Nolūkā nodrošināt, ka reģionālās politikas investīcijas ir auglīgas, pirms finansiālā atbalsta saņemšanas pētniecībai un inovācijai (2014.–2020. g. periodā) no Eiropas Reģionālās attīstības fonda ir jāizstrādā pārdomātas specializācijas stratēģijas (“ex ante nosacījums”).

Pārdomātas specializācijas stratēģijas ir paredzētas tam, lai reģioni savas vajadzības, stiprās puses un konkurenciālās priekšrocības pārvērstu tirgū realizējamās precēs un pakalpojumos. To mērķis ir noteikt prioritātes publiskā sektora investīcijām pētniecībā un inovācijā, izmantojot augšupēju pieeju reģionu tautsaimniecības pārkārtošanai, par pamatu izmantojot reģiona konkurenciālās priekšrocības un veicinot jaunas tirgus izdevības jaunās starpreģionu un Eiropas vērtības ķēdēs. Šīs stratēģijas palīdz reģioniem paredzēt, plānot un uzraudzīt tautsaimniecības modernizācijas procesu.

Šā procesa atbalstei Komisija izveidoja Pārdomātas specializācijas platformu, kurā no 2011. gada dalībvalstis un reģionu iestādes var saņem konsultācijas par to, kā izstrādāt un īstenot pārdomātas specializācijas stratēģiju. Šī platforma sekmē mācīšanos citam no cita, datu vākšanu, analīzi un kontaktu veidošanu apmēram 170 ES reģioniem un 18 ES valstu valdībām.

Šīs stratēģijas bieži aptver tādus tradicionālus sektorus kā lauksaimniecības pārtikas produkti, mežsaimniecība, tūrisms un tekstilrūpniecība, kas attīstās pateicoties pakāpeniskai inovācijai. Taču tās aptver arī tādus sektorus, kas saistīti ar svarīgu pamattehnoloģiju, inovatīvu pakalpojumu un resursefektīvu risinājumu plašu ieviešanu tādās jomās kā enerģētika, transports, vide, aprites ekonomika, nanotehnoloģija un veselības aprūpe, kas var radīt pilnīgi jaunus tirgus un rūpniecības nozares. Šo stratēģiju pamatā ir sadarbīgs process, kas sekmē pieprasījuma noteiktu inovāciju un kolektīvus risinājumus.

Šīs stratēģijas ir spēcīgs rīks, kas palīdz ES un valsts līmeņa horizontālās rīcībpolitikas un instrumentus iedzīvināt reģionālā un vietējā līmenī, veidojot saites plašākās inovācijas ekosistēmās un veicinot sociālo inovāciju. Tās gādā par to, lai Eiropas tautsaimniecība kļūtu konkurētspējīgāka un noturīgāka globalizācijas apstākļos, un palīdz nodrošināt, ka tā rada resursus, kas vajadzīgi, lai taisnīgi sadalītu gūto labumu.

3.Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi: inovācijas virzītas izaugsmes veicināšana

Izvērtējumi, ko paredz kohēzijas politikas regulas, būs papildu līdzeklis, ar kura palīdzību apzināt pašreizējās pieejas stiprās un vājās puses, tomēr ir acīmredzami, ka pārdomātas specializācijas stratēģijas jau ir devušas nozīmīgu ieguldījumu ES kohēzijas politikas pārorientācijā. Eiropas konkurenciālo priekšrocību pamatā ir spēja reģionālā līmenī veicināt jaunus izaugsmes modeļus, veicot mērķorientētas investīcijas inovatīvajos sektoros, kam ir nozīmīgs izaugsmes potenciāls un augsta pievienotā vērtība.

Lai īstenotu iepriekš minēto, ir apzināti četri jautājumi, kas jārisina:

·turpmākas reformas pētniecības un inovācijas sistēmās reģionos;

·pārreģionu sadarbības veicināšana investīcijās inovācijā;

·pētniecības un inovācijas kāpināšana mazāk attīstītajos un rūpniecības pārkārtošanās procesā esošajos reģionos;

·ES rīcībpolitiku un instrumentu savstarpējo sinerģiju un papildināmības iespēju izmantošana.

3.1.Turpmākas reformas pētniecības un inovācijas sistēmās reģionos

Kā apstiprināts Eiropas pusgada procesa ietvaros , pētniecības un inovācijas sistēmu reformai neapšaubāmi piemīt reģionālā dimensija, un reformai vajadzētu aptver šādus trīs horizontālus elementus: pētniecība un inovācija, rūpniecības pārkārtošanās un finansējums un investīcijas.

Tā kā pārdomāta specializācija ir priekšnoteikums kohēzijas politikas investīcijām, tā sekmējusi reformas aptuveni pusē dalībvalstu un palīdzējusi izturēt daudzus pārbaudījumus pētniecības un inovācijas jomā. Tomēr dažos gadījumos centienus veikt plašākas reformas apdraud nepietiekami līdzsvarota pētniecības, rūpniecības, akadēmisko aprindu, valsts pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalība. Tādējādi liela uzmanība šajās stratēģijās tika veltīta tam, lai pārvarētu dažādu pārvaldes iestāžu izolētību un uzlabotu vairāklīmeņu pārvaldību.

Ir jāpastiprina reformēšanas centieni, lai izveidotu darījumdarbībai labvēlīgu vidi un efektīvu un caurredzamu publisko pārvaldi, kas sekmētu sekmētu inovāciju un kāpinātu dinamiku produktu un pakalpojumu tirgos, kā arī uzlabotu jaunuzņēmumu izveides un izaugsmes apstākļus. Vienlaikus šiem centieniem vajadzētu arī veicināt investīcijas prasmēs un cilvēkkapitālā atbilstoši plānam nozaru sadarbībai prasmju jomā, atjauninātajai ES programmai augstākās izglītības jomā, kā arī labāk izmantot kopas un atbalstīt MVU politiku. Šajā procesā nozīmīgu lomu varētu ieņemt Digitālo prasmju un darbvietu koalīcija, kura darba tirgum visā ES varētu palīdzēt reaģēt uz digitālo pārkārtošanos. To papildinās dialogs par kopu politikas izcilību.

·Komisija pastiprinās centienus valstu un reģionu iestādēm — pēc pieprasījuma un ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un reģioniem — darīt pieejamu ES atbalstu, kas paredzēts politikas reformu izstrādei, īstenošanai un izvērtēšanai pētniecības un inovācijas jomā. ·Pārdomātas specializācijas platforma turpina sniegt atbalstu valstu un reģionu pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanā. Papildus pēc pieprasījuma pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” politikas atbalsta instruments dalībvalstīm palīdzēs pārvarēt šķēršļus to pētniecības un inovācijas sistēmās, tostarp tos, kas saistīti ar pārdomātas specializācijas stratēģiju sekmīgu īstenošanu. ·Turklāt ir pieejams arī Strukturālo reformu atbalsta dienests, kas darbojas pēc dalībvalstu pieprasījuma; tā uzdevums ir palīdzēt izstrādāt un īstenot reformas, kas varētu uzlabot darījumdarbības vidi, darba tirgu, kā arī dot šodienas un nākotnes darba tirgū vajadzīgās prasmes, izglītību un apmācību.

Lai maksimalizētu strukturālo reformu devumu inovācijā, dalībvalstis tiek aicinātas Eiropas pusgada procesa ietvaros pastiprināt dialogu ar visām ieinteresētajām personām, tostarp reģioniem un pašvaldībām. Tām vajadzētu arī atbalstīt pārdomātas specializācijas stratēģijās apzinātās prioritātes, kāpinot pētniecības un augstākās izglītības sistēmas kvalitāti un atvērtību, nodrošinot konkurētspējīgu finansējumu pētniecībai, nostiprinot zināšanu pārnesi, sasaistot profesionālo izglītību un apmācību ar inovācijas sistēmām un sekmējot prasmju nepieciešamības izpēti un prasmju savietošanu atbilstoši jaunajai Prasmju programmai.

3.2.Reģionu sadarbības veicināšana investīcijās inovācijā

Pārdomātas specializācijas stratēģijas ir izmantotas, lai veicinātu inovācijas politikas sekmīgumu un iestrādātu starpreģionālo sadarbību jaunās vērtību ķēdēs, kas sniedzas pāri robežām. Papildināmību produktu un procesu izstrādē palīdz izmantot pētnieku un novatoru sasaiste ar ieinteresētajām personām rūpniecības nozarē. Tas palīdzēs veidot un pārveidot ES mēroga vērtību ķēdes, veicinot sinerģiju starp privātā un publiskā sektora investīcijām. Attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu kopā jāattīsta stabila projektu plānošana.