Komisijas Paziņojums Padomei par sarunām attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pievienošanos starptautiskam pamatnolīgumam, ko ir noslēguši Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieki kodolenerģijas pētniecības jomā /* COM/2005/0222 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.5.2005 COM(2005) 222 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par sarunām attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pievienošanos starptautiskam pamatnolīgumam, ko ir noslēguši Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieki kodolenerģijas pētniecības jomā Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par sarunām attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pievienošanos starptautiskam pamatnolīgumam, ko ir noslēguši Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieki kodolenerģijas pētniecības jomā (iesniegusi Komisija) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par sarunām attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pievienošanos starptautiskam pamatnolīgumam, ko ir noslēguši Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieki kodolenerģijas pētniecības jomā „Ceturtās paaudzes” iniciatīvu ir sācis ASV Enerģētikas departaments 2000. gada sākumā. Šī iniciatīva ir saistīta ar koncepcijas izstrādi vienai kodolenerģijas sistēmai vai vairākām tādām sistēmām, kas spēj darboties, nodrošinot enerģijas piegādi par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus pienācīgi risinot jautājumus saistībā ar kodoldrošību, kodolatkritumiem, kodolieroču neizplatīšanu un sabiedrības izpratni. Vairākas Eiropas valstis (Apvienotā Karaliste, Francija un Šveice), kā arī Japāna, Koreja, Dienvidāfrika, Argentīna, Brazīlija un Kanāda ir pievienojušās šai iniciatīvai. Šajā saistībā minētās valstis ir parakstījušas Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma (CPSF) hartu. Komisija 2002. gada 4. novembrī ir nolēmusi (Komisijas Lēmums Nr. K(2002)4287), ka Eiropas Atomenerģijas kopienai (Euratom) arī ir jāparaksta minētā harta. Tādējādi 2003. gada 30. jūlijā Euratom vārdā harta tika parakstīta. Vairākas dalībvalstis ir pārliecinoši atbalstījušas hartas parakstīšanu, jo arī ir vēlējušās piedalīties pētniecības darbā. Piedalīšanās tagad ir iespējama, izmantojot dalību Euratom. Šī dalība visām ieinteresētajām dalībvalstīm, kā arī Euratom pamatprogrammu asociētajām valstīm ļaus paplašināt to kompetenci un zināšanas un iegūt informāciju par tehniskajiem un drošības jautājumiem saistībā ar nākamās paaudzes kodolreaktoru sistēmām. „Tehniskajā plānā”, kas ir galvenais dokuments, kurā ir izklāstīta veicamā izpētes darba tehniskā puse, turpmākai attīstībai ir noteiktas sešas dažāda veida kodolenerģijas sistēmas. Faktiskais izpētes darbs notiks saskaņā ar atsevišķiem projektiem, ko izstrādās zinātniski pētnieciskie institūti, ražošanas partneri utt., un šo projektu rezultātu iekļaušana vienā kodolenerģijas sistēmā būs pienācīgā līmenī jāpārrauga un jāvirza. Pētniecības darba veikšanai ir vajadzīgs tiesisks pamats. Kopš Ceturtās paaudzes iniciatīvas sākuma ir notikušas neformālas diskusijas par to, kādam šim pamatam vajadzētu būt. To laikā ir pievērsta uzmanība tādiem jautājumiem kā izpētes projektu vadība, esošo tehnisko zināšanu un intelektuālā īpašuma tiesību izmantošana, jaunu intelektuālā īpašuma tiesību radīšana, strīdu risināšanas kārtība, jaunu dalībnieku pievienošanās utt. Dalībnieki ir nonākuši pie secinājuma, ka ir vajadzīgs viens tiesiski saistošs pamatnolīgums, pamatojoties uz kuru tiks noslēgtas sešas vienošanās - viena saistībā ar katras sistēmas izveidi – un atsevišķas vienošanās par katru projektu. Ieinteresētās puses ir saņēmušas un komentējušas iecerētā pamatnolīguma teksta projektus un paraugus sešām vienošanām par sistēmas izveidi, nenonākot pie noteiktiem secinājumiem. CPSF augstākās vadības komitejas, Politikas grupas, ASV valde 2004. gada novembra beigās ir paziņojusi, ka, pamatojoties uz minēto diskusiju rezultātiem, tā ir sagatavojusi pamatnolīguma projektu un ka tas ir apstiprināts, izmantojot ASV iekšējo starpdienestu procedūru. Politikas grupas valde ir iesniegusi minēto pamatnolīgumu apspriešanai, nosaucot to par projektu, lai gan tā galvenie nosacījumi vairs nebija uzskatāmi par apspriežamiem. Diskusija par tekstu kādu laiku ir turpinājusies, bet vienīgi ar nolūku precizēt dažu pantu formulējumu. Politikas grupas ziemas tikšanās tika divreiz atlikta līdz beidzot notikusi 2005. gada janvārī, un samērā drīz pēc šīs tikšanās – 2005 gada 11. februārī - pamatnolīgums tā galīgajā redakcijā tika atvērts parakstīšanai. Tā kā šī pamatnolīguma vienīgais mērķis ir bijis radīt tiesiski saistošu pamatu pētniecības un attīstības darba veikšanai projektu izstrādes līmenī, neviena no pārējām pusēm nav iebildusi pret tā atvēršanu parakstīšanai. Tomēr šajā procesā Komisijai ir nācies uzklausīt ASV Valsts departamenta atkārtotu prasību, kuras nolūks ir bijis neatļaut daudzvaldību organizācijām, tostarp Kopienai, piedalīties apspriedēs, ja tajās piedalās viena vai vairākas to dalībvalstis. Rezultātā Komisija ir informējusi ASV iestādes, ka, nesvītrojot šo formulējumu, nolīgumu nebūs atļauts parakstīt nedz Kopienai, nedz Lielbritānijai un Francijai. Pēc šīs informācijas pamatnolīguma parakstīšana tika atlikta uz divām nedēļām. Tā kā bija jāmeklē kompromiss, lai atvieglinātu iespēju Lielbritānijai un Francijai parakstīt pamatnolīgumu, Komisija ir vienojusies nākt klajā ar šādu paziņojumu saistībā ar nosacījumiem par savu piedalīšanos nolīgumā: „Kļūstot par šā pamatnolīguma pusi, Euratom pilnā mērā piedalās sadarbībā un apspriedēs saistībā ar šo pamatnolīgumu un ikvienu vienošanos par sistēmas izveidi, ko tā ir parakstījusi, bet tā nekavē konsensu, ja to panākušas pārējās šā pamatnolīguma puses vai vienošanās par sistēmas izveidi pārējie parakstītāji gadījumos, kad parakstītāji ir gan Euratom, gan viena vai vairāk nekā viena tās dalībvalsts.” Šajā paziņojumā uzsvērts, ka Kopiena pilnā mērā piedalās nolīgumā, bet konsekventi atbalstīs tās dalībvalstu nostāju. Lai nodrošinātu šo solidaritāti, Komisija un dalībvalstis, kas ir šā pamatnolīguma puses, nāks klajā ar šādu paziņojumu, ko pievienos Padomes protokolam: „Komisija un dalībvalstis, kas ir pamatnolīguma puses – pašlaik tās ir Francija un Lielbritānija – pirms ikviena svarīga lēmuma pieņemšanas saistībā ar pamatnolīguma un attiecīgas sistēmas izveides vienošanās īstenošanu rūpīgi koordinēs un saskaņos savu nostāju.” Komisija regulāri vismaz divreiz gadā organizēs sanāksmes, kurās varēs piedalīties ikviena dalībvalsts vai pētniecības organizācija, kas vēlēsies sniegt ieguldījumu saskaņā ar CPSF īstenotajā pētniecībā un attīstībā. Koordinācijas process aptvers arī Euratom pamatprogrammu asociētās valstis, tātad arī Šveici, kas arī piedalās CPSF. Komisija uzskata, ka piedāvātais pamatnolīgums Kopienai būs pieņemams, un tādējādi ir nolēmusi iesniegt to Padomei saskaņā ar Euratom līguma 101. panta 2. punktu. Pamatnolīgums ir solis uz priekšu, definējot starptautisko sadarbību ceturtās paaudzes sistēmu jomā, tiesiski saistošā dokumentā apkopojot noteikumus, kas iekļauti CPSF hartā, kura ir politiska vienošanās bez finanšu noteikumiem, tāpēc to ir tieši parakstījusi Komisija. Lai pievienotos pamatnolīgumam, ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums, jo šis pamatnolīgums būs priekšnoteikums konkrētai izpētes sadarbībai, kurai nav bijusi iespēja sākties, nepastāvot skaidriem nosacījumiem, kas regulē šo sadarbību. Turklāt pamatnolīguma darbības laiks aptvers vairāk nekā divas pamatprogrammas, un būs vajadzīgi vismaz divi Padomes lēmumi, lai vadītu Kopienas ieguldījumu CPSF, kam jānotiek atbilstīgi Padomes lēmumiem saistībā ar pašreizējo un turpmākajām pamatprogrammām. Visbeidzot ir jāatzīmē, ka nav paredzēta obligāta finanšu apmaiņa vai īpaši budžeta līdzekļu piešķīrumi pušu starpā. Šajā ziņā uz pašreizējiem noteikumiem attiecas atsevišķi noteikumi, prakse un partneru griba. Vienīgās iesaistītās izmaksas nav tiešās pētniecības izmaksas un tās ir saistītas ar šauri specializētajiem tehniskajiem pakalpojumiem, kurus sniegs Kodolenerģijas aģentūra, kas nodrošinās CPSF zināšanu pārvaldi. Šīs izmaksas lielā mērā var segt, brīvprātīgi nosūtot Tehniskajam sekretariātam piemērotu personālu no pētniecības un attīstības organizācijām, kas ir ieinteresētas darboties konkrētos CPSF projektos. Lai segtu pārējās Kodolenerģijas aģentūras sekretariāta pakalpojumu izmaksas, visticamāk būs vajadzīgi tikai nelieli līdzekļi. Tāpēc Kopienas tiešais līdzekļu ieguldījums CPSF būs noteikts pētniecības un attīstības pamatprogrammās un tā apmēru noteiks saskaņā ar Padomes lēmumu, ar kuru šīs programmas pieņems. Šādi varēs nodrošināt to, ka Euratom ieguldījums pētniecības un attīstības pasākumos saistībā ar CPSF projektiem atbilst tām prioritātēm, kas noteiktas pamatprogrammās. Tomēr tas neaizkavēs nevienu dalībvalsti vai valsts pētniecības un attīstības organizāciju, kura vēlēsies ieguldīt savus līdzekļus CPSF, darīt to ar Kopienas starpniecību, arī tajās jomās, ko neaptver Euratom ieguldījums. Pēdējais aspekts, kam Komisija vēlas pievērst Padomes uzmanību, ir valodas jautājums. Visi partneri bija piekrituši akceptēt kā autentisku ASV Enerģētikas departamenta klajā laisto pamatnolīguma vienīgo redakciju angļu valodā. Tomēr, tā kā parakstītāju vidū ir Kanādas valdība, radās vajadzība pēc redakcijas franču valodā. Kanādas iestādes ir nākušas klajā ar redakciju franču valodā, ko ir pārbaudījusi Kodolenerģijas aģentūra. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Padome ir aicināta pieņemt pievienoto lēmuma projektu. PASKAIDROJUMA RAKSTS „Ceturtās paaudzes” iniciatīvu ir sācis ASV Enerģētikas departaments 2000. gada sākumā, un tā ir saistīta ar koncepcijas izstrādi vienai kodolenerģijas sistēmai vai vairākām tādām sistēmām, kas spēj darboties, nodrošinot enerģijas piegādi par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus pienācīgi risinot jautājumus saistībā ar kodoldrošību, kodolatkritumiem, kodolieroču neizplatīšanu un sabiedrības izpratni. Pašlaik vienpadsmit CPSF dalībnieki ir parakstījuši CPSF hartu, un tie ir: Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Argentīna, Brazīlija, Dienvidāfrika, Euratom, Francija, Japāna, Kanāda, Koreja un Šveice. CPSF harta Euratom vārdā tika parakstīta 2003. gada 30. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas Lēmumu Nr. K(2002)4287. Vairākas dalībvalstis ir pārliecinoši atbalstījušas hartas parakstīšanu, jo arī ir vēlējušās piedalīties pētniecības darbā, ko ir paredzēts veikt saskaņā ar CPSF. Pateicoties dalībai Euratom, tagad ir iespējama visu ieinteresēto dalībvalstu, kā arī Euratom pamatprogrammu asociēto valstu piedalīšanās CPSF pētniecības un attīstības pasākumos, paplašinot savu kompetenci un zināšanas un iegūstot informāciju par tehniskajiem un drošības jautājumiem saistībā ar nākamās paaudzes kodolreaktoru sistēmām. Ar CPSF saistītie tehniskie jautājumi ir risināti „Tehniskajā plānā”, kura izstrāde tika pabeigta 2002. gada beigās un kurā turpmākai izpētei ir noteiktas sešas kodolenerģijas sistēmas. Pētniecības darba veikšanai ir vajadzīgs tiesisks pamats. Lai nodrošinātu izpētes darbu un apmaiņu ar sasniegtajiem rezultātiem, ir iecerēts, ka CPSF tiesisko pamatu veidos trīs līmeņu vienošanās (pamatnolīgums, vienošanās par sistēmas izveidi un attiecīgas vienošanās par projektiem saistībā ar katru sistēmu). Pamatnolīgums, kura izstrāde tika pabeigta 2005. gada sākumā, ir solis uz priekšu, definējot starptautisko sadarbību ceturtās paaudzes sistēmu jomā un apkopojot tiesiski saistošā dokumentā CPSF hartas noteikumus. (Hartas saturs ir politiska vienošanās bez finanšu noteikumiem, tādējādi to ir tieši parakstījusi Komisija.) Lai pievienotos pamatnolīgumam, ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums, jo pamatnolīgumā būs skaidri izklāstīti konkrētas ar CPSF saistītas izpētes sadarbības nosacījumi. Turklāt pamatnolīguma darbības termiņš aptvers vairāk nekā divas pamatprogrammas, un būs vajadzīgi vismaz divi Padomes lēmumi, lai vadītu Kopienas ieguldījumu CPSF, kam jānotiek atbilstīgi Padomes lēmumiem saistībā ar pašreizējo un turpmākajām pamatprogrammām. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par sarunām attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pievienošanos starptautiskam pamatnolīgumam, ko ir noslēguši Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieki kodolenerģijas pētniecības jomā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk tekstā - Euratom) dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 102. panta 2. punktu, tā kā (1) Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Francija, Šveice, Japāna, Dienvidkoreja, Dienvidāfrika, Argentīna un Kanāda ir izveidojušas Ceturtās paaudzes starptautisko forumu (CPSF) ar mērķi izstrādāt koncepciju vienai kodolenerģijas sistēmai vai vairākām tādām sistēmām, kas spēj darboties, nodrošinot enerģijas piegādi par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus pienācīgi risinot jautājumus saistībā ar kodoldrošību, kodolatkritumiem, kodolieroču neizplatīšanu un sabiedrības izpratni; (2) Euratom ir pievienojusies Ceturtās paaudzes starptautiskajam forumam 2003. gada 30. jūlijā; (3) saskaņā ar CPSF paredzētajai starptautiskajai sadarbībai un apmaiņai ar kodolenerģētiku saistīto tehnoloģiju jomā ir vajadzīgs tiesisks pamats, lai varētu vadīt pētniecības darbu, nodrošinot dalībnieku tiesisko aizsardzību un jo īpaši tādu tiesību aizsardzību, kas ir radušās pētniecības darba rezultātā, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības; (4) šim nolūkam CPSF dalībnieki ir vienojušies noslēgt pamatnolīgumu, kurā noteikti pamatnosacījumi sadarbībai un turpmākām vienošanām par sistēmas izveidi un projektu izstrādi; (5) Kopienas ieguldījums saistībā ar CPSF pētniecības un attīstības projektiem nepārsniedz apjomu, kas paredzēts Padomes lēmumos par Euratom pamatprogrammu; (6) ikviena dalībvalsts, tās sabiedriskās vai privātās zinātniski pētnieciskās organizācijas vai ražošanas nozaru pārstāvji var sniegt tiešu ieguldījumu saistībā ar minēto pētniecības un attīstības darbu, izmantojot Kopienas pievienošanos pamatnolīgumam, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Eiropas Komisija ir pilnvarota risināt sarunas par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pievienošanos pievienotajam Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma pamatnolīgumam ar nolūku dot Kopienai iespēju sniegt tiešu ieguldījumu CPSF pētniecības un attīstības pasākumos, kā arī dot iespēju ikvienai dalībvalstij, tās sabiedriskajām vai privātajām zinātniski pētnieciskajām organizācijām vai ražošanas nozaru pārstāvjiem sniegt savu ieguldījumu CPSF pētniecības un attīstības darbā ar Kopienas starpniecību. 2. pants Ja Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieki atbalsta minēto pievienošanos bez turpmākām piezīmēm, Komisija ir pilnvarota Kopienas vārdā parakstīt pievienoto pamatnolīgumu. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS PAMATNOLĪGUMS PAR STARPTAUTISKU SADARBĪBU CETURTĀS PAAUDZES KODOLERĢIJAS SISTĒMU PĒTNIECĪBĀ UN ATTīSTīBā Šā pamatnolīguma puses, ŅEMOT VĒRĀ enerģijas pieprasījuma paredzamo pieaugumu visā pasaulē un to ieguldījumu, ko jaunu tehnoloģiju un kurināmā veidu attīstība un izmantošana var dot, lai ilgtspējīgi apmierinātu enerģijas turpmāko pieprasījumu pasaulē; ŅEMOT VĒRĀ to, ka daudzvalstu sadarbība modernu nākamās paaudzes kodolenerģijas sistēmu pētniecībā un attīstībā palīdzēs ceļā uz šādu sistēmu radīšanu; ŅEMOT VĒRĀ, ka puses vai to ministrijas, departamenti, aģentūras vai citas iestādes ir parakstījušas Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma (turpmāk tekstā - CPSF) hartu kā starptautiskas sadarbības pamatu nākamās paaudzes kodolenerģijas sistēmu (turpmāk tekstā - ceturtās paaudzes sistēmas) pētniecībai un attīstībai; ŅEMOT VĒRĀ, ka CPSF dalībnieki ir izveidojuši pastāvīgu hartas īstenošanas vadības struktūru, kurā ietilpst Politikas grupa, Ekspertu grupa un sekretariāts; ŅEMOT VĒRĀ, ka CPSF 2002. gada decembrī ir nācis klajā ar „Ziņojumu par ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu izstrādes tehnisko plānu” (turpmāk tekstā - tehniskais plāns), kurā ir noteiktas sešas daudzsološākās ceturtās paaudzes sistēmas, kā arī vajadzīgais pētniecības un attīstības darbs, lai panāktu šo sistēmu tehnisku pilnveidi; IEVĒROJOT, ka minētās ceturtās paaudzes sistēmas ir ar gāzi dzesējams ātro neitronu reaktors, ar svinu dzesējams ātro neitronu reaktors, sāļu kausējuma reaktors, ar nātriju dzesējams ātro neitronu reaktors, ar pārkarsētu tvaiku dzesējams reaktors un augsttemperatūras reaktors; VĒLOTIES atvieglināt pušu un to ministriju, departamentu, aģentūru un citu organizāciju un starptautiskās zinātniski pētnieciskās kopienas rūpniecības, akadēmiskā, valsts un nevalstiskā sektora kopējās sadarbības pūliņus, pētot un izstrādājot ceturtās paaudzes sistēmas, lai veicinātu tehniskajā plānā noteikto ceturtās paaudzes sistēmu attīstību; un IEVĒROJOT pārstrādāto un grozīto 1883. gada 20. marta Parīzes konvenciju par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. I PANTS Mērķis 1. Šā pamatnolīguma nolūks ir izveidot starptautiskas sadarbības pamatu, lai atbalstītu un atvieglinātu CPSF mērķu un vīzijas īstenošanu – izstrādāt koncepciju vienai ceturtās paaudzes sistēmai vai vairākām šādām sistēmām tā, lai tās varētu licencēt, uzbūvēt un darbināt valstij(-īm), kur šādas sistēmas ir iespējams izvietot, nodrošinot enerģiju par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus pienācīgi risinot jautājumus saistībā ar kodoldrošību, kodolatkritumiem, kodolieroču neizplatīšanu un sabiedrības izpratni. 2. Sadarbība atbilstīgi šim pamatnolīgumam tiks veikta vienīgi mierīgos nolūkos un saskaņā ar kodolieroču neizplatīšanas noteikumiem un ar tiem saistītajām pušu starptautiskajām saistībām, pamatojoties uz vienlīdzības, abpusēja izdevīguma un savstarpīguma principiem. II PANTS Sadarbības veidi Šajā pamatnolīgumā citu starpā paredzēti šādi iespējamie sadarbības veidi: a) kopīga izpēte un tehnoloģiju izstrāde, b) tehniskas informācijas un datu apmaiņa saistībā ar zinātniski tehniskiem pasākumiem un pētniecības un attīstības metodēm un rezultātiem, c) atbalsts tehnisku demonstrējumu rīkošanai, d) kopīgu izmēģinājumu/eksperimentu vadīšana, e) personāla (tostarp zinātnieku, inženieru un citu speciālistu) dalība eksperimentos, analīzēs, projektēšanā un citos pētniecības un attīstības pasākumos, kas notiek pētniecības centros, akadēmiskās institūcijās, laboratorijās un citās iestādēs, f) eksperimentu, testu un novērtēšanas veikšanai vajadzīgo paraugu, materiālu un iekārtu apmaiņa vai aizdošana, g) semināru, zinātnisku konferenču un citādu sanāksmju rīkošana un piedalīšanās tajās, h) finanšu ieguldījums vajadzīgo eksperimentu norises nodrošināšanai, i) zinātnieku un tehnisko ekspertu apmācība un kvalifikācijas celšana. III PANTS Īstenošana 1. Atbilstīgos gadījumos puses veicina un atvieglina tiešu kontaktu un sadarbības izveidi valdības iestāžu, zinātņu akadēmiju, universitāšu, zinātniski pētniecisko centru, institūtu un institūciju, privātā sektora uzņēmumu un starpvaldību organizāciju starpā. 2. Katra puse, parakstot vai iesniedzot pievienošanās dokumentu, ieceļ sevi vai vienu vai vairāk nekā vienu tās ministriju, departamentu, aģentūru vai citu organizāciju par pamatnolīguma izpildītāju(-iem), lai īstenotu šā pamatnolīguma I pantā izvirzīto mērķi. Izpildītāji ir noteikti pielikumā, kas ir šā pamatnolīguma neatņemama sastāvdaļa. 3. Puses var iecelt papildu izpildītāju(-us) vai nomainīt savu(-s) izpildītāju(-us), rakstiski par to paziņojot pamatnolīguma depozitāram (ko ieceļ saskaņā ar XI pantu). Papildu vai nomainītos izpildītājus ieceļ saskaņā ar XII panta 4. punktu. IV PANTS Vienošanās par sistēmas izveidi 1. Divu vai vairāk nekā divu pušu izpildītāji var noslēgt vienošanos par sistēmas izveidi attiecībā uz katru no sešām ceturtās paaudzes sistēmām, kas ir minētas tehniskajā plānā, ievērojot šādus nosacījumus: a) attiecībā uz katru ceturtās paaudzes sistēmu noslēdz tikai vienu vienošanos par sistēmas izveidi, b) ja kādai pusei ir vairāki izpildītāji, vienošanos par sistēmas izveidi drīkst parakstīt tikai viens no tiem. 2. Saskaņā ar katru vienošanos par sistēmas izveidi, ko noslēdz saskaņā ar šo pamatnolīgumu un pamatojoties uz to, izveido sadarbības pamatu to pētniecības un izveides darbu plānošanai un vadībai, kuri ir vajadzīgi attiecīgās ceturtās paaudzes sistēmas pastāvēšanas un darbības nodrošināšanai. 3. Katrā vienošanās par sistēmas izveidi paredzēti tās īstenošanas noteikumi, cita starpā saistībā ar šādiem aspektiem: a) veicamā sadarbība, b) CPSF mērķa sasniegšanai veikto pētniecības un attīstības pasākumu vadība, c) finanšu noteikumi, d) patentētas pamatinformācijas aizsardzība, izmantošana un izpaušana, e) tāda intelektuālā īpašuma adekvāta un efektīva aizsardzība un piešķiršana, kas ir radīts vai sniegts sadarbības procesā, kurš notiek, pamatojoties uz šo pamatnolīgumu, ieskaitot strīdu risināšanas noteikumus saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām. 4. Gadījumos, kad pastāv neatbilstība starp vienošanos par sistēmas izveidi un šo pamatnolīgumu, noteicošais spēks ir šā pamatnolīguma noteikumiem. V PANTS Vienošanās par projektu izstrādi 1. Katru vienošanos par sistēmas izveidi īsteno, izmantojot vienu vai vairāk nekā vienu vienošanos par projektu izstrādi, kurā paredzēta pētniecības un attīstības (P&A) projektu izstrāde ar nolūku sniegt ieguldījumu attiecīgās ceturtās paaudzes sistēmas pastāvēšanas un darbības nodrošināšanai. 2. Vienošanos par projektu izstrādi var parakstīt izpildītāji. Citas sabiedriskā un privātā sektora organizācijas var parakstīt vienošanos par projektu izstrādi, ja to vienprātīgi atbalsta Sistēmas koordinācijas komiteja, ko izveido katras vienošanās par sistēmas izveidi parakstītāji un kas vada P&A sadarbību saistībā ar katru ceturtās paaudzes sistēmu. 3. Katrā vienošanās par projektu izstrādi cita starpā jārisina tādi jautājumi kā darba apjoms, paredzētās izmaksas, plānotais darbu grafiks, projekta vadības pienākumi, intelektuālā īpašuma tiesības, pārskatu iesniegšanas kārtība un noteikumi par parakstītāju izstāšanos. 4. Katra vienošanās par projekta izstrādi ir saskaņā ar vienošanos par tās sistēmas izveidi, ar ko konkrētais projekts ir saistīts, un saskaņā ar šo pamatnolīgumu, un to reglamentē minēto dokumentu noteikumi. 5. Gadījumos, kad pastāv neatbilstība starp vienošanos par sistēmas izveidi un vienošanos par projekta izstrādi, noteicošais spēks ir nosacījumiem, kas ietverti vienošanās par sistēmas izveidi. Gadījumos, kad pastāv neatbilstība starp vienošanos par sistēmas izveidi vai vienošanos par projektu izstrādi, no vienas puses, un šo pamatnolīgumu, no otras puses, noteicošais spēks ir šā pamatnolīguma noteikumiem. VI PANTS Personu, aprīkojuma un materiālu aprites un datu izmantošanas atvieglināšana Attiecībā uz sadarbību saskaņā ar šo pamatnolīgumu katra puse, ciktāl to atļauj tās starptautiskās saistības un valsts tiesību akti: a) atvieglina attiecīgā pārējo pušu personāla, aprīkojuma un materiālu, ko izmanto, sadarbojoties saskaņā ar šo pamatnolīgumu, nokļūšanu savā teritorijā un izkļūšanu no tās, b) atvieglina tādu zinātniski tehnisko datu apmaiņu un izmantošanu, kas ir iegūti, veicot pētniecību un attīstību saskaņā ar šo pamatnolīgumu. VII PANTS Resursu pieejamība Pušu darbība saskaņā ar šo pamatnolīgumu notiek atbilstīgi piešķirtā finansējuma, personāla un citu resursu pieejamībai. VIII PANTS Piemērojamās tiesības Puses vada sadarbību saskaņā ar šo pamat nolīgumu atbilstīgi piemērojamām tiesībām, kas uz tām attiecas. IX PANTS Informācijas izpaušana Zinātniski tehniskā informācija, kas ir iegūta, sadarbojoties saskaņā ar šo pamatnolīgumu, izņemot informāciju, kuru sabiedrībai neatklāj valsts drošības, komerciālu vai rūpniecisku iemeslu dēļ, ir pieejama pasaules zinātnieku aprindām parastā veidā un saskaņā ar procedūrām, ko puses un to attiecīgās iesaistītās ministrijas, departamenti, aģentūras un citas organizācijas parasti izmanto. X PANTS Strīdu risināšanas kārtība 1. Visus strīdus saistībā ar šā pamatnolīguma interpretāciju vai piemērošanu iesaistītās puses risina savstarpēju konsultāciju ceļā. 2. Visus strīdus starp diviem vai vairākiem vienošanās par projektu izstrādi parakstītājiem var risināt saskaņā ar jebkuru metodi, kas paredzēta vienošanās par projektu izstrādi, ja attiecīgie vienošanās par projektu izstrādi parakstītāji tam savstarpēji piekrīt un to rakstiski apstiprina. XI PANTS Pamatnolīguma depozitārs 1. Šā pamatnolīguma oriģinālu nodod glabāšanā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ģenerālsekretāram, ko līdz ar šo ieceļ par pamatnolīguma depozitāru. Depozitārs pilda savus pienākumus saskaņā ar 77. pantu 1969. gada 23. maija Vīnes Konvencijā par Starptautisko līgumu tiesībām. 2. Pēc šā pamatnolīguma stāšanās spēkā saskaņā ar XII panta 2. punktu depozitārs nosūta apstiprinātu šā pamatnolīguma kopiju Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram reģistrācijai un publicēšanai atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas hartas 102 pantam un tādā pašā veidā pēc to stāšanās spēkā nosūta apstiprinātas visu šā pamatnolīguma grozījumu kopijas. XII PANTS Stāšanās spēkā, grozījumi, pagarināšana un izbeigšana 1. Šis pamatnolīgums ir atvērts parakstīšanai tikai 2005. gada 28. februārī. Valsts, kuras viena vai vairākas ministrijas, departamenti, aģentūras vai citas organizācijas ir CPSF dalībnieki, vai jebkurš CPSF dalībnieks, ko veido vairāk nekā viena valsts, var kļūt par šā pamatnolīguma pusi: a) ar parakstu, kas nav jāratificē, jāakceptē vai jāapstiprina vai b) ar parakstu, kas ir jāratificē, jāakceptē vai jāapstiprina, pēc tam iesniedzot ratifikācijas, akcepta vai apstiprinājuma dokumentu, vai c) iesniedzot pievienošanās dokumentu saskaņā ar XIV panta 1. punktu. 2. Šis pamatnolīgums stājas spēkā, ja trīs puses ir apliecinājušas savu apņemšanos uzņemties saistības vai nu ar parakstu, kas nav jāratificē, jāakceptē vai jāapstiprina vai arī iesniedzot ratifikācijas, akcepta vai apstiprinājuma dokumentu. Pēc tam šis pamatnolīgums stājas spēkā attiecībā uz tā parakstītājiem dienā, kad tie iesniedz ratifikācijas, akcepta vai apstiprinājuma dokumentu, un attiecībā uz citām pusēm, kas vēlas tam pievienoties, šis pamatnolīgums stājas spēkā saskaņā ar XIV panta 3. punkta nosacījumiem. 3. Ņemot vērā šā panta 5. punkta noteikumus, šis pamatnolīgums ir spēkā 10 gadus un, ja puses par to vienojas, saskaņā ar pušu izstrādātu procedūru tā termiņu var pagarināt. 4. Šo pamatnolīgumu var grozīt jebkurā laikā, ja par to vienojas visas puses. Izņemot XIV panta 2. punktā paredzētos gadījumus, grozījumi stājas spēkā un ir saistoši visām pusēm 30 dienas pēc dienas, kad depozitārs ir saņēmis pēdējo rakstisko paziņojumu, kas apstiprina grozījumus. 5. Šo pamatnolīgumu var lauzt jebkurā laikā, ja par to vienojas visas puses. Šo pamatnolīgumu uzskata par lauztu 30 dienas pēc dienas, kad depozitārs ir saņēmis pēdējo rakstisko paziņojumu, kas apstiprina šā pamatnolīguma laušanu. XIII PANTS Izstāšanās 1. Puses var izstāties no šā pamatnolīguma, sešus mēnešus iepriekš par to rakstiski brīdinot depozitāru. Šādā gadījumā atbilstīgi groza pielikumu, izsvītrojot attiecīgo pusi un tās izpildītāju(-s) saskaņā ar pušu izstrādātu procedūru. 2. Kādai no pusēm izstājoties no šā pamatnolīguma, tās izpildītājs izstājas no jebkuras vienošanās par sistēmas izveidi, ko šis izpildītājs ir parakstījis. XIV PANTS Citu pušu pievienošanās kārtība 1. Pēc šā pamatnolīguma stāšanās spēkā ikviena valsts, kuras viena vai vairākas ministrijas, departamenti, aģentūras vai citas organizācijas ir CPSF dalībnieki, vai jebkurš CPSF dalībnieks, ko veido vairāk nekā viena valsts, var kļūt par šā pamatnolīguma pusi, iesniedzot depozitāram pievienošanās dokumentu un rakstisku paziņojumu, kurā ir nosaukts(-i) izpildītājs(-i), kas ir jāieceļ saskaņā ar III panta 2. punktu. 2. Pēc tam, kad puse, kas vēlas pievienoties šim pamatnolīgumam, ir iesniegusi pievienošanās dokumentu un paziņojumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, depozitārs nosūta iesaistītajām pusēm pielikuma grozījumu projektu, kurā ir minēts(-i) jaunās puses nosauktais izpildītājs(-i). Šie grozījumi stājas spēkā 90 dienas pēc dienas, kad depozitārs ir saņēmis jaunās puses paziņojumu, ar nosacījumu, ka neviena cita puse nav iebildusi pret ierosinātajiem grozījumiem. Gadījumos, kad depozitārs ir saņēmis iebildumus, ierosinātie grozījumi nestājas spēkā un jaunā puse iesniedz depozitāram labotu rakstisku paziņojumu, kurā ir nosaukts(-i) tās izpildītājs(-i), un uz šo paziņojumu attiecas iepriekš izklāstītā procedūra. 3. Attiecībā uz katru jauno pusi šis pamatnolīgums stājas spēkā 90 dienas pēc dienas, kad depozitārs ir saņēmis pievienošanās dokumentu no valsts, kuras viena vai vairākas ministrijas, departamenti, aģentūras vai citas organizācijas ir CPSF dalībnieki, vai jebkura CPSF dalībnieka, ko veido vairāk nekā viena valsts. 4. Puses, kas pievienojas šim pamatnolīgumam pēc tam, kad ir stājušies spēkā jebkādi tā grozījumi, kļūst par pusēm pamatnolīgumā ar tā grozījumiem. XV PANTS Nobeiguma noteikumi Sadarbību, kas ir sākta saskaņā ar šo pamatnolīgumu, bet nav pabeigta līdz tā darbības termiņa beigām vai laušanai, var turpināt līdz tās beigām saskaņā ar šā pamatnolīguma noteikumiem. TO APLIECINOT , attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo pamatnolīgumu. SASTĀDĪTS Vašingtonā, 2005. gada divdesmit astotajā februārī, vienā oriģinālā eksemplārā angļu un franču valodā, abi teksti ir vienlīdz autentiski. [pic] [pic]