C 123/46

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 123/10)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Irpinia”

PDO-IT-A0279-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 17. decembris

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Jauni produktu veidi

— Pievienoti šādi veidi: Spumante Bianco (dzirkstošais baltvīns), Spumante Rosso (dzirkstošais sarkanvīns), Spumante Rosato (dzirkstošais sārtvīns), Spumante“Aglianico” (dzirkstošais “Aglianico” vīns), Spumante“Aglianico”vinificato in bianco (bez mizām raudzēts dzirkstošais “Aglianico” vīns), “Falanghina”Passito (žuvušu vīnogu vīns), “Aglianico”vinificato in bianco (bez mizām raudzēts “Aglianico” vīns).

Šis grozījums ir saistīts ar vajadzību aizsargāt un popularizēt ar KCVN “Irpinia” apzīmētos produktus, izceļot to specifiskās īpašības, kuru pamatā ir vietējā apgabala daudzpusība. Mērķis ir paplašināt iespējas attiecībā uz apgabala īpašību atspoguļošanu un piedāvāt visaptverošāku produktu klāstu. Ar pievienotajiem jaunajiem veidiem varēs labāk raksturot apgabalu un nosaukumu. Tā varēs iegūt plašāku vietu tirgū un galapatērētājiem sniegt plašāku piedāvājumu, kas ietver vīna veidus, kuri iepriekš ražoti ar tipisko ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (IGT) vai kā vispārīgo kategoriju vīni.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 1., 2., 4., 5., 6., 7. un 8. punktu un vienotā dokumenta 4. un 5. punktu.

2. Izmaiņas pašreizējo vīna veidu šķirņu maisījumā un jauno veidu šķirņu maisījuma iekļaušana

— Baltvīniem izmantotais šķirņu maisījums ir mainīts, tekstu ““Greco” — no 40 % līdz 50 %; “Fiano” — no 40 % līdz 50 %” aizstājot ar tekstu ““Fiano” un “Greco” atsevišķi vai kopā — vismaz 50 %”. Šķirņu maisījums ir pārskatīts attiecībā uz galveno šķirņu [kuras izmanto maisījumos] procentuālo daudzumu. Tas darīts, lai labāk izmantotu citas audzētās šķirnes un varētu ražot šā veida vīnus, kuriem var būt dažādas īpašības.

— Tāds pats šķirņu maisījums ir noteikts arī jaunajam dzirkstošā baltvīna veidam.

— Šķirņu maisījums sarkanvīniem, sārtvīniem un Novello [jauniem] vīniem ir mainīts, tekstu “vismaz 70 % “Aglianico”” aizstājot ar tekstu “vismaz 50 % “Aglianico””. Šķirņu maisījums ir pārskatīts attiecībā uz galveno šķirņu procentuālo daudzumu. Tas darīts, lai labāk izmantotu citas audzētās šķirnes un varētu ražot šā veida vīnus, kuriem var būt dažādas īpašības.

— Tāds pats šķirņu maisījums ir noteikts arī jaunajiem dzirkstošo sarkanvīnu un dzirkstošo sārtvīnu veidiem.

— Šķirņu maisījums ir noteikts jaunajiem dzirkstošo vīnu veidiem, kas ražoti no “Aglianico” vīnogām, t. i., dzirkstošajam “Aglianico” vīnam un bez mizām raudzētam dzirkstošajam “Aglianico” vīnam.

— Attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem ar norādītu vīnogu šķirni specifikācijā tagad ir noteikts, ka sekundāro šķirņu vīnogām jābūt tādā pašā krāsā kā norādītās šķirnes vīnogām. Šis ir aprakstu papildinošs formulējuma grozījums, kurā sniegta sīkāka informācija par iespējām dažādajiem vīna veidiem izmantot sekundārās vīnogu šķirnes.

— Šķirņu maisījums ir noteikts arī pārējiem vīna veidiem, proti, bez mizām raudzētam “Aglianico” un “Falanghina”Passito vīnam.

— Jaunajiem vīna veidiem izmantotajām vīnogu šķirnēm jābūt arī piemērotām audzēšanai konkrēti Avellīno [Avellino] provincē, nevis plašākā Kampānijas reģionā kopumā. Izņēmumus piemēro “Aglianico” vīnogu desertvīniem un Campi Taurasini apakšapgabala vīniem, kuriem vīnogas var būt iegūtas jebkurā vietā Kampānijas reģionā. Šis ir formulējuma grozījums, kura mērķis ir labāk aprakstīt vīndārzu reģistrā iekļautās dažādās vīnogu šķirnes.

Šie grozījumi attiecas uz specifikācijas 2. punktu.

3. Ražošanas apgabalā uzskaitīto produktu veidu atjaunināšana

— Pievienots vārds “arī”, lai audzēšanas apgabala definīcijā varētu iekļaut dzirkstošo vīnu jaunos veidus, kā arī esošos vīnus ar norādītu vīnogu šķirni.

— Pievienota jaunā kategorija “bez mizām raudzēts “Aglianico””, lai to varētu iekļaut tādu audzēšanas apgabalu aprakstā, kuros iegūst visu kategoriju vīnu.

Apgabals nav paplašināts. Šie ir formulējuma grozījumi, ar kuriem tikai atjaunina specifikācijas 3. punktā noteiktos produktu veidus.

4. Maksimālā vīnogu raža no hektāra un minimālais dabiskais spirta saturs tilpuma %

— Dzirkstošajiem vīniem ar norādītu vīnogu šķirni spirta saturs ir samazināts no 10,50 uz 10,00, lai varētu ražot svaigākus un vieglākus vīnus. Ar tādām pašām robežvērtībām ir pievienots jaunais “Aglianico” veids.

— Ar tādām pašām robežvērtībām “Falanghina” vīna aprakstam ir pievienots jaunais veids ““Falanghina”Passito”.

— Pievienoti noteikumi par vīnogu ražu un spirta saturu attiecībā uz jaunajiem vīna veidiem, proti, bez mizām raudzētu “Aglianico” vīnu, dzirkstošo baltvīnu, dzirkstošo sārtvīnu un dzirkstošo sarkanvīnu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 4. punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

5. Ierobežojumi attiecībā uz vīndārzu atrašanās vietām

— Svītrots ierobežojums par to, ka vīndārziem jāatrodas augstumā, kas nepārsniedz 600 metrus virs jūras līmeņa. Tas darīts tāpēc, ka pašreizējās specifikācijas ierobežojumu nepiemēro vīndārziem, kuri atrodas tādu pašvaldību teritorijā, kas iekļautas apgabalos, kuros ražo ar citiem Irpīnijas nosaukumiem, proti, KGCVN (kontrolēti un garantēti cilmes vietas nosaukumi) “Fiano di Avellino”, “Greco di Tufo” un “Taurasi”, apzīmētus produktus, un vīndārziem Campi Taurasini apakšapgabalā. Turklāt klimata pārmaiņu ietekmes dēļ šajā apgabalā vīnogulājus arvien biežāk audzē lielākā augstumā.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 4. punktu.

6. Atkāpes attiecībā uz vīndarības darbībām ārpus apgabala

— Svītrota iedaļa, kurā bija ietvertas iespējamās atkāpes attiecībā uz darbībām, kas veiktas ārpus apgabala, to vidū vīndarību, nogatavināšanu, pārveidi dzirkstošajā vīnā un izturēšanu. Jau piešķirtās atkāpes ir apstiprinātas. Ar pārformulēto tekstu apstiprina atļaujas attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 5. punktu KCVN “Irpinia” specifikācijā ministrijas 2005. gada 13. septembra dekrēta pielikumā.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

7. Dzirkstošā vīna ražošana

— Lai ņemtu vērā jaunos vīna veidus, ir grozīta informācija attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem, kuri ražoti, izmantojot tradicionālo metodi ar otrējo raudzēšanu pudelē vai izmantojot tvertņu metodi, ko dēvē arī par Charmat procesu. Dzirkstošo vīnu, kas ražoti, izmantojot tradicionālo metodi ar otrējo raudzēšanu pudelē, minimālais izturēšanas periods līdz nodošanai patēriņam ir samazināts no 20 uz 18 mēnešiem.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 5.1. punktu.

8. Ģeogrāfiskais apgabals pārveidei dzirkstošajā vīnā

— Svītrota atsauce uz ģeogrāfisko apgabalu, kurā veic pārveidi dzirkstošajā vīnā. Tas darīts tāpēc, ka šis noteikums jau ir iekļauts iedaļā par iespējamajām atkāpēm attiecībā uz darbībām, kas veiktas ārpus apgabala, to vidū vīndarību, nogatavināšanu, pārveidi dzirkstošajā vīnā un izturēšanu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu.

9. Passito vīni ar norādītu vīnogu šķirni

Pievienota jaunā vīna kategorija ““Falanghina”Passito”. Atjaunināts saraksts, kurā iekļauti passito vīni ar norādītu vīnogu šķirni. Turklāt jēdziens “gatavots” ir aizstāts ar jēdzienu “ražots”, kas šajā kontekstā ir piemērotāks.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu.

10. Campi Taurasini apakšapgabals; datums, kurā produktu nodod patēriņam

Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīnu “izturēšanas periods” ir aizstāts ar “datumu, kurā produktu nodod patēriņam”, un šis datums ir 1. septembris nākamajā gadā pēc ražas novākšanas. Mērķis ir minēto informāciju saskaņot ar pašreizējās specifikācijas 6. panta priekšpēdējo daļu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu.

11. Jauno produktu veidu apraksti un grozījumi dažās jau iekļautajās vīnu īpašībās

— Pievienotas ķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības attiecībā uz jaunajiem veidiem, proti, dzirkstošo baltvīnu, dzirkstošo sarkanvīnu, dzirkstošo sārtvīnu, dzirkstošo “Aglianico” vīnu, bez mizām raudzēto dzirkstošo “Aglianico” vīnu, bez mizām raudzēto “Aglianico” vīnu un “Falanghina”Passito vīnu. Pievienojot jaunos veidus, bija jādefinē patēriņam nodoto vīnu ķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības. Rūpīgi izvērtētie un detalizētie analītiskie dati un apraksti liecina, ka šie ir kvalitatīvi produkti.

— Apzīmējums “pussauss” ir pievienots šādiem vīniem: baltvīnam, sarkanvīnam, “Coda di Volpe” vīnam, “Falanghina” vīnam, “Fiano” vīnam, “Greco” vīnam (kura garšas aprakstā svītrots apzīmējums “intensīvs”), “Piedirosso” vīnam, “Sciascinoso” vīnam, “Aglianico” vīnam un Campi Taurasini apakšapgabala vīniem. Attiecībā uz atlikumcukuru saturu apzīmējums “sauss” grozījumos ir aizstāts ar plašāku apzīmējumu “sauss vai pussauss”. Šī ir reaģēšana uz patērētāju izvēles attīstību; tie dod priekšroku maigākiem, pieejamiem un viegli dzeramiem vīniem. Vērtības tika rūpīgi novērtētas, pamatojoties uz līdzīgu apgabalā ražotu veidu analīzēm.

— Sārtvīnu un Novello (jauno) vīnu minimālais kopējais skābums ir samazināts no 5,0 uz 4,5 gramiem uz litru. Kopējā skābuma minimālais līmenis bija jāsamazina klimata pārmaiņu ietekmes un vīnogu nogatavošanās periodu dēļ.

— Dzirkstošā “Falanghina”, dzirkstošā “Fiano” un dzirkstošā “Greco” vīna cukuru līmeņa diapazons ir paplašināts no sausa līdz saldam.

— Dzirkstošā “Falanghina”, dzirkstošā “Fiano” un dzirkstošā “Greco” vīna minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir samazināts no 11,50 uz 11,00. Ar šiem grozījumiem ir paplašināti dažādie salduma līmeņi garšas īpašībās, un to mērķis ir apmierināt komerciālās prasības. Minimālais kopējais spirta saturs tilpuma % ir samazināts, lai varētu ražot svaigākus un vieglākus vīnus. Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

12. Marķējumā norādāmo aprakstošo apzīmējumu atjaunināšana

— No aizliegto aprakstošo apzīmējumu saraksta ir svītroti īpašības vārdi “ekstra” un “izsmalcināts”, jo tos izmanto, lai aprakstītu noteiktu veidu vīnu īpašības. Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu.

13. Norāde “raudzēts bez mizām”

— Pievienota informācija par norādes “raudzēts bez mizām” burtiem un novietojumu jaunā bez mizām raudzētā “Aglianico” vīna veida marķējumā. Norāde “raudzēts bez mizām” ir obligāta. Tai jāatrodas tieši zem nosaukuma “Irpinia “Aglianico””, un tai jāizmanto burti, kas nav lielāki par cilmes vietas nosaukuma burtiem. Šis grozījums ir saistīts ar vajadzību reglamentēt norādes izmantošanu jauniekļautajam vīna veidam. Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu.

14. Norāde “vairāku gadu raža” dzirkstošajiem vīniem

Tagad ir noteikts atbrīvojums no prasības uz non millesimato (vairāku gadu ražas) dzirkstošā vīna pudelēm norādīt vīnogu ražas gadu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

15. Grozījumi attiecībā uz iepakojumu, nominālo tilpumu, aizvariem un traukiem

— Lai punkta virsrakstu padarītu konkrētāku, jēdziens “aizbāžņi” ir aizstāts ar jēdzienu “aizvari”.

— Lai reaģētu uz jaunajiem patērētāju ieradumiem un ārvalstu tirgu prasībām, ir iekļauta iespēja izmantot traukus, kas nav stikla trauki, piemēram, “bag in box” iepakojumu [elastīgu ietvaru kastē].

— Pievienots noteikums, kas “bag in box” iepakojumu aizliedz izmantot vīniem, kuri augstāka prestiža dēļ šādiem traukiem tiek uzskatīti par nepiemērotiem.

— Pievienots noteikums, kas “bag in box” iepakojumu aizliedz izmantot šādiem vīniem: “Irpinia”Campi Taurasini, “Irpinia”“Fiano”Passito, “Irpinia”“Greco”Passito, “Irpinia”“Falanghina”Passito, “Irpinia”“Aglianico”Passito un “Irpinia”“Aglianico” desertvīnam. Ņemot vērā šo vīnu prestižu, tos šādiem traukiem uzskata par nepiemērotiem.

— Atjaunināta norāde par aizvēršanas sistēmām, lai to saskaņotu ar noteikumos atļautajām sistēmām, izņemot kroņkorķus. Papildus tam attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem ir noteikts, ka stikla pudelēm jāizmanto tradicionālie aizvari raksturīgajā sēnes formā. Ja nominālais tilpums pārsniedz 0,200 litrus, nedrīkst izmantot plastmasas traukus. Šie grozījumi attiecas uz specifikācijas 8. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Irpinia

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

4. Dzirkstošais vīns

15. Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

4. Vīna(-u) apraksts

1. “Irpinia” Bianco (“Irpinia” baltvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, līdzsvarota, savdabīga; minimālais kopējais spirta saturs — 10,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. “Irpinia” dzirkstošais baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganu vai zeltainu nokrāsu; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts;

garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 15,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. “Irpinia” Rosso (“Irpinia” sarkanvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — ziedains, augļains, ilgstošs; garša — sausa vai pussausa, līdzsvarota, savdabīga;

minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. “Irpinia” Rosso spumante (“Irpinia” dzirkstošais sarkanvīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. “Irpinia” Rosato (“Irpinia” sārtvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rozā; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. “Irpinia” Rosato spumante (“Irpinia” dzirkstošais sārtvīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes rozā; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. “Irpinia” Novello (“Irpinia” jaunvīns)

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — purpursarkana; aromāts — vīnains, augļains, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, svaiga, intensīva; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 17,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. “Irpinia”“Coda di Volpe”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. “Irpinia”“Falanghina”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — salmu dzeltena ar zaļganām nokrāsām, aromāts — ziedains, augļains, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10. “Irpinia”“Falanghina” dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganām vai zeltainām nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11. “Irpinia”“Falanghina” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tumša salmu dzeltena, kas var būt zeltaina, dažkārt ar dzintara nokrāsām; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs;

garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska vīnogu šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,50 tilp. %, no kuriem faktiskais spirta saturs ir vismaz 12,00 tilp. %; minimālais kopējais skābums — 4,5 g/l; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12. “Irpinia”“Fiano”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — augļains, ziedains, savdabīgs; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13. “Irpinia”“Fiano” spumante (“Irpinia”“Fiano” dzirkstošais vīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganām vai zeltainām nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

14. “Irpinia”“Fiano” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tipiska izmantotajai vīnogu šķirnei; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs; garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

15. “Irpinia”“Greco”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, svaiga, maiga; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 16,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

16. “Irpinia”“Greco” dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena, dažkārt ar zaļganām vai zeltainām nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

17. “Irpinia”“Greco” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tipiska izmantotajai vīnogu šķirnei; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs; garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

18. “Irpinia”“Piedirosso”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — augļains, ilgstošs un intensīvs; garša — sausa vai pussausa, patīkama tanīnu garša; minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

19. “Irpinia”“Sciascinoso”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — augļains, savdabīgs, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, maiga, līdzsvarota;

minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

20. “Irpinia”“Aglianico”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes rubīnsarkana; aromāts — savdabīgs, intensīvs; garša — sausa vai pussausa, patīkama tanīnu garša, līdzsvarota;

minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 20,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

21. “Irpinia”“Aglianico” spumante (“Irpinia”“Aglianico” dzirkstošais vīns)

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes rozā vai sarkana; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei;

garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 5,0 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

22. Bez mizām raudzēts “Irpinia”“Aglianico”

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena ar sudrabainām vai rozā nokrāsām; aromāts — ziedains, augļains; garša — sausa vai pussausa, izsmalcināta, līdzsvarota, patīkama; minimālais kopējais spirta saturs — 11,50 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 17,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

23. Bez mizām raudzēts “Irpinia”“Aglianico” dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Putas — smalkas un noturīgas; krāsa — dažādas intensitātes salmu dzeltena ar sudrabainām vai rozā nokrāsām; aromāts — izsmalcināts, bagātīgs un kombinēts, tipisks izmantotajai vīnogu šķirnei; garša — izsmalcināta un harmoniska, no sausas līdz saldai; minimālais kopējais spirta saturs — 11,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 18,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5,0 Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

24. “Irpinia”“Aglianico” Passito

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — tipiska izmantotajai vīnogu šķirnei; aromāts — smalks, savdabīgs, ziedains, augļains, smaržīgs; garša — pussalda vai salda, pilnīga, līdzsvarota, tipiska šķirnei, no kuras vīns iegūts; minimālais kopējais spirta saturs — 15,00 tilp.%; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

25. “Irpinia”“Aglianico” desertvīns

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — intensīvi rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana; aromāts — ēterisks, intensīvs, savdabīgs; garša — pilnīga, samtaina, silta, sausa vai izteikti noapaļota pussausā, pussaldā un saldā vīna kategorijai; minimālais kopējais spirta saturs — 16,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 21,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15,00 Minimālais kopējais skābums 4,5 Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

26. Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīns

ĪSS APRAKSTS

Krāsa — rubīnsarkana, kas līdz ar vīna vecumu kļūst arvien vairāk granātsarkana; aromāts — intensīvs, ilgstošs, savdabīgs un patīkams; garša — sausa vai pussausa, patīkama tanīnu garša, maiga, miesīga; minimālais kopējais spirta saturs — 12,00 tilp. %; minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 22,0 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Īpašās vīndarības metodes

1. Dzirkstošā vīna ražošana

Īpašā vīndarības metode

Dzirkstošos vīnus gatavo, izmantojot otrējo raudzēšanu pudelē (tradicionālo metodi) vai tvertņu metodi (Charmat procesu).

2. Raudzēšana bez mizām

Īpašā vīndarības metode

Sarkano vīnogu raudzēšana bez mizām — bez saskares ar mizām — ar mērķi iegūt baltu misu.

3. Izturēšana

Īpašā vīndarības metode

Vīni ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu (KCVN) “Irpinia” un norādītu Campi Taurasini apakšapgabalu ir jānodod patēriņam no 1. septembra nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Dzirkstošos vīnus, kas gatavoti, izmantojot tradicionālo metodi, nedrīkst nodot patēriņam agrāk kā 18 mēnešus no tā gada 1. oktobra, kurā novāktas pēdējās vīnogas, kas iekļautas maisījumā.

b. Maksimālās ražas

1. “Irpinia” — baltvīns, ieskaitot dzirkstošo baltvīnu, sārtvīns, ieskaitot dzirkstošo sārtvīnu, sarkanvīns, ieskaitot dzirkstošo sarkanvīnu, jaunvīns 10 000 kilogrami vīnogu no hektāra

2. “Irpinia” — “Coda di Volpe”, “Falanghina”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu, “Fiano”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu, “Greco”, ieskaitot dzirkstošo un Passito vīnu 12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

3. “Irpinia” — “Piedirosso”, “Sciascinoso”, “Aglianico”, ieskaitot dzirkstošo vīnu, bez mizām raudzēts “Aglianico”, ieskaitot dzirkstošo vīnu 12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

4. “Irpinia” — “Aglianico”Passito, “Aglianico” desertvīns 12 000 kilogrami vīnogu no hektāra

5. Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīns — “Aglianico” 11 000 kilogrami vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visu veidu “Irpinia” vīnu, izņemot vīnus ar norādītu apakšapgabalu, vīnogulāju audzēšanai ir piemēroti apgabali visā Avellīno provinces administratīvajā teritorijā; attiecībā uz Campi Taurasini apakšapgabala “Irpinia” vīnu piemērota ir visa šādu pašvaldību administratīvā teritorija: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“Aglianico N” — “Ellenica”

“Coda di Volpe Bianca B” — “Coda di Volpe”

“Falanghina B”

“Fiano B”

“Greco B”

“Piedirosso N” — “Palombina”

“Sciascinoso N”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Irpīnija

Irpīnija ir vēsturisks un ģeogrāfisks Dienviditālijas reģions, kas tagad ir daļa no Avellīno provinces. Tā atrodas Kampānijas centrālajā austrumu daļā. Sauszemes ieskautais apgabals lielākoties ir kalnains.

Provincē ir senas vīnkopības tradīcijas. To raksturo ievērojama augsnes un klimatisko īpašību daudzveidība, ko rada Partenio un Terminio kalnu grēdas, kuras stiepjas tieši cauri apgabalam. Šīs daudzveidības dēļ radušies dažādi vīnkopības veidi, kuru atšķirības galvenokārt ietver attālumu starp stādījumiem un vīnogulāju audzēšanu. Zemes Irpīnijas apgabalā ir ļoti daudzveidīgas atkarībā no to atrašanās vietas.

Zeme sastāv no ielejām un pauguriem, un tai cauri plūst daudzas upes un strauti. Ievērojamāko upju vidū ir Calore Irpino, Ofanto un Sele.

Īpašs elements ir Apenīnu grēda, kas Irpīnijas apgabalu sadala divās daļās. No vienas puses ir Tirēnu jūras puses nogāzes, kas ietver Avellīno apkaimi. No otras puses ir Adrijas jūras puses nogāzes, kuras ietver Sant’Angelo dei Lombardi un Ariano Irpino apkaimi.

Irpīnijas reljefu veido pauguri un kalni. Līdzenākajā daļā ir vairākas augstienes ar dažādu līmeņu nelīdzenumu un daži ierobežoti ielejas pamatnes apgabali.

Kalnaino daļu veido divas Apenīnu grēdas — Terminio un Partenio —, kas stiepjas tieši caur apgabalu. To dēļ pastāv dažādi vīnkopības veidi, kuru atšķirības galvenokārt ietver attālumu starp stādījumiem un vīnogulāju audzēšanu. Zemes Irpīnijas apgabalā ir ļoti daudzveidīgas atkarībā no to atrašanās vietas.

Ir daudz apgabalu ar irdenām augsnēm. Tām ir līdzīgas īpašības kā augsnēm Vezuva apkārtnē, jo tajās ir vulkāniskie pelni, it īpaši provinces centrālajā apgabalā, kurš ietver Avellīno baseinu, un tās sniedzas līdz apgabaliem, kuri izveidojušies uz eocēna un pliocēna nogulumiem. Augsnes nav akmeņainas, bet ir bagātas ar mālu un barības vielām, un tās ir pārsvarā sārmainas, jo īpaši ziemeļu nogāzes paugurainajos apgabalos un austrumu apgabalā.

Šeit var atrast labākos Kampānijas vīnkopības piemērus, proti, baltvīnus, kas ražoti no “Fiano”, “Greco”, “Coda di Volpe” un “Falanghina” vīnogām, un sarkanvīnus, kuri ražoti no “Aglianico”, “Piedirosso” un “Sciascinoso” vīnogām.

Ļoti svarīgi ir ar šo ražošanas apgabalu saistītie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori, kuri, ievērojot senu tradīciju, ir palīdzējuši ražot “Irpinia” vīnus.

Vīnogulāji šajā apgabalā ir audzēti kopš neatminamiem laikiem. Vienmēr ir pastāvējusi cieša saikne ar Sabato upi, kura plūst cauri apgabalam un kuras nosaukums radies no sabīņu tautas nosaukuma. Saskaņā ar Līvija teikto tā bija samnītu cilts, kas apmetās Sabato upes baseinā.

Kad Tufo pašvaldības teritorijā 19. gadsimtā tika atklātas milzīgas sēra nogulas, šis apgabals kļuva par vīnkopības stiprināšanas un attīstības centru. Sēra pieejamība veicināja vīnogulāju audzēšanas uzplaukumu visā Irpīnijas apkaimē un ļāva radīt paņēmienu, saskaņā ar kuru vīnogas tika apstrādātas ar sēra produktiem, lai aizsargātu ķekarus pret ārējiem patogēniem.

Ar vīnu saistītās ekonomikas lielā attīstība Irpīnijā mūsdienās notika 19. gadsimta beigās, kad sākās liela mēroga vīnu eksports no Irpīnijas uz Franciju. Irpīnijas vīns kļuva ļoti pieprasīts, un tā vidējā cena bija no 25 līdz 30 lirām par centara (75 kg). Vīnogulāji kļuva par svarīgāko labklājības nodrošināšanas avotu provincē (A. Valente). Apstādītā platība tolaik pārsniedza 63 000 hektārus, no kuriem vairāk nekā 2 000 hektāru bija specializēti (F. Madaluni, 1929).

1835. gadā Il Giornale Economico del Principato Ulteriore [Principato Ultra ekonomikas žurnāls] publikācijā tika ziņots par jaunu vīna darītavu būvniecību šajā apgabalā, kā arī par esošo iekārtu un aprīkojuma modernizāciju, un tas ir neapstrīdams pagātnes pierādījums. Raksta beigās ir uzskaitītas stratēģijas, kas jāievēro.

Pārliecinošu pierādījumu sniedz arī ieraksti, ko veikusi Lauksaimniecības komiteja, kura izveidota Principato Ultra ekonomikas sabiedrības reformas ietvaros saskaņā ar lauksaimniecības ministra 1866. gada 23. decembra karalisko dekrētu.

Vēsturiski vīnogu un vīna ražošana bija svarīgs ienākumu avots vietējai lauksaimniecībai. Ilgu laiku Irpīnija Itālijas provinču vidū bija līdere vīnogu ražošanā. 1923. gadā Itālijas vīnkopības gadagrāmatas priekšvārdā senators Arturo Marescalchi paziņoja, ka Irpīnija ierindojas trešajā vietā Itālijas provinču vidū, un tās vīna produkcijas apjoms ir 2 319 000 hektolitri.

Apgabalos, kuriem raksturīgas ar vulkāniskajiem pelniem bagātas augsnes, filoksēra viegli neizplatījās. Tāpēc, kad citos vīnkopības apgabalos raža tika zaudēta, epidēmijas skartajiem ražotājiem Irpīnija bija svarīga jaunu krājumu glabātava.

1934. gada ziņojumā “I vini dell’Avellinese” (“Avellīno apgabala vīni”) Amedeo Jannacone teica šādi: “Vīna rūpniecība Irpīnijā nepārprotami ir plaša mēroga lauksaimnieciskā darbība, kas savukārt nozīmē ievērojamu apgrozībā esošo kapitālu, no kura katru gadu labumu gūst daudzas lauku ģimenes.” Daudzu Avellīno provinces ciematu ekonomiskā labklājība galvenokārt ir saistīta ar vīna ražošanu un pārdošanu. Šī labklājība radīja neapšaubāmu progresu visās lauksaimnieciskās darbības jomās un arī lauku iedzīvotāju dzīvē.

19. gadsimtā produkcijas apjoms pārsniedza miljonu hektolitru, un tā tika plaši eksportēta. Vīnkopība visā provincē gadiem ilgi bija lauksaimniecības ekonomikas virzītājspēks. Lauksaimniecības zemes reģistrā ir redzamas milzīgas naudas summas — tolaik aptuveni 500 miljonu liru apmērā —, kas ieguldītas lauku ekonomikā un sabiedrībā. Lai atbalstītu darbību turpmāku attīstību, Irpīnijā tika uzbūvēts pirmais dzelzceļš. Drīz tas kļuva pazīstams kā “ferrovia del vino” [vīna dzelzceļš], jo lielākos un labākos Sabato un Calore pauguru vīnkopības apgabalus tieši savienoja ar lielākajiem Itālijas un Eiropas tirgiem. Jo īpaši apgabalā, kurā audzē šķirni “Greco”, joprojām darbojas daudzas stacijas, proti, Tufo, Prata, Taurasi un Montemiletto.

1878. gadā pēc Avellīno Karaliskās vīnkopības un vīndarības skolas nodibināšanas apgabals kļuva par vienu no svarīgākajiem Itālijas vīnkopības centriem.

Kā liecina avoti, skola bija sociālā un ekonomiskā progresa virzītājspēks, un tās dēļ Avellīno vīnkopības nozarē kļuva par vienu no vadošajām Itālijas provincēm vīna ražošanas un eksportēšanas — galvenokārt uz Franciju — ziņā.

Tā rezultātā tika sākti arī izmēģinājumi, kuru mērķis bija uzlabot ražošanas paņēmienus, lai izveidotu augstas kvalitātes vīnogulājus un vīnus, kā arī paplašināt un attīstīt tirgojamo produktu klāstu. Tāpat tika veikti pirmie soļi dzirkstošo vīnu ražošanā no vietējām vīnogu šķirnēm, jo īpaši “Fiano”, “Greco” un “Aglianico”, un tie tika ražoti, vai nu izmantojot tvertņu metodi, vai pudelēs — izmantojot tradicionālo metodi.

Spēcīgā Irpīnijas vīnkopības nozare veicināja stipra atbalsta sektora attīstību, radot darbnīcas, kas specializējas sūkņu smidzinātāju un cita šāda specializēta vīnkopības aprīkojuma, kā arī vīndarības aparātu, mucu un muciņu ražošanā un pārdošanā.

Zinātniskā līmenī Irpīnijas vīnu tehniskā un ekonomiskā vērtība ir vairākkārt atzīta vīnogu šķirņu un vīndarības pētījumos.

Gadsimtiem ilgās plašās un rūpīgās Irpīnijas vīnogulāju pārvaldības rezultātā šajā apgabalā tika izveidotas efektīvas vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kas atbilst ar audzēto šķirņu vīnogu fizioloģiju saistītajām tehniskajām un ražošanas prasībām.

To vidū ir tipiskā audzēšanas sistēma “Alberata Taurasina” jeb “Antico Sistema Taurasino”, kas radusies no etrusku metodēm un ko izmanto “Aglianico” un sarkanogu šķirnēm. Vēl viena sistēma ir “Avellinese”, ko plaši izmanto tādu baltogu šķirņu audzēšanā kā “Greco”, “Fiano”, “Coda di Volpe” u. c.

Gadsimtiem ilgās plašās un rūpīgās Irpīnijas vīnogulāju pārvaldības rezultātā šajā apgabalā tika izveidotas efektīvas vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kas atbilst ar audzēto vīnogulāju šķirņu fizioloģiju saistītajām tehniskajām un ražošanas prasībām. Svarīgi ir arī tas, ka Irpīnijā ir mērens klimats bez pārmērīgām temperatūrām, skarbām ziemām, slapja sniega vai sniega. Vasaras ir salīdzinoši maigas. Gada laikā ir daudz nokrišņu, proti, no 800 līdz 1 200 milimetriem atkarībā no apgabala.

Apgabala īpašās temperatūras, nokrišņu daudzums un vēju režīms praktiski nodrošina perfektus apstākļus raksturīgi pakāpeniskajam nogatavošanās procesam un cukuru un skābuma līdzsvaram, kas ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus.

Šī labvēlīgā situācija nepārprotami ir saistīta ar ģeogrāfisko atrašanās vietu, nelīdzeno ainavu un būtiskajām temperatūras svārstībām dienā un naktī. Īpaši izdevīga vīnogām tā ir augļu nobriešanas perioda sākumā un nogatavošanās periodā.

Šie apstākļi ir lieliski piemēroti vīnogulāju augšanai un visu raksturīgo sastāvdaļu pakāpeniskai attīstībai vīnogās, kad tās gatavojas. Tie arī ļauj iegūt tādas vīnogas ar perfektu skābuma un cukuru līdzsvaru, no kurām izdodas dzirkstošie vīni ar ļoti savdabīgām organoleptiskajām niansēm. Būtu jānorāda arī tas, ka pēc Otrā pasaules kara šī province bija viena no pirmajiem Itālijas apgabaliem, kuros tika attīstīta tādu kvalitatīvu baltvīnu ražošana, ko tolaik bija grūti uzglabāt un transportēt. Augsnes un klimatisko īpašību dēļ ar moderno tehnoloģiju palīdzību iegūst baltvīnus, sārtvīnus, kā arī sarkano vīnogu baltvīnus ar izšķirīgām un savdabīgām īpašībām. 20. gadsimta 70. gados minētie vīni apstiprināja, ka šis apgabals ir viens no prestižākajiem apgabaliem, kuros ražo askētiskus baltvīnus ar izšķirīgām un savdabīgām īpašībām.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Vīndarības apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vīni ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Irpinia” un norādītu vīnogu šķirni vai bez tās, kā arī ar norādītu Campi Taurasini apakšapgabalu ir jāgatavo un jāvinificē Avellīno provinces teritorijā. Arī pārveidei dzirkstošajā vīnā vai izturēšanai ir jānotiek šajā provincē.

Spēkā paliek atļaujas attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar 5. pantu KCVN “Irpinia” specifikācijā ministrijas 2005. gada 13. septembra dekrēta pielikumā.

Apraksts un noformējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

aprakstot un noformējot ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Irpinia” apzīmētos vīnus, marķējumā attiecīgā gadījumā pēc nosaukuma “Irpinia” jābūt norādītai vīnogu šķirnei. Burti nedrīkst būt lielāki par burtiem, kas izmantoti cilmes vietas nosaukumam.

Vīnu veidam “bez mizām raudzēts “Irpinia”“Aglianico”” un dzirkstošajiem vīniem obligāta ir norāde “raudzēts bez mizām”. Tai jāatrodas tieši zem nosaukuma ““Irpinia”“Aglianico””, un tās burti nedrīkst būt lielāki par burtiem, kas izmantoti cilmes vietas nosaukumam.

Gads

Uz pudelēm, kurās iepildīts ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Irpinia” apzīmētais vīns, vienmēr jānorāda vīnogu ražošanas gads. Izņēmumu piemēro vairāku gadu ražas dzirkstošajiem vīniem un desertvīniem.

“Vigna” [vīndārzs]

Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem etiķetēs ir atļauts norādīt apzīmējumu “vigna”, pēc kura norādīts attiecīgais vietas nosaukums.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.