot tos tikai uz visiem civilajiem darījumiem.

3.a variants: jauni tiesību aktu noteikumi, nemainot mijiedarbību ar kopējo nostāju. Šis risinājums būtu būtībā līdzīgs 3. risinājumam, taču ar vienu izņēmumu: tā vietā, lai ievērotu Šaujamieroču direktīvas loģiku, nošķirot militāros un civilos darījumus, Šaujamieroču regulā tiktu saglabāta atsauce uz “šaujamieročiem, kas īpaši izstrādāti militāram lietojumam”. Šajā nolūkā būtu jānosaka tehniskais raksturojums, kas definētu, vai civiliedzīvotāju īpašumā esošie šaujamieroči ir jāuzskata par militāriem vai civiliem šaujamieročiem. Ņemot vērā katra risinājuma atšķirīgo ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi, kā arī to vērtību lietderības, efektivitātes un proporcionalitātes ziņā, ietekmes novērtējumā tika konstatēts, ka vēlamais risinājums ir 3. risinājums. Minētais 1. un 2. risinājums neradītu problēmas risināšanai vajadzīgās izmaiņas, bet 3. risinājumam būtu visaugstākā ES pievienotā vērtība. Pilnīga darbības jomas saskaņošana ar Šaujamieroču direktīvas darbības jomu (kodificēta 2021. gadā) nozīmētu to, ka ar regulu tiktu reglamentēti visi civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču civilie darījumi, citstarp automātisko šaujamieroču, pusautomātisko šaujamieroču ar lieljaudas aptverēm vai pusautomātisko garstobra šaujamieroču ar salokāmu vai izbīdāmu laidi tirdzniecība civilpersonām. Tāpat kā tas ir Šaujamieroču direktīvas gadījumā, arī regula neattiektos uz darījumiem starp valdībām vai pārdošanu militārajiem vai bruņotajiem spēkiem, un tas nozīmē, ka drošības un vienkāršošanas mērķus varētu sasniegt tikai attiecībā uz civilām vajadzībām izmantojamiem šaujamieročiem. Jaunie ieviestie vienkāršojumi atbilstu ieinteresēto personu (ieroču mazumtirgotāju, ražotāju, mednieku un sporta šāvēju) pieprasījumiem mazināt administratīvo slogu un nodrošināt vienotu ES pieeju. Minētais 3.a risinājums netika uzskatīts par efektīvu un iespējamu, jo militārām vajadzībām izmantojamu šaujamieroču saraksta izveide varētu izraisīt juridiskus strīdus. Ietekmes novērtējumu pārbaudīja Regulējuma kontroles padome (turpmāk tekstā “padome”), kas 2022. gada 8. aprīlī sniedza pozitīvu atzinumu ar piezīmēm. Padome norādīja uz vairākiem ietekmes novērtējuma elementiem, kam būtu jāpievērš uzmanība. Konkrēti, tā lūdza kā pamatoti risināmu problēmu pievienot ticamu datu trūkumu, labāk aprakstīt paredzamo problēmu attīstību, sīkāk precizēt kopējās nostājas lomu un precizēt ieteikuma tiesību risinājuma (1. risinājums) pievienoto vērtību. Turklāt padome uzskatīja, ka ir jāturpina pilnveidot sadaļu par turpmāko uzraudzību un izvērtēšanu, jo īpaši pievienojot vācamo datu rādītājus. Turklāt tā lūdza precizēt aplēses par administratīvajām izmaksām un ietaupījumiem uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Visbeidzot, attiecībā uz risinājumu salīdzināšanu padome lūdza papildu skaidrojumus attiecībā uz efektivitāti, lietderību un saskaņotību. Šīs un citas detalizētākas piezīmes, ko sniedza padome, ir aplūkotas ietekmes novērtējuma galīgajā redakcijā. Padomes piezīmes ir ņemtas vērā arī šajā priekšlikumā. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Saskaņā ar Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) ar visām iniciatīvām, kuru mērķis ir grozīt spēkā esošos ES tiesību aktus, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu un to, lai izvirzītie politikas mērķi tiktu sasniegti efektīvāk. Ietekmes analīze liecina, ka vēlamais risinājums ierobežos vispārējo slogu dalībvalstīm. Uzlabota informācijas apmaiņa un mērķtiecīgas kontroles nozīmē papildu darba slodzi, jo īpaši muitas dienestiem, bet intervētās kompetentās iestādes uzskatīja, ka šī darba slodze būs mērena, jo īpaši ņemot vērā to, ka pārbaudes arī turpmāk būs mērķtiecīgas un uz risku balstītas, nevis sistemātiskas. Turklāt civilām vajadzībām izmantojamo šaujamieroču tirdzniecība veido niecīgu daļu no kopējā importa un eksporta. Papildu pārbaudes, kas jāveic licencēšanas iestādēm, ietvers pienākumu: sistemātiski pārbaudīt citu dalībvalstu izdotos atteikumus, aizdomu gadījumā veikt pārbaudi Šengenas Informācijas sistēmā, veikt pārbaudi Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS), atbildēt uz importa atļaujas pieprasījumu noteiktajā 60 dienu termiņā (izņēmuma kārtā 90 dienās) un iesniegt gada statistiku. Turklāt šajā priekšlikumā ir iekļauti pasākumi kompetento iestāžu darba slodzes mazināšanai. To jo īpaši nodrošina: vienkāršotu procedūru izveide attiecībā uz pagaidu importu vai eksportu, kas atvieglos licencēšanas iestāžu darba slodzi saistībā ar šādu vienkāršu pārvadāšanu; ES sertifikāta ieviešana centrālajā datubāzē attiecībā uz trauksmes un signālieroču importu, atvieglojot muitas iestāžu veiktās pārbaudes; iespēja pilnvarot trešās personas veikt pēcnosūtīšanas kontroli kompetento iestāžu vārdā; pilnīga importa un eksporta licencēšanas digitalizācija, kas novērsīs vajadzību manuāli ievadīt datus un pārbaudīt pieprasījumus papīra formātā. Kopumā vienkāršošana ir viens no galvenajiem šā priekšlikuma mērķiem. Uzsvars tiek likts ne tikai uz digitalizāciju, bet arī uz vienkāršāka un vienotāka tiesiskā regulējuma izveidi, jo īpaši pievēršoties pelēkajai zonai starp regulā minētajiem civilām vajadzībām izmantojamajiem šaujamieročiem un šaujamieročiem, kas “īpaši izstrādāti militāram lietojumam”, uz kuriem attiecas kopējās nostājas procedūras. Šis priekšlikums attiecas uz mazajiem uzņēmējiem, kas veido 90 % no kopējā iesaistīto uzņēmēju skaita. Tomēr 82 % no šaujamieroču kopējā saražoto preču apgrozījuma veido lieli uzņēmumi, tāpēc šis priekšlikums tikai nedaudz ietekmētu MVU. •Pamattiesības Novēršot šaujamieroču nelikumīgas aprites draudus, visiem paredzētajiem risinājumiem būs pozitīva ietekme uz tiesībām uz drošību, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 6. pantā. Hartas 16. pantā ir atzīta brīvība veikt darījumdarbību “saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi”. Šis priekšlikums neietekmēs tiesības veikt darījumdarbību, jo jau tagad tirgot šaujamieročus ir atļauts tikai atzītajiem ieroču tirgotājiem. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Hartas 17. pantā nostiprinātās tiesības uz īpašumu nav absolūtas un ir pakļautas samērīgiem ierobežojumiem nolūkā sasniegt vispārējo interešu mērķus. Nevienā no paredzētajām iespējām likumīgajiem īpašniekiem netiktu atņemts viņu īpašums. Noteikumam, kas paredzētu, ka daļēji gatavu šaujamieroču un būtisku daļu imports, kuru nav veikuši licencēti ieroču tirgotāji, ir nelikumīgs, nebūtu atpakaļejoša spēka (pieņemot, ka iepriekš importētie daļēji gatavie ieroči vai to daļas ir pienācīgi deklarēti saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu). Turklāt paredzētajos risinājumos tiktu pilnībā ievēroti Hartas 45. pantā izklāstītie mērķi attiecībā uz ES pilsoņu pārvietošanās tiesībām, jo tas apstiprinātu viņu iespēju uz laiku pamest ES (un atgriezties) ar savu personīgo šaujamieroci, ceļojot sporta vai medību nolūkos. Papildu vienkāršojumiem attiecībā uz kolekcionāriem vai muzejiem būtu jāatvieglo arī viņu pārvietošanās tiesības. Visbeidzot, veicot personas datu apstrādi, vienmēr būs jāievēro Savienības noteikumi par personas datu aizsardzību, citstarp Vispārīgā datu aizsardzības regula. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Šis tiesību akta priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. Kopējie finanšu resursi, kas vajadzīgi šā priekšlikuma īstenošanas atbalstam, tiek lēsti 4,654 miljonu EUR apmērā laikposmam no 2022. līdz 2027. gadam, no kuriem 2,904 miljoni EUR būs paredzēti administratīvajiem izdevumiem, lai citstarp segtu 4 papildu pilnslodzes ekvivalentus, kas vajadzīgi visā DFS periodā. Sīkāka informācija ir pieejama tiesību akta finanšu pārskatā, kas pievienots šim priekšlikumam. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Ierosinātās regulas īstenošana pirmo reizi tiks pārskatīta, izstrādājot starpposma piemērošanas ziņojumu piecos gados pēc tās stāšanās spēkā. Šajā ziņojumā tiks novērtēts, kādā mērā dalībvalstis ir veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs regulas prasības. Desmit gadus pēc regulas stāšanās spēkā ES Parlamentam un ES Padomei tiks nosūtīts pilns ziņojums. Saistībā ar šiem diviem ziņojumiem ir ņemts vērā laiks, kas vajadzīgs, lai pilnībā īstenotu procedūru digitalizāciju un izveidotu savienojumu ar ES vienloga vidi muitas jomā. Šo ziņojumu kontekstā tiks veikta īpaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām, lai novērtētu regulas panākumus. Minētās apspriešanas laikā no nozares viedokļa tiks izvērtēta ietekme, ko rada visaptverošās atļaujas aizstāšana ar vispārējo eksporta atļauju atzītajiem uzņēmējiem, vienkāršotais pagaidu eksports un imports, netieša trešās valsts piekrišana kā noklusējuma iespēja un procesu digitalizācija.

•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums I nodaļa. Priekšmets, definīcijas un darbības joma (1., 2. un 3. pants) Regulas 1. pantā ir izklāstīts regulas priekšmets un mērķis, kas vērsts uz to, lai īstenotu 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību. Regulas 2. pantā ir uzskaitītas definīcijas, kas piemērojamas regulas vajadzībām. Regulas 3. pantā ir noteikta regulas darbības joma, nosakot jautājumus, kas ir izslēgti no šīs darbības jomas, t. i., darījumi no valsts uz valsti vai sūtījumi no valsts; šaujamieroči, to būtiskās sastāvdaļas un munīcija, ja tie ir paredzēti bruņotajiem spēkiem, policijai vai valsts iestādēm, un antīki šaujamieroči un to kopijas, kā definēts pantā. Tas novērš pelēko zonu starp Šaujamieroču regulas darbības jomu un kopējās nostājas darbības jomu. II nodaļa. Ievešanas un importa prasības (4.–11. pants) Visi šīs nodaļas panti tiek iekļauti ar šo tiesību akta priekšlikumu. Regulas 4. pantā ir paredzētas atkāpes no Savienības muitas vienkāršojumiem un samazinātām datu kopām attiecībā uz šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām un munīciju. Tā kā šaujamieroči ir sensitīvi priekšmeti, muitas procedūrām vajadzētu būt pēc iespējas rūpīgākām, lai palielinātu riska novērtēšanas iespēju. Tāpēc ir jāatkāpjas no piemērojamajiem vienkāršojumiem. Regulas 5. pantā ir noteikti uzņēmēju uzdevumi importa laikā. Uzņēmēji ir atbildīgi par vairākiem uzdevumiem, piemēram, par importēto produktu pārbaudi, visu sertifikātu un dokumentu glabāšanu un sadarbību ar iestādēm aizdomu gadījumā vai pēc pieprasījuma. Ir svarīgi skaidri noteikt uzdevumus un pienākumus, lai veicinātu izpratni par importa procedūru dažādo dalībnieku atbildību. Regulas 6. pantā ir noteikts, ka pirms katra šaujamieroča. t. sk. dezaktivēta šaujamieroča, importa ES tas ir jāmarķē saskaņā ar ES Šaujamieroču direktīvu. Turklāt, ja šaujamierocis ir marķēts saskaņā ar ANO protokolu, bet ne saskaņā ar Šaujamieroču direktīvu, šo šaujamieroci var reeksportēt vai tam var piemērot muitas režīmu. Ja šaujamierocim nav marķējuma saskaņā ar ES Šaujamieroču direktīvu vai ANO protokolu, tas būtu jāizņem un jāiznīcina. Šis noteikums nodrošina pareizu šaujamieroča marķēšanu pirms tā ievešanas ES, kā arī novērš tādu šaujamieroču turpmāku izplatīšanu, kas ir nepareizi marķēti vai nav marķēti saskaņā ar ANO protokolu. Galīgais mērķis ir uzlabot šaujamieroču izsekojamību. Regulas 7. pantā ir noteikts, ka katram dezaktivētam šaujamierocim ir jāpievieno dezaktivēšanas sertifikāts, kā noteikts Šaujamieroču direktīvā. Ja dezaktivētam šaujamierocim nav pievienots dezaktivēšanas sertifikāts, šo dezaktivēto šaujamieroci var pakļaut muitas režīmam vai importēt kā šaujamieroci. Ar šo noteikumu tiek novērsts nepareizi dezaktivētu šaujamieroču imports. Šāds imports ir drauds šo dezaktivēto šaujamieroču iespējamas reaktivēšanas dēļ. Regulas 8. pantā ir paredzēti noteikumi par trauksmes un signālieroču importu, piemēram, pienākums importa atļaujā norādīt to nepārveidojamību, nodrošinot atbilstību Īstenošanas direktīvai (ES) 2019/69. Ar šo pantu arī reglamentē informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm par nepārveidojamiem trauksmes un signālieročiem. Šis noteikums ir svarīgs, lai novērstu pārveidojamu trauksmes un signālieroču importu bez atļaujas tos izmantot kā šaujamieroci. Regulas 9. pantā ir definēts, kurš var pieprasīt importa atļauju. Turklāt tajā ir noteikts, kā dalībvalstīm ir jāizskata pieteikumi, atteikuma iemesli, kā arī tas, ka tām ir jāpārbauda pieteikuma iesniedzējs Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā, lai neļautu notiesātām personām importēt šaujamieročus. Turklāt šajā pantā ir noteikts daļēji gatavu šaujamieroču un būtisku daļu importa ierobežojums, atļaujot to veikt tikai licencētiem tirgotājiem un tirdzniecības starpniekiem, kas ir būtisks jauninājums, kurš būtiski samazina draudus, ko rada iekšzemē ražoti šaujamieroči bez marķējuma vai reģistrācijas (“pašizgatavotie ieroči”). Turklāt tajā ir arī noteikts, ka par importa atļaujas iesniegšanu un apstrādi netiek iekasēta nekāda maksa. Šis noteikums atvieglos noteikumu saskaņošanu attiecībā uz importa atļaujām ES. Ar 10. pantu paredz administratīvo vienkāršošanu attiecībā uz importa atļaujām, nosakot importa procedūras gadījumā, ja nav vajadzīga iepriekšēja importa atļauja, un turpmāko procedūru, kas saistīta ar muitas deklarāciju. Tas nozīmē, ka ir vairāki iemesli, piemēram, medību ekspedīcijas, sporta šaušanas pasākumi un šaujamieroču izstādes, kādēļ šaujamieroču īpašnieki būs atbrīvoti no importa atļaujām un tiem nebūs iepriekš jāreģistrē pagaidu pārvietošana vai jāpieprasa iepriekšēja piekrišana šādas pārvietošanas veikšanai, ja vien šāda pārvietošana nepārsniedz 24 mēnešus. Šādiem šaujamieroču īpašniekiem būs jāievēro tikai attiecīgās muitas procedūras, kas ļaus muitas iestādēm pārbaudīt, vai no ES uz laiku eksportēto šaujamieroču daudzums un veids ir tāds pats kā tie, kurus ieved atpakaļ. Šis jaunais noteikums ir ieviests, lai atvieglotu noteikumu par administratīvo vienkāršošanu saskaņošanu Eiropas Savienībā. Tas palīdzēs mazināt administratīvo slogu medniekiem, sporta šāvējiem, kolekcionāriem vai ar izstādēm saistītai pārvietošanai. Visbeidzot, 11. pantā ir paredzēta iespēja apstiprināt I pielikumā uzskaitīto importēto šaujamieroču, to būtisko daļu un munīcijas saņemšanu. Šis noteikums ļauj eksporta trešām valstīm pārbaudīt šaujamieroču faktisko importu, lai importa neesības gadījumā atklātu novirzīšanu. III nodaļa. Tranzīta prasības (12. un 13. pants) Regulas 12. pantā ir noteiktas procedūras, kas jāievēro, un dokumenti, ar kuriem jāapmainās, saistībā ar ES iekšējo tranzītu. Ar šo noteikumu tiek uzlabota šaujamieroču pārvietošanas procedūru saskaņošana ES un muitas iestādēm un kompetentajām iestādēm tiek atļauts izsekot visu šaujamieroču apriti pirms to faktiskās ievešanas ES. Kad šaujamieroči ir importēti, šaujamieroču apriti reglamentē Šaujamieroču direktīva. Regulas 13. pantā ir noteiktas procedūras, kas jāievēro, un dokumenti, ar kuriem jāapmainās saistībā ar ārēju tranzītu. Turklāt tajā arī noteikts, ka dalībvalstīm ir jāņem vērā valsts ārpolitika un drošības politika, kā arī tās rīcībpolitikas, uz kurām attiecas kopējā nostāja. Ar šo noteikumu tiek uzlabota šaujamieroču aprites procedūru saskaņošana ES un muitas iestādēm un kompetentajām iestādēm tiek atļauts izsekot visu šaujamieroču apriti, pat ja šie šaujamieroči faktiski nekad netiek importēti ES. IV nodaļa. Eksporta prasības (14.–21. pants) Regulas 14. pantā ir definēts, kurš var lūgt eksporta atļauju. Tajā arī noteikts papildu pienākums, kas paredz, ka I pielikuma I daļas A un B kategorijas šaujamieročiem ir vajadzīga īstā lietotāja apliecība, un norādīts, kāda informācija ir jāiekļauj. Tajā arī noteikta procedūra, kas piemērojama gadījumā, ja eksportējamās preces atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts(-is), kurā(-ās) iesniegts eksporta atļaujas pieteikums. Ar šo noteikumu tiks atvieglota noteikumu par eksporta atļaujām saskaņošana ES. Turklāt ar to arī ir paredzēts ieviest īstā lietotāja apliecību, kas būtu preventīvs veids, kā novērst šaujamieroču novirzīšanu eksportēšanas laikā vai pēc tās. Prasība uzrādīt īstā lietotāja sertifikātu nebūs piemērojama šaujamieroču īpašniekiem, kuri gūst labumu no 10. un 17. pantā paredzētajiem administratīvajiem vienkāršojumiem, piemēram, medniekiem, sporta šāvējiem un kolekcionāriem, uz kuriem attiecas atbrīvojums no importa un eksporta atļaujām.

Regulas 15. pantā ir noteikta informācija, kas dalībvalstīm ir jāpārbauda pirms eksporta atļaujas izdošanas: procedūras termiņi, noteikumi par vienreizējas, vairākkārtējas un Savienības vispārējās eksporta atļaujas derīgumu un pienākums izmantot elektronisku procesu. Tajā arī ir noteikts, ka eksportētājam ir jāiesniedz dalībvalstīm vajadzīgie dokumenti un ka par eksporta atļaujas iesniegšanu un apstrādi netiek iekasēta nekāda maksa. Turklāt šajā pantā arī ir noteikts, ka Komisija pieņem deleģēto aktu, lai izveidotu Savienības vispārējo eksporta atļauju. Ar šo noteikumu tiek uzlabota noteikumu saskaņošana ES. Regulas 16. pantā ir noteikts, kāda informācija ir jāiekļauj eksporta atļaujā un importa atļaujā, ko izsniegusi importētāja trešā valsts. Turklāt tajā ir uzskaitīts arī pienākums pirms eksportēšanas marķēt šaujamieročus, to būtiskās daļas un munīciju. Šā noteikuma mērķis ir uzlabot šaujamieroču izsekojamību. Ar regulas 17. pantu paredz administratīvo vienkāršošanu attiecībā uz eksporta atļaujām, nosakot eksporta procedūras gadījumā, ja nav vajadzīga iepriekšēja eksporta atļauja, un turpmāko procedūru, kas saistīta ar eksporta deklarāciju. Tas nodrošina eksporta procedūru vienkāršojumus, kas ir analoģiski tiem, kuri aprakstīti 10. pantā attiecībā uz importa procedūrām, t. i., dažos gadījumos šaujamieroču īpašnieki būs atbrīvoti no eksporta atļaujas un tiem būs tikai jāievēro attiecīgās muitas procedūras, iepriekš nereģistrējot pagaidu pārvietošanu vai nelūdzot iepriekšēju piekrišanu veikt šādu pārvietošanu, ja vien šāda pārvietošana nepārsniedz 24 mēnešus. Tajā noteikts pienākums izmantot Eiropas šaujamieroču apliecību atbilstīgi Šaujamieroču direktīvai. Šaujamieroču īpašniekiem, kas darbojas Eiropas Savienībā, jau ir jāievēro Šaujamieroču direktīvas prasības, tāpēc šis noteikums tiem neradīs nekādus papildu pienākumus. Tā vietā tas nodrošinās lielāku saskaņotību starp Šaujamieroču regulu un Šaujamieroču direktīvu, šaujamieroču īpašniekiem nodrošinot lielāku skaidrību. Šajā pantā arī paredzēts, ka dalībvalsts var apturēt eksporta procesu, kā arī termiņš, kurā trešās valstis var iesniegt iebildumus attiecībā uz tranzītu. Lai gan saskaņā ar pašreizējo regulu jau pastāv administratīvi vienkāršojumi eksporta procedūrās, ar šo noteikumu tiek ieviesta noteikumu par administratīvo vienkāršošanu saskaņošana Eiropas Savienībā. Tas palīdzēs mazināt administratīvo slogu medniekiem, sporta šāvējiem, kolekcionāriem vai ar izstādēm saistītai pārvietošanai. Regulas 18. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm, lemjot par eksporta atļaujas piešķiršanu, ir jāņem vērā visi attiecīgie apsvērumi un pienākumi. Tā mērķis ir novērst ieroču embargo apiešanu un citas drošības problēmas. Regulas 19. pantā ir noteikti iemesli, kuru dēļ dalībvalstis var atteikt eksporta atļauju, prasība veikt pārbaudi ECRIS un Šengenas Informācijas sistēmā, pienākums paziņot par atteikumiem, izmantojot 30. pantā minēto sistēmu, un pienākums pārbaudīt šo pašu sistēmu pirms eksporta atļaujas piešķiršanas. Turklāt tajā arī noteikts, ka dalībvalstīm katru gadu ir jāpārbauda atļauju piešķiršanas nosacījumi. Šā noteikuma mērķis ir novērst eksporta atļauju ļaunprātīgu izmantošanu. Regulas 20. pantā ir noteikts, ka eksportētājiem divos mēnešos ir jāiesniedz apliecinājums par nosūtītā sūtījuma saņemšanu, un norādīts, kādi pasākumi ir jāveic, ja šie dokumentu netiek saņemti. Šis noteikums ir ieviests, lai pārbaudītu, vai eksports patiešām ir importēts valstī, kā deklarēts eksporta atļaujā. Tā mērķis ir novērst šaujamieroču novirzīšanu. Regulas 21. pantā ir noteikts, ka aizdomu gadījumā dalībvalstis veiks pēcnosūtīšanas pārbaudes un ka šīs pārbaudes var veikt trešā persona. Šis noteikums attiecas uz novirzīšanas risku pēc eksporta. V nodaļa. Uzraudzība un kontrole (22.–25. pants) Ar šo nodaļu ievieš daudzus jaunus noteikumus. Regulas 22. pantā galvenā uzmanība ir pievērsta kompetencei un pienākumiem saistībā ar regulas īstenošanu. Tajā noteikts, ka par vispārējo izpildi ir atbildīgas kompetentās iestādes un ka muitas dienesti ir atbildīgi par kontroli, pamatojoties uz riska analīzi. Ar šo noteikumu precizē kompetento valsts iestāžu dažādos pienākumus regulas īstenošanā. Regulas 23. pantā ir paredzēta informācijas apmaiņa un sadarbība starp dažādām iestādēm. Šā noteikuma mērķis ir izveidot labāku saikni starp muitas iestādēm un kompetentajām licencēšanas iestādēm. Regulas 24. pantā ir noteikts importētāja vai eksportētāja pienākums, kārtojot muitas formalitātes, sniegt pierādījumus par atļauju. Turklāt tajā ir arī noteikts, ka dalībvalstis var apturēt importa vai eksporta procesu uz 10 darba dienām. Šā noteikuma mērķis ir atvieglot muitas pārbaudes un riska novērtēšanu. Regulas 25. pantā ir aprakstītas muitas prasības pēc kontroles rezultātu saņemšanas. Šajā pantā ir noteikts, ka gadījumā, ja tiek atklāts nelikumīgs sūtījums, muitai ir jāinformē kompetentās iestādes. Tajā paredzēts, kāda informācija ir jākopīgo, izmantojot Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA), gadījumos, kad ir aizdomas par nelikumīgu tirdzniecību un tiek veikta konfiskācija. Šis noteikums ir svarīgs, lai atvieglotu informācijas apmaiņu par šaujamieroču konfiskāciju saistībā ar importu un eksportu. VI nodaļa. Digitalizācija un administratīvā sadarbība (26.–29. pants) Ar šo tiesību akta priekšlikumu tiek ievērojami palielināta digitalizācija un administratīvā sadarbība. Regulas 26. pantā dalībvalstīm ir noteikts pienākums glabāt informāciju par šaujamieročiem, to būtiskām daļām un munīciju ne mazāk kā 20 gadus. Tas ir paredzēts tāpēc, lai atvieglotu šaujamieroču izsekojamību. Regulas 27. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai gada statistika, un ir noteikts šo datu saturs. Ar šo noteikumu tiks atļauts pastāvīgi sekot līdzi importa un eksporta tendencēm. Ilgtermiņā tas sniegs iespēju atklāt draudus un atbalstīt politikas izstrādi. Regulas 28. pantā ir paredzēta elektroniskas licencēšanas sistēmas izveide un tās savienojamība ar ES vienloga vidi muitas jomā, lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp muitu un kompetentajām iestādēm, kā arī lai atvieglotu importa vai eksporta atļaujas pieprasīšanas procedūru. Ar šo noteikumu ir paredzēta procedūru digitalizācija, kas samazinās administratīvo slogu uzņēmējiem un kompetentajām valsts iestādēm. Uzņēmēju un fizisko personu reģistrācija elektroniskajā licencēšanas sistēmā tiks prasīta tikai tad, ja tiem/tām būs nepieciešams pieprasīt importa vai eksporta atļaujas. Tādējādi individuāliem šaujamieroču īpašniekiem, kuri gūst labumu no 10. un 17. pantā paredzētajiem administratīvajiem vienkāršojumiem, piemēram, medniekiem, sporta šāvējiem vai kolekcionāriem, uz kuriem attiecas atbrīvojums no importa un eksporta atļaujām, nebūs jāreģistrējas sistēmā. Regulas 29. pantā ir aprakstīta drošas sistēmas izveide informācijas apmaiņai par atteikumiem piešķirt importa vai eksporta atļauju. Šis noteikums ļaus kompetentajām licencēšanas iestādēm atklāt personas, kuras ES meklē izdevīgāko risinājumu, lai saņemtu importa vai eksporta atļauju. VII nodaļa. Vispārīgi un nobeiguma noteikumi (29.–40. pants) Regulas 30. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka to atļauju piešķiršanas procedūras ir drošas. Regulas 31. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai to kompetentās iestādes varētu vākt informāciju un izveidot importa un eksporta kontroli nolūkā nodrošināt regulas pareizu piemērošanu.

Regulas 32. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Ar 33. pantu ir izveidota Importa un eksporta koordinācijas grupa, noteiktas valstis, kurām ir jābūt pārstāvētām, un šīs grupas uzdevumi. Regulas 34. pantā ir noteikti dalībvalstu pienākumi informēt Komisiju par šīs regulas pieņemšanas pasākumiem un paziņot pārējām dalībvalstīm un Komisijai par atbildīgajām kompetentajām valsts iestādēm. Tajā arī ir noteikts termiņš regulas īstenošanas pārskatīšanai. Ar 35. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz vairākiem tematiem. Regulas 36. pantā ir noteiktas procedūras šo deleģēto aktu pieņemšanai. Regulas 37. pantā ir paredzētas procedūras īstenošanas aktu pieņemšanai. Regulas 38. pantā ir noteikti pienākumi pārejas periodā, pirms tiek izveidota 28. pantā minētā elektroniskā licencēšanas sistēma un 29. pantā minētā sistēma informācijas apmaiņai par atteikumiem piešķirt importa un eksporta atļauju. Regulas 39. pantā ir paredzēta Regulas (ES) Nr. 258/2012 atcelšana, un 40. pantā ir noteikta regulas stāšanās spēkā. Šīs regulas pielikumi I pielikumā ir uzskaitīti šaujamieroči, to būtiskas sastāvdaļas, munīcija, trauksmes un signālieroči, kā arī kombinētās nomenklatūras (KN) kodi precēm, uz kurām attiecas šī regula. Regulas II pielikumā ir sniegts importa atļaujas veidlapas paraugs. Regulas III pielikumā ir sniegts eksporta atļaujas veidlapas paraugs. Regulas IV pielikumā ir uzskaitīta informācija, kas ir jāiekļauj īstā lietotāja apliecībā, un V pielikumā ir sniegta atbilstības tabula. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 (pielāgots) ⇨ jauns 2022/0288 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas importa, eksporta un tranzīta pasākumiem un ar kuru īsteno 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (ANO Šaujamieroču protokols), un ievieš eksporta atļauju, kā arī importa un tranzīta pasākumus šaujamieročiem, to detaļām, sastāvdaļām un munīcijai (pārstrādāta redakcija) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā ⇨ 33. un ⇦ 207. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā: ⇩ jauns (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 258/2012 ir jāizdara vairāki grozījumi. Skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 1. apsvērums (pielāgots) (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/748/EK Komisija 2002. gada 16. janvārī Eiropas Savienības vārdā parakstīja(2001. gada 16. oktobris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolu par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (turpmāk “ANO Šaujamieroču protokols”), Komisija 2002. gada 16. janvārī Kopienas vārdā parakstīja minēto protokolu. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 2. apsvērums ⇨ jauns (3)ANO Šaujamieroču protokols, kura mērķis ir veicināt, sekmēt un stiprināt sadarbību starp pusēm nolūkā novērst, apkarot un izskaust šaujamieroču, to detaļu, ⇨ būtisku ⇦ sastāvdaļu un munīcijas nelegālu izgatavošanu un apriti, stājās spēkā 2005. gada 3. jūlijā. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 5. apsvērums (pielāgots) Komisija savā 2005. gada 18. jūlija paziņojumā par lielākas drošības garantēšanas pasākumiem attiecībā uz sprāgstvielām, detonatoriem, bumbu izgatavošanas ierīcēm un šaujamieročiem (5) pauda savu nodomu īstenot ANO Šaujamieroču protokola 10. pantu kā daļu no pasākumiem, kurus nepieciešams veikt, lai Savienība varētu noslēgt minēto protokolu. ⇩ jauns (4)Lai īstenotu ANO Šaujamieroču protokolu, Savienība pieņēma Regulu (ES) Nr. 258/2012. Savienība ar Padomes Lēmumu 2014/164/ES ratificēja ANO Šaujamieroču protokolu.

🡻 (ES) Nr. 258/2012 6. apsvērums (5)ANO Šaujamieroču protokolā pusēm tiek prasīts izveidot vai uzlabot administratīvās procedūras vai sistēmas, lai veiktu efektīvu kontroli attiecībā uz šaujamieroču izgatavošanu, marķēšanu, importu un eksportu. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 8. apsvērums ⇨ jauns (6)Šī regula nebūtu jāpiemēro ⇨ darījumiem ar ⇦ šaujamieročiem, to detaļām, būtiskām sastāvdaļām vai munīcijai, kas ir konkrēti paredzēta militāriem mērķiem ⇨ kas paredzēti bruņotajiem spēkiem ⇦. ANO Šaujamieroču protokola 10. panta prasību izpildei paredzētie pasākumi būtu jāpielāgo, lai noteiktu vienkāršotas procedūras attiecībā uz civilam lietojumam paredzētiem šaujamieročiem. Līdz ar to būtu jānodrošina noteikti atvieglojumi attiecībā uz vairākkārtēju sūtījumu atļauju, tranzīta pasākumiem un pagaidu ⇨ ievešanu un ⇦ eksportu likumīgiem mērķiem. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 9. apsvērums (pielāgots) (7)Šī regula neietekmēneskar Līguma par Eiropas Savienības darbību 346. panta piemērošanu, kurš attiecas uz dalībvalstu būtiskām drošības interesēm, un tā neietekmē ne Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/43/EK ⌦ vai Direktīvu (ES) 2021/555 ⌫ (2009. gada 6. maijs), ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem, ne arī Padomes Direktīvu 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli . Turklāt ANO Šaujamieroču protokols un līdz ar to šī regula neattiecas uz starpvalstu darījumiem vai starpvalstu sūtījumiem gadījumos, kad minētā protokola piemērošana ierobežotu puses tiesības rīkoties valsts drošības interesēs saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 10. apsvērums ⇨ jauns (8)⌦ Direktīvā (ES) 2021/555 ⌫ Direktīvā 91/477/EEK skarti jautājumi, kas saistīti ar šaujamieroču nodošanu civilam lietojumam Savienības teritorijā, savukārt šajā regulā īpaša vērība pievērsta pasākumiem attiecībā uz ⇨ importu un ⇦ eksportu no Savienības muitas teritorijas uz trešām valstīm vai cauri to teritorijai. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 11. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (9)Ja šaujamieročus, to detaļas, būtiskas sastāvdaļas, un munīciju ⇨ un trauksmes un signālieročus ⇦ importē no trešām valstīm, uz tiem attiecas Savienības tiesību akti, un jo īpaši ⌦ Direktīvas (ES) 2021/555 ⌫ Direktīvas 91/477/EEK prasības. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 17. apsvērums (pielāgots)

(10)Šī regula neskar Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārsūtīšanas, starpniecības un tranzīta kontrolei, kas ir izveidots ar ⌦ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/821 ⌫Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 18. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (11)⌦ Šai regulai vajadzētu būt ⌫Šī regula ir saderīgai ar citiem attiecīgiem noteikumiem par šaujamieročiem, to detaļām, būtiskām sastāvdaļām un munīciju militāram lietojumam, drošības stratēģijām, kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu apriti un militāro tehnoloģiju eksportu, tostarp ar Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli ⇨ un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/38. ⇦ 🡻 (ES) Nr. 258/2012 15. apsvērums (pielāgots) (12)Savienība ir pieņēmusi muitas noteikumu kopumu, kas ir ietverts Regulā (ES) Nr. 952/2013 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/2446 , Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, un tās īstenošanas noteikumus, kuri noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93. Būtu jāņem vērā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss), kuras kuru noteikumi ir piemērojami dažādos posmos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 288. pantutās 188. pantu. Šī regula nekādi neierobežo pilnvaras, kas noteiktas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu un tā īstenošanas noteikumiem ⌦ Regulu (ES) Nr. 952/2013 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 ⌫. ⇩ jauns (13)Vairākas definīcijas ir tieši pārņemtas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2021/555 vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013. ⇩ jauns (14)Saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem muitas jomā šaujamieroča mutiska deklarēšana nav iespējama. (15)Kompetentajām iestādēm būtu jāsaņem informācija par ATA karnetes izmantošanu. ATA ir sistēma, kas nodrošina preču brīvu apriti pāri robežām un to pagaidu ievešanu muitas teritorijā ar atbrīvojumu no nodokļiem un maksājumiem. Uz precēm attiecas vienots dokuments, t. s. ATA karnete, kas ir pakļauta starptautiskai garantiju sistēmai. Šādai muitas formalitāšu vienkāršošanai nevajadzētu ierobežot pārredzamību. ⇩ jauns (16)Šaujamieroči, to būtiskas sastāvdaļas un munīcija būtu laižami brīvā apgrozībā tikai tad, ja tie ir pienācīgi marķēti saskaņā ar Šaujamieroču direktīvu. Kamēr šāda marķējuma nav, importētājiem būtu jāpiemēro šaujamieročiem cits muitas režīms, piemēram, muitas noliktavas procedūra vai brīvās zonas procedūra, kuru laikā tie saskaņā ar Savienības tiesību aktiem muitas jomā var izpildīt marķēšanas prasību neatkarīgi no tā, vai tas notiek savās telpās vai citās apstiprinātās telpās, piemēram, valstu izmēģināšanas stacijās vai marķēšanas iestādēs. (17)Ja šaujamieroči un to būtiskas sastāvdaļas nav pienācīgi marķētas saskaņā ar ANO Šaujamieroču protokola 8. pantu vai Šaujamieroču direktīvu, dalībvalstis var nolemt iznīcināt izņemtos šaujamieročus uz importētāja rēķina. (18)Dezaktivētie šaujamieroči būtu laižami brīvā apgrozībā tikai tad, ja tiem ir pievienots dezaktivēšanas sertifikāts un tie ir marķēti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2403 5. pantu. Kamēr šis sertifikāts nav saņemts vai marķējums nav pievienots, importētājiem būtu jāpiemēro dezaktivētiem šaujamieročiem cits muitas režīms, piemēram, muitas noliktavas procedūra vai brīvās zonas procedūra, kuru laikā tie var pieprasīt verificējošajām iestādēm, kas ieceltas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2021/555 15. pantu, verificēt dezaktivēšanu un izdot sertifikātu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2403 3. pantu.

(19)Tikai trauksmes un signālieroči, kas atbilst Komisijas Īstenošanas direktīvas (ES) 2019/69 standartiem, var tikt uzskatīti par trauksmes un signālieročiem, nevis šaujamieročiem. Ierīces, kuras var viegli pārveidot par šaujamieročiem, vienmēr būtu jāklasificē kā šaujamieroči saskaņā ar muitas nomenklatūru, un muitas dienestiem ar tiem būtu jārīkojas kā ar šaujamieročiem. Lai izvairītos no novirzīšanas riska, ir jānodrošina valstu muitas dienestu prakses konsekvence to ierīču klasificēšanā, kuras importēšanas brīdī deklarētas kā trauksmes un signālieroči. (20)Ņemot vērā augsto risku, ko rada šaujamieroču nelikumīga izgatavošana no importētiem negataviem un nemarķētiem izstrādājumiem, daļēji gatavus šaujamieročus un to būtiskas sastāvdaļas būtu jāatļauj importēt tikai pienācīgi licencētiem ieroču tirgotājiem un tirdzniecības starpniekiem. (21)Importa atļauju pieteikuma iesniedzēja sodāmības reģistra pārbaudēm Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS), kas izveidota ar Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI, vajadzētu būt tikpat stingrām kā tām, kas attiecas uz eksporta atļaujām. Kompetentajām iestādēm jo īpaši būtu jāpārbauda, vai importētie šaujamieroči Šengenas Informācijas sistēmā un Interpola datubāzē iARMS ir reģistrēti kā pazaudēti, nozagti vai citādi meklēti izņemšanai. (22)Sodāmībai par rīcību, kas ir kāds no noziedzīgiem nodarījumiem, kuri uzskaitīti Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 2. punktā, vajadzētu būt par pamatu aizliegumam importēt šaujamieročus, to būtiskas sastāvdaļas un munīciju. (23)Būtu skaidri jānorāda informācija par šaujamieročiem, kas deklarēti pagaidu ievešanai, lai muitas dienesti un kompetentās iestādes varētu efektīvi noslēgt procedūru un ierobežot risku, ka šaujamieroči nelikumīgi paliek Savienības muitas teritorijā. (24)Lai mazinātu administratīvo slogu, muitas deklarācijai par pagaidu ievešanu un reeksportu vai pagaidu eksportu un atpakaļievešanu būtu jākalpo par importa vai eksporta atļauju pagaidu ievešanai un reeksportam vai atpakaļievešanai. Līdz ar to šaujamieroču īpašnieki, kas īpašos gadījumos gūst labumu no administratīviem vienkāršojumiem, tiks atbrīvoti no importa un eksporta atļaujām. (25)Ņemot vērā to, ka ārējā tranzīta laikā Savienībā pastāv tādu šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu, munīcijas vai trauksmes un signālieroču novirzīšanas riski Savienībā, kuru izcelsme ir trešās valstīs un kuri paredzēti citai trešai valstij, muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm būtu skaidri jāatļauj šāds ārējais tranzīts Savienības muitas teritorijā, pirms tas tiek veikts Savienības muitas teritorijā. (26)Lai uzlabotu juridisko noteiktību un paredzamību, tranzīta trešās valsts piekrišana būtu jāuzskata par sniegtu, ja 20 darbdienu laikā nav saņemti iebildumi pret tranzītu. Dalībvalstu lēmumam pieprasīt skaidru piekrišanu vajadzētu būt pārredzamam visiem uzņēmējiem. (27)Ir jāvienādo noteikumi, kas attiecas uz pierādījumiem par importu galamērķa trešā valstī. Tādēļ eksportētājiem būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei, kas izsniegusi eksporta atļauju, apliecinājums par nosūtītā šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu vai munīcijas sūtījuma saņemšanu importa trešā valstī, jo īpaši tas būtu jānodrošina, uzrādot attiecīgos muitas importa dokumentus. (28)Eksportētājiem vajadzētu būt iespējai izmantot eksporta atļauju, kas derīga ne ilgāk kā trīs gadus, tostarp, ja uz to attiecas vairākas secīgas importa īstermiņa atļaujas, kuras izsniegušas importētājas trešās valstis. (29)Ir jānodrošina, ka visā atļaujas derīguma laikā pastāvīgi tiek ievēroti eksporta atļauju nosacījumi, kā tas ir gadījumā ar atļaujām glabāt vai iegādāties šaujamieroci Eiropas Savienībā saskaņā ar Direktīvu (ES) 2021/555. (30)Lai izvairītos no novirzīšanas riska, vienlaikus ierobežojot administratīvo slogu, ir jāizmeklē aizdomīgas situācijas, kurās dalībvalstīm būtu jāpieprasa galamērķa trešās valsts iestāžu saņemšanas apstiprinājums. (31)Ir jāprecizē kompetento iestāžu pienākumi attiecībā uz pēcnosūtīšanas pārbaudēm. Šādu pārbaužu radītais administratīvais slogs dalībvalstīm var pamatot Padomes Regulas (EK) Nr. 515/97 20. panta piemērošanu. Tālab ir arī nepieciešams paredzēt iespēju uzticēt trešām personām veikt pēcnosūtīšanas pārbaudes to vārdā, īpaši īstenojot Padomes Lēmumu (KĀDP) 2019/2191. (32)Šīs regulas īstenošanas nolūkā dalībvalstīm būtu jānodrošina kompetentajām iestādēm piekļuve Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmai (ECRIS). (33)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1862 47. pantā paredzēta šaujamieroču reģistrācijas iestāžu piekļuve otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II). Šīs regulas īstenošanas nolūkā muitas dienesti būtu jāuzskata par šaujamieroču reģistrācijas iestādēm. (34)Lai nodrošinātu šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas izsekojamību, ir ārkārtīgi svarīgi, lai muitai tiktu piešķirta piekļuve Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammai (SIENA). Šāda piekļuve būtu jāpiešķir dalībvalstīm, kas piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794. (35)Lai nodrošinātu 22. panta 6. punktā minēto uz risku balstīto pieeju attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām, munīciju un trauksmes un signālieročiem, kas ienāk Savienības tirgū vai to atstāj, un lai nodrošinātu, ka pārbaudes ir efektīvas un tiek veiktas saskaņā ar šīs regulas prasībām, Komisija, kompetentās iestādes un muitas dienesti cieši sadarbojas un apmainās ar informāciju. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 3. apsvērums (36)Lai atvieglotu šaujamieroču izsekošanu un efektīvi apkarotu šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu apriti, ir jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm, jo īpaši efektīvāk izmantojot jau esošos komunikācijas kanālus.

⇩ jauns (37)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 128. pantu pirms šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu, munīcijas un trauksmes un signālieroču ievešanas pirmajai ievešanas muitas iestādei būtu jānodrošina, ka drošības un drošuma nolūkos tiek veikta riska analīze, pamatojoties uz ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, un būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, pamatojoties uz minētās riska analīzes rezultātiem. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 4. apsvērums (38)Personas dati ir jāapstrādā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti(4). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 . 🡻 (ES) Nr. 258/2012 12. apsvērums (39)Būtu jānodrošina saskaņotība attiecībā uz uzskaites noteikumiem, kas ir spēkā atbilstoši Savienības tiesību aktiem. ⇩ jauns (40)Lai nodrošinātu efektīvu informācijas plūsmu, visām kompetentajām iestādēm vajadzētu būt savienotām ar muitas informācijas sistēmu (“MIS”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 515/97, un datiem, ko sagatavojušas vai ar ko apmainās kompetentās iestādes, vajadzētu būt saderīgiem un salīdzināmiem. (41)Šengenas acquis jo īpaši ietver Izpildu komitejas Lēmumu (1999. gada 28. aprīlis) par šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību (SCH/Com-ex (99) 10), saskaņā ar kuru dalībvalstis katru gadu līdz 31. jūlijam iesniedz katra savu gada pārskatu par iepriekšējo gadu par šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, par pamatu izmantojot kopīgo tabulu statistikas apkopošanai. Turklāt Komisija 2018. gadā ieteica dalībvalstīm vākt detalizētu iepriekšējā gada statistiku par

atļauju skaitu, atteikumiem, šaujamieroču eksporta un importa daudzumiem un vērtībām pēc izcelsmes vai galamērķa, un iesniegt šo statistiku Komisijai. (42)Šīs regulas vispārēju izpildi atvieglos savstarpēja savienojamība starp elektronisko licencēšanas sistēmu, kas izveidota ar šo regulu, un ES vienloga vidi muitas jomā, kas izveidota ar [ievietot attiecīgo nosaukumu un visu informāciju zemsvītras piezīmē, tiklīdz tā būs pieņemta]. Elektroniskā licencēšanas sistēma nodrošinās vairākus elementus, tostarp to uzņēmēju un fizisko personu reģistrāciju, kam saskaņā ar Šaujamieroču direktīvu ir izsniegta atļauja izgatavot, iegādāties, glabāt vai tirgot šaujamieročus, to būtiskas sastāvdaļas, munīciju vai trauksmes un signālieročus. Tiem būs jāreģistrējas pirms importa vai eksporta atļauju pieprasīšanas. Līdz ar to šaujamieroču īpašniekiem, kas gūst labumu no administratīviem vienkāršojumiem, nebūs jāreģistrējas sistēmā. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 13. apsvērums (43)Lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai kompetentajām iestādēm piešķirtu attiecīgas pilnvaras. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 7. apsvērums (44)Lai panāktu atbilstību ANO Šaujamieroču protokolam, tāpat ir jānosaka, ka šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas nelegāla izgatavošana vai aprite ir noziedzīgs nodarījums, un jāveic pasākumi, lai šādi izgatavotus vai tirgotus priekšmetus varētu konfiscēt.

🡻 (ES) Nr. 258/2012 16. apsvērums (45)Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina, lai tie tiktu īstenoti. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. ⇩ jauns (46)Trauksmes cēlēju aizsardzības režīms, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937, būtu jāpiemēro arī personām, kuras ziņo par noteikumu pārkāpumiem saistībā ar šaujamieroču importu un eksportu. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 14. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (47)Lai ⇨ noteiktu daļēji gatavu šaujamieroču un to būtisku sastāvdaļu tehnisko raksturojumu, grozītu II un III pielikumu un ⇦ uzturētu tādu šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu, un munīcijas ⇨ un trauksmes un signālieroču ⇦ sarakstu, kuriem saskaņā ar šo regulu ir vajadzīga atļauja, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai šīs regulas I pielikumu saskaņotu ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu un Direktīvas 91/477/EEK Direktīvas (ES) 2021/555 I pielikumu, ⇨ nosakot daļēji gatavu šaujamieroču un to būtisku sastāvdaļu tehnisko raksturojumu un pielāgojot II un III pielikumu digitalizācijai un izmaiņām muitas procedūrās ⇦. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, ⇨ un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. ⇦ ⇩ jauns (48)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 19. apsvērums (49)Komisijai un dalībvalstīm būtu savstarpēji jāsniedz informācija par pasākumiem, ko tās veikušas saskaņā ar šo regulu, un cita būtiska informācija, kas ir to rīcībā saistībā ar šo regulu. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 20. apsvērums (pielāgots) (50)Šī regula neliedz dalībvalstīm Šai regulai nevajadzētu liegt dalībvalstīm piemērot savus konstitucionālos noteikumus par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001(2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem.

🡻 (ES) Nr. 258/2012 (pielāgots) ⇨ jauns IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA 1. pants

⌦ Priekšmets ⌫ Ar šo regulu paredz noteikumus, ar kuriem reglamentē šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas ⇨ un trauksmes un signālieroču ⇦ ⇨ importa un ⇦ eksporta atļaujas un importa, ⇨ eksporta ⇦ un tranzīta pasākumus, lai īstenotu 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (“ANO Šaujamieroču protokols”). 2. pants

⌦ Definīcijas ⌫ Šajā regulā ⌦ piemēro šādas definīcijas ⌫: 1.“šaujamierocis” ir jebkurš portatīvs ierocis ar stobru, no kura kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā tiek izsviests šāviņš, lode vai lādiņš vai kurš ir paredzēts šāviņa, lodes vai lādiņa izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā, vai kurš var tikt pārveidots šāviņa, lodes vai lādiņa izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā, kā minēts I pielikumā. Uzskata, ka priekšmets var tikt pārveidots šāviņa, lodes vai lādiņa izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā, ja: (a)tam ir šaujamieroča izskats un (b)sakarā ar tā konstrukciju vai materiālu, no kura tas izgatavots, to var šādi pārveidot; (2)“detaļas” ir jebkurš elements vai tā aizstājējs, kā minēts I pielikumā, kas ir speciāli konstruēts kādam šaujamierocim un būtiski nepieciešams tā darbināšanai, tostarp stobrs, rāmis vai pastobrs, slīdnis vai cilindrs, sprūds vai aizslēgs, kā arī jebkura ierīce, kas konstruēta vai pielāgota šaujamieroča šāviena skaņas klusināšanai; ⇩ jauns 2.“identiski ieroči” ir ieroči ar identisku tehnisko raksturojumu attiecībā uz izgatavotāju, zīmolu vai marku, tipu, modeli, materiālu, kalibru un darbību;

🡻 (ES) Nr. 258/2012 ⇨ jauns 3.“būtiskas sastāvdaļas” ir aizslēga mehānisms, patronu nodalījums un šaujamieroča stobrs, ⇨ rāmis, pastobrs, attiecīgā gadījumā vai nu augšējais, vai apakšējais pastobrs, slīdnis, cilindrs, sprūds vai aizslēgs, ⇦ kuri, būdami atsevišķi priekšmeti, ir ietverti to šaujamieroču kategorijā, kam tie ir uzliekami vai uzliktikas, atsevišķi ņemot, ir ietverti šaujamieroču kategorijā, kurai tie uzliekami vai ir uzlikti; ⇩ jauns 4.“daļēji gatavi šaujamieroči” ir šaujamieroči, kas nav gatavi tiešai lietošanai un kam ir gatavu šaujamieroču aptuvena forma vai kontūras, un ko, izņemot izņēmuma gadījumos, var izmantot tikai gatavā šaujamieroča pabeigšanai; 5.“daļēji gatavas būtiskas sastāvdaļas” ir būtiskas sastāvdaļas, kas nav gatavas tiešai lietošanai un kam ir gatavas būtiskas sastāvdaļas aptuvena forma vai kontūras, un ko, izņemot izņēmuma gadījumos, var izmantot tikai gatavās būtiskās sastāvdaļas pabeigšanai; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 ⇨ jauns 6.4. “munīcija” ir visa patrona vai tās sastāvdaļas, tostarp patronu čaulas, kapsulas, šaujampulveris, lodes vai lādiņi, ko izmanto šaujamierocī, kā minēts I pielikumā, ar noteikumu, ka šīm sastāvdaļām attiecīgajā dalībvalstī ir vajadzīga atļauja; 7.5. “dezaktivēti šaujamieroči” ir kopumā šaujamieroča definīcijai atbilstoši priekšmeti, kas ir padarīti pastāvīgi nelietojami ar dezaktivēšanas palīdzību, nodrošinot, ka visas šaujamieroča galvenās detaļas ir padarītas neatgriezeniski nelietojamas un nenoņemamas, neaizvietojamas vai maināmas tādā veidā, kas nodrošinātu iespēju kaut kādā veidā reaktivēt minēto šaujamieroci ⇨ saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2403; ⇦ Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde pārbauda minētos dezaktivēšanas pasākumus. Dalībvalstis paredz, ka saistībā ar šādu pārbaudi izsniedz apliecību vai izziņu, kas apstiprina šaujamieroča dezaktivēšanu, vai arī piestiprina skaidri saredzamu attiecīgu marķējumu uz šaujamieroča; ⇩ jauns 8. “trauksmes un signālieroči” ir ierīces ar čaulīšu turētāju, kuras paredzētas vienīgi tukšu patronu, kairinošu vielu, citu aktīvu vielu vai pirotehniskas signālmunīcijas izšaušanai un kuras nevar pārveidot šāviņa, lodes vai lādiņa izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 9.7. “persona” ir fiziska persona, juridiska persona un, ja spēkā esošās normas to pieļauj, personu apvienība, kas bez juridiskas personas statusa ir tiesīga veikt juridiskas darbības; 10.9. “Savienības muitas teritorija” ir teritorija Regulas (ES) Nr. 952/2013 4. panta nozīmēRegulas (EEK) Nr. 2913/92 3. panta nozīmē;

⇩ jauns 11. “Savienības preces” ir preces, kas ietilpst jebkurā no šādām kategorijām: (a)preces, kas ir pilnībā iegūtas Savienības muitas teritorijā un nesatur preces, kuras ievestas no valstīm vai teritorijām ārpus Savienības muitas teritorijas; (b)preces, kas Savienības muitas teritorijā ievestas no valstīm vai teritorijām ārpus Savienības muitas teritorijas un ir laistas brīvā apgrozībā; (c)preces, kas iegūtas vai ražotas Savienības muitas teritorijā vai nu tikai no precēm, kuras minētas b) apakšpunktā, vai no precēm, kuras minētas a) un b) apakšpunktā; 12. “ārpussavienības preces” ir preces, kas nav minētas Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 23. punktā vai kas ir zaudējušas Savienības preču muitas statusu; 13. “muitas dienesti” ir administrācijas un iestādes, kas minētas Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 1. punktā; 14. “muitas iestāde” ir jebkura iestāde, kurā var kārtot visas vai dažas formalitātes, kas paredzētas tiesību aktos muitas jomā; 15. “tiesību akti muitas jomā” ir tiesību aktu kopums, kas minēts Regulas (ES) Nr. 952/2013 5. panta 2. punktā; 16. “muitas formalitātes” ir visas darbības, kas jāveic personai un muitas dienestiem, lai izpildītu tiesību aktu muitas jomā prasības; 17. “muitas kontrole” ir īpašas darbības, ko veic muitas dienesti, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem muitas jomā un citiem tiesību aktiem, kas reglamentē tādu preču ievešanu, izvešanu, tranzītu, pārvietošanu, uzglabāšanu un galapatēriņu, kuras pārvietotas starp Savienības muitas teritoriju un valstīm vai teritorijām ārpus minētās teritorijas, kā arī ārpussavienības preču un galapatēriņa procedūrai pakļauto preču atrašanos un pārvietošanu Savienības muitas teritorijā; 18. “muitas deklarācija” ir darbība, ar ko persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo par savu vēlmi precēm piemērot noteiktu muitas procedūru, vajadzības gadījumā norādot jebkurus īpašus pasākumus, kas būtu jāpiemēro; 19. “importa deklarācija” ir darbība, ar ko persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo par savu vēlmi šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām un munīcijai piemērot importa procedūru; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 20.10. “eksporta deklarācijadeklarēšana” ir darbība, ar kokuru persona noteiktā veidā un kārtībā paziņo par savu vēlminodomu šaujamieročiem, to detaļām, būtiskām sastāvdaļām un munīcijai piemērot eksporta procedūru; ⇩ jauns 21. “ievešana” ir ārpussavienības preču ievešana Savienības muitas teritorijā ar ievešanas kopsavilkuma deklarāciju un ar nolūku tās laist brīvā apgrozībā vai piemērot īpašas procedūras saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 952/2013; 22. “imports” ir preču laišana brīvā apgrozībā, kā tā noteikta Regulas (ES) Nr. 952/2013 201. pantā, vai atpakaļievešana pēc Savienības preču pagaidu eksporta, kā tā noteikta Regulas (ES) Nr. 952/2013 259. pantā;

23. “importētājs” ir jebkura persona, kas ir iedibināta Savienības muitas teritorijā un kas savā vārdā iesniedz importa vai pagaidu ievešanas deklarāciju, vai kā vārdā minētā deklarācija ir iesniegta; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 24.6. “eksports” ir: (a)eksporta procedūra Regulas (ES) Nr. 952/2013 269. pantaRegulas (EEK) Nr. 2913/92 161. panta nozīmē; (b)reeksports Regulas (ES) Nr. 952/2013 270. panta nozīmēatkalizvešana Regulas (EEK) Nr. 2913/92 182. panta nozīmē, bet neietverot preces, kuras pārvadā saskaņā ar ārējā tranzīta procedūru, kā noteikts minētās regulas 91. pantā, ja nav piemērotas reeksporta formalitātes, kā minēts tās 182. panta 2. punktā; ⇩ jauns 25. “izvešana” ir preču izvešana no Eiropas Savienības muitas teritorijas; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 (pielāgots) ⇨ jauns 26.8. “eksportētājs” ir jebkura persona, kas ir iedibinātakura veic uzņēmējdarbību Savienībasā ⇨ muitas teritorijā ⇦ un kas savā vārdākura iesniedz eksporta ⌦ vai pagaidu eksporta deklarāciju vai kā vārdā minētā deklarācija ir iesniegta; ⌫ deklarāciju vai kuras vārdā tiek iesniegta eksporta deklarācija, t. i., persona, kurai deklarācijas iesniegšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir pilnvaras sūtīt preces ārpus Savienības muitas teritorijas. ⇩ jauns 27. “uzņēmējs” ir (a)izgatavotājs, ieroču tirgotājs vai tirdzniecības starpnieks, kas ir iedibināts Savienības muitas teritorijā; (b)ja izgatavotājs nav iedibināts Savienības muitas teritorijā, — importētājs; (c)pilnvarotais pārstāvis, kam ir izgatavotāja rakstiska pilnvara, ar kuru pilnvaroto pārstāvi norīko veikt 5. panta 2. punktā izklāstītos uzdevumus izgatavotāja vārdā; 28. “deklarētājs” ir persona, kas savā vārdā iesniedz importa, tranzīta, eksporta vai reeksporta deklarāciju, vai persona, kā vārdā šāda deklarācija ir iesniegta;

29. “tirgotājs” ir jebkura persona, kuras arods vai nodarbošanās pilnīgi vai daļēji ir kāda no šādām darbībām: (a)šaujamieroču vai būtisku sastāvdaļu izgatavošana, tirdzniecība, maiņa, izīrēšana, labošana, modifikācija vai pārveidošana; (b)munīcijas izgatavošana, tirdzniecība, maiņa, modifikācija vai pārveidošana; 30. “tirdzniecības starpnieks” ir persona, kas nav tirgotājs un kā arods vai nodarbošanās pilnīgi vai daļēji ir kāda no šādām darbībām: (a)darījumu apspriešana vai organizēšana šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu vai munīcijas pirkšanai, pārdošanai vai piegādei; (b)šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu vai munīcijas pārsūtīšanas organizēšana dalībvalstī, no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti, no dalībvalsts uz trešo valsti vai no trešās valsts uz dalībvalsti; 31. “importa atļauja” ir (a)vienreizēja atļauja, kuru piešķir vienam konkrētam importētājam vai deklarētājam Regulas (ES) Nr. 952/2013 210. pantā minēto īpašu muitas procedūru kārtošanai attiecībā uz vienu iepriekš zināmu galasaņēmēju vai saņēmēju Savienības muitas teritorijā un kura attiecas uz vienu sūtījumu, kas satur vienu vai lielāku skaitu šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas; (b)vairākkārtēja atļauja, kuru piešķir vienam konkrētam importētājam attiecībā uz vienu iepriekš zināmu galasaņēmēju vai saņēmēju Savienības muitas teritorijā un kura attiecas uz vairākiem sūtījumiem, kas satur vienu vai lielāku skaitu šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas; (c)Savienības vispārējā importa atļauja, kas attiecas uz importētājiem Savienības muitas teritorijā un kas ir pieejama visiem importētājiem, kuri ievēro šīs regulas II nodaļā un šīs regulas 9. panta 8. punktā minētajā īstenošanas aktā izklāstītos nosacījumus un prasības; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 (pielāgots) ⇨ jauns 32.14. “eksporta atļauja” ir: (a)vienreizēja atļauja vai licence, kuru piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz vienu iepriekš zināmu galasaņēmējugalalietotāju vai saņēmēju trešā valstī un kura attiecas uz vienu sūtījumu, kas satur vienu vai lielāku skaitu šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas; vai (b)vairākkārtēja atļauja vai licence, kuru piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz vienu iepriekš zināmu galasaņēmējugalalietotāju vai saņēmēju trešā valstī un kura attiecas uz vairākiem sūtījumiem, kas satur vienu vai lielāku skaitu šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas; vai (c)vispārēja atļauja vai licence, kuru piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz vairākiem iepriekš zināmiem galalietotājiem vai saņēmējiem vienā vai vairākās trešās valstīs un kura attiecas uz vairākiem sūtījumiem, kas satur vienu vai lielāku skaitu šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas; ⇨ Savienības vispārējā eksporta atļauja, kas attiecas uz eksportu uz konkrētām galamērķa valstīm un kas ir pieejama visiem eksportētājiem, kuri ievēro šīs regulas III nodaļā un 15. panta 7. punktā minētajā īstenošanas aktā izklāstītos nosacījumus un prasības; ⇦ 33.11. “pagaidu eksports” ir šaujamieroču, ⇨ to būtisku sastāvdaļu, munīcijas un trauksmes un signālieroču ⇦ pārvietošana, tos izvedot ārpus Savienības muitas teritorijas, bet ar nolūku tos ievest atpakaļreimportēt laikposmā, kas nepārsniedz 24 mēnešus; ⇩ jauns

34. “pagaidu imports” ir šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu, munīcijas un trauksmes un signālieroču pārvietošana, tos ievedot Savienības muitas teritorijā, bet ar nolūku tos reeksportēt laikposmā, kas nepārsniedz 24 mēnešus; 35. “izvešana pārstrādei” ir pagaidu eksports Regulas (ES) Nr. 952/2013 259. panta nozīmē; 36. “ievešana pārstrādei” ir procedūra, kurā ārpussavienības precēm, kas paredzētas reeksportam, piešķir piekļuvi Savienības muitas teritorijai; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 12. “tranzīts” ir preču pārvadājuma darbība, kurā preces atstāj Savienības muitas teritoriju un šķērso vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju un kuras galīgais galamērķis ir cita trešā valsts; ⇩ jauns 37. “ES iekšējais tranzīts” ir (a)tādu I pielikumā uzskaitīto ārpussavienības šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas pārvadāšanas darbība, kurus ieved Savienības muitas teritorijā, kuri šķērso vienas vai vairāku ES dalībvalstu teritoriju un kuru galamērķis ir citā ES dalībvalstī; vai (b)tādu I pielikumā uzskaitīto Savienības šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas pārvadāšanas darbība, kurus eksportē no kādas ES dalībvalsts un kuri pirms izvešanas no Savienības muitas teritorijas šķērso vienas vai vairāku ES dalībvalstu teritoriju; 38. “ārējais tranzīts” ir I pielikumā uzskaitīto šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijas pārvadāšanas darbība no trešās valsts caur Savienības muitas teritoriju uz galamērķi trešā valstī, faktiski neimportējot šīs preces; 39. “pagaidu ievešana” ir procedūra, ar ko ārpussavienības precēm, šajā gadījumā I pielikumā uzskaitītajiem šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām, munīcijai un trauksmes un signālieročiem, kas paredzēti reeksportam, piešķir piekļuvi Savienības muitas teritorijai; 🡻 (ES) Nr. 258/2012 ⇨ jauns 40.13. “pārkraušana” ir tranzīts, kurš ietver šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu un munīcijaspreču fizisku izkraušanu no importētāja transportlīdzekļa, kurai seko atkārtota iekraušana, parasti citā transportlīdzeklī, lai veiktu reeksportu; 41.15. “nelikumīga aprite” ir šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu vai munīcijas imports, eksports, pārdošana, piegāde, pārvietošana vai pārsūtīšana no vienas dalībvalsts teritorijas vai caur to uz trešās valsts teritoriju, ja ir piemērojams kāds no turpmākajiem nosacījumiem: (a)attiecīgā dalībvalsts to neatļauj saskaņā ar šīs regulas noteikumiem; (b)šaujamieroči, ⇨ to būtiskas sastāvdaļas un munīcija ⇦ nav marķēti saskaņā ar Direktīvas (ES) 2021/555 4. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunktuDirektīvas 91/477/EEK 4. panta 1. un 2. punktu;

(c)importēšanas laikā importētie šaujamieroči nav marķēti vismaz ar vienkāršu marķējumu, kas ļauj noteikt pirmo importa valsti Eiropas Savienībā, vai, ja šaujamieročiem šāda marķējuma nav, īpašu marķējumu, pēc kura identificē importētos šaujamieročus; 42.16. “izsekošana” ir šaujamieroču un, ja iespējams, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas sistemātiska izsekošana no izgatavotājaražotāja līdz pircējam, lai palīdzētu dalībvalstu kompetentajām iestādēm atklāt, izmeklēt un analizēt nelikumīgu izgatavošanu un apriti. ⇩ jauns 43. “Savienības tiesību akti šaujamieroču jomā” ir visi Savienības tiesību akti, kas saistīti ar šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām un munīciju, jo īpaši Direktīva (ES) 2021/555 un tiesību akti, kuru pamatā ir minētā direktīva; 44. “kompetentā iestāde” ir valsts iestādes, kas definētas šīs regulas 34. pantā; 45. “nosūtīšanas kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kuras kompetence attiecas uz teritoriju, no kuras plāno uzsākt sūtījumu vai no kuras tas tiek uzsākts; 46. “galamērķa kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kuras kompetence attiecas uz teritoriju, uz kuru sūtījumu plānots veikt, kurā tas ir importēts vai kurā tas notiek; 47. “tranzīta kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kuras kompetence attiecas uz jebkuru valsti, kura nav nosūtīšanas kompetentās iestādes vai galamērķa kompetentās iestādes valsts un caur kuru plāno veikt sūtījumu vai kurā tas notiek; 48. “nelikumīgs sūtījums” ir ikviens sūtījums, kas neatbilst šajā regulā vai Regulā (ES) Nr. 952/2013 noteiktajiem pienākumiem; 49. “integrēta datu kopa” ir integrēta datu kopa, kas minēta regulas [ES vienloga vide muitas jomā] 38. panta 3. punktā un ietver visus datus, kurus pieprasa kompetentās iestādes un muitas dienesti, lai šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām, munīcijai un trauksmes un signālieročiem piemērotu konkrētu muitas procedūru vai lai tos reeksportētu. 🡻 (ES) Nr. 258/2012 (pielāgots) 3. pants

⌦ Darbības joma ⌫ 1. Šo regulu nepiemēro: (a)starpvalstu darījumiem vai valstu veiktai pārsūtīšanai; b) šaujamieročiem, to detaļām, būtiskām sastāvdaļām un munīcijai, ja tie ir īpaši izstrādāti militāram lietojumam, un jebkurā gadījumā – pilnībā automātiskiem šaujamieročiem; bc) šaujamieročiem, to detaļām, būtiskām sastāvdaļām un munīcijai, ja tie ir paredzēti dalībvalstu bruņotajiem spēkiem, policijai vai valsts iestādēm; d) kolekcionāriem un struktūrām, kas nodarbojas ar šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas kultūras un vēstures aspektiem un ko par tādiem saistībā ar šo regulu atzīst dalībvalsts, kuras teritorijā tie veic uzņēmējdarbību, ar noteikumu, ka tiek nodrošināti izsekošanas pasākumi; e) dezaktivētiem šaujamieročiem;

cf) antīkiem šaujamieročiem un to kopijām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ar noteikumu, ka antīkie šaujamieroči neietver šaujamieročus, kas izgatavoti pēc 1899. gada. 2. Šī regula neskar Regulu (EEK) Nr. 2913/92 (Kopienas Muitas kodekss), Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumi), Regulu (EK) Nr. 450/2008 (Modernizētais muitas kodekss), kā arī režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei, ko izveido ar Regulu (EK) Nr. 428/2009 (Divējāda lietojuma regula). II NODAĻA EKSPORTA ATĻAUJA, PROCEDŪRAS UN PĀRBAUDES UN IMPORTA UN TRANZĪTA PASĀKUMI

⌦ Ievešanas un importa prasības ⌫ ⇩ jauns 4. pants

Atkāpes no Savienības muitas procedūrām

1.Attiecībā uz šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām un munīciju (a)nepiemēro muitas procedūru, kuras pamatā ir vienkāršota deklarācija, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 952/2013 166. pantā; (b)neveic ierakstu deklarētāja reģistros saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 182. pantu; (c)neveic pašnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 185. pantu; (d)nepiemēro muitas deklarāciju, kurā ietverta īpaša datu kopa, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 143.a pantā. (e)nepiemēro muitas deklarāciju, kurā ietverta samazināta datu kopa, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 144. pantā. 2.Attiecībā uz tām vienreizējām [vienotām] atļaujām vienkāršotajām procedūrām, kas joprojām ir derīgas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2447/2015 345. panta 4. punktu, šā panta a) un b) punktu nepiemēro šīs regulas I pielikumā uzskaitītajiem šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām un munīcijai. 3.Attiecībā uz šaujamieročiem, to būtiskām sastāvdaļām un munīciju ir vajadzīga atļauja saskaņā ar šīs regulas 12. un 13. pantu attiecībā uz ES iekšējā tranzīta un Regulas (ES) Nr. 952/2013 226. pantā izklāstīto ārējā tranzīta procedūru. 5. pants

Importējot veicamie uzņēmēju uzdevumi 1.Uzņēmēji, kas ir iedibināti Savienības muitas teritorijā, importē I pielikumā uzskaitītos šaujamieročus, to būtiskas sastāvdaļas, munīciju un trauksmes un signālieročus tikai tad, ja tie izpilda 2. punktā izklāstītos pienākumus. 2.Uzņēmējs: (a)pārbauda, vai importētie šaujamieroči, to būtiskas sastāvdaļas, munīcija un trauksmes un signālieroči atbilst (a)Direktīvas (ES) 2021/555 4. pantā izklāstītajiem noteikumiem par marķēšanu;

(b)Direktīvas (ES) 2021/555 14. panta 3. punktā izklāstītajiem noteikumiem par nepārveidojamību; (c)Direktīvas (ES) 2021/555 15. panta 3. punktā izklāstītajiem noteikumiem par dezaktivēšanu; (b)glabā visus sertifikātus saskaņā ar šā panta 2. punkta a) apakšpunktu un attiecīgo dokumentāciju saskaņā ar šīs regulas 9. un 10. pantu šīs regulas 34. panta 2. punktā minēto iestāžu vajadzībām un nodrošina, ka tehniskā dokumentācija pēc pieprasījuma ir pieejama minētajām iestādēm; (c)pēc 34. panta 2. punktā minētās iestādes pamatota pieprasījuma sniedz minētajai iestādei visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu šaujamieroču, to būtisku sastāvdaļu, munīcijas un trauksmes un signālieroču atbilstību, minētajai iestādei viegli saprotamā valodā; (d)ja ir iemesls uzskatīt, ka šaujamierocis, tā būtiska sastāvdaļa, munīcija un trauksmes un signālieroči var neatbilst Savienības tiesību aktiem šaujamieroču jomā, informē par to šīs regulas 34. panta 2. punktā minētās iestādes; (e)sadarbojas ar šīs regulas 34. panta 2. punktā minētajām iestādēm, tostarp pēc pamatota pieprasījuma nodrošina, ka nekavējoties tiek veikts vajadzīgais korektīvais pasākums, lai novērstu neatbilstību prasībām, kas izklāstītas Savienības tiesību aktos šaujamieroču jomā. 3.Pienākumi, kas noteikti 2. punktā, neietekmē uzņēmēju pienākumus, kuri noteikti piemērojamajos Savienības tiesību aktos šaujamieroču jomā. 6. pants

Importējot vajadzīgais marķējums 1.Šaujamieročus vai to būtiskas sastāvdaļas importē ar noteikumu, ka tie ir marķēti saskaņā ar Direktīvas (ES) 2021/555 4. pantu. 2.Ja nav saskaņā ar šā panta 1. punktu vajadzīgā marķējuma, šaujamieročiem vai to būtiskām sastāvdaļām piemēro citu muitas procedūru. 3.Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Šaujamieroču protokola 8. pantu visus šaujamieročus un to būtiskas sastāvdaļas marķē ar unikālu marķējumu, kurā norādīts izgatavotāja nosaukums, izgatavošanas valsts vai vieta un sērijas numurs, vai ar jebkādu alternatīvu unikālu lietotājam draudzīgu marķējumu ar vienkāršiem ģeometriskiem simboliem kopā ar ciparu un/vai burtciparu kodu, kas ļauj viegli identificēt izgatavošanas valsti. 4.Ja nav saskaņā ar 3. punktu vajadzīgā marķējuma, reeksports ir aizliegts un šaujamieročus un to būtiskas sastāvdaļas izņem un iznīcina. 7. pants

Dezaktivēti šaujamieroči 1.Dezaktivētus šaujamieročus importē ar noteikumu, ka tiem ir pievienota šīs regulas 9. pantā minētā importa atļauja un Direktīvas (ES) 2021/555 15. pantā minētais dezaktivēšanas sertifikāts. 2.Ja dezaktivēšanas sertifikāta nav, dezaktivētam šaujamierocim piemēro citu muitas procedūru vai to deklarē kā šaujamieroci. 8. pants

Trauksmes un signālieroči 1.Trauksmes un signālieročus importē kā trauksmes un signālieročus ar noteikumu, ka 9. pantā minētajā importa atļaujā ir norādīts, ka tie nav pārveidojami, un tos par tādiem ir deklarējušas šā panta 3. punktā minētās iestādes. Šo importa atļauju izsniedz, nepiemērojot 9. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus. 2.Savienības muitas teritorijā ievedamus trauksmes un signālieročus, kas neatbilst Direktīvas (ES) 2021/555 14. pantā minētajām tehniskajām specifikācijām, klasificē kā šaujamieročus saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. 3.Dalībvalstis katru gadu 1. janvārī un 1. jūlijā iesniedz Komisijai ziņojumu par trauksmes un signālieročiem, kas klasificēti kā nepārveidojami. Minētos ziņojumus apspriež šīs regulas 33. pantā minētajā koordinācijas grupā.

4.Ja valstu prakse atšķiras, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido sarakstu ar nepārveidojamiem trauksmes un signālieročiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 37. pantā izklāstīto komiteju procedūru. 9. pants

Importa atļauja 1.Importa atļauja ir vajadzīga, lai Savienības muitas teritorijā importētu šaujamieroci, tā būtisku sastāvdaļu, munīciju un trauksmes un signālieročus. Šādu importa atļauju sagatavo saskaņā ar II pielikuma I daļā norādīto veidlapu. Šādu atļauju piešķir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā importētājs ir iedibināts, un to izsniedz elektroniski, izmantojot 28. pantā minēto elektronisko licencēšanas sistēmu. 2.Jebkura persona, kas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2021/555 ir tiesīga izgatavot, iegādāties, glabāt, turēt vai tirgot šīs regulas I pielikumā uzskaitītos šaujamieročus, to būtiskas sastāvdaļas un munīciju, var pieteikties uz importa atļauju. 3.Tikai ieroču tirgotājiem un tirdzniecības starpniekiem ir atļauts importēt daļēji gatavus šaujamieročus un daļēji gatavas būtiskas sastāvdaļas. 4.Kompetentās iestādes apstrādā importa atļauju pieteikumus termiņā, kas nepārsniedz 60 darbdienas no dienas, kad kompetentajām iestādēm ir iesniegta visa vajadzīgā informācija. Ārkārtas apstākļos un pienācīgi pamatotos gadījumos minēto termiņu var pagarināt līdz 90 darbdienām. 5.Kompetentās iestādes atsakās piešķirt importa atļauju, ja: (a)pieteikuma iesniedzējam nav piešķirta atļauja iegādāties un glabāt šaujamieroci, tā būtiskas sastāvdaļas vai munīciju vai tas ir liegts saskaņā ar Direktīvas (ES) 2021/555 6. pantu; (b)pieteikuma iesniedzējam ir sodāmība par rīcību, kas ir kāds no noziedzīgiem nodarījumiem, kuri uzskaitīti 2. panta 2. punktā Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI, vai par jebkādu citu rīcību, ja tā ir nodarījums, par ko paredzētais maksimālais sods ir ieslodzījums uz vismaz četriem gadiem; (c)importējamais šaujamierocis attiecīgajās ES, valstu vai starptautiskajās datubāzēs ir deklarēts kā pazaudēts, nozagts vai citādi meklēts izņemšanai. Šā punkta pirmā daļa neskar stingrākas normas, kas paredzētas attiecīgo valstu tiesību aktos. 6.Kompetentās iestādes anulē, aptur, groza vai atsauc importa atļauju, ja nav izpildīti vai vairs netie