Copernicus ir viens no galvenajiem Zemes novērošanas datu piegādātājiem. Taču tehniski šķēršļi pašlaik kavē lietotājus pilnībā izmantot Copernicus sniegtos datus un informāciju. Tādēļ Komisija uzlabos piekļūšanu kosmiskajiem datiem un to izmantošanu, ļaujot tos bagātināt ar citu avotu datiem un atvieglinot integrāciju digitālajās pētniecības infrastruktūrās, tām savstarpēji papildinoties ar Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvu. Komisija arī konkrēti stiprinās Copernicus ģenerēto Zemes novērošanas datu izplatīšanu. Tā sāks vairākus iespējošanas platformas pakalpojumus, kas dos piekļuvi papildu datkopām un datu tiešsaistes apstrādes iespējām, kurās Eiropas rūpniecība uzņemsies galveno lomu. Šie pasākumi radīs jaunas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas rūpniecībai, iekaitot MVU un jaunuzņēmumus, un ļaus pētniecības iestādēm, publiskā sektora iestādēm un uzņēmumiem izstrādāt kosmiskus risinājumus un izmantot tos savā labā. Tā kā kosmiskie dati bieži jāizmanto kopā ar citu avotu datiem, lai galalietotājiem būtu pilnvērtīgs ieguvums, īpašu uzmanību Komisija veltīs datkopu sadarbspējai, balstoties uz INSPIRE direktīvu un Eiropas sadarbspējas satvaru.

Izplatījuma sistēmās iegūtie dati un saistītie pakalpojumi, ieskaitot satelītattēlus, ģeopozicionēšanas informāciju un satelītsakarus, jau tiek izmantoti daudzās valsts politikas un tautsaimniecības nozarēs — no vides aizsardzības līdz satiksmes drošībai, precīzajai lauksaimniecībai, zivju krājumu kontrolei, kuģu ceļu uzraudzībai un naftas plankumu atklāšanai un līdz teritorijas plānošanai. Izmantošanas potenciāls ir milzīgs, bet tas vēl netiek pilnībā likts lietā. Tāpēc Komisija mudinās ES politikā izmantot kosmiskos pakalpojumus, datus un lietojumus ikvienā gadījumā, kad tie sniedz efektīvus risinājumus. Tā gādās, lai ES tiesību akti veicinātu to ieviešanu, un veiks regulāru pārskati, lai konstatētu šķēršļus un jaunas iespējas, kā arī vienkāršos administrēšanu.

Vēl nav pilnībā izmantots kosmisko risinājumu potenciāls, nedz plašās iespējas, ko dod kosmiskie dati. Kosmosa nozarē būtu jāuzlabo saikne ar citām politikas un tautsaimniecības jomām ES līmenī un visās dalībvalstīs. Labāk jāizmanto ES kosmosa programmu Copernicus, EGNOS un Galileo potenciāls. Komisijas mērķis ir optimalizēt vispārības un ES tautsaimniecības ieguvumu no kosmosa. To var panākt, palielinot pieprasījumu publiskā un privātā sektora lietotāju vidū, atvieglinot piekļuvi kosmiskajiem datiem un to izmantošanu un stimulējot novatorisku lejasposma lietojumu izstrādi un izmantošanu. Tas nozīmē arī ES kosmosa programmu nepārtrauktību un attīstību atbilstoši lietotāju vajadzībām.

Komisija īstenos trešās paaudzes EGNOS, lai panāktu uzlabojumus un papildus aptvertu tādas nozares kā jūrlietas. Tas EGNOS padarīs pievilcīgāku un palīdzēs tam kļūt par Eiropas radionavigācijas galveno sastāvdaļu. Komisijas mērķis ir pastiprināt otrās paaudzes Galileo un Copernicus, lai tie pasaulei būtu galvenais uzziņas avots. Tam būs vajadzīgs nemitīgi uzlabot pastāvošos pakalpojumus un infrastruktūru.

Tiks izskatīti arī papildu pakalpojumi, kas apmierinātu jaunradušās vajadzības konkrētās prioritārās jomās, ieskaitot, pirmkārt, klimata pārmaiņas un ilgtspējīgu attīstību, lai ar Copernicus novērotu CO2 un citu siltumnīcefekta gāzu izmeti, zemes izmantošanu un mežsaimniecību un pārmaiņas Arktikā, un, otrkārt, drošību un aizsardzību, lai uzlabotu ES spēju reaģēt uz jaunradītām problēmām, kas saistās ar robežkontroli un jūras uzraudzību ar Copernicus un Galileo/EGNOS. Paplašināšanā tiks ņemta vērā jaunu nozares tehnoloģiju attīstība, vajadzība gādāt par pietiekamu infrastruktūras un pakalpojumu drošību, atšķirīgu datu avotu pieejamību un privātā sektora ilglaicīgu spēju nodrošināt piemērotus risinājumus.

Komisija pilnveidos apspriešanos ar lietotājiem un izveidos specializētas lietotāju platformas, lai nodrošinātu, ka attīstību virza lietotāju vajadzības, aptverot arī ar drošību saistītās prasības. Komisija pētīs alternatīvus uzņēmējdarbības modeļus (publiskā sektora savstarpējās partnerības, publiskā un privātā sektora partnerības vai pakalpojumu iegādi) gadījumiem, kad tie būtu lietderīgāki un plašāk piesaistītu finanses.

Galvenās darbības. Komisija: -neatkāpsies no apņemšanās veicināt ES kosmosa programmu stabilitāti un pēc lietotāju vajadzībām gatavos jaunās paaudzes turpmākai laikmetīgu pakalpojumu sniegšanai; šim nolūkam Komisija skatīs alternatīvus uzņēmējdarbības modeļus un ņems vērā tehnikas attīstību, -risinās jaunradušās vajadzības, it sevišķi klimata pārmaiņu / ilgtspējīgas attīstības un drošības un aizsardzības sakarā.

2.Globāli konkurētspējīgas un novatoriskas Eiropas kosmosa nozares veidošana

Eiropas kosmosa nozare pasaulē sastopas ar aizvien sīvāku konkurenci. Piegādes drošību un nozares spēju eksportēt ražojumus ietekmē lielā atkarība no kritiskajiem komponentiem un tehnoloģijām, kas nāk no citām pasaules daļām. Novatoriski rūpnieciskie procesi nozari skubina uz revolūciju. Darbības kosmosā arvien vairāk kļūst pieejamas privātiem ieguldījumiem satelītsakaru, Zemes novērošanas un pat palaišanas sistēmu jomās. Kosmoss tagad iekļāvies globālajā vērtības radīšanas ķēdē, kas arvien vairāk piesaista jaunus uzņēmumus un uzņēmējus, tā saukto nākotnes kosmosu (New Space), kas paplašina tradicionālās kosmosa nozares robežas. Tas paver jaunas iespējas izstrādāt novatoriskus produktus, pakalpojumus un procesus, kas dod labumu visu dalībvalstu rūpniecībai, radot jaunas spējas un kāpinot vērtību kosmosa nozarē un ap to.

Eiropai jāsaglabā un jāstiprina sava pasaules līmeņa spēja kosmosa sistēmas iecerēt, izstrādāt, palaist, ekspluatēt un izmantot savā labā. Tālab Komisija atbalstīs visas piegādes ķēdes konkurētspēju un visus dalībniekus — no rūpniekiem līdz pētniecības organizācijām. Tā arī sekmēs jaunu uzņēmējdarbības "ekosistēmu" parādīšanos, atverot jaunus finanšu avotus, radot jaunas uzņēmējdarbības iespējas un gādājot, lai no tā tiek labums uzņēmumiem visās dalībvalstīs.

2.1.Pētniecības un inovācijas un prasmju izkopšanas atbalstīšana

Kosmosa izpētes darbībām ES līmenī būtu līdzsvaroti jāpievēršas visiem kosmosa rūpniecības vērtības ķēdes posmiem un jāveicina tehnoloģiju pārņemšana / savstarpēja bagātināšanās ar citām, ar kosmosu nesaistītām nozarēm. Tām būtu jāatvieglo pētniecības un inovāciju programmu piekļuve kosmiskajiem datiem, lai radītu apstākļus lielākiem zinātnes sasniegumiem un aptvertu daudzus tirgus segmentus.

ES pētniecības programmās Komisija dos priekšroku darbībām, kas tiecas pārvarēt Eiropas piegādes ķēžu neaizsargātību, atbalstot ar tehnoloģisko neatkarību saistīto kritisko kosmisko komponentu, sistēmu un tehnoloģiju izstrādi. Tā apmierinās pētniecības un izstrādes ilgtermiņa vajadzības, aptverot revolucionāras tehnoloģijas, lētu un alternatīvu piekļuvi kosmosam un apkalpošanu orbītā. Tā atbalstīs arī jaunu ražošanas procesu un ražošanas līdzekļu izstrādi un uzlabos atbalstu tehnoloģiskajam briedumam, ieskaitot demonstrējumus orbītā un validāciju, lai saīsinātu laiku līdz nonākšanai tirgū.

Komisija arī tieksies nodrošināt, lai turpmākās pētnieciskās darbības labāk integrētu kosmosa izpēti ar citām politikas jomām, kuras risina planētas un sabiedrības problēmas. Tā mudinās uz horizontālu sinerģiju un vairākdisciplīnu pieeju, kas ļauj savstarpēji bagātināties ar idejām un mijiedarboties kosmosa un citu jomu tehnoloģijām. Tas notiks, sadarbojoties ar tādām pastāvošām iniciatīvām kā Eiropas tehnoloģiju platformas un kopīgas tehnoloģiju ierosmes. Kosmosa izpētes ciešāka sasaistīšana ar fundamentālo zinātni balstīs Eiropas kosmosa zinātnes un izpētes lidojumu zinātnisko datu par kosmosu izmantošanu un zinātnes instrumentārija izveidi. Tā arī sekmēs sadarbību starp zinātnieku, tehnologu un rūpnieku grupām.

Komisija arī uzturēs regulāru dialogu ar nozari un citiem novatoriem, ieskaitot pētniekus un lietojumu un pakalpojumu lietotājus, lai labāk apmierinātu viņu konkurētspējas vajadzības. Komisija atvieglinās ES piederošo intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu, ieskaitot patentus un autortiesības, lai stimulētu inovāciju un ekonomikas izaugsmi.

Ar Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem Komisija atbalstīs pētniecību un inovāciju dalībvalstīs un reģionos, kuri kosmosu ir noteikuši par prioritāti savā lietpratīgas specializācijas stratēģijā, un atvieglinās pārrobežu sadarbību starp pētniekiem un novatoriem.

Eiropas jauno prasmju programmas ietvaros Komisija aizsāks specializētu Visuma/Zemes novērošanas nozares prasmju apvienību, pulcējot galvenās ieinteresētās personas no rūpniecības, zinātnes, augstskolām un valsts iestādēm jaunu nozares prasmju vajadzību apzināšanai. Komisija sekmēs ciešāku sadarbību ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu un tā zināšanu un inovācijas kopienām un stiprinās darbības un projektus, kas kosmosa apguvi popularizē izglītībā un zinātnēs.

Galvenās darbības. Komisija: -sadarbībā ar dalībvalstīm un EKA enerģiskāk atbalstīs kosmosa pētniecības un izstrādes darbības un pārskatīs savu stratēģisko pieeju Eiropas kosmosa nozares konkurētspējas uzlabošanai, -stiprinās novatorisku iepirkuma shēmu izmantošanu inovācijas pieprasījuma puses stimulēšanai un pētīs jaunas pieejas privātā sektora ieguldījumu atraisīšanai un partnerībām ar rūpniecību, -kopā ar dalībvalstīm un EKA veicinās kopīgu tehnoloģijas ceļvežu izmantošanu, lai panāktu pētniecības un izstrādes projektu lielāku savstarpēju papildināmību, -visuma/Zemes novērošanu iekļaus nozares sadarbības plāna uzmetumā, kas attiecas uz nozares prasībām pēc prasmēm.

2.2.Uzņēmējdarbības un jaunu uzņēmējdarbības iespēju veicināšana

Lai radītu piemērotu "ekosistēmu" un labvēlīgu regulatīvo un uzņēmējdarbības vidi, kurā privātais sektors tiek stimulēts nebaidīties no riska un uzņēmumi tiek iedrošināti radīt inovatīvus produktus un pakalpojumus, pasākumu īstenošanai un spēju veidošanai būtu jānotiek visās dalībvalstīs un Eiropas līmenī.

Komisija atbalstīs Eiropas kosmosa nozares uzņēmējus, lai atvieglotu darbības uzsākšanu un paplašināšanu vienotajā tirgū, piemēram, izmantojot “pirmā klienta” pieeju. Komisija sekmēs arī piekļuvi finansējumam kosmosa nozarē Investīciju plāna Eiropai un Savienības finansējuma programmu kontekstā. Investīciju plānam un Eiropas Stratēģisko investīciju fondam var būt īpaši svarīga nozīme inovatīvu projektu atbalstīšanā, un Komisija šajā sakarā iesaistīties dialogā ar EIB un EIF. Saistībā ar jaunuzņēmumiem tiks izvērtētas arī iespējas sinerģijai ar topošo fondu fondu. Komisija veicinās arī informētības palielināšanas un popularizēšanas darbības, lai informētu kosmosa nozari un vietējos finanšu starpniekus par ES iniciatīvu un programmu piedāvātajām iespējam.

Uzņēmējdarbībai un inovācijai draudzīgas "ekosistēmas" izveidošana tiks atbalstīta arī Eiropas, reģionu un valstu līmenī, veidojot kosmiskos centrus, kuros kopā strādās kosmosa, digitālais un lietotāju sektori. Tā mērķis ir ar kosmosu saistītās iespējas atvērt arī ar kosmosu nesaistītiem jaunpienācējiem un nozarēm, tostarp inovatīviem Eiropas IKT jomas uzņēmējiem un lietotāju sektora pārstāvjiem, piemēram, enerģētikas, transporta u. c. nozarēm. Šajā procesā var izmantot instrumentus, kas jau pastāv Komisijā, EKA uzņēmējdarbības inkubācijas centros un saistībā ar dalībvalstu inovācijām (piemēram, inovācijas kopas un pastiprinātāji). Komisija atbalstīs labākās prakses un kopīgās specifikācijas apmaiņu, kā arī palielinās jaudu, atļaujot dalībvalstīm gūt labumu no kosmosa nozares.

Komisija stiprinās atbalstu, ko tā sniedz MVU, jaunuzņēmumiem un jaunajiem uzņēmējiem ar uzņēmumu inkubatoru starpniecību un ar citām balvām un konkursiem, piemēram Copernicus un Galileo Masters. Ar iniciatīvām tiks aptverti dažādi uzņēmuma attīstības cikli (piemēram, kosmisko tehnoloģiju paātrinātāji sniegs atbalstu sākumposmā (aizsākuma finansējums) un atbalstīs jaunas idejas un to attīstīšanu).