PASKAIDROJUMA RAKSTS

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu Direktīvā 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (“PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu jebkurai dalībvalstij var atļaut piemērot īpašus pasākumus, ar kuriem atkāpjas no minētās direktīvas noteikumiem, nolūkā vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

Vācija vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2021. gada 15. martā, pieprasīja atļauju piemērot atkāpi no PVN direktīvas 193. panta attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu gadījumos, kad tiek pārskaitītas emisijas kvotas, kas valsts sistēmā tiek tirgotas saskaņā ar 2019. gada 12. decembra Likumu par degvielas emisijas kvotu tirdzniecību (BEHG). Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2021. gada 7. aprīļa vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Vācijas pieprasījumu. Komisija 2021. gada 8. aprīļa vēstulē paziņoja Vācijai, ka Komisijas rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu pieprasījuma izvērtēšanai.

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Saskaņā ar PVN direktīvas 193. pantu PVN parasti maksā tas nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus.

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu dalībvalstis ar Padomes atļauju var piemērot pasākumus, lai atkāptos no PVN direktīvas noteikumiem un vienkāršotu PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Vācija pieprasīja atkāpi no PVN direktīvas 193. panta, lai noteiktu, ka nodokļa maksātāji, kas saņem emisijas kvotu pārskaitījumus saskaņā ar 2019. gada 12. decembra Likumu par degvielas emisijas kvotu tirdzniecību (BEHG), ir atbildīgi par PVN nomaksu (apgrieztās maksāšanas sistēma).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, reglamentē siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ES (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma jeb ES ETS). Direktīvā ir paredzēta iespēja dalībvalstīm paralēli saglabāt savu valsts tirdzniecības sistēmu.

Vācija ar BEHG ir izveidojusi valsts emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tiesisko regulējumu par cenas noteikšanu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijai no fosilā kurināmā, uz kuru neattiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Likums veicinās valsts klimata mērķu izpildi, ieskaitot ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un ES Klimata regulā noteiktos samazināšanas mērķrādītājus, kā arī energoefektivitātes uzlabošanu.

Kvotu tirdzniecības pieredze kopumā liecina, ka šī nozare ir ļoti neaizsargāta pret krāpšanu apgrozījuma nodokļu jomā. Tāpēc PVN direktīvas 199.a panta 1. punktā ir paredzēta iespēja dalībvalstīm piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu dažu kvotu un sertifikātu pārskaitīšanai. Vācija izmanto PVN direktīvas 199.a panta 1. punkta a) un f) apakšpunktā paredzētās iespējas un piemēro apgrieztās maksāšanas sistēmu saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu veiktai siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai un gāzes un elektrības sertifikātu tirdzniecībai. Tādējādi bijis iespējams samazināt ar šādu kvotu un sertifikātu pārskaitīšanu saistītus nodokļu ieņēmumu zaudējumus.

Ņemot vērā šo pieredzi, jāpieņem, ka saskaņā ar BEHG veikta degvielas emisijas kvotu tirdzniecība varētu tikt izmantota krāpnieciskos nolūkos un ka tādēļ šajā jomā varētu būt gaidāmi apgrozījuma nodokļa ieņēmumu zaudējumi. Emisijas kvotu tirdzniecības īpaša iezīme ir tā, ka kvotu apmaiņu var veikt ātri, atkārtoti un viegli, bez izdevumiem, kas nepieciešami, piemēram, preču transportēšanai. Attiecīgās piegādes ķēdes ir grūti noteikt biežās un ātrās īpašumtiesību maiņas dēļ, tādēļ iestādēm ir ļoti grūti to atklāt un tādējādi arī nodrošināt, ka tiek iekasēta pareizā nodokļa summa.

Turklāt piegādes ķēdē varētu būt iesaistīti “pazudušie tirgotāji”, kuri brīdī, kad tiek atklāti, jau ir pazuduši, vai arī viņiem vairs nav aktīvu un iestādes vairs nevar iekasēt nesamaksāto nodokli. Tādā gadījumā kvotu pircējs piegādes ķēdē deklarē piegādātāja rēķinā norādīto apgrozījuma nodokli kā saskaņā ar PVN direktīvas 167. un 168. pantu atskaitāmu priekšnodokli, taču piegādātājs nodokļu iestādēm nemaksā rēķinā norādīto apgrozījuma nodokli. Tā kā priekšnodokļa atskaitījums neatbilst apgrozījuma nodokļa ieņēmumiem, Vācijas nodokļu administrācijai ir nodokļu zaudējumi šā priekšnodokļa apmērā.

Apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošana siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai saskaņā ar PVN direktīvas 199.a panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu attiecas tikai uz kvotām, ko tirgo saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. Tāpēc PVN direktīvas 199.a panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts nav juridisks pamats apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanai saskaņā ar tādu valsts tirdzniecības sistēmu kā BEHG veiktai kvotu tirdzniecībai.

Ņemot vērā kvotu tirdzniecības nozares neaizsargātību pret krāpšanu un to, ka PVN direktīvas 199.a panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu nevar piemērot kvotu pārskaitīšanai saskaņā ar BEHG, tiek ierosināts ieviest īpašu pasākumu, kas ļautu Vācijai līdz 2024. gada 31. decembrim piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu iepriekš minētajai pārskaitīšanai. Ievērojot atkāpes darbības jomu un to, ka šī atkāpe, kas attiecas uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas no fosilā kurināmā kvotu tirdzniecību, proti, nozari, kurā pastāv krāpšanas risks, ir jauna, ir svarīgi novērtēt tās ietekmi. Tāpēc, ja Vācija apsvērtu īpašā pasākuma pagarināšanu pēc 2024. gada, tai vēlākais līdz 2024. gada 31. martam būtu jāiesniedz Komisijai pagarinājuma pieprasījums, kam pievienots ziņojums par īpašā pasākuma piemērošanu. Minētajā ziņojumā iekļauj novērtējumu par pasākuma ietekmi uz PVN jomā veiktas krāpšanas apkarošanu un par to tirgotāju un darījumu skaitu, uz kuriem attiecas šis pasākums.