ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Komisija uzrauga no programmas finansēto darbību īstenošanu un novērtē 5. panta 1. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu atbilstoši pielikumā noteiktajiem rādītājiem.

1. Komisija uzrauga no programmas finansēto darbību īstenošanu un novērtē 5. panta 1. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu atbilstoši pielikumā noteiktajiem rādītājiem.

2. Komisija ne vēlāk kā līdz 2019. gada vidum iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei , kā arī konsultatīvajām komitejām starpposma izvērtējuma ziņojumu un līdz 2021. gada decembra beigām – ex post izvērtējuma ziņojumu.

2. Komisija ne vēlāk kā līdz 2019. gada vidum iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma izvērtējuma ziņojumu un līdz 2021. gada decembra beigām – ex post izvērtējuma ziņojumu.

3. Starpposma izvērtējuma ziņojumā iekļauj informāciju par programmas mērķu sasniegšanu, resursu izmantošanas efektivitāti un programmas radīto Eiropas mēroga pievienoto vērtību, kā arī novērtējumu par to, vai pēc 2020. gada ir jāpielāgo vai jāpagarina finansējums programmas aptvertajās jomās. Šajā ziņojumā izskata arī jautājumu par to, vai visi mērķi un darbības joprojām ir atbilstīgi. Ex post izvērtējuma ziņojumā iekļauj informāciju par programmas ietekmi ilgākā termiņā.
(a) stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei “Eiropa 2020” un tās galveno mērķu īstenošanu, jo īpaši nodarbinātības jomā; (b) ES darba tirgu darbības uzlabošanu; (c) darba tirgu integrācijas uzlabošanu; (d) ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes palielināšanu; (e) sociālās atstumtības apkarošanu un no darba tirgus atstumto personu integrāciju.

a) stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei “Eiropa 2020” un tās galveno mērķu īstenošanu, jo īpaši nodarbinātības jomā; b) kvalitatīvu un ilgtspējīgu nodarbinātību; c) ES darba tirgu darbības uzlabošanu; c d) darba tirgu integrācijas uzlabošanu; d e) ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes palielināšanu bez negodīgas konkurences starp darba ņēmējiem saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem; e f) sociālās atstumtības apkarošanu un no darba tirgus atstumto personu integrāciju.
7. Informācija par Eiropas vīniem un to reklamēšana ir viens no galvenajiem pasākumiem saistībā ar atbalstu vīnkopības nozarei, kas paredzēts KLP. Tāpēc būtu jāierobežo tāda vīna atbilstība, uz kuru attiecas informācijas un veicināšanas pasākumi saistībā ar pašreizējo shēmu, to attiecinot tikai uz gadījumu, kad vīns ir saistīts ar kādu citu lauksaimniecības vai pārtikas produktu.

7. Informācija par Eiropas vīniem un to reklamēšana ir viens no galvenajiem pasākumiem saistībā ar atbalstu vīnkopības nozarei, kas paredzēts KLP. Tāpēc būtu jāierobežo tāda vīna atbilstība, uz kuru attiecas informācijas un veicināšanas pasākumi saistībā ar pašreizējo shēmu, to attiecinot tikai uz gadījumu, kad vīns ir saistīts ar kādu citu lauksaimniecības vai pārtikas produktu.
Biržā kotētajiem uzņēmumiem ir īpaša ekonomiskā nozīme, atpazīstamība un ietekme uz visu tirgu. Tāpēc šajā direktīvā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro biržā kotētiem uzņēmumiem, kas ir definēti kā tādā dalībvalstī reģistrēti uzņēmumi, kuras vērtspapīrus ir atļauts tirgot vienā vai vairākās dalībvalstīs regulētā tirgū Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem (2) 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē. Šie uzņēmumi nosaka standartus visai ekonomikai kopumā, un ir paredzams, ka to piemēram sekos cita veida uzņēmumi. Biržā kotēto uzņēmumu sabiedriskais raksturs attaisno to, ka sabiedrības interesēs šie uzņēmumi tiek lielākā mērā regulēti.

Biržā kotētajiem uzņēmumiem ir īpaša ekonomiskā nozīme, atpazīstamība un ietekme uz visu tirgu. Tāpēc šajā direktīvā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro biržā kotētiem uzņēmumiem, kas ir definēti kā tādā dalībvalstī reģistrēti uzņēmumi, kuras vērtspapīrus kuru galvenā mītne atrodas kādā no dalībvalstīm un kuru akcijas ir atļauts tirgot vienā vai vairākās dalībvalstīs regulētā tirgū Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem (3) 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē. Šie uzņēmumi nosaka standartus visai ekonomikai kopumā, un ir paredzams, ka to piemēram sekos cita veida uzņēmumi. Biržā kotēto uzņēmumu sabiedriskais raksturs attaisno to, ka sabiedrības interesēs šie uzņēmumi tiek lielākā mērā regulēti.
13.

visumā pauž gandarījumu par dalībvalstīm adresētajiem pasākumiem un ES līmeņa pasākumiem, kas ietverti “Izaugsmes un nodarbinātības paktā”. Reģionu komiteja uzsver “Izaugsmes un nodarbinātības pakta” savstarpējo saistību ar daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam iekļautajām izaugsmes programmām, sākot jau ar 1. sadaļu “Ilgtspējīga izaugsme”. Dalībvalstīm, kas parakstījušas paktu, sarunās par DFS 2014.–2020. gadam tagad ir jādarbojas saskaņoti. Jo īpaši attiecībā uz ES pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās Padomes secinājumos, Reģionu komiteja īpaši uzsver nepieciešamību stiprināt vienoto tirgu, vienkāršot tiesisko regulējumu, piesaistīt EIB un ātri sākt projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu, lai finansētu izaugsmi veicinošus steidzamus pasākumus. Ir ļoti svarīgi novērst konkurences kropļojumus izmēģinājuma posmā un to, ka projekti nav izmantojami komerciālā nolūkā. Instrumentam nebūtu jāaizstāj kapitāls no dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm vai privātais kapitāls. Lēmums par to, vai pēc izmēģinājuma posma jāturpina iniciatīva, būtu jāpieņem vienīgi pēc neatkarīga novērtējuma veikšanas. Šajos novērtējumos ir svarīgi atspoguļot, vai izvēlētie projekti sniedza pievienoto vērtību Savienībai;
2. Jo īpaši reizi sešos gados, sākot ar Direktīvas XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive] 2. panta 1. punktā minēto datumu, dalībvalstis informē Komisiju par:

2. Jo īpaši reizi sešos gados, sākot ar Direktīvas XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive] 2. panta 1. punktā minēto datumu, dalībvalstis informē Komisiju par:
3. pants Ļaunprātīgas izmantošanas un apiešanas novēršana 1. Direktīvas 96/71/EK īstenošanas, piemērošanas un izpildes nolūkā kompetentās iestādes ņem vērā faktiskos apstākļus, kuri raksturo darbības, ko uzņēmums ir veicis valstī, kur tas ir reģistrēts, lai noteiktu, vai tas patiešām veic būtiskas darbības, kas nav tikai iekšējās vadības un/vai administratīvās darbības. Tie var būt: a) vieta, kur atrodas uzņēmuma reģistrētais birojs un administrācija, tā birojs, kur tas maksā nodokļus, tam ir profesionālās darbības atļauja vai kur tas ir reģistrēts tirdzniecības palātā vai profesionālajās struktūrās; b) vieta, kur norīkotie darba ņēmēji pieņemti darbā; c) tiesību akti, kas piemērojami līgumiem, kurus uzņēmums noslēdzis ar saviem darba ņēmējiem, no vienas puses, un ar saviem klientiem, no otras puses; d) vieta, kur uzņēmums veic saimniecisko pamatdarbību un nodarbina administratīvo personālu; e) neatbilstoši zems izpildīto līgumu skaits uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī un/vai šajā dalībvalstī sasniegtais neatbilstoši zemais apgrozījums. Minēto faktisko apstākļu novērtējumu pielāgo katram konkrētajam gadījumam un ņem vērā to, kāda veida darbību uzņēmums veic dalībvalstī, kur tas ir reģistrēts.

3. pants Ļaunprātīgas izmantošanas un apiešanas novēršana 1. Direktīvas 96/71/EK īstenošanas, piemērošanas un izpildes nolūkā kompetentās iestādes ņem vērā faktiskos apstākļus, kuri raksturo darbības, ko uzņēmums ir veicis valstī, kur tas ir reģistrēts, lai noteiktu, vai tas patiešām veic būtiskas darbības, kas nav tikai iekšējās vadības un/vai administratīvās darbības. Tie var būt: a) dalībvalsts, kurā uzņēmums veic profesionālo pamatdarbību, aprēķinot to darba laika vienībā uz vienu darbinieku, un vieta, kur atrodas uzņēmuma reģistrētais birojs un administrācija, tā birojs, kur tas maksā nodokļus, tam ir profesionālās darbības atļauja vai kur tas ir reģistrēts tirdzniecības palātā vai profesionālajās struktūrās; b) vieta, kur norīkotie darba ņēmēji pieņemti darbā; c) tiesību akti, kas piemērojami līgumiem, kurus uzņēmums noslēdzis ar saviem darba ņēmējiem, no vienas puses, un ar saviem klientiem, no otras puses; d) vieta, kur uzņēmums veic saimniecisko pamatdarbību un nodarbina administratīvo personālu; e) neatbilstoši zems izpildīto līgumu skaits uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī un/vai šajā dalībvalstī sasniegtais neatbilstoši zemais apgrozījums. Minēto faktisko apstākļu novērtējumu pielāgo katram konkrētajam gadījumam un ņem vērā to, kāda veida darbību uzņēmums veic dalībvalstī, kur tas ir reģistrēts.
18.

atzinīgi vērtē to, ka visu dekarbonizācijas scenāriju kopīgā iezīme ir no atjaunojamiem avotiem iegūtās enerģijas kvotas acīmredzams pieaugums jau 2030. gadā un ka 2050. gadā tiks sasniegts atjaunojamo enerģijas avotu pārsvars salīdzinājumā ar citām tehnoloģijām. Komiteja tomēr pauž bažas, ka nevienā no ceļvedī iekļautajiem scenārijiem nav ņemti vērā integrēti risinājumi, kuros apvienoti atjaunojamie enerģijas avoti un energoefektivitāte, lai palielinātu pārveidošanas procesa noturību virzībā uz tādu enerģētiskās sistēmas attīstības scenāriju, kurā fosilie enerģijas avoti vairs netiek izmantoti, un virzītos uz sistēmas dekarbonizāciju. Lai arī ceļvedī atzīts, ka enerģija no atjaunojamiem avotiem ir svarīga apkures un dzesēšanas nozarē, Komiteja pauž nožēlu, ka nav padziļināti analizēta prioritārā loma, ko minētajai nozarei, kas būtiski ietekmē kopējo enerģijas patēriņu, vajadzētu īstenot (i) enerģētikas sistēmas dekarbonizācijā līdz 2050. gadam un līdz ar to (ii) pašreizējo un turpmāko enerģētikas politikas pasākumu izstrādē;
Darbības dotācijas var piešķirt publiskai struktūrai vai bezpeļņas struktūrai, kas izraudzīta, ievērojot pārredzamu procedūru, un ko iecēlusi kāda no dalībvalstīm vai kāda no trešām valstīm, kas minētas šās regulas 7. pantā. Ieceltā struktūra ietilpst kādā no Savienības tīkliem, kas patērētājiem sniedz informāciju un palīdzību, lai viņiem palīdzētu īstenot savas tiesības un gūt pieeju pienācīgām strīdu izšķiršanas iespējām (Eiropas Patērētāju informēšanas centru tīkls).

Darbības dotācijas var piešķirt publiskai struktūrai vai bezpeļņas struktūrai, kas izraudzīta, ievērojot pārredzamu procedūru, un ko iecēlusi kāda no dalībvalstīm vai kāda no trešām valstīm, kas minētas šās regulas 7. pantā. Ieceltā struktūra ietilpst kādā no Savienības tīkliem, kas patērētājiem sniedz informāciju un palīdzību, lai viņiem palīdzētu īstenot savas tiesības un gūt pieeju pienācīgām strīdu izšķiršanas iespējām (Eiropas Patērētāju informēšanas centru tīkls).
—

aicina vairāk uzmanības pievērst pašreizējo, ar krīzi saistīto, darba tirgus pasākumu pārtraukšanas grafikam un tam, kā tas var ietekmēt uzticību tirgum, publiskās finanses, neaizsargāto iedzīvotāju grupu nodarbinātības iespējas un vispārējo ilgstoša bezdarba līmeni; uzskata, ka “Jaunu prasmju un darba vietu programmas” sekmes būs atkarīgas no tā, cik efektīvi izdosies īstenot krīzes pasākumus un cik ilgstoša būs to ietekme uz darba tirgu, palīdzot tam atgūties no ekonomikas krīzes; tomēr svarīgākais ir drīzumā pārtraukt ar krīzi saistīto darba tirgus pasākumu īstenošanu.
11.

uzskata, ka pārtikas atbalsts var palīdzēt arī mazināt traucējumus lauksaimniecības produktu tirgos un līdzsvarot cenu svārstības. Pārtikas atbalsts jāuzskata par KLP un tirgus politikas daļu. Taču to nedrīkst vienkāršoti uzskatīt par intervences sistēmas instrumentu. Atbalsts vistrūcīgākajām personām ir nepieciešams neatkarīgi no intervences sistēmas nākotnes. RK atzinīgi vērtē grozītajā Regulā paredzētos plānus iegūt pārtiku ne tikai no intervences krājumiem, bet arvien vairāk arī no tirgus, turpmāk pērkot no tirgus ne tikai situācijās, kad intervences krājumi uz laiku nav pieejami;
57.

iebilst pret priekšlikumu izveidot izpildes rezervi, pamatojoties uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, jo būtu grūti noteikt objektīvus piešķiršanas kritērijus. Pastāvētu apdraudējums, ka no tādas izpildes rezerves ieguvēji būtu reģioni ar vislabāko sniegumu, bet netiktu ņemti vērā to reģionu pūliņi, kuros nav tik labvēlīgi teritoriālie, ekonomiskie vai sociālie nosacījumi, ne arī dažu risinājumu raksturs, it īpaši sarežģīti integrētie risinājumi, kuriem vajadzīgs ilgs sagatavošanas laiks. Izpildes rezerve varētu arī pamudināt dalībvalstis izvirzīt mazāk vērienīgus mērķus. Turklāt RK uzskata, ka izpildes rezerve — neatkarīgi no tā, vai to izveidotu ES vai valsts līmenī — nebūs garantija ieguldījumu lielākai efektivitātei. Komiteja tomēr atbalstītu elastīguma rezervi (kuras pamatkritērijs nebūtu rezultāti), kas veidota, pamatojoties uz automātisku apropriāciju atcelšanu plānošanas perioda gaitā, un kuras mērķis būtu — vai nu finansēt eksperimentālas iniciatīvas gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes jomā, — vai arī saistībā ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu un Eiropas Savienības Solidaritātes fondu piešķirt struktūrfondu līdzekļus ekonomikas, sociālās vai ekoloģiskās krīzes pārvarēšanai;
8.

norāda, ka TEN-T tīkla attīstības gaitā, aizstājot līdzšinējo, uz projektiem balstīto pieeju (30 prioritāri projekti) ar TEN-T pamattīkla nošķiršanu no vispārējā tīkla, jāraugās, lai pietiekama uzmanība un atbalsts tiktu piešķirts transporta savienojumu uzlabošanai starp ES centrālajiem reģioniem un ES attālajiem reģioniem, pierobežu reģioniem, kā arī nelabvēlīgu dabas apstākļu ietekmētiem reģioniem, kā arī lai nodrošinātu labus savienojumus starp ES un tās kaimiņvalstīm. Lai nodrošinātu teritoriālo kohēziju Eiropas robežās un ārpus tām, papildus būtu jāizskata arī iespēja Eiropas transporta politikā nošķirt, piemēram, prioritāro savienojumu tīklus un ķēdes, paredzot atbilstošus finansiālā atbalsta mehānismus. Ir jāizstrādā precīzāks tiesiskais regulējums šajā jomā, nosakot, uz kādiem pamatprincipiem balstās un kā notiek TEN-T tīklu noteikšana un, ja nepieciešams, to pārskatīšana un papildināšana; jebkurā gadījumā ir jāpabeidz jau uzsāktie TEN-T projekti; TEN-T pamattīklā katrā ziņā būtu jāiekļauj arī tā lietderīgi pagarinājumi un papildinājumi — tīkla savienojumi; Jāveicina arī projektu labāka koordinācija starp dalībvalstīm, lai izvairītos no nesaskaņotas plānošanas un projektu īstenošanas, kā arī jāmudina dalībvalstis piešķirt prioritāti pārrobežu savienojumiem.
12.

Lai paaugstinātu Eiropas dzelzceļa transporta efektivitāti un palielinātu tā konkurētspēju, ir svarīgi veikt tādus pasākumus, kas ļauj pēc iespējas ātrāk atrisināt pašreizējās problēmas: — jāuzlabo infrastruktūras pārvaldītāju un dalībvalstu sadarbība, lai likvidētu robežu ietekmi, veiktu ieguldījumus, kā arī nodrošinātu labāku sadarbību un koordināciju starp dažādiem transporta veidiem saistībā ar dzelzceļa izmantošanu, — jāprojektē un jābūvē multimodālu transportsistēmu termināļi, kas apkalpo dzelzceļa transportu, kā arī jāpaaugstina to darbības efektivitāte, pārvaldībai izmantojot jaunāko tehnoloģiju, — būtiski jāuzlabo transporta veidu savstarpējā izmantojamība, — jāierobežo efektivitātes samazināšanās, kuru izraisījis ar tirgus liberalizāciju saistītā uzņēmumu sadalīšanās, — jāizveido efektīvs dzelzceļa tīkls, kas savieno visu ES virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem un no rietumiem uz austrumiem.
2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants Intervences kritēriji b) vismaz 500 štata vietu samazināšanu 9 mēnešu laikā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos NUTS II viena reģiona vai divu kaimiņu reģionu NACE 2. nozarē, vai c) mazā darba tirgū vai izņēmuma gadījumos, ja to ir pienācīgi pamatojusi attiecīgā dalībvalsts, EGF ieguldījuma pieprasījumus var uzskatīt par atbilstīgiem, lai arī pilnībā nav izpildīti a) un b) apakšpunkta nosacījumi, ja štata vietu samazināšana īpaši negatīvi ietekmēs nodarbinātību un vietējo ekonomiku. Dalībvalsts norāda, ka pieteikums pilnībā neatbilst intervences kritērijiem, kas noteikti a) vai b) apakšpunktā. Šādos izņēmuma gadījumos ieguldīto līdzekļu apjoms nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF gada izdevumiem.”

2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants Intervences kritēriji b) vismaz 500 štata vietu samazināšanu 9 mēnešu laikā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos NUTS II viena reģiona un/vai divu kaimiņu reģionu NACE 2. nozarē, vai c) mazā darba tirgū vai izņēmuma gadījumos, ja to ir pienācīgi pamatojusi attiecīgā dalībvalsts, EGF ieguldījuma pieprasījumus var uzskatīt par atbilstīgiem, lai arī ja pilnībā nav izpildīti a) un b) apakšpunkta nosacījumi, ja štata vietu samazināšana īpaši negatīvi ietekmēs nodarbinātību un vietējo ekonomiku. Dalībvalsts norāda, ka pieteikums pilnībā neatbilst intervences kritērijiem, kas noteikti a) vai b) apakšpunktā. Šādos izņēmuma gadījumos ieguldīto līdzekļu apjoms nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF gada izdevumiem.”
7.

atzinīgi vērtē arī to, ka atbilstīgi Direktīvas 2006/38/EK 11. pantam Eiropas Komisija ir pasūtījusi pētījumu par labu praksi ārējo izmaksu novērtējumam un 2007. gadā publicējusi Rokasgrāmatu par ārējo izmaksu aprēķiniem transporta nozarē (Handbook on estimation of external cost in the transport sector);
14.

aicina valstu un reģionālās struktūras, kā arī administratīvās iestādes izstrādāt un apstiprināt metodoloģiju par partnerību īstenošanu reģionālās politikas jomā saistībā ar programmu un plānošanas dokumentu izstrādi, skaidri nosakot partnerības darbības veidu un minimālo apjomu visos posmos (sagatavošana, īstenošana, pārraudzība un novērtējums). Šajā procesā jāņem vērā divi kvalitatīvi atšķirīgi partnerības līmeņi: — vēlētas struktūras, kuras ir atbildīgas ES iedzīvotāju priekšā, proti, vietējās un reģionālās pašvaldības; — ekonomiskie un sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība. Partneri, kurus paredzēts iesaistīt, ir atšķirīgi atkarībā no to darbības lauka, specializācijas, kompetencēm un iespējamā ieguldījuma. Turklāt būtu jāņem vērā arī ES dalībvalstu atšķirīgā decentralizācijas pakāpe, kā arī tas, vai to vietējās un reģionālās pašvaldības pārvalda dažādas darbības programmas;
23.

Jo īpaši tādēļ, ka jāizveido vispāratzītas transportlīdzekļu kategorijas atkarībā no to enerģijas patēriņa un radītās emisijas līmeņa, ES pamatnostādnes (nevis noteikumi) par zaļo zonu noteikšanu veicinātu skaidrību un saskanību. Iespējams, ka būtu jāizveido Eiropas mēroga tīmekļa vietne, kurā standartizētā formā būtu apkopoti dati par ES pilsētām un konkrēta informācija par attiecīgo pilsētas rajonu. Vienots “zaļajās” zonās iebraucošo transportlīdzekļu marķējums atkarībā no to radītās emisijas līmeņa būtu lietderīgs transportlīdzekļu vadītājiem, kā arī atvieglotu noteikumu īstenošanu pilsētās, jo visā Eiropā būtu spēkā visiem transportlīdzekļiem vienādi marķēšanas kritēriji.
—

uzskata, ka viena no galvenajām problēmām droši vien būs iedzīvotāju plaša mēroga migrācija gan no trešām valstīm uz ES, gan starp dalībvalstīm, kā arī starp reģioniem un to robežās. Plānos būs jāparedz pārvaldības pasākumi, lai apmierinātu šādas migrācijas radītas vajadzības mājokļu, infrastruktūras, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu jomā, un tie būs jāveic vietējām un reģionālajām pašvaldībām;
—

Jaunās dalībvalstis mājokļu jomā var izmantot līdz pat 3 % no attiecīgajām darbības programmām paredzētā finansējuma jeb 2 % no kopējā ERAF finansējuma. Atzinumā ir minēti praktiski padomi un labas prakses piemēri no visas ES, lai sniegtu palīdzību šo līdzekļu izmantošanā. Tās ir idejas par to, kā uzlabot fizisko saikni starp ainavām un ēkām, mājokļiem, darba vietām un vietējiem pakalpojumiem, energoefektivitāti un ilgtspējīgu attīstību, kā ari novērst “geto” veidošanos mājokļu apkārtne.
1.3

apliecina, ka konstitucionālā procesa turpināšana joprojām ir viens no tās mērķiem; iebilst pret atteikšanos no Konstitucionālā līguma, turpmāk pamatojoties uz Nicas līgumu vai ieviešot tikai atsevišķus tā noteikumus (selektīvās ieviešanas jeb “cherry picking” pieeja); vēlas, lai tiktu pieņemts konstitucionāls līgums, kas konsolidē politiskas, labklājīgas, spēcīgas un pilsoniskas Eiropas izveidi; aicina panākt Konstitucionālā līguma ratifikāciju līdz 2009. gadam, ņemot vērā grūtības, ar ko nācies saskarties atsevišķās dalībvalstīs, un to dalībvalstu viedokli, kuras līgumu jau ratificējušas. Pārdomu perioda termiņš tādēļ ir jāpagarina, nodrošinot Eiropas integrācijas un veidošanas procesa tālākvirzību, kas spodrinātu Eiropas tēlu iedzīvotāju acīs, neatkarīgi vai tas tiktu īstenots daļēju vai vispārēju vienošanos ceļā;
2.7

pauž satraukumu par to, vai tiks saglabātas atsevišķu projektu prioritātes un iespējas, jo īpaši attiecībā uz NATURA 2000 teritoriju un tīkla izveidošanas, kā arī virszemes ūdeņu ekoloģiskā stāvokļa uzlabošanas projektu finansējumu; uzskata, ka 2007. — 2013. gada finanšu plānā paredzētie finanšu instrumenti negarantē atbilstošu tīkla attīstību, un lūdz Eiropas Komisiju noskaidrot prasības un pieejamo (rezervēto) budžetu katrā no šiem finanšu instrumentiem (ELFLA, ERAF), kas atšķiras no LIFE+ un kur šiem projektiem varētu rast finansējumu.
1.23

atbalsta sekojošas Eiropas informācijas infrastruktūras (EII) stratēģijas: a) tiešsaistes, uzticama, droša, autentiska un uzticama multimediju datu un dokumentu apmaiņa — 2006. gada beigās; b) sadalīta, savietojama, kompleksa piekļuve datiem un to atjaunināšana — 2007. gada beigās; c) piekļuve virtuālai vai simulētai videi un reālajiem procesiem un to kontrole reālajā laikā — 2008. gada beigās;
10.

Komiteja darīs visu, ko spēj, lai reģionā veicinātu izlīgumu un Eiropas vērtības, un Komitejas nostāja attiecībā uz ES paplašināšanos paliks nelokāma. EESK ir pārliecināta, ka reģiona stabilitātei ir svarīga skaidra perspektīva attiecībā uz pievienošanos Eiropas Savienībai, un pauž cerību, ka, neraugoties uz daudzajiem izaicinājumiem, kuri Eiropas Savienībai pašlaik jāpārvar, paplašināšanās arī turpmāk būs viena no tās prioritātēm EESK turpinās cieši un intensīvi sadarboties ar Rietumbalkānu pilsonisko sabiedrību, lai to atbalstītu un pārliecinātu, ka tās vieta ir Eiropas Savienībā.EESK ir pārliecināta, ka reģiona stabilitātei ir svarīga skaidra perspektīva attiecībā uz pievienošanos Eiropas Savienībai, un pauž cerību, ka, neraugoties uz daudzajiem izaicinājumiem, kuri Eiropas Savienībai pašlaik jāpārvar, paplašināšanās arī turpmāk būs viena no tās prioritātēm ( 3 )
1.5.

EESK aicina Komisiju ierosināt Digitālo aktu lauku apvidiem kā ES digitālās stratēģijas trešo komponentu līdztekus Digitālo tirgu tiesību aktam un Digitālo pakalpojumu tiesību aktam. Digitalizācija pavērs jaunas iespējas, it īpaši jauniešiem, un tas varētu mainīt tendences iedzīvotāju vidū, ļaujot cilvēkiem strādāt no mājām un no darba centriem laukos.
3.11.

Šī pandēmija – galvenokārt tās radītā kaitējuma dēļ – ir vēl vairāk izcēlusi to, ka sabiedrības novecošana ir viens no galvenajiem ES un tās dalībvalstu stratēģiskajiem izaicinājumiem. Šī situācija ir atklājusi vecu cilvēku aprūpes vajadzības, kas saistītas ar autonomijas zaudēšanu un apgādību. Eiropas Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas sagatavotajā 2021. gada ziņojumā par ilgtermiņa aprūpi norādīts, ka pēc 30 gadiem būs 130,1 miljons cilvēku vecumā virs 65 gadiem, kas ir par 41 % vairāk nekā pašlaik. Tā kā invaliditāte un ilgtermiņa aprūpes un atbalsta vajadzības pieaug līdz ar vecumu un paredzamo mūža ilgumu, saglabājot labu veselību, tiek prognozēts, ka to cilvēku skaits, kuriem varētu būt nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, 27 ES dalībvalstīs palielināsies no 30,8 miljoniem 2019. gadā līdz 33,7 miljoniem 2030. gadā un 38,1 miljonam 2050. gadā.
6.3.

Vienīgais risinājums cīņai pret klimata pārmaiņām un planētas dabas resursu pārmērīgu izmantošanai ir no lineārās materiālu un enerģijas plūsmas strauji pāriet uz aprites modeli. Mēbeļu nozarē izmantotie aprites ekonomikas modeļi ļauj atgūt vērtību no produktiem un nodrošināt ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu. EESK uzsver, ka mēbelēm un it īpaši īstas koksnes izstrādājumiem ir būtiska nozīme oglekļa uzglabāšanā un tādējādi tie efektīvi palīdz cīņā pret klimata pārmaiņām.
2.2.

Ir svarīgi efektīvāk pārvaldīt lauku apvidos pastāvošo daudzveidību, pamatojoties uz katra apvidus iespējām . Daži lauku apvidi, ņemot vērā to tuvumu pilsētām, var gūt labumu no “aglomerācijas efekta” lauku un pilsētu mijiedarbības dēļ; savukārt tālāki apvidi ir daudz vairāk atkarīgi no vienas nozares, bieži vien no lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības vai kalnrūpniecības, un tajos mijiedarbība ar pilsētām ir mazāk redzama.