Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par priekšlikumu Eiropola regulas grozījumiem

(Pilns šā atzinuma teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu)

(2021/C 143/05)

Eiropas Komisija 2020. gada 9. decembrī nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecībā un inovāciju jomā. Tiesību akta priekšlikuma mērķis ir stiprināt un dažos gadījumos paplašināt Eiropola pilnvaras, reaģējot uz pārmaiņām drošības jomā, kā arī uz apdraudējumiem, kas pastāvīgi mainās un kļūst arvien komplicētāki.

EDAU saprot, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir jāizmanto labākie iespējamie juridiskie un tehniskie līdzekļi, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus, proti, atklāt, izmeklēt un novērst noziegumus un citus draudus sabiedrības drošībai. Turklāt EDAU uzskata, ka nav būtisku un neatrisināmu pretrunu starp drošību un pamattiesībām, tostarp tiesībām uz datu aizsardzību. Tāpēc šā atzinuma mērķis ir sniegt taisnīgu un objektīvu novērtējumu par ierosināto pasākumu nepieciešamību un samērīgumu, pievienojot vairākus konkrētus ieteikumus, lai nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp svarīgākajām vērtībām un interesēm.

Tiesībaizsardzības iestādēm kriminālizmeklēšanas un kriminālizlūkošanas operāciju laikā ir jāsavāc un jāapstrādā arvien lielākas un sarežģītākas datu kopas. EDAU pozitīvi vērtē aizsardzības pasākumus, kas šādos gadījumos papildina ierosinātās atkāpes, tomēr pauž bažas, ka šādi izņēmumi pašreizējos datu aizsardzības noteikumos, kuri Eiropolam ir saistoši, varētu kļūt par normu. Tādēļ EDAU iesaka Eiropola regulā labāk definēt situācijas un nosacījumus, kādos Eiropols var izmantot ierosinātās atkāpes. Turklāt pat šādos gadījumos personas datu apstrādei, ko veic Aģentūra, būtu pilnībā jāatbilst vispārējiem principiem un pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļā.

Saistībā ar lielākām juridiskām iespējām Eiropolam sadarboties ar privātām pusēm, jo īpaši vairāku jurisdikciju vai neattiecināmu datu kopu gadījumā, EDAU atzinīgi novērtē to, ka ir paredzēti arī īpaši aizsardzības pasākumi, piemēram, ir aizliegta sistemātiska, masveida vai strukturāla datu nosūtīšana. Tomēr EDAU iesaka šo svarīgos ierobežojumus piemērot visai informācijas apmaiņai starp Eiropolu un privātām pusēm neatkarīgi no to atrašanās vietas – ES iekšienē vai ārpus tās. EDAU arī uzskata, ka saistošajā tiesību aktā būtu precīzāk jāformulē Eiropola juridiskā loma un pienākumi, kad tas darbojas kā pakalpojumu sniedzējs valstu iestādēm un līdz ar to kā datu apstrādātājs. Bez tam būtu jāizvērtē iespējamie drošības riski, ko rada Eiropola sakaru infrastruktūras atvēršana privātām pusēm.

Īpašu uzmanību EDAU arī pievērš tam, kā Eiropols plāno izmantot personas datus pētniecībā un inovāciju jomā. Vienlaikus EDAU labi apzinās, ka alternatīvais variants, kad Eiropols un valstu tiesībaizsardzības iestādes izmanto rīkus un produktus, ko izstrādājuši ārēji pārdevēji, kas bieži vien atrodas ārpus ES, nepārprotami rada daudz lielāku risku saistībā ar pamattiesībām. Neraugoties uz to, EDAU uzskata, ka jaunais apstrādes nolūks ir pārāk plaši definēts, un iesaka saistošajā dokumentā precizēt darbību pētniecībā un inovāciju jomā.

EDAU atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta ierosināto Eiropola datu aizsardzības regulējuma turpmāku stiprināšanu un jo īpaši Regulas (EK) 2018/1725 IX nodaļas horizontālo noteikumu tiešu piemērošanu Aģentūras veiktajai operatīvo datu apstrādei. Tas ir arī svarīgs solis ceļā uz datu aizsardzības sistēmas visaptverošu saskaņošanu visās ES iestādēs, struktūrās un aģentūrās, ko EDAU ir atkārtoti aicinājis veikt.

Ņemot vērā, ka Eiropola pilnvaras būs lielākas, būtu jānodrošina stingrāka pārraudzība. Tādēļ EDAU ir vajadzīgs pilnībā saskaņot savas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz Eiropolu ar EDAU vispārējām pilnvarām, kas paredzētas Regulā (ES) 2018/1725 un ko piemēro citām ES iestādēm, aģentūrām un struktūrām, tostarp Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šāda saskaņošana atbilstu ES likumdevēja gribai, kā arī palīdzētu izvairīties no atšķirīgas attieksmes pret Savienības struktūrām, nostādot tās vairāk vai mazāk privileģētā situācijā.

1. IEVADS UN PAMATINFORMĀCIJA

1. Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (“Eiropola regula”), lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu kompetento iestāžu rīcību un to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus pārrobežu noziegumus, terorismu un citas noziedzīgas darbības, kas skar Savienības kopējās intereses. Eiropola regula aizstāja iepriekšējo pamataktu – Padomes Lēmumu 2009/371/TI ( 1 ) – un uzticēja EDAU no 2017. gada 1. maija uzraudzīt Eiropola veiktās personas datu apstrādes likumību.

2. Eiropas Komisija 2020. gada 9. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794 attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola uzdevumiem pētniecībā un inovāciju jomā ( 2 )

3. Priekšlikums ir iekļauts Komisijas 2020. gada darba programmā kā likumdošanas iniciatīva, kuras mērķis ir “stiprināt Eiropola pilnvaras, lai veicinātu policijas operatīvo sadarbību”. Tā ir arī viena no galvenajiem ES Drošības savienības stratēģijas pasākumiem, par kuru tika paziņots 2020. gada jūlijā ( 3 ) . Turklāt tiesību akta priekšlikums veido pasākumu kopumu, par kuru Komisija paziņoja 2020. gada 9. decembrī, lai pastiprinātu Savienības atbildes reakciju uz terorisma draudiem ( 4 )

4. Priekšlikuma mērķis ir stiprināt un vajadzības gadījumā paplašināt Eiropola pilnvaras Aģentūras darbības un uzdevumu ietvaros, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 88. pantā. Trīs galvenās jomas, uz kurām attiecas priekšlikums, ir skaidri norādītas regulas projekta virsrakstā, proti, sadarbība ar privātām pusēm, operatīvais atbalsts kriminālizmeklēšanā, kā arī pētniecība un inovācijas. Tomēr ir vairākas papildu izmaiņas citos svarīgos Eiropola darba aspektos, piemēram, saistībā ar datu aizsardzības tiesisko regulējumu, datu nosūtīšanu trešām valstīm, brīdinājumu ievadīšanu Šengenas Informācijas sistēmā utt. Attiecībā uz brīdinājumu ievadīšanu Šengenas Informācijas sistēmā ir sagatavots atsevišķs tiesību akta priekšlikums ( 5 ) , par kuru ir notikusi apspriešanās arī ar EDAU, kas sniedza savus komentārus atsevišķā atzinumā.

5. Atbilstoši paskaidrojuma rakstam tiesību akta priekšlikums ir atbildes solis, reaģējot uz pārmaiņām drošības jomā un apdraudējumiem, kas pastāvīgi mainās un kļūst arvien komplicētāki, tostarp to, kā noziedzīgas grupas savā labā izmanto digitālās pārveides un jauno tehnoloģiju radītās priekšrocības, kā arī Covid-19 krīzi. Šajā sakarā Komisija vēlas atgādināt vairākus nesenos Padomes un Eiropas Parlamenta politiskos paziņojumus, kuros īpaša uzmanība pievērsta nepieciešamībai vēl vairāk stiprināt Eiropola pilnvaras un spējas ( 6 )

6. Komisija vairākkārt neoficiāli apspriedās ar EDAU visā tiesību akta priekšlikuma sagatavošanas laikā, un pēdējo reizi tas notika 2020. gada 25. novembrī, kad tika sniegti neoficiāli komentāri. EDAU pauž gandarījumu par to, ka uzraudzītājam ir lūgts sniegt savu viedokli šī procesa sākumposmā, un mudina Komisiju turpināt izmantot šo labo praksi. Bez tam 2020. gada 9. oktobrī EDAU organizēja ekspertu tīmekļa semināru “Eiropola reforma – datu aizsardzības perspektīva”, īpašu uzmanību pievēršot Eiropola regulā iekļauto datu aizsardzības noteikumu saskaņošanai ar vispārējiem noteikumiem par operatīvo personas datu apstrādi.

7. Komisija 2021. gada 7. janvārī oficiāli apspriedās ar EDAU par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/794, un EDAU ir pieņēmis šo atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) 2018/1725 42. panta 3. punktu.

2. SECINĀJUMI

49. Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU sniedz šādus ieteikumus:

Par sadarbību ar privātām pusēm

— sistemātiskas, masveida vai strukturālas datu nosūtīšanas aizliegums (26. panta 6. punkta pēdējā daļa) būtu jāpiemēro visai informācijas apmaiņai ar privātām pusēm, tostarp ES iekšienē;

— Eiropola pienākumi, kad tas darbojas kā datu apstrādātājs/pakalpojumu sniedzējs, jo īpaši Regulas (ES) 2018/1725 87. panta 3. punktā paredzētie obligātie elementi, būtu jānosaka saistošā tiesību aktā saskaņā ar Savienības vai dalībvalstu tiesību aktiem;

— Eiropolam būtu jāizvērtē iespējamie drošības riski, ko rada tā infrastruktūras atvēršana lietošanai privātām pusēm, un vajadzības gadījumā jāīsteno atbilstoši preventīvi un riska mazināšanas pasākumi.

Par lielu un sarežģītu datu kopu apstrādi, tostarp kriminālizmeklēšanas atbalstam

— Eiropola regulā būtu jāparedz atbilstošas garantijas, lai nodrošinātu, ka atkāpes saskaņā ar 18. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 18.a pantu nekļūtu par normu;

— Eiropola regulā būtu jāprecizē gadījumi, kad Eiropols varētu izmantot atkāpes saskaņā ar 18. panta 5. punkta a) apakšpunktu, ja Aģentūra varētu lūgt pagarināt maksimālo laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu. Turklāt būtu jāprecizē mijiedarbība starp 18. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 6. punktu;

— 18.a pantā jāparedz papildu nosacījumi un robežvērtības datu apstrādei, ko Eiropols veic ārpus II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, lai sniegtu atbalstu kriminālizmeklēšanai, ņemot vērā, piemēram, izmeklēšanas apjomu, sarežģītību, veidu vai nozīmīgumu;

— personas datu apstrādei saskaņā ar 18. panta 5. punkta a) apakšpunktā un 18.a pantā paredzētajām atkāpēm visos gadījumos būtu jāatbilst vispārējiem principiem un pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļā.

Par datu izmantošanu pētniecībā un inovāciju jomā

— darbība pētniecībā un inovāciju jomā būtu labāk jādefinē Eiropola regulā un sīkāk jāprecizē saistošā dokumentā, ko pēc tam varētu atjaunināt.

Par Eiropola sadarbību ar trešām valstīm

— Eiropola regulā būtu sīkāk jādefinē un jāprecizē, ko nozīmē “pārsūtīšanas kategorijas” 25. panta 5. punktā, un ar ko tās atšķiras no “pārsūtīšanas kopuma” tā paša panta 6. punktā.

Par Eiropolam piemērojamo datu aizsardzības regulējumu

— EDAU uzraudzības pilnvaras attiecībā uz Eiropolu būtu pilnībā jāsaskaņo ar EDAU vispārējām pilnvarām, kas paredzētas Regulas (ES) 2018/1725 58. pantā;

— ierosinātais jaunais mērķis 37.a pantā būtu jāsvītro, un tādējādi Eiropola veiktās datu apstrādes ierobežojumi būtu tieši jāparedz Regulas (ES) 2018/1725 82. panta noteikumos.

Par citiem priekšlikuma elementiem

— Eiropola regulas 24. pantā paredzētie nosacījumi datu nosūtīšanai citām Savienības struktūrām būtu jāsaskaņo ar Regulas (ES) 2018/1725 71. panta 2. punkta vispārīgajiem noteikumiem, jo īpaši ar proporcionalitātes prasību;

— Eiropola regulā būtu skaidri jādefinē jēdziens “kopīga operatīva analīze”, kā arī tiesību normas, kas piemērojamas tajā ietverto personas datu apstrādei.

Briselē, 2021. gada 8. Martā. Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).

(2) COM(2020) 796 galīgā redakcija.

(3) COM(2020) 605 galīgā redakcija, 2020. gada 24. jūlijā.

(4) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_2326

(5) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar Eiropola brīdinājumu ievadīšanu groza Regulu (ES) 2018/1862 par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, COM(2020) 791 galīgā versija.

(6) Skat. jo īpaši Eiropas Parlamenta 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai (2020/2686(RSP), Padomes 2019. gada 2. decembra secinājumus par Eiropola sadarbību ar privātām pusēm vai ES iekšlietu ministru 2020. gada 21. oktobra kopīgo deklarāciju (“Desmit punkti par Eiropola nākotni”).