Eiropā iekšējiem ūdensceļiem ir liela nozīme transporta sistēmā, un pastāv ievērojams potenciāls to palielināt. Eiropas Savienībā 20 dalībvalstīm ir iekšējie ūdensceļi, un 12 no tām ir savstarpēji savienots ūdensceļu tīkls.

Lai iegūtu vispārējas aplēses par visu kuģu noslogojumu, tika izmantota informācija no AIS datiem un ostu sniegti papildu dati par pasažieriem. Aprēķins tika veikts, nosakot kuģus un to maksimālo pasažierietilpību.

Apsekojuma vajadzībām tika sagatavota tiešsaistes aptaujas anketa, kura tika izstrādāta tā, lai to varētu lietot visi uzņēmumi neatkarīgi no to tirgus segmenta. Kā apsekojuma vienības tika izmantotas šo uzņēmumu juridiskās vienības, kā paredzēts valsts noteikumos par statistikas vienībām.

Statistikas uzņēmumu reģistrs ir kvalificējams kā datu avots, un to izmanto, gan lai analizētu uzņēmumu kopumu, gan lai sagatavotu un koordinētu apsekojumus. Tajā ir iekļauta informācija par juridiskajām vienībām, sabiedrībām un to vietējām struktūrvienībām, kā arī saikni starp reģistra vienībām. Vēl viens datu avots ir uzņēmējdarbības strukturālā statistika, kas sniedz informāciju par ražošanu, izmaksu struktūru, pamatlīdzekļiem, nodarbinātību un ikgadēju informāciju pa uzņēmējdarbības demogrāfiju.

Attiecībā uz metodoloģiju Horvātija datu vākšanai piemēro teritorialitātes principu. Datus par visiem kuģiem, kas ierodas un atiet no Horvātijas iekšējo ūdensceļu ostām, vāc neatkarīgi no kuģa reģistrācijas valsts. Tādēļ pasažieru pārvadājumu datu vākšana atbilst kravu pārvadājumu statistikas vākšanas principiem, jo tā ietver datus par valsts un starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem.

Horvātija kā galvenos datu avotus norādīja ostu kapteiņu dienestus un ostu iestādes. Ostu kapteiņu dienesti vāc dažus datus par pasažieriem savām vajadzībām, izmantojot dažādus avotus, tai skaitā kuģu, ostu iestāžu un kuģu īpašnieku (pārvadātāju, pašvaldību u. c.) pārskatus par kuģu ierašanos un atiešanu. Sanāksmēs ar četru ostu kapteiņu dienestu pārstāvjiem tika secināts, ka ir pieejami dati par kuģu iepriekšējo un nākamo ierašanās vai atiešanas ostu. Šajās sanāksmēs tika arī secināts, ka ir pieejami dati par iekāpušo un izkāpušo pasažieru skaitu, kuģu veidiem un kuģu reģistrācijas valstīm. Tomēr dati par pasažieru pirmās iekāpšanas un pēdējās izkāpšanas ostām trīs no četriem dienestiem nav pieejami; viens dienests saņem šādu informāciju, taču saskaņā ar brīvprātības principu.

Aptaujas atbildes liecina, ka nepastāv skaidras atšķirības starp prāmju un pilsētu un reģionālo transportu. Tāpēc ir ieteicams vai nu precīzāk definēt prāmja jēdzienu, vai arī apvienot prāmju un pilsētu un reģionālo transportu vienā kategorijā.

Polija

Datus par pasažieru pārvadājumiem ieguva ar aptaujas anketas palīdzību, kuru izsūtīja tieši Polijā reģistrētiem uzņēmumiem, kuri veic pasažieru pārvadājumus. Tādējādi pētījums neietvēra ārvalstīs reģistrētus uzņēmumus, kas pārvadā pasažierus pa Polijas iekšējiem ūdensceļiem. Polija saskaņā ar Polijas saimnieciskās darbības klasifikāciju Valsts oficiālajā komercreģistrā atlasīja tos uzņēmumus, kuru galvenās reģistrētās darbības jomas ir pasažieru pārvadājumi un kravu pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem. Operatoriem, kuri sniedz pasažieru pārvadājumu pakalpojumus pa iekšējiem ūdensceļiem, tika nosūtīta tiešsaistes elektroniska aptauja.

Dati par Polijā reģistrētiem pasažieru kuģiem, kas kursē pa iekšējiem ūdensceļiem, tika iegūti no iekšējo ūdensceļu iestāžu reģistriem. Iekšējo ūdensceļu upju kruīza kuģu un vienas dienas brauciena kuģu nošķīrums tiešā veidā neizriet no reģistra, bet gan no reģistrēto kuģu tehniskās dokumentācijas. Polijā kuģi tiek reģistrēti pēc kuģa veida, nevis to veiktajām funkcijām. Pamatojoties uz tehniskajiem datiem, kuģi, kuros ir 12 un vairāk pasažieru sēdvietu, tiek iedalīti kuģos ar pasažieru kajītēm un bez tām. Reģistrētos transporta kuģus nav iespējams nošķirt no pilsētu transporta kuģiem, jo šādus pakalpojumus var sniegt gan kuģi, kas ir reģistrēti kā iekšējo ūdensceļu dienas kruīza kuģi, gan kuģi, kas reģistrēti kā citi kuģi, kas nesniedz kruīza pakalpojumus.

Attiecīgā satura meklēšanai un tādu uzņēmumu noteikšanai, kas saskaņā ar Polijas saimnieciskās darbības klasifikāciju nodarbojas ar “Pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem” un “Kravu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem”, tika izmantota arī rasmošana.

Papildus tam apsekojuma izstrādes vajadzībām tika izmantota informācija no nozares žurnāliem, apvienībām, iniciatīvām un iestādēm, kuras ir saistītas ar iekšējo ūdensceļu transportu, kā arī informācija, kas tika gūta, veicot plašsaziņas līdzekļu analīzi.

Pārbaudes nolūkos vēl viens avots, kas tika izmantots apsekojuma izstrādes gaitā, bija informācija, kas tiek iegūta no reizi ceturksnī obligāti veicamiem apsekojumiem par iekšējo ūdensceļu transporta nozarē iesaistīto kuģu skaitu.

No visiem transporta veidiem pasažieru pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem veido tikai 0,3 % no pārvadāto pasažieru kopskaita, izņemot sabiedrisko transportu. Tāpēc valsts iekšējiem ūdensceļiem pasažieru pārvadājumu nozarē Polijā ir niecīga nozīme.

Rumānija

Dati tika vākti, 2019. gadā veicot ceturkšņa apsekojumu, lai iegūtu statistikas rādītājus par iekšējo ūdensceļu transportu. Šā projekta ietvaros iestādes izstrādāja datu vākšanas IT rīku, pamatojoties uz Eurostat metodoloģiju.

Datus par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem vāca no operatoriem, kuriem ir atļauts sniegt šāda veida pārvadājumu pakalpojumus un kuri paši reģistrējās apsekojumā; datus par iekšējo ūdensceļu kruīziem vāca no reģionālajiem ostu kapteiņiem un no pilnvarotiem uzņēmumiem.

Ar aptaujas anketu tika savākti dati A1, A2 un B1 datu kopu rādītāju vajadzībām. Dati par reģistrētajiem pasažieriem attiecas uz pasažieriem, kurus pārvadājuši iekšējo ūdensceļu kuģi. B1 datu kopā pasažierkilometru rādītāju aprēķina, summējot rezultātus, ko iegūst, pasažieru skaitu reizinot ar šo pasažieru faktiski veikto attālumu kilometros. Pārvadāto pasažieru rādītājs ir agregēts A1 datu kopā, kur ir attēlots pasažieru kopskaits pēc sākumpunkta/galamērķa. Pasažierkilometru rādītāju attiecībā uz kruīzu pasažieriem A2 datu kopā aprēķina pēc kruīza veida un Rumānijā veiktā attāluma. Dati ir agregēti pēc kruīza veida, kuģa valstspiederības, iekāpšanas/izkāpšanas reģiona un braucienu skaita.

Lai iegūtu informāciju par iekāpšanas un izkāpšanas ostām, no iekšējo ūdensceļu ostām, kas sniedz kravu pārvadājumu pakalpojumus, tika atlasītas ostas, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus. Šo sarakstu papildināja ar ostām, kuru vienīgā darbība ir pasažieru pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem.

Dati par pasažieriem uz kruīza kuģiem, kas ceļo cauri ostām Donavas krastos, tika iegūti no reģionālo ostu kapteiņiem. Rumānijā veiktā attāluma noteikšanai tika izmantota informācija par kruīza sākumpunktu un galamērķi, kuru kuģa kapteinis paziņo reģionālās ostas kapteiņa pārstāvim. Kilometros izteikto attālumu aprēķināja, par pamatu izmantojot Donavas kuģošanas karti un iekšējo ūdensceļu ostu sarakstā norādīto ostu atrašanās vietu.

C1 datu kopai statistikas par valstī reģistrēto kuģu skaitu pēc kuģa veida, kuģa pasažierietilpības un kuģa vecuma pamatā bija Rumānijas Jūrlietu pārvaldes sniegtie dati.

Zviedrija

Viens no datu avotiem Zviedrijā ir Uzņēmējdarbības datubāze, un tā nodrošina atlasītus, uzņēmumu sniegtus datus. Vēl viens avots ir reģistrs (uzraudzības sistēma), kurā ir iekļauti kuģi, kuru pasažierietilpība ir 12 vai vairāk pasažieru, komerciāli kuģi, kas ir vismaz piecus metrus gari, un atpūtas kuģi, kuru garums pārsniedz 12 metrus. Šajā reģistrā obligāti jāreģistrē jebkādi pasažieru kuģi, un tas satur informāciju par reģistrētajiem īpašniekiem un pusi, kas reģistrēta kā uzņēmums. Turklāt kā datu avots ir kvalificējama Zviedrijas komerciālo kuģu, kas darbojas valsts līmenī, īpašnieku nozares organizācija, un, ņemot vērā ievērojamo pārklāšanos uzņēmumu un kuģu ziņā, tā papildina pārējos avotus. Turklāt informāciju par maršrutiem un sabiedriskā transporta prāmju reisu atiešanas biežumu var iegūt, izmantojot Zviedrijas sadarbības sistēmu ar sabiedriskā transporta uzņēmumiem. Kuģu atrašanās vietu var arī skatīt, izmantojot AIS transponderus, un sekot to kustībai.