Tika atsaistīta arī ekonomikas izaugsme un enerģijas patēriņš. Enerģijas pieprasījuma pastāvīgā samazinājuma iemesls ES ir galvenokārt energoefektivitātes pasākumi dalībvalstīs. Lai gan enerģijas patēriņš 2015. gadā nedaudz palielinājās straujākas ekonomikas izaugsmes un naftas un gāzes cenu samazinājuma iespaidā, kā arī tāpēc, ka ziema bija aukstāka nekā ārkārtēji siltā 2014. gada ziema, lejupejošā tendence ilgtermiņā ir acīmredzama — 2015. gadā ES patērēja par 2,5 % mazāk primārās enerģijas nekā 1990. gadā, savukārt IKP tajā pašā laikposmā palielinājās par 53 %. Tomēr ES primārās enerģijas patēriņš laikposmā no 2015 gada līdz 2020. gadam joprojām ir jāsamazina par 3,1 %, lai ES sasniegtu savu energoefektivitātes mērķrādītāju .

Turpinājās siltumnīcefekta gāzu emisiju atsaistīšana no iekšzemes kopprodukta (IKP), ko galvenokārt veicināja inovācija . Atlabstot Eiropas ekonomikai, 2016. gadā palielinājās rūpnieciskā un ekonomiskā aktivitāte, un IKP kopumā palielinājās par 1,9 %. Tā iespaidā varēja būt palielinājušās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tomēr tās kopumā samazinājās par 0,7 %, bet nozarēs, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, tās samazinājās vēl straujāk (par 2,9 %). Kopumā no 1990. gada līdz 2016. gadam ES kopējais IKP palielinājās par 53 %, savukārt kopējās emisijas samazinājās par 23 % . Tomēr transporta nozarē siltumnīcefekta gāzu emisijas turpina palielināties.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars ES energoresursu struktūrā turpina palielināties, lai sasniegtu 20 % mērķrādītāju 2020. gadā. 2015. gadā atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars astoto gadu pēc kārtas veidoja lielāko daļu (77 %) no jaunās ES elektroenerģijas ražošanas jaudas . Atjaunojamo energoresursu, piemēram, saules (fotoelementu) , kā arī sauszemes un atkrastes vēja enerģijas, izmaksas samazinās. Tas liecina, ka ieguldītājiem ir pārliecība par tehnoloģiju attīstību, labu politikas izstrādi un elektroenerģijas tirgus reformām . Iepriekš ieguldījumus atjaunojamajos energoresursos nelabvēlīgi ietekmēja tas, ka dalībvalstis piemēroja pasākumus ar atpakaļejošu spēku. No piegādes drošības viedokļa tiek lēsts, ka atjaunojamie energoresursi ir ļāvuši ietaupīt EUR 16 miljardus, kas būtu jāiegulda fosilā kurināmā importā (2015. gada dati) .

Eiropa pārorientējas no fosilā kurināmā energosistēmas uz pilnībā digitalizētu, uz patērētāju vērstu mazoglekļa energosistēmu. Turpinājušās un dažās nozarēs pat pastiprinājušās pēdējos gados novērotās galvenās tendences .

Enerģētikas savienības pilnīgai izveidei ir vajadzīga cieša sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un visiem sabiedrības segmentiem. Tas ir koprades process, kurā svarīgs aspekts ir dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu savlaicīga iesniegšana par laikposmu pēc 2020. gada. Lielākā daļa dalībvalstu ir sākušas sagatavot savus nacionālos plānus, bet tām visām ir jāpieliek ievērojamas pūles, lai plānu projektus pabeigtu līdz 2018. gada sākumam . Agrīnai to iesniegšanai ir būtiska nozīme, lai radītu pārliecību un noteiktību ieguldītājiem par laikposmu pēc 2020. gada. Plānu projektu pabeigšana līdz 2018. gada sākumam ir arī svarīga, lai apliecinātu Savienības spēcīgo līderību pasaules mērogā.

Eiropas pārorientēšanās uz mazoglekļa sabiedrību strauji kļūst par jauno realitāti. Enerģētikas savienība, kas ir viena no šīs Komisijas 10 prioritātēm, rada jaunas darbvietas, izaugsmi un ieguldījumu iespējas. Pagājušā gada dokumentu pakete “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” un 2017. gada novembrī publiskotie priekšlikumi par mazemisiju mobilitāti bija būtiski stūrakmeņi šajā procesā . Mazāk nekā trīs gadus pēc Enerģētikas savienības pamatstratēģijas publicēšanas Komisija ir nākusi klajā ar gandrīz visiem priekšlikumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, atbalstītu ES vadošo lomu pasaulē klimata un atjaunojamo energoresursu enerģijas politikas jomā un gādātu par godprātīgu attieksmi pret enerģijas patērētājiem.

Enerģētiskā nabadzība ES skar gandrīz 50 miljonus cilvēku. Tīras enerģijas paketē Komisija ierosināja vairākus pasākumus enerģētiskās nabadzības izskaušanai, īstenojot energoefektivitātes pasākumus un pasākumus aizsardzībai pret atvienošanu no tīkla un labāk definējot un uzraugot šo problēmu dalībvalstu līmenī. Līdz 2017. gada beigām Eiropas Enerģētiskās nabadzības novērošanas centrs interaktīvā tīmekļa portālā publicēs statistikas datus un ziņojumus. Nākamajā posmā tas pievērsīsies informācijas un paraugprakses apmaiņai starp ekspertiem un politikas veidotājiem. Ir uzsākta izpratnes veicināšanas pilotkampaņa, kas nākamā gada laikā tiks izvērsta četrās dalībvalstīs (Čehijas Republikā, Grieķijā, Portugālē un Rumānijā). Kampaņa ir vērsta uz to, lai veicinātu enerģētiskās nabadzības skarto patērētāju informētību par savām tiesībām un sniegtu patērētājiem padomus par enerģijas taupīšanu un informāciju par energoefektivitātes uzlabojumiem, kuru izmaksas ir samērā mazas.

Lai gan salas parasti ir izdevīgā situācijā, lai piesaistītu ieguldījumus tīrā enerģijā, tām ir jāpārvar īpašas problēmas, ko rada to ģeogrāfiskais novietojums, mazā ekonomika un lielā atkarība no importēta fosilā kurināmā. Komisija un 14 dalībvalstis 2017. gada maijā Maltā parakstīja politisku deklarāciju, kuras mērķis ir paātrināt pāreju uz tīru enerģiju salās. Pirmais forums atbilstoši šai iniciatīvai notika septembrī Krētā. Iniciatīvas mērķis ir nodrošināt Eiropas 2400 apdzīvotajām salām ilgtermiņa satvaru, kas palīdzētu tām mazināt atkarību no enerģijas importa, pilnvērtīgāk izmantojot pašu atjaunojamos energoresursus.

Komisija 2017. gadā sāka sniegt pielāgotu atbalstu un palīdzību reģioniem pārejas periodā, kas iepriekš ir bijuši vai joprojām ir atkarīgi no oglēm un oglekļietilpīgām nozarēm. Šajos reģionos ir īpašas ekonomiskās un sociālās problēmas. Ir sākts darbs ar Trenčīnas reģionu Slovākijā un Silēzijas reģionu Polijā, cieši sadarbojoties ar valsts un reģionālajām iestādēm. Atbalsts ietver pētījumus par minēto reģionu ekonomiskajām priekšrocībām, tehnisku palīdzību un konsultēšanu par vairāku pieejamo ES fondu un programmu mērķtiecīgu izlietojumu. Komisija turpinās cieši sadarboties ar minētajiem reģioniem un paplašinās šo pilotprojektu, iekļaujot arī citas ieinteresētās dalībvalstis. Šīs iniciatīvas mērķis būs arī pārņemt to Eiropas reģionu pieredzi, kuros enerģētikas pārkārtošana ir noritējusi veiksmīgi. Šajā nolūkā 2017. gada decembrī tiks izveidota ES mēroga ieinteresēto personu platforma.

Pāreja uz mazoglekļa sabiedrību ietekmē daudzus cilvēkus, piemēram, patērētājus, darba ņēmējus, darbiniekus un enerģijas tirgus dalībniekus. Īstermiņā, iespējams, ne visi gūs labumu no enerģētikas pārkārtošanas, tomēr, ja to rūpīgi pārvaldīs, tā galu galā sniegs ieguvumu visai ES ekonomikai, radot jaunas darba iespējas, ļaujot ietaupīt uz enerģijas izmaksu rēķina vai uzlabojot gaisa kvalitāti. Daudzas no paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” ietvertajām veicinošajām darbībām ir paredzētas, lai novērstu grūtības, kas dažiem reģioniem vai iedzīvotāju grupām liedz izmantot enerģētikas pārkārtošanas sniegtos ieguvumus.

Neraugoties uz šīm pozitīvajām tendencēm, pāreju uz tīru enerģiju var kavēt negodīga konkurence, ja dalībvalstis turpinās piešķirt subsīdijas fosilajam kurināmajam un degvielai. Tās ir dažādu veidu, piemēram, tiešās subsīdijas neekonomiskām ogļraktuvēm , jaudas mehānismi emisijintensīvām elektrostacijām, nodokļu atvieglojumi par dienesta automobiļiem vai dīzeļdegvielu un tamlīdzīgi pasākumi. Subsīdijas fosilajam kurināmajam un degvielai arī palielina risku, ka tiks ieguldīts balasta aktīvos, kas ir jāaizstāj pirms to dzīves cikla beigām. Integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem būtu jāpalīdz labāk uzraudzīt un novērtēt dalībvalstu centienus mazināt subsīdijas fosilajam kurināmajam un degvielai. Nākamajā ziņojumā par enerģijas cenām un izmaksām 2018. gadā būs ietverta jaunākā informācija par subsīdijām fosilajam kurināmajam un degvielai ES.

Notiekošā enerģētikas pārkārtošana veicina Eiropas ekonomikas modernizāciju. Piemēram, Eiropā palielinās tīras enerģijas tehnoloģiju patentēšana. Eiropas uzņēmumi arī arvien biežāk pieprasa savu izgudrojumu starptautisku aizsardzību, kas liecina, ka aug pārliecība par to konkurētspēju pasaules energotehnoloģiju tirgū. ES ir otrajā vietā aiz Japānas starptautisko patentu jomā.

Inovatīva enerģētikas pārkārtošana

Enerģētikas savienība ir būtisks inovācijas veicinātājs tīras enerģijas jomā Eiropā un pārējā pasaulē. Eiropas uzņēmumiem un novatoriem vajadzētu būt šīs kustības līderiem un izmantot pirmgājēja priekšrocības attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un darījumdarbības modeļiem. Tas ir viens no stratēģijas “Paātrināt inovāciju tīras enerģijas jomā” pamatmērķiem .

Eiropa ir viens no visnovatoriskākajiem reģioniem pasaulē, bet ir jāpieliek vēl lielākas pūles, lai inovācijas ieviestu tirgū un pārvērstu izaugsmē un darba iespējās.

Tā kā pētījumu veikšanai un inovāciju ieviešanai ir vajadzīgs laiks, reālie ieguvumi vidēji ilgā termiņā ir atkarīgi no tūlītējiem sagatavošanās pasākumiem. Tāpēc iepriekšējā gadā tika palielināts ES finansējums. Kohēzijas politika atbalsta inovāciju ar pārdomātas specializācijas starpniecību (vismaz EUR 2,6 miljardi tiks atvēlēti pētniecībai un inovācijai mazoglekļa tehnoloģiju jomā), savukārt programmā “Apvārsnis 2020” no 2018. gada līdz 2020. gadam tiks atvēlēti vairāk nekā EUR 2 miljardi, lai pievērstos šādām četrām enerģētikas un klimata jomas pamatprioritātēm: uzkrāšana, atjaunojamie energoresursi, ēkas un (pilsētu) e-mobilitāte. Ja ņem vērā augšupējās darbības, kopējā summa var sasniegt pat EUR 3 miljardus. Turklāt budžets, kas atvēlēts InnovFin enerģētikas demonstrējumu projektu instrumentam — finanšu instrumentam, kas atbalsta pirmreizējus mazoglekļa energotehnoloģiju projektus, — tika divkāršots līdz EUR 300 miljoniem, izmantojot “Apvārsnis 2020” līdzekļus, un šobrīd ļauj arī novirzīt papildu nesadalītos ieņēmumus no programmas NER300 pirmā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus .

Akumulatori ir stratēģiska daļa no pagājušā gada novembrī noteiktajām inovācijas prioritātēm. Palielinoties to veiktspējai un samazinoties to izmaksām, akumulatori kļūs par būtisku pamattehnoloģiju Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanā, jo īpaši tos izmantojot elektromobilitātei un elektroenerģijas uzkrāšanai. Attiecībā uz finansējumu Komisija ir gatava piesaistīt ievērojamu atbalstu akumulatoriem un akumulatoru elementu tehnoloģijai. Šajā nolūkā Komisija sadarbojas ar inovācijas ekosistēmas, dalībvalstu un rūpniecības ieinteresētajām personām visā akumulatoru vērtības radīšanas ķēdē, apzinot prioritātes un vajadzības, lai izveidotu ES Akumulatoru aliansi, kuras pamatā ir akumulatoru elementu ražošana. Rezultāts tiks izmantots Tīras enerģijas rūpnieciskās konkurētspējas forumam, kas notiks 2018. gada februārī. Tas papildina reglamentējošo darbību, kuras mērķis ir likvidēt šķēršļus enerģijas uzkrāšanai un veicināt elektromobilitāti. Līdzīgas apvienotas pieejas tiek atkārtotas citās prioritārās jomās, tādās kā atjaunojamo energoresursu enerģija un Eiropas ēku fonda dekarbonizācija, kas sniedz materiālus rūpnieciskus un ekonomiskus ieguvumus Eiropai.

Veicinošas darbības attiecībā uz inovāciju pilsētās Pilsētās tiek koncentrēta liela daļa inovācijas un ieguldījumu, kas vajadzīgi enerģētikas pārkārtošanai. Pilsētas visā ES 2017. gadā īstenoja vairākas konkrētas iniciatīvas, kuru mērķis ir attīstīt un īstenot jaunas un inovatīvas tehnoloģijas enerģētikas pārkārtošanas atbalstam. Īstenojot inovatīvas pilsētvides darbības, Gēteborgā, Parīzē un Viladekansā sāka izmēģināt inovatīvus risinājumus, ko varētu pārņemt citas ES pilsētas . Saskaņā ar Pilsētu mēru pakta iniciatīvu, kas pašlaik tiek izvērsta ārpus Eiropas , pilsētas Eiropā, tās kaimiņvalstīs un paplašināšanās reģionos ir pieņēmušas integrētu pieeju un īstenojušas izlēmīgu rīcību attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām un piekļuvi cenas ziņā pieejamai un ilgtspējīgai enerģijai. Turklāt tika izveidotas dažādas pilsētu partnerības atbilstoši ES pilsētprogrammai , kas piedāvā inovatīvu pārvaldības pieeju, kura ietver vietējo iestāžu, dalībvalstu un Eiropas iestāžu sadarbību. Partnerībām attiecībā uz enerģētikas pārkārtošanu, pilsētu mobilitāti, gaisa kvalitāti, zemes ilgtspējīgu izmantošanu un dabā balstītiem risinājumiem, digitālo pāreju, aprites ekonomiku, pielāgošanos klimata pārmaiņām un mājokļiem būs būtiska loma inovatīvas enerģētikas pārkārtošanas nodrošināšanā. Eiropas inovācijas partnerībā progresīvām pilsētām un pašvaldībām pilsētas un rūpniecības nozare ir strādājušas, lai virzītos uz mērķi nodrošināt, ka līdz 2025. gadam 300 miljoniem Eiropas iedzīvotāju kalpo pilsētas ar sadarbspējīgām pilsētu datu platformām; lai veicinātu pilsētu lēmumu pieņēmēju iesaistīšanos, tika arī izstrādātas vadlīnijas.

Komisija ir līdere arī pasaules līmenī. 2017. gada februārī Komisija pārņēma no Amerikas Savienotajām Valstīm Mission Innovation koordinācijas komitejas vadību un uzņēmās līderību divos inovācijas virzienos, proti, “Saules gaismas pārveidošana uzkrājamā solārajā kurināmajā” un “Cenas ziņā pieejama siltumapgāde un aukstumapgāde”. Komisija kā viena no Mission Innovation 2018. gada maija samita un ministru sanāksmes par tīras enerģijas jautājumiem organizētājiem ir noteikusi mērķi atvēlēt ievērojamu vietu nevalstiskajām ieinteresētajām personām, tostarp uzņēmumiem, novatoriem, privātajiem ieguldītājiem un pilsētām. Šo mērķi varētu sasniegt, cieši sadarbojoties ar Pasaules mēru paktu , kas sāka darboties 2017. gadā. Tajā pašā laikā Eiropas Savienība sadarbojas ar Ķīnu un Kanādu, lai veicinātu inovāciju ieviešanu tīras enerģijas jomā visā pasaulē.

Komisija arī Euratom vārdā joprojām ir vadošā dalībniece starptautiskajā inovatīvajā ITER projektā kodolsintēzes kā komerciāli dzīvotspējīga enerģijas avota attīstīšanai .

Enerģētikas pārkārtošana, kam vajadzīga nākotnes prasībām atbilstoša infrastruktūra

Enerģētikas pārkārtošana nebūs iespējama, ja infrastruktūra netiks pielāgota nākotnes energosistēmas vajadzībām. Enerģētikas, transporta un telesakaru infrastruktūra kļūst arvien vairāk savstarpēji saistīta. Šī starpnozaru integrācija turpināsies, vietējiem tīkliem kļūstot arvien nozīmīgākiem Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē, kuri arvien aktīvāk pārorientēsies uz elektromobilitāti, decentralizētu enerģijas ražošanu un pieprasījumreakciju. Lai veicinātu nākamās paaudzes viedās infrastruktūras attīstību un optimizētu pašreizējās infrastruktūras izmantošanu, Komisija aicina projektu virzītājus pieteikties finansiālam atbalstam, lai varētu veidot sinerģiju starp enerģētikas, transporta un telesakaru infrastruktūru. Komisija izvērtēs, kā turpmāk rīkoties, lai veicinātu šādus inovatīvus infrastruktūras projektus laikposmā pēc 2020. gada.

Pateicoties pieaugošajai infrastruktūras digitalizācijai, jau tagad ir iespējama tīklu un pieprasījumreakcijas vieda pārvaldība. Paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” tika noteikts saskaņots satvars attiecībā uz pieprasījumreakciju, kas nodrošina elektrotransportlīdzekļu viedās uzlādes iespējas, stimulē patērētājus uzlādi veikt laikā, kad elektroenerģijas cenas ir zemas, un sniedz sadales sistēmu operatoriem iespējas aktīvi pārvaldīt tīklu . Ar Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīvu ir ieviesti valsts politikas satvari un atbalsta darbības, ko Komisija ir novērtējusi sīkāk. Lai novērstu apzinātos trūkumus, Komisija šomēnes ierosināja papildu darbības, tostarp finansējumu līdz EUR 800 miljonu apmērā alternatīvo degvielu infrastruktūrai.

Digitālajā laikmetā ļoti svarīgi ir uzlabot mūsu energoinfrastruktūras aizsardzību. Enerģētikas ekspertu platforma kiberdrošības jautājumos 2017. gada februārī publicētajā ziņojumā identificēja enerģētikas nozares problēmas un īpašās vajadzības, uz kurām pašlaik neattiecas ES tiesību akti. Komisija ir sākusi sadarbību ar ieinteresētajām personām Viedtīklu darba grupā, lai līdz 2018. gada beigām izstrādātu tīkla kodeksu par enerģētikas kiberdrošību. Ir sākts pētījums par kiberincidentu riskiem un novēršanu enerģētikas nozarē.

Vienlaikus turpinās darbs nolūkā uzlabot iekšējā enerģijas tirgus integrāciju un piegādes drošību. Reģionālā sadarbība, kuras sākotnējais mērķis bija fiziskās infrastruktūras uzlabošana un tās lietderīga izmantošana, paplašinās un aptver tādus aspektus kā atjaunojamo energoresursu attīstīšana un energoefektivitāte. To var attīstīt vēl plašāk, pievēršoties kopīgiem projektiem atjaunojamo energoresursu jomā starp dalībvalstīm un attiecīgajiem projektu virzītājiem vai pat kopīgām reģionālām atjaunojamo energoresursu izvēršanas ilgāka termiņa stratēģijām.

Tomēr, neraugoties uz ievērojamiem sasniegumiem, ir jāuzsver, ka joprojām pastāv būtiski trūkumi. Ir paredzams, ka četras dalībvalstis (Apvienotā Karaliste, Kipra, Polija un Spānija) 2020. gadā joprojām nebūs sasniegušas elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāju . Lai risinātu šo problēmu, Komisija šodien pieņēma paziņojumu par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju 2030. gadam. Tā arī pieņēma trešo kopīgu interešu projektu sarakstu. Sarakstā ir ietverti galvenie projekti, kas jāīsteno, lai sasniegtu starpsavienota iekšējā enerģijas tirgus mērķus, jo īpaši tie, par kuriem vienojušās četras augsta līmeņa grupas, piemēram, attiecībā uz starpsavienotājiem, kas savieno Pireneju pussalu ar Franciju un pārējo ES, nodrošinot atjaunojamo energoresursu attīstību; projektiem Baltijas valstu elektroenerģijas tīkla sinhronizēšanai ar Eiropas tīkliem; gāzes projektiem, kas nodrošina piegādes drošību un konkurenci Centrāleiropā un Dienvidaustrumeiropā, kā arī integrēta Ziemeļu jūru piekrastes valstu tīkla pirmajiem projektiem.