LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 27.11.2009 
COM(2009)655 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar kuru uzliek gal īgo antidempinga maks ājumu, ko piem ēro tādu konkr ētu Vjetnamas 
un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes  apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un ko 
attiecina ar ī uz šā paša ražojuma importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, 
neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklar ēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes 
apgabalā, pēc termiņa beigu p ārskatīšanas, ko veica saska ņā ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 384/96 11. panta 2. punktu  
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
 •  Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šis priekšlikums at tiecas uz to, k ā Padomes 1995. gada 22. decembra 
Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret importu par dempinga cen ām no 
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. d ecembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005, 
(“pamatregula”) piem ērot proced ūrām par dažu t ādu Vjetnamas un Ķīnas 
Tautas Republikas izcelsmes apavu importu, kuriem ir ādas virsa, kuras 
attiecina ar ī uz apavu importu, kuriem ir ādas virsa, no Makao īpašās pārvaldes 
apgabala, neatkar īgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklar ēti ar izcelsmi Makao 
īpašās pārvaldes apgabal ā. 
 • Vispārīgais konteksts 
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmekl ēšanu 
saskaņā ar pamatregul ā noteiktajām pamatpras ībām un proced ūras prasībām.  
 • Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jom ā 
Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1472/20061, ar kuru uzliek 
galīgo antidempinga maks ājumu un gal īgi iekasē pagaidu maks ājumu, ko 
piemēro tādu konkr ētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes 
apavu importam, kuriem ir ādas virsa.  
Padomes 2008. gada 29. apr īļa Regula (EK) Nr. 388/20082, ar ko gal īgos 
antidempinga pas ākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 1472/2006 noteikti t ādu 
konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas 
virsa, paplašina un attiecina uz t āda paša ražojuma importu, kas nos ūtīts no 
Makao īpašās pārvaldes apgabala  un ir deklar ēts vai nav deklar ēts kā Makao 
īpašās pārvaldes apgabala izcelsmes ražojums. 
 
 • Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un m ērķiem 
Neattiecas. 
 
                                                 
1 OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp. 
2 OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp. 
 
LV 3   LV 2) APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES 
NOVĒRTĒJUMS  
 • Apspriešan ās ar ieinteres ētajām personām 
 Proced ūrā iesaistītajām ieinteres ētajām personām jau ir bijusi iesp ēja aizstāvēt 
savas intereses izmekl ēšanas laik ā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. 
 • Ekspertu atzinumu piepras īšana un izmantošana 
 Neatkar īgu ekspertu atzinums nebija vajadz īgs. 
 • Ietekmes nov ērtējums 
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.  
Pamatregul ā nav paredz ēts vispārējs ietekmes nov ērtējums, bet sniegts piln īgs 
vērtējamo nosac ījumu uzskait ījums. 
 
3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI  
 • Ierosināto pasākumu kopsavilkums 
Prasību uzsākt proced ūru iesniedza Eiropas Apavu ražošanas nozares 
konfederācija (CEC, “pras ības iesniedz ējs”) to ražot āju vārdā, kuri pārstāv 
lielāko daļu no attiec īgā ražojuma Kopienas produkcijas.  
Konstatējot, ka past āv pietiekams pamatojums p ārskatīšanas uzs ākšanai, 
Komisija 2008. gada 3. oktobr ī ierosināja procedūru3. 
Izmeklēšana pier ādīja, ka past āv kaitējuma turpin āšanās iespējamība 
īstermiņā/vidējā termiņā līdz Kopienas ražošanas nozares piel āgošanas procesa 
pabeigšanai. T āpēc pasākumu ilgums ir j āierobežo l īdz 15 mēnešiem. 
Tāpēc Padomei tiek ierosin āts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas 
cik vien iesp ējams drīz jāpublicē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
 • Juridiskais pamats 
Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību 
pret importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas 
dalībvalstis, kur ā jaunākie groz ījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2117/2005, un jo īpaši tās 11. panta 4. punkts.  
                                                 
3 OV C 251, 3.10.2008., 21. lpp. 
 
LV 4   LV  • Subsidiarit ātes princips 
Priekšlikums ir Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē. Tāpēc subsidiarit ātes 
principu nepiem ēro. 
 • Proporcionalit ātes princips 
Priekšlikums atbilst proporcionalit ātes principam š ādu iemeslu d ēļ. 
 Rīcības forma ir aprakst īta pamatregul ā un neparedz valstu l ēmumus. 
 Netiek pras īts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcion āli 
priekšlikuma m ērķim sadala Kopienas, valstu vald ību, reģionālo un viet ējo 
varas iestāžu, uzņēmēju un pilso ņu finansiālo un administrat īvo slogu. 
 • Juridisko instrumentu izv ēle 
 Ierosin ātais juridiskais instruments: Padomes regula. 
 Citi instrumenti neb ūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternat īvas. 
4) IETEKME UZ BUDŽETU  
 Šis priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
 
 
 
LV 5   LV Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar kuru uzliek gal īgo antidempinga maks ājumu, ko piem ēro tādu konkr ētu Vjetnamas 
un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes  apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un ko 
attiecina ar ī uz šā paša ražojuma importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, 
neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklar ēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes 
apgabalā, pēc termiņa beigu p ārskatīšanas, ko veica saska ņā ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 384/96 11. panta 2. punktu  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu,  
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Re gulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis 
(“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. punktu,  
ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza p ēc apspriešan ās ar padomdev ēju komiteju, 
tā kā: 
A. PROCED ŪRA 
1. Sp ēkā esošie noteikumi 
(1) Padome 2006. gada 5. oktobr ī ar Regulu (EK) Nr. 1472/20064 (“sākotnējā regula”) 
uzlika gal īgo antidempinga maks ājumu tādu konkr ētu Ķīnas Tautas Republikas 
(“ĶTR” vai “ Ķīna”) un Vjetnamas (“attiec īgās valstis”) izcelsmes apavu importam, 
kuriem ir ādas virsa. Noteikt ā maksājuma likmes bija 9,7–16,5 % ĶTR un 10 % 
Vjetnamai. Pas ākumus noteica uz diviem gadiem. Izmekl ēšana, kuras rezult ātā noteica 
šos pasākumus, turpm āk tekstā minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”.  
(2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 388/20085 (“paplašin āšanas regula”) paplašin āja un 
attiecināja galīgo antidempinga maks ājumu, ko noteica t ādu konkrētu ĶTR izcelsmes 
apavu importam, kuriem ir ādas virsma, ar ī uz importu, kas nos ūtīts no Makao īpašās 
pārvaldes apgabala (“Makao”), neatkar īgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklar ēti ar 
izcelsmi Makao īpašās pārvaldes apgabal ā. Pasākumus paplašin āja pēc tam, kad 
saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu veica izmekl ēšanu, lai nov ērstu 
noteikumu apiešanu. 
2. Pašreiz ējā izmeklēšana 
                                                 
4 OV L 275, 6.10.2006., 1. lpp. 
5 OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp. 
 
LV 6   LV 2.1. Pras ība veikt p ārskatīšanu 
(3) Prasību iesniedza Eiropas Apavu ražošanas nozares konfeder ācija (CEC, “pras ības 
iesniedzējs”) to ražot āju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 
35 %, no konkr ētu apavu, kuriem ir ādas virsa, Kopienas produkcijas.  
(4) Šīs izmeklēšanas laik ā vairākas ES dal ībvalstu apavu ražot āju apvien ības pauda 
viedokli par termi ņa beigu p ārskatīšanas uzs ākšanu un piepras īja, lai tiktu saglab āta 
konfidencialit āte attiecībā uz to nosaukumiem, paužot bažas, ka to dal ībuzņēmumi var 
saskarties ar pretdarb ību no dažu klientu puses. Citas ieinteres ētās personas v ēlējās 
noskaidrot, k āpēc ir jāsaglabā konfidencialit āte attiecībā uz oponējošo un atbalstošo 
apvienību nosaukumiem un viedokli. Komisija v ēlreiz vērsās pie apvien ībām, lai 
noskaidrotu, vai t ās piekrīt izpaust savu nosaukumu un viedokli. Četras apvien ības 
piekrita nosaukumu un viedokli izpaust, ta ču pārējās apvienības pret to iebilda, v ēlreiz 
atsaucoties uz baž ām par iesp ējamu pretdarb ību pret to dal ībuzņēmumiem. Komisija 
uzskatīja, ka attiec ībā uz šiem ražot ājiem patieš ām pastāv liels pretdarb ības risks 
zaudēta noieta veid ā, un piekrita nosaukumus neizpaust. 
(5) Dažas ieinteres ētās personas nor ādīja, ka Komisijai nevajadz ēja uzsākt termiņa beigu 
pārskatīšanu, jo s ākotnējās regulas 3. pant ā ir noteikts, ka p ēc stāšanās spēkā tā ir 
spēkā 2 gadus. Ta ču sākotnējās regulas 326. apsv ērumā ir paskaidrots, ka, neskatoties 
uz īsāku pasākumu piem ērošanas laiku, pamatre gulas 11. panta noteikumi 
piemērojami mutatis mutandis . Saskaņā ar šo apsv ērumu pazi ņojumā par pasākumu 
gaidāmajām termiņa beigām6 bija noteikts, ka pas ākumu termi ņš beidzas 2008. gada 
7. oktobrī, ja vien termi ņa beigu p ārskatīšana netiek uzs ākta saskaņā ar pamatregulas 
11. panta 2. punkta noteikumiem. T ā kā antidempinga pas ākumu termi ņa beigu 
pārskatīšana patieš ām ir uzs ākta, antidempinga pas ākumi ir sp ēkā līdz šai 
pārskatīšanai. 
(6) Prasība veikt termi ņa beigu p ārskatīšanu tika iesniegta, pamatojoties uz to, ka 
pasākumu pārtraukšana, iesp ējams, var novest pie dempinga turpin āšanās vai 
atkārtošanās un radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.  
2.2. Pārskatīšanas uzs ākšana 
(7) Pēc apspriešan ās ar padomdev ēju komiteju konstat ējot, ka ir pietiekami pier ādījumi 
termiņa beigu p ārskatīšanas uzs ākšanai, Komisija 2008. gada 3. oktobra Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī7 publicētajā paziņojumā par pārskatīšanas uzs ākšanu 
(“paziņojums par p ārskatīšanas uzs ākšanu”) pazi ņoja par termi ņa beigu p ārskatīšanas 
uzsākšanu saska ņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. 
(8) Izmeklēšana par dempinga un kait ējuma turpin āšanās vai atk ārtošanās iespējamību 
ietvēra laikposmu no 2007. gada 1. j ūlija līdz 2008. gada 30. j ūnijam (“p ārskatīšanas 
izmeklēšanas periods” vai “PIP”). Kait ējuma turpin āšanās vai atk ārtošanās 
iespējamības novērtēšanai būtisko tenden ču pārbaude ietv ēra laikposmu no 2006. gada 
1. janvāra līdz PIP beig ām (“attiec īgais periods”). Vajadz ības gadījumā tika norādīta 
atsauce ar ī uz 2005. gadu un s ākotnējo izmekl ēšanas periodu, kurš ietv ēra laikposmu 
                                                 
6 OV C 75, 26.3.2008., 25. lpp. 
7 OV C 251, 3.10.2008., 21. lpp. 
 
LV 7   LV no 2004. gada 1. apr īļa līdz 2005. gada 31. martam (“s ākotnējais izmekl ēšanas 
periods” vai “SIP”). 
3. Šaj ā izmeklēšanā iesaistītās personas 
(9) Komisija ofici āli informēja prasības iesniedz ēju, prasībā minētos Kopienas ražot ājus, 
citus zināmus Kopienas ražot ājus, zināmus import ētājus un to apvien ības, zināmus 
mazumtirgot ājus/izplatītājus un to apvien ības, zināmas patērētāju organiz ācijas, 
zināmus ražot ājus eksport ētājus attiecīgajās valstīs, kā arī to apvien ības, un attiec īgo 
valstu iest ādes par termi ņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu. 
(10) Ieinteresētajām person ām paziņojumā par pārskatīšanas uzs ākšanu noteikt ā termiņā 
deva iespēju rakstiski dar īt zināmu to viedokli un piepras īt iespēju tikt uzklaus ītām. 
(11) Visas ieinteres ētās personas, kas to piepras īja un nor ādīja īpašus iemeslus to 
uzklausīšanai, tika uzklaus ītas. 
4. Izlases veida p ārbaude 
(12) Ņemot vērā attiecīgo valstu ražot āju eksport ētāju, Kopienas ražot āju un izmekl ēšanā 
iesaistīto import ētāju lielo skaitu, pazi ņojumā par pārskatīšanas uzs ākšanu paredz ēja 
izlases veida p ārbaudi saska ņā ar pamatregulas 17. pantu. 
(13) Lai Komisija var ētu pieņemt lēmumu par to, vai izlases veida p ārbaude ir 
nepieciešama, un vajadz ības gadījumā izveidot izlasi, ražot ājus eksport ētājus un to 
pārstāvjus, Kopienas ražot ājus un import ētājus aicin āja pieteikties un sniegt 
paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteikto inform āciju. 
4.1. Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas ražot āju eksport ētāju izlases veida p ārbaude 
4.1.1. Ķīnas Tautas Republika 
(14) No ĶTR pieteic ās pavisam 58 uz ņēmumi vai saist ītu uzņēmumu grupas (“grupas”) un 
noteiktā termiņā iesniedza piepras īto inform āciju. Šie uz ņēmumi vai grupas, kuru 
skaits bija 58, izmekl ēšanas perioda laik ā ražoja un/vai eksport ēja attiecīgo ražojumu 
uz Kopienas tirgu un v ēlējās, lai tos iek ļauj izlasē. Šos uzņēmumus uzskat īja par 
uzņēmumiem, kas sadarbojas, un izv ērtēja to piem ērotību iekļaušanai izlas ē. ĶTR 
uzņēmumu sadarbošan ās līmeni, proti, Ķīnas sadarbojošos uz ņēmumu eksporta uz ES 
procentuālā daļa salīdzinājumā ar kopējo Ķīnas eksportu uz ES bija aptuveni 22 %. 
(15) Izlasi izveidoja, vienojoties ar Ķīnas iestādēm un ņemot vērā sadarbojošos uz ņēmumu 
eksporta apjomu un ģeogrāfisko izvietojumu. Septi ņi izlasē iekļautie uzņēmumi 
veidoja aptuveni 56 % no 58 uz ņēmumu, kas sadarboj ās, eksporta apjoma uz ES un 
13 % no kop ējā e k s p o r t a  a p j o m a  u z  E S  n o  ĶTR. Visi uz ņēmumi iesniedza anketas 
noteiktajā termiņā.  
(16) Daži izlas ē neiekļauti Ķīnas eksport ētāji norādīja, ka, tā kā viņi nav iekļauti izlasē, viņi 
nespēj aizsargāt savas intereses. Ta ču izlases veidošanas prin cips paredz, ka tiek 
izvēlēts reprezentat īvs ražotāju eksport ētāju skaits un ka š ādas izlases nov ērtējuma 
rezultāti ir uzskat āmi par reprezentat īviem arī attiecībā uz citiem eksport ētājiem, kas 
sadarbojās. Jānorāda, ka vis ām ieinteres ētajām person ām tika dota iesp ēja piedalīties 
izmeklēšanā un darīt zināmu to viedokli. T āpēc šo argumentu noraid īja. 
 
LV 8   LV 4.1.2. Vjetnama 
(17) Pavisam pieteic ās 51 uzņēmums vai uz ņēmumu grupas no Vjetnamas un noteikt ā 
termiņā sniedza pras īto inform āciju. Šie uz ņēmumi vai grupas, kuru skaits bija 51, 
izmeklēšanas perioda laik ā ražoja un/vai eksport ēja attiecīgo ražojumu uz Kopienas 
tirgu un v ēlējās, lai tos iek ļauj izlasē. Šos uzņēmumus uzskat īja par uzņēmumiem, kas 
sadarbojas, un izv ērtēja to piem ērotību iekļaušanai izlas ē. Vjetnamas uz ņēmumu 
sadarbošan ās līmenis, proti, Vjetnamas sadarbojošos uz ņēmumu eksporta uz ES 
procentuālā daļa salīdzinājumā ar kopējo Vjetnamas eksportu uz ES bija aptuveni 
82 %.  
(18) Izlasi izveidoja, vienojoties ar Vjetnamas iest ādēm un ņemot vērā eksporta apjomu. 
No 51 uz ņēmuma, kas sadarboj ās, trīs izlasē iekļautie uzņēmumi veidoja aptuveni 
27 % no eksporta apjoma uz ES un 22 % no Vjetnamas kop ējā eksporta apjoma uz ES. 
Visi uzņēmumi iesniedza anketas noteiktaj ā termiņā. 
4.2. Kopienas ražot āju izlases veida p ārbaude  
(19) Procedūra, lai ieg ūtu nepieciešamo inform āciju Kopienas ražot āju izlases izveidei, bija 
šāda. CEC, kas r īkojās visu sūdzības iesniedz ēju vārdā, apstiprin āja, ka visi ražot āji, 
kas iesniedza s ūdzību, bija gatavi sadarboties uz piedal īties izlases veida p ārbaudē. 
Ņemot vērā dokument ācijā (piemēram, sūdzībā, uzdevuma aprakst ā un CEC 
iesniegumos) pieejamo detaliz ēto un apjom īgo inform āciju, nebija nepieciešams 
nosūtīt izlases veida p ārbaudes anketas atseviš ķiem ražot ājiem. Turkl āt paziņojumā 
par pārskatīšanas uzs ākšanu ražot ājus, kas v ēlējās sadarboties izmekl ēšanā, aicināja 
pieteikties. P ēc procedūras uzsākšanas papildus s ūdzības iesniedz ējiem pieteic ās vēl 
pieci uzņēmumi, kuri v ēlējās piedalīties izlases veida p ārbaudē. Šiem uz ņēmumiem 
tika nosūtītas izlases veida p ārbaudes anketas, pieprasot inform āciju, ko jau bija 
iesnieguši s ūdzības iesniedz ēji. Tikai divi no šiem pieciem uz ņēmumiem iesniedza 
aizpildītas izlases veida p ārbaudes anketas. Ta ču šos divus uz ņēmumus izlas ē 
neiekļāva, jo tos izsl ēdza no Kopienas ražošanas nozares defin īcijas (skat īt 
198. apsv ērumu). 
(20) Attiecīgo ražojumu Kopien ā ražo galvenok ārt trīs dalībvalstīs, veidojot aptuveni 2/3 
no kopējā ražošanas apjoma. Atlikušo da ļu ražo pārējās dalībvalstīs. Kā minēts, sākot 
no 202. apsv ēruma, Kopienas ražot āju uzņēmējdarbības mode ļus galvenok ārt raksturo 
atšķirības ražojumu kl āstā/kvalitātē, izplatīšanas kan ālu izvēlē, kā arī tas, vai notiek 
darbību apvienošana un ražošanas pr ocesa posmu nodošana apakšuz ņēmējiem 
Kopienā vai ārpus tās. 
(21) Pamatojoties uz ieg ūto inform āciju, Komisija izveidoja izlasi, ņemot vērā lielākos 
reprezentat īvos ražošanas un p ārdevumu apjomus Kopien ā, ko noteiktaj ā laikā var 
izmeklēt. Taču, kā norādīts iepriekš, š ī nav pilnībā homogēna nozare, un, lai nov ērtētu 
izvēlēto uzņēmumu reprezentativit āti, tika ņemts vērā arī ražotāju ģeogrāfiskais 
izvietojums dal ībvalstīs8, kā arī segmenti, kuros ietilpst to ražojumi. T ādējādi tika 
                                                 
8 Ņemot vērā to, ka Kopien ā izplatīta ir apakšuz ņēmumu līgumu slēgšana Kopienas iekšien ē par visa 
ražošanas procesa vai t ā daļas veikšanu, attiec ībā uz ģeogrāfiskā izvietojuma aspektu bija j āņem vērā arī 
tas, cik liel ā mērā ražošanas procesa īstenošana tiek nodota uz ņēmumiem attiec īgajā dalībvalstī un vai 
ražošana liel ākoties ir balst īta uz apakšuz ņēmumu vai apstr ādes līgumiem, kad īpašumties ības uz 
gatavajiem ražojumiem pieder personai, kas pas ūta pakalpojumu. 
 
LV 9   LV izvēlēti 8 uzņēmumi, kas darbojas četrās dalībvalstīs. Izvēlētie uzņēmumi arī pārstāv 
visus galvenos Kopien ā sastopamos uz ņēmējdarbības mode ļus, ņemot vērā ražojuma 
izgatavošanas un izplat īšanas procesu, un ražojumu specializ āciju. Attiec ībā uz 
ražojumu specializ āciju jāsaka, ka visi izv ēlētie uzņēmumi izgatavoja ražojumu visos 
galvenajos cenu segmentos (zema cena, vid ēja cena, augsta cena), k ā arī visos 
dzimuma un vecuma segmentos (sieviešu, v īriešu, bērnu apavi, apavi, kas der īgi abiem 
dzimumiem). Savuk ārt attiecībā uz ražojuma izplat īšanu jānorāda, ka izv ēlētie 
uzņēmumi pārstāvēja visus galvenos izplat īšanas līmeņus (vairumtirdzniec ība, 
mazumtirdzniec ība, kā arī tiešā pārdošana). Ņemot vērā ražošanas aspektu, tika 
izvēlēti uzņēmumi, kuri veica iekš ējo ražošanu visos galvenajos ražošanas procesa 
posmos, k ā arī uzņēmumi, kuri ražošanas procesa posmu īstenošanai izmantoja 
ārpakalpojumus (gan Kopien ā, gan arī ārpus tās).  
(22) Tāpēc tika uzskat īts, ka izlas ē iekļautie 8 ražot āji pārstāvēja visus Kopienas ražot ājus 
un veidoja 8,2 % no Kopienas ražot āju, kuri iesniedza s ūdzību, saražot ā apjoma un 
3,1 % no Kopienas ražošanas kop ējā apjoma. Saska ņā ar pamatregulas 17. panta 
2. punktu notika apspriešan ās ar CEC  par izlases izveidi, un t ā neizvirzīja iebildumus. 
(23) Izmeklēšanas laik ā tika konstat ēts, ka viens Kopienas ražot ājs PIP laik ā pakāpeniski 
pārtrauca ražošanu Kopien ā, pilnībā pārvietojot ražošanas darb ību ārpus Kopienas. 
Jānorāda, ka uzņēmums nebija tik liels, lai vismaz kvantitat īvā ziņā būtiski ietekm ētu 
izlasē iekļauto uzņēmumu situ āciju kopum ā, tostarp to reprezentativit āti. Ja šo 
uzņēmumu izsl ēgtu no izlases, kvantitat īvie secinājumi attiec ībā uz kaitējumu būtiski 
neatšķirtos. Ņemot vērā iepriekš min ēto, kā arī to, ka i) uz ņēmums veica ražošanu 
Kopienā PIP laik ā un ka ii) tas lielu da ļu ražošanas procesa posmu nodeva 
apakšuzņēmējiem, tādējādi izmantojot uz ņēmējdarbības modeli, kurš saska ņā ar 
daudzu ieinteres ēto personu viedokli ir b ūtisks Kopienai, tika nolemts form āli 
neizslēgt šo uzņēmumu no izlases. Turkl āt tādējādi tiek nodrošin āts, ka kvantitat īvi 
izlase pēc iespējas precīzāk atspogu ļo situāciju nozar ē. Pie tam, ņemot vērā to, ka 
termiņa beigu p ārskatīšanas nol ūkā ir jāveic kait ējuma turpin āšanās/atkārtošanās 
analīze, šāda pieeja var pal īdzēt precīzāk prognoz ēt situāciju Kopienas tirg ū, ja 
pasākumi netiek turpin āti. Taču, kā redzams, tika izmantoti tikai tie dati, kas attiecas 
uz uzņēmuma kā Kopienas ražot āja darbību. 
(24) Ņemot vērā to, ka šā uzņēmuma ražošanas un p ārdevumu apjoms Kopien ā PIP laikā 
bija zemāks nekā sākotnēji izlases veidošanas posm ā ziņots, Kopienas iest ādes apsvēra 
iespēju atbilstīgi samazin āt Kopienas nozares ražošanas un p ārdevumu apjomu, proti, 
radīto ietekmi uz izlasi attiecin āt uz visu uz ņēmumu izlasi. Ta ču tika secin āts, ka šis 
uzņēmums ir pie ļāvis kļūdu labticīgi, kļūdaini uzskatot ārpakalpojumus no Kopienas 
kaimiņvalstīm par Kopienas ražošanu. Ņemot to v ērā, pirmām kārtām jāatzīmē, ka 
izlasi izmanto galvenok ārt, lai nov ērtētu tos kait ējuma rādītājus, ko nevar atbilst īgi 
iegūt par Kopienas ražošanas nozari kopum ā. Ražošanas un p ārdošanas r ādītāji ir 
iegūti Kopienas ražošanas nozarei kopum ā, un tāpēc šis arguments nav b ūtisks. 
Turklāt informācija dokument ācijā, tostarp inform ācija, ko vienlaic īgi apkopoja š īs 
izmeklēšanas laik ā, veicot valstu apvien ību papildu anal īzi, nenor āda uz 
nepieciešam ību veikt š ādas korekcijas. Visbeidzot attiec ībā uz šo argumentu j āpiebilst, 
ka, ja, ņemot vērā izlases dal ībnieka pazemin ātos rādītājus, samazin ātu Kopienas 
ražošanas nozares kop ējos ražošanas un p ārdošanas r ādītājus PIP, š āda samazin āšana 
neietekmētu ne izlases reprezentativit āti, nedz ar ī vispārīgos secin ājumus par 
kaitējumu.  
 
LV 10   LV (25) Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka tiek p ārkāpts pamatregulas 17. pants, 
norādot, ka Kopienas ražot āju izlase nebija reprezentat īva attiecībā uz ražojuma, uz ko 
attiecas izmekl ēšana, procentu ālo daļu, ražojumu kl āstu, pārdošanas cen ām, attiecību 
starp ražošanu un p ārdošanu, ražot āju ģeogrāfisko izvietojumu, k ā arī rentabilit āti un 
darbības rezult ātiem. Tika ar ī apgalvots, ka, veidojot izlasi, ne ņēma vērā lielo ražot āju 
skaitu, kuri ražošan ā izmantoja trešo valstu ārpakalpojumus.  
(26) Šos apgalvojumus r ūpīgi izskatīja un, ņemot vērā arī šīs lietas sarež ģītību, ne tikai 
atsevišķiem uzņēmumiem, bet ar ī valstu apvien ībām tika nos ūtītas, apstrādātas un uz 
vietas pārbaudītas papildu anketas. Šai sakar ībā izlasē iekļauto uzņēmumu skaits bija 
jāierobežo l īdz tādam skaitam, k ādu bija iesp ējams pieņemami izp ētīt atvēlētajā 
termiņā, proti, līdz 8 uzņēmumiem. 
(27) Turklāt, ņemot vērā to, ka šaj ā gadījumā Kopienas ražošanas nozare ir ļoti 
sadrumstalota, ir neizb ēgami, ka izlas ē iekļautie uzņēmumi pārstāv relatīvi nelielu da ļu 
no Kopienas ražošanas kop ējā apjoma. Ņemot vērā nozares sadrumstalot ību un to, ka 
izlasē iekļauti lielākie uzņēmumi, uz ņēmumu skaita palielin āšana izlas ē nekādā ziņā 
būtiski neietekm ētu izlases proporcionalit āti salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas 
kopējo apjomu. 
(28) Kā paskaidrots 21. apsv ērumā iepriekš tekst ā, Komisija, veidojot izlasi, ņēma vērā 
ražotāju ģeogrāfisko izvietojumu. J āuzsver, ka, lai izlase b ūtu reprezentat īva, tai pēc 
būtības nav jāatspoguļo precīzs visu ražot āju ģeogrāfiskais izvietojums (nedz ar ī citu 
kritēriju precīzs sadalījums vai klasifik ācija). Kā tas ir šīs izlases, kur ā ir pārstāvētas 
četras dalībvalstis, gad ījumā, pietiek ar to, ka izlase atspogu ļo lielāko iesaist īto 
ražojošo valstu b ūtiskākos segmentus. Citas pieejas b ūtu administrat īvi 
nerealizējamas, jo īpaši, ja b ūtu jāņem vērā vairāki atšķirīgi kritēriji, lai nodrošin ātu 
reprezentativit āti. Paties ībā šis apgalvojums liek dom āt, ka in fine  izlase b ūtu 
pietiekami reprezentat īva tikai tādā gadījumā, ja tajā būtu iekļauti visi ražot āji. Tāpēc 
izmeklēšanā tika uzsv ērts, ka izlase, kur ā ir pārstāvētas četras dalībvalstis, no kur ām 
trijās tiek saražots liel ākais ražošanas apjoms, ir liel ā mērā reprezentat īva attiecībā uz 
Kopienas ražošanu kopum ā, jo īpaši ņemot vērā ražošanu, kas ir balst īta uz apstr ādes 
līgumiem, un t āpēc ir attiecin āma uz tā uzņēmuma dal ībvalsti, kurš pas ūta apstrādes 
pakalpojumu. 
(29) Izlasē iekļautie uzņēmumi ar ī pārstāvēja ražojumu kl āsta šķērsgriezumus, kuri 
atspoguļoja būtiskākos Kopienas ražošanas apjomus. Turkl āt izlasē iekļautie ražojumu 
veidi atbilda Ķīnas un Vjetnamas eksport ētajiem ražojumu veidiem.  
(30) Attiecībā uz pārdošanas cen ām tika apgalvots, ka izlases vid ējās pārdošanas cenas 
nebija reprezentat īvas attiec ībā uz pārskatīšanas pras ībā norādītajām pārdošanas 
cenām. Tomēr šai sakar ībā jāatzīmē, ka, pret ēji šim apgalvojumam, izmekl ēšana 
pierādīja, ka izlases vid ējās pārdošanas cenas atbilst pras ībā norādītajām cenām. Katrā 
ziņā, pat ja tas t ā nebūtu, vidējām izlases p ārdošanas cen ām nav jābūt tieši tādām, 
kādas norādīta prasībā, ja vien t ās atspogu ļo visas ražot āju izlases p ārdošanas cenas 
kopumā.  
(31) Attiecībā uz reprezentativit āti ražošanas un p ārdošanas attiec ības ziņā tiek atgādināts, 
ka šajā nozarē ražošana parasti balst ās uz pasūtījumu un ir liel ā mērā atkarīga no 
modes tendenc ēm. Tāpēc krājumu apjoms nav īpaši prec īzs rādītājs, un ražošanas 
apjoms ir sam ērā tuvs pārdevumu apjomam. Šis aspekts attiec ībā uz izlas ē 
 
LV 11   LV iekļautajiem uz ņēmumiem un Kopienas r ažošanas nozari kopum ā ir apstiprin āts gan 
sūdzības iesniegšanas posm ā, gan arī izmeklēšanas laik ā.  
(32) Papildus iepriekš izkl āstītajiem apsv ērumiem, j āatgādina, ka jebkur ā gadījumā 
pamatregulas 17. pant ā ir noteikts, ka izmekl ēšanu var ierobežot ar pie ņemamu pušu 
skaitu, kas ir statistiski der īgs, vai ar visliel āko pārstāvēto preču, pārdevumu vai 
eksporta apjomu, k ādu ir iesp ējams pieņemami izp ētīt. Pamatojoties uz šo noteikumu, 
ir skaidrs, ka na v sniegta kvantitat īva norāde vai noteikti ierobežojumi attiec ībā uz to, 
kas ir reprezentat īvs apjoms. Vien īgā norāde attiecas uz to, ka apjoms ir t āds, kādu ir 
iespējams pieņemami izp ētīt atvēlētajā termiņā. 
(33) Iepriekš paskaidroto iemeslu d ēļ vairāku ieinteres ēto personu iesniegt ās prasības tika 
noraidītas, un ar šo tiek apstiprin āta izlases juridisk ā pamatot ība, jo izlase ir 
reprezentat īva, un tā veikta piln ībā atbilstoši pamatregulas  17. panta noteikumiem. 
4.3. Kopienas import ētāju izlases veida p ārbaude 
(34) Pamatojoties uz pieejamo inform āciju, tika apzin āti 139 import ētāji. 22 nesaist īti 
importētāji sniedza atbildes uz izlases veida p ārbaudes anketas jaut ājumiem, un no 
tiem 21 piekrita iek ļaušanai izlas ē. Saskaņā ar 21 import ētāja sniegtajiem datiem tie 
veidoja 12 % no ražojuma, uz kuru attiecas p ārskatīšana, importa no Ķīnas un 40 % no 
attiecīgā ražojuma importa no Vjetnamas (PIP laik ā). 
(35) Pieci liel ākie import ētāji (“Clarks”, “Puma”, “Adidas”, “Nike” un “Timberland”) 
veidoja aptuveni 18 % no attiec īgā ražojuma importa, jo visi šie import ētāji sniedza 
informāciju par b ūtisku importa apjomu no ab ām valstīm. Tāpēc tika uzskat īts, ka 
izlase, iek ļaujot tajā šos piecus uz ņēmumus, b ūtu reprezentat īva pamatregulas 
17. panta 1. punkta noz īmē, proti, attiec ībā uz importa apjomu.  
(36) Taču, lai lab āk atspogu ļotu import ētāju ģeogrāfisko izvietojumu un atš ķirības 
importēto apavu veidos, papildus tika izv ēlēti trīs citi import ētāji. Šai sakar ībā, 
izskatot iesniegt ās izlases veida p ārbaudes anketas, var ēja secināt, ka daudzi 
importētāji, kuri sniedza atbildes, darboj ās daudz zem ākā līmenī apjoma zi ņā un 
importēja mazāk zināmu/popul āru zīmolu apavus vai d ārgākus apavus. Šo maz āko 
importētāju uzņēmējdarbības modelis un tirgoto ražojumu segmenti izr ādījās atšķirīgi 
no lielāko import ētāju uzņēmējdarbības mode ļa un tirgoto ražojumu segmentiem, un 
šie mazākie import ētāji kopum ā veidoja iev ērojamu attiec īgā ražojuma importa 
apjoma da ļu. Tāpēc tika uzskat īts, ka ir b ūtiski iekļaut izlasē arī šos import ētājus, jo šo 
uzņēmumu un iepriekš tekst ā 35. apsv ērumā minēto lielo import ētāju ekonomiskais 
stāvoklis var ēja atšķirties. 
(37) Ņemot vērā iepriekš min ēto, tika izveidota izlase, kas sast āvēja no asto ņiem 
importētājiem, tostarp pieciem liel ākajiem un tr īs mazākiem import ētājiem. Tie veido 
aptuveni 10 % no importa apjoma no Ķīnas un aptuveni 34 % no importa apjoma no 
Vjetnamas. 
(38) Visiem import ētājiem, kuri sadarboj ās un norādīja, ka vēlas sadarboties, tika dota 
iespēja sniegt atsauksmes par izlases izveidi. Izlas ē iekļautajiem uz ņēmumiem tika 
nosūtītas anketas aizpild īšanai. Septi ņi no izlas ē iekļautajiem import ētājiem atbild ēja 
noteiktajā termiņā. Ņemot vērā to, ka astotais izlas ē iekļautais import ētājs 
nesadarboj ās, galu gal ā to no izlases izsl ēdza. 
 
LV 12   LV 5. Sa ņemtās informācijas pārbaude 
(39) Komisija apkopoja un p ārbaudīja visu inform āciju, ko t ā uzskatīja par vajadz īgu, lai 
noteiktu dempinga un kait ējuma turpin āšanās vai atk ārtošanās iespējamību un lai 
aizstāvētu Kopienas intereses. Š ādu uzņēmumu sniegto inform āciju pārbaudīja uz 
vietas. 
5.1. Ražot āji eksportētāji Ķīnas Tautas Republik ā 
– Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd ., Honkonga 
 Ražošanas uz ņēmums: 
 Zhongshan Pou Yuen Manufactory , Guandunas province 
 Tirdzniec ības uzņēmumi: 
 Idea Co. Ltd , Makao 
 The Look Co. Ltd , Makao 
 Gold Plenty Co. Ltd , Makao 
– Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd ., Guandunas province 
– HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd ., Honkonga, un t ā ražošanas uz ņēmums 
Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd , Guandunas province 
– Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd ., Džedzjanas province 
– Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd ., Guandunas province 
– Jianle Footwear Industrial Co. Ltd , Fudzjaņas province 
– General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd , Guandunas province 
5.2. Ražot āji eksportētāji Vjetnam ā 
– Pou Yuen Industrial Holdings Limited , Honkonga 
Ražošanas uz ņēmumi: 
Pouyuen Vietnam Company Limited , Hošiminas pils ēta 
Pou Sung Vietnam Company Limited , Donnajas province 
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited , Donnajas province 
Tirdzniec ības uzņēmumi: 
“Betsey Trading Limited” “Sinnamon Trading Limited” 
 
LV 13   LV “Sky High Trading Limited” 
“Fitbest Enterprises Limited” 
– Golden Star Co. Ltd , Haifonas pils ēta 
– Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd , Biņzionas province 
5.3. Kopienas ražošanas nozares ražot āji un valstu ražot āju apvienības 
– Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de 
Pele e seus Sucedâneos  (APICCAPS) (Portug āle) 
– Federación de Industrias del Calzado Español  (FICE) (Sp ānija) 
– Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani  (Itālija) 
– British Footwear Association LTd  (Lielbritānija) 
– Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie  (Austrija) 
– Fédération Française de la Chaussure  (Francija) 
– HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V.  (Vācija) 
– Polish Chamber of Shoe and Leather industry  (Polija) 
(40) 8 izlasē iekļautos Kopienas ražot āju uzņēmumos, kas atrodas četrās dažādās 
dalībvalstīs, tika veikti ar ī pārbaudes apmekl ējumi. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, 
izlasē iekļautie Kopienas ražot āji, kā arī citi Kopienas ražot āji, kas sadarboj ās, 
pamatojoties uz pamatregulas 19. panta noteikumiem, piepras īja, lai tiktu saglab āta 
konfidencialit āte attiecībā uz to identit āti. Šie ražot āji apgalvoja, ka to identit ātes 
izpaušana var ētu radīt būtiskas negat īvas ietekmes risku. Vair āki Kopienas ražot āji, 
kuri iesniedza s ūdzību, Kopien ā veic pieg ādes klientiem, kuri ar ī ieved ražojumus no 
ĶTR un Vjetnamas, t ādējādi gūstot tiešu labumu no š āda importa. T āpēc šie sūdzības 
iesniedzēji ir delikātā situācijā, jo dažiem to klientiem var b ūt acīmredzami iemesli, lai 
iebilstu pret t ādas sūdzības iesniegšanu vai atbalst īšanu, kas v ērsta pret iesp ējamu 
dempinga izrais ītu kaitējumu. Min ēto iemeslu d ēļ šie ražot āji uzskatīja, ka past āv 
pretdarbības risks no vair āku to klientu puses, tostarp dar ījumu attiec ību pārtraukšanas 
risks. Pras ību izpildīja, jo tā bija pietiekami pamatota.  
(41) Dažu ražojošo eksport ētāju, kā arī nesaistītu import ētāju pārstāvji apgalvoja, ka tie 
pienācīgi nevar īstenot savas ties ības uz aizst āvību, jo netiek izpausta s ūdzības 
iesniedzēju identitāte. Viņi apgalvoja, ka š ādos apstākļos nevarēja pārbaudīt, vai izlas ē 
iekļautie uzņēmumi patieš ām bija reprezentat īvi. Kā alternatīvu šīs personas ierosin āja, 
ka, ja tom ēr ir jāgarantē konfidencialit āte, šādā gadījumā pilnībā jāizpauž atseviš ķu 
uzņēmumu rādītāji. 
(42) Šai sakar ībā jāatgādina, ka izlas ē iekļautais ražošanas apjoms valstu dal ījumā bija 
pieejams p ārbaudīšanai visām ieinteres ētajām personām. Attiecībā uz argumentu, ka ir 
jāizpauž visa inform ācija, izņemot inform āciju par uz ņēmumu identit āti, jāņem vērā, 
ka šādas izpaušanas rezult ātā tiktu tieši atkl āta izlasē iekļauto uzņēmumu identit āte. 
 
LV 14   LV Tāpēc arī šajā gadījumā izmantoja parasto praksi, izpaužot anketu atbilžu 
neierobežotas piek ļuves versijas (proti, atbildes ar indeks ētiem datiem). Ņemot vērā 
iepriekš min ēto, jāsecina, ka personu ties ības uz aizst āvību tika nodrošin ātas pienācīgi 
un tāpēc prasība tika noraid īta.  
5.4. Nesaist īti importētāji  
– Achten Beheer BV, Waalwijk , Nīderlande 
– Adidas AG, Herzogenaurach , Vācija 
– C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset , Apvienot ā Karaliste 
– Footex International BV, Hazerswoude-dorp , Nīderlande 
– Nike European Operations BV, Laakdal , Beļģija 
– Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach , Vācija 
– Timberland Europe BV, Enshede , Nīderlande 
5.5. Ražot āji analoga tirg ū  
– Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos , Brazīlija 
– Werner Calçados Ltda, Très Coroas , Brazīlija 
– Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti , Brazīlija 
6. Ieinteres ēto personu ties ības 
(43) Dažas ieinteres ētās personas proced ūras laikā izvirzīja iebildumus attiec ībā uz 
iespējamiem to ties ību uz aizst āvību pārkāpumiem. T ās apgalvoja, ka dokument ācijā, 
kas pieejama p ārbaudīšanai ieinteres ētajām person ām, inform ācija par izlas ē 
iekļautajiem Kopienas ražot ājiem bija nepiln īga un netika sniegta savlaic īgi.  
(44) Šai sakar ībā jāuzsver, ka personu atbi ldes versiju, kas paredz ēta pārbaudīšanai 
ieinteresētajām person ām (“publiska atbilde”), visi izlas ē iekļautie uzņēmumi sniedza 
bez nepamatotas kav ēšanās un termi ņos, kas noteikti cit ām izmekl ēšanā iesaistītajām 
personām. Ja Komisijai tiek iesniegta publiska atbilde, to var pievienot publiskajai 
dokument ācijai tikai p ēc tam, kad ir atrisin āti iespējami konfidencialit ātes jautājumi 
saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. J āņem arī vērā, ka Komisijas 
pienākums ir savlaic īgi pievienot inform āciju publiskajai dokument ācijai, lai personas 
varētu īstenot savas ties ības. Šajā gadījumā šis pienākums ir pien ācīgi izpildīts.  
(45) Attiecībā uz publisko atbilžu piln īgumu jāatzīmē, ka norm āla izmeklēšanas proced ūru 
prakse ir, ka iesaist ītās personas, sniedzot papildu inform āciju, iesniedz papildu 
iesniegumus. Šie iesniegumi  tiek pievienoti dokument ācijai, kas nav konfidenci āla, 
pēc tam, kad ir atrisin āti visi konfidencialit ātes jautājumi. Šo procesu, kura laik ā visu 
ieinteresēto personu papildin ājumi pak āpeniski tiek pievienoti pier ādījumiem, ko 
izmanto, lai izdar ītu secinājumus, un dokument ācijai, kas nav konfidenci āla, nevar 
jaukt ar nepiln īgās dokument ācijas iesniegšanu. 
 
LV 15   LV (46) Ņemot vērā šīs lietas sarež ģītību, personu piek ļuvi inform ācijai nodrošin āja šādi. 
Vispirms ieinteres ētajām person ām tika nodrošin āta elektroniska piek ļuve, lai tās pēc 
pieprasījuma var ētu iegūt visu dokumentu pilnas kopijas datn ē vai lasāmatmiņas 
kompaktdisk ā. Turklāt elektroniskajiem dokumentiem tika pievienots saprotams 
rādītājs, kas nodrošin āja: i) vieglu piek ļuvi daudziem saist ībā ar šo lietu iesniegtiem 
dokumentiem un ii) liet ā esošo dokumentu re ģistrāciju pa datumiem. Turkl āt piezīmju 
sērijas attiec ībā uz dokument āciju, kuras pievienoja nepabeigtajai dokument ācijai, 
sniedza atbildes uz jaut ājumiem, kuri var ēja ietekmēt personu ties ības uz aizst āvību.  
(47) Iepriekš min ētie pasākumi nodrošin āja person ām uzlabotu piek ļuvi inform ācijai un 
iespēju sniegt plašas atsauksmes izmekl ēšanas gait ā, kuras pēc tam atbilst īgi izskatīja 
Komisija. T āpēc ir jānoraida vair āku personu apgalvojumi par nepabeigt ās 
dokument ācijas nepiln īgumu un nesavlaic īgu iesniegšanu.  
(48) Viena ieinteres ētā persona ar ī apgalvoja, ka Komisija ir diskrimin ējusi import ētājus un 
eksportētājus, izmekl ēšanas laik ā pieļaujot labv ēlīgāku attieksmi pret Kopienas 
ražotājiem, kas iesniedza s ūdzību. Īpaši tika apgalvots, ka import ētājiem un 
eksportētājiem atšķirībā no ražotājiem netika nodrošin āta konfidencialit āte. Izskan ēja 
arī apgalvojumi, ka pret s ūdzības iesniedz ējiem tika pie ļauta labvēlīgāka attieksme, jo 
tiem, uzs ākot proced ūru, nebija j āiesniedz izlases veida p ārbaudes anketas, un ka 
sūdzības iesniedz ējiem tika at ļauta pārāk liela elast ība attiecībā uz atbilžu iesniegšanas 
termiņu un formu, kam ēr eksportētājs šajā situācijā tiktu nov ērtēts, pamatojoties uz 
labākajiem pieejamajiem faktiem saska ņā ar pamatregulas 18. pantu.  
(49) Šai sakar ībā jāņem vērā, ka konfidencialit āti attiecībā uz to Kopienas ražot āju 
identitāti, kuri atbalst īja sūdzību, piem ēroja, pamatojoties uz pien ācīgi motivētu 
lūgumu saska ņā ar pamatregulas 19. pantu. Ne eksport ētāji, nedz ar ī importētāji šādu 
prasību neiesniedza, un izmekl ēšanas laik ā nenotika t ādi gadījumi vai nek ļuva zināma 
tāda inform ācija, kas liecin ātu par eksport ētāju vai import ētāju interešu aizsk ārumu to 
identitātes izpaušanas d ēļ. Ņemot vērā, ka Kopienas ražot āju situācija šai sakar ībā 
pilnībā atšķīrās no eksport ētāju un import ētāju situācijas, apgalvojums par 
diskrimin āciju nav pamatots. 
(50) Attiecībā uz izlases veikšanu skat īt 19. apsv ērumu. Eksport ētāju un import ētāju 
situācija lielā mērā atšķīrās no to ražot āju situācijas, kuri iesniedza s ūdzību, jo 
dokument ācijā nebija pieejama plaša inform ācija par eksport ētājiem un import ētājiem. 
Tāpēc izlases veida p ārbaudes anketas bija j āaizpilda gan, lai p ārbaudītu personu 
ieinteresētību sadarboties, gan ar ī, lai iegūtu izlases veikšanai nepieciešamo pamata 
informāciju. Ņemot to v ērā, apgalvojums par diskrimin āciju tiek noraid īts. 
(51) Kas attiecas uz Kopienas ražot ājiem atļauto elast ību attiec ībā uz inform ācijas 
apkopošanu, ko, izmantojot anketas, veica izmekl ēšanas nol ūkā, un pamatregulas 
18. panta piem ērošanu, jāatzīmē, ka, ņemot vērā to, ka konsekventi tika izmantota 
viena pieeja gan attiec ībā uz eksport ētājiem un import ētājiem, gan ar ī Kopienas 
ražotājiem, nav pamata izvirz īt prasību par diskrimin āciju. Tāpēc nepamatotais 
apgalvojums tiek noraid īts. 
(52) Attiecībā uz analoga valsts izv ēli dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka īsi termiņi 
un anketu iesniegšanas laika grafiks un veids diskrimin ēja Indijas un Indon ēzijas 
uzņēmumus. Šai sakar ībā jānorāda, ka uz Indiju un Indon ēziju anketas var ēja nosūtīt 
tikai 2008. gada decembra beig ās pēc tam, kad bija ieg ūtas ražotāju attiecīgās adreses. 
 
LV 16   LV Komisija nodrošin āja, lai uzņēmumiem šaj ās valstīs tiktu noteikts t āds pats termi ņš 
atbilžu sniegšanai k ā Brazīlijas uzņēmumiem. Attiec ībā uz faktisko anketu nos ūtīšanas 
veidu Komisija visos gad ījumos izmantoja ierakst ītas vēstules, kā arī, ja tas bija 
iespējams, e-pastu. T āpēc iepriekš min ētās prasības tiek noraid ītas. 
(53) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka inform āciju par analoga valsti pievienoja 
nepabeigtajai dokument ācijai, pieļaujot nepamatotu kav ēšanos, un ka š āda kavēšanās 
ir to tiesību uz aizst āvību pārkāpums. Komisija nor āda, ka šaj ā izmeklēšanā lielākā 
daļa no anketas jaut ājumu atbild ēm, kas nebija konfidenci ālas un ko s ākotnēji saņēma 
no analoga valsts uz ņēmumiem, bija nepiln īgas un t āpēc bija jāpieprasa citas 
atbilstīgas nepabeigto atbilžu versijas. P ēc saņemšanas bez nepamatotas kav ēšanās tās 
pievienoja nepa beigtajai dokument ācijai. Vienlaic īgi Komisija pievienoja 
nepabeigtajai dokument ācijai inform ācijas kopsavilkumu par uz ņēmumiem, ar kuriem 
notika apspriešan ās, un saņemtās atbildes. T āpēc šīs prasības tiek noraid ītas. 
B. ATTIEC ĪGAIS RAŽOJUMS UN L ĪDZĪGS RAŽOJUMS  
1. Attiec īgais ražojums 
(54) Šajā pārskatīšanā attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas noteikts s ākotnējā 
regulā, proti, konkr ēti apavi ar ādas vai m ākslīgās ādas virsu, kuru izcelsme ir Ķīnas 
Tautas Republika un Vjetnama (“attiec īgais ražojums”), un uz ko pašlaik attiecas KN 
kodi 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, 
ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, 
ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, 
ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, 
ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 
6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, 
ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un 
ex 6405 10 00, iz ņemot sporta apavus, ar speci ālām tehnolo ģijām izgatavotos apavus, 
čības un citus telp ās valkājamus apavus un apavus ar aizsargpl āksnīti purngal ā.  
(55) Uz šo izmekl ēšanu attiecas s ākotnējās regulas 1. panta 2. punkt ā noteiktās definīcijas. 
Šajās definīcijās  
 “sporta apavi” ir apavi Komisijas Re gulas (EK) Nr. 1031/2008 I pielikuma 64. noda ļas 
1. piezīmes nozīmē;  
 “pēc speciālām tehnolo ģijām izgatavoti apavi” ir apavi ar CIF cenu par vienu p āri, kas 
nav mazāka par EUR 7,5, kurus izmanto sporta aktivit ātēs, kuros ir vienk ārtas vai 
vairākkārtu formētas zoles, kas nav pild ītas, izgatavotas no sint ētiskiem materi āliem, 
kas īpaši paredz ēti vertikālu un sānu kustību triecienu amortiz ēš a n a i ,  u n  a r  t ādām 
tehniskām iezīm
ēm kā, piemēram, herm ētiskas ieliekamas zol ītes, kas pild ītas ar gāzi 
vai šķidrumu, meh āniskām sastāvdaļām, kas absorb ē vai neitraliz ē triecienu, vai ar 
tādiem materi āliem kā zema bl īvuma polim ēri, un kurus klasific ē ar KN kodiem: 
ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, 
ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98,  
 ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,  
 “apavi ar aizsargpl āksnīti purngal ā” ir apavi, kuru purngal ā iestrādāta aizsargpl āksnīte 
 
LV 17   LV un kuru triecieniztur ība ir vismaz 100 džouli un kurus klasific ē ar KN kodiem: KN 
kods ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, 
ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, 
ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, 
ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, 
ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, 
ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, 
ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00;  
 “čības un citi telp ās valkājami apavi” ir apavi, kuri klasific ēti ar KN kodu 
ex 6405 10 00. 
2. Līdzīgs ražojums 
(56) Šajā termiņa beigu p ārskat
īšanā līdzīgs ražojums ir ražojums, kurš defin ēts sākotnējā 
izmeklēšanā, proti, konkr ēti apavi ar ādas virsu, kas tiek ražoti un p ārdoti vietējā tirgū, 
analoga tirg ū un/vai eksport ēti uz Kopienu no ĶTC un Vjetnamas. 
2.1. Ražojumu sal īdzināmība 
(57) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Kopien ā tirgotais l īdzīgais ražojums nebija 
salīdzināms ar attiec īgo ražojumu, kas eksport ēts no ĶTR un Vjetnamas. Ta ču tika 
secināts, ka Kopien ā tirgotais ražojums (saist ībā ar šo pārskatīšanu) bija sal īdzināms ar 
attiecīgo ražojumu, ko eksport ēja no attiec īgajām valstīm. Jo īpaši tika konstat ēts, ka 
attiecīgā ražojuma fizisk ās un tehnisk ās pamatīpašības un lietojums, k ā arī izplatīšanas 
kanāli bija līdzīgi un kopš s ākotnējās izmeklēšanas nebija main ījušies. Tāpēc šo 
argumentu noraid īja. 
(58) Dažas ieinteres ētās personas ar ī apgalvoja, ka sist ēma, ko izmantoja vair āku 
izmeklēšanas laik ā sadarbojošos uz ņēmumu tirgoto ražojumu veidu sal īdzināšanai, 
nebija piem ērota, jo t ā nebija pietiekami prec īza, lai nodrošin ātu taisnīgu 
salīdzinājumu. Ta ču izmantot ā sistēma (PKN sist ēma) ļāva salīdzināt līdz pat 
600 dažādas ražojumu kategorijas vai to veidus, ko izš ķir, pamatojoties uz pieciem 
būtiskākajiem krit ērijiem, proti, apavu mode ļiem, patērētāja veidu, apavu veidu, ārējās 
zoles un oderes materi ālu. Turkl āt šo PKN sist ēmu izmantoja ar ī iepriekš ējā 
izmeklēšanā. Nav iesniegti b ūtiski iemesli, kas pamatotu š īs sistēmas maiņu. Tāpēc 
sākotnējā izmeklēšanā izmantoto PKN sist ēmu izmantoja ar ī šajā termiņa beigu 
pārskatīšanas izmekl ēšanā. Tāpēc šo argumentu noraid īja. 
(59) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Komisija sal īdzinājumā ar sākotnējo 
izmeklēšanu main īja metodiku, izmekl ēšanas laik ā grozot produkta kontroles numura 
(PKN) defin īciju. Taču šis apgalvojums nav pareizs. Izmekl ēšanas laik ā drīzāk tika 
konstatēts, ka dažas ieinteres ētās personas attiec ībā uz vairākiem ražojuma veidiem ir 
nepareizi interpret ējušas un piem ērojušas PKN sist ēmu. Lai nodrošin ātu konsekventu 
pieeju, attiec īgos apavu mode ļus iedalīja citā kategorij ā un uz tiem attiecin āja pareizu 
PKN, ja tas bija nepieciešams. T ādējādi, ja Komisija konstat ēja, ka ieinteres ētās 
personas bija sniegušas neprec īzu inform āciju, tai bija j āveic korekcijas. T āpēc šāda 
informācijas korekcija nav uzskat āma ne par metodikas mai ņu, nedz ar ī par PKN 
satura mai ņu. Gluži pret ēji, korekciju veikšanas iemesls bija nepieciešam ība ņemt vērā 
PKN metodiku. T āpēc šis arguments bija j ānoraida. 
 
LV 18   LV 2.2. Piepras ījumi par izsl ēgšanu 
(60) Vairākās ieinteres ētās personas iesniedza pras ības, kas bija l īdzīgas sākotnējās 
izmeklēšanas laik ā iesniegtaj ām prasībām. Tās apgalvoja, ka daži apavu veidi l īdzīga 
ražojuma aspekt ā, piemēram, pārgājienu apavi, boulinga apavi, air ēšanas slaloma 
apavi, ar speci ālām tehnolo ģijām izgatavotie apavi, j āšanas apavi un īpašu izm ēru 
apavi, bija p ārāk atšķirīgi, lai tos iek ļautu vien ā ražojumu kategorij ā. Tika piepras īts 
arī samazināt EUR 7,5 v ērtības slieksni vienam STAF apavu p ārim. Jāatgādina, ka 
sākotnējā izmeklēšanā šo vērtības slieksni samazin āja no EUR 9 l īdz EUR 7,5 par 
vienu apavu p āri.  
(61) Šai sakar ībā termiņa beigu p ārskatīšana nepie ļauj izmai ņas tā ražojuma jom ā, uz ko 
attiecas pas ākumi. Šādas izmai ņas varētu izskatīt, ja ieinteres ētā persona iesniegtu 
pienācīgi pamatotu pras ību saska ņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. T āpēc 
iepriekš min ētās prasības bija jānoraida.  
C. DEMPINGA TURPIN ĀŠANĀS VAI ATK ĀRTOŠAN ĀS IESPĒJAMĪBA  
1. Visp ārīgas piezīmes  
(62) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika p ārbaudīts, vai pēc spēkā esošo 
pasākumu pret ĶTR un Vjetnamu termi ņa beigām pastāv dempinga turpin āšanās vai 
atkārtošanās iespējamība. 
(63) Kā redzams tabul ā turpmāk tekstā, ir mainījies apjoms un cenas importam no ab ām 
attiecīgajām valstīm. Importam no Ķīnas līdz 2005. gada 1. janv ārim piem ēroja 
kvotas, un, s ākot ar šo datumu, importa apjoms iev ērojami pieauga un 2006. gad ā bija 
augsts. 2007. gad ā un PIP laik ā importa apjoms nostabiliz ējās pēc krituma 
salīdzinājumā ar 2006. gadu. P ēc izmeklēšanas, lai nov ērstu pasākumu apiešanu, tos 
paplašināja, attiecinot ar ī uz importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, ko pak ļāva 
reģistrēšanai no 2007. gada septembra.  
(64) Importam no Vjetnamas nepiem ēroja kvotas, un t ā apjoms SIP laik ā bija augsts. P ēc 
tam līdz 2007. gadam importa apjoms pazemin ājās un PIP laik ā atkal pieauga. 
(65) Pamatojoties uz šiem r ādītājiem, ir redzams, ka, pret ēji dažu ieinteres ēto personu 
argumentiem, importa apjoms no attiec īgajām valstīm PIP laik ā saglabājās augstā 
līmenī. Šo valstu kop ējā tirgus da ļa PIP laik ā bija 28,7 %, proti, iev ērojami liel āka par 
tirgus daļu SIP laik ā (23,2 %). Lai gan šo valstu attiec īgo tirgus da ļu lielums kopš SIP 
mainījās, tās kopumā saglabājās būtiskas, jo katrai no valst īm PIP laik ā tirgus daļa bija 
lielāka par 10 %. 
(66) Pamatojoties uz Eurostat r ādītājiem, vidējās attiecīgo valstu importa  cenas laikposm ā 
no SIP līdz 2006 gadam pieauga. Kopš t ā laika cenas ir stabiliz ējušās ĶTR importam 
un kritušās Vjetnamas importam.  
(67) Tā kā Eurostat inform ācija nenoliedzami ir visp ārīga un, lai gan t ā ietver datus par 
attiecīgo ražojumu, tom ēr nenorāda uz iesp ējamām izmaiņām ražojumu sortiment ā, 
tika veikta anal īze, lai p ārbaudītu cenu tendences septi ņiem izlas ē iekļautiem 
uzņēmumiem no ĶTR un trim izlas ē iekļautiem uz ņēmumiem no Vjetnamas. Kopum ā 
attiecībā uz izlas ē iekļautajiem uz ņēmumiem no ab ām valstīm tika konstat ēts, ka 
importa cenas laik ā no 2006. gada l īdz PIP samazin ājās.  
 
LV 19   LV 1. tabula  
Izmeklēšanā iesaistīto valstu importa kop ējais apjoms un v ērtība  
      
  SIP 2005. g. 2006. g. 2007. g. PIP  
Apjoms (t ūkst. apavu 
pāru)           
Ķīna   63 403   183 568   157 560   123 016   125 052  
Tirgus da ļa 8,8% 22,9% 21,6% 17,8% 18,5% 
Vjetnama  102 625  100 619  79 427  62 503  68 852  
Tirgus da ļa 14,2% 12,6% 11,0% 9,1% 10,2% 
Vērtība (euro)            
Ķīna (Eurostat)  7,2 7,5 8,4 8,4 8,5 
Vjetnama (Eurostat)  9,2 9,5 10,2 9,7 9,5 
Avots: “Comext” dati, kas attiec īgi koriģēti, izmantojot Komisijas r īcībā esošos statistikas datus, izsl ēdzot 
ražojumus, kas nav attiec īgais ražojums.  
2. tabula  
Izlasē iekļauto uzņēmumu kop ējais importa apjoms un v ērtība 
      
  SIP 2005.g. 2006.g. 2007.g. PIP  
            
Apjoms (t ūkst. apavu 
pāru)           
Ķīna (izlase)  n.p. n.p. 11 381  12 787  13 759  
Tirgus da ļa     1,5% 1,8% 2,0% 
Vjetnama (izlase)   n.p.   n.p.  14 400  15 250  14 500  
Tirgus da ļa     2% 2,2% 2,2% 
Vērtība (euro)            
Ķīna (izlase)  n.p. n.p. 12,6 10,7 10,3 
Vjetnama (izlase)  n.p. n.p. 11,4 10,8 10,6 
2. Ķīnas un Vjetnamas imports par dempinga cen ām PIP laik ā 
2.1. Norm ālā vērtība 
2.1.1. Analoga valsts  
(68) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, ja preci import ē no valstīm, kurās nav 
tirgus ekonomikas un kur ām nevar pieš ķir tirgus ekonomikas rež īmu (TER), un jo 
īpaši no valst īm, kuras noteiktas pamatregul as 2. panta 7. punkta b) apakšpunkt ā, 
normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto v ērtību atbilstīgā trešā valstī 
ar tirgus ekonomiku. 
(69) Lai noteiktu norm ālo vērtību ĶTR un Vjetnamai, Komisija pazi ņojumā par 
pārskatīšanas uzs ākšanu nor ādīja, ka tā vēlas izmantot Braz īliju kā analoga valsti, jo to 
kā atbilstīgu analoga valsti izmantoja s ākotnējā izmeklēšanā. Komisija aicin āja 
ieinteresētās personas koment ēt šo lēmumu. 
(70) Atsauksmes sniedza vair ākas ieinteres ēto personu grupas, piem ēram, sūdzības 
iesniedzēji, ražotāji eksport ētāji, kas sadarboj ās, tos pārstāvošās apvienības, attiec īgo 
 
LV 20   LV valstu iest ādes, kā arī importētāju pārstāvji, norādot, ka Taizeme, Indija vai Indon ēzija 
ir piemērotākas analoga valstis nek ā Brazīlija. Komisija izskat īja šos priekšlikumus, 
ņemot vērā kritērijus, ko piem ēro analoga valsts izv ēlei. 
(71) Šai sakar ībā Komisija noteica, ka ādas apavu tirgus lielums PIP laik ā varētu būt 
189 miljoni apavu p āru Brazīlijā, 800 miljoni apavu p āru Indijā, 109 miljoni apavu 
pāru Indonēzijā un tikai 6 miljoni apavu p āru Taizem ē. Ņemot vērā to, ka Taizemes 
tirgus ir ļoti mazs, un citas pieejam ās alternatīvas, Komisija neturpin āja pētīt Taizemi 
kā iespējamu analoga valsti. 
(72) Attiecīgi Komisija, pamatojoties uz ieinteres ēto personu pras ībām, aicināja sadarboties 
apavu ražot ājus Brazīlijā, Indijā un Indon ēzijā. Anketas nos ūtīja uzņēmumiem tr īs 
valstīs, un izsme ļošas atbildes tika sa ņemtas no pieciem ražot ājiem Braz īlijā, viena 
ražotāja Indijā un pieciem ražot ājiem Indon ēzijā.  
Pārdevumu viet ējā tirgū un ražojumu sortimenta reprezentativit āte 
(73) Komisija izv ērtēja to uzņēmumu reprezentativit āti, kuri sniedza atbildes par to 
pārdevumiem viet ējā tirgū.  
(74) Attiecībā uz Braz īliju triju izp ētīto uzņēmumu līdzīga ražojuma p ārdevumi viet ējā 
tirgū izmeklēšanas period ā bija aptuveni 17 % no Ķīnas un aptuveni 19 % no 
Vjetnamas izlas ē iekļautā eksporta apjoma.  
(75) No Indijas pieteic ās tikai viens uz ņēmums, kurš inform ēja, ka tā līdzīga ražojuma 
pārdevumi viet ējā tirgū izmeklēšanas period ā bija aptuveni 5 % no Ķīnas un aptuveni 
6 % no Vjetnamas izlas ē iekļautā eksporta apjoma.  
(76) Indonēzijas piecu uz ņēmumu, kas sadarboj ās, līdzīga ražojuma p ārdevumi viet ējā tirgū 
izmeklēšanas period ā bija aptuveni 2% no Ķīnas un aptuveni 2% no Vjetnamas izlas ē 
iekļautā eksporta apjoma.  
(77) Tādējādi Brazīlija bija valsts, kuras p ārdevumi viet ējā tirgū izmeklēšanas period ā bija 
visreprezentat īvākie.  
(78) Pēc tam Komisija p ārbaudīja, cik Ķīnas un Vjetnamas eksport ēto apavu veidi bija 
iekļauti triju attiec īgo valstu p ārdevumos viet ējā tirgū.  
(79) Brazīlijas un Indon ēzijas ražot āju, kas sadarboj ās, pārdevumi viet ējā tirgū PIP laikā 
aptvēra plašu ražojumu kl āstu, kuri atbilda lielam skaitam no Ķīnas un Vjetnamas 
eksportēto apavu PKN. Indijas gad ījumā vienīgais ražot ājs, kas sadarboj ās, informēja, 
ka pārdevumi viet ējā tirgū PIP laik ā ietvēra tikai 1 Ķīnas un Vjetnamas eksport ētu 
PKN. 
Konkurence iesp ējamās analoga valst īs 
(80) Saskaņā ar Komisijas apkopoto inform āciju visās trīs pārbaudītajās valstīs ir liels 
skaits ražot āju, kas nodrošina augstu konkurenci starp viet ējiem ražot ājiem un to 
attiecīgajām tirgus da ļām. Brazīlijā ir aptuveni 7800 ādas apavu ražot āju, no kuriem 
1500 ir uzskat āmi par pietiekami lieliem, lai tos var ētu salīdzināt ar Ķīnas/Vjetnamas 
uzņēmumiem. Tika zi ņots, ka Indij ā ir aptuveni 3000 ražot āju. Pēc aplēsēm Indonēzijā 
ir 212 ražot āji. Šīm trijām valstīm ir liels eksporta apjoms  (aptuveni 64 miljoni apavu 
 
LV 21   LV pāru Brazīlijai, 67 miljoni Indijai un 27 miljoni Indon ēzijai). Tika secin āts, ka 
Brazīlijā ir augst ākais ādas apavu iekšzemes pat ēriņš uz vienu iedz īvotāju (1), 
salīdzinot ar Ind iju (0,7) un Indon ēziju (0,5). 
(81) Importa apjoms uz izmekl ētajām valstīm PIP laik ā sasniedza ±2 % no tirgus da ļas 
Brazīlijā, ±1 % no tirgus da ļas Indijā un ±1,5 % no tirgus da ļas Indonēzijā.  
(82) Pamatojoties uz iepriekš min ētajiem rādītājiem, Komisija uzskat īja, ka Braz īlija bija 
piemērotākā analoga valsts izv ēle. Īpaši tika secin āts, ka apavu ar ādas virsu 
pārdevumu apjoms viet ējā tirgū visreprezentat īvākais bija Braz īlijā. Turklāt Brazīlijas 
uzņēmumi, kas sadarbojas, iz gatavo plašu ražojumu kl āstu, kas liel ā mērā atbilst Ķīnas 
un Vjetnamas ražojumiem. Indon ēzijas ražot āji, kas sadarbojas un kuru ražojumu 
klāsts arī bija plašs, uzr ādīja daudz zem ākus pārdevumus viet ējā tirgū, savukārt, lai 
gan Indijas p ārdevumu apjoms viet ējā tirgū bija ļoti augsts, ražojumu kl āsts bija 
samērā ierobežots. 
Ieinteresēto personu atsauksmes 
Ražojumu sal īdzināmība 
(83) Vairākas personas apgalvoja, ka Braz īliju nevajadz ētu izmantot k ā analoga tirgu, jo t ā 
specializējas galvenok ārt sieviešu apavu ražošan ā. Šīs personas apgalvoja, ka to 
pierāda Brazīlijas sadarbojošos uz ņēmumu anket ās sniegtās atbildes un fakts, ka 
Brazīlija eksport ē galvenok ārt sieviešu apavus.  
(84) Taču izmeklēšana pierādīja, ka vair āk nekā pusi no kop ējā pārdevumu apjoma viet ējā 
tirgū, par ko inform ēja sadarbojošies Braz īlijas uzņēmumi, veidoja v īriešu apavi. 
Pārbaudes apmekl ējumu laik ā, ko Komisija veica pie Braz īlijas ražot ājiem, tika 
secināts, ka, lai gan divi maz ākie uzņēmumi patieš ām vairāk specializ ējās sieviešu 
apavu ražošan ā, lielākais uzņēmums viet ējā tirgū pārdeva galvenok ārt vīriešu apavus. 
Tādējādi gan sieviešu, gan ar ī vīriešu apavu p ārdevumu apjoms viet ējā tirgū bija 
pietiekams. Attiec ībā uz argumentu, ka Braz īlijas eksportu veido galvenok ārt sieviešu 
apavi, Komisija neuzskata, ka valsts eksporta modelis vienm ēr atbilst ražojumu 
tirdzniecības modelim t ās vietējā tirgū.  
(85) Dažas personas apgalvoja, ka saska ņā ar anket ās sniegtaj ām atbildēm Brazīlija 
specializējas sandaļu ražošan ā, ko nevar sal īdzināt ar Ķīnas un Vjetnamas eksport ēto 
apavu klāstu, kas ir ļoti daudzveid īgs. Komisijas veikt ā pārbaude neapstiprin āja šo 
apgalvojumu, bet pier ādīja, ka Braz īlijas ražot āji tirgoja plašu apavu veidu kl āstu, kura 
atbilstības rādītājs, nosakot atbilstošus PKN, p ārsniedza 50 % attiec ībā uz mode ļiem, 
ko eksport ēja izlasē iekļautie Ķīnas un Vjetnamas uz ņēmumi.  
(86) Dažas personas apgalvoja, ka Braz īliju nevar izmantot k ā analoga valsti b ērnu 
apaviem, jo t ā ražo ļoti maz šāda veida apavu. Komisija nor āda, ka tas nav neparasti, 
ka analoga valsts neražo visus l īdzīga ražojuma apakštipus. Ta ču tas nenoz īmē, ka 
nevar veikt norm ālās vērtības taisnīgu salīdzinājumu, izdarot atbilst īgas korekcijas 
attiecībā uz šo apavu veidu. T ā kā neviens no Braz īlijas ražot ājiem, kas sadarboj ās, 
patiešām neražoja b ērnu apavus, š ā apavu veida norm ālo vērtību aprēķināja tāpat kā 
sākotnējā izmeklēšanā, atbilstīgi koriģējot aprēķināto pieaugušo apavu norm ālo 
vērtību. Tāpēc tiek secin āts, ka Braz īliju var izmantot k ā analoga valsti visiem ādas 
apavu veidiem, tostarp b ērnu apaviem.  
 
LV 22   LV (87) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlijā apavu ražošanai izmanto augstas 
kvalitātes ādu un tāpēc šie apavi ir d ārgāki nekā Ķīnā un Vjetnam ā ražotie. T ādēļ tie 
nav salīdzināmi ar apaviem, kurus ražo ab ās valstīs, uz ko attiecas izmekl ēšana. 
Turpretī, vairākas citas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlijā ražoto apavu 
cenas bija atbilst īgi jākoriģē, jo Brazīlijas apavu ražošan ā izmantot ā āda salīdzinājumā 
arī Ķīnā un Vjetnam ā izmantoto ādu biju zem ākas kvalit ātes. Komisija p ārbaudīja šo 
apgalvojumu un secin āja, ka cenas un kvalit ātes ziņā āda, ko izmantoja apavu ražošan ā 
Brazīlijā, neatšķīrās no ādas, ko izmantoja apavu ražošan ā Ķīnā un Vjetnam ā. Šai 
sakarībā jāatgādina, ka s ākotnējā izmeklēšanā tika kori ģēta normālā vērtība, jo tika 
konstatēts, ka āda, ko izmantoja analoga valsts Braz īlijas ražot āji, bija zem ākas 
kvalitātes un tika tirgota par zem āku cenu sal īdzinājumā ar ādu, ko izmantoja izlas ē 
iekļautie ražot āji eksport ētājās valstīs. Brazīlijas ražot āji (un liel ākā daļa ražotāju 
eksportētājās valstīs), kas piedal ās šajā pārskatīšanas izmekl ēšanā, nav tie paši, kas 
sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laik ā. Tādējādi, iesaistot citus uz ņēmumus, tika 
iegūtas atšķirīgas izmaksas par ādas iegādi. 
(88) Dažas ieinteres ētās personas pauda viedokli, ka Braz īlijas un Vjetnamas ražojumi nav 
salīdzināmi, apgalvojot, ka Braz īlija eksport ē dārgus, augstas kvalit ātes apavus, bet 
Vjetnama eksport ē lētus ražojumus, bet nesniedza pietiekamu t ā pamatojumu. 
Komisija nor āda, ka katr ā ziņā Vjetnamas ražojumi b ūtu jāsalīdzina ar ražojumiem, ko 
pārdod Braz īlijas vietējā tirgū, nevis ražojumiem, ko eksport ē no Brazīlijas. Komisija 
neguva pier ādījumus tam, ka apavi, kuru izcelsmes valsts bija Vjetnama vai kurus 
tirgoja Braz īlijā, pārstāvēja īpašu tirgus segmentu. 
Konkurence Braz īlijas tirgū 
(89) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlija 2008. gada janv ārī palielināja 
tarifu apaviem no 20 % l īdz 35 % un nor ādīja, ka tādējādi Brazīlija ir kļuvusi par liel ā 
mērā aizsargātu tirgu ar pazemin ātu konkurenci. T ās arī apgalvoja, ka tirgus importa 
daļa Brazīlijā bija pārāk neliela attiec ībā pret pat ēriņu. Komisija p ārbaudīja šos 
apgalvojumus. Tika secin āts, ka Braz īlija 2008. gada s ākumā, proti, PIP vid ū, 
patiešām palielin āja tarifu no 20 % l īdz 35 %. Ta ču Komisija ar ī secināja, ka PIP laik ā 
un jo īpaši pēc tarifa ieviešanas Braz īlijā ievērojami pieauga Braz īlijas valsts val ūtas 
vērtība pret USD. Prec īzāk, Brazīlijas reāla vērtība, salīdzinot ar PIP s ākumu, pieauga 
par 19 % (proti, pieaugums p ārsniedz tarifa pieaugumu). T ādējādi Brazīlijas valsts 
valūtas vērtības pieaugums attiec ībā pret USD liel ā mērā kompens ēja tarifa pieauguma 
ietekmi uz importa cen ām. Turkl āt Komisija neguva pier ādījumus tam, ka tarifa 
palielinājums veicin āja būtisku viet ējā tirgus cenu pieaugumu vai ka tas trauc ēja 
importam. Paties ībā Komisija konstat ēja, ka, neskatoties uz tarifa palielin ājumu, ādas 
apavu imports Braz īlijā 2008. gada pirmaj ā pusē (t. i., pēc tarifa palielin ājuma) 
salīdzinājumā ar 2007. gada pirmo pusi iev ērojami pieauga. T ādējādi var secin āt, ka 
tarifa palielin ājums būtiski neietekm ēja Brazīlijas tirgu.  
(90) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlijā nav atvērts apavu tirgus, jo apavu 
importu valst ī kavē neautom ātiska licenc ēšana. Komisija secin āja, ka Braz īlija 
piemēro neautom ātisku licenc ēšanu apavu importam, bet nor āda, ka, ņemot vērā 
iepriekš min ēto importa apjoma pieaugumu, t ā nav bijusi š ķērslis importam. Turkl āt 
Komisija konstat ēja, ka ar ī Indonēzija apavu importam piem ēro neautom ātisku 
licencēšanu. Komisija nor āda, ka neautom ātiska importa licenc ēšana ir prakse, kas ir 
saderīga ar PTO principiem. T āpēc Komisija secina, ka nav pamata uzskat īt Brazīlijā 
 
LV 23   LV piemēroto neautom ātisko licenc ēšanu par importa ierobežojumu, kas var b ūt par 
iemeslu secin ājumam, ka Braz īlijas tirgus nav atv ērts.  
(91) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka b ūtisks Braz īlijas reāla vērtības pieaugums 
pēdējos gados negat īvi ietekm ēja Brazīlijas konkur ētspēju vai ka Braz īlijas reāla 
vērtības krišan ās par 25 % kopš PIP negat īvi ietekm ēja Brazīlijas starptautisko 
konkurētspēju. Šiem argumentiem netika sniegti pietiekami pier ādījumi, bet jebkur ā 
gadījumā notikumi p ēc PIP nav uzskat āmi par vērā ņemamiem attiec ībā uz analoga 
valsts izv ēli.  
(92) Ņemot vērā iepriekš min ēto, Komisija neguva pier ādījumus tam, ka visp ārējie 
konkurences apst ākļi Brazīlijas tirg ū kopš s ākotnējās izmekl ēšanas ir b ūtiski 
mainījušies, padarot Braz īliju par nepiem ērotu analoga valsts statusam. 
Sociāli ekonomisk ās attīstības atšķirības  
(93) Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Indija vai Indon ēzija ir vair āk piemērota 
analoga tirgus izv ēlei, jo Braz īlija nav l īdzīga Ķīnai un Vjetnamai ekonomikas 
attīstības vai IKP uz vienu iedz īvotāju ziņā. 
(94) Jāatzīmē, ka pēc definīcijas ekonomiskie raksturlielumi ārpustirgus ekonomikas valstij 
vai pārejas ekonomikai nav t ādi paši kā tirgus ekonomikas valstij. Tas nav neparasti, 
ka pastāv šādas ekonomikas att īstības atšķirības starp analoga valsti un ārpustirgus 
ekonomikas valsti vai p ārejas ekonomiku. Tas attiecas ar ī uz atšķirībām ienākumos uz 
vienu iedz īvotāju, kas ar ī ir ekonomikas att īstības rādītājs. Taču tas nav iemesls, lai 
Brazīlija netiktu izv ēlēta par analoga valsti, ja to uzskata par piem ērotāku attiecībā uz 
citiem vērā ņemtajiem faktoriem. 
Izmaksu strukt ūras atšķirības 
(95) Vairākas ieinteres ētās personas uzsv ēra, ka darbasp ēka izmaksas Braz īlijā ir augstākas 
nekā Vjetnam ā un Ķīnā un ka Indij ā, Indonēzijā vai Taizem ē darbaspēka izmaksas ir 
salīdzināmākas un tāpēc tās būtu piemērotākas analoga valstis. Tika apgalvots, ka 
augstāku algu d ēļ darbasp ēka izmaksas Braz īlijā veido 50–70 % no ražošanas 
izmaksām salīdzinājumā ar 30 % Ķīnā.  
(96) Šai sakarībā valsti ar atš ķirīgu ekonomikas att īstības līmeni patieš ām var izv ēlēties par 
analoga valsti ārpustirgus ekonomik as valstij vai p ārejas ekonomikai. L īdzīgi arī 
darbaspēka izmaksas, kas ir valsts ekonomikas att īstības rādītājs, nevar uzskat īt par 
būtisku krit ēriju izslēgšanai no atlases. Katr ā ziņā attiecībā uz darbasp ēka izmaksu 
daļu no kopējām ražošanas izmaks ām Komisija, veicot p ārbaudi uz vietas, konstat ēja, 
ka darbasp ēka izmaksas Braz īlijā nepārsniedz 40 % no kop ējām ražošanas izmaks ām 
un tādējādi atrodas daudz tuv āk attiecīgajam izmaksu l īmenim Ķīnā, nekā apgalvots. 
(97) Vairākas ieinteres ētās personas ar ī apgalvoja, ka Braz īlija nav piem ērota valsts 
normālās vērtības noteikšanai, jo Braz īlijas uzņēmumi sedz dizaina izstr ādes un 
pētniecības, un att īstības izmaksas, kuras Ķīnas un Vjetnamas gad ījumā sedz to 
ārvalstu klienti. Komisija secin āja, ka šīs izmaksu strukt ūras atšķirības iespējamas, jo 
attiecīgo valstu eksport ētāji tirgoja attiec īgo ražojumu bijušajiem Kopienas ražot ājiem 
EK, kuri joproj ām sedz min ētās ražošanas izmaksu komponentes un tirgo ražojumu, 
izmantojot savu z īmolvārdu. Taču tas nav iemesls, lai noraid ītu Brazīliju kā piemērotu 
 
LV 24   LV analoga valsti, jo, nosakot norm ālo vērtību, šīs izmaksas var kori ģēt (skatīt sākot no 
118. apsv ēruma). 
(98) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka atš ķirībā no Ķīnas un Vjetnamas Braz īlijas 
ražotāju noteikt ās cenas ietver tirdzniec ības izdevumus, īpašus nodok ļus un kred īta un 
piegādes izmaksas. Turkl āt tika apgalvots, ka pieskait āmās izmaksas Braz īlijā bija 
austākas, jo Braz īlijas uzņēmumi bija maz āki. Arī šai sakar ībā Komisija uzskata, ka 
tas nav iemesls, lai noraid ītu Brazīliju kā piemērotu analoga valsti, jo, apr ēķinot 
normālo vērtību, šīs izmaksas var kori ģēt (skatīt sākot no 118. apsv ēruma). 
(99) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Āzijas valst īm salīdzinājumā ar Brazīliju ir 
labāka piekļuve izejviel ām, jo īpaši ādai. Komisija p ārbaudīja iesniegtos dokumentus. 
Saskaņā ar šiem dokumentiem patieš ām ir redzams, ka ādas izstrādājumu ražošana 
Āzijā ir attīstījusies strauj āk, bet saist ībā a r  š o  i r  j āņem vērā ādas izstrādājumu 
ražošanas pieaugums Āzijā. Latīņamerikas valstis veido nedaudz vair āk par 15 % no 
pasaules ādas apavu ražošanas apjoma  un tuvu 15 % no pasaules j ēlādas ražošanas 
apjoma. Āzijas valstis saražo vair āk nekā 50 % no pasaul ē izgatavotajiem ādas 
apaviem, bet maz āk nekā 40 % no pasaul ē izgatavot ās jēlādas. Tādējādi var secin āt, 
ka, neskatoties uz ādas ražošanas absol ūto rādītāju atšķirībām, Latīņamerikas valst īm 
salīdzinājumā ar Āzijas valst īm ir lielāka saimniecisk ā pastāvība un tāpēc vieglāka 
piekļuve jēlādai. 
Citas ieinteres ēto personu iesniegt ās prasības 
(100)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlija nav atbilst īga atsauces valsts, jo 
Brazīlijas apavi nevar aizst āt Ķīnas un Vjetnamas apavus, jo p ēc tam, kad EK 
piemēroja antidempinga maks ājumu, Braz īlijas izcelsmes imports EK nepalielin ājās, 
bet Indijas un Indon ēzijas imports palielin ājās. Šai sakar ībā jānorāda, ka p ēc 
antidempinga maks ājuma piem ērošanas Indijas un Indon ēzijas izcelsmes imports EK 
patiešām palielin ājās. Taču Komisija nov ēro, ka uz ņēmēji var br īvi izvēlēties 
piegādātājus, un, k ā tika konstat ēts vēlāk kaitējuma anal īzes laikā, šajā gadījumā tie 
deva priekšroku ražojumu importam no Ķīnas un Vjetnamas kaimi ņvalstīm. Ņemot to 
vērā, Brazīlija nav nepiem ērota analoga valsts. Turkl āt analoga valsti izv ēlas, lai 
noteiktu norm ālo vērtību. Šai sakar ībā nav būtiski, vai t ā eksportē vai neeksport ē uz 
EK. Tāpēc šo argumentu noraid īja. 
(101)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlija nevar b ūt ar Vjetnamu sal īdzināms 
tirgus, jo Vjetnama ir orient ēta uz eksportu, bet Braz īlija ražojumus p ārdod 
galvenokārt vietējā tirgū. Komisija nevar piekrist š ā argumenta pamatot ībai. Vjetnama 
salīdzinājumā ar Brazīliju pilnīgi noteikti ir vair āk orientēta uz eksportu, ta ču nav 
skaidrs, k ā šis aspekts var ietekm ēt normālās vērtības aprēķināšanu Braz īlijā, kas pēc 
definīcijas ir saist īta ar Braz īlijas ražošanas izmaks ām un pārdevumiem viet ējā tirgū.  
(102)  Vairākas ieinteres ētās personas izvirz īja argumentu, ka Braz īlijas eksporta cenas ir 
zemākas par viet ējā tirgus cen ām. Tas nor āda uz to, ka attiec ībā uz dažām 
ieinteresētajām person ām normālās vērtības noteikšanai b ūtu jāizmanto eksporta 
cenas, nevis viet ējā tirgus cenas. Citas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka šis ir 
pierādījums Braz īlijas eksport ētāju veiktam dempingam un ka t āpēc Brazīlija nebūtu 
piemērota analoga valsts. Pirmk ārt, Komisija uzskata, ka šaj ā gadījumā eksporta cenas 
nav būtiskas, jo ir pieejamas pietiekami reprezentat īvas un rentablas viet ējā tirgus 
cenas. Otrk ārt, apgalvojums par to, ka Braz īlijas eksporta cen ām tiek veikts dempings, 
 
LV 25   LV nav pamatots un katr ā ziņā to nevar apstiprin āt vai noliegt, neveicot atbilst īgu šā 
apgalvojuma izmekl ēšanu.  
(103)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Braz īlija nav piem ērota kā analoga valsts, 
jo Brazīlijas ražot āji saņem valdības atbalstu eksportam. Komisija pirm ām kārtām 
norāda, ka šāda veida atbalsts galvenok ārt ietekm ētu eksporta cenas, kuras, k ā jau 
minēts iepriekš, nav b ūtiskas šajā izmeklēšanā. Komisija tom ēr pārbaudīja ieinteres ēto 
personu iesniegto pier ādījumu un secin āja, ka min ētais atbalsts bija saist īts ar eksporta 
veicināšanas programm ām, kurām līdzīgas tiek īstenotas daudz ās citās valstīs, lai 
uzlabotu ražojumu atpaz īstamību ārvalstīs, īstenojot rekl āmas kampa ņas un piedaloties 
starptautisk ās izstādēs. Komisija neguva pier ādījumu tam, ka atbalsts eksporta 
veicināšanai Braz īlijā labvēlīgi ietekmēja apavu p ārdevumus viet ējā tirgū. 
(104)  Vairākas ieinteres ētās personas pazi ņoja faktu, ka Braz īlija ir uzs ākusi antidempinga 
izmeklēšanu attiec ībā uz Ķīnas izcelsmes apaviem, kur ā Itālija tiek izmantota k ā 
analoga valsts, un apgalvoja, ka Braz īlijas uzņēmumi slepeni vienoj ās maksimiz ēt 
secinājumus par dempingu EK veikt ās pārskatīšanas izmekl ēšanas laik ā. Taču netika 
iesniegts šo apgalvojumu pamatojums vai citi saist īti pierādījumi. Tāpēc Komisija 
noraida šo argumentu. 
Secinājums par analoga valsts izv ēli 
(105)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, tika secin āts, ka Braz īlija bija piem ērotākā analoga valsts.  
(106)  Liels skaits ieinteres ēto personu apgalvoja, ka Braz īlijas kā analoga valsts izv ēle ir 
izšķirošs faktors, lai konstat ētu dempingu, un ka dempinga faktu neb ūtu iespējams 
konstatēt, ja tiktu izv ēlēta cita valsts. Saist ībā ar šo argumentu Komisija p ārbaudīja, 
kādi būtu rezultāti, ja tiktu izv ēlēta Indonēzija, kura, lai gan, k ā redzams no iepriekš 
minētā, nebūtu labākā izvēle, bija vien īgā piemērotā alternatīva Brazīlijai. 
(107)  Pārbaudes rezult āti ir atspogu ļoti attiecīgā sadaļā turpmāk tekstā, un tie apstiprina, ka 
analoga valsts izv ēle no pieejamajiem un piem ērotajiem variantiem šaj ā gadījumā 
nebija izš ķirošs faktors attiec ībā uz dempinga apr ēķinu rezult ātiem. 
(108)  Tāpēc Brazīliju izvēlējās par analoga valsti.  
2.1.2. Norm ālās vērtības noteikšana analoga valst ī  
(109)  Pēc Brazīlijas kā analoga valsts izv ēles tika apr ēķināta normālā vērtība, pamatojoties 
uz Brazīlijas ražot āju, kas sadarboj ās, uzņēmumos pārbaudītajiem datiem. 
(110)  Tika konstat ēts, ka šo ražot āju pārdevumi viet ējā tirgū salīdzinājumā ar ĶTR un 
Vjetnamas ražot āju eksport ētāju eksporta apjomu uz Kopienu bija reprezentat īvi. Tika 
pārbaudīts, vai p ārdevumi viet ējā tirgū ir uzskat āmi par sasniegtiem parast ā 
tirdzniecības aprit ē, nosakot rentablo p ārdevumu da ļu nesaist ītiem klientiem. 
Izmeklēšana pierādīja, ka pārdošana par cenu, kas vien āda vai augst āka par vien ības 
pašizmaksu, veidoja vair āk nekā 80 % no katra ražot āja kopējā pārdevumu apjoma. 
Tādējādi normālā vērtība tika balst īta uz faktiskaj ām vietējā tirgus cen ām, ko 
aprēķināja kā PIP laikā izgatavot ā ražojuma veida kop ējā pārdevumu apjoma iekš ējā 
tirgū vidējo svērto cenu, neatkar īgi no tā, vai pārdošana iekš ējā tirgū bija vai nebija 
rentabla. 
 
LV 26   LV 2.1.3. “Golden Step” norm ālā vērtība 
(111)  Attiecībā uz “Golden Step” norm ālo vērtību noteica, pamatojoties uz uz ņēmuma 
datiem par p ārdevumiem viet ējā tirgū un ražošanas izmaks ām. Šos datus p ārbaudīja uz 
vietas uzņēmumā. 
(112)  Vispirms Komisija konstat ēja, ka PIP laik ā “Golden Step” nep ārdeva ražojumu viet ējā 
tirgū. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz uz ņēmuma viet ējā 
tirgus cen ām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmaj ā daļā. Tāpēc bija 
jāizmanto cita metodika. 
(113)  Ņemot vērā, ka norm ālās vērtības noteikšanai nevar ēja izmantot viet ējā tirgus cenas, 
saliktā normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz konkr ētā ražotāja izmaks ām. 
Tādējādi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu apr ēķināja pēc 
eksportēto apavu mode ļa ražošanas izmaks ām, kuras vajadz ības gadījumos kori ģēja, 
pieskaitot sam ērīgas pārdošanas, visp ārējās un administrat īvās izmaksas 
(PVA izmaksas) un sam ērīgu peļņas normu. 
(114)  Šai sakarībā PVA izmaksas un pe ļņu nevarēja noteikt saska ņā ar pamatregulas 2. panta 
6. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz faktiskaj ām summām, kas ir konstat ētas 
citiem ražot ājiem eksport ētājiem attiec īgajā valstī, jo nevienam citam Ķīnas ražotājam 
eksportētājam nebija pieš ķirts TER. Turkl āt, tā kā “Golden Step” nebija p ārdevis taj ā 
pašā vispārīgajā kategorij ā ietilpstošos ražojumus attiec īgās valsts viet ējā tirgū, 
PVA izmaksas un pe ļņu nevarēja aprēķināt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta 
b) apakšpunktu. Attiec īgi šie rādītāji bija jānosaka saska ņā ar pamatregulas 2. panta 
6. punkta c) apakšpunktu, proti, pa matojoties uz jebkuru citu sapr ātīgu metodi.  
(115)  Šai sakarībā Komisija PVA izmaksas un pe ļņas normu nov ērtēja pēc trīs iespējamiem 
scenārijiem. Vispirms t ā noteica PAV izmaksas un pe ļņu, izmantojot s ākotnējās 
izmeklēšanas datus. T ā arī izmantoja t ādu Ķīnas ražotāju eksport ētāju PVA izmaksas 
un peļņas normas, kuriem nesen veiktas izmekl ēšanas laik ā piešķirts TER un kuri 
parastā tirdzniec ības apritē realizē ražojumus viet ējā tirgū. Saistībā ar trešo scen āriju 
Komisija p ārbaudīja inform āciju par PVA izmaks ām un peļņas normām, kas ieg ūta 
analoga valst ī. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz šiem scen ārijiem.  
2.2. Ķīnas un Vjetnamas eksporta cenas  
(116)  Ja ražojumi tika eksport ēti tieši neatkar īgiem klientiem Kopien ā, eksporta cenu 
noteica, pamatojoties uz faktiski samaks āto vai maks ājamo cenu par attiec īgo 
ražojumu saska ņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. 
(117)  Ja ražojumi tika eksport ēti uz Kopienu, izmantojot nesaist ītus tirdzniec ības 
uzņēmumus, kas atrodas ārpus Kopienas, eksporta cenu noteica attiec īgie ražotāji, 
pamatojoties uz cenu ražojumam, ko p ārdod eksportam tirdzniec ības uzņēmumam, 
proti, nesaist ītam pircējam saska ņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.  
2.3. Ķīnas un Vjetnamas eksporta cenu sal īdzinājums ar analoga valsts norm ālajām 
vērtībām 
(118)  Pamatojoties uz s ākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku, lai noteiktu norm ālās 
vērtības eksport ēto ražojumu veidiem, kurus nep ārdeva Braz īlijas vietējā tirgū, tika 
 
LV 27   LV izmantotas visl īdzīgāko ražojumu veidu viet ējā tirgus cenas. T ās vajadzības gadījumā 
atbilstīgi koriģēja.  
(119)  Normālo vērtību un eksporta cenas sal īdzināja, pamatojoties uz ražot āja noteikto cenu. 
Lai nodrošin ātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas sal īdzinājumu, pēc 
būtības tika kori ģētas atšķirības, kas ietekm ēja cenas un cenu sal īdzināmību saskaņā ar 
pamatregulas 2. panta 10. punkta noteikumiem. Īpaši tika izdar ītas šādas korekcijas. 
(120)  Pārbaudīja, vai tika veiktas korekcijas attiec ībā uz tirdzniec ības līmeni saska ņā ar 
pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu. Šai sakar ībā konstatēja, ka atšķīrās 
tirdzniecības līmenis viet ējā tirgū un eksporta tirgos. Attiec īgi veica korekcijas 
saskaņā ar pamatregulas 2. punkta d) l īdz i) apakšpunktu, lai ņemtu vērā 
vairumtirgot āju atlaides Braz īlijas tirgū, ko pieš ķīra tikai tr īs izmeklēšanā iesaistīti 
Brazīlijas ražot āji, salīdzinājumā ar pārdevumiem mazumtirgot ājiem.  
(121)  Lai nodrošin ātu taisnīgu Ķīnas un Vjetnamas eksporta, no vienas puses, un Braz īlijas 
pārdevumu viet ējā tirgū, no otras puses, sal īdzinājumu, tika veikta korekcija saska ņā 
ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas 
radās, samaks ājot komisijas maksu neatkar īgiem aģentiem Braz īlijā. 
(122)  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k)  apakšpunktu tika ve ikta korekcija ar ī 
attiecībā uz pētniecību un att īstību, un dizaina izstr ādi, lai ņemtu vērā Brazīlijas 
ražotājiem raduš ās izmaksas, kuras nesedza Ķīnas/Vjetnamas ražot āji. 
(123)  Korekciju saska ņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu veica ar ī 
iepriekšējās izmeklēšanas laik ā, lai ņemtu vērā apavu ražošanai izmantot ās ādas 
kvalitātes atšķirības. Šajā izmeklēšanā nebija nepieciešams veikt š ādu korekciju, jo 
Brazīlijas, Ķīnas un Vjetnamas eksport ētāji izmantoja l īdzīgas kvalit ātes ādu (skatīt 
87. apsvērumu).  
(124)  Citas korekcijas, tostarp korekcijas attiec ībā uz transportu un apdrošin āšanu saska ņā ar 
pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu, veica visos gad ījumos, kad t ās bija 
saprātīgas, precīzas un pamatotas ar pier ādījumiem.  
(125)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka USD/EUR val ūtas maiņas kursa sv ārstības 
ietekmēja noteikto dempinga starp ību un piepras īja veikt korekciju. Š ī prasība bija 
jānoraida. Saska ņā ar pamatregulas 2. pant a 10. punkta j) apakšpunktu š ādu korekciju 
var veikt, ja val ūtas kursu sv ārstības ir bijušas ilgstošas. Br īvo valūtas kursu sv ārstību 
gadījumā, kā tas ir attiec ībā uz USD/EUR kursu, val ūtas maiņas kurss regul āri pieaug 
un samazin ās. Šādā gadījumā nevar konstat ēt ilgstošas sv ārstības un attiec īgi nevar 
veikt korekciju. 
2.4. Dempinga konstat ēšana izmekl ētajiem ĶTR uzņēmumiem  
2.4.1. Dempinga konstat ēšana uzņēmumam “Golden Step” 
(126)  Uzņēmuma “Golden Step” gad ījumā tā eksporta cenas sal īdzinājums ar norm ālo 
vērtību, kā izskaidrots, s ākot no 111. apsv ēruma, par ādīja, ka dempinga starp ība ir 5–
16 %. 
2.4.2. Dempinga konstat ēšana uzņēmumiem, kuriem nav pieš ķirts TER  
 
LV 28   LV (127)  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starp ību noteica, 
pamatojoties uz vid ējās svērtās normālās vērtības pa ražojumu veidiem sal īdzinājumu 
ar vidējo svērto eksporta cenu pa ražojumu veidiem. Visiem izlas ē iekļautajiem ĶTR 
uzņēmumiem ir apr ēķināta viena vid ējā svērtā dempinga starp ība. Šo dempinga 
starpību attiecin āja uz visiem ĶTR ražotājiem eksport ētājiem.  
(128)  ĶTR dempinga starp ība tika noteikta 35–38 % apm ērā no CIF cenas l īdz Kopienas 
robežai atkar ībā no aprēķina metodes, ko izmantoja attiec ībā uz “Golden Step”, k ā 
paskaidrots 115. apsv ērumā. 
(129)  Ņemot vērā secinājumus par analoga valsts izv ēli, arī dempingu apr ēķināja, izmantojot 
iepriekš min ēto metodiku, iz ņemot to, ka Braz īlijas norm ālās vērtības aizstāja ar 
sadarbojošos Indon ēzijas ražot āju normālajām vērtībām. Izmantojot š ādu aprēķina 
metodi, tika noteikts, ka dempinga starp ība ir 19–22 % atkar ība no apr ēķina metodes, 
ko izmantoja attiec ībā uz “Golden Step”. 
2.5. Dempinga noteikšana Vjetnamas izmekl ētajos uzņēmumos  
(130)  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starp ību noteica, 
pamatojoties uz vid ējās svērtās normālās vērtības pa ražojumu veidiem sal īdzinājumu 
ar vidējo svērto eksporta cenu pa ražojumu veidiem. T ā kā nevienam no izlas ē 
iekļautajiem uz ņēmumiem nepieš ķīra TER, Vjetnamai apr ēķināja vienu vid ējo svērto 
dempinga starp ību. Šo dempinga starp ību attiecin āja uz visiem Vjetnamas ražot ājiem 
eksportētājiem. 
(131)  Vjetnamas dempinga starp ība bija 43,8 % no CIF cenas l īdz Kopienas robežai. 
(132)  Līdzīgi kā attiecībā uz ĶTR, dempingu apr ēķināja, izmantojot iepriekš min ēto 
metodiku, iz ņemot to, ka Braz īlijas norm ālās vērtības aizst āja ar sadarbojošos 
Indonēzijas ražot āju normālajām vērtībām. Veicot apr ēķinus, dempinga starp ību 
noteica 28,4 % l īmenī.  
2.6. Secin ājums par attiec īgo valstu dempinga turpin āšanos 
(133)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka laik ā no galīgo pasākumu noteikšanas 
2006. gada apr īlī līdz PIP beig ām ir samazin ājies attiec īgo valstu eksporta apjoms. 
Tika apgalvots, ka eksporta samazin ājums liecin āja par ražošanas apjoma un ražošanas 
jaudas samazin ājumu ĶTR un Vjetnam ā, ko izrais īja galīgo pasākumu noteikšana, 
ražošanas p ārvietošana no ĶTR un Vjetnamas uz cit ām valstīm vai to p ārdevumu 
pieaugums viet ējā tirgū. Tika ar ī apgalvots, ka importa cenas pieauga vai palika 
nemainīgas. Tāpēc ieinteres ētās personas apgalvoja, ka importa apjoms un cenas nav 
pietiekams pamats secin ājumam par liela apm ēra dempinga turpin āšanos PIP laik ā.  
(134)  Šie argumenti neietekm ē secinājumus, ka tika konstat ētas būtiskas dempinga starp ības 
PIP laikā un ka šīs starpības attiecas uz lielu importa apjomu iev ērojamās Kopienas 
tirgus daļās. Tāpēc tika secin āts, ka ĶTR un Vjetnamas izcelsmes attiec īgā ražojuma 
dempings turpin ājās. 
3. ĶTR importa att īstība pasākumu atcelšanas gad ījumā  
3.1. Visp ārīgas piezīmes 
 
LV 29   LV (135)  Iespējamo ĶTR importa att īstību izvērtēja, ņemot vērā paredzam ās cenas un apjomus.  
(136)  Vispirms tika noteiktas cenas PIP laik ā. Dati bija pieejami iesniegtaj ās izlases veida 
pārbaudes anket ās (iesniedza 58 ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās), kurās bija 
norādītas pārdošanas cenas viet ējā tirgū un eksporta cenas Kopienas tirg ū un trešo 
valstu tirgos. Šo inform āciju izmantoja, jo to atzina par lab āko avotu inform ācijai par 
attiecīgā ražojuma cenu, lai sal īdzinātu cenu nor ādes dažādos tirgos. Šos datus atzina 
par reprezentat īviem, jo tie attiec ās uz 22% no importa apjoma Kopienas tirg ū. Izlases 
veida pārbaudes anket ās norādītajām eksporta cen ām uz Kopienu tika veikta 
kontrolpārbaude, sal īdzinot tās ar Komisijai pieejamo inform āciju, pat, ja statistikas 
datus nevar ēja izmantot cenu sal īdzinājumiem, jo tie neietv ēra Ķīnas pārdevumus 
vietējā tirgū un eksportu uz treš ām valstīm. 
(137)  Lai gan cits drošs avots bija uz Comext  balstītie dati, tie nedeva iesp ēju salīdzināt 
dažādu tirgu cenas, k ā tas jau skaidrots 67. apsv ērumā. 
(138)  Cenas Kopienas tirg ū ieguva no Kopienas ražot āju anketās norādītajiem datiem. 
Izmeklēšanas laik ā konstatēja, ka šīs vidējās cenas bija sal īdzināmas ar import ēto 
apavu cen ām, jo: 
– tās attiecās uz līdzīgu ražojumu,  
– tās noteica t ādā pašā tirdzniecības līmenī, 
– tās noteica, pamatojoties uz sal īdzināmiem inkotermiem, 
– tās attiecās uz salīdzināmiem daudzumiem. 
(139)  Tika analiz ēta arī vairāku notikumu p ēc PIP beig ām ietekme, jo t ā tika atzīta par 
pietiekami b ūtisku, lai ietekm ētu dempinga turpin āšanās iespējamību. Šādas analīzes 
veikšanu ar ī pieprasīja ieinteres ētās personas. 
3.2. Attiec ība starp cen ām Kopien ā un ĶTR 
(140)  Saskaņā ar iesniegtaj ām anketām Ķīnas vietējā tirgus cenas, ko noteica, pamatojoties 
uz eksport ētāju datiem, bija zem ākas par cen ām Kopienas tirg ū. Taču jāņem vērā, ka 
nevarēja pārbaudīt visu izlas ē neiekļauto uzņēmumu datus (tostarp datus par 
pārdevumiem viet ējā tirgū). Tāpēc nevarēja veikt plašu ĶTR vietējā tirgus cenu 
analīzi. Turkl āt tika atz īts, ka, ņemot vērā vispārīgo secinājumu par dempinga 
turpināšanos, tas nav nepieciešams. 
3.3. Attiec ība starp eksporta cen ām trešās valstīs un cenu l īmeni Kopien ā 
(141)  Saskaņā ar iesniegtaj ām anketām Ķīnas uzņēmumu, kas sadarboj ās, noteikt ās cenas 
lielākajos trešo valstu tirgos bija zem ākas par Kopienas tirg ū dominējošajām cenām. 
Arī šāds secinājums liecin āja par to, ka Ķīnas ražotāji, iespējams, eksport ēja lielāku 
apjomu uz Kopienu. Ja pas ākumi tiktu p ārtraukti, Ķīnas ražot ājiem eksport ētājiem 
būtu izdevīgāk novirzīt eksportu uz Kopienu. Ta ču šos datus par Ķīnas uzņēmumu, 
kas sadarboj ās, noteiktaj ām cenām lielākajos trešo valstu tirgos nevar ēja pārbaudīt un 
tāpēc šo analīzi neturpin āja. 
 
LV 30   LV (142)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka citi tirgi ir k ļuvuši pievilc īgāki par 
Kopienas tirgu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, viena ieinteres ētā persona iesniedza 
Ķīnas muitas statistikas datu anal īzi. Taču Komisijas veikt ā analīze pierādīja, ka, 
izņemot ASV, Kopienas tirgus joproj ām ir pievilc īgākais tirgus Ķīnas eksport ētājiem. 
Patiesībā laikposm ā, uz kuru attiecas š īs ieinteres ētās personas iesniegt ā analīze (proti, 
laikposmu no 2005. l īdz 2008. gadam) eksporta apjoms palielin ājās. Ja antidempinga 
maksājumus atceltu, Kopienas tirgus k ļūtu vēl pievilcīgāks un importa apjoms, 
domājams, pieaugtu. 
3.4. Attiec ība starp eksporta cen ām uz trešām valstīm un cenām ĶTR 
(143)  No 58 Ķīnas uzņēmumu, kas sadarboj ās, saņemtajām izlases veida p ārbaudes anket ām 
var secin āt, ka eksporta cenas uz liel ākajiem trešo valstu tirgiem ir zem ākas par 
cenām, ko tie nosaka viet ējā tirgū. Taču šos datus nevar ēja pārbaudīt un tāpēc šo 
analīzi neturpin āja. 
(144)  Turklāt, salīdzinot eksporta cenu l īmeni treš ās valstīs ar Braz īlijas norm ālo vērtību, 
varēja secināt, ka minētās eksporta cenas kopum ā bija ievērojami zem ākas. Taču arī 
šajā gadījumā 140. apsv ērumā paskaidroto iemeslu d ēļ šos datus nevar ēja pārbaudīt un 
tāpēc šo analīzi neturpin āja. 
(145)  Galu galā pieejamie dati nor ādīja uz dempinga turpin āšanās iespējamību. 
3.5. Neizmantot ā jauda un kr ājumi 
(146)  Visi izlas ē iekļautie Ķīnas uzņēmumi izmantoja sist ēmu “ražošana p ēc pasūtījuma”, 
un tāpēc to krājumi bija gatavie ražojumi, kas bija sagatavoti nos ūtīšanai. Sist ēmu 
“ražošana p ēc pasūtījuma” izmanto, jo apavu ražoša nas nozarei katru sezonu ir 
jāpielāgojas modes tendenc ēm, pamatojoties uz klientu pas ūtījumiem, un nozares 
uzņēmumi nevar izmantot ražojumus no kr ājumiem. T āpēc, tā kā uzņēmumiem re ālu 
krājumu nebija, šo aspektu nevar uzskat īt par būtisku rādītāju, izvērtējot dempinga 
turpināšanās iespējamību. 
(147)  Izmeklēšanas laik ā tika konstat ēts, ka visu 58 Ķīnas uzņēmumu, kas sadarboj ās, 
neizmantot ā jauda bija aptuveni 9 % no to kop ējās apavu ražošanas jaudas. Šis r ādītājs 
atbilstu 14,5 miljoniem apavu p āru, ko saražo 58 uz ņēmums, kas sadarboj ās, vai 
aptuveni 65 miljoniem apavu p āru, ko saražo visi ražot āji eksport ētāji. Pēdējais 
apjoms ir aptuveni 10% no kop ējā Kopienas pat ēriņa (kā redzams 3. tabul ā). 
(148)  Tika izvērtēta šīs neizmantot ās jaudas iesp ējamā izmantošana. Ņemot vērā minētās 
atšķirības cenu l īmeņos Kopien ā, Ķīnas vietējā tirgū un treš ās valstīs, Ķīnas 
uzņēmumiem, iesp ējams, būs stimuls izmantot neizmantoto jaudu eksportam uz 
Kopienu. V ēl viens faktors, kas padara ES tirgu pievilc īgu Ķīnas eksport ētājiem, ir tā 
lielums.  
(149)  Turklāt jānorāda, ka pašreiz ējos konveijerus var izmantot, lai ražotu ne tikai cita veida 
apavus, piem ēram, STAF un apavus ar tekstilmateri āla virsu, bet ar ī attiecīgo 
ražojumu. Izlas ē iekļautie uzņēmumi un citi sadarbojošies Ķīnas uzņēmumi ražoja 
lielu daudzumu apavu, kas nebija attiec īgais ražojums. Pašlaik attiec ība starp attiec īgā 
ražojuma un citu apavu izgatavošanu ir atkar īga no klientu pras ībām un Kopienas 
importētāju pasūtīšanas un ieg ādes politiku. Ta ču, ja pasākumus atceltu, Kopienas 
 
LV 31   LV importētāji neapšaub āmi pārskatītu to iegādes politiku un, iesp ējams, pas ūtītu lielāku 
attiecīgā ražojuma da ļu no Ķīnas ražotājiem. Tādējādi, iespējams, palielin ātos attiecīgā 
ražojuma eksporta apjoms uz Kopienu.  
3.6. Pas ākumu apiešanas un pievienošanas gad ījumi 
(150)  Kā noteikts Regul ā (EK) Nr. 388/2008, pašreiz ējie pasākumi, kas attiecas uz ĶTR, 
tika apieti, izmantojot s ūtījumus caur Makao īpašās pārvaldes apgabalu. T āpēc 
pasākumus paplašin āja, attiecinot tos ar ī uz attiec īgā ražojuma s ūtījumiem, kas 
izgatavoti Makao īpašās pārvaldes apgabal ā un nosūtīti caur to. Šie pas ākumu 
apiešanas gad ījumi liecina par Kopienas tirgus pievilc ību Ķīnas ražojošiem 
eksportētājiem.  
3.7. Secin ājums 
(151)  Izmeklēšana pier ādīja, ka, ja pas ākumus atceltu, past āvētu dempinga turpin āšanās 
iespējamība. Šis secin ājums ir izdar īts, ņemot vērā Kopienas tirgus pievilc ību gan tā 
lieluma, gan ar ī cenu salīdzinājuma ziņā Kopienas, Ķīnas un trešo valstu tirgos. 
(152)  Turklāt vairāki faktori, tostarp relat īvie cenu l īmeņi, neizmantot ās jaudas pieejam ība, 
pasākumu apiešanas iesp ējamība un sp ēja pāriet no cita veida apavu uz attiec īgā 
ražojuma izgatavošanu, liecina par iesp ējamu importa apjoma pieaugumu pas ākumu 
atcelšanas gad ījumā. Savukārt citi faktori, piem ēram, pasaules ekonomikas kr īze un 
tendence p ārvietot ražošanu uz cit ām valstīm, neizbēgami veicin ās zināmu importa 
apjomu samazin āšanos. Šie faktori ir plaš āk analizēti 5. sada ļā (Notikumi p ēc PIP) 
turpmāk tekstā. 
(153)  Tiek secin āts, ka arī turpmāk Kopienā tiks ievests liels importa apjoms no ĶTR un ka 
šis lielais ražojumu apjoms tiks p ārdots par zem ām dempinga cen ām, tāpēc, ja 
pasākumus atļaus pārtraukt, past āv dempinga turpin āšanās iespējamība. 
4. Vjetnamas importa att īstība pasākumu atcelšanas gad ījumā 
4.1. Visp ārīgas piezīmes 
(154)  Iespējamo Vjetnamas importa att īstību analiz ēja, ņemot vērā paredzam ās cenas un 
apjomus.  
(155)  Vispirms tika noteiktas cenas PIP laik ā. Dati bija pieejami iesniegtaj ās izlases veida 
pārbaudes anket ās (tās iesniedza 51 Vjetnamas ražot ājs eksport ētājs, kas sadarboj ās), 
kurās bija norādītas pārdošanas cenas viet ējā tirgū un eksporta cenas Kopienas tirg ū un 
trešo valstu tirgos. Šo inform āciju izmantoja, jo to atzina par lab āko avotu inform ācijai 
par attiec īgā ražojuma cenu, lai sal īdzinātu cenu nor ādes dažādos tirgos. Šos datus 
atzina par reprezentat īviem, jo tie attiec ās uz 82% no importa ap joma Kopienas tirg ū. 
Attiecībā uz izlases veida p ārbaudes anket ās norādītajām Kopienas p ārdošanas cen ām 
tika veikta kontrolp ārbaude, izmantojot Komisijai pieej amos statistikas datus (TARIC 
dati). Taču statistikas datus nevar ēja izmantot cenu sal īdzināšanai, jo tie neietv ēra 
informāciju par Vjetnamas p ārdevumiem viet ējā tirgū un eksportu uz treš ām valstīm.  
(156)  Lai gan cits drošs avots bija uz Comext  balstītie dati, tie nedeva iesp ēju salīdzināt 
dažādu tirgu cenas, k ā tas jau skaidrots 67. apsv ērumā. 
 
LV 32   LV (157)  Cenas Kopienas tirg ū ieguva no Kopienas ražot āju anketās norādītajiem datiem. 
Izmeklēšanas laik ā konstatēja, ka šīs vidējās cenas bija sal īdzināmas ar import ēto 
apavu cen ām, jo: 
– tās attiecās uz līdzīgiem ražojumiem, 
– tās noteica t ādā pašā tirdzniecības līmenī, 
– tās noteica, pamatojoties uz sal īdzināmiem inkotermiem, 
– tās attiecās uz salīdzināmiem daudzumiem. 
4.2. Attiec ība starp cen ām Kopien ā un Vjetnam ā 
(158)  Saskaņā ar iesniegtaj ām anketām Vjetnamas viet ējā tirgus cenas, ko noteica, 
pamatojoties uz eksport ētāju datiem, bija zem ākas par cen ām Kopienas tirg ū. Taču 
jāņem vērā, ka nevar ēja pārbaudīt visu izlas ē neiekļauto uzņēmumu datus (tostarp 
datus par p ārdevumiem viet ējā tirgū). Tāpēc nevarēja veikt plašu Vjetnamas viet ējā 
tirgus cenu anal īzi. Turklāt tika atz īts, ka, ņemot vērā vispārīgo secinājumu par 
dempinga turpin āšanos, Vjetnamas gad ījumā tas nav nepieciešams. 
4.3. Attiec ība starp eksporta cen ām trešās valstīs un cenu l īmeni Kopien ā 
(159)  Saskaņā ar Vjetnamas Visp ārējās statistikas biroja un Vjetnamas Muitas departamenta 
datiem (2008. kalend ārais gads) aptuveni 50 % no Vjet namas apavu eksporta apjoma 
tiek nosūtīti uz Kopienas tirgu. Turkl āt saskaņā ar inform āciju, ko ieguva, veicot 
izlases veida p ārbaudi, PIP laik ā sadarbojošies eksport ētāji pārdeva lielu da ļu 
produkcijas ar ī uz trešo valstu tirgiem. 
(160)  Saskaņā ar iesniegtaj ām anketām Vjetnamas sadarbojošos uz ņēmumu noteikt ās cenas 
lielākajos trešo valstu tirgos bija zem ākas par cen ām, kas domin ē Kopienas tirg ū. Arī 
šāds secinājums liecin āja par to, ka Vjetnamas ražot āji, iespējams, eksport ēja lielāku 
apjomu uz Kopienu. 
4.4. Attiec ība starp eksporta cen ām uz trešām valstīm un cenām Vjetnam ā 
(161)  Ņemot vērā ražotāju eksport ētāju nelielo p ārdevumu apjomu Vjetnamas viet ējā tirgū, 
nevar izdar īt būtisku secin ājumu attiec ībā uz šo salīdzinājumu.  
4.5. Neizmantot ā jauda un kr ājumi 
(162)  Visi izlas ē iekļautie Vjetnamas uz ņēmumi veica ražošanu, pamatojoties uz sist ēmu 
“ražošana p ēc pasūtījuma”, un t āpēc to krājumus veidoja tikai gatavie ražojumi, kas 
bija sagatavoti nos ūtīšanai. Sist ēmu “ražošana p ēc pasūtījuma” izmanto, jo apavu 
ražošanas nozares uz ņēmumiem katru sezonu ir j āpielāgojas jaun ām modes 
tendencēm, pamatojoties uz klientu pas ūtījumiem, un tie nevar izmantot ražojumus no 
krājumiem. T āpēc tiek uzskat īts, ka krājumi šajā gadījumā nav ļoti būtisks rādītājs. 
(163)  Izmeklēšanas laik ā tika konstat ēts, ka visu Vjetnamas uz ņēmumu, kas sadarboj ās, 
(51 uzņēmums) neizmantot ā jauda bija aptuveni 17 % no to kop ējās apavu ražošanas 
jaudas. Šis r ādītājs atbilstu 34 miljoniem apavu p āru, ko saražo 51 uz ņēmums, kas 
 
LV 33   LV sadarbojās, vai aptuveni 42 miljoniem apavu p āru, ko saražo visi ražot āji eksport ētāji. 
Pēdējais apjoms ir aptuveni 6% no kop ējā Kopienas pat ēriņa (kā redzams 3. tabul ā). 
(164)  Tika izvērtēta šīs neizmantot ās jaudas iesp ējamā izmantošana. Ņemot vērā minētās 
atšķirības cenu l īmeņos Kopien ā un trešo valstu tirgos, Vjetnamas uz ņēmumiem, 
iespējams, būs stimuls izmantot neizmantoto jaudu eksportam uz Kopienu. Šis 
secinājums ir izdar īts, ņemot vērā Kopienas tirgus pievilc ību tā lieluma zi ņā. 
(165)  Turklāt jānorāda, ka pašreiz ējos konveijerus var izmantot, lai ražotu ne tikai cita veida 
apavus, piem ēram, STAF un apavus ar tekstilmateri āla virsu, bet ar ī attiecīgo 
ražojumu. Izlas ē iekļautie uzņēmumi un citi sadarbojošies Vjetnamas uz ņēmumi 
ražoja lielu daudzumu apavu, kas nebija attiec īgais ražojums. Pašlaik attiec ība starp 
attiecīgā ražojuma un citu apavu izgatavošanu ir atkar īga no klientu pras ībām un 
Kopienas import ētāju pasūtīšanas un ieg ādes politiku. Ta ču, ja pasākumus atceltu, 
Kopienas import ētāji neapšaub āmi pārskatītu to ieg ādes politiku un, iesp ējams, 
pasūtītu lielāku attiecīgā ražojuma da ļu no Vjetnamas ražot ājiem. Tādējādi, iespējams, 
palielinātos attiecīgā ražojuma eksporta apjoms uz Kopienu. 
4.6. Secin ājums 
(166)  Papildus tam, ka dempings turpin ās lielā apmērā, izmeklēšana pierādīja, ka pas ākumu 
atcelšanas gad ījumā pastāvētu dempinga turpin āšanās iespējamība. Šis secin ājums ir 
izdarīts, ņemot vērā Kopienas tirgus pievilc ību tā lieluma un cenu l īmeņu ziņā. 
(167)  Turklāt vairāki faktori, tostarp relat īvie cenu l īmeņi, neizmantot ās jaudas pieejam ība 
un spēja pāriet no cita veida apavu izgatavošanas uz attiec īgā ražojuma izgatavošanu, 
liecina par iesp ējamu importa apjoma pieaugumu pas ākumu atcelšanas gad ījumā. 
Savukārt citi faktori, piem ēram, pasaules ekonomikas kr īze un tendence p ārvietot 
ražošanu uz cit ām valstīm, neizb ēgami veicin ās zināmu importa apjomu 
samazināšanos. Šie faktori ir plaš āk analizēti 5. sadaļā (Notikumi p ēc PIP) turpm āk 
tekstā.  
(168)  Tiek secin āts, ka arī turpmāk Kopien ā tiks ievests liels importa apjoms no Vjetnamas 
un ka šis lielais ražojumu apjoms tiks p ārdots par zem ām dempinga cen ām, tāpēc, ja 
pasākumus atļaus pārtraukt, past āvēs dempinga turpin āšanās iespējamība. 
5. Notikumi p ēc PIP 
(169)  Tika analiz ēta arī notikumu p ēc PIP ietekme uz ĶTR un Vjetnamu, jo tie tika uzskat īti 
par pietiekami b ūtiskiem, lai ietekm ētu apjomu un cenas attiec īgajam ražojumam, kas 
izgatavots attiec īgajās valstīs un eksport ēts uz Kopienas tirgu.  
5.1. Pasaules ekonomisk ā krīze 
(170)  Krīze sākās 2008. gada otraj ā pusē (proti, p ēc PIP beig ām). Dažas ieinteres ētās 
personas apgalvoja, ka t ā ietekmēs attiecīgā ražojuma, kura izcelsmes valstis ir 
attiecīgās valstis, ražošanu un eksportu (tosta rp eksportu uz Kopienu) pasaules 
patēriņa un Kopienas apavu tirgu samazin āšanās dēļ.  
5.2. Importa apjomu un cenu att īstība pēc PIP 
 
LV 34   LV (171)  Vispirms j ānorāda, ka ieinteres ēto personu apgalvojumi par notikumu p ēc PIP 
iespējamo ietekmi uz eksporta apjomiem un attiec īgajām valstīm, un pat ēriņu Kopienā 
bija pretrun īgi. Dažas ieinteres ētās personas veica apr ēķinus, ka eksports no 
attiecīgajām valstīm varētu samazin āties pat par 25–30 % sal īdzinājumā ar rādītājiem 
PIP laikā. Citas ieinteres ētās personas paredz ēja, ka imports saglab āsies nemain īgs. 
Pieejamie Eurostat dati par 2009. gada pirmo pusi patieš ām liecina par to, ka importa 
apjoms no Ķīnas ir samazin ājies par 25 % un importa apjoms no Vjetnamas – par 
28 %. Attiec ībā uz cenām Eurostat statistikas dati r āda pieaugumu par 34 % attiec īgā 
ražojuma importam no Ķīnas un pieaugumu par 26 % attiec īgā ražojuma importam no 
Vjetnamas. Ta ču, ņemot vērā 67. apsvērumā izklāstītos iemeslus, š īs tendences nevar 
uzskatīt par reprezentat īvām.  
5.3. Kopienas importa avotu ĶTR un Vjetnam ā aizstāšana ar ieg ādes avotiem cit ās valstīs 
(172)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka attiec īgo valstu izcelsmes ražojumu 
eksports samazin āsies, jo notiks ieg ādes avotu ĶTR un Vjetnam ā aizstāšana ar ieg ādes 
avotiem t ādās valstīs kā Indonēzija, Kambodža un Indija. Tika apgalvots, ka šis 
process s ākās pēc pasākumu noteikšanas 2006. gada apr īlī un turpin āsies, ja p ēc šīs 
pārskatīšanas pas ākumi tiks atk ārtoti. Tika min ēti arī citi pārorientēšanās iemesli, jo 
īpaši pieaugoš ās ražošanas izmaksas. Attiec ībā uz Ķīnu tika apgalvots, ka ražošanas 
izmaksas pieaug darbasp ēka, energoresursu un viet ējo materiālu izmaksu pieauguma, 
kā arī vides aizsardz ības un darba ties ību prasību dēļ. RMB vērtības pieaugums ar ī tika 
minēts kā iespējamais iemesls p ārejai uz cit ām valstīm. Attiec ībā uz Vjetnamu tika 
apgalvots, ka ieg ādes avotu aizst āšana ar ieg ādes avotiem cit ās valstīs notika 
pieaugošo darbasp ēka izmaksu d ēļ, kā arī tāpēc, ka ir atcelts visp ārējās preferen ču 
sistēmas (VPS) atbr īvojums no nodok ļiem importam uz ES 3,5 % apm ērā. Turklāt tika 
apgalvots, ka ieg ādes avotu Ķīnā un Vjetnam ā aizstāšana kļuva interesant āka apavu 
ražošanas konkur ētspējas uzlabošan ās dēļ valstīs, kuras k ļuva par jaunajiem ieg ādes 
avotiem. Tika ar ī apgalvots, ka ieg ādes avotu aizst āšanu atviegloja tas, ka daudzi 
ražotāji attiecīgajās valstīs piederēja uzņēmumiem citos Dienvidaustrum āzijas 
reģionos vai tos kontrol ēja šādi uzņēmumi, piem ēram, Taiv ānā vai Honkong ā, un ka 
apavu importu Kopienas tirg ū kontrol ē lieli Kopienas import ētāji, kuri 
nepieciešam ības gadījumā spēj viegli main īt iegādes avotus.  
(173)  Attiecībā uz ĶTR, lai gan bija ac īmredzams, ka daži eksport ētāji ir pārvietojuši un, 
iespējams, turpin ās pārvietot ražošanu, lai samazin ātu savas izmaksas, dažos 
gadījumos ražošana tika p ārvietota uz citiem ĶTR reģioniem (no piekrastes 
provincēm, kuras tradicion āli bija apavu ražošanas centri). Š ādi pasākumi pēc būtības 
nevarētu veicināt ražošanas un eksporta samazin āšanos no ĶTR. 
(174)  Attiecībā uz Vjetnamu tiek uzskat īts, ka ir maz ticams, ka nodok ļa palielin ājums par 
3,5 % saist ībā ar VPS klasifik āciju ir tik liels, lai veicin ātu ražošanas p ārvietošanu 
lielā apmērā. Lai gan nevar izsl ēgt, ka šī klasifikācija, iesp ējams, zin āmā mērā 
ietekmēja eksporta apjomu no Vjet namas, maz ticams, ka t ā būtiski ietekm ēja lielu 
Kopienas import ētāju lēmumus par ieg ādes avotiem. J āatgādina, ka, neskatoties uz 
antidempinga maks ājumu noteikšanu, kas bija daudz augst āki par 3,5 %, Vjetnamas un 
Ķīnas importa apjoms uz Kopienu saglab ājās augsts. 
(175)  Tāpēc tiek uzskat īts, ka ražošanas p ārvietošana nenotika t ādā apmērā, lai import ētāji 
būtiski main ītu lēmumus par ieg ādes avotiem.  
 
LV 35   LV (176)  Attiecībā uz citu valstu importu Kopien ā tika secin āts, ka pēc antidempinga pas ākumu 
piemērošanas, imports no daž ām Āzijas valst īm patieš ām pieauga. Ta ču tas 
neietekmēja faktu, ka attiec īgā ražojuma importa apjoms no ab ām izmekl ēšanā 
iesaistītajām valstīm Kopien ā saglabājās ļoti augsts un par dempinga cen ām. 
5.4. Ķīnas iekšzemes pat ēriņa attīstība 
(177)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka samazin āsies eksports no ĶTR Ķīnas 
iekšzemes pat ēriņa pieauguma d ēļ, ko veicin āja Ķīnas iestāžu īstenotā politika. Ta ču 
neviena no ieinteres ētajām person ām nesniedza pier ādījumus, kas ļautu nov ērtēt 
sagaidāmo patēriņa pieaugumu; š āda novērtējuma veikšanu v ēl vairāk sarežģī 
ekonomisk ā krīze.  
(178)  Lai gan pamatoti var pie ņemt, ka Ķīnas nesen ā ekonomisk ā izaugsme vismaz vid ējā 
termiņā veicinās zināmu apavu iekšzemes pat ēriņa pieaugumu, nav iesniegti 
pierādījumi, kas apliecin ātu, ka š āds pieaugums veicin ās turpmāku eksporta 
samazināšanos uz Kopienu.  
5.5. Secinājums  
(179)  Ekonomisk ā krīze negatīvi ietekm ē attiecīgo valstu importu Kopien ā. Taču pamatoti 
var pieņemt, ka p ēc noteikta laika notiks ekonomikas atlabšana, kas, iesp ējams, 
veicinās pārdevumu apjoma pieaugumu. Pat ja 2009. gad ā kopumā ekonomikas 
kritums sasniegtu augst āko prognoz ēto rādītāju 25–30 %, ĶTR importa apjoms 
joprojām būtu vairāk nekā 80 miljoni p āru un veidotu 10 % lielu Kopienas tirgus da ļu 
un Vjetnamas importa apjoms joproj ām būtu aptuveni 48 miljoni p āru un veidotu 
aptuveni 7 % lielu Kopienas tirgus da ļu. 
(180)  Attiecībā uz Kopienas ieg ādes avotu aizst āšanu tika secin āts, ka līdz šim konstat ētajai 
aizstāšanai nebija b ūtiska ietekme un ka nav pamata uzskat īt, ka tuvākajā nākotnē 
būtiski main īsies līdzšinējās tendences. 
(181)  PIP laikā eksports no attiec īgajām valstīm uz Kopienu turpin ājās par dempinga cen ām. 
Ņemot vērā ekonomisko kr īzi un sagaid āmo piepras ījuma samazin āšanos, kā arī 
informācijas trūkumu par importa cen ām laikā pēc PIP, kas liecin ātu par pret ējo, 
pamatoti var prognoz ēt, ka ražojums ar ī turpmāk tiks eksport ēts par dempinga cen ām.  
(182)  Ņemot vērā iepriekš min ētos secinājumus attiec ībā uz notikumiem PIP laik ā un pēc tā, 
tiek secin āts, ka past āv dempinga turpin āšanās iespējamība.  
D. IEINTERES ĒTO PERSONU APSV ĒRUMI PĒC INFORM ĀCIJAS IZPAUŠANAS 
(183)  Pēc konstatējumu izpaušanas tika sa ņemti vairāki apsvērumi. Tom ēr neviens no tiem 
neietekmēja secinājumus. Galvenie skartie jaut ājumi bija š ādi. 
1. Analog ās valsts izv ēle 
(184)  Dažas puses atk ārtoti minēja apsvērumus par analog ās valsts izv ēli, ko bija izteikušas 
izmeklēšanas gait ā. Tās atkātoti pauda, inter alia , viedokli, ka Braz īlija nav piem ērota 
izvēle, jo min ētajā valstī pastāv augsts aizsardz ības līmenis, kas pan ākts ar tarifiem un 
licencēm, kuras nepieš ķir automātiski, kā arī labāka sociālekonomisk ā attīstība nekā 
Ķīnā un Vjetnam ā, pastāv specializ ēšanās sieviešu apavu jom ā un iesp ējams 
 
LV 36   LV dempings. Komisija jau bija r ūpīgi izskatījusi minētos apsvērumus izkl āstā un šīs 
regulas 68.–108. apsv ērumā. Veiktā analīze skaidri apliecin āja, ka šaj ā gadījumā 
Brazīlija ir vispiem ērotākā kandidatūra analogajai valstij.  
2. Paraugu reprezentativit āte 
(185)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoj a, ka eksport ētāju paraugs nav tik reprezentat īvs 
kā minēts 15. un 18. apsv ērumā, jo dempinga starp ība aprēķināta, pamatojoties uz 4 no 
PIP 12 m ēnešiem. J āatgādina, ka š ī ir Komisijas parasti izmantot ā aprēķinu metode 
termiņa beigu p ārskatīšanā, lai noteiktu, vai past āv iespējamība, ka dempings 
turpināsies vai atk ārtosies. Izmekl ēšana uz vietas apliecin āja, ka 4 m ēneši ir 
reprezentat īvi pilnam 12 m ēnešu periodam. Tas tika konstat ēts, salīdzinot datus par 
izmaksām un cen ām, kas iesniegti par 4 m ēnešiem ar datiem par atlikušajiem 
8 mēnešiem. Turkl āt 4 izvēlētie mēneši bija katra ceturkš ņa pēdējais mēnesis, kas 
tādējādi sniedza visp ārēju ieskatu par visu 12 m ēnešu periodu. T ādēļ Komisija 
nepiekrīt apgalvojumam, ka piem ērotā metode samazin ājusi parauga reprezentativit āti.  
3. Ražojumu klasifik ācija un sal īdzināmība 
(186)  Dažas no ieinteres ētajām personām apgalvoja, ka labojot eksport ētāju, kas sadarboj ās, 
pieļautās PKN kļūdas, kā minēts 59. apsv ērumā, Komisija ir main ījusi sākotnējā lietā 
izmantoto metodolo ģiju. Šāds apgalvojums ir nepamatots. Tieši t ādēļ, lai izmantotu 
iepriekšējā lietā pieņemto PKN sist ēmu, Komisija laboja dažu eksport ētāju pieļautās 
PKN klasifik ācijas kļūdas.  
(187)  Dažas ieinteres ētās puses apgalvoja, ka past āv nepietiekama PKN sakrit ība un ka 
metode, kur ā izmanto kaut ko, kas ļoti atgādina PKN, ir k ļūdaina. Šāds apgalvojums 
nav pieņemams. Min ēto sistēmu piem ēroja jau s ākotnējā izmeklēšanā. Pašreizējā 
izmeklēšanā pusēm nosūtītajā īpašajā informācijas izpaušan ā Komisija pievienoja 
atbilstību tabulas, kur ās paskaidrota katra l īdzīgā PKN lietojumu. L īdzīgu PKN 
izmantojums nodrošina Braz īlijas mode ļu un eksport ētājvalstu pārdoto mode ļu godīgu 
salīdzinājumu. Turkl āt vajadzības gadījumā tika atbilstoši piel āgotas norm ālās 
vērtības, kas raduš ās no līdzīgajiem PKN. Turkl āt neviena no pus ēm neizteica nek ādus 
apsvērumus par izmantot ā vislīdzīgākā PKN iesp ējamo neprecizit āti.  
4. Dempinga apr ēķināšana 
(188)  Dažas no pus ēm apgalvoja, ka dempinga apr ēķināšana, izmantojot Indon ēziju par 
analogo valsti, ir k ļūdaina, jo izmantotie dati nav nedz p ārbaudīti, nedz atbilstoši 
pielāgoti. Komisija izp ētīja Indon ēzijas uzņēmumu iesniegtos datus, uz kuru 
izmantojumu nor ādīja vairākas personas. T ā kā pielāgojums netika pras īts, Komisija 
neuzskatīja par vajadz īgu to piem ērot. Katrā gadījumā jāatgādina, ka šaj ā konkrētajā 
lietā Indonēzijas datus izmantoja tikai t āpēc, lai vēlreiz pārbaudītu konstat ējumus, kas 
veikti, izmantojot Braz īlijas datus. 
5. Dempinga turpin āšanās iespējamība 
(189)  Vairākas personas pauda viedokli, ka importa apjoma samazin ājums no Ķīnas un 
Vjetnamas no 2005. l īdz 2008. gadam (kas turpin ājās pēc IP) un importa cenu 
pieaugums taj ā pašā periodā liecina, ka nepast āv iespējamība, ka kait ējumu radošs 
dempings turpin āsies. Jāatgādina, ka imports no Ķīnas un Vjetnamas veido vair āk 
 
LV 37   LV nekā 28 % ES tirgus da ļas PIP, kas ir ļoti nozīmīgs lielums. J āatzīmē, ka absol ūtos 
skaitļos importa apjoms no Ķīnas un Vjetnamas PIP bija liel āks nekā SIP, kur ā jau 
konstatēts kaitējumu radošs dempings. Turkl āt izlasē iekļauto eksport ētāju pārbaudīto 
datu analīzē bija redzams, ka kopš 2006. gada cenas ir samazin ājušās. 
(190)  Dažas ieinteres ētās puses apgalvoja, ka ražošanas izmaksas Ķīnā un Vjetnam ā ir 
pieaugušas, samazinot uz ņēmumu konkurences draudus. Komisija uzskata, ka, t ā kā 
Ķīna un Vjetnama nav tirgus ekonomikas, cenu pieaugums v ēl nenozīmē konkurences 
saasināšanos pasaules tirg ū. Izmeklēšanā konstatēja, ka abas valstis aizvien v ēl saglabā 
lielas ES tirgus da ļas un tādēļ vēl aizvien rada draudus. 
(191)  Dažas ieinteres ētās personas nor ādīja, ka, lai gan ES pie ņēma, ka p ēc PIP imports 
samazinājās ekonomisk ās krīzes dēļ, to nepie ņēma kā izšķirošu faktoru saist ībā ar 
dempinga atk ārtošanās iespējamību. Kā paskaidrots 179. un 180. apsv ērumā, to 
nepieņēma par izš ķirošu faktoru, jo p ēc PIP samazin ātie apjomi v ēl aizvien ir ļoti lieli 
un aizņem lielu ES tirgus da ļu par dempinga cen ām. Skaidrs, ka tie ir r ādītāji, kas 
liecina par š ādu turpinājumu iesp ējamību ievērojamos apjomos ar ī turpmāk. 
(192)  Dažas ieinteres ētās personas apstr īdēja Komisijas tirgus pievilc ību un apgalvoja, ka 
citi noieta tirgi, konkr ēti, ASV un da ļēji Krievija, Ķīnas un Vjetnamas eksport ētājiem 
ir ne maz āk interesanti. Tika min ēts, ka nav pien ācīgi izskatīti ieinteres ētās personas 
iesniegumi par gaid āmo ievērojamo tirgus pieaugumu paš ā Ķīnā. Komisija izskat īja šo 
jautājumu un konstat ēja, ka Kopienas tirgus aizvien v ēl paliek par vienu no Ķīnas 
eksportētāju lielākās intereses objektiem. Ja antidempinga maks ājumus atceltu, 
Kopienas tirgus k ļūtu vēl pievilcīgāks un importa apjoms, dom ājams, pieaugtu. Kas 
attiecas uz paredz ēto patēriņa pieaugumu Ķīnā, komisija izskat īja šīs ieinteres ētās 
personas sniegtos faktorus, ta ču neuzskat īja tos par pietiekamiem, lai main ītu 
secinājumus. Pat, ja š āds pieaugums ir gaid āms, nav nek ādu būtisku pier ādījumu, ka 
pieaugums var ētu būt tik vērienīgs, lai izrais ītu ievērojumu eksporta samazin ājumu. 
Pamatojoties uz šo, iepriekš min ētais arguments tika noraid īts. 
E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFIN ĪCIJA 
1. Ražošana un situ ācija Kopien ā 
(193)  Prasību veikt p ārskatīšanu iesniedza CEC to Kopienas ražot āju vārdā, kas ražo vair āk 
nekā 25 % no attiec īgā ražojuma Kopienas pr odukcijas apjoma PIP laik ā.  
(194)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka vair āki CEC dal ībnieki, kuri it k ā atbalstīja 
sūdzību, paši s āka import ēt lielus apjomus no attiec īgajām valstīm. Tika ar ī apgalvots, 
ka “faktisk ās” ražošanas apjoms Kopien ā vairs nebija iev ērojams. Attiec ībā uz šo 
apgalvojumu netika sniegti pier ādījumi, lai to pamatotu.  
(195)  Šai sakar ībā tika izmantota visa pieejam ā informācija, tostarp s ūdzībā sniegtā 
informācija, dati, ko ieguva no Kopienas ražot ājiem un valstu apvien ībām pirms un 
pēc izmeklēšanas uzs ākšanas, kā arī vispārēji statistikas dati par ražošanu, lai noteiktu 
kopējo Kopienas ražošanas l īmeni un atbalstu izmekl ēšanai. Izmekl ēšanas laik ā 
atklājās, ka neviens no Kopienas ražot ājiem, kas iesniedza s ūdzību, nav jāizslēdz no 
Kopienas ražošanas defin īcijas, jo, pamatojoties uz s ūdzības iesniedz ēja sniegto 
informāciju, neviens no tiem nebija saist īts ar ražot ājiem eksport ētājiem attiec īgajās 
valstīs un importa apjoms no attiec īgajām valstīm, ja tāds bija, bija minim āls. Katra 
 
LV 38   LV attiecīgā uzņēmuma šāda veida importa apjoms nep ārsniedza 25 % no t ā ražošanas 
apjoma Kopien ā. 
(196)  Kā paskaidrots, s ākot no 23. apsv ēruma, tika konstat ēts, ka viens no Kopienas 
ražošanas nozares izlas ē iekļautajiem uz ņēmumiem attiec īgajā periodā pārtrauca 
ražošanu Kopien ā. Tika lemts par to, vai šis uz ņēmums būtu izslēdzams no Kopienas 
ražošanas nozares defin īcijas. Taču šā uzņēmuma īpatsvars bija neliels gan kop ējā 
ražošanas apjoma zi ņā, gan attiec ībā pret pārējiem izlas ē iekļautajiem uz ņēmumiem9. 
Tāpēc, pat ja šo uz ņēmumu izsl ēgtu, kopējā situācija attiec ībā uz aizst āvību 
nemainītos. 
(197)  Kopumā izmeklēšana pierādīja, ka Kopien ā vairākās dalībvalstīs, nodarbinot aptuveni 
262 000 darbinieku, joproj ām notiek ādas apavu ražošana iev ērojamā apjomā. Apavu 
ražošanas nozari veido aptuveni 18 000 MVU, kas galvenok ārt atrodas septi ņās 
Eiropas valst īs un ir koncentr ēti trīs lielās ražotājvalstīs. 
(198)  Tomēr izmeklēšanas laik ā atklājās, ka divi uz ņēmumi, kas pieder ēja vienai grupai, bija 
saistīti ar ražot ājiem eksport ētājiem ĶTR, un ka ar ī šī grupa import ēja lielu attiec īgā 
ražojuma apjomu, tostarp no saist ītajiem eksport ētājiem ĶTR. Tāpēc šos uzņēmumus 
izslēdza no Kopienas ražošanas nozares defin īcijas pamatregulas 4. panta 1. punkta un 
5. panta 4. punkta noz īmē.  
(199)  Pamatojoties uz iepriekš min ēto, tika secin āts, ka Kopienas ražošanas nozares kop ējais 
ražošanas apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta noz īmē PIP 
laikā bija 366 miljoni apavu p āru.  
(200)  Ņemot vērā to, ka Kopienas ražot āji, kuri atbalst īja prasību, saražoja vair āk nekā 25 % 
no kopējā ražošanas apjoma un ka to ražot āju skaits, kuri noraid īja prasību, nebija 
vienāds vai liel āks par šo r ādītāju, tiek secin āts, ka pras ību atbalsta liel ākā daļa 
Kopienas ražošanas nozares ražot āju pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 
4. punkta noz īmē. 
2. Kopienas ražošanas strukt ūru attīstība  
(201)  Dati šajā lietā attiecas uz paplašin āto Kopienu, kur ā ir 27, nevis s ākotnējā lietā 
izmeklētās 25 valstis. Rum ānija, kura pievienoj ās ES 2007. gad ā, ir ievērojama 
ražotājvalsts. Ta ču lielu da ļu tās ražošanas veido dr īzāk izejvielu apstr āde par maksu 
(“ražošana p ēc cita uz ņēmuma pas ūtījuma”) citiem uz ņēmumiem Kopien ā. Tāpēc 
Rumānijas faktiski saražot ā apjoma ietekme attiec ībā pret kopējo Kopienas ražošanas 
apjomu un citiem r ādītājiem ir ierobežota. Š āda ierobežota ietekme ir ar ī Bulgārijai. 
Tādējādi paplašin āšanās nav būtiski ietekm ējuši šo aspektu. 
(202)  Apavu ražošanas nozari Kopien ā veido mikrouz ņēmumu (nodarbina maz āk par 
10 person ām) un mazo uz ņēmumu tīkli. Uzņēmumi, kuros ir vair āk nekā 
500 darbinieku, ir iz ņēmumi un nodarbina tikai noteiktu da ļu no kop ējā darbaspēka 
nozarē. Mikrouz ņēmumu un mazo uz ņēmumu priekšroc ība ir tā, ka tie ir elast īgāki un 
                                                 
9 Ņemot vērā nepieciešam ību aizsarg āt sūdzības iesniedz ēju identit āti, kā norādīts, sākot no 
40. apsvēruma, prec īzu šā uzņēmuma sal īdzinošo īpatsvaru attiec ībā pret izlasi nevar min ēt, jo tas 
varētu norādīt uz uzņēmuma identit āti. 
 
LV 39   LV vieglāk pielāgojas tirgus piepras ījuma izmai ņām, bet, no otras pus es, tie ir finansi āli 
nestabilāki starptautisk ās konkurences un ekonomikas lejupsl īdes apstākļos. 
(203)  Salīdzinot ar s ākotnējās izmeklēšanas laik ā konstatēto situāciju, ražošanas strukt ūras ir 
mainījušās daudzējādā ziņā. Starptautisk ās konkurences spiediena ietekm ē daudzi 
ražotāji ir beiguši past āvēt – daži uz ņēmumi ir likvid ēti un citi ir k ļuvuši par 
produkcijas izplat ītājiem Āzijas valst īs un kaimi ņvalstīs (Bosnija, Horv ātija, Maroka, 
Tunisija, Serbija). Savuk ārt citi ražot āji ir nolēmuši pārvietot ražošanas procesa 
posmus uz cit ām valstīm ES (Rum ānija, Ungārija, Polija).  
(204)  Uzņēmējdarbības mode ļa maiņas procesa laik ā daudzi uz ņēmēji ir arī apvienojuši 
ražošanas faktorus, veidojot uz ņēmumu pudurus, pamatojoties uz elast īgiem 
apakšlīgumiem ar citiem ražot ājiem. Saska ņā ar šo sist ēmu vadošais uz ņēmums 
izstrādā dizainu, nodrošina  izejvielas (t ās paliek vadoš ā uzņēmuma īpašumā) un 
izmanto ģeogrāfiski tuvu esošu daž ādu specializ ētu mikrouz ņēmumu ražošanas 
ārpakalpojumus (vai vienu vai vair ākus ražošanas posmus, piem ēram, šūšanu), 
nodrošinot tiem regul āru, sezon ālu darbu atbilstoši saska ņotam apjomam. Procesa 
beigās vadošais uz ņēmums veic samaksu par apakšuz ņēmēju veikto darbu. 
(205)  Daļa nozares uz ņēmumu ir ar ī mainījuši uzņēmējdarbības modeli un s ākuši izmantot 
modeli, kuram ir rakstur īga produkcijas mai ņa uz augst āka tirgus segmenta 
ražojumiem, koncentr ējoties uz ražojumiem ar augst āku vērtību. Tādējādi daži liel ākie 
ES ražotāji varēja izmantot jaunas iesp ējas, izveidojot savu z īmolu. Daži no šiem 
ražotājiem, ja iesp ējams, izmanto viena z īmola franš īzes veikalus, ta ču citiem ir 
izdevies pan ākt, lai neatkar īgi veikali rezerv ētu vietu to z īmola ražojumiem.  
(206)  Turklāt daudzi š īs grupas uz ņēmumi ir ieviesuši izmai ņas to izplat īšanas politik ā, 
dodot priekšroku produkcijas realiz ācijai mazumtirgot ājiem (vai pat ieg ādājoties 
mazumtirdzniec ības uzņēmumus), nevis vairumtirgot ājiem. Kopum ā šo izmai ņu 
ietekmē nozarē līdzās pastāv dažādi uzņēmējdarbības mode ļi. 
(207)  Minētās izmaiņas attiec ībā uz ražošanu uz ņēmumu puduros, augst ākas cenas 
galaprodukta segmentu un izmai ņām izplatīšanas politik ā ir ļāvušas uzlabot elast ību un 
efektivitāti, veicot resursu apvienošanu, lai g ūtu labumu no apjomrad ītiem 
ietaupījumiem. Resursu apvienošana ir ar ī uzlabojusi uz ņēmumu sp ēju iegūt 
nepieciešamos finanšu resursus no banku sist ēmas.  
(208)  Šo izmai ņu ietekm ē veidojas nozare, kur ā līdzās pastāv dažādi uzņēmējdarbības 
modeļi. Liela da ļa nozares uz ņēmumu joproj ām ir agrīnā uzņēmējdarbības mode ļa 
maiņas stadijā, un tiem b ūs nepieciešams vair āk laika, lai pabeigtu šo procesu. Otr ā 
grupa, kura main īja uzņēmējdarbības modeli, attiec īgajā periodā ievērojami 
palielinājās, tomēr šīs grupas uz ņēmumi nesp ēja gūt maksim ālu labumu no ražot āju 
skaita samazin āšanās tirgū, kā bija sagaid āms.  
F. SITUĀCIJA KOPIENAS TIRG Ū 
1. Pat ēriņš Kopienas tirg ū 
3. tabula  
Patēriņš Kopienas tirg ū  
    
 
LV 40   LV   2006. g. 2007. g. PIP  
        
Patēriņš (tūkst. apavu p āru) 724 553  690 285  674 826  
Indekss: 2006=100  100  95 93  
(209)  Attiecīgajā periodā šķietamais pat ēriņš samazin ājās par 7 %, proti, no 725 miljoniem 
apavu pāru 2006. gad ā līdz 675 miljoniem apavu p āru PIP laik ā.  
(210)  Patēriņa samazin ājums ir jāvērtē, ņemot vērā vienlaicīgu citu ārpus ražojuma jomas 
esošu apavu veidu (piem ēram, tekstilmateri āla, gumijas un plastmasas apavu) pat ēriņa 
pieaugumu. Saska ņā ar atsauci tekstilmateri āla, gumijas un plastmasas apavu pat ēriņš 
attiecīgajā periodā pieauga par 23 %. Tas nor āda uz to, ka notikusi savstarp ēja divu 
ražojuma kategoriju aizvietošana, kas ir saist īta arī ar modes tendenc ēm (no daž ādiem 
sintētiskiem/ādas materi āliem vai sint ētiskiem materi āliem, kas atg ādina ādu, 
izgatavotu apavu ien ākšana tirg ū). Taču, ņemot vērā to, ka cita veida apavu pat ēriņa 
pieaugums ir augst āks (23 %) par ādas apavu pat ēriņa samazin ājumu (7 %), tom ēr 
nevar secin āt, ka tekstilmateri ālu un citu materi ālu apavi ir aizst ājuši būtisku ādas 
apavu daļu. Turklāt, cita veida apavu vid ējās importa cenas ir uz pusi zem ākas par 
ādas apavu cen ām, un, ņemot vērā šo cenu atš ķirību, ir skaidr s, ka, ja b ūtu notikusi 
ievērojama abu apavu veidu savstarp ējā aizstāšana, daudz d ārgāko ādas apavu tirgus 
segments b ūtu izzudis. Gluži pret ēji, publiski pieejam ā tirgus pētījumā10 ir uzsvērts, ka 
ādas apavi ar ī turpmāk ieņems spēcīgu pozīciju tirgū. Patiesībā izrādās, ka patērētāji 
tagad ieg ādājas gandr īz tikpat daudz ādas apavu, cik iepriekš, turkl āt tie iegādājas 
daudz vair āk tekstilmateri ālu un sintētisko materi ālu apavus. 
2. Pašreiz ējais importa apjoms no attiec īgajām valstīm 
2.1. Importa apjoms no attiec īgajām valstīm un tirgus da ļa PIP laik ā  
4. tabula  
Kopējais importa apjoms no izmekl ēšanā iesaistītajām valstīm 
      
  SIP  2005. g. 2006. g. 2007. g.(*) PIP(*)  
            
ĶTR (tūkst. apavu 
pāru) 63 403  183 568  157 560  123 016  125 052  
Indekss 2006. gads      100 78 79 
Indekss: SIP=100  100 292 251 195 198 
tirgus daļa 8,8% 22,9% 21,6% 17,8% 18,5% 
Vjetnama (t ūkst. apavu 
pāru) 102 625  100 619  79 427  62 503  68 852  
Indekss 2006. gads      100 79 87 
Indekss: SIP=100  100 98 77 61 67 
tirgus daļa 14,2% 12,6% 11,0% 9,1% 10,2% 
(*) Datos par ĶTR ir iek ļauti dati par Makao īpašās pārvaldes apgabala importu kopš 
2007. gada septembra, ko veica,  apejot antidempinga pas ākumus. Importa apjoms atbilst 
                                                 
10 CBI tirgus p ētījums “Apavu tirgus ES”, 2008. gada apr īlis. 
 
LV 41   LV 3,7 miljoniem 2007. gad ā un 6,4 miljoniem PIP. Anal īzes veikšanas nol ūkā Makao īpašās 
pārvaldes apgabala importu kopš 2007. gada septembra uzskat īja par Ķīnas importu. Ta ču, 
ņemot vērā attiecīgos apjomus un v ērtības, novērtējums nemain ītos arī tad, ja šo importa 
apjomu ņemtu vērā. 
(211)  Attiecīgajā periodā kopējais Ķīnas importa apjoms samazin ājās no 157 l īdz 
125 miljoniem apavu p āru jeb no 21,6 % l īdz 18,5 % no ES tirgus. 
(212)  Taču, kā redzams iepriekš, b ūtisks Ķīnas importa pieaugums sal īdzinājumā ar SIP bija 
vērojams p ēc kvotu sist ēmas piem ērošanas beig ām (2005. gada 1. janv āris) zemo 
importa cenu d ēļ. Importa apjoms samazin ājās pēc pasākumu ieviešanas, stabiliz ējās 
2007. gad ā un PIP laik ā, pārsniedzot 120 miljonus apavu p āru, kas ir gandr īz divas 
reizes vair āk par importa apjomu SIP laik ā.  
(213)  Turklāt jāuzsver, ka pas ākumu apiešanas izmekl ēšanas laik ā atklājās, ka par Ķīnas 
ražojumiem par dempinga cen ām netika maks ātas nodevas, un tie apdraud ēja 
pasākumu pozit īvo ietekmi, jo min ētie pasākumi tika apieti, izmantojot Makao īpašās 
pārvaldes apgabalu, pamatregulas 13. panta noz īmē. Tas par āda, ka Kopienas tirgus 
joprojām bija ļoti būtisks Ķīnas ražotājiem eksport ētājiem.  
(214)  Vjetnamas importa apjoms attiec īgajā periodā samazinājās no 79 l īdz 69 miljoniem 
apavu pāru. Neskatoties uz šo samazin ājumu par vair āk nekā 13 % sal īdzinājumā ar 
SIP, importa apjoms saglab ājās būtisks, un tirgus da ļas PIP laik ā bija diezgan stabilas 
aptuveni 10 % l īmenī. 
(215)  Ķīnas un Vjetnamas kop ējais importa apjoms bija 237 miljoni apavu p āru 2006. gad ā, 
185 miljoni apavu p āri 2007. gad ā un 194 miljoni apavu p āru PIP. Lai gan attiec īgajā 
periodā bija vērojams importa apjoma samazin ājums, tas tom ēr ir augst āks nekā 
apjoms, saist ībā ar kuru noteica pas ākumus (166 miljoni apavu p āru). Kopējā Ķīnas un 
Vjetnamas tirgus da ļa attiecīgajā periodā samazinājās no 32,7 % l īdz 28,7 %, bet ar ī 
šajā gadījumā tirgus da ļa PIP laik ā ir ievērojami liel āka par 23 % lielo tirgus da ļu SIP 
laikā. 
2.2. Attiec īgā ražojuma importa par dempinga cen ām ietekmes kumulat īvais novērtējums 
(216)  Komisija apsv ēra, vai importa par dempinga cen ām no attiec īgajām valstīm ietekme 
būtu jāvērtē kumulatīvi, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punkt ā noteiktajiem 
kritērijiem. Šaj ā pantā noteikts, ka, ja vienlaic īgi antidempinga izmekl ēšanai tiek 
pakļauts kādas preces imports no div ām vai vair ākām valstīm, šāda importa ietekmi 
vērtē kopumā tikai tad, ja konstat ē, ka: a) dempinga starp ība, kas noteikta katras valsts 
importam, p ārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punkt ā definēto minim ālo apjomu un 
katras valsts importa apjoms nav nenoz īmīgs, un b) importa ietekmes nov ērtējums 
kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarp ējo konkurenci un 
importēto preču un līdzīgu Kopienas pre ču konkurenci. 
(217)  Šai sakar ībā vispirms tika konstat ēts, ka katras attiec īgās valsts importam noteikt ā 
dempinga starp ība pārsniedza defin ēto minim ālo apjomu. Turkl āt katras š īs valsts 
importa apjoms par dempinga cen ām nebija nenoz īmīgs pamatregulas 5. panta 
7. punkta noz īmē. Patiesībā importa apjoms no ĶTR un Vjetnamas attiec īgi veidoja 
aptuveni 18 % un 10 % no Kopienas pat ēriņa RIP laik ā. 
 
LV 42   LV (218)  Izmeklēšana arī pierādīja, ka import ēto ražojumu par dempinga cen ām savstarp ējā 
konkurence un import ēto ražojumu par dempinga cen ām un līdzīgu Kopienas 
ražojumu konkurence bija l īdzīga. Tika secin āts, ka neatkar īgi no to izcelsmes apavi ar 
ādas virsu, ko ražo/tirgo attiec īgās valstis un ko ražo/tirgo Kopienas ražošanas nozares 
uzņēmumi, savstarp ēji konkur ē, jo to pamat īpašības sakrīt, patērētāju uztverē tie ir 
savstarpēji aizstājami un tiek izplat īti tajos pašos izplat īšanas kan ālos. Turkl āt 
izmeklēšanas laik ā atklājās, ka abās valstīs importa apjoms att īstījās līdzīgi – abas 
valstis samazin āja importu par aptuveni 10–25 % laik ā no 2006. gada l īdz PIP. Šo abu 
valstu importa cenu l īmenis arī ir līdzīgs. Turkl āt tika secin āts, ka sal īdzināmā 
tirdzniecības līmenī šīs cenas ir zem ākas par Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumu 
cenām. 
(219)  Ņemot to v ērā, tiek secin āts, ka visi kumul ēšanas nosac ījumi ir iev ēroti un tāpēc 
kaitējuma anal īzē attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cen ām ietekme 
novērtējama kopīgi. 
2.3. Attiec īgā ražojuma importa cenu izmai ņas un cenu rež īms 
5. tabula  
Izmeklēšanā iesaistīto valstu cenu izmai ņas 
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
ĶTR EUR par vienu apavu 
pāri 8,4 8,4 8,5 
Indekss: 2006=100  100  99  103  
Vjetnama EUR par vienu 
apavu pāri 10,2 9,7 9,5 
Indekss: 2006=100  100 96 94 
Avots: Eurostat  
(220)  Vidējā Ķīnas importa cena attiec īgajā periodā saglabājās diezgan stabila, proti, 
aptuveni EUR 8,4 par apavu p āri. Šī cena ir aptuveni par 20 % augst āka par cenu 
līmeni SIP (EUR 7,2). Vid ējā Vjetnamas importa cena attiec īgajā periodā ir 
samazinājusies un PIP laik ā ir aptuveni EUR 9,2 l īmenī, kas ir tuvu cenu l īmenim SIP 
laikā. Taču, novērtējot vidējo cenu tendences, nav ņemtas vērā ražojumu sortimenta 
izmaiņas, kas var ēja rasties attiec īgajā periodā. 
2.4. Cenu samazin ājums 
(221)  Tiek izmantota t āda pati cenu samazin ājuma apr ēķināšanas metode k ā sākotnējā 
izmeklēšanā. Izlasē iekļauto ražot āju eksport ētāju importa cenas, tostarp antidempinga 
maksājumus, sal īdzināja ar Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumu vid ēji svērto cenu 
salīdzināmiem ražojumu veidiem PIP laik ā. Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumu 
cenas kori ģēja, pamatojoties uz ražot āja cenu, un sal īdzināja ar CIF importa cenu l īdz 
Kopienas robežai, pieskaitot antidempinga maks ājumus un muitas nodok ļus. Šādu 
cenu salīdzinājumu veica dar ījumiem vien ā tirdzniec ības līmenī, ņemot vērā atlaides 
un vajadz ības gadījumā veicot atbilst īgas korekcijas. Lai nodrošin ātu taisnīgu 
salīdzinājumu, tika veikta korekcija, lai ņemtu vērā izmaksas, kas import ētājiem 
radušās Kopienā, piemēram, dizaina, izejvielu izv ēles un citas izmaksas, kuras cit ādi 
netiktu ietvertas importa cen ā. Šāda korekcija bija pamatota, jo import ētos apavus ražo 
 
LV 43   LV pēc pasūtījuma saska ņā ar specifik ācijām (izejvielas, dizains), ko nosaka paši 
importētāji.  
(222)  Ņemot vērā ražotāju eksport ētāju, kas sadarboj ās, cenas, konstat ētās cenu 
samazinājuma starp ības, kas izteiktas procentos k ā Kopienas ražošanas nozares cenas, 
sadalījumā pa valstīm ir šādas. 
6. tabula  
Cenu samazin ājuma starp ības 
  
Valsts  Cenas samazin ājums 
    
ĶTR 31,9% 
“Golden Step” ( ĶTR) 37,1% 
Vjetnama  38,9% 
 
3. Imports no cit ām trešām valstīm 
3.1. Importa apjoma tirgus da ļa un cena PIP 
7. tabula  
Importa apjoms no cit ām trešām valstīm 
    
Apjoms  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Indija (miljoni apavu 
pāru) 50 55 56 
indekss: 2006 = 100  100  111  112  
Tirgus da ļa 7% 8% 8% 
Indonēzija (miljoni apavu 
pāru) 20 29 31 
indekss: 2006 = 100  100 144 158 
Tirgus da ļa 3% 4% 5% 
Brazīlija (miljoni apavu 
pāru) 21 22 21 
indekss: 2006 = 100  100 102 98 
Tirgus da ļa 3% 3% 3% 
Taizeme (miljoni apavu 
pāru) 11 12 12 
indekss: 2006 = 100  100  108  107  
Tirgus da ļa 2% 2% 2% 
Tunisija (miljoni apavu 
pāru) 10 12 12 
indekss: 2006 = 100  100 124 130 
Tirgus da ļa 1% 2% 2% 
Maroka (miljoni apavu 
pāru) 10 10 10 
indekss: 2006 = 100  100 99 98 
 
LV 44   LV Tirgus da ļa 1% 1% 1% 
Citas valstis (miljoni 
apavu pāru) 63 67 59 
indekss: 2006 = 100  100  107  93  
Tirgus da ļa 9% 10% 9% 
Kopā (miljoni apavu 
pāru) 185 207 201 
indekss: 2006 = 100  100 112 109 
Tirgus da ļa 26% 30% 30% 
8. tabula  
Citu trešo valstu importa v ērtība 
    
Vērtība 2006. g. 2007. g. PIP  
        
Indija: EUR par vienu 
apavu pāri 11,34 11,67 11,98 
indekss: 2006 = 100  100 103 106 
Indonēzija: EUR par 
vienu apavu p āri 9,98 10,06 9,67 
indekss: 2006 = 100  100  101  97  
Brazīlija: EUR par vienu 
apavu pāri 15,8 15,78 16,83 
indekss: 2006 = 100  100 100 107 
Taizeme: EUR par vienu 
apavu pāri 12,56 13,54 13,55 
indekss: 2006 = 100  100 108 108 
Tunisija: EUR par vienu 
apavu pāri 12,76 13,2 13,39 
indekss: 2006 = 100  100 103 105 
Maroka: EUR par vienu 
apavu pāri 14,6 15,05 14,98 
indekss: 2006 = 100  100 103 103 
Citas valstis: EUR par 
vienu apavu p āri 14,64 14,25 15,26 
indekss: 2006 = 100  100 97 104 
Vidēji EUR par vienu 
apavu pāri 13,16 13,07 13,40 
indekss: 2006 = 100  100 99 102 
(223)  Kā redzams tabul ā, kopējais importa apjoms no cit ām trešām valstīm attiecīgajā 
periodā ir palielin ājies absol ūtā izteiksmē. Kopējais importa apjoms ir palielin ājies no 
185 miljoniem apavu p āru 2006. gad ā līdz 201 miljonam apavu p āru PIP, un to tirgus 
daļa ir palielin ājusies no 26 % l īdz 30 % PIP laik ā.  
(224)  Taču trešo valstu cenas vid ēji par 34 % p ārsniedz Ķīnas cenas un par 28 % p ārsniedz 
Vjetnamas cenas.  
G. KOPIENAS RAŽOŠANAS  NOZARES EKONOMISK Ā SITUĀCIJA 
1. Sākotnējās piezīmes 
 
LV 45   LV (225)  Saskaņā ar pamatregulas 3. pa nta 5. punktu Komisija nov ērtēja visus b ūtiskos 
ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ra ksturoja Kopienas ražošanas nozares 
stāvokli.  
(226)  Kā jau paskaidrots iepriekš, ņemot vērā nozares īpatnības un lielo Kopienas ražot āju 
skaitu, kas iesniedza s ūdzību, bija jāpiemēro noteikumi par izlases izveidi. Lai veiktu 
kaitējuma anal īzi, tika noteikti kait ējuma rādītāji šādos divos l īmeņos. 
– Makroekonomiskos r ādītājus (ražošana, p ārdevumu apjoms, tirgus da ļa, 
nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starp ību lielums un atlabšana no 
iepriekš veikta dempinga sek ām) novērtēja Kopienas ražošanas l īmenī, 
pamatojoties uz inform āciju, ko ieguva no Kopienas valstu ražot āju 
apvienībām un atseviš ķiem uzņēmumiem. Attiec ībā uz šiem r ādītājiem, ja tas 
bija iespējams, veica kontrolp ārbaudi, sal īdzinot tos ar visp ārīgo inform āciju, 
kas bija pieejama attiec īgās valsts statistik ā. 
– Mikroekonomiskos r ādītājus (krājumi, pārdošanas cena, naudas pl ūsma, 
rentabilitāte, ienākums no ieguld ījumiem, sp ēja palielin āt kapitālu, investīcijas, 
nodarbinātība un algas) nov ērtēja atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Kopienas 
ražotāju līmenī, kuri tika iek ļauti izlasē. 
2. Makroekonomiskie r ādītāji 
2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas  jauda un jaudas izmantojums 
9. tabula  
Ražošanas jauda un t ās izmantojums  
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Ražošana (t ūkst. apavu p āru) 390 314  383 692  365 638  
Indekss: 2006=100  100 98 94 
Jauda (tūkst. apavu p āru) 551 844  571 663  564 091  
Indekss: 2006=100  100 104 102 
Jaudas izmantojums  71% 68% 66% 
Indekss: 2006=100  100 95 92 
Avots: dati par ES-27 PRODCOM, kas apstiprin āti ar datiem, ko ieguva no atseviš ķiem ražot ājiem, kā arī 
ražotāju apvien ībām. Piezīme: kā paskaidrots 23. apsv ērumā iepriekš tekst ā, izmeklēšanas laik ā atklājās, ka 
izlasē iekļauto Kopienas ražot āju ražošanas apjoms attiec īgajā periodā bija par 18–21 % zem āks, nekā sākotnēji 
norādīts, galvenok ārt viena ražot āja situācijas dēļ. Pamatojoties uz inform āciju dokumentos, netika g ūti 
pierādījumi tam, ka secin ājumi par šo ražot āju būtu attiecin āmi uz visu nozari. Tom ēr tika nov ērtēta 
iespējamība, ka zem āks ražošanas r ādītājs attiecas uz Kopienas ražošanu kopum ā. Lai pārbaudītu šādas 
iespējamības ietekmi, ja to attiecin ātu uz Kopienas ražošanu kopum ā, tika veikta kontrolp ārbaude, pamatojoties 
uz pieņēmumu, ka attiec īgajā periodā par 20 % samazin ājās kopējais Kopienas ražošanas apjoms. J āatzīmē, ka 
starpība starp izlas ē iekļauto uzņēmumu ražošanas apjomu, ko noteica izmekl ēšanas laik ā, un sākotnēji norādīto 
ražošanas apjomu attiec īgajā periodā palika stabila ar neliel ām izmaiņām. Tādējādi tika secin āts, ka šai 
pārbaudei b ūtiskās vispārējās kaitējuma faktoru tendences (tirgus da ļa, ražīgums u. c.) netiktu skartas.  
(227)  Ražošanas apjoms attiec īgajā periodā samazinājās par 6 %, galvenok ārt atspogu ļojot 
ādas apavu pat ēriņa samazin ājumu šajā periodā. 
 
LV 46   LV (228)  Dažas ieinteres ētās personas, kuras p ārstāvēja import ētājus un mazumtirgot ājus, 
nesniedzot pier ādījumus, apgalvoja, ka Kopienas ražošanas apjoma samazin ājums ir 
uzskatāms drīzāk par pozit īvu rādītāju, nevis pier ādījumu tam, ka Kopienas ražošanas 
nozarei attiec īgajā periodā joprojām tika rad īts kaitējums. Šīs ieinteres ētās personas 
apgalvoja, ka ražošanas apjoma samazin ājums ir apzin āta pilnveidošan ās procesa 
rezultāts Kopienas ražošanas nozar ē, veicot p āreju no zem ākas cenas segmenta uz 
vidēji augstas cenas segmentu, kur ā Kopienas ražošanas nozare vienm ēr ir bijusi 
konkurētspējīga. 
(229)  Kā jau tika noteikts s ākotnējā izmeklēšanā, šai sakar ībā tomēr jāuzsver, ka daudzi 
Kopienas ražot āji ne vienm ēr pārtrauca darb ību konkur ētspējas trūkuma vai struktur āli 
nepietiekamas konkur ētspējas dēļ, bet gan t āpēc, ka tie nesp ēja konkur ēt ar importu 
par dempinga cen ām. Tāpēc apgalvojums, ka Kopienas ražošanas samazin ājums ir 
uzskatāms par pozit īvu rādītāju, tiek noraid īts.  
(230)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka fakts, ka  Kopienas ražošanas nozares jaudas 
izmantojums palika nemain īgs, bija pier ādījums tam, ka kait ējums netika nodar īts.  
(231)  Kā jau tika secin āts sākotnējās izmeklēšanas laik ā, faktiskā jauda šaj ā nozarē ir drīzāk 
lielā mērā atkarīga no pieejam ā darbaspēka, nevis no ražošanas l īnijas iekārtu 
tehniskās jaudas. T āpēc jaudu visprec īzāk var noteikt, nov ērtējot nodarbin ātības 
līmeni, kā aprakstīts turpmāk tekstā 2.3. sada ļā. Katrā ziņā, pretēji ieinteres ēto personu 
apgalvojumam, izmekl ēšanas laik ā tika konstat ēts, ka jaudas izmantojums, ko noteica, 
ņemot vērā tehnisko jaudu, samazin ājās no 71 % l īdz 66 % attiec īgajā periodā, un 
tāpēc apgalvojums, ka st abils izmantojuma r ādītājs būtu kaitējuma paz īme, nav 
pamatots. 
2.2. Pārdevumu apjoms un tirgus da ļa 
10. tabula  
Pārdevumu apjoms un tirgus da ļa 
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Pārdevumu apjoms 
(tūkst. apavu p āru) 302 784  298 116  279 865  
Indekss: 2006=100  100 98 92 
Tirgus da ļa 41,8% 43,2% 41,5% 
Indekss: 2006=100  100 103 99 
(232)  Kopienas ražošanas nozares p ārdevumu apjoms attiec īgajā periodā absolūtos rādītājos 
samazinājās par 8 %. Ta ču, ņemot vērā to, ka šaj ā periodā bija vērojams pat ēriņa 
samazinājums par 7 %, Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumiem izdev ās saglabāt 
stabilu tirgus da ļu. Salīdzinot ar situ āciju sākotnējās izmeklēšanas laik ā, kad bija 
vērojams p ārdevumu apjoma samazin ājums par 33 %, ir ar ī skaidrs, ka br īvais 
pārdevumu apjoma un tirgus da ļu kritiens tika aptur ēts pēc pasākumu noteikšanas. 
(233)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka kait ējums nav nodar īts, jo Kopienas 
ražošanas nozares uz ņēmumi attiec īgajā periodā ir palielin ājuši to tirgus da ļu. Taču 
izmeklēšanas laik ā atklājās, ka attiec īgajā periodā vērojamas patieš ām nelielas 
Kopienas ražošanas nozares tirgus da ļas izmaiņas. Turklāt, kā izklāstīts E.2. sada ļā, 
 
LV 47   LV varēja gaidīt, ka ražošanas pilnveidošana un uz ņēmējdarbības mode ļa maiņa 
nodrošinātu iespēju palikušajiem uz ņēmumiem b ūtiski palielin āt to klātbūtni tirgū. 
Fakts, ka Kopienas ražot āju pārdevumu apjoms saglab ājās nemainīgs, norāda uz to, ka 
importa par dempinga cen ām radītais spiediens joproj ām bija probl ēma. 
(234)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka tas, ka p ēc maksājumu noteikšanas 
Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumi nav palielin ājuši to tirgus da ļu, pierāda, ka 
Kopienas ražošanas nozare nesp ēja gūt labumu no maks ājumiem un ka import ētie 
ražojumi jebkur ā gadījumā nav aizst ājami ar Kopien ā izgatavotiem ražojumiem. 
(235)  Vēlreiz jāuzsver, ka tirgus da ļa ir tikai viens no nov ērtētājiem rādītājiem, un, k ā 
izklāstīts turpmāk tekstā attiecībā uz citiem r ādītājiem, izmekl ēšana pier ādīja, ka 
pastāv ievērojama konkurence starp Kopien ā ražotu ražojumu un no attiec īgajām 
valstīm import ētu ražojumu. Lai gan tas t ā patiešām ir, ka Kopienas ražot āji nespēja 
būtiski palielin āt to tirgus da ļu, ievērojamais p ārdevumu apjoma samazin ājums, ko 
novēroja sākotnējās izmeklēšanas laik ā, ir aptur ēts, un pas ākumi ļāva Kopienas 
ražotājiem stabiliz ēt pārdevumu apjomu un tirgus da ļu. Turpm āku tirgus da ļas 
palielinājumu, iesp ējams, kav ēja cenu spiediens, ko galvenok ārt izraisīja imports par 
dempinga cen ām, kā izklāstīts 261. un 262. apsv ērumā.  
(236)  Citas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka bija v ērojams būtisks Kopienas ražošanas 
nozares eksporta rezult ātu pieaugums un ka t āpēc var secin āt, ka kaitējums vairs netika 
nodarīts.  
(237)  Kā redzams tabul ā turpmāk tekstā, pretēji šim apgalvojumam, izmekl ēšanas laik ā tika 
konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta r ādītāji attiecīgajā periodā nevis 
palielinājās, bet nedaudz pazemin ājās.  
(238)  Katrā ziņā jāatzīmē, ka eksports veido tikai 25 % no Kopienas ražot āju pārdevumu 
apjoma. T āpēc Kopienas rezult āti joprojām ir visb ūtiskākais faktors, kas raksturo 
Kopienas ražot āju finanšu st āvokli. Turkl āt izmeklēšanas laik ā netika konstat ēts, ka 
eksporta darb ības pieaugums veicin ātu pārdevumu apjoma samazin ājumu Kopien ā. 
(239)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, arguments, ka lab āki eksporta rezult āti mazinātu 
Kopienas ražošanas nozarei nodar īto kaitējumu, nav pamatots. 
11. tabula  
Kopienas eksports  
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Kopienas eksports (t ūkst. apavu p āru) 91 395 89 845 89 739 
Indekss: 2006=100  100 98 98 
Avots: Comext.  
2.3. Nodarbin ātība 
12. tabula  
Nodarbin ātība 
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
 
LV 48   LV         
Kopējais nodarbin āto skaits (t ūkst. 
darbinieku)  267 264 262 
Indekss: 2006=100  100 99 98 
(240)  Kopienas ražot āji nodarbin āja aptuveni 260 000 personu, kuras bija tieši iesaist ītas 
attiecīgā ražojuma ražošan ā PIP laikā. 
(241)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka fakts, ka nodarbin ātības līmenis Kopienas 
ražošanas nozar ē palika nemain īgs, liecina par to, ka kait ējums vairs netika nodar īts. 
(242)  Šai sakar ībā tiek atgādināts, ka kait ējuma nov ērtējumam ir j ābalstās nevis uz viena 
atsevišķa faktora, bet visu b ūtisko rādītāju analīzi. Turklāt izmeklēšana pierādīja, ka 
nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozar ē nedaudz pazemin ājās (–2,0 %). 
Tas, ka liela da ļa Kopienas ražošanas nozares p ārgāja uz uzņēmumu puduru sist ēmu 
ražošanā, iespējams, bija svar īgi, lai aptur ētu turpm āku nodarbin ātības līmeņa 
pazemināšanos un nodrošin ātu būtisku zināšanu saglab āšanu ražošanas uz ņēmumos. 
(243)  Cita ieinteres ētā persona nor ādīja, ka drīzāk pieejama darbasp ēka trūkums Kopien ā, 
nevis attiec īgo valstu importa rad ītā konkurence bija viens no b ūtiskākajiem iemesliem 
problēmām, ar kurām saskārās Kopienas ražošanas nozare.  
(244)  Taču, ņemot vērā to, ka netika sniegti pier ādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, un t ā 
kā izmeklēšanā konstatētie fakti neliecin āja par to, ka darbasp ēka pieejam ība ir būtiska 
Kopienas ražot āju problēma, šis arguments tiek noraid īts.  
2.4. Raž īgums  
13. tabula  
Ražīgums  
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Ražīgums  1461 1453 1391 
Indekss: 2006=100  100 99 95 
(245)  Šajā pārskatīšanā attiecīgā perioda vid ējo ražīgumu noteica, ņemot vērā kopējo 
nodarbinātību, tostarp visu ražošanas uz ņēmumu, kas ietilpst puduru sist ēmā, 
darbaspēku. Attiec īgā perioda laik ā ražīgums mēreni samazin ājās. Kā minēts 
E.2. sadaļā, ražīgums ir saist īts ar uzņēmumu produkcijas kop ējo struktūru un ražoto 
apavu veidiem un var iev ērojami atš ķirties daž ādās valstīs un dažādos uzņēmumos. 
Tāpēc ražīguma samazin ājumu nevar uzskat īt par būtisku rādītāju.  
2.5. Izaugsme  
(246)  Laikā no 2006. gada l īdz PIP Kopienas ražo šanas nozares tirgus da ļa palika 
nemainīga, bet, ņemot vērā patēriņa samazin ājumu, Kopienas ražot āji tomēr zaudēja 
daļu no pārdevumu apjoma absol ūtos rādītājos. 
2.6. Dempinga starp ības apmērs 
 
LV 49   LV (247)  Attiecībā uz faktisk ā dempinga starp ības apmēra ietekmi uz Kopienas ražošanas 
nozari, ņemot vērā importa no attiec īgajām valstīm apjomu un cenu, šo ietekmi nevar 
uzskatīt par nebūtisku.  
2.7. Atg ūšanās no dempinga vai subs īdiju ietekmes pag ātnē 
(248)  Antidempinga pas ākumi pret dažu apavu ar ādas virsu, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR 
un Vjetnama, tika ieviesti 2006. gada oktobr ī. Šajā periodā bija vērojama tikai da ļēja 
Kopienas ražot āju atgūšanās no šīs situācijas, kā izklāstīts turpmāk tekstā. 
3. Mikroekonomiskie r ādītāji  
3.1. Kr ājumi  
14. tabula  
Krājumi 
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
 Tūkst. apavu p āru 163 120 198 
Indekss: 2006=100  100 73 121 
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem  
(249)  Krājumi saglab ājās nelieli – aptuveni 2 % l īmenī no saražot ā apjoma. J āatgādina, ka š ā 
rādītāja nozīmi nevajadz ētu pārvērtēt, jo šā ražojuma veida ražošanu veic p ēc 
pasūtījuma un kr ājumi noteikt ā laikā ir ražojumi, kas ir p ārdoti, bet v ēl nav pieg ādāti. 
3.2. Pārdošanas cena 
15. tabula  
Pārdošanas cena  
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
EUR par vienu apavu p āri 26,6 29,5 34,6 
Indekss: 2006=100  100 111 130 
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem  
(250)  Attiecīgajā periodā pārdošanas cena palielin ājās par 30 %. Š ādu palielin ājumu 
veicināja divi būtiskākie faktori. No vienas puses, iepriekš izkl āstītās uzņēmējdarbības 
modeļa izmaiņas, un, no otras puses, izmaksu pieaugums, kas galvenok ārt saistīts ar 
izejvielām. 
3.3. Naudas pl ūsma, rentabilit āte un ienākums no ieguld ījumiem 
16. tabula  
Naudas pl ūsma, rentabilit āte, ienākums no ieguld ījumiem  
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Naudas pl ūsma 7720 13 101 13 337 
 
LV 50   LV (tūkst. EUR)  
Indekss: 2006=100  100 170 173 
Ienākums no t īrā 
apgrozījuma, %  1,3% 3,4% 3,0% 
Indekss: 2006=100  100 261 231 
Ienākums no 
ieguldījumiem  9,5% 22,8% 20,5% 
Indekss: 2006=100  100 240 217 
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem  
(251)  Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ien ākuma līmenis pieauga no 1,3 % 
2006. gad ā līdz 3 % PIP laik ā. Rentabilit ātes uzlabošan ās ietekmēja naudas pl ūsmas 
attīstību un ien ākumus no ieguld ījumiem.  Tomēr tas ir j āskata kop ā ar sākotnējā 
izmeklēšanā konstatēto būtisko lejupsl īdi un zemo ieguld ījumu līmeni. 
(252)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares pe ļņa ir 
ievērojami palielin ājusies un ka g ūtā peļņa patiesībā bija daudz augst āka par m ērķa 
peļņu 6 % līmenī, ko noteica s ākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc tika apgalvots, ka 
neatkarīgi no pārējiem kaitējuma rādītājiem, kait ējums vairs netiek nodar īts. 
(253)  Šai sakar ībā jāatzīmē, ka, lai gan rentabilit ātes līmenis patieš ām ir pieaudzis, 
izmeklēšanas laik ā tika konstat ēts, ka Kopienas ražošanas nozare nesp ēja sasniegt 
sākotnējā izmeklēšanā noteikto m ērķa peļņu 6 % līmenī. Bija gaid āms lielāks peļņas 
līmeņa pieaugums, kaut vai ņemot vērā lielas ražošanas nozares uz ņēmumu da ļas 
centienus ieviest jaunos uz ņēmējdarbības mode ļus. Tas par āda, ka situ ācija ražošanas 
nozarē joprojām bija nestabila no rentabilit ātes viedok ļa. Arguments, ka pe ļņas līmenis 
liecina par to, ka Kopienas ražo šanas nozarei vairs netiek nodar īts kaitējumam, ir 
jānoraida.  
3.4. Sp ēja piesaist īt kapitālu 
(254)  Izmeklēšana pier ādīja, ka MVU, kuri b ūtībā veido visu nozari, to slikt ās finanšu 
situācijas dēļ joprojām nespēj nodrošin āt atbilstīgas bankas garantijas, un t āpēc tiem ir 
grūtības ar kapit āla piesaisti. 
3.5. Ieguld ījumi  
17. tabula  
Ieguldījumi 
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
(000€)  9 019 13 777 20 979 
Indekss: 2006=100  100 153 233 
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem  
(255)  Lai gan attiec īgajā periodā bija vērojams ieguld ījumu pieaugums, absol ūtos rādītājos 
ieguldījumi PIP laik ā atbilda tikai 6 % no apgroz ījuma. Turkl āt šo pieaugumu 
ietekmēja viena izlas ē iekļautā Kopienas ražot āja veiktie iz ņēmuma ieguld ījumi ēkās. 
Ja šādi ieguld ījumi neb ūtu veikti, ieguld ījumu līmenis attiec īgajā periodā būtu 
 
LV 51   LV saglabājies nemain īgi zems. Atkal tas ir j āskata kop ā ar sākotnējā izmeklēšanā 
konstatēto būtisko lejupsl īdi un zemo ieguld ījumu līmeni.   
3.6. Algas  
18. tabula  
Algas  
    
  2006. g. 2007. g. PIP  
        
Algas (tūkst. EUR)  21 305 23 186 23 855 
Indekss: 2006=100  100 109 112 
Vidējā alga personai, EUR  21 826 21 418 21 897 
Indekss: 2006=100  100 98 100 
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem  
(256)  Attiecīgajā periodā vidējā alga saglab ājās nemainīga, norādot uz to, ka faktisk ā alga 
samazinājās un neatbilda norm ālai algu tendencei. Tas v ēl skaidrāk norāda uz to, ka 
Kopienas ražot āji bija pak ļauti spiedienam.  
4. Secin ājums par kait ējumu 
(257)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, tika secin āts, ka ne visi pamatregul ā minētie faktori tieši 
ietekmēja situāciju Kopienas apavu ražošanas nozar ē saistībā ar kaitējuma noteikšanu. 
Jo īpaši, ņemot vērā to, ka ražošana notiek p ēc pasūtījuma, krājumi parasti netiek 
veidoti vai ar ī tie sastāv no pabeigtiem pas ūtījumiem, kuri v ēl nav pieg ādāti vai par 
kuriem v ēl nav izrakst īti rēķini, krājumi bija nenoz īmīgs faktors kait ējuma anal īzē. 
Līdzīgi arī, tā kā nozarē joprojām ir vajadz īgs liels darbinieku skaits, ražošanas jauda 
nav tehniski ierobežota un galvenok ārt ir atkar īga no ražot āju pieņemto darbinieku 
skaita. 
(258)  Pamatojoties uz to makroekonomisko r ādītāju analīzi, kuri tieš āk ietekmē situāciju 
Kopienas ražošanas nozar ē, var secin āt, ka attiec īgajā periodā Kopienas ražošanas 
apjoms, k ā arī pārdevumu apjoms ir samazin ājies aptuveni t ādā pašā apmērā kā 
Kopienas pat ēriņš. Tādējādi Kopienas ražot āju pārdevumu apjoms, tirgus da ļa un 
nodarbinātības līmenis ir palicis nemain īgs. Ir samazin ājies ražīgums, bet 
samazinājums bija m ērens. Lai gan kopum ā bija sagaid āms, ka p āreja uz jauno 
uzņēmējdarbības modeli palielin ās atlikušo Kopienas ražot āju pārdevumu un 
ražošanas apjomu, ir ar ī skaidrs, ka ekonomikas br īvais kritiens, ko nozare piedz īvoja 
pirms pas ākumu noteikšanas, tika aptur ēts pēc to noteikšanas. T ādējādi liela da ļa 
Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumu var ēja mainīt uzņēmējdarbības modeli, 
pilnveidojot ražošana s procesu, kura laik ā tika veikti t ādi pasākumi kā specializ ētu 
uzņēmumu puduru izveide, p āreja uz augst āku ražojuma segmentu, k ā arī darbības 
virziena mai ņa no izplat īšanas vairumtirdzniec ībā uz tiešo pieg ādi mazumtirdzniec ībā.  
(259)  Būtisko mikroekonomikas r ādītāju analīze arī liecina par Kopienas ražošanas nozares 
daļēju atgūšanos, nor ādot uz pārdošanas cenas, naudas pl ūsmas, ieguld ījumu un pe ļņas 
pieaugumu. Tom ēr ražošanas nozare nav atguvusies l īdz normālam peļņas un 
ieguldījumu līmenim, un taj ā joprojām pastāv problēmas saistībā ar kapitāla piesaisti 
 
LV 52   LV un algu pieaugumu, nor ādot uz to, ka situ ācija vēl arvien ir nestabila un ka kait ējums 
nav pilnībā likvidēts. 
(260)  Kopumā izmeklēšanas laik ā tika secin āts, ka Kopienas ražošanas nozarei joproj ām tiek 
nodarīts būtisks kaitējums.  
5. Importa par dempinga cen ām no attiec īgajām valstīm un citu faktoru ietekme 
5.1. Ražojumu importa par dempinga cen ām no attiec īgajām valstīm ietekme 
(261)  Lai gan attiec īgajā periodā bija vērojams kop ējā importa apjoma samazin ājums no 
attiecīgajām valstīm, importa apjoms PIP laik ā joprojām ievērojami pārsniedz importa 
apjomu s ākotnējās izmeklēšanas laik ā. Importa apjoms no Ķīnas ir gandr īz divas 
reizes liel āks par importa apjomu SIP laik ā, un, lai gan importa apjoms no Vjetnamas 
šajā periodā ir samazin ājies, tā klātbūtne tirgū joprojām ir iev ērojama, veidojot 
aptuveni 10 % lielu tirgus da ļu. 
(262)  Cenu anal īze par attiec īgā perioda importu no attiec īgajām valstīm rāda, ka Ķīnas 
importa cena palika nemain īga, bet Vjetnamas importa cena samazin ājās. 
Salīdzinājumā ar cenu SIP laik ā Ķīnas cena ir palielin ājusies par aptuveni 20 %, bet 
Vjetnamas cena ir tuva tai, ko noteica SIP laik ā. Neskatoties uz atš ķirībām ražojumu 
sortiment ā un tirdzniec ības līmenī, ir skaidrs, ka vid ējā importa cena EUR 8,6 ĶTR un 
EUR 9,51 Vjetnam ā joprojām rada bažas Kopienas ražot ājiem, kuru vid ējā pārdošanas 
cena krietni p ārsniedz EUR 30 l īmeni. Tas k ļūst vēl acīmredzamāk, izvērtējot cenu 
samazinājuma līmeni, kas sal īdzinājumā ar SIP ir dramatiski pieaudzis. Ķīnai cenu 
samazinājuma līmenis ir pieaudzis no 13,5 % l īdz 31,9 % šaj ā periodā un Vjetnamai 
rādītāja pieaugums ir l īdzīgs – no 15,9 % l īdz 38,9 %. 
5.2. Secin ājums par ietekmi, ko rad ījis ražojumu impor ts par dempinga cen ām no 
attiecīgajām valstīm 
(263)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, jāsecina, ka imports no attiec īgajām valstīm gan apjoma, 
gan arī cenas ziņā turpina negat īvi ietekmēt Kopienas ražot āju darbības rādītājus. 
5.3. Citu faktoru ietekme 
(264)  Komisija r ūpīgi pārbaudīja, vai papildus importam par dempinga cen ām citi zin āmi 
faktori var ēja ietekm ēt nepārtraukto kait ējumu Kopienas ražot ājiem, lai nodrošin ātu, 
ka šādu faktoru rad ītais iespējamais kait ējums netiktu attiecin āts uz importa dempingu. 
5.3.1. Konkurences tr ūkums starp Kopien ā ražotiem un no attiec īgajām valstīm importētiem 
apaviem  
(265)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka nepast āv saistība starp importu no 
attiecīgajām valstīm un Kopienas ražošanas nozares darb ības rādītājiem. Jo īpaši tika 
apgalvots, ka nav iesp ējams aizst āt Kopienā ražotu attiec īgo ražojumu ar ražojumu, 
kas import ēts no attiec īgajām valstīm. Šīs ieinteres ētās personas apgalvoja, ka 
nepastāv konkurence starp Kopien ā ražotiem ādas apaviem un apaviem, kas import ēti 
no Ķīnas un Vjetnamas, jo pirmie parasti p ārstāv vidējas un augstas cenas tirgus 
segmentu, bet p ēdējie galvenok ārt ir paredz ēti vidējas un zemas cenas tirgus 
segmentam. Tas, ka Kopienas ražošanas nozare nesp ēja atgūt tirgus da ļu pēc 
pasākumu noteikšanas, tika min ēts kā pierādījums šai sakar ībā. Tā vietā citu kaitējuma 
 
LV 53   LV rādītāju vispārīgi uzlabojumi var ēja būt uzņēmējdarbības mode ļa maiņas rezultāts 
Kopienas ražošanas nozar ē, bet ražošanas apjoma samazin ājums un p āreja uz dārgāku 
ražojumu izgatavošanu palielin āja ražošanas apjomu, t ādējādi mazinot kait ējumu, kas 
iepriekš tika nodar īts Kopienas ražošanas nozares da ļai. Tika apgalvots, ka probl ēmas, 
ar kurām saskārās otra Kopienas ražot āju grupa, rad īja nespēja pielāgoties, nevis 
imports par dempinga cen ām no attiec īgajām valstīm.  
(266)  Izmeklēšana pierādīja, ka, lai gan da ļa no Kopienas ražošanas nozares ar ī pāriet uz 
augstāku tirgus segmentu, t ā joprojām aizņem zināmu daļu zemas cenas apavu 
segmenta un lielu da ļu vidējas cenas apavu segmenta. Imports par dempinga cen ām 
skar ne tikai zemas cenas segmentu, bet ar ī vidējas cenas segmentu, un dažos 
gadījumos pat augstas cenas ti rgus segmentu. Citiem v ārdiem sakot, past āv ievērojama 
konkurence starp Kopien ā ražotiem un no attiec īgajām valstīm import ētiem ādas 
apaviem.  
(267)  Tika arī apgalvots, ka nepast āv konkurence starp Kopienas ražot ājiem un attiec īgajiem 
eksportētājiem, jo Kopienas ražot āji galvenok ārt izgatavo ražojumus noteikt ās tirgus 
nišās un nepied āvā pilnu speci ālo apavu kl āstu, piem ēram, pārgājienu, boulinga un 
ortopēdiskos apavus. Ta ču šai sakar ībā jāatzīmē, ka šie speci ālie apavi veido tikai 
nelielu attiec īgā ražojuma da ļu, un tāpēc to ietekme nav b ūtiska. Katr ā ziņā 
izmeklēšana pier ādīja, ka, pret ēji apgalvojumam, šos speci ālos apavus, lai gan 
ierobežotā daudzum ā, tomēr ražo Kopien ā, un tie tieši konkur ē ar import ētajiem 
speciālajiem apaviem. Turkl āt, kā jau minēts iepriekš, palielin ās konkurence starp 
daudziem šo speci ālo apavu veidiem un klasiskajiem “br ūnajiem apaviem”, ko 
tradicionāli ražoja Kopienas ražošanas nozar ē. 
(268)  Attiecībā uz Kopienas ražošanas apjoma un importa no attiec īgajām valstīm 
salīdzinājumu vecuma un dzimumu aspekt ā izmeklēšana pier ādīja, ka Kopien ā tiek 
ražots iev ērojams daudzums v īriešu, sieviešu un b ērnu apavu. Uzsvars tiek likts uz 
sieviešu apaviem, kas veido aptuveni 55 % no ražošanas apjoma, bet v īriešu un b ērnu 
apavi attiec īgi veido 35 % un 10 % no ražošanas apjoma. Apskatot no attiec īgajām 
valstīm import ēto apavu sadal ījumu pēc vecuma un dzimuma, r ādītāji ir atšķirīgi, jo 
lielāks uzsvars tiek likts uz b ērnu apaviem, kuri veido aptuveni 25 % no ražošanas 
apjoma. Neskatoties uz š īm atšķirībām, ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozares 
pārstāvji, kā arī eksportētāji Kopienas tirg ū pārdod ievērojamu daudzumu visu tr īs 
kategoriju apavu. 
5.3.2. Kopienas ražot āju efektivit ātes trūkums, struktur āli trūkumi un globaliz ācijas ietekme 
(269)  Viena ieinteres ētā persona, kas p ārstāvēja patērētāju intereses, apgalvoja, ka 
iespējamais dempings nav ietekm ējis situāciju Kopienas ražošanas nozar ē, bet ka 
drīzāk globaliz ācijas tendence un ražošanas p ārvietošana uz zem āku izmaksu valst īm, 
nevis negod īga tirdzniec ība ir būtiskākais iemesls darbavietu likvid ēšanai un ražot ņu 
slēgšanai.  
(270)  Arī vairākas citas ieinteres ētās personas nor ādīja, ka Kopienas ražošanas nozares 
nespēja gūt labumu no pas ākumiem un Kopienas ražot āju uzņēmējdarbības mode ļa 
maiņas ietekme ir pier ādījums apgalvojumam, ka nepast āv saikne starp importu un 
Kopienas ražošanas nozares darb ības rādītājiem.  
 
LV 54   LV (271)  Saskaņā ar šiem apgalvojumiem K opienas ražošanas nozare t ās struktūras dēļ nespēj 
konkurēt ar masu produkcijas tirgu galvenok ārt tāpēc, ka trūkst nepieciešamais 
darbaspēks un ir augstas ar to saist ītās izmaksas. T ādējādi ievērojama Kopienas 
ražošanas nozares da ļa ir sākusi izmantot jauno uz ņēmējdarbības modeli un veikusi 
ieguldījumus ražojumu inov ācijās un uzlabošan ā, lai no vid ējas līdz zemas cenas 
ražojumu tirgus segmenta p ārietu uz vid ējas līdz augstas cenas un luksuspre ču tirgus 
segmentu. Šie uz ņēmumi, kas izgatavo ražojumus ar augst āku pievienoto v ērtību 
noteiktās tirgus niš ās, arī ir sasnieguši labus darb ības rezult ātus. Un otr ādi – tie 
uzņēmumi, kuri nesp ēja pielāgoties globaliz ācijai, joproj ām uzrāda sliktus rezult ātus. 
Saskaņā ar šo argumentu Kopienas ražot āju situācija ir uzskat āma par to 
uzņēmējdarbības stratēģijas sasniegumu un nav saist īta ar importu no attiec īgajām 
valstīm. 
(272)  Kā redzams E.2. un G.4. sada ļā iepriekš tekst ā, izmeklēšanas laik ā patiešām ir 
konstatēts, ka situ ācija Kopienas ražošanas nozar ē ir neviendab īga. Daļa ražošanas 
nozares uz ņēmumu ražo apavus, kas nav saist īti ar zīmoliem, vid ējas līdz zemas cenas 
ražojumu tirgus segment ā, un p ārdod tos vairumtirdzniec ībā, nevis tieši 
mazumtirdzniec ībā. Bet tas nenoz īmē, ka šie uz ņēmumi pēc būtības strādā neefektīvi. 
Izmeklēšanas laik ā tika konstat ēts, ka neatkar īgi no šo uz ņēmumu konkur ētspējas to 
sarežģīto situāciju būtībā izraisīja imports par dempinga cen ām. Tāpēc šie uzņēmumi 
ir nokļuvuši ārkārtīgi sarežģītā finanšu situ ācijā, un to stāvoklis attiec īgajā periodā ir 
krasi pasliktin ājies. Daudzi no šiem uz ņēmumiem cenšas p ārorientēties uz vid ējas līdz 
augstas cenas tirgus segmentu un main īt izplatīšanas kan ālus, bet pašlaik j ūtamais 
spiediens, ko izrais īja imports par dempinga cen ām, ievērojami apgr ūtina attīstību šajā 
virzienā. 
(273)  Neskatoties uz b ūtiskajiem uzlabojumiem un uz ņēmējdarbības mode ļa pielāgošanu, tie 
uzņēmumi, kuri main īja uzņēmējdarbības modeli, nav sasnieguši m ērķa peļņu 6 % 
līmenī, kā noteikts s ākotnējā izmeklēšanā. Tas liecina par to, ka ar ī šo uzņēmumu 
grupu ietekm ēja vispārējais negat īvais spiediens uz visiem tirgus segmentiem, ko 
izraisīja imports par dempinga cen ām. Tāpēc pastāv iespēja, ka šīs grupas uz ņēmumi 
spētu pilnībā atgūties, ja tie nesaskartos ar negat īvo spiedienu uz cenu, ko izrais īja 
ilglaicīgs (un pat pieaugošs) ādas apavu imports par dempinga cen ām. 
(274)  Fakts, ka pat t ādus uzņēmumus, kuri p ārgāja uz jauno uz ņēmējdarbības modeli, 
joprojām ietekm ē kaitējumu izraisošais dempings, ne skatoties uz to, ka šie uz ņēmumi 
patiešām efektīvi veica resursu ap vienošanu un specializ āciju, liecina par to, ka 
efektivitātes trūkums un struktur ālās problēmas nozar ē neizjauc sakar ību starp 
dempingu un nodar īto kaitējumu. 
5.3.3. Ietekme, ko rad ījis imports no cit ām trešām valstīm 
(275)  Vairākas ieinteres ētās personas nor ādīja, ka apavu ražošanas nozares pieaugums cit ās 
trešās valstīs veicināja dramatisku eksporta piea ugumu uz Kopienu. Šai sakar ībā tika 
apgalvots, ka imports no cit ām trešām valstīm būtiski ietekm ēja situāciju Kopienas 
ražošanas nozar ē attiecīgajā periodā un ka tas ir uzskat āms par vienl īdz būtisku 
aspektu, analiz ējot iespējamo kait ējuma turpin āšanos vai atk ārtošanos, ja pas ākumi 
tiktu pārtraukti. Saska ņā ar šo ieinteres ēto personu apgalvojumiem pas ākumu 
pārtraukšana ietekm ētu līdzsvaru starp importu no attiec īgajām valstīm un importu no 
citām valstīm, jo šie avoti nav savstarp ēji aizstājami. Tāpēc pasākumu pārtraukšana 
neietekmēs Kopienas ražošanas nozari.  
 
LV 55   LV (276)  Šai sakar ībā izmeklēšana pierādīja, ka importa apjoms no cit ām trešām valstīm par 
zemām cenām, piemēram, Indijas un Indon ēzijas, ir augsts un turpina palielin āties. 
Apavu ražošanas nozari liel ā mērā organizē starptautiskas grupas, kur ām ir vair āki 
ražošanas centri daž ādās valstīs. Tādējādi tiek nodrošin āts zināms elastīgums attiec ībā 
uz ražošanas p ārvietošanu, ja ražošanas centri tiek izveidoti cit ās valstīs. Izmeklēšana 
pierādīja, ka ražošanas centru jaun ā valstī var izveidot viena l īdz divu gadu laik ā.  
(277)  Analizējot tirgus da ļu, Ķīnas un Vjetnamas tirgus da ļas, iespējams, ieguva citas 
eksportētājvalstis, galvenok ārt Indija un Indon ēzija. Taču šo valstu cenu ietekme nav 
salīdzināma ar importa no Ķīnas un Vjetnamas cenu ietekmi. Ne ņemot vērā ražojumu 
sortimenta izmai ņas, cenu atš ķirības ir īpaši lielas Indijas gad ījumā, kuras vid ējā 
eksporta cena ir par 25,8% augst āka par vid ējo eksporta cenu no Vjetnamas 
importētiem apaviem un par 40,3% augst āka par vid ējo eksporta cenu no Ķīnas 
importētiem apaviem. T āpēc šo valstu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari ir daudz 
mazāka. Vidējā eksporta cena apaviem, kas import ēti no Indon ēzijas, ir par 13,2% 
augstāka par vid ējo cenu no Ķīnas import ētiem apaviem un piel īdzināma no 
Vjetnamas import ētu apavu vid ējai eksporta cenai. Neskatoties uz iepriekš min ēto, 
Indonēzijas importa apjoma ietekme joproj ām būtu ierobežota. Ņemot vērā iepriekš 
minēto, importa no cit ām Āzijas valst īm relatīvais apjoms un augst ās cenas ne ļauj 
secināt, ka to ietekme b ūtu pietiekami liela, lai ietekm ētu saistību starp Kopienas 
ražošanas nozarei nodar īto kaitējumu un lielo importa par dempinga cen ām apjomu no 
Ķīnas un Vjetnamas. 
5.3.4. Pat ēriņa un pat ērētāju izvēles izmai ņu un Kopienas mazumtirdzniec ības nozares 
struktūras izmaiņu ietekme 
(278)  Tika arī apgalvots, ka zemie Kopi enas ražošanas nozares darb ības rādītāji nav saist īti 
ar importu no attiec īgajām valstīm, bet dr īzāk ar patēriņa samazin āšanos Kopien ā. 
Šāda patēriņa samazin āšanās, iespējams, ir saist īta ar modes tenden ču izmaiņām, proti, 
lietišķu apavu viet ā priekšroka tiek dota ikdienas apaviem. Attiec īgi patērētāji izdara 
izvēli par labu zemas cenas tirgus segmen tam, ko parasti veido imports no treš ām 
valstīm.  
(279)  Šai sakar ībā izmeklēšana pier ādīja, ka attiec īgā ražojuma pat ēriņš ir samazin ājies. 
Tomēr, ja past āvētu pilnīga savstarp ējā aizstājamība starp ādas un citu materi ālu 
apaviem, š āds samazin ājums būtu daudz iev ērojamāks. Tāpēc patēriņa samazin ājums 
un patērētāju izvēles izmaiņas paši par sevi neš ķiet faktori, kas izjauktu c ēloņsakarību. 
(280)  Izmeklēšanas laik ā tika arī konstatēts, ka apavu mazumtirdzniec ība ir daž ādota, 
piedāvājot apavus gan tradicion ālā apavu veikal ā, gan arī vairākās citās tirdzniec ības 
vietās, tostarp univers ālveikalos, ap ģērbu veikalos, k ā arī lielveikalos/hiperm ārketos, 
kuri nodrošina ļoti lielu p ārdevumu apjomu, iesp ējams, pārsniedzot 40 %.  
(281)  Tika arī apgalvots, ka š ādi augstas konk urences apst ākļi veicinājuši cenu 
pazemināšanos un ka šim apst āklim bijusi liel āka ietekme uz Kopienas ražošanas 
nozari nek ā importam par dempinga cen ām. Lai gan mazumtirdzniec ības nozares 
radīto spiedienu k ā tādu nevar izsl ēgt kā faktoru, kurš, iesp ējams, ietekm ējis Kopienas 
ražošanas nozari, j āatceras, ka ar ī šādas strukt ūras pastāvēšana ir atkar īga no spējas 
piesaistīt piegādātājus, kas var pieg ādāt ražojumus par tik zemu  cenu. Lielais ražojumu 
apjoms par dempinga cen ām neapšaub āmi bija b ūtisks faktors š āda cenu rad īta 
spiediena att īstībā un saglab āšanā. Turklāt, ja Kopienas ražot ājiem būtu izdevies 
 
LV 56   LV palielināt cenu, tas liecin ātu par to, ka mazumtirdzniec ības strukt ūras izmaiņas nav tik 
būtiskas, lai izjauktu sakar ību starp kait ējumu un importu par dempinga cen ām. 
5.3.5. Kopienas ražot āju eksporta darb ības rezult ātu ietekme 
(282)  Kā viens no Kopienas ražošanas nozarei nodar ītā kaitējuma iemesliem tika min ēta arī 
Kopienas ražošanas nozares zemo eksporta darb ības rādītāju saistība ar augsto EUR 
vērtību pret USD, nor ādot, ka tāpēc šāda saistība ir jānošķir no attiec īgo valstu importa 
ietekmes aspektiem.  
(283)  Taču, salīdzinot vid ējo tirgus cenu ar kop ējo eksporta apjomu, var secin āt, ka 
Kopienas ražot āju eksporta cenas attiec īgajā periodā ir palielin ājušās par aptuveni 
12 % un ka š īs cenas PIP laik ā bija par aptuveni 20 % augst ākas par viet ējā tirgus 
cenām. Eksporta apjoms palika nemain īgs un veidoja aptuveni 25 % no ražošanas 
apjoma. Ņemot vērā izmeklēšanas laik ā gūtos pierādījumus, ka Kopienas ražot āju 
eksporta darb ības rādītāji ir tikai nedaudz palielin ājušies, arguments, ka eksporta 
darbība varētu būt Kopienai nodar ītā kaitējuma iemesls, nav pamatots.  
5.4. Secin ājums par citu faktoru ietekmi 
(284)  Kā minēts iepriekš tekst ā, vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka nevis imports 
par dempinga cen ām, bet citi faktori bija b ūtiskākais Kopienas ražošanas nozarei 
nodarītā kaitējuma iemesls. 
(285)  Tika noteikti un r ūpīgi izvērtēti citi būtiskie faktori. Ta ču fakti šaj ā lietā pierāda, ka 
neviens no citiem zin āmajiem faktoriem atseviš ķi vai kopā ar citiem faktoriem nebija 
tik būtisks, lai izjauktu c ēloņsakarību starp importu par dempinga cen ām un Kopienas 
ražotājiem nodar īto kaitējumu. 
H. KAIT ĒJUMA TURPIN ĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 
1. Paredzam ā apjoma un cenas ietekme uz situ āciju Kopienas ražošanas nozar ē 
pasākumu atcelšanas gad ījumā  
(286)  Saskaņā ar pamatregulas 11. pant a 2. punktu importu no valst īm, uz kur ām attiecas š ī 
pārskatīšana, nov ērtēja, lai noteiktu kait ējuma turpin āšanās iespējamību. 
(287)  Attiecībā uz spēkā esošo pas ākumu atcelšanas iesp ējamo ietekmi uz Kopienas 
ražošanas nozari atbilst īgi iepriekš apkopotajiem elementiem tika nov ērtēti šādi faktori 
saistībā ar dempinga turpin āšanās iespējamību.  
1.1. ĶTR 
(288)  Kā secināts 261.–262. apsv ērumā iepriekš tekst ā, imports par dempinga cen ām no 
ĶTR turpin ājās PIP laik ā.  
(289)  Arī veicot ĶTR jaudas un viet ējā tirgus att īstības analīzi, tika secin āts, ka pas ākumu 
atcelšanas gad ījumā jau tā augstais eksporta l īmenis saglab ātos. Pat, ja importa 
apjoms, k ā apgalvots, samazin ātos pat par 30 % tirgus lejupsl īdes dēļ, tā apjoms 
joprojām būtu ievērojams.  
 
LV 57   LV (290)  Tika arī secināts, ka augst āka cenu līmeņa dēļ salīdzinājumā ar Ķīnas vietējo tirgu, k ā 
arī citu trešo valstu tirgiem pas ākumu atcelšanas gad ījumā Kopiena joproj ām būtu 
pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportam. Lai gan nevar noliegt zin āmu eksporta cenu 
pieaugumu, tom ēr secināts, ka šis eksports joproj ām būs par dempinga cen ām.  
(291)  Novērotais iev ērojamais dempinga un cenu samazin ājuma līmenis liecina par to, ka 
iepriekš min ētais apjoms tiktu eksport ēts uz Kopienu par dempinga cen ām, kas būtu 
daudz zem ākas par Kopienas ražot āju noteiktaj ām cenām un izmaks ām. 
(292)  Šāda apjoma un cenu kop ējā ietekme var ētu veicin āt Kopienas ražot āju jau tā 
nestabilās situācijas pasliktin āšanos.  
1.2. Vjetnama 
(293)  Arī attiecībā uz Vjetnamu PIP laik ā tika konstat ēta dempinga turpin āšanās lielā 
apmērā.  
(294)  Tika arī secināts, ka Kopiena joproj ām ir visnoz īmīgākais tirgus Vjetnamas 
eksportētājiem un ka š āda situācija, dom ājams, saglab āsies arī pasākumu 
pārtraukšanas gad ījumā.  
(295)  Ņemot vērā to, ka past āv lielas neizmantot ās jaudas rezerves, un ņemot vērā cenu 
līmeni Kopien ā salīdzinājumā ar cenu l īmeni Vjetnamas viet ējā tirgū, kā arī citos 
eksporta tirgos, past āv iespēja, ka, atce ļot pasākumus, ražojumu imports par dempinga 
cenām turpinās palielin āties. Tāpat kā Ķīnas gadījumā, pat ja imports, k ā apgalvots, 
samazināsies ekonomikas lejupsl īdes dēļ, importa apjoms joproj ām būs ievērojams.  
(296)  Tāpat kā ĶTR gadījumā, novērotais iev ērojamais dempinga un cenu samazin ājuma 
līmenis liecina par to, ka iepriekš min ētais apjoms tiktu eksport ēts uz Kopienu par 
dempinga cen ām, kas būtu daudz zem ākas par Kopienas ražot āju noteiktaj ām cenām 
un izmaks ām. Līdzīgi arī šāda apjoma un cenu kop ējā ietekme var ētu veicin āt 
Kopienas ražot āju jau tā nestabilās situācijas pasliktin āšanos. 
2. Ieinteres ēto personu izvirz ītie argumenti 
(297)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka nevis imports no attiec īgajām valstīm par 
dempinga cen ām, bet gan citi faktori liek apšaub īt importa par dempinga cen ām 
iespējamo ietekmi uz situ āciju Kopienas ražošanas nozar ē nākotnē.  
(298)  Minētie faktori tika plaši izkl āstīti G.5. sada ļā par nodar īto kaitējumu un t āpēc nav 
nepieciešams tos apskat īt šajā sadaļā. Tomēr daži argumenti attiec ās uz notikumiem 
pēc PIP, un t āpēc attiecībā uz tiem ir j āveic papildu anal īze, lai nov ērtētu to iespējamo 
ietekmi nākotnē.  
2.1. Tirgus lejupsl īdes iespējamā ietekme 
(299)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka ekonomikas lejupsl īdes ietekme ir 
jānošķir no iesp ējamās importa ietekmes, jo šis apst āklis attiec ībā uz dempinga 
izraisītā kaitējuma turpin āšanās/atkārtošanās iespējamību ir uzskat āms par ārēju 
apstākli. Šīs ieinteres ētās personas apgalvoja, ka ekonomikas lejupsl īde īpaši ietekm ēs 
Kopienas ražošanas nozari, jo pirktsp ējas pazemin āšanās dēļ patērētāji šādos apstākļos 
parasti izv ēlas zemākas kvalit ātes/cenas ražojumu. 
 
LV 58   LV (300)  Tirgus lejupsl īde, visticam āk, veicin ās vēl lielāku attiec īgā ražojuma pat ēriņa 
samazinājumu. Lai gan ādas apaviem joproj ām būs stabila poz īcija tirgū, pārdevumu 
apjoms, visticam āk, būtiski kritīsies, pārsniedzot 7 % samazin ājumu, kas bija v ērojams 
vēl pirms lejupsl īdes. 
(301)  Iespējams, ka ekonomiskie ierobežojumi padar īs patērētājus un mazumtirgot ājus 
jūtīgākus attiec ībā uz cenu, un pat ērētāju pirktsp ējas pazemin āšanās var veicin āt cenu 
griestu veidošanos mazumtirdzniec ības līmenī. Šāda situācija savuk ārt varētu veicināt 
tirgus segmenta mai ņu (patērētāju pāreja no augstas/vid ējas cenas tirgus segmenta uz 
vidējas cenas segmentu, k ā arī no vidējas uz vid ējas/zemas cenas segmentu) un apavu 
labošanas apjoma pieaugumu. Š ādā situācijā, visticam āk, pieaugs konkurence starp 
ādas apaviem un citiem l īdzīgiem ražojumiem, kas izgatavoti no tekstilmateri āliem un 
sintētiskiem materi āliem. 
(302)  Īsi sakot, ņemot vērā saistīto patēriņa un cenas ietekmi, nevar secin āt, ka tirgus 
lejupslīde veicin ās situācijas pasliktin āšanos Kopienas ražošanas nozar ē. Tomēr tajā 
pašā laikā pastāv arī iespēja, ka ekonomikas lejupsl īde vēl vairāk pastiprin ās importa 
par dempinga cen ām ietekmi. Un tas t ā var notikt t āpēc, ka lejupsl īde, visticam āk, 
radīs cenu spiedienu uz visiem uz ņēmējiem, tostarp eksport ētājiem no attiec īgajām 
valstīm, kuri v ēl vairāk var pazemin āt jau tā zemās dempinga cenas. V ēl zemākas 
cenas rad īs spiedienu uz vid ējas un augstas cenas segmentu  un var piespiest Kopienas 
ražotājus atgriezties vid ējas un zemas cenas tirgus segment ā. Tas savuk ārt veicinātu 
vēl lielāku konkurenci starp Kopienas produkc iju un importu par dempinga cen ām.  
2.2. Pat ēriņa modeļa izmaiņu iespējamā ietekme 
(303)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Kopien as ražošanas nozares snieguma 
pasliktināšanās nākotnē, ja tāda būs vērojama, neb ūtu saistāma ar importu no 
attiecīgajām valstīm, bet drīzāk ar patēriņa samazin āšanos Kopien ā. Tika apgalvots, ka 
šāds patēriņa samazin ājums būtu saistīts ne tikai ar modes tenden ču izmaiņām, jo 
lietišķu apavu viet ā priekšroka tiek dota ikdienas apaviem, bet ar ī ar tirgus lejupsl īdi. 
Šādā gadījumā pieaugtu tendence, ka pat ērētāji izdara izv ēli par labu zemas cenas 
segmentam, ko parasti veido imports no treš ām valstīm. 
(304)  Kopējā patēriņa samazin āšanās, visticam āk, negatīvi ietekm ētu Kopienas ražot āju 
darbības rezult ātus. Taču pastāv arī iespēja, ka pat ērētāju pirktsp ējas pazemin āšanās 
dēļ tirgus slikt āk pielāgosies īstermiņa modes tendenc ēm, un tas veicin ātu 
popularitātes atjaunošanos klasiskajiem “br ūnajiem apaviem”, kas veido segmentu, 
kurā Kopienas ražošanas nozare ir vissp ēcīgākā. Tāpēc nevar secin āt, ka patēriņa 
samazināšanās Kopienā ražotos apavus skartu liel ākā mērā nekā importētos apavus. 
Kopumā, lai gan Kopienas ražot ājus, visticam āk, ietekm ēs patēriņa samazin āšanās, ja 
pasākumus ļaus pārtraukt, liels importa apjoms par dempinga cen ām no attiec īgajām 
valstīm joprojām būs būtisks kaitējuma iemesls. 
2.3. Eksporta darb ības rezult ātu pazemin āšanās iespējamā ietekme 
(305)  Dažas ieinteres ētās personas ar ī apgalvoja, ka ekonomikas lejupsl īdi īpaši smagi izjut īs 
Kopienas ražošanas nozares eksport ētāji.  
(306)  Šai sakar ībā var pieņemt, ka ekonomikas lejupsl īde, kura b ūs jūtama visā pasaulē, 
ietekmēs arī ES eksportu. Lai gan eksporta darb ības samazin ājums neapšaub āmi var 
 
LV 59   LV negatīvi ietekm ēt vispārējo nozares att īstību, tomēr jāatceras, ka tr īs ceturtda ļas 
Kopienas ražot āju produkcijas ir paredz ētas ES viet ējam tirgum. Ņemot to v ērā, nevar 
secināt, ka eksporta darb ības rezult ātu pazemin āšanās iespējamā ietekme pati par sevi 
var izjaukt c ēloņsakarību starp importu par dempinga cen ām un Kopienas ražot ājiem 
nodarīto kaitējumu. 
2.4. Struktur ālo problēmu un ES ražot āju efektivit ātes trūkuma iesp ējamā ietekme 
(307)  Tika arī apgalvots, ka Kopienas ražot āji iepriekš sask ārās ar probl ēmām, nespējot gūt 
labumu no pas ākumiem, jo probl ēmu iemesls ir saist īts ar struktur ālām problēmām un 
neefektivit āti nozarē, nevis iesp ējamo Ķīnas un Vjetnamas dempingu. Saska ņā ar šiem 
apgalvojumiem ekonomikas lejupsl īde pastiprin ās struktur ālās problēmas nozar ē un 
vēl vairāk mazinās sakarību starp nodar īto kaitējumu un dempingu.  
(308)  Pirmām kārtām jāatgādina, ka izmekl ēšana pier ādīja: neatkar īgi no konkurences 
Kopienas ražot ājiem būtisku kait ējumu ir nodar ījis imports par dempinga cen ām. 
Katrā ziņā jāatzīmē, kā jau minēts iepriekš, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozar ē 
situācija joproj ām ir nestabila, attiec īgajā periodā bija vērojama vismaz da ļēja 
atgūšanās, un nozare sp ēja saglab āt stabilu tirgus da ļu. Turklāt liela da ļa nozares 
uzņēmumu sp ēja mainīt uzņēmējdarbības modeli vai m ēģina to dar īt, i) apkopojot 
resursus uz ņēmumu puduros, lai g ūtu maksim ālu labumu no specializ ācijas un ļautu 
uzņēmumu grup ām gūt labumu no apjomrad ītiem ietaup ījumiem, ii) novirzot 
pārdevumus tieši mazumtirgot ājiem un iii) izgatavojot apavus vid ējas/augstas cenas un 
augstas cenas tirgus segmentos. Maz ticams, ka nozares uz ņēmumi spētu īstenot šo 
procesu, ja neb ūtu noteikti pas ākumi, un jebkur ā gadījumā tie uzņēmumi, kuri pašlaik 
īsteno uzņēmējdarbības mode ļa maiņas procesu, visticam āk, nespēs to pabeigt.  
(309)  Taču pastāv arī iespēja, ka tirgus lejupsl īde palielin ās spiedienu un, iesp ējams, arī 
apturēs šo procesu uz ņēmumos, kuri v ēl nav spējuši pāriet uz citu segmentu, mainot 
uzņēmējdarbības modeli. Past āv risks, ka šo uz ņēmumu stāvoklis pasliktin āsies vēl 
vairāk, un, pieaugot konkurencei, daudzi š īs grupas uz ņēmumi, iesp ējams, pat 
pārtrauks uz ņēmējdarbību. Uzņēmumi, kuri ir p ārgājuši uz progres īvāku 
uzņēmējdarbības modeli, dom ājams, nesp ēs izvairīties no tirgus lejupsl īdes ietekmes, 
jo cenas augstas/vid ējas cenas segment ā, kurā tie specializ ējas, iespējams, arī tiks 
pakļautas visp ārējam lejupv ērstam spiedienam.  
(310)  Taču saistībā ar attiec īgajā periodā novērotās situācijas izv ērtējumu, nevar ētu 
apgalvot, ka ekonomikas lejupsl īde pati par sevi izjauktu c ēloņsakarību ar importu par 
dempinga cen ām. Gluži pret ēji, kā izklāstīts 302. apsv ērumā iepriekš tekst ā, 
lejupvērsts spiediens uz cenu, ko rada l ētu ražojumu imports par dempinga cen ām, 
visticamāk, radītu arī domino efektu, gr ūžot vēl lielāku Kopienas produkcijas da ļu uz 
to pašu segmentu, kuru sk āris imports par dempinga cen ām, lai palielin ātu šāda 
dempinga rad īto spiedienu uz Kopienas ražot ājiem. Tāpēc šādos apstākļos Kopienas 
ražotāji vairāk nekā jebkad agr āk būtu atkarīgi no pasākumu noteikšanas n ākotnē.  
2.5. Importa no treš ām valstīm iespējamā ietekme 
(311)  Tika arī pārbaudīts, vai imports no treš ām valstīm skartu importa par dempinga cen ām 
ietekmi uz situ āciju Kopienas ražošanas nozar ē, ja pasākumus ļautu atcelt. Šai sakar ībā 
tika apgalvots, ka trešo vals tu eksports uz Kopienu nep ārtraukti palielin ās un ka, 
 
LV 60   LV pieaugot izmaks ām Ķīnā un Vjetnam ā un ņemot vērā ekonomikas lejupsl īdi, šo valstu 
eksports rad īs lielākās problēmas Kopienai n ākotnē.  
(312)  Taču, ņemot vērā cenu atšķirības starp importu par dempinga cen ām no attiec īgajām 
valstīm un importu no treš ām valstīm, drīzāk pastāv iespēja, ka Ķīnas un Vjetnamas 
eksportētie ražojumi b ūs izdevīgāki cenas zi ņā salīdzinājumā ar importu no cit ām 
trešām valstīm. Tas savuk ārt liek dom āt par šāda importa relat īvo samazin ājumu 
nākotnē. Kā minēts C.3. un C.4. sada ļā iepriekš tekst ā, nekas neliecina par to, ka Ķīnas 
vai Vjetnamas eksport ētāji varētu aiziet no Kopienas tirgus. Gluži pret ēji, to lielā jauda 
liek domāt, ka šo valstu m ērķis ir palikt tirg ū pēc iespējas ilgāk. 
(313)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, ja pas ākumus atcels, imports no cit ām trešām valstīm, 
visticamāk, situāciju Kopienas ražošanas nozar ē ietekmēs vismazāk. 
2.6. Val ūtas kursu sv ārstību iespējamā ietekme 
(314)  Tika arī apgalvots, ka kait ējums Kopienas ražot ājiem, iesp ējams, samazin āsies, 
pieaugot USD v ērtībai pret EUR. Val ūtas kursa sv ārstību dēļ palielināsies cenas 
importam par dempinga cen ām, ko tirgo, sa ņemot samaksu euro, t ādējādi mazinot 
atšķirības starp importa dempinga cen ām un Kopienas ražot āju cenām. 
(315)  Šai sakarībā jāatzīmē, ka izmekl ēšanas laik ā bija jānosaka, vai imports par dempinga 
cenām (cenu un apjoma zi ņā) ir radījis (vai, visticam āk, radīs) būtisku kait ējumu 
Kopienas ražošanas nozarei, vai ar ī šādu būtisku kait ējumu (vai t ā iespējamību) ir 
radījuši citi faktori. Attiec ībā uz to pamatregulas 3. panta 6. punkt ā ir noteikts, ka ir 
jāpierāda, ka importa dempinga cenu l īmenis rada (vai var rad īt) kaitējumu. Tāpēc šie 
noteikumi attiecas tikai uz cenu l īmeņu atšķirībām, un nav noteikta pras ība analizēt 
faktorus, kas ietekm ē šo cenu l īmeni. 
(316)  Importa par dempinga cen ām iespējamā ietekmē uz Kopienas ražošanas nozares 
cenām tiek rūpīgi pārbaudīta, nosakot cenu samazin ājumu, cenu samazinošu un cenu 
palielinošu ietekmi. Šai nol ūkā tiek salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Kopienas 
ražošanas nozares p ārdošanas cenas, un reiz ēm, lai ieg ūtu salīdzināmus datus, var 
rasties nepieciešam ība konvert ēt kaitējuma aprēķināšanai izmantot ās eksporta cenas 
citā valūtā. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šai sakar ībā tikai nodrošina 
iespēju noteikt sal īdzināmas cenu atš ķirības. Ņemot to v ērā, kļūst acīmredzami, ka 
valūtas maiņas kurss b ūtībā nevar būt kaitējuma iemesls. 
(317)  Iepriekš min ēto arī apstiprina pamatregulas 3. pant a 7. punkta noteikumi, kuri paredz 
pārbaudīt arī citus zināmus faktorus, ne tikai importu par dempinga cen ām. Šajā pantā 
norādītajā citu zināmu faktoru uzskait ījumā nav min ēts faktors, kas ietekm ē cenu 
līmeni importam par dempinga cen ām. 
(318)  Taču, pat ja šis faktors tiktu ņemts vērā, paturot pr ātā iespējamo spiedienu uz pat ēriņa 
cenām saistībā ar tirgus lejupsl īdi, maz ticams, ka import ētāji, kuri iep ērk produkciju 
no attiecīgajām valstīm, varētu palielin āt cenas mazumtirdzniec ībā, pamatojoties uz 
USD vērtības pieaugumu. Turkl āt valūtas kursu sv ārstības kā tādas ir ļoti grūti 
prognozēt, un USD v ērtības pret EUR pazemin āšanās bija vērojama pēc IP, un t ādēļ 
nevar secin āt, ka valūtas kursa sv ārstību rezultātā palielināsies cenas importam par 
dempinga cen ām no attiec īgajām valstīm. 
 
LV 61   LV (319)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, nevar secin āt, ka valūtas maiņas kursa att īstība varētu būt 
vēl viens faktors, kas rada kait ējumu. 
3. Secin ājums par citu faktoru iesp ējamo ietekmi 
(320)  Kā izklāstīts iepriekš tekst ā, lai gan nevar secin āt, ka citi faktori,  tostarp ekonomikas 
lejupslīde, ietekm ēs Kopienas ražot āju finanšu situ āciju, izmekl ēšanas laik ā netika 
konstatēts, ka šie faktori paši par sevi izjauktu sakar ību starp importu par dempinga 
cenām un kait ējuma turpin āšanos attiec ībā uz Kopienas ražošanas nozari. 
I. SECIN ĀJUMS PAR KAIT ĒJUMA TURPIN ĀŠANOS 
(321)  Kā secināts G.4. sada ļā iepriekš tekst ā, izmeklēšana pierādīja, ka PIP laik ā Kopienas 
ražošanas nozarei nodar ītais kaitējums turpin ājās. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 
2. punktu kait ējuma turpin āšanās pati par sevi ir sp ēcīgs pierādījums tam, ka 
kaitējums, visticam āk, turpināsies arī nākotnē, norādot uz nepieciešam ību saglab āt 
pasākumus.  
(322)  Secinājumi attiec ībā uz importu liecina par to, ka imports par dempinga cen ām, 
visticamāk, turpināsies lielā apmērā un ka cenu spiediens (ne tikai ekonomikas 
lejupslīdes kontekst ā), visticam āk, palielin ās konkurenci starp importu par dempinga 
cenām un Kopien ā ražotiem ādas apaviem. Izmekl ēšanas laik ā tika arī secināts, ka 
nebūtu citu zin āmu faktoru, kas izjauktu sp ēcīgo sakarību starp importu par dempinga 
cenām un kait ējumu, kas tiktu nodar īts Kopienas ražot ājiem. 
(323)  Vispārēja izmekl ēšanas rezult ātu analīze liecina par to, ka pas ākumu atcelšana, 
iespējams, veicin ātu importa no Ķīnas un Vjetnamas turpin āšanos liel ā apmērā un pat 
importa apjoma pieaugumu par cen ām, kuru d ēļ būtu vēl vairāk jāsamazina cenas 
Kopienas ražošanas nozar ē. Tirgus lejupsl īde, visticam āk, vēl vairāk pastiprin ātu 
attīstību šajā virzienā. Tādēļ importam par dempinga cen ām, visticam āk, būtu būtiska 
negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. Š ādā situācija Kopienas ražošanas 
nozarē būtu jāveic cenu samazin ājums, lai saglab ātu tirgus da ļu, vai jāsaglabā 
pārdošanas cena pašreiz ējā līmenī, tā vietā zaudējot patērētājus un galu gal ā arī 
pārdevumu apjomu. Pirmaj ā gadījumā Kopienas ražošanas nozarei b ūtu jāstrādā ar 
zaudējumiem un otraj ā gadījumā pārdevumu apjoma samazin ājums kā tāds galu gal ā 
veicinātu izmaksu pieaugumu, kas rad ītu zaudējumus.  
(324)  Turklāt Kopienas ražošanas nozare daudzus gadu s ir cietusi no importa ietekmes par 
dempinga cen ām, un pašlaik t ās ekonomisk ā situācija ir nestabila. Ta ču tika ar ī 
konstatēts, ka liela da ļa Kopienas ražot āju spēja mainīt savu uzņēmējdarbības modeli, 
koncentrējoties uz augst ākas pievienot ās vērtības, vidējas un augstas cenas tirgus 
segmentu un pilnveidojot izplat īšanas kan ālus. Šī uzņēmumu grupa ar ī pakāpeniski 
pārņem to ražošanas nozares uz ņēmumu darb ību, kuri v ēl nespēj pielāgoties un ieviest 
jauno uzņēmējdarbības modeli, un b ūs nepieciešams ilg āks pielāgošanās periods, lai 
pabeigtu š īs pārmaiņas visā ražošanas nozar ē.  
(325)  Ja pasākumus p ārtrauktu šaj ā nestabilaj ā posmā, Kopienas ražot āju situācija 
pasliktinātos, jaunā uzņēmējdarbības mode ļa ieviešanas process, visticam āk, tiktu 
pārtraukts un lielas ražošanas nozares da ļas pastāvēšana tiktu apdraud ēta. 
 
LV 62   LV (326)  Tāpēc izmeklēšanas laik ā ir konstat ēts, ka importa no Ķīnas un Vjetnamas d ēļ 
īstermiņā/vidējā termiņā – līdz pielāgošanās procesa pabeigšanai – past āv Kopienas 
ražošanas nozarei nodar ītā kaitējuma turpin āšanās iespējamība. 
J. IEINTERES ĒTO PERSONU APSV ĒRUMI PĒC INFORM ĀCIJAS IZPAUŠANAS 
(327)  Pēc konstatējumu izpaušanas tika sa ņemti vairāki apsvērumi. Tom ēr neviens no tiem 
neietekmēja secin ājumus. Galvenie skartie jaut ājumi bija š ādi. 
 
1. Saņemtie apsv ērumi saist ībā ar jautājumiem par aizst āvības veidu, proced ūru un 
tiesībām  
1.1 Sūdzības iesniedz ēja nosaukumu konfidencialit āte 
(328)  Vairākas ieinteres ētās personas atk ārtoti norādīja, ka tās ir nobaž ījušās par sūdzības 
iesniedzējam piešķirto konfidencialit ātes režīmu, un apgalvoja, ka dokument ācijā nav 
pierādījumu, kas apstiprin ātu pieņēmumu, ka s ūdzības iesniedz ēja stāvoklis 
pasliktinātos, ja tiktu izpausta t ā identitāte. Viena ieinteres ētā persona piebilda, ka, lai 
to neizpaustu, saska ņā ar PTO praksi j āspēj uzrādīt pamatots iemesls attiec ībā uz 
visiem dokumentiem neatkar īgi no tā, vai tie ir vai nav konfidenci āli. Minētā persona 
norādīja, ka šajā lietā šāda pamatota iemesla nav.  
(329)  Turklāt šī persona iebilda, ka tad, ja konfidencialit ātes režīms tomēr tiktu pieš ķirts, tas 
nozīmētu to, ka vismaz b ūtu izpaužama visa inform ācija par parauga vien ības cenu un 
rentabilitātes rādītājiem. 
(330)  Atbilstoši 40.–42. apsv ērumā minētajam konfidencialit āte saistībā ar sūdzības 
iesniedzēja un izlas ē iekļauto ražot āju identitāti atbilstoši pamatregulas 19. pantam bija 
noteikta, iev ērojot pien ācīgi pamatotu piepras ījumu. Tāpēc nevar apgalvot, ka 
sūdzības iesniedz ējs nebija nor ādījis pamatotu iemeslu. Attiec ībā uz argumentu par to, 
ka jāpaziņo visa inform ācija par vien ības cenu un rentabilit āti, saistībā ar publiski 
pieejamo inform āciju tiek uztur ēts apgalvojums, ka tas var ētu netieši atkl āt sūdzības 
iesniedzēja identitāti. Turklāt izlasē iekļauto uzņēmumu grup ā šāda paziņošana var ētu 
ietekmēt to pārējo izlasē iekļauto uzņēmumu komercintereses, kuri ar ī ir konkurenti 
tirgū.  
(331)  Ievērojot iepriekš min ēto, saņemtie apsv ērumi nemain ītu lēmumu noteikt 
konfidencialit ātes režīmu attiec ībā uz to Kopienas ražot āju identit āti, kuri atbalst īja 
pieprasījumu. 
1.2 Kopienas ražošanas nozares defin īcija un stāvoklis tajā 
(332)  Vairākas ieinteres ētās personas iebilda, ka Komisija ir nepareizi piem ērojusi Kopienas 
ražošanas nozares un Kopienas produkcijas defin īciju.  
(333)  Divas personas apgalvoja, ka kait ējuma nov ērtēšana jāveic, balstoties uz inform āciju 
par sūdzības iesniedz ēju un tā atbalstītājiem nevis uz kop ējo produkcijas apjomu 
Kopienā. Saskaņā ar šo personu apgalvojumu tas noz īmēja to, ka izmantotie 
makroekonomiskie r ādītāji nav bijuši reprezentat īvi.  
(334)  Turklāt tika apgalvots, ka Komisija nav izsl ēgusi no izlases uz ņēmumu, kurš PIP laik ā 
bija pārtraucis ražošanu Kopien ā. Dažas personas apgalvoja, ka, iek ļaujot šo 
 
LV 63   LV uzņēmumu, tika nepareizi atspogu ļoti makroekonomiskie r ādītāji, kā arī tika sagroz īta 
analīze, kurā tika aplūkots cenu samazin ājums un p ārdošana par zemu cenu. Savuk ārt 
kāda cita ieinteres ētā persona, kura neiebilda tam, ka min ētais uzņēmums ir iek ļauts 
izlasē, apgalvoja, ka kait ējuma anal īzē jāņem vērā ne tikai dati par t ā darbību Kopien ā, 
bet gan visi dati par šo uz ņēmumu. 
(335)  Šīs ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Komisi ja no Kopienas ražošanas nozares 
definīcijas nebija izsl ēgusi uzņēmumus, kuri no trešaj ām valstīm bija import ējuši līdz 
pat 25 % no kop ējās produkcijas. T ās minēja, ka šāda prakse uzskat āma par metodikas 
maiņu, salīdzinot ar 231. apsv ērumu regul ā, ar ko sākotnējā izmeklēšanā piemēroja 
pagaidu pas ākumus, un nor ādīja, ka bija izsl ēgti visi uz ņēmumi, kuri bija 
delokalizējušies. Turkl āt tika apgalvots, ka, piem ērojot pamatregulas 4. panta 
1. punktu, saska ņā ar Komisijas praksi parasti tiek izsl ēgti uzņēmumi, kuri apm ēram 
25 % no kop ējās produkcijas import ē. Saistībā ar šo viena persona ar ī apgalvoja, ka 
Komisija ir izdar ījusi nepareizu secin ājumu par to, ka neviens no CEC  locekļiem 
nebija uztic ējis ražošanu citiem ražot ājiem, lai gan izmekl ēšanas gait ā tika iesniegti 
pierādījumi par pret ējo. 
(336)  Vairākas ieinteres ētās personas nor ādīja, ka visp ārējā paziņošanas dokument ā ir 
pretrunas, jo 3. apsv ērumā bija minēts, ka sūdzību atbalst īja 35 %, bet 193. apsv ērumā 
– 25 %.  
(337)  Kā redzams 193.–200. apsv ērumā iepriekš, Kopienas ražošanas nozare bija defin ēta 
atbilstoši pamatregulas 4. panta 1. punkt ā paredzētajam. Komisija uzskata, ka st āvokļa 
novērtēšana attiec ībā uz visu Kopienas produkc iju atbilst pamatregulai. T ādējādi 
arguments par to, ka kait ējuma nov ērtēšanu veica, balstoties uz nepareizu Kopienas 
ražošanas nozares defin īciju, ir jānoraida. 
(338)  Attiecībā uz to, ka Komisija nebija izsl ēgusi no izlases vienu taj ā iekļauto uzņēmumu, 
jāatgādina, ka 23. un 196. apsv ērumā ir atrodams pamatojums, k āpēc uzņēmums bija 
jāsaglabā izlasē. Turklāt tika secin āts, ka iesp ējamā izslēgšana nek ādi neietekm ētu 
izlases vai kait ējuma stāvokli, tostarp cenu samazin ājumu, jo šim uz ņēmumam bija 
pavisam neliela noz īme izlasē. Tādējādi tas, vai uz ņēmums ir vai nav ofici āli izslēgts 
no izlases, faktiski neietekm ē analīzes rezult ātus. 
(339)  Kā redzams 195. apsv ērumā, Kopienas produkciju veidoja tikai to uz ņēmumu 
produkcija, kuri atbilst 4. pant ā (arī tā 1. punktā) minētajai defin īcijai. Balstoties uz 
dokument ācijā atrodamo inform āciju, netika ņemta vērā neviena juridisk ā persona, 
kura būtu mainījusi savu atrašan ās vietu un kura atbilstoši  4. panta 1. punktam b ūtu 
jāizslēdz no Kopienas ražošanas nozares defin īcijas. Saist ībā ar šo tiek atg ādināts, ka 
ierobežoti importa apjomi paši  par sevi neveido delokaliz āciju. Pavisam nedaudzi 
sūdzības iesniedz ēji patiešām import ēja, taču šie apjomi bija ļoti nelieli un nek ādā 
gadījumā nepārsniedza 25 % no attiec īgā uzņēmuma kop ējās saražotās produkcijas. 
Ievērojot iepriekš min ēto, apgalvojums par to, ka Komisija s ākotnējā lietā ir 
atkāpusies no parast ās prakses vai no pamatregulas noteikumiem, ir nepatiess. 
(340)  Attiecībā uz iespējamo neatbilst ību starp 3. un 193. apsv ērumā minēto rādītāju saistībā 
ar atbalstu s ūdzībai jānorāda, ka 193. apsv ērumā minēts, ka atbalsts p ārsniedz oblig āto 
rādītāju 25 %, bet nenor āda faktisko atbalstu, kas p ārsniedz šo slieksni. 
1.3 Kait ējuma novērtēšanas periods 
 
LV 64   LV (341)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka  nav konsekvences attiec ībā uz kaitējuma 
novērtēšanas periodu. Īpaši tika uzsv ērts, ka dažu r ādītāju noteikšanai izmantojot 
attiecīgo periodu, bet citu kait ējuma rādītāju noteikšanai izmantojot SIP un 
2005. gadu, tika ieg ūts nekonsekvents rezult āts. Citas ieinteres ētās personas apgalvoja, 
ka Komisija pa ļāvās uz 2005. gada un SIP datiem, gan neizpaužot tos. 
(342)  Kaitējuma anal īzes novērtēšanu veica, balstoties uz konstat ējumiem attiec īgajā 
periodā, proti, no 2006. gada l īdz PIP (ieskaitot to). Atsa uces uz SIP un 2005. gadu 
tika veiktas vien īgi ar mērķi papildin āt analīzi, bet tām nebija izš ķirīgas nozīmes, 
izdarot secin ājumus. Iev ērojot iepriekš min ēto, apgalvojums, ka periods, ko izmantoja 
kaitējuma novērtēšanai, bija par pamatu nekonsekventai anal īzei, būs jānoraida. 
1.4 Kopienas ražot āju izlases reprezentativit āte  
(343)  Vairākas ieinteres ētās personas uztur ēja apgalvojumu, ka Kopienas ražot āju izlase 
nebija reprezentat īva ražojumu veidu, lieluma un ģeogrāfiskā izvietojuma zi ņā.  
(344)  Saistībā ar šo tika apgalvots, ka Komisija neb ija pietiekami labi izskaidrojusi, kas 
jāsaprot ar ģeogrāfisko izvietojumu, un ka tas nek ādā gadījumā nebija reprezentat īvs, 
jo apavi tiek ražoti vismaz septi ņās dalībvalstīs, taču tikai četras no t ām bija iek ļautas 
izlasē. Turklāt tika apgalvots, ka viena dal ībvalsts bija p ārstāvēta īpaši lielā mērā. 
Viena ieinteres ētā persona ar ī pieprasīja Komisijai sniegt inform āciju par Kopienas 
ražošanas nozar ē konstatēto apstrādes līgumu līmeni.  
(345)  Turklāt viena persona apga lvoja, ka izlas ē daudz liel ākā mērā bija pārstāvēti sieviešu 
apavi, bet cita persona nor ādīja, ka izlases rentabilit āte nebija pietiekami 
reprezentat īva, salīdzinot ar skaitli, ko ieguva, analiz ējot sūdzību.  
(346)  Regulas 28. apsv ērumā sniegta sīka inform ācija par izlases ģeogrāfisko izvietojumu un 
tā reprezentativit āti, salīdzinot ar visp ārējo izvietojumu Kopien ā. Saistībā ar šo 
jāatgādina, ka izlase liel ā mērā atspoguļoja visu ražot āju ģeogrāfisko izvietojumu un 
ka tādējādi tieši identisks ģeogrāfiskais izvietojums nav nepieciešams. Turkl āt 
izmeklēšanā atklāja, ka aptuveni 60 % izlas ē iekļauto ražot āju produkcijas tika 
saražoti, izmantojot t ā sauktos apakšuz ņēmumu līgumus vai apstr ādes līgumus. 
(347)  Tā kā šādi apakšuz ņēmumu vai apstr ādes līgumi tiek sl ēgti arī starp daž ādu dalībvalstu 
uzņēmumiem, bija j ānodrošina, lai produkciju attiecin ātu uz tā uzņēmuma dal ībvalsti, 
kurš bija pas ūtījis šo pakalpojumu. 
(348)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, nelielas novi rzes attiec ībā uz vienas dal ībvalsts noz īmi 
nepadarīs izlasi nereprezentat īvu. Līdzīgi, ņemot vērā apakšuzņēmumu līgumus un to, 
ka divas trešda ļas produkcijas tiek saražots trij ās dalībvalstīs, nav pamata uztur ēt 
prasību iekļaut ražotājus no septi ņām ražotājvalstīm. 
(349)  Ievērojot 29. apsv ērumu, tiek atg ādināts, ka izlas ē iekļautie Kopienas ražot āji tika 
atzīti par tādiem, kas p ārstāv visdažādāko ražojumu kl āstu, kuri liel ā mērā atspoguļoja 
visu ražot āju pārstāvēto ražojumu kl āstu. Šāds apgalvojums ir patiess ar ī attiecībā uz 
sortimenta dal ījumu pa dzimumiem, un, lai gan atš ķirības vērojamas vis ās kategorij ās, 
gan izlasē iekļautie uzņēmumi, gan visi uz ņēmumi pārdod ievērojamus daudzumus 
vīriešu, sieviešu un b ērnu apavu. Attiec ībā uz peļņas līmeni fakts, ka past āv atšķirība 
starp izlasi un to, kas atspogu ļots piepras ījumā, neietekm ē izlases reprezentativit āti. 
 
LV 65   LV Jebkurā gadījumā jānorāda, ka izlases rentabilit āte ir tādā pašā līmenī kā rentabilit āte, 
kas noteikta, analiz ējot visu sūdzībā norādīto informāciju.  
1.5 Sākotnējā izmeklēšanā noteiktais maks ājuma līmenis 
(350)  Dažas personas iebilda, ka jau s ākotnējā izmeklēšanā Ķīna tika diskrimin ēta 
salīdzinājumā ar Vjetnamu, jo t ās importam tika piem ērots lielāks maksājums, lai gan 
Ķīnai konstat ētais dempinga l īmenis bija zem āks nekā dempinga l īmenis Vjetnamai. 
Tika arī apgalvots, ka Ķīna tika diskrimin ēta, tai piem ērojot metodi, kas tika lietota 
sākotnējā izmeklēšanā kaitējuma starp ības koriģēšanai. 
(351)  Pirmkārt, Eiropas Savien ībā maksājumus vienm ēr nosaka atbilstoši maz ākā 
maksājuma noteikumam, proti, maks ājuma lielumu nosaka, ņemot vērā kaitējuma 
starpību nevis dempinga starp ību. Otrkārt, sākotnējā izmeklēšanā tika atz īts, ka, 
piemērojot maz āko iespējamo maks ājumu, kas ļautu novērst dempingu, bija j āņem 
vērā apjomi un v ērtības, kas nerada kait ējumu un ko apr ēķināja, iegūstot zemāko 
iespējamo maks ājuma līmeni, kas nov ērstu kaitējumu, ko bija rad ījis imports no Ķīnas 
un Vjetnamas, kura d ēļ noteica maks ājumus. Saist ībā ar šo tiek atg ādināts, ka termi ņa 
beigu pārskatīšanas mērķis ir novērtēt, vai pieejamie fakti liek dom āt, ka pasākumi to 
pašreizējā veidā ir jāsaglabā arī turpmāk. Ievērojot to, ka šaj ā pārskatīšanā nevar 
izmainīt pasākumu līmeni, izvirz ītos argumentus nevar ņemt vērā.  
1.6 Pas ākumu ilgums  
(352)  Vairākas ieinteres ētās personas apstr īdēja pamatu pas ākumu ilguma ierobežošanai.  
(353)  Saistībā ar šo darba dokumenta 523. un 524. apsv ērums ir papildin āts ar sīkākiem 
pamatojošiem un preciz ējošiem faktiem. 
2. Saņemtie apsv ērumi saist ībā ar kaitējuma anal īzi  
2.1 Ķīnas un Vjetnamas importa kumul ācija  
(354)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka netika izpild īti kumulācijas nosac ījumi, jo 
tendence attiec ībā uz Vjetnamu b ūtiski atšķīrās no tendences attiec ībā uz Ķīnu. Turklāt 
tika apgalvots, ka importu no Vjetnamas vairs nevar ēja uzskatīt par kaitējumu radošu 
importu, jo apjomi PIP laik ā bija maz āki par apjomiem, kas nerada kait ējumu, kā 
noteikts s ākotnējā izmeklēšanā.  
(355)  Tiek atgādināts, ka 216. apsv ērumā un citos apsv ērumos veikt ā plašā analīze liecina 
par to, ka kumul ācijas nosac ījumi bija izpild īti. Ievērojot šo faktu, argumentam par 
apjomu, kas nerada kait ējumu, nav b ūtiskas noz īmes. 
2.2 Ārpakalpojumu izmantošanas ietekme  
(356)  Viena ieinteres ētā persona nor ādīja, ka no inform ācijas izpaušanas dokumenta ir 
skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozare aizvien turpina delokaliz ēties. Saska ņā ar šo 
personu apgalvojumiem sp ēkā esošie maks ājumi nebija sp ējuši aptur ēt minēto 
procesu. 
(357)  Saistībā ar šo tiek atg ādināts, ka maks ājumu mērķis ir nevis sekm ēt vai aptur ēt 
delokalizēšanas procesu, bet gan nov ērst tirdzniec ības trauc ējumus, ko bija rad ījis 
imports par dempinga cen ām. Turklāt jānorāda, ka vair āki uzņēmumi ir p ārvietojuši 
 
LV 66   LV ražotnes uz cit ām dalībvalstīm vai uz trešaj ām valstīm, uz kur ām pasākumi neattiecas. 
Ievērojot iepriekš min ēto, šo argumentu ne ņem vērā. 
2.3 Makroekonomisko r ādītāju ietekme 
(358)  Viena ieinteres ētā persona uzskat īja, ka valstu apvien ību sniegt ās atbildes nebija 
pietiekami labs avots kait ējuma rādītāju iegūšanai, jo no daž ām atbildēm bija 
iespējams iegūt informāciju tikai par nedaudziem kait ējuma rādītājiem. Tika diskut ēts 
arī par to, ka bija sa ņemtas tikai devi ņas atbildes. 
(359)  Dažas personas apstr īdēja makroekonomisko r ādītāju pareizību, jo tie bija noteikti, par 
pamatu ņemot kop ējo Kopienas produkciju nevis s ūdzības iesniedz ēju un atbalst ītāju 
sniegto inform āciju. Makroekonomisko r ādītāju noteikšanas pamatojums sniegts 
337. apsv ērumā iepriekš, t āpēc turpmāks novērtējums nav nepieciešams.  Viena 
ieinteresētā persona nor ādīja, ka makroekonomiskie r ādītāji nekādā gadījumā nebija 
ticami. K ā pamatojums tam, k āpēc rādītāji nav uzskat āmi par pamatotiem, tika min ēts 
fakts, ka kopš s ākotnējās izmeklēšanas nodarbin ātība bija palielin ājusies par 359 %. 
Šis apgalvojums balst ījās uz nov ērojumu, ka makroekonomiskie r ādītāji vairākos 
gadījumos atš ķīrās no izlasē novērotajiem r ādītājiem. 
(360)  Vairākas ieinteres ētās personas nor ādīja, ka tendences, kas tika pazi ņotas saist ībā ar 
patēriņu, bija nekonsekventas, proti, vien ā dokumenta da ļā minēts 7 % samazin ājums, 
bet citviet dokument ā minēts 14 % samazin ājums. Līdzīgi par nekonsekventiem tika 
uzskatīti arī dati par ražošanas jaudu un nodarbin ātību, jo, lai gan pazi ņošanas 
dokument ā bija secin āts, ka tie ir saist īti, citviet dokument ā tie atšķīrās. 
(361)  Kas attiecas uz avotiem un k ā paskaidrots 225. un 226. apsv ērumā, Komisija 
pieprasīja un saņēma no valstu apvien ībām to rīcībā esošo attiec īgo inform āciju. Tas, 
ka šī informācija neaptver visus kait ējuma rādītājus, nav nekas neparasts, bet gan 
drīzāk liecina par to, ka t ām vienkārši nav pieejas datiem par dažiem konkr ētiem 
rādītājiem. Tieši t āpēc izmeklēšanas iest āde iegūst šādus datus no reprezentat īva 
uzņēmumu parauga. Produkcijas apjoms, uz kuru bija atsauce devi ņās atbildēs, ko 
ieguva no valstu apvien ībām, veido lielu produkcijas apjomu (vair āk nekā 80 % no 
kopējās produkcijas Kopien ā), un to papildin āja ar pieejamo statistikas inform āciju un 
citiem datiem, ko bija sniegušas ieinteres ētās personas.  
(362)  Jāatgādina, ka s ākotnējā izmeklēšanā saistībā ar nodarbin ātības līmeni skaitlis 
57 000 darbinieku tika noteikts, balstoties uz s ūdzības iesniedz ēju datiem. Pašreiz ējais 
nodarbinātības līmenis 262 000 ir makroekonomiskais r ādītājs, kas attiecas uz 
Kopienas ražošanas nozari atbils toši iepriekš dotajai defin īcijai. Attiec ībā uz 
atšķirībām starp izlases un visas Kopienas ražošanas nozares r ādītājiem tiek 
atgādināts, ka šiem r ādītājiem neb ūt nav jāsakrīt, lai tie b ūtu reprezentat īvi. To 
reprezentativit āti pierāda arī fakts, ka tiem bija rakstur īgas vienas un t ās pašas 
tendences. Saist ībā ar apgalvojumu par neatbilst ību patēriņa ziņā 7 % samazin ājums 
attiecas uz laikposmu no 2006. gada l īdz PIP, bet 14 % samazin ājums – uz laikposmu 
no 2005. gada l īdz PIP. 
(363)  Ievērojot iepriekš min ēto, apsvērumi attiec ībā uz makroekonomisko r ādītāju 
veidošanu un anal īzi ir jānoraida. 
2.4 Mikroekonomisko r ādītāju ietekme  
 
LV 67   LV (364)  Viena ieinteres ētā persona nor ādīja, ka 3 % pe ļņa, ko bija sasniegusi Kopienas 
ražošanas nozare, ir uzskat āma par labu rezult ātu, īpaši ievērojot tirgus sarukuma 
tendenci. Turkl āt tika nor ādīts, ka, pārbaudot apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas 
nozare saskaras ar Ķīnas un Vjetnamas rad īto cenu spiedienu, netika g ūti 
konstatējumi, kas pier ādītu faktu, ka Kopienas ražošanas nozarei attiec īgajā periodā 
bija izdevies paaugstin āt cenas par 30 %.  
(365)  Atbilstoši s ākotnējā izmeklēšanā konstatētajam peļņas līmenis, kādu varētu gūt, ja 
nebūtu kaitējumu radoš ā dempinga, ir 6 %, kas b ūtiski pārsniedz 3 % – Kopienas 
ražošanas nozares g ūto peļņu, kas nav pietiekami augsta, lai vid ējā termiņā 
nodrošinātu nozares dz īvotspēju un finans ētu notiekošo p ārstrukturēšanu. Turkl āt tas 
jāsalīdzina ar ļoti augsto pe ļņas līmeni, kādu bija guvuši import ētāji. Kopienas 
ražošanas nozares p ārdošanas cenu palielin ājums neietekm ēja tiešo konkurenci starp 
ražojumiem un t āpēc ietekmēja cenu samazin ājumu un p ārdošanu par zemu cenu. 
Zemais pe ļņas procents liecina pa r cenu spiedienu, jo Kopienas ražošanas nozare 
nevar piem ērot lielāku uzcenojumu.  
(366)  Ievērojot iepriekš min ēto, argumenti attiec ībā uz mikroekonomisko r ādītāju analīzi ir 
jānoraida. 
2.5 Cenu samazin ājuma anal īze 
(367)  Vairākas ieinteres ētās personas bija nobaž ījušās par Komisijas veikto cenu 
samazinājuma anal īzi. Šajā ziņā tika apgalvots, ka Komisija bija m ākslīgi palielin ājusi 
ražojumu kontroles numuru atbilst ību, dažus apavu veidus p ārvietojot no ražojumu 
grupas E uz ražojumu grupu A.  
(368)  Vairākas ieinteres ētās personas uzskat īja, ka Komisija nebija izpaudusi, k āpēc 
sākotnējā izmeklēšanā konstatētais pētniecības un att īstības korekciju l īmenis patlaban 
ir samazin āts. Tāpat tās uzskatīja, ka Komisija nebija izpaudusi, cik liel ā mērā bija 
veiktas korekcijas attiec ībā uz pārdošanas apjomiem nesaist ītiem tirdzniec ības 
uzņēmumiem . 
(369)  Apgalvojums, ka ar ražojumu kontroles numuru p ārklasificēšanas pal īdzību tika 
panākta mākslīga atbilstība, nav pamatots. Atbilstoši inform ācijai, kas min ēta, sākot ar 
57. apsvērumu, ražojumu p ārvietošana no vienas uz citu grupu netika veikta, ta ču 
attiecīgos gadījumos, ja puses bija deklar ējušas apavus nepareiz ā ražojumu kategorij ā, 
tas tika kori ģēts. 
(370)  Saistībā ar apgalvojumu, ka netika sniegts pamatojums attiec ībā uz pētniecības un 
attīstības korekcijas mai ņu, jānorāda, ka to noteica, izmantojot s ākotnējā izmeklēšanā 
lietoto metodi, proti, balstoties uz p ārbaudīto inform āciju, ko bija sniegušas sadarb ībā 
iesaistītās personas un kas attiecas uz PIP. Eksport ētāju CIF cenu noteica, balstoties uz 
pašu uzņēmumu sniegtajiem datiem, kurus vajadz ības gadījumā koriģēja. 
(371)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, ir jānoraida apgalvojumi, ka cenu samazin ājuma anal īze 
bija kļūdaina. 
2.6 Secin ājums par kait ējuma turpin āšanos 
(372)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka visi kop ējie kaitējuma rādītāji bijuši 
pozitīvi un ka Komisijas secin ājums par kait ējuma turpin āšanos bija noteikts, vien īgi 
 
LV 68   LV balstoties uz rentabilit āti. Turklāt, ievērojot to, ka sal īdzinājumā ar laikposmu no 
2001. gada rentabilit āte PIP bija visaugst ākā, arī šis rādītājs liecina, ka Kopienas 
ražošanas nozar ē vairs nav kait ējuma. Pamatojot apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas 
nozarē vairs nav kait ējuma, vair ākas ieinteres ētās personas nosauca un nor ādīja 
konkrētus uzņēmumus, kuru darb ība bija sekm īga. 
(373)  Kāda cita ieinteres ētā persona uzskat īja, ka Komisija, nov ērtējot ražošanu un 
pārdošanu, k ā arī kaitējumu kopum ā, nav ņēmusi vērā ietekmi, ko rad īja 
uzņēmējdarbības mode ļa maiņa. Tāpat tika apgalvots, ka nav ņemta vērā 
ārpakalpojumu ietekme, un š ī persona nor ādīja, ka izlases vid ējā peļņa būtu daudz 
augstāka, ja būtu ņemtas vērā ārpakalpojumu darb ības. 
(374)  Saistībā ar šo tiek uzsv ērts, ka kait ējuma rādītāju analīzei ir visp ārējs raksturs, un ne 
visiem rādītājiem jābūt sliktākiem, lai konstat ētu kaitējumu. Jāņem vērā arī tas, ka 
analizētajā periodā bija spēkā pasākumi, tāpēc bija sagaid āms, ka kait ējums nedaudz 
mazināsies. Neraugoties uz to un atbilstoši inform ācijai, kas min ēta, sākot no 
257. apsv ēruma, attiec īgajā periodā patēriņa, produkcijas, p ārdošanas apjomu un 
jaudas izmantojuma r ādītāji pasliktin ājās, cenas turpin āja samazin āties un norisa 
pārdošana par zem ām cenām, rentabilit āte saglab ājās ļoti zemā līmenī, kas bija 
ievērojami zem āks par pe ļņu, kādu varētu iegūt parastos apst ākļos, ja neb ūtu 
kaitējumu radoš ā dempinga. Kopum ā bija skaidrs, ka, pateicoties pas ākumiem, 
kaitējums bija da ļēji samazin ājies, taču nebija izzudis.  
(375)  Nozarē, kurā darbojas vair āk nekā 18 000 uz ņēmumu, vienm ēr būs vērojams daž āds 
veikums, ta ču tas nebūt nenozīmē, ka nozar ē kopumā nav kaitējuma. Tiek atg ādināts, 
ka, analiz ējot makroekonomiskos r ādītājus par visu nozari un mikroekonomiskos 
rādītājus par reprezentat īvu ražotāju izlasi (abos gad ījumos saska ņā ar pamatregulas 
4. panta 1. punktu), bija v ērojama kait ējuma turpin āšanās. 
(376)  Raksturojot ietekmi, ko izrais īja uzņēmējdarbības mode ļa maiņa, aprēķinātā vidējā 
peļņa attiecas uz izlas ē iekļautajiem Kopienas ražot ājiem. Anal īzē ņēma vērā visas 
pārmaiņas (proti, uz ņēmējdarbības mode ļa maiņu, tirdzniec ības līmeņa pārmaiņas). No 
likuma viedok ļa uzņēmēja darbību import ētāja statusā nevar pied ēvēt viņa darbībai 
ražotāja statusā.  
(377)  Ievērojot iepriekš min ēto, secinājumi par kait ējumu atbilstoši 257.–260. apsv ērumā 
konstatētajam nemain ās. 
3. Saņemtie apsv ērumi par c ēloņsakarību starp Kopienas ražošanas nozarei rad īto 
kaitējumu un to ražojumu importu no attiec īgajām valstīm, ko skāra dempings 
(378)  Vairākas ieinteres ētās personas uzskat īja, ka Komisija nav piln ībā ņēmusi vērā to, kā 
Kopienas ražot āju finansi ālo dzīvotspēju ir ietekm ējuši citi apst ākļi. Tādējādi tika 
apgalvots, ka Komisija bija praktiz ējusi pieeju, kur ā tā bija norobežojusies no citu 
apstākļu ietekmes. Saist ībā ar šo tika nor ādīts, ka, nov ērtējot katru apst ākli atseviš ķi, 
tas nozīmēja, ka visu apst ākļu radītā ietekme, iz ņemot vienu tobr īd novērtēto, tika 
attiecināta uz importu par dempinga cen ām. 
(379)  Vairākas ieinteres ētās personas uzskat īja, ka Komisija p ārāk zemu nov ērtējusi ietekmi, 
ko radīja imports no cit ām trešajām valstīm. Šīs personas apgalvoja, ka vid ējā svērtā 
cena importam no trešaj ām valstīm bija tikai par EUR 0,39 liel āka nekā importam no 
Vjetnamas un Ķīnas, tāpēc arī tam bija b ūtiska ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. 
 
LV 69   LV Turklāt tika nor ādīts, ka tad, ja sal īdzinājums būtu veikts, izmantojot cenu l īdz 
izkraušanai, nevis CIF v ērtības, cenas importam īpaši no Indon ēzijas un Indijas b ūtu 
zemākas nekā cenas importam no attiec īgajām valstīm. 
(380)  Vairākas personas apgalvoja, ka Komis ija nav sniegusi pamatojumu secin ājumam, ka 
no ĶTR un Vjetnamas import ētais attiec īgais ražojums konkur ēja ar ražojumu, kas 
izgatavots Kopien ā. Turklāt tika apgalvots, ka šis secin ājums radītu pretrunas, jo 
vairākās inform ācijas pazi ņošanas dokumenta sada ļās bija min ēts, ka Kopienas 
ražošanas nozare koncentr ējās uz vidēju un augstu cenu segmentu. Šo konstat ējumu 
bija grūti saskaņot ar secin ājumu par to, ka Kopienas ražošanas nozares ražojumi 
konkurē ar Ķīnas un Vjetnamas ražojumiem par zem ām cenām. Viena ieinteres ētā 
persona uzskat īja, ka Komisija nav defin ējusi, kādi ražojumi uzskat āmi par augstas, 
vidējas un zemas cenas ražojumiem, un t ā apgalvoja, ka nav pier ādījumu, kas 
liecinātu, ka Kopienas ražošanas nozare patieš ām pārvietojās uz augst āku cenu 
segmentu. 
(381)  Viena ieinteres ētā persona uzskat īja, ka Komisija nav ņēmusi vērā patēriņa izmaiņu un 
krīzes ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. Īpaši tika uzskat īts, ka Komisija ir 
izdarījusi nepareizu secin ājumu par to, ka kr īzes rezult ātā importa cenas samazin ājās, 
lai gan paties ībā sešu mēnešu laikā pēc PIP bija redzams, ka apjomi samazin ās, bet 
cena palielin ās. 
(382)  Viena ieinteres ētā persona uzskat īja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamus 
pierādījumus tam, ka nozares probl ēmu pamat ā nav struktur āli trūkumi. Pēc šīs 
personas uzskata arguments par to, ka kait ējums var ētu būt radies ar ī tiem 
uzņēmumiem, kuri bija main ījuši uzņēmējdarbības modeli, bija j ānoraida, jo tika 
uzskatīts, ka uzņēmējdarbības mode ļa maiņa nebūt nenozīmē to, ka nebija struktur ālu 
problēmu.  
(383)  Papildus p ārējiem iepriekš min ētajiem apst ākļiem viena ieinteres ētā persona 
apgalvoja, ka Komisija, veicot citu apst ākļu vispārējo analīzi, nav nov ērtējusi, kā 
uzņēmējdarbības mode ļa pārveidošana ietekm ēja Kopienas ražot āju peļņu, kā 
ārpakalpojumu izmantošana ietekm ēja Kopienas ražošanas nozari un k ādu ietekmi 
radīja kvalific ētu darbinieku tr ūkums. 
(384)  Šajā ziņā tiek atgādināts, ka saist ībā ar pārskatīšanu tika ļoti rūpīgi un visaptveroši 
izanalizēti citi faktori. Turkl āt tiek atgādināts, ka atbilstoši 285. apsv ērumā minētajam 
secinājumam šie faktori tika analiz ēti gan atseviš ķi, gan visi kop ā, tāpēc apgalvojums 
par to, ka Komisija bija  izmantojusi pieeju, kur ā nebija ņemti vērā visi faktori, ir 
jānoraida. 
(385)  Attiecībā uz ietekmi, ko rad īja imports no trešaj ām valstīm, izmekl ēšanā tika 
konstatētas ievērojamas atš ķirības starp attiec īgo valstu importa cenu un citu trešo 
valstu importa cenu, vairum ā no kurām vidējās cenas ir iev ērojami augst ākas nekā 
vidējās importa cenas no Ķīnas un Vjetnamas. Iev ērojot 277. apsv ērumā minēto, 
jāatgādina, ka min ētās atšķirības attiecas ar ī uz Indiju un, ja sal īdzinājums tiek veikts 
ar Ķīnu, tad ar ī uz Indon ēziju. Turkl āt pat tad, ja tiktu apl ūkota tikai importa cenu 
atšķirība, Indon ēzijas un Indijas tirgus da ļa veido tikai attiec īgi 5 % un 8 %, sal īdzinot 
ar tirgus da ļu 29 % apm ērā, ko veido imports no Vjetnamas un Ķīnas. Tāpēc šo 
cēloņsakarību nepārtrauc ietekme, ko rada importa apjomi. 
 
LV 70   LV (386)  Šīs regulas 265. apsv ērumā ir visaptveroši analiz ēta konkurence starp Kopien ā 
ražotajiem un no attiec īgajām valstīm import ētajiem apaviem. Šaj ā ziņā var tikai 
piebilst, ka konstat ējumi attiec ībā uz izlas ē iekļautajiem uz ņēmumiem, kuri bija 
mainījuši uzņēmējdarbības modeli, skaidri par ādīja, ka šī nozares da ļa pārvietojās uz 
lielākas cenas ražojumu segmentu. Iev ērojams imports par dempinga cen ām tika 
konstatēts arī vidējo un augsto cenu segment ā. Turklāt dokument ācijā, kas nav 
konfidenci āla, bija sniegti pier ādījumi par Kopien ā izgatavotajiem un import ētajiem 
ražojumu veidiem. K ā jau konstat ēts iepriekš ējā izmeklēšanā, “vidējo/augsto cenu” 
segmentā būtībā ir iek ļauti ar z īmolu mar ķēti ražojumi par augst āku 
mazumtirdzniec ības cenu. Zemo cenu segment ā ir iekļauti ražojumi, kuri nav mar ķēti 
ar zīmolu un kuri tiek p ārdoti par zem ākām cenām. Ievērojot iepriekš min ēto, 
apgalvojums par faktu tr ūkumu, analiz ējot konkurenci starp ražojumiem, ir j ānoraida. 
(387)  Kā izriet no 278. apsv ērumā un turpm ākajos apsv ērumos min ētā, tika visaptveroši 
analizēta ietekme, ko rad īja patēriņa tendenču maiņa. Attiecībā uz ekonomikas kr īzes 
radīto ietekmi izmekl ēšanā rūpīgi sekoja tam, lai uz importu par dempinga cen ām 
neattiecin ātu ietekmi, ko izrais īja ekonomikas lejupsl īde. Vispirms un galvenok ārt 
saistībā a r  š o  j ānorāda, ka kait ējuma anal īzi veica, izmantojot PIP, kas aptver 
laikposmu pirms kr īzes. Tāpēc PIP anal īzē netika ņemta vērā ietekme, ko rad īja 
ekonomisk ā lejupslīde. Tā kā vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Kopienas 
ražošanas nozares probl ēmu pamat ā bija ekonomikas kr īze, nevis imports par 
dempinga cen ām, tika veikta papildu anal īze, kurā īpaši tika nov ērts laikposms p ēc 
PIP. Importa cenu pieaugums sešu m ēnešu period ā pēc PIP nav pretrun ā ar 
302. apsv ērumā izdarīto secinājumu, ka ekonomisk ā lejupslīde varēja pastiprin āt 
dempinga ietekmi. Gaid āmais cenu spiediens attiektos uz visiem cenu l īmeņiem un 
noteikti ar ī uz mazumtirdzniec ības cenām. Ievērojot iepriekš min ēto, apgalvojums par 
to, ka netika ņemta vērā patēriņa samazin ājuma un ekonomisk ās lejupslīdes radītā 
ietekme, ir j ānoraida. 
(388)  Informācijas pazi ņošanas dokument ā tika visaptveroši analiz ēts stāvoklis Kopienas 
ražošanas nozar ē saistībā ar uzņēmējdarbības mode ļa maiņu un efektivit āti. Šeit 
jāpiebilst, ka bija skaidri redzams, ka, pateicoties uz ņēmējdarbības mode ļa maiņai, bija 
uzlabojušies kait ējuma rādītāji šai uzņēmumu grupai. Izmaksu un cenu attiec ības 
uzlabošan ās liecināja par to, ka šis jaunais uz ņēmējdarbības modelis bija balst īts uz 
efektivitāti un bija dz īvotspējīgs. Tāpēc apgalvojums par to, ka uz ņēmējdarbības 
modeļa maiņa nekalpo par pier ādījumu Kopienas ražošanas nozares efektivit ātei, ir 
jānoraida. 
(389)  Visbeidzot tiek atg ādināts, ka pret ēji izvirzītajam apgalvojumam vair ākās paziņošanas 
dokumenta sada ļās bija analiz ēts, kā uzņēmējdarbības mode ļa maiņa ietekm ē 
rentabilitāti, pārdošanas apjomus un ražošanu, un šo anal īzi ņēma vērā, novērtējot 
apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozar ē bija struktur ālas probl ēmas. Līdzīgi, 
atbilstoši 23. apsv ērumā sniegtajam paskaidrojumam anal īzē ņēma vērā 
uzņēmējdarbības modeli, kas ietv ēra ārpakalpojumu izmantošanu. Tom ēr sadaļā par 
Kopienas interes ēm rūpīgi tika analiz ēta situācija attiec ībā uz import ētājiem un 
mazumtirgot ājiem un visi dati, ko bija  sniedzis viens sadarb ībā iesaistītais ražot ājs, 
kurš bija izsl ēgts no Kopienas ražošanas nozares defin īcijas. Attiec ībā uz nepamatoto 
apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozares probl ēmu pamat ā bija kvalific ētu 
darbinieku tr ūkums, šis arguments jau tika apl ūkots 244. apsv ērumā, tādējādi tas nav 
jāprecizē sīkāk. Tāpēc, ievērojot iepriekš min ēto, apgalvojums par to, ka Komisija nav 
ņēmusi vērā citus faktorus, ir noraid āms. 
 
LV 71   LV K. KOPIENAS INTERESES 
1. Ievads 
(390)  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika p ārbaudīts, vai pašreiz ējo antidempinga 
pasākumu saglab āšana būtu Kopienas interes ēs kopum ā. Atbilst ība Kopienas 
interesēm tika noteikta, nov ērtējot dažādas intereses, piem ēram, Kopienas ražošanas 
nozares, citu Kopienas ražot āju, mazumtirgot āju/izplatītāju un patērētāju intereses.  
(391)  Lai novērtētu pasākumu turpin āšanas vai p ārtraukšanas ietekmi, Komisija piepras īja 
informāciju no vis ām iesaist ītajām ieinteres ētajām person ām. Lai gan tas nebija 
noteikti nepieciešams no juridisk ā viedokļa, bet, ņemot vērā lietas sarež ģītību, tika 
uzskatīts par piem ērotu, ja iesp ējams, iegūt papildu inform āciju no vair āk un dažādiem 
avotiem sal īdzinājumā ar parasto ES praksi. Š āda pieeja ļāva izmekl ēšanas iest ādei 
veikt kontrolp ārbaudi attiec ībā uz iegūto datu der īgumu. Attiec ībā uz Kopienas 
ražošanas nozari ne tikai uz ņēmumiem, kuri šaj ā termiņa beigu p ārskatīšanas 
izmeklēšanā bija iekļauti izlasē, bet arī citiem Kopienas ražot ājiem bija j āsniedz īpaša 
informācija. Pavisam var ēja ņemt vērā 14 Kopienas ražot āju atsauksmes, k ā arī 
informāciju, ko sniedza devi ņas apavu ražošanas nozares apvien ības. Izlases veida 
pārbaudes anketas nos ūtīja 139 uz ņēmumiem, kuri bija zin āmi kā tā ražojuma 
importētāji, uz kuru attiec ās pārskatīšana, vai bija k ā tādi minēti prasībā. Vairākiem 
citiem uz ņēmumiem nos ūtīja šo anketu p ēc to piepras ījuma. 21 import ētājs aizpildīja 
šo izlases veida p ārbaudes anketu un nor ādīja, ka vēlas, lai to iek ļauj izlasē. Lai veiktu 
šo analīzi, īpašas anketas nos ūtīja arī import ētāju apvien ībām, kā arī 
vairumtirgot ājiem, izplat ītājiem un mazumtirgot ājiem un to apvien ībām. Šai sakar ībā 
tika saņemtas asto ņas atbildes. Visbeidzot tika apzin ātas arī patērētāju apvien ības, un 
tām uzdeva īpašus jaut ājumus. Tr īs no šīm apvienībām atbildēja. 
(392)  Fakts, ka š ī izmeklēšana ir pārskatīšana, kuras laik ā analizē situāciju pēc antidempinga 
pasākumu noteikšanas, ļauj novērtēt, vai pašreiz ējie antidempinga pas ākumi nerada 
pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteres ētajām personām. Ņemot vērā iepriekš min ēto, 
tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secin ājumiem par dempinga un kait ējuma 
turpināšanos, past āvēja pārliecinoši iemesli, pamatojoties uz kuriem var ētu secināt, ka 
šajā konkrētajā gadījumā Kopienas interes ēs ir neturpin āt pasākumus. 
2. Kopienas ražošanas nozares intereses 
(393)  Kā izklāstīts G.2., G.3. un G.4., attiec ībā uz Kopienas ražošanas nozari izmekl ēšana 
pierādīja, ka iev ērojama Kopienas ražot āju daļa spēja gūt labumu no pas ākumu 
piemērošanas. Ekonomikas br īvais kritiens, kas tika konstat ēts sākotnējā izmeklēšanā 
un noveda pie gal ēju antidempinga pas ākumu noteikšanas, ir aptur ēts un ir aptur ēta arī 
ilgstošā tirgus da ļas, rentabilit ātes un nodarbin ātības pazemin āšanās. Šāda Kopienas 
ražošanas nozares situ ācijas stabiliz ācija patieš ām tiek uzskat īta par b ūtisku 
uzlabojumu, ņemot vērā to, ka sal īdzinoši īsā laikposm ā lielai Kopienas ražot āju daļai 
izdevās mainīt virzienu straujajai lejupsl īdes tendencei, kas bija v ērojama pirms 
pasākumu noteikšanas. P ārskatīšanā patiešām tika konstat ēts, ka ES joproj ām pastāv 
nozīmīga apavu ar ādas virsu ražošanas/izgatavoš anas nozare, kas PIP laik ā 
nodrošināja aptuveni 360 miljonu apavu p āru izgatavošanu un nodrošin āja darbavietas 
aptuveni 260 000 str ādājošo. Jāatgādina, ka liela šo ražot āju daļa ir mazie un vid ējie 
uzņēmumi, kuri ir b ūtiski svarīgi vairāku reģionu labkl ājībai. Ievērojama šo ražot āju 
daļa attīstīja uzņēmējdarbības mode ļus, kas ļāva uzlabot to konkur ētspēju, piemēram, 
 
LV 72   LV pakāpeniski pārejot uz augst āku tirgus segmentu, koncentr ējoties uz augst ākas vērtības 
ražojumiem, veidojot z īmolus, pilnveidojot to izplat īšanas kan ālus, veidojot sadarb ības 
tīklus tuvējos vai citos re ģionos, kā aprakstīts, sākot no 258. apsv ēruma. Attiec ībā uz 
tiem Kopienas ražošanas nozares uz ņēmumiem, kuru joproj ām ir daudz, bet kuru 
skaits samazin ās un kuru situ ācija, neskatoties uz pas ākumu piem ērošanu, turpin āja 
pasliktināties visos aspektos, j āsecina, ka šie uz ņēmumi guva labumu no pas ākumiem, 
ciktāl šie pas ākumi kav ēja strauj āku situācijas pasliktin āšanos un iesp ējamu 
maksātnespēju, nodrošinot tik v ērtīgo laiku, lai šie uz ņēmumi var ētu pielāgoties 
mainīgajiem tirgus apst ākļiem. 
(394)  No otras puses, izmekl ēšana pierādīja, ka pēc divu gadu ilgas pas ākumu piem ērošanas 
situācija Kopienas ražošanas nozar ē joprojām kopum ā ir nestabila un pak ļauta importa 
par dempinga cen ām ietekmei, kas samazina cen as Kopienas ražošanas nozar ē, kā 
izklāstīts, sākot no 259. apsv ēruma. 
(395)  Kopumā ražošanas nozare guva labumu no pas ākumiem un par ādīja tās spēju uzlabot 
savu situāciju un dz īvotspēju pēc tam, kad pas ākumi mazin āja kaitējumu izraisoš ā 
dempinga ietekmi.  
(396)  Šai sakar ībā vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja un p ēc galīgo secinājumu 
izpaušanas atk ārtoti norādīja, ka pas ākumi nenodrošin āja vēlamo efektu – atg ūt 
noteiktu ES ražot āju tirgus da ļu, bet galvenok ārt nodrošin āja ieguvumu citu trešo 
valstu ražot ājiem. Tiek apgalvots, ka, k ā redzams 10. tabul ā, Kopienas ražošanas 
nozares tirgus da ļa palika nemain īga, bet importa no cit ām valstīm tirgus da ļa 
ievērojami palielin ājās. Tādējādi, ņemot vērā tikai datus, ir redzams, ka p ēc 
antidempinga pas ākumu noteikšanas Kopienas ražošanas nozare ir stabiliz ējusi savu 
pozīciju tirgū. Ņemot vērā pārdevumu apjoma un tirgus da ļas nepārtraukto 
samazinājumu, kas tika konstat ēts sākotnējā izmeklēšanā, stabilizācija apmēram 40 % 
līmenī no tirgus da ļas ir uzskat āma par iev ērojamu Kopienas ražošanas nozares 
sasniegumu. Turkl āt tiek uzsv ērts, ka antidempinga pas ākumus nenosaka, lai rad ītu 
jaunas darbavietas ES vai lai ats āktu ražošanu ES (vai aptur ētu importu), bet gan lai 
atjaunotu vienl īdzīgus konkurences apst ākļus ES ražojumiem un importam par 
dempinga cen ām. Antidempinga pas ākumus nosaka tikai t āpēc, lai atjaunotu god īgus 
tirdzniecības apstākļus Kopienas tirg ū un tādējādi ļautu Kopienas ražot ājiem atgūties, 
palielinot to tirdzniec ības apjomu un/vai pali elinot to cenas l īdz ilgtspējīgam līmenim. 
Turklāt, kā norādīts 8. tabul ā, šo trešo valstu vid ējās importa cenas bija daudz 
augstākas un tāpēc to ietekme uz Kopienas ražot ājiem ir daudz maz āka. Nobeigum ā 
jāsecina, ka ES ražot āji guva labumu no pas ākumu piem ērošanas, jo tika aptur ēta 
nepārtrauktā tirgus da ļas samazin āšanās, tie stabiliz ēja pārdevumu apjomu un sp ēja 
uzlabot rentabilit āti un pārdošanas cenas. Ņemot to v ērā, arguments tiek noraid īts.  
(397)  Ja pasākumi tiks turpin āti, sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozare ar ī turpmāk gūs 
no tiem labumu, vismaz saglab ājot tās relatīvo tirgus poz īciju un uzlabojot to p ēc tam, 
kad būs pārvarēta ekonomikas lejupsl īdes negat īvā ietekme. Ekonomikas lejupsl īdes 
laikā šie pasākumi, visticam āk, palīdzēs mazināt sekas, ko rad ījis lielais importa 
apjoms par dempinga un pazemin ātām cenām, novēršot jaunu importa piepl ūdumu, 
kāds bija nov ērots pirms pas ākumu piem ērošanas un jo īpaši 2005. gad ā pēc kvotu 
atcelšanas. Ņemot vērā to, ka ir palielin ājusies konkurence starp ražojumu 
segmentiem, proti, modes tenden ču dēļ dažādi ražojumu veidi ir k ļuvuši savstarp ēji 
aizstājami, pas ākumi pal īdzētu arī aizsargāt Kopienas ražojumus no importa par 
dempinga cen ām, kas iespiežas to ražojumu segmentos. K ā tika secin āts izmeklēšanas 
 
LV 73   LV laikā, patiešām arī vairāki ražotāji attiecīgajās valstīs pārgāja uz augst ākas cenas tirgus 
segmentu, arvien vair āk ražojot vid ējas un pat augstas cenas apavus. Pas ākumi ļautu 
Kopienas ražošanas nozarei saglab āt tās relatīvo pozīciju tirgū un tādējādi nodrošin āt 
augstu nodarbin ātības līmeni.  
(398)  Sagaidāms, ka, uzlabojoties ekonomiskajiem apst ākļiem un pieaugot pat ēriņam, pircēji 
būs gatavi t ērēt lielākus līdzekļus apavu ieg ādei un jo īpaši vērtīgāku apavu ieg ādei, 
tādējādi dodot liel āku labumu ES ražot ājiem. Šādos apstākļos pasākumu turpin āšana 
ļautu arvien liel ākai Kopienas ražot āju daļai turpināt attīstīt savus uz ņēmējdarbības 
modeļus, ražošanas procesu un izplat īšanas kan ālus un tādējādi pakāpeniski uzlabot 
savu finanšu situ āciju, kā tas bija v ērojams pārskatīšanas izmekl ēšanas perioda laik ā.  
(399)  Ja pasākumi tiks p ārtraukti, sagaid āms, ka iev ērojami palielin āsies jau t ā lielā 
konkurence, jo īpaši vidējas/zemas cenas tirgus segment ā. Sagaidāms arī, ka šī lielā 
cenu konkurence zemas un vid ējas cenas segment ā tieši ietekm ēs visu pārējo apavu 
veidu cenas. Savuk ārt šāda situācija, visticam āk, apdraud ētu arī to lielo Kopienas 
ražotāju grupu, kuriem izdev ās mainīt savu uz ņēmējdarbības modeli un uzlabot savu 
situāciju. Tā kā šo ražotāju finanšu situ ācija un rentabilit āte nav pietiekami stabila, lai 
pretotos cenu spiedienam, ko rada liela  apjoma imports par dempinga cen ām, kas 
ilglaicīgi būtiski samazina cenas Kopienas ražošanas nozar ē, šāda situācija, 
visticamāk, veicinātu vēl lielāka ražotāju skaita izzuša nu no tirgus un b ūtiski mazin ātu 
ES ražot āju un pre ču un pakalpojumu pieg ādātāju ES ražošanas nozarei tieši 
nodarbināto personu skaitu.  
3. Papildu anal īze attiecībā uz Kopienas ražot āju interes ēm 
(400)  Lai iegūtu pilnīgāku priekšstatu par Kopienas ražot āju interes ēm un papildin ātu 
standarta anal īzi par ietekmi uz Kopien as ražošanas nozari kopum ā, no valstu apavu 
ražošanas nozares apvien ībām un uzņēmumiem, kas bija iek ļauti izlas ē sākotnējās 
izmeklēšanas laik ā, tika ieg ūta papildu inform ācija. Turkl āt savu nost āja pauda ar ī 
viens ražot ājs, kurš sadarboj ās un kura ražošanas apjoms ES joproj ām bija iev ērojams, 
bet kurš bija izsl ēgts no Kopienas ražošanas nozares.  
(401)  Valstu apavu ražošanas apvien ību sniegtā papildu inform ācija atklāja neviennoz īmīgu 
situāciju, kuru liel ākoties ietekm ēja apstāklis, ka konkr ētā dalībvalstī joprojām notika 
apavu ražošana liel ā apjomā vai ka valsts bija liel ā mērā ieinteresēta importā. Lai gan 
piecas valstu apvien ības, kuras nodrošin āja ievērojamu apavu ražošanas apjomu, 
atbalstīja pasākumu turpin āšanu un uzsv ēra ieguvumus no pas ākumiem apavu 
ražotājiem to p ārstāvētajās valstīs, četras citas apvien ības, kuras p ārstāvēja valstis, 
kurās apavu ražošana liel ā mērā vai pilnībā tika veikta, piesaistot ārpakalpojumus no 
trešām valstīm, vai kur ām bija liela ražošanas jauda, bet ar ī ievērojams importa 
apjoms, nor ādīja, ka pas ākumu turpin āšana kopum ā būtu pretrun ā Kopienas interes ēm. 
Pēdējās minētās apvienības galvenok ārt pārstāvēja uzņēmumus, kuri import ēja vai 
nodarbojās ar izplat īšanu/mazumtirdzniec ību lielā apmērā. Tāpēc to viedok ļi tika 
analizēti apsvērumos par nesaist ītu import ētāju un mazumtirgot āju interes ēm turpmāk 
tekstā. Visumā kopējais ražošanas apjoms, ko veidoja š īs četras apvien ības, bija daudz 
mazāks par apjomu, ko veidoja piecas apvien ības, kuras apgalvoja, ka pas ākumi 
nodrošināja labumu ražot ājiem.  
(402)  Turklāt tika apzin āti arī ES ražot āji, kuri bija iek ļauti sākotnējās izmeklēšanas izlas ē, 
lai gūtu pilnīgāku priekšstatu par situ āciju un analiz ētu vairākus izvirz ītos 
 
LV 74   LV apgalvojumus par to, ka ES r ažošanas nozare ir izzudusi un t ādējādi nav guvusi 
labumu no pas ākumu piem ērošanas. Š ādas papildu inform ācijas nepieciešam ību no 
iepriekšējās izmeklēšanas izlas ē iekļautiem ES ražot ājiem arī pamatoja ar Kopienas 
interesēm, jo apavu ražošanas nozare ES ir tik sadrumstalota un neviendab īga, ka to 
uzņēmumu izlase, kuriem ir nodar īts kaitējums, neizb ēgami ir maza.  
(403)  Iepriekšējās izmeklēšanas izlas ē iekļauto ES ražot āju koment āri par situ āciju liecin āja, 
ka visi sākotnējās izmeklēšanas izlas ē iekļautie sadarbojošies uz ņēmumi ir saglab ājuši 
ievērojumu da ļu sava ražošanas apjoma ES. Kopum ā tie atbalst īja antidempinga 
pasākumu turpin āšanu un uzsv ēra to pozit īvo ietekmi uz nodarbin ātību Kopien ā. Tajā 
pašā laikā vairums šo uz ņēmumu da ļēji pārvietoja apavu ražošanas posmus uz 
ārpuskopienas valst īm, tostarp vienu no attiec īgajām valstīm, un mekl ēja papildu 
risinājumus sav ā uzņēmējdarbības stratēģijā, lai uzlabotu konkur ētspēju. Tie uz ņēmēji, 
kuri turpina ražot tikai Kopien ā, specializ ējas augstākas cenas un augst ākas kvalit ātes 
ražojumu izgatavošan ā ar salīdzinoši īsāku izgatavošanas laiku. Iepriekš ējās 
izmeklēšanas izlas ē iekļauto ES ražot āju atbildes apstiprin āja, kā jau aprakst īts sadaļā 
par Kopienas ražot ājiem nodar īto kaitējumu, ka tika att īstīti dažādi uzņēmējdarbības 
modeļi, un vair āki Kopienas ražot āji pielāgojās mainīgajai situ ācijai tirgū, veicot 
vairākus pasākumus, piem ēram, daļā no ražošanas procesa izmantojot ārpakalpojumus 
trešās valstīs un/vai ES, mainot tirdzniec ības kanālus, ieguldot l īdzekļus kvalitātes 
uzlabošan ā un zīmola izstr ādē un veicot citus pas ākumus. Sa ņemtās atbildes ar ī 
apstiprina iepriekš aprakst īto vispārējo situāciju attiec ībā uz Kopienas ražošanas 
nozares ieguvumiem no pas ākumu turpin āšanas un zaud ējumiem no to atcelšanas.  
(404)  Visbeidzot, lai g ūtu pilnīgāku priekšstatu par ražot āju interes ēm Kopien ā, tika 
analizēta arī no Kopienas ražošanas nozares defin īcijas izsl ēgtā ražotāja sniegtā 
atbilde. Šis ražot ājs iesniedza Konsolid ētu atbildi par darb ību Eiropā, kā arī atsevišķas 
atbildes par t ā divām ražotn ēm Eiropā. Šis ražot ājs iebilda pret pras ību veikt 
pārskatīšanu, jo tas bija pret attiec īgo antidempinga pas ākumu turpin āšanu.  
(405)  Uzņēmumam ir divas ražotnes Kopien ā, kas ir šūšanas ražotnes, kur ās izmanto Āzijā 
ražotas apavu virsas. Neskatoties uz to, šo divu ražot ņu ražošanas apjoms laikposm ā 
no 2005. gada l īdz PIP ir iev ērojami samazin ājies. Lai gan 2005. gad ā importētie apavi 
veidoja maz āk nekā pusi no š ā uzņēmuma pārdoto apavu apjoma, š ī procentu ālā daļa 
būtiski pieauga l īdz PIP, kad uz ņēmums liel āko daļu pārdoto apavu tieši iepirka Āzijā. 
Nesen veikta tirgus izp ēte liecina par to, ka uz ņēmums turpina samazin āt ražošanas 
darbību ES un aizst āj šo ražošanas apjomu ar importu. 
(406)  Lai gan uz ņēmums būtiski samazin āja ražošanas darb ību Kopien ā, tā rezultātā tikai 
nedaudz samazin ājās Kopienas kop ējais nodarbin ātības līmenis. Izr ādījās, ka kopš 
2005. gada uz ņēmums ir palielin ājis tā apgrozījumu pasaules l īmenī un ievērojami 
uzlabojis rentabilit āti. Tas veicin āja papildu darbavietu rašanos Kopien ā ar ražošanu 
nesaistītās nozarēs (administr ēšana, dizains un att īstība, tirgved ība un pārdošana u. c.). 
Pamatojoties uz pieejamo inform āciju, var secin āt, ka, lai gan antidempinga 
maksājumi negat īvi ietekm ēja uzņēmuma finanšu r ādītājus, tie nebija tik b ūtiski, lai 
uzlabotu kop ējo rentabilit āti. Antidempinga pas ākumu noteikšana neliedza 
uzņēmumam turpin āt izmantot trešo valstu, tostarp attiec īgo valstu, ražošanas 
ārpakalpojumus. No otras puses, pas ākumu noteikšana ar ī neveicin āja uzņēmuma 
ražošanas darb ības paplašin āšanos ES. T āpēc var secin āt, ka strat ēģiskie lēmumi par 
ražošanas darb ību ir pie ņemti, pamatojoties uz plaš ākiem ar izmaks ām saistītiem 
apsvērumiem.  
 
LV 75   LV (407)  Ja pasākumi tiktu turpin āti, uzņēmumu, visticam āk, arī turpmāk ietekm ētu 
antidempinga maks ājumi, ņemot vērā to, ka šis uz ņēmums, visticam āk, turpinās 
importu no attiec īgajām valstīm. Šāda maksājumu negat īvā ietekme, visticam āk, arī 
turpmāk nebūs būtiska, ņemot vērā to, ka uz ņēmums var daž ādot importa avotus, k ā 
tas tika dar īts iepriekš. No otras puses, ja pas ākumus atceltu, uz ņēmums gūtu labumu 
no importa no attiec īgajām valstīm un, dom ājams, vēl vairāk uzlabotu savu 
rentabilitāti.  
(408)  Visbeidzot j ānorāda, ka plaš āka pārējo Kopienas ražot āju analīze apstiprina visp ārējos 
konstatējumus, proti, ražot āji attīstīja vairākus atšķirīgus uzņēmējdarbības mode ļus, un 
lielākā daļa šo uzņēmumu, k ā izrādījās, guva labumu no antidempinga pas ākumu 
piemērošanas, jo tie zi ņoja, ka nedaudz ir uzlabojuši savu situ āciju un palielin ājuši 
konkurētspēju, cita starp ā, pielāgojot ražošanas strat ēģijas un p ārdošanas kan ālus. 
Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo inform āciju, var secin āt, ka vairums šo ražot āju arī 
turpmāk gūs labumu no šo pas ākumu turpin āšanas, vismaz cikt āl tas attiecas uz to 
lēmumu saglab āt ražošanas darb ību ES. Min ētie ražotāji savukārt ciestu no šo 
pasākumu atcelšanas, jo imports par dempinga cen ām no attiec īgajām valstīm radītu 
lejupvērstu spiedienu uz cen ām visos to ražojumu segmentos.  
(409)  Kā jau tas bija v ērojams iepriekš, un, ņemot vērā to, ka pas ākumi neliedza šiem 
ražotājiem turpin āt ārpakalpojumu izmantošanu attiec īgajās valstīs, negatīvā ietekme 
uz dažiem ražot ājiem, kuri izmantoja ražošanas ārpakalpojumus attiec īgajās valstīs, 
visticamāk, arī turpmāk būtu nesamērīga. Tāpēc antidempinga maks ājumu ietekme uz 
šiem ražot ājiem galvenok ārt būs atkarīga no uzņēmumu pie ņemtajiem l ēmumiem par 
iegādes avotiem. T ādējādi uzņēmumi paši var ētu kontrol ēt antidempinga maks ājumu 
ietekmi.  
4. Nesaist īto import ētāju intereses 
4.1. Visp ārīgas piezīmes  
(410)  Pārskatīšanas izmekl ēšanas laik ā tika apstiprin āts, ka var izš ķirt divas galven ās 
importētāju kategorijas. Pirmaj ā kategorij ā ietilpst galvenok ārt uzņēmumi, kuri 
importē un pārdod tālāk apavus, izmantojot savu z īmolu, kuru izgatavošanai vi ņi 
izmanto trešo valstu ārpakalpojumus. Šie uz ņēmumi parasti veic akt īvu darbību 
Kopienā, piemēram, dizaina izstr ādes, izpētes un att īstības, izejmateri ālu ieguves 
jomā, un dažreiz tiem ir ar ī pašiem savs izplat īšanas tīkls. No iepriekšmin ētā var 
secināt, ka šīs kategorijas import ētāji Kopien ā plaši īsteno darb ības “ar pievienoto 
vērtību”, kuru veikšanai tie parasti nodarbina sal īdzinoši lielu skaitu str ādājošo. Otraj ā 
kategorijā ietilpst import ētāji, kuri galvenok ārt ir tikai tirgot āji un kuri piev ērš lielāku 
uzmanību tirdzniec ības apjomam, nevis z īmolam; šie import ētāji lielākoties tirgo 
apavus ar “priv ātiem tirdzniec ības nosaukumiem”. Šiem import ētājiem kopum ā ir 
zemākas struktur ālās izmaksas, un Kopien ā tie veic maz āk darbību ar pievienoto 
vērtību.  
(411)  Tika secin āts, ka šo abu galv eno kategoriju uz ņēmumi izmanto atš ķirīgus 
uzņēmējdarbības mode ļus. Piem ēram, pirm ās kategorijas uz ņēmumu ražojumu 
sortiment ā var izšķirt ne tikai Eiropas izcelsmes, bet ar ī citu valstu z īmolus, kā arī 
lietišķos apavus un ikdienas apavus. Otraj ā kategorij ā ietilpst ne tikai import ētāji, 
kuriem ir pašiem savi mazumtirdzniec ības veikali, bet ar ī importētāji, kuri tikai p ārdod 
ražojumus vairumtirgot ājiem/izplat ītājiem. Daži š īs otrās kategorijas uz ņēmumi tirgo 
 
LV 76   LV tikai apavus ar priv ātiem tirdzniec ības nosaukumiem, bet citi ir nosl ēguši īpašus 
līgumus par zin āmu zīmolu apavu pieg ādi un/vai licences l īgumus, un/vai izveidojuši 
kopuzņēmumus.  
(412)  Ņemot vērā importētāju daudzveid ību, kā aprakstīts iepriekš tekst ā, un, lai ieg ūtu pēc 
iespējas pilnīgāku priekšstatu, import ētāju situācija tika analiz ēta vairākos aspektos. 
Vispirms tika analiz ētas no import ētājiem un to apvien ībām saņemtās atsauksmes. 
Turklāt šai sakar ībā tika ņemti vērā un izmantoti ar ī statistikas dati, k ā arī saistītās 
publikācijas. Visbeidzot, lai ieg ūtu būtiskus ekonomiskos datus, tika izmantota 
pārbaudīta informācija no import ētāju anketām.  
(413)  Kā jau minēts iepriekš, lai ieg ūtu būtiskus ekonomiskos datus, tika nolemts veikt 
importētāju izlases veida p ārbaudi. Šādu lēmumu pie ņēma, ņemot vērā to, ka sākotnējā 
izmeklēšana pier ādīja, ka sadarbojošos import ētāju skaits bija liels un daudzi no 
viņiem bija iesnieguši atbildes uz anketas jaut ājumiem. T āpēc tika atzīts par piem ērotu 
šajā termiņa beigu pārskatīšanā veikt izlases veida p ārbaudi.  
(414)  Kā jau minēts 37. apsv ērumā, no 21 Kopienas import ētāja, kas pieteic ās un pauda 
vēlmi sadarboties izmekl ēšanas laik ā, izlasē iekļāva astoņus import ētājus. Izlasi 
veidoja pieci liel ākie uzņēmumi apjoma, k ā arī importa un t ālākpārdevumu v ērtības 
ziņā Kopienā, kā arī pieci maz āki import ētāji; pēdējos izlasē iekļāva, lai ieg ūtu 
reprezentat īvāku šķērsgriezumu ar t ām ieinteres ētajām person ām, kuras pied āvāja 
sadarbību, ņemot vērā to atšķirīgos uzņēmējdarbības mode ļus, ģeogrāfisko atrašan ās 
vietu un tirgoto ražojumu segmentus. Izlas ē tika iekļauts visliel ākais uzņēmumu skaits, 
ko bija iesp ējams pien ācīgi izmekl ēt atvēlētajā termiņā. Saskaņā ar pieejamajiem 
datiem attiec īgajā izmeklēšanas posm ā izlasē iekļautie import ētāji PIP laik ā veidoja 
aptuveni 18 % no t ā ražojuma Kopienas importa, uz ko attiecas p ārskatīšana. Lai gan 
viens no izlas ē iekļautajiem uz ņēmumiem v ēlējās tikt iek ļauts izlas ē, tas tom ēr 
nesniedza atbildes  uz anketas jaut ājumiem, un visi centieni sa darboties ar šo nelielo 
importētāju bija neveiksm īgi. Tāpēc šis uzņēmums galu gal ā no izlases bija j āizslēdz. 
Pārējie septiņi izlasē iekļautie import ētāji izmeklēšanas laik ā pilnībā sadarboj ās un 
noteiktajā termiņā iesniedza atbildes uz anketas jaut ājumiem.  
(415)  Kā jau minēts iepriekš, kopum ā izlasē iekļauto import ētāju pārbaudītie dati cita starp ā 
nodrošināja iespēju plašāk analizēt dažus būtiskākos ekonomiskos r ādītājus, ko, ņemot 
vērā lielo uz ņēmumu skaitu, var ēja pienācīgi veikt, tikai īstenojot izlases veida 
pārbaudi. Ta ču importētāju situācijas anal īze tika veikta, pamatojoties ne tikai uz 
izlases veida p ārbaudē iegūto inform āciju. Analiz ējot Kopienas intereses, tika ņemti 
vērā arī specializ ēti materiāli presē un tirgus p ētījumi, kā arī informācija, kas tika 
pieprasīta un saņemta no ieinteres ētajām person ām. Šādas inform ācijas izmantošana 
arī nodrošin āja to, ka anal īzē tika pien ācīgi atspogu ļoti visi b ūtiskākie 
uzņēmējdarbības mode ļi, ko aktīvi izmanto šaj ā nozarē.  
(416)  Pamatojoties uz izlas ē iekļauto import ētāju pārbaudīto inform āciju un citu inform āciju 
dokumentos, ir apr ēķināts, ka ražojuma, uz ko attiecas p ārskatīšana, imports un 
tālākpārdošana izplat ītājiem/mazumtirgot ājiem PIP laik ā nodrošin āja darbavietas 
aptuveni 23 000 str ādājošo ES.  
4.2. Importa apjoms 
 
LV 77   LV (417)  Kā atspoguļots 4. tabul ā, Eurostat dati liecina par to, ka kopš 2005. gada t ā ražojuma 
imports, uz ko attiecas p ārskatīšana, ir b ūtiski samazin ājies, proti, par aptuveni 
90 miljoniem p āru. Šajā periodā ādas apavu imports no cit ām valstīm palielin ājās par 
aptuveni 43 miljoniem apavu p āru, sasniedzot 201 miljonu apavu p āru. Tādējādi, lai 
gan 2005. gad ā importa apjoms no ĶTR un Vjetnamas bija daudz augst āks (+80 %) 
par importa apjomu no vis ām pārējām valstīm, PIP laik ā importa apjoms no cit ām 
valstīm pārsniedza importa apjomu no ĶTR un Vjetnamas par 4 %. Eurostat dati ar ī 
liecina par to, ka kopš 2005. gada attiec īgā ražojuma kop ējais importa apjoms ir 
samazinājies par 11 %. 
(418)  Viens no lielajiem import ētājiem, kurš sadarboj ās izmeklēšanas laik ā, bet nebija 
iekļauts izlasē, ziņoja par līdzīgu tendenci importa jom ā. Šis uzņēmums inform ēja, ka 
iepirkuma apjoms ražojumam, uz ko attiecas p ārskatīšana, kopš 2005. gada ir 
samazinājies par 25 %, bet ādas apavu imports no cit ām valstīm ir būtiski palielin ājies. 
(419)  Izlasē iekļauto import ētāju ādas apavu importa tendence apjoma zi ņā laikā no 
2005. gadam l īdz PIP bija š āda. 
19. tabula  
Izlasē iekļauto import ētāju importa apjoms (apavu p āri) 
     
  2005. g. 2006. g. 2007. g. PIP  
          
ĶTR un Vjetnama  29 761 231 30 806 163 26 616 891 29 577 492 
Indekss  100 104 89 99 
Citas valstis  13 181 962 16 077 607 22 680 174 28 096 596 
Indekss  100 122 172 213 
(420)  Saskaņā ar vispārējiem statistikas datiem izlas ē iekļautie import ētāji būtiski palielin āja 
ādas apavu pirkuma apjomu no cit ām valstīm. Importa apjoms no ĶTR un Vjetnamas 
pēc 2005. gada saglab ājās samērā stabils, 2007. gad ā nedaudz samazin ājās, bet PIP 
laikā gandrīz sasniedza 2005. gada l īmeni. No iepriekš min ētā var secin āt, ka izlas ē 
iekļauto import ētāju pārdoto ādas apavu apjoms p ēc 2005. gada, neskatoties uz 
antidempinga pas ākumu piem ērošanu, kopum ā ir palielin ājies gandr īz par 1/3 ar 
stabilu tendenci no attiec īgajām valstīm un ar pieaugošu tendenci no treš ām valstīm. 
No trešām valstīm, kuras ir guvušas labumu no pieaugoš ā importa apjoma, liel ākās 
ieguvējas ir Indon ēzija un Indija. 
(421)  Izlasē iekļauto import ētāju pirkuma tendence no attiec īgajām valstīm ir stabila, bet t ā 
neatbilst Eurostat konstat ētajai tendencei (b ūtisks samazin ājums). Rūpīgāk novērtējot 
izlasi, var secin āt, ka importa no attiec īgajām valstīm stabilā tendence veidojas t āpēc, 
ka viens no liel ākajiem izlas ē iekļautajiem import ētājiem – ne tikai atš ķirībā no 
Eurostat konstat ētās tendences, bet ar ī pārējo izlasē iekļauto import ētāju uzrādītās 
tendences – ne tikai b ūtiski palielin āja iegādes apjomu no treš ām valstīm, bet, lai 
apmierinātu piepras ījumu, iev ērojami palielin āja arī importu no attiec īgajām valstīm, 
tādējādi izlīdzinot kop ējo šāda importu samazin āšanās tendenci izlas ē. Ņemot to v ērā, 
var secināt, ka izlas ē iekļauto uzņēmumu attiec īgā ražojuma importa tendence atbilst 
Eurostat datu b āzes kvantitat īvajā analīzē konstatētajam, proti, ka ir v ērojams visp ārējs 
importa samazin ājums no attiec īgajām valstīm. 
 
LV 78   LV 4.3. Iepirkuma cenas 
(422)  Kā redzams 5. un 8. tabul ā, saskaņā ar Eurostat datiem vid ējās importa cenas ādas 
apaviem no attiec īgajām valstīm un treš ām valstīm pēc 2005. gada ir palielin ājušās, un 
CIF importa cenas ādas apaviem no treš ām valstīm salīdzinājumā ar CIF importa 
cenām ādas apaviem no attiec īgajām valstīm ir palielin ājušās pat nedaudz vair āk. 
Taču, ņemot vērā to, ka import ēto apavu sortiments b ūtiski ietekm ēja cenas un ka šis 
apavu sortiments vis ās eksportējošās valstīs, iespējams, ir iev ērojami main ījies, vidējās 
cenas, ko var apr ēķināt, pamatojoties uz Eurostat iesniegtajiem datiem par apjomu un 
vērtībām, ne vienm ēr ir precīzākās cenu izmai ņu noteikšanai. Šai sakar ībā izlasē 
iekļauto import ētāju norādītās cenu izmai ņas var uzskat īt par būtiskākām, jo 
importētāja ražojumu sortiments, dom ājams, ir main ījies daudz maz ākā mērā, ņemot 
vērā to, ka šie uz ņēmumi ilgtermi ņā specializ ējas noteikta veida un stila apavu 
ražošanā.  
(423)  Kā izklāstīts 414. apsv ērumā un, sākot no 410. apsv ēruma, izlas ē iekļautie import ētāji 
izmantoja atš ķirīgus uzņēmējdarbības mode ļus, kas cita starp ā radīja būtiskas 
importētāju vidējo cenu atš ķirības. Turkl āt daži import ētāji pārdeva vair ākus miljonus 
apavu pāru gadā, bet citi – “tikai” dažus simtus t ūkstošu apavu p āru gadā. Pie tam 
dažu import ētāju tirdzniec ības apjoms un attiec īgi arī to ietekme izlas ē attiecīgā 
perioda laik ā būtiski svārstījās. Minēto iemeslu d ēļ tika uzskat īts, ka vid ējie svērtie 
rezultāti ir jāpapildina ar aritm ētisko vidējo analīzi, lai gūtu pilnīgāku priekšstatu par 
attiecīgajām tendenc ēm. 
(424)  Izlasē iekļauto import ētāju vidējās importa cenas laikposm ā no 2005. gada l īdz PIP 
bija šādas.  
20. tabula  
Izlasē iekļauto import ētāju vidējās importa cenas (EUR)  
     
  2005. 
g. 2006. 
g. 2007. 
g. PIP  
          
ĶTR un Vjetnama          
Vidējā svērtā CIF cena  11.10 11.81 10.24 10.07 
Indekss  100 106 92 91 
Vidējā aritmētiskā CIF cena  10.17 11.42 10.54 10.42 
Indekss  100 112 104 102 
Vidējā svērtā cena līdz izkraušanai*  11.72 13.43 12.12 11.88 
Indekss  100 115 103 101 
Vidējā aritmētiskā cena līdz izkraušanai*  10.74 12.98 12.48 12.30 
Indekss  100 121 116 115 
          
Citas valstis          
Vidējā svērtā CIF cena  13.11 12.71 10.85 10.46 
Indekss  100 97 83 80 
Vidējā aritmētiskā CIF cena  12.21 12.56 12.59 11.53 
Indekss  100 103 103 94 
 
LV 79   LV * Modelētā cena līdz izkraušanai = CIF + ievedmuitas maks ājums+ antidempinga maks ājums (no 2006. gada 
7. aprīļa) + 
(425)  Veicot importa no ĶTR un Vjetnamas CIF cenu anal īzi par periodu no 2005. gada, 
proti, pēdējā gada, kad netika piem ēroti antidempinga pas ākumi, līdz PIP, ir konstat ēts 
pieaugums par 2 % (vid ējā aritmētiskā cena) vai samazin ājums par 9 % (vid ējā svērtā 
cena). Kopum ā analizētie dati liecina par stabil ām vai nedaudz lejupejoš ām importa 
cenām pirms importa nodevas un antidempinga maks ājumu nomaksas. Abos 
gadījumos importa cenas pirms nodevu un maks ājumu nomaksas 2006. gad ā 
ievērojami palielin ājās un pēc tam samazin ājās.  
(426)  Tajā pašā laikā vidējās CIF cenas ādas apavu importam no cit ām valstīm abos 
gadījumos samazin ājās (–20 % l īdz –6 %). Attiec īgi starpība starp ādas apavu importa 
cenām pirms nodevu apmaksas importam no attiec īgajām valstīm un citām valstīm ir 
samazinājusies no aptuveni EUR 2,00 l īdz EUR 1,00 (procentu āli no aptuveni 20 % 
līdz 10 % vid ējām aritmētiskajām cenām) vai no EUR 2,00 l īdz EUR 0,50 (procentu āli 
no aptuveni 20 % l īdz 5 % vid ējām svērtajām cenām) par apavu p āri. Antidempinga 
maksājumus piem ēro tikai ĶTR un Vjetnamai. T āpēc tagad var uzskat īt, ka vidējās 
cenas līdz izkraušanai (t. i., importa cenas, kur ās iekļautas import ēšanas izmaksas, 
ievedmuitas maks ājumi un attiec īgā gadījumā antidempinga maks ājumi) ādas apaviem 
no ĶTR un Vjetnamas, no vienas puses, un no cit ām valstīm, no otras puses, ir 
salīdzināmākas. Tāpēc citās valstīs ražotu ādas apavu cenas k ļuva pievilc īgākas 
salīdzinājumā ar attiecīgajās valstīs ražoto apavu cen ām.  
4.4. Tālākpārdošanas cenas 
(427)  Par import ētāju tālākpārdošanas cen ām plaša inform ācija tika ieg ūta, veicot 
importētāju izlases veida p ārbaudi. T ālākpārdošanas cenu izmai ņas izlasē iekļauto 
importētāju ražojumiem, uz ko attiecas p ārskatīšana, bija š ādas. 
21. tabula  
Izlasē iekļauto import ētāju vidējās tālākpārdošanas cenas (EUR)  
     
  2005. g. 2006. g. 2007. g. PIP  
          
Vidējā svērtā cena  34,62 36,97 33,68 32,28 
Indekss  100 107 97 93 
Vidējā aritmētiskā cena  27,09 29,72 28,46 29,24 
Indekss  100 110 105 108 
(428)  Šie dati liecina par to, ka t ālākpārdošanas cenas laikposm ā no 2005. gada l īdz PIP bija 
stabilas vai nedaudz palielin ājās. 2006. gad ā tālākpārdošanas cenas palielin ājās par 7–
10 %, un l īdzīgs pieaugums 2006. gad ā bija vērojams ar ī attiecībā uz CIF iepirkuma 
cenām (skatīt 424. apsv ērumu iepriekš tekst ā). Laikposm ā no 2006. gada l īdz PIP 
tālākpārdošanas cenas pazemin ājās. 
(429)  Izmeklēšanas laik ā netika gūta informācija vai pier ādījumi, kas liecin ātu par to, ka citu 
importētāju tālākpārdošanas cenu att īstība atšķirtos no iepriekš aprakst ītās.  
4.5. Rentabilit āte 
 
LV 80   LV (430)  Izlasē iekļauto import ētāju rentabilit āti noteica pamatojoties uz iepriekš aprakst īto 
importa un t ālākpārdošanas cenu kombin āciju un citiem faktoriem, kas ietekm ē 
importētāju izmaksas. P ēc izpaušanas vair āki no izlas ē iekļautajiem import ētājiem 
pārbaudīja savus individu ālos peļņas rādītājus un lūdza pieņemt pārskatītos datus. 
Vairākas no š īm prasībām pieņēma un laboja vair ākas drukas k ļūdas. Pārskatītie 
rentabilitātes rādītāji ir šādi. 
22. tabula  
Izlasē iekļauto import ētāju vidējā peļņa no to ražojumu p ārdošanas, uz ko attiecas 
pārskatīšana 
(tīrā peļņa pirms nodok ļiem/apgroz ījums 
     
  2005. g. 2006. g. 2007. g. PIP  
          
Vidējā svērtā rentabilit āte 36,4% 18,3% 20,7% 20,5% 
Vidējā aritmētiskā rentabilit āte 29,6% 17,9% 20,8% 21,4% 
     
Piezīme: neieskaitot pe ļņu no import ētāju pārdevumiem pat ērētājiem 
(mazumtirdzniec ība).  
 
(431)  Šie rādītāji ir aprēķināti, ņemot vērā ražojuma, uz ko attiecas p ārskatīšana, peļņas 
rādītājus, kurus iesnieguši izlas ē iekļautie import ētāji. Dažos gad ījumos iesniegtie 
rādītāji bija jākoriģē, ņemot vērā pārbaudes apmekl ējumu rezult ātus. Kā iepriekš 
minēts, pēc galīgās informācijas izpaušanas četri izlasē iekļautie import ētāji apšaubīja 
individuālās rentabilit ātes analīzes rezult ātus un atk ārtoti lūdza pieņemt pārskatītos 
datus, kas iesniegti p ēc pārbaudes apmekl ējuma. Attiec ībā uz vienu no izlas ē 
iekļautajiem import ētājiem, jānorāda, ka min ētā importētāja iesniegums par p ārdošanu, 
vispārējām un administrat īvajām izmaks ām (PVA izmaksas) tika da ļēji pieņemts, 
labojot drukas k ļūdu, kas rad īja nelielu parauga rentabilit ātes samazin ājumu 
salīdzinājumā ar to, kas izpausts ieinteres ētajām person ām. Tomēr šī importētāja 
iesniegums par s ākotnēji iesniegto PVA izmaksu pie ņemšanu un par to, lai ņemtu vērā 
kādam minētā uzņēmuma saist ītajam uzņēmumam ārpus ES teritorijas it k ā samaksāto 
ievērojamo procentu summu, ir noraid āms. Kas attiecas uz s ākotnēji iesniegtaj ām 
PVA izmaks ām, pārbaudes apmekl ējumā tika konstat ēts, ka tās ir pārspīlētas, jo 
uzņēmums piepras ītos apjomus nevar ēja pamatot. T ādēļ korekciju veica, pamatojoties 
uz pārbaudes apmekl ējumā saņemtajiem dokumentiem. Iesniegums par iesp ējami 
samaksāto procentu apjomu tika iesniegts tikai p ēc pārbaudes apmekl ējuma un tas 
nebija pien ācīgi pamatots. Ar ī otrs izvēlē iekļautais import ētājs atkārtoti lūdza pieņemt 
pārskatītos rentabilit ātes datus, pamatojoties uz pe ļņu, kas iesp ējami iesniegta ASV 
iestādēm. Šajā saistībā jāatzīmē, ka uzņēmums par attiec īgo ražojumu iesniedza 
rentabilitātes tabulu, kuru apstiprin āja arī pārbaudē, jo tā pilnībā atbilda p ārbaudītajai 
grāmatvedībai un citiem pieejamajiem datiem. P ēc pārbaudes sa ņemtajā dokument ā 
 
LV 81   LV bija minēts tikai visp ārējs peļņas līmenis “Eirop ā”, kā arī ietverti visi ražojumi un 
iespējams arī darbības ārpus 27 ES dal ībvalstīm, bet kas ģeogrāfiski attiecin āmas uz 
Eiropu (Šveice, Balk ānu reģions). Šo veidu nebija ar ī iespējams piesaist īt 
apmeklējumā pārbaudītajiem datiem un t ādēļ iesniegums tika noraid īts. Iesniegum ā 
pēc informācijas izpaušanas uz ņēmums sniedza s īkāku inform āciju par šo jaut ājumu, 
bet, ņemot vērā informācijas iesniegšanu p ēc noteiktā laika un apliecinošu pier ādījumu 
trūkumu, šo inform āciju arī nevarēja ņemt vērā. Otrs uzņēmuma iesniegums attiec ās 
uz dažiem izmaksu jaut ājumiem, kuri b ūtu jāņem vērā, no kuriem divus nevar ēja 
sasaistīt ar pārbaudes apmekl ējumā gūto inform āciju. Tom ēr tika nolemts ņemt vērā 
trešo izmaksu jaut ājumu, kuru p ārbaudes laik ā pilnībā apstiprin āja un kurš vienk ārši 
bija netīšām tabulā izlaists. Ta ču ietekme uz visp ārējo rentabilit āti bija ierobežota. 
Trešais import ētājs sākotnēji iesniedza pe ļņas rādītājus tikai par nelielu savu ES 
darbību daļu. Iesniegtos r ādītājus nevar uzskat īt par reprezentat īviem attiec ībā uz 
uzņēmuma ES darb ībām kopum ā, ņemot vērā, ka reģionos past āv ievērojamas 
atšķirības izmaks ās un ienākumos. T ādēļ pārbaudes apmekl ējumā peļņas radītājus 
papildināja ar rādītājiem par atlikušaj ām uzņēmuma darb ībām ES, pamatojoties uz 
visu pieejamo p ārbaudāmo inform āciju. Uzņēmums apstr īdēja minētā aprēķina 
rezultātu un pārbaudes apmekl ējuma beig ās iesniedza p ārskatītu rentabilit ātes tabulu, 
kura no Komisijas apr ēķina atšķīrās tikai vien ā pozīcijā – iegādes izmaksas. T ā kā šīs 
minētās iegādes izmaksas, pret ēji Komisijas noteiktaj ām iegādes izmaks ām, nevarēja 
piesaistīt pieejamajai inform ācijai, pārskatītā tabula netika pie ņemta. Tādējādi 
iesniegums tika noraid īts un tika izmantoti p ārbaudes apmekl ējumā noteiktie 
rentabilitātes rādītāji. Ceturtais import ētājs pēc informācijas izpaušanas apstr īdēja 
savus iesniegtos rentabilit ātes rādītājus, kas p ārbaudes apmekl ējumā tika pārbaudīti un 
pieņemti bez turpm ākiem piel āgojumiem, paužot viedokli, ka kopum ā izmantot ā 
metodolo ģija nav prec īza. Taču, tā kā uzņēmums neierosin āja citu metodolo ģiju, lai 
noteiktu pe ļņu ražojumam, uz kuru attiecas p ārskatīšana, iesniegumu noraid īja kā 
nebūtisku.  
(432)  Jāatgādina, ka s ākotnējā izmeklēšanā, pamatojoties uz import ētāju, kas sadarboj ās, 
sniegtajām atbildēm uz anketas jaut ājumiem, tika konstat ēts, ka laikposm ā no 
2004. gada 1. apr īļa līdz 2005. gada 31. martam vid ējā svērtā tīrā peļņa bija 12 %. 
Taču šīs pārskatīšanas izmekl ēšanas izlas ē iekļauto import ētāju pārbaudītie liecināja 
par to, ka min ēto izlasē iekļauto import ētāju vidējā svērtā peļņa 2005. gad ā pārsniedza 
20 %. 2006. gad ā bija vērojama būtiska rentabilit ātes pazemin āšanās par vair āk nekā 
18 procentu punktiem, apr ēķinot vidējo svērto rādītāju, un par vair āk nekā 12 procentu 
punktiem, apr ēķinot vidējo aritmētisko rādītāju. Izrādījās, ka lielākā daļa pārdošanas 
līgumu jau bija saska ņoti pirms pagaidu pas ākumu noteikšanas 2006. gada mart ā, un 
daudzos gad ījumos, vienojoties par p ārdošanas cen ām, netika ņemta vērā iespējamā 
antidempinga maks ājuma piem ērošana. Attiec īgi 2006. gad ā samazin ājās izlasē 
iekļauto import ētāju peļņa no tā ražojuma p ārdošanas, uz ko attiecas p ārskatīšana. 
2007. gad ā un PIP laik ā peļņa atkal pieauga, bet t ā joprojām bija par 8–16 procentu 
punktiem zem āka nekā 2005. gad ā gūtā peļņa.  
(433)  Ņemot vērā to, ka p ēc 2006. gada marta liel ākā daļa izlasē iekļauto import ētāju 
pielāgoja to pieg ādes kanālus un cenu politiku jaunajai situ ācijai, proti, antidempinga 
maksājumu piem ērošanai, tika veikta r ūpīgāka to faktoru anal īze, kuri ietekm ēja 
rentibilitāti no 2007. gada. J āņem vērā šādi aspekti. Pirmk ārt, lai gan pe ļņas 
samazinājumu 2006. gad ā lielā mērā var saist īt ar antidempinga maks ājumiem, 
2007. gad ā un PIP laik ā citi, ar atseviš ķiem uzņēmumiem saist īti faktori ar ī radīja 
 
LV 82   LV būtisku negat īvu ietekmi uz izlas ē iekļauto import ētāju peļņu. 2007. gad ā un PIP laik ā 
vairākiem izlas ē iekļautiem import ētājiem ievērojami pieauga PVA izmaksas, kas 
veicināja būtisku bruto pe ļņas pazemin āšanos. Šis apst āklis ietekm ēja visai 
importētāju izlasei apr ēķināto peļņu. Nevarēja konstat ēt kopēju iemeslu izlas ē iekļauto 
importētāju PVA izmaksu pieaugumam, piem ēram, augst ākas sporta pas ākumu 
tirgvedības izmaksas.  
(434)  Tajā pašā laikā jāņem vērā, ka EUR/USD val ūtas kursa izmai ņas palīdzēja 
importētājiem saglab āt zemas ieg ādes izmaksas, tostarp ražojumam, uz ko attiecas 
pārskatīšana. No 2005. gada beig ām līdz PIP beig ām EUR v ērtība attiecībā pret USD 
pieauga par gandr īz 30 %, un, t ā kā importētāji, slēdzot līgumus ar to pieg ādātājiem, 
parasti nosaka cenas USD un saska ņā ar import ētāju sniegto inform āciju tika veikti 
ierobežoti riska nov ēršanas pas ākumi, šis “ieguvums” mazin āja antidempinga 
maksājumu un citu izmaksu pieauguma ietekmi. Pamatojoties uz viena izlas ē iekļautā 
importētāja sniegto inform āciju, var secin āt, ka, ja val ūtas maiņas kursi paliktu 
nemainīgi, peļņas līmenis PIP laik ā būtu par 6 procentu punktiem zem āks.  
(435)  Turklāt tika veikta alternat īva rentabilit ātes analīze, nodalot pe ļņu, kas gūta no apavu 
pārdošanas ar priv ātiem tirdzniec ības nosaukumiem, no pe ļņas, kas gūta no zīmolu 
apavu pārdošanas. Šai sakar ībā izlasē iekļauto import ētāju sniegtie p ārbaudītie dati 
tika papildin āti ar inform āciju, kas tika ieg ūta no cita liela apavu ar priv ātiem 
tirdzniecības nosaukumiem import ētāja, kurš nepiedal ījās izlases veida p ārbaudē, bet 
sadarbojās izmeklēšanas laik ā, darot zin āmu savu viedokli. Saska ņā ar šo inform āciju 
apavu ar priv ātiem tirdzniec ības nosaukumiem import ētāju peļņas līmenis kopum ā bija 
ievērojami zem āks par vairuma z īmolu apavu import ētāju peļņas līmeni, taču tas tomēr 
bija augsts un PIP laik ā bija 11–17 % robež ās. Šis secin ājums apstiprina s ākotnējās 
izmeklēšanas laik ā izdarītos secinājumus, ka š īs kategorijas import ētāju gūtā peļņa ir 
vidēji 17 % l īmenī. Turklāt šī plašā analīze arī ļāva secināt, ka pēc sākotnējās 
izmeklēšanas ir uzlabojusies z īmolu apavu import ētāju rentabilit āte. Sākotnējās 
izmeklēšanas laik ā šie import ētāji darīja zināmu, ka to vid ējā rentabilit āte ir aptuveni 
10 %, bet izlas ē iekļauto zīmolu apavu import ētāju peļņa PIP laik ā pārsniedza 20%. 
Tādējādi var secin āt, ka kopum ā apavu ar priv ātiem tirdzniec ības nosaukumiem 
importētāju grupas ekonomisk ā situācija pēc sākotnējās izmeklēšanas liel ākoties ir 
saglabājusies nemain īga, taču zīmolu apavu import ētāju situācija ir pat uzlabojusies. 
(436)  Tā kā vairāki izlasē iekļauti uzņēmumi papildus nodarboj ās arī ar mazumtirdzniec ību, 
tika veikta plaš āka analīze, nodalot pe ļņu, kas gūta tikai no tirdzniec ības (proti, 
ražojuma ieg ādes no ražot ājiem un/vai tirgot ājiem un t ālākpārdošanas 
vairumtirgot ājiem un izplat ītājiem), no vienas puses, un mazumtirdzniec ības, no otras 
puses. Ja, apr ēķinot peļņu, netiktu ņemta vērā mazumtirdzniec ības darbība un peļņas 
normu apr ēķinātu tikai importa darb ībai, vidējā peļņa būtu par 6 procentu punktiem 
augstāka. 
(437)  Katrā ziņā izlasē iekļauto import ētāju gūtās peļņas līmenis jebkur ā gadījumā bija 
salīdzinoši augsts, un p ēc 2006. gada nebija v ērojama lejupejoša tendence. J āņem vērā 
arī tas, ka izlas ē iekļauto import ētāju kopējais peļņas līmenis, kas past āvīgi pārsniedz 
10 %, nor āda uz sam ērā stabilu un ilgtsp ējīgu uzņēmējdarbības jomu. 
(438)  Izmeklēšanas laik ā netika gūta informācija vai pier ādījumi, kas liecin ātu par to, ka citu 
importētāju gūtās peļņas līmeņa tendence var ēja atšķirties no iepriekš aprakst ītās 
peļņas gūšanas tendences.  
 
LV 83   LV 4.6. Ekonomikas lejupsl īdes ietekme p ēc PIP 
(439)  Ņemot vērā globālo finanšu un ekonomisko kr īzi, kura s ākās drīz pēc PIP, tika 
uzskatīts par piem ērotu analiz ēt importētāju situāciju pēc PIP. Vair ākos saņemtajos 
iesniegumos jau bija min ēta šīs ekonomikas lejupsl īdes tiešā negatīvā ietekme uz 
nozari, kas pastiprin ātu antidempinga maks ājumu negat īvo ietekmi. Pamatojoties uz 
ieinteresēto personu sniegto papildu inform āciju un atsauksm ēm, kā arī publiski 
pieejamu inform āciju, piem ēram, Eurostat datiem, tirgus p ētījumiem, var izdar īt šādus 
secinājumus. 
(440)  Iepazīstoties ar pieejamajiem statistikas datiem, var secin āt, ka imports no attiec īgajām 
valstīm turpina samazin āties, lai gan samazin ājums salīdzinājumā ar laikposmu no 
2005. gada l īdz PIP ir m ērens (–15 % period ā pēc PIP). Taj ā pašā laikā importa 
apjoms no treš ām valstīm turpina pieaugt. Citiem v ārdiem sakot, joproj ām notiek 
ražošanas p ārvietošana no attiec īgajām valstīm uz treš ām valstīm. Eurostat dati ar ī 
liecina par b ūtisku pieaugumu importa cen ām, jo īpaši apavu importa cen ām no 
attiecīgajām valstīm (+21,5 % sal īdzinājumā ar PIP).  
(441)  Par līdzīgu tendenci laikposm ā pēc PIP inform ē arī izlasē iekļautie import ētāji, kuri 
turpināja palielin āt piegādi no citām valstīm un samazin āt piegādi no attiec īgajām 
valstīm. Kopum ā to attiec īgā ražojuma importa apjoms saglab ājās samērā stabils. 
Importētāji paskaidroja, ka, ņemot vērā aptuveni 6 m ēnešus ilgo sagatavošan ās laiku, 
pirkumus p ēc PIP veica, pamatojoties uz pas ūtījumiem, ko izdar īja pirms ekonomikas 
lejupslīdes sākuma. Izlas ē iekļauto import ētāju vidējās iepirkuma cenas euro 
ražojumam, uz ko attiecas p ārskatīšana, salīdzinājumā ar PIP palielin ājās par aptuveni 
15 %. Iemesli š ādam cenu pieaugumam, k ā informēja import ētāji, pirmkārt, ir USD 
vērtības pazemin āšanās 2008. gada beig ās un 2009. gada s ākumā, kas palielin āja 
ražojumu ieg ādes izmaksas no attiec īgajām valstīm euro, un, otrk ārt, ražošanas 
izmaksu, jo īpaši darbasp ēka izmaksu, pieaugums attiec īgajās valstīs.  
(442)  Tā kā tālākpārdošanas cenas palika nemain īgas vai tikai nedaudz pieauga, var secin āt, 
ka ietekme uz izlas ē iekļauto import ētāju rentabilit āti saistībā ar tā ražojuma 
tirdzniecību, uz ko attiecas p ārskatīšana, var ēja būt vēl lielāka. Turkl āt importētāji 
apgalvoja, ka iepriekš izdar ītu pirkumu pas ūtījumu un v ēlāk vērojamā pieprasījuma 
krituma d ēļ būtiski ir palielin ājušies viņu krājumi. Taču saskaņā ar import ētāju peļņas 
aprēķiniem laikposmam p ēc PIP, kas ir balst īti uz sniegto inform āciju par cen ām, 
peļņas samazin ājums, visticam āk, būs mērens (aptuveni par 2 procentu punktiem), un 
kopumā peļņas līmenis joproj ām būs pietiekams. 
(443)  Tomēr vairāki import ētāji minēja, ka kopš 2008. gada rudens pat ērētāju piepras ījums 
ir būtiski samazin ājies un ka šis piepras ījuma samazin ājums vēl neietekm ē importa 
apjomu, jo pas ūtījumi ir izdar īti 6–9 mēnešus iepriekš, proti, pirms ekonomikas 
lejupslīdes sākuma. Tāpēc nākamajā sezonā importētāji gaida liel āku importa apjoma 
samazinājumu. Turkl āt vairāki importētāji informēja, ka daži liel ākie izplatīšanas tīkli 
ir kļuvuši maks ātnespējīgi vai non ākuši finanšu gr ūtībās, tāpēc pasūtījumi ir atcelti, 
importētāju krājumi pieaug un vi ņi ir spiesti pieš ķirt īpašas atlaides saviem klientiem. 
Daži izlas ē iekļautie import ētāji jau pazi ņoja par v ērienīgu pārstrukturēšanas plānu 
īstenošanu saist ībā ar ekonomikas lejupsl īdi, savuk ārt citi inform ēja, ka arvien 
intensīvāk mēģina kontrol ēt izmaksas, izmantojot citus l īdzekļus. 
 
LV 84   LV (444)  No iepriekšmin ētā var secin āt, ka līdz 2009. gada j ūlijam krīzes ietekme uz importa un 
pārdevumu apjomu joproj ām bija ierobežota, ņemot vērā to, ka pas ūtījumi patērētāju 
līmenī tika izdar īti pirms kr īzes sākuma, un tie bija balst īti uz optimistisk ākām 
patēriņa prognoz ēm. Arī attiecībā uz rentabilit āti var secin āt, ka liel ākajai daļai 
importētāju līdz šim ir izdevies ierobežot kr īzes ietekmi, veicot daž ādus pasākumus 
izmaksu kontrol ēšanai.  
4.7. Pas ākumu turpin āšanas iesp ējamā ietekme 
(445)  Ja pasākumi tiks turpin āti, visticam āk, tie nākotnē vairāk ietekmēs importētājus, jo 
būtiski ir main ījušies ekonomiskie r ādītāji – ņemot vērā nesen vēroto iepirkuma cenu 
pieaugumu un sagaid āmo kopējo patēriņa samazin ājumu, antidempinga maks ājumu 
ietekme b ūs jūtamāka nekā iepriekš pat t ādā gadījumā, ja valūtas kursa izmai ņas 
mazinās iepirkuma cenas ietekmi, k ā tas notika attiec īgajā periodā. Turklāt vairāki 
importētāji norādīja, ka attiec īgajās valstīs bija vērojams citu b ūtisku izmaksu, 
piemēram, darbasp ēka un citu izmaksu, pieaugums. Vis ā visumā paredzams, ka pe ļņa 
no ražojuma, uz ko attiecas p ārskatīšana, tuvākajā nākotnē samazināsies, bet tas liel ā 
mērā notiks nevis antidempinga maks ājumu, bet citu izmaksu pieauguma d ēļ. Taču, tā 
kā importētāji kopum ā guva pietiekamu pe ļņu, šāds samazin ājums, visticam āk, šos 
uzņēmumus neapdraud ēs.  
(446)  Kā liecina nov ērojumi kopš 2005. gada, ņemot vērā to, ka antidempinga maks ājums 
importētājus skars v ēl vairāk, tie, iesp ējams, turpin ās vai sāks import ēt vēl lielākus 
apjomus no cit ām trešām valstīm. Tajā pašā laikā importētāji, domājams, mēģinās 
attiecināt liel āku visp ārējo izmaksu pieauguma da ļu uz 
mazumtirgot ājiem/izplat ītājiem. Ta ču, ņemot vērā šo mazumtirgot āju/izplatītāju 
relatīvo nozīmi import ētājiem (kā plašāk paskaidrots 475. apsv ērumā), importētāji, 
visticamāk, pilnībā neattiecin ās galīgo izmaksu pieaugumu uz to klientiem. Š āda 
situācija bija v ērojama ar ī laikposm ā no 2008. gada j ūlija līdz 2009. gada martam. 
(447)  Tomēr antidempinga maks ājumu piem ērošanas ietekme uz import ētājiem laikā, kad 
samazinās piepras ījums, pieaug iepirkuma cenas un pat ērētāji pievērš lielāku 
uzmanību izmaks ām, varētu būt citāda atkarībā no import ētāju pielāgošanās spējas. 
Jāatgādina, ka vair āki import ētāji jau ir pier ādījuši, ka tie patieš ām spēj būt elastīgi 
attiecībā uz to ieg ādes stratēģijām un ražojumu sortimentu (pied āvājot vairāk STAF 
un/vai tekstilmateri ālu/plastmasas apavu un/vai aksesu āru). Šāda pieeja tiem ļauj 
mazināt maksājuma ietekmi n ākotnē. To import ētāju rentabilit āte un/vai p ārdevumu 
apjoms, kuri saglab ā tradicion ālos piegādes kanālus attiecīgajās valstīs un galvenok ārt 
nodarbojas ar ādas apavu tirdzniec ību, kopum ā patiešām varētu samazin āties.  
4.8. Atsauksmes  
(448)  Kā minēts, sākot no 60. apsv ēruma, vair ākas ieinteres ētās personas piepras īja, lai 
konkrēti apavu veidi tiktu sv ītroti no ražojuma jomas. Turkl āt vairums ieinteres ēto 
personu apgalvoja, ka, ja š īs izmeklēšanas laik ā nav iesp ējams pārskatīt ražojuma 
jomu, to import ētie apavu veidi ir j āizslēdz no pamatregulas 21. panta darb ības jomas. 
Šīs prasības galvenok ārt bija balst ītas uz apgalvojumu, ka š āda veida apavus Kopien ā 
neražo (tr ūkst ražošanas jaudas un v ēlēšanās ražot) un tas var veicin āt konkurences 
neesamību, nodarot kait ējumu Kopienas ražošanas nozarei, un nelabv ēlīgas 
ekonomisk ās vides veidošanos, kur ā pasākumi daudz negat īvāk ietekmētu Kopienas 
importētājus, izplat ītājus, mazumtirgot ājus un pat ērētājus. 
 
LV 85   LV (449)  Šai sakar ībā ir būtiski uzsv ērt, kā izklāstīts, sākot no 267. apsv ēruma, ka tika 
konstatēta liela konkurence starp importu no attiec īgajām valstīm un ES 
izgatavotajiem apavu veidiem. Tas noz īmē arī, ka ES joproj ām pastāv nozīmīga ādas 
apavu ražošana. Ir j āatzīmē arī tas, ka, veicot termi ņa beigu pārskatīšanu, neatkar īgi no 
Kopienā pastāvošā ražošanas mode ļa galīgā novērtējuma pas ākumu piem ērošanas 
laikā, ražojuma jomu nevar main īt, paplašin āt vai sašaurin āt.  
(450)  Neskatoties uz iepriekš min ēto, Komisija sazin ājās ar attiec īgajām apavu ražošanas 
uzņēmumu apvien ībām, lai g ūtu skaidr āku priekšstatu par ES ražoto apavu 
veidiem/apjomiem. Pamatojoties uz ieg ūto inform āciju, var secin āt, ka lielākā daļa 
apavu, attiec ībā uz kuriem tika izvirz īta iepriekš min ētā prasība, (joproj ām) tiek ražoti 
Kopienā un ka ražošanas modelis pašreiz ējo pasākumu piem ērošanas laik ā nav būtiski 
mainījies. Pamatojoties uz apkopoto inform āciju, nav iesp ējams izdar īt vispārīgu 
galīgo secinājumu par to, vai Kopien ā izgatavotie noteiktas nišas ražojumu veidi 
apmierina šo ražojumu piepras ījumu.  
(451)  Lielākā daļa šo ražojumu ir specifiski nišas ražojumi, kurus p ārdod specializ ētiem 
klientiem mazos apjomos, kuriem ir rakstur īga augsta kvalit āte un sarež ģīti tehniskie 
parametri un kuri ietilpst augstas cenas kategorij ā, piemēram, jāšanas apavi, boulinga 
apavi vai īpašu izm ēru / šaurām pēdām paredz ēti apavi. T āpēc šie ražojumu veidi 
būtībā atbilst Kopienas ražot āju vispārīgajām specifik ācijām. Nosakot vai turpinot 
pasākumus, ES ražot ājiem būtu stimuls veikt ieguld ījumus šādu nišas ražojumu veidu 
izgatavošan ā vai palielin āt to pašreiz ējo ražošanas jaudu. Pret ējā gadījumā ES 
ražotājiem neb ūtu nekādas intereses veikt ieguld ījumus šādās ražojumu l īnijās. 
Turklāt, tā kā pasākumu mērķis nav aptur ēt importu un tie šaj ā gadījumā arī neradīja 
šādas sekas, ir iemesls piem ērot antidempinga pas ākumus ar ī šiem nišas ražojumu 
veidiem, jo starp daž ādiem ražojumu veidiem nevar noteikt skaidru robežu. Katr ā ziņā 
attiecībā uz nišas ražojumiem ierobežotie pieejamie dati nor āda uz to, ka šo ražojumu 
daļa kopējā importa apjom ā ir patiešām neliela, un t āpēc pasākumu ietekme uz šiem 
ražojumu veidiem netiek uzskat īta par nesam ērīgu salīdzinājumā ar pārējo importa 
apjoma da ļu.  
(452)  Daži sporta apavu import ētāji un to apvien ības apgalvoja, ka tie nesp ēs rast atbilst īgus 
alternatīvus iegādes avotus Kopien ā. 
(453)  Šai sakarībā vispirms j āatzīmē, ka saska ņā ar valstu apavu ražot āju apvien ību sniegto 
informāciju ES joproj ām tiek ražots iev ērojams apjoms sporta apavu, lai gan nevar 
izslēgt, ka piepras ījums šajā segmentā pārsniedza pied āvājumu. Pat pie ņemot, ka ES 
ražoto sporta apavu apjoms nebija pietiekams, izmekl ēšana pier ādīja, ka past āv 
alternatīvi piegādes avoti, piem ēram, Indon ēzija un Indija, kuri, k ā izklāstīts iepriekš 
tekstā, piedāvā arvien konkur ētspējīgākas cenas.  
(454)  Vairāki izlasē iekļauti import ētāji, jo īpaši tie, kuri p ārstāv lielos, glob ālos apavu 
zīmolus, ar ī apgalvoja, ka tiem ir ilgtermi ņa stratēģiska sadarb ība ar daž ām ražotāju 
grupām ĶTR un Vjetnam ā, kas balst īta uz augstas kvalit ātes, sociālajiem, droš ības un 
vides aizsardz ības standartiem, kuru ieviešan ai bija nepieciešami vair āki gadi. T āpēc 
iegādes avotu mai ņa, pārvietojot ražošanu, rad ītu augstas izmaksas un pagarin ātu 
pasūtījumu izpildes termi ņus (12–18 m ēneši).  
(455)  Šai sakar ībā ir būtiski uzsv ērt, ka attiec īgie antidempinga pas ākumi nav aizliedzoši; 
citiem vārdiem sakot, pas ākumu noteikšana, lai nov ērstu tirdzniec ības trauc ējumus, 
 
LV 86   LV nav bijis iemesls importa p ārtraukšanai no attiec īgajām valstīm un attiec īgi 
nepieciešam ībai import ētājiem veikt pirkumu no cit ām valstīm. Neņemot vērā iepriekš 
minēto, izmekl ēšana pier ādīja, ka past āv augsts elast īguma līmenis – import ētāji 
parasti iep ērk ražojumus no pieg ādātāju grupām ar ražošanas b āzēm vairākās Āzijas 
valstīs. Šīs grupas ir elast īgas un var main īt iegādes avotus vien ā valstī uz citas valsts 
iegādes avotiem, ja ir iemesls to dar īt. Izlases veida p ārbaudes laik ā sniegtā 
informācija par attiec īgā ražojuma ieg ādi kopš 2005. gada, k ā rezumēts 
419. apsv ērumā, liecina par to, ka liel ākā daļa izlasē iekļauto import ētāju 1 vai 2 gadu 
laikā ir mainījuši izcelsmes valsti b ūtiskai daļai no iepirkto ādas apavu apjoma. Liels 
skaits izlas ē neiekļauto import ētāju arī informēja par importa pieaugumu no cit ām 
Āzijas valst īm uz importa no attiec īgajām valstīm samazin ājuma rēķina. Tāpēc 
dokumentos pieejam ā informācija norāda uz to, ka, lai ga n var rasties papildu 
izmaksas, ražošanas p ārvietošana no vienas va lsts un citu netiek uzskat īta par pārāk 
lielu apgr ūtinājumu, un izr ādās, ka šāda prakse ir diezgan plaši izplat īta. Tāpēc 
arguments tiek noraid īts. 
(456)  Importētāju apvien ības un daži import ētāji arī apgalvoja, ka import ētāji pašlaik vairs 
nespēj pārvarēt maksājumu radītās sekas. Tika apgalvots, lai laikposm ā no 2006. gada 
līdz PIP pas ākumu negat īvo ietekmi uz pat ērētājiem (daļēji) kompens ēja valūtas kursa 
izmaiņas, sākot no 2006. gada, bet saska ņā ar šiem apgalvojumiem, ja maks ājumi tiktu 
saglabāti, valūtas kursa att īstība pretējā virzienā pēc PIP neizb ēgami palielin ātu 
importētāju tālākpārdošanas cenas un rad ītu augstākas cenas pat ērētājiem veikalos.  
(457)  Tiek atzīts, ka euro v ērtības pieaugums pret USD p ēc antidempinga pas ākumu 
noteikšanas bija iev ērojams, k ā izklāstīts arī 434. apsv ērumā. Valūtas kursa izmai ņas 
patiešām bija izdev īgas tā ražojuma import ētājiem, uz ko attiecas p ārskatīšana, sākot 
no 2005. gada beig ām līdz PIP beig ām, jo līgumi ar to pieg ādātājiem parasti tiek 
slēgti, nosakot summas USD, un euro v ērtība pret USD šaj ā periodā pieauga gandr īz 
par 30 %.  
(458)  Attiecībā uz import ētāju apgalvojumu par nesp ēju absorb ēt maksājumu, ņemot vērā 
pretējās valūtas kursa izmai ņas no 2008. gada vidus, kas veicin āja augstākas importa 
cenas euro, j āatzīmē, ka import ētāju gūtās peļņas līmenis no t ā ražojuma p ārdošanas, 
uz ko attiecas p ārskatīšana, kā tika secin āts izlases veida p ārbaudē (skatīt 
430. apsv ērumu), PIP laik ā joprojām bija pietiekams. Ir secin āts, ka import ētāji spētu 
turpināt ilgtspējīgu darbību pat tad, ja noteikt ā laikposm ā valūtas kursa izmai ņas būtu 
tiem nelabv ēlīgas. Turkl āt attiecībā uz valūtas kursa izmai ņām nekas neliecina par to, 
ka euro vērtība salīdzinājumā ar USD ir pak ļauta brīvajam kritienam; gluži pret ēji – lai 
gan euro v ērtība pret USD laikposm ā no 2008. gada j ūlija līdz novembrim 
samazinājās, pēc tam t ā atkal pieauga. T āpēc minējumi par euro v ērtības 
pazemināšanos īstermiņā un vidējā termiņā ir tikai spekulat īvi. Attiecībā uz ādas apavu 
mazumtirdzniec ības cenām ir arī jāatzīmē, ka pastāv vairāki citi ādas apavu ieg ādes 
avoti, un import ētāji šos avotus izmanto arvien biež āk. Tāpēc dokumentos nav 
informācijas, kas nor ādītu uz nepieciešam ību import ētājiem piln ībā attiecin āt 
maksājumu uz vairumtirgot ājiem/mazumtirgot ājiem, būtiski palielinot cenas 
mazumtirdzniec ības līmenī. Tāpēc arguments nav p ārliecinošs. 
(459)  Daži import ētāji, no kuriem liel ākā daļa ir saistīti ar zīmolu apavu ražot āju grupu, 
apgalvoja, ka pas ākumi negat īvi ietekm ēs ievērojamo “ražošanas pievienoto v ērtību”, 
ko tie rada Kopien ā, veicot noz īmīgu darbību, jo īpaši tādās jomās kā dizaina izstr āde, 
attīstība, zīmolu izveide un pieg āde. Šai sakar ībā izmeklēšana apstiprin āja, ka daudzi 
 
LV 87   LV importētāji patiešām ne tikai nodarboj ās ar apavu tirdzniec ību, bet Kopien ā veica arī 
darbības ar pievienoto v ērtību, piemēram, tādas, kā minēts iepriekš. Š ādas darbības 
veicina augstu nodarbin ātības līmeni.  
(460)  Šai sakarībā jāatzīmē, ka izlasē iekļauto import ētāju sniegtā informācija neliecin āja par 
to, ka šajos uz ņēmumos laikposm ā no 2005. gada l īdz PIP b ūtu samazin ājies to 
darbinieku skaits, kuri saist īti ar ražojumu, uz ko attiecas p ārskatīšana. Gluži pret ēji, 
izlasē iekļauto zīmolu apavu ražot āju kopējie nodarbin ātības rādītāji drīzāk liecina par 
nelielu šo darbinieku skaita pieaugumu. T ādējādi, atbilstoši to m ērķim, antidempinga 
pasākumi nav blo ķējuši ĶTR un Vjetnamas izcelsmes ādas apavu importu Kopienas 
tirgū, bet gan dr īzāk koriģējuši to cenu l īmeni, lai atjaunotu vienl īdzīgus konkurences 
apstākļus. Turklāt maksājumu līmenis šaj ā gadījumā ir mērens, turkl āt importētāji var 
mainīt ražojumu izcelsmes valsti, k ā tie dažos gad ījumos arī darīja. Ņemot vērā 
iepriekš min ēto, arguments, ka antidempinga pas ākumi apdraud daudz ās darbavietas, 
ko šie import ētāji ir izveidojuši Kopien ā, tiek noraid īts. 
4.9. Secin ājums  
(461)  Pamatojoties uz iepriekš veikto anal īzi, var gal īgi secināt, ka laikposm ā no 2006. gada 
līdz PIP antidempinga pas ākumiem bija ietekme uz ekonomisko situ āciju tā ražojuma 
Kopienas import ētājiem, uz ko attiecas p ārskatīšana, taču, ņemot vērā izmeklēšanā 
konstatēto kopum ā stabilo import ētāju tirgus situ āciju, šī ietekme nav uzskat āma par 
nesamērīgu. Ir konstat ēts, ka devi ņos mēnešos pēc PIP import ētāju ekonomisk ā 
situācija nedaudz pasliktin ājās. Taču situācija nozar ē kopumā ir laba, un saist ībā ar 
ražojumu, uz ko attiecas p ārskatīšana, gūtā peļņa joprojām ir augsta. T āpēc tiek 
uzskatīts, ka, visticam āk, pasākumu turpin āšana nerad ītu būtisku negat īvu ietekmi uz 
importētāju interesēm. 
4.10. Izplat ītāju/mazumtirgot āju intereses 
4.10.1. Visp ārīgas piezīmes 
(462)  Saskaņā ar pieejamo inform āciju ES mazumtirdzniec ības/izplat īšanas tirg ū aptuveni 
60 % no visiem apaviem tirgo “tradicion āli” specializ ēti izplatītāji, proti, lielie 
mazumtirgot āji, kuri nereti paši import ē apavus, un t ā sauktās “pircēju grupas”, un 
aptuveni 40 % no visiem apaviem tirgo nespecializ ēti izplatītāji, un tie ir lielveikali, 
apģērbu veikali un univers ālveikali. Ir apr ēķināts, ka mazumtirdzniec ības/izplat īšanas 
nozarē Kopienā ir nodarbin āti aptuveni 140 000 str ādājošo, kuri ir saist īti ar ražojuma, 
uz ko attiecas p ārskatīšana, pārdošanu pat ērētājiem. Jāatzīmē, ka valstīs, kuras atrodas 
ES zieme ļu daļā, dominē lielie mazumtirgot āji, savukārt uz dienvidiem esošaj ās 
dalībvalstīs mazumtirdzniec ību nereti veic MVU. 
(463)  Lai gan lielie mazumtirgot āju tīkli nevēlējās piedalīties import ētāju izlases veida 
pārbaudē un nesniedza atbildes uz s īki izstrādātajām mazumtirgot āju anketām, viens 
lielais import ētājs/mazumtirgot ājs, kā arī viena mazumtirgot āju grupa iesniedza 
rakstiskas atsauksmes, un vi ņi tika uzklaus īti. Tādējādi vienīgais mazumtirgot ājs, kura 
atbildes var ēja pārbaudīt, bija uzņēmums “Clark’s”, kurš sadarboj ās kā importētājs.  
(464)  Atbildes uz vairumtirgot āju, izplatītāju un mazumtirgot āju apvien ību anketām tika 
saņemtas no Eiropas Modes pre ču mazumtirgot āju apvien ības (AEDT), Eiropas 
Zīmolu apavu apvien ības (EBFC), Eiropas Akt īvās atpūtas grupas (EOG), apvien ības 
 
LV 88   LV “EuroCommerce”, kas p ārstāv Eiropas mazumtirdzniec ības, vairumtirdzniec ības un 
starptautisk ās tirdzniec ības nozares, Eiropas Sporta pre ču ražošanas nozaru feder ācijas 
(FESI), Ārvalstu tirdzniec ības apvien ības (FTA), N īderlandes modes pre ču, apavu un 
sporta pre ču mazumtirgot āju apvien ības “MIT EX” un apvien ības “Svenskt 
Sportforum”. Neviena lielveikalu ķēde nesniedza atbild es uz anketas jaut ājumiem, 
tomēr “Lidl” sniedza inform āciju par t ās veiktajiem t ā ražojuma pirkumiem un 
tālākpārdošanu, uz ko attiecas p ārskatīšana, laikposm ā no 2005. l īdz 2008. gadam. 
Minētās apvienības un mazumtirgot āji iebilda pret pas ākumiem un to beigu termi ņa 
pagarināšanu, galvenok ārt apgalvojot, ka min ētie pasākumi pazemin āja rentabilit āti un 
lika daudziem mazumtirgot ājiem mekl ēt alternat īvus pieg ādes avotus. Tie ar ī 
apgalvoja, ka pas ākumu beigu termi ņa pagarin āšana radīs kaitējumu Eiropas apavu 
nozarei, kas veiksm īgi ir pielāgojusies izaicin ājumiem un iesp ējām mūsdienu tirgos, 
kuros izmanto ražošanas ārpakalpojumus. Tie apgalvoja, ka, nosakot pas ākumus, 
neizdevās izvairīties no plaša m ēroga ražošanas p ārvietošanas, kas vairs netiks veikta 
ES, jo Kopienas ražot āji nespēj apmierin āt piepras ījumu pēc dažādas kvalit ātes 
apaviem par zemu cenu.  
4.10.2. Iepirkuma cenas 
(465)  Lai novērtētu apgalvojumu par pe ļņas normas samazin ājumu pēc antidempinga 
pasākumu piem ērošanas, vispirms tika analiz ēts izplatītāju/mazumtirgot āju noteikto 
iepirkuma cenu sal īdzinājums ražojumam, uz ko attiecas p ārskatīšana, ar p ārdošanas 
cenām, ko tie sasniedza laikposm ā no 2005. gada l īdz PIP. K ā izklāstīts 
427. apsv ērumā, pamatojoties uz izlas ē iekļauto import ētāju sniegtaj ām atbildēm uz 
anketas jaut ājumiem, tika konstat ēts, ka import ētāju tālākpārdošanas cenas, kas bija 
vienādas ar izplat ītāju/mazumtirgot āju iepirkuma cen ām, laikposm ā no 2005. gada l īdz 
PIP bija nemain īgas vai tikai nedaudz pieauga.  
4.10.3. Tālākpārdošanas cenas 
(466)  Pēc tam tika p ārbaudīta tālākpārdošanas cenu att īstība, un mazumtirgot āju iesniegto 
datu neprecizit ātes dēļ informācija tika ieg ūta no dalībvalstu statistikas iest ādēm, kuras 
kopumā pārstāvēja 66 % no Kopienas iedz īvotājiem. Šī informācija ļauj secināt, ka 
mazumtirdzniec ības cenas att īstību attiec īgajā periodā kopumā raksturoja m ērens 
pieaugums, k ā redzams turpm ākajā tabulā. 
23. tabula  
Vidējās patēriņa cenas daž ās dalībvalstīs (indeksētās cenas)  
     
  2005. 
g. 2006. 
g. 2007. 
g. PIP  
          
Vācija         
“apavi”  100 99,2 100,3 100,9 
Nīderlande          
“apavi”  100 100,7 101,4 103,1 
“bērnu apavi”  100 99,3 101,5 100,9 
Francija          
“chaussures de ville”  100 99,9 101,1 101,5 
Apvienotā Karaliste          
 
LV 89   LV “apavi”  100 98,4 99,6 99,5 
Spānija         
“sieviešu apavi”  100 101,9 102,6 103,7 
“vīriešu apavi”  100 101,6 103,5 104,1 
“bērnu apavi”  100 100,9 102,6 103,3 
Itālija         
“apavi”  100 100,9 102,0 102,6 
Avots: valstu statistikas iest ādes 
(467)  Iepriekš min ētās apavu kategorijas, lai gan t ās precīzi neatbilst ražojuma defin īcijai, ir 
dominējošās attiecīgā ražojuma kategorijas, un iepriekš redzam ās tendences t ādējādi 
var uzskat īt par derīgu atsauci saist ībā ar tā ražojuma mazumtirdzniec ības cenām, uz 
ko attiecas p ārskatīšana. 
(468)  Iepriekš redzam ās tendences apstiprin āja vairākas ieinteres ētās personas, kuras 
apgalvoja, ka mazumtirdzniec ības cenas ir saglab ājušās relatīvi stabilas ilg ākā 
laikposmā un jo īpaši laikposm ā no 2005. gada l īdz PIP. T ās paskaidroja, ka ilglaic īgu 
apavu cenu stabilit āti mazumtirdzniec ības līmenī nodrošin āja: i) tādi izmaksas 
labvēlīgi ietekm ējoši faktori k ā nepārtraukta ražošanas p ārvietošana uz zemu izmaksu 
valstīm un labv ēlīga valūtas maiņas kursa att īstība un ii) “cenu punktu” princips, ko 
piemēro mazumtirgot āji, kā arī patērētāju vēlme maks āt. “Cenu punktu” princips 
nozīmē to, ka apavus parasti p ārdod par cenu, kas atbils t noteiktam cenu punktam un 
nav ne augst āka, nedz ar ī zemāka par šo punktu; piem ēram, noteiktas kategorijas 
apavus pārdod par EUR 44,95, n ākamās kategorijas apavus par EUR 49,95, n ākamās – 
par EUR 54,95 u.t.t.  
4.10.4. Rentabilit āte 
(469)  Tā kā mazumtirgot āju iesniegt ā informācija nebija pietiekami detaliz ēta, nebija 
iespējams tieši ieg ūt informāciju par mazumtirgot āju rentabilit āti. Taču, salīdzinot 
mazumtirgot āju iepirkuma cenas att īstību, kā izklāstīts 465. apsv ērumā, un to 
tālākpārdošanas cenas att īstību, kā izklāstīts 466.–468. apsv ērumā, nevar secin āt, ka 
samazinātos peļņas norma, ko var saist īt ar maksājumu radīto izmaksu samazin ājumu, 
jo ražojuma, uz ko attiecas p ārskatīšana, iepirkuma cenas palika nemain īgas vai 
nedaudz palielin ājās, bet tālākpārdošanas cenas nedaudz palielin ājās. 
(470)  Attiecībā uz mazumtirdzniec ības nozares kop ējo rentabilit ātes līmeni dažas paz īmes 
norāda uz to, ka tas ir zem āks par import ētāju sasniegto rentabilit ātes līmeni. Turkl āt 
saskaņā ar specializ ētām publikācijām presē daži reģioni ir īpaši konkur ētspējīgi un 
sarežģīti no mazumtirgot āja viedokļa (spēcīga konkurence, apvienošan ās process tirg ū, 
liela atkar ība no finanšu tirgus, kura dal ībnieki nev ēlas veikt ieguld ījumus, un 
stratēģiskās problēmas). Tom ēr tajā pašā laikā viens no liel ākajiem apavu 
mazumtirdzniec ības tīkliem, kas darbojas Kopien ā, presē paziņoja par rekordaugstu 
peļņu 2008. gad ā un inform ēja par tālejošiem paplašin āšanās plāniem.  
(471)  Attiecībā uz mazumtirgot āju kopējo rentabilit āti jāatzīmē arī, ka antidempinga 
maksājuma ietekmi jebkur ā gadījumā mazina sasniegtais citu ražojumu apgroz ījums, 
piemēram, STAF, ādas apavu no cit ām izcelsmes valst īm, citu apavu veidu un 
aksesuāru apgroz ījums.  
 
LV 90   LV (472)  Nobeigum ā var secin āt, ka mazumtirgot āji termiņa beigu p ārskatīšanas izmekl ēšanas 
laikā nespēja pamatot argumentu par pe ļņas samazin āšanos, kā arī izmeklēšanas 
secinājumi neapstiprin āja šādu apgalvojumu. Pamatojoties uz pieejamo inform āciju, 
var konstat ēt, ka, visticam āk, laikposm ā no 2006. gada l īdz PIP antidempinga 
pasākumu noteikšana nerad īja negatīvu ietekmi uz mazumtirgot ājiem vai to rad ītā 
ietekme bija ierobežota.  
4.10.5. Ekonomikas lejupsl īdes ietekme p ēc PIP 
(473)  Ierobežot ā pieejam ā informācija par ekonomikas lejupsl īdes ietekmi uz apavu 
mazumtirdzniec ības nozari p ēc PIP liecina par pe ļņas un piepras ījuma samazin āšanos 
pirmajos devi ņos mēnešos pēc PIP. Ta ču informāciju iesniedza tikai viens uz ņēmums, 
kurš galvenok ārt darbojās vienā konkrētā reģionā, un, tā kā šis uzņēmums bija ar ī 
importētājs, šo inform āciju nevar uzskat īt par reprezentat īvu attiec ībā uz 
mazumtirdzniec ības nozari kopum ā. Turklāt specializ ētās preses publik ācijās tika 
ziņots, ka kopš 2009. gada vidus situ ācija apavu mazumtirdzniec ības nozar ē attiecīgajā 
reģionā ir būtiski uzlabojusies (p ārdevumu apjomu un ie ņēmumu pieaugums). 
Attiecīgi, tā kā mazumtirdzniec ības nozare nenodrošin āja reprezentat īvu sadarb ību, 
nevar izdar īt galīgus secinājumus par prec īzu ekonomikas lejupsl īdes ietekmi.  
4.10.6. Pas ākumu turpin āšanas iesp ējamā ietekme 
(474)  Ņemot vērā pašreizējo ekonomikas lejupsl īdi, domājams, ka ādas apavu pat ēriņš 
samazināsies un īstermiņā un vidējā termiņā palielināsies spiediens uz cenu, ko izraisa 
patērētāji, kas arvien liel āku uzman ību pievērš cenai. Savuk ārt importētāji, iespējams, 
mēģinās vismaz da ļēji attiecin āt savu cenu pieaugumu uz mazumtirgot ājiem. Tādējādi 
mazumtirgot āju neizdev īgā situācija, atrodoties starp import ētāju un pat ērētāju, var 
veicināt arvien sarež ģītākas situācijas veidošanos.  
(475)  Tie mazumtirgot āji/izplatītāji, kuri veic uz ņēmējdarbību spēcīgas konkurences tirgos 
un ādas apavus iep ērk galvenok ārt no attiec īgajām valstīm, ņemot vērā to salīdzinoši 
augstās izmaksas un sal īdzinoši zemo t īro peļņu, šādā gadījumā varētu nonākt 
nestabilā situācijā. Šāda scenārija gadījumā antidempinga pas ākumu atcelšana 
ražojumam, uz ko attiecas p ārskatīšana, šiem uz ņēmumiem b ūtu atvieglojums. Ta ču 
tiem mazumtirgot ājiem/izplat ītājiem, kuri iep ērk ražojumus ar ī no trešām valstīm/ES 
un ir daž ādojuši ražojumu sortimentu, iesp ējamā cenu pieauguma ietekmi mazin ātu 
apgrozījums. Turkl āt izmeklēšana pier ādīja, ka, lai gan lielie mazumtirgot āji un 
mazumtirgot āju grupas ie ņem noteiktu tirgus poz īciju, tie ir pietiekami noz īmīgi, lai 
neļautu import ētājiem izmaksu pieaugumu piln ībā attiecināt uz viņiem. 
(476)  Visbeidzot j āsecina, ka tie mazumtirgot āji, kuri turpina iepirkt galvenok ārt ražojumus, 
uz ko attiecas p ārskatīšana, no pas ākumu turpin āšanas ciet īs vairāk, bet tos 
mazumtirgot ājus, kuri izmanto jauktu un elast īgu uzņēmējdarbības modeli, mainot 
iegādes avotu uz citiem alternat īviem avotiem un daž ādojot savu ražojumu sortimentu, 
pasākumu turpin āšana skars maz āk, lai gan tie var ciest liel ākus zaudējumus nek ā PIP 
laikā. 
4.10.7. Atsauksmes  (477)  Tika apgalvots, ka pas ākumu dēļ daudzi mazumtirgot āji bija spiesti mekl ēt 
alternatīvus ieg ādes avotus. Saska ņā ar inform āciju dokument ācijā daži 
 
LV 91   LV mazumtirgot āji, iespējams, patieš ām main īja iegādes avotus, bet neviens 
mazumtirgot ājs vai to apvien ība neziņoja par pied āvājuma defic ītu vai grūtībām atrast 
alternatīvus avotus p ēc pasākumu piem ērošanas. T āpēc, lai gan vair āki mazumtirgot āji 
patiešām meklēja alternat īvus avotus, saska ņā ar pieejamo inform āciju tiem veiksm īgi 
izdevās atrast alternat īvus konkur ētspējīgus iegādes avotus. Lai gan tiek atz īts, ka 
dažiem mazumtirgot ājiem tas bija laikietilp īgs uzdevums, t ā tiek uzskat īta par netiešu, 
nevis nesam ērīgu pasākumu piem ērošanas ietekmi sal īdzinājumā ar ieguvumiem 
Eiropas ražot ājiem, kuri cieta no importa par dempinga cen ām. 
(478)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka vairs nepast āvēja izmaksas labv ēlīgi 
ietekmējošie faktori, kuri tika konstat ēti attiecīgajā periodā, kā izklāstīts 
468. apsv ērumā. Tā vietā pēc PIP beig ām valūtas kursa izmai ņas bija negat īvas, un 
ražošanas izmaksas ĶTR un Vjetnam ā atkal pieauga. Attiec īgi, ja pas ākumi tiktu 
turpināti, mazumtirdzniec ības nozare non āktu sarež ģītā situācijā, jo būtu jāpalielina 
cenas. T ādējādi ne tikai pieaugtu cenas mazumtirdzniec ības līmenī, bet ar ī 
samazinātos apgroz ījums un, ņemot vērā augstās pastāvīgas izmaksas, iev ērojami 
saruktu pe ļņa.  
(479)  Kā minēts 457. apsv ērumā, var izdar īt tikai liel ā mērā spekulat īvus minējumus par 
euro vērtības pazemin āšanos īstermiņā vai vidējā termiņā. Turklāt, lai gan izmaksu 
pieaugums ĶTR, iespējams, ietekm ēs importētāju situāciju, arguments nav pamatots 
attiecībā uz mazumtirgot ājiem, jo inform ācija dokument ācijā par import ētāju 
noteiktajām pārdošanas cen ām mazumtirgot ājiem attiec īgajā periodā un pēc PIP liek 
domāt, ka cenu pieaugums tikai da ļēji tika attiecin āts uz mazumtirgot ājiem. Tas 
norāda uz kopum ā stabilo mazumtirgot āju tirgus poz īciju.  
(480)  Tādēļ, lai gan tiek atz īts, ka apavu mazumtirdzniec ības nozar ē plaši izmanto “cenu 
punktu” principu un ka tas ļauj veikt maz ākus cenu paaugstin ājumus, nepiev ēršot tik 
lielu patērētāju uzman ību, dokument ācijā pieejamā informācija neliecina par to, ka 
mazumtirgot āji ir sask ārušies ar b ūtisku kop ējās iepirkuma cenas pieaugumu 
ražojumam, uz ko attiecas p ārskatīšana. Attiec īgi dokument ācijā nav pierādījumu tam, 
ka mazumtirgot ājiem kopum ā būtu jāpaaugstina cenu punkti ražojumam, uz ko 
attiecas p ārskatīšana. Turkl āt, pa ja mazumtirgot ājiem būtu jāpaaugstina cenu punkti 
dažiem īpašiem apavu mode ļiem, šādas paaugstin āšanas sekas mazin ātu iegādes avotu 
vai ražojumu sortimenta mai ņa. Ņemot to v ērā, arguments tiek noraid īts. 
4.11. Secin ājums  
(481)  Var secin āt, ka, pamatojoties uz ierobežoto pieejamo inform āciju, nekas neliecina par 
to, ka pas ākumi radīja būtisku negat īvu ietekmi uz izplat ītāju/mazumtirgot āju finanšu 
situāciju laikposm ā no 2006. gada l īdz PIP. Ņemot vērā iespējamās ekonomikas 
lejupslīdes sekas p ēc PIP, jo īpaši mazumtirgot āju neizdev īgo situāciju, atrodoties 
starp import ētājiem un pat ērētājiem, un iesp ējamo mazumtirgot āju pieticīgo peļņu, 
tomēr nevar izsl ēgt, ka pasliktin āsies to mazumtirgot āju finanšu situ ācija, kuri 
galvenokārt tirgo ražojumus, uz ko attiecas p ārskatīšana. Tom ēr jāatzīmē, ka 
mazumtirgot āji var br īvi izvēlēties citus ražojumu ieg ādes avotus un daž ādot 
piedāvātos ražojumus, lai mazin ātu antidempinga maks ājumu ietekmi uz to 
apgrozījumu. Kopum ā mazumtirgot āji atrodas daudz lab ākā tirgus poz īcijā nekā ES 
ražotāji, jo tiem piem īt iepriekš aprakst ītā pielāgošanās spēja, savukārt ES ražot āji ir 
pilnībā pakļauti cenu spiedienam, ko rad īja importētie ražojumi par dempinga cen ām.  
 
LV 92   LV 4.12. Pat ērētāju intereses  
4.12.1. Visp ārīgas piezīmes  
(482)  Komisija sazin ājās ar 39 pat ērētāju apvienībām Kopien ā, lai inform ētu tās par termi ņa 
beigu pārskatīšanas uzs ākšanu. Šīs apvienības tika nep ārprotami aicin ātas paskaidrot 
to nostāju attiecībā pret pašreiz ējiem pasākumiem un sniegt citu inform āciju, kas var 
izrādīties būtiska izmekl ēšanā. Trīs patērētāju organiz ācijas pieteic ās kā ieinteresētās 
personas un iesniedza rakstiskas atsauksmes. 
(483)  Divas valstu pat ērētāju apvienības pauda atbalstu antidempinga pas ākumiem. Viena no 
tām īpaši norādīja, ka, neskatoties uz pas ākumu piem ērošanu, cenas apaviem no 
attiecīgajām valstīm saglab ājās ļoti zemas. Eiropas pat ērētāju organiz ācija BEUC  
iebilda pret pas ākumiem, cita starp ā apgalvojot, ka pas ākumi rad īja kaitējumu 
patērētājiem. 
(484)  Šai sakar ībā sākotnējā izmeklēšanā tika prognoz ēts, ka ietekme uz pat ērētājiem būs 
ierobežota, pie ņemot, ka sal īdzinoši m ērenās maksājumu likmes tiks sadal ītas starp 
dažādiem izplat īšanas tīkla līmeņiem un netiks piln ībā attiecinātas uz pat ērētājiem. 
Tomēr tika izstr ādāts “sliktākais” scen ārijs, proti, maks ājumus piln ībā attiecināja uz 
patērētājiem. Sākotnējā izmeklēšanā tika aprēķināts, ka maksim ālais patēriņa cenu 
pieaugums b ūtu 2 % vai EUR 1 vienam apavu p ārim.  
(485)  Pārskatīšanas izmekl ēšanas rezult āti patiešām uzskat āmi parāda, ka ādas apavu 
patēriņa cenas p ēc pasākumu piem ērošanas tikai nedaudz palielin ājās (skatīt 466.–
468. apsv ērumu). Min ētajos apsv ērumos un 23. tabul ā norādītais vidējās apavu 
mazumtirdzniec ības cenas pieaugums saska ņā ar reprezentat īvo dalībvalstu grupas 
statistikas iest āžu sniegto inform āciju ir no –0,5 % l īdz +4,1 %, un tas ir zem āks par 
paziņoto inflāciju šajā periodā. 
(486)  Pamatojoties uz importa cenu anal īzi, tika konstat ēts, ka ĶTR un Vjetnamas ādas 
apavu cenas saglab ājās salīdzinoši zemas pat p ēc antidempinga maks ājumu 
piemērošanas (skat īt 424. apsv ērumu). T ādējādi, pamatojoties uz inform āciju 
dokument ācijā, nevar secin āt, ka pas ākumi ir nodar ījuši būtisku kait ējumu 
patērētājiem. 
4.12.2. Citas atsauksmes (487)  Vairākas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka pas ākumi nodar īja kaitējumu 
patērētājiem un ka tie veicin āja cenu pieaugumu. Daži import ētāji arī apgalvoja, ka 
pasākumu ietekme uz pat ērētājiem kļūs pamanāmāka laikā, kad tie vairs nevar ēs 
iekļaut maksājumus cen ā. 
(488)  Kā minēts 485. apsv ērumā, antidempinga maks ājumi nav veicin ājuši 
mazumtirdzniec ības cenu man āmu pieaugumu. Attiec ībā uz iespējamo import ētāju 
nespē
ju iekļaut maks ājumus cen ā pēc PIP veikt ā analīze jau ļauj izdar īt dažus 
secinājumus šai sakar ībā. Kā paskaidrots 441. apsv ērumā, laikposm ā no 2008. gada 
jūlija līdz 2009. gada martam import ētāju iepirkuma cenas patieš ām būtiski 
palielinājās, bet to tālākpārdošanas cenas palika nemain īgas vai tikai nedaudz pieauga. 
Informācija ļauj secināt, ka import ētājiem nebūt nebija jāattiecina izmaksu pieaugums 
uz nākamo izplat īšanas tīkla līmeni. Tāpēc arguments tiek noraid īts. 
 
LV 93   LV (489)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka, piem ērojot pas ākumus, 
samazinātos/samazin ājās ādas apavu izv ēles iespējas patērētājiem, jo īpaši attiec ībā uz 
vidējā līdz zemākā tirgus segmenta ādas apaviem par pieejam ām cenām. Šāds 
apgalvojums jau tika izvirz īts sākotnējās izmeklēšanas laik ā. 
(490)  Minētais apgalvojums netika pamatots. Turkl āt, ņemot v ērā stabilās 
mazumtirdzniec ības cenas ilg ākā laikposm ā, maz ticams, ka pat ērētāji zaudēs interesi 
par attiec īgo ražojumu cenu att īstības dēļ. Jāatzīmē arī, ka, izņemot vienu asoci āciju, 
kas apgalvoja, ka pas ākumu dēļ patērētājiem ir maz ākas izvēles iespējas, tomēr šo 
argumentu nepamatojot ar pier ādījumiem, neviens mazumtirgot ājs vai 
mazumtirdzniec ības apvien ība neiesniedza s ūdzību par ierobežot ām izvēles iespējām 
vai nepietiekamu pied āvājumu. Pat ja izmekl ēšanā apstiprin ājās, ka pat ērētāji ir 
nedaudz main ījuši savu izv ēli, novēršoties no attiec īgā ražojuma, ņemot vērā 
attiecīgajā periodā vērojamo ādas apavu pat ēriņa mēreno samazin ājumu un 
tekstilmateri ālu apavu piepras ījuma pieaugumu, šo apst ākli drīzāk var attiecin āt uz 
mainīgajām modes tendenc ēm, nevis uz ierobežot ām ādas apavu izv ēles iespējām. 
5. Secin ājums attiec ībā uz Kopienas interes ēm 
(491)  No iepriekšmin ētā var secin āt, ka liela da ļa Kopienas ražošanas nozares ražot āju ir 
uzlabojuši savu situ āciju pēc antidempinga pas ākumu piem ērošanas un ir pier ādījuši 
dzīvotspēju, pielāgojot savus uz ņēmējdarbības mode ļus globaliz ētā tirgus apst ākļiem. 
Ja pasākumi tiktu turpin āti, tie būtu kā papildu “droš ības tīkls” un ļautu iegūt vairāk 
laika šā procesa turpin āšanai. Ja pas ākumi tiktu p ārtraukti, importa par dempinga 
cenām radītais cenu spiediens uz vid ējā līdz zemākā tirgus segmenta ražojumiem, 
iespējams, ietekm ētu arī augstākā tirgus segmenta ražojumus un galu gal ā visus ādas 
apavus. Š ādas notikumu att īstības gadījumā pastāv iespēja, ka arvien vair āk ES 
ražotāju kļūs maksātnespējīgi, jo, tā kā tie galvenok ārt ir mazie un vid ējie uzņēmumi, 
tie ir finansi āli nestabil āki.  
(492)  Turpretī antidempinga maks ājumu ietekme uz import ētājiem, 
mazumtirgot ājiem/izplat ītājiem laikposm ā no 2006. gada l īdz PIP nebija nesam ērīga. 
Ja pasākumi tiktu turpin āti un, pie ņemot, ka pat ērētāju piepras ījums vēl vairāk 
samazināsies ekonomisk ās krīzes dēļ, antidempinga maks ājumu ietekme uz vis ām 
ieinteresētajām person ām, visticam āk, būs jūtamāka nekā iepriekš. Ta ču, ņemot vērā 
kopumā stabilo import ētāju situāciju un pier ādīto elast īgumu, k ā arī 
mazumtirgot āju/izplatītāju kopum ā stabilo tirgus poz īciju un to sp ēju ievērojami 
dažādot to ražojumu sortimentu, var pie ņemt, ka šiem uz ņēmumiem īstermiņā un 
vidējā termiņā netiks nodar īts nesamērīgs kaitējums. Attiec ībā uz patērētājiem pēc 
antidempinga maks ājumu piem ērošanas nebija v ērojams man āms cenas pieaugums un, 
ņemot vērā arī pēc PIP veikt ās analīzes rezult ātus, nekas neliecina par to, ka pat ēriņa 
cenas nākotnē nesamērīgi pieaugs. 
(493)  Jāsecina, ka p ārskatīšanas izmekl ēšanas laik ā netika konstat ēti pārliecinoši iemesli 
antidempinga pas ākumu neturpin āšanai.  
 
L. IEINTERES ĒTO PERSONU APSV ĒRUMI PĒC INFORM ĀCIJAS IZPAUŠANAS 
(494)  Pēc konstatējumu izpaušanas tika sa ņemti vairāki apsvērumi. Tom ēr neviens no tiem 
neietekmēja secinājumus. Galvenie skartie jaut ājumi bija š ādi. 
 
LV 94   LV 1. Kopienas ražošanas nozares intereses 
(495)  Pēc galīgo konstat ējumu izpaušanas viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka Kopienas 
ražošanas nozarei pal īdzēja nevis antidempinga pas ākumi, bet tikai p ārstrukturēšanas 
centieni. Šim apgalvojumam nebija turpm āka pamatojuma, turkl āt tajā netika ņemti 
vērā šīs pārskatīšanas izmekl ēšanas objekt īvie konstat ējumi. Jo īpaši tajā netiek ņemts 
vērā tas, ka antidempinga pas ākumu noteikšana laika zi ņā sakrita ar Kopienas 
ražošanas nozares stabiliz ēšanās procesu. Kopš pas ākumu noteikšanas iev ērojamais 
pieaugums, kas bija v ērojams attiec ībā uz importu par zem ām dempinga cen ām, 
patiešām apstājās un kop ējā importa apjoma tirgus da ļa nokritās no 35,5 % l īdz 
28,7 %. Samazinoties importam par dempinga cen ām, Kopienas tirg ū mazinājās cenu 
spiediens, ko rad īja apavi par zem ām cenām; tas savuk ārt palīdzēja Kopienas 
ražošanas nozarei turpin āt pārstrukturēšanu.  
(496)  Tika arī atgādināts, ka ES nevar ražot masveid ā un sakar ā ar attiecīgi trūkstošajiem 
apjomrad ītajiem ietaup ījumiem t ā nespētu apmierin āt ievērojamo piepras ījumu pēc 
lētākiem apaviem Eiropas Savien ībā. Pirmkārt, tiek uzsv ērts, ka šis apgalvojums nav 
pamatots. Otrk ārt, Kopienas ražot āju vidū ir arī vairāki lielāki ražotāji, kuri ražo 
zemāka segmenta apavus par zem ākām pārdošanas cen ām, un daži no šiem ražot ājiem 
ir analizēti izlasē. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozare 
nebūtu spējīga nodrošin āt pieprasīto apjomu, tiek piebilsts, ka izmekl ēšanā konstatēts, 
ka vairums izlas ē iekļauto lielāko import ētāju nepasūta tikai pie viena pieg ādātāja, bet 
iegādājas arī mazākus apjomus pie vair ākiem pieg ādātājiem. Šiem elementiem 
apvienojum ā ar ietekmi, ko rada E.2 ieda ļā izklāstītais uzņēmumu puduru veidošanas 
paraugs, saska ņā ar kuru tiek apvienots vair āku mazāku uzņēmumu darbasp ēks, 
vajadzētu ļaut arī Kopienas ražošanas nozarei ražot liel ākus apjomus. T āpēc šo 
apgalvojumu noraida.  
(497)  Divas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražot āji, kuri izmanto 
ārpakalpojumus pasaules m ērogā, netika analiz ēti tikpat detaliz ēti, kā tas tika dar īts ar 
izlasē iekļautajiem Kopienas ražot ājiem. Tom ēr tiek nor ādīts, ka anal īzē tika 
novērtētas visas ieinteres ētās personas, ja t ās sadarboj ās izmeklēšanā. Piemēram, ļoti 
detalizēti tika pārbaudītas kāda Kopienas ražot āja intereses, kuru izsl ēdza no Kopienas 
ražošanas nozares defin īcijas šā ražotāja importa apjoma d ēļ (skatīt, sākot no 
404. apsv ēruma). Ir j ānorāda arī tas, ka uz ņēmumi Eiropas Savien ībā, kuri attiec ībā uz 
lielāko savu ražojumu da ļu izmantoja ražošanas ārpakalpojumus treš ās valstīs, 
antidempinga izmekl ēšanā tehniski j āuzskata par import ētājiem, un import ētāju 
situācija ir piln ībā ņemta vērā un analiz ēta, sākot no 410. apsv ēruma. 
(498)  Viena ieinteres ētā persona nor ādīja, ka ir nepareizi nov ērtētas iepriekš izlas ē iesaistīto 
ES ražotāju intereses, jo daži no tiem iebilstot pret pas ākumu turpin āšanu. Tom ēr tā 
tas nav, jo pat uz ņēmums, kurš attiec ībā uz sevi nesaskat īja priekšroc ības, apgalvoja, 
ka pasākumi pal īdz ierobežot import u par dempinga cen ām. Cits uz ņēmums tikai 
piebilda, ka tam ir gr ūti ekonomisk ās krīzes apstākļos paredz ēt, kāda tieši b ūs 
antidempinga maks ājumu turpm ākā ietekme, tom ēr šis uzņēmums nemin ēja, ka 
maksājumi nav vajadz īgi. Tādējādi pat personas, kuras skaidri nenor ādīja, ka tās gūst 
tiešu labumu no pas ākumiem, ir nor ādījušas, ka pas ākumi sniedz netiešu labumu, 
ierobežojot importu no Ķīnas un Vjetnamas. 
 
LV 95   LV (499)  Tādēļ ir noteikti apstiprin āts, ka ražot āji visā Kopienā guva labumu no pas ākumiem un 
apliecināja, ka spēj uzlabot savu situ āciju pēc tam, kad pas ākumi mazin āja kaitējumu 
izraisošā dempinga ietekmi.  
2. Nesaist īto import ētāju intereses  
(500)  Vairākas ieinteres ētās personas izteica kritiku par to, ka anon īmu sūdzību iesniedz ēju 
intereses tiek aizst āvētas, bet import ētāju, citu uz ņēmēju, kā arī patērētāju intereses 
tiek plaši ignor ētas. Jāatzīmē, ka antidempinga maks ājumu noteikšana kopum ā tika 
uzskatīta par labv ēlīgu Kopienas ražot ājiem un t ā netika uzskat īta par nesam ērīgi 
negatīvu pārējiem attiec īgajiem uz ņēmējiem. Tādēļ apgalvojums par diskrimin āciju 
attiecībā uz šīm ieinteres ētajām person ām tiek stingri noraid īts, jo vis ām 
ieinteresētajām person ām izmekl ēšanā tika nodrošin āta vienāda attieksme un 
izmeklēšanā tika rūpīgi izskat ītas un analiz ētas visas sadarbojošos uz ņēmumu, 
piemēram, import ētāju, mazumtirgot āju, ārpakalpojumus izmantojošo ES ražot āju, kā 
arī patērētāju intereses.  
(501)  Vairākas personas apgalvoja, ka import ētāju peļņa nav pietiekami liela, lai uz ņemtos 
paaugstin ātas importa izmaksas, val ūtas kursa izmai ņas, izmaksas saist ībā ar pāriešanu 
uz citiem ieg ādes avotiem un antidempinga maks ājumus. Tom ēr šim apgalvojumam 
nav sniegti pietiekami pier ādījumi. Kā norādīts 22. tabul ā, importētāju peļņas apjoms, 
kas ir aptuveni 20 %, ir t āds, kas šķietami nodrošina pietiekamu elast ību, lai uz ņemtos 
iepriekšmin ētās izmaksas.  
(502)  Tika apgalvots, ka import ētāju nodarbin ātības rādītāji, kas ir aptuveni 
23 000 darbinieku, ir p ārāk zemi, jo tajos netiek ietvertas “darbavietas ar pievienoto 
vērtību” Eiropas Savien ībā. Taču tas tā nav. Import ētāju nodarbin ātības rādītāji tika 
aprēķināti, pamatojoties uz p ārbaudītajiem izlas ē iekļauto import ētāju nodarbin ātības 
rādītājiem, kuros ietvertas ar ī darbavietas ar augstu pievienoto v ērtību, piemēram, 
dizains, tirgved ība, pētniecība un attīstība, zīmolu izveide u.c., kas saist ītas ar attiec īgo 
ražojumu. Visus p ārbaudītos nodarbin ātības rādītājus saskait īja kopā un salīdzināja ar 
izlasē iekļauto import ētāju attiecīgā ražojuma importa apjomu. P ēc tam šo rezult ātu 
ekstrapolēja uz kop ējo importa apjomu no attiec īgajām valstīm. Tādējādi iegūtajos 
nodarbinātības rādītājos ietilpa ar ī nozīmīgas darbavietas ar pievienoto v ērtību Eiropas 
Savienībā. 
(503)  Dažas personas apgalvoja, ka arguments par to, ka import ētāji var viegli main īt 
iegādes avotus, faktiski  ir nepatiess un p ārāk vienkāršots. Viena ieinteres ētā persona 
apgalvoja, ka alternat īvu iegādes avotu nav. Attiec ībā uz šo ir nor ādīts, ka nekad nav 
ticis apgalvots, ka ir viegli main īt piegādes avotus. Komisija nenoliedz, ka pieg ādātāju 
maiņa varētu radīt papildu izmaksas, ka t ā prasa laiku un ka dažiem import ētājiem ir 
ilgstoša sadarb ība ar pieg ādātājiem. Tom ēr, pamatojoties uz inform āciju, kas ieg ūta no 
izlasē iekļautajiem import ētājiem un viena izlas ē neiekļautā importētāja, regulas 
455. apsv ērumā ir konstat ēts, ka past āv ievērojams elast īgums un ka papildu p ūles, kas 
nepieciešamas ieg ādes avota mai ņai, nav tik apjom īgas, lai trauc ētu uzņēmējiem 
mainīt iegādes avotus. Šie import ētāji patiešām ievērojami palielin āja piegādi no citām 
trešām valstīm, kā redzams 19. tabul ā. Šo pašu tendenci nov ēroja attiec ībā uz izlasē 
neiekļautajiem import ētājiem, ņemot vērā Eurostat datus, kuro s redzams 4 procentu 
punktu pieaugums attiec ībā uz importu no cit ām trešām valstīm (7. tabula).  
 
LV 96   LV (504)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka pas ākumu turpin āšana vēl vairāk samazin ās 
nodarbinātību ES, jo īpaši import ētāju un mazumtirgot āju vidū. Ieinteres ētās personas 
šo apgalvojumu nepamatoja. Turkl āt attiecībā uz izlasē iekļautajiem import ētājiem 
dokument ācijā redzams, ka nodarbin ātība, kas saist īta ar ražojumu, uz ko attiecas 
pārskatīšana, laik ā no 2005. gada l īdz PIP palielin ājās par 6 %.  
(505)  Tika apgalvots, ka tr ūkst anal īzes par iesp ējamajām priekšroc ībām, kuras 
importētājiem rastos, ja pas ākumus p ārtrauktu. Šaj ā sakarā ir norādīts, ka, 
pamatojoties uz antidempinga pamatregulas 21. panta noteikumiem, anal īze ir jāveic, 
ja ir pārliecinoši iemesli antidempinga pas ākumu nenoteikšanai. Termi ņa beigu 
pārskatīšanas ietvaros tas noz īmē, ka ir j ānoskaidro, vai ir p ārliecinoši iemesli 
nesaglabāt pasākumus, proti, ir j ānosaka šo pas ākumu pagarin āšanas negat īvā ietekme, 
un šī ietekme j āsalīdzina ar Kopienas ražošanas nozares priekšroc ībām, lai nov ērtētu, 
vai šī negatīvā ietekme ir nesam ērīga. Tādēļ no juridisk ā viedokļa pretējais scenārijs, 
proti, ļaut pasākumiem beigties, b ūtu sīkāk jāanalizē tikai tad, ja b ūtu sniegtas īpašas 
norādes par to, ka tas rad ītu nesamērīgu slogu import ētājiem, mazumtirgot ājiem vai 
patērētājiem. Šādu norāžu nav. Tom ēr, lai atspēkotu argumentu, attiec ībā uz pasākumu 
atcelšanas iesp ējamo ietekmi uz import ētājiem, mazumtirgot ājiem un pat ērētājiem var 
piebilst sekojošo. Attiec ībā uz import ētājiem izmekl ēšanā atklājās, ka rentabilit ātes 
mazināšanās laikposm ā no 2005. gada l īdz PIP da ļēji varētu būt saistīta ar 
samaksātajiem antidempinga maks ājumiem. Ja pas ākumus atceltu un visas p ārējās 
izmaksas saglab ātos stabilas, š īs izmaksas pazustu un attiec ībā uz šo pe ļņas līmenis 
varētu palielin āties un sasniegt pat vair āk nekā aptuveni 20 %, k ā tas konstat ēts 
izmeklēšanā. Ņemot vērā dokument ācijā pieejamo inform āciju, attiec ībā uz 
mazumtirgot ājiem nav skaidrs, vai tie g ūtu labumu no pas ākumu beigšan ās, jo izlas ē 
iekļautie import ētāji importa cenu krišan ās gadījumā ne vienm ēr pielāgoja 
tālākpārdošanas cenas, k ā tas redzams, sal īdzinot vid ējo aritmētisko importa cenu un 
vidējo aritmētisko tālākpārdošanas cenu laik ā no 2007. gada l īdz PIP. Attiec ībā uz 
ietekmi uz pat ērētājiem ir vēl mazāk ticams, ka pas ākumu pārtraukšana var ētu izraisīt 
cenu mazin āšanos, ņemot vērā to, ka laik ā no 2005. gada l īdz PIP mazumtirdzniec ības 
cenas liel ā mērā saglabājās stabilas, lai gan importa cenas sv ārstījās. Turklāt, ņemot 
vērā to, ka dokument ācijā nav pier ādījumu, kas apliecin ātu, ka antidempinga 
maksājumu noteikšana ierobežoja pat ērētāju izvēli, ir arī maz ticams, ka pat ērētāji gūtu 
priekšrocības, pateicoties liel ākai izvēlei. Jebkur ā gadījumā visi šie elementi nevar 
ietekmēt vispārējos secin ājumus, proti, ka nav p ārliecinošu iemeslu nesaglab āt 
pasākumus. 
(506)  Daži import ētāji un to asoci ācijas apgalvoja, ka kr īzes ietekme ir nov ērtēta pārāk zemu 
un ka ekonomikas lejupsl īdes ietekme v ēl pastiprin āsies. Pirmk ārt, šiem 
apgalvojumiem nav pietiekamu pier ādījumu, jo nav iesniegti konkr ēti dati par 
attiecīgo ražojumu. Saska ņā ar regulas 439. un turpm ākajiem apsv ērumiem kr īzes 
ietekmi analiz ēja līdz 2009. gada j ūnijam, pamatojoties uz lab ākajiem pieejamajiem 
datiem, proti, tika izs ūtīta papildu anketa, lai jo īpaši apskat ītu šo jaut ājumu. 
Pamatojoties uz sav ākto inform āciju, tika veikta ieg ūto datu r ūpīga analīze, un ir 
skaidrs, ka š īs analīzes pamat ā galvenok ārt ir dati l īdz 2009. gada j ūnijam. Tādēļ nevar 
izslēgt, ka ekonomisk ās krīzes ietekme uz pat ēriņu un cenām ir spēcīgāka nekā līdz 
2009. gada j ūnijam, tom ēr var secin āt, ka, ņemot vērā peļņas līmeni, kas ir iev ērojami 
augstāks par 15 %, ir maz ticams, ka import ētājus pēkšņi nesamērīgi ietekm ēs 
antidempinga maks ājumi. Vēl jo vairāk tāpēc, ka tirgus situ ācijā pēc 2009. gada j ūnija 
ir pretrun īgi signāli, no kuriem daži liecina par situ ācijas uzlabošanos atseviš ķās 
 
LV 97   LV dalībvalstīs. Tādēļ pašreizējā situācijā nešķiet, ka krīzes ietekme b ūtu novērtēta pārāk 
zemu. Turkl āt jāatzīmē, ka, ņemot vērā iepriekšmin ētos datus, Komisija ir dar ījusi 
vairāk, nekā noteikts t ās saistībās, jo pamatregulas 6. panta 1. punkt ā ir skaidri 
noteikts, ka inform ācija attiec ībā uz periodu, kas seko izmekl ēšanas periodam, parasti 
nav jāņem vērā.  
(507)  Visbeidzot, dažas personas atk ārtoti apgalvoja, ka dažus ražojumus vajag iz ņemt no 
antidempinga pas ākumu piem ērošanas jomas, ņemot vērā Kopienas intereses, jo 
Eiropas Savien ībā it īpaši sporta un ielas apavu ražošanas apjoms ir pavisam neliels. 
Tika apgalvots, ka ES produkcijas samazin āšanās mainīs apstākļus, kuri j āņem vērā 
termiņa beigu p ārskatīšanā. Pirmkārt, tiek atg ādināts, ka saska ņā ar šīs regulas 
61. apsvērumu pas ākumu piem ērošanas jomu nevar main īt, veicot termi ņa beigu 
pārskatīšanu atbilst īgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pat pie ļaujot, ka tas b ūtu 
juridiski iesp ējams (bet tas t ā nav), ir j ānorāda, ka šis apgalvojums par samazin ātu 
produkciju bija pausts jau s ākotnējā izmeklēšanā un tas ir noraid īts galīgās regulas 28. 
un 38. apsv ērumā. Tā kā attiecīgās personas neiesniedza nek ādus jaunus pamatotus 
pierādījumus, lai nor ādītu, kādā mērā salīdzinājumā ar sākotnējo izmekl ēšanu ir 
samazinājusies ES produkcija attiec ībā uz šiem apavu veidiem, apgalvojums ir 
noraidīts, un ar šo tiek apstiprin āti 453. apsv ērumā minētie konstat ējumi.  
3. Izplatītāju/mazumtirgot āju intereses  
(508)  Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka anal īzē tika mākslīgi nošķirti import ētāji un 
mazumtirgot āji un ka netika ņemtas vērā integrēto uzņēmumu intereses, kuriem 
jāuzņemas viss pas ākumu rad ītais slogs. Pirmk ārt, jānorāda, ka vien īgais uzņēmums, 
kurš sadarboj ās kā mazumtirgot ājs, bija integr ēts import ētājs/mazumtirgot ājs, kā 
norādīts 463. apsv ērumā, tādēļ integrēto uzņēmumu specifika tika p ārstāvēta gan starp 
izlasē iekļautajiem import ētājiem, gan starp mazumtirgot ājiem. Otrk ārt, tika ņemta 
vērā arī visa inform ācija, ko sniedza citi mazumtirgot āji, kuri izmekl ēšanā 
nesadarboj ās pilnībā. Tādējādi Komisija ņēma vērā un analiz ēja visu pieejamo 
informāciju par integr ētajiem uz ņēmumiem. Ņemot vērā iepriekš min ēto, 
apgalvojums, ka netika ņemtas vērā integrēto uzņēmumu intereses, tiek noraid īts. 
(509)  Dažas ieinteres ētās personas pauda visp ārēju kritiku, apgalvojot, ka pas ākumu ietekme 
uz mazumtirgot ājiem nav analiz ēta pietiekami detaliz ēti. Šis apgalvojums netika 
pamatots. K ā izklāstīts 462. un turpm ākajos apsv ērumos, Komisija akt īvi un atkārtoti 
centās iegūt inform āciju no mazumtirgot ājiem, bet, iz ņemot vienu integr ētu 
importētāju/mazumtirgot āju, kurš sadarboj ās kā importētājs, neviens mazumtirgot āju 
tīkls nepiekrita piln ībā sadarboties izmekl ēšanā. Lai gan mazumtirgot āju sadarb ība 
bija ierobežota, anal īzē iespēju robežās ir ņemta vērā visa pieejam ā informācija par 
mazumtirdzniec ības nozari, piem ēram, ieinteres ēto personu rakstiski iesniegumi, 
uzklausīšanā sniegtā informācija, tirgus izp ēte, pētījumi un specializ ētas preses 
publikācijas. Ņemot vērā iepriekš min ēto, apgalvojums, ka pas ākumu ietekme uz 
mazumtirgot ājiem nav analiz ēta pietiekami detaliz ēti, ir jānoraida.  
(510)  Vairākas personas apgalvoja, ka Komisija ne ņēma vērā publiski pieejamo inform āciju 
par mazumtirgot āju rentabilit āti. Viena persona apga lvoja, ka rentabilit ātes dati, kas 
iegūti no publiski pieejamiem liel āko ES mazumtirgot āju finanšu p ārskatiem, liecina 
par ļoti uztraucošu situ āciju, kura nav ņemta vērā analīzē. Tāpat dažas personas 
uzskatīja, ka nav ņemta vērā ekonomisk ās krīzes spēcīgā ietekme uz 
mazumtirdzniec ības nozari. Tika apgalvots, ka, lai gan viens no liel ākajiem apavu 
 
LV 98   LV mazumtirdzniec ības tīkliem pazi ņoja par rekordaugstu pe ļņu 2008. gad ā, tas ir tikai 
izņēmuma gad ījums, un maz āku mazumtirgot āju situācija ir smaga. Attiec ībā uz šo 
tiek atgādināts, ka no mazumtirgot āju puses bija ļoti vāja sadarb ība, jo tikai viens 
mazumtirgot ājs/importētājs pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Turklāt ne pirms, ne p ēc 
informācijas izpaušanas netika iesniegta specifiska inform ācija par mazumtirgot āju 
peļņu attiecībā uz ādas apaviem vai attiec īgo ražojumu . Neraugoties uz to, Komisija 
ņēma vērā un analiz ēja daudzus citus inform ācijas avotus, piem ēram, mazumtirgot āju 
iesniegumus, tirgus inform āciju, preses zi ņojumus, kuri liecin āja par ļoti atšķirīgiem 
peļņas rādītājiem mazumtirdzniec ības nozar ē: lai gan daži mazumtirgot āji patiešām 
piedzīvoja peļņas un piepras ījuma mazin āšanos, specializ ētā prese zi ņoja par citu 
mazumtirgot āju pārdevumu apjomu un ie ņēmumu pieaugumu. T ādējādi iepriekš 
minēto personu min ētā publiski pieejam ā informācija tika ņemta vērā, taču izrādījās, 
ka tā neietver visus nepieciešamos elementus; t ādēļ tika izmantoti daudzi citi 
informācijas avoti, kas liecin āja par pe ļņas rādītāju lielāku dažādību. Tātad 
ekonomikas lejupsl īdes ietekme uz mazumtirgot ājiem ir analiz ēta iespēju robežās, 
pamatojoties uz pieejamo inform āciju. Tādēļ apgalvojums, ka mazumtirgot āju 
rentabilitāte nav pareizi analiz ēta, ir jānoraida.  
(511)  Dažas personas iebilda pret atsauci uz mazumtirdzniec ības nozares kop ējo 
rentabilitātes līmeni un uz apgroz ījumu, kas sasniegts attiec ībā uz citiem apaviem, jo 
tās uzskata, ka tas nav b ūtiski izmekl ēšanai. Viena persona apgalvoja, ka, ja 
izmeklēšanas iest āde norādīja, ka pas ākumu ietekmi uz mazumtirgot ājiem mazin āja 
citu ražojumu p ārdevumi, l īdzīga analīze ir jāveic attiec ībā uz Kopienas ražot ājiem. 
Jāatzīmē, ka mazumtirgot āju un Kopienas l īdzīga ražojuma ražot āju situācija atšķiras, 
jo Kopienas ražot āji ražo galvenok ārt ādas apavus, savuk ārt mazumtirgot ājiem parasti 
ir plašāks citu ražojumu pied āvājums. Tādēļ apgalvojumi 475. un turpm ākajos 
apsvērumos paliek sp ēkā.  
(512)  Dažas personas apšaub īja mazumtirdzniec ības nozares nodarbin ātības rādītāju 
precizitāti un uzskat īja, ka ir vair āk apdraud ētu darbavietu, ta ču nesniedza 
pamatojumu šim apgalvojumam. Šaj ā sakarā ir jānorāda, ka nodarbin ātības rādītāji 
mazumtirdzniec ības nozar ē, kā norādīts 462. apsv ērumā, tika aprēķināti, pamatojoties 
uz pārbaudītajiem nodarbin ātības rādītājiem saist ībā ar mazumtirdzniec ību un attiec ībā 
uz ražojumu, uz ko attiecas p ārskatīšana, un šos r ādītājus iesniedza vien īgais 
importētājs/mazumtirgot ājs, kurš sadarboj ās. Pēc tam tika veikts apr ēķins, 
ekstrapolējot iepriekš min ēto nodarbin ātības rādītāju, pamatojoties uz š ā uzņēmuma 
mazumtirdzniec ībā tirgotajiem apjomiem sal īdzinājumā ar ražojuma, uz ko attiecas 
pārskatīšana, kop ējo mazumtirdzniec ībā tirgoto apjomu ES tirg ū. Šo apr ēķinu 
pārbaudīja, izmantojot citu perso nu iesniegumus un tirgus izp ētes avotus, kas 
apstiprināja Komisijas noteikto r ādītāju. Tāpēc iepriekš min ētais arguments tiek 
noraidīts. 
(513)  Vairākas personas apgalvoja, ka mazumtirgot ājiem un jo īpaši MVU ir gr ūti mainīt 
iegādes avotus, jo tiem ir ilga un uzticama sadarb ība ar pieg ādātājiem, turkl āt 
piegādātāju nomai ņas izmaksas var ētu būt pārāk augstas un ar to saist ītie termiņi 
varētu būt pārāk ilgi. Dažas personas apgalvoja, ka pašreiz ējos ekonomisk ās 
lejupslīdes apstākļos mazumtirgot ājiem bija īpaši grūti tikt gal ā ar ražošanas 
pārvietošanas izmaks ām. Šajā sakarā ir atzīts, ka ekonomisk ās krīzes apstākļos 
piegādātāju nomai ņas izmaksas var ētu radīt zināmas probl ēmas dažiem 
mazumtirgot ājiem. Tom ēr Komisija neuzskat īja, ka ar ieg ādes avotu mai ņu saistītās 
izmaksas b ūtu pārāk augstas vai ar to saist ītie termiņi varētu būt pārāk ilgi. Saska ņā ar 
 
LV 99   LV informāciju, kas ieg ūta izmeklēšanā, vairāki mazumtirgot āji bija mekl ējuši alternat īvus 
iegādes avotus un bija nomain ījuši piegādātājus bez nesam ērīgi negatīvām sekām. 
Tādēļ šis arguments tiek noraid īts. 
(514)  Viena persona nor ādīja, ka pieauguš ās izmaksas ādas apaviem no Ķīnas un Vjetnamas 
kopā ar pasākumiem padara šo apavu ieg ādi minētajās valstīs konkurētnespējīgu. 
Arguments, ka apavu ieg āde attiecīgajās valstīs vairs nav konkur ētspējīga, netika 
pamatots un neš ķiet saderīgs ar konstat ējumu, ka imports no min ētajām valstīm vēl 
joprojām veido 28 % no kop ējā tirgus PIP laik ā. Turklāt apgalvojums, ka attiec īgajās 
valstīs ir citas pieaugošas izmaksas, kas ietekm ē importētāju lēmumus par ieg ādes 
avotiem, apstiprina Komisijas konstat ējumu 406. un turpm ākajos apsv ērumos, saska ņā 
ar kuru papildus antidempinga maks ājumam past āv citi faktori, kuri ietekm ē 
importētāju/mazumtirgot āju lēmumu main īt piegādātāju. Tā kā ir iesaist īti daudzi citi 
faktori, nav iesp ējams pied ēvēt visu negat īvo ietekmi pas ākumiem.  
(515)  Vairākas personas apgalvoja,  ka nav pietiekoši ņemts vērā tas, ka pat ērētāju “cenu 
punkti” nov ērsa mazus cenu paaugstin ājumus, kas atsaucas uz pat ērētājiem. Šis 
apgalvojums faktiski apstiprin āja Komisijas konstat ējumu, ka cenu pieaugums 
mazumtirgot ājiem bija p ārāk mazs, lai tam b ūtu ievērojama ietekme pat ērētāju līmenī. 
Šajā sakarā jāatsaucas uz 480. apsv ērumu.  
(516)  Viena persona apgalvoja, ka anal īzē netika ņemta vērā neatlaidīgā sacensība ar cenām 
mazumtirdzniec ības nozar ē. Šis arguments tiek noraid īts, jo neatlaid īgā sacensība ar 
cenām ir ņemta vērā analīzē, kā izklāstīts 470. apsv ērumā. 
4. Patērētāju intereses 
(517)  Vairākas personas apgalvoja, ka pat ēriņa cenu pieaugums bija liel āks nekā tika 
konstatēts izmeklēšanā un, ja pas ākumus pagarin ātu, patēriņa cenas turpin ātu pieaugt. 
Citas personas apšaub īja Komisijas izmantotos skait ļus patēriņa cenu noteikšan ā, 
apgalvojot, ka šie skait ļi neaptvēra visas dal ībvalstis un ietv ēra citus ražojumus, nevis 
tikai attiec īgo ražojumu. Divas personas s ūdzējās, ka nav ņemta vērā nozares 
uzraudzības inform ācija par mazumtirdzniec ības cenām, kuru bija iesniegusi viena no 
šīm person ām. Attiec ībā u z  š o  i r  j āatgādina, ka izmekl ēšanā tika analiz ēta visa 
iesniegtā informācija par mazumtirdzniec ības cenām, kā tas min ēts 466. l īdz 
468. apsv ērumā un 485. apsv ērumā. Faktiski Komisija izmantoja vair ākus avotus, lai 
konstatētu mazumtirdzniec ības cenu att īstību, jo īpaši inform āciju no person ām, kuras 
sadarbojās (vairumtirgot āju tālākpārdošanas cenas, to import ētāju/mazumtirgot āju, 
kuri sadarboj ās, iepirkuma un t ālākpārdošanas cenas, citu mazumtirgot āju iesniegto 
informāciju); daudzu ieinteres ēto personu pazi ņojumus par to, ka pat ēriņa cenas nav 
palielinājušās, kā arī informāciju no statistikas avotiem. Statistikas avoti, kas redzami 
23. tabulā, tika uzskat īti par uzticam ākiem nek ā iepriekš min ētā nozares uzraudz ības 
informācija par mazumtirdzniec ības cenām sekojošu iemeslu d ēļ. Tika uzskat īts, ka 
dati, kurus iesniedza š ī persona, ir ierobežot āki un nepietiekami reprezentat īvi, jo tie 
aptvēra tikai pavisam mazu da ļu no ražojuma jomas un tie neietv ēra Apvienoto 
Karalisti, kas ir noz īmīgs patērētāju tirgus un kuru ieinteres ētās personas uzskata par 
ļoti konkur ētspējīgu mazumtirdzniec ības tirgu. Turpretim 23. tabul ā izklāstītā 
informācija tika sa ņemta no valstu statistikas birojiem (tostarp ar ī Apvienot ās 
Karalistes, kas zi ņoja par pat ēriņa cenu nelielu kritumu laik ā no 2005. gada l īdz PIP), 
un tajā dominēja attiecīgais ražojums. Jebkur ā gadījumā ieinteres ēto personu 
 
LV 100   LV izmeklēšanas gait ā sniegtā informācija liecin āja par mērenu cenu pieaugumu vai pat 
par cenu pazemin āšanos. Pamatojoties uz šo, iepriekš min ētie argumenti tika noraid īti. 
(518)  Viena persona apgalvoja, ka pat ērētājiem ir gr ūtības saņemt augstas kvalit ātes 
ražojumus par sapr ātīgu cenu. Šis apgalvojums netika pamatots, t ādēļ tas ir noraid īts. 
(519)  Viena persona apgalvoja, ka ādas apavu pat ēriņa samazin āšanās liecina par pas ākumu 
negatīvo ietekmi uz pat ērētājiem, taču nesniedza pamatojumu šim apgalvojumam. K ā 
minēts 485. apsv ērumā, patēriņa cenas liel ā mērā saglabājās stabilas un t ādēļ nebija 
negatīvas ietekmes uz pat ērētājiem. Komisija konstat ēja vairākus faktorus, kuru 
ietekmē bija samazin ājies ādas apavu pat ēriņš, tostarp main īgas modes tendences, 
tādēļ nav iespējams secin āt, ka samazin āts patēriņš būtu saistīts ar pasākumiem. T āpēc 
šis arguments tiek noraid īts. 
5. Citi apsv ērumi pēc informācijas izpaušanas  
(520)  Divas personas apgalvoja, ka Kopienas interešu anal īze bija nepiln īga, jo tajā netika 
ņemtas vērā ES loģistikas pakalpojumu sniedz ēju (kuģniecības uzņēmumi u.c.) 
intereses. Ir j ānorāda, ka neviens š āds uzņēmums nepieteic ās un nelūdza, lai t ā 
viedokli ņem vērā, turklāt attiecībā uz šo netika sniegta nek āda inform ācija. Tādēļ 
apgalvojums, ka Kopienas interešu anal īze ir nepiln īga, attiec ībā u z  š o  i r  n o r a i d īts. 
Tāpat dažas personas apgalvoja, ka  no Kopienas interešu viedok ļa būtu vajadz ējis 
analizēt pozitīvo ietekmi, kas b ūtu, ja pas ākumus at ļautu pārtraukt. Attiec ībā uz šo 
apgalvojumu tiek sniegta atsauce uz skaidrojumu regulas 505. apsv ērumā par to, kāpēc 
šajā gadījumā šāda analīze netiek uzskat īta par nepieciešamu no juridisk ā viedokļa.  
(521)  Vjetnamas vald ība un Vjetnamas Ādas un apavu ražot āju asociācija ( Vietnam Leather 
and Footwear association ) apgalvoja, ka pas ākumu turpin āšana mazina ES pal īdzības 
programmu efektivit āti. Antidempinga maks ājumu uzlikšana vai turpin āšana ir 
normālas, tehniska rakstura sekas tam, ka ir atkl āts, ka Vjetnamas eksport ētāji ir 
iesaistīti kaitējumu izraisoša dempinga darb ībās. Jebkuri t ādi politiski apsv ērumi, kā 
iepriekš min ētais, ir ārpus juridisk ā ietvara un t āpēc neatbilstoši. Turkl āt fakts, ka ES 
Vjetnamai pieš ķir attīstības atbalstu daž ādās jomās, nav pretrun ā ar antidempinga 
maksājumu noteikšanu p ēc rūpīgas izmekl ēšanas, kas veikta saska ņā ar 
starptautiskajiem tirdzniec ības noteikumiem.  
 
LV 101   LV •  
M. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PAS ĀKUMI 
(522)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, antidempinga pas ākumi attiec ībā uz ādas apaviem ir 
jāturpina. Neskatoties uz iepriekš min ēto un nenoraidot to, ka ir konstat ēta dempinga 
radītā kaitējuma turpin āšanās un ka Kopienas interes ēs ir piem ērot pasākumus, šo 
procedūru raksturo īpaši apstākļi, kas min ēti 324.–326. apsv ērumā, kuri arī ir atbilstīgi 
jāņem vērā, turpinot antidempinga pas ākumus. Izmekl ēšana pier ādīja, ka past āv 
kaitējuma turpin āšanās iespējamība īstermiņā/vidējā termiņā līdz Kopienas ražošanas 
nozares piel āgošanas procesa pabeigšanai. T āpēc pasākumu ilgums ir j āierobežo l īdz 
15 mēnešiem.  
(523)  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pas ākumu pagarin ājumu pēc termiņa 
beigu pārskata parasti piem ēro uz 5 gadiem, ja vien nepast āv īpaši iemesli vai 
nosacījumi, kādēļ šo periodu sa īsina. Pašreiz ējās lietas izmekl ēšanā konstatēja, ka 
attiecīgajā periodā Kopienas ražošan ā noritēja būtiskas izmai ņas. Proti, vien ā 
ražošanas da ļā tika pielāgots biznesa modelis ar t ādu peļņas pieaugumu, kas tuvin ājās 
plānotajam pe ļņas apjomam.  
 
Tāpat konstat ēja, ka šī grupa būtiski paplašin ās gan apgroz ījuma, gan apjoma zi ņā, 
tādējādi pakāpeniski absorb ējot būtisku citas ražošanas grupas da ļu, kurā nenotika v ērā 
ņemamas biznesa mode ļa izmaiņas. 
(524)  Pamatojoties uz konstat ētajiem pav ērsieniem, uzskat āms, ka patlaban vairs nav 
iespējams noteikt, vai kait ējums var ētu turpin āties period ā pēc 522. apsv ērumā 
noteiktā perioda. T ādēļ uzskatāms par nepiem ērotu ierosin āt ilgāku pasākumu darb ības 
laiku par min ēto periodu. 
(525)  Jāatgādina, ka pas ākumi, uz ko attiecas š ī pārskatīšana, tika paplašin āti ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 388/200811, attiecinot tos uz t āda paša ražojuma importu, kas nos ūtīts 
no Makao īpašās pārvaldes apgabala un ir deklar ēts vai nav deklar ēts kā Makao īpašās 
pārvaldes apgabala izcelsmes ražojums. Veicot šo p ārskatīšanu, netika izvirz īti jauni 
apsvērumi šai sakar ā. Tāpēc galīgo antidempinga maks ājumu 16,5 % apm ērā, ko 
piemēro Ķīnas izcelsmes importam, attiecina ar ī uz tāda paša ražojuma importu, kas 
nosūtīts no Makao īpašās pārvaldes apgabala un ir deklar ēts vai nav deklar ēts kā 
Makao īpašās pārvaldes apgabala izcelsmes ražojums.  
N. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 
(526)  Visas ieinteres ētās personas tika inform ētas par būtiskiem faktiem un apsv ērumiem, 
pamatojoties uz kuriem bija paredz ēts ieteikt piem ērot maks ājumus ĶTR un 
Vjetnamai. Saska ņā ar pamatregulas noteikumiem tika noteikts laikposms, kura laik ā 
ieinteresētās personas p ēc informācijas izpaušanas var ēja iesniegt savus iebildumus. 
Tika izskat ītas ieinteres ēto personu iesniegt ās mutiskās un rakstisk ās atsauksmes un 
nepieciešam ības gadījumā tika attiec īgi koriģēti galīgie secinājumi.  
                                                 
11 OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp. 
 
LV 102   LV No iepriekš min ētā var secin āt, ka antidempinga maks ājumu piem ērošana ir j āturpina 
15 mēnešus, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
1. Ar šo tiek noteikts gal īgais antidempinga maks ājums atseviš ķu apavu ar ādas vai 
mākslīgās ādas virsu ievedumiem, iz ņemot sporta apavus, apavus, kuru ražošan ā 
izmantotas īpašas tehnolo ģijas, čības un citus telp ās valkājamus apavus un apavus ar 
aizsargplāksnīti purngal ā, kuru izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika un 
Vjetnama un kuri atbilst š ādiem KN kodiem: 6403 20 00, ex 6403 51 05, 
ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, 
ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, 
ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, 
ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, 
ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, 
ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, 
ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 0012. 
TARIC kodi nor ādīti šīs regulas pielikum ā. 
2. Šaj ā regulā izmantotas š ādas definīcijas: 
“sporta apavi” ir apav i Komisijas Regulas (EK) Nr. 1031/2008 I pielikuma 
64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē13; 
“pēc speciālām tehnolo ģijām izgatavoti apavi” ir apavi ar CIF cenu par vienu p āri, 
kas nav maz āka par EUR 7,5, kurus izmanto sporta aktivit ātēs, kuros ir vienk ārtas 
vai vairākkārtu form ētas zoles, kas nav pild ītas, izgatavotas no sint ētiskiem 
materiāliem, kas īpaši paredz ēti vertikālu un sānu kustību triecienu amortiz ēšanai, un 
ar tādām tehnisk ām iezīmēm kā, piemēram, herm ētiskas ieliekamas zol ītes, kas 
pildītas ar gāzi vai šķidrumu, meh āniskām sastāvdaļām, kas absorb ē vai neitraliz ē 
triecienu, vai ar t ādiem materi āliem kā zema blīvuma polim ēri, un kurus klasific ē ar 
KN kodiem: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, 
ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, 
ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98; 
“apavi ar aizsargpl āksnīti purngal ā” ir apavi, kuru purngal ā iestrādāta 
aizsargplāksnīte, kuru triecieniztur ība ir vismaz 100 džouli14 un kurus klasific ē ar 
KN kodiem: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, 
ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, 
ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, 
ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, 
                                                 
12 Kā noteikts Komisijas 2008. gada 19. septembra Regul ā (EK) Nr. 1031/2008, ar ko groza I pielikumu 
Padomes Regul ā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklat ūru un kop ējo muitas tarifu 
(OV L 291, 31.10.2008., 1. lpp.). Ražojumu saraks tus nosaka, apvienojot ražojuma aprakstu, kas 
norādīts 1. panta 1. punkt ā, un attiec īgā KN kodu ražojuma aprakstu. 
13 OV L 291, 31.10.2008. 
14 Triecieniztur ību mēra saskaņā ar Eiropas standartiem EN345 vai EN346. 
 
LV 103   LV ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, 
ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, 
ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un 
ex 6405 10 00; 
“čības un citi telp ās valkājami apavi” ir apavi, kuri klasific ēti ar KN kodu 
ex 6405 10 00. 
3. Antidempinga maks ājuma likme, kas j āpiemēro Kopienas br īvas robežpieg ādes neto 
cenai pirms nodok ļu samaksas, ražojumiem, kas min ēti 1. punkt ā un kurus ražo 
tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir š āda. 
Valsts Uz ņēmums Antidempinga 
maksājums TARIC papildu 
kods 
“Golden Step” 9,7% 
 A775 ĶTR 
Visi pārējie uzņēmumi 16,5% A999 
Vjetnama Visi p ārējie uzņēmumi 10,0% - 
 
4. Ar šo gal īgais antidempinga maks ājums 16,5 % apm ērā, kas piem ērojams “visu 
pārējo uzņēmumu” importam no Ķīnas Tautas Republikas, tiek attiecin āts arī uz 
1. punktā minēto ražojumu importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, neatkar īgi 
no tā, vai tie ir deklar ēti vai nav deklar ēti kā Makao īpašās pārvaldes apgabala 
izcelsmes ražojumi. No Makao īpašās pārvaldes apgabala import ēto ražojumu 
TARIC kodi ir nor ādīti šīs regulas pielikum ā. 
5. Ja vien nav noteikts cit ādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodok ļiem. 
2. pants 
Šī regula st ājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. Tā ir spēkā 15 mēnešus. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
 […] 
 
LV 104   LV PIELIKUMS 
TARIC kodi apaviem ar ādas vai m ākslīgās ādas virsu, k ā noteikts 1. pant ā. 
TARIC kods TARIC kods KN kods 
Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes 
importam Makao īpašās pārvaldes 
apgabala izcelsmes importam 
6403 20 00 20, 80 20 
6403 51 05 15, 18, 95, 98 15, 95 
6403 51 11 91, 99 91 
6403 51 15 91, 99 91 
6403 51 19 91, 99 91 
6403 51 91 91, 99 91 
6403 51 95 91, 99 91 
6403 51 99 91, 99 91 
6403 59 05 15, 18, 95, 98 15, 95 
6403 59 11 91, 99 91 
6403 59 31 91, 99 91 
6403 59 35 91, 99 91 
6403 59 39 91, 99 91 
6403 59 91 91, 99 91 
6403 59 95 91, 99 91 
6403 59 99 91, 99 91 
6403 91 05 15, 18, 95, 98 15, 95 
6403 91 11 95, 98 95 
6403 91 13 95, 98 95 
6403 91 16 95, 98 95 
6403 91 18 95, 98 95 
 
LV 105   LV 6403 91 91 95, 98 95 
6403 91 93 95, 98 95 
6403 91 96 95, 98 95 
6403 91 98 95, 98 95 
6403 99 05 15, 18, 95, 98 15, 95 
6403 99 11 91, 99 91 
6403 99 31 91, 99 91 
6403 99 33 91, 99 91 
6403 99 36 91, 99 91 
6403 99 38 91, 99 91 
6403 99 91 95, 98 95 
6403 99 93 25, 28, 95, 98 25, 95 
6403 99 96 25, 28, 95, 98 25, 95 
6403 99 98 25, 28, 95, 98 25, 95 
6405 10 00 81, 89 81