Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Lithuaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Lithuania, 2011-2014





Ieteikums PADOMES IETEIKUMAM par Lietuvas valsts reformu programmu 2011. gadam un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2011.–2014. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī — lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[3], kas kopā veido „Integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes. (3) Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju „Eiropa 2020”. (4) Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Eiropadome uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu palīdzību un jauniem centieniem stiprināt izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. (5) Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā "Euro Plus", savlaicīgi iesniegt savas saistības, lai tās varētu iekļaut šo valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. (6) Lietuva 2011. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2011. gada atjaunināto konverģences programmu, kas attiecas uz 2011.-2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (7) Lietuvas ekonomika atgūstas no smagas ekonomikas krīzes, kuras laikā IKP saruka par 17 %, nonākot no virsotnes grāvī, jo pašmāju pieprasījuma sabrukumu pastiprināja kritums globālajā tirdzniecībā. Darba tirgus uz krīzi reaģēja ātri, un bezdarbs pieauga līdz rekordaugstam līmenim, līdz 2010. gada vidum sasniedzot 18,3 % salīdzinājumā ar 4,2 % 2008. gada sākumā. Ekonomiku palīdzēja stabilizēt stingra apņemšanās ievērot valūtas nodrošinājuma sistēmu, kurai pamatā ir vērā ņemama fiskālā konsolidācija līdztekus privātā sektora algu korekcijām un finanšu sistēmas stabilitātes stiprināšanai. Pasaules ekonomikai atveseļojoties, ekonomika guva labumu no atgūtas konkurētspējas un 2010. gadā eksports pieauga un ekonomiskā izaugsme atsākās. Palielinoties pašmāju pieprasījumam, 2011. gadā paātrinājās atveseļošanās. Tomēr, kaut arī paredzams, ka bezdarbs strauji samazināsies, tas saglabāsies divciparu līmenī. (8) Balstoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir 2011. gada konverģences programmas pamatā, ir ticams. Kaut gan tas ir balstīts uz mazliet labvēlīgākiem pieņēmumiem par izaugsmi 2011. gadā, tas kopumā atbilst Komisijas jaunākajai prognozei 2012. gadam. Programmā plānots līdz Padomes noteiktajam termiņam – 2012. gadam – samazināt deficītu zem 3 % atsauces vērtības, bet tas nav pietiekami pamatots ar pasākumiem 2012. gadam. Pieaugošā ekonomikas impulsa dēļ 2011. gadā var būt labāki budžeta rezultāti nekā programmā plānots. Tomēr, ja pagaidu konsolidācijas pasākumi, kuru darbība beigsies 2011. gada beigās, netiks atjaunoti un papildināti ar būtiskiem pastāvīgiem pasākumiem, pastāv risks, ka programmas 2012. gada budžeta mērķi netiks izpildīti, neskatoties uz to, ka uzlabojas makroekonomiskās izredzes. Vidējie fiskālie pasākumi gadā laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam ir krietni zem 2,25 % no IKP, ko Padome ir ieteikusi saskaņā ar 2010. gada 16. februārī pieņemto pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (EDP). Tā kā ekonomiskā izaugsme un nodokļu ieņēmumi ir krietni lielāki, nekā tika prognozēts Padomes EDP ieteikuma laikā, prasīto fiskālo pasākumu īstenošanas rezultātā būtu jāpaātrinās deficīta samazināšanai un virzībai uz vidēja termiņa mērķi. Netiek prognozēts, ka vidēja termiņa mērķis – strukturāls pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP – tiks sasniegts programmas darbības laikā. (9) Ņemot vērā apjomīgo korekciju, kas vajadzīga, lai izpildītu 2012. gada EDP mērķi un panāktu progresu vidēja termiņa mērķa īstenošanā, un nepieciešamību nodrošināt vajadzīgo līdzfinansējumu, lai varētu ieplānot ES struktūrfondu apgūšanu un palielinātu produktīvus ieguldījumus ekonomikā, tālāko konsolidācijas pasākumu noteikšana būs problemātiska. Publiskā sektora efektivitātes uzlabojumi varētu radīt papildu iespējas izdevumu korekcijām, nekaitējot publisko pakalpojumu kvalitātei. Bez tālākām reformām ar vecumu saistītie izdevumi tuvākajās desmitgadēs palielināsies ātrāk nekā ES vidējais rādītājs. Valdība 2010. gada jūnijā apstiprināja vispārēju uzmetumu visaptverošai sociālās drošības un pensiju sistēmas reformai. Priekšlikums ietvēra būtisku pensijas vecuma palielinājumu, izmaiņas pensiju aprēķināšanas veidā un valsts pensiju integrēšanu sociālās apdrošināšanas vispārējā shēmā. Šo priekšlikumu visu aspektu apstiprināšana un sekmīga īstenošana būs izšķiroša attiecībā uz ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju un var palīdzēt palielināt darbaspēka piedāvājumu, paredzot gados vecākiem darbiniekiem spēcīgākus stimulus strādāt, vienlaikus nodrošinot pietiekamas pensijas. Turklāt ilgtermiņa fiskālajai ilgtspējai būtu vajadzīga arī spēcīgāka fiskālā sistēma. Konkrēti, īsi pirms krīzes sākuma fiskālā sistēma neliedza veikt izdevumu mērķu periodisku un apjomīgu pārskatīšanu un prociklisku izdevumu pieaugumu, ko finansēja neparedzēti ieņēmumi. Pārmērīgs izdevumu pieaugums, ko finansēja ar straujas attīstības radītiem ieņēmumiem, bija krīzes laikā atklāto lielo fiskālo atšķirību izcelsmes pamatā. Tie arī veicināja ekonomikas pārkaršanu. (10) Bezdarba līmenis Lietuvā ir viens no augstākajiem ES. Nekavējoties ir jānodrošina, ka šis straujais palielinājums nekļūst strukturāls. Ļoti stingrie darba tiesību noteikumi un stimulu trūkums darba veicināšanai sociālās palīdzības sistēmā kaitē darba tirgus funkcionēšanai. Apvienojumā ar pietiekami finansētu aktīva darba tirgus politiku pasākumi, kas veikti šajās jomās, palīdzētu samazināt risku, ka augsts bezdarba līmenis kļūst strukturāls, un samazināt apjomīgo ēnu ekonomiku. (11) Lietuvas valsts uzņēmumi veido aptuveni 18 % no IKP. Tiem joprojām ir tendence darboties neefektīvi un ar neapmierinošu finansiālo atdevi. Sekmīga valsts uzņēmumu reforma arī uzlabotu konkurenci un uzņēmējdarbības vidi. Lietuva 2010. gadā uzsāka reformu piecās būtiskās nozarēs. Reformā tika izklāstītas pārredzamības pamatnostādnes valsts uzņēmumiem, nodrošinot pamatu valdības atbildībai. Valdības rezolūcija par efektivitātes uzlabošanu 2010. gada decembrī reformai deva vēl ticamāku satvaru. Tomēr tie ir tikai satvari un pamatnostādnes, un rezolūcijā nav iekļauti vairāki sākotnēji ierosinātie būtiskie pasākumi, kas būtu nodrošinājuši normatīvo un īpašumtiesību funkciju nodalīšanu. (12) Lietuvas ekonomikas energointensitāte ir viena no augstākajām ES. Tas lielā mērā ir saistīts ar mājsaimniecību apsildīšanu, kur slikti uzturētas daudzdzīvokļu ēkas rada lielāko daļu problēmu. Neskatoties uz stratēģijas ieviešanu šo problēmu risināšanai jau 2004. gadā, ieguldījumu ir bijis maz. Turklāt īpašumā esošo automašīnu skaits ir strauji pieaudzis, kamēr ieņēmumi no enerģētikas un transporta nodokļiem ir samazinājušies attiecībā pret IKP un darba nodokļiem (būtiski lielāki par ES vidējo rādītāju). Uzmanības pievēršana zemajām enerģētikas nodokļu likmēm, tostarp nodokļu likmēm par transportlīdzekļu reģistrāciju un īpašumtiesībām uz tiem, atbalstītu fiskālo konsolidāciju īstermiņā, vienlaikus stimulējot lietderīgāku enerģētikas izmantošanu. (13) Lai arī Lietuvas uzņēmējdarbības normatīvais regulējums ir kopumā labvēlīgs, tas ir salīdzinoši slikts attiecībā uz darbības uzsākšanas nosacījumiem, laiku un izmaksām, kas vajadzīgas būvdarbu atļauju izsniegšanai, kā arī ieguldītāju aizsardzību. Noteikumu uzlabojumi šajās jomās palīdzētu stimulēt darbavietu radīšanu un izaugsmi. Konkurences politikas reforma vēl vairāk uzlabotu vidi, tomēr progress ir lēns, it īpaši enerģētikas un pārtikas mazumtirdzniecības nozarēs. Pārskatītās valsts energoneatkarības stratēģijas pabeigšana palīdzēs mazināt bažas par piegāžu drošību un atbalstīs lielāku konkurenci elektroenerģijas ražošanā. ES elektroenerģijas un gāzes tirgus tiesību aktu trešās paketes īstenošana uzlabotu enerģētikas mazumtirdzniecības tirgus konkurenci. Pārtikas mazumtirdzniecības nozarē Lietuva 2009. gadā pieņēma likumu par mazumtirdzniecības uzņēmumu negodīgu darbību aizliegumu. Tomēr pārtikas mazumtirdzniecības nozarē joprojām ir vērojams nepietiekams konkurences līmenis, kam pamatā galvenokārt ir nozares struktūra un tirgus regulējuma nepilnības. Koncentrācija ir pieaugoša tendence pārtikas mazumtirdzniecības ķēdēs, četru lielāko mazumtirgotāju apgrozījumam sasniedzot 72 % no kopējiem pārdošanas apjomiem 2008. gadā. (14) Lietuva saskaņā ar paktu "Euro Plus" ir uzņēmusies vairākas saistības[4]. Lai stiprinātu fiskālo ilgtspēju, Lietuva pieņems tiesību aktus nolūkā veicināt līdzekļu uzkrāšanu Valsts kases rezervē grūtiem laikiem ekonomikā un sekmēt atbildīgu un inflācijas novēršanai paredzētu budžeta politiku. Ir paziņoti arī vairāki svarīgi pasākumi, lai reformētu pensiju un sociālās drošības sistēmu. Pasākumi nodarbinātības jomā ir vērsti uz nodarbinātības veicināšanu, nelegāla un nereģistrēta darba apkarošanu, kā arī elastīgu darba līgumu veicināšanu. Lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, ir pieņemtas vairākas saistības nolūkā stiprināt uzņēmējdarbības lietu pārvaldes, palielinātu pārredzamību un samazinātu uzņēmumu administratīvo slogu. Šīs saistības ir saistītas ar visām četrām pakta jomām. Kopumā tās atspoguļo konverģences programmā un valsts reformu programmā izklāstīto reformu darba kārtību. Ja tiks īstenota pasākumu virkne nodarbinātības jomā, tas būs gaidīts ieguldījums darbaspēka pieprasījuma radīšanā. Šīs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. (15) Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta "Euro Plus" saistības[5]. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu nozīmību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Lietuvā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību stiprināt Eiropas Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu valstu turpmākajos lēmumos. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka būs jānorāda pasākumi, lai nodrošinātu budžeta mērķu ievērošanu 2012. gadam. Ir jāveic tālāki pasākumi pensiju sistēmas reformēšanā, lai uzlabotu fiskālo ilgtspēju un rosinātu ilgāku darba mūžu, uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu, īstenotu valsts uzņēmumu reformu paketi, uzlabotu energoefektivitāti un risinātu jautājumu par zemajiem nodokļiem enerģētikas jomā, kā arī stiprinātu konkurenci konkrētās nozarēs. (16) Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī ievērojot Padomes 2010. gada 2. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Lietuvas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums[6] ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītā Padomes ieteikuma 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Lietuvas valsts reformu programmu, AR ŠO IESAKA Lietuvai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi. (1) Līdz 2012. gada budžeta izskatīšanai pieņemt papildu pastāvīgus fiskālos pasākumus, lai novērstu pārmērīgo deficītu. Pastiprināt nodokļu iekasēšanu un pilnībā izmantot ekonomikas atveseļošanos, lai vēl vairāk paātrinātu deficīta samazināšanu un nodrošinātu progresu attiecībā uz vidēja termiņa mērķi vismaz par 0,5 % no IKP gadā. Stiprināt fiskālo sistēmu, jo īpaši, vidēja termiņa budžeta projektā ieviešot izpildāmus un saistošus izdevumu griestus. (2) Pieņemt ierosinātos īstenošanas tiesību aktus par pensiju sistēmas reformu. Lai uzlabotu līdzdalību darba tirgū, likvidēt tos fiskālos faktorus, kas mazina pensijas vai pirmspensijas vecuma cilvēku vēlmi strādāt. (3) Uzlabot darba tirgus elastību, grozot Darba kodeksu, lai padarītu to elastīgāku un ļautu labāk izmantot noteikta termiņa līgumus. Grozīt attiecīgos tiesību aktus, jo īpaši Likumu par sociālo palīdzību skaidrā naudā, lai nodrošinātu, ka sociālās palīdzības sistēmā nav faktoru, kas mazina vēlmi strādāt. (4) Līdz 2011. gada beigām īstenot visus valsts uzņēmumu reformas paketes aspektus, nodrošinot īpašumtiesību un normatīvo funkciju nodalīšanu, skaidrus uzņēmumu mērķus, uzlabotu pārredzamību un komerciālo un nekomerciālo darbību nodalīšanu. (5) Uzlabot ēku energoefektivitāti, ātri ieviešot līdzdalības fondu, un veikt pasākumus, lai vērstu nodokļus uz enerģijas izmantošanu, sākot ar nodokļiem par pasažieru transportlīdzekļu reģistrāciju un īpašumtiesībām uz tiem. (6) Veikt pasākumus, lai uzlabotu darbības uzsākšanas nosacījumus, būvdarbu atļauju izsniegšanu un stiprinātu konkurenci enerģētikas un mazumtirdzniecības nozarēs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] OV C , , …lpp. [3] Saglabātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija Lēmumu 2011/308/ES. [4] Sīkāku informāciju par saistībām, kuras pieņemtas saskaņā ar paktu "Euro Plus", var atrast SEC(2011) 723. [5] SEC(2011) 723. [6] Paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.