PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Eiropas Komisija 2020. gada 14. janvārī pieņēma tiesību akta priekšlikumu, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (TPF), kopā ar priekšlikumu, ar ko groza tiesību akta priekšlikumu par Kopīgo noteikumu regulu (KNR).

Saskaņā ar mērķi līdz 2050. gadam efektīvi un taisnīgi panākt ES klimatneitralitāti Taisnīgas pārkārtošanās fonda mērķis ir mazināt ekonomiskās, vides un sociālās izmaksas, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitralitāti, nolūkā dot labumu teritorijām, kuras šī pārkārtošanās ietekmē visnelabvēlīgāk. Fonda atbalsts ir vērsts uz ekonomikas pārveides pasākumiem, pārveides skarto darba ņēmēju pārkvalificēšanos un palīdzību darba meklēšanā.

Koronavīrusa slimības uzliesmojums (“Covid-19”) ir licis daudzām valdībām ieviest vēl nepieredzētus pasākumus pandēmijas ierobežošanai. Tas savukārt daudzās ekonomikās ir izraisījis strauju izlaides līmeņa kritumu, kam ir smagas sociālās sekas. Šā iemesla dēļ turpmākajos gados valsts finanšu un parāda pārvaldības jomā gaidāmas būtiskas problēmas, kas savukārt var ierobežot ekonomikas atveseļošanai vajadzīgās publiskā sektora investīcijas.

Turklāt valstu un reģionu spējas novērst krīzes sekas dažādās dalībvalstīs un reģionos nav vienādas, jo atšķiras to ekonomikas struktūra un fiskālais stāvoklis. Ja šīs atšķirības netiks novērstas, tās var izraisīt asimetrisku atveseļošanu un palielināt reģionālās atšķirības, kas savukārt var apdraudēt iekšējo tirgu, eurozonas finanšu stabilitāti un Savienību kopumā.

Lai novērstu atšķirību palielināšanos un izvairītos no atveseļošanas procesa nevienmērības, īstermiņā un vidējā termiņā tāpēc ir jāsniedz dalībvalstīm un reģioniem papildu atbalsts, kura mērķis ir palīdzēt to ekonomikai un sabiedrībai rast izeju no situācijas un nodrošināt ekonomikas strauju un ilgtspējīgu atveseļošanu.

Lai radītu apstākļus Eiropas ilgtermiņa izaugsmei un Eiropas ekonomikas noturībai pret turpmākiem satricinājumiem, šajā kontekstā jāpastiprina investīcijas, kas veicina zaļo pārkārtošanos. Tas būtu pilnībā jāatspoguļo turpmākās programmās un investīciju prioritātēs. Drīzāka atsacīšanās no fosilā kurināmā ieguves un oglekļietilpīgām darbībām, šādā nolūkā mērķtiecīgi atbalstot ekonomikas diversifikāciju un jaunu ekonomikas iespēju un darbvietu radīšanu, spēj atraisīt milzīgu potenciālu Eiropas ekonomikas izaugsmes atsākšanai. Centieni pirmām kārtām jāvērš uz to, lai reģioniem un iedzīvotājiem dotu iespēju sekmīgi veikt pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku.

Tādēļ tiek ierosināts Taisnīgas pārkārtošanās fondam piešķirt papildu resursus 35 613 048 000 EUR apmērā (pašreizējās cenās). No šiem papildu resursiem 2 810 048 000 EUR būtu jānāk no budžeta apropriācijām, nākamās DFS satvarā palielinot programmas līmeni līdz 11 270 459 000 EUR; šie resursi būtu jāpiešķir Eiropadomes līmenī notiekošo sarunu gaitā. Atlikušie papildu resursi 32 803 000 000 EUR apmērā attieksies uz 2021.–2024. gada laikposmu un veidos ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas izriet no Eiropas Atveseļošanas instrumenta.

Šīs summas saskaņā ar metodiku, kas izklāstīta ierosinātās Taisnīgas pārkārtošanās fonda regulas I pielikumā, tiks sadalītas starp dalībvalstīm, atspoguļojot to spēju finansēt investīcijas, kuras vajadzīgas, lai sekmīgi veiktu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti.

Atkāpjoties no Finanšu regulā izklāstītajiem noteikumiem, kas piemērojami ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, uz šiem papildu resursiem pēc to piešķiršanas programmām attiecas KNR izklāstītie piemērojamie noteikumi, tostarp KNR noteikumi par saistībām un saistību atcelšanu.

Lai saglabātu dalībvalstu un reģionu spēju izmantot savus kohēzijas politikas resursus ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas atbalstam, papildu resursi no Eiropas Atveseļošanas instrumenta nebūs jāpārvieto no valstu piešķīrumiem saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Sociālo fondu Plus.

•Atbilstība pārējiem Savienības instrumentiem

Atbalstu, ko sniedz no Taisnīgas pārkārtošanās fonda, papildina īpaša taisnīgas pārkārtošanās shēma InvestEU satvarā. Tā atbalstīs plašāku investīciju klāstu, jo īpaši veicinās pārkārtošanos, sniedzot atbalstu mazoglekļa un klimatnoturīgām darbībām, piemēram, investīcijām atjaunojamos energoresursos un energoefektivitātes shēmām. Ar šo shēmu varēs izmantot arī finansējumu enerģētikas un transporta infrastruktūrai, tostarp gāzes infrastruktūrai un centralizētajai siltumapgādei, kā arī dekarbonizācijas projektiem, reģionu ekonomikas diversifikācijai un sociālajai infrastruktūrai. Turklāt jauns publiskā sektora aizdevumu mehānisms, kas tiks īstenots kopā ar EIB, sniegs atbalstu no ES resursiem piešķirto dotāciju apvienošanai ar aizdevumiem, ko EIB piešķir publiskām struktūrām, lai dotu labumu vissmagāk skartajām teritorijām, kuras norādītas teritoriālajos taisnīgas pārkārtošanās plānos. Sinerģija un papildināmība starp trim pīlāriem tiks nodrošināta, izmantojot teritoriālos taisnīgas pārkārtošanās plānus, kuros tiks apzinātas vissmagāk skarto teritoriju attīstības vajadzības, kas izriet no klimatiskās pārkārtošanās.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE