KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Dokumentu komplekts "Atbildīgi uzņēmumi" /* COM/2011/0685 galīgā redakcija */





Lisabonas līgumā noteikts, ka Eiropas Savienība un tās iekšējais tirgus balstās uz „sociālu tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju”. Lai šo modeli saglabātu un attīstītu ekonomikas un finanšu vidē, kas piedzīvo grūtības, ES ir pieņēmusi stratēģiju „Eiropa 2020”, kuras mērķis ir radīt nosacījumus saprātīgākai, ilgtspējīgākai un aptverošākai izaugsmei. Noteikts skaits tālejošu politisko iniciatīvu izteiktas, lai šos mērķus reāli īstenotu. – Lai atjaunotu iekšējā tirgus darbības dinamiku, 2011. gada aprīļa „Akts par vienoto tirgu”[1] (AVT) pauž vēlmi izcelt cilvēkfaktora un uzticēšanās nozīmi kā ekonomikas un Eiropas integrācijas virzītājspēkus, pastiprinot sociālos apsvērumus uzņēmumu veicināšanas politikas īstenošanā. Tas ietver uzņēmumu atbildības pastiprināšanu pret savu sociālo vidi, un izceļ to, cik īpaša var būt vieta, kādu ieņem sociāli atbildīgi uzņēmumi. – Līdztekus tam pamatiniciatīva „Inovācijas savienība” atbalsta sociālās inovācijas ideju, kas sociāli atbildīgo uzņēmēju aprindām nozīmē savus radošos spēkus veltīt neaizsargātākajām grupām un to neatliekamajām sociālajām vajadzībām, kuras tirgus vai publiskā vara nav apmierinājusi. – „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” 2010. gadā ierosināja vispārēju stratēģiju valstu un Eiropas politikas koordinēšanai, lai padarītu Eiropu sociāli visaptverošāku, un „sociālai ekonomikai raksturīgā potenciāla mobilizēšanai” cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību. – Paziņojumā „Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam” Komisija norādīja, ka „nepieciešama jauna pieeja, lai rastu vidusceļu starp maksimālu īstermiņa peļņu un ilgstspējīgas vērtības veidošanu ilgtermiņā”[2]. Uz likmes ir izaugsme un konkurētspēja, ko iespējams panākt tikai atgūstot mūsu Savienības iedzīvotāju uzticību. Eiropas iespējas mums vajag izmantot inovācijai un jaunradei, saglabājot uzticību savām vērtībām: gan atbildībai un caurskatāmībai, gan arī taisnīgumam, sociālajai integrācijai un solidaritātei. Šī jaunā integrējošā un ilgtspējīgā izaugsme, kas vērsta uz nodarbinātību visiem, tāpēc panākama pirmām kārtām ar reālās ekonomikas nozīmes atjaunošanu, kuras pamatā ir vērtībradoši uzņēmumi, kas tiek pārvaldīti caurskatāmā un atbildīgā veidā. Saiknē ar iepriekšminēto dokumentu komplektā „Atbildīgi uzņēmumi” ierosināts pasākumu un iniciatīvu kopums, lai nostiprinātu un attīstītu mūsu ekonomisko un sociālo modeli — 500 miljonu eiropiešu kopējās dzīves stūrakmeni. Ar šo iniciatīvu Komisija vēlas atbalstīt uzņēmēju aprindas un palīdzēt tām iesaistīties mūsu kopīgajā darbā, nežēlojot pūliņus, lai Eiropā atbildība, uzticēšanās un sociālā integrācija atkal būtu ilgtspējīgākas ekonomikas modeļa centrā, jo bez sociālas kohēzijas nevar būt ilgtspējīgas un efektīvas ekonomikas. Šādā kontekstā Komisija sniedz pilnu atbalstu uzņēmējdarbības pasākumiem un novatoriskām iniciatīvām, kas ļauj palielināt nodarbinātību un sociālo integrāciju, vienlaikus uzlabojot Eiropas ekonomikas konkurētspēju kopumā. Līdztekus tam Komisija ieklausās atzinumos, ko pauž iesaistīto aprindu pārstāvji apspriedēs un publiskās debatēs, ko Eiropas Savienībā norisinās kopš 2010. gada, un ņem vērā dziļo interesi, ko šie jautājumi raisa. Dokumentu komplektu „Atbildīgi uzņēmumi” veido: – šis „ievada” paziņojums, – grāmatvedības direktīvu[3] pārskatīšanas priekšlikums, – „caurskatāmības direktīvas”[4] pārskatīšanas priekšlikums, – paziņojums par uzņēmumu sociālo atbildību (USA)[5], – paziņojums „Sociālas uzņēmējdarbības iniciatīva”[6]. Šim „komplektam” ir divi mērķi: · izveidot jaunradei un inovācijai labvēlīgāku ekonomisko vidi un stiprināt uzticēšanos uzņēmējdarbības pasaulē, atvieglojot administratīvo noslodzi un mazinot administratīvos šķēršļus, kas jāpārvar it īpaši Maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai ļautu tiem atbrīvot un īstenot savu izaugsmes potenciālu. Tas nozīmēs jo īpaši precīzāk pildīt caurskatāmības noteikumus uzņēmumu grāmatvedībā un darbībā; tas varētu radīt administratīvo izmaksu samazinājumu par 2,3 miljardiem euro; · izteikt Komisijas skatījumu un projektus sociāli atbildīgam uzņēmējam sabiedrībā. Tas nozīmēs jo īpaši pārskatīt uzņēmuma vietu sabiedrībā un vidē, kurā darbojas uzņēmēji, kas īsteno novatoriskus, ekonomiski dzīvotspējīgus projektus ar lielu sociālo ietekmi. 1. Izveidot ilgtspējīgāku ekonomisko vidi, jo īpaši MVU labā Abas šā komplekta leģislatīvās iniciatīvas izteiktas ar vēlmi stiprināt uzticēšanos Eiropas uzņēmumu darbībā. Grāmatvedības direktīvu temats ir Eiropas kapitālsabiedrību gada pārskati un konsolidētie pārskati. Šo direktīvu mērķis ir samazināt MVU administratīvo noslodzi, radot atvieglotu režīmu mazajām uzņēmējsabiedrībām. Ar direktīvām tiek ieviests vairāk skaidrības un salīdzināmības starp tādu uzņēmējsabiedrību gada pārskatiem, kurām ir liela pārrobežu darbības daļa un kuru darbībā iesaistīts liels skaits trešu personu. Visbeidzot, direktīvas aizsargā lietotājus, saglabājot informāciju, kas tiem vajadzīga. Ar caurskatāmības direktīvas modernizēšanu Komisija vēlas veicināt kotētu mazo un vidējo sabiedrību piekļuvi regulētajiem tirgiem. Tādēļ, atceļot obligāto noteikumu par informācijas publicēšanu reizi ceturksnī, ne tikai samazinātos kotētu mazo un vidējo sabiedrību kotēšanas izmaksas, bet arī veicinātu ilgtermiņa ieguldījumus un tādējādi sekmētu sociāli atbildīgu ieguldīšanu. Šīs iniciatīvas attiecībā uz grāmatvedības standartiem un caurskatāmību izteiktas arī, lai uzlabotu ar resursiem bagātu valstu caurskatāmību, tostarp arī Eiropas Savienībā, darot atbildīgākus izejvielu ieguves un mežizstrādes uzņēmumus. Eiropas tirgos kotētie ieguves un mežizstrādes uzņēmumi, kā arī lielie nekotētie uzņēmumi publicēs valdībām tādus pārskatus par maksājumiem, kuros tie būs sadalīti pa valstīm un — ja maksājumi tiks piešķirti īpašiem projektiem — pa projektiem, ievērojot nozīmīguma robežu. Šādi pārskati sagādās ar resursiem bagāto valstu pilsoniskajai sabiedrībai ievērojami vairāk informācijas par to, ko katrā atsevišķajā gadījumā Eiropas uzņēmējsabiedrības maksā to valstu valdībām, kurās tās veic ekonomisko darbību, apmaiņā pret tiesībām izmantot to teritorijā esošos dabas resursus. Jāatzīmē, ka šos priekšlikumus 2012. gadā papildinās ar leģislatīvu priekšlikumu ar mērķi veicināt nefinansiālas informācijas izpaušanu. 2. Pārskatīt sociāli atbildīgas uzņēmējdarbības vietu sabiedrībā Abi Komisijas paziņojumi ir savstarpēji papildinoši un ir apvienotu pūliņu rezultāts, kas panākts, gan Komisijai veicot attiecīgus pasākumus, gan arī apspriežu un debašu dalībniekiem padarot lielu iepriekšēju darbu. Paziņojumā par uzņēmumu sociālo atbildību (USA) sniegta stratēģija, lai visiem uzņēmumiem ļautu labāk veicināt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanu, izmantojot savu potenciālu akcionāru vērtības un sabiedriskās vērtības radīšanā. Tā piedāvā modernizētu USA definīciju, kas atbilst starptautiski atzītiem principiem un pamatnostādnēm. Dokumenta tekstā izskatīti līdzekļi, ar kādiem labāk darīt zināmu un atlīdzināt uzņēmumu atbildīgu praksi gan publiskās politikas jomās (ieguldījumi, publiskie iepirkumi, nefinansiālas informācijas caurskatāmība), gan arī no privātu personu puses (patērētāji, ieguldītāji). Ar dokumentu tiek nodrošināta starptautiski atzītu principu un pamatnostādņu piemērošanas uzraudzība un tiek noteikti ceļi to ANO pamatprincipu īstenošanai, kuri attiecas uz uzņēmumiem un cilvēktiesībām. Ar šo paziņojumu dalībvalstis tiek rosinātas izstrādāt reālas USA stratēģijas, turklāt dokuments aicina uz diskusiju par sabiedrības problēmām (demogrāfiskās pārmaiņas, veselība, labsajūta darbā, vietējā attīstība), kā arī atgādina par USA nozīmi izglītības sistēmā. Sociālas uzņēmējdarbības iniciatīva īpaši veltīta noteikta tipa uzņēmumiem, kuri, turpinot peļņu nesošu ekonomisko darbību, kā pirmo uzdevumu apņēmušies ievērot plašas sabiedrības intereses sociālajā, sabiedriskajā un vides jomā. Šādi uzņēmumi, kas pārstāv ievērojamu un arvien pieaugošu Eiropas ekonomikas daļu un piedalās arī sociālās ekonomikas kā tādas stiprināšanā, jau pastāv visās dalībvalstīs. Bieži vien būdami sociālās inovācijas un pārmaiņu pirmie aizsācēji, šie uzņēmumi izmanto dažādus organizācijas modeļus — tie veidoti gan kā kapitālsabiedrības, gan kā kooperatīvi, savstarpējās kooperācijas sabiedrības, apvienības vai fondi —, un tiem visiem kopējs ir tas, ka gūto peļņu (vai vismaz lielu tā daļu) tie iegulda sava sociālā mērķa īstenošanā. Kaut arī tie ir iesaistīti pilsoniskās sabiedrības un Kopienas iniciatīvās, ar kurām tie rada jaunas saskarnes un saiknes starp dalībniekiem, tomēr tiem trūkst pamanāmības un atpazīstamības gan plašā sabiedrībā, gan arī politiķu un investoru aprindās. Tātad šā paziņojuma mērķis ir izveidot sociālajiem uzņēmumiem labvēlīgu vidi, lai vienotajā tirgū veicinātu tādu novatorisku, ekonomiski dzīvotspējīgu iniciatīvu attīstību, kurām būtu liela sociālā ietekme. Paziņojumā izskatīts, vai visās tajās jomās, kurās izstrādāti vai attīstīti Eiropas politikas virzieni, šā tipa uzņēmumu darbības veids, specifika un mērķi tiek ņemti vērā pienācīgā kārtā. Tādēļ paziņojumā paredzēti pasākumi, lai sociālajiem uzņēmumiem atvieglotu piekļuvi finansējumam (privātam un publiskam), vairotu to pamanāmību un atpazīstamību un izveidotu labvēlīgāku tiesisko vidi gan uzņēmējdarbības tiesību ziņā, gan arī publiskā iepirkuma vai valsts atbalsta ziņā. [1] “AVT — Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos”, COM(2011) 206 galīgā redakcija, 2011. gada 13. aprīlis. [2] COM(2010) 614 galīgā redakcija/2, 2010. gada 17. novembris. [3] COM(2011) 684 galīgā redakcija. [4] COM(2011) 683 galīgā redakcija. [5] COM(2011) 681 galīgā redakcija. [6] COM(2011) 682 galīgā redakcija.