LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.6.2009 
SEC(2009) 703 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM 
EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI,  EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO 
LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONĀLAJAI KOMITEJAI 
 
par 
 
Eiropas Savien ības stratēģiju Baltijas j ūras reģionam 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
  
{COM(2009) 248 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 702} 
 
LV 2   LV Ievads 
Eiropadomes prezident ūras 2007. gada 14. decembra secin ājumos nor ādīts, ka “neskarot 
integrēto jūrniecības politiku, Eiropadome  aicina Komisiju v ēlākais līdz 2009. gada j ūnijam 
iesniegt ES Baltijas j ūras reģiona strat ēģiju. Ar šo strat ēģiju, inter alia , būtu jāpalīdz risināt 
neatliekam ās Baltijas j ūras vides probl ēmas.” Min ētajos Padomes secin ājumos apstiprin āja 
ES integr ēto jūrniecības politiku, uzsverot, ka „ īpaši jāņem vērā dalībvalstu un specifisko 
jūras reģionu atšķirīgās īpatnības, kas rada vajadz ību pēc ciešākas sadarb ības, iekļaujot tajā 
salas, arhipel āgus un att ālākos reģionus, kā arī jāņem vērā starptautisk ās dimensijas.” T ādēļ 
ES stratēģija Baltijas j ūras reģionam ir pirmais integr ētas jūrniecības stratēģijas paraugs j ūras 
baseina līmenī.  
Stratēģijas ģeogrāfiskais apgabals ir ap Baltijas j ūru esošais makrore ģions. Kopum ā tā attiecas 
uz astoņām ES dal ībvalstīm (Zviedriju, Somiju, Igauni ju, Latviju, Lietuvu, Poliju, V āciju un 
Dāniju). Strat ēģijā var būt ieinteres ētas arī trīs valstis, kuras nav ES dal ībvalstis (Krievijas 
Federācija, Norv ēģija un Baltkrievija). Zieme ļu dimensijas satvar ā sniegts ārējās sadarbības 
pamats ar treš ām valstīm Baltijas j ūras reģionā. 
Baltijas jūras reģions (BJR) ir ekonomiski, vides un kult ūras jomā heterogēns rajons, ta ču tā 
iedzīvotājiem ir daudz kop īgu resursu un starp vi ņiem pastāv ievērojama savstarp ēja atkarība. 
Tas nozīmē, ka rīcība kādā no teritorij ām var ātri radīt sekas cit ās visa reģiona teritorij ās.  
• Reģionā noteikti t ādi risināmie vides jaut ājumi kā eitrofikācija, jūras biolo ģiskā 
daudzveid ība, kaitīgas vielas, pies ārņojums no ku ģiem, klimata p ārmaiņas. BJR past āv 
salīdzinoši vienota ap ņēmība strādāt kopīgi Baltijas j ūras specifisko probl ēmu risināšanā, 
izmantojot HELCOM . Taču HELCOM  trūkums ir nesp ēja pasākumus īstenot un ieviest. 
Turklāt nav iesaist ītas daudzas nozaru intereses, piem ēram, zvejniec ība, lauksaimniec ība, 
rūpniecība un jūrniecības nozare, kuru darb ība nosaka vides st āvokli. Maz ticams, ka šo 
problēmu varētu atrisināt bez integr ētākas pieejas vides probl ēmām un bez sp ēcīgākas 
politiskās apņēmības īstenot HELCOM  darbības. 
• Labklājības uzdevumi ir saist īti ar iekšējo tirgu un tirdzniec ību ar kaimi ņvalstīm, jaunradi, 
uzņēmējdarbību, MVU un cilv ēkresursiem, lauksaimniec ību, mežsaimniec ību un 
zivsaimniec ību. Pārrobežu strukt ūras tādu uzdevumu risin āšanai, kas saist īti ar vienoto 
tirgu, jaunradi un darba tirgiem, ir maz āk attīstītas nekā citās jomās. Daļēji tas ataino valsts 
un ES līmeņa būtisko lomu probl ēmu risināšanā. Taču daudzos jaut ājumos ieinteres ētajām 
personām ir izteikta v ēlme stiprin āt saites vis ā reģionā, jo seviš ķi, lai risin ātu būtiskas 
ekonomisk ā snieguma atš ķirības starp austrumiem un ri etumiem. Arguments sadarb ības 
palielināšanai ES politiku īstenošanas l īmenī ir vienotais tirgus. 
• Pieejamības un pievilc ības uzdevumi ir saist īti ar energodroš ību, energotirgus integr āciju 
un energoefektivit āti, iekšējiem un ārējiem transporta savienojumiem, pievilc ību 
iedzīvotāju un tūristu skatījumā. Energotīklu un transporta t īklu gadījumā pastāv stratēģiski 
satvari priorit āšu noteikšanai, ta ču trūkst politisk ās gribas nodrošin āt valsts l ēmumu 
atbilstību kopējām vajadzībām, turklāt trūkst koordin ācijas īstenošanas l īmenī, kā arī nav 
saskaņoti valsts un ES fondi. 
• Drošības un aizsardz ības jomā noteiktie uzdevumi ir p ārrobežu noziedz ība, jūras drošība 
un aizsardz ība, lielas j ūras un sauszemes katastrofas. Šaj ā jomā valsts, re ģionālā un ES 
līmenī pastāv daudz iniciat īvu. Taču dažās teritorij ās tas novedis pie nozaru un 
LV 3   LV ģeogrāfiskas sadrumstalot ības. HELCOM  ir atbildīga par dažiem ar lieliem j ūras nelaimes 
gadījumiem saist ītiem jautājumiem. 
Reģiona galven ā problēma nav esošu iniciat īvu vai pārvaldes strukt ūru trūkums. Dr īzāk tā ir 
lielā mērā sadrumstaloto esošo p ārvaldes strukt ūru nespēja sniegt pietiekami iztur īgu satvaru, 
kurā var integr ēti izskatīt BJR priorit āros jautājumus, kur ā risina potenci ālos politikas 
konfliktus un sektoru kompromisus. T ādēļ kopīgai rīcībai jāsniedz satvars, kur ā ieinteresētās 
personas var veikt pak āpeniskas izmai ņas, rīkojoties, k ā nepieciešams re ģiona piln īgai 
ekonomisk ā, vides un soci ālā potenciāla izmantošanai. 
Baltijas jūras stratēģijas kontekst ā ES nav ierosin ājusi nekādu tiesisku r īcību. Stratēģija norit 
vienīgi esošo ES ties ību aktu kontekst ā un attiecas uz br īvprātīgām saistībām, kuras 
uzņēmušās dalībvalstis. Strat ēģija un rīcības plāns izveidots p ēc dalībvalstu un iesaist īto trešo 
valstu lūguma.  
Tādēļ stratēģijas vispārējais mērķis ir risināt makrore ģionālus uzdevumus, ar kuriem re ģions 
saskāries, lai stiprin ātu reģiona spēju izmantot soci ālekonomisko un vides potenci ālu tā, lai 
reģions kļūtu par vides jom ā ilgtspējīgāku un plaukstošu zonu, kura bauda pieejam ības un 
pievilcības priekšroc ības un nodrošina iedz īvotājiem augst ākus drošības un aizsardz ības 
standartus.  
Īpašais mērķis ir izstrādāt satvarprogrammu individu āliem uzdevumiem un nov ērst trūkumus 
pārvaldes strukt ūrās, lai nodrošin ātu, ka strat ēģisku darb ību kopums (r īcības plāna veidā) 
problēmu risin āšanai tiek īstenots cik iedarb īgi, efektīvi un saska ņoti iespējams. Tā 
sasniegšanai vispirms j āsniedz trīs mērķi: jāuzlabo koordin ācija un saska ņotība; jāstiprina 
institucion ālā kapacit āte nodrošin āt darbību īstenošanu; j āuzlabo atpaz īstamība un 
pārskatatbild ība. 
Pastāv daudz iesp ēju, kā uzlabot strat ēģisko uzdevumu risin āšanas spējas. Taču ieinteres ētās 
personas sabiedrisk ās apspriešan ās laikā norādīja, ka esoš ās pārvaldes strukt ūras jāsaglabā. 
Tika izskat ītas četras iespējas. 
1. ES neveic turpm ākas darbības valstu un re ģionu sadarb ības uzlabošanai. 
2. Bez papildu strukt ūras. Salīdzinot ar esošo situ āciju, izmai ņas nozīmētu, ka ir 
izveidota strat ēģija un rīcības plāns, taču esošo strukt ūru ietvaros. 
3. Paļaušanās uz esošo instit ūciju. Šī iespēja būtu saistīta ar vienas starpvald ību 
iestādes stiprin āšanu lēmumu pie ņemšanai un r īcības plāna īstenošanas koordin ācijai. 
Vienīgā institūcija, kura pietiekami p ārstāvēta dažādās nozarēs un kur ā valdību 
līmenī ietvertas visas attiec īgās dalībvalstis ir Baltijas j ūras valstu padome (BJVP). 
4. Kopienas pieeja, Visp ārējo lietu padome un Komisija.  Šī pieeja paredz strat ēģijas 
vadību un īstenošanu atbilstoši norm ālai Kopienas pieejai, kur ā politisko atbild ību 
uzņemas Ministru padome, kura parasti tiekas Visp ārējo lietu padom ē, bet par 
koordināciju, pārraudzību un ziņošanu atbild Komisija. 
LV 4   LV Tabulā pieejams kopsavilkums par katras iesp ējas priekšroc ībām un trūkumiem, pamatojoties 
uz spēju sasniegt noteiktos specifiskos m ērķus. 
1. tabula. P ārvaldes iesp ēju efektivit ātes novērtējums  
Pārvaldes iesp ēja 
Bez papildu strukt ūras Paļaušanās uz esošo instit ūciju Kopienas pieeja  Pārvaldes 
uzdevums  
Stratēģiju un rīcības plānu 
īsteno dalībvalstis  Stratēģiju un rīcības plānu īsteno 
esošā starpvald ību organiz ācija Vispārējo lietu padome 
(politika), Komisija 
(koordinācija un pārraudzība) 
Īpašais mērķis Nr. 1: stiprin āt institucion ālo kapacit āti, lai nodrošin ātu darbību īstenošanu  
Vāja, vienpr ātīga 
lēmumu 
pieņemšana  Uzlabojuma nav  Nebūšana ES sast āvā vājina 
lēmumu pie ņemšanu  Uzlabota pateicoties tiesiskam 
augsta līmeņa lēmumu 
pieņemšanas meh ānismam  
Nespēja realizēt 
īstenošanu  Uzlabojuma nav  Uzlabojuma nav, starpvald ību 
organizācijām nav piem ērošanas 
spējas Partneru spiediens k ā vienīgais 
realizēšanas meh ānisms, 
progresu m ēra attiecībā pret 
pieņemto rīcības plānu 
Nespēja īstenot 
lēmumus  Var īstenot, bet 
koordinācijā uzlabojuma 
nav Bez uzlabojuma, BJVP nav 
īstenošanas sp ējas Augsta līmeņa dalība palielina 
īstenošanas iesp ējamību 
Īpašais mērķis Nr. 2: uzlabot koordin āciju un saska ņotību 
Centienu 
dubultošana  Bez uzlabojumiem esošajās pieejās 
koordinācijai Uzlabojums ir, lai gan nav 
skaidrs, k ā organizācija 
koordinēs organizācijas, 
vienlaicīgi iekļaujot 
reprezentāciju Risina, izmantojot augst āka 
līmeņa koordin āciju, atbild ība 
izskaidrota r īcības plānā 
Politikas 
sadrumstalot ība Uzlabojums ir, jo katra 
dalībvalsts seko vien ādai 
stratēģijai Nav pilnvaru integr ētai pieejai 
ES rīcības plānam Risina, izmantojot augst āka 
līmeņa koordin āciju, integr ētā 
pieeja izskaidrota r īcības plānā 
Nav pilnvaru 
pieņemt lēmumus, 
kuriem ir b ūtiska 
ietekme ārpus 
organizācijas šaurās 
specializācijas Uzlabojuma nav  Risina, pieš ķirot organiz ācijai 
vispārēju atbildību par kolekt īvās 
rīcības īstenošanu, Bet tas pras ītu 
izmaiņas būtībā. Risina, izmantojot augst āka 
līmeņa koordin āciju 
Neskaidra atbild ība Uzlabojums: Dal ībvalstis 
ir atbildīgas, taču tām 
trūkst koordin ācijas 
struktūras Bez uzlabojuma – nav pilnvaru 
veikt izmai ņas citās organizācijās Risina, nosakot lomas r īcības 
plānā 
Īpašais mērķis Nr. 3: uzlabot atpaz īstamību un pārskatatbild ību 
Zems 
pārskatatbild ības 
līmenis Uzlabojuma nav  Problemātiski, jo ES strat ēģijas 
dalībā iekļautas gan ES, gan 
trešās valstis  Uzlabojums: Dal ībvalstis ir 
atbildīgas, taču partneru 
spiediens ir vien īgais 
realizēšanas meh ānisms, 
progresu m ēra attiecībā pret 
pieņemto rīcības plānu 
Zems 
atpazīstamības 
līmenis Uzlabots ar strat ēģijas 
esamību Uzlabots ar strat ēģijas esamību Uzlabots ar strat ēģijas esamību 
un augstāku politisko l īmeni  
No analīzes izriet, ka Kopienas pieeja ir lab ākā iespēja. Tā piedāvā labas iesp ējas uzlabot 
pārvaldības kvalit āti Baltijas j ūras reģionā, jo sevišķi tādēļ, ka tā piedāvā labāko pārvaldības 
iespēju. Tajā nodrošin āts arī spēcīgs speciālistu veikta sal īdzinoša nov ērtējuma process. 
Turklāt, kopienas pieeja ir vien īgā pieeja, kura nodrošin ātu politiku koordin āciju gan 
Kopienas l īmenī, gan BJR l īmenī, jo Vispārējo lietu padomei ir priekšroc ība - spēja apspriest 
gan jautājumus, kas saist īti ar BJR, gan Kopienas jaut ājumus. Tādējādi šī pieeja būtu vienīgā, 
kas ir spējīga pilnībā integrēti risināt, vienlaic īgi saglabājot atbilst ību ES politikai, jaut ājumus 
(piemēram, lauksaimniec ību un zivsaimniec ību), kuros ir b ūtiska Kopienas kompetence. Š ī 
pieeja sp ētu nodrošin āt arī koordināciju ar Zieme ļu dimensiju un tai neb ūtu vajadz īga 
iepriekšēja ES poz īcijas koordin ācija ārpus stratēģijas, kā tas būtu citās piedāvātajās iespējās.  
LV 5   LV Papildu nepieciešamie resursi b ūs atkarīgi no strat ēģijas mēroga. Pirmaj ā līmenī stratēģijai 
būs vajadzīga spēja iesaistīt ieinteres ētās personas strat ēģijas radīšanā. Otrajā līmenī būs 
nepieciešams mazs sekretari āts, kurš sp ētu sastādīt gada p ārskatus, balstoties uz meta-
pārraudzības un p ārvaldības augsta l īmeņa darba grup ām, lai sagatavotu progresa 
novērtējumus. Tas b ūtu iespējams vien īgi izmantojot esošo BJR instit ūciju vai kopienas 
pieejā. Trešajā līmenī paplašināts sekretari āts varētu uzturēt kontaktus ar ES instit ūcijām, lai 
nodrošinātu integrētu un saskan īgu pieeju ES politik ām, jo īpaši tajās jomās, kur past āv stipra 
ES kompetence. Tas b ūtu iespējams vien īgi kopienas pieejas ietvaros.  
Kopumā paredzams, ka priekšroc ības radīsies no integr ētas pieejas uzdevumiem, ar ko 
saskaras BJR, k ā arī no ciešākas sadarb ības un kop īgas mācīšanās. Paredzams, ka integr ēta 
pieeja reģionā paaugstin ās politikas saska ņotību, kā arī veicinās vispārēja mērķa sasniegšanu. 
Sagaidāms vispārējās efektivit ātes kāpums, pateicoties palielin ātai saska ņotībai, kā arī 
sadrumstalot ības novēršanai un centienu dubultošanai. Kopum ā paredzams, ka papildu 
koordinācijas administrat īvās izmaksas sal īdzinājumā ar esošās administrat īvās darbības 
līmeņiem būs mazas. Nav ierosin āti papildu ties ību akti, nav noteiktas papildu zi ņošanas 
prasības un nav ieviests papildu l ēmumu pie ņemšanas meh ānisms.  
Stratēģijas īstenošanas gait ā būs svarīgi sekot, lai t ā nesarežģī organizacion ālo uzbūvi. Šajā 
saistībā būtiska loma r īcības plāna īstenošanas strukturiz ēšanā un disciplin ēšanā, lai 
nodrošinātu saska ņotību ar Kopienas politikas jom ām un izvair ītos no iniciat īvu 
sadrumstalot ības, var b ūt ES līmeņa piesaistei, izmantojot instit ūcijas, jo seviš ķi Padomi un 
Komisiju. 
Jābūt iespējai stratēģiju regulāri atjaunot atbilstoši p ārvaldības strukt ūras efektivit ātei un 
iedarbībai kolekt īvās rīcības izstrādē, kā arī atbilstoši m ērķu piemērotībai. Turpin āmības 
klauzulas iek ļaušana strat ēģijā varētu mudināt valstis un ieinteres ētās personas to īstenot un 
tālāk attīstīt.