Kā nozīmīgs Eiropas mēroga demokrātijas pasākums konference būs jauns publisks forums atklātām, iekļaujošām, pārredzamām un strukturētām diskusijām ar iedzīvotājiem par vairākām nozīmīgām prioritātēm un problēmām. Tas būs augšupējs forums, pieejams visiem iedzīvotājiem no visdažādākajiem sabiedrības slāņiem un no visām Savienības malām, un tam būtu jāatspoguļo Eiropas daudzveidība. Tas būs atvērts pilsoniskajai sabiedrībai, Eiropas iestādēm un citām Eiropas struktūrām, tostarp Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī valsts, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, parlamentiem un citām ieinteresētajām personām, kas sniegs ieguldījumu kā vienlīdzīgi partneri. Galu galā nolūks ir stiprināt saikni starp Eiropas iedzīvotājiem un iestādēm, kas tiem kalpo.

Arvien daudzpolārākā pasaulē daudzi Eiropas iedzīvotāji joprojām ir nobažījušies par savu nākotni, un Eiropas Savienībai ir jāparāda, ka tā spēj sniegt risinājumus viņu problēmām. Eiropas politikai ir jāpalīdz iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt labumu no zaļās un digitālās pārkārtošanās. Tai jānovērš nevienlīdzība un jānodrošina, ka Eiropas Savienība ir taisnīga, ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomika. To darot, mēs varam parādīt, ka Eiropa var būt pārliecinošāka un nest savas vērtības un standartus pasaulē.

Eiropa pēc gadiem ilgas krīžu apkarošanas ir pieredzējusi 10 gadu ilgu, nepārtrauktu ekonomikas izaugsmi, darbvietas ir lielākam skaitam Eiropas iedzīvotāju nekā jebkad agrāk, un, lai gan pastāv zināma deva eiroskepticisma, sabiedrības atbalsts mūsu Savienībai ir sasniedzis vienu no augstākajiem rādītājiem gandrīz 30 gadu laikā. Izejot no šīs iekšējās kolektīvā spēka pozīcijas, mēs tagad varam raudzīties uz priekšu un veidot nākotnes redzējumu. Ir pienācis laiks Eiropas demokrātijai piešķirt jaunu impulsu.

Eiropas Savienības demokrātiskā sistēma ir unikāla. Tā aptver 500 miljonus cilvēku un sniedzas pāri robežām. Lai padarītu to vēl dinamiskāku, interaktīvāku un aktuālāku mūsu iedzīvotājiem, mums ir jāizmanto jaunas metodes. Priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena ir apsolījusi to paveikt, sniedzot Eiropas iedzīvotājiem lielākas iespējas paust savu viedokli par to, ko Savienība dara un kā tā darbojas viņu labā. Šī ir galvenā doma, kas ir konferences par Eiropas nākotni idejas pamatā.

Būtu jāizmanto plašākas, interaktīvas un radošas līdzdalības formas, piemēram, sporta pasākumi vai festivāli, īpaši, lai piesaistītu jauniešus. Tāpat varētu organizēt ar konferenci saistītus “hakatonus”, lai veicinātu inovatīvu domāšanu par konkrētām tēmām, kā arī citas iniciatīvas, lai mudinātu cilvēkus piedalīties viņu izvēlētā veidā. Ir svarīgi uzrunāt arī vecāko paaudzi un nodrošināt, ka uzmanība tiek pievērsta tradicionālajiem līdzdalības veidiem.

Procesa vissvarīgākā daļa ir veicināt pēc iespējas plašāku līdzdalību un viedokļu iekļaušanu no visas Savienības. Visiem Eiropas iedzīvotājiem būtu jādod vienlīdzīgas iespējas iesaistīties — gan jauniem, gan veciem, neatkarīgi no tā, vai viņi dzīvo lauku vai pilsētu teritorijās, un neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav zinoši par Savienību. Mūsu demokrātijai ļoti svarīgi ir uzrunāt Eiropas iedzīvotāju klusējošo vairākumu, dodot viņiem iespējas un telpu viedokļa paušanai. Eiropas daudzveidība visā procesā būtu konsekventi jāatspoguļo ar pasākumiem, kas uzrunā cilvēkus neatkarīgi no tā, kur Eiropā viņi dzīvo vai kāda ir viņu izcelsme. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimumu līdztiesības, minoritāšu un personu ar invaliditāti pārstāvības nodrošināšanai.

4. INFORMĒŠANA

Konferences panākumi lielā mērā būs atkarīgi no tā, cik efektīvi un plaši par to tiks informēti Eiropas iedzīvotāji. Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Komisijai būtu jāapvieno spēki ar citām ES iestādēm un struktūrām, kā arī ar vietējā, reģionālā un valsts līmeņa politiskajiem pārstāvjiem, iestādēm un ieinteresētajām personām un kopīgi jāuzņemas atbildība par konferences veicināšanu, nodrošinot, ka to darbības viena otru papildina un pastiprina. Vienam miljonam vēlēto pārstāvju visos līmeņos Eiropā ir būtiska loma diskusijas veicināšanā un bagātināšanā attiecīgajos vēlēšanu apgabalos.

Vērienīgie mērķi būs jāsaskaņo ar piemērotiem līdzekļiem. Visām ES iestādēm vajadzētu būt gatavām ieguldīt resursus, jo īpaši finanšu resursus, konferences organizēšanā un izvēršanā.

Visi kolēģijas locekļi dos savu artavu informēšanā par konferenci, un Komisijas priekšsēdētājas vietniece Šuica vadīs Komisijas darbu saistībā ar konferenci ar priekšsēdētājas vietnieces Jourovas atbalstu attiecībā uz institucionālo virzienu, kā arī priekšsēdētājas vietnieka Šefčoviča atbalstu attiecībā uz prognozēšanas un starpiestāžu aspektiem. Tāpat Eiropas Parlaments un dalībvalstis arī varētu norādīt kontaktpunktus, kas diskusijās varētu rīkoties kā publiski pārstāvji vai kā vēstnieki. Tas var palielināt atpazīstamību un ietekmi valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

Konferencei vajadzētu būt iedzīvotājiem viegli atpazīstamai, tāpēc jāizmanto vienota konferences identitāte. Tam būtu jāietver kopīgs vizuāls tēls, ko lieto un piemēro visi partneri visos pasākumos, kurus organizē konferences paspārnē. Komisija ierosina visaptverošu komunikācijas pieeju, kas mobilizē visas iestādes un to kopējos resursus, radot sinerģiju un maksimāli palielinot konferences ietekmi. Būtu jāizstrādā kopīgs veicināšanas plāns, kurā katrai iestādei būtu kopīga atbildība par konferences veiksmīgu popularizēšanu.

Kopīgi un daudzvalodu komunikācijas centieni būtu īpaši (bet ne tikai) jākoncentrē uz jauniešiem un digitālajām platformām. Piemēram, konference varētu piesaistīt Erasmus un Eiropas Solidaritātes korpusa absolventus, kā arī citus tīklus, kuros iesaistīti jaunieši, lai tie darbotos kā konferences vēstnieki; tāpat simtiem tūkstošu cilvēku, kas reģistrējušies tīmekļa vietnē together.eu un kas arī varētu būt konferences vēstnieki.

Komisijas pārstāvniecībām dalībvalstīs un Eiropas Parlamenta Birojiem būs svarīga loma izpratnes veicināšanā par konferenci, vienlīdzīgas, iekļaujošas un taisnīgas līdzdalības veicināšanā, valsts un reģionālā līmenī veikto darbību koordinēšanā un pasākumu un diskusiju organizēšanā konferences paspārnē.

Reģionos esošie ES tīkli un jo īpaši Europe Direct tīkli var palīdzēt stimulēt un organizēt reģionālās sarunas. Piemēram, Eiropas Komisijas pārstāvniecības varētu apzināt vairākus Europe Direct kontaktcentrus, kas darbotos kā reģionālie centri, lai palīdzētu organizēt un sekot debatēm, sadarboties ar reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm un organizēt savus sadarbības pasākumus.

Sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir jāpiedalās konferences tvēruma paplašināšanā, tostarp izmantojot attiecīgus informācijas izplatītājus, gan popularizējot digitālo platformu, gan palīdzot iedzīvotājiem iesaistīties debatēs fiziski vai tiešsaistē.

Saziņai par konferenci vajadzētu būt pārredzamai, atspoguļojot saistībā ar konferenci veikto darbu. Daudzvalodu digitālā platforma būs galvenais centrs visai informācijai un pasākumiem valstu un ES līmenī. Informējot par saviem pasākumiem, visiem partneriem būtu jāizmanto digitālā platforma un jāpiemēro visaugstākie pārredzamības standarti.

Platformā būtu jādara publiski pieejams visu ar konferencēm saistīto pasākumu kalendārs, un sanāksmes un plaša mēroga pasākumi, kad vien iespējams, būtu jāstraumē tīmeklī. Tiešsaistē būtu jāpublicē ieguldījums un palīgmateriāli, tostarp skaidra un izglītojoša informācija par aktuālajiem jautājumiem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta dezinformācijas apkarošanai.

5. IEDZĪVOTĀJU VIEDOKĻU ŅEMŠANA VĒRĀ

Šāda mēroga diskusija būs auglīga tikai tad, ja un kad tai sekos reāla rīcība un taustāmi rezultāti. Tādēļ politikas pamatnostādnēs priekšsēdētāja fon der Leiena ir apsolījusi veikt turpmākus pasākumus saistībā ar konferencē apspriestajiem un saskaņotajiem jautājumiem. Tas ir svarīgs konferences galamērķis un jaunums, kam galu galā būtu jāparāda, ka līdzdalība demokrātijā ir pastāvīgs process, kas turpina attīstīties arī pēc vēlēšanām.

Atgriezeniskās saites mehānismam būtu jānodrošina, ka izteikto ideju rezultātā tiek sniegti konkrēti ieteikumi turpmākai ES rīcībai. Tas varētu būt saistīts ar aktuālajām tēmām un izpausties dažādos veidos, piemēram, kā Komisijas pārstāvniecību ziņojumi, sabiedriskās domas aptaujas no konferencēm, ekspertu uzraudzība pār tiešsaistes un sociālo plašsaziņas līdzekļu diskusijām un citi pieejamie dati. Komisija var sniegt ieguldījumu šajā procesā, piemēram, ar ceturkšņa ziņojumiem. Šiem ziņojumiem vajadzētu būt publiski pieejamiem un proaktīvi izziņotiem. Šādi ziņojumi sniegs vērtīgu ieskatu un būs cieši saistīti ar Komisijas darbu prognožu jomā, apzinot sociālās, ekonomiskās un politiskās tendences, kas var palīdzēt panākt, ka Eiropas tiesību akti atbilst nākotnes prasībām.

Atgriezeniskās saites mehānisma ietvaros būs svarīgi noteikt, kā iedzīvotāju atsauksmes integrēt saskanīgā ieteikumu kopumā. Komisija ir gatava, nosakot savu likumdošanas darba kārtību, ņemt vērā iedzīvotāju atsauksmes un priekšlikumus.

6. HRONOLOĢIJA

Komisija ierosina sākt konferenci Eiropas dienā — 2020. gada 9. maijā. Šogad apritēs 70. gadadiena kopš Šūmana deklarācijas parakstīšanas un 75. gadadiena kopš Otrā pasaules kara beigām. Tā kā sākums sakristu ar Horvātijas rotējošo prezidentūru ES Padomē, ievadpasākums varētu notikt Dubrovnikā.

Padomes katras rotējošās prezidentūras laikā kāds pasākums varētu notikt ārpus galvaspilsētām, kas uzsvērtu konferences vietējo raksturu, kā arī Padomes apņemšanos aktīvi piedalīties tajā. Šie pasākumi sniegtu vēl vienu iespēju nākt klajā ar starpposma mērķiem.