ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

iekļauj šādu pantu: “10.a pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus. 2. Īstenojot pilnvaras pieņemt 3. panta 2., 3. un 4. punktā, 4. panta 5. punktā, 5. panta 2. un 4. punktā, 6. panta 3. punktā, 8. panta 1. un 2. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem. 3. Pilnvaras pieņemt 3. panta 2., 3. un 4. punktā, 4. panta 5. punktā, 5. panta 2. un 4. punktā, 6. panta 3. punktā, 8. panta 1. un 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku pieciem gadiem no … (*1) . Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 7] 4. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2., 3. un 4. punktā, 4. panta 5. punktā, 5. panta 2. un 4. punktā, 6. panta 3. punktā, 8. panta 1. un 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 5. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 6. Saskaņā ar 3. panta 2., 3. un 4. punktu, 4. panta 5. punktu, 5. panta 2. un 4. punktu, 6. panta 3. punktu, 8. panta 1. un 2. punktu pieņemts deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav cēluši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; (*1) Š īs regulas spēkā stāšanās datums. "
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 285/394

P7_TA(2014)0142

EK un Indonēzijas pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību, izņemot jautājumus, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, izņemot jautājumus, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 285/49)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11250/2013),

— ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (14032/2009),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 100. pantu un 191. panta 4. punktu, kā arī 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0351/2013),

— ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0134/2014),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;
(49a)

Ziņotāji vērš kompetento iestāžu uzmanību uz jaunu informāciju, kas palīdz tām konstatēt iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijas, kā arī piemērot sodus šādos gadījumos. Tomēr ziņotājus var atturēt bailes no atriebības vai atbilstošu procedūru trūkums, lai ziņotu par pārkāpumiem. Tāpēc ar šo direktīvu būtu jānodrošina atbilstīgi pasākumi, lai mudinātu ziņotājus brīdināt kompetentās iestādes par šīs direktīvas iespējamiem pārkāpumiem un lai aizsargātu viņus no atriebības. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka to īstenotās ziņošanas shēmas ietver mehānismus, kas nodrošina atbilstīgu aizsardzību personai, par kuru tiek ziņots, it īpaši saistībā ar tiesībām uz personas datu aizsardzību, un procedūras, lai nodrošinātu personas, par kuru tiek ziņots, tiesības uz aizstāvību un tikt uzklausītai, pirms par to tiek pieņemts lēmums, kā arī šīs personas tiesības saņemt efektīvu tiesību aizsardzību tiesā saistībā ar lēmumu attiecībā uz šo personu.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 285/395

P7_TA(2014)0143

EK un Indonēzijas pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 285/50)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11313/2013),

— ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (14032/2009),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 79. panta 3. punktu, saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0356/2013),

— ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0115/2014),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;
(1)

Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedumu lietā C 442/098 putekšņi medū ir uzskatāmi par medus sastāvdaļu Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvas 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu9 izpratnē. Tiesas spriedums bija balstīts uz apsvērumu, kura pamatā bija Tiesai iesniegtie fakti par to, ka putekšņi medū galvenokārt nonāk centrifugēšanas dēļ, kuru biškopji veic, lai iegūtu medu. Tomēr putekšņi nonāk stropā tikai bišu kustības rezultātā, un tie dabīgā veidā ir medū neatkarīgi no tā, vai biškopis medu iegūst centrifugējot vai ne. Tāpēc, neskarot to, kā attiecībā uz ģenētiski modificētiem putekšņiem medū piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību10, ir nepieciešams paskaidrot, ka putekšņi ir medus komponents un dabīga viela bez sastāvdaļām, nevis sastāvdaļa Direktīvas 2000/13/EK izpratnē. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes 2001. gada 20. decembra Direktīva, kas attiecas uz medu (11) .
—

ņemot vērā projektu Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (17901/2013),
C 436/392

P7_TA(2013)0507

Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/61)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 191, 29.6.2012., 111. lpp.

(2) OV C 277, 13.9.2012., 61. lpp.

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMI

Maksimālā summa, ko var saņemt atsevišķs IP

Komisija piešķir lielu nozīmi samērīgam līdzekļu sadalījumam integrētajiem projektiem, lai varētu piešķirt līdzekļus iespējami daudziem integrētajiem projektiem un nodrošinātu līdzsvarotu integrēto projektu sadali starp visām dalībvalstīm. Šajā kontekstā Komisija, ar programmas LIFE komitejas locekļiem apspriežot darba programmas projektu, piedāvās maksimālo summu, ko var piešķirt integrētam projektam. Šis priekšlikums tiks iesniegts kā daļa no projektu atlases metodēm, kas jāpieņem kā viens no daudzgadu programmas aspektiem.

Bioloģiskās daudzveidības finansējuma stāvoklis AZT

Komisija piešķir lielu nozīmi vides aizsardzībai un bioloģiskajai daudzveidībai aizjūras zemēs un teritorijās, kā to liecina lēmuma par aizjūras asociāciju projekts, kurā šīs nozares iekļautas Eiropas Savienības un AZT sadarbības jomās un aprakstītas dažādās darbības, kurām varētu piešķirt ES finansējumu šajā sakarā.

Sagatavošanas darbība BEST bija veiksmīga ierosme, kurā iesaistījās AZT un kas devusi konkrētus rezultātus bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā. Tā kā BEST tuvojas nobeigumam, Komisijai ir labvēlīga nostāja attiecībā uz tās pārņemšanu kādā no jaunajiem instrumentiem, konkrēti, programmā “Vispārējais sabiedriskais labums un uzdevumi” saistībā ar Attīstības sadarbības instrumentu.

Šo īpašo iespēju finansēt bioloģisko daudzveidību AZT papildinās iespējas, ko sniedz LIFE programmas 2014.–2020. gadam 6. pants.
(1.a)

Ir svarīgi, lai Komisija pievērš uzmanību tādiem valsts atbalsta gadījumiem, kas varētu izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Šis mērķis atbilst Komisijas 2012. gada 8. maija paziņojumam “ES valsts atbalsta modernizācija” (VAM), un Eiropas Parlaments to apstiprināja 2013. gada 17. janvāra rezolūcijā par valsts atbalsta modernizāciju. Līdz ar to Komisijai būtu jāatturas no iesaistīšanās pasākumos, kas attiecas uz mazākajiem uzņēmumiem un kam ir tikai vietēja nozīme, jo īpaši, ja galvenais šo pasākumu uzdevums ir īstenot mērķus sociālajā jomā, kas neizkropļo iekšējo tirgu. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt iespējai atteikties no šādu gadījumu izskatīšanas un jo īpaši no tādu sūdzību izskatīšanas, par kurām tai ir paziņots, pat tad, ja neatlaidīgi sūdzību iesniedzēji atsaucas uz ikvienu aicinājumu iesniegt apsvērumus. Komisijai tomēr būtu jāpievērš uzmanība gadījumiem, par kuriem tai ir paziņojuši vairāki sūdzību iesniedzēji, un būtu jāpievērš īpaša uzmanība tam, lai netiktu veikts pārāk daudz darbību, kontrolējot valsts atbalstu.
Tiek uzskatīts, ka summa, ko dalībvalsts atmaksā Savienības budžetam vai iemaksā Savienības budžetā ar nolūku izmaksāt piespriesto summu vai izlīgumā noteikto maksājumu, vai segt jebkuras izmaksas, ir iekšējs piešķirts ieņēmums tādā nozīmē, kā to paredz [18. pants Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā ( EK , Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam] . To var izmantot, lai segtu izdevumus, kas izriet no atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana, vai lai papildinātu apropriācijas, ar kurām sākotnēji tika nodrošināta kompensācijas vai izlīguma summu samaksa, vai jebkādu izmaksu segšana.

Tiek uzskatīts, ka summa, ko dalībvalsts atmaksā Savienības budžetam vai iemaksā Savienības budžetā ar nolūku izmaksāt piespriesto summu vai izlīgumā noteikto maksājumu, vai segt jebkuras izmaksas, tostarp šīs regulas 18. panta 1. punktā minētās izmaksas, ir iekšējs piešķirts ieņēmums tādā nozīmē, kā to paredz 21. panta 4. punkts Regulā ( ES , Euratom) Nr. 966/2012 . To var izmantot, lai segtu izdevumus, kas izriet no atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgtajiem nolīgumiem, kuros paredzēta ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršana, vai lai papildinātu apropriācijas, ar kurām sākotnēji tika nodrošināta kompensācijas vai izlīguma summu samaksa, vai jebkādu izmaksu segšana.
(6)

regulas 29. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 3., 4. un 5. punktu ICES 27. un/vai 28.2. apakšrajonā nepiemēro tad, ja ir pierādījumi, ka mencas nozvejas minētajos ICES apakšrajonos ir mazākas par 3 % no mencas kopējās nozvejas B apgabalā. Komisija ir pilnvarota katru gadu, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem dalībvalstu ziņojumiem un zinātniskiem datiem, ar īstenošanas aktiem precizē saskaņā ar 29.a pantu pieņemt deleģētos aktus, precizējot to, vai šādi pierādījumi eksistē un, attiecīgi, vai minētajos apakšrajonos piemēro 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 12.] 3. Šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 3., 4. un 5. punktu ICES 28.1. apakšrajonā piemēro tikai tad, ja ir pierādījumi, ka mencas nozvejas ir lielākas par 1,5 % no mencas kopējās nozvejas B apgabalā. Komisija katru gadu, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem dalībvalstu ziņojumiem un zinātniskiem datiem, ar īstenošanas aktiem precizē ir pilnvarota saskaņā ar 29.a pantu pieņemt deleģētos aktus, precizējot , vai šādi pierādījumi eksistē un, attiecīgi, vai minētajā apakšrajonā piemēro 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 13.] 4. Īstenošanas Deleģētos aktus, kas minēti 2. un 3. punktā, piemēro no 1. janvāra līdz nākamā gada 31. decembrim.”; [Gr. 14.]
41.

atbalsta ex ante nosacījumu izpildes noteikumu ieviešanu, lai panāktu ES finansējuma labāku pielāgošanu stratēģijas „Eiropa 2010” mērķiem, jo īpaši attiecībā uz Kohēzijas fondu, struktūrfondiem un lauku un zivsaimniecības fondiem; uzskata — ja to īstenošana balstās, no vienas puses, uz ciešākas partnerības principu, aktīvāk piesaistot vietējās un reģionālas iestādes, un, no otras puses, uz nosacījumiem, kas ir atkarīgas no konkrētu fondu mērķiem, šādi nosacījumu izpildes noteikumi varētu uzlabot ES atbalsta leģitimitāti un efektivitāti;
Pastiprināta uzmanība un lielāki budžeta izdevumi ir nepieciešami papildu iniciatīvām saistībā ar fundamentāliem kodolpētījumiem, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēku kapitālā un pasākumos, kuru mērķis ir novērst kvalificēta darbaspēka trūkuma risku tuvākajos gados (piemēram, dotācijas pētniekiem kodolnozarē) un no tā izrietošo Savienības vadošās lomas zaudēšanu.

Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš līgumu noteikumu izstrādei, kas samazinātu to neizpildes risku, kā arī riska un izmaksu pārdali laika gaitā. Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

1. Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus, zinātnes un tehnoloģijas prioritātes un to izpildes grafiku , kā arī norādot nepieciešamo līdzekļu apjomu .

1. Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus, zinātnes un tehnoloģijas prioritātes un to izpildes grafiku.

Lietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes kodolatkritumu apsaimniekošana ir saistīta ar to apstrādi, sagatavošanu transportēšanai, transportēšanu, pagaidu uzglabāšanu un ģeoloģisko apglabāšanu. Galīgais mērķis ir novērst radionuklīdu iekļūšanu biosfērā visos šajos posmos to ļoti ilgajā sabrukšanas periodā. Mākslīgu un dabisku ierobežojošu barjeru sistēmu izveide, novērtējums un darbība attiecīgajās laika skalās ir ļoti būtiska šo mērķu sasniegšanai un, cita starpā, ir atkarīga no degvielas un/vai atkritumu izturēšanās ģeoloģiskajā vidē. Īpašajā programmā ir ietverti šādi pētījumi.
Trešdiena, 2011. gada 28. septembris

Makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršana un koriģēšana ***I

P7_TA(2011)0424

Eiropas Parlamenta 2011. gada 28. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

2013/C 56 E/35

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 150, 20.5.2011., 1. lpp.

(2) OV C 218, 23.7.2011., 53. lpp.

(3) Šī nostāja aizstāj 2011. gada 23. jūnijā pieņemtos grozījumu (Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0287).

Trešdiena, 2011. gada 28. septembris

PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Komisija ir gandarīta, ka ir pieņemta Regula par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību. Šajā regulā atzīts, ka politikas problēmu raksturs, svarīgums un steidzamība atkarībā no attiecīgajām dalībvalstīm var ievērojami atšķirties un ka, ņemot vērā neaizsargātību un vajadzīgās korekcijas apjomu, politikas rīcība ir īpaši steidzami vajadzīga dalībvalstīs ar pastāvīgi lielu tekošā konta deficītu un konkurētspējas zudumu. Tajā arī atzīts, ka dalībvalstīs, kuras uzkrāj lielu tekošā konta atlikumu, politikai vajadzētu būt vērstai uz to, lai apzinātu un īstenotu pasākumus, kas palīdzētu stiprināt to iekšējo patēriņu un izaugsmes potenciālu. Komisija ir cieši apņēmusies regulas īstenošanā ievērot šo pieeju un nodrošinās to, ka makroekonomikas uzraudzība attiecībā uz valstīm, kurām ir tekošā konta deficīts un atlikums, tiek īstenota, pienācīgi diferencējot atkarībā no tā, cik steidzama ir politikas reakcija un kāda tipa koriģējoši pasākumi ir vajadzīgi.
(19)

Tirgus uzturētāja darbībām ir svarīga loma likviditātes nodrošināšanā tirgū ES, un tirgus uzturētājiem jāveido īsās pozīcijas šīs lomas īstenošanai. Ja šādām darbībām tiek noteiktas prasības, tiek nopietni kavēta to spēja nodrošināt likviditāti un radīta nozīmīga negatīva ietekme uz ES tirgus efektivitāti. Turklāt nevar cerēt, ka tirgus uzturētāji veidos nozīmīgas īsās pozīcijas, ja nu vienīgi uz ļoti īsu laiku. Tādēļ ir pareizi atbrīvot fiziskas vai juridiskas personas, kas iesaistītas šādās darbībās, no prasībām, kuras var mazināt to spēju veikt šādas funkcijas un tādējādi var negatīvi ietekmēt ES tirgus. Lai aptvertu līdzvērtīgas trešo valstu struktūras, nepieciešama procedūra, lai novērtētu trešo valstu tirgu līdzvērtīgumu. Atbrīvojumu piemērotu tirgus uzturētāja dažāda veida darbībām, bet atbrīvojums netiek piešķirts aktīvai vērtspapīru un finanšu instrumentu tirdzniecībai par sabiedrības līdzekļiem. Tāpat ir pareizi piešķirt atbrīvojumu noteiktām primārā tirgus operācijām, piemēram, tām, kuras attiecas uz valsts parāda vērtspapīriem un stabilizācijas shēmām, jo tās ir nozīmīgas darbības, kuras palīdz tirgiem efektīvi darboties. Kompetentās iestādes jāinformē par vēlmi izmantot atbrīvojumus, un tām jābūt pilnvarām aizliegt fiziskai vai juridiskai personai izmantot atbrīvojumu, ja šī persona nav izpildījusi būtiskos kritērijus attiecībā uz atbrīvojumu. Kompetentās iestādes var arī pieprasīt, lai fiziskā vai juridiskā persona sniedz informāciju, lai varētu pārraudzīt, kā tā izmanto atbrīvojumu.
(2)

Direktīva 80/720/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par Kopienas tipa apstiprināšanas sistēmu, kas paredzēta Padomes Direktīvā 74/150/EEK, kas aizvietota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/37/EK, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām un ar ko atceļ Direktīvu 74/150/EEK (5), un kas nosaka tehniskos priekšrakstus attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru projektēšanu un izgatavošanu attiecībā uz piekļuvi vadītāja pozīcijai, kā arī durvīm un logiem. Šie tehniskie priekšraksti attiecas uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai EK tipa apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta Direktīvā 2003/37/EK, varētu tikt piemērota attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu. Līdz ar to, Direktīvā 2003/37/EK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro šai Direktīvai.
Otrdiena, 2010. gada 6. jūlijs

PIELIKUMS

Paziņojumi

saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija par LESD 290. pantu

Komisijas deklarācija par ITS prioritāro darbību veikšanu

Provizoriskais grafiks ir sagatavots, pamatojoties uz pieņēmumu, ka vienošanās par ITS direktīvu starp EP un Padomi tiek panākta uzreiz otrajā lasījumā 2010. gada sākumā.”

dati un procedūras, lai, ja iespējams, bez maksas nodrošinātu lietotājiem minimālo vispārējo satiksmes informāciju saistībā ar ceļu drošību, kā izklāstīts 3. panta c) apakšpunktā,

Komisijas deklarācija par atbildību

“ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešana un izmantošana var būt par pamatu vairākiem ar atbildību saistītiem jautājumiem, kas var radīt nopietnu šķērsli dažu ITS pakalpojumu plašai izplatībai tirgū. Šo problēmu risināšana ir viena no prioritārajām darbībām, kuras Komisija paredzējusi savā ITS rīcības plānā.

Ņemot vērā esošos valstu un Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz atbildību, un jo īpaši Direktīvu 1999/34/EK, Komisija rūpīgi novēros situācijas attīstību dalībvalstīs saistībā ar ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu. Ja tas būs nepieciešami un piemēroti, Komisija izstrādās vadlīnijas par atbildību, kurās jo īpaši būs aprakstīti ieinteresēto personu pienākumi attiecībā uz ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu.”
(4)

Tāpēc Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija , Albānija un Bosnija un Hercegovina būtu jāpārceļ uz Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumu. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija līdz šīs regulas pieņemšanas dienai izpildījušas visus kritērijus. Attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu atbrīvojumu no vīzas prasības jāpiemēro saskaņā ar Līgumu un pēc tam, kad Komisijas novērtējumā konstatēts, ka abas valstis atbilst visiem vīzu režīma atcelšanas norādēs izklāstītajiem kritērijiem. Šāda vīzu režīma atcelšana būtu jāpiemēro vienīgi to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdevusi katra no piecām attiecīgajām valstīm.
(2) Kopienas rīcības programmu reto slimību, to skaitā ģenētisko slimību, jomā pieņēma periodam no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim. Šajā programmā definēts, ka retā slimība skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem Eiropas Savienībā.

(2) Kopienas rīcības programmu reto slimību, to skaitā ģenētisko slimību, jomā pieņēma periodam no 1999. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim. Šajā programmā definēts, ka retā slimība skar ne vairāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem Eiropas Savienībā , šā skaita izvērtēšanā izmantojot statistikas datus, kuri zinātniski jāpārbauda.