Komisijas paziņojums Padomei par apspriežu uzsākšanu ar Nigēru, piemērojot Kotonū nolīguma 96. pantu /* COM/2009/0529 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.10.2009 COM(2009)529 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par apspriežu uzsākšanu ar Nigēru, piemērojot Kotonū nolīguma 96. pantu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par apspriežu uzsākšanu ar Nigēru, piemērojot Kotonū nolīguma 96. pantu Pēc satricinājumiem 20. gadsimta deviņdesmitajos gados Nigērā pēdējie desmit gadi bija relatīvi stabils posms, kas bija būtiski valstij, kura joprojām ir viena no visnabadzīgākajām pasaulē. Pēdējo desmit gadu laikā, kas sakrita ar prezidenta Tandja abiem pilnvaru termiņiem, neraugoties uz lielo demogrāfisko pieaugumu un ļoti ierobežojošajiem klimatiskajiem apstākļiem, centieni attīstības jomā ļāva saglabāt stabilu valsts ekonomisko stāvokli. Sagaidot vēlēšanas, kurām jānotiek novembrī un decembrī, politisko nestabilitāti nesen izraisīja paša prezidenta Tandja darbības, kurš plāno palikt valsts vadītāja amatā pēc sava otrā pilnvaru termiņa beigām, kas beigsies 22. decembrī, lai gan tas ir pretēji 1999. gada Konstitūcijas noteikumiem. Prezidents Tandja savā vēstījumā tautai 2009. gada 29. maijā apstiprināja savu vēlmi rīkot referendumu par jaunu Konstitūciju, kas viņam ļautu palikt amatā pēc otrreizējā piecu gadu pilnvaru termiņa beigām. Konstitucionālā tiesa, pamatojoties uz Nacionālās Asamblejas pieprasījumu, jau bija izdevusi atzinumu, kurā tiek noraidīta prezidenta Tandja atkārtotas ievēlēšanas vai pilnvaru pagarināšanas iespēja, kā arī Konstitūcijas grozīšana referenduma ceļā. Pēc šā atzinuma, kuru Republikas prezidents neuzskatīja par saistošu, viņš 2009. gada 26. maijā, kā to nosaka viņa institucionālās prerogatīvas, parakstīja dekrētu par Nacionālās Asamblejas pirmstermiņa atlaišanu (likumdevēja vēlēšanām būtu bijis jānotiek novembrī – decembrī). Prezidents 9. jūnijā, minot valsts stabilitāti, nepieciešamību pabeigt viņa uzsāktos attīstības darbus un respektēt tautas suverenitātes vēlmi, paziņoja datumu (2009. gada 4. augustu), kad jānotiek referendumam par jaunu Konstitūciju, kas paredz: pāreju uz prezidentālu sistēmu, atceļot pašreizējo prezidenta mandātu skaita (divi) ierobežojumu; Senāta izveidi; izmaiņas Konstitucionālajā tiesā, kas pārietu uz deviņu locekļu sastāvu; amnestijas principa apstiprināšanu. Turklāt tiktu izveidots trīs gadu pārejas periods, lai ļautu valsts vadītājam palikt pie varas pēc 22. decembra, nerīkojot vēlēšanas. Konstitucionālā tiesa, kurā no jauna vērsās opozīcijas partiju grupa un kura tādējādi otro reizi iestājās pret prezidenta Tandja nolūkiem, 12. jūnijā publicēja spriedumu, ar ko atceļ dekrētu par referendumu, norādot, ka tas tika „pieņemts pārkāpjot Konstitūcijas 49. un 135. panta noteikumus”. Tikmēr Republikas Padome, ko pirmo reizi kopš tās izveides ar 1999. gada Konstitūciju steidzamā kārtā sasauca prezidents, paziņoja, ka nav kompetenta pieņemt lēmumu bez Nacionālās Asamblejas. Nākamajā dienā pēc Tiesas sprieduma Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija aicināja uz likumdevēja vēlēšanām 20. augustā un atlika referenduma rīkošanu. Prezidents 29. jūnijā atbildēja uz Tiesas pieņemot nostāju, apturot tās darbību, trīs dienas pēc tam, kad bija sev piešķīris ārkārtas pilnvaras saskaņā ar Konstitūcijas 53. pantu. Vēlāk Tiesa tika atlaista un iecelta jauna Tiesa, neietverot locekļus, kurus bija jāieceļ Nacionālajai Asamblejai. Prezidents 2009. gada 8. jūlijā grozīja Likumu 2006-24 par Komunikācijas augstākās padomes organizāciju, pilnvarām un darbību. Grozījums paredz piešķirt Komunikācijas augstākās padomes priekšsēdētājam tikpat ārkārtējas pilnvaras, kādas prezidents piešķīris pats sev, pilnvarojot pēc saviem ieskatiem sodīt jebkuru plašsaziņas līdzekļu organizāciju, kas izplatītu vai publicētu informāciju, kas varētu traucēt sabiedriskajai kārtībai un ietekmēt valsts drošību. Prezidents 12. jūlijā vēstījumā tautai uzsāka referenduma kampaņu, aicinot iedzīvotājus masveidā balsot „par”. Referendums bez lieliem starpgadījumiem notika 4. augustā, lai gan tika ziņoti vairāki balsošanas procedūras pārkāpumi. Tā kā nebija neatkarīgas vēlēšanu novērošanas, vēlētāju aktivitāte tiek apstrīdēta: saskaņā ar starptautisko plašsaziņas līdzekļu, uz vietas esošo diplomātisko misiju un opozīcija teikto, vēlētāju aktivitāte ir bijusi ļoti zema; saskaņā ar Vēlēšanu komisijas 7. augusta deklarāciju vēlēšanās ir piedalījušies 68,3 % balsstiesīgo un „par” grozījumiem Konstitūcijā, ko vēlējās prezidents, ir balsojuši 92,5 %. Opozīcija aicināja boikotēt referendumu. Eiropas Savienības prezidentūra 2. jūlijā publicēja deklarāciju, kurā pauda Eiropas Savienības lielās bažas par politisko situāciju Nigērā un jo īpaši par to, ka prezidents ir izmantojis Konstitūcijas 53. pantu, lai sev piešķirtu ārkārtas pilnvaras, kas tika izmantotas, lai atlaistu Konstitucionālo tiesu un sasauktu referendumu, ko skaidri aizliedz Konstitūcija. Komisija 9. jūlijā rakstīja prezidentam Tandja , paužot šīs pašas bažas un aicinot ievērot Konstitucionālās tiesas spriedumus. Komisārs precizēja, ka ir nepieciešams izskatīt prezidenta Tandja veikto pasākumu saderību ar Kotonū nolīguma svarīgākajiem elementiem un nekavējoties uzsākt pastiprinātu politisko dialogu ar Nigēras valdību, arī atgādinot, ka, ja šajā politiskajā dialogā netiks panākts pieņemams kompromiss, Komisija būs spiesta ierosināt apspriežu oficiālu uzsākšanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu. Eiropas Savienības pārstāvji 24. jūlijā Niamey pastiprinātā politiskā dialoga ietvaros tikās ar Nigēras iestādēm atbilstoši Kotonū nolīguma 8. pantam un VII pielikumam. Dialoga rezultātā netika konstatēta Nigēras valdības vēlme atjaunot likumīgu konstitucionālo satvaru. Tikmēr ANO, Āfrikas Savienības un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas kopīgā misija 20. un 21. jūlijā tikās Niamey , lai mēģinātu izbeigt krīzi. Neraugoties uz to, prezidenta Tandja nostāja nemainījās. Eiropas Savienības Padomes prezidentūra 31. jūlija deklarācijā atkārtoti pauda Eiropas Savienības bažas par situāciju Nigērā. Prezidentūra norādīja, ka 4. augusta referendums ir Konstitūcijas un Konstitucionālās tiesas atzinumu neievērošana. Konstitucionālās tiesas atlaišana, kā arī valdības funkciju veikšana bez parlamentārās kontroles tiek uzskatīti par demokrātijas pamatprincipu, kas ir tiesiskas valsts pamatā, smagiem pārkāpumiem. Eiropas Savienība izteica nožēlu par to, ka dialogs ar Nigēras valdību neliecināja par jebkādu Nigēras valdības vēlmi atgriezties pie demokrātiskās un konstitucionālās kārtības. Deklarācijā ir uzsvērtas Kotonū nolīguma neievērošanas iespējamās sekas attiecībā uz sadarbību starp abām pusēm un Nigēras iestādes tiek aicinātas nekavējoties atjaunot demokrātisko un konstitucionālo kārtību. Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā un Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā pārskatītā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta 2. punktā tika noteikti svarīgākie elementi, uz kuriem balstās šīs partnerattiecības. Tajā jo īpaši noteikts, ka demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana, kas ir pamatā ĀKK un ES partnerattiecībām, ir pamatā pušu iekšzemes un starptautiskajai politikai un veido šā nolīguma svarīgākos elementus. Attiecībā uz šo nolīgumu un politisko situāciju Nigērā Komisija konstatē, neskarot prezidenta Tandja pilnvaras līdz 2009. gada 22. decembrim, ka tiek pārkāpti šie svarīgākie elementi, un uzskata, ka ir nepieciešams uzsākt apspriedes ar Nigēras varas iestādēm, lai izskatītu šīs krīzes iespējamos risinājumus, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību. Šīm apspriedēm būtu jāveicina ātra atgriešanās pie saskaņota un visaptveroša politiska dialoga, kas ļautu noteikt konstitucionālo sistēmu, ko veidotu valsts politiskie spēki. Apspriedes notiks atbilstoši pārskatītā Kotonū nolīguma 9. un 96. pantam, un tajās jo īpaši tiks ņemti vērā rezultāti, kas gūti iepriekšējās mediācijās un apspriedēs, ko vadījusi Eiropas Savienība un citas starptautiskas iestādes. Šāds dialogs ļaus Nigēras valdībai, kā arī pārējiem politiskajiem spēkiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem precizēt savus nolūkus un priekšlikumus izkļūšanai no krīzes situācijas; tas Eiropas Savienībai ļaus saprast, kādā mērā tā varētu, pamatojoties uz šo dialogu, atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir atgriezties pie pārskatītā Kotonū nolīguma 9. panta 2. punktā minēto principu ievērošanas. Tādēļ Komisija ierosina Padomei uzaicināt Nigēras Republiku uz apspriedēm, piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 9. un 96. pantu saskaņā ar šeit pievienotās vēstules projektu. Komisija ierosina, ka šajā apspriežu periodā pašreizējie sadarbības pasākumi un pasākumi, kas plānoti saskaņā ar nesen parakstīto10. EAF valsts indikatīvo programmu, attiektos tikai uz pašreiz īstenošanā esošu līgumu maksājumiem, humānās palīdzības darbībām vai darbībām, kas paredzētas tiešai palīdzībai iedzīvotājiem, un turpmāko projektu īstenošanas sagatavošanās pasākumiem. Pārējie elementi attīstības sadarbībai ar Nigēru tiktu apturēti, sagaidot pieņemamu šīs krīzes risinājumu. PIELIKUMS Briselē, Nigēras Republikas prezidentam PROJEKTS Godājamais prezidenta kungs! Eiropas Savienība Komisijas 2009. gada 9. jūlija vēstulē un prezidentūras 2009. gada 2. un 31. jūlija deklarācijās atkārtoti pauda lielas bažas attiecībā uz politisko situāciju Nigērā un aicināja pēc iespējas ātrāk atjaunot konstitucionālo kārtību. Eiropas Savienība uzskatīja, ka ar 4. augusta referendumu, kā arī procesu, kas pie tā noveda, tika pārkāpti Konstitūcijas noteikumi. Tādas pašas bažas tika apstiprinātas Komisijas 2009. gada 10. augusta deklarācijā. Tas ir Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā un Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā pārskatītā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma, kura līgumslēdzēja puse ir Nigēra, 9. panta 2. punktā noteikto svarīgāko elementu smags pārkāpums. Eiropas Savienība izteica nožēlu par to, ka dialogs ar Nigēras valdību neliecināja par jebkādu Nigēras valdības vēlmi atjaunot konstitucionālo kārtību. Tā uzsvēra Kotonū nolīguma neievērošanas iespējamās sekas attiecībā uz sadarbību starp abām pusēm un aicināja Nigēras iestādes nekavējoties veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai atjaunotu konstitucionālo likumību, cenšoties panākt dažādu politisko partiju un citu Nigēras pilsoniskās sabiedrības struktūru konsensu un visaptverošu dialogu. Šajā kontekstā parlamenta vēlēšanas, kas izsludināta 2009. gada 20. oktobrī, varētu būt priekšnoteikums, lai veidotu uzticēšanās un līdzdalības klimatu, kas nepieciešams, lai izkļūtu no krīzes situācijas. Eiropas Savienība aicina Nigēras iestādes darīt visu, lai nodrošinātu, ka vēlēšanas var notikt vienlīdzīgos, mierīgos, pārredzamības un iekļautības apstākļos. Piemērojot Kotonū nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunktu un uzskatot, ka ir noticis smags un acīmredzams minētā nolīguma 9. pantā noteikto svarīgāko elementu pārkāpums, mums ir tas gods uzaicināt Jūsu valsti uz apspriedēm, lai, kā to paredz nolīgums, padziļināti izskatītu situāciju un vajadzības gadījumā sniegtu atbalstu tās atrisināšanā. Mēs ierosinām tuvākajā laikā organizēt šīs apspriedes Briselē, kopīgi vienojoties par to norises datumu. Ar cieņu Padomes vārdā — | Komisijas vārdā — | Kopijas: ĀKK un ES Ministru padomes prezidentūra ĀKK Vēstnieku komitejas prezidentūra ĀKK valstu grupas ģenerālsekretariāts