Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmu /* COM/2011/0928 galīgā redakcija - 2011/0459 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi ES politikas īstenošanai nepieciešama salīdzināma un uzticama statistikas informācija par ekonomiku, sociālo un vides situāciju ES un tās elementiem valstu un reģionu līmenī. Eiropas statistika ir arī absolūti nepieciešama Eiropai, lai to varētu izprast sabiedrība un lai pilsoņi varētu piedalīties demokrātiskajā procesā un diskusijās par ES tagadni un nākotni. Pēdējos gados Eiropas Statistikas sistēma (ESS) saskārās ar daudziem uzdevumiem. Pirmkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies un maz ticams, ka šī tendence nākotnē mainīsies. Otrkārt, ir mainījusies statistikas būtība ― uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst kvalitātes kritērijiem, kas atkarīgi no īpašā nolūka, kam tie kalpo, turklāt arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Treškārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs kvalitāte un attiecībā uz īstermiņa statistiku ― savlaicīgums. Ceturtkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Eiropas līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt uzņēmumu un pilsoņu slogu. Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: nākamās desmitgades redzējums[1] un ESS stratēģijā tās īstenošanai[2] aplūkoti visi šie uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Paziņojuma īstenošana un kopīgā ESS stratēģija ir Eiropas statistikas programmas (ESP) pamats. Ņemot to vērā, ar Eiropas Statistikas programmas priekšlikumu paredzēts izveidot visaptverošu programmu, kas nodrošina vispārēju regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai 2013.─2017. gadā, ieviešot jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metodi, kura aprakstīta iepriekš minētajā paziņojumā. 1.2. Vispārīgais konteksts Daudzgadu Eiropas statistikas programmas izveide juridiski pamatojas uz 13. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[3]. Saskaņā ar regulu ar Eiropas Statistikas programmu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas Statistikas programmā jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām, lai veiktu Eiropas Savienības darbības. Informācijas vajadzības jāizvērtē, salīdzinot ar resursiem, kas ES un dalībvalstu līmenī jāizlieto, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī salīdzinot ar informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām. Saskaņā ar Regulu 223/20093 detalizēti ESP mērķi tiks izklāstīti gada darba programmās. Par programmas īstenošanu būs jāsagatavo starpposma progresa ziņojums un galīgais novērtējuma ziņojums pēc programmas perioda beigām. 1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošā Kopienas Statistikas programma, ko pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu un kas attiecās uz laikposmu no 2008. līdz 2012. gadam[4], ir septītā šāda programma. 1.4. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Savienības statistikas galvenais mērķis ir atbalstīt Eiropas politikas izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu, nodrošinot ticamu, objektīvu, salīdzināmu un saskaņotu informāciju. Šis priekšlikums atbilst Savienības prioritātēm, jo saskaņā ar šo programmu izstrādātā, sagatavotā un izplatītā statistika palīdzēs īstenot ES prioritārās politikas jomas, piemēram, stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[5] un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.─2014. gadam[6] (proti, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, izaugsme un sociālā kohēzija, pilsoņu Eiropa un globalizācija) 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pirms šā priekšlikuma sagatavošanas 2010. gada jūlijā veica apspriešanos ar Eiropas statistikas lietotājiem, proti, Komisijas ģenerāldirektorātiem, Eiropas Centrālo banku un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju[7] par šo organizāciju vajadzībām pēc Eiropas statistikas 2013.─2017. gadā. Dalībvalstis, EBTA valstis un kandidātvalstis bija tieši iesaistītas priekšlikuma sagatavošanā. Apspriešanos veica šādi. Pirmkārt, 2010. gada jūlijā notika apspriešanās ar direktoru grupām dažādās statistikas jomās, kas pārstāvēja Eiropas statistikas sagatavotājus, lai noskaidrotu viņu vajadzības 2013.─2017. gadā. Otrkārt, 2010. gada 29.─30. septembra sanāksmes laikā par 2013.─2017. gada prioritātēm notika apspriešanās ar DGINS (valstu statistikas iestāžu vadītāji)[8]. Pamatojoties uz rezultātiem, kuri tika gūti, apspriežoties ESS ar ieinteresētajām personām par statistikas vajadzībām 2013.─2017. gadā, iekšēju un ārēju apspriežu vajadzībām tika sagatavots pirmais ESP (2013─2017) projekts. 2011. gada maijā to iesniedza Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESSK). Vienlaikus notika apspriešanās ar Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju (ESPK), Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (MFBK) un ESS plānošanas un koordinācijas darba grupu. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Eiropas statistikas lietotāju atbilžu kopsavilkums Kopumā 14 Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas Centrālā banka atbildēja uz Eurostat pieprasījumu sniegt informāciju par vajadzībām pēc Eiropas statistikas 2013.─2017. gadā. Lielākā daļa norādīja detalizētas prasības pēc statistikas, kas vajadzīga, lai pamatotu Eiropas politiku, par kuru tie ir atbildīgi. Lai gan ne visas prasības ir tieši minētas priekšlikumā, Eurostat tās rūpīgi analizēja un ņēma vērā, izstrādājot programmas mērķus. Eiropas statistikas sagatavotāju atbilžu kopsavilkums Kopumā sešas direktoru grupas atbildēja uz Eurostat prasību sniegt informāciju par statistikas vajadzībām 2013.─2017. gadā (direktoru grupa metodoloģijas jautājumos, IT direktoru grupa, sociālās statistikas direktori, direktoru sanāksme par reģionālo, telpisko, vides statistiku un kontiem, Pastāvīgā lauksaimniecības statistikas komiteja un uzņēmējdarbības statistikas direktoru grupa). Direktoru grupas uzsvēra vajadzību līdzsvarot augošo vajadzību pēc jaunas statistikas, kura jāsagatavo ar mazākiem pieejamajiem resursiem. Šajā sakarā tika ieteikts maksimāli izmantot esošos datus, nevis sākt jaunas datu vākšanas; sadarboties ar citiem datu sniedzējiem, lai optimizētu pieejamās informācijas izmantošanu; samazināt vajadzīgo datu līmeni; uzlabot datu vākšanas efektivitāti, izmantojot mūsdienīgas IKT tehnoloģijas; analizēt dažādu tiesību aktu saskaņotību un atsaistīt statistikas instrumentus un lietotājus, ieviešot vienu apsekojumu dažādām vajadzībām. Tika minēta arī vajadzība nostiprināt Eurostat kā statistikas sagatavošanas koordinatora nozīmi. Šie un citi konkrētie ieteikumi tika iespējami ņemti vērā, izstrādājot ESP mērķus. 2010. gada 29.─30. septembra sanāksmē DGINS atbalstīja pieeju saistībā ar ESP un ESP prioritārās jomas, uzsverot vajadzību pēc pietiekami elastīgas ESP, kas ļauj iekļaut konkrētas darbības gada plānošanas ciklā. Tā kā gan valstu, gan Eiropas līmenī ir ievērojami resursu ierobežojumi un jāturpina samazināt administratīvo slogu, DGINS uzsvēra prioritāšu noteikšanas nozīmi nākamajā daudzgadu programmā, izmantojot uz stratēģiju vērstu pieeju. Galveno komentāru kopsavilkums par pirmo ESP (2013─2017) projektu ESSK sanāksmē 2011. gada maijā tika pausts vispārējs atbalsts konceptuālajai pieejai. Virkne delegāciju norādīja uz ESP vērienu un pauda bažas par plaisu starp ierobežotajiem resursiem valstu līmenī un ESP minēto jauno iniciatīvu skaitu. Apzinoties vajadzību pēc elastīgas programmas, dažas delegācijas tomēr apšaubīja ESP vispārīgo būtību un detalizētāka izklāsta trūkumu ESP un uzsvēra vajadzību to sasaistīt ar turpmākajām gada darba programmām. Dažas delegācijas pauda šaubas par to, vai ir reāla jaunu iniciatīvu finansēšana uz iegūtās efektivitātes rēķina, ko nodrošina Eiropas statistikas jaunā sagatavošanas metode. Daži delegāti uzsvēra vajadzību apsvērt citas iespējas panākt efektivitātes kāpumu (piemēram, vēl vairāk izmantojot prioritāšu noteikšanu, uzlabojot efektivitāti, labāk izmantojot administratīvos datus, vairāk izmantojot tehnoloģiju un apmainoties ar labu praksi). Dažas delegācijas norādīja, cik svarīgi ir vēl vairāk uzsvērt vajadzību samazināt informācijas sniegšanas slogu, savukārt viena delegācija ierosināja nostiprināt sadaļu par prioritāšu noteikšanu, norādot konkrētas darbības. Daudzas delegācijas norādīja uz vajadzību piesardzīgi attiekties pret atzīmēm par kvalitāti; tika aicināts to apspriest pamatīgāk. Vairākas delegācijas atbalstīja partnerattiecību nostiprināšanu ESS un ārpus tās un uzsvēra plašākas sadarbības nozīmi gan ESS, gan ar Eiropas Centrālo banku sistēmu un starptautiskām organizācijām. Iepriekš minētie punkti bija galvenie rezultāti, kurus guva, apspriežoties ar plānošanas un koordinācijas darba grupu. Lielākā daļa VSI pauda vispārēju atbalstu ESP, tomēr iebildumi bija pret mērķa noteikšanu saistībā ar Eiropas statistikas jauno sagatavošanas metodi un likumdošanas politiku. Īpaši komentāri tika izteikti par konkrētām statistikas jomām vai tika pieprasīti paskaidrojumi par atsevišķām ESP daļām. Eurostat rūpīgi analizēja un ņēma vērā visus saņemtos komentārus par ESP projektu, sagatavojot pārskatīto ESP (2013─2017) redakciju. Lai kalpotu kā vispārīgs un elastīgs plānošanas instruments, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas, ESP vispārīgi aprakstīti sasniedzamie stratēģiskie mērķi un rezultāti, kas jāgūst nākamajā plānošanas periodā. ESP atspoguļota apņemšanās īstenot uz stratēģiju vērsto prioritāšu noteikšanas pieeju, ko izveidojis Eurostat. Saskaņā ar šo pieeju negatīvu prioritāšu noteikšana ir gada darba programmu sagatavošanas neatņemama sastāvdaļa, tāpēc to veiks, ņemot vērā periodu, uz kuru attiecas ESP. ESP nodrošina vispārēju regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, nosakot nākamajiem pieciem gadiem paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus. Šos mērķus detalizētāk aprakstīs un plānos gada darba programmās. Šādi tiek izveidota skaidra saikne starp ESP un gada darba programmām. ESP pilnībā atbilst kopīgajai ESS stratēģijai par jauno sagatavošanas sistēmu, ko jau pieņēmusi ESSK; jauni elementi nav iekļauti, un ESP atspoguļo stratēģijas īstenošanu. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana ESP sagatavošanas procesā ir notikusi apspriešanās arī ar ārējiem ekspertiem. Jo īpaši Eiropas Statistikas padomdevēju komiteja (ESPK) un Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja (MFBK) tika lūgta paust atzinumu par programmas projektu. Eiropas Statistikas padomdevēju komiteja savā nostājā par programmas projektu pievērsās ierobežoto resursu problēmai un vajadzībai turpināt darbu pie prioritāšu noteikšanas, lai noteiktu negatīvās prioritātes. Šajā sakarā ESPK uzsvēra vajadzību kāpināt efektivitāti, vairāk izmantojot tehnoloģijas un citām vajadzībām savāktos datus, vienlaikus apzinoties, ka problēmas sagādā dalībvalstu statistikas sistēmu dažādā gatavības pakāpe. ESPK arī uzvēra zināšanu apmaiņas nozīmi, aicinot to izvērst, lai iekļautu izstrādes pasākumus ar mērķi samazināt jaunās pētniecības izmaksas. Turklāt ESPK norādīja uz maksimālas datu izmantošanas un esošo datu turpmākas integrācijas un izmantošanas nozīmi. Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja savā atzinumā par programmas projektu pauda vispārēju atbalstu ESP un galvenajām prioritātēm un mērķiem, kas noteikti monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas izstrādei un koordinācijai. MFBK uzsvēra integrācijas nozīmi statistikas jomās un ESS, kas vajadzīga, lai sagatavotu statistiku, kura kalpo daudzām vajadzībām, un norādīja arī uz vajadzību paredzēt statistikas informācijas izstrādi par globalizācijas fenomenu, kā arī atgādināja, cik svarīgi ir arvien vairāk izmantot administratīvos datus un pievērsties visvairāk augošajām ekonomikas jomām. Turklāt MFBK atbalstīja plašāku statistikas kombinēšanas un datu sasaistes metožu, kā arī standarta IT rīku izmantošanu. Visbeidzot MFBK uzsvēra lielākas sadarbības nozīmi ar ECBS, Eiropas un starptautiskajām organizācijām, izmantojot kopīgus projektus un koordinētu izstrādi. Eurostat, sagatavojot pārskatīto programmas redakciju, rūpīgi analizēja un ņēma vērā visus saņemtos komentārus par ESP projektu. 2.3. Ietekmes un seku analīze Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir sagatavots ex-ante novērtējums, lai panāktu, ka galvenā uzmanība programmā ir veltīta efektivitātei mērķu sasniegšanā, un iekļautu budžeta ierobežojumus, sākot no programmas plānošanas posma. Ex-ante novērtējuma kontekstā tika noteikti šādi četri risinājumi. Pirmais risinājums, ko apsvēra attiecībā uz ESP, bija ierosināt pieņemt nākamo piecu gadu programmu, proti, 2013.─2017. gada programmu. Spēkā esošā Kopienas statistikas programmā 2008.─2012. gadam ir īpaša norāde attiecībā uz nākamās daudzgadu programmas ilgumu, proti, aptveramajā periodā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņš. Pašreizējais Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņš ir no 2009. gada jūlija līdz 2014. gada jūnijam; nākamais termiņš sāksies 2014. gada jūlijā un beigsies 2019. gada jūnijā. Spēkā esošā KSP 2008.─2012. gadam ilgst līdz 2012. gada beigām, tāpēc tas nozīmē, ka vajadzētu sagatavot jaunu starpposma ESP divu gadu periodam (2013─2014) vai pagarināt līdz 2014. gadam spēkā esošo KSP 2008.─2012. gadam. Trešais iespējamais risinājums būtu “nulles” risinājums, proti, netiek sagatavota un pieņemta ESP (2013─2017) un, ceturtkārt, kopumā informāciju sniegtu citi informācijas sagatavotāji, kam nav obligāti jābūt Eiropas Statistikas sistēmai. Tad ietekmes novērtējumā pēc visaptverošas dažādo scenāriju izsvēršanas un analīzes risinājumu skaitu samazināja līdz trim; šo trīs risinājumu ietekmi un sekas analizēja detalizēti. Šie trīs risinājumi un to lēstā ietekme ir šāda. 1. risinājums. “Nulles risinājums” bez Eiropas statistikas programmas Bez Eiropas statistikas programmas tiesiskā regulējuma Eiropas statistiku neatkarīgi vāks un/vai sagatavos dažādi Komisijas dienesti, izmantojot savus resursus, ESS institucionālo informācijas sniedzēju palīdzību un/vai privātos informācijas sniedzējus. Ja netiks pieņemta piecu gadu statistikas programma Eiropas līmenī, nebūs ilgtermiņa plāna, kas ir statistikas informācijas, izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas priekšnoteikums. Ja nebūtu Eiropas statistikas programmas, maz ticams, ka tiktu sasniegti definētie mērķi. Nebūtu tiesiskā regulējuma Eiropas statistikas sagatavošanai un nebūtu operatīvā budžeta. Statistikas lietotājiem (Komisijas ģenerāldirektorātiem, ECB u.c.) pašiem būtu nesaskaņoti un neefektīvi jāsagatavo vai jāmeklē statistika, un Eiropas statistikai nebūtu kopīgi pieņemtas kvalitātes garantijas. Bez Eiropas statistikas programmas nebūtu budžeta statistikas sagatavošanai, un statistikas sagatavošana netiktu plānota. Tas palielinātu arī indivīdu, mājsaimniecību, uzņēmumu un ESS institucionālo statistikas informācijas sniedzēju slogu. 2. risinājums. ESP(2013─2017) būs atkārtota KSP (2008─2012) Šis risinājums nozīmē, ka nemainās statistika, kas iekļauta pašreizējā Kopienas statistikas programmā. To varētu uzskatīt par pamata scenāriju, ar ko var salīdzināt citus risinājumus. Sniegtā statistika atbilstu 2008.─2012. gada perioda politikas vajadzībām, un tajā nebūtu ņemtas vērā jaunās pārmaiņas un Eiropas Savienības prioritāro politikas jomu vajadzības, piemēram, tā ir stratēģija “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un citi politikas virzieni, kas minēti Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.─2014. gadam. Turklāt šī statistika tiktu sagatavota saskaņā ar t.s. dūmvada modeli[9], proti, neizmantojot priekšrocības, ko nodrošina Eiropas statistikas jaunā sagatavošanas metode, ar kuru paredzēts gūt efektivitātes priekšrocības un uzlabot kvalitāti. 3. risinājums. Izveido jaunu piecu gadu Eiropas statistikas programmu Ierosina pieņemt jaunu Eiropas statistikas programmu, kura attiecas uz piecu gadu periodu, proti, tas ilgst no 2013. līdz 2017. gadam. Šis risinājums nodrošinās lielāku Eiropas statistikas atbilstību lietotāju vajadzībām. Būs kopīgi pieņemtas kvalitātes garantijas un, pateicoties jaunajai sagatavošanas metodei, statistikas sagatavošanā būs vairāk ievērots izmaksu lietderības princips. ESP (2013─2017) definētie mērķi atbildīs Komisijas stratēģiskajām prioritātēm un uzdevumiem, ar kuriem Eiropas Statistikas sistēma saskarsies turpmākajos gados. 2.3.4. Risku kopsavilkums Ar 1. risinājumu saistīti lieli riski, jo šajā gadījumā nebūs tiesiskā regulējuma Eiropas statistikas sagatavošanai un tādējādi netiks nodrošināta tās kvalitāte un statistikas sagatavošanas efektivitāte. Šajā gadījumā statistiku nesaskaņoti sagatavos dažādi sagatavotāji. 2. risinājumā riski ir saistīti ar to, ka sniegtā statistika atbildīs daļēji novecojušām politikas prioritātēm un to sagatavos atbilstoši tradicionālajai metodei, proti, neizmantojot Eiropas statistikas jaunās sagatavošanas metodes priekšrocības, kas vērstas uz efektivitātes un kvalitātes uzlabojumiem. Neatbilstošās statistikas izmaksas būs ievērojamas. Visbeidzot ar 3. risinājumu saistītie riski tiek uzskatīti par salīdzinoši maziem, jo šajā gadījumā Eiropas statistika tiktu sagatavota saskaņā ar izveidoto tiesisko regulējumu, proti, tiktu nodrošināta statistikas kvalitāte un sagatavošanas metodes efektivitāte, jo Eiropas statistika tiktu saskaņoti izstrādāta, savākta un izplatīta. 2.3.5. Vēlamais risinājums 3. risinājums par jaunu piecu gadu ESP (2013─2017) šķiet labākais risinājums, ņemot vērā to, ka tas ir vienīgais risinājums, kas nodrošina visu definēto mērķu sasniegšanu, proti, i) nodrošināt kvalitatīvu lietotāju vajadzībām atbilstošu statistiku aptvēruma, savlaicīguma, salīdzināmības un ticamības ziņā; ii) sagatavot statistikas informāciju, ievērojot izmaksu lietderības principu; un iii) samazināt respondentu informācijas sniegšanas un administratīvo slogu. Līdz ar to tas ir vienīgais risinājums no trim, kas nodrošina apmierinošu visu Eiropas Statistikas sistēmas uzdevumu risinājumu. Saskaņā ar šo scenāriju jaunās ESP darbība sāksies 2013. gada 1. janvārī un beigsies 2017. gada 31. decembrī. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar priekšlikumu izveido Eiropas statistikas programmu laika periodam no 2013. līdz 2017. gadam. Programma nodrošina regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus plānošanas periodā. 3.2 Juridiskais pamats Eiropas statistikas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas vajadzīgs Savienības darbību veikšanai. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu, nosakot, ka tai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām. 3.3 Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē. Ierosinātās rīcības mērķi, proti, Eiropas statistikas, izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu saskaņā ar ESP (2013─2017), nevar pietiekami sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi, tādēļ to var labāk sasniegt ES līmenī uz Eiropas Savienības tiesību akta pamata, jo tikai Komisija var koordinēt nepieciešamo statistikas informācijas saskaņošanu Eiropas līmenī visās statistikas jomās, uz kurām attiecas šis tiesību akts, savukārt dalībvalstis var organizēt datu vākšanu. Līdz ar to Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. 3.4 Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimuma prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanai. Priekšlikumā noteikti mērķi piecu gadu laika periodam. Šie mērķi ir detalizētāk aprakstīti un plānoti Komisijas statistikas gada darba programmās, kas tiek sagatavotas, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, un pieņemtas, ņemot vērā ESS komitejas atzinumu. Turklāt uz jaunajām statistikas prasībām attieksies īpaši tiesību akti, kuru sagatavošanā laikus un nepastarpināti iesaistījušās dalībvalstis. 3.5 Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Ņemot vērā priekšlikuma mērķus un saturu, regula ir vispiemērotākais instruments. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Kopējā no ES budžeta sedzamā summa ir EUR 299,4 milj. (faktiskās cenas) programmas darbības laikam no 2013. gada līdz 2017. gadam, no kuras EUR 57,3 milj. ir 2007.─2013. gada plānošanas perioda līdzekļi, savukārt EUR 242,1 milj. ― 2014.─2017. gada plānošanas perioda līdzekļi. 5. IZVĒLES ELEMENTI Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ir iekļauta pārskatīšanas un turpināmības klauzula. Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātā regula attiecas uz EEZ jautājumu, un tāpēc tā jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2011/0459 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[10] būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma, kas nodrošina regulējumu ES darbību finansēšanai. (2) Saskaņā ar minēto regulu ar Eiropas Statistikas programmu būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas Statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Eiropas Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē, salīdzinot ar resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām. (3) Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Eiropas Savienības statistikas iestādei ― Komisijai (Eurostat) ― un valstu statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā[11]. (4) Saskaņā ar šo programmu izstrādātajai, sagatavotajai un izplatītajai statistikai būtu jāpalīdz īstenot Eiropas Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un stratēģijā “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[12], un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.─2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, pilsoņu Eiropa un globalizācija[13]), un tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar šo programmu finansētās darbības, kurās Eiropas Savienība var nodrošināt nepārprotamu pievienoto vērtību. (5) Pēdējos gados Eiropas Statistikas sistēma saskārās ar daudziem uzdevumiem. – Pirmkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. – Otrkārt, ir mainījusies statistikas būtība ― uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. – Treškārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte un attiecībā uz īstermiņa statistiku ― savlaicīgums. – Ceturtkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Eiropas līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt uzņēmumu un pilsoņu slogu. Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: nākamās desmitgades redzējums[14] un ESS stratēģijā[15] aplūkoti visi šie uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana ir Eiropas statistikas programmas pamats. (6) Lai, ņemot vērā pieaugošās vajadzības pēc statistikas, labāk izmantotu valstu un Eiropas statistikas sagatavotāju ierobežotos resursus, kas pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot, tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī respondentu slogs ― neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. (7) Šajā sakarā jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Eiropas Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Tāpēc, lai varētu veikt atsevišķos statistikas pasākumus, par kuriem pieņemts lēmums, ka tie nepieciešami šīs programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm vai citām valstu iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valstu līmenī. (8) Saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu un Eiropas statistikas iestādēm būtu jāievēro principi, kuri izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kas pievienots Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 15. aprīļa paziņojums “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”[16]. (9) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam. (10) Būtu jāparedz iespēja, ka programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ietilpst Eiropas Ekonomikas zonā (turpmāk “EBTA/EEZ valstis”. Būtu arī jāparedz iespēja, ka programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Eiropas Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalstīm, kandidātvalstis vai tādas valstis, kas pievienojas Eiropas Savienībai. (11) Īstenojot programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos šo valstu un Savienības nolīgumus. (12) Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar []. pantu Regulā [..] par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, (jaunā Finanšu regula), tajās jāiekļauj sasniedzamie mērķi, gaidītie rezultāti, īstenošanas metode un to kopējā finansējuma summa. Tajās būtu jāiekļauj arī finansējamās darbības, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un orientējošs īstenošanas grafiks. Tajās iekļauj dotāciju prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi. (13) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmas izveidošana, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (14) Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex-ante novērtējums, lai ar šo regulu izveidotajā programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji. (15) Ar šo regulu visam programmas darbības laikam paredz finanšu piešķīrumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai gada budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[17]. (16) Visā izdevumu ciklā Eiropas Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, izmantojot samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā ― soda naudas. (17) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Eiropas statistikas programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā[18] un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā[19], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Eiropas statistikas programmas izveide Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu (turpmāk — “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam. 2. pants Pievienotā vērtība Šī programma nodrošina pievienoto vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz informāciju, kas nepieciešama Eiropas politikas plānošanai, īstenošanai, uzraudzībai un novērtēšanai. Turklāt tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības, kuras dod būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas un ticamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā. 3. pants Darbības joma 1. Šī regula nodrošina plānošanas regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, galvenās 2013.─2017. gadā paredzēto darbību jomas un mērķus saskaņā ar 13. un 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. 2. Programmā nav iekļauti pasākumi, kuri paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmā[20] (turpmāk “programma MEETS”) līdz programmas MEETS darbības beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz 2017. gadam. 4. pants Mērķi 1. Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma būtu augstas kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu. 2. Šādus konkrētus mērķus īsteno visās statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu šo programmu: – mērķis Nr. 1. Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes; – mērķis Nr. 2. Īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes, ar ko uzlabo efektivitāti un kvalitāti; – mērķis Nr. 3. Nostiprināt partnerību Eiropas Statistikas sistēmā un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu produktivitāti un ESS vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē. 3. Šajā pantā minētie mērķi kopā ar programmas īstenošanas uzraudzībai izmantotajiem rādītājiem ir norādīti pielikumā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 tie ik gadu tiek detalizēti plānoti; tas nozīmē, ka procesa neatņemama sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Mērķi jāsasniedz, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību Eiropas Statistikas sistēmā, kas ir partnerība starp Savienības statistikas iestādi un valstu statistikas iestādēm un citām valstu iestādēm. 5. pants Statistikas pārvaldība un kvalitāte Lai sagatavotu un izplatītu kvalitatīvu un saskaņotu Savienības statistiku un nodrošinātu Eiropas Statistikas sistēmas pareizu darbību kopumā, programmu īsteno saskaņā ar Eiropas statistikas prakses kodeksa principiem. Veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu labu koordināciju un prioritāšu efektīvu noteikšanu ESS, kas vajadzīga, lai veicinātu statistikas respondentu administratīvā sloga samazināšanu. Valstu iestādes un Savienības statistikas iestāde nodrošina Eiropas statistikas atbilsmi Eiropas kvalitātes standartiem un noderību Eiropas Savienības iestāžu lietotāju, valdību, reģionālo iestāžu, pētniecības iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, uzņēmumu un sabiedrības vajadzībām. 6. pants Finansējums 1. Šīs programmas īstenošanai paredzētais finansējums ar šo ir noteikts EUR 299,4 milj., tostarp EUR 57,3 milj. ir 2007.─2013. gada plānošanas perioda līdzekļi, savukārt EUR 242,1 milj. ― 2014.─2017. gada plānošanas perioda līdzekļi. 2. Komisija īsteno Savienības finanšu atbalstu saskaņā ar Regulu XX/2012 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. 3. Pienācīgu finansējumu valstu līmenī, jo īpaši uz valstu statistikas iestāžu vai citu valstu iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata, papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam saņem atsevišķās statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās nepieciešamas šīs programmas īstenošanai. 7. pants Administratīvā un tehniskā palīdzība No programmai paredzētā finanšu piešķīruma var segt arī izmaksas, kas saistītas ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kuras nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu īstenošanai; jo īpaši pētījumu, ekspertu sanāksmju izmaksas, izmaksas saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksas saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās, pārvaldot šo programmu. 8. pants Gada darba programmas Lai īstenotu programmu, Komisija pieņem gada darba programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. panta prasībām un kurās izklāsta sasniedzamos mērķus un gaidītos rezultātus. 9. pants Intervences veidi Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus. 10. pants Attiecināmās darbības 1. Ar Savienības finanšu ieguldījumu atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 3. pantā minētos mērķus. Par prioritārām saskaņā ar 2. pantu tiks noteiktas darbības ar lielu pievienoto vērtību Eiropas Savienībai. 2. Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu sadarbības tīklus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām. 3. Attiecīgā gadījumā var piešķirt darbības izdevumu dotācijas, kas paredzētas 11. panta 3. punktā minēto organizāciju darbībai un kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām. 4. Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz apsekojumiem, par Komisijai nosūtītiem pilnīgiem apsekojuma rezultātiem var izmaksāt vienreizēju summu (kuras apmērs nepārsniedz maksimālo summu, ko definē vienam apsekojumam) par datu kopu. Komisija definē summas, pienācīgi ņemot vērā apsekojuma sarežģītību. 11. pants Uz dotācijām tiesīgie saņēmēji 1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 3. punktu tajā minētiem saņēmējiem var piešķirt dotācijas, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. 2. Sadarbības tīklos var būt iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un citas struktūras, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Finanšu regulu. 3. Šīs regulas 10. panta 3. punktā minētās darbības izdevumu dotācijas var piešķirt organizācijām, kuras izpilda visus šos kritērijus: (a) tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un uzņēmējdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Eiropas līmenī; (b) tās iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par saviem locekļiem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem. 12. pants Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Eiropas Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šīs regulas ietvaros ir saņēmuši līdzekļus. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas Savienības finansiālās intereses. Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas. 13. pants Eiropas statistikas programmā var piedalīties: (a) EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem; (b) valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Eiropas Savienībai, vai ir Eiropas Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ar kuriem nosaka vispārējos principus šo valstu dalībai Eiropas Savienības programmās. 14. pants Ziņojumi 1. Pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju Komisija ne vēlāk kā 2015. gada jūnijā iesniedz starpposma progresa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju Komisija līdz 2018. gadam iesniedz galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. 15. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. [Vietas nosaukums], Eiropas Parlamenta vārdā ― Padomes vārdā ― priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmas statistiskā infrastruktūra un mērķi Ievads ES politikas īstenošanai nepieciešama salīdzināma un uzticama statistikas informācija par ekonomiku, sociālo un vides situāciju ES un tās elementiem valstu un reģionu līmenī. Eiropas statistika ir arī absolūti nepieciešama Eiropai, lai to varētu izprast sabiedrība un pilsoņi un lai tie varētu piedalīties demokrātiskajā procesā un diskusijās par ES tagadni un nākotni. Eiropas statistikas programma nodrošina Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas tiesisko regulējumu 2013.─2017. gadā. Eiropas statistiku izstrādā, sagatavo un izplata saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību Eiropas Statistikas sistēmā. Saskaņā ar programmu izstrādātā, sagatavotā un izplatītā statistika veicina ES politikas jomu īstenošanu, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas savienības darbību, stratēģijā “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un tajās attiecīgajās pamatiniciatīvās un citās politikas jomās, kuras norādītas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs. Ņemot vērā, ka ESP (2013─2017) ir daudzgadu programma, kas paredzēta pieciem gadiem, un Eiropas Statistikas sistēmas mērķis ir saglabāt ietekmi statistikas jomā, ESP (2013─2017) ir vērienīga darbības jomas un mērķu ziņā, savukārt programmas īstenošana notiks pakāpeniski. Statistiskā infrastruktūra Ar ESP tiks izveidota statistikas informācijas infrastruktūra. Šai infrastruktūrai jābūt veidotai tā, lai varētu plaši un intensīvi izmantot dažādus lietojumus. Politikas veidošana virza lēmumus par Eiropas statistikas sagatavošanu, taču šai statistikai jābūt pieejamai citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas pilsoņiem kopumā, jo statistika ir publiska prece un par to maksā pilsoņi un uzņēmumi, kuriem vienlīdzīgi būtu jāgūst labums no sniegtajiem pakalpojumiem. Lai infrastruktūra izpildītu savu uzdevumu, tā jāveido, izmantojot pareizu konceptuālu regulējumu, kas, no vienas puses, apmierina virkni vajadzību un, no otras puses, ļauj elastīgi pielāgoties jaunajām lietotāju vajadzībām turpmākajos gados. Statistikas informācijas infrastruktūra ir attēlota turpmāk. Statistikas informācijas infrastruktūra Apzīmējumi Dati: statistikas iestāžu savāktā informācija, izmantojot tradicionālās statistikas darbības (izlases apsekojumus, skaitīšanas u. tml.)/citu avotu dati, ko izmanto statistikas vajadzībām. Šī informācija ir pielāgota, lai kalpotu konkrētu politikas jomu, proti, darba tirgus, migrācija vai lauksaimniecība, vajadzībām. Šis termins attiecas arī uz datiem, ko vāc administratīvām vajadzībām un ko statistikas iestādes izmanto statistikas vajadzībām (parasti tos sauc par datiem no administratīviem avotiem). Uzskaites sistēmas: saskaņoti un integrēti konti, bilances un tabulas, pamatojoties uz starptautisku noteikumu kopumu. Uzskaites sistēma nodrošina augsta līmeņa saskanību un salīdzināmību; statistikas datus var apkopot un atspoguļot formātā, kas ir paredzēts analīzes un politikas veidošanas vajadzībām. Rādītāji: rādītājs ir kopsavilkuma mērvienība, kas saistīta ar pamatjomu vai parādību, un to iegūst no novēroto faktu rindām. Radītājus var izmantot, lai atspoguļotu salīdzinošas pozīcijas vai parādītu pozitīvas vai negatīvas pārmaiņas. Rādītājus parasti tieši izmanto ES un globālajā politikā. Stratēģiskajās politikas jomās tie ir svarīgi mērķu noteikšanā un to īstenošanas uzraudzībā. Šajā aptverošajā shēmā ESP nošķirs vēl šādas trīs statistikas informācijas grupas: uzņēmējdarbība, pilsoņu Eiropa un ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un cita nozaru statistika. ES un attiecīgās globālās politikas jomas ir instrumenti, ar kuru palīdzību definē statistikas prasības, kuras ESP izpildīs, izmantojot pārveidotu struktūru un atbilstošus sagatavošanas procesus. Tāpēc katra atsevišķā ES un globālās politikas joma ir atspoguļota statistikas infrastruktūras dažādajās sastāvdaļās un uz to attiecas konkrētas darbības ESP. Jaunās turpmākajos gados identificētās politikas jomas tiks iekļautas, izmantojot jaunus veidus rādītāju/kontu atvasināšanā, pamatojoties uz statistikas informāciju, ko sagatavo trijos pīlāros. STATISTIKAS INFORMĀCIJA ─ STRUKTŪRA UN DINAMIKA Mērķi Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma kļūtu par augstas kvalitātes statistikas vadošo sniedzēju par Eiropu, kuri sasniegs, izmantojot šādus konkrētus mērķus: – mērķis Nr. 1. Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes; – mērķis Nr. 2. Īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes, ar ko uzlabo efektivitāti un kvalitāti; – mērķis Nr. 3. Nostiprināt partnerību Eiropas Statistikas sistēmā un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu produktivitāti un ESS vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē. Šie konkrētie mērķi ir sadalīti dažādās prioritārās jomās, kuras aprakstītas turpmāk. Mērķis Nr. 1 ir aplūkots sadaļā “I. Statistikas dati”, mērķis Nr. 2 ― “II. ES statistikas sagatavošanas metodes” un mērķis Nr. 3 ― “III. Partnerība”. I. Statistikas dati Rādītāji 1.1. Stratēģija "Eiropa 2020" 2010. gada jūnijā atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, Eiropadome lielā mērā izveidoja Eiropas Savienības un valstu politikas stratēģisko programmu turpmākajiem gadiem. Šajā programmā noteikta virkne pamatmērķu un pamatiniciatīvu, kuru vajadzībām ESS jānodrošina statistikas rādītāji daudzās jomās (proti, inovācijas nosacījumu uzlabošana, pētniecība un izstrāde, nodarbinātības veicināšana, ES mērķi klimata pārmaiņu un enerģijas jomā, resursu efektivitāte, izglītības līmeņu uzlabošana, ieskaitot mācību mobilitāti, aktīvas un veselīgas vecumdienas un sociālās integrācijas veicināšana, samazinot nabadzību). Mērķis Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai uzraudzītu, kā tiek īstenota stratēģijas “Eiropa 2020” politika gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Mērķi īstenos, izmantojot · atjauninātus pamatmērķu rādītājus stratēģijai “Eiropa 2020” (nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, inovācijas, enerģijas/klimata pārmaiņu, izglītības, vides, sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā), kas pieejami Eurostat vietnē; · pieejamo statistiku, lai atbalstītu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanas uzraudzību; · papildu rādītājus, kas pieejami izmantošanai Eiropas Savienības ekonomikas, sociālās un vides politikas ex-ante un ex-post novērtējumā. 1.2. Ekonomikas pārvaldība Krīze un spriedze finanšu tirgos liecināja, ka jāpastiprina Savienības ekonomikas pārvaldība. ES jau veikusi izšķirošus pasākumus ekonomikas pārvaldības un koordinācijas jomā; dažiem no tiem būs liela statistiska ietekme papildus notiekošajām statistikas darbībām. Mērķis Izstrādāt jaunu un uzlabot esošo statistikas informāciju, kas ir svarīga ES lēmumu pieņēmējiem un visai sabiedrībai saistībā ar nostiprināto un integrēto ES ekonomikas pārvaldību un uzraudzības ciklu, integrējot Stabilitātes un izaugsmes paktu un ekonomikas politiku. Mērķi īstenos, izmantojot · statistikas ieguldījumu makroekonomikas nelīdzsvarotības uzrādīšanai un analīzei; · statistikas ieguldījumu nostiprinātam Stabilitātes un izaugsmes paktam; · izstrādāto un sagatavoto rādītāju kopumu, lai mērītu konkurētspēju; · uzticamu kvalitātes pārvaldību, ko īsteno sagatavošanas ķēdē un kas attiecas arī uz iepriekšējiem publisko finanšu datiem un darba plūsmām dalībvalstīs. Mērķis Nodrošināt Eiropas lēmumu pieņēmējus ar ticamu statistiku un rādītājiem administratīvām un reglamentējošām vajadzībām un lai uzraudzītu konkrētas ES politikas saistības. Mērķi īstenos, izmantojot · administratīvām un reglamentējošām vajadzībām paredzētas statistikas darbības jomu, kas definēta un saskaņota ar lietotājiem, tostarp NKI un PVN resursu statistikas uzraudzību, struktūrfondus un prasības par atlīdzību un pensijām, kā arī divu gadu komandējumu pabalstu aprēķinus saskaņā ar ES civildienesta noteikumiem; · definēto, īstenoto un izskaidroto uzticamo kvalitātes pārvaldības regulējumu attiecībā uz šiem rādītājiem. 1.3 Ekonomikas globalizācija Finanšu krīzes ietekme, pārrobežu plūsmu pieaugums un ražošanas procesu sadrumstalotība parādīja vajadzību pēc saskaņotāka regulējuma un lielākām iespējām mērīt globalizēto ražošanu. Mērķis Nostiprināt rādītājus un statistikas informāciju, kas pieejami par ekonomikas globalizāciju un globālajām vērtības ķēdēm ES lēmumu pieņēmējiem un visai sabiedrībai. Mērķi īstenos, izmantojot · atjaunotos esošos un izstrādātos jauno rādītājus par ekonomikas globalizāciju un globālajām vērtības ķēdēm, tostarp dabas resursu plūsmām un atkarību no dabas resursiem (pieejami Eurostat vietnē); · globālo vērtības ķēžu analīzi, iespējams ar pienācīgu ielaides/izlaides tabulu un ārējās tirdzniecības un uzņēmumu statistikas palīdzību, tostarp mikrodatu sasaisti. UZSKAITES SISTĒMAS Komisijas ziņojums “IKP un ne tikai” un t.s. Stiglitz-Sen-Fitoussi ziņojuma publicēšana deva jaunu impulsu galvenā statistikas sistēmas uzdevuma risināšanā, proti, kā iegūt labāku statistiku par šķērsgriezuma jomām un integrētāku statistiku, lai aprakstītu sarežģītas sociālas, vides un ekonomikas parādības, kas nepakļaujas tradicionālajām ekonomikas izlaides/izlaides mērīšanas metodēm. Eiropas kontu sistēma (EKS) piedāvā integrētu un saskanīgu sistēmu visiem ekonomikas statistikas datiem, kurus jāpapildina ar citiem rādītājiem, lai politikas un lēmumu pieņemšanas vajadzībām nodrošinātu pilnīgāku informāciju. 2.1 EKONOMIKAS UN SOCIĀLIE REZULTĀTI Ekonomikas krīze ir pastiprinājusi vajadzību pēc kvalitatīvu makroekonomikas rādītāju kopuma, lai labāk izprastu un analizētu ekonomikas pārmaiņas un tādējādi atvieglinātu lēmumu pieņemšanas procesu. Arvien vairāk globalizētā ražošana nosaka vajadzību pēc saskanīga regulējuma, kas atvieglina dažādu jomu statistikas interpretāciju un integrāciju. Mērķis Mērīt ekonomikas rezultātus arī dažādu globalizācijas, dzīves kvalitātes, vides ilgtspējas, veselības, labklājības un sociālās kohēzijas dimensiju dalījumā. Izstrādāt regulējumu globalizētās ražošanas analīzei. Mērķi īstenos, izmantojot · sagatavotos rādītājus par ienākuma/patēriņa sadalījumu mājsaimniecībās (saskaņojot nacionālo kontu (NK) agregātus ar mājsaimniecību apsekojuma datiem); · gada, ceturkšņa un reģionālo nacionālo kontu īstenošanu un apkopošanu saskaņā ar EKS 1995/2010; · savlaicīgas un kvalitatīvas cenu statistikas, īpaši saskaņoto patēriņa cenu indeksu, apkopošanu; · satelītkontus, kas izstrādāti vismaz divām jaunām jomām (proti, pētniecība un izstrāde, veselība, sociālie konti); · izveidoto datubāzi, lai mērītu izaugsmi un produktivitāti; · izstrādāto konceptuālo regulējumu globalizētās ražošanas analīzei. Mērķis Nodrošināt galvenos makroekonomikas un sociālos rādītājus un PEEI (galvenie Eiropas ekonomikas rādītāji) kā saskanīgu rādītāju kopumu, kas atbilst prasībām pēc ES un globālajiem statistikas datiem, un pielāgot PEEI, lai apmierinātu jaunās lietotāju vajadzības. Mērķi īstenos, izmantojot · koordinātu informācijas paneļu izstrādi, kuros ir iekļauti makroekonomikas, sociālie un ilgtspējīgas attīstības rādītāji; · saskaņotu metodoloģiju, ko izmanto makroekonomikas un sociālajiem rādītājiem un PEEI; · rādītāju lielāku starptautisko salīdzināmību; · uzlabotus instrumentus, lai atvieglinātu rādītāju interpretāciju un izplatīšanu; · saskaņotu mājokļu un saistīto statistiku, kas pieejama par visām dalībvalstīm. 2.2 Vides ilgtspēja Vides aizsargāšana, saglabāšana un uzlabošana pašreizējām un nākamajām paaudzēm, kā arī klimata pārmaiņu ietekmes apkarošana ir ļoti svarīgi aspekti Eiropas darba kārtībā un mērķis ES līgumos. Efektīva politika šajās jomās nosaka vajadzību pēc dažādas statistikas informācijas. Mērķis Nodrošināt vides kontu un ar klimata pārmaiņām saistītos statistikas datus, ņemot vērā starptautiskās pārmaiņas šajā jomā. Mērķi īstenos, izmantojot · saskaņotu vides kontu sistēmu, kas izstrādāta kā galveno nacionālo kontu satelītkonti un sniedz informāciju par emisijām atmosfērā, enerģijas patēriņu, materiālo dabas resursu un ūdens plūsmām un rezervēm, pamatizejmateriālu un būtisko izejmateriālu tirdzniecību, vides nodokļiem un izdevumiem vides aizsardzībai, iespējams ietverot dabai nekaitīgu izaugsmi/iepirkumu; · uzlabotos, izstrādātos, sagatavotos un izplatītos rādītājus, kas atspoguļo sekundāro spiedienu, klimata pārmaiņu ietekmi, tostarp uz veselību, neaizsargātākajiem posmiem un pielāgošanās procesu. DATI 3.1 Uzņēmējdarbība Daudzās ES politikas jomas uzmanība pievērsta ES uzņēmumiem. Turklāt tie ir atbildīgi par pamatdatu sniegšanu. Tādējādi uzņēmumu statistika plašā nozīmē ir ļoti pieprasīta, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu un arī lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem un uzņēmumiem izprast šīs politikas ietekmi, kurā nošķirti lieli uzņēmumi, uzņēmumi ar vidēja apmēra kapitālu un MVU, kuriem arvien vairāk vajadzīga detalizēta un saskaņota statistika. Vienlaikus ir jāsamazina administratīvais un informācijas sniegšanas slogs. Mērķis Palielināt sagatavošanas procesu efektivitāti un lietderīgumu. Nodrošināt statistiku par galvenajām jomām, kurās uzņēmumi ir interešu centrā, piemēram, uzņēmumu statistika, īstermiņa rādītāji, uzņēmumu ieguldījumi cilvēkkapitālā un kvalifikācijā, starptautiskie darījumi, globalizācija, vienotā tirgus uzraudzība, pētniecība, izstrāde un inovācija, un tūrisms. Īpaša uzmanība jāvelta datu pieejamībai rūpniecības vai pakalpojumu nozarēs ar augstu pievienoto vērtību. Mērķi īstenos, izmantojot · pieejamos datus statistikas sistēmā vai sabiedrībā un kopējo izveidoto infrastruktūru un instrumentus; · sniegto statistikas informāciju un rādītājus par uzņēmējdarbību, ko sagatavo katru gadu un biežāk; · sniegto statistikas informāciju, kas raksturo Eiropas vietu pasaulē un ES attiecības ar pārējo pasauli; · sniegto statistikas informāciju, ko izmanto globālo vērtības ķēžu analīzē, un Euro Group Register, kas izstrādāts kā pamats šķērsgriezuma jomu datu vākšanai par globalizāciju; · preču un pakalpojumu tirdzniecību, kas atkārtoti līdzsvarota ar uzlabotu datu pieejamību par pakalpojumiem un darbībām, lai atkārtoti līdzsvarotu statistikas informāciju par pakalpojumiem un produktiem; · izstrādātos vienotā tirgus uzraudzības instrumentus, piemēram, pārtikas cenu uzraudzības instrumentu un saistītos rādītājus; · sniegto kvalitatīvo statistiku par galvenajām inovācijas jomām un pētniecības un izstrādes rezultātiem, vairāk izmantojot patentu reģistrus un vairāk pētot un izmantojot individuālos mikrodatus; · sniegto kvalitatīvo statistiku par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu, optimizējot datu vākšanu un labāk sasaistot tūrisma datus ar citu jomu datiem; · racionalizētu datu vākšanu par turpmāko profesionālo apmācību (CVT) uzņēmumos. 3.2 PilsoņU Eiropa Daudz ES politikas jomu veltītas Eiropas pilsoņiem. Līdz ar to ļoti pieprasīta ir sociālā statistika plašā nozīmē, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu un arī palīdzētu Eiropas pilsoņiem novērtēt šo politikas jomu ietekmi uz viņu dzīvi. Mērķis Nodrošināt kvalitatīvu statistiku par sociālās politikas galvenajās jomām, kuru interešu lokā ir pilsonis, piemēram, sociālā kohēzija, nabadzība, demogrāfiskie uzdevumi (īpaši vecāki cilvēki un migrācija), darba tirgus, izglītība un apmācība, tostarp jaunu cilvēku mācību mobilitāte, kultūra, fiziska aktivitāte, dzīves kvalitāte, drošība, veselība, invaliditāte, patēriņš, brīva pārvietošanās un vienotais tirgus, jaunu cilvēku mobilitāte, tehnoloģiskā inovācija un jauna dzīvesstila izvēle. Mērķi īstenos, izmantojot · Eiropas sociālās statistikas konsolidēto pamata infrastruktūru, tostarp virkni esošo datu vākšanu apsekojumu ceļā un izmantojot administratīvos datus; · modernizētus apsekojumus par darbaspēku (LFS) un ienākumiem un dzīves apstākļiem (SILC), turklāt tiks pārskatīts visu sociālo apsekojumu, īpaši LFS un SILC, saturs, plāns un datu vākšanas aspekti (īpaši datu vākšanas veids); · sniegto statistiku par izglītību un apmācību, tostarp pieaugušo izglītības apsekojuma (AES) racionalizēšanu un modernizēšanu ar regulāriem moduļiem atbilstoši datu vajadzībām par izglītību un apmācību; · sniegto statistiku par fizisko aktivitāti un kultūru; · sniegto statistiku par drošību[21], veselību[22] un invaliditāti; · īstenotās darbības, kas paredzētas darba programmā par migrācijas statistikas iekļaušanu; · sniegtos rādītājus par dzīves kvalitāti, lai mērītu sabiedrības progresu. 3.3 ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un ciTu nozarU statistika Tādu statistikas datu kombinācija, kurā iekļauti ģeotelpiskie dati un ģeotelpiskā analīze, pavērs jaunas un tālejošas iespējas, ar kurām turpmāk nodarbosies ESS. Konkrētiem jautājumiem, piemēram, konfidencialitāte un maza mēroga aplēšu statistiskais derīgums, jāvelta īpaša uzmanība. Turpmāk liela nozīme būs kvalitatīvai enerģijas un transporta statistikai, lai atbalstītu stratēģiju “ES 2020” un klimata pārmaiņu apkarošanas politiku. Lauksaimniecībai joprojām būs liela nozīme Eiropas politikā 2013.─2017. gadā. Statistikas darbu ievērojami ietekmēs apspriešanas iznākums par kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada. Uzmanība tiks veltīta vides, bioloģiskās daudzveidības/ekosistēmas, ekonomikas, cilvēku veselības un drošības, kā arī sociālajiem jautājumiem. Mērķis Atbalstīt tādas politikas veidošanu, kura pamatojas uz faktiem, elastīgāk un vairāk izmantojot telpisko informāciju saistībā ar sociālo, ekonomikas un vides statistikas informāciju. Mērķi īstenos, izmantojot · telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE), īpaši turpinot izstrādāt, uzturēt un izmantot ES ģeoportālu; · virkni pieejamo ģeogrāfiskās informācijas datu, sadarbojoties ar ES programmām par zemes izmantošanas apsekojumiem un attālo izpēti; · attiecīgā gadījumā statistikas datu integrāciju, šādi izveidojot daudzu avotu elastīgu infrastruktūru, lai nodrošinātu mērķtiecīgu telpas un laika analīzi. Mērķis Nodrošināt kvalitatīvu vides statistiku, lai atbalstītu politikas veidošanas procesu ES. Mērķi īstenos, izmantojot · galveno vides statistikas datu kopumu par resursiem, piemēram, par atkritumiem un otrreizējo pārstrādi, izejmateriālu glabātavām, ekosistēmas pakalpojumiem un bioloģisko daudzveidību valsts un, ja iespējams, reģiona līmenī un galveno ar klimata pārmaiņām saistīto statistikas datu kopumu, lai atbalstītu mazināšanas un pielāgošanas darbības un politiku visos attiecīgajos līmeņos, sākot no vietējā līdz ES līmenim. Mērķis Nodrošināt kvalitatīvu enerģijas un transporta statistiku, lai atbalstītu ES politikas jomas. Mērķi īstenos, izmantojot · sagatavoto un izplatīto statistiku par atjaunojamajiem energoresursiem; · sagatavoto un izplatīto statistiku par enerģijas ietaupījumiem/energoefektivitāti; · sagatavoto un izplatīto statistiku par transporta drošību, pasažieru mobilitāti, ceļu satiksmes intensitātes mērīšanu un kombinēto kravas transportu. Mērķis Nodrošināt kvalitatīvu lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības statistiku, lai izstrādātu un uzraudzītu kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kurā atspoguļoti galvenie Eiropas stratēģiskie mērķi attiecībā uz ilgtspēju, kā arī lauku attīstību, veicot regulāras darbības saistībā ar statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Mērķi īstenos, izmantojot · pārskatīto un vienkāršoto lauksaimniecības datu vākšanu atbilstoši kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanai pēc 2013. gada; · pārveidotos lauksaimniecības datu vākšanas procesus, īpaši ar mērķi uzlabot sniegto datu kvalitāti un savlaicīgumu; · izstrādāto un īstenoto zemes apauguma datu pārvaldības sistēmu; · īstenoto saskaņoto agrovides rādītāju datu vākšanas sistēmu; · sniegtos pienācīgos dalījumus pēc reģiona; · īstenoto un izplatīto galveno mežsaimniecības datu kopumu no mežsaimniecības integrētajiem vides un ekonomiskajiem kontiem (IEFAF), piemēram, meža platība, kokaudžu daudzums un vērtība un mežsaimniecības un mežizstrādes ekonomiskie konti. II. ES STATISTIKAS SAGATAVOŠANAS METODES ESS patlaban saskaras ar vairākiem uzdevumiem ― arvien lielāks pieprasījums pēc kvalitatīvas statistikas, arvien lielāka vajadzība pēc sarežģītas daudzdimensiju statistikas, jauni dalībnieki informācijas tirgū, resursu ierobežojumi, nepieciešamība turpināt samazināt statistikas sniegšanas slogu, kas guļas uz respondentiem, kā arī komunikācijas instrumentu dažādība. Tas nozīmē, ka progresīvi jāpielāgo Eiropas oficiālās statistikas izplatīšanas metodes. 1. ESS KVALITĀTES PĀRVALDĪBA Mērķi Īstenot kvalitatīvu pārvaldības sistēmu ESS uz pārskatītā Eiropas Statistikas prakses kodeksa pamata, ieviešot jaunus uzraudzības mehānismus, lai novērtētu atbilstību prakses kodeksam, pamatojoties uz saistībām par statistikas uzticamību, par kurām panākta vienošanās ar dalībvalstīm. Pastiprināt apmaiņu ar labu praksi, īstenojot prakses kodeksu, un nodrošināt, ka informācijas sniegšana par kvalitāti ir apmierina dažādas lietotāju vajadzības. Mērķus īstenos, izmantojot · pilnībā īstenoto prakses kodeksu; · saistības par statistikas uzticamību, par kurām panākta vienošanās ar dalībvalstīm; · saskaņoto ESS un ECBS kvalitātes nodrošināšanas regulējumu; · apmierinātās lietotāju vajadzības informācijas sniegšanā par kvalitāti. 2. PRIORITĀŠU NOTEIKŠANA UN VIENKĀRŠOŠANA Eiropas Statistikas sistēma patlaban saskaras ar nozīmīgu uzdevumu, proti, kā nodrošināt kvalitatīvu Eiropas statistiku, lai apmierinātu augošās vajadzības pēc statistikas, ņemot vērā dalībvalstu būtiski samazinātos budžetus un nulles izaugsmi personāla politikas jomā Komisijā un dalībvalstīs. Ievērojot šos resursu ierobežojumus Eiropas un valstu līmenī, ir svarīgi pastiprināt prioritāšu noteikšanu un vienkāršošanas pasākumus, kas prasa visu ESS partneru apņemšanos. Prioritāšu noteikšanas mehānismu ieviesa kā gada darba programmu sagatavošanas neatņemamu sastāvdaļu, un to īstenos visu ESP (2013─2017) darbības laiku. Cita starpā tas nozīmē, ka katru gadu tiek pārskatītas esošās statistikas prasības, turklāt administratīvu mehānismu aizstāj stratēģiska pieeja, ņemot vērā lietotāju, sagatavotāju un respondentu intereses. Mērķis Īstenot prioritāšu noteikšanas mehānismu ESS, lai vienkāršotu informācijas sniegšanas prasības un vairotu ESS elastīgumu ar mērķi pielāgot to jaunajām vajadzībām pēc statistikas, vienlaikus ņemot vērā ierobežojumus, ar kuriem saskaras sagatavotāji, un informācijas sniegšanas slogu. Mērķi īstenos, izmantojot · definētās prioritātes un attiecīgi piešķirtos resursus; · ESS prioritātes, kas definētas kā gada darba programmas (GDP) sastāvdaļa; · GDP atspoguļotos rezultātus, kas gūti, apspriežoties ar lietotājiem un sagatavotājiem; · vienkāršojamās statistikas jomas un samazināmās/pārtraucamās datu vākšanas, par to informējot lietotājus. 3. STATISTIKA, KAS APMIERINA DAUDZAS VAJADZĪBAS, UN EFEKTIVITĀTES IEGUVUMI STATISTIKAS SAGATAVOŠANĀ Mērķi Pakāpeniski ieviest ESS darbības uzbūvi, kas ļauj veikt integrētāku ES statistikas sagatavošanu; saskaņot un standartizēt statistikas sagatavošanas metodes un metadatus; veicināt statistikas sagatavošanas procesu horizontālo (visu statistikas jomu) un vertikālo (visu ESS partneru) integrāciju ESS, ievērojot subsidiaritātes principu; izmantot un integrēt dažādus datu avotus; sagatavot statistiku, kas apmierina daudzas vajadzības. Mērķus īstenos, plašāk izmantojot · piemērotus administratīvos datus visās statistikas jomās; · noteiktos un izmantotos jaunos Eiropas statistikas datu avotus; · Eiropas un valstu statistikas iestādes administratīvo reģistru plānošanā; · statistisko saskaņošanu un statistikas datu sasaistes metodes, lai paplašinātu ES statistikas piedāvājumu; · izmantoto Eiropas pieeju statistikai, lai strauji reaģētu uz politikas vajadzībām; · lielāku ES statistikas sagatavošanas procesu integrāciju ar ESS koordinētu darbību starpniecību; · statistikas jēdzienu turpmāku saskaņošanu statistikas jomās; · elastīgas IT atsauces infrastruktūras un tehnisko standartu izstrādi un īstenošanu, lai uzlabotu sadarbspēju, datu un metadatu apmaiņu un kopīgu datu modelēšanu; · standarta IT rīkus visos statistikas darījumu procesos; · saskaņotas metodoloģijas (tostarp jauktu metožu pieejas datu vākšanā) un saskaņotus metadatus un nodrošinot tos; · statistiskos uzņēmumu reģistrus, kuru nozīme nostiprināta kā tāda instrumenta nozīme, kur tiek glabāta informācija par visu ar uzņēmējdarbību saistīto statistikas datu statistikas vienībām un ko izmanto kā nacionālo kontu sektoru avotu. Mērķis Nodrošināt ESS labu darbību un saskaņotību, izmantojot efektīvu sadarbību un komunikāciju. Mērķi īstenos, izmantojot · efektīvu un lietderīgu atbalstu partnerībai ESS; · definētos un īstenotos procesus, lai sadalītu slogu un darbus ESS; · attīstītos un darbībai sagatavotos sadarbības tīklus. 4. IZPLATĪŠANA UN KOMUNIKĀCIJA Mērķi Padarīt ESS par visu lietotāju un jo īpaši sabiedrības un privāto lēmumu pieņēmēju nozīmīgāko ES statistikas datu avotu, nodrošinot kvalitatīvu statistikas informācijas dienestu, kas darbojas, pamatojoties uz principu par brīvu piekļuvi Eiropas statistikai. Pastiprināt un paplašināt statistikas lietotāju un sagatavotāju dialogu, lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc kvalitatīvas statistikas. Agrīna lietotāju iesaistīšana jaunās izstrādēs ir galvenais faktors ESS efektivitātes un lietderīguma uzlabošanā. Paplašināt un racionalizēt izplatīšanas produktu spektru, lai apmierinātu to lietotāju vajadzības, kas izmanto jaunās tehnoloģijas. Izveidot izmaksu lietderības principam atbilstošu, integrētu un drošu infrastruktūru ESS, lai zinātniskos nolūkos piekļūtu oficiālās statistikas konfidenciālajiem datiem. Sākt sagatavot publiski izmantojamas datnes. Mērķus īstenos, izmantojot · ESS, kas atzīta par nozīmīgāko Eiropas statistikas lietotāju atsauces punktu; · ieviesto integrēto drošo infrastruktūru, lai piekļūtu ES mikrodatiem; · ieviesto sistēmu, kurā apstrādā lietotāju pieprasījumus par tūlītēju piekļuvi un konsultē par statistikas informācijas interpretāciju; · lietotāju vajadzībām pielāgoto produktu izplatīšanu, izmantojot jaunas tehnoloģijas; · lielāku skaitu statistikas datu par šķērsgriezuma jautājumiem; · jaunas komunikācijas un izplatīšanas tehnoloģijas (piemēram, SDMX); · lielāku mikrodatu kopuma piedāvājumu statistiskās pētniecības vajadzībām. 5. APMĀCĪBA, INOVĀCIJA UN PĒTNIECĪBA Mērķi Apmierināt mācību un attīstības vajadzības ESS, pamatojoties uz apmācību kursu un mācību un attīstības iespēju kombināciju. Uzlabot sadarbību starp ESS locekļiem, lai nodotu zināšanas un apmainītos un īstenotu paraugpraksi un kopējas inovatīvas pieejas statistikas sagatavošanā. Organizēt pētniecības kopienu pasākumus, dalību un ieguldījumu statistikas sagatavošanas ķēžu un oficiālās statistikas informācijas uzlabošanā. Mērķus īstenos, izmantojot · izveidoto pēcdiploma izglītību, ko iegūst pēc augstākās izglītības (piemēram, oficiālās statistikas maģistrs); · piedāvātās apmācību programmas, lai apmierinātu lietotāju vajadzības; · pētniecības projektu rezultātus, ko izmanto statistikas sagatavošanā un izplatīšanā; · ESS, kas atzīta par statistikas pētniecības kopienu atsauces punktu; · plašu pētniecības kopienu iesaisti oficiālās statistikas pētniecībā; · ieviestos piemērotos instrumentus, lai apmainītos ar praksi un īstenotu kopīgus risinājumus ESS. III. PARTNERĪBA PARTNERĪBA ESS UN ĀRPUS TĀS Mērķis Īstenot uzlaboto ESS pārvaldības regulējumu. Mērķi īstenos, izmantojot · pārskatītā statistikas likuma, lēmuma par Eurostat funkciju īstenošanu; · pieņemtās pamatregulas, kuras attiecas uz visām statistikas jomām. Mērķis Nostiprināt Eurostat kā Eiropas Savienības Statistikas biroja koordinējošo funkciju. Mērķi īstenos, izmantojot · Eurostat saistībā ar visām Komisijas iniciatīvām attiecībā uz statistikas aspektiem (agrīnā posmā); · organizētos regulāros ieinteresēto personu dialogus augstākajā vadības līmenī. Mērķis Stiprināt sadarbību ar Eiropas Centrālo banku sistēmu un Eiropas un starptautiskajām organizācijām, kuras ir iesaistītas datu sagatavošanā statistikas vai administratīvām vajadzībām, izmantojot kopīgus projektus un koordinētu attīstību. Nodrošināt Eiropas un starptautisko standartu atbilstību. Mērķi īstenos, izmantojot · īstenoto kopīgo kvalitātes nodrošināšanas regulējumu ES un ECBS; · Eurostat, tam vairāk iesaistoties starptautiskās konsultāciju grupās; · definētos un īstenotos jaunos sadarbības veidus; · īstenoto jauno NKS[23]/EKS[24], SEEA[25]/EEEA[26] un maksājumu bilances rokasgrāmatu. Mērķis Veicināt un īstenot statistikas konsultāciju un statistikas atbalsta darbības valstīs, kuras atrodas ārpus ES, atbilstoši ES ārpolitikas prioritātēm, īpaši pievēršoties paplašināšanai un Eiropas kaimiņattiecību politikai. Mērķi īstenos, izmantojot · ESS vadību starptautiskā mērogā; · sniegtos kvalitatīvos datus ES ārpolitikas vajadzībām; · atbalstu Komisijas dienestiem attīstības un starptautiskās sadarbības politikas īstenošanā, to attiecībās ar starptautiskajām organizācijām un kopīgo statistisko interešu jomās ar reģioniem, kuri atrodas valstīs ārpus Eiropas; · izplatītos atbilstošos statistikas datus, lai atbalstītu paplašināšanās procesu un sarunas; · iespējami samazinātos pieprasījumus pēc atkāpēm, ko iesniedz jaunās dalībvalstis un kā rezultātā nav pieejami dati; · nolīgumus/saprašanās memorandus, kas parakstīti ar valstīm, kuras atrodas ārpus ES; · izstrādātās un īstenotās tehniskās sadarbības programmas; · tehnisko atbalstu, pievēršoties datu saskaņošanai un sniegšanai. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvo izmaksu apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmu 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[27] Statistika (3403 ― Statistiskās informācijas sagatavošana, 3480 — Administratīvais atbalsts Eurostat, 3481 — Eurostat politikas stratēģija un koordinēšana). 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība þ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma programmu/sagatavošanas darbību[28] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Priekšlikums atbilst Eiropas Savienības prioritātēm, jo saskaņā ar šo programmu izstrādātā, sagatavotā un izplatītā statistika palīdzēs īstenot Eiropas Savienības prioritārās politikas jomas, piemēram, stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.─2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, izaugsme un sociālā kohēzija, pilsoņu Eiropa un globalizācija). 1.4.2. Konkrētais mērķis un attiecīgā ABM/ABB darbība Konkrētais mērķis Nr. 1. Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu Attiecīgā ABM/ABB darbība 3403 ― Statistiskās informācijas sagatavošana Konkrētais mērķis Nr. 2. Īstenot Eiropas statistikas jauno sagatavošanas metodi Attiecīgā ABM/ABB darbība 3403 ― Statistiskās informācijas sagatavošana, 3480 — Administratīvais atbalsts Eurostat, 3481 — Eurostat politikas stratēģija un koordinēšana Konkrētais mērķis Nr. 3. Stiprināt partnerību ESS un ārpus tās 3481 — Eurostat politikas stratēģija un koordinēšana Komisijas statistikas gada darba programmās būs iekļauti detalizētāki mērķi. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Ietekme uz Eiropas Parlamentu un Padomi ― pozitīva, jo ESP atbilst Līgumiem, finanšu plāniem un Eiropas Savienības politiskajam prioritātēm; ESP ir atspoguļotas vajadzības pēc statistikas informācijas, lai atbalstītu ES politikas jomas; ESP ir iekļauts mehānisms, lai labāk noteiktu prioritātes un samazinātu uzņēmumu un pilsoņu informācijas sniegšanas slogu. Dalībvalstis piedalās ESP sagatavošanā. Īstenojot ESP, tiks ievērots subsidiaritātes princips. Ietekme uz komisāru kolēģiju un Komisijas dienestiem ― pozitīva, jo ESP atbilst Līgumiem, finanšu plāniem; ESP ir atspoguļotas vajadzības pēc statistikas informācijas, lai atbalstītu ES politikas jomas, un kā daļa no ESP tiks īstenota uzticama kvalitātes pārvaldības sistēma. Lai sadalītu resursus, ESP tiks efektīvi vērtēta un uz to attieksies ABB atbilstošs regulējums. Ietekme uz valstu statistikas iestādēm (tostarp DGINS, ESS komiteju, partnerības grupu, direktoru grupu) un citiem valstu statistikas sagatavotājiem ― pozitīva, jo ESP ir iekļauts mehānisms, lai labāk noteiktu prioritātes un samazinātu uzņēmumu un pilsoņu informācijas sniegšanas slogu. Tajā atspoguļota kopīgā ESS stratēģija paziņojuma īstenošanai. Dalībvalstis piedalās ESP sagatavošanā. Īstenojot ESP, tiks ievērots subsidiaritātes princips. Ietekme uz ESPK, Eiropas Centrālo banku, Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (MFBK) un citiem institucionālajiem lietotājiem ― pozitīva, jo ESP ir atspoguļotas vajadzības pēc statistikas informācijas, lai atbalstītu ES politikas jomas, un lietotājiem garantē, ka statistika kalpos mērķim (būs savlaicīga un atbilstoša to politikas vajadzībām un prasībām). Ietekme uz Eurostat ― pozitīva, jo ESP atspoguļots paziņojums par ES statistikas sagatavošanas metodi; kā daļa no ESP tiks īstenota uzticama kvalitātes pārvaldības sistēma; ESP nodrošinās stabilu regulējumu resursu saskaņotai, strukturētai gada plānošanai un piešķiršanai, kā arī skaidru redzējumu par Eurostat attīstības virzienu; ESP tiks efektīvi vērtēta. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus Attiecībā uz visiem ESP (2013─2017) minētajiem mērķiem tiek norādītas galvenās darbības un rādītāji. ESP (2013─2017) minētie mērķi tiks detalizētāk plānoti gada darba programmās, un rezultāti tiks uzraudzīti visā plānošanas periodā. Vispārējo mērķi būt par augstas kvalitātes statistikas vadošo sniedzēju par Eiropu uzraudzīs, izmantojot - Eurostat lietotāju apmierinātības apsekojumu, īpaši ņemot vērā to lietotāju īpatsvaru, kuri Eiropas statistikas vispārējo kvalitāti novērtē kā “ļoti labu” vai “labu”. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Daudzgadu Eiropas statistikas programmas izveide noteikta 13. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku, kurā paredzēts, ka ar Eiropas Statistikas programmu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, un tajā jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas Statistikas programmā jānosaka informācijas vajadzību prioritātes Eiropas Savienības darbību veikšanai. Paredzētie ieguvēji, kas gūs priekšrocības, pateicoties priekšlikumam, ir Eiropas statistikas lietotāji un sagatavotāji, proti, Eiropas Parlaments un Padome, Komisijas ģenerāldirektorāti, Eiropas Centrālā banka, valstu statistikas iestādes un citi valstu statistikas sagatavotāji, ESPK, Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja (MFBK) un citi neinstitucionālie lietotāji un, protams, sabiedrība kopumā. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Politikas lēmumu pieņēmējiem un tirgus dalībniekiem statistika ir nepieciešama, lai pieņemtu lēmumus un uzraudzītu un novērtētu to īstenošanu. Statistika nodrošina būtisku infrastruktūru demokrātijām un mūsdienu tautsaimniecībām, kas vajadzīga, lai tās varētu pareizi un efektīvi darboties. Eiropas Savienībai, lai tā pildītu savu uzdevumu, ir nepieciešams augsti kvalificēts statistikas informācijas dienests. Eiropas statistikai jābūt ticamai, savlaicīgai un neatkarīgai no politiskās ietekmes un ērti pieejamai lietotājiem. Turklāt statistikas sagatavošana nedrīkst radīt papildu slogu respondentiem un statistikas informācijas vākšana jāveic saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Kopā ar valstu statistikas iestādēm un citām valstu iestādēm, kuras katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, Eurostat ir izveidojis partnerību, ko sauc par ESS. Šajā partnerībā ietilpst arī EEZ valstis. Dalībvalstis vāc un apkopo statistiku valsts un ES vajadzībām. ESS darbojas kā tīkls, kurā, sadarbojoties ar valstu statistikas iestādēm, Eurostat uzdevums ir vadīt statistikas saskaņošanu. ESS darbs galvenokārt vērsts uz ES politikas jomām, un līdz ar ES politikas jomu paplašināšanos saskaņošana attiecas uz gandrīz visām statistikas jomām. ESS atvieglina zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un jaunu tehnoloģiju, kopīgu rīku un sadarbības tīklu izveidi, lai gūtu priekšrocības, pateicoties iespējamai sinerģijai un izvairoties no dubulta darba, šādi nodrošinot tādas modernas statistikas sagatavošanas sistēmas izveidi, kura atbilst turpmākajiem uzdevumiem. Priekšlikumus saskaņot, optimizēt un reglamentēt vislabāk var ierosināt Eiropas Savienības līmenī, kurā šos projektus var īstenot ar optimālu efektivitāti. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Lielākais ierobežojums, kas raksturīgs pašreizējai Kopienas statistikas programmai no 2008. līdz 2012. gadam4, ir tās struktūra, kas veidota piecu gadu laikposmam, turklāt mērķi ir detalizēti aprakstīti. Pēc pašreizējās programmas pieņemšanas ir notikušas vairākas lielas pārmaiņas. Ir mainījies tiesiskais pamatregulējums Eiropas statistikas sagatavošanai. Ir pieņemts paziņojums par ES statistikas sagatavošanas metodi, kam sekoja kopīgā ESS stratēģija; stājies spēkā Lisabonas līgums; darbu sākusi jaunā Eiropas Komisija (no 2010. gada janvāra līdz 2014. gada decembrim); ir ierosinātas vairākas jaunas politikas iniciatīvas (piemēram, “Eiropa 2020”5) un ir nostiprināta ESS pārvaldības struktūra. Pašreizējā programmā nav atspoguļots neviens no šiem notikumiem; programmas daļas ir novecojušas, un plānotās un faktiskās darbības atšķiras. Tas mazina ziņojumu sniegšanas atbilstību par programmas īstenošanu, jo daudzas svarīgas darbības nav atspoguļotas programmā, savukārt dažas darbības vairs netiek veiktas, tomēr par tām jāziņo. Attiecībā uz Eiropas statistikas programmas sagatavošanas procesu partnerības grupa[29] “Darba grupa 3” ierosināja daudzgadu plānošanas ciklu 2013.─2017. gadam. Tika ierosināts nostiprināt ESS partneru (ESS komiteja, DGINS, direktoru grupas un ESPK) uzdevumu programmas sagatavošanas procesā. Jānorāda arī, ka Komisijas ziņojumā EP un Padomei par KSP (2003─2007)[30] ex-post novērtējumu bija šādi ieteikumi turpmākajām daudzgadu programmām. Uzlabot saikni starp KSP un gada darba programmām. KSP ir pamatprogramma, ar kuru formulē stratēģisko redzējumu pieciem gadiem un, izmantojot gada darba programmas, nodrošina tās elastību un atbilstību visā laikposmā. Izmantojot KSP kā atsauci, gada darba programmās par pamatu jāizmanto attiecīgā KSP un ir jāiekļauj skaidra norāde uz šo programmu. Uzlabot KSP īstenošanas uzraudzību. Ir jāveic KSP vispārēja uzraudzība, nosakot galvenos rādītājus, kas sniedz pietiekamu informāciju par darbības mērķu un stratēģisko mērķu īstenošanu programmas laikā. Komisijas ziņojumā EP un Padomei par KSP (2008─2012) vidusposma novērtējumu bija iekļauti šādi turpmāk vērā ņemami aspekti. - Noteikt jaunas statistikas informācijas vajadzības. Nepieciešama integrētāka pieeja, kurā izmanto vairākus kombinētus datu avotus līdzās metodoloģijas, jēdzienu un definīciju saskaņošanai. - Partnerības nostiprināšana ESS. Tika uzsvērta vajadzība izveidot vairāk dažādu integrācijas un sadarbības modeļu ar dalībvalstīm. - Tika uzskatīta par nepieciešamu konceptuālas pieejas apsvēršana attiecībā uz darbības prioritāšu jaunu noteikšanu un attiecībā uz resursu pieejamību KSP īstenošanai, lai samazinātu informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksas. Jānorāda, ka pašreizējā KSP (2008─2012) bija minēta Eurostat Iekšējās revīzijas nodaļas revīzijas ziņojumā par novērtēšanas funkciju[31], kurā bija norādīts, ka trūkst pašreizējās programmas ex-ante novērtējuma, un ieteikts veikt šādu novērtējumu turpmākajām programmām saskaņā ar Finanšu regulu[32] (27. pants) un tās īstenošanas kārtību[33] (21. pants). Lai izvairītos no ierobežojumiem, kurus rada pārāk detalizēta programma, un varētu pielāgoties jaunām vai mainīgām politikas prioritātēm un attīstībai, ESP (2013─2017) ir veidota kā vispārīgs plānošanas instruments, kurā vispārīgi aprakstīti mērķi un veicamās darbības, šādi nodrošinot visaptverošu regulējumu, lai sagatavotu statistikas gada darba programmas, kurās ir iekļauti detalizēti mērķi un darbības. Pārmaiņas ESS un paziņojuma par ES statistikas sagatavošanas metodi īstenošana nosaka vajadzību veidot Eiropas statistikas programmu (2013─2017) tā, lai galvenā uzmanība būtu veltīta turpmāko uzdevumu izpildei un pieprasījuma un resursu līdzsvarošanai. Izšķiroša ir stipra ESS partnerība, tāpēc šīs programmas sagatavošanas plānā tika iekļauta plašāka apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Izmantojot iepriekšējo pieredzi, tika izveidoti mehānismi, lai nodrošinātu plānošanas un ziņojumu sniegšanas procesu saskaņotību, labāk sasaistot programmas mērķus ar gada darba programmām un uzlabojot programmas īstenošanas uzraudzību un novērtēšanu. KSP (2008─2012) vidusposma novērtējuma ieteikumi tika ņemti vērā, izstrādājot ESP (2013─2017) mērķus un rādītājus. Kas attiecas uz jaunu statistikas prasību prioritāšu noteikšanu ar mērķi samazināt informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksas, paredzēja īstenot prioritāšu noteikšanas mehānismu (ESS komitejai dokumentu iesniedza 2010. gada 18. novembrī[34]). Visbeidzot saskaņā ar Finanšu regulu[35] (27. pants) un tās īstenošanas kārtību[36] (21. pants) sagatavoja ex-ante novērtējumu. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Līdzās pašreizējai KSP (2008─2012) no 2009. līdz 2013. gadam tiek īstenota cita daudzgadu programma, proti, Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmas (MEETS). Lai uzlabotu programmu pārvaldības efektivitāti, Eurostat nolēma, ka turpmāk būs viena daudzgadu programma divu vietā. Tas nozīmē, ka uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi pēc 2013. gada un darbības saistībā ar sociālās statistikas modernizēšanu ir daļa no ESP (2013─2017). Turklāt saskaņā ar Komisijas 1997. gada 21. aprīļa Lēmumu 97/281/EK Eurostat ir koordinējoša funkcija Eiropas statistikas sagatavošanas jomā. Komisijas ģenerāldirektorāti un citi dienesti agri iesaista Eurostat savu programmu izstrādē saistībā ar statistiku. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme þ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – þ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2013. gada [1. janvāra] līdz 2017. gada [31. decembrim] – þ Finansiālā ietekme no 2013. līdz 2017. gadam (saistību apropriācijas) un no 2013. līdz 2021. gadam (maksājumu apropriācijas) ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās darbība parastā ritmā 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[37] þ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – ¨ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[38] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm þ Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām, īpaši ar ESAO, Apvienoto Nāciju Organizāciju un Pasaules Banku. Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ar Kopienas statistikas programmu (2008─2012), attiecīgā gadījumā tiks apsvērta ierobežota kopīgas pārvaldības izmantošana, iesaistot starptautiskās organizācijas, lai atbalstītu Eiropas statistikas programmas (2013─2017) mērķu īstenošanu. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Pamatojoties uz Finanšu regulas noteikumiem par izdevumu programmām, Eurostat Stratēģiskās plānošanas nodaļa ar Finanšu un Juridisko lietu nodaļu palīdzību no 2010. gada oktobra līdz 2011. gada aprīlim veica ESP (2013─2017) ex-ante novērtējumu. To apsprieda ar iekšējo Eurostat ESP (2013─2017) sagatavošanas darba grupu, kurā ietilpa nodaļu vadītāju līmeņa pārstāvji no visiem Eurostat direktorātiem, un apstiprināja Eurostat direktoru sanāksmē 2011. gada 12. aprīlī. Galvenie ex-ante novērtējuma konstatējumi tika iekļauti paskaidrojuma rakstā un tiesību akta finanšu pārskatā. Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi gūtās atziņas, ko ņēma vērā, veidojot ESP, ir atspoguļotas tiesību akta finanšu pārskata 1.5.3. daļā “Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas”. ESP mērķi ir atspoguļoti priekšlikumā. Novērtējuma rezultāti par apspriešanos ar ieinteresētajām personām, alternatīvi datu sniegšanas mehānismi un riska analīze ir izklāstīta paskaidrojuma raksta 2. daļā “Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējuma rezultāti”. Priekšlikuma 2. pantā teikts, ka ESP detalizētāka plānošana tika veikta ik gadu, izmantojot Komisijas statistikas gada darba programmas atbilstoši Regulai (EK) Nr. 223/2009. Par šīm programmām kopā ar atbilstošo finansējumu tiks pieņemti Komisijas lēmumi, kuros tiks sīki izklāstīti iznākumi un rezultāti (mērķi un rādītāji), kas ir jāsasniedz pārskata periodā. Uzraudzība tiks nodrošināta ar regulāriem ziņojumiem par resursu patēriņu un par mērķu sasniegšanā gūto progresu. Kas attiecas uz ziņojumu sniegšanu, paredzēts, ka atbilstoši regulai par Eiropas statistiku sagatavo starpposma progresa ziņojumu un pēc apspriešanās ar ESS komiteju iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2015. gada jūnijā. Programmas perioda beigās par ESP veic ex-post novērtējumu. Par novērtējuma ziņojumu, ko līdz 2018. gada beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, apspriežas ar ESS komiteju. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Identificētais risks Ierosinātās programmas pārvaldības metode ir centralizēta tieša pārvaldība, ko veic Komisija, un ierobežotā mērā ― kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām. No finansiālā viedokļa programmu īsteno, piešķirot līgumslēgšanas tiesības, īpaši uzņēmumiem, kuri ir specializējušies statistikā vai informācijas pakalpojumos, un izmantojot dotācijas valstu statistikas iestādēm. Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku ļauts tieši piešķirt dotācijas šīm iestādēm. Galvenie programmas īstenošanas riski konstatēti galvenokārt dotāciju procedūru pārvaldībā. Kā liecina Kopienas statistikas programmas (2008─2012) īstenošanas pieredze, dažiem saņēmējiem bija pastāvīgas grūtības iesniegt dokumentāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu radušos izmaksu attiecināmību. 2.2.2. Paredzētā kontroles metode Galvenie iekšējās kontroles sistēmas elementi ir šādi: katra finanšu darījuma operatīvo un finanšu aspektu ex-ante pārbaude (likumība, pareizība un pareiza finanšu pārvaldība) saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības 47. panta 3. punktu. Ex-ante kontroles attiecas uz visu izdevumu ciklu, sākot no plānošanas līdz saistībām un maksājumiem. Šim nolūkam katram finanšu plūsmu dalībniekam jāveic katra finanšu darījuma kontroles pēc konkrētiem pārbaudes sarakstiem. Ne tikai finanšu plūsmas, bet arī pienācīga uzraudzība, ziņojumu sniegšana, orientējoties uz finanšu aspektiem un rezultātiem, revīzija un novērtēšana atvieglina programmas budžeta īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un likumības un pareizības prasībām. Lai izvairītos no dubulta darba un īstenotu kontroles, ievērojot izmaksu lietderības principu, tiek nodrošināts, ka iepriekš minētās darbības viena otru papildina. Ņemot vērā katram finanšu darījumam piemērotās visaptverošās un obligātās kontroles saskaņā ar programmu, šādas papildu kontroles darbības tiks piemērotas dotāciju procedūru pārvaldībai. Pamatojoties uz ikgadējām riska analīzēm, papildus iepriekš aprakstītajām ex-ante kontrolēm tiks veikta pastiprināta ex-ante un ex-post pārbaude. Pastiprinātās ex-ante pārbaudes tiks veiktas ar izlases starpniecību, proti, izmantojot pamatīgas papildu dokumentācijas kontroles pirms galīgajiem maksājumiem līdzfinansētās dotāciju darbībās. Turklāt, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta kopš 2005. gada, tiks veiktas ex-post pārbaudes, lai pārliecinātos, ka budžeta finansētās darbības ir pareizi īstenotas un jo īpaši ir izpildīti ex-ante pārbaudē noteiktie kritēriji. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai tiktu vienkāršotas administratīvās procedūras un šādi samazināta kļūdu rašanās iespējamība saistībā ar dotāciju pārvaldību. To panāks, jo īpaši pievēršoties lielākiem projektiem (ierobežojot mazas dotācijas), pieprasot īpašus revīzijas apliecinājumus un visbeidzot ieviešot alternatīvas maksājumu iespējas, kas pamatojas uz faktiskajām izmaksām, proti, dotācijas, izmantojot vienotu likmi un vienības izmaksas. Kontroles izmaksas un priekšrocības. Paredzēts, ka programmas kontroles stratēģija samazinās neatbilstības risku zem 2 %, kas atbilst saskaņā ar 2010. gada darbības pārskatu veiktajam novērtējumam. Ņemot vērā to, ka jaunās programmas iekšējās kontroles mērķis ir nepārsniegt vidējo atlikušo kļūdu līmeni (2 %) visā plānošanas periodā no 2013. līdz 2017. gadam, iekšējo kontroles sistēmu, kā arī tās izmaksas uzskata par pienācīgām, lai sasniegtu šo mērķi. Ģenerāldirektorāts ESTAT uzskata, ka iepriekš minētās papildu ex-ante un ex-post kontroles izmaksas saglabājas 1 % apmērā no programmas budžeta ― aptuveni tāpat kā iepriekšējā programmā. Kas attiecas uz kontroles veidu un intensitāti, 100 % finanšu darījumu (tādējādi 100 % budžeta) tiks veiktas obligātas ex-ante kontroles saskaņā ar Finanšu regulu. Kā minēts iepriekš, pēc ikgadējās riska analīzes tiks veiktas kontroles, izmantojot pamatīgu dokumentācijas analīzi. Tās var attiekties uz 4─6 % budžeta. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Papildus visu regulatīvo kontroles mehānismu piemērošanai tiks izstrādāta krāpšanas apkarošanas stratēģija atbilstoši 2011. gada 24. jūnijā pieņemtajai Komisijas jaunajai krāpšanas apkarošanas stratēģijai (CAFS), lai cita starpā nodrošinātu, ka iekšējās krāpšanas apkarošanas kontrole pilnībā atbilst CAFS un ka pieeja saistībā ar krāpšanas risku ir veidota tā, lai noteiktu krāpšanas riska jomas un pienācīgi reaģētu. Vajadzības gadījumā tiks izveidotas sadarbības tīkla grupas un pienācīgi IT rīki, lai analizētu krāpšanas gadījumus saistībā ar Eiropas statistikas programmu. Eurostat ir definējis 2013.─2017. gada kontroles stratēģiju, kas papildina ESP programmas īstenošanu. Vienkāršojot, piemērojot izmaksu lietderības principam atbilstošas uzraudzības procedūras, kā arī veicot uz risku balstītas ex-ante un ex-post kontroles, samazināsies krāpšanas iespēja un tiks uzlabota krāpšanas novēršana. Kontroles stratēģijā ietilpst informēšanas pasākumi un atbilstoša apmācība saistībā ar krāpšanas novēršanu. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas – Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Piedalīšanās Izmaksas [Apraksts…...….] || Dif./nedif. ([39]) || no EBTA valstīm[40] || no kandidātvalstīm[41] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē) || || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ – No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu Izdevumu veids || Piedalīšanās Izmaksas [Izdevumu kategorija...….] || Dif./Nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē) 1.A || 29.0205 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programma || Dif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 1.A || 29.010405 Statistiskās informācijas politika — Administratīvās pārvaldības izdevumi || Nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Visi mainīgie, faktiskajās cenās Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 1.A IZDEVUMU KATEGORIJA ― Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (2013) 1. IZDEVUMU KATEGORIJA ― Gudra un integrējoša izaugsme (no 2014. gada) ĢD: ESTAT || || || 2013[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || 29.0205 || Saistības || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksājumi || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[43] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 KOPĀ ESTAT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksājumi || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksājumi || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksājumi || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Visi mainīgie, faktiskajās cenās || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ ĢD: ESTAT ||  Cilvēkresursi || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Pārējie administratīvie izdevumi || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Maksājumi || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 1.A Izdevumu kategorija ― Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (2013) 1. IZDEVUMU KATEGORIJA ― Gudra un integrējoša izaugsme (no 2014. gada) ĢD: ESTAT || || || 2013[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || 29.0205 || Saistības || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksājumi || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[45] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 KOPĀ ― ESTAT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksājumi || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksājumi || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksājumi || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 4. izdevumu kategorijAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ ĢD: ESTAT ||  Cilvēkresursi || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Pārējie administratīvie izdevumi || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Maksājumi || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – þ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || KOPĀ || REZULTĀTI || Norādīt mērķus un rezultātus || Rezultāta veids[46] || Rezultāta vidējās izmaksas izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[47] Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu || - Rezultāts || Statistikas projekti || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,6