Ievads

Labāks regulējums ir svarīga lieta. Tiesību aktu pieņemšana nav pašmērķis – tas ir veids, kā dot taustāmus ieguvumus Eiropas pilsoņiem un risināt kopīgās problēmas, ar kurām Eiropa saskaras. Pastāv lielāka iespēja, ka mērķtiecīgs, uz faktiem balstīts un vienkārši uzrakstīts regulējums jebkurā (ekonomikas, sociālajā vai vides) jomā tiks īstenots pareizi un izpildīs savu uzdevumu. Moderni un samērīgi noteikumi, kas ir pielāgoti noteiktajam mērķim, ir būtiski svarīgi ne tikai tiesiskuma nodrošināšanai un mūsu kopīgo vērtību saglabāšanai, bet arī valstu pārvaldes iestāžu un uzņēmumu efektivitātes nodrošināšanai.

Eiropas Savienība tiek kritizēta – un bieži tas ir pamatoti – par pārmērīgu daudzumu slikti uzrakstīta regulējuma un par iejaukšanos tās pilsoņu un uzņēmumu ikdienā ar pārāk daudz un pārāk detalizētiem noteikumiem. Ir dzirdēts daudz pamatotu vai nepamatotu nostāstu par to, kā nepiemērots regulējums vai noteikumi šķietami regulē mūsu ikdienas ekonomiskās vai sociālās dzīves sīkākās detaļas. Vienlaikus pilsoņi sagaida, ka Eiropa vairāk pievērsīsies tam, lai nodrošinātu efektīvus risinājumus tādām lielajām problēmām, starp kurām izaugsme un darbvietas, ieguldījumi, drošība, migrācijas plūsmas un digitālā revolūcija ir tikai dažas.

Jau no paša sākuma Junkera vadītā Komisija skaidri norādīja, ka tā strādās pa jaunam un mainīs to, kā Komisija darbojas un nosaka politikas virzienus, savos politikas veidošanas procesos iekļaujot labāka regulējuma principus, lai panāktu to, ka šī politika ļauj sasniegt labākus rezultātus par labu pilsoņiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm. Mēs apņēmāmies pievērsties problēmām proporcionāli to nozīmīgumam, koncentrējoties uz lietām, kas pilsoņiem patiešām ir svarīgas un kur noteikti nepieciešama Eiropas līmeņa rīcība, kā arī nodrošinot, ka dalībvalstis uzņemas atbildību tad, kad lietderīgāk būtu rīkoties valstu līmenī.

Tāpat mēs apņēmāmies cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī ar dalībvalstīm, veidojot darba kārtību un nosakot kopīgas politiskās prioritātes, lai Eiropas iestādes kopīgi varētu virzīties uz labāku un uz mērķi koncentrētāku Eiropas Savienību. Pievēršoties pasākumiem, kas patiešām ir jāveic, un nedarot lietas, kurām var būt tikai neliela ietekme vai kuras var labāk paveikt valstu, reģionālajā vai vietējā līmenī, var ietaupīt laiku, un tas nozīmē, ka iestādes kopīgi var ātrāk mobilizēties, lai novērstu jaunus izaicinājumus, kā tas bija migrācijas krīzes gadījumā.

Komisija, kas pašlaik strādā jau gandrīz divus gadus, ievēro savas apņemšanās attiecībā uz labāku regulējumu. Jau pašā sākumā mēs izstrādājām koncentrētu politisko vadlīniju kopumu, kas vadīs tās darbību vidējā termiņā, pievēršoties galvenajām problēmām, ar ko ES patlaban saskaras: izaugsme, darbvietas un ieguldījumi, migrācija, drošība, digitālā vide, enerģētika, vienotā tirgus padziļināta integrācija. Katru gadu koncentrētās un racionalizētās darba programmās tiek izklāstīti konkrēti pasākumi minētajās jomās. 2014. gada darba programmā tika iekļautas 100 iniciatīvas. 2015. gada darba programmā bija 23 jaunas prioritāras iniciatīvas un paketes. Arī 2016. gadā to bija tikai 23.

1. diagramma. Labāks regulējums skaitļos: 2015–2016

Vienlaikus regulu un direktīvu priekšlikumu skaits, ko Komisija iesniedza pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Padomē saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru samazinājās: 2011. gadā tādu bija 159, bet 2015. gadā – 48. Kopš 2000. gada to direktīvu un regulu skaits, ko Parlaments un Padome pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ik gadu ir mainījies, lielāko daudzumu sasniedzot 2009. gadā (141). 2015. gadā, kas bija Junkera vadītās Komisijas pirmais darbības gads, tika pieņemti 56 tiesību akti.

2. diagramma. Tiesību aktu priekšlikumu skaits: 2011–2015

Komisija ne tikai cenšas koncentrēties uz to, kas ir nepieciešams un svarīgs pilsoņiem, bet arī cīnīties ar nerezultatīvu darbu. 90 priekšlikumus, kas bija novecojuši vai kā pieņemšana Eiropas tiesību aktu pieņemšanas procesā nevirzījās uz priekšu, abi likumdevēji pēdējos divos gados ir svītrojuši no darba kārtības, lai varētu pievērsties prioritāriem jautājumiem. ES tiesību aktu kopums tika samazināts, atceļot 32 novecojušus likumus, un tika sākts darbs pie tā, lai vienkāršotu esošos noteikumus 103 jomās.

Labāks regulējums arī liek izstrādāt tiesību aktus, pilnībā apzinoties to gaidāmo ietekmi, lai palielinātu to pozitīvo rezultātu un izvairītos no tā, ka uz pilsoņiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm gulstas nevajadzīgs slogs un pārmērīga birokrātija. Tādēļ daļa no Komisijas apņemšanās strādāt pie labāka regulējuma ir ievērot šādu principu: noteikumi jāpieņem, balstoties uz faktiem. Pirms jauna tiesību akta pieņemšanas Komisija rūpīgi izvērtē iepriekšējo pieredzi, pēta un veic apspriešanas par iespējamo ietekmi un novērtē, vai būtu labāk jārīkojas Savienības vai dalībvalstu līmenī.

Par labāku regulējumu ir atbildīga ne tikai Eiropas Komisija – tas ir kopīgs projekts ar Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstīm, jo katram no minētajiem ir savi uzdevumi un pienākumi. Tāpat tas ir svarīgs aspekts ne tikai tad, kad tiek izstrādāti un virzīti jauni tiesību akti. Labāka regulējuma koncepcijai vajadzētu būt klātesošai visā politikas veidošanas ciklā – no sarunām par tiesību aktu starp Parlamentu un Padomi līdz pat dalībvalstu un Komisijas veiktajai transponēšanai un īstenošanai. Lai gūtu panākumus, mums visiem ir jākoncentrējas, jābūt efektīviem, jāvienkāršo, jānodrošina pārredzamība un jārīkojas pareizajā līmenī.





Nopietni risinājumi nopietnām problēmām

Pēdējā gada laikā Komisija ir pavirzījusies uz priekšu Komisijas priekšsēdētāja Junkera definēto 10 prioritāšu īstenošanā. Mēs esam koncentrējušies uz svarīgām iniciatīvām ar ievērojamu pievienoto vērtību ES līmenī, proti, taustāmiem rezultātiem pilsoņiem un uzņēmumiem, un esam nekavējoties reaģējuši uz jauniem izaicinājumiem, kur nepieciešamas ne vien ātras, bet arī pareizas atbildes. Daudzos gadījumos Komisija ir spējusi izstrādāt un iesniegt iniciatīvas rekordlielā ātrumā, veicot uz faktiem balstītu analīzi par to ietekmi proporcionāli katrai konkrētajai situācijai. Labāka regulējuma principu ievērošana ir palīdzējusi izstrādāt priekšlikumus, kuri ir spējuši sasniegt vēlamo rezultātu un kurus tādēļ savlaicīgi pieņēmušas pārējās iestādes – piemēram, pasākumus cīņai pret nodokļu nemaksāšanu.