Priekšlikums padomes Lemumam par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam /* COM/2006/0505 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.9.2006 COM(2006)505 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Kopiena un Mauritānijas Islāma Republika ir apspriedušas un 2006. gada 21. jūlijā parafējušas zvejniecības partnertiecību nolīgumu. Šis partnerattiecību nolīgums ir noslēgts uz 6 gadiem, sākot no spēkā stāšanās dienas, un tas ir pagarināms. Nolīgumam pievienots protokols un tā pielikums, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. Protokols un pielikums ir noslēgti uz diviem gadiem, tos var klusuciešot pagarināt divas reizes uz tikpat ilgu laiku, tādējādi iegūstot sešus gadus ilgu laika posmu, kas sākas 2006. gada 1. augustā. Kamēr nav stājies spēkā jaunais nolīgums, protokols un pielikums stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Tos piemēro no 2006. gada 1. augusta. Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir īstenot ilgtspējīgu zvejniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas zvejas zonā. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz retrospektīvu un provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par tās interesējošiem zvejniecības nozares jautājumiem. Mauritānijas zvejniecības politikas pašreizējās prioritātes ļauj, pusēm vienojoties, partnerattiecību nolīgumā izvirzīt mērķus un formulēt ar tiem saistītās gada un daudzgadu programmas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību. Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Protokolā paredzētā finansiālā ieguldījuma apjoms ir EUR 86 000 000 gadā par zvejas iespējām vienpadsmit zvejas kategorijās. No šā finansiālā ieguldījuma EUR 11 000 000 ir ikgadējs finansiāls atbalsts valsts zvejniecības politikas īstenošanai, un tajā ietilpst arī EUR 1 000 000 liels ikgadējs atbalsts Bandargēnas [ Banc d'Arguin ] Nacionālajam parkam. Nolīgumā paredzētas zvejas iespējas vienpadsmit kategorijās. Nosacījumi katram licences periodam ir šādi. - Vēžveidīgie (izņemot langustus): maksimālā atļautā bruto tilpība (BT) ir 9440 tonnas. - Senegālas merlūzas ( Merluccius senegalensis ) zveja ar traleriem un āķu zvejas kuģiem: maksimālā atļautā BT ir 3600 tonnas. - Bentisko sugu zveja, izņemot zveju ar traleriem un Senegālas merlūzas zveju: maksimālā atļautā BT ir 2324 tonnas. - Bentisko sugu (izņemot Senegālas merlūzu, galvkājus un vēžveidīgos) zveja ar grunts traļiem: maksimālā atļautā BT ir 750 tonnas. - Galvkāji: maksimālā atļautā BT ir 18 600 tonnas 43 licencēm. - Langusti un krabji: maksimālā atļautā BT ir 300 tonnas (katram). - Tunzivju zveja: ne vairāk kā 36 licences seineriem un kopā 31 licence kuģiem zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai. - Mazo pelaģisko sugu zveja (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri): ne vairāk kā 22 licences. - Mazo pelaģisko sugu zveja (izņemot saldētājkuģus): maksimālā atļautā BT ir 15 000 tonnas. Katrā kategorijā kuģu īpašniekiem tika noteiktas maksas. Paredzams, ka Mauritānija no kuģu īpašniekiem ik gadu saņems aptuveni EUR 22 000 000. Tāpēc Komisija ierosina Padomei ar lēmumu pieņemt vēstuļu apmaiņas veidā noslēgto nolīgumu par zvejniecības partnerattiecību nolīguma un protokola provizorisku piemērošanu pirms to galīgās stāšanās spēkā. Priekšlikumu Padomes regulai par jaunā nolīguma noslēgšanu izskatīs atsevišķā procedūrā. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 300. panta 2. punktu saistībā ar 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Kopiena un Mauritānijas Islāma Republika ir apspriedušas un parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas ir Mauritānijas Islāma Republikas suverenitātē. (2) Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu. (3) Jānodrošina zvejas turpināšanās laikā starp iepriekšējā nolīguma un protokola[1] darbības beigām un dienu, kad stājas spēkā jaunais nolīgums un protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā. (4) Jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Nolīgumu provizoriski piemēro no 2006. gada 1. augusta. 3. pants 1. Nolīguma protokolā noteikto zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir šāds. Zvejas kategorija | Maksimālā bruto tilpība (BT) vai licenču skaits vienam licences periodam | Dalībvalsts | BT, licenču skaits vai gada maksimālā nozveja vienai dalībvalstij | 1. kategorija. Vēžveidīgo (izņemot langustus un krabjus) zvejas kuģi | 9440 BT | Spānija | 7183 BT | Itālija | 1371 BT | Portugāle | 886 BT | 2. kategorija. Senegālas merlūzas (Merluccius senegalensis) zvejas traleri un grunts āķu zvejas kuģi | 3600 BT | Spānija | 3600 BT | 3. kategorija. Bentisko sugu (izņemot Senegālas merlūzas) zvejas kuģi, kas nezvejo ar trali | 2324 BT | Spānija | 1500 BT | Apvienotā Karaliste | 800 BT | Malta | 24 BT | 4. kategorija. Zivju saldētājtraleri, kas zvejo bentiskās sugas | 750 BT | Grieķija | 750 BT | 5. kategorija. Galvkāji | 18 600 BT 43 licences | Spānija | 39 licences | Itālija | 4 licences | 6. kategorija. Langusti | 300 BT | Portugāle | 300 BT | 7. kategorija. Tunzivju saldētājseineri | 36 licences | Spānija | 15 licences | Francija | 20 licences | Malta | 1 licence | 8. kategorija. Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai | 31 licence | Spānija | 23 licences | Francija | 5 licences | Portugāle | 3 licences | 9. kategorija. Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri | 22 licences par ne vairāk kā 440 000 tonnām | Nīderlande | 194 000 tonnas | Lietuva | 128 000 tonnas | Latvija | 77 000 tonnas | Vācija | 15 000 tonnas | Apvienotā Karaliste | 8000 tonnas | Portugāle | 6000 tonnas | Francija | 6000 tonnas | Polija | 6000 tonnas | 10. kategorija. Krabju zveja | 300 BT | Spānija | 300 BT | 11. kategorija. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi | 15 000 BT (gada vidējā vērtība vienam mēnesim) | 2. Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā (pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi) saskaņā ar protokolu iespējams izmantot 9. kategorijā (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri), ja mēnesī neizmanto vairāk kā 25 licences. 3. Ja 9. kategorijā (pelaģiskās zvejas saldētājtraleri) licences pieprasījumu skaits ir lielāks nekā pārskata periodā atļautais maksimālais skaits, Komisija vispirms pārsūta to kuģu pieprasījumus, kuri iepriekšējos sešos mēnešos pirms pieprasījuma iesniegšanas ir bijuši aktīvākie licenču izmantotāji. 4. Attiecībā uz 11. kategoriju (pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi) Komisija licences pieprasījumus pārsūta pēc tam, kad tā ir saņēmusi vēlākais līdz iepriekšējā gada 1. decembrim nosūtītu gada nozvejas plānu, kurā pieprasījums precizēts par katru atsevišķu kuģi (norādot paredzēto BT katram darbības mēnesim un visiem attiecīgā gada mēnešiem). Ja pieprasījums pārsniedz gada vidējo vērtību 15 000 BT vienam mēnesim, piešķīrumus veic atbilstoši pieprasījumu un iepriekš minēto nozvejas plānu tabulai. 5. Ja minēto dalībvalstu iesniegtie licences pieprasījumi neizsmeļ protokolā noteiktās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus. 4. pants Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Mauritānijas zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[2]. 5. pants Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personas, kas ir tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai no dienas, kura vēl jāprecizē. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Pielikums Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam A. Mauritānijas Islāma Republikas valdības vēstule Godātais kungs! Esmu gandarīts, ka Mauritānijas Islāma Republikas un Eiropas Kopienas sarunvežiem ir izdevies panākt vienprātību par Mauritānijas Islāma Republikas un Eiropas Kopienas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. Sarunu iznākums — līdzšinējā Sadarbības nolīguma pārtapšana jaunā kvalitātē — stiprinās mūsu sadarbību zvejniecībā un izveidos partnerattiecību struktūru ilgtspējīgas zvejniecības politikas īstenošanai un atbildīgai zvejas resursu izmantošanai Mauritānijas ūdeņos, kā arī sniegs Kopienas uzņēmējiem labākas ekonomiskās integrācijas iespējas Mauritānijas zvejniecības nozarē. Tālab ierosinu abām pusēm vienlaikus sākt nolīguma, protokola un tā pielikumu teksta apstiprināšanas un ratifikācijas procedūru saskaņā ar Mauritānijas Islāma Republikā un Eiropas Kopienā spēkā esošo procedūru, kura jāievēro, lai minētie dokumenti varētu stāties spēkā. Lai nebūtu jāpārtrauc Kopienas kuģu zvejas darbība Mauritānijas ūdeņos un atsaucoties uz 2006. gada 21. jūlijā parafēto nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un uz 2006. gada 21. jūlijā parafēto protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam, man ir gods paziņot, ka Mauritānijas Islāma Republika ir gatava šā nolīguma un šā protokola provizoriskai piemērošanai no 2006. gada 1. augusta līdz dienai, kad tie stāsies spēkā atbilstīgi minētā nolīguma 17. pantam, ja Eiropas Kopiena ir gatava rīkoties tāpat. Eiropas Kopienai būtu pēc iespējas jāpaātrina nolīguma, protokola un pielikumu pieņemšanas procedūras gaita, lai protokola 2. pantā noteiktā finansiālā ieguldījuma pirmo daļu varētu iemaksāt iespējami drīz un vēlākais 2006. gada 31. decembrī. Būšu pateicīgs, ja apliecināsit Eiropas Kopienas piekrišanu šādam provizoriskam piemērojumam. Ar cieņu — Mauritānijas Islāma Republikas valdības vārdā — B. Eiropas Kopienas vēstule Godātais kungs! Man ir gods apliecināt, ka esmu saņēmis šādu Jūsu vēstuli ar šīsdienas datumu: „Godātais kungs! Esmu gandarīts, ka Mauritānijas Islāma Republikas un Eiropas Kopienas sarunvežiem ir izdevies panākt vienprātību par Mauritānijas Islāma Republikas un Eiropas Kopienas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. Sarunu iznākums — līdzšinējā Sadarbības nolīguma pārtapšana jaunā kvalitātē — stiprinās mūsu sadarbību zvejniecībā un izveidos partnerattiecību struktūru ilgtspējīgas zvejniecības politikas īstenošanai un atbildīgai zvejas resursu izmantošanai Mauritānijas ūdeņos, kā arī sniegs Kopienas uzņēmējiem labākas ekonomiskās integrācijas iespējas Mauritānijas zvejniecības nozarē. Tālab ierosinu abām pusēm vienlaikus sākt nolīguma, protokola un tā pielikumu teksta apstiprināšanas un ratifikācijas procedūru saskaņā ar Mauritānijas Islāma Republikā un Eiropas Kopienā spēkā esošo procedūru, kura jāievēro, lai minētie dokumenti varētu stāties spēkā. Lai nebūtu jāpārtrauc Kopienas kuģu zvejas darbība Mauritānijas ūdeņos un atsaucoties uz 2006. gada 21. jūlijā parafēto nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un uz 2006. gada 21. jūlijā parafēto protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam, man ir gods paziņot, ka Mauritānijas Islāma Republika ir gatava šā nolīguma un šā protokola provizoriskai piemērošanai no 2006. gada 1. augusta līdz dienai, kad tie stāsies spēkā atbilstīgi minētā nolīguma 17. pantam, ja Eiropas Kopiena ir gatava rīkoties tāpat. Eiropas Kopienai būtu pēc iespējas jāpaātrina nolīguma, protokola un pielikumu pieņemšanas procedūras gaita, lai protokola 2. pantā noteiktā finansiālā ieguldījuma pirmo daļu varētu iemaksāt iespējami drīz un vēlākais 2006. gada 31. decembrī. Būšu pateicīgs, ja apliecināsit Eiropas Kopienas piekrišanu šādam provizoriskam piemērojumam. Ar cieņu — Mauritānijas Islāma Republikas valdības vārdā —” Man ir gods apliecināt Eiropas Kopienas piekrišanu šādam provizoriskam piemērojumam. Ar cieņu — Eiropas Savienības Padomes vārdā — Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību NOLĪGUMS EIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”, un MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKA, še turpmāk — „Mauritānija”, abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas un Mauritānijas ciešo sadarbību, jo īpaši saistībā ar Kotonū nolīgumu, ar ko izveido ciešu sadarbības saikni starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mauritāniju, no otras puses, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt; IEVĒROJOT to, ka Kopiena un Mauritānija ir parakstījušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un ka saskaņā ar šo konvenciju Mauritānija ir izveidojusi ekskluzīvu ekonomikas zonu, kura sniedzas 200 jūras jūdžu attālumā no tās krastiem un kurā tā realizē savas suverēnās tiesības šīs zonas resursu apzināšanā, saglabāšanā un pārvaldīšanā; APŅEMOTIES saskaņā ar principiem, kas ietverti Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemtajā Rīcības kodeksā atbildīgai zvejai, ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zveju, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu, un jo īpaši nostiprināt kontroles sistēmu pār zvejas darbību kopumā, lai nodrošinātu minēto resursu uzlabošanas un saglabāšanas pasākumu efektivitāti, kā arī jūras vides aizsardzību; PĀRLIECĪBĀ par to, ka cieša zinātniskā un tehniskā sadarbība apstākļos, kuri nodrošina zivju krājumu saglabāšanu un racionālu izmantošanu, veicinās attiecīgo ekonomisko un sociālo mērķu sasniegšanu zvejniecībā; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu; APŅEMOTIES tādēļ sekmēt partnerattiecību nozīmes pieaugumu Mauritānijas zvejniecības politikā, jo īpaši lai noteiktu piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei; VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Mauritānijas zvejas zonās un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas uzsākšanai šajās zvejas zonās; APZINOTIES jūras zvejniecības un ar to saistīto nozaru lielo nozīmi Mauritānijas, kā arī dažu Kopienas reģionu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās un tādēļ veikt un izvērst ieguldījumus ar abu Pušu uzņēmumu līdzdalību, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants — Priekšmets Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zvejniecībā, lai Mauritānijas zvejas zonās uzsāktu atbildīgu zveju, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Mauritānijas zvejniecības nozari, - nosacījumi Kopienas zvejas kuģu piekļuvei Mauritānijas zvejas zonām, - zvejas uzraudzības kārtība Mauritānijas zvejas zonās, lai nodrošinātu iepriekš minēto nosacījumu ievērošanu, zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju, - uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās, - Mauritānijas zvejas zonās gūto lomu izkraušanas un pārkraušanas nosacījumi, - nosacījumi to Kopienas kuģu apkalpes komplektēšanai, kas saskaņā ar šo nolīgumu darbojas Mauritānijas zvejas zonās. 2. pants — Definīcijas Šajā nolīgumā, protokolā un pielikumos a) „Mauritānijas zvejas zonas” ir Mauritānijas Islāma Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi. Šajā nolīgumā paredzētā Kopienas kuģu zvejas darbība var notikt tikai zonās, kurās zvejot ir atļauts ar Mauritānijas tiesību aktiem; b) „Ministrija” ir Mauritānijas Zvejniecības un jūras ekonomikas ministrija; c) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; d) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu; e) „Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Mauritānijas pārstāvji un kuras funkcijas ir izklāstītas šā nolīguma 10. pantā; f) „uzraudzības iestāde” ir deleģētā struktūra zvejas uzraudzībai un kontrolei jūrā ( DSPCM ); g) „Delegācija” ir Eiropas Komisijas delegācija Mauritānijā; h) „jūrnieki” ir viss uz kuģa esošais personāls, kas pieder apkalpei, neatkarīgi no kvalifikācijas (virsnieki, tehniskie darbinieki, meistari, matroži). 3. pants — Īstenošanas principi un mērķi 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Mauritānijas zvejas zonās, nediskriminējot nevienu no dažādajām flotēm, kas atrodas minētajās zvejas zonās. 2. Puses apņemas ievērot dialoga un iepriekšējas apspriešanās principu, jo īpaši attiecībā uz zvejniecības politikas īstenošanu, no vienas puses, un Kopienas politiku un pasākumiem, kuri var ietekmēt Mauritānijas zvejniecības nozari, no otras puses. 3. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas pārvaldības principiem vides, ekonomikas un sociālajā jomā. 4. Puses turklāt sadarbojas, provizoriski, simultāni un retrospektīvi vērtējot pasākumus, programmas un darbības, kas vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai. 5. Mauritānijas jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru ar pilnām tiesībām piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Konkrēti tas attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. pants — Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Mauritānija sadarbojas, pastāvīgi vērtējot resursu stāvokli Mauritānijas zvejas zonās. Tādēļ izveido neatkarīgu Apvienoto zinātnisko komiteju, kurā, Pusēm vienojoties, var uzaicināt arī trešu valstu zinātniekus. Apvienotā zinātniskā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, tās darbības noteikumus paredz ar Pušu vienošanos, pirms stājas spēkā šis nolīgums. 2. Pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas darba rezultātiem un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses konsultējas 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai vajadzības gadījumā pēc savstarpējas vienošanās pieņemtu pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanai. 3. Puses apņemas tieši vai kompetentās starptautiskajās organizācijās apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu, un par sadarbību attiecīgo zinātniskās izpētes rezultātu izmantošanā. 5. pants — Kopienas kuģu piekļuve Mauritānijas zvejas zonām 1. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Mauritānijas tiesību aktiem. Ministrija paziņo Komisijai par visiem minētajos tiesību aktos izdarītajiem grozījumiem. Neskarot noteikumus, par kuriem Puses varētu vienoties, Kopienas kuģiem šie tiesību aktu grozījumi jāsāk ievērot vienu mēnesi pēc to paziņošanas. 2. Mauritānija apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Mauritānijas zvejas zonās saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. 3. Mauritānija nodrošina protokolā paredzētās zvejas uzraudzības faktisko veikšanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Mauritānijas iestādēm, kas atbild par minēto uzraudzību. 4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai tās kuģi ievērotu šā nolīguma noteikumus, kā arī Mauritānijas tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju ūdeņos, kas ir Mauritānijas jurisdikcijā, saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju. 6. pants — Zvejas nosacījumi 1. Kopienas kuģi var zvejot Mauritānijas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdota zvejas licence. Kopienas kuģu zvejas licenci jābūt izdevušām Mauritānijas kompetentajām iestādēm pēc Kopienas kompetento iestāžu pieprasījuma. Licences saņemšanas procedūra, iekasējamās maksas un zinātnisko novērojumu izmaksu segšana, kā arī citi nosacījumi Kopienas kuģu veiktajai zvejai Mauritānijas zvejas zonās ir noteikti pielikumos. 2. Ministrija var piešķirt Kopienas kuģiem licences spēkā esošajā protokolā neparedzētām zvejas kategorijām, kā arī pētnieciskajai zvejai. Tomēr šo licenču piešķiršanai vajadzīgs abu Pušu labvēlīgs atzinums. 3. Ar šā nolīguma protokolu nosaka zvejas iespējas, kuras Mauritānija piešķir Kopienas kuģiem Mauritānijas zvejas zonās, kā arī šā nolīguma 7. pantā paredzēto finansiālo ieguldījumu. 4. Ar pienācīgas administratīvās sadarbības palīdzību Pušu kompetentās iestādes nodrošina šo nosacījumu un procedūru pareizu īstenošanu. 7. pants — Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Mauritānijai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šo ieguldījumu veido divas saistītas daļas, proti: a) finansiāla kompensācija par Kopienas kuģu piekļuvi Mauritānijas zvejas zonām, neskarot Kopienas kuģu maksas par licenču saņemšanu; b) Kopienas finansiāls atbalsts tādas valsts zvejniecības politikas īstenošanai, kuras pamatā ir atbildīga zveja un zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana Mauritānijas ūdeņos. 2. Iepriekš 1. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo atbalstu nosaka vienojoties un saskaņā ar protokola noteikumiem par Pušu izvirzītajiem mērķiem, kas īstenojami Mauritānijas zvejniecības politikā. 3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus gadījumiem, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ: a) netipiski apstākļi; b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, ja — saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju — krājumu stāvoklis to ļauj; d) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 14. pantu; e) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 15. pantu vai protokolu. 8. pants — Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū 1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu uzglabāšanas veidiem un pārstrādi. 3. Puses tiecas izveidot labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu. 4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu investīciju piesaisti saskaņā ar spēkā esošajiem Mauritānijas un Kopienas tiesību aktiem. 9. pants — Administratīvā sadarbība Puses, tiecoties nodrošināt zvejas resursu uzlabošanas un saglabāšanas pasākumu efektivitāti, - katra izvērš administratīvu sadarbību, lai nodrošinātu to, ka Pušu kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus un Mauritānijas jūras zvejniecības noteikumus, - sadarbojas, lai novērstu un apkarotu nelegālu zveju, jo īpaši ar informācijas apmaiņu un ciešu administratīvu sadarbību. 10. pants — Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma izpildi uzrauga Apvienotā komiteja, kurā ir pārstāvētas abas Puses. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) pārrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanas pareizību, izšķir strīdus; b) uzrauga un novērtē šā partnerattiecību nolīguma izpildes devumu Mauritānijas zvejniecības politikas īstenošanā; c) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību; d) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu; e) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to — finansiālā ieguldījuma apjomu; f) veic citas funkcijas, par kurām Puses vienojas, tostarp funkcijas saistībā ar nelegālas zvejas apkarošanu un administratīvo sadarbību; g) nosaka praktiskos pasākumus administratīvajā sadarbībā, kas paredzēta šā nolīguma 9. pantā; h) uzrauga un novērtē stāvokli šā nolīguma 8. pantā paredzētajā sadarbībā starp uzņēmējiem un vajadzības gadījumā iesaka veidus un līdzekļus minētās sadarbības veicināšanai. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Mauritānijā un Kopienā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē. 11. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Mauritānijas teritorijā un Mauritānijas jurisdikcijā esošajos ūdeņos. 12. pants — Nolīguma termiņš Šo nolīgumu piemēro sešus gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to pagarina uz turpmākiem tikpat ilgiem periodiem, ja vien nolīguma darbību neizbeidz saskaņā ar 14. pantu. 13. pants — Strīdu izšķiršana Puses apspriežas par strīdiem attiecībā uz šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. 14. pants — Nolīguma darbības izbeigšana 1. Šā nolīguma darbību var izbeigt jebkura no Pusēm, ja rodas netipiski apstākļi, piemēram, ja ir noplicināti attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju. 2. Ja nolīguma darbību izbeidz šā panta 1. punktā minēto iemeslu dēļ, attiecīgā Puse vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt nolīguma darbību. Ja nolīguma darbību izbeidz šā panta 1. punktā neminētu iemeslu dēļ, attiecīgais paziņojums jāveic vismaz deviņus mēnešus iepriekš. 3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 4. Šā nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu gadam, kurā tiek izbeigta nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 15. pants — Nolīguma darbības apturēšana 1. Šā nolīguma darbību var apturēt pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ja radušās nopietnas nesaskaņas par nolīguma piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot. 2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma, neskarot protokola 7. panta 4. punktu. 16. pants — Protokols un pielikumi Protokols, tā pielikumi un papildinājumi ir šā nolīguma neatņemama daļa. 17. pants — Noslēguma noteikumi: valoda un stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu, tas ir sagatavots divos eksemplāros angļu, arābu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks. PROTOKOLS, ar ko nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no 2006. gada 1. augusta uz diviem gadiem piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. un 6. pantu, ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā. Minētās zvejas iespējas ir daļa no kopējās zvejas piepūles, kas norādīta III pielikumā un ko Mauritānijas iestādes noteikušas un regulāri atjaunina, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un 5. pantu. 3. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu kuģi, kas peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, Mauritānijas zvejas zonās var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kura izdota saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums ir 86 miljoni EUR gadā[3]. No šīs summas 11 miljonus EUR gadā šā protokola 1. pantā minētajā periodā Mauritānija izmanto nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajam finansiālajam atbalstam valsts zvejniecības politikas īstenošanai, un tajā ietilpst arī 1 miljonu EUR liels ikgadējs atbalsts Bandargēnas [ Banc d’Arguin ] Nacionālajam parkam. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6., 7., 9., 10. un 13. pantam. 3. Finansiālo ieguldījumu Kopiena izmaksā vēlākais 2006. gada 31. decembrī pirmajā gadā un vēlākais 1. augustā turpmākajos gados. 4. Finansiālo ieguldījumu ieskaita vienā Mauritānijas Islāma Republikas Valsts kases kontā, kurš atvērts Mauritānijas Centrālajā bankā un kura rekvizītus paziņo Ministrija. 5. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam lēmumus par finansiālā ieguldījuma un Bandargēnas Nacionālajam parkam paredzētā finansiālā atbalsta sadali pieņem saskaņā ar Mauritānijas likumu par finansēm, un līdzekļu izmantošana ir eksluzīvā Mauritānijas kompetencē. 3. pants Zinātniskā sadarbība 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Mauritānijas zvejas zonās, pamatojoties uz zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldības principiem. 2. Protokola piemērošanas laikā Puses sadarbosies, lai sīkāk izpētītu noteiktus jautājumus saistībā ar resursu stāvokli Mauritānijas zvejas zonās; tālab vismaz reizi gadā notiek Apvienotās zinātniskās komitejas sanāksme saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu. Ja to pieprasa kāda no Pusēm un ja vajadzīgs saskaņā ar nolīgumu, šī Apvienotā zinātniskā komiteja var sanākt arī biežāk. 3. Pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas secinājumiem un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses konsultējas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai vajadzības gadījumā pēc savstarpējas vienošanās pieņemtu pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai. 4. Apvienotās zinātniskās komitejas uzdevumi ir šādi: 1. sagatavot ikgadēju zinātnisko ziņojumu par šajā nolīgumā paredzētajiem zvejas veidiem; 2. izstrādāt un ieviest gada programmu noteiktu zinātnisku jautājumu risināšanai, lai uzlabotu izpratni par zvejas resursu stāvokli un izmaiņām ekosistēmās; 3. saskaņā ar komitejā vienprātīgi pieņemtu procedūru pētīt zinātniskos jautājumus, kuri rodas nolīguma īstenošanas gaitā; 4. līdz ar citiem pasākumiem vajadzības gadījumā veikt pētnieciskās zvejas reisus, lai noteiktu zvejas iespējas un šo iespēju izmantojuma režīmu, kas garantē resursu un to ekosistēmas saglabāšanu. 4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Šā protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl nolīguma 4. panta 1. punktā minētās Apvienotās zinātniskās komitejas secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Mauritānijas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst pārsniegt šā protokola 2. panta 1. punktā norādīto summu vairāk par divām reizēm, un tai jāsaglabājas proporcionālai zvejas iespēju palielinājumam. 2. Ja turpretim Puses vienojas pieņemt pasākumus, kas minēti šā protokola 3. panta 3. punktā un kas paredz šā protokola 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. Neskarot šā protokola 6. panta noteikumus, Eiropas Kopiena var apturēt finansiālā ieguldījuma maksājumus, ja tā nespēj izmantot šajā protokolā paredzētās zvejas iespējas. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņā ar Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumiem par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 4. Par šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem zvejas iespēju pārdalījumiem Puses vienojas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā. 5. pants Pētnieciskā zveja 1. Puses var veikt pētnieciskās zvejas reisus Mauritānijas zvejas zonās saskaņā ar nolīguma 4. pantā paredzētās Apvienotās zinātniskās komitejas atzinumu. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par jauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgajiem parametriem. 2. Pētnieciskās zvejas atļaujas piešķir izmēģinājuma veidā uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, un saskaņā ar nolīguma 6. panta 2. punktu. Tās izdod par maksu. 3. Ja Puses secina, ka pētnieciskā zveja ir bijusi sekmīga, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var piešķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā paredzēto apspriešanās procedūru. Finansiālo ieguldījumu palielina saskaņā ar 4. panta noteikumiem. 4. Pētniecisko zveju veic ciešā sadarbībā ar Mauritānijas Okeanogrāfijas pētniecības un zvejniecības institūtu ( IMROP ). IMROP pieņem lēmumu par to, kuri pētnieki un novērotāji strādās uz kuģa, un šīs grupas izmaksas sedz kuģa īpašnieks. Pētnieciskajā zvejā iegūtos datus iekļauj IMROP sagatavotā ziņojumā, kuru dara zināmu Ministrijai. 5. Pētnieciskās zvejas laikā gūtais loms pieder kuģa īpašniekam. Aizliegts zvejot nereglamentēta izmēra sugas un sugas, kuru zveju, turēšanu uz kuģa un tirdzniecību neatļauj Mauritānijas tiesību akti. 6. Ja Puses nevienojas par pretējo, kuģi, kas darbojas pētnieciskās zvejas režīmā, visus lomus izkrauj Mauritānijā. 6. pants Partnerattiecību nolīguma devums Mauritānijas zvejniecības politikas īstenošanā 1. Nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais finansiālais atbalsts saskaņā ar šā protokola 2. panta 1. punktu ir 11 miljoni EUR gadā. Šis finansiālais atbalsts paredzēts, lai izstrādātu un īstenotu Valsts stratēģiju Mauritānijas zvejniecības un jūras ekonomikas ilgtspējīgai attīstībai [ Stratégie Nationale de Développement durable du secteur des Pêches et de l’Economie Maritime de Mauritanie ], tā sākot ilgstpējīgu un atbildīgu zveju Mauritānijas ūdeņos, un jo īpaši 3. punktā minētajām atbalsta jomām, kas sīkāk raksturotas IV pielikumā, kā arī Bandargēnas Nacionālajam parkam. 2. Mauritānija atbild par 1. punktā minētā finansiālā atbalsta summas izlietojumu, kura pamatā ir pēc Pušu vienošanās izvirzīti mērķi un to īstenošanas programmas. 3. Neskarot Pušu izvirzītos mērķus un saskaņā ar prioritātēm Valsts stratēģijā Mauritānijas zvejniecības un jūras ekonomikas ilgtspējīgai attīstībai, un lai nodrošinātu ilgstspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, Puses vienojas galveno uzmanību pievērst šādām atbalsta jomām. a) Pārvaldības uzlabošana zvejniecības nozarē - Atbalsts kontrolētai individuālās un piekrastes zvejniecības attīstībai, jo īpaši zvejas resursu labāka izmantojuma plānu izstrāde, to izpildes kontrole un šo plānu izvērtēšana. - Programmas, kuru mērķis ir zvejas resursu pilnīgāka apzināšana. - Atbalsts zvejas piepūles pārvaldībai. - Specializētu laboratoriju izveide Mauritānijas Okeanogrāfijas pētniecības un zvejniecības institūta ( IMROP ) paspārnē, šo laboratoriju aprīkojuma modernizēšana un datoranalīzes un statistiskās analīzes sistēmu izstrāde. b) Zvejniecības nozares straujāka integrēšana Mauritānijas ekonomikā - Infrastruktūras, jo īpaši ostu infrastruktūras attīstīšana, izmantojot tādas ieguldījumu programmas kā Nuadibu [ Nouadhibou ] ostas renovācija un Nuakšotas [ Nouakchott ] zivju tirgus renovācija, lai varētu izkraut individuālo zvejnieku gūtos lomus. - Finansiālā atbalsta pasākumi Mauritānijas rūpnieciskās zvejas flotes pārstrukturēšanai. - Individuālās zvejas flotes modernizācijas programmas izstrāde, lai nodrošinātu pārtikas higiēnas un nekaitīguma normu ievērošanu, un jo īpaši tādas iniciatīvas kā — ilgtermiņā — koka pirogu nomaiņa ar pirogām, kas būvētas no piemērotāka materiāla un apgādātas ar nozvejas saglabāšanas līdzekļiem. - Atbalsta un ieguldījumu programmas zvejas uzraudzības uzlabošanai, piemēram, vienīgi uzraudzības iestāžu un IMROP lietojumam paredzētu pietauvošanās pontonu izveide ostās un uzraudzības metodēm un tehnoloģijām, īpaši VMS , veltītas apmācību programmas izstrāde. - Programmas un iniciatīvas zvejas produktu būtiskai uzlabošanai, jo īpaši ar tādu pasākumu palīdzību, kas vērsti uz izkrauto un pārstrādāto produktu sanitārā un fitosanitārā stāvokļa uzlabošanu. c) Pārvaldes iestāžu darbspējas nostiprināšana un darbības uzlabošana - Apmācību un atbalsta programmas izstrāde, lai paaugstinātu drošību uz jūras un uzlabotu glābšanas darbus jūrā, jo īpaši attiecībā uz individuālās zvejas floti. - Atbalsta programmas Mauritānijas Zvejniecības un jūras ekonomikas ministrijas tehniskajiem dienestiem, kas atbild par nozares pārvaldību. - Rīcības plāns nozares pārvaldībā iesaistīto dienestu darba efektivitātes uzlabošanai. - Zvejas licenču un kuģu novērošanas pārvaldības sistēmas izveide un nostiprināšana. 7. pants Mauritānijas zvejniecības politikas īstenošanai paredzētā atbalsta sniegšanas metodes 1. Neskarot šā protokola 6. panta 3. punktu, Eiropas Kopiena un Ministrija nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā saskaņā ar IV pielikumā ietvertajām vadlīnijām un pēc šā protokola stāšanās spēkā vienojas par šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas Mauritānijas zvejniecības politikas prioritāšu īstenošanai, lai sāktu ilgstpējīgu un atbildīgu zveju, un jo īpaši tās, kas minētas šā protokola 6. panta 3. punktā; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un rādītāji, kas jāizmanto ikgadējā iegūto rezultātu novērtējumā. 2. Izmaiņas šajās vadlīnijās, mērķos, kritērijos un novērtēšanas rādītājos Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Šā protokola piemērošanas pirmajā gadā, tiklīdz Apvienotajā komitejā ir apstiprinātas vadlīnijas, mērķi, kritēriji un novērtēšanas rādītāji, Eiropas Kopiena jāinformē par to, kā Mauritānija ir paredzējusi izlietot šā protokola 6. panta 1. punktā minēto finansiālo atbalstu. Par katra nākamā gada līdzekļu izlietojumu Ministrija informē Eiropas Kopienu ne vēlāk kā iepriekšējā gada 30. septembrī. 4. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola piemērošanas gadadienas Ministrija nosūta Delegācijai gada ziņojumu par iegūto rezultātu īstenošanu un arī par konstatētajām grūtībām. Komisija patur tiesības prasīt Mauritānijas iestādēm papildu informāciju par šiem rezultātiem, lai nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā apspriestos ar Mauritānijas iestādēm un pieņemtu korektīvus pasākumus, kas ļauj sasniegt izvirzītos mērķus. 8. pants Kopienas uzņēmēju ekonomiskā integrēšanās Mauritānijas zvejniecības nozarē 1. Puses apņemas veicināt Kopienas uzņēmēju ekonomisko integrēšanos Mauritānijas zvejniecības nozarē kopumā. 2. Lai veicinātu svaigo produktu nozares attīstību, Mauritānija Kopienas uzņēmējiem, kuri lomu izkrauj Mauritānijas ostās (jo īpaši lai to pārdotu vietējiem uzņēmumiem, lai pievienoto vērtību zvejas produktiem dotu Mauritānijas vietējie uzņēmēji vai lai Mauritānijas zvejas zonās gūtos lomus tālāk vestu pa sauszemi), samazina maksas, kas iekasējamas saskaņā ar šā protokola I pielikumu un atttiecīgajiem Mauritānijas tiesību aktiem. 3. Puses turklāt nolemj izveidot darba grupu, lai noteiktu, kādi šķēršļi ir Kopienas tiešiem ieguldījumiem Mauritānijas zvejniecības nozarē, kādas šajā jomā ir izdevības vai atbalsta iespējas un kādi pasākumi jāveic, lai mīkstinātu šo ieguldījumu nosacījumus. 9. pants Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola un tā pielikumu interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts iepriekš 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Atkāpjoties no iepriekš 1., 2. un 3. punktā paredzētās apturēšanas procedūras, Kopiena ir tiesīga tūlīt pārtraukt protokola piemērošanu, ja Mauritānija nepilda saistības, kuras tā uzņēmusies valsts zvejniecības politikas īstenošanai. Par šādu pārtraukšanu nekavējoties paziņo Mauritānijas iestādēm. 5. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 10. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot šā protokola 4. pantu, ja Eiropas Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola piemērošanu var apturēt ar šādiem nosacījumiem. a) Ministrija paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Eiropas Komisija izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 30 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu. b) Ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots iepriekš a) punktā paredzētajā termiņā, kompetentās Mauritānijas iestādes ir tiesīgas apturēt šā protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju. c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikti attiecīgie maksājumi. 11. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Neskarot nolīguma noteikumus, kuģu darbību, ko veic saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem, jo īpaši izkraušanu, pārkraušanu, ostu pakalpojumu izmantošanu, preču iepirkšanu, un visas pārējās darbības reglamentē Mauritānijas tiesību akti. 12. pants Piemērošanas ilgums Šo protokolu un tā pielikumus piemēro divus gadus, sakot no 2006. gada 1. augusta; Puses ar klusuciešot izteiktu piekrišanu tos var divreiz pagarināt vēl uz diviem gadiem, ja vien to piemērošanu neizbeidz saskaņā ar 13. pantu. 13. pants Darbības izbeigšana 1. Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu izbeigt protokola piemērošanu. 2. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 14. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā nolīguma spēkā stāšanās dienā. Zvejas iespēju tabula Zvejas veids | VĒŽVEIDĪGIE | BENTISKO SUGU ZVEJA | GALVKĀJI | PELAĢISKO SUGU ZVEJA | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°21'00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°40,00 | N | 17°07,50 | W | 20°05,00 | N | 17°07,50 | W | 19°35,50 | N | 16°47,00 | W | 19°28,00 | N | 16°45,00 | W | 19°21,00 | N | 16°45,00 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | Pēc garneļu resursu izmantojuma plāna pieņemšanas Puses var vienoties par šā zonējuma pārskatīšanu. | 2. Atļautie zvejas rīki | Garneļu gruntstraļi un citi selektīvie zvejas rīki. | Puses veic tehniskus izmēģinājumus, lai izstrādātu selektivitātes noteikumus, jo īpaši šādus: i) selektīvie tīkli traļiem, ii) selektīvie zvejas rīki, kurus neizmanto traļos. Selektīvos zvejas rīkus sāk izmantot līdz 2009. gada 31. decembrim, kad ir pabeigts minēto izmēģinājumu zinātniskais, tehniskais un ekonomiskais novērtējums. | Aizliegts āmi veidot no dubultkārtām. | Aizliegts āmi veidot no dubultām auklām. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 50 mm | 4. Saudzēšanas laiks | Divi (2) mēneši — septembris un oktobris. | Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šo saudzēšanas laiku vai uz laiku slēgt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā bruto tilpība (BT) vienam licences periodam | 9440 BT | 9440 BT | 9440 BT | 9440 BT | 9440 BT | 9440 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 268 | 280 | 291 | 303 | 315 | 315 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 2. ZVEJAS KATEGORIJA. SENEGĀLAS MERLŪZAS ZVEJAS TRALERI (1) UN GRUNTS ĀĶU ZVEJAS KUĢI | 1. Zvejas zona | 1.1. Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | 1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (saudzēšanas) laikā ir šāds. | i) Teritorijā starp zemesragiem Cap Blanc un Cap Timiris slēgto zonu norobežo šādas koordinātas: | iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17°50'00 N) slēgtā zona ir 12 jūdžu līnija, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Grunts āķu zvejas kuģi | – Merlūzu gruntstraļi | Aizliegts āmi veidot no dubultkārtām. | Aizliegts āmi veidot no dubultām auklām. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 70 mm (tralim) | 4. Saudzēšanas laiks | Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, kurai piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par vispiemērotāko saudzēšanas laika ilgumu. | 5. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā bruto tilpība (BT) vienam licences periodam | 3600 BT | 3600 BT | 3600 BT | 3600 BT | 3600 BT | 3600 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 135 | 142 | 148 | 153 | 159 | 159 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Saldētājtraleri šajā kategorijā neietilpst. Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 3. ZVEJAS KATEGORIJA. BENTISKO SUGU (IZŅEMOT SENEGĀLAS MERLŪZAS) ZVEJAS KUĢI, KAS NEZVEJO AR TRALI | 1. Zvejas zona | 1.1 i) Uz ziemeļiem no 19°48'50 N, sākot no 3 jūdzēm no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | ii) Uz dienvidiem no 19°48'50 N un līdz 19°21'00 N, uz rietumiem no 16°45'00 W. | iii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, sākot no 3 jūdzēm no bēguma līnijas. | 1.2. Zonējums galvkāju zvejas pārtraukuma (saudzēšanas) laikā ir šāds. | i) Teritorijā starp Cap Blanc un Cap Timiris: | 20°46,00 | N | 17°03,00 | W | 20°46,00 | N | 17°47,00 | W | 20°03,00 | N | 17°47,00 | W | 19°47,00 | N | 17°14,00 | W | 19°21,00 | N | 16°55,00 | W | 19°15,60 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°49,60 | W | ii) Uz dienvidiem no Cap Timiris (uz dienvidiem no 19°15'60 N) un līdz Nuakšotai (17°50'00 N) slēgtā zona ir 3 jūdžu līnija, ko mēra no bēguma līnijas. | iii) Uz dienvidiem no Nuakšotas (uz dienvidiem no 17°50'00 N) slēgtā zona ir 3 jūdžu līnija, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Āķu jedu zvejas kuģi | – Nostiprināti žaunu tīkli, kuru maksimālais dziļums ir 7 m un maksimālais garums 100 m. Mauritānijas tiesību akti aizliedz izmantot žaunu tīklus, kas izgatavoti no poliamīda monošķiedras. | – Gruntsmakšķeres | – Zivju grozi | – Vadi dzīvās ēsmas zvejošanai | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 120 mm (žaunu tīklam) | 16 mm (zvejai ar dzīvo ēsmu); 20 mm (no 2007. gada 1. augusta) | 4. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā bruto tilpība (BT) vienam licences periodam | 2324 BT | 2324 BT | 2324 BT | 2324 BT | 2324 BT | 2324 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 233 | 244 | 254 | 264 | 274 | 274 | 6. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Iesniedzot licences pieprasījumu, paziņo arī to, kāda veida zvejas rīkus plānots izmantot. | Vadus izmanto tikai tad, ja zvejo ēsmu, ko izlieto zvejā ar makšķerēm un āķu jedām vai ar zivju groziem. | Zivju grozus lietot drīkst ne vairāk kā 7 kuģi, kuru individuālā bruto tilpība nepārsniedz 135 tonnas. | Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, kurai piekritusi Apvienotā zinātniskā komiteja, vienojas par vispiemērotāko saudzēšanas laika ilgumu. | 4. ZVEJAS KATEGORIJA. ZIVJU SALDĒTĀJTRALERI, KAS ZVEJO BENTISKĀS SUGAS | 1. Zvejas zona | 1.1. i) Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°36,00 | W | 20°03,00 | N | 17°36,00 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°49,60 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°15'60 N, līdz 17°50'00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Traļi | Aizliegts āmi veidot no dubultkārtām. | Aizliegts āmi veidot no dubultām auklām. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 70 mm | 4. Saudzēšanas laiks | Divi (2) mēneši — septembris un oktobris. | Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šo saudzēšanas laiku vai uz laiku slēgt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā bruto tilpība (BT) vienam licences periodam | 750 BT | 750 BT | 750 BT | 750 BT | 750 BT | 750 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 144 | 150 | 156 | 163 | 169 | 169 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 5. ZVEJAS KATEGORIJA. GALVKĀJI | 1. Zvejas zona | Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°40,00 | N | 17°07,50 | W | 19°57,00 | N | 17°07,50 | W | 19°28,20 | N | 16°48,00 | W | 19°18,50 | N | 16°48,00 | W | 19°18,50 | N | 16°40,50 | W | 19°15,60 | N | 16°38,00 | W | Uz dienvidiem no 19°15'60 N un līdz 17°50'00 N, uz rietumiem no 9 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 6 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | Grunts traļi | Aizliegts āmi veidot no dubultkārtām. | Aizliegts āmi veidot no dubultām auklām. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 70 mm | 4. Saudzēšanas laiks | Divi (2) mēneši — septembris un oktobris. Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šo saudzēšanas laiku vai uz laiku slēgt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā bruto tilpība (BT) vienam licences periodam | 18 600 BT | 18 600 BT | 18 600 BT | 18 600 BT | 18 600 BT | 18 600 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 321 | 335 | 349 | 363 | 377 | 377 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Atļautās bruto tilpības skaitliskā vērtība var svārstīties, taču ne vairāk kā 2 % apmērā. | Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 6. ZVEJAS KATEGORIJA. LANGUSTI | 1. Zvejas zona | 1.1. Uz ziemeļiem no 19°21'00 N: 20 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | 1.2. Uz dienvidiem no 19°21'00 N: 15 jūdzes, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | Murdi | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 50 mm 60 mm (no 2007. gada 1. augusta) | 4. Saudzēšanas laiks | Divi (2) mēneši — septembris un oktobris. | Puses Apvienotajā komitejā var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šo saudzēšanas laiku. | 5. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā bruto tilpība (BT) vienam licences periodam | 300 BT | 300 BT | 300 BT | 300 BT | 300 BT | 300 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 260 | 271 | 283 | 294 | 305 | 305 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 7. ZVEJAS KATEGORIJA. TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI | 1. Zvejas zona | 1.1. Uz ziemeļiem no 19°21'00 N: 30 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | 1.2. Uz dienvidiem no 19°21'00 N: 30 jūdzes, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | – Zvejas vadi | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | Saskaņā ar ICCAT ieteikto standartu. | 4. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | Maksa par nozvejoto tonnu | EUR 35 | To kuģu skaits, kam atļauts zvejot | 36 | Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) | EUR 1750 | 6. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 8. ZVEJAS KATEGORIJA. KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKŠĶERĒM UN ĀĶU JEDĀM UN ĀĶU ZVEJAS KUĢI PELAĢISKAI ZVEJAI | 1. Zvejas zona | Āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai zonējums ir tāds pats kā tunzivju seineriem 7. zvejas kategorijā. | Kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām zonējums ir šāds. 1.1. Uz ziemeļiem no 19°21'00 N: 15 jūdzes, ko mēra no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | 1.2. Uz dienvidiem no 19°21'00 N: 12 jūdzes, ko mēra no bēguma līnijas. | Zona, kurā atļauts zvejot ar dzīvo ēsmu | – Uz ziemeļiem no 19°48'50 N, sākot no 3 jūdzēm no Cap Blanc un Cap Timiris bāzes līnijas. | – Uz dienvidiem no 19°48'50 N un līdz 19°21'00 N, uz rietumiem no 16°45'00 W. | – Uz dienvidiem no 19°21'00 N, sākot no 3 jūdzēm no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | Kuģi zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai | 3. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 4. Atļautā tilpība/ Maksas | To kuģu skaits, kam atļauts zvejot | 31 | Kuģiem zvejai ar makšķerēm un āķu jedām — maksa par nozvejoto tonnu | EUR 25 | Āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai — maksa par nozvejoto tonnu | EUR 35 | Avansa maksājums EUR par kuģi (gadā) | EUR 2500 (kuģiem zvejai ar makšķerēm un āķu jedām) EUR 3500 (āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai) | 5. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. | (1) Minimālais atļautais linuma acu izmērs, zvejojot ar dzīvo ēsmu, ir 16 mm. Zvejot ar dzīvo ēsmu mēnesī atļauts tikai noteiktu skaitu dienu, un šo skaitu nosaka Apvienotā komiteja. Par šādas zvejas sākšanu un pabeigšanu jāziņo uzraudzības iestādei. | (2) Saskaņā ar ICCAT un FAO ieteikumiem aizliegts zvejot milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus). | (3) Jāievēro ICCAT ieteikumi 04-10 un 05-05 par to haizivju saglabāšanu, kas nozvejotas ICCAT pārvaldītā zvejā. | (4) Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. (5) Puses vienojoties nosaka praktiskās metodes, lai šīs kategorijas zvejā iesaistītie kuģi varētu zvejot vai vākt pašu zvejas darbībai vajadzīgo dzīvo ēsmu. Ja minētā darbība norisinās bioloģiski jutīgās zonās vai tajā izmanto nestandarta zvejas rīkus, metodes nosaka, pamatojoties uz IMROP ieteikumiem, un saskaņo ar uzraudzības iestādi. | 9. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS SALDĒTĀJTRALERI | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°21'00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°24,10 | W | 19°57,00 | N | 17°24,10 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°21,00 | N | 16°45,00 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, līdz 17°50'00 N, sākot no 13 jūdzēm no bēguma līnijas. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, līdz 16°04'00 N, sākot no 12 jūdzēm no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie traļi | Pelaģiskā vai piegrunts traļa maisu var nostiprināt ar tīkla gabalu, kura minimālais acs izmērs ir 400 mm izplestā veidā, un ar siksnām, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot siksnu traļa aizmugurē, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no maisa atveres. Aizliegts maisu nostiprināt vai veidot dubultkārtas kādu citu iemeslu dēļ, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās pelaģiskās sīksugas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 40 mm | 4. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | To kuģu skaits, kam atļauts zvejot vienlaikus | 22 | Maksa (EUR) par BT mēnesī | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Kuģi, kuru BT ir mazāka nekā 5000 tonnas | 8 | 8,1 | 8,2 | 8,3 | 8,4 | 8,5 | Kuģi, kuru BT ir vismaz 5000 tonnas, bet mazāka nekā 7000 tonnas | 7 | 7,1 | 7, 2 | 7,3 | 7,4 | 7,5 | Kuģi, kuru BT ir vismaz 7000 tonnas, bet mazāka nekā 9500 tonnas | 6 | 6,1 | 6,2 | 6,3 | 6,4 | 6,5 | Kopējā pieļaujamā nozveja saldētājseineru flotei, kas zvejo saskaņā ar šādu licenču sistēmu, gadā nedrīkst pārsniegt 440 000 tonnas. Šiem kuģiem izdotajās licencēs norāda standarttilpību, kas piešķirta katram no tiem. Standarttilpības pārsnieguma gadījumā jāmaksā papildu EUR 15 par tonnu. | 6. Piezīmes | Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja licenču skaits mēnesī nepārsniedz 25 licences. Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. | Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 10. ZVEJAS KATEGORIJA. KRABJU ZVEJA | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°15'60 N, uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°36,00 | W | 20°03,00 | N | 17°36,00 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°51,50 | W | 19°15,60 | N | 16°49,60 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°15'60 N, līdz 17°50'00 N, uz rietumiem no 18 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, uz rietumiem no 12 jūdžu līnijas, ko mēra no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | Krabju murdi | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 50 mm 60 mm (no 2007. gada 1. augusta) | 4. Saudzēšanas laiks | Divi (2) mēneši — septembris un oktobris. Puses Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, var nolemt koriģēt, palielināt vai samazināt šo saudzēšanas laiku vai uz laiku slēgt zveju noteiktās zonās, lai aizsargātu apgabalus, kuros notiek vairošanās un kuros uzturas daudz mazuļu. | 5. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 6. Atļautā tilpība/ Maksas | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Atļautā BT gadā | 300 BT | 300 BT | 300 BT | 300 BT | 300 BT | 300 BT | Maksas (EUR) par BT gadā | 260 | 271 | 283 | 294 | 305 | 305 | 7. Piezīmes | Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | 11. ZVEJAS KATEGORIJA. PELAĢISKĀS ZVEJAS KUĢI, KAS NAV SALDĒTĀJKUĢI | 1. Zvejas zona | i) Uz ziemeļiem no 19°21'00 N, ārpus zonas, kuru norobežo līnija ar šādām koordinātām: | 20°46,30 | N | 17°03,00 | W | 20°36,00 | N | 17°11,00 | W | 20°36,00 | N | 17°24,10 | W | 19°57,00 | N | 17°24,10 | W | 19°45,70 | N | 17°03,00 | W | 19°29,00 | N | 16°51,50 | W | 19°21,00 | N | 16°45,00 | W | ii) Uz dienvidiem no 19°21'00 N, līdz 17°50'00 N, sākot no 13 jūdzēm no bēguma līnijas. | iii) Uz dienvidiem no 17°50'00 N, līdz 16°04'00 N, sākot no 12 jūdzēm no bēguma līnijas. | 2. Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie traļi un riņķvadi, kas paredzēti rūpnieciskajai zvejai | Pelaģiskā vai piegrunts traļa maisu var nostiprināt ar tīkla gabalu, kura minimālais acs izmērs ir 400 mm izplestā veidā, un ar siksnām, kas izvietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot siksnu traļa aizmugurē, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no maisa atveres. Aizliegts maisu nostiprināt vai veidot dubultkārtas kādu citu iemeslu dēļ, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās pelaģiskās sīksugas. | 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs | 40 mm (traleriem) un 20 mm (seineriem) | 4. Piezveja | Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. Ja Mauritānijas tiesību akti neparedz nekādus noteikumus par konkrētu sugu piezveju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu atļauto procentuālo daudzumu. | 5. Atļautā tilpība/ Maksas | Atļautā tilpība | 15 000 BT (gada vidējā vērtība vienam mēnesim), līdzvērtīga trim mēneša licencēm, ko izdod pelaģiskās zvejas saldētājkuģiem 9. kategorijā. | Gada vidējās vērtības noteikšana vienam mēnesim nozīmē to, ka protokola gada beigās vidējam tilpības izmantojumam mēnesī jāatbilst iepriekš norādītajam lielumam, un vienā mēnesī neizmantotos daudzumus var pārnest uz nākamo mēnesi. | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Maksa (EUR) par BT mēnesī | 7 | 7,1 | 7,2 | 7,3 | 7,4 | 7,5 | 6. Piezīmes | Neizmantotās zvejas iespējas 11. kategorijā var izmantot 9. kategorijā, ja licenču skaits mēnesī nepārsniedz 25 licences. Maksas nosaka laika posmam, kas aptver divus protokola piemērošanas gadus un divus ar klusuciešot izteiktu piekrišanu noslēgtus protokola pagarinājumus, kas paredzēti protokola 12. pantā, tātad kopumā sešiem gadiem. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi, nozveju neierobežo. Pārejas pasākumi par jūrnieku nodarbināšanu paredzēti I pielikumā (XV nodaļas 6. punkts). | Jāveicina izkrāvumi un pārkrāvumi saskaņā ar protokolu un I pielikumu. | I PIELIKUMS KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀS I NODAĻA Licences pieprasījumam vajadzīgie dokumenti 1. Komisija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Ministrijai pēc šā pielikuma 1. papildinājuma parauga aizpildītu licences pieprasījuma veidlapu par katru kuģi, kas licenci pieprasa pirmo reizi. Ziņām par kuģa nosaukumu, bruto tilpību, ārējo reģistrācijas numuru, radio izsaukuma signālu, dzinēja jaudu, kopgarumu un piederības ostu jāatbilst Kopienas zvejas kuģu reģistra ziņām. 2. Ja licenci pieprasa pirmo reizi, kuģa īpašniekam kopā ar pieprasījumu jāiekļauj - dalībvalsts apliecināta Starptautiskā tonnāžas sertifikāta kopija, kurā norādīta kuģa bruto tilpība, - dalībvalsts kompetento iestāžu apliecināts nesens krāsu fotoattēls ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī. Fotoattēla izmēram jābūt vismaz 15 x 10 cm. 3. Par visām kuģa tilpības izmaiņām attiecīgā kuģa īpašnieks iesniedz dalībvalsts apliecinātu jaunā tonnāžas sertifikāta kopiju un minētās izmaiņas apstiprinošus dokumentus, jo īpaši kompetentajām iestādēm adresētu kuģa īpašnieka pieprasījuma kopiju, minēto iestāžu piekrišanas apliecinājumu un sīkas ziņas par veiktajām izmaiņām. Ja ir mainījusies kuģa struktūra vai ārējais izskats, jāiesniedz arī jauns fotoattēls, kuru apliecinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes. 4. Zvejas licences pieprasījumi tiks iesniegti tikai par tiem kuģiem, kas ir nosūtījuši 1., 2. un 3. punktā prasītos dokumentus. II NODAĻA Licences pieprasīšana, izdošana un derīguma termiņš 1. Tiesības zvejot 1.1. Kuģim, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, jābūt tiesīgam zvejot Mauritānijas zvejas zonās. 1.2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Mauritānijā. To saistībām pret Mauritānijas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbības, ko tie iepriekš veikuši Mauritānijā. 2. Licences pieprasīšana 2.1. Pelaģiskās zvejas licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību vismaz 10 darbdienas pirms zvejas uzsākšanas iesniedz Ministrijai pieprasījumu, kam pievienoti tehniskos parametrus apliecinoši dokumenti. Pārējo veidu licencēm Komisija ar Delegācijas starpniecību ik ceturksni vismaz 1 mēnesi pirms pieprasīto licenču spēkā stāšanās iesniedz Ministrijai sarakstu, kurā pa zvejas kategorijām sagrupēti kuģi, kas vēlas zvejot, ņemot vērā ierobežojumus, kuri noteikti protokolā iekļautajās zvejas tehnisko datu lapās. Šim sarakstam pievieno maksājumu apliecinošu dokumentu. Licences pieprasījumus, kas iesniegti pēc termiņa, neizskatīs. 2.2. Sarakstā katrai zvejas kategorijai norāda kuģu skaitu un katram kuģim — tā galvenos parametrus, tostarp zvejas rīkus, kā minēts Kopienas zvejas kuģu reģistrā, iekasējamās maksas pa izmaksu pozīcijām un Mauritānijas jūrnieku skaitu. 2.3. Licences pieprasījumam, kuram jābūt Ministrijā izmantotajai programmatūrai atbilstošā formātā, turklāt pievieno datni ar zvejas licences sagatavošanai vajadzīgo informāciju, arī ziņas par izmaiņām kuģa datos. 2.4. Licences pieprasījumus pieņem tikai par zvejot tiesīgiem kuģiem, kas ir izpildījuši visas 2.1., 2.2. un 2.3. punktā norādītās formalitātes. 2.5 Lai atvieglotu daudzkārtēju iebraukšanu zvejas zonā un izbraukšanu no tās, kuģi ar šā paša apakšreģiona valstu zvejas licencēm var licences pieprasījumā norādīt attiecīgo valsti, sugas un licenču derīguma termiņu. 2.6. Personas datus, kas sniegti licences pieprasījumos un — vispārīgākā nozīmē — saskaņā ar šo nolīgumu, drīkst izmantot tikai saistībā ar šo nolīgumu. 3. Licences izdošana 3.1. Ministrija kuģim licenci izdod pēc tam, kad vismaz 10 dienas pirms licences derīguma termiņa sākuma kuģa īpašnieka pārstāvis ir iesniedzis maksājumu apliecinošus dokumentus par konkrēto kuģi (Mauritānijas Valsts kases kvīts), kā paredzēts IV nodaļā. Pelaģiskās zvejas kuģiem šis termiņš ir piecas dienas. Licences var saņemt Ministrijas struktūrvienībās Nuadibu vai Nuakšotā. 3.2. Licencē norāda arī tās derīguma termiņu, kuģa tehniskos parametrus, Mauritānijas jūrnieku skaitu un atsauces par iekasētajām maksām, kā arī zvejas darbības nosacījumus, kā paredzēts attiecīgajā zvejas tehnisko datu lapā. 3.3. Zvejas licenci var izdot tikai tad, ja kuģis ir izpildījis visas administratīvās formalitātes šādas licences izdošanai. Licenci saņēmušos kuģus iekļauj to kuģu sarakstā, kuriem atļauts zvejot, un šo sarakstu ar Delegācijas starpniecību nosūta vienlaikus uzraudzības iestādei un Komisijai. 3.4 Komisijai ar Delegācijas starpniecību paziņo par licences pieprasījumiem, kurus Ministrija ir noraidījusi. Attiecīgā gadījumā Ministrija, iepriekš ieturējusi nesamaksātās soda naudas, izsniedz kredītzīmi par maksājumiem, kas ir saistīti ar šiem pieprasījumiem. 3.5 Puses vienojas veicināt elektroniskās licencēšanas sistēmas ieviešanu. 4. Licences derīguma termiņš un izmantošana 4.1. Licence ir derīga tikai laika posmā, par kuru ir iekasēta maksa saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā zvejas tehnisko datu lapā un norādīti licencē. Licences izsniedz uz trijiem, sešiem vai divpadsmit mēnešiem. Tās ir pagarināmas. Pelaģiskās zvejas kuģiem (9. un 11. kategorija) licences var izsniegt uz vienu mēnesi. Pelaģiskās zvejas traleriem (tikai 9. kategorija) licencē norāda atļauto nozvejas kvotu konkrētajam kuģim (sk. XV nodaļas 3. punktu). Licences periodā neizmantoto kvotu var pārnest uz nākamo (jaunas) licences periodu tam pašam kuģim vai nodot citam kuģim tajā pašā zvejas kategorijā. Licences derīguma termiņu nosaka, pamatojoties uz šādiem gadu ilgiem laika posmiem. Pirmais periods: no 2006. gada 1. augusta līdz 2006. gada 31. decembrim Otrais periods: no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim Trešais periods: no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim Ceturtais periods: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim Piektais periods: no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim Sestais periods: no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim Septītais periods: no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. jūlijam Licence nedrīkst stāties spēkā vienā no minētajiem periodiem un beigties citā. 4.2. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. Tomēr pēc Kopienas pieprasījuma, ja dalībvalsts kompetentās iestādes pierāda nepārvaramas varas apstākļu iestāšanos, kuģa licenci iespējami īsā laikā aizstāj ar licenci citam tās pašas zvejas kategorijas kuģim, ja vien netiek pārsniegta šajā kategorijā atļautā tilpība. 4.3. Aizstājamo licenci Komisija ar Delegācijas starpniecību atdod Ministrijai, kura izdod jaunu licenci. 4.4. Pirms aizstājējas licences izdošanas veic par licenci iekasētās summas korekciju, kas vajadzīga šīs licences aizstāšanas dēļ. 4.5. Licencei visu laiku jāatrodas uz zvejot tiesīgā kuģa, un pārbaudes gadījumā tā jāuzrāda pārbaudes veicējām iestādēm. III NODAĻA Licences maksas 1. Maksas aprēķina katram kuģim, pamatojoties uz gada likmēm, kas norādītas šajā protokolā iekļautajās zvejas tehnisko datu lapās. Licencēm, kas izsniegtas uz trim vai sešiem mēnešiem, maksas aprēķina proporcionāli laikam, pieskaitot attiecīgi 3 % vai 2 %, lai segtu licences sagatavošanas izdevumus. Licences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus[4], ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem[5]. Līdz 2008. gada 31. jūlijam divus procentus no maksas, kas atbilst novērotāju izmaksām, maksā noteiktā bankas kontā, kas paredzēts šā pielikuma IV nodaļā. Pēc šā laika posma, neierobežojot protokola 12. pantu, likumā par finansēm paredz budžeta piešķīrumu neatkarīgu zvērinātu zinātnisko novērotāju un inspektoru korpusa finansēšanai, kā noteikts IV pielikumā, un šis piešķīrums aizstāj līdzšinējos maksājumus. 2. Maksas izdara ik ceturksni, izņemot nolīgumā paredzētus vai ar tā piemērošanu saistītus īsākus laika posmus, kuros tās ir proporcionālas licences faktiskajam derīguma termiņam. 3. Ceturksnis ir viens no trīs mēnešus ilgiem laika posmiem, kas sākas 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā, izņemot protokola pirmo un pēdējo periodu, kad tas ilgst attiecīgi no 01.08.2006. līdz 30.09.2006. un no 01.03.2012. līdz 31.07.2012. IV NODAĻA Maksāšanas noteikumi 1. Maksājumus (EUR) veic šādi: a) maksas - pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem; b) maksas, kas atbilst zinātnisko novērotāju izmaksām, un parafiskālos maksājumus - pārskaita uzraudzības iestādei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem; c) soda naudas - pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem; d) sodus par licences pārsniegumiem - pārskaita Ministrijai uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem. 2. Summas, kas minētas 1. punktā, uzskata par faktiski iekasētām pēc apstiprinājuma saņemšanas no Valsts kases vai Ministrijas, kuras informējusi Mauritānijas Centrālā banka. 3. Pirms protokola stāšanās spēkā Mauritānijas iestādes nosūta Komisijai ārvalstīs atvērto Mauritānijas Centrālās bankas kontu sarakstu un starptautiskiem pārskaitījumiem vajadzīgo informāciju ( BIC un IBAN ). V NODAĻA Nozvejas datu paziņošana 1. Kopienas kuģa reisa ilgums ir - laika posms, kas aizritējis no iebraukšanas Mauritānijas zvejas zonā līdz izbraukšanai no tās, vai - laika posms, kas aizritējis no iebraukšanas Mauritānijas zvejas zonā līdz pārkrāvumam, vai - laika posms, kas aizritējis no iebraukšanas Mauritānijas zvejas zonā līdz izkrāvumam Mauritānijā. 2. Zvejas žurnāls 2.1. Kuģa kapteinis katru dienu reģistrē visas noteiktās darbības zvejas žurnālā, kura paraugs pievienots šā pielikuma 2. papildinājumā. Šo dokumentu aizpilda pareizi un salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis. Kuģiem, kas zvejo tālu migrējošo sugu zivis, piemēro šā pielikuma XIV nodaļas noteikumus. 2.2. Zvejas žurnālus, kuros izlaisti ieraksti vai kuri satur nederīgu informāciju, uzskata par nepienācīgi aizpildītiem. 2.3. Pēc katra reisa kuģa kapteinis nosūta zvejas žurnāla oriģinālu uzraudzības iestādēm. Kuģa īpašnieks 15 darbdienās ar Delegācijas starpniecību nosūta zvejas žurnāla eksemplāru attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai. 2.4. Par 2.1., 2.2. vai 2.3. punkta neievērošanu, neskarot Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas, zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 2.5 Puses vienojas veicināt elektroniskā zvejas žurnāla sistēmas ieviešanu. 2.6 Pelaģisko zvejas kuģu (9. un 11. kategorija) lomus pārbauda izkraušanas vai pārkraušanas laikā vai reisa beigās. 3. Zvejas žurnāla pielikums (Izkraušanas un pārkraušanas deklarācija) 3.1. Veicot izkraušanu vai pārkraušanu, kuģa kapteinis salasāmi un pareizi aizpilda un paraksta zvejas žurnāla pielikumu, kura paraugs pievienots šā pielikuma 3. papildinājumā. 3.2. Pēc katra izkrāvuma kuģa īpašnieks ne ilgāk kā 30 dienās nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzraudzības iestādēm un tā eksemplāru — Ministrijai. Šajā pašā termiņā vienu eksemplāru ar Delegācijas starpniecību nosūta attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai. 3.3. Pēc katra atļauta pārkrāvuma kuģa kapteinis tūlīt nosūta zvejas žurnāla pielikuma oriģinālu uzraudzības iestādēm un tā eksemplāru — Ministrijai. Vienu eksemplāru ar Delegācijas starpniecību 15 darbdienās nosūta attiecīgās dalībvalsts iestādēm un Komisijai. 3.4. Par 3.1., 3.2. vai 3.3. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 4. Ceturkšņa nozvejas deklarācijas 4.1. Līdz katra ceturkšņa trešā mēneša beigām Komisija ar Delegācijas starpniecību paziņo Ministrijai visu Kopienas kuģu nozveju iepriekšējā ceturksnī. 4.2. Šo informāciju sagrupē pa mēnešiem, zvejas veidiem, kuģiem un sugām. 4.3 Minēto informāciju datnē nosūta arī Ministrijai, izmantojot tādu formātu, kas ir savietojams ar Ministrijas izmantoto programmatūru. 5. Datu ticamība Informācijai 1., 2., 3. un 4. punktā minētajos dokumentos jāatspoguļo patiesā zvejas situācija, lai līdz ar citiem datiem to varētu izmantot zvejas resursu izmaiņu uzraudzībā. VI NODAĻA Piezveja 1. Protokola zvejas tehnisko datu lapās noteikto piezvejas procentuālo apjomu saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem aprēķina jebkurā zvejas brīdī pēc kopējā nozvejas dzīvsvara uz kuģa. 2. Ja minētais procentuālais apjoms pārsniedz atļauto piezveju, piemēro sankcijas saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem, un tādējādi pārkāpējiem — kā kapteiņiem, tā kuģiem — var pilnīgi aizliegt veikt zvejas darbības Mauritānijā. 3. Neatļautu sugu turēšana uz kuģa ir aizliegta, pārkāpējus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. VII NODAĻA Izkrāvumi Mauritānijā Apzinoties labākas integrācijas priekšrocības kopīgā katras Puses zvejniecības nozares attīstībā, Puses vienojas veicināt brīvprātīgus izkrāvumus Mauritānijas ostās un tāpēc pieņem šādus noteikumus. VISPĀRĒJI NOSACĪJUMI UN FINANSIĀLIE STIMULI 1. Izkrāvumi jāveic Nuadibu ostā Mauritānijā. Kuģa īpašnieks izvēlas izkraušanas datumu. Viņš pa faksu vai pa e-pastu 72 stundas pirms paredzētās ierašanās ostā informē Mauritānijas ostas iestādes par izvēlēto datumu, aptuveni norādot kopējo paredzētā izkrāvuma apjomu. Ostas iestādes 24 stundās tādā pašā saziņas veidā kuģa īpašniekam vai aģentam apstiprina, ka izkraušana var notikt 24 stundu laikā pēc kuģa ierašanās ostā. 2. Izkraušanas darbību ilgums nepārsniedz 24 stundas pēc kuģa ierašanās ostā. 3. Izkraušanas beigās kompetentās ostas iestādes kuģa kapteinim izdod izkraušanas apliecību. 4. Kamēr kuģis atrodas ostā, zvejniekiem ir tiesības uz brīvu pārvietošanos ar jūrnieka grāmatiņu. 5. Kopienas kuģiem, kas veic izkrāvumus vai pārkrāvumus Mauritānijā, uz izkrāvumu vai pārkrāvumu laiku piemēro licences maksas samazinājumu. Samazinājums ir 25 % no maksas par spēkā esošo licenci izkrāvējiem kuģiem un 15 % pārkrāvējiem kuģiem. 6. Īstenošanas kārtība — attiecīgā kuģa veikto darbību apliecinošās izkraušanas apliecības vai apliecību kopiju nosūta Delegācijai. Kad šis kuģis iesniedz jaunu licences pieprasījumu, Delegācija Ministrijai nosūta minēto apliecību kopiju, kam pievieno pieprasījumu par jaunās licences maksas samazināšanu. 7. Līdz šā protokola piemērošanas pirmo sešu mēnešu beigām Ministrija Delegācijai nosūta šādu informāciju: - vispārēji izkraušanas noteikumi, arī par ostas nodokļiem, - saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem apstiprināts uzņēmumu saraksts, - muitas noliktavu saraksts, - maksimālie to kuģu gabarīti un skaits, kas var tām piekļūt, - glabāšanas apstākļi un jauda svaigiem, dzesinātiem un sasaldētiem (-22°C) produktiem, - transporta veids un biežums, ar kādu svaigus zvejas produktus nogādā ārējos tirgos, - vidējās piegādes cenas un noteikumi (degviela, pārtika u.c.), - ostas iestāžu radio izsaukuma signāls, telefona un faksa numurs, teleksa adrese un darba laiks, - cita informācija, kas var atvieglot izkrāvumus. NODOKĻU UN FINANSIĀLIE NOSACĪJUMI Kopienas kuģus, kas veic izkrāvumus Nuadibu, atbrīvo no visiem nodokļiem vai maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība, izņemot ostas nodokļus un maksas, kuras ar tādiem pašiem nosacījumiem piemēro Mauritānijas kuģiem. Uz izkrautajiem zvejas produktiem attiecas Mauritānijas tiesību aktos paredzētais muitas kontroles režīms. Tāpēc, kad tos ieved Mauritānijas ostā vai eksportē, tos atbrīvo no visām muitas procedūrām un nodokļiem vai citiem maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība, un tos uzskata par „uz laiku ievestām precēm” (pagaidu glabāšana). Lēmumu par kuģa produkcijas galamērķi pieņem kuģa īpašnieks. Šo produkciju var pārstrādāt, glabāt muitas uzraudzībā, pārdot Mauritānijā vai eksportēt (par ārvalstu valūtu). Uz Mauritānijā pārdoto produkciju, kas paredzēta Mauritānijas tirgum, attiecas tie paši nodokļi un maksājumi kā uz Mauritānijas zvejas produktiem. Peļņu var eksportēt, neveicot papildu maksājumus (atbrīvojums no muitas nodokļiem un maksājumiem, kam ir līdzvērtīga iedarbība). VIII NODAĻA Mauritānijas jūrnieku nodarbināšana 1. Izņemot tunzivju seinerus, kas tiecas nodarbināt vismaz vienu Mauritānijas jūrnieku uz katra kuģa, kuģus tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām, kam obligāti jānodarbina 3 Mauritānijas jūrnieki uz katra kuģa, un pelaģiskās zvejas kuģus 11. kategorijā, attiecībā uz kuriem šā pielikuma XV nodaļas 6. punktā ir paredzēti pārejas noteikumi, katram Kopienas kuģim uz faktisko reisa laiku jānodarbina noteikts skaits Mauritānijas jūrnieku, un tas ir vismaz šāds: - 2 jūrnieki un 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura BT nepārsniedz 200 tonnas, - 3 jūrnieki un 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura BT ir vismaz 200, bet nepārsniedz 250 tonnas, - 4 jūrnieki un 1 virsnieks vai 1 novērotājs uz kuģa, kura BT ir vismaz 250, bet nepārsniedz 300 tonnas, - 6 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura BT ir vismaz 300, bet nepārsniedz 350 tonnas, - 7 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura BT ir vismaz 350, bet nepārsniedz 500 tonnas, - 8 jūrnieki un 1 virsnieks uz kuģa, kura BT ir vismaz 500, bet nepārsniedz 800 tonnas, - uz kuģa, kura BT ir vismaz 800 tonnas, bet nepārsniedz 2000 tonnas, — 37 % no apkalpes, bet vismaz 8 jūrnieki un 1 virsnieks, - uz kuģa, kura BT ir vismaz 2000 tonnas, — 37 % no apkalpes, bet vismaz 12 jūrnieki un 2 virsnieki. 1.2 Kuģiem, kuru BT ir vismaz 800 tonnas, katrs nodarbinātais papildu virsnieks samazina nodarbināmo jūrnieku minimālo skaitu par diviem jūrniekiem. 1.3 Uz kuģa nodarbināmos Mauritānijas jūrniekus un virsniekus kuģa īpašnieks var brīvi izvēlēties saskaņā ar Tirdzniecības kuģu kodeksu. 2. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis Ministrijai paziņo uz attiecīgā kuģa nodarbināto Mauritānijas jūrnieku vārdus, norādot viņu statusu apkalpē. 3. Uz Kopienas zvejas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. Mauritānijas jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji sadarbībā ar Mauritānijas kompetento iestādi; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. Minētā līguma eksemplāru, ko pienācīgi parakstījušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuģa īpašnieks vai viņa aģents divos mēnešos pēc licences izdošanas nosūta tieši Ministrijai. 6. Mauritānijas jūrnieku algu maksā kuģa īpašnieks. Par algas apmēru pirms licences izdošanas vienojas kuģa īpašnieks vai viņa aģents un attiecīgie Mauritānijas jūrnieki vai viņu pārstāvji. Tomēr Mauritānijas jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Mauritānijas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 7. Ja viens vai vairāki nodarbinātie jūrnieki nepiesakās noteiktajā laikā pirms kuģa atiešanas, kuģim atļauts uzsākt plānoto reisu pēc attiecīgās ostas kompetento iestāžu informēšanas par nepilnu prasīto jūrnieku skaitu un apkalpes saraksta atjaunināšanas. Minētās iestādes par to informē Ministriju. Kuģa īpašnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka jūrnieki šajā nolīgumā prasītajā skaitā ir uz kuģa vēlākais līdz nākamā reisa sākumam. 8. Ja Mauritānijas jūrniekus uz kuģa nenodarbina iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, kuģa īpašniekam iespējami īsā laikā, bet ne ilgāk kā trīs mēnešos jāsamaksā vienotas likmes summa EUR 20 apmērā par katru jūrnieku katrā zvejas dienā Mauritānijas zvejas zonā. Šo summu izmanto Mauritānijas zvejnieku apmācībai, un to iemaksā šā pielikuma IV nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā norādītajā kontā. 9. Divreiz gadā ― 1. janvārī un 1. jūlijā ― Komisija ar Delegācijas starpniecību nosūta Ministrijai to Mauritānijas jūrnieku sarakstu, kuri ir nodarbināti uz Kopienas kuģiem, norādot viņu reģistrācijas numuru jūrnieku reģistrā un kuģus, uz kuriem viņi bijuši nodarbināti. 10. Neierobežojot 7. punktu, ja kuģa īpašnieks atkārtoti nenodarbina vajadzīgo skaitu Mauritānijas jūrnieku, kuģa zvejas licenci automātiski aptur līdz šo saistību izpildei. IX NODAĻA Tehniskā apskate 1. Reizi gadā, kā arī pēc tilpības vai zvejas kategorijas maiņas, kuras rezultātā zvejo ar citiem zvejas rīkiem, visi Kopienas kuģi piesakās Nuadibu vai Nuakšotas ostā pārbaudei, ko paredz spēkā esošie tiesību akti. Šādai pārbaudei jānotiek 48 stundu laikā pēc kuģa ierašanās ostā. Tehniskās apskates noteikumi tunzivju zvejas kuģiem, āķu zvejas kuģiem pelaģiskajai zvejai un pelaģiskās zvejas kuģiem ir noteikti šā pielikuma XIV un XV nodaļā. 2. Ja apskates rezultāts ir apmierinošs, kuģa kapteinim izdod apliecību, kuras derīguma termiņš ir tāds pats kā licencei un kuru bez maksas pagarina pēc tam, kad kuģis tajā pašā gadā atjauno licenci. Šai apliecībai vienmēr jābūt uz kuģa. 3. Tehniskajā apskatē pārbauda kuģa tehnisko parametru un zvejas rīku atbilstību prasībām, kā arī pārliecinās par noteikumu ievērošanu attiecībā uz Mauritānijas jūrniekiem. 4. Apskates izdevumus sedz kuģa īpašnieks, tos nosaka atbilstīgi Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām likmēm un paziņo Kopienai. Izdevumu summa nepārsniedz summu, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem. 5. Par 1. vai 2. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. X NODAĻA Kuģa identifikācija 1. Kopienas kuģu identifikācijas zīmēm jāatbilst attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Šo tiesību aktu noteikumus Ministrijai paziņo pirms protokola stāšanās spēkā. Turpmāk Ministrijai vismaz 1 mēnesi pirms attiecīgās stāšanās spēkā paziņo par visiem minēto tiesību aktu grozījumiem. 2. Kuģim, kas slēpj identifikācijas zīmes, nosaukumu vai reģistrācijas datus, piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas. XI NODAĻA Licences apturēšana vai anulēšana Ja Mauritānijas iestādes nolemj apturēt vai anulēt Kopienas kuģa licenci, piemērojot šo protokolu un Mauritānijas tiesību aktus, minētā kuģa kapteinis tūlīt pārtrauc visas zvejas darbības un nekavējoties dodas uz Nuadibu ostu, lai licences oriģinālu nodotu uzraudzības iestādei. Pēc prasīto formalitāšu pienācīgas izpildes Ministrija ar Delegācijas starpniecību paziņo Komisijai par apturējuma atcelšanu un atdod licenci. XII NODAĻA Pārkāpumi 1. Visus pārkāpumus soda saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem. 2. Mauritānijas likumos definētu smagu vai ļoti smagu zvejas pārkāpumu gadījumā Ministrija patur tiesības provizoriski vai galīgi aizliegt visas zvejas darbības, ko Mauritānijas ūdeņos veic pārkāpuma izdarītāji kuģi, kapteiņi un, attiecīgā gadījumā, kuģu īpašnieki. XIII NODAĻA Naudas sodi Kopienas kuģiem uzliktos naudas sodus aprēķina saskaņā ar minimālajām un maksimālajām soda naudas likmēm, kas paredzētas Mauritānijas tiesību aktos. Naudas soda apjomu nosaka atbilstīgi II pielikuma VI nodaļas 3. punktā paredzētajai procedūrai. Uzliktās soda naudas summu uzraudzības iestāde konvertē euro pēc Mauritānijas Centrālās bankas noteiktā maiņas kursa pārkāpuma izdarīšanas dienā, un abas minētās summas paziņo vienlaikus kuģa īpašniekam un — ar Delegācijas starpniecību — Komisijai. Kopienai paziņo Mauritānijas tiesību aktu noteikumus un to turpmākos grozījumus. XIV NODAĻA Noteikumi par kuģiem, kuri zvejo tālu migrējošo sugu zivis (tunzivju zvejas kuģi un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai) 1. Licences tunzivju seineriem, kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un āķu zvejas kuģiem pelaģiskajai zvejai izdod uz laika posmu, kas atbilst kalendāra gadam, izņemot pirmo un pēdējo šā protokola piemērošanas gadu. Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc kompetento Mauritānijas uzraudzības iestāžu pieprasījuma. Eiropas Kopiena pastāvīgi atjaunina to kuģu provizorisku sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Mauritānijas iestādēm. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Eiropas Komisija nosūta Mauritānijas iestādēm, Mauritānijas kompetentā iestāde attiecīgo zvejas kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā un šo sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu minētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. Saņēmusi apliecinājumu par avansa iemaksu, Ministrija sagatavo licenci un attiecīgo kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā, kuru nosūta uzraudzības iestādei un — ar Delegācijas starpniecību — Komisijai. 2. Pirms licences saņemšanas kuģim jāiziet apskate, kas paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šo apskati pēc vienošanās var veikt ārvalstu ostā. Visus izdevumus saistībā ar šo apskati sedz kuģa īpašnieks. 3. Licences izdod pēc tam, kad Mauritānijas Valsts kasei ar vienreizēju maksājumu uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem ir pārskaitīta summa, kas atbilst protokolā zvejas tehnisko datu lapās noteiktajam avansa maksājumam. Nolīguma darbības pirmajā un pēdējā gadā šo summu nosaka proporcionāli licences derīguma termiņam[6]. 4. Par katru Mauritānijas ūdeņos pavadīto zvejas laika posmu veic ierakstus kuģa žurnālā, kas atbilst šā pielikuma 4. papildinājumā pievienotajam ICCAT zvejas žurnāla paraugam. Tajā ierakstus veic arī tad, ja loma nav. Par laiku, kad kuģis neatrodas Mauritānijas ūdeņos, iepriekš minētajā kuģa žurnālā ieraksta „Ārpus Mauritānijas EEZ”. Šajā punktā minētos kuģa žurnālus 15 darbdienu laikā pēc kuģa ierašanās izkraušanas ostā nosūta Ministrijai un attiecīgās dalībvalsts iestādēm. Par iepriekš minēto noteikumu neievērošanu, neskarot Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas, zvejas licenci automātiski aptur līdz laikam, kad kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 5. Ņemot vērā pārbaudes, ko Mauritānija var vēlēties izdarīt, ik gadu līdz 15. jūnijam Komisija ar Delegācijas starpniecību iesniedz Ministrijai pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz katra kuģu īpašnieka iesniegtajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprinājuši par dalībvalstu nozvejas datu pārbaudi atbildīgie zinātniskie institūti, piemēram, IRD [ Institut de Recherche pour le Développement ], IEO [ Instituto Espanol de Oceanografia ], INIAP [ Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas ] un IMROP [ Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches ]. 6. Nolīguma piemērošanas pēdējā gadā pārskatu par maksām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mēnešos no nolīguma izbeigšanās dienas. 7. Galīgo pārskatu nosūta attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, kuriem 30 dienās, sākot no dienas, kad saņemts paziņojums par Ministrijas apstiprinātajām summām, jānokārto savas finansiālās saistības ar kompetentajām valsts iestādēm. Maksājumi jāveic euro , ne vēlāk kā pusotru mēnesi pēc minētā paziņojuma saņemšanas pārskaitot attiecīgo summu Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no IV nodaļā minētajiem kontiem. Tomēr, ja galīgajā pārskatā norādītā summa ir mazāka nekā 4. punktā minētais avansa maksājums, starpību kuģa īpašniekam neatlīdzina. 8. Atkāpjoties no II pielikuma I nodaļas, kuģim trīs stundu laikā pirms katras iebraukšanas zonā vai izbraukšanas no tās pa faksu vai (ja tā nav) pa radio bez starpniekiem jāpaziņo Mauritānijas iestādēm kuģa atrašanās vieta un uz tā esošās nozvejas daudzums. Uzraudzības iestāde paziņo attiecīgo faksa numuru un radio frekvenci. Mauritānijas iestādes un kuģu īpašnieki glabā faksa ziņojuma kopiju vai radiosakaru ierakstu tik ilgi, līdz Puses ir apstiprinājušas 5. punktā minēto galīgo pārskatu par maksām. 9. Pēc Mauritānijas iestāžu pieprasījuma un vienošanās ar attiecīgā kuģa īpašnieku tunzivju seineris uz noteiktu laiku uzņem uz klāja vienu zinātnisko novērotāju. XV NODAĻA Noteikumi par pelaģiskās zvejas kuģiem 1. Licences oriģināls vienmēr ir uz kuģa, un to uzrāda pēc kompetento Mauritānijas iestāžu pieprasījuma. Ja praktisku iemeslu dēļ licences oriģinālu nevar nogādāt uz kuģa tūlīt pēc tam, kad Ministrija licenci izdevusi, ne ilgāk kā desmit dienas uz kuģa to var aizstāt licences kopija vai faksēta kopija. 2. Kuģu tehnisko apskati var veikt Eiropā. Šādā gadījumā ceļa un uzturēšanās izdevumus divām personām, kuras Ministrija norīkojusi minētās apskates veikšanai, sedz kuģu īpašnieki. 3. Licences maksā ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus, ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. Par katru tonnu, kas pārsniedz konkrētam 9. kategorijas pelaģiskās zvejas saldētājkuģim noteikto standarttilpību, kuģa īpašnieks Mauritānijas Valsts kasei maksā papildu EUR 15. Nozvejas deklarāciju sagatavo pēc savstarpējas vienošanās un termiņā, par kuru Puses vienojas. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas nav saldētājkuģi (11. kategorija), nozveju neierobežo. Maksas un citus iespējamus maksājumus pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no Mauritānijas Centrālās bankas ārvalstu kontiem. 4. Pelaģiskās zvejas kuģi paziņo uzraudzības iestādei par nodomu iebraukt Mauritānijas zvejas zonā vai izbraukt no tās. Šis paziņojums jāizdara 12 stundas pirms iebraukšanas zvejas zonā un 36 stundas pirms izbraukšanas no tās. Ziņojot par izbraukšanu, katrs kuģis paziņo arī uz tā esošās nozvejas apjomu pa sugām. 5. Kuģa īpašniekam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uz sava rēķina transportētu Mauritānijas jūrniekus un zinātniskos novērotājus. 6. Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu 11. kategorijas pelaģiskās zvejas kuģiem piemēro šādus noteikumus: - pirmajos sešos mēnešos, kad tie zvejo Mauritānijas zvejas zonās, šos kuģus atbrīvo no prasības nodarbināt Mauritānijas jūrniekus, - turpmākajos sešos zvejas mēnešos uz šiem kuģiem jānodarbina 50 % no VIII nodaļas 1. punktā paredzētā jūrnieku skaita. Pēc tam, kad minētie divi sešu mēnešu laika posmi ir beigušies, 11. kategorijas kuģiem piemēro VIII nodaļas 1. punktu. 1. papildinājums MAURITĀNIJAS UN EIROPAS KOPIENAS ZVEJNIECĪBAS NOLĪGUMS ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS I – PIEPRASĪTĀJS 1. Kuģa īpašnieks: ..................................................................................................................................................... 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: ............................................................................................. 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: ........................................................................................ ................................................................................................................................................................................... 4. Tālrunis: Fakss: ................................... Telekss :................................................ 5. Kapteinis: ................................................................... Valstspiederība: ................................... II – KUĢIS 1. Kuģa nosaukums: .......................................................................................................................................................... 2. Karoga valsts: ............................................................................................................................................. 3. Ārējais reģistrācijas numurs: ............................................................................................................................. 4. Piederības osta: ............................................................................................................................................................ 5. Kuģa būves laiks un vieta: ........................................................................... ........................................................ 6. Radio izsaukuma signāls: .................................. Radio izsaukuma frekvence: ............................................................ 7. Korpusa materiāls: Tērauds ( Koks ( Poliesteris ( Cits ( III – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS 1. Kopgarums: .................................................. Platums: .............................................................................. 2. Bruto tilpība: ...................................................................................................................................... 3. Galvenā dzinēja jauda zirgspēkos: : ................ Modelis: .............................. Tips: .................... 4. Kuģa tips: .................................................. Zvejas kategorija: .......................................................... 5. Zvejas rīki: .......................