(4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi iekļauti Eiropas strukturālo un investīciju fondu plānošanā 2014.–2020. gada periodam. Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerattiecību nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Komisija ir sniegusi papildu informāciju par to, kā tā izmantos šo noteikumu norādēs par to pasākumu piemērošanu, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(5)Uz Poliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība 2016. gada konverģences programmā nominālo bilanci plāno palielināt no 2,6 % no IKP 2015. gadā līdz 2,9 % no IKP 2017. gadā, pirms to samazinās līdz 1,3 % no IKP 2019. gadā. Sagaidāms, ka vidēja termiņa budžeta mērķis – deficīts 1 % apmērā no IKP strukturālajā izteiksmē – netiks sasniegts līdz 2019. gadam, programmas darbības laikā. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka valsts parāda attiecība pret IKP palielināsies no 51,3 % no IKP 2015. gadā līdz 52,5 % no IKP 2017. gadā, pirms tā samazināsies līdz 50,4 % no IKP 2019. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2016. gadam ir ticams un pēc tam – labvēlīgs. Pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, pastāv risks būtiskai novirzei no ieteiktās korekcijas 2016. gadā un nemainīgas politikas apstākļos – 2017. gadā. Pamatojoties uz savu konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Polija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tādējādi, lai 2016. un 2017. gadā nodrošinātu atbilstību, būs nepieciešami turpmāki pasākumi.

(6)Polija ir vienīgā dalībvalsts, kurā nav izveidota pilntiesīga, neatkarīga fiskālā padome, un nav zināms, vai ir plāns tādu izveidot. Papildus parāda bremzēm, kas iestrādātas Polijas Konstitūcijā, Polija 2013. gadā ieviesa izdevumu stabilizēšanas noteikumu, ko pirmo reizi pilnībā piemēroja attiecībā uz 2015. gada budžetu. Tomēr 2015. gada decembrī noteikums tika grozīts nolūkā palielināt pieļaujamo izdevumu apmēru. Ilgtermiņā pastāv ievērojami fiskālās stabilitātes riski, ko izraisa nelabvēlīgs sākotnējais budžeta stāvoklis un ar iedzīvotāju novecošanos saistītais prognozētais izmaksu pieaugums, galvenokārt attiecībā uz izdevumiem veselības aprūpes jomā. No parāda ilgtspējas viedokļa pastāv liels vidēja termiņa fiskālais risks, jo sagaidāms, ka pieaugs parāda uzkrājums.

(7)Paredzams, ka iekasētie PVN ieņēmumi attiecībā pret IKP par 2015. gadu joprojām ir nelieli, neskatoties uz līdz šim ieviestajiem pasākumiem, kas ietver apgrieztās maksāšanas sistēmu un uzņēmumu, kuri strādā jūtīgās nozarēs, kopīgu atbildību. PVN iekasēšanas palielināšana un ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana ir Polijas valdības prioritātes, un šajā jomā tiek sagatavota stratēģija. Sagaidāms, ka tā ietvers tādus pasākumus kā jauni IT rīki krāpšanas PVN jomā atklāšanai un apkarošanai un nodokļu administrācijas reforma. 2017. gada janvārī tiks ieviesta zemāka robežvērtība naudas līdzekļu pārskaitījumiem starp uzņēmumiem. Polija vēl aizvien saskaras ar senu problēmu, proti, neefektīvu nodokļu administrāciju. Izmaksu attiecība pret iekasēto (cost-of-collection ratio), t.i., administratīvās izmaksas uz neto nodokļu ieņēmumu ir visaugstākās ES.

(8)Lielam skaitam preču un pakalpojumu Polija joprojām piemēro samazinātas PVN likmes. Tas veicina zaudētos ieņēmumus un samazina PVN sistēmas efektivitāti. Pierādījumi liecina, ka samazinātas PVN likmes nav efektīvs sociālās politikas instruments, jo īpaši tādēļ, ka tās nav īpaši vērstas uz neaizsargātām mājsaimniecībām. Tām ir tendence kļūt par ievērojamām subsīdijām turīgajiem nodokļu maksātājiem. Uzskata, ka sociālie pabalsti un ienākuma nodoklis ir mērķorientētāki rīki un līdz ar to labāk piemēroti pārdales mērķim. Iespējamie ieņēmumu zaudējumi, kas radušies samazināto PVN likmju rezultātā, un fakultatīvie atbrīvojumi ir vieni no augstākajiem ES.

(9)Neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem, Polijas darba tirgus saskaras ar ievērojamām grūtībām – darbaspēka novecošanu, zemu ražīgumu un augstu darba tirgus segmentāciju. Tās saistās ar trūkumiem izglītības sistēmā. Kaut arī izglītības sistēma pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies, tā joprojām nesniedz skolēniem pietiekamas transversālās prasmes, kas nepieciešamas strauji mainīgajam darba tirgum un inovācijai. Polijas augstākās izglītības un zinātnes salīdzinoši zemais vidējais rādītājs negatīvi ietekmē izglītības kvalitāti. Polijas augstākās izglītības internacionalizācija ir ļoti ierobežota gan ārvalstu studentu skaita, gan starptautiskās zinātniskās sadarbības ziņā. Augstākās izglītības finansēšanas modelis pietiekamā mērā neveicina kvalitāti, jo tas lielā mērā izmanto novecojušus universitātes vērtēšanas kritērijus un kvantitātes, piemēram, studentu un akadēmiskā personāla skaitu. Saskaņā ar darba devējiem, absolventiem trūkst transversālo prasmju, piemēram, problēmu risināšanas, kritiskās domāšanas un prasmes strādāt komandā. Līdzdalība mūžizglītībā ir neliela, un profesionālā izglītība un apmācība neatbilst tirgus vajadzībām.

(10)Lai gan pirmsskolas izglītības pieejamība un izmantošana pēdējos gados ir ievērojami palielinājusies, agrīnās bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamība joprojām ir viena no zemākajām ES. Tas, ka obligātais skolas sākšanas vecums tika paaugstināts līdz septiņiem gadiem un pienākums piecus gadus veciem bērniem apmeklēt pirmsskolas iestādes tika atcelts, kā arī jaunais bērnu pabalsts var radīt turpmāku negatīvu ietekmi uz dalību darba tirgū, jo īpaši sieviešu vidū.

(11)Neraugoties uz pastāvīgo darba līgumu skaita spēcīgu pieaugumu 2015. gadā, noteikta laika darba līgumu īpatsvars Polijā ir viens no augstākajiem ES. Polija nesen ir īstenojusi virkni pasākumu, lai risinātu darba tirgus segmentācijas jautājumu. Darba kodeksā tika ieviesti grozījumi, tika palielinātas sociālā nodrošinājuma iemaksas, kas saistītas ar atsevišķiem civiltiesību līgumiem, un sagaidāms, ka saskaņā ar civiltiesību līgumiem strādājošajiem 2017. gada janvārī tiks ieviests minimālais stundas atalgojums. Tomēr atsevišķi darba kodeksa aspekti rada darba devējiem šķēršļus pieņemt darbā cilvēkus, pamatojoties uz beztermiņa līgumiem, un šādu līgumu izmantošana joprojām ir ierobežota. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka saskaņā ar šādiem līgumiem darba tiesību regulēšana ir sarežģīta un ar darbinieku atlaišanu saistītās netiešās izmaksas ir augstas. Tajā skaitā augstas tiesvedības izmaksas, izmaksas, kas saistītas ar strīdu izšķiršanas mehānismu laikietilpīgumu un neparedzamību, un noteikumi, piemēram, vecāka gadagājuma darba ņēmēju īpašā aizsardzība pret atlaišanu.

(12)Preferenciālas nozaru sociālā nodrošinājuma sistēmas, jo īpaši apjomīgi subsidētās lauksaimnieku un kalnraču pensiju sistēmas, rada lielas budžeta izmaksas un var mazināt darbaspēka mobilitāti. Lauksaimniekiem paredzētas īpašas apdrošināšanas sistēmas ietvaros apdrošināto skaits kopš 2007. gada lēnām samazinās, un valdība prognozē, ka 2019. gadā tas sasniegs 1,18 miljonus cilvēku, savukārt iespējams, ka līdz 2018. gadam pieaugs pensiju pabalstu skaits (1,229 miljoni). Valsts budžeta izdevumu daļa, kas atvēlēta KRUS, kopš 2011. gada ir bijusi nemainīga, proti, 1 % no IKP. Attiecībā uz lauksaimniekiem nepastāv vispārēja nodokļu prasība vai pienākums veikt uzskaiti grāmatvedības sistēmā, un KRUS pašfinansēšana ir zema. Polijā 2014. gadā pastāvēja 1,382 miljoni lauku saimniecību, no kurām 52 % mazākas par 5 ha (GUS). Kalnrači ir atbrīvoti no vispārēji noteiktās iemaksas valsts pensiju sistēmā ar īpašiem preferenciāliem pensiju reizināšanas koeficientiem, kas rada būtiskas ikgadējās izmaksas, proti, vairāk nekā 0,5 % no IKP, ko sedz no publiskajām finansēm. Nelabvēlīgā demogrāfiskā prognoze jau izpaužas kā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanās. Tādējādi ir būtiski saglabāt pozitīvo tendenci nodarbinātībā, jo īpaši gados vecāku darba ņēmēju vidū, arī tāpēc, lai saglabātu valsts pensiju sistēmas atbilstību un ilgtspēju. Lai gan pēdējos gados vidējais faktiskais pensionēšanās vecums palielinājās, tas joprojām ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Tādējādi faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanās ir izšķiroši svarīga pensiju ilgtermiņa sociālajam atbilstīgumam nākotnē un publisko finanšu stabilitātei, kā arī dalības palielināšanai darba tirgū.

(13)Neraugoties uz to, ka pēdējos gados veikti ievērojami ieguldījumi, transporta, enerģētikas un komunikāciju tīklu jomā joprojām pastāv kavēkļi un trūkumi. Ieguldījumu aktivitāti kavē šķēršļi, kas saistīti ar valsts pārvaldes darbību, nodokļiem, pētniecības, izstrādes un inovācijas darbību vidi, kā arī līguma izpildes procedūru ilgums. Vadības un administratīvo spēju nepilnības negatīvi ietekmē ieguldījumu projektu dzelzceļa nozarē un citu projektu transporta, enerģētikas un telekomunikāciju infrastruktūras nozarē savlaicīgu īstenošanu. Polijas ekonomika joprojām ir energoietilpīga un oglekļietilpīga, un energoefektivitātes uzlabošana radītu būtiskus potenciālos ieguvumus. Elektroenerģijas ražošanas iekārtas noveco un joprojām ir ļoti atkarīgas no akmeņoglēm. Elektroenerģijas tīkls nav pietiekami savienots ar kaimiņvalstīm. Atjaunojamo energoresursu atbalsta shēma, kurai bija jāstājas spēkā 2016. gada 1. janvārī, tika atlikta, kas izraisa nenoteiktību attiecībā uz ieguldījumiem. Galvenie faktori, kas kavē ieguldījumus, īpaši būvniecībā, ir teritorijas plānošanas ļoti mazais tvērums un nestabilitāte, jo īpaši vietējā līmenī, kā arī pārmērīgs regulējums, regulatīvas un administratīvas neatbilstības, kas kavē būvatļauju piešķiršanu.

(14)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2016. gada valsts ziņojumā. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Polijai adresētiem ieteikumiem. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

(15)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Polijai 2016. un 2017. gadā rīkoties šādi.

1.Panākt ikgadējo fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz budžeta vidējā termiņa mērķi 2016. un 2017. gadā. Stiprināt fiskālo sistēmu, tostarp izveidojot neatkarīgu fiskālo padomi. Uzlabot nodokļu iekasēšanu, nodrošinot labāku PVN saistību izpildi, kā arī ierobežot samazinātas PVN likmes plašo izmantošanu.

2.Nodrošināt pensiju sistēmas ilgtspēju un atbilstību un palielināt līdzdalību darba tirgū, uzsākot preferenciālās pensiju sistēmas reformu, likvidējot šķēršļus pastāvīgākiem nodarbinātības veidiem un uzlabojot izglītības un apmācības programmu atbilstību darba tirgus vajadzībām.

3.Veikt pasākumus nolūkā novērst šķēršļus ieguldījumiem transporta, būvniecības un enerģētikas infrastruktūras jomā un palielināt teritorijas plānošanas tvērumu vietējā līmenī.

Briselē,