KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

Divpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai

1. Ievads

Kopš 2011. gada 1. janvāra, kad Igaunija ieviesa euro, eurozonu veido septiņpadsmit ES dalībvalstis. Paredzams, ka no pārējām vienpadsmit dalībvalstīm deviņas dalībvalstis ieviesīs euro, tiklīdz tās būs izpildījušas vajadzīgos nosacījumus. Dānijai un Apvienotajai Karalistei attiecībā uz euro ieviešanu ir piešķirts īpašs statuss, un tām nav pienākuma ieviest euro.

Šajā ziņojumā ir novērtēta pašreizējā situācija saistībā ar praktisko sagatavošanos euro ieviešanai Latvijā un izvērtēts progress, kas panākts, sagatavojot informatīvu kampaņu par pāreju uz euro. Pēc Padomes 2013. gada 9. jūlija lēmuma, kurā secināts, ka ir izpildīti euro ieviešanai vajadzīgie nosacījumi, Latvija ieviesīs euro 2014. gada 1. janvārī („euro ieviešanas diena” jeb „€ diena”). Konvertācijas kurss starp Latvijas latu un euro ir neatsaucami fiksēts, un tas ir 0,702804 Latvijas lati pret vienu euro.

2. Pašreizējā situācija saistībā ar sagatavošanos euro ieviešanai Latvijā

No to dalībvalstu grupas, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, Latvija būs sestā dalībvalsts, kas ievieš euro. Latvijas sākotnējais mērķa datums (2008. gada 1. janvāris), kas bija paredzēts 2005. gada 1. novembrī pieņemtajā pasākumu plānā Eiropas Savienības vienotās valūtas ieviešanai Latvijā, tika vēlāk pārskatīts. Latvijas valdība ar Ministru kabineta 2010. gada 24. marta rīkojumu Nr. 165 noteica 2014. gada 1. janvāri par euro ieviešanas mērķa datumu. Latvijas Republikas Ministru kabinets 2012. gada 19. septembrī pieņēma Latvijas Nacionālo euro ieviešanas plānu, kas pēdējo reizi atjaunināts 2013. gada 4. aprīlī. Nacionālo euro ieviešanas plānu papildina sīks pasākumu plāns Eiropas vienotās valūtas ieviešanai Latvijā. Latvijas iestādes pēdējos mēnešos ir veikušas rūpīgu un sistemātisku darbu, lai nodrošinātu raitu pāreju uz euro.

2.1. Euro ieviešanas organizēšana, tiesību sistēmas pielāgošana un sagatavošanās pasākumi publiskajā sektorā

Praktisko sagatavošanos euro ieviešanai Latvijā koordinē Vadības komiteja, kuras priekšsēdētājs ir Finanšu ministrijas valsts sekretārs. Vadības komitejas darbu uzrauga Eiropas Savienības vienotās valūtas ieviešanas koordinācijas padome. Sagatavošanas darbs konkrētās jomās tiek veikts piecās darba grupās, kurās ir iesaistīti gan publiskā, gan privātā sektora pārstāvji (valsts administrācijas darba grupa, naudas un maksājumu sistēmas darba grupa, nefinanšu uzņēmēju un patērētāju darba grupa, finanšu sistēmas darba grupa un sabiedrības informēšanas un komunikāciju darba grupa). Par darba grupu koordinēšanu ir atbildīgs euro projekta vadītājs, kurš ziņo Vadības komitejai. Līdzīgi kā kaimiņvalsts Igaunija, Latvija nav iecēlusi īpašu personu (Ms./Mr. Euro), kura kā vienīgā uzraudzības institūcija atbildētu par visiem Latvijas sagatavošanās pasākumiem euro ieviešanai. Tomēr Finanšu ministrijā ir izveidots Euro birojs, kas ir galvenais komunikācijas kanāls saziņā ar sabiedrību.

Latvijas Republikas Saeima 2013. gada janvārī ir pieņēmusi „Euro ieviešanas kārtības likumu”, kas ir „jumta likums”, kurā ir noteikti pamatprincipi pārejai uz euro (piemēram, latu konvertācijai piemērojamie noapaļošanas principi, vienlaicīgas apgrozības periods, procedūras skaidras naudas nomaiņai un latu skaidras naudas izņemšanai no apgrozības, cenu konvertācijas un cenu paralēlās atspoguļošanas noteikumi u. tml.). Turklāt Euro ieviešanas kārtības likumā ir noteikts grafiks to tiesību aktu pielāgošanai, kuri jāgroza euro ieviešanas rezultātā. Tika grozīts arī likums „Par Latvijas Banku”, lai nodrošinātu atbilstību Līgumam par Eiropas Savienības darbību un ECBS un ECB statūtiem.

Publiskajā sektorā sagatavošanās pārejai uz euro rit sekmīgi. Ņemot vērā, ka nav iecelta tāda persona (Ms./Mr. Euro), kura darbotos kā euro ieviešanas „balss” un „seja”, īpaši svarīgi ir nodrošināt to, ka pārejas uz euro koordinators(-i) ir pieejams(-i) jebkurā brīdī pirms un pēc 2014. gada 1. janvāra, lai iespējamu problēmu gadījumā rastu ātras atbildes.

2.2. Sagatavošanās pasākumi finanšu un banku nozarē

Latvijā tiek plānots izmantot t. s. „lielā sprādziena” scenāriju[1] un divu nedēļu ilgu vienlaicīgas apgrozības periodu.

Latu monētām ir relatīvi augsta pirktspēja, un cilvēki tās aktīvi izmanto ikdienas maksājumiem. Pretstatā saviem kaimiņiem Igaunijā Latvijas iedzīvotāji mazākā mērā paļaujas uz elektroniskiem maksāšanas līdzekļiem (2013. gada aprīlī aptuveni 15 % Latvijas iedzīvotāju nebija bankas konta). Šobrīd apgrozībā ir kopā 51 miljons latu banknošu un 482 miljoni latu monētu (2013. gada 1. jūnija dati). No apgrozības būs jāizņem aptuveni 293 miljoni latu monētu. Paralēlais latu monētu un euro monētu nominālvērtību iedalījums Latvijā atvieglos apiešanos ar euro monētām. Tomēr, tā kā viens lats ir vērtīgāks nekā viens euro, konvertācijas rezultātā summas „palielināsies”. Laikā līdz pārejai uz euro ir ļoti svarīgi izskaidrot iedzīvotājiem šo aspektu un kliedēt viņu bažas par inflāciju.

Tā kā Latvijai nav pašai savas monētu kaltuves, tā organizēja publiskā iepirkuma konkursu par euro monētām. 400 miljonus Latvijas euro monētu kals Bādenes-Virtembergas Valsts kaltuve (Staatliche Münzen Baden-Württemberg) Štutgartē (Vācijā). Latvijas euro monētu nacionālās puses dizaina izvēle notika 2004. gadā visas Latvijas sabiedrības konkursā. Uz viena un divu euro monētām tiks attēlots tautumeitas portrets, savukārt uz 50, 20 un 10 euro centu monētām tiks atveidots Latvijas Republikas lielais ģerbonis un uz 5, 2 un 1 euro centa monētām – Latvijas Republikas mazais ģerbonis. Euro banknotes tiks aizgūtas no Eurosistēmas rezervēm. Pārejai uz euro Latvijas Banka ir pasūtījusi 110 miljonus euro banknošu ar dažādu nominālvērtību.

2013. gada 1. novembrī ir paredzēts sākt euro priekšlaikus piegādi komerciestādēm; pakārtota priekšlaikus piegāde komercbanku lielajiem klientiem sāksies 2013. gada 10. decembrī. Saskaņā ar pirmajām aplēsēm priekšlaikus piegāde un pakārtotā priekšlaikus piegāde aptvers apmēram 25 miljonus dažādas nominālvērtības euro banknošu un aptuveni 192 miljonus dažādas nominālvērtības euro monētu. Tā kā ap euro ieviešanas dienu Latvijā varētu būt slikti laika apstākļi, būtu ļoti rūpīgi jāplāno priekšlaikus piegādes un pakārtotās priekšlaikus piegādes apmēri. Ņemot vērā paaugstināto drošības risku, ir izstrādāts drošības rīcības plāns, kurā ir paredzēti pasākumi, lai skaidras naudas pārvadājumu nozare varētu uzlabot skaidras naudas pārvadājumu drošību euro ieviešanas procesa laikā.

50 % no priekšlaikus piegādei paredzētajām monētām tiks izmantoti sākuma komplektos, kurus izsniegs iedzīvotājiem (apmēram 800 000 komplekti aptuveni 816 000 mājsaimniecībām) un mazumtirgotājiem (apmēram 70 000 komplekti). Plānots, ka katra iedzīvotājiem paredzētā standarta sākuma komplekta vērtība būs EUR 14,23 un katra mazumtirgotājiem paredzētā komplekta vērtība būs EUR 200. Mazumtirgotājiem paredzētie komplekti, šķiet, ir samērā lieli mazākiem uzņēmumiem. Tiek ieteikts vai nu izsniegt ievērojami mazākus komplektus, vai arī atļaut mazumtirgotājiem pasūtīt mazākas monētu summas, ko var saņemt banku filiālēs € dienas pēcpusdienā. Iedzīvotājiem paredzēto komplektu pārdošanu ir paredzēts sākt 2013. gada 10. decembrī. Komplekti tiks pārdoti Latvijas Bankas un kredītiestāžu filiālēs un pasta nodaļās. Turklāt būs arī īpaši komplekti, kas no € dienas būs pieejami kolekcionāriem (kopā 35 000 komplekti).

Ir paredzēti dažādi pasākumi, lai samazinātu fiziski apmaināmās latu summas, piemēram, neierobežota monētu apmaiņa Latvijas Bankā no 2013. gada oktobra, kā arī pakāpeniska lielas nominālvērtības latu banknošu apgrozības samazināšana jau labu laiku pirms € dienas. Turklāt no 2013. oktobra lielākajās bankās neierobežotā apmērā un bez maksas var ieskaitīt monētas bankas kontā. Ņemot vērā ārkārtīgi lielās skaidras naudas summas, ar kurām būs jārīkojas naudas maiņas laikā, komercbankas un pasta nodaļas palielinās savas skaidras naudas glabātavas.

Sešus mēnešus pēc € dienas skaidras naudas uzkrājumus neierobežotā apmērā varēs apmainīt komercbankās un trīs mēnešus pēc € dienas – 302 pasta nodaļās (šo laikposmu var pagarināt vēl uz trim mēnešiem). Lai negrautu centienus, kuru mērķis ir informēt par jauno konvertācijas kursu, bankām un ārvalstu valūtas maiņas punktiem būtu jāapņemas izmantot oficiālo konvertācijas kursu, sākot no tā noteikšanas dienas līdz € dienai, un atsevišķi norādīt visas maksas par pakalpojumu. Latvijas Bankā neierobežotu laiku pēc € dienas varēs apmainīt latus pret euro – neierobežotā apmērā un bez maksas.

987 no 1105 Latvijā esošajiem bankomātiem izsniegs euro banknotes, sākot ar 2014. gada 1. janvāra pirmo stundu, tomēr pagaidām nav nodrošināts, ka atlikušie 118 bankomāti izsniegs euro pirms 2014. gada 2. janvāra. Ņemot vērā bankomātu pieejamības būtisko nozīmi netraucētam skaidras naudas maiņas sākumam, būtu jānodrošina, ka visi bankomāti pilnā apmērā spēj izsniegt euro 2014. gada 1. janvārī. Bankomāti, kuri nav laikus pielāgoti, ir jāslēdz. Ņemot vērā to, ka, sākot no € dienas, mazumtirgotājiem viss skaidras naudas atlikums būs jāizdod tikai euro, būtu jāizvērtē iespēja uz laiku atturēties no bankomātu uzpildes ar banknotēm, kuru nominālvērtība ir lielāka nekā EUR 50. Bankām būtu arī jāatturas tuvākajās nedēļās pirms un pēc pārejas uz euro izsniegt banknotes ar lielu nominālvērtību (neatkarīgi no tā, vai tās ir latu vai euro banknotes), jo banknotes ar lielu nominālvērtību rada lielākas grūtības mazumtirdzniecības nozarei izdot atlikumu euro. Atbildīgās komercbankas un uzņēmums First Data Latvia jau ir sākuši pielāgot tirdzniecības vietu (POS) termināļus, lai 2014. gada 1. janvārī acumirklīgi pārietu uz euro. Patērētāji pirmajās dienās pēc euro ieviešanas būtu jāmudina biežāk izmantot elektroniskos maksājumus. 99,3 % no POS termināļiem jau atbilst vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) prasībām.

Latvijas banku nozarē ir 406 banku filiāles, no kurām 339 sniedz skaidras naudas pakalpojumus. Komercbankas plāno palielināt filiālēs to darbinieku skaitu, kuri veic skaidras naudas operācijas. Filiālēs tiks pielāgots skaidras naudas skaitīšanas un uzglabāšanas aprīkojums. Mazumtirgotāju apkalpošanas pakalpojumi tiks nodalīti no privātpersonām paredzētajiem pakalpojumiem, un mazumtirgotājiem un citiem korporatīvajiem klientiem tiks piedāvāti skaidras naudas iekasēšanas pakalpojumi. Dažas komercbankas gada beigās pagarinās savu darbības laiku. Kaut arī Latvijas Banka plāno piedāvāt iedzīvotājiem 2014. gada 1. janvārī skaidras naudas maiņas operācijas, bankas un pasta nodaļas kopumā neplāno atvērt savas filiāles euro ieviešanas dienā. Šāda iespēja būtu vēlreiz jāapsver, lai veicinātu netraucētu skaidras naudas maiņas sākumu un ļautu maziem mazumtirgotājiem, kuri nav piedalījušies pakārtotajā priekšlaikus piegādē, saņemt vajadzīgo skaidras naudas daudzumu. Banku filiāles un pasta nodaļas būtu jāatver vismaz 2014. gada 1. janvāra pēcpusdienā.

No 2013. gada vidus tiks nodrošināta īpaša banku darbinieku apmācība skaidras naudas maiņas jomā. Šobrīd norisinās banku IT sistēmu pielāgošana; pēdējās pārbaudes ir paredzētas 2013. gada novembra beigās / decembra sākumā. Lai atvieglinātu loģistiku saistībā ar latu monētu izņemšanu no apgrozības, skaidras naudas pārvadājumu nozarē strādājošie uzņēmumi un komercbankas tiks apgādātas ar standarta pārvietojamiem konteineriem, kas izmantojami monētu ievākšanai, uzglabāšanai un pārvadāšanai. Komercbanku kontus Latvijas Bankā kreditēs tajā pašā dienā, kad monētas tiks noguldītas, veicot iespējamās korekcijas pēc monētu skaitīšanas.

Lai nodrošinātu raitu pāreju uz euro, jārūpējas par to, lai mazāki mazumtirgotāji būtu apgādāti ar euro skaidru naudu, ko panāk, vai nu izsniedzot īpaši mazus monētu komplektus, vai arī nodrošinot īpašas pasūtīšanas iespējas. Bankas un ārvalstu valūtas maiņas punkti būtu jāaicina laikposmā no 2013. gada jūlija līdz 2014. gada 1. janvārim izmantot ārvalstu valūtas darījumos oficiālo konvertācijas kursu, atsevišķi norādot iespējamās maksas par pakalpojumu. Ļoti būtiski ir tas, lai visi bankomāti būtu pielāgoti euro izsniegšanai no 2014. gada 1. janvāra. Bankomāti, kurus tehnisku iemeslu dēļ nevar pielāgot laikus, jāslēdz. Lai nepieļautu to, ka mazumtirgotājiem izbeidzas atlikuma izdošanai paredzētā skaidrā nauda, jo klienti norēķinās ar lielas nominālvērtības banknotēm, skaidras naudas maiņas periodā bankomāti nebūtu jāuzpilda ar banknotēm, kuru nominālvērtība ir lielāka nekā EUR 50, un bankām būtu jāatturas no lielas nominālvērtības banknošu izsniegšanas klientu apkalpošanas vietās. Patērētāji pirmajās dienās pēc euro ieviešanas būtu jāmudina biežāk izmantot elektroniskos maksājumus.

2.3. Ar cenu izmaiņām saistītas ļaunprātīgas rīcības un kļūdainas cenu uztveres novēršana

Saskaņā ar „Euro ieviešanas kārtības likumu” cenu paralēlās atspoguļošanas periods, kura laikā cenas tiks atspoguļotas gan latos, gan euro, sāksies trīs mēnešus pirms euro ieviešanas dienas, t. i., 2013. gada 1. oktobrī, ja vien Eiropas Savienības Padome oficiāli nenoteiks maiņas kursu pēc minētās dienas, un ilgs sešus mēnešus pēc euro ieviešanas dienas. Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi saistībā ar euro ieviešanu, tiek ieteikts ar regulatīviem līdzekļiem nodrošināt to, ka cenu paralēlā atspoguļošana beidzas 2015. gada 1. janvārī, kā arī nodrošināt, ka sabiedrība tiek skaidri informēta par šo beigu datumu, lai tā varētu efektīvi izmantot cenu paralēlās atspoguļošanas periodu nolūkā apgūt jauno vērtības izteiksmi. Tas atvieglos iedzīvotājiem pilnīgu pierašanu pie jaunās valūtas.

Sīki noteikumi par cenu paralēlo atspoguļošanu ir izklāstīti Ministru kabineta 1999. gada 18. maija noteikumos Nr. 178 „Kārtība, kādā norādāmas preču un pakalpojumu cenas”, kas grozīti 2013. gada 9. maijā. Turklāt Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (PTAC) ir izstrādājis un 2013. gada 30. maijā apstiprinājis „Vadlīnijas preču un pakalpojumu cenu norādīšanas kārtībai cenu paralēlās atspoguļošanas periodā”.

Uzņēmums „Aptauju centrs” kopš 2013. gada janvāra uzrauga 120 bieži pirktu preču un pakalpojumu cenas iecienītākajās pārdošanas vietās septiņās lielākajās Latvijas pilsētās. Uzraudzītie pakalpojumi ir dažādi pakalpojumi, kurus, balstoties uz iepriekšējo pieredzi euro ieviešanā, visticamāk, varētu skart ar euro ieviešanu saistīti cenu paaugstinājumi, piemēram, frizieru pakalpojumi, restorāni un kafejnīcas, kā arī automobiļu remonta pakalpojumi. Monitoringa rezultāti tiek regulāri publicēti Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē, kā arī euro ieviešanai veltītajā tīmekļa vietnē.

Latvijas Ekonomikas ministrija ir izstrādājusi kampaņu „Godīgs euro ieviesējs”. Atbilstoši brīvprātīgajām iniciatīvām, kas sekmīgi izmantotas iepriekšējos euro ieviešanas gadījumos, kampaņas ietvaros uzņēmumi (piemēram, mazumtirgotāji, finanšu iestādes, interneta veikali) tiek aicināti neizmantot ļaunprātīgos nolūkos euro ieviešanu peļņas gūšanai, ievērot euro ieviešanas noteikumus un sniegt saviem klientiem nepieciešamo palīdzību. Uzņēmumi, kas ar savu parakstu apliecinājuši pievienošanos kampaņai, saņems logotipu „Godīgs euro ieviesējs”, kas apliecina to līdzdalību kampaņā, un tiks iekļauti „baltajā sarakstā”, kurš būs pieejams euro projekta tīmekļa vietnē. Aicinājums parakstīties tika publicēts 2013. gada 12. jūnijā. Kampaņas sākums ir paredzēts 2013. gada jūlijā, t. i., vairāk nekā divus mēnešus pirms cenu obligātās paralēlās atspoguļošanas sākuma. Latvijas iestāžu mērķis ir panākt vismaz 70 % tirgus dalībnieku līdzdalību. Tiek ieteikts censties panākt daudz plašāku līdzdalību.

Sadarbībā ar nevalstiskajām organizācijām, kuras aizsargā patērētāju tiesības, PTAC uzraudzīs cenu atspoguļošanas un konvertācijas prasību (piemēram, noapaļošanas noteikumu) ievērošanu cenu paralēlās atspoguļošanas periodā un memoranda „Godīgs euro ieviesējs” īstenošanu. Apmēram 38 kontrolieri veiks intensīvas pārbaudes pārdošanas vietās. Ļoti ieteicams vēl vairāk palielināt pārbaudēs iesaistīto darbinieku vai brīvprātīgo skaitu, lai nodrošinātu cenu ticamu un efektīvu uzraudzību laikposmā no konvertācijas kursa pieņemšanas līdz cenu paralēlās atspoguļošanas perioda beigām. Vietējās iestādes būtu jāaicina noteikt katrā pilsētā brīvprātīgos, lai palīdzētu rūpīgi uzraudzīt cenas. Ja netiek ievēroti PTAC amatpersonu norādījumi, var uzlikt naudas sodu līdz LVL 500 apmērā. PTAC kontrolēs arī memoranda „Godīgs euro ieviesējs” īstenošanu. Uzņēmumi, kuri nenovērš PTAC konstatētos pārkāpumus, atkārtoti pārkāpj juridiskās prasības vai memorandu un/vai veic negodīgu komercdarbību, tiks iekļauti sabiedrībai pieejamā „melnajā sarakstā”. „Melnajā sarakstā” iekļauts uzņēmums vairs nebūs tiesīgs atrasties „baltajā sarakstā” un zaudēs tiesības izmantot kampaņas „Godīgs euro ieviesējs” logotipu.

Patērētāji varēs arī iesniegt Patērētāju tiesību aizsardzības centram sūdzības par cenu norādīšanas noteikumu pārkāpumiem, izmantojot īpaši šim nolūkam paredzētu tālruņa līniju, vispārīgās euro informācijas uzticības tālruni, e-pastu un vēstules. Lai nepieļautu to, ka iedzīvotāji kļūdaini uztver cenu pārmaiņas, atklātie pārkāpumi ir ātri jānovērš. Pienācīgi jāizmeklē gan kontrolieru atklātie aizdomīgie cenu pieauguma gadījumi, gan tie, par kuriem patērētāji ziņojuši pa tālruni Patērētāju tiesību aizsardzības centram, un pēc iespējas ātrāk – vēlams, ne ilgāk kā 48 stundu laikā – jāveic koriģējoši pasākumi.

Ievērojami jāpastiprina pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut ar cenu izmaiņām saistītu ļaunprātīgu rīcību un cenu kļūdainu uztveri no iedzīvotāju puses. Mērķiem saistībā ar piedalīšanos kampaņā „Godīgs euro ieviesējs” jābūt pēc iespējas vērienīgākiem. Nosakot brīvprātīgos visās Latvijas pilsētās, vēl vairāk jāpalielina to darbinieku skaits, kuri uzrauga cenu paralēlās atspoguļošanas un memoranda „Godīgs euro ieviesējs” īstenošanu. Koriģējoši pasākumi pret uzņēmumiem, kas neievēro cenu atspoguļošanas un konvertācijas prasības (piemēram, noapaļošanas noteikumus) vai pareizi neīsteno memorandu „Godīgs euro ieviesējs”, jāveic nekavējoties, lai ne ilgāk kā 48 stundu laikā pieņemtu galīgu lēmumu.

2.4. Pārejas uz euro sagatavošanās pasākumi lauku reģionos un uzņēmumu sagatavošanās

Latvijā – līdzīgi kaimiņvalstij Igaunijai – ir ļoti neliels iedzīvotāju blīvums salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju[2]. Valsti veido 119 pašvaldības. Ņemot vērā Latvijas iedzīvotāju ieradumu pārsvarā veikt maksājumus skaidrā naudā, rūpīgai skaidras naudas apmaiņas procedūru plānošanai un sagatavošanai lauku reģionos būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu raitu pāreju uz euro. Visos reģionos jāievieš aprīkojums, lai apmainītu latus pret euro un izņemtu no apgrozības līdzšinējās valūtas skaidro naudu. Ņemot to vērā, Latvijas iestādes ir izstrādājušas praktiskas, pašvaldībām adresētas vadlīnijas. Turklāt ir izveidots saistībā ar pāreju uz euro veicamo pasākumu kontrolsaraksts, lai atvieglinātu progresa uzraudzību pašvaldību līmenī. Lai nodrošinātu, ka visas pašvaldības ir patiešām sagatavotas, regulāri un strukturētā veidā būtu jāuzrauga kontrolsarakstā apzināto pasākumu īstenošana. Regulāras sanāksmes, kurās piedalās vietējie euro ieviešanas koordinatori, sniegtu viņiem iespēju dalīties pieredzē par gatavošanos euro ieviešanai. Papildus plašsaziņas līdzekļiem un internetam vietējās iestādes attālos reģionos bieži vien būs vienīgais informācijas avots. Tāpēc tām jābūt rūpīgi sagatavotām un apmācītām.

Skaidras naudas maiņas pakalpojumus piedāvās ne tikai komercbankas (339 filiālēs), bet arī 302 Latvijas Pasta nodaļas laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam (šo laikposmu var pagarināt vēl par trim mēnešiem). Kopš 2013. gada sākuma liela uzmanība ir pievērsta banku filiāļu, ārpus banku telpām atrodošos (pārvietojamo) bankomātu un pasta nodaļu tīklam lauku reģionos. Ja nepieciešams, komercbankām būtu jāapsver iespēja izmantot pārvietojamus skaidras naudas apmaiņas birojus papildus esošajiem pārvietojamiem bankomātiem. Latvijas Pasta darbinieki, jo īpaši tie, kuriem ir tieša saskarsme ar klientiem, ir pienācīgi jāapmāca strādāt ar divām valūtām vienlaikus un sniegt informāciju iedzīvotājiem. Turklāt būs vajadzīga īpaša apmācība par euro skaidrās naudas drošības pazīmēm un viltošanas novēršanu.

Sagatavošanās pasākumos aktīvi jāiesaista patērētāju tiesību aizsardzības organizāciju, aģentūru un dažādu nevalstisko organizāciju vietējās nodaļas, lai palielinātu vietējā līmeņa atbildību par pāreju uz euro.

Vairums uzņēmumu (tostarp lielveikalu ķēdes, kurām kā „de facto valūtas maiņas punktiem” būs būtiska nozīme euro ieviešanā) ir atlikuši konkrētus sagatavošanās pasākumus, kam vajadzīgi ieguldījumi infrastruktūrā un darbiniekos, līdz brīdim, kad Eiropas Savienības Padome atcels Latvijas izņēmuma statusu. Atlikušajā laikā līdz € dienai būs svarīgi nodrošināt, ka visi uzņēmumi (tostarp tie, kuri aktīvi nemeklēs informāciju) būs pienācīgi sagatavoti. Jo īpaši būtu jāizveido zināmi uzraudzības mehānismi (piemēram, sabiedriskās domas aptaujas), lai palīdzētu apzināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gatavības pakāpi.

Vietējo iestāžu sagatavošanās pasākumi pārejai uz euro ir jāvada un regulāri jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka tiek veikti visi vajadzīgie pielāgojumi. Latvijas Pasta darbinieki ir pienācīgi jāapmāca attiecībā uz viņu jaunajiem uzdevumiem pārejas laikā. Patērētāju tiesību aizsardzības organizāciju, aģentūru un dažādu nevalstisko organizāciju vietējo nodaļu iesaiste palielinātu vietējā līmeņa atbildību par pāreju uz euro. Nekavējoties jāsāk uzņēmumu sagatavošana, un atbildīgajām iestādēm tā jāatbalsta un jāuzrauga. Īpaša uzmanība jāvelta maziem un vidējiem uzņēmumiem.

2.5. Informēšana par euro

Vispārīgais euro ieviešanas komunikācijas stratēģijas mērķis ir nodrošināt, ka vismaz 90 % no Latvijas iedzīvotājiem[3] ir pietiekami informēti par ietekmi un praktiskām izmaiņām saistībā ar lata nomaiņu uz euro, kā arī palielināt sabiedrības atbalstu euro ieviešanai, lai tādējādi nodrošinātu, ka pašā pārejas dienā Latvijas iedzīvotāju vairākums atbalsta euro ieviešanu. Rezultāti tiks apzināti 2013. gada decembrī. Ņemot vērā Latvijas iedzīvotāju valodu daudzveidību, Latvijai ir ļoti būtiski veltīt īpašu uzmanību iedzīvotājiem, kuri ir grūtāk sasniedzami ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību, tostarp tiem, kuri dzīvo attālos reģionos, kā arī neaizsargātu iedzīvotāju grupām. Eiropas Komisija konstatē ievērojamus panākumus, kas 2013. gada pirmajā pusē gūti saistībā ar komunikācijas jautājumiem, un atzinīgi vērtē Latvijas apliecinājumus pievērst īpašu uzmanību neaizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzībām informācijas jomā.

Ņemot vērā to, ka informatīvās kampaņas lielākoties vēl nav sasniegušas mērķa grupas, vēl nevar novērtēt šo kampaņu ietekmi. Tomēr sabiedriskās domas aptaujas, tostarp nesen veikts Eirobarometra apsekojums (EB 377. zibensaptauja), liecina, ka atbalsts euro vēl aizvien ir diezgan neliels un sabiedrībā ir skaidri jūtamas bailes no ļaunprātīgām darbībām un pirktspējas zuduma. Sabiedriskās domas aptaujas palīdz izmērīt euro ieviešanas informatīvās kampaņas panākumus un apzināt nepieciešamību pielāgot komunikācijas kanālus vai pasākumus.

Latvijas iestādēm jāpastiprina centieni, kuru mērķis ir sniegt visiem Latvijas iedzīvotājiem visu vajadzīgo informāciju un panākt pēc iespējas lielāku sabiedrības atbalstu euro ieviešanai.

Attiecībā uz visiem informēšanas pasākumiem ir būtiski, lai Finanšu ministrija nodrošinātu, ka pilnīgi pārredzamas, nediskrimējošas publiskā iepirkuma procedūras tiek laicīgi pabeigtas saskaņā ar Latvijas Republikas Publisko iepirkumu likumu.

Saskaņā ar Partnerības līgumu par euro ieviešanas komunikācijas pasākumiem Komisija plāno atbalstīt komunikācijas plānu īstenošanu, gan sniedzot ieguldījumu „natūrā”, gan sedzot – atbilstoši granta līgumam – līdz 50 % no attiecināmajām izmaksām par tādiem kopīgi saskaņotiem pasākumiem/kategorijām kā, piemēram, komunikācijas ekspertu algas, plašsaziņas līdzekļu kampaņa, sabiedriskās domas aptaujas, semināri un apmācības, kā arī visām mājsaimniecībām paredzēti informatīvi materiāli.

Eiropas Centrālā banka sniedz savu ieguldījumu Latvijas informatīvajā kampaņā par euro ieviešanu, organizējot izstādi un citus sabiedrisko attiecību pasākumus, piegādājot publikācijas un atbalstot plašsaziņas līdzekļu kampaņu.

Viens no galvenajiem sabiedrības informācijas avotiem ir atzinību izpelnījusies tīmekļa vietne par euro ieviešanu (www.eiro.lv), kas tika izveidota jau 2008. gada decembrī. Atjaunināta informācija par sagatavošanās pasākumiem pārejai uz euro ir arī pieejama Finanšu ministrijas tīmekļa vietnē (http://www.fm.gov.lv/lv) un Latvijas Bankas tīmekļa vietnē (http://www.bank.lv/).

3. SABIEDRISKĀ DOMA JAUNAJĀS DALĪBVALSTĪS

Lai novērtētu iedzīvotāju attieksmi un zināšanas par euro ieviešanu, Eiropas Komisija kopš 2004. gada ir pasūtījusi Eirobarometra (EB) apsekojumus valstīs, kuras ES pievienojās 2004. un 2007. gadā un kurām euro vēl ir jāievieš. 2013. gada pavasarī veiktais apsekojums par 7 jaunajām dalībvalstīm[4] (7 JDV) (EB 377. zibensaptauja) ir sešpadsmitā šāda veida aptauja. Aptaujas datu vākšana uz vietas notika 2013. gada aprīlī.

Šajā ziņojumā pēdējās Eirobarometra aptaujas rezultāti tika salīdzināti ar iepriekšējās aptaujas (EB 349. zibensaptauja) rezultātiem (datu vākšana uz vietas notika 2012. gada aprīlī).

3.1. Atbalsts euro ieviešanai/uztvertā ietekme

Pēdējais apsekojums apstiprina iepriekšējo aptauju rezultātus, uzrādot pakāpeniska samazinājuma tendenci attiecībā uz atbalstu euro ieviešanai jaunajās dalībvalstīs, kurām euro vēl jāievieš (7 JDV). Vairākums 7 JDV respondentu noraida euro ieviešanu savā valstī, proti, 51 % (+2 procentu punkti) to noraida, savukārt 45 % (-2 procentu punkti) to atbalsta. Latvijā iegūtie rezultāti atbilst šai vispārējai tendencei – 55 % (+2 procentu punkti) noraida euro ieviešanu, savukārt 42 % (-4 procentu punkti) to atbalsta.

Attiecībā uz euro ieviešanas uztverto ietekmi 45 % respondentu (-4 procentu punkti) uzskata, ka euro ieviešana sniedz priekšrocības pašreizējām eurozonas dalībvalstīm, savukārt 54 % (+3 procentu punkti) uzskata, ka tā izraisīs negatīvākas sekas pašu valstij. Tomēr 40 % (-3 procentu punkti) sagaida pozitīvu ietekmi.

Personīgā līmenī 50 % (-1 procentu punkts) no 7 JDV respondentiem sagaida pozitīvas sekas euro ieviešanas rezultātā. Latvijā šī tendence ir negatīvāka, proti, 42 % (-3 procentu punkti) sagaida pozitīvas sekas, savukārt 48 % (+4 procentu punkti) prognozē negatīvas sekas.

Tika uzdoti divi jautājumi par iespējamo ietekmi uz cenām. Vispārīgi jautāti par iespējamo ietekmi, 67 % (-5 procentu punkti) prognozē, ka cenas palielināsies. Tomēr ievērojami pieaugošs respondentu skaits (22 %, +13 procentu punkti) sagaida, ka euro ieviešanas rezultātā cenas nemainīsies. Latvijā 75 % (+2 procentu punkti) respondentu prognozē, ka cenas būtiski paaugstināsies, taču līdz 17 % (+8 procentu punkti) ir arī palielinājies to respondentu skaits, kuri sagaida, ka euro rezultātā cenas nemainīsies.

Īpaši jautāti par ļaunprātīgas rīcības iespējamību cenu noteikšanā, 74 % (bez izmaiņām) no 7 JDV iedzīvotājiem atbildēja, ka ir nobažījušies par to, savukārt 24 % (bez izmaiņām) atbildēja, ka viņiem bažu nav.

Latvijas iedzīvotāju bažas sasniedz visaugstāko rādītāju, proti, 81 % (-2 procentu punkti).

Jautāti, vai euro ieviešana nozīmētu kontroles zudumu pār ekonomikas politiku, 45 % (+2 procentu punkti) no 7 JDV respondentiem tam piekrīt, savukārt 49 % (-2 procentu punkti) nepiekrīt. Pretēji šai tendencei vairākums Latvijas iedzīvotāju (63 %, +6 procentu punkti) uzskata, ka euro ieviešanas rezultātā tiks zaudēta kontrole pār ekonomikas politiku.

3.2. Informācija par euro

Latvijā iedzīvotāji lielā mērā apzinās euro iespējamo ieviešanu (80 % sagaida, ka tas notiks līdz 2014. gadam). 7 jaunajās dalībvalstīs, kurām euro vēl jāievieš, iedzīvotāju informētība par euro pēc pašu uztveres ir nedaudz uzlabojusies – līdz 41 % (+2 procentu punkti). Šajā saistībā Latvija uzrāda labāko rezultātu, proti, 50 % (+11 procentu punkti) iedzīvotāju jūtas informēti. Tomēr vēl aizvien 48 % (-12 procentu punkti) uzskata, ka nav labi informēti.

Attiecībā uz jautājumu par iestādēm, kurām 7 JDV iedzīvotāji uzticas visvairāk, jāatzīmē, ka Latvijas rezultāti atbilst vispārējai tendencei, proti, vairums iedzīvotāju visvairāk uzticas Latvijas Bankai (66 %, +1 procentu punkts), kurai tuvu seko nodokļu pārvaldes iestādes (62 %, +9 procentu punkti). Kaut arī uzticēšanās līmenis ES iestādēm vēl aizvien ir augsts, tas ir samazinājies līdz 60 % (-7 procentu punkti).

Jautāti par svarīgākajiem elementiem euro ieviešanas informatīvajā kampaņā, Latvijas iedzīvotāji apstiprināja, ka cenu paralēlā atspoguļošana veikalos ir vissvarīgākais elements (90 %, +3 procentu punkti), kam sekoja cenu paralēla atspoguļošana rēķinos (86 %, +5 procentu punkti) un darba algas izrakstos (77 %, +2 procentu punkti).

1 euro vērtība (maiņas kurss) ir svarīgs jautājums 69 % (-1 procentu punkts) Latvijas respondentu.

Šie rezultāti skaidri apliecina nepieciešamību informatīvās kampaņas gaitā veltīt galveno uzmanību informēšanai par euro ieviešanas Latvijā praktiskajiem aspektiem, nodrošināt cenu paralēlu atspoguļošanu un uzraudzīt cenu noteikšanu naudas apmaiņas periodā, jo šie jautājumi visvairāk satrauc iedzīvotājus. Ar pienācīgu informāciju par euro un pāreju uz euro ir jānovērš iedzīvotāju bažas un skepse saistībā ar euro.

Latvijas iestādēm pienācīgi jāņem vērā regulāro, vispārējo sabiedriskās domas aptauju rezultāti, lai vajadzības gadījumā pielāgotu informēšanas kampaņas tematus un galvenos vēstījumus. Lai noteiktu vajadzības informācijas jomā un izvērtētu MVU pašnovērtējumu attiecībā uz savu sagatavotības pakāpi, Latvijas iestādēm būtu jāveic īpaša MVU aptauja par praktisko sagatavošanos euro ieviešanai. Aptauja būtu jāveic laicīgi, lai rezultātus varētu iekļaut vispārējā informatīvajā kampaņā.

4. Vispārīgi secinājumi un turpmākā virzība

Praktiskie sagatavošanās pasākumi Latvijā kopumā norit apmierinoši. Tomēr Komisija ir konstatējusi dažas jomas, kurās jāpieliek lielāki pūliņi. Latvijas iestādēm jo īpaši ir ieteicams vēl vairāk palielināt to darbinieku skaitu, kuri uzrauga cenu paralēlās atspoguļošanas un memoranda „Godīgs euro ieviesējs” īstenošanu. Koriģējoši pasākumi pret uzņēmumiem, kas neievēro cenu atspoguļošanas un konvertācijas prasības (piemēram, noapaļošanas noteikumus) vai pareizi neīsteno memorandu „Godīgs euro ieviesējs”, būtu jāveic ļoti ātri, lai ne ilgāk kā 48 stundu laikā pieņemtu galīgu lēmumu. Visiem bankomātiem jāizsniedz euro 2014. gada 1. janvārī.

Eiropas Komisija atkārtoti izvērtēs Latvijas praktiskos sagatavošanās pasākumus euro ieviešanai, tostarp Latvijas rīcību, atsaucoties uz šajā ziņojumā izklāstītajiem ieteikumiem, kā arī šobrīd notiekošās informatīvās kampaņas rezultātus. Līdz šā gada beigām Komisijas konstatējumi tiks publicēti citā ziņojumā (Trīspadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai).

[1] Euro banknotes un monētas tiks ieviestas tajā pašā dienā, kad euro kļūs par Latvijas valūtu. Lielā sprādziena scenārijs ir izmantots visās dalībvalstīs, kas pievienojās eurozonai pēc 2002. gada.

[2] Latvijā 2011. gadā bija 33,1 iedzīvotājs uz km2 salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 116,92 iedzīvotāji (Avots: Eurostat).

[3] Kā minēts granta līgumā Nr. ECFIN – 105-2013 „Komunikācijas pasākumi saistībā ar euro ieviešanu Latvijā”, ko 2013. gada 30. aprīlī noslēdza Eiropas Komisija un Latvijas Finanšu ministrija.

[4] Specializēts Eirobarometra apsekojums atspoguļo rezultātus par jaunajām dalībvalstīm, kuras vēl nav ieviesušas euro. Pēdējais apsekojums tika veikts Polijā, Čehijā, Ungārijā, Bulgārijā, Rumānijā, Latvijā un Lietuvā. Kipra, Malta, Slovēnija, Slovākija un Igaunija vairs netika aptvertas, jo šīs valstis jau ir pievienojušās eurozonai. Kopumā tika aptaujāti aptuveni 7014 nejauši atlasītu iedzīvotāju.