Priekšlikums Padomes regulai Par: Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1601999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm /* COM/2004/0389 galīgā redakcija */





Priekšlikums PADOMES REGULAI Par: Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1601999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisija 2003. gada 10. jūlijā uzsāka paātrināto pārskatīsanu saistībā ar kompensācijas maksājumu, kas uzlikts par Indijas izcelsmes nerūsējosā tērauda stiepļu, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm, ievedumiem. Izmeklēsana atklāja, ka par tā attiecīgā produkta importu, ko razo un eksportē pieteikuma iesniedzējs, jāuzliek galīgais kompensācijas maksājums. Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt seit pievienoto priekslikumu regulai, kura publicējama ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī". Priekslikums PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1601/1999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējosā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1], (,pamatregula") un jo īpasi tās 20. pantu, [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp., Regulā jaunakie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.03.2004., 12. lpp.). ņemot vērā priekslikumu, ko Komisija ir iesniegusi pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju, tā kā A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1601/1999 [2] uzlika galīgu kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējosā tērauda stiepļu ar diametru mazāk kā 1 mm (attiecīgais produkts) ar CN kod ex 7223 00 19 importu. pasākumu veids bija procentuālais nodoklis 0% līdz 42,9 % apmērā atsevisķiem eksportētājiem un 44,4% eksportētājiem, kas nesadarbojas; [2] OV L 189, 22.7.1999., 26. lpp. B. PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA 1. Pārskatīsanas pieprasījums (2) Pēc galīgo pasākumu piemērosanas Komisija no Indijas razotāja "VSL Wires Limited" (,pieteikuma iesniedzējs") saņēma pieprasījumu Regulas (EK) Nr. 1601/1999 pārskatīsanai saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā produkta eksportētāju Indijā. Turklāt tas paziņoja, ka sākotnējā izmeklēsanas laika posmā (t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam) nav eksportējis attiecīgo produktu, taču pēc sā perioda tas ir eksportējis attiecīgo produktu uz Kopienu. Pamatojoties uz ieprieks teikto, tas pieprasīja, lai tam tiktu noteikta individuāla nodokļa likme; 2. Paātrinātas pārskatīsanas uzsāksana (3) Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamu pamatu pārskatīsanas uzsāksanai saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriedes ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Kopienas razosanas nozarei tika sniegta iespējas izteikt komentārus, Komisija ar paziņojumu ,Oficiālajā Vēstnesī" [3] uzsāka Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 paātrinātu pārskatīsanu saistībā ar attiecīgo uzņēmumu un lietas izpēti; [3] OV C 161, 10.07.2003., 3. lpp. 3. Attiecīgais produkts (4) produkts, uz ko attiecas sī pārskatīsana, ir tas pats, kas apskatīts Regulā (EK) Nr. 1601/1999, proti, nerūsējosā tērauda stieple ar mazāk kā 1 mm diametru, kas satur niķeli 2,5 % apmērā no tās svara vai vairāk, izņemot stiepli, kas satur niķeli 28 % apmērā no tās svara vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 %, un kas satur hromu 20 % apmērā no tās svara, bet ne vairāk kā 22 %; 4. Izmeklēsanas laika posms (5) subsidēsanas izmeklēsana notika laika posmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (,pārskata izmeklēsanas laika posms"); 5. Iesaistītās personas (6) Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai (IV) par procedūras uzsāksanu. Turklāt tā deva iespēju citām tiesi iesaistītām pusēm rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīsanos. Tomēr nekādi viedokļi vai noklausīsanās pieprasījumi Komisijā netika saņemti; (7) Komisija pieteikuma iesniedzējam nosūtīja anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnu atbildi. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par izmeklēsanai vajadzīgu, un klātienē veica pārbaudi pieteikuma iesniedzēja telpās; C. PĀRSKATĪŠANAS APJOMS (8) tā kā pieteikuma iesniedzējs nepieprasīja vēlreiz izskatīt secinājumus par nodarītajiem zaudējumiem, tika noteikts, ka pārskatīsana attiecas tikai uz subsidēsanu; (9) Komisija pārbaudīja tās pasas subsidēsanas shēmas, kas tika analizētas sākotnējā izmeklēsanā. Tā arī pārbaudīja, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēsanas shēmas, par kurām bija aizdomas sākotnējā sūdzībā, bet sākotnējā pārbaudē to izmantosana netika apstiprināta; beigās tika pārbaudīts, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēsanas shēmas, kuras izveidotas pēc sākotnējā izmeklēsanas laika posma, un vai tas ir saņēmis ad hoc subsīdijas pēc sā datuma; D. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 1. Jauna eksportētāja kvalifikācija (10) pieteikuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka tas nav tiesi vai netiesi saistīts ar nevienu Indijas razotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esosie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo produktu; (11) izmeklēsana apstiprināja, ka sākotnējā izmeklēsanas laika posmā, t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam, pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo produktu; (12) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs veicis tikai vienu tirdzniecības darījumu uz Kopienu, kurs faktiski notika 2001. gada augustā, t.i., pēc sākotnējā izmeklēsanas laika posma, taču krietni pirms pārskata izmeklēsanas laika posma; (13) Atbildot uz anketas jautājumiem, pieteikuma iesniedzējs norādīja vienu pārskata izmeklēsanas laika posmā parakstītu līgumu, bet pārbaude uz vietas pierādīja, ka tirdzniecības darījums nav noticis. No tā izriet, ka pieteikuma iesniedzējs nav uzņēmies neatceļamas līgumsaistības, kas paredz preču eksportu uz Kopienu; (14) taču jāpiezīmē, ka pārskata izmeklēsanas laika posmā uzņēmums veica ievērojamus eksporta tirdzniecības darījumus uz citām valstīm, kas ļāva aprēķināt eksporta tirdzniecības subsīdiju ieguvumu, jo sādi atvieglojumi nav atkarīgi no eksporta tirdzniecības mērķvalsts; sajā sakarā Komisija nolēma pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par paātrinātās pārskatīsanas izmeklēsanai vajadzīgu, lai aprēķinātu kompensējamās subsīdijas apjomu, kā pamatu izmantojot pieteikuma iesniedzēja kopējo atbilstīgo apgrozījuma līmeni pārskata izmeklēsanas laika posmā; 2. Subsidēsana (15) Pamatojoties uz informāciju, kura ietverta pieteikuma iesniedzēja atsūtītajā atbildē uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izpētītas sādas shēmas: - nodokļu tiesību reģistra grāmatas (Duty Entitlement Passbook) shēma, - ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma, - razosanas līdzekļu eksporta veicināsanas shēma, - eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/ uz eksportu orientētas struktūras. 3. Nodokļu tiesību reģistra grāmatas shēma (DEPB) Vispārēji nosacījumi (16) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs pārskata izmeklēsanas laika posmā saņēma ieguvumus no sīs shēmas. Tas izmantoja DEBP pēc eksporta. Sīks shēmas apraksts atrodams Eksporta un importa politikas 4.3. punktā (Indijas valdības Tirdzniecības un Rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta paziņojums Nr. 1/2002-07). Saskaņā ar so shēmu visiem tiesīgiem eksportētājiem jāiesniedz pieteikums kredītu saņemsanai, kurus aprēķina kā procentuālu daļu no eksportēto galaproduktu vērtības. Pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/ sarazotās produkcijas normām, Indijas varas iestādes ir noteikusas sādas DEPB likmes lielākajai daļai produktu, tostarp attiecīgajam produktam. Automātiski tiek izdota licence, kurā norādīts piesķirtā kredīta apjoms. DEBP pēc eksporta ļauj sādus kredītus izmantot turpmākam importam (piemēram, izejmateriāliem vai kapitāla precēm), izņemot tādu preču importam, kuru ievesana ir ierobezota vai aizliegta. sādas importētas preces var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEBP kredīti ir brīvi nododami. DEPB licence ir derīga 12 mēnesus no licences izsniegsanas dienas; (17) DEBP raksturojums kops sākotnējās izmeklēsanas nav mainījies. Shēma ir tiesību aktos paredzēta subsīdija, ko maksā par eksportu, tādēļ sākotnējās pārbaudes laikā tika noteikts, ka tā ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakspunktu; Subsīdiju lieluma aprēķins (18) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs visus DEPB kredītus nodeva ar to saistītajam uzņēmumam ,Viraj Alloys Ltd". Tas pats tika novērots arī saistībā ar trīs citiem uzņēmumiem, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēju, t.i., ,Viraj Forgings Ltd.", ,Viraj Impoexpo Ltd." un ,Viraj Profiles Ltd." Izmeklēsana apstiprināja, ka ,Viraj Alloys Ltd." ir visu ieprieks minēto uzņēmumu izejmateriālu piegādātājs un nodotos DEPB kredītus izmanto, lai veiktu importu, nemaksājot nodokļus; turklāt tika konstatēts, ka attiecīgā produkta eksports veikts, izmantojot vairākus saistītus uzņēmumus. Ņemot vērā, ka pieteikuma iesniedzēja īpasnieki kontrolē visus sos saistītos uzņēmumus, izmantojot plasu akciju daļu sistēmu, un ka saistītie uzņēmumi ir iesaistīti noteiktos attiecīgā produkta izgatavosanas un izplatīsanas aspektos, tika uzskatīts par vajadzīgu visus sos uzņēmumus uzskatīt par vienu ieguvumu saņēmēju. Tātad saskaņā ar DEPB shēmu saņemto subsīdiju lieluma pamatā ir gan pieteikuma iesniedzējam, gan ar to saistītajiem uzņēmumiem piesķirto licenču kopējais kredīta apjoms. Tā kā subsīdiju nepiesķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu; secinot, ,VSL Wires Limited" saņēmis ieguvumus no sīs shēmas pārskata izmeklēsanas laika posmā, iegūstot subsīdijas 12,7 % apmērā; 4. Ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma (ITES) Vispārēji nosacījumi (19) Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis ieguvumus saskaņā ar so shēmu un jo īpasi saskaņā ar Indijas ienākumu likuma 80.HHC pantu. 1961. gada Indijas ienākumu nodokļa likums paredz pamatojumu atbrīvojumiem, uz ko var pieteikties uzņēmumi, maksājot nodokļus. Starp atbrīvojumiem, uz kuriem var pieteikties, ir likuma 10.A sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas atrodas brīvās tirdzniecības zonās), 10.B sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas ir uz eksportu orientētas struktūras) un 80.HHC sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas eksportē preces). Lai saņemtu ITES ieguvumus, uzņēmumam jāizdara attiecīgs pieprasījums, nodokļu administrācijā iesniedzot nodokļu deklarāciju. Nodokļu gads ilgst no 1. aprīļa līdz 31. martam, un nodokļa deklarācija jāiesniedz līdz nākamā gada 30. novembrim. Šajā gadījumā pārskata izmeklēsanas laika posms sakrīt ar nodokļu un finansu gadu no 2002. gada 1. aprīlim līdz 2003. gada 31. martam; (20) ITES raksturojums kops sākotnējās izmeklēsanas nav mainījies. Sākotnējās izmeklēsanas laikā tika konstatēts, ka ITES ir kompensējama subsīdija, jo Indijas valdība uzņēmumam piesķir finansiālu palīdzību, samazinot valdības ieņēmumus, tieso nodokļu veidā par eksporta ienākumiem, ko citādi, ja uzņēmums nepieprasītu nodokļu atvieglojumus, tam vajadzētu maksāt. Tomēr tika arī konstatēts, ka ITES saskaņā ar 80.HHC pantu kops 2000.-2001. finansu gada pakāpeniski tiek samazināts, līdz 2004.-2005. finansu gadā eksporta ienākumi no ienākumu nodokļa vairs nebūs atbrīvoti. Pārksta izmeklēsanas laika posmā no ienākuma nodokļa bija atbrīvoti tikai 50 % eksporta ienākumu; (21) subsīdijas piesķiramas pēc likuma atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakspunkta nozīmē, jo tās atbrīvo no nodokļa tikai eksporta tirdzniecības ienākumus un tādējādi uzskatāmas par specifiskām; Subsīdiju lieluma aprēķins (22) pieteikuma iesniedzēja ieguvumu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp parastā kārtībā maksājamo nodokļu apjomu un saņemto nodokļu atlaidi pārskata izmeklēsanas laika posmā. Ienākumu nodokļa likme, ieskaitot uzņēmuma ienākumu nodokli un pieskaitot papildu atskaitījumus, sajā periodā bija 36,75 %. Lai noteiktu pieteikuma iesniedzēja saņemto ieguvumu summu un ņemot vērā, ka arī trīs ar pieteikuma iesniedzēju saistītie uzņēmumi pārskata izmeklēsanas laika posmā ir eksportējusi attiecīgo produktu (skatīt ieprieks 18. apsvērumu), subsīdijas apmērs ir noteikts, ņemot vērā pieteikuma iesniedzējam - ,Viraj Forgings Ltd.", ,Viraj Impoexpo Ltd." un ,Viraj Profiles Ltd." - saskaņā ar 80.HHC pantu noteiktos nodokļu atvieglojumus. Tā kā subsīdiju nepiesķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Tādēļ tika secināts, ka ,VSL Wires Limited" saskaņā ar so shēmu saņēma subsīdijas 1,4 % apmērā; 5. Razosanas līdzekļu eksporta veicināsanas shēma (EPCGS) (23) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis EPCGS līdzekļus; 6. Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (EPZ)/ uz eksportu orientētas struktūras (EOU) (24) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs neatradās EPZ un nebija EOU, tāpēc so shēmu nav izmantojis; 7. Citas shēmas (25) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis ne jaunas subsīdiju shēmas, kas izveidotas pēc sākotnējā izmeklēsanas laika posma, ne arī saņēmis ad hoc subsīdijas; 8. Kompensējamo subsīdiju apjoms (26) ņemot vērā ieprieks izklāstītos galīgos secinājumus par dazādu shēmu izmantosanu, pieteikuma iesniedzēja saņemto kompensējamo subsīdiju apjoms ir sāds. >TABELPOSITION> E. PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMI (27) pamatojoties uz izmeklēsanas konstatējumiem, tiek uzskatīts, ka ,VSL Wires Limited" razoto un eksportēto nerūsējosā tērauda stiepļu ar mazāk kā 1 mm diametru ievedumi Kopienā jāapliek ar kompensācijas maksājumu, kas atbilst atsevisķām uzņēmuma saņemtām subsīdiju summām, kas konstatētas pārskata izmeklēsanas laika posmā; (28) tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1601/1999; F. INFORMĒŠANA PAR PASĀKUMIEM UN PASĀKUMU ILGUMS (29) Komisija pieteikuma iesniedzēju un IV informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 grozījumus. Tiem tika dots pietiekams laiks komentāru sniegsanai; (30) atbildot uz saņemto informāciju, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka DEPB pēc eksporta ir nodokļu atmaksas sistēma/ aizvietojosa nodokļu atmaksas sistēma, ko Komisija nepareizi novērtējusi subsīdiju apjoma un kompensējamo ieguvumu ziņā. Pieteikuma iesniedzējs iebilda, ka Komisijas vērtējums par ieguvumu no sīs shēmas shēmu nebija pareizs, jo par subsīdijām var uzskatīt tikai papildus saņemto nodokļu atmaksu, un Komisija nav izpētījusi praktisko sistēmas darbību. Komisija atkārtoti konstatēja (piemēram, skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2002 [4] un jo īpasi 14. līdz 20. punktu), ka DEPB pēc eksporta nav nodokļu atmaksas sistēma/ aizvietojosa nodokļu atmaksas sistēma, jo tā neatbilst nevienam no nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas I līdz III pielikumā, kuri saistīti ar tās 2. panta 2. punkta ii) apakspunktu. Shēmā nav iekļauta prasība importēt tikai preces, kas tiek patērētas eksporta preču razosanā (pamatregulas II pielikums), kas nodrosinātu, ka tiek ievērotas I pielikuma i) punktā noteiktās prasības. Turklāt trūkst salīdzināsanas sistēmas, kas ļautu pārbaudīt, vai importētie produkti patiesām tiek patērēti razosanas procesā. Tā nav arī aizvietojosa nodokļu atmaksas sistēma, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pasā daudzumā un tāda pasa veida kā pasmāju razosanas līdzekļiem, ko izmanto eksporta preču razosanā (pamatregulas pielikums III). Visbeidzot, eksporta razotājiem ir tiesības uz DEPB maksājumiem neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē razosanas līdzekļus. [4] OV L 196, 25.07.2002., 1.lpp. Pieteikuma iesniedzēja gadījumā izmeklēsana apstiprināja, ka izejmateriālus bez muitas nodokļs importēja viens no saistītajiem uzņēmumiem, izmantojot visu saistīto uzņēmumu nodotos DEPB kredītus, kas iegūti, eksportējot dazādus produktus. Taču netika konstatēta saikne starp katra uzņēmuma kredītiem un faktiski importētajām precēm no viena saistītā uzņēmuma, kura uzdevums ir importēt izejmateriālus. Turklāt nepastāvēja Indijas valdības izveidota salīdzināsanas sistēma, kas kontrolētu, kādi ievedumi kurā produkta razosanai tika iztērēti, un kurs uzņēmums to darīja. Tā kā ieprieks minētais subsīdiju definīcijas izņēmums uz so gadījumu neattiecas, kompensējamais ieguvums ir saskaņā ar shēmu piesķirto kredītu kopējā summa. Šo iemeslu dēļ prasību pieņemt nevar. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka "Komisijas dienesti nenoteica ievedmuitas nodokļus, pamatojoties uz izmaksām, tādēļ subsīdiju aprēķini ir nepareizi un pārspīlēti". Šajā sakarā jāpiezīmē, ka pieteikuma iesniedzējam ieprieks, pamatojoties uz 18. apsvērumā aprakstīto situāciju, tika lūgts iesniegt sarakstu ar kredītiem, kas izsniegti saskaņā ar DEPB pēc eksporta, par visu tā veikto eksportu pārksta izmeklēsanas laika posmā. Pieteikuma iesniedzējam tika lūgts sādu informāciju par eksportu sajā periodā iesniegt arī par visiem saistītajiem uzņēmumiem, pievienojot ziņas par visām nodevām, kas saistītas ar pieteiksanos, vai citām izmaksām, kuras radusās, lai iegūtu kredītus. Tomēr pieteikuma iesniedzējs neziņoja par siem datiem, ka arī nevarēja sniegt sādu informāciju pārbaudē uz vietas. Tā kā nav attiecīgās informācijas, ieprieks 18. apsvērumā noteikto subsīdiju lielumu nevar mainīt; (31) sī pārskatīsana neietekmē datumu, kurā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu beigsies Padomes Regulas (EK) Nr 1601/1999 darbība, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 1. panta 2. punkta tabulu, papildinot to sādi. >TABELPOSITION> 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēsanas "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī". Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā -- priekssēdētājs