LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.6.2004 
COM(2004) 426 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Kopienas nost āju Asociācijas padom ē sakarā ar Eiropas un Vidusj ūras reģiona 
valstu nol īguma 84. panta izpildi, ar ko tiek izveidota asoci ācija starp Eiropas Kopien ām 
un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Maroka s Karalisti, no otras puses 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. Asociācijas nolīgumi ir Eiropas Savien ības un to valstu attiec ību juridiskais pamats, 
kas piedal ās Barselonas proces ā.  
2. Eiropas un Vidusj ūras reģiona valstu nol īgumu izpildes un Eiropas un Vidusj ūras 
reģiona partner ības turpin āšanas dēļ attiecības starp ES un dienvidu Vidusj ūras 
reģiona valst īm tehniski k ļūst arvien sarež ģītākas, tādēļ ar šiem nol īgumiem 
izveidoto instit ūciju darb ība ir jāpielāgo citu t ādu starptautisku l īgumu darb ībai, 
kurus nosl ēgusi ES. Lai p ārraudzītu partner ības priorit āšu īstenošanu un ties ību aktu 
tuvināšanu, ir izveidotas apakškomitejas, kas pak ārtotas pārējo asociēto valstu 
asociācijas komitej ām.  
3. Eiropas un Vidusj ūras reģiona valstis, ar kur ām noslēgtie nolīgumi ir sp ēkā, ir jau 
lūgušas izv ērstāku sadarb ību dažādās jomās, uz kur ām attiecas šajos nol īgumos 
ietvertie noteikumi. Šobr īd Barselonas procesa sakar ā tiek īstenotas vair ākas darbības 
reģionu līmenī, kamēr divpusējā līmenī Komisijas dienesti cenšas uzklaus īt šo valstu 
lūgumus individu āli un nevis standartiz ēti. ES un Marokas asoci ācijas nolīgums, kas 
stājās spēkā 2000. gada 1. mart ā, paredz ES un Marokas br īvās tirdzniec ības zonas 
izveidi vēlākais 2012. gada 28. febru ārī. Marokas vald ība atkārtoti ir paudusi savu 
vēlmi iegūt labvēlīgāku statusu t ās attiecībās ar ES („ drīzāk asociācija, nevis 
pievienošan ās”). Turklāt valdība uzskata, ka „ brīvās tirdzniec ības zonas izveide nav 
mērķis pats par sevi ”. Galvenais izvirz ītais mērķis ir „ arvien intens īvāka savstarp ēja 
asociēto partneru ekonomikas un sabiedr ības mijiedarbošan ās, kā arī institūciju 
konverģence, kā līdzekli izmantojot piem ērotus papildu juridiskus meh ānismus un 
instrumentus, kurus paredz p ēc savstarp ējas vienošan ās”. 
4. ES pilnvaras nosaka satvaru, kur ā var attīstīties attiec ības ar Vidusj ūras reģiona 
valstīm, ņemot vērā kopējo Barselonas procesa atbilst ību un l īdzsvaru. Lai 
nodrošinātu atbilst īgu institucion ālo strukt ūru, kuras m ērķis būtu sadarb ības 
nostiprināšana, Eiropas Savien ība ir jau pie ņēmusi lēmumu izveidot asoci ācijas 
komitejas apakškomitejas. Maroka b ūs pirmā Vidusjūras dienvidu piekrastes 
partnervalsts, ar kuru ir izveidota š āda institucion ālā sistēma. Apakškomitejas uzs āks 
savu darbu tad, kad iesaist ītās puses būs vienojuš ās par darb ības mērķiem, kārtību un 
programmu, ko t ās paredzējušas ievērot. 
5. Atbilstīgi 2000. gada novembra Marse ļas konferences secin ājumiem ir j āpaplašina 
mērķi un jāpadziļina mūsu attiecības ar Vidusj ūras reģiona valst īm asociācijas 
nolīgumu ietvaros. Tas ar ī praktiski ietekm ē institūcijas, kas atbild par šo nol īgumu 
izpildi. Šo san āksmju rezult ātā izdarītie secinājumi un r īcības plāns, par kuru 
vienojās Valensij ā 2002. gada apr īlī, atkārtoti apstiprina kop īgās saistības un akcent ē 
nepieciešam ību, kā arī pausto gribu pieš ķirt lielāku nozīmi cilvēktiesību veicināšanai. 
6. Cilvēktiesības un pamatbr īvības ir neat ņemama to principu sast āvdaļa, kas regul ē 
attiecības starp Eiropas Savien ību un tās Vidusjūras reģiona partnervalst īm gan 
Barselonas procesa partner ības kontekst ā, gan arī sakarā ar divpus ējiem asoci ācijas 
nolīgumiem, kas jau ir nosl ēgti vai ar ī kas atrodas sarunu proces ā ar visām 
Vidusjūras reģiona partnervalst īm. 
 
LV 3   LV 7. Šajā perspekt īvā Komisija iesaka ofici āli izveidot jaunu „Cilv ēktiesību, 
demokratiz ācijas un p ārvaldības” apakškomiteju papildus t ām komitej ām vai 
grupām, ko Asoci ācijas nolīgums jau paredz vai kas jau ir izveidotas.  
8. Kas attiecas uz š ādas komitejas organiz ēšanu, tad apakškomitejas vad ību no ES 
puses veic atbilst īgi tiem pašiem noteikumiem, ko paredz Asoci ācijas komitejas 
vadībai. Gad ījumā, ja runa ir par t ādiem tematiem, kas neietilpst Kopienas 
kompetenc ē, apakškomitejas vad ību veic Padomes prezident ūra, kas p ārstāv arī 
dalībvalstu nost āju. Šajā gadījumā Komisiju piln ībā piedalās darbā, kurā tiek 
noteiktas vadl īnijas, kas j āievēro, kā arī mērķi, kas jāsasniedz apakškomitejas 
sanāksmes laik ā. 
9. Mērķis, apakškomitejas izskat ītie jautājumi, kā arī izpildes k ārtība ir ietverta 
pievienotaj ā reglament ā. Apakškomitejas uzdevumu un reglamentu neofici āli 
apsprieda ar Marokas iest ādēm. 
 
LV 4   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Kopienas nost āju Asociācijas padom ē sakarā ar Eiropas un Vidusj ūras reģiona 
valstu nol īguma 84. panta izpildi, ar ko tiek izveidota asoci ācija starp Eiropas Kopien ām 
un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Maroka s Karalisti, no otras puses 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 300. panta 2. punkta otro da ļu, 
ņemot vēra Komisijas priekšlikumu 1, 
tā kā: 
(1) Eiropas un Vidusj ūras reģiona valstu nol īgums par asoci ācijas izveidi starp Eiropas 
Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Maroku, no otras puses, tika 
noslēgs 2000. gada 24. janv ārī. 
(2) Šā nolīguma 84. pants paredz, ka Asoci ācijas padome var pie ņemt lēmumu par 
jebkādas darba grupas vai strukt ūras izveidi, ja tas nepieciešams nol īguma īstenošanai, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
Vienīgais pants 
Nostāja, kas Kopienai j āpieņem ar to Eiropas un Vidusj ūras reģiona valstu nol īgumu 
izveidotaj ā Asociācijas padom ē, kas nosl ēgts starp Eiropas Kopien ām un tās dalībvalstīm, no 
vienas puses, un Maroku, no otras puses, sakar ā ar šā nolīguma 84. panta izpildi, atbilst 
Asociācijas padomes l ēmuma projektam, kas pievienots šim l ēmumam. 
Briselē, [datums] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
  
                                                 
1 OV C […], […]. […] lpp. 
 
LV 5   LV PIELIKUMS  
Projekts 
ES/MAROKAS ASOCI ĀCIJAS PADOMES L ĒMUMS 
par „Cilv ēktiesību, demokratiz ācijas un p ārvaldības” apakškomitejas izveidi 
ES/Marokas Asoci ācijas padome, 
ņemot vērā Eiropas un Vidusj ūras reģiona valstu nol īgumu par asoci ācijas izveidi starp 
Eiropas Kopien ām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, 
tā kā: 
(1) ES un Marokas br īvās tirdzniec ības zonas izveide paredz ēta vēlākais 2012. gada 
28. februārī. 
(2) Eiropas un Vidusj ūras reģiona valstu nol īgumu izpildes un Eiropas un Vidusj ūras 
reģiona partner ības turpin āšanas rezult ātā attiecības starp ES un dienvidu Vidusj ūras 
reģiona valst īm tehniski k ļūst arvien sarež ģītākas. 
(3) Ir jāpārrauga partner ības priorit āšu īstenošana un ties ību aktu tuvin āšana. ES pilnvaras 
nosaka satvaru, kur ā var attīstīties attiec ības ar Vidusj ūras reģiona valst īm, ņemot vērā 
kopējo Barselonas procesa atbilst ību un līdzsvaru. 
(4) Lai nodrošin ātu atbilst īgu institucion ālo struktūru, kuras m ērķis būtu sadarb ības 
nostiprināšana, Eiropas Savien ība ir jau pie ņēmusi lēmumu izveidot asoci ācijas 
komitejas apakškomitejas.  
(5) Cilvēktiesības un pamatbr īvības ir neat ņemama to principu sast āvdaļa, kas regul ē 
attiecības starp Eiropas Savien ību un tās Vidusjūras reģiona partnervalst īm. 
Nolīguma 84. pants paredz izveidot darba grupas vai citas strukt ūras, kas vajadz īgas šā 
nolīguma izpildei, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
Vienīgais pants 
ES/Marokas Asoci ācijas komitejas pak ļautībā ir izveidota „Cilv ēktiesību, demokratiz ācijas un 
pārvaldības” apakškomiteja un ir pie ņemts tās reglaments, kas iek ļauts 1. pielikum ā. 
Apakškomiteja darbojas Asoci ācijas komitejas vad ībā, kurai tai katr ā sanāksmē ir jāiesniedz 
ziņojums. Apakškomitejai nav l ēmuma pie ņemšanas pilnvaru. 
 
LV 6   LV Asociācijas komiteja pie ņem visus p ārējos pasākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu pareizu 
apakškomitejas darb ību, un par to inform ē Asociācijas padomi. 
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dien ā. 
[vieta] [datums] Asociācijas padomes v ārdā 
 
LV 7   LV 1. PIELIKUMS  
Reglaments  
ES/Marokas apakškomiteja Nr. 7  
Cilvēktiesības, demokratiz ācija un pārvaldība 
1. Sast āvs un vad ība 
Apakškomiteju veido Eiropas Komisijas p ārstāvji un Marokas vald ības pārstāvji, un to 
pārmaiņus vada š īs abas nol īguma puses. Dal ībvalstis tiek inform ētas un uzaicin ātas 
piedalīties apakškomitejas san āksmēs. Gadījumā, ja apakškomitej ā tiek izskat īti temati, kas 
neietilpst Kopienas kompetenc ē, apakškomitejas vad ību Eiropas Savien ības vārdā uzņemas 
Padomes prezident ūra, kas pārstāv arī dalībvalstu nost āju. Šajā gadījumā Komisiju piln ībā 
piedalās darbā, kurā tiek noteiktas vadl īnijas, kas j āievēro, kā arī mērķi, kas jāsasniedz 
apakškomitejas san āksmes laik ā. 
2. Noz īme 
Apakškomiteja darbojas Asoci ācijas komitejas vad ībā, kurai tā pēc katras san āksmes iesniedz 
ziņojumu. Apakškomitejai nav l ēmuma pie ņemšanas pilnvaru. Tom ēr tai ir ties ības izteikt 
priekšlikumus attiec ībā uz Asoci ācijas padomi.  
3. Temati  
Apakškomiteja izskata asoci ācijas nol īguma izpildi turpm āk uzskait ītajās nozarēs. 
Apakškomiteja jo īpaši izvērtē tiesību aktu tuvin āšanas, īstenošanas un piem ērošanas jom ā 
sasniegto. Vajadz ības gadījumā tiek izskat īta arī sadarbība valsts p ārvaldes jaut ājumos. 
Apakškomiteja izv ērtē sasniegtos rezult ātus un izskata visas probl ēmas, kas var ētu rasties 
turpmāk uzskait ītajās nozarēs, un izstr ādā priekšlikumus pas ākumiem, kas ar laiku b ūtu 
jāpieņem. 
3. a - Tiesiskums, pareiza p ārvalde un demokr ātija, no kuriem īpaši akcent ēti šādi aspekti: 
demokrātijas un tiesiskuma nostiprin āšana, tiesas neatkar ība un tiesas pieejam ība 
3. b - Galveno starptautisko konvenciju ratific ēšana un ieviešana cilv ēktiesību un 
pamatbrīvību jomā, kā arī tādu protokolu ratific ēšana un ieviešana, kas saist īti ar 
attiecīgajām konvencij ām 
3. c - Administrat īvā kapacitāte un valsts iest ādes 
Šis saraksts nav visaptverošs, šaj ā piemērošanas kontekst ā, jo īpaši saist ībā ar reģionālās 
programmas piem ērošanu, Asoci ācijas komiteja par pievienot ar ī citus tematus, tostarp t ādus 
horizontālus tematus k ā statistika.  
Vienā apakškomitejas san āksmē var izskat īt jautājumus, kas saist īti ar vienu, vair ākām vai 
visām iepriekš uzskait ītajām nozarēm. 
 
LV 8   LV 4. Sekretari āts 
Viena Eiropas Komisijas amatpersona un viena Marokas vald ības amatpersona kop īgi 
darbojas k ā šīs apakškomitejas past āvīgie sekret āri.  
Visus ziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nos ūta apakškomitejas sekret āriem.  
5. San āksmes 
Apakškomiteja tiekas ikreiz, kad apst ākļu dēļ tas ir nepieciešams. S ēdi var sasaukt, 
pamatojoties uz vienas vai otras puses l ūguma, nog ādājot šo lūgumu attiec īgajam sekret āram, 
kas to nodod otrajai pusei. P ēc tam, kad ir sa ņemts lūgums sasaukt apakškomitejas san āksmi, 
otras puses sekret ārs sniedz savu atbildi 15 darba dienu laik ā.  
Īpaši steidzam ā gadījumā, pēc abu pušu vienošan ās, apakškomiteju var sasaukt ar ī ātrāk. Visi 
lūgumi sasaukt s ēdi ir jāsagatavo rakstiski.  
Katra apakškomitejas san āksme notiek laik ā un vietā, par kuru abas puses ir vienojuš ās.  
Abi sekret āri sasauc s ēdes katrs savai nol īguma pusei, vienojoties ar priekšs ēdētāju. Pirms 
katras san āksmes priekšs ēdētājs tiek inform ēts par katras puses deleg ācijas paredz ēto sastāvu.  
Ja abas puses tam piekr īt, apakškomiteja var uzaicin āt ekspertus piedal īties tās sanāksmēs, lai 
tie sniegtu specifisku inform āciju.  
6. San āksmju dienas k ārtība 
Ikvienu l ūgumu kādu no punktiem iek ļaut apakškomitejas dienas k ārtībā nosūta 
apakškomitejas sekret āriem.  
Katrai san āksmei priekšs ēdētājs izstrādā provizorisku dienas k ārtību. Vēlākais desmit dienas 
pirms san āksmes sākuma apakškomitejas sekret ārs to nosūta otrai nol īguma pusei.  
Provizoriskaj ā dienas k ārtībā ir ietverti punkti, par kuriem sekret āri ir saņēmuši lūgumu tos 
iekļaut dienas k ārtībā vēlākais piecpadsmit dienas pirms san āksmes sākuma. Vismaz septi ņas 
dienas pirms san āksmes ab ām pusēm ir jāsaņem apstiprin ājuma dokumenti. Iev ērojot īpašus 
un/vai steidzamus gad ījumus, šos termi ņus pēc abu pušu vienošan ās var saīsināt.  
Katras san āksmes sākumā apakškomiteja pie ņem dienas k ārtību.  
7. Kopsavilkums  
Pēc katras san āksmes abi sekret āri, savstarp ēji vienojoties, saga tavo kopsavilkumu. Vienu 
kopsavilkuma kopiju, kur ā ietverti ar ī apakškomitejas priekšlikumi, apakškomitejas sekret āri 
nosūta Asociācijas komitejas priekšs ēdētājam un sekret āriem.  
8. San āksmju atkl ātums  
Ja nav pie ņemts atšķirīgs lēmums, apakškomitejas san āksmes ir sl ēgtas un tās darbs netiek 
publiskots.  
 
LV 9   LV FICHE FINANCIÈRE Fiche/04/ 
 
 DATE: 12.3.04 
 
1. LIGNE BUDGÉTAIRE : 
 CREDITS: 
 
2. INTITULE:  
Création du sous-comité « Droits de l’homme, démocratisation et gouvernance  dans le cadre de l’Accord 
d’association entre la Communauté européenne et ses États membres, d'une part, et le Royaume du 
Maroc, d'autre part. 
 
3. BASE JURIDIQUE : 
Article 84 de l’Accord d’association entre l’UE et le Maroc 
 
4. OBJECTIFS : 
Création du sous-comité « Droits de l’homme, démocratie et gouvernance »   
5. INCIDENCE FINANCIÈRE PÉRIODE DE 
12 MOIS 
 
(millions 
d'euros) EXERCICE 
FINANCIER EN 
COURS 
2004 
(millions d'euros) EXERCICE 
FINANCIER 
SUIVANT 
2005 
(millions d'euros) 
5.0 DÉPENSES À LA CHARGE  
- DU BUDGET CE 
(RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) 
- DES BUDGETS NATIONAUX - D'AUTRES SECTEURS  
  
n/a  
n/a 
 
5.1 RECETTES 
- RESSOURCES PROPRES CE 
(PRÈLÈVEMENTS/DROITS DE DOUANE) 
- NATIONALES  
  
  
 
  2005 2006 - - 
5.0.1 PRÉVISIONS DES DÉPENSES   - - 
5.1.1 PRÉVISIONS DES RÉCETTES   - - 
5.2 MODE DE CALCUL: 
 
6.0 LE PROJET PEUT-IL ÊTRE FINANCÉ PAR DES CRÉDITS INSCRITS AU 
CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET ORDINAIRE?  
OUI  
6.1 LE PROJET PEUT-IL ÊTRE FINANCÉ PA R DES TRANSFERTS ENTRE CHAPITRES 
DU BUDGET ORDINAIRE?  
OUI  
6.2 UN BUDGET SUPP LÉMENTAIRE SERA-T-IL-NÉCESSAIRE? NON 
6.3 CRÉDITS À INSCRIRE DAN S LES BUDGETS FUTURS? NON 
OBSERVATIONS: 
 
Les réunions du sous-comité se tiendront alternativemen t à Bruxelles et au Maroc. En ce qui concerne les 
réunions qui auront lieu à Bruxelles, on n’envisage pas des coûts additionnels à ceux des réunions internes (pas 
d’interprétation et pas de déjeuner). En ce sui concerne les réunions qui, auront lieu au Maroc, les coûts de 
mission seront couverts par la programmation de chaque DG tenu compte que les réunions du sous-comité se teindra en principe en même temps que d’autres réunions prévues en calendrier