Priekšlikums padomes Lemumam par Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Sīrijas Arābu Republiku un tā konkrētu noteikumu pagaidu piemērošanu /* COM/2004/0808 galīgā redakcija */





Briselē, 17.12.2004 COM(2004) 808 galīgā redakcija 2004/0281 (AVC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Sīrijas Arābu Republiku un tā konkrētu noteikumu pagaidu piemērošanu Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Pievienotie protokoli veido juridiskus instrumentus Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses, parakstīšanai un noslēgšanai. Padomes lēmuma priekšlikums par nolīguma parakstīšanu, Padomes lēmuma priekšlikums par nolīguma noslēgšanu. 2. Uz Sīrijas attiecībām ar Eiropas Kopienu pašlaik attiecas Sadarbības nolīgums, kas parakstīts 1977. gada 18. jūlijā (stājās spēkā 1978. gada 1. janvārī), ar turpmākajos protokolos pieņemtiem grozījumiem. Padome pieņēma savas sarunu direktīvas 1997. gada 18. decembrī, un Komisija oficiāli sāka Asociācijas nolīguma sarunas 1998. gada 14.-15. maijā. Progress pirmajos četros gados bija ļoti lēns. Sarunu gaita mainījās pēc izmaiņām Sīrijas valdībā 2001. gada decembrī, un astotajā sesijā 2002. gada 5.-6. jūnijā jau varēja vienoties par dokumenta pirmajām nodaļām. Pēc visaptveroša Sīrijas tarifu grafika iesniegšanas 2003. gada septembrī varēja sākties intensīvas sarunas par tarifu pakāpenisku atcelšanu, kā rezultātā sarunas noslēdzās divpadsmitajā un pēdējā kārtā 2003. gada 8.-9. decembrī, kam sekoja virkne tehnisku sarunu, kuru rezultātā Komisija un Sīrijas valdība Briselē 2004. gada 19. oktobrī parafēja dokumentu. 3. Ierosinātais Asociācijas nolīgums starp ES un Sīriju izveidos jaunas, ciešākas attiecības Eiropas-Vidusjūras partnerattiecību kontekstā, kas sāktas ar 1995. gada Barselonas deklarāciju. Tas veicinās mieru un drošību reģionā un stimulēs tirdzniecību un ekonomiskās attiecības starp Sīriju un ES, un Sīriju un tās Vidusjūras partneriem. Ierosinātais nolīgums būtu pēdējais posms Eiropas-Vidusjūras Brīvās tirdzniecības zonas izveidē 2010. gadā, kā noteikts Barselonas deklarācijā. Barselonas deklarācijā ir uzsvērta ES prioritāte stiprināt tās drošību, ekonomiskās un sociālās attiecības ar partneriem Vidusjūras baseina dienvidu daļā. Nolīgumi ar Tunisiju, Maroku, Alžīriju, Ēģipti, Izraēlu, Palestīnas Teritorijām, Jordānu un Libānu jau ir parakstīti; atlikusi ir tikai Sīrija. 4. ES-Sīrijas Asociācijas nolīgumam būs neierobežots termiņš, un tas būs sākums padziļinātām attiecībām daudzās jomās uz savstarpīguma un partnerības pamata. Demokrātijas un cilvēktiesību principu ievērošana būs būtisks nolīguma elements. Saskaņā ar Padomes 2003. gada 17. novembra lēmumu par cīņu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatību nolīgumā kā būtisks elements ir iekļauta arī apņemšanās izpildīt esošās saistības saskaņā ar atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas instrumentiem. 5. ES-Sīrijas Asociācijas nolīgums pēc modeļa ir līdzīgs citiem Eiropas-Vidusjūras Asociācijas nolīgumiem, bet tas satur tālejošākus un būtiskākus noteikumus vairākās šādās jomās: ieroču neizplatīšana, pretterorisms, visaptveroša lauksaimniecības produktu tarifu, tirdzniecības tehnisko šķēršļu un fitosanitāro pasākumu pakāpeniska atcelšana, tirdzniecības atvieglošana, uzņēmumu izveides un pakalpojumu tiesības, valsts iepirkumi, intelektuālā īpašuma tiesības un tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānismi. Ir paredzēta arī tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītu noteikumu pagaidu piemērošana. 6. Nolīgumā ir šādi galvenie elementi: - regulārs politiskais dialogs, ieskaitot sadarbību ieroču neizplatīšanas jomā, - ekonomiskais, sociālais un kultūras dialogs un sadarbība daudzās jomās, - pakāpeniska brīvās tirdzniecības zonas izveide starp Eiropas Kopienu un Sīriju augstākais divpadsmit gados. Abas Puses atzīst brīvās tirdzniecības nozīmi, ko garantē 1994. gada Vispārējā Vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) un pārējie daudzpusējie nolīgumi, kas pievienoti PTO dibināšanas līgumam, - attiecībā uz rūpniecības izstrādājumiem atkārtoti tiek apstiprināta brīvā pieeja, kas piešķirta Sīrijas eksportam uz Kopienu saskaņā ar 1978. gada Sadarbības nolīgumu. Savukārt Sīrija liberalizēs savu importa režīmu Kopienas izstrādājumiem tā, lai divpadsmit gadu pārejas posma beigās pēc nolīguma stāšanās spēkā visi tarifi tiktu samazināti līdz nullei, - par lauksaimniecības pārstrādes produktiem ir paredzētas specifiskas savstarpējas koncesijas, - lauksaimniecības produktus no Sīrijas uz Kopienu liberalizēs atbilstoši Barselonas Procesa mērķiem (pakāpeniska liberalizācija ar pārskatīšanas klauzulu). Tarifu kvotas piemēro vairākiem paaugstināta riska ražojumiem. Tarifus par produktiem no Kopienas, ko eksportē uz Sīriju, pakāpeniski atcels lineārā veidā tā, lai tie sasniegtu nulli divpadsmit gadu pārejas posma beigās pēc nolīguma stāšanās spēkā, - tirdzniecību ar zivīm un zivsaimniecības produktiem, ko importē no Sīrijas uz Kopienu, izņemot ierobežotu skaitu produktu, liberalizēs divos gados. Par produktiem, kuru liberalizācija nav paredzēta, tarifu kvotas paredzēs saskaņā ar nolīgumu. Tarifus par zivīm un zivsaimniecības produktiem no Kopienas, ko eksportē uz Sīriju, pakāpeniski atcels lineārā veidā tā, lai tie sasniegtu nulli augstākais divpadsmit gados pēc nolīguma stāšanās spēkā, - uzņēmumu dibināšanas un pakalpojumu sniegšanas tiesības, kas Eiropas investoriem piešķir vislielākās labvēlības vai nacionālo režīmu (to, kurš labāks) uzņēmuma izveidei Sīrijā un atver investīcijām gandrīz visas nozares, izņemot dažas, kas pašlaik paredzētas valsts monopoliem. Telekomunikāciju joma būs atvērta vēlākais sešus gadus pēc stāšanās spēkā, - strīdu izšķiršanas noteikumi, lai atrisinātu tirdzniecības strīdus saskaņā ar PTO Strīdu izšķiršanas mehānismu, - noteikumi par personu pārvietošanos, - par maksājumiem un kapitāla apriti, konkurenci, valsts iepirkumiem, intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, un par standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtējuma procedūrām, - apņemšanās un sadarbība tādās jomās kā migrācija (ieskaitot atpakaļielaišanu valstī), likuma vara, narkotiku un organizētās noziedzības apkarošana, nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšana (naudas atmazgāšana) un pretterorisms, - institucionālie noteikumi nolīguma pārvaldībai, kas ietvers Asociācijas Padomes izveidi, lai ministriju līmenī tiktos un pārraudzītu nolīguma izpildi, un Asociācijas Komitejas izveidi, - Asociācijas Padome veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu sadarbību un kontaktus starp Eiropas Parlamentu un Sīrijas Tautas Asambleju. Nolīguma mērķis ir atbalstīt ekonomiskās un politiskās reformas Sīrijā, sagatavojot Sīriju integrācijai pasaules ekonomikā un veicinot reģionālo integrāciju. Ar regulāra politiska dialoga starpniecību tas arī dos ES iespēju iesaistīties sarunās ar Sīriju par visiem savstarpējas intereses jautājumiem, jo īpaši par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, terorismu un ieroču neizplatīšanu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Sīrijas Arābu Republiku un tā konkrētu noteikumu pagaidu piemērošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu, kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], Tā kā: (1) Padome 1997. gada 18. decembrī pieņēma direktīvas, lai Komisija varētu sākt sarunas par Eiropas-Vidusjūras Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses. (2) Minētās sarunas ir noslēgtas, un nolīgums ir parafēts 2004. gada 19. oktobrī. (3) Eiropas Komisija un Sīrijas Arābu Republika ir apņēmušās līdz Asociācijas nolīguma stāšanās spēkā provizoriski piemērot konkrētus tā noteikumus. (4) pagaidu piemērošanas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [2]. (5) Asociācijas nolīgums jāparaksta Kopienas vārdā un jāapstiprina konkrētu tā noteikumu pagaidu piemērošana, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ievērojot, ka nolīgums tiks noslēgts vēlāk, Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kura(-s) ir tiesīga (- s) Eiropas Kopienas vārdā parakstīt par Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses. 2. pants Uz šādiem Asociācijas nolīguma noteikumiem pirms tā stāšanās spēkā attiecas pagaidu piemērošana: 2. pants, 7. līdz 42. pants, 61. pants, 63. līdz 89. pants, 97. pants, 99. līdz 102. pants, 107. pants, 120. pants, 132. līdz 138. pants, un 140. un 141. pants. 3. pants Pasākumus, kas vajadzīgi nolīguma pagaidu piemērošanas īstenošanai, pieņem saskaņā ar 4. pantā minēto procedūru. 4. pants Komisijai palīdz Komiteja par horizontālajiem jautājumiem attiecībā uz tādu lauksaimniecības pārstrādes produktu tirdzniecību, kas nav uzskaitīti Līguma I pielikumā, kura ir izveidota ar 16. pantu Padomes 1993. gada 6. decembra Regulā (EK) Nr. 3448/1993, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm [3], Cukura pārvaldības komiteja, kas izveidota ar 42. pantu Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju [4], kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2002. gada 19. aprīļa Regulu (EK) Nr. 680/2002 [5], vai, ja vajadzīgs, komitejas, kas izveidotas ar citām regulām par tirgu kopējo organizāciju, vai Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 248.a pantu 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi [6]. Ja ir izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais periods ir viens mēnesis. Komiteja pieņem savu reglamentu. Briselē, Padomes vārdā – Priekšsēdētājs 2004/0281 (AVC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par Eiropas-Vidusjūras asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu, kopā ar 300. panta 2. punkta otro frāzi un 3. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [7], Tā kā: Eiropas-Vidusjūras Asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses, ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā … [vieta] … [datums], ar atrunu par tā iespējamu noslēgšanu vēlākā datumā, saskaņā ar Padomes … [datums] Lēmumu …/……../EK, nolīgums jāapstiprina, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas-Vidusjūras Asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses, nolīguma pielikumi un protokoli, kā arī apvienotās deklarācijas un Eiropas Kopienas deklarācijas, kas iekļautas nobeiguma aktā, ir apstiprināti Eiropas Kopienas vārdā. Parafētie dokumenti, kas minēti 1. punktā, ir šā lēmuma daļa. 2. pants Nostāju, kas Kopienai jāpieņem Asociācijas Padomes un Asociācijas Komitejas kontekstā, jānosaka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma vai, attiecīgā gadījumā, Komisijai saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumu elementiem. Saskaņā ar nolīguma 124. un 127. pantu Padomes priekšsēdētājs būs Asociācijas Padomes priekšsēdētājs. Komisijas pārstāvis būs Asociācijas Komitejas priekšsēdētājs, atbilstoši saskaņotam reglamentam. Lēmumu publicēt Asociācijas Padomes un Asociācijas Komitejas lēmumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī katrā gadījumā pieņems attiecīgi Padome un Komisija. 3. pants Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu(-as), kura(-s) ir tiesīga Eiropas Kopienas vārdā deponēt paziņojumu, kā paredzēts nolīguma 142. pantā. Briselē, Padomes vārdā Priekšsēdētājs PIELIKUMS EIROPAS-VIDUSJŪRAS NOLĪGUMS, AR KO IZVEIDO ASOCIĀCIJU STARP EIROPAS KOPIENĀM UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN SĪRIJAS ARĀBU REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES BEĻĢIJAS KARALISTE ČEHIJAS REPUBLIKA DĀNIJAS KARALISTE VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA IGAUNIJAS REPUBLIKA GRIEĶIJAS REPUBLIKA SPĀNIJAS KARALISTE FRANCIJAS REPUBLIKA ĪRIJA ITĀLIJAS REPUBLIKA KIPRAS REPUBLIKA LATVIJAS REPUBLIKA LIETUVAS REPUBLIKA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE UNGĀRIJAS REPUBLIKA MALTAS REPUBLIKA NĪDERLANDES KARALISTE AUSTRIJAS REPUBLIKA POLIJAS REPUBLIKA PORTUGĀLES REPUBLIKA SLOVĒNIJAS REPUBLIKA SLOVĀKIJAS REPUBLIKA SOMIJAS REPUBLIKA ZVIEDRIJAS KARALISTE LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, EIROPAS KOPIENAS dibināšanas līguma Līgumslēdzējas Puses, še turpmāk „dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA, še turpmāk „Kopiena”, no vienas Puses, un SĪRIJAS ARĀBU REPUBLIKA, še turpmāk „Sīrija”, no otras Puses, ņemot vērā esošo tradicionālo saišu nozīmīgumu, kas pastāv starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīriju, no otras Puses, un to kopīgās vērtības, ņemot vērā to, ka Kopiena un tās dalībvalstis, no vienas Puses, un Sīrija, no otras Puses, vēlas stiprināt minētās saites un izveidot ilgstošas attiecības uz savstarpīguma, partnerattiecību un kopīgas attīstības pamata, ņemot vērā nozīmīgumu, kādu Puses piešķir Apvienoto Nāciju Hartas mērķiem un principiem, cilvēktiesību ievērošanai, demokrātiskajiem principiem un politiskajām un ekonomiskajām brīvībām, kas veido pašus Asociācijas pamatus, ņemot vērā politiskos un ekonomiskos notikumus Eiropā un Sīrijā pēdējos gados un apzinoties vajadzību apvienot centienus, lai stiprinātu politisko stabilitāti un ekonomisko attīstību, veicinot sadarbību gan visaptverošā Eiropas-Vidusjūras ietvarā, gan apakšreģionu līmenī, apzinoties Sīrijas apņēmību attīstīt savas ekonomikas mijiedarbību ar pasaules ekonomiku un tās sadarbību šajā kontekstā ar Kopienu un tās dalībvalstīm, apzinoties šā nolīguma nozīmīgumu, kura pamatā ir sadarbība un dialogs, lai panāktu pastāvīgu drošību un stabilitāti Eiropas-Vidusjūras reģionā, ņemot vērā to, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to piegādes līdzekļu izplatīšana gan valstiskiem, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai, vēloties pretoties ar MII saistītu preču un tehnoloģiju nelikumīgas izmantošanas un pārvadāšanas draudiem un atzīstot, ka efektīvas nacionālas eksporta, tranzīta un galīgās izmantošanas kontroles sistēmas izveide atvieglos arī preču un tehnoloģiju iegādi Sīrijas attīstībai, apzinoties to, ka starptautiskā noziedzība un terorisms ir drauds reģiona vienotības un stabilitātes mērķu sasniegšanai, vēloties izveidot un attīstīt regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem savstarpējas intereses jautājumiem, ņemot vērā Kopienas vēlmi sniegt Sīrijai atbalstu tās centienos veikt ekonomiskās reformas un panākt sociālo attīstību, izmantojot efektīvus sadarbības mehānismus, paturot prātā ekonomiskās un sociālās attīstības līmeņa atšķirību starp Kopienu un Sīriju un vēloties kopīgi darboties, lai pārvarētu šīs atšķirības un sasniegtu šīs Asociācijas mērķus, izmantojot attiecīgus šā nolīguma noteikumus, vēloties stiprināt regulāra dialoga atbalstītu sadarbību ekonomikas, zinātnes, vides, tehnoloģijas, audiovizuālajā, sociālajā un kultūras jomā, lai uzlabotu savstarpējās zināšanas un sasniegtu labāko savstarpējo sapratni, ņemot vērā brīvās tirdzniecības nozīmīgumu Kopienai un Sīrijai, kas garantēta 1994. gada Vispārējā Vienošanās par Tarifiem un tirdzniecību (VVTT) un pārējos daudzpusējos nolīgumos, kas pievienoti Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) dibināšanas līgumam, pārliecībā, ka šis Asociācijas nolīgums radīs vidi, kas piemērota ekonomisko attiecību turpmākai attīstībai, jo īpaši tirdzniecības, investīciju, tehnoloģijas modernizācijas, sadarbības jomā, ieskaitot atbilstošu ekonomikas pārstrukturēšanu, apstiprinot to, ka šā nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas III daļas joma, saista Apvienoto Karalisti un Īriju kā atsevišķas līgumslēdzējPuses, nevis kā Eiropas Kopienas daļu, līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste un Īrija (atkarībā no situācijas) paziņo Sīrijai, ka tās ir kļuvušas saistītas kā Eiropas Kopienas daļa saskaņā ar protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas pozīciju, kas pievienots Eiropas Savienības līgumam un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar protokolu, kas pievienots minētajiem līgumiem, par Dānijas pozīciju, ir vienojušās šādi. 1. pants 1. Ar šo izveido asociāciju starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas Puses, un Sīriju, no otras Puses. 2. Nolīguma mērķi ir šādi: a) sniegt atbilstošu pamatu politiskajam dialogam starp Pusēm, ļaujot ciešu politisko attiecību attīstību visās jomās, kurās šāds dialogs pēc Pušu ieskatiem ir vajadzīgs, b) izveidot nosacījumus pakāpeniskai preču, pakalpojumu un kapitāla tirdzniecības liberalizācijai, c) attīstīt apmaiņu un veicināt līdzsvarotas ekonomiskās un sociālās attiecības starp Pusēm, jo īpaši ar dialoga un sadarbības starpniecību, kā mērķis ir stiprināt Sīrijas labklājību un ekonomisko un sociālo attīstību, d) veicināt sadarbību gan visaptverošā Eiropas-Vidusjūras ietvarā, gan apakšreģionu līmenī, izmantojot integrāciju starp Sīriju un tās reģionālajiem partneriem, e) veicināt sadarbību ekonomikas, sociālajā, kultūras un finanšu jomā, kā arī citās savstarpējas intereses jomās. 2. pants Demokrātijas principu Vispārējo cilvēktiesību deklarācijā noteikto cilvēka pamattiesību ievērošana ir pušu iekšējo un ārējo politiku pamatā un ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa. I SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA 3. pants Starp Pusēm izveido regulāru politisko dialogu un sadarbību, lai veicinātu pastāvīgas sadarbības attiecības starp tām un dotu ieguldījumu Vidusjūras reģiona labklājībā, stabilitātē un drošībā, kā arī radītu starpkultūru sapratnes un iecietības klimatu. 4. pants Puses atkārtoti uzsver savu kopīgo mērķi panākt savstarpēji un efektīvi pārbaudāmu Tuvo un Vidējo Austrumu zonu, kas ir brīva no masu iznīcināšanas ieročiem, kodolieročiem, bioloģiskajiem un ķīmiskajiem ieročiem un to piegādes sistēmām. Tās vienojas kopīgi veicināt visu ieroču neizplatīšanas instrumentu parakstīšanu, ratifikāciju un izpildi no visu Vidusjūras partneru Puses, ieskaitot Neizplatīšanas līgumu ( NPT ), Līgumu par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu ( CTBT ), Konvenciju par bioloģiskajiem ieročiem ( BWC ) un Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem( CWC ). 5. pants 1. Puses vienojas sadarboties un sekmēt masu iznīcināšanas ieroču, kodolieroču, bioloģisko un ķīmisko ieroču, un to piegādes līdzekļu apkarošanu, pilnībā ievērojot savas esošās saistības saskaņā ar starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem un citām esošām attiecīgām starptautiskām saistībām, kā arī Apvienoto Nāciju Drošības Padomes rezolūcijām, un nodrošinot efektīvu to izpildi. Puses vienojas, ka šis noteikums ir būtisks šā nolīguma elements. 2. Tās vienojas arī sadarboties un veicināt šo mērķi, pieņemot pasākumus, lai panāktu visu pārējo attiecīgo starptautisko instrumentu parakstīšanu, ratifikāciju vai pievienošanos tiem, atkarībā no apstākļiem, un pilnīgu to izpildi, izveidojot efektīvas valsts ar MII saistītu preču un tehnoloģiju eksporta, tranzīta un galīgā izmantojuma kontroles sistēmas, ieskaitot divkāršu izmantošanu, un ietverot izpildes procedūras ar atbilstošām sankcijām. 3. Politiskais dialogs, kas izklāstīts 6. pantā, pavadīs un nostiprinās 4. un 5. pantā minētos elementus. 6. pants 1. Politiskais dialogs attiecas uz kopīgas intereses jautājumiem, jo īpaši mieru, starptautisko tiesību ievērošanu, teritoriālo viengabalainību, reģionālo stabilitāti un drošību, cilvēktiesībām, demokrātiju un reģionālo attīstību, un tā mērķis ir dot ceļu jauniem sadarbības veidiem, lai minētajās jomās sasniegtu kopīgos mērķus. 2. Politiskais dialogs un sadarbība jo īpaši a) atvieglos tuvināšanos starp Pusēm, attīstot labāku savstarpēju sapratni un veicinot viedokļu konverģenci, regulāri apspriežoties par starptautiskajiem jautājumiem, kas interesē abas Puses, b) dos katrai Pusei iespēju gūt labāku sapratni par katras Puses nostāju un interesēm un pienācīgi ņemt tās vērā, c) nostiprinās starptautisko ieroču neizplatīšanu un stabilitāti Eiropas-Vidusjūras reģionā, d) palīdzēs attīstīt kopīgas iniciatīvas uz šā nolīguma principu pamata. 3. Politiskais dialogs notiks ar regulāriem starplaikiem un kad vien nepieciešams, jo īpaši a) ministriju līmenī, galvenokārt Asociācijas Padomes ietvaros, b) vecāko amatpersonu līmenī Sīrijā, no vienas Puses, un Eiropas Komisijas un Padomes priekšsēdētāja līmenī, kam palīdz Ģenerālsekretārs/Augstais Pārstāvis, no otras Puses, c) pilnībā izmantojot visus diplomātiskos kanālus, ieskaitot regulārus amatpersonu brīfingus, apspriedes starptautiskās tikšanās reizēs un kontaktus starp diplomātiskajiem pārstāvjiem trešās valstīs, d) kad vien vajadzīgs, ar jebkuriem citiem līdzekļiem, kas var dot noderīgu ieguldījumu šā dialoga nostiprināšanā, attīstībā un paātrināšanā. II SADAĻA PREČU BRĪVA APRITE PAMATPRINCIPI 7. pants Kopiena un Sīrija pārejas periodā, kas ilgst augstākais 12 gadus no šā nolīguma stāšanās spēkā, pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu, saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti 1994. gada Vispārējā Vienošanās par tarifiem un tirdzniecību un tās turpmāk pārskatītajos variantos, še turpmāk VVTT. I NODAĻA MUITAS NODOKĻU ATCELŠANA 8. pants Muitas nodoklī ietilpst visi nodokļi un jebkādi maksājumi, ko uzliek saistībā ar preču ievešanu vai izvešanu, ieskaitot visu veidu papildnodokļus vai uzcenojumus saistībā ar šādu ievešanu vai izvešanu, taču tajā neietilpst: a) iekšējie nodokļi vai citi iekšējie maksājumi, kas uzlikti saskaņā ar 24. panta 1. punktu, b) antidempinga vai kompensācijas maksājumi, ko piemēro saskaņā ar 28. un 29. pantu, c) nodevas vai citi maksājumi, ko uzliek saskaņā ar VVTT VIII pantu, proti, šīs nodevas un citi maksājumi nepārsniedz sniedzamo pakalpojumu aptuvenās izmaksas un tie nav paredzēti vietējo izstrādājumu netiešai aizsardzībai vai ievedumu un izvedumu aplikšanai ar nodokli fiskālām vajadzībām. To pamatā ir specifiskas likmes, kas atbilst sniegtā pakalpojuma patiesajai vērtībai. 9. pants 1. Ievedmuitu starp Pusēm atceļ saskaņā ar zemāk minētās 1. un 2. iedaļas noteikumiem. 2. Izvedmuitu starp Pusēm atceļ no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 3. Par katru izstrādājumu muitas pamatnodoklis, kam piemēro tarifu atcelšanas noteikumus, ir a) Eiropas Kopienas kopējais muitas tarifs, ko faktiski piemēro erga omnes šā nolīguma [8] parakstīšanas dienā, b) Sīrijas tarifs, kas izklāstīts I pielikumā. 4. Ja kāda no Pusēm samazina savu piemēroto muitas nodokļa likmi salīdzinājumā ar to, kas minēta 3. punktā, un pirms pārejas perioda beigām, tad tās Puses tarifu atcelšanas noteikumus piemēro samazinātajām likmēm no tāda samazinājuma dienas. 5. Sīrijas iestāšanās gadījumā PTO muitas pamatnodoklis, kam jāpiemēro tarifu atcelšanas noteikumi, ir PTO saistošā likme vai cita, ja zemāka, likme, ko efektīvi piemēro erga omnes , no pievienošanās dienas. Ja pēc iestāšanās PTO tarifu samazinājumu piemēro uz erga omnes pamata, tad samazināto likmi piemēro kā muitas pamatnodokli no tāda samazinājuma piemērošanas dienas. 10. pants No šā nolīguma parakstīšanas dienas tirdzniecībā starp Pusēm neievieš jaunus muitas nodokļus un nepalielina jau piemērotos nodokļus. 1. iedaļa RŪPNIECĪBAS IZSTRĀDĀJUMI 11. pants Šīs iedaļas noteikumus piemēro Kopienas un Sīrijas izcelsmes izstrādājumiem, uz ko attiecas kombinētās nomenklatūras un Sīrijas muitas tarifa 25. līdz 97. nodaļa, izņemot II pielikumā uzskaitītos izstrādājumus. 12. pants Sīrijas izcelsmes izstrādājumu imports Kopienā ir atļauts bez muitas nodokļiem, kā noteikts 8. pantā. 13. pants 1) Muitas nodokļus, kas noteikti 8. pantā un kas piemērojami Kopienas izcelsmes izstrādājumu importam Sīrijā, pakļauj lineārai atcelšanai līdz nullei, ievērojot šādu sistēmu un grafiku: 1. Visus 1%, 1,5%, 1,7%, 3% un 3,5% nodokļus, kas uzskaitīti I pielikumā, atceļ šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 2. Izņemot izstrādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 5% un 7% nodokļus, kas uzskaitīti I pielikumā, atceļ trīs gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 3. Izņemot izstrādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 10%, 11,75% un 14,5% nodokļus, kas uzskaitīti I pielikumā, atceļ sešos gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 4. Izņemot izstrādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 20% un 23,5% nodokļus, kas uzskaitīti I pielikumā, atceļ deviņos gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 5. Izņemot izstrādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 29%, 35% un 47% nodokļus, kas uzskaitīti I pielikumā, atceļ divpadsmit gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 6. Izņemot izstrādājumus 8703.23.91 un 8703.23.92, visus nodokļus virs 50%, kas uzskaitīti I pielikumā, samazina līdz 50% šā nolīguma spēkā stāšanās dienā un atceļ divpadsmit gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 7. Par 8. protokolā uzskaitītajiem izstrādājumiem, uz ko attiecas Pasaules tirdzniecības organizācijas Informāciju tehnoloģijas nolīgums, nodokļus atceļ šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 8. Par HS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 un 38 kategoriju izstrādājumiem visus nodokļus atceļ šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 9. Par izstrādājumu 8703.23.91, kas noteikts I pielikumā, nodokli lineārā veidā samazina no 145% līdz 65% trīs gados pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas un tad atceļ atlikušajos deviņos pārejas perioda gados. 10. Par izstrādājumu 8703.23.92, kas precizēts I pielikumā, nodokli lineārā veidā samazina no 255% līdz 150% trīs gados pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas un tad atceļ atlikušajos deviņos pārejas perioda gados. 2) Ja attiecībā uz kādu konkrētu izstrādājumu rodas nopietnas grūtības, tad iepriekš minēto grafiku, kas piemērojams saskaņā ar 1. punktu, Asociācijas Komiteja var pārskatīt, kopīgi vienojoties par to, ka grafiku attiecīgajam izstrādājumam nevar pagarināt tā, lai tas pārsniegtu maksimālo 12 gadu pārejas periodu. Ja Asociācijas Komiteja nav pieņēmusi lēmumu trīsdesmit dienās pēc Sīrijas pieteikuma pārskatīt grafiku kādam konkrētam izstrādājumam, Sīrija var attiecīgo grafiku provizoriski apturēt uz laiku, kas nedrīkst pārsniegt vienu gadu. 14. pants Noteikumus par ievedmuitas atcelšanu piemēro arī fiskāla rakstura muitas nodokļiem. 15. pants 1. Sīrija var pieņemt ierobežota ilguma ārkārtas pasākumus, atkāpjoties no 12. panta noteikumiem, palielinot vai atkārtoti ieviešot muitas nodokļus pārejas periodā. a) Minētie pasākumi var attiekties tikai uz jaunām nozarēm vai dažām nozarēm, kur notiek pārstrukturēšana vai ir radušās nopietnas grūtības, jo īpaši ja tādas grūtības rada lielus sociālus sarežģījumus. b) Muitas nodokļi, kas piemērojami Kopienas izcelsmes izstrādājumu importam Sīrijā un ieviesti ar minētajiem pasākumiem, nevar pārsniegt 25% ad valorem , un tie saglabā atvieglojuma elementu par Kopienas izcelsmes izstrādājumiem. To izstrādājumu kopējā gada vidējā importa vērtība, uz ko attiecas minētie pasākumi, nedrīkst pārsniegt 20% no Kopienas izcelsmes rūpniecības izstrādājumu kopējās gada vidējās importa vērtības par pēdējiem trīs gadiem, par kuriem pieejama statistika. c) Minētos pasākumus piemēro laika posmu, kas nepārsniedz piecus gadus, ja vien Asociācijas Komiteja neatļauj ilgāku termiņu. Tos pārtrauc piemērot vēlākais maksimālā divpadsmit gadu pārejas perioda beigās. d) Tādus pasākumus nevar veikt attiecībā uz izstrādājumu, ja ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi kopš visu nodokļu un kvantitatīvo ierobežojumu vai maksājumu vai pasākumu ar līdzvērtīgu iedarbību atcelšanas. e) Sīrija informē Asociācijas Komiteju par jebkuriem ārkārtas pasākumiem, ko tā grasās veikt. Trīsdesmit dienās pēc tāda paziņojuma Kopiena pirms to izpildes var pieprasīt apspriedi par tādiem pasākumiem un sektoriem, kam tos piemēro. Pieņemot tādus pasākumus, Sīrija iesniedz Komitejai muitas nodokļu atcelšanas grafiku saskaņā ar šo pantu. Tāds grafiks paredz minēto nodokļu pakāpenisku atcelšanu vienādās ikgadējās daļās, sākot, vēlākais, divus gadus pēc to ieviešanas. Asociācijas Komiteja var nolemt par citādu grafiku. 2. Atkāpjoties no 1. punkta ceturtās daļas, Asociācijas Komiteja, lai ņemtu vērā ar jaunas nozares izveidi saistītās grūtības, var izņēmuma kārtā atļaut Sīrijai saglabāt saskaņā ar 1. punktu pieņemtos pasākumus augstākais trīs gadus pēc divpadsmit gadu pārejas perioda. 2. iedaļa LAUKSAIMNIECĪBAS, ZIVSAIMNIECĪBAS UN LAUKSAIMNIECĪBAS PĀRSTRĀDES PRODUKTI 16. pants Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz Kopienas un Sīrijas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti kombinētās nomenklatūras un Sīrijas muitas tarifa 1. līdz 24. nodaļā, un uz II pielikumā uzskaitītajiem produktiem. 17. pants Kopiena un Sīrija pakāpeniski nosaka lielāku liberalizāciju savstarpējā lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības pārstrādes produktu tirdzniecībā. 18. pants 1. Uz Sīrijas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, tos importējot Kopienā, attiecas 1. protokolā izklāstītie noteikumi. 2. Uz Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, tos importējot Sīrijā, attiecas 2. protokolā izklāstītie noteikumi. 3. Uz Sīrijas izcelsmes zivsaimniecības produktiem, tos importējot Kopienā, attiecas 3. protokolā izklāstītie noteikumi. 4. Uz Kopienas izcelsmes zivsaimniecības produktiem, tos importējot Sīrijā, attiecas 4. protokolā izklāstītie noteikumi. 19. pants To lauksaimniecības pārstrādes produktu tirdzniecībai, uz kuriem attiecas šī iedaļa, piemēro 5. protokolā noteikto režīmu. 20. pants 1. Nolīguma trešajā izpildes gadā Kopiena un Sīrija izskata situāciju, lai noteiktu pasākumus, kas Kopienai un Sīrijai jāpiemēro no ceturtā gada sākuma pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, saskaņā ar 17. pantā noteikto mērķi. 2. Neierobežojot iepriekšējā punkta noteikumus un ņemot vērā lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības pārstrādes produktu tirdzniecības apjomu starp Pusēm, kā arī īpašo tādu produktu jutīgumu, Kopiena un Sīrija Asociācijas Padomē saskaņoti, uz savstarpīguma pamata un atsevišķi par katru produktu izskata iespējas savstarpēji piešķirt turpmākas koncesijas. 21. pants 1. Puses sadarbojas sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, lai atvieglotu tirdzniecību. Pusēm piemērojot SPS pasākumus, saistoši ir principi, kas izklāstīti PTO Nolīgumā par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu. 2. Pēc pieprasījuma Puses identificē un risina sarežģījumus, kas var rasties no specifisko SPS pasākumu piemērošanas, lai sasniegtu savstarpēji pieņemamus risinājumus. 22. pants 1. Gadījumā, ja kādas Puses lauksaimniecības politikas izpildes rezultātā vai jebkuru esošo noteikumu grozījumu rezultātā, vai jebkuru noteikumu, kas attiecas uz tās lauksaimniecības politikas izpildi, grozījumu vai paplašinājuma rezultātā ievieš specifiskus noteikumus, attiecīgā Puse var attiecībā uz konkrētajiem produktiem grozīt nolīgumā noteikto režīmu. 2. Tādos gadījumos attiecīgā Puse informē Asociācijas Komiteju. Pēc otras Puses lūguma Asociācijas Komiteja sanāk kopā, lai pienācīgi ņemtu vērā otras Puses intereses. 3. Ja Kopiena vai Sīrija, piemērojot 1. punktu, groza šajā nolīgumā paredzēto režīmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, tās piešķir otras Puses izcelsmes importam priekšrocības, kas ir salīdzināmas ar šajā nolīgumā paredzētajām. 4. šā panta piemērošanu apspriež Asociācijas Padomē. 2. NODAĻA KOPĪGIE NOTEIKUMI 23. pants Visus importa vai eksporta aizliegumus vai ierobežojumus tirdzniecībā starp Pusēm, izņemot muitas nodokļus un neatkarīgi no tā, vai tie ieviesti ar kvotām, importa vai eksporta licencēm vai citiem pasākumiem, atceļ pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Neievieš nevienu jaunu šāda veida pasākumu. Šis noteikums neierobežo 28. un 29. panta piemērošanu. 24. pants 1. Uz otras Puses teritorijā importētiem produktiem ne tieši, ne netieši neattiecina iekšējos vai citus jebkāda veida nodokļus, kas pārsniedz tos, ko tieši vai netieši piemēro tamlīdzīgai iekšzemes produkcijai. Turklāt, Puses arī citādi nepiemēro iekšējos nodokļus vai citus iekšējos maksājumus, kas pieļautu iekšzemes produkcijas aizsardzību. 2. No otras Puses teritorijas importētiem produktiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts tamlīdzīgai iekšzemes produkcijai attiecībā uz visiem likumiem, noteikumiem un prasībām, kas ietekmē to iekšējo pārdošanu, piedāvāšanu pārdošanai, pirkšanu, transportēšanu, izplatīšanu vai izmantošanu. Šā punkta noteikumi nekavē piemērot atšķirīgus iekšzemes transporta maksājumus, kuru pamatā ir tikai transporta līdzekļa ekonomiskā darbība, nevis produkcijas izcelsme. 3. Neviena no Pusēm neizveido un nesaglabā nekādus iekšējos kvantitatīvos noteikumus attiecībā uz produktu maisīšanu, pārstrādi vai izmantošanu precizētos daudzumos vai proporcijās, kas tieši vai netieši pieprasa, lai jebkādu precizētu jebkura produkta daudzumu vai proporciju, uz ko attiecas noteikumi, piegādātu no iekšējiem avotiem. Turklāt, neviena no Pusēm arī citādi nepiemēro iekšējos kvantitatīvos noteikumus, kas pieļautu iekšzemes produkcijas aizsardzību. 4. Šā panta noteikumus nepiemēro tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām vai praksei, kas regulē valsts iepirkumus, uz ko attiecas 67. līdz 71. pants. 25. pants Sadarbība krāpšanas apkarošanas jomā 1. Puses vienojas, ka administratīvā sadarbība ir būtiska atbilstīgi šai sadaļai piešķirtā atvieglojumu režīma izpildei un kontrolei, un uzsver savu apņemšanos apkarot pārkāpumus un krāpšanu muitas un saistītos jautājumos. 2. Kad kāda no Pusēm uz objektīvas informācijas pamata secina, ka nav nodrošināta administratīvā sadarbība un/vai ka ir pieļauti pārkāpumi vai krāpšana saskaņā ar šo sadaļu, attiecīgā Puse var provizoriski apturēt attiecīgo konkrētajai produkcijai piešķirto atvieglojumu režīmu saskaņā ar šo pantu. 3. Šajā pantā administratīvās sadarbības nenodrošināšana tostarp ir: a) atkārtota pienākumu neizpildīšana, lai pārbaudītu attiecīgā(-o) izstrādājuma(-u) izcelsmes statusu, b) atkārtots atteikums vai nepienācīga kavēšanās, veicot un/vai paziņojot turpmākas izcelsmes pierādījuma pārbaudes rezultātus, c) atkārtots atteikums vai nepienācīga kavēšanās, saņemot atļauju veikt administratīvās sadarbības uzdevumus, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas precizitāti attiecībā uz konkrētā atvieglojumu režīma piešķiršanu. Šā panta nozīmē pārkāpumus vai krāpšanu var atklāt tai skaitā tad, ja bez pietiekama paskaidrojuma notiek straujš preču importa palielinājums, kas pārsniedz parasto otrās Puses produkcijas daudzumu un eksporta jaudu un kas saistīts ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpšanu. 4. Uz pagaidu apturēšanu attiecas šādi nosacījumi: a) Puse, kas uz objektīvas informācijas pamata izdarījusi secinājumu par administratīvās sadarbības nenodrošināšanu un/vai pārkāpumiem vai krāpšanu muitas un saistītos jautājumos, attiecīgā Puse bez liekas kavēšanās paziņo Asociācijas Komitejai savu secinājumu un objektīvo informāciju, un sāk apspriedes Asociācijas Komitejā, uz visas būtiskās informācijas un objektīvo secinājumu pamata, lai sasniegtu abām Pusēm pieņemamu risinājumu, b) ja Puses ir sākušas iepriekš minētās apspriedes Asociācijas Komitejā un trīs mēnešos pēc paziņojuma nav vienojušās par pieņemamu risinājumu, tad attiecīgā Puse var provizoriski apturēt attiecīgo konkrētās produkcijas atvieglojumu režīmu. Par pagaidu apturēšanu bez liekas kavēšanās paziņo Asociācijas Komitejai, c) šajā pantā paredzētā pagaidu apturēšana ir spēkā tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams attiecīgās Puses finansiālo interešu aizsardzībai. Tā nepārsniedz sešu mēnešu periodu, ko var pagarināt. Par pagaidu apturēšanu tūlīt pēc tās pieņemšanas paziņo Asociācijas Komitejai. Par to var notikt periodiskas apspriedes Asociācijas Komitejā, jo īpaši, lai to pārtrauktu, tiklīdz vairs nav tās piemērošanas nosacījumu. 5. Vienlaikus ar paziņojumu Asociācijas Komitejai saskaņā ar šā panta 4. punkta a) apakšpunktu attiecīgā Puse publicē savā „Oficiālajā Vēstnesī” paziņojumu importētājiem. Paziņojumā importētājiem jānorāda par attiecīgo produktu, ka uz objektīvas informācijas pamata ir izdarīts secinājums par administratīvās sadarbības nenodrošināšanu un/vai pārkāpumiem vai krāpšanu. 26. pants Šā nolīguma noteikumu piemērošana neierobežo Padomes 1991. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1911/91 un Padomes 2002. gada 25. marta Regulu (EK) Nr. 704/2002 par Kopienas tiesību aktu noteikumu piemērošanu Kanāriju salām. 27. pants 1. Nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai robežtirdzniecības režīmus, tiktāl cik tie negroza nolīgumā paredzētos tirdzniecības režīmus. 2. Asociācijas Padomē starp Kopienu un Sīriju notiek apspriedes par nolīgumiem, ar ko izveido muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas un, attiecīgā gadījumā, par citiem svarīgiem jautājumiem, kas saistīti ar to attiecīgo tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Jo īpaši, ja gadījumā kāda trešā valsts pievienojas Savienībai, tādas apspriedes notiek, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā Kopienas un Sīrijas savstarpējās intereses. 28. pants 1. Ja kāda no Pusēm secina, ka tirdzniecībā ar otru Pusi ir noticis dempings Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta nozīmē, tad tā var veikt attiecīgus pasākumus pret minēto praksi saskaņā ar PTO Nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta izpildi un saistītiem iekšējiem tiesību aktiem. 2. Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma V sadaļas (Strīdu izšķiršana) noteikumi. 29. pants 1. Starp Pusēm ir piemērojams PTO Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. 2. Ja kāda no Pusēm secina, ka tirdzniecībā ar otru Pusi notiek subsīdijas 1994. gada VVTT VI un XVI panta nozīmē, tā var veikt attiecīgus pasākumus pret minēto praksi saskaņā ar PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un saistītiem iekšējiem tiesību aktiem. 3. Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma V sadaļas (Strīdu izšķiršana) noteikumi. 30. pants 1 . Starp Pusēm ir piemērojami 1994. gada VVTT XIX panta un PTO Nolīguma par aizsardzības pasākumiem noteikumi. 2. Pirms aizsardzības pasākumu piemērošanas atbilstīgi 1994. gada VVTT XIX pantam un PTO Nolīgumam par aizsardzības pasākumiem Puse, kas grasās piemērot minētos pasākumus, iesniedz Asociācijas Komitejai visu būtisko prasīto informāciju rūpīgai situācijas izvērtēšanai, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Lai atrastu tādu risinājumu, Puses tūlīt pēc prasības saņemšanas no prasītājas Puses veic apspriedes Asociācijas Komitejā. Ja apspriežu rezultātā trīsdesmit dienās pēc apspriežu sākuma Puses nepanāk vienošanos par risinājumu, lai novērstu aizsardzības pasākumu piemērošanu, tad Puse, kas grasās piemērot aizsardzības pasākumus, var piemērot 1994. gada VVTT XIX pantu un PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem. 3. Izvēloties aizsardzības pasākumus saskaņā ar šo pantu, Puses dod priekšroku tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē sasniegt šā nolīguma mērķus. Šādi pasākumi nepārsniedz nopietnā kaitējuma atlīdzināšanai nepieciešamo un saglabā saskaņā ar šo nolīgumu piešķirtā atvieglojuma līmeni. 4. Aizsardzības pasākumus tūlīt paziņo Asociācijas Komitejai un par tiem notiek regulāras apspriedes Komitejā, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to atļauj. 5. Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma V sadaļas (Strīdu izšķiršana) noteikumi. 31. pants 1. Ja šīs sadaļas noteikumu ievērošana izraisa tāda produkta re-eksporta uz trešo valsti, pret ko eksportētājPuse saglabā kvantitatīvus eksporta ierobežojumus, eksporta nodokļus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību, pārtikas vai produkta, kas būtisks eksportētājPusei, nopietna trūkuma vai tā drauda, un ja iepriekš minētās situācijas rada vai var radīt lielas grūtības eksportētājPusei, tad tā Puse var veikt atbilstošus pasākumus, ievērojot nosacījumus un saskaņā ar procedūrām, kā minēts 2. punktā. 2. Izvēloties aizsardzības pasākumus, priekšroka jādod tiem, kas vismazāk traucē sasniegt šā nolīguma režīmu darbību. Tādi pasākumi nav diskriminējoši un nav arī slēpts tirdzniecības ierobežojums, un tos atceļ, kad nosacījumi vairs nepamato to saglabāšanu. Turklāt, pieņemamie pasākumi nedarbojas tādēļ, lai ar tiem varētu palielināt eksportu vai aizsardzību, kas piešķirta attiecīgo preču pārstrādes iekšzemes rūpniecībai. 3. Pirms šā panta 1. un 2. punktā paredzēto pasākumu piemērošanas vai, tiklīdz iespējams, šā panta 4. punktā paredzētajos gadījumos Kopiena vai Sīrija, atkarībā no situācijas, iesniedz Asociācijas Komitejai būtisko informāciju, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Grūtības, kas rodas no 1. punktā minētām situācijām, iesniedz izskatīšanai Asociācijas Komitejā. Komiteja var pieņemt jebkuru lēmumu, kas vajadzīgs, lai izbeigtu grūtības. Ja tā nav pieņēmusi lēmumu trīsdesmit dienās pēc jautājuma iesniegšanas, tad eksportētājPuse var piemērot attiecīgus pasākumus attiecīgā produkta eksportēšanai. 4. Ja ārkārtas un kritiski apstākļi prasa tūlītēju rīcību pirms informācijas vai izskatīšanas, kad tas var būt neiespējami, tad Kopiena vai Sīrija, uz kuru tas attiecas, var tūlīt piemērot piesardzības pasākumus, kas vajadzīgi situācijas risināšanai, un tūlīt informē par to otru Pusi. 5. Par jebkuriem pasākumiem, ko piemēro saskaņā ar šo pantu, tūlīt paziņo Asociācijas Komitejai, un tajā pat iestādē notiek apspriedes par tiem, jo īpaši lai izveidotu grafiku to atcelšanai, tiklīdz apstākļi to atļauj. 32. pants Nekas šajā nolīgumā neliedz noteikt aizliegumus vai ierobežojumus par importa, eksporta vai tranzīta precēm, pamatojoties uz sabiedrības morāles, politikas vai drošības apsvērumiem, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības un dzīvības aizsardzības apsvērumiem, nacionālo bagātību ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību aizsardzības apsvērumiem, izsmeļamo dabas resursu saglabāšanas apsvērumiem, intelektuālā, rūpniecības un komerciālā īpašuma vai noteikumu, kas saistīti ar zeltu un sudrabu, aizsardzības apsvērumiem. Tādi aizliegumi vai ierobežojumi tomēr neveido patvaļīgas diskriminācijas vai slēpta ierobežojuma līdzekli tirdzniecībā starp Pusēm. 33. pants “Izcelsmes produktu” jēdziens šīs sadaļas noteikumu piemērošanai un ar tiem saistītās administratīvās sadarbības metodes ir izklāstītas 6. protokolā. 34. pants Kombinēto nomenklatūru izmanto preču klasifikācijai importam Kopienā. Sīrijas muitas tarifu piemēro preču klasifikācijai preču importam Sīrijā. 35. pants Sīrijas mērķis ir sākt sarunas ar valstīm, kam ir muitas savienība ar ES, lai izveidotu ar minētajām valstīm tādu pašu tirdzniecības režīmu, kā Asociācijas nolīgumā, par visām jomām, uz ko attiecas muitas savienība. 3. NODAĻA MUITA UN SAISTĪTIE JAUTĀJUMI 36. pants Mērķi Puses atzīst, ka tirdzniecības noteikumu un turpmāko savstarpējo labumu no pastiprinātām tirdzniecības plūsmām, kas rodas no tarifu liberalizācijas, pilna izpilde jāpapildina ar efektīviem muitas pakalpojumiem. Tāpēc Puses vienojas, ka muitas tiesību akti un procedūras jāpamato uz vienkāršošanu, saskaņošanu un datorizāciju, kā arī uz nediskriminēšanas, caurspīdīguma principiem un vajadzību novērst nevajadzīgus tirdzniecības procedūras šķēršļus. Ar tādiem līdzekļiem Puses apņemas atvieglot likumīgo tirdzniecību un efektīvi kontrolēt krāpšanu un nelikumīgu tirdzniecību. 37. pants Muita un administratīvā sadarbība 1. Lai nodrošinātu atbilstību šīs sadaļas noteikumiem un efektīvi atbilstu 1. pantā noteiktajiem mērķiem, Puses savu sadarbību pamato uz šādiem principiem un apņemas a) veikt informācijas apmaiņu par muitas tiesību aktiem un procedūrām, b) nodrošināt muitas noteikumu un procedūru, par ko Puses vienojušās divpusējā vai daudzpusējā līmenī, pareizu piemērošanu, c) sadarboties jautājumos par likumdošanas un darbības iniciatīvām, kas attiecas uz importu, eksportu un muitas procedūrām, kā arī, lai nodrošinātu efektīvu pakalpojumu sniegšanu darījumu aprindām, d) sadarboties muitas procedūru datorizācijā un attiecīgās gadījumā sadarboties, lai izveidotu kopīgus standartus, e) sniegt un nodrošināt pārkraušanas operāciju un tranzīta kustības brīvību caur to attiecīgajām teritorijām saskaņā ar 1994. gada VVTT V pantu un ieviest saskaņotus būtiskus starptautiskos un/vai reģionālos standartus un instrumentus, kas piemērojami tranzītam, f) nodrošināt, lai visi administratīvie maksājumi, ko iekasē par importēšanu un eksportēšanu, tiktu publicēti iepriekš un būtu samērīgi ar sniegtajiem pakalpojumiem, saskaņā ar 1994. gada VVTT VIII pantu, g) pēc iespējas izveidot kopīgu nostāju starptautiskajās organizācijās muitas jomā, tādās kā PTO, PMO, ANO un UNCTAD , un h) attiecīgā gadījumā sadarboties tehniskā atbalsta jomā, ieskaitot semināru un iekārtošanas organizēšanu. 2. Neatkarīgi no 1. punkta, abu pušu administrācijas sniedz savstarpēju administratīvu atbalstu muitas jautājumos saskaņā ar 7. protokola noteikumiem. 38. pants Muita un likumdošanas procedūras 1. Puses vienojas, ka to attiecīgie tirdzniecības un muitas noteikumi un procedūras jāpamato uz a) likumīgas tirdzniecības aizsardzību caur efektīvu tiesību aktu prasību [piespiedu] izpildi un atbilstību tām, b) tiesību aktiem, kur ir novērsta nevajadzīga slodze uzņēmējiem, ir aizsardzība pret krāpšanu un kas sniedz turpmāku atvieglojumu augstam atbilstības līmenim, c) katrai Pusei ir vienots muitas kodekss, kas piemērojams visā tās attiecīgajā teritorijā, d) moderno muitas tehniku piemērošanu, ieskaitot riska novērtējumu, vienkāršotas procedūras preču ievešanai un izlaišanai, pēcizlaišanas kontroli un uzņēmumu revīzijas metodes, e) procedūrām, kas ir pārskatāmas, efektīvas un vienkāršotas, lai samazinātu izmaksas un palielinātu paredzamību uzņēmējiem, ieskaitot mazos un vidējos uzņēmumus, f) sistēmu, kas pamatotas uz informācijas tehnoloģijām, attīstību, izmantojot starptautiskos standartus gan eksporta, gan importa operācijām, lai aizstātu procedūras uz papīra pamata un pieļautu visu oficiālo datu elektronisku apmaiņu starp tirgotājiem un muitas administrācijām, kā arī starp muitas un citām aģentūrām, lai atvieglotu ātru izlaišanas procedūru sniegšanu. Tādās sistēmās var arī paredzēt nodokļu un citu maksājumu maksāšanu ar elektronisku pārvedumu, g) noteikumiem un procedūrām, kas paredz iepriekšējus saistošus nolēmumus muitas jautājumos, jo īpaši par tarifu klasifikāciju un izcelsmes noteikumiem. Nolēmumu var grozīt vai atsaukt jebkurā laikā, bet tikai pēc paziņojuma izdarīšanas ietekmētajam uzņēmējam, un bez atpakaļēja spēka, ja vien lēmums nav pieņemts uz nepareizas vai nepilnīgas iesniegtas informācijas pamata, h) vienkāršotām procedūrām, ko piešķir pilnvarotiem tirgotājiem atbilstīgi objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, un kam var panākt atbilstību gan mazi un vidēji uzņēmumi, gan lielāki uzņēmēji, i) importa noteikumiem, kas neietver nekādas prasības par pirmsnosūtīšanas pārbaudēm, kā noteikts PTO Nolīgumā par pirmsnosūtīšanas pārbaudi, un j) noteikumiem, kas nodrošina, lai jebkuras sankcijas, kas uzliktas par nelieliem muitas noteikumu vai procedūras prasību pārkāpumiem, būtu samērīgas un nediskriminējošas un to piemērošana neradītu nepamatotus aizkavējumus, ievērojot 1994. gada VVTT VIII pantu. 2. Lai uzlabotu darba metodes, novērstu nevajadzīgus tirdzniecības procedūras šķēršļus, kā arī lai nodrošinātu operāciju nediskrimināciju, caurspīdīgumu, efektivitāti, viengabalainību un pakļautību, Puses a) vienkāršo prasības un formalitātes attiecībā uz preču izlaišanu un atmuitošanu; tas ietver sadarbību procedūru attīstībā, kas ļauj iesniegt importa vai eksporta datus vienai aģentūrai; un sadarbību starp muitas un citām kontroles aģentūrām, lai oficiālās veicamā importa vai eksporta kontroles pēc iespējas varētu veikt viena aģentūra; b) veic turpmākus pasākumus, kas vērsti uz muitas un citu aģentūru pieprasīto datu un dokumentācijas samazināšanu, vienkāršošanu un standartizēšanu, ieskaitot vienotā administratīvā dokumenta (VAD) un datu ziņotāja izmantošanu, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem un pēc iespējas pamatojoties uz komerciāli pieejamu informāciju; c) piemēro starptautiskos noteikumus un standartus muitas jomā, ieskaitot pārskatītās Kioto konvencijas būtiskos elementus par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu; d) nodrošina efektīvas, ātras un nediskriminējošas procedūras, kas dod apelācijas tiesības pret muitas un citu aģentūru administratīvajām darbībām, nolēmumiem un lēmumiem, kas ietekmē preču importu un eksportu, saskaņā ar 1994. gada VVTT X pantu; e) nodrošina, lai tiktu saglabāti augstākie viengabalainības standarti, piemērojot pasākumus, kuri atspoguļo attiecīgo starptautisko konvenciju un instrumentu principus šajā jomā. 39. pants Attiecības ar darījumu aprindām Puses vienojas 1) par vajadzību savlaicīgi apspriesties ar tirdzniecības pārstāvjiem par likumdošanas priekšlikumiem un vispārīgām procedūrām, kas saistītas ar muitas un tirdzniecības jautājumiem. Tāpēc katra Puse izveido atbilstošus apspriežu mehānismus starp administrācijām un darījumu aprindām, 2) publicēt, pēc iespējas ar elektronisko līdzekļu starpniecību, un reklamēt jaunos tiesību aktus un vispārīgās procedūras, kas saistītas ar muitas un tirdzniecības jautājumiem, pirms tādu tiesību aktu un procedūru ieviešanas, kā arī publicēt un reklamēt tādu tiesību aktu un procedūru grozījumus un interpretācijas. Tās arī padara publiski pieejamus attiecīgos administratīva rakstura paziņojumus, ieskaitot aģentūras prasības un iestāšanās procedūras, kā arī muitas posteņu ostās un robežšķērsošanas punktos, un informācijas kontaktpunktu darba stundas un darba procedūras, 3) veicināt sadarbību starp uzņēmējiem un attiecīgajām administrācijām, izmantojot nepatvaļīgus un publiski pieejamus saprašanās memorandus, kuru pamatā ir PMO izplatītie memorandi, 4) nodrošināt, lai to attiecīgās muitas un saistītās prasības un procedūras turpinātu atbilst tirdzniecības aprindu vajadzībām, ievērotu labo praksi, un, ja apstākļu maiņa ļauj sasniegt minēto prasību vai procedūru mērķus mazāk apgrūtinošā vai tirdzniecību ierobežojošā veidā, attiecīgi koriģēt minētās procedūras. 40. pants Muitas vērtējums 1. PTO Muitas vērtējuma nolīgums, bez atrunām un izvēles tiesībām, reglamentē muitas vērtējuma noteikumus, ko piemēro savstarpējai tirdzniecībai starp Pusēm. 2. Puses sadarbojas, lai sasniegtu kopīgu nostāju pieejā jautājumiem, kas saistīti ar muitas vērtējumu, jo īpaši “labas prakses kodeksa” izstrādāšanā attiecībā uz darba metodēm un darbības aspektiem, indikatīvu vai references indeksu izmantošanā, atbilstošas dokumentācijas, lai apliecinātu muitas vērtības precizitāti, un nodrošinājuma izmantošanā. 41. pants Pārskatīšana Noteikumus, kas paredzēti 38. līdz 40. pantā, Asociācijas Komiteja katru gadu pārskata. 42. pants Muitas īpašā komiteja 1. Ar šo Puses nodibina speciālu komiteju jautājumos par muitas sadarbību un izcelsmes noteikumiem, kuras sastāvā ietilpst pušu pārstāvji. Komiteja tiekas datumā un pēc dienas kārtības, par ko Puses iepriekš vienojušās. Komitejas priekšsēdētāja posteni ieņem pamīšus katra no Pusēm. Komiteja ziņo Asociācijas Komitejai. 2. Komitejas funkcijās ietilpst šādi pienākumi: a) uzraudzīt šīs iedaļas un protokola par izcelsmes noteikumiem izpildi un administrāciju, b) nodrošināt forumu, lai apspriestos un diskutētu par visiem jautājumiem, kuri attiecas uz muitu, jo īpaši par muitas procedūrām, muitas vērtējumu, tarifu režīmiem, muitas nomenklatūru, muitas sadarbību un savstarpējo administratīvo atbalstu muitas jautājumos, c) nodrošināt forumu, lai apspriestos un diskutētu par jautājumiem, kuri attiecas uz izcelsmes noteikumiem un administratīvo sadarbību, d) nostiprināt sadarbību jautājumos par muitas procedūru, savstarpējā atbalsta muitas jautājumos, izcelsmes noteikumu un administratīvās sadarbības attīstību, piemērošanu un nostiprināšanu. 3. Puses var vienoties sasaukt ad hoc sapulces par muitas sadarbību vai izcelsmes noteikumiem un savstarpējo administratīvo atbalstu. III SADAĻA UZŅĒMĒJDARBĪBAS UN PAKALPOJUMU TIESĪBAS 1. NODAĻA TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU 43. pants 1. a) Kopiena un tās dalībvalstis piešķir Sīrijas uzņēmumu reģistrācijai ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts tamlīdzīgiem jebkuras trešās valsts uzņēmumiem, b) neierobežojot III pielikumā uzskaitītās atrunas, Kopiena un tās dalībvalstis piešķir dalībvalstī reģistrētiem Sīrijas uzņēmumu meitasuzņēmumiem attiecībā uz to darbībām ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts jebkuram tamlīdzīgam Kopienas uzņēmumam, c) Kopienas un tās dalībvalstis piešķir dalībvalstī reģistrētām Sīrijas uzņēmumu filiālēm attiecībā uz to darbībām ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts tamlīdzīgām jebkuras trešās valsts uzņēmumu filiālēm, 2. a) neierobežojot IV pielikumā uzskaitītās atrunas, Sīrija piešķir Kopienas uzņēmumu reģistrācijai savā teritorijā ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts tamlīdzīgiem Sīrijas uzņēmumiem vai jebkuras trešās valsts uzņēmumiem – to, kurš labāks, b) Sīrija piešķir savā teritorijā reģistrētiem Kopienas uzņēmumiem attiecībā uz to darbību ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts tamlīdzīgiem Sīrijas uzņēmumiem, c) Sīrija piešķir tās teritorijā reģistrētām Kopienas uzņēmumu filiālēm attiecībā uz to darbībām ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts tamlīdzīgām jebkuras trešās valsts uzņēmumu filiālēm. 3. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta b) apakšpunktu nevar izmantot tam, lai apietu kādas Puses tiesību aktus un noteikumus, ko piemēro otras Puses uzņēmumu meitasuzņēmumu vai filiāļu, kas reģistrēti tādas pirmās Puses teritorijā, piekļuvei specifiskiem sektoriem vai darbībām. No 1. punkta b) un c) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā minētā režīma labumu gūst uzņēmumi, meitasuzņēmumi un filiāles, kas reģistrēti attiecīgi Kopienā un Sīrijā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, un uzņēmumi, meitasuzņēmumi un filiāles pēc reģistrācijas, kas notikusi pēc spēkā stāšanās dienas. 44. pants 1. Noteikumus, kas paredzēti 43. pantā, nepiemēro gaisa transportam, iekšzemes ūdensceļu transportam un jūras transportam. 2. Tomēr attiecībā uz darbībām, ko veikušas kuģniecības aģentūras, lai sniegtu starptautiskā jūras transporta pakalpojumus, ieskaitot multimodālas darbības, kas ietver arī jūras ceļa posmus, katra Puse atļauj otras Puses uzņēmumiem komerciālu klātbūtni savā teritorijā meitasuzņēmumu vai filiāļu veidā, ievērojot ne mazāk labvēlīgus reģistrācijas un darbības nosacījumus par tiem, kas piešķirti saviem uzņēmumiem vai jebkuras trešās valsts uzņēmumu meitasuzņēmumiem vai filiālēm – to, kurš labāks. Tādas darbības ietver šādus, bet ne tikai šādus: a) jūras transporta mārketings un pārdošana un saistītie pakalpojumi, tieši kontaktējoties ar klientiem, no kotācijas līdz faktūrrēķina iesniegšanai, neatkarīgi no tā, vai tādus pakalpojumus sniedz vai piedāvā pats pakalpojumu piegādātājs vai pakalpojumu sniedzēji, ar kuru pakalpojumu pārdevējs ir nodibinājis pastāvīgas darījumu attiecības, b) jebkuru transporta un saistīto pakalpojumu, to skaitā ienākošo jebkura veida transporta, jo īpaši iekšzemes ūdensceļu, ceļu un dzelzceļu, pakalpojumu, kas vajadzīgi integrēta pakalpojuma sniegšanai, pirkšana un izmantošana savā vārdā vai sava klienta vārdā (un tālākpārdošana saviem klientiem), c) dokumentācijas, kas attiecas uz transporta dokumentiem, muitas dokumentiem vai citiem dokumentiem, saistītiem ar transportēto preču izcelsmi un īpašībām, sagatavošana, d) darījumu informācijas sniegšana ar jebkuriem līdzekļiem, ieskaitot datorizētas informācijas sistēmas un elektronisku datu apmaiņu (ievērojot visus nediskriminējošos ierobežojumus saistībā ar telekomunikācijām), e) jebkāda darījumu režīma izveide, ieskaitot līdzdalību uzņēmuma akcijās un uz vietas darbā pieņemta personāla iecelšanu (vai, ārvalstu personāla gadījumā, ievērojot attiecīgos šā nolīguma noteikumus), ar jebkuru uz vietas reģistrētu kuģniecības aģentūru, f) darbība uzņēmumu vārdā, vajadzības gadījumā organizējot kuģa izsaukumu vai pārņemot kravas. 45. pants Šajā nolīgumā a) “Kopienas uzņēmums” vai “Sīrijas uzņēmums” attiecīgi ir uzņēmums, kas izveidots saskaņā ar attiecīgi kādas dalībvalsts vai Sīrijas tiesību aktiem un kam ir tā reģistrēts birojs vai centrālā administrācija vai galvenā darījumu vieta attiecīgi Kopienas vai Sīrijas teritorijā. Tomēr, ja uzņēmumam, kas izveidots saskaņā ar attiecīgi kādas dalībvalsts vai Sīrijas tiesību aktiem, tā reģistrētais birojs ir tikai attiecīgi Kopienas vai Sīrijas teritorijā, tad uzņēmumu uzskata par attiecīgi Kopienas vai Sīrijas uzņēmumu, ja tā darbībām ir reāla un ilgstoša saikne ar attiecīgi vienas dalībvalsts vai Sīrijas ekonomiku, b) “meitasuzņēmums” ir uzņēmums, ko kontrolē pirmais uzņēmums, c) uzņēmuma “filiāle” ir biznesa vieta bez juridiskas personības, kam ir pastāvības šķietamība un kas ir kā mātesuzņēmuma paplašinājums, kam ir vadība un kas ir materiāli aprīkota darījumu apspriešanai ar trešām Pusēm, lai tām, pat zinot, ka vajadzības gadījumā būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas ārzemēs, nebūtu tieši jākontaktējas ar tādu mātesuzņēmumu, bet lai tās varētu veikt darījumus paplašinājumu veidotājā darījumu vietā, d) “reģistrācija” ir Kopienas vai Sīrijas uzņēmumu tiesības, kā minēts a) apakšpunktā, sākt ekonomiskās darbības, izveidojot attiecīgi Sīrijā vai Kopienā meitasuzņēmumus vai filiāles, e) “darbība” ir ekonomisko darbību veikšana, f) “ekonomiskās darbības” ir rūpnieciska, komerciāla un profesionāla rakstura darbības, g) “dalībvalsts vai Sīrijas pilsonis” ir fiziska persona, kas ir attiecīgi kādas dalībvalsts vai Sīrijas pilsonis, h) attiecībā uz starptautisko jūras transportu, ieskaitot intermodālās darbības, kas ietver arī jūras ceļa posmus, attiecīgi dalībvalstu vai Sīrijas pilsoņi, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgi ārpus Kopienas vai Sīrijas, un transporta kompānijas, kas reģistrētas ārpus attiecīgi Kopienas vai Sīrijas un ko kontrolē attiecīgi dalībvalsts vai Sīrijas pilsoņi, arī gūst labumu no šīs nodaļas un 2. nodaļas, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgi tajā dalībvalstī vai Sīrijā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem. 46. pants 1. Puses pieliek visas pūles, lai izvairītos no tādu pasākumu vai darbību veikšanas, kas padara otras Puses uzņēmumu reģistrācijas un darbības nosacījumus ierobežojošākus nekā situācija, kas pastāvēja dienā pirms nolīguma parakstīšanas. 2. Šā panta noteikumi neierobežo 57. panta noteikumus. Uz situācijām, ko regulē 57. pants, attiecas tikai tā noteikumi, izslēdzot jebkurus citus. 47. pants 1. Kopienas uzņēmumam vai Sīrijas uzņēmumam, kas reģistrēts attiecīgi Sīrijā vai Kopienā, ir tiesības saskaņā ar reģistrācijas viesvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem nodarbināt vai atļaut savam meitasuzņēmumam vai filiālei nodarbināt, attiecīgi Sīrijas vai Kopienas teritorijā, darbiniekus, kuri ir attiecīgi Kopienas dalībvalstu vai Sīrijas pilsoņi, ar noteikumu, ka tādi darbinieki ir “atslēgas” personāls, kā noteikts 2. punktā, un ka tos nodarbina tikai tādi uzņēmumi, meitasuzņēmumi vai filiāles. Tādu darbinieku uzturēšanās un darba atļaujas attiecas tikai uz tādu nodarbinātības periodu. 2. Iepriekš minēto uzņēmumu, še turpmāk “organizācijas”, “atslēgas” personāls ir “intrakorporatīvie pārceltie”, kā noteikts c) apakšpunktā, šādās kategorijās, ar noteikumu, ka organizācija ir juridiska persona un ka attiecīgās personas ir nodarbinātas no minētās organizācijas Puses vai ir bijušas tās partneres (izņemot vairākuma akcionārus) vismaz gadu tieši pirms tādas pārcelšanas: a) personas, kas strādā atbildīgā amatā organizācijā, tieši vada reģistrācijas pārvaldi, saņem vispārīgu pārraudzību vai norādes tieši no uzņēmuma direktoru vai akcionāru valdes vai tai līdzvērtīgas struktūras, tajā skaitā vada uzņēmumu vai uzņēmuma departamentu vai apakšnodaļu, pārrauga un kontrolē citu pārraudzības, profesionālo vai vadības darbinieku darbu, ir ar pilnvarām personīgi pieņemt darbā vai atlaist no darba vai ieteikt darbā pieņemšanu, atlaišanu no darba vai citas personāla darbības. b) personas, kas strādā organizācijā un kam ir neparastas zināšanas, kas būtiskas uzņēmuma pakalpojumiem, pētījumu iekārtām, tehnikai vai pārvaldībai. Tādu zināšanu novērtējums var atspoguļot, atsevišķi no uzņēmumam specifiskajām zināšanām, augstu kvalifikācijas līmeni attiecībā uz darba vai tirdzniecības veidu, kam vajadzīgas specifiskas tehniskas zināšanas, ieskaitot piederību akreditētai profesijai, c) par “intrakorporatīvu pārcelto” sauc fizisku personu, kas strādā organizācijā kādas Puses teritorijā un ko uz laiku ekonomisko darbību veikšanas kontekstā pārceļ otras Puses teritorijā; attiecīgajai organizācijai jābūt ar galveno darījumu vietu kādas Puses teritorijā un pārcelšanai jānotiek uz tās organizācijas uzņēmumu (filiāli, meitasuzņēmumu), kas efektīvi veic tamlīdzīgas ekonomiskās darbības otras Puses teritorijā. 3. Attiecīgi dalībvalstu vai Sīrijas pilsoņu iebraukšana un pagaidu uzturēšanās Sīrijas un Kopienas attiecīgajās teritorijās tiek atļauta, ja minētie uzņēmumu pārstāvji ir personas, kas strādā atbildīgā amatā, kā noteikts iepriekš 2. punkta a) apakšpunktā, uzņēmumā, un ir atbildīgas par Sīrijas vai Kopienas uzņēmuma izveidi attiecīgi Kopienā vai Sīrijā, ja a) minētie pārstāvji nav iesaistīti tiešajā pārdošanā vai pakalpojumu sniegšanā, un b) uzņēmumam nav citas pārstāvniecības, biroja, filiāles vai meitasuzņēmuma attiecīgi Kopienas dalībvalstī vai Sīrijā. 48. pants Lai Kopienas pilsoņiem un Sīrijas pilsoņiem būtu vieglāk sākt un veikt reglamentētas profesionālās darbības attiecīgi Sīrijā un Kopienā, Asociācijas Padome izskata, kādi pasākumi jāveic, lai nodrošinātu kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu. 49. pants 43. panta noteikumi neizslēdz iespēju Pusēm piemērot īpašus noteikumus, kas attiecas uz citas Puses uzņēmumu, kas nav inkorporēti pirmās Puses teritorijā, filiāļu reģistrāciju un atvēršanu savā teritorijā, ko pamato juridiskās vai tehniskās atšķirības starp tādām filiālēm salīdzinājumā ar tās teritorijā inkorporētu uzņēmumu filiālēm vai, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, piesardzības apsvērumu dēļ. Režīma atšķirība nepārsniedz to, kas ir stingri vajadzīgs tādu juridisko vai tehnisko atšķirību dēļ, vai, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, piesardzības apsvērumu dēļ. 2. NODAĻA PAKALPOJUMU SNIEGŠANA PĀRI ROBEŽĀM 50. pants 1. Puses pieliek visas pūles, lai, ņemot vērā pakalpojumu nozaru attīstību abās pusēs, pakāpeniski atļautu, ka pakalpojumus sniedz Kopienas vai Sīrijas uzņēmumi, kas reģistrēti citas Puses teritorijā, nevis pakalpojumu saņēmējas personas teritorijā. 2. Asociācijas Padome sniedz rekomendācijas 1. punktā minēto mērķu izpildei. 51. pants Lai starp Pusēm nodrošinātu saskaņotu un to komerciālajām vajadzībām pielāgotu transporta attīstību, nosacījumus, kas regulē savstarpējo pieeju tirgum un transporta pakalpojumu sniegšanu pa gaisu, ceļu, dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, var regulēt ar specifiskiem režīmiem, kas attiecīgā gadījumā pārrunāti starp Pusēm pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 52. pants 1. Attiecībā uz jūras transportu Puses apņemas efektīvi piemērot neierobežotas pieejas principu starptautiskajam tirgum un satiksmei uz komerciāla pamata. a) Puses turpina efektīvi piemērot neierobežotas pieejas principu starptautiskajam jūras tirgum un tirdzniecībai uz komerciāla un nediskriminējoša pamata, b) Puses apstiprina savu apņemšanos uzskatīt brīvi konkurētspējīgu vidi par būtisku sausās un šķidrās kravas tirdzniecības iezīmi. 2. Piemērojot 1. punkta principus, Puses a) neievieš kravas dalīšanas režīmu turpmākajos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm par sauso un šķidro kravu un pasažieru tvaikoņu tirdzniecību. Tomēr tas neizslēdz tāda režīma iespēju attiecībā uz pasažieru tvaikoņu kravu tajos ārkārtējos apstākļos, kad vienas vai otras šā nolīguma Puses tvaikoņu kuģniecībām citādi nebūtu efektīvas iespējas pieteikties uz tirdzniecību ar attiecīgo trešo valsti, b) pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ un atturas no jebkādu vienpusēju pasākumu un administratīvu, tehnisku vai citu šķēršļu ieviešanas, kam var būt ierobežojoša vai diskriminējoša ietekme uz pakalpojumu brīvu piegādi starptautiskajā jūras transportā. Katra Puse kuģiem, ko izmanto preču, pasažieru vai abu pārvadāšanai un kas peld ar otras Puses karogu vai ko darbina otras Puses pilsoņi vai uzņēmumi, piešķir, inter alia , ne mazāk labvēlīgu režīmu par saviem kuģiem piešķirto attiecībā uz pieeju ostām, tādu ostu infrastruktūras un jūras palīgpakalpojumu izmantošanu, kā arī attiecīgajām nodevām, muitas atvieglojumiem un enkurvietu un iekārtu piešķiršanu iekraušanai un izkraušanai. 3. NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 53. pants 1. Puses apņemas ņemt vērā šīs sadaļas attīstību, lai izveidotu "ekonomiskās integrācijas nolīgumu", kā noteikts Vispārīgās Vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) V pantā. 2. Šā panta 1. punktā paredzēto mērķi pirmoreiz pārbauda Asociācijas Padome, vēlākais, piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 3. Veicot tādas pārbaudes, Asociācijas Padome ņem vērā progresu, kas veikts tiesību aktu saskaņošanā starp Pusēm attiecīgajās darbībās. 54. pants 1. Šīs sadaļas noteikumus piemēro, ievērojot ierobežojumus, kuru pamatā ir valsts politikas, drošības vai veselības apsvērumi. 2. Tos nepiemēro darbībām, ko jebkuras saistītās Puses teritorijā, pat ja tikai dažreiz, saista ar oficiālās varas izpildi. 55. pants Šīs sadaļas nolūkā nekas šajā nolīgumā nekavē Puses piemērot savus tiesību aktus un noteikumus attiecībā uz fizisku personu iebraukšanu un palikšanu, darbu, darba apstākļiem un reģistrāciju un pakalpojumu sniegšanu, ar noteikumu, ka, to darot, tās nepiemēro tos tādā veidā, kas var likvidēt vai traucēt labumus, kas jebkurai Pusei uzkrājas saskaņā ar nolīguma specifiskiem noteikumiem. Šis noteikums neierobežo 54. panta piemērošanu. 56. pants Uzņēmumi, ko kontrolē un kas atrodas tikai Sīrijas uzņēmumu vai Kopienas uzņēmumu īpašumā, kopīgi gūst labumu arī no šīs sadaļas noteikumiem. 57. pants Režīms, ko jebkura Puse piešķir otrai saskaņā ar šo, attiecībā uz sektoriem vai pasākumiem, uz ko attiecas VVPT, nekādā ziņā nav labvēlīgāks par to, ko tāda pirmā Puse piešķīrusi saskaņā ar VVPT noteikumiem, un tas attiecas uz visiem pakalpojumu sektoriem, apakšsektoriem un piegādes veidiem. 58. pants Šajā sadaļā netiek ņemts vērā režīms, ko Kopiena, tās dalībvalstis vai Sīrija ir piešķīrušas, ievērojot saistības, ko tās uzņēmušās ekonomiskās integrācijas nolīgumos saskaņā ar VVPT V panta principiem. 59. pants 1. Neatkarīgi no visiem citiem nolīguma noteikumiem, Pusi [nekas] nekavēs pieņemt pasākumus aiz piesardzības apsvērumiem, ieskaitot investoru, noguldītāju, polises īpašnieku vai personu, pret kuru finanšu pakalpojumu piegādātājam ir pilnvarnieka pienākums, aizsardzības apsvērumiem, vai lai nodrošinātu finanšu sistēmas viengabalainību un stabilitāti. Ja tādi pasākumi neatbilst nolīguma noteikumiem, tad neviena Puse tos neizmanto kā līdzekli, lai izvairītos no pienākumu izpildes saskaņā ar šo nolīgumu. 2. Nekas šajā nolīgumā neprasa, lai kāda Puse izpaustu informāciju saistībā ar individuālo klientu darījumiem un kontiem vai jebkuru konfidenciālu vai patentu informāciju, kas ir valsts iestāžu rīcībā. 60. pants Šā nolīguma noteikumi neliedz katrai Pusei piemērot jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu tās pasākumu apiešanu saistībā ar trešās valsts piekļuvi tās tirgum, ar šā nolīguma noteikumu starpniecību. IV SADAĻA MAKSĀJUMI, KAPITĀLA APRITE UN CITI EKONOMISKIE JAUTĀJUMI 1. NODAĻA MAKSĀJUMI UN KAPITĀLA APRITE 61. pants Ievērojot 63. panta noteikumus, Puses apņemas atļaut veikt visus kārtējos maksājumus par kārtējiem darījumiem brīvi konvertējamā valūtā. 62. pants 1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā Kopiena un Sīrija nodrošina, lai no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas tāds kapitāls, kas saistīts ar tiešām ārvalstu investīcijām Sīrijā uzņēmumos, kuri veidoti saskaņā ar kārtējiem tiesību aktiem, un investīcijas, kas izdarītas saskaņā ar sadaļas par uzņēmējdarbību un pakalpojumiem noteikumiem, būtu brīvā apritē, un lai guvumu no tādām investīcijām un jebkuru peļņu, kas no tām rodas, varētu brīvi pārvērst skaidrā naudā un repatriēt. 2. Puses apspriežas, lai atvieglotu un turpmāk liberalizētu kapitāla apriti starp Kopienu un Sīriju. 63. pants Ja viena vai vairākas Kopienas dalībvalstis vai Sīrija sastopas vai riskē sastapties ar nopietnām grūtībām saistībā ar maksājumu bilanci, tad Kopiena un Sīrija attiecīgi, ievērojot VVTT ietvaros noteiktos nosacījumus un Starptautiskā Valūtas fonda nolīguma VIII un XIV pantu, var veikt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz kārtējiem maksājumiem, ja tādi pasākumi ir stingri nepieciešami. Kopiena vai Sīrija, pēc vajadzības, tūlīt informē par to otru Pusi un pēc iespējas drīzāk iesniedz grafiku tādu pasākumu atcelšanai. 2. NODAĻA KONKURENCE 64. pants 1. Ar šā nolīguma pareizu darbību, tiktāl cik tie var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Sīriju, nav savietojami šādi: a) visi starpuzņēmumu līgumi, uzņēmumu asociāciju lēmumi un saskaņotās prakses, kuru priekšmets vai rezultāts ir konkurences novēršana, ierobežošana vai izkropļošana, b) dominējošā stāvokļa Kopienas vai Sīrijas teritorijā kopumā vai ievērojamā tās daļā ļaunprātīga izmantošana no viena vai vairāku uzņēmumu Puses. 2. Puses sadarbosies, lai nostiprinātu savus attiecīgos konkurences tiesību aktus, un apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, kas noteikti saskaņā ar profesionālās un darījumu slepenības prasībām. Tādas sadarbības noteikumi ir izklāstīti V pielikumā. 3. Ja Kopiena vai Sīrija uzskata, ka kāda konkrēta prakse ir nesavietojama ar šā panta pirmās daļas noteikumiem, un ja tāda prakse rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu otrai Pusei, tad tā pēc apspriedes Asociācijas Komitejā vai trīsdesmit darba dienas pēc tādas apspriedes pieprasījuma var veikt attiecīgus pasākumus. 65. pants Dalībvalstis un Sīrija pakāpeniski koriģē, neierobežojot savas saistības, kas attiecīgi pieņemtas vai jāpieņem saskaņā ar VVTT, jebkurus komerciāla rakstura valsts monopolus, lai nodrošinātu, ka piektā gada beigās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā starp dalībvalstu un Sīrijas pilsoņiem vairs nepastāv diskriminācija attiecībā uz nosacījumiem, ar kuriem preces sagādā un tirgo. Asociācijas Komiteju informēs par pasākumiem, kas pieņemti, lai izpildītu šo mērķi. 66. pants Attiecībā uz valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam piešķirtas speciālas vai ekskluzīvas tiesības, Asociācijas Padome nodrošina, lai no piektā gada pēc šā nolīguma stāšanās spēkā netiktu ne ieviesti, ne uzturēti nekādi pasākumi, kas kropļo tirdzniecību starp Kopienu un Sīriju un ir sasnieguši līmeni, kas ir pretrunā pušu interesēm. Šis noteikums neierobežo tādiem uzņēmumiem uzticētu īpašo uzdevumu juridisku vai faktisku izpildi. 3. NODAĻA VALSTS IEPIRKUMS 67. pants Valsts iepirkums 1. Puses nosaka par savu mērķi valsts iepirkumu tirgu efektīvu, savstarpēju un pakāpenisku atvēršanu. 2. Katra Puse nodrošina, lai tās vienību pasūtījums, uz ko attiecas VII pielikums, notiktu caurspīdīgā, saprātīgā un nediskriminējošā veidā, atbilstīgi VII pielikumā sniegtajai definīcijai, attiecoties pret katru jebkuras Puses piegādātāju vienlīdzīgi un nodrošinot atklātas un efektīvas konkurences principu. 3. Attiecībā uz jebkuriem tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām un praksi, kas attiecas uz valsts iepirkumu, kā arī specifiskajiem pasūtījumiem, uz ko attiecas šis nolīgums, katra Puse piešķir otras Puses precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts iekšzemes precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem. 4. Attiecībā uz jebkuriem tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām un praksēm attiecībā uz valsts iepirkumu, kā arī specifiskajiem pasūtījumiem, uz ko attiecas šis nolīgums, katra Puse nodrošina, lai tās vienības, kas uzskaitītas VII pielikumā, a) nepiemērotu uz vietas reģistrētam piegādātājam mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko piešķir jebkuram citam uz vietas reģistrētam piegādātājam, pamatojoties uz ārvalstu filiāles statusu vai to, ka tā pieder otru Pusi pārstāvošai personai, un b) nediskriminētu uz vietas reģistrētu piegādātāju uz tā pamata, ka preces vai pakalpojumi, ko minētais piegādātājs piedāvā konkrētam pasūtījumam, ir otras Puses preces vai pakalpojumi. 5. Attiecībā uz jebkuriem tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām un praksi attiecībā uz valsts iepirkumu, kā arī specifiskajiem pasūtījumiem, kas atvērti trešo valstu precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem, Sīrija piešķir otras Puses precēm un piegādātājiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts jebkuras trešās valsts ārvalstu precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem. Attiecībā uz visiem tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām un praksi, uz ko attiecas Valsts iepirkuma nolīgums ( GPA ), Eiropas Kopienas tūlīt un bez nosacījumiem piešķir Sīrijas precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tās piešķīrušas GPA pušu precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem. 6. Puses regulāri pārskata sagādes tirgu efektīvu atvēršanu un ne vēlāk kā trīs gados sāk sarunas, lai paplašinātu VII pielikumā minēto attiecīgo vienību sarakstu. 7. Nekas šajā pantā neprasa, lai kāda Puse sniegtu jebkādu informāciju, kuras atklāšanu tā uzskata par pretēju savām būtiskajām drošības interesēm, nekavē Pusi veikt jebkuru darbību, ko tā uzskata par vajadzīgu savu būtisko drošības interešu aizsardzībai saistībā ar valsts pasūtījumu, kas nepieciešams valsts drošības vai valsts aizsardzības mērķiem. 8. Šo pantu nepiemēro līgumiem, kas piešķirti, ievērojot starptautisku nolīgumu, kas paredzēts kāda projekta kopīgai izpildei vai izmantošanai no līgumslēdzējpušu Puses, starptautisku nolīgumu, kas attiecas uz karaspēka izvietošanu, starptautiskas organizācijas īpašās procedūras, bezkontrakta nolīgumu vai jebkuru citu valdības atbalsta un iepirkuma veidu, kas izdarīts atbalsta vai sadarbības programmu ietvaros. 68. pants Valsts iepirkuma pārredzamība 1. Katra Puse tūlīt publicē atbilstošajās VII pielikumā minētajās publikācijās, tajā skaitā oficiāli izvēlētos elektroniskajos saziņas līdzekļos, visus vispārīgās piemērošanas un procedūras tiesību aktus, noteikumus, tiesas lēmumus un administratīvos nolēmumus, ieskaitot standarta līgumu klauzulas, saistībā ar pasūtījumiem, uz ko attiecas šī sadaļa. 2. Katra Puse tūlīt tādā pašā veidā publicē visus tādu pasākumu grozījumus. 3. Katra Puse nodrošina, lai tās vienības efektīvi izziņotu par konkursa iespējām, ko rada attiecīgie valsts iepirkuma procesi, sniedzot otras Puses piegādātājiem visu vajadzīgo informāciju dalībai tādā iepirkumā. 4. Iepirkuma iespēju izziņošana satur VII pielikumā izklāstīto informāciju, un to publicē savlaicīgi ar līdzekļu starpniecību, kas piedāvā visplašāko iespējamo un nediskriminējošo piekļuvi pušu ieinteresētajiem piegādātājiem. Minētie līdzekļi ir precizēti VII pielikumā. 69. pants Valsts iepirkuma termiņi 1. Visi vienību noteiktie termiņi konkursa pieteikumu un dalības pieprasījumu saņemšanai ir atbilstoši, lai atļautu otras Puses un arī iekšzemes piegādātājiem sagatavot un iesniegt konkursa pieteikumus un, attiecīgā gadījumā, dalības pieprasījumus vai kvalifikācijas pieteikumus. Nosakot jebkuru tādu termiņu, vienības, saskaņā ar pašu saprātīgām vajadzībām, ņem vērā tādus faktorus kā nodomātā pasūtījuma sarežģītība un normālais laiks konkursa pieteikumu pārsūtīšanai no ārvalstu, kā arī iekšzemes punktiem. 2. Katra Puse nodrošina, lai tās vienības, nosakot galīgo datumu konkursa pieteikumu vai dalības pieprasījumu vai kvalifikācijas pieteikumu (ar lūgumu iekļaut piegādātāju sarakstā) saņemšanai, pienācīgi ņemtu vērā publikācijas kavējumus. 3. Minimālie termiņi konkursa pieteikumu saņemšanai ir precizēti VII pielikumā. 70. pants Priekšlikumu apstrīdēšana 1. Katra Puse nodrošina nediskriminējošas, savlaicīgas, caurspīdīgas un efektīvas procedūras, kas ļauj piegādātājiem apstrīdēt domājamus šā nolīguma pārkāpumus to pasūtījumu kontekstā, kuros tiem ir vai ir bijusi interese. 2. Apstrīdējumus uzklausa objektīva un neatkarīga pārskata iestāde. Pārskata iestāde, kas nav tiesa, vai nu ir pakļauta tiesas pārbaudei vai tai ir procedūras garantijas, kas līdzīgas tiesas garantijām. 71. pants Sadarbība un atbalsts valsts iepirkumā 1. Puses sadarbojas valsts iepirkuma jomā, apmainoties ar pieredzi un informāciju par labāko praksi un reglamentējošām sistēmām. 2. Puses cenšas sadarboties, lai gūtu labāku sapratni par savām attiecīgajām valsts iepirkuma sistēmām, kā arī labāku pieeju saviem attiecīgajiem tirgiem. 3. Tehnisku atbalstu sniedz pēc pienācīgi motivēta pieprasījuma, jo īpaši ar kopīgi attīstītu mācību programmu starpniecību. 4. NODAĻA CITI EKONOMISKIE JAUTĀJUMI 72. pants Intelektuālā, rūpniecības un komerciālā īpašuma tiesības 1. Ievērojot šā panta un VI pielikuma noteikumus, Puses piešķir un nodrošina intelektuālo, rūpniecības un komerciālo tiesību* pienācīgu un efektīvu aizsardzību saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem, ieskaitot noteikumus, kas paredzēti Nolīgumā par intelektuālo īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem ( TRIPS ), Pasaules tirdzniecības organizācijas izveides līguma IC pielikumā, kā arī efektīvus tādu tiesību izpildes līdzekļus. 2. Puses regulāri pārskata šā panta un VI pielikuma izpildi. 73. pants Standarti, tehniskie noteikumi un atbilstības novērtējuma procedūras 1. Piemēro tiesības un pienākumus, kas saistīti ar standartiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtējuma procedūrām saskaņā ar PTO Nolīgumu par tirdzniecības tehniskajām barjerām, ieskaitot noteikumu, atbilstīgi kuram „biedri nodrošina, lai tehniskos noteikumus nesagatavotu, nepieņemtu un nepiemērotu ar mērķi radīt nevajadzīgus šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai, vai tādu rezultātu”. 2. Puses veic atbilstošus pasākumus, lai mudinātu Sīriju izmantot Kopienas tehniskos noteikumus un Eiropas standartus rūpniecības izstrādājumiem un sertifikācijas procedūrām. 3. Izmantojot par pamatu 2. punktā izklāstītos principus, Puses pareizos apstākļos noslēdz nolīgumus par atbilstības novērtējumu. 4. Sadarbība ir vērsta uz to, lai palīdzētu Sīrijai tuvināt savus tiesību aktus Kopienas tiesību aktiem šajā jomā. V SADAĻA STRĪDU IZŠĶIRŠANA I NODAĻA MĒRĶIS UN JOMA 74. pants Mērķis Šīs sadaļas mērķis ir atrisināt tirdzniecības strīdus starp Pusēm, lai gadījumos, kad tas iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotus risinājumus. 75. pants Joma Izņemot gadījumus, kad ir noteikts citādi, šīs sadaļas noteikumus piemēro attiecībā uz jebkurām atšķirībām II līdz V sadaļas interpretācijā un piemērošanā, arī gadījumos, kad viena Puse uzskata, ka otra Puse ir pārkāPusi minētās sadaļas. II NODAĻA STRĪDU NOVĒRŠANA APSPRIEDES UN STARPNIECĪBA 76. pants Apspriedes 1. Puses cenšas atrisināt jebkuras atšķirības II līdz V sadaļas interpretācijā un piemērošanā, sākot labas gribas apspriedes, lai sasniegtu savstarpēji saskaņotu risinājumu. 2. Puse lūdz apspriedi, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei un kopiju tirdzniecības komitejai, norādot, kā pasākums negatīvi ietekmē tās tiesības. Jācitē arī attiecīgie minēto sadaļu noteikumi. 3. Apspriedes notur trīsdesmit dienās pēc pieprasījuma piegādes un, ja vien Puses nevienojas citādi, tās Puses teritorijā, kura aizstāvas. Apspriedes uzskata par pabeigtām sešdesmit kalendārās dienas pēc apspriežu pieprasījuma dienas, ja vien abas Puses nenolemj turpināt apspriedes. Visa apspriežu laikā izpaustā informācija paliek konfidenciāla. 4. Ja apspriedes nenotiek 3. punktā noteiktajā termiņā un nav arī panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, tad sūdzības iesniedzēja Puse var tieši pieprasīt šķīrējtiesas grupas izveidi saskaņā ar 78. pantu. 77. pants Starpniecība 1. Ja apspriedēs netiek rasts savstarpēji saskaņots risinājums, tad Puses, pēc savstarpējas vienošanās, var izmantot tirdzniecības komitejas iecelta starpnieka pakalpojumus. Jebkurš starpniecības pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tajā jānosaka pasākums, kas bija apspriežu priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotie starpniecības uzdevuma ietvari. 2. Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs desmit dienās pēc pieprasījuma saņemšanas iecels starpnieku, kas lozējot izvēlēts no personu skaita, kuras iekļautas 79. panta 2. punktā minētajā sarakstā un nav ne vienas, ne otras Puses pilsones. Starpnieks sasauc sanāksmi ar Pusēm ne vēlāk kā 30 dienas pēc iecelšanas. Starpniekam ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes iesniedz abu pušu iesniegumus, un viņš ne vēlāk kā 45 dienas pēc iecelšanas izdod savu viedokli. Starpnieka viedoklis var iekļaut rekomendāciju par pasākumiem, kas ir saderīgi ar minētajām sadaļām un ar kuriem varētu izšķirt strīdu. Starpnieka viedoklis nav saistošs. 3. Šā panta 2. punktā minētos termiņus var grozīt, ja to prasa apstākļi un ja abas Puses vienojas. Par jebkuru grozījumu abām Pusēm rakstiski jāinformē tirdzniecības komiteja. 4. Ja starpniecība rezultātā rodas savstarpēji saskaņots strīda risinājums, abām Pusēm rakstiski par to jāinformē tirdzniecības komiteja. III NODAĻA STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS 78. pants Šķīrējtiesas grupas veidošanas pamats 1. Ja Pusēm nav izdevies atrisināt strīdu ar 76. pantā minētajām apspriedēm vai ja Puses ir izmantojušas 77. pantā minētos starpniecības pakalpojumus, bet 15 dienās pēc starpnieka viedokļa izdošanas vēl nav paziņots savstarpēji saskaņots risinājums, vai ja kāda Puse neizpilda savstarpēji saskaņoto risinājumu, tad sūdzības iesniedzēja Puse var lūgt izveidot šķīrējtiesas grupu, iesniedzot rakstisku iesniegumu vienlaikus atbildētājai Pusei un tirdzniecības komitejai. 2. Sūdzības iesniedzēja Puse savā pieprasījumā norāda pasākumu, ko tā uzskata par minēto sadaļu pārkāpumu, un norāda attiecīgos par būtiskiem uzskatītos noteikumus. 79. pants Šķīrējtiesnešu iecelšana 1. Šķīrējtiesas grupa sastāv no trīs šķīrējtiesnešiem. 2. Tirdzniecības komiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izveido piecpadsmit personu sarakstu, kuri vēlas un spēj strādāt par šķīrējtiesnešiem. Katra Puse var izvēlēties piecas personas šķīrējtiesnešu amatam. Abas Puses vienojas par piecām personām, kas nav nevienas Puses pilsoņi. Tirdzniecības komiteja nodrošina, lai saraksts vienmēr tiktu saglabāts tādā līmenī. 3. Šķīrējtiesnešiem jābūt ar specializētām zināšanām vai pieredzi tiesību un/vai starptautiskās tirdzniecības jomā. Viņiem jābūt neatkarīgiem, jākalpo pēc savām individuālajām spējām un tie nedrīkst būt saistīti vai saņemt instrukcijas no jebkuras organizācijas vai valdības [9], un viņiem jārīkojas atbilstoši VIII pielikumā izklāstītajam rīcības kodeksam. 80. pants Šķīrējtiesas grupas sastāvs 1. Desmit dienās pēc grupas izveides pieprasījuma iesniegšanas tirdzniecības komitejai Puses apspriedīsies, lai vienotos par šķīrējtiesas grupas sastāvu. Ja gadījumā Puses nespēj termiņā vienoties par tās sastāvu, tad katra Puse var pieprasīt, lai tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs vai viņu pilnvarota persona lozējot izvēlētos visus trīs locekļus, velkot pa vienam vārdam no katras potenciālo grupas locekļu kategorijas (tas ir, katras Puses iesniegts saraksts ar diviem saviem pilsoņiem, un apvienotais saraksts ar personām, kas nav ne vienas, ne otras Puses pilsoņi). Ja gadījumā Puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas grupas locekļiem, tad visus atlikušos locekļus ieceļ lozējot no attiecīgajiem sarakstiem. Šķīrējtiesas grupas sastāvā vienmēr būs pa pilsonim no katras Puses un persona, kas nav ne vienas, ne otras Puses pilsonis, kas ieņems priekšsēdētāja posteni. 2. Šķīrējtiesas grupas izveides diena ir diena, kad izvēlas trīs šķīrējtiesnešus. 3. Ja kāda Puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, Puses apspriežas un, ja vienojas, aizstāj šķīrējtiesnesi un izvēlas aizstājēju saskaņā ar 4. punktu. Gadījumā, ja Pusēm neizdodas vienoties par vajadzību aizstāt šķīrējtiesnesi, jautājumu nodos šķīrējtiesas priekšsēdētājam [10], kura lēmums būs galīgs. 4. Ja šķīrējtiesnesis nespēj piedalīties lietas izskatīšanā, atkāpjas vai tiek aizstāts saskaņā ar 3. punktu, tad aizstājēju izvēlas piecās dienās saskaņā ar atlases procedūrām, ko ievēro, ieceļot sākotnējo šķīrējtiesnesi. Grupas darbību aptur uz tādas procedūras veikšanas laiku. 81. pants Reglaments 1. Tirdzniecības komiteja piemēro reglamentu, kas saskaņots starp Pusēm un pievienots šim nolīgumam, šķīrējtiesas grupas darbības vadībai. 2. Šķīrējtiesas grupas sesijas ir atvērtas publikai saskaņā ar reglamentu, ja vien šķīrējtiesas grupa pēc savas ierosmes vai pēc pušu iesnieguma nenolemj citādi. 82. pants Informācija un tehniskais padoms Pēc kādas Puses lūguma vai pēc savas ierosmes grupa var iegūt informāciju no jebkura avota, ko tā uzskata par lietderīgu grupas darbībai. Grupai arī būs tiesības gadījumos, ko tā uzskata par atbilstošiem, lūgt ekspertu viedokli. Jebkura šādā veidā iegūta informācija jāizpauž abām Pusēm. Ieinteresētajām Pusēm ir atļauts iesniegt šķīrējtiesas grupām amicus curiae īsus lietas izklāstus saskaņā ar reglamentu. 83. pants Piemērojamie tiesību akti Šķīrējtiesas grupa interpretē šo sadaļu noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību, ieskaitot Vīnes Konvenciju par līgumu tiesību aktiem, parastajiem noteikumiem. 84. pants Šķīrējtiesas grupas nolēmums 1. Šķīrējtiesas grupa nosūta savu nolēmumu Pusēm un tirdzniecības komitejai deviņdesmit dienās pēc grupas izveides. Ja tā uzskata, ka minēto termiņu nevar ievērot, tad grupas priekšsēdētājam rakstiski jāinformē tirdzniecības komiteja un Puses, norādot kavējuma iemeslus. Nekādos apstākļos nolēmumu neizdod vēlāk kā simt divdesmit dienas pēc grupas izveides. 2. Nolēmumā izklāsta faktiskos konstatējumus, šo sadaļu attiecīgo noteikumu piemērojamību un galveno loģisko pamatu, uz kā balstās jebkurš tās konstatējums un secinājums. 3. Steidzamos gadījumos, ieskaitot gadījumus ar ātrbojīgām precēm, šķīrējtiesas grupa dara visu iespējamo, lai izdotu nolēmumu septiņdesmit piecās dienās pēc grupas izveides. Nekādos apstākļos tas neaizņem ilgāk par simts dienām pēc grupas izveides. Desmit dienās pēc izveides šķīrējtiesas grupa var sniegt iepriekšēju nolēmumu par to, vai tā uzskata [konkrēto] lietu par steidzamu. 4. Visus šķīrējtiesas grupas lēmumus, ieskaitot nolēmuma pieņemšanu, pieņem ar balsu vairākumu. 5. Sūdzības iesniedzēja Puse var atsaukt savu sūdzību, iesniedzot rakstisku paziņojumu šķīrējtiesas grupas un tirdzniecības komitejas priekšsēdētājiem, kā arī otrai Pusei, jebkurā laikā pirms nolēmuma nosūtīšanas Pusēm un tirdzniecības komitejai. Tāda atsaukšana neierobežo tās tiesības kaut kad vēlāk iesniegt jaunu sūdzību par to pašu jautājumu. 6. Šķīrējtiesas grupa pēc abu pušu lūguma var jebkurā laikā apturēt savu darbību uz laika posmu, kas nepārsniedz divpadsmit mēnešus. Pēc divpadsmit mēnešu perioda beigām grupas izveides pilnvaras beigsies, neierobežojot sūdzības iesniedzējas Puses tiesības vēlāk lūgt izveidot grupu tā paša jautājuma izskatīšanai. 85. pants Atbilstība nolēmumam 1. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šķīrējtiesas grupas nolēmumam, un Puses centīsies vienoties par termiņu, kurā nolēmums izpildāms. 2. Ne vēlāk kā 30 dienas pēc nolēmuma izdošanas Pusēm atbildētāja Puse paziņo sūdzības iesniedzējai Pusei termiņu (še turpmāk “saprātīgs laika periods”), ko tā prasīs izpildei. Abām Pusēm jācenšas vienoties par saprātīgo laika periodu. 3. Ja gadījumā starp Pusēm ir domstarpības par saprātīgo laika periodu šķīrējtiesas grupas nolēmuma izpildei, tad sūdzības iesniedzēja Puse lūdz tirdzniecības komiteju atkal sasaukt sākotnējo šķīrējtiesas grupu, lai noteiktu minēto periodu. Kad tirdzniecības komiteja to sasauc, šķīrējtiesas grupa izdos savu nolēmumu 20 dienās pēc atkārtotās izveides dienas. Ja gadījumā sākotnējā grupa vai daži tās locekļi nevar atkal sanākt kopā, tad piemēro 80. pantā precizētās procedūras. Nolēmuma izdošanas termiņš šajā instancē paliek 20 dienas no grupas izveides dienas. 4. Attiecīgā Puse līdz saprātīgā laika perioda beigām paziņo otrai Pusei un tirdzniecības komitejai izpildes pasākumus, ko tā pieņēmusi vai grasās pieņemt, lai panāktu atbilstību šķīrējtiesas grupas nolēmumam. 5. Ja gadījumā starp Pusēm ir domstarpības attiecībā uz pasākuma konsekvenci attiecībā pret minētajām sadaļām un kā paziņots saskaņā ar 4. punktu, tad sūdzības iesniedzēja Puse, iesniedzot tirdzniecības komitejai rakstisku iesniegumu un norādot, kādā veidā pasākums ir nesaskanīgs ar minētajām sadaļām, var lūgt sākotnējo šķīrējtiesas grupu lemt par šo jautājumu. Kad tirdzniecības komiteja to sasauc, šķīrējtiesas grupa izdos savu nolēmumu 45 dienās pēc atkārtotās izveides dienas. 6. Ja gadījumā sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži tās locekļi nevar atkal sanākt kopā, tad piemēro 80. pantā precizētās procedūras. Nolēmuma izdošanas termiņš šajā instancē paliek 45 dienas no grupas izveides dienas. 7. Ja attiecīgā Puse nepaziņo izpildes pasākumus pirms saprātīga laika perioda beigām, tad atbildētāja Puse, ja sūdzības iesniedzēja Puse to lūdz, var iesniegt pagaidu kompensācijas piedāvājumu. Ja 30 dienās pēc saprātīgā laika perioda beigām nav panākta vienošanās par kompensāciju, tad sūdzības iesniedzējai Pusei ir tiesības pēc paziņojuma izdarīšanas tirdzniecības komitejai apturēt labumu piemērošanu, kas piešķirti saskaņā ar II līdz V sadaļu un kas līdzvērtīgi nullifikācijai un pasliktinājumam, ko radījis pasākums, kurš, kā konstatēts, pārkāpis minētās sadaļas. Paziņojumu vienlaikus nogādā otrai Pusei. Sūdzības iesniedzēja Puse var īstenot apturēšanu desmit dienās pēc paziņojuma dienas, ja vien atbildētāja Puse nav pieprasījusi šķīrējtiesu saskaņā ar 8. punktu. 8. Ja atbildētāja Puse uzskata, ka apturējuma līmenis nav līdzvērtīgs pasākuma radītajai nullifikācijai un pasliktinājumam, tad tirdzniecības komitejai pirms 7. punktā minētā desmit dienu perioda beigām iesniedz rakstisku pieprasījumu atkārtoti sasaukt sākotnējo šķīrējtiesas grupu. Tirdzniecības komiteju informē par šķīrējtiesas grupas nolēmumu, kas saistās ar labumu apturējuma līmeni, 30 dienās pēc tās izveides pieprasījuma dienas. Labumus neaptur, iekams šķīrējtiesas grupa nav izdevusi savu nolēmumu un katrs apturējums nav saskanīgs ar šķīrējtiesas grupas nolēmumu. 9. Labumu apturēšana ir pagaidu, un to piemēro tikai līdz brīdim, kad pasākums, ar ko ir pārkāpta šī II līdz V sadaļa, ir atsaukts vai grozīts tā, lai tas atbilstu šīm sadaļām, vai gadījumā, ja Puses ir vienojušās par strīda atrisināšanu. Ja atbildētāja Puse uzskata, ka tā ir veikusi nolēmuma izpildes pasākumus, tomēr labumu apturējums tiek saglabāts, tad atbildētāja Puse var lūgt sākotnējai šķīrējtiesas grupai nolēmumu par to, vai tāds apturējums jāizbeidz vai jāgroza. Nolēmumu izdod 45 dienās pēc rakstiskā pieprasījuma par tās atkārtotu izveidi. 10. Ja gadījumā sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži tās locekļi nevar atkal sanākt kopā, tad piemēro 80. pantā precizētās procedūras. Nolēmuma izdošanas termiņš šajā instancē paliek 45 dienas no grupas izveides dienas. 11. Visi šajā pantā paredzētie nolīgumi ir galīgi un saistoši, un tos nodod tirdzniecības komitejas rīcībā, kura tos padara publiski pieejamus, ja vien tā vienprātīgi nenolemj to nedarīt. 12. Pēc Sīrijas Arābu Republikas iestāšanās Pasaules tirdzniecības organizācijā nekas šajā nolīgumā neliedz kādai Pusei ieviest labumu apturējumu, ko atļāvusi Pasaules tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas organizācija. IV NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 86. pants 1. Šķīrējtiesas procesos, kas izveidoti saskaņā ar šo sadaļu, neizskatīs jautājumus, kas saistīti ar katras Puses tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) dibināšanas līgumu. 2. Šajās sadaļās paredzēto Strīdu izšķiršanas noteikumu izmantošana neierobežo nevienu iespējamu darbību PTO ietvaros, ieskaitot strīdu izšķiršanas darbību. Tomēr ja kāda Puse attiecībā uz konkrētu pasākumu ir izveidojusi strīdu izšķiršanas procedūru saskaņā ar šīs sadaļas 78. panta 1. punktu vai PTO nolīgumu, tad tā līdz tādas pirmās procedūras beigām neveido strīdu izšķiršanas procedūru par to pašu pasākumu citā forumā. Šā punkta nolūkā strīdu izšķiršanas procedūru saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata par sāktu, kad kāda Puse lūdz izveidot speciālistu grupu saskaņā ar PTO Strīdu izšķiršanas reglamentējošo noteikumu un procedūru saprašanas 6. pantu. 3. Līdz Sīrijas Arābu Republikas iestājai Pasaules tirdzniecības organizācijā šķīrējtiesu grupas, pieņemot nolēmumu par šā nolīguma II līdz V sadaļā ietverta noteikuma iedomātu pārkāpumu, kas ietver vai atsaucas uz Pasaules tirdzniecības organizācijas dibināšanas līguma noteikumu, pieņem interpretāciju, kas ir pilnīgā saskaņā ar attiecīgajiem Pasaules tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas organizācijas lēmumiem. Pēc Sīrijas Arābu Republikas iestājas Pasaules tirdzniecības organizācijā šķīrējtiesu grupas aptur procedūras, ja tās uzskata, ka nevar pieņemt nolēmumu par strīdu, neinterpretējot PTO noteikumu, ja tāds noteikums ir minēts šā nolīguma II līdz V sadaļā. Tādas procedūras apturēšanas gadījumā jebkura Puse var izmantot strīdu izšķiršanas procedūru saskaņā ar PTO. 87. pants 1. Visus šajā sadaļā noteiktos termiņus skaita kalendārajās dienās no dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas. 2. Jebkuru šajā sadaļā minētu termiņu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties. 88. pants Dokumentus, kas iesniegti šajā sadaļā paredzētās procedūras ietvaros, uzskata par konfidenciāliem, izņemot šķīrējtiesas nolēmumus. 89. pants Sīrijas Arābu Republikas rakstiskos un mutiskos iesniegumus izdara arābu valodā, un Eiropas Kopienu rakstiskos un mutiskos iesniegumus – jebkurā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. VI SADAĻA EKONOMISKĀ SADARBĪBA 90. pants Mērķi 1. Puses apņemas intensificēt ekonomisko sadarbību savās savstarpējās interesēs un saskaņā ar nolīguma vispārējiem mērķiem. 2. Ekonomiskās sadarbības mērķis ir atbalstīt Sīrijas pašas centienus sasniegt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību. 91. pants Joma 1. Sadarbība koncentrēsies pirmkārt uz sektoriem, kas cieš no iekšējām grūtībām vai ko ietekmē vispārējais Sīrijas ekonomikas liberalizācijas process, jo īpaši tirdzniecības liberalizācija starp Sīriju un Kopienu. 2. Līdzīgi, sadarbība koncentrējas uz jomām, kas var savest ciešāk kopā Kopienas un Sīrijas ekonomikas, jo īpaši tās, kas radīs izaugsmi un nodarbinātību. 3. Puses veicinās ekonomisko sadarbību starp Sīriju un citām reģiona valstīm. 4. Īstenojot dažādos ekonomiskās sadarbības sektorus, kur būtiska ir vides un ekoloģiskā līdzsvara saglabāšana, to ņem vērā, paturot prātā atšķirību pušu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā. 5. Puses var vienoties attiecināt ekonomisko sadarbību arī uz citiem sektoriem, uz ko neattiecas šīs sadaļas noteikumi. 92. pants Metodes un modalitātes Ekonomisko sadarbību jo īpaši veic ar šādu pasākumu starpniecību: a) regulārs ekonomiskais dialogs starp Pusēm par visām makroekonomiskās politikas jomām, b) regulāra informācijas un ideju apmaiņa visos sadarbības sektoros, ieskaitot amatpersonu un ekspertu tikšanos, c) padoma, speciālo zināšanu un apmācības nodošana, d) kopīgu darbību, kā semināri un darbnīcas, ieviešana, e) atbalsts tehniskajā, administratīvajā un reglamentācijas jomā, f) kopuzņēmumu veicināšana, zinātnisko pētījumu rezultātu izmantošana tehnoloģiskajiem pielietojumiem, jauninājumiem un attīstībai. 93. pants Reģionālā sadarbība Puses veicinās darbību, kam ir reģionāla ietekme vai kas iesaistīs citas reģiona valstis, lai veicinātu reģionālo sadarbību. Tāda darbība var ietvert a) tirdzniecību intrareģionālā līmenī, b) investīcijas, c) vides jautājumus, d) ekonomisko infrastruktūru attīstību, e) zinātniskos un tehnoloģiskos pētījumus, f) kultūras jautājumus, g) muitas jautājumus, h) informācijas tehnoloģiju, i) ūdens jautājumus, ieskaitot apūdeņošanu. 94. pants Izglītība un apmācība Puses sadarbojas, lai identificētu un izmantotu visefektīvākos līdzekļus izglītības un profesionālo mācību situācijas nozīmīgai uzlabošanai Sīrijā, jo īpaši attiecībā uz publiskiem un privātiem uzņēmumiem, ar tirdzniecību saistītiem pakalpojumiem, valsts pārvaldi un iestādēm, tehniskajām aģentūrām, zinātniskajām un tehnoloģiskajām akadēmiskajām iestādēm, standartizācijas un sertifikācijas iestādēm un citām attiecīgajām organizācijām. Šajā kontekstā profesionālās, tehniskās un administratīvās mācības rūpniecības pārstrukturēšanai saņems īpašu uzmanību. Sadarbība veicina arī saiknes izveidošanu starp specializētajām struktūrām Kopienā un Sīrijā un veicina informācijas un pieredzes apmaiņu, kā arī tehnisko resursu apvienošanu. 95. pants Zinātniskā un tehnoloģiskā sadarbība Sadarbības mērķis ir a) ilgstošas saiknes izveides veicināšana starp pušu zinātniskajām un tehnoloģiskajām aprindām, jo īpaši, izmantojot šādus: Sīrijas pieeja Kopienas pētniecības programmām, saskaņā ar esošajiem noteikumiem par trešo valstu līdzdalību, Sīrijas dalība decentralizētas sadarbības tīklos, mācību veicināšana pētniecības un attīstības sektoros, b) Sīrijas zinātniskās un lietišķās pētniecības un attīstības jaudas nostiprināšana, palielinot cilvēkresursu jaudu un sniedzot pētniecības iestādēm zinātnisku, tehnisku un materiālu atbalstu, c) tehnoloģisko jauninājumu veicināšana, jaunu tehnoloģiju un zināšanu nodošana un zinātības izplatīšana, jo īpaši lai veicinātu videi draudzīgu praksi un paātrinātu Sīrijas rūpnieciskās spējas pielāgošanu un attīstību. 96. pants Vide 1. Sadarbība ir vērsta uz vides pasliktināšanās novēršanu, uzlabojot tās kvalitāti, kontrolējot piesārņojumu, aizsargājot cilvēku veselību un nodrošinot dabas resursu racionālu izmantošanu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. 2. Sadarbība, kas veicinās arī reģionālos vides projektus, koncentrējas uz šādām jomām, ar uzsvaru uz tiesību aktu saskaņošanu, ieskaitot ar ANO saistītu nolīgumu izpildi: a) pārtuksnešošanas apkarošana, b) bioloģiskās dažādības aizsardzība, c) integrētu ūdens resursu pārvaldība, ieskaitot apūdeņošanu, kā arī virsmas ūdens un pazemes ūdens salinizācijas vai piesārņošanas kontroli, d) atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, e) tīras ražošanas veicināšana un vides ietekmes un drošības risku, kas rodas rūpnieciskās darbības dēļ, novēršana, f) tirdzniecība un vide, g) gaisa kontroles kvalitāte, h) jūras piesārņošanas novēršana un kontrole, i) atkritumu apsaimniekošana, j) lauksaimniecības ietekme uz augsnes un ūdens kvalitāti, k) vides izglītība un apzināšanās, l) progresīvu vides pārvaldības un lēmumu pieņemšanas instrumentu izmantošana, vides uzraudzības metodes, jo īpaši ieskaitot Vides informācijas sistēmas ( EIS ) un Vides ietekmes novērtējuma ( EIA ) izmantošanu, m) vides krīzes pārvaldība. 97. pants Rūpnieciskā sadarbība Rūpnieciskā sadarbība veicina a) rūpniecisko sadarbību starp Kopienas un Sīrijas uzņēmējiem, ieskaitot Sīrijas pieeju Kopienas tīkliem, lai tuvinātu uzņēmumus, un tīkliem, kas radīti decentralizētas sadarbības kontekstā, b) Sīrijas rūpniecības modernizāciju un pārstrukturēšanu, ieskaitot tās infrastruktūras un atbalsta institūcijas tādās nozīmīgās jomās kā standarti, kvalitātes nodrošināšana un rūpnieciskais dizains, c) tādas vides izveidi un veicināšanu, kas labvēlīga privāto uzņēmumu attīstībai, lai sekmētu rūpnieciskās ražošanas izaugsmi un dažādošanu ilgtspējīgas attīstības perspektīvā, d) sadarbību starp Kopienas un Sīrijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, e) tehnoloģijas un izstrādājumu jauninājumus, pētniecību un iegādi, lai dotu ieguldījumu Sīrijas ekonomiskajā attīstībā, f) rūpnieciskās produkcijas diversifikāciju Sīrijā, g) cilvēkresursu nostiprināšanu, h) pieejas uzlabošanu finanšu investīcijām, i) jauninājumu veicināšanu, j) informācijas atbalsta dienestu uzlabošanu, k) jebkuru citu sadarbības jomu pēc pušu vienošanās. 98. pants Investīcijas un investīciju veicināšana Sadarbības mērķis būs investīcijām labvēlīgas un stabilas vides veicināšana Sīrijā. Sadarbības rezultātā jo īpaši attīstīsies a) saskaņ