EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.8.2011 
SEC(2011) 1005 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums PADOMES REGULA 
par radioakt īvo materi ālu pārvadātāju reģistrācijas Kopienas sist ēmas izveidošanu 
 
{COM(2011) 518 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1006 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV SATURS 
1. Probl ēmas defin ēšana................................................................................................... 2 
2. Subsidiarit ātes izvērtējums........................................................................................... 3 
3. ES iniciat īvas mērķi ..................................................................................................... 3 
4. Politikas varianti.......................................................................................................... .4  
4.1. B āzes scenārijs: politika bez izmai ņām/ darbība kā līdz šim....................................... 4 
4.2. 1. variants: Komisijas ieteikums par esošo ties ību normu izpildes harmoniz āciju, 
tīmekļa vietne, kur ā ir piekļuve tiesību aktiem ............................................................ 4 
4.3. 2. variants: Regula ar harmoniz ētiem noteikumiem un liel āka loma kompetent ām 
iestādēm........................................................................................................................ 5 
4.4. 3. variants: regula ar jaunu ES a ģentūru kā centrālo kompetento iest ādi .................... 5 
5. Ietekmes nov ērtējums................................................................................................... 5 
5.1. B āzes scenārijs: politika bez izmai ņām/ darbība kā līdz šim....................................... 5 
5.2. 1. variants: Komisijas ieteikums par esošo ties ību normu izpildes harmoniz āciju, 
tīmekļa vietne, kur ā ir piekļuve tiesību aktiem ............................................................ 5 
5.3. 2. variants: regula ar harmoniz ētiem noteikumiem un liel āka loma kompetentaj ām 
iestādēm........................................................................................................................ 6 
5.4. 3. variants: regula ar jaunu ES a ģentūru kā centrālo kompetento iest ādi .................... 6 
6. Variantu sal īdzinājums................................................................................................. 6 
7. Uzraudz ība un nov ērtēšana .......................................................................................... 7 
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA  
Radioaktīvajiem materi āliem ir daudzi lietojumi, kas dara lab āku mūsu dzīvi, no vesel ības 
aprūpes, pētniecības, rūpnieciskās ražošanas un lauksaimniec ības līdz pat elektroener ģijas 
ražošanai. Radioakt īvos materi ālus (RM) transport ē dažāda izmēra iepakojum ā, sākot ar 
maziem boksiem, kuros niec īgā daudzum ā transport ē radiomedic īniskos prepar ātus veselības 
aprūpes lietojumiem, l īdz kodoldegvielas cikl ā lietotajai degvielai un p ārstiklotiem 
atkritumiem smagos t ērauda konteineros, kas ir radioakt īvie materi āli ar augstu radioaktivit āti. 
Visā ES gadā nosūta apm. 2,5 milj. paku ar radioakt īvajiem materi āliem jeb aptuveni 2 % no 
bīstamo kravu iepakojumu kop ējā apjoma. Liel ākā daļa (gandrīz 90 %) šo paku satur relat īvi 
nelielu daudzumu RM. 
   Šķēršļi RMT netrauc ētai norisei Eirop ā 
Cēloņi   Sekas  
Sarežģīta reglament ācija   Neatbilst ība -   
Dažādās dalībvalstīs atšķirīgas pras ības  Sūtījumu kav ēšanās  un aizliegumi   
Daudzu licen ču un apm ācību sesiju vajadz ība       Ievešanas š ķēršļi ļ 
Administrat īvais slogs    Apdraudētas piegādes medic īniskajiem pacientiem  
Kontroļu un inspekciju ierobežojumi  Papildu izmaksas  
    
 
Radioaktīvo materi ālo transport ā (RMT) iesaist ītās puses ir daudzk ārt izteikušas bažas par 
šķēršļiem RMT netrauc ētai norisei Eirop ā. Viņi žēlojas par sarež ģītu reglament āciju, 
prasību atšķirībām dažādās dalībvalstīs, par to, ka, ja transports notiek vair ākās dalībvalstīs, ir 
nepieciešamas daudzo licences, at ļaujas un apm ācību kursi, par lielu administrat īvu slogu, 
kontroļu un inspekciju tr ūkumu. Tas noved pie neatbilst ībām, sūtījumu atteikumiem un 
kavēšanās, ievešanas š ķēršļiem (jo īpaši mazajiem un vid ējiem uz ņēmumiem), 
medicīniskajiem pacientiem rada pieg āžu risku un izmaksu nevajadz īgu sadārdzināšanos. Šie 
cēloņi un sekas shematiski att ēloti attēlā. 
Ņemot vērā RM īpašības, to pārvietošanai, lietošanai un transportam publiskaj ā sektorā ir 
jāpievērš pienācīga uzman ība, lai str ādājošos un iedz īvotājus aizsarg ātu pret RM iedarb ības 
bīstamajām sekām un nov ērstu to nok ļūšanu vidē. Esošais ties ību aktu kopums, kas sast āv no 
neobligātiem starptautiskiem noteikumiem, atseviš ķiem transporta veidiem saistošiem 
noteikumiem, Kopienas un valstu ties ību normām, paredz kontroli un uzraudz ību, kuras 
līmenis ir augst āks nekā pārējiem bīstamo kravu veidiem. Pilns noteikumu kopums ir 
daudzslāņains un t āpēc ļoti sarežģīts, lai gan galvenais m ērķis, t.i., pan ākt drošību, tiek 
sasniegts (l īdz šim desmitiem gadu ilgi nav notikusi neviena transporta av ārija ar būtiskām 
radioloģiskām sekām cilvēkiem vai videi). 
 
LV 3   LV Bez tam dal ībvalstu starp ā ir ievērojamas ar droš ību nesaist ītas atšķirības attiec ībā uz 
procedūrām, novērtējumiem, administrat īvajām prasībām un pieteikumu iesniegšanas formu. 
Ar radioakt īvo materi ālu transportu arvien vair āk nodarbojas lieli specializ ēti pārvadātāji. 
Reglament ācijas sarež ģītības un ar noteikumu iev ērošanu saist īto augsto izmaksu d ēļ patiešām 
rodas šķēršļi jaunu p ārvadātāju (un īpaši mazo un vid ējo uzņēmumu) pieejai tirgum. 
Specializācijas dēļ tajā palikušie esošie p ārvadātāji gūst labumu no nepietiekamas 
konkurences, turkl āt RMT tiem nesag ādā īpašas grūtības.  
Radioaktīvos materi ālus plaši izmanto medic īnā, visbiež āk diagnostikai un ārstēšanai. 
Problēmas ar radioakt īvo materi ālu transportu var nev ēlami ietekm ēt pacientu ārstēšanu, jo 
īpaši tas attiecas uz t ādu medic īnā izmantojamo materi ālu steidzamiem p ārvadājumiem, 
kuriem ir īss pussabrukšanas periods.  
Salīdzinājumā ar citām bīstamajām kravām RMT liel ākā problēma ir administrat īvo prasību 
atšķirības, ieviešot Direkt īvā 96/29/Euratom noteiktos droš ības pamatstandartus. Defin ējot 
transportu k ā vienu no "praktisk ām darbībām, kas ir saist ītas ar […] joniz ējošā starojuma 
radītu apdraud ējumu", direkt īvā dalībvalstīm noteikta pras ība izveidot "zi ņošanas" sist ēmu 
(prasība iesniegt kompetentajai iest ādei dokumentu, ar kuru pazi ņo par nodomu veikt 
attiecīgu darbību), vienlaic īgi atļaujot izmantot iepriekš ēju "atļauju" (atļauju, ko darb ības 
veikšanai p ēc pieteikuma kompetent ā iestāde piešķir ar dokumentu va i ar valsts ties ību aktu). 
Tas kompetentaj ām iestādēm rada iesp ējas stingr āk pārbaudīt, kā tiek iev ēroti direkt īvā 
noteiktie standarti.  
2. SUBSIDIARIT ĀTES IZV ĒRTĒJUMS  
ES rīcības pamats ir Euratom  līguma II sada ļas 3. noda ļa, ar kuru Kopienai dotas pilnvaras 
noteikt pretradi ācijas aizsardz ības pamatstandartus un to ieviešanu. Taj ā paša laik ā ES rīcība 
augošajā transporta pakalpojumu tirg ū varētu harmoniz ēt un pareizi risin āt konkrētas 
problēmas, kas saist ītas ar pārrobežu p ārvadājumiem, kuriem j āsaņem daudzas licences un 
apstiprinājumi, un t ādējādi radītu reālu pievienoto v ērtību. 
ES rīcība var sekm ēt Kopienas noteikumu harmoniz ēšanu un vienk āršošanu, palielin āt 
pārredzamību, joproj ām garantējot augsta l īmeņa drošību. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
RMT politikas vispārējie mērķi ir tieši saist īti ar ES politikas pamatm ērķiem attiec ībā uz 
konkrēto jomu, t.i.: 
• nodrošināt un uztur ēt atbilstošus droš ības standartus iedz īvotāju un vides aizsardz ībai, 
transportējot radioakt īvos materi ālus, un 
• izveidot Eiropas vienoto pakalpojumu tirgu radioakt īvo materi ālu transportam.  
Ņemot vērā tā īpatnības un skaldmateri ālu transporta oper āciju salīdzinoši nelielo skaitu, 
galvenās problēmas saistītas ar medic īniskajiem radioizotopiem. T āpēc ierosinātās Kopienas 
rīcības īpašie mērķi ir:  
 
LV 4   LV • garantēt pilsoņu drošību un vesel ības aizsardz ību radioakt īvo materi ālu transport ēšanas 
laikā ES teritorij ā, 
• palīdzēt likvidēt šķēršļus iekšējam tirgum šaj ā nozarē, 
• palielināt RMT ties ību aktu p ārredzamību, pārvadātājiem un lietot ājiem radot iesp ējas 
viegli atrast tiem vajadz īgo inform āciju un identific ēt iesaistītās iestādes, 
• radīt atbilstošus juridiskus un organizatoriskus nosac ījumus vit āli svarīgu radioizotopu 
savlaicīgu piegāžu nodrošin āšanai, kurus izmanto visdaž ādāko slimību diagnostikai un 
ārstēšanai. 
Visbeidzot, darbības mērķi ir saistīti ar Kopienas r īcības īpašajiem rezult ātiem: 
• piemērot starptautiskos noteikumus, lai var ētu lieki nepiem ērot attiec īgos dalībvalstu 
noteikumus, 
• atļaut pārvadātājiem Kopien ā transport ēt materiālus, papildus neveicot re ģistrācijas vai 
licencēšanas proced ūras citās dalībvalstīs, 
• izveidot valstu kontaktpunktus attiec īgas inform ācijas sniegšanai p ārvadātājiem un 
iestādēm, 
• atcelt pazi ņošanas pras ības par atseviš ķām radioakt īvo materi ālu transporta oper ācijām, 
izņemot skaldmateri ālus un augstas b īstamības bīstamās kravas - radioakt īvos materi ālus. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Pēc dažādās transporta nozar ēs gūtās pieredzes un pieejamo juridisko instrumentu 
salīdzināšanas tika izv ērtēti četri varianti RMT darb ību drošības turpm ākai saglab āšanai, 
tiesību aktu vienk āršošanai, p ārredzamības palielin āšanai un iekš ējā tirgus darb ības šķēršļu 
likvidēšanai.  
4.1. Bāzes scenārijs: politika bez izmai ņām/ darbība kā līdz šim 
Pēc šā varianta par RMT esošo ES ties ību aktu joma un saturs nemain ītos. Radioakt īvo 
materiālu pārvadātāju reģistrācijai dal ībvalstis ar ī turpmāk varētu noteikt savas 
administrat īvās prasības.  
4.2. 1. variants: Komisijas ieteikums par esošo ties ību normu izpildes 
harmoniz āciju, tīmekļa vietne, kur ā ir piekļuve tiesību aktiem 
Pēc šā varianta Komisija var ētu darīt pieejamu centr ālo tīmekļa vietni, kur ā dota pieeja 
dažādām kompetentaj ām iestādēm, tiesību aktiem un daž ādās dalībvalstīs vajadzīgajām 
veidlapām. Tam papildus ar Komisijas ieteikumu var ētu interpret ēt Direktīvas 96/29 
attiecīgos noteikumus ar m ērķi harmoniz ēt tās izpildi un vajadz ības gadījumā rosināt 
dalībvalstis atz īt citās dalībvalstīs izdotās licences un re ģistrācijas. 
 
LV 5   LV 4.3. 2. variants: Regula ar harmoniz ētiem noteikumiem un liel āka loma 
kompetent ām iestādēm 
Regula b ūtu solis t ālāk – ierosinot t ādus tieši piem ērojamus harmoniz ētus noteikumus k ā 
pārvadātāju kopīga reģistrācijas sistēma, ar kuru izbeidz daž ādu dalībvalstu zi ņošanas un 
atļauju sistēmu izmantošanu, p ārvadātājiem dodot pieeju ES27 transporta pakalpojumu tirgum 
ar vienu proced ūru, izmantojot kategoriz ācijas metodi. Nepieciešamajai datu apmai ņai 
Komisija izveidotu drošu tiešsaistes re ģistrācijas sistēmu.  
4.4. 3. variants: regula ar jaunu ES a ģentūru kā centrālo kompetento iest ādi 
Radikālāks risinājums par 2. variantu, taj ā pašā laikā nodrošinot drošus standartus un iekš ējā 
tirgus izveidošanu, ES a ģentūra kā centrālā kompetent ā iestāde varētu pārraudzīt visu 
radioaktīvo materi ālu transportu Eiropas Savien ībā un izdot vajadz īgās licences un at ļaujas, 
tādējādi aizstājot dalībvalstu proced ūras; līdzīgi darbojas Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra 
Ķelnē. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Lai gan p ēc Komisijas pas ūtījuma neatkar īgo ekspertu ECORYS  veiktā variantu anal īze 
liecina par visai m ērenu visp ārēju ietekmi, uz t ādu mazu nozari š ādai ietekmei nav noz īmes. 
Ietekmes sadal ītas piecās grupās, konkrēti: publisk ā sektora izdevumi un maks ājumi, 
reglament ācijas ietekmes, transports, droš ība un vide, soci ālās ietekmes.  
Mazo un vid ējo uzņēmumu sagaid āmais ieguvums ir proporcion āls pēc šiem variantiem 
ietaupītajai kop ējai summai: jo liel āki kopējie ietaup ījumi, jo liel āki ieguvumi ir tiem 
uzņēmumiem, kuri patlaban faktiski nevar iek ļūt tirgū. 
5.1. Bāzes scenārijs: politika bez izmai ņām/ darbība kā līdz šim 
Tas, ka līdz šim nav notikušas nopietnas av ārijas, liecina, ka patlaban sp ēkā esošais tiesiskais 
regulējums nodrošina transporta oper āciju drošību. Pašreiz ējā tiesību aktu nekonsekvence un 
augstās administrat īvās izmaksas visticam āk saglabāsies — un tas var novest pie konkurences 
vājināšanās, ievešanas š ķēršļiem un medic īnā izmantojamo radioizotopu pieg āžu riskiem. 
Varētu saglab āties tiesisk ā režīma atšķirības dalībvalstīs, un pārvadātājus arī turpmāk 
apgrūtinātu minētais slogs. 
5.2. 1. variants: Komisijas ieteikums par esošo ties ību normu izpildes 
harmoniz āciju, tīmekļa vietne, kur ā ir piekļuve tiesību aktiem 
Tā kā ieteikums par direkt īvas noteikumu interpret āciju nav saistošs p ēc būtības, visticam āk, 
saglabātos atšķirības starp dal ībvalstīm. Lietotāji, pārvadātāji un ražot āji var sagaid īt, ka būs 
atšķirības starp ieteikumu ieviesušaj ām un neieviesušaj ām dalībvalstīm. ECORYS  aprēķinātie 
ietaupījumi salīdzinājumā ar bāzes scenāriju ir € 1,9 milj. gad ā. 
Ja līdztekus ieteikumam tiktu palielin āta pārredzamība, proti, visa inform ācija būtu pieejama 
vienā centrālajā punktā, tas var ētu ietekmi palielin āt, tikai pavisam nedaudz palielinot 
Komisijas resursu noslogojumu. 
Iespējamo sloga samazin āšanu lietot ājiem, pārvadātājiem un ražot ājiem šis variants negarant ē. 
Tajā pašā laikā var paredz ēt, ka iekšējais tirgus neizveidosies.  
 
LV 6   LV 5.3. 2. variants: regula ar harmoniz ētiem noteikumiem un liel āka loma 
kompetentaj ām iestādēm 
Citu pasākumu starp ā paredzot p ārvadātāju licenču savstarp ēju atzīšanu, salīdzinājumā ar 
bāzes scenāriju regulas nodrošin ātais izmaksu ietaup ījums ir € 13,6 milj. gad ā. Šādi 
pārvadātājiem, lietot ājiem un ražot ājiem varētu samazin āt birokrātisko slogu, izbr īvējot 
resursus iest ādēs, kurus tad vismaz da ļēji varētu izmantot atbilst ības pārbaudēm, kuru tr ūkums 
identificēts kā viena no iepriekš min ētajām problēmām.  
Tā kā regula ir saistošs dokuments, šis variants b ūtu lietderīgs izvirzīto mērķu sasniegšanai – 
t.i., sistēmas vienk āršošanai, p ārredzamības ieviešanai un iekš ējā tirgus darb ības šķēršļu 
likvidēšanai, vienlaikus saglab ājot augstu droš ības līmeni.  
5.4. 3. variants: regula ar jaunu ES a ģentūru kā centrālo kompetento iest ādi 
Šajā variantā apvienotas regulas priekšroc ības ar priekšroc ībām, kādas ir centraliz ētai un 
harmoniz ētai noteikumu izpildei, k ā centrālo kompetento iest ādi izmantojot ES a ģentūru. 
Ietaupījumi varētu būt līdz € 13 milj. gad ā. 
ES aģentūra izmantošana kop ā ar regulu beigu beig ās harmoniz ētu un tādējādi vienkāršotu 
reglament āciju. Turkl āt ieinteres ētās puses uzskata, ka š ādā variantā varētu samazin āties 
atteikumu un kav ējumu skaits. Iesp ējamais liel ākais samazin ājums saist īts ar administrat īvā 
sloga samazin āšanos reglament ācijas vienk āršošanas d ēļ. No otras puses, ES a ģentūras 
darbībai vajadz īgi papildu finanšu l īdzekļi, par ko nep ārprotami liecina š ā politikas varianta 
augstās izmaksas.  
Ņemot vērā šajā variantā iekļauto pasākumu raksturu, izvirz ītie mērķi ir sasniedzami, tom ēr 
var palikt zin āmas šaubas par to, vai šis variants piln ībā atbilst subsidiarit ātes principam un 
pašreizējai nostādnei par jaunu a ģentūru izveidošanas ierobežošanu. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Variantu ietekmes sal īdzinājums apkopots tabul ā: 
IETEKMES SAL ĪDZINĀJUMS  
Politikas varianti   Bāzes 
scenārijs Ieteikums  Regula  ES 
aģentūra 
Aprēķinātā sagaidāmā kopējā 
ietekme (milj. € gad ā)  1,9 13,6 13 
Drošība un vide   + + + 
Sociālās ietekmes    + + 
Pārredzamība, piekļuve 
informācijai  + + + 
Subsidiarit āte + + + - 
Attiecībā uz izvirz ītajiem mērķiem ļoti efektīvs risinājums varētu būt Eiropas kompetent ā 
iestāde (3. variants). Tom ēr ar šādas aģentūras izveidošanu saist īto izmaksu d ēļ salīdzinājumā 
ar 2. variantu tam nav piln īgi nekādu priekšroc ību. Bez tam š āda iniciat īva nevarētu gūt 
panākumus, jo pret to iebilstu dal ībvalstis, š ādas aģentūras izveidošana ir ilgstošs process, un 
ir bažas par subsidiarit āti.  
 
LV 7   LV To ņemot vērā, neapšaub āmi piemērotākais risin ājums ir regula un valstu kompetento 
iestāžu izmantošana (2. variants), kas turkl āt nodrošina no visiem variantiem liel ākos 
ietaupījumus.  Vienkāršojot daļu pašreizējo tiesību aktu, harmoniz ējot to izpildi un paredzot 
noteikumu par licen ču atzīšanu, šis variants ir efektīvs, izdevīgs un pie ņemams risin ājums .  
Zināmos apst ākļos šo variantu var ētu papildin āt ar 1. variant ā paredzētās tīmekļa vietnes 
izveidošanu, kur ā ir inform ācija par daž ādām kompetentaj ām iestādēm, attiec īgo valstu 
tiesisko regul ējumu un vajadz īgās veidlapas.  
Ieteicamais variants nodrošina teicamu l īdzsvaru starp str ādājošo un iedz īvotāju aizsardz ību 
RMT laik ā, iesaistīto personu le ģitīmajām interes ēm un dal ībvalstu interes ēm. Turkl āt 
ietecamais variants ir noteikto m ērķu sasniegšanai minim āli nepieciešamais, sapr ātīgās 
robežās saglabājot attiecīgās izmaksas.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Izmantojot ieteicamo vari antu, t.i., regulu, samazin ās vajadzība pēc dalībvalstu veiktas 
īstenošanas uzraudz ības, jo regulu uzreiz piem ērotu visā ES. Tom ēr jāizvērtē, vai ar 
ierosinātajām pārmaiņām būs iespējams sasniegt iepriekš m noteiktos uzdevumus. 
Enerģētikas ĢD ierosina ņemt vērā saņemtos speci ālistu ieteikumus un š īs regulas ietekmi 
novērtēt pēc diviem gadiem p ēc tās stāšanās spēkā. Šajā starpposma nov ērtējumā varētu 
konstatēt iespējamās grūtības un nepiln ības, kurām jārod risinājums. Pēc šā sākotnējā 
novērtējuma būtu lietder īgi jautājumu izvērtēt ik pēc pieciem gadiem, lai konstat ētu, kādi 
šķēršļi vēl pastāv radioakt īvo materi ālu transporta netrauc ētai norisei Eiropas Savien ībā.  
Šim nolūkam varētu izmantot ekspertu grupu, kura var ētu būt Komisijai vajadz īga 
konsultācijām par administrat īvajām prasībām saskaņā ar šo ierosin āto tiesību aktu.