Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - Komisijas komentāri par secinājumiem un ieteikumiem, kas izklāstīti programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003. līdz 2006. gadam) starpposma novērtējumā {SEC(2006) 858} /* COM/2006/0357 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.7.2006 COM(2006) 357 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Komisijas komentāri par secinājumiem un ieteikumiem, kas izklāstīti programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003. līdz 2006. gadam) starpposma novērtējumā {SEC(2006) 858} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Komisijas komentāri par secinājumiem un ieteikumiem, kas izklāstīti programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003. līdz 2006. gadam) starpposma novērtējumā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads Programma „Saprātīga enerģija Eiropai” (SEI) ir izveidota 2003. gada jūnijā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1230/2003/EK[1]. Tā darbojas līdz 2006. gada 31. decembrim. Programmas orientējošais budžets ir 250 miljoni euro, un ar to paredzēts līdzsvarotā veidā censties sasniegt šādus vispārējus mērķus: energoapgādes drošība, Lisabonas uzdevumi, kas saistīti ar izaugsmi, ilgtspējīgu darbavietu radīšanu un konkurētspēju, un vides aizsardzība. Šajā dokumentā Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai izklāsta šīs Kopienas programmas starpposma novērtējuma secinājumus un komentārus par tiem, kā paredzēts programmas lēmuma 9. panta 2. punktā. Starpposma novērtējumu veica neatkarīgu ekspertu grupa (turpmāk tekstā – „vērtētāji”), pamatojoties uz dažādiem sākotnējiem datiem, tostarp programmas un tās priekšteču iepriekšējiem vērtējumiem, programmas datu analīzi, pieteikumu iesniedzēju un saņēmēju aptaujām, apspriedēm ar ieinteresētajām aprindām un atbilstošo tirgus ziņojumu izpēti, lai noteiktu stratēģisko pamatojumu. Ziņojumā vērtēts programmas nozīmīgums, efektivitāte, lietderība, pievienotā vērtība un ilgtspēja, ņemot vērā laika un līdzekļu ierobežojumus, kā arī vajadzības gadījumā ierosināti pasākumi, kas Komisijai palīdzētu uzlabot programmas pārvaldību un kalpotu kā vadlīnijas līdzīgu programmu atjaunošanai un pagarināšanai. Rezultāti un secinājumi ziņojumā salīdzināti ar iepriekšējo programmu vērtējumiem, piemēram, Enerģētikas pamatprogrammas (no 1998. līdz 2002. gadam) starpposma novērtējumu. Vērtētāji oficiāli iesniedza galīgo ziņojumu Komisijai 2006. gada 24. martā. 2. Komisijas nostāja attiecībā uz vērtētāju darbu un pastāvošajiem ierobežojumiem Komisija uzskata, ka vērtētāji ir sagatavojuši līdzsvarotu un visaptverošu ziņojumu, apvienojot atzinību un kritiku, un ka ziņojums kopumā ir kvalitatīvs. Komisija vēlētos uzsvērt, ka vairums vērtētāju izklāstīto secinājumu lielā mērā sakrīt ar pašas Komisijas konstatējumiem, un attiecībā uz tiem jau ir sagatavoti vai tiek gatavoti pilnveidošanas pasākumi, lai, piemēram, palielinātu programmas efektivitāti un vienkāršotu piekļuvi. Taču pasākumus, kuru īstenošanai nepieciešami grozījumi pašreizējos tiesību aktos, var izskatīt tikai saistībā ar turpmāko programmu plānošanu. Vērtējums veikts par programmas darbībām laikposmā no 2003. gada augustam līdz 2005. gada novembrim. Apstākļu sakritības dēļ vērtētāju rīcībā bija tikai novērtējumu rezultāti par diviem uzaicinājumiem uz konkursu un pirmo konkursa līgumu sākotnējā īstenošana. Turklāt daudzi no ierosinātajiem pasākumiem atlikušajam programmas laikposmam attieksies tikai uz vēl nepublicēto pēdējo uzaicinājumu uz konkursu, jo trešais uzaicinājums vairumam darbības veidu tika izsludināts 2005. gada 7. oktobrī un slēgts 2006. gada 31. janvārī. Vērtējumā netika ņemta vērā programmas komitejas nozīme un darbība. Tā kā vērtēšana notika programmas mērogā, vērtētāji nekomentēja atsevišķus projektus. 3. Komisijas nostāja attiecībā uz vērtētāju ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem 3.1. Vispārējie secinājumi un ieteikumi Ziņojumā ietverti pieci galvenie secinājumi un vispārējie ieteikumi: - SEE lielākoties ir būtiski pilnveidota, salīdzinot ar iepriekšējo Enerģētikas pamatprogrammu, un Komisija programmā veiksmīgi iestrādājusi daudzus iepriekšējo neatkarīgo novērtējumu ieteikumus un atbilstošos secinājumus. - Programmas nozīmīgums kopš tās sākuma ir palielinājies, kā liecina programmas ievērojamā atbilstība Lisabonas stratēģijas mērķiem un energoapgādes drošuma un globālās sasilšana aktualitāte. Programma piesaistījusi vērtīgus un kvalitatīvus projektus, un kopumā tiek labi pārvaldīta. Tādēļ vērtētāji iesaka to turpināt. - Būtisks programmas aspekts ir pievienotā vērtība, ko tā rada, sinerģijā apvienojot atjaunojamos energoresursus, energoefektivitāti un transportu. Turklāt finansētie projekti, visticamāk, sekmēs attiecīgas izmaiņas dalībvalstu politikā. Šis aspekts jāietver vērtējumā pēc programmas beigšanās. - Programma nedublē citu fondu darbu; tā papildina citas Kopienas programmas, piemēram, Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu, un, ņemot vērā tās starptautisko mērogu, tā paaugstina valstu, reģionālo un vietējo programmu vērtību, palīdz salīdzināt rādītājus un izvairīties no dubulta darba. - Kopējais budžets ir adekvāts. Taču tiek apšaubīta programmas spēja būtiski ietekmēt un dot nozīmīgu ieguldījumu vispārējo enerģētikas mērķu sasniegšanā. Tāpēc aptaujātās personas kopumā uzskata, ka vajadzētu paplašināt programmas ietekmi un ietvert atbalstu projektiem, kas paredz tehnoloģiju un labākās prakses ieviešanu tirgū, attiecīgi palielinot arī budžetu. Komisijas atbilde Komisija pateicas par pirmo vērtētāju secinājumu. Gatavojot priekšlikumu daudzgadu enerģētikas programmai no 2003. līdz 2006. gadam[2], Komisija ievēroja iepriekšējo novērtējumu ieteikumus un ir pārliecināta, ka, salīdzinot ar enerģētikas pamatprogrammu un tās sešām konkrētajām programmām, SEE struktūrā panākta lielāka vispārējā konsekvence un atbalstīto projektu ietekme, vienkāršota konsekventu pārvaldības procedūru ieviešana un uzlabots programmas elastīgums, reaģējot uz mainīgām vajadzībām un prioritātēm. Galvenais elements programmas pievienotajā vērtībā ir palielinātā starpnozaru sinerģija. Komisija pilnībā atbalsta vērtētāju viedokli, ka programmas pamatojums ir pārliecinošs un arvien pieaug, ņemot vērā energoefektivitātes uzlabošanās un plašākas atjaunojamās enerģijas izmantošanas nozīmi cīņā ar klimata pārmaiņām un energoapgādes drošības paaugstināšanā, kas ir svarīgs mērķis Komisijas nesen pieņemtajā Zaļajā grāmatā par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai[3] un ES valstu vadītāju un valdību plānos[4]. Komisija ar prieku pieņem vērtētāju izteikto atzinību programmas pārvaldei un atbalstīto projektu kvalitātei. Līdzfinansētie projekti nodrošina pievienoto vērtību Eiropas mērogā, jo tos var izmantot kā risinājumu paraugu un salīdzinājumu un izplatīt vēlāk citās Kopienas programmās. Šie projekti sekmē „augšupejošu” izpēti, panākot precīzāku atbilstību politikas vajadzībām. Komisija kopumā uzskata, ka pašreizējā sadarbība ar citām EK programmām sagatavos plašāku finansiālo atbalstu ilgtspējīgas enerģētikas pasākumiem un palielinās Kopienas finansējuma kopējo ietekmi. Komisija pievērsa īpašu uzmanību arī pasākumiem, kas papildina vai ir saskaņā ar dalībvalstu un citu enerģētikas nozares dalībnieku veiktajām darbībām. Šajā ziņā lielāko ieguldījumu sniedza programmas komitejas dalībnieki, ar kuriem Komisija apspriež jautājumus, kas saistīti ar programmas prioritātēm un izpildi. Programmas Eiropas dimensija tiešām nodrošina pievienoto vērtību, salīdzinot ar valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktajiem pasākumiem. Tādēļ Komisija izskatīs vērtētāju ieteikumu programmas ex-post novērtējumā ņemt vērā to, cik lielā mērā finansētie projekti sekmējuši politikas maiņu dalībvalstīs. Pamatojoties uz Enerģētikas pamatprogrammas novērtējumu, tika izpētīts, cik racionāli ir nodot programmas pārvaldi ārējām organizācijām, un 2003. gada 23. decembrī Komisija izveidoja Saprātīgas enerģijas izpildaģentūru ( IEEA ). Aģentūra uzsāka darbību 2004. gada beigās un kopš 2006. gada janvāra ir pilnīgi neatkarīga. Visbeidzot Komisija ņems vērā ziņojumā minētās šaubas par programmas spēju būtiski ietekmēt un dot nozīmīgu ieguldījumu vispārējo enerģētikas mērķu sasniegšanā. Tā pilnībā atbalsta vērtējumu secinājumu, ka programma jāpaplašina, ietverot jaunus instrumentus labākās tehnoloģijas un prakses ieviešanai tirgū, paredzot budžeta palielinājumu. Taču šo ieteikumu var izskatīt tikai saistībā ar nākamās programmas gatavošanu. 3.2. Konkrēti ieteikumi programmas pārvaldībai Vērtētāji min vairākas jomas, kuras varētu uzlabot programmas pārvaldības līmenī. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, SEE saņem mazāk projektu pieteikumu, kaut arī budžets ir salīdzinoši lielāks. Panākumi manāmi jaunu valstu un jaunu tirgus dalībnieku iesaistīšanā, un programmā aktīvi piedalās visas attiecīgās valstis (izņemot Lihtenšteinu). Taču pieteikumu varētu būt vairāk, īpaši no jaunajām dalībvalstīm. Vērtētāji iesaka organizēt informācijas dienas ar precīzāk noteiktu mērķauditoriju un tematu, lai piesaistītu jaunus projektu īpaši no jaunajām dalībvalstīm. Vērtētāji uzskata, ka vairāk jācenšas uzlabot iesniegto priekšlikumu kvalitāti un samazināt vērtēšanas darba apjomu, un iesaka turpināt izstrādāt labākas vadlīnijas pieteikumu iesniedzējiem. Vērtētāji aicina Komisiju, pamatojoties uz tās iepriekšējo pieredzi, pēdējā uzaicinājuma vai nākamās programmas gatavošanā padomāt par divpakāpju pieteikšanās efektivitāti. Attiecībā uz programmas atbalstu konkrētiem notikumiem, ja to saglabās nākamajās programmās, vērtētāji ierosina izskatīt iespēju pieņemt mazāk stingru vērtēšanas procedūru. Kopumā pieteikuma iesniedzēji pauduši apmierinātību ar informāciju par programmu, uzaicinājumiem, pieteikšanās noteikumiem un vadlīnijām, un pašreiz notiekošiem finansētiem projektiem. Katrā nākamajā uzaicinājumā uz konkursu sniegtā informācija ir pilnveidota. Taču daudzi pieteikumu iesniedzēji joprojām pilnībā nesaprot izmantotos rādītājus. Lai pilnveidotu projekta veiksmes rādītāju izmantošanu un efektivitāti, vērtētāji iesaka turpināt uzlabot vadlīnijas pieteikumu iesniedzējiem, papildus piedāvājot vienkāršus piemērus output - outcome - impact ķēdei, kā arī turpināt IEEA uzsākto pieteikumu formu un vadlīniju uzlabošanu. Lai gan sasniegti ievērojami panākumi, jo īpaši attiecībā uz pieteikuma veidlapām, jāuzlabo rezultātu izplatīšana, un vērtētāji min nepieciešamību pilnveidot IntellEbase resursa un citu līdzīgu instrumentu saturu un ērtumu un plašāk izmantot grupu sanāksmes, kur sarunu stadijā tiekas saistītu projektu koordinatori. Izņemot COOPENER projektus, 50 % finansējuma likme ir atbilstoša un pietiekama. Pastāv zināmas problēmas ar piešķirto līgumu maksājumu dalīšanu un potenciālajiem kavējumiem. Attiecībā uz programmas COOPENER daļu vērtētāji uzskata, ka jāturpina cieša integrācija ar ES Enerģētikas iniciatīvas ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības apkarošanai ( EUEI ) institucionālo procesu un jāstiprina saikne ar EK delegācijām ĀKK valstīs. Novērojumi liecina, ka Komisija, konkrēti Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāts un IEEA , pirmajos divos programmas gados uzlabojusi programmas efektivitāti. Atzīstot, ka spriest par aģentūras efektivitāti vai tās darbinieku skaita atbilstību ir pāragri, vērtētāji iesaka pēc zināma laika veikt oficiālu novērtējumu. Komisijas atbilde Komisija pateicas par vērtētāju konstruktīvajām piezīmēm un ieteikumiem un ir apņēmusies tās sīkāk izanalizēt un attiecīgi rīkoties. Komentāri par konkrētiem priekšlikumiem atrodami turpmāk tekstā. Komisija piekrīt, ka pieteikumu iesniedzēju kopskaits varētu būt lielāks, jo īpaši no jaunajām dalībvalstīm, lai gan tajās bieži vien ir grūtības atrast līdzfinansējumu dalībai SEE projektos. Informācijas dienas ir svarīga metode, un IEEA 2005. gada uzaicinājumā palielināja to skaitu, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, sniedzot informāciju arī attiecīgās valsts valodā. Taču tās ir relatīvi dārgs pasākums, jo sasniedz vien nelielu skaitu potenciālo pieteikumu iesniedzēju. IEEA ir sagatavojusi labas prakses vadlīnijas, lai palīdzētu dalībvalstīm organizēt iespējami efektīvākas informācijas dienas. Turpmāk informācijas dienas papildinās stratēģiski izvēlētas uzstāšanās nozīmīgākajos pasākumos un konferencēs, lai sasniegtu lielāku skaitu potenciālo pieteikumu iesniedzēju. Visiem SEE priekšlikumu veidiem 2005. gada uzaicinājumam sagatavotas jaunas vadlīnijas pieteikumu iesniedzējiem. Jaunajās vadlīnijās sniegti sīkāki paskaidrojumi par veiksmes rādītājiem, piedāvājot konkrētus piemērus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā. Turpmāko uzlabojumu pamatā būs atsauksmes no pieteikumu iesniedzējiem un ārējiem ekspertiem, kas piedalījās projektu priekšlikumu vērtēšanā. Turklāt uzlabota efektivitāte pieteikumu iesniedzēju jautājumu atbildēšanā. Attiecībā uz priekšlikumu iesniegšanas un vērtēšanas procesu tiks pārskatītas pašreizējās procedūras un izpētītas turpmākās iespējas, piemēram, divpākāpju iesniegšanas procedūra un mazāk stingrs vērtēšanas process mazāka finansējuma projektiem konkrētu notikumu atbalstam. Komisija atzīst, ka kopumā divpakāpju pieteikšanās procedūra var samazināt dalībnieku izmaksas, ja pirmā pakāpe ir vienkārša. Taču pieredze, jo īpaši PTA pamatprogrammās, liecina, ka divpakāpju procedūras var novilcināt priekšlikumu apstrādi un būtiski palielināt darba apjomu, un tās ir izdevīgas tikai ļoti lielu un sarežģītu projektu gadījumā, kas ietver ieguldījumus iekārtās. Tāpēc Komisija neuzskata, ka to vajadzētu ieviest šajā programmā, taču tā varētu apsvērt šādu iespēju nākamajā programmā. Komisija piekrīt, ka ir ļoti svarīgi izplatīt projektu rezultātus. SEE tīmekļa vietne tiek pastāvīgi atjaunināta, un visiem SEE projektiem izstrādātas projekta faktu lapas. Tīmekļa vietnes apmeklējuma dati liecina par arvien pieaugošu interesi par publicēto informāciju. Projekta faktu lapas līdz šim ir skatītas vairāk nekā 41 000 reižu, bet būvniecības nozares projektu komplekss – apmēram 27 000 reižu. Publicitāte tiek panākta arī ar IEEA izdoto ceturkšņa informatīvo biļetenu, kura katrs izdevums lejuplādēts vairāk nekā 10 000 reižu. Šā gada beigās (konkursa kārtībā) tiks slēgts līgums par ārējo atbalstu, lai izveidotu aptverošāku datubāzi SEE projektiem. Tematiskās tikšanās ar koordinatoriem, gan sarunu, gan īstenošanas stadijā, izrādījušās veiksmīgas un tiks paplašinātas, ietverot visas tematiskās jomas. Lai gan aptaujātie koordinatori izteikuši apmierinātību ar maksimālo finansējuma likmi 50 %, Komisija pieredze liecina arī par negatīviem aspektiem. Jāuzsver, ka koordinatori bieži vienojas ar konsorciju par augstāku finansējuma likmi nekā saņem to partneri, lai kompensētu papildu izmaksas par pārvaldi. Tas ir atļauts, jo SEE finansējuma 50 % robeža attiecas uz visu projektu, nevis katru no iesaistītajiem partneriem. Kā jau minēts, Komisija, no vienas puses, uzskata, ka šī finansējuma augšējā robeža sagādā grūtības pieteikumu iesniedzējiem no jaunajām dalībvalstīm un dažās tematiskajās jomās. No otras puses, dažās citās tematiskajās jomās, kas cieši saistītas ar tirgu, iespējama zemāka finansējuma likme. Kopumā ierobežotās līdzfinansējuma iespējas no publiskiem vai privātiem avotiem dalībvalstīs tiek uzskatītas par vienu no iemesliem mazajam pieteikumu iesniedzēju skaitam. Turpmākajām programmām tiks izpētīta diferenciēta pieeja. Vēsturisku iemeslu dēļ līgumslēdzēji joprojām raizējas par iespējamiem maksājumu kavējumiem, un IEEA vajadzīgs laiks, lai pierādītu, ka maksājumi tiek veikti savlaicīgi. IEEA ir apņēmusies nekavēt maksājumus, un šāds uzlabojums jau ir redzams. Nesen IEEA ieviestajiem vienkāršotajiem līguma noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz bankas garantijām, vajadzētu atvieglināt un saīsināt finansiālo procesu. Attiecībā uz COOPENER Komisija vērš uzmanību faktam, ka tā ir ES Enerģētikas iniciatīvas neatņemama sastāvdaļa, kā nolemts 2001. gada Pasaules samitā par ilgtspējīgu attīstību. Komisija atzīst, ka jāstiprina saikne ar EK delegācijām COOPENER projektu saņēmējvalstīs. Pašreizējā programmā nav iespējams piemērot lielāku finansējuma likmi COOPENER projektiem, jo likme ir noteikta programmas juridiskajā pamatā. Komisija atbalsta vērtētāju viedokli par izpildaģentūras darbību, pamatojoties uz aģentūras regulāri sniegtajiem pārskatiem. Aģentūras darbību un tās ietekmi uz programmas īstenošanu vērtēs 2006. gadā, kad tiks veikta izmaksu un ieguvumu analīze nākamās programmas nodošanai ārējam pārvaldītājam. 3.3. Konkrēti ieteikumi nākamajai programmai Vērtētāji saskata skaidru liecību programmas nepieciešamībai un iesaka to pagarināt pēc 2006. gada ar plašāku darbības lauku un budžetu, lai nodrošinātu labākās prakses popularitāti un piesaistītu jaunus pieteikumu iesniedzējus un dalībniekus. Redzamas interesantas iespējas veidot sinerģiju ar citām Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (KJP) apakšprogrammām, palielināt un dažādot pieteikumu iesniedzēju skaitu un profilu un mērķgrupas, kā arī vienkāršot piegādes mehānismus. Taču ir svarīgi saglabāt identitāti un neatkarību, lai vēsturiski izveidotu savu „seju”. Vērtētāji uzskata, ka Komisijas ieteiktajam finansējuma palielinājumam tirgū ieviešanas projektiem vajadzīga cieša sadarbība starp KJP un turpmāko septīto pamatprogrammu ( FP7 ), lai izvairītos no dublēšanās. Pamatojoties uz sākotnējām liecībām, ka IEEA uzlabo programmas efektivitāti, vērtētāji to iesaka saglabāt un paplašināt, uzticot tai nākamās SEE programmas pārvaldi KJP sastāvā vai pat visas KJP pārvaldi, ja IEEA darbības oficiālais vērtējums sniegs pietiekamu pamatojumu. Komisijas atbilde Komisija piezīmē, ka vērtētāju secinājumi un ieteikumi par nākamo programmu atbilst Komisijas viedoklim un jaunās KJP priekšlikumam 2007.-2013. gadam[5], ko tā iesniedza pagājušajā gadā. Lai gan nākamā SEE programma atbilst KJP plašākiem mērķiem un vispārējai struktūrai un budžetam, SEE programmā tiks saglabāta budžeta noteiktība, īpašā komiteja un pārvaldes autonomija. Tiks nodrošināta arī SEE īpašās iedabas saglabāšana. Turklāt Komisija atgādina, ka Septītā pamatprogramma tupinās atbalstīt nozīmīgus izpētes un tehnoloģiju attīstības pasākumus un demonstrēšanas projektus, tostarp atjaunojamās enerģijas un energoefektīvu tehnoloģiju attīstību. KJP neattiecas uz izpētes un tehnoloģiju attīstības pasākumiem, ko veic saskaņā ar Līguma 166. pantu. Tā papildina FP7 , finansējot jauninājumus – gan tehnoloģiju, gan cita veida –, kas jau pārsnieguši demonstrēšanas stadiju un ir gatavi ieviešanai tirgū. Gatavojot ikgadējās darba programmas nākamajai SEE programmai, Komisija apņemas pastiprināt sadarbību ar FP7 , lai panāktu sinerģiju starp šiem diviem instrumentiem, kas viens otru papildina. Visas KJP vai tās daļas īstenošanai Komisija var izmantot jaunu vai esošo izpildaģentūru, tas ir, IEEA , pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, kā noteikts Padomes 2002. gada 19. decembra Regulā 58/2003/EK. Lēmumu var pieņemt tikai pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši pamatprogrammu. 3.4. Konkrēti ieteikumi nākamās programmās ārējam komponentam (COOPENER) Ņemot vērā to, ka 2007.-2013. gada ārējo attiecību programmām būs jauna struktūra, SEE programmas COOPENER daļas kļūšana par starptautiskās attīstības un ekonomiskās sadarbības instrumentu, pēc vērtētāju domām, atrisinās līdzfinansējuma un mērķvalsts apakšlīgumslēdzēju statusa problēmas. Taču vērtētāji iesaka jaunajā tematiskajā programmā saglabāt COOPENER īpašo autonomiju un pamanāmību un uzsver, ka pārvaldei jāsaglabā zināšanas gan enerģētikā, gan starptautiskajā atbalstā, kas no šiem diviem ir svarīgākais aspekts. Komisijas atbilde Komisijas 2006. gada 25. janvāra priekšlikumā[6] tematiskajai programmai „Vides aizsardzības un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīga apsaimniekošana 2007-2013” ietverta daļa „Atbalsts ilgtspējīgas enerģētikas alternatīvām partnervalstīs un reģionos”. Šīs daļas pamatā ir bijušās COOPENER apakšprogrammas pasākumi, un, atkarībā no pieejamā budžeta, tā būs plašāka nekā pašreizējā programma, nodrošinot institucionālo atbalstu, lai uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgas enerģētikas pakalpojumiem jaunattīstības valstīs, un atbalstot partnervalstu pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot globālās energoapgādes drošību un aizsargāt globālo vidi. Komisija uzskata, ka COOPENER integrēšana šajā tematiskajā programmā paaugstinās finansēto pasākumu nozīmīgumu un veicinās sadarbību un sinerģiju ar citām attiecīgajām EK ārējo attiecību darbībām. Tādā veidā var risināt arī pašreizējās problēmas, kas saistītas ar līdzfinansējuma 50 % robežu un trešo valstu organizāciju līgumslēdzēju statusu. Komisija ņem vērā vērtētāju minēto nepieciešamību nodrošināt zināšanas enerģētikā programmas īstenošanas gaitā un ievēros to, lemjot par tematiskās programmas pārvaldes struktūrām. [1] OV L 176, 15.7.2003., 29. lpp. [2] COM(2002) 162 galīgā redakcija, 9.4.2002. un COM(2002) 162, galīgā redakcija/2, 24.4.2002. [3] COM(2006) 105 galīgā redakcija, 8.3.2006. [4] 2006. gada 23.-24. marta Eiropadomes secinājumi. [5] COM(2005) 121 galīgā redakcija, 6.4.2005. [6] COM(2006) 20 galīgā redakcija.