EIROPAS KOMISIJA Briselē, 3.7.2017 COM(2017) 356 final 2017/0147(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padomes Regulā (ES) 2017/127 attiecībā uz 2017. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Šīs zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas laikposmā, kad tās ir spēkā. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības politikas jomām, jo īpaši ar politiku vides jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no jaunās KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā atsauksmes no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskie ieteikumi, kas saņemti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK). •Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regulas darbības jomu ierobežo Līguma 43. panta 3. punkts. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas. •Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātie pasākumi neietekmē budžetu. 5.CITI ELEMENTI •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Regulu (ES) 2017/127, kā aprakstīts turpmāk. Jūrasasaris (labraks) Jūrasasara (labraka) nozvejas patlaban ir aizliegtas, taču ir paredzēta atkāpe, ko piemēro nelielam skaitam kuģu, kuri zvejo ar konkrētiem zvejas rīkiem. Atkāpe cita starpā attiecas uz kuģiem, kuriem laikā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrētas jūrasasara (labraka) nozvejas, kas gūtas ar āķiem un āķu rindām vai nostiprinātiem žaunu tīkliem, ar noteikumu, ka šie kuģi turpina izmantot to pašu kategoriju zvejas rīkus. Tā kā reģistrētās vēsturiskās nozvejas ir saistītas ar konkrētu kuģi, tas var radīt praktiskas problēmas gadījumos, kad operators kuģi aizstāj, jo jaunajam kuģim nebūs reģistrētu vēsturisko nozveju, tātad atkāpe uz to neattieksies. Tāpēc būtu skaidri jānosaka, ka šādā gadījumā tiesības var nodot citam kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas šī atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās. Tā kā dalībvalstis šādai tiesību nodošanai piemēro atšķirīgas sistēmas, tiesību nodošanai citam kuģim būtu jānotiek saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem. Tūbītes

2017. gadā ICES savā ieteikumā, vadoties pēc 2016. gada novērtējuma, grozīja tūbīšu pārvaldības apgabalus. Daži no šiem pārskatītajiem pārvaldības apgabaliem nesakrīt ar Savienības ūdeņiem Ziemeļjūrā. Lielākā daļa no tūbīšu 3.r pārvaldības apgabala atrodas Norvēģijas ūdeņos, tomēr daļa no tā plešas arī Savienības ūdeņos, turklāt daži svarīgi zvejas sēkļi iesniedzas gan 2.r, gan 3.r pārvaldības apgabalā. Tāpēc ir lietderīgi ES zvejnieku piekļuvi tūbīšu sēkļiem, kas atrodas 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņos, nodrošināt, 2.r pārvaldības apgabalam noteiktās zvejas iespējas paplašinot tā, lai iekļautu arī 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņus. Brētliņa ICES katru gadu sniedz ieteikumu par brētliņu (Sprattus sprattus) Ziemeļjūrā, un tas aptver periodu no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Tāpēc ir lietderīgi brētliņas KPN pielāgot ieteikuma gadam. Saskaņā ar ICES ieteikumu brētliņas nozvejām Ziemeļjūrā laikā no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 170 387 tonnas. Tāpēc būtu attiecīgi jānosaka brētliņas zvejas iespējas. Zobenzivs Vidusjūrā ICCAT gadskārtējā sanāksmē, kas 2016. gadā norisinājās Vilamurā, Portugālē, ICCAT līgumslēdzējas puses, sadarbīgās puses, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgie subjekti vai zvejniecības subjekti (CPC) spēra izšķirīgu soli nolūkā reaģēt uz zobenzivs satraucošo stāvokli Vidusjūrā un pieņēma 15 gadu atjaunošanas plānu (ICCAT Ieteikums [16-05]). Eiropas Savienība 2016. gada decembrī ICCAT sekretariātam adresētā vēstulē apstiprināja, ka no 2017. gada 1. janvāra tā īstenos ICCAT Ieteikuma [16-05] normas. Turklāt Eiropas Savienība apstiprināja, ka no 2017. gada tā īstenos ICCAT Ieteikuma [16-05] 11. punktā minēto zvejas aizlieguma periodu, kas noteikts no 1. janvāra līdz 31. martam. Līdz ar ICCAT Ieteikuma [16-05] pieņemšanu zobenzivs KPN Vidusjūrā tika noteikta 10 500 tonnu apmērā. Tomēr KPN netika iedalīta ICCAT CPC, un tātad Padomes Regulas (ES) 2017/127 publicēšanas laikā Savienības daļa vēl nebija noteikta. ICCAT izveidoja darba grupu, kuras uzdevums bija izstrādāt taisnīgu un vienlīdzīgu Vidusjūras zobenzivs KPN iedalīšanas shēmu un noteikt CPC kvotu 2017. gadam, kā arī KPN pārvaldības mehānismu. Šīs darba grupas sanāksmē, kas norisinājās Madridē 2017. gada 20.–22. februārī, starp pusēm tika panākta vienošanās par kvotu iedalīšanu 2017. gadam un kompromiss par kvotu apguves pārvaldību 2017. gadā. Viens no kompromisa elementiem bija Savienības daļa, kas tika noteikta 70,756 % apmērā no ICCAT KPN, tātad 2017. gadā tās apmērs ir 7410,48 tonnas. Ir lietderīgi Savienības daļu transponēt ES tiesību aktos un dalībvalstu kvotas noteikt, pamatojoties uz vēsturiskajām nozvejām 2012.–2015. gada atsauces periodā, kas tika atzīts par drošu pamatu. Ziemeļu garnele 2017. gada martā ICES sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām ICES IVa E rajonā un 20. apakšrajonā (Ziemeļjūras ziemeļu daļa, Norvēģijas ieplaka un Skageraks). Pēc apspriešanās ar Norvēģiju tika nolemts, ka ziemeļu garneles zvejas iespējas, kas ES iedalītas Skagerakā, būs 3856 tonnas. Saistītās piezvejas Ar Padomes Regulu (ES) 2017/595, ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām (pirmais grozījums zvejas iespēju regulā), tika svītrota zvejas iespēju tabula, kas attiecās uz limandu un pleksti Savienības ūdeņos IIa un IV zonā. Tāpēc ir lietderīgi svītrot limandu no zemsvītras piezīmēm, kurās tā ir minēta kā saistītā suga, kuras piezvejas tiek atskaitītas no tās pašas kvotas, ievērojot konkrētu maksimālo procentuālo daļu. 2017/0147 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā: (1)Padomes Regulā (ES) 2017/127 attiecībā uz 2017. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. (2)Atkāpe, kas atļauj gūt jūrasasara (labraka) nozvejas ar konkrētu kategoriju zvejas rīkiem, ir saistīta ar vēsturiski reģistrētajām nozvejām, kuras gūtas ar minētajiem zvejas rīkiem, tāpēc būtu skaidri jānosaka, ka gadījumos, kad zvejas kuģi tiek aizstāti, šīs tiesības uz atkāpi tiek saglabātas, vienlaikus nodrošinot, ka to kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās. (3)2017. gadā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) savā ieteikumā, vadoties pēc 2016. gada novērtējuma, grozīja tūbīšu pārvaldības apgabalus. Lielākā daļa no tūbīšu 3.r pārvaldības apgabala atrodas Norvēģijas ūdeņos, tomēr daļa no tā plešas arī Savienības ūdeņos, turklāt daži svarīgi zvejas sēkļi iesniedzas gan 2.r, gan 3.r pārvaldības apgabalā. Ir lietderīgi nodrošināt to, ka ES zvejnieki var piekļūt tūbīšu zvejas sēkļiem, kas atrodas 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņos. Tālab zvejas iespējās, kas noteiktas 2.r pārvaldības apgabalam, būtu jāiekļauj arī 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņi. (4)2017. gada 27. martā ICES sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām ICES IVa E rajonā un ICES 20. apakšrajonā (Ziemeļjūras ziemeļu daļa, Norvēģijas ieplaka un Skageraks). Pamatojoties uz minēto ieteikumu un ņemot vērā apspriešanās ar Norvēģiju, ir lietderīgi ziemeļu garneles nozveju Savienības daļu Skagerakā noteikt 3856 tonnu apmērā un grozīt Savienības kvotu Norvēģijas ieplakā. (5)Saskaņā ar ICES 2017. gada 7. aprīļa ieteikumu brētliņas (Sprattus sprattus) nozvejām Ziemeļjūrā laikā no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 170 387 tonnas. Brētliņu zvejas iespējas būtu attiecīgi jānosaka. (6)Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumā iekļautā zvejas iespēju tabula, kas attiecās uz limandu (Limanda limanda) un pleksti (Platichthys flesus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā, ar Padomes Regulu (ES) 2017/595 tika svītrota. Tāpēc ir lietderīgi svītrot limandu no Regulas (ES) 2017/127 IA pielikuma zemsvītras piezīmēm, kurās limanda minēta kā saistītā piezvejas suga. (7)Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņēma Ieteikumu 16-05, ar ko zobenzivs (Xiphias gladius) kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) Vidusjūrā tika noteikta 10 500 tonnu apmērā un tika izveidota darba grupa, kuras uzdevums bija izstrādāt taisnīgu un vienlīdzīgu zobenzivs KPN sadales shēmu Vidusjūrā, noteikt kvotas, kas attiecībā uz 2017. gadu iedalāmas līgumslēdzējām pusēm, sadarbīgajām pusēm, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgajiem subjektiem vai zvejniecības subjektiem (CPC), un noteikt KPN pārvaldības mehānismu. (8)Savienība 2016. gada 23. decembrī ICCAT sekretariātam adresētā vēstulē apstiprināja, ka no 2017. gada 1. janvāra tā īstenos ICCAT Ieteikumu 16-05. Konkrēti, Savienība apstiprināja, ka no 2017. gada tā īstenos ICCAT Ieteikuma 16-05 11. punktā minēto Vidusjūras zobenzivs zvejas aizlieguma periodu, kas noteikts no 1. janvāra līdz 31. martam. Tāpēc ir lietderīgi šādu aizliegumu ieviest kā nosacījumu, kas ir funkcionāli saistīts ar zobenzivs zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu Vidusjūrā. (9)Ar ICCAT Ieteikumu 16-05 izveidotā darba grupa tikās 2017. gada 20.–22. februārī un ierosināja sadales mehānismu, kā arī kompromisu par kvotu apguves pārvaldību 2017. gadā. Viens no kompromisa elementiem bija Savienības daļa, kas tika noteikta 70,756 % apmērā no ICCAT KPN, tātad 2017. gadā tās apmērs ir 7410,48 tonnas. Tālab ir lietderīgi Savienības daļu transponēt ES tiesību aktos un noteikt dalībvalstu kvotas. Tās iedalītas, pamatojoties uz vēsturiskajām nozvejām 2012.–2015. gada atsauces periodā. (10)Regulā (ES) 2017/127 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2017. gada 1. janvāra. Tāpēc arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas. (11)Tāpēc Regula (ES) 2017/127 būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2017/127 1.Regulas 9. panta 2. punkta trešajā daļā pievieno šādu teikumu: “Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, tiesības var nodot citam kuģim ar nosacījumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas šī atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.” Regulas (ES) 2017/127 IA un ID pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.