Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) […/….], ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu /* COM/2010/0611 galīgā redakcija - COD 2010/0303 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 28.10.2010 COM(2010) 611 galīgā redakcija 2010/0303 (COD) xxxxx Pr iekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) […/….], ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu SEC(2010) 1263 SEC(2010) 1264 PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. KONTEKSTS Pēc naftas tankkuģa „Erika” avārijas un šīs avārijas izraisītā milzīgā naftas piesārņojuma 2000. gada nogalē Komisija ierosināja regulu, ar kuru kā tehniska struktūra tika izveidota Eiropas Jūras drošības aģentūra ( EMSA ), kuras mērķis ir nodrošināt augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu Eiropas Savienībā. 2002. gada 27. jūnijā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Regulu 1406/2002, kas stājās spēkā tā paša gada augustā, bet EMSA uzsāka darbību 2003. gada martā. EMSA regulas iepriekšējie grozījumi Kopš 2002. gada Regula 1406/2002 ir grozīta trīs reizes, galvenokārt saistībā ar izmaiņām ES jūrniecības tiesību aktos. Pirmajam grozījumam[1] EMSA dibināšanas regulā bija horizontāls raksturs, un tas attiecās uz finanšu un budžeta procedūrām, kā arī uz pārredzamību. Reaģējot uz „Prestige” avāriju 2002. gadā, ar otro grozījumu[2], kas stājās spēkā 2004. gada maijā, Aģentūrai tika uzticēti jauni nozīmīgi uzdevumi, jo īpaši saistībā ar gatavību rīkoties un reaģēšanu piesārņojuma gadījumā. Otrajā pārskatīšanā tika ņemta vērā arī ES kompetences attīstība kuģošanas drošības jomā, un Aģentūrai tika uzdots sniegt tehnisko palīdzību Komisijai pārbaužu veikšanā saskaņā ar Regulu 725/2004[3] par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu. Turklāt jūrnieku mācību sakarā EMSA tika lūgts palīdzēt Komisijai novērtēt jūrnieku diplomēšanas procedūras un mācību iestādes gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs saskaņā ar Starptautiskās jūrniecības organizācijas STCW konvenciju (jūrnieku sagatavošanas, diplomēšanas un sardzes pildīšanas standarti). Saskaņā ar trešo grozījumu[4] EMSA tika piešķirts daudzgadu finansējums 154 miljonu euro apmērā reaģēšanas pasākumiem piesārņojuma gadījumos 2007.–2013. gadam. Tomēr iepriekš veiktie grozījumi nav bijuši pietiekami, lai EMSA tiktu galā ar jaunajām problēmām, jo lielākoties šīs problēmas neietilpst pašas Eiropas Jūras drošības aģentūras vai EMSA un ES ietekmes jomā kopumā. Eiropas Jūras drošības aģentūras pašreizējā situācija Šodien EMSA sniedz dalībvalstīm un Komisijai zinātnisku un tehnisku atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm pareizi piemērot Kopienas tiesību aktus jūras drošības, kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomā, pārraudzītu šo tiesību aktu īstenošanu un novērtētu pastāvošo pasākumu efektivitāti, kā arī palīdzētu izstrādāt jaunus pasākumus. Daži 2009. gada pamatrādītāji raksturo EMSA dažādās darbības jomas. 114 pārbaudes jūras drošības, kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomās | Sarīkoti 88 pasākumi vairāk nekā 2250 dalībniekiem, tostarp 694 cilvēki pabeiguši mācības 34 mācību semināros | 65 nozīmīgi tehniski ziņojumi | Noslēgti 13 līgumi par 18 gatavības režīmā esošiem naftas savācējkuģiem (no kuriem 16 ir gatavības režīmā un 2 sagatavošanas posmā) dažādos Eiropas Savienības jūru reģionos. Līdzdalība 47 mācību treniņos | Vairāk nekā 3 miljoni ziņojumu mēnesī nosūtīti 2000 lietotājiem ES kuģu satiksmes uzraudzības sistēmā SafeSeaNet | CleanSeaNet sistēmā atklāti 2107 iespējamie naftas plankumi, dalībvalstis pārbaudījušas 751 naftas plankuma esību un apstiprinājusies 194 naftas plankumu esība | Sistēma kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos (LRIT): ES LRIT datu centra izveide un vadība, ietverot vairāk nekā 6000 ES dalībvalstu karoga kuģus | Izsmeļošāka informācija par EMSA ir pieejama pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā, kā arī EMSA tīmekļa vietnē[5]. 2. IEROSINāTā PASāKUMA MēRķIS UN PAMATOJUMS Ierosinātā pasākuma mērķis ir grozīt Regulu 1406/2002, precizējot pašreizējos EMSA uzdevumus un lomu, kā arī paplašinot EMSA uzdevumus jaunās jomās, kas pašlaik attīstās starptautiskā un/vai ES līmenī. Komisija, 2005. gada nogalē ieviešot trešo likumdošanas pasākumu paketi kuģošanas drošībai, savā paziņojumā norādīja: „ šajā paketē ietverto pasākumu ieviešanā attiecīgā gadījumā iesaistīsies Eiropas Jūras drošības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002. Daži no šiem pasākumiem jau ir paredzēti spēkā esošajā regulā. Citi pasākumi ir paredzēti priekšlikumā par grozījumiem regulā, ar ko izveido Aģentūru; minēto priekšlikumu Komisija plāno iesniegt nākamajos mēnešos.” [6]. Paziņojumā „Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” [7] Komisija darīja zināmu savu nodomu „pārskatīt Eiropas Jūras drošības aģentūras pilnvaras un darbību, lai lielākā mērā sekmētu tehnisko un zinātnisko palīdzību, ko tā var sniegt dalībvalstīm un Komisijai”. Padome 2009. gada 30. marta secinājumos aicināja Komisiju izstrādāt pasākumus, lai „ ņemot vērā gaidāmās problēmas, stiprinātu Eiropas Jūras drošības aģentūras tiesisko regulējumu tehniskas un zinātniskas palīdzības nodrošināšanā dalībvalstīm un Komisijai” [8]. Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes uzaicinājuma[9] Komisijas dienesti gatavo priekšizpēti par Eiropas krasta apsardzes dienestu. Šobrīd Komisijas dienesti ir secinājuši, ka EMSA darbība varētu sekmēt sinerģijas stiprināšanu ES līmenī attiecībā uz konkrētām krasta apsardzes darbībām. To varētu veicināt, paplašinot EMSA uzdevumus izvēlētajās jomās, jo īpaši saistībā ar jūras satiksmes un kuģošanas maršrutu uzraudzību, kā arī palīdzību dalībvalstīm iespējamo piesārņotāju izsekošanā. 2.1. Eiropas Jūras drošības aģentūras ārējais novērtējums Saskaņā ar Regulas 1406/2002 22. pantu EMSA Administratīvā padome 2007. gada nogalē uzdeva veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Konsultāciju uzņēmuma „COWI” veiktajā pētījumā tika novērtēta EMSA dibināšanas regulas, Aģentūras un tās darba metožu ietekme. 2008. gada martā Administratīvajai padomei tika iesniegts nobeiguma ziņojums[10]. Ārējā novērtējumā ir augsti novērtēts Aģentūras darbs, raksturojot to ar šādu citātu: „Novērtējuma vispārējais secinājums ir tāds, ka EMSA izveidošana ir novērsusi zināmas nepilnības jūras drošības jomā Eiropas Savienībā. Aģentūra ir strauji attīstījusies tai uzticēto uzdevumu ziņā, kļūstot par nozīmīgu struktūru jūras drošības jomā. Aģentūra ir devusi pievienoto vērtību nozarei kopumā un jo īpaši abām galvenajām ieinteresētajām pusēm – dalībvalstīm un Komisijai.” [11] Tomēr ziņojumā arī ir atzīmēts, ka iespējams veikt vēl dažus uzlabojumus un precizējumus. 2.2. EMSA Administratīvās padomes ieteikumi Pamatojoties uz ārējo novērtējumu, Administratīvā padome nāca klajā ar ieteikumiem[12], kurus var apkopot šādi. I. Izmaiņas Regulā 1406/2002 - grozīt dibināšanas regulas 22. pantu, iekļaujot regulāru EMSA regulas īstenošanas novērtējumu (ik pēc pieciem gadiem). II. Ieteikumi, kas saistīti ar Aģentūru un tās darba praksi - turpināt pievērsties tiem pasākumiem, kas rada pievienoto vērtību ieinteresētajām pusēm; - izstrādāt stratēģisko plānu nākamajiem pieciem gadiem; - turpināt veicināt izmaksu un budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām; - strukturēt ikgadējās darba programmas tā, lai tās varētu izmantot kā attiecīgā gada operatīvās rīcības plānus; - sagatavot gada pārskatu, lai atspoguļotu faktiskos sasniegumus salīdzinājumā ar mērķiem; - attīstīt projektu vadības resursus. III. Citi/vispārēji ieteikumi - veikt oficiālas, periodiskas EMSA efektivitātes pārbaudes. 2.3. Eiropas Jūras drošības aģentūras daudzgadu stratēģija EMSA Administratīvā padome 2010. gada martā apstiprināja daudzgadu stratēģiju 2010.–2014. gadam, kurā ir iekļautas 14 Eiropas Jūras drošības aģentūrai jaunas tēmas. Komisija atbalsta stratēģiju atbilstoši nepieciešamo budžeta līdzekļu pieejamībai. Lai gan Komisija uzskata, ka daudzas no 14 tēmām nerada vajadzību veikt grozījumus ES tiesību aktos un jo īpaši EMSA regulā, šajā priekšlikumā tā ir ņēmusi vērā šādas tēmas. 1. tēma. Negadījumu izmeklēšana. Jaunais 2. panta 4. punkta b) apakšpunkta formulējums atspoguļo daudzgadu stratēģiju. 4. tēma. Pārbaudes. Ideja par pārbaužu ziņojumu horizontālo analīzi ir atspoguļota 3. panta 3. punktā. Kuģošanas drošības jomā 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir ierosināts, ka EMSA varētu sniegt tehnisko palīdzību visu pārbaužu veikšanā saskaņā ar Regulu 725/2004 (saistībā ar kuģiem un saistībā ar ostas iekārtām). Jautājums par atzītām drošības organizācijām ( RSO ) attiecīgā gadījumā tiks izskatīts konkrētos ES tiesību aktos. 6. tēma. Kuģošanas uzraudzība. 2. panta 4. punkta a) apakšpunktam tika pievienota norāde uz EMSA ieguldījumu kuģošanas uzraudzībā. 7. tēma. No satelīta saņemtās informācijas par jūras satiksmi ( GMES ) koordinēšana. 2. panta 2. punkta d) apakšpunktam tika pievienota norāde uz EMSA ieguldījumu ES programmu, piemēram, GMES , īstenošanā. 9. tēma. Reģionālais centrs. Atbilstoši stratēģijai Komisija ierosina atcelt pašreizējo ierobežojumu, saskaņā ar kuru vienīgi kuģu satiksmes uzraudzība tiek uzskatīta par cita veida tehnisko konsultāciju, proti, mācības un piekļuve operatīvajām sistēmām arī ir svarīgi aspekti Vidusjūras un Melnās jūras reģiona kontekstā (sk. izmaiņas 5. panta 3. punktā). 10. tēma. Pētniecība. 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā tiek atzīmēta lielāka EMSA līdzdalība ES pētniecībā. 11. tēma. Kaimiņvalstis. 2. panta 5. punkts atspoguļo EMSA jauno lomu attiecībās ar kaimiņvalstīm. Lai gan 13. tēma „cilvēka faktors” un 14. tēma „e-jūrniecība” šajā posmā neprasa veikt nekādas izmaiņas EMSA regulā, Komisija paredz papildu cilvēkresursus šim priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā. 2.4. Eiropas Jūras drošības aģentūras uzdevumi Šā priekšlikuma sagatavošanā Komisija ir izmantojusi ārējo novērtējumu, ieteikumus un daudzgadu stratēģiju. Turklāt tā ir ņēmusi vērā attīstību starptautiskā un ES mērogā, kas prasītu veikt grozījumus EMSA regulā (sk. pievienoto ietekmes novērtējumu). Komisija ierosina saglabāt EMSA pašreizējos mērķus un uzdevumus. Tomēr dažus jēdzienus ir nepieciešams precizēt, un ir skaidrāk jādefinē EMSA palīdzība Komisijai, dalībvalstīm un citām pusēm. Trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes īstenošana rada nepieciešamību uzticēt EMSA jaunus uzdevumus. Kopienas likumdevējs 2008. gada decembrī vienojās par šo vērienīgo un visaptverošo tiesību aktu paketi, kas iekļāva ostas valsts kontroli, klasificēšanas sabiedrības, kuģu satiksmes uzraudzību, nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kompensāciju pasažieriem, karoga valsts prasības un kuģu īpašnieku atbildību. 2009. gada aprīlī tika oficiāli pieņemti astoņi tiesību akti, un nākamo gadu laikā tika īstenoti dažādi pasākumi[13]. Pētniecības jomā EMSA ir vairāk jāiesaistās ES jūras izpētē un, analizējot pētniecības projektus, jānosaka iespējamie papildu pasākumi no reglamentējošā viedokļa. Bez tam, ņemot vērā tās iespaidīgo tehnisko pieredzi, EMSA varētu palīdzēt Komisijai noteikt nepieciešamos pētniecības pasākumus. Tomēr EMSA neuzņemsies pētniecības projektu vadību, un tās darbība nedublēsies ar pastāvošo ES pētniecības struktūru uzdevumiem. Grozījumu mērķis ir arī precizēt EMSA atbalstu Komisijai un dalībvalstīm dažādās starptautiskās un reģionālās organizācijas , lai nodrošinātu, ka Komisija un dalībvalstis saņem vislabāko iespējamo tehnisko konsultāciju. Tas attiecas, piemēram, uz SJO, SDO, tām organizācijām, kas izveidotas saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, un citām reģionālajām organizācijām (piemēram, saistībā ar Barselonas konvenciju, Bonnas sadarbības nolīgumu, Bukarestes konvenciju, Helsinku konvenciju, Lisabonas nolīgumu un Arktikas Padomi). Turklāt daži nozīmīgi operatīvie dienesti , ko pārvalda EMSA ( SafeSeaNet , CleanSeaNet , LRIT , ostas valsts kontrole u.c.), var dot ievērojamu ieguldījumu citu ES politiku īstenošanā, piemēram, integrētai pieejai kuģošanas uzraudzībai integrētās ES jūrniecības politikas ietvaros. Mērķis ir apvienot un padarīt sadarbspējīgas dažādas pastāvošās, izstrādē esošās vai plānotās uzraudzības sistēmas[14]. Vēl viena politikas joma, kurā EMSA , ņemot vērā tās satelītu datu apstrādes pieredzi, varētu dot nozīmīgu ieguldījumu, ir GMES programma („Globālā vides un drošības novērošana”). Turklāt EMSA zināšanas, sistēmas, programmatūru un datus varētu izmantot, vērtējot un analizējot tādas ar kuģošanu saistītās problēmas kā balasta ūdens, jūrā izmestie atkritumi un zemūdens troksnis jūras vidē , ņemot vērā mērķi par atbilstību laba vides stāvokļa kritērijiem, kas jāsasniedz saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu[15]. Turklāt ir jāņem vērā ietekme, kādu piekrastes naftas ieguve var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi, kā to pierādījuši nesenie notikumi. Šī pārskatītā redakcija precizē, ka EMSA reaģēšanas spējas var izmantot arī gadījumos, kad jūras piesārņojumu izraisījuši citi avoti, nevis kuģi, proti, naftas platformas. ES Civilās aizsardzības mehānisma ietvaros EMSA un daudzas ES dalībvalstis ir piedāvājušas ASV iestādēm speciālu aprīkojumu un specializētus kuģus piesārņojuma likvidēšanai, lai palīdzētu cīnīties ar naftas noplūdi Meksikas līci. Komisija turpinās apsvērt, kādu ieguldījumu EMSA varētu nākotnē dot piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves iekārtu drošības veicināšanā, paturot prātā, ka šīs darbības neietilpst jūras transporta nozarē un ka Komisija sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm šobrīd izvērtē vajadzību izstrādāt ES noteikumus. Saskaņā ar pašreizējo EMSA regulu tehniskās sadarbības veidošana ar kaimiņvalstīm ir ļoti sarežģīta. Līdz šim atbilstoši 17. panta noteikumiem vienīgi Norvēģija un Īslande varēja piedalīties EMSA darbā. Citas trešās valstis, kurām ir jūras robeža ar ES (Baltijas jūra, Melnā jūra, Vidusjūra un Ziemeļu Ledus okeāns), ir izrādījušas interesi par tehnisko sadarbību ar EMSA dažādās jomās (satelīta attēlu izmantošana potenciālo piesārņotāju izsekošanā, jūras satiksmes datu apmaiņa, mācības, tehniskā ekspertīze, kuģi piesārņojuma seku likvidēšanai). Ierobežojošā juridiskā pamata dēļ līdz šim Aģentūras veiktie pasākumi sadarbības veidošanā ir bijuši ļoti ierobežoti. Komisija uzskata, ka EMSA ieguldījums kuģošanas drošības pastiprināšanā nedrīkst pārsniegt Regulā 725/2004[16] noteikto. Tādējādi nav paredzēts iesaistīt EMSA Direktīvas 2005/65/EK[17] īstenošanā saistībā ar ostu aizsardzības pastiprināšanu. Tomēr ir ierosināts atcelt pašreizējos nosacījumus, kas ierobežo EMSA palīdzību Komisijai, veicot pārbaudes[18] saskaņā ar Regulu 725/2004, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un elastību. Saprotams, ka ekspertu grupas vadītājs ekspertiem uzticēs atšķirīgus uzdevumus atbilstoši viņu pieredzei. Izdarot šo grozījumu, nav paredzēts EMSA piešķirt papildu resursus. 2.5. Pārvaldības aspekti Pēc vairāk nekā septiņiem darbības gadiem EMSA pārvaldības struktūra ir izrādījusies stabila. Tāpēc ir pamatots iemesls saglabāt EMSA institucionālo struktūru, kas atbilst tā saucamās Kopienas „regulatīvās” aģentūras struktūrai ar augstu autonomijas pakāpi. Tomēr pieredze rāda, ka nedaudzās jomās ir nepieciešami uzlabojumi un precizējumi. Jo īpaši tas attiecas uz pārbaudēm, ko Aģentūra organizē Komisijas uzdevumā. Šajā jomā ir jāprecizē Aģentūras, Komisijas, Administratīvās padomes un dalībvalstu loma; Administratīvajā padomē esošajiem dalībvalstu pārstāvjiem var rasties interešu konflikts: no vienas puses, viņi pieņem lēmumus par EMSA darbību un resursiem, jo īpaši par apmeklējumu politiku[19], bet no otras puses, viņi paši pārstāv tās dalībvalstu pārvaldes iestādes, kuras EMSA pārbauda Komisijas uzdevumā, lai noteiktu valsts noteikumu un prakses atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Šis potenciālais konflikts ir izraisījis diskusijas Administratīvās padomes sanāksmēs, jo īpaši laikā, kad tika lemts par EMSA „apmeklējumu politiku”. Lai gan pagaidām ir veiksmīgi izdevies izvairīties no nopietnām problēmām, pastāvošo noteikumu problemātiskā rakstura dēļ ir nepieciešama koriģējoša rīcība, precizējot dažādo dalībnieku lomas. Lai dotu dalībvalstīm, pašai Aģentūrai un Komisijai iespēju sniegt savu ieguldījumu un uzņemties atbildību, Komisija ierosina, ka Aģentūras operatīvās darba metodes pārbaužu veikšanai ir jāpieņem Komisijai saskaņā ar komitoloģijas procedūru līdzīgi kā EASA gadījumā. Administratīvā padome turpinās pildīt savu lomu, inter alia lemjot par Aģentūras darba programmu un budžetu. - Citi pārvaldības jautājumi skar Aģentūras vadīšanu. Saskaņā ar EMSA Administratīvās padomes ieteikumiem Aģentūras ārējais novērtējums būtu regulāri jāatkārto, tādējādi radot nepieciešamību grozīt 22. pantu. Otrais ieteikums attiecas uz EMSA daudzgadu stratēģijas izstrādi, kas ļautu veidot labāku stratēģisko redzējumu, jo pašreizējo plānošanu galvenokārt nosaka ikgadējais budžeta cikls (sk. izmaiņas 10. un 15. pantā). Turklāt EMSA darbinieku skaita pieauguma dēļ regulā ir jānosaka nodaļas vadītāja amats. - Attiecībā uz horizontālajiem pārvaldības aspektiem , kas skar visas ES aģentūras, ES iestādes pēc Komisijas 2008. gada paziņojuma[20] ir uzsākušas pārdomu procesu. Tādēļ Komisija ir nolēmusi neierosināt nekādas horizontālas dabas izmaiņas. Tomēr Komisija vēlas vērst uzmanību uz jauno balsstiesību attiecību Administratīvajā padomē starp Komisiju un dalībvalstīm, kas tika ievērojami izmainīta pēdējās ES paplašināšanās kārtās. Lai gan 2002. gadā pirmajās EMSA Administratīvās padomes sanāksmēs Komisijai bija aptuveni 21 % balsu (4 pārstāvji no 19 pārstāvjiem ar balsstiesībām), ES paplašinoties līdz 27 dalībvalstīm, šī attiecība ir samazināta līdz aptuveni 13 % un vēl tiks samazināta nākamajās paplašināšanās kārtās. Administratīvās padomes pieņem lēmumus ar visu balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu (sk. 14. pantu), bet lai ieceltu izpilddirektoru, nepieciešams četru piektdaļu balsu vairākums (sk. 16. pantu). Komisija uzskata, ka Eiropas likumdevēja sākotnējie nodomi attiecībā uz institucionālo līdzsvaru EMSA Administratīvajā padomē būtu jāatjauno vidējā termiņā, turpmāk nepalielinot locekļu skaitu Administratīvajā padomē (pašlaik tajā ir 31 loceklis ar balsstiesībām un seši locekļi bez balsstiesībām[21]). 2.6. Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējuma ziņojums un kopsavilkums. Ietekmes novērtējuma padome sniedza savu atzinumu 2008. gada 22. jūnijā, dodot vairākus ieteikumus par ziņojuma projekta uzlabojumiem, kuri ir iekļauti galīgajā redakcijā. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts, kas kalpoja par juridisko pamatu Regulai 1406/2002. 3.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi tiek pilnībā ievēroti. Neatkarīgais ārējais novērtējums (sk. iepriekš 2.1. punktu) ir apstiprinājis, ka nepieciešama ES iejaukšanās, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai sasniegt vajadzīgo līmeni jūras drošības, kuģošanas drošības un jūras vides aizsardzības jomā ES. Turklāt Aģentūras darbība ir atzīta par efektīvu. Ierosinātie pasākumi ir samērīgi, jo tie ievieš grozījumus tikai tajās spēkā esošās regulas daļās, kurās nepieciešami precizējumi vai izmaiņas. 3.3. Juridiskā instrumenta izvēle Regula ir vispiemērotākais juridiskais instruments, lai grozītu pašreiz spēkā esošu regulu. 4. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikumam ir neliela ietekme uz budžetu, ciktāl Aģentūrai tiek uzticēti daži jauni vai paplašināti uzdevumi, kuru īstenošanai EMSA vajadzētu 18 amata vietas, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbību. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo budžeta situāciju, Komisija ir vienojusies ar Aģentūru par ievērojamu cilvēkresursu pārdali, kuras rezultātā sešas no šīm amata vietām nodrošinās EMSA , veicot cilvēkresursu iekšēju pārdali. Tas nozīmē, ka budžeta lēmējinstitūcijai turpmākajās ikgadējās budžeta procedūrās būtu jālemj kopumā tikai par 12 papildu amata vietām Aģentūras personāla plānā, kas tiks pakāpeniski ieviests no 2012. līdz 2014. gadam (piecas amata vietas 2012. gadā, četras amata vietas 2013. gadā un trīs amata vietas 2014. gadā). Tas pilnībā atbilst Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānam 2011.–2013. gadam, kuru EMSA Administratīvā padome pieņēmusi 2010. gada martā un nosūtījusi budžeta lēmējinstitūcijai kā daļu no 2011. gada budžeta procedūras dokumentācijas. Tādējādi šā priekšlikuma ietekme uz budžetu aprobežojas ar kopējo summu aptuveni 3,9 miljoni euro laika posmā no 2012. līdz 2015. gadam (sk. sīkāku informāciju pievienotajā finanšu pārskatā un ietekmes novērtējumā). Komisija uzskata, ka pēc ievērojamā EMSA cilvēkresursu pieauguma laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam ( EMSA šajos četros gados kopumā izveidotas 126 papildu amata vietas) Aģentūra pašlaik atrodas konsolidācijas stadijā, kā to apliecina personāla plāni no 2009. līdz 2011. gadam, kas paredz tikai nelielu štata palielināšanu, neraugoties uz EMSA straujo attīstību un jaunajiem uzdevumiem. Pirms ierosināt turpmāku uzdevumu paplašināšanu, kurai nepieciešami papildu resursi, Komisija ar Aģentūras palīdzību turpinās padziļināti pētīt EMSA darbību un resursus, lai arī turpmāk nodrošinātu, ka Aģentūrā tiek izmantotas visas cilvēkresursu iekšējās pārdales iespējas. 5. PRIEKšLIKUMA SATURS Priekšlikums sastāv no diviem pantiem. Pirmajā pantā ir izklāstīti ierosinātie grozījumi Regulā 1406/2002, bet otrais pants attiecas uz regulas stāšanos spēkā. Šajā tabulā sniegts pārskats par izmaiņām Regulā 1406/2002, bet turpmākajās sadaļās ir dota sīkāka informācija. Pants | Priekšmets | Izmaiņas | 1 | Mērķi | Jauna versija | 2 | Uzdevumi | Jauna versija | 3 | Pārbaudes | Jauna versija | 4 | Pārskatāmība | Bez izmaiņām | 5 | Juridiskais statuss | Nelielas izmaiņas 3. un 4. punktā | 6 | Personāls | Bez izmaiņām | 7 | Privilēģijas | Bez izmaiņām | 8 | Atbildība | Bez izmaiņām | 9 | Valodas | Bez izmaiņām | 10 | Administratīvā padome | Nelielas izmaiņas 2. punktā: mainīts c) apakšpunkts, pievienots ca) apakšpunkts un cb) apakšpunkts, svītrots g) apakšpunkts, mainīts i) apakšpunkts un vienkāršots l) apakšpunkts | 11 | Sastāvs | Bez izmaiņām | 12 | Priekšsēdētājs | Bez izmaiņām | 13 | Sanāksmes | Bez izmaiņām | 14 | Balsošana | Bez izmaiņām | 15 | Izpilddirektors | Izmaiņas 2. punktā (mainīts a) apakšpunkts, iekļauts aa) apakšpunkts un ab) apakšpunkts, mainīts b) un d) apakšpunkts, svītrots g) apakšpunkts, kā arī svītrots 3. punkts) | 16 | Iecelšana | Jauna versija | 17 | Trešās valstis | Bez izmaiņām | 18 | Budžets | Nelielas izmaiņas 1. punktā | 19 | Kontrole | Bez izmaiņām | 20 | Krāpšana | Bez izmaiņām | 21 | Finanšu noteikumi | Bez izmaiņām | 22 | Novērtēšana | Nelielas izmaiņas 1. punktā | 23 | Sākums | Jauna versija | 24 | Stāšanās spēkā | Bez izmaiņām | 5.1.1. Izmaiņas 1. pantā (Mērķi) Kā minēts iepriekš, regulas mērķi paliek nemainīgi. Tādēļ Komisija ierosina 1. pantā izdarīt tikai dažus nelielus grozījumus. 5.1.2. Izmaiņas 2. pantā (Uzdevumi) Tā kā panta teksts ir grūti uztverams tā pašreizējā redakcijā, Komisija ierosina jaunu teksta redakciju, saglabājot iepriekšējo uzbūvi. Izmaiņu mērķis ir radīt lielāku skaidrību attiecībā uz EMSA uzdevumiem lietotājam draudzīgā formātā. Ierosinātais pants sastāv no pieciem punktiem. Ievada punktā ir noteiktas Aģentūras darbības jomas, atspoguļojot 1. pantā doto precizējumu. Par Komisijas galīgo atbildību par ES acquis īstenošanu atgādina 4. apsvērums. Atšķirīgie EMSA uzdevumi saistībā ar dažādiem adresātiem ir izklāstīti 2.–5. punktā. 5.1.3. Izmaiņas 3. pantā (Pārbaudes) Lai pareizi atspoguļotu EMSA institucionālo lomu ES tiesību aktu īstenošanā, Komisija ierosina jaunu 3. panta formulējumu. Tiek svītrota atsauce uz Administratīvās padomes noteikto politiku. Lēmumu pieņemšana par „apmeklējumu politiku”, kas ietekmē mītnes zemes administrāciju, dalībvalstu pārstāvjiem patiesi varētu radīt interešu konfliktu. Tā vietā Komisija ierosina sekot Eiropas Aviācijas drošības aģentūras piemēram saistībā ar Aģentūras operatīvo darba metožu izstrādi šajā jomā[22]. Tādējādi visas ieinteresētās puses (Aģentūra, dalībvalstis un Komisija) būs iesaistītas, un vienlaikus tiks respektētas to institucionālās lomas un atbildība. 5.1.4. Izmaiņas 5. pantā (Juridiskais statuss, administratīvie pasākumi, reģionālie centri) Ar ierosinātajām izmaiņām 3. punktā Komisija vēlas atcelt pašreizējo ierobežojumu, kas reģionālajam centram ļauj nodarboties vienīgi ar kuģu satiksmes pārraudzības jautājumiem atbilstoši Direktīvai 2002/59. Ierosinātās izmaiņas neparedz, ka Komisija iesniegs EMSA Administratīvajai padomei pieprasījumu par reģionālā centra izveidi. Vispirms ir skaidri jāpierāda, ka šādu reģionālo centru ir iespējams izveidot. Panta 4. punktā ierosinātās izmaiņas atspoguļo EMSA aizvien aktīvāko iesaistīšanos jūras transporta jautājumos reģionālā un starptautiskā līmenī, piemēram, sistēmā kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos ( LRIT ) un kuģošanas uzraudzības attīstībā Eiropas Savienībā. Tādēļ Aģentūrai jāizveido administratīva sadarbība ar citām organizācijām. Izpilddirektors ir Aģentūras pārstāvis un tādējādi Aģentūras vārdā var noslēgt administratīvos nolīgumus, kas nav starptautiski līgumi. Pārredzamības nodrošināšanai ir nepieciešams attiecīgi informēt Administratīvo padomi. 5.1.5. Izmaiņas 10. pantā (Administratīvā padome) Komisija ierosina šādus grozījumus 10. panta 2. punktā: - c) apakšpunktā ir jāpielāgo atsauce uz 2. pantu; - jaunais ca) apakšpunkts un cb) apakšpunkts attiecas uz EMSA daudzgadu stratēģiju un daudzgadu personāla politikas plānu, ko pieņem Administratīvā padome; - ņemot vērā izmaiņas 3. pantā, ir jāsvītro g) apakšpunkts; - i) apakšpunktā ir jāatspoguļo jaunie nodaļas vadītāju amati; - tālāk minētā 15. panta 2. punkta g) apakšpunkta vienkāršošana saistībā ar atsevišķu ziņojumu par piesārņojuma novēršanas pasākumiem ļauj vienkāršot l) apakšpunktu. 5.1.6. Izmaiņas 15. pantā (Izpilddirektors) Komisija ierosina dažas izmaiņas 15. panta 2. punktā par izpilddirektoru. Daudzas no tām ir vienkāršas redakcionālas izmaiņas, kas atspoguļo grozījumus citos pantos. Visbeidzot, 3. punktu var svītrot, jo tā saturs ir ietverts 16. pantā. 5.1.7. Izmaiņas 16. pantā (Izpilddirektora un nodaļas vadītāju iecelšana) Sakarā ar Aģentūras darbinieku skaita pieaugumu (līdz 242 darbiniekiem 2010. gadā) izpilddirektoram nepieciešams atbalsts vadības līmenī. Kopš 2008. gada jūnija EMSA organizatoriskā struktūra paredz iecelt trīs vidējā vadības līmeņa nodaļas vadītājus, kas atbilst situācijai citās līdzīga mēroga ES aģentūrās. Tādējādi jaunais formulējums neprasa ieviest jaunus amatus EMSA štatu sarakstā. Panta nosaukums ir mainīts, un tiek noteikts, ka izpilddirektors ieceļ nodaļas vadītājus pēc tam, kad ir saņemts labvēlīgs atzinums no Administratīvās padomes. 5.1.8. Izmaiņas 18. pantā (Budžets) Tā kā LRIT ir globāls tīkls, EMSA veiks datu apmaiņu par jūras satiksmi ar citiem datu centriem, ietverot sīki izstrādātu norēķinu sistēmu. Lai gan pašreizējā EMSA regula jau paredz, ka maksa par dažādiem pakalpojumiem ir viens no Aģentūras ienākumu avotiem (sk. 18. panta 1. punkta c) apakšpunktu), ir jāpievieno tehniskais termins „samaksa”. Atšķirībā no citām ES aģentūrām nav ne paredzēts, ne plānots, ka maksājumi varētu veidot ievērojamu EMSA ienākumu daļu. ES joprojām būs galvenais EMSA finansēšanas avots. 5.1.9. Izmaiņas 22. pantā (Novērtēšana) Atbilstoši EMSA Administratīvās padomes ieteikumiem Aģentūras ārējais novērtējums nedrīkst būt vienreizējs pasākums, bet tas ir regulāri jāatkārto. 5.1.10. Izmaiņas 23. pantā Šā panta noteikumi attiecībā uz EMSA darbības uzsākšanu ir novecojuši, un tos var svītrot. Tādējādi šis pants var kļūt par komitejas standarta pantu. Jūras drošības jomā 2002. gadā ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 tika izveidota vienota Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja ( COSS ), kurai jāpalīdz Komisijai arī saistībā ar šo regulu. Jāatgādina, ka Aģentūras operatīvajām darba metodēm pārbaužu veikšanai (3. pants) piemēro komiteju procedūras. 2010/0303 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) […/….], ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[23], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[24], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[25], tā kā: 1. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002[26] izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (turpmāk „Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu. 2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome 2007. gadā uzdeva veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1406/2002 saistībā ar Aģentūru un tās darba praksi. 3. Pamatojoties uz ārējā novērtējuma rezultātiem, Administratīvās padomes ieteikumiem un daudzgadu stratēģiju, vairāki Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi ir jāprecizē un jāatjaunina. Turklāt Aģentūrai būtu jāuztic vairāki papildu uzdevumi, kas atspoguļotu jūras drošības politikas attīstību ES un starptautiskā līmenī. Ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti. Tādējādi, veicot cilvēkresursu iekšējo pārdali Aģentūrā, varētu nodrošināt vienu trešdaļu no jauno uzdevumu izpildei nepieciešamo papildu darbinieku skaita. 4. Ir jāprecizē daži noteikumi saistībā ar Aģentūras īpašo pārvaldību. Ņemot vērā Komisijas īpašo atbildību par Līgumā paredzētās ES politikas īstenošanu, Komisijai jāsniedz Aģentūrai politikas norādes attiecībā uz tās uzdevumu veikšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot Aģentūras juridisko statusu un tās izpilddirektora neatkarību atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1406/2002. 5. Aģentūrai jādarbojas Savienības interesēs. Tam jāietver ietver arī tas, ka Aģentūra var darboties ārpus ES teritorijas savas kompetences jomās. 6. Aģentūrai jāpalielina tās atbalsts Komisijai saistībā ar pētniecības pasākumiem, kas ietilpst Aģentūras kompetences jomās. Tomēr ir jāraugās, lai Aģentūras darbība nedublētos ar pašreizējo ES pētniecības pamatprogrammu. It sevišķi Aģentūrai nevajadzētu vadīt pētniecības projektus. 7. Pēc tam, kad ir beidzies termiņš ES sadarbības sistēmai nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. decembra lēmumu Nr. 2850/2000/EK[27], aģentūrai jāturpina īstenot vairākus pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar iepriekšminēto sistēmu, jo īpaši izmantojot konsultatīvās tehniskās grupas pieredzi saistībā ar sagatavotību jūras piesārņošanas gadījumiem un reaģēšanu uz tiem. 8. Nesenie notikumi ir likuši apzināties ietekmi, kādu piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbi var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi. Aģentūras reaģēšanas spējas ir nepārprotami jāpaplašina, ietverot reaģēšanu uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām. Bez tam Aģentūrai jāsniedz atbalsts Komisijai, analizējot pārvietojamo piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu drošību, lai atklātu iespējamos trūkumus, balstot savu ieguldījumu uz iegūto pieredzi saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem. 9. Savienība ir izveidojusi visaptverošu jūras transporta stratēģiju līdz 2018. gadam, kas ietver e-jūrniecības koncepciju. Turklāt tiek veidots ES kuģošanas uzraudzības tīkls. Aģentūrai ir jūrniecības sistēmas un lietotnes, kas varētu būt noderīgas šīs politikas īstenošanā. Tādēļ Aģentūrai jānodrošina ieinteresētajiem partneriem pieeja šīm sistēmām un datiem. 10. Aģentūra ir kļuvusi par autoritatīvu avotu, kas ES mērogā sniedz datus par jūras satiksmi, kuri varētu būt noderīgi un svarīgi citu ES aktivitāšu īstenošanā. Ar savu darbību, jo īpaši saistībā ar ostas valsts kontroli, jūras satiksmes un kuģošanas maršrutu pārraudzību, kā arī palīdzību iespējamo piesārņotāju izsekošanā, Aģentūrai jāsekmē sinerģijas stiprināšana ES līmenī attiecībā uz konkrētām krasta apsardzes darbībām. Bez tam, veicot datu vākšanu un pārraudzību, Aģentūrai būtu arī jāapkopo pamatinformācija par iespējamo apdraudējumu jūras transportam un jūras videi no piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbībām. 11. Aģentūras sistēmas, lietotnes, zināšanas un dati ir svarīgi arī, lai sasniegtu mērķi panākt, ka jūras ūdeņi atbilst laba vides stāvokļa kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK[28], jo īpaši attiecībā uz tādiem ar kuģošanu saistītiem elementiem kā balasta ūdens, jūrā izmestie atkritumi un zemūdens troksnis. 12. Aģentūra veic pārbaudes, lai palīdzētu Komisijai novērtēt ES tiesību aktu īstenošanas efektivitāti. Ir skaidri jādefinē Aģentūras, Komisijas, dalībvalstu un Administratīvās padomes loma. 13. Komisijai un Aģentūrai ir cieši jāsadarbojas, izstrādājot Aģentūras operatīvās darba metodes saistībā ar pārbaudēm. Kamēr nav stājušies spēkā pasākumi attiecībā uz šīm darba metodēm, šādu pārbaužu veikšanā Aģentūrai jāievēro pašreizējā prakse. 14. Prasības Aģentūras operatīvajām darba metodēm pārbaužu veikšanai jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[29]. 15. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1406/2002 ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1 . pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1406/2002 Regulu (EK) Nr. 1406/2002 groza šādi. 1) Regulas 1. līdz 3. pantu aizstāj ar šādiem pantiem: „1. pants Mērķi 1. Ar šo regulu izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru („Aģentūra”). Aģentūra darbojas Savienības interesēs. 2. Aģentūra sniedz dalībvalstīm un Komisijai vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu un augsta līmeņa zināšanas, lai palīdzētu nodrošināt Savienības tiesību aktu pareizu piemērošanu saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu, lai pārraudzītu tiesību aktu īstenošanu un novērtētu pastāvošo pasākumu efektivitāti. 3. Aģentūra sniedz dalībvalstīm un Komisijai tehnisko un zinātnisko atbalstu nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā un pēc pieprasījuma ekonomiski izdevīgā veidā nodrošina papildu atbalstu dalībvalstu reaģēšanas mehānismiem piesārņojuma gadījumā, neskarot piekrastes valstu atbildību nodrošināt atbilstošu piesārņojuma novēršanas mehānismu esību un ņemot vērā pastāvošo sadarbību starp dalībvalstīm šajā jomā. Aģentūras darbība atbalsta ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom[30]. 2. pants Aģentūras uzdevumi 1. Lai nodrošinātu, ka piemērotā veidā tiek īstenoti 1. pantā izklāstītie mērķi, Aģentūra veic šā panta 2. punktā uzskaitītos uzdevumus, kas saistīti ar jūras drošību un kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem. 2. Aģentūra palīdz Komisijai: a) veikt sagatavošanās darbus attiecīgo ES tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādāšanai, jo īpaši atbilstoši starptautisko tiesību aktu izmaiņām šajā jomā; b) efektīvi īstenot attiecīgos ES tiesību aktus, jo īpaši veicot šīs regulas 3. pantā minētās pārbaudes un sniedzot Komisijai tehnisko palīdzību to pārbaužu veikšanā, kas tai uzticētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 725/2004[31] 9. panta 4. punktu; Aģentūra var dot ieteikumus Komisijai saistībā ar jebkādiem attiecīgo ES tiesību aktu uzlabojumiem; c) sniegt tehnisko palīdzību, kas vajadzīga, lai piedalītos Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO), Starptautiskās darba organizācijas (SD O ) tehnisko iestāžu darbā un to tehnisko iestāžu darbā, kas izveidotas saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, kā arī citu attiecīgo starptautisko un reģionālo organizāciju darbā; d) izstrādāt un īstenot ES politiku saistībā ar tādiem Aģentūras uzdevumiem kā, piemēram, jūras transporta maģistrāles, Eiropas jūras transporta telpa bez šķēršļiem, e-jūrniecība, iekšzemes ūdensceļi, Jūras stratēģijas pamatdirektīva, klimata pārmaiņas, kā arī veikt pārvietojamo piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu drošības analīzi; e) īstenot ES programmas, kas saistītas ar Aģentūras uzdevumiem, piemēram, „Globālā vides un drošības novērošana” ( GMES ) un sadarbības programmas ar Eiropas kaimiņvalstīm; f) analizēt notiekošos un pabeigtos pētniecības projektus, kas attiecas uz Aģentūras darbības jomām; tas ietver arī iespējamo reglamentējošo pārraudzības pasākumu noteikšanu atbilstoši konkrētu pētniecības projektu rezultātiem, kā arī galveno tēmu un prioritāšu noteikšanu turpmākai izpētei ES līmenī; g) veikt uzdevumus, kuri tai uzticēti pašlaik spēkā esošajos un turpmākajos ES tiesību aktos attiecīgajā jomā. 3. Aģentūra kopā ar dalībvalstīm: a) attiecīgos gadījumos organizē mācības jomās, par kurām atbild ostas valsts, karoga valsts un piekrastes valsts; b) izstrādā tehniskos risinājumus, tostarp nodrošina attiecīgus pakalpojumus un sniedz tehnisko palīdzību jautājumos, kas saistīti ar ES tiesību aktu īstenošanu; c) izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, ekonomiski izdevīgā veidā sniedz papildu atbalstu dalībvalstu reaģēšanas mehānismiem nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas; šajā sakarā Aģentūra sniedz palīdzību tai cietušajai dalībvalstij, kurā notiek piesārņojuma seku likvidēšanas darbi. 4. Aģentūra palīdz dalībvalstīm un Komisijai šādos jautājumos: a) satiksmes uzraudzības jomā Aģentūra jo īpaši veicina sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas rajonos jomās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK[32], izstrādā un izmanto jebkādu informācijas sistēmu, kas vajadzīga minētās direktīvas mērķu sasniegšanai. Turklāt Aģentūra sekmē vienotas informācijas apmaiņas vides izveidi ES jūrniecības jomā; b) saistībā ar jūras negadījumu izmeklēšanu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/18/EK[33] Aģentūra sniedz atbalstu dalībvalstīm nopietnu jūras negadījumu izmeklēšanā, kā arī analīzē negadījumu izmeklēšanas ziņojumus, lai noteiktu pievienoto vērtību, ko ES līmenī varētu dot izmeklēšanā izdarītie secinājumi; c) sniedzot objektīvu, ticamu un salīdzināmu statistiku, informāciju un datus, Aģentūra ļauj Komisijai un dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu to darbību un novērtētu pašreizējo pasākumu efektivitāti. Starp šādiem uzdevumiem ir tehnisko datu vākšana, reģistrēšana un izvērtēšana, sistemātiska pastāvošo datubāzu izmantošana, tostarp to savstarpējā papildināšana, kā arī nepieciešamības gadījumā jaunu datubāzu veidošana. Pamatojoties uz savāktajiem datiem, Aģentūra sniedz Komisijai atbalstu ar kuģiem saistītas informācijas publicēšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK[34]. Aģentūra arī palīdz Komisijai un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai efektīvāk atklātu un vajātu tos kuģus, kuri veic nelikumīgas noplūdes, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/35/EK[35]. 5. Pēc Komisijas lūguma Aģentūra sniedz tehnisku palīdzību attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanā Savienības kandidātvalstīm, visām Eiropas kaimiņattiecību partnervalstīm un valstīm, kas parakstījušas Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli. Pēc Komisijas lūguma Aģentūra arī sniedz palīdzību šīm valstīm nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, analoģiski dalībvalstīm piemērojamiem nosacījumiem, kā minēts šā panta 3. punkta c) apakšpunktā. Šos uzdevumus saskaņo ar pastāvošajām reģionālās sadarbības programmām, un nepieciešamības gadījumā tajos iekļauj attiecīgu mācību organizēšanu. 3. pants Pārbaudes 1. Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus un palīdzētu Komisijai pildīt tās pienākumus saskaņā ar Līgumu, jo īpaši novērtēt Savienības tiesību aktu īstenošanas efektivitāti, Aģentūra veic pārbaudes dalībvalstīs. Dalībvalstu iestādes sniedz Aģentūras personāla darbam nepieciešamo atbalstu. Turklāt Aģentūra Komisijas vārdā veic pārbaudes trešās valstīs atbilstoši ES tiesību aktiem, jo īpaši saistībā ar Savienībā atzītām organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009[36] un jūrnieku mācībām un diplomēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK[37]. 2. Aģentūras operatīvajām darba metodēm 1. punktā minēto pārbaužu veikšanai ir jāatbilst prasībām, kas jāpieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto procedūru. 3. Ja nepieciešams un jebkurā gadījumā tad, kad pārbaužu cikls ir noslēgts, Aģentūra analizē šā cikla ziņojumus, lai noteiktu horizontālos konstatējumus un vispārīgos secinājumus par pastāvošo pasākumu efektivitāti. Aģentūra šo analīzi iesniedz Komisijai tālākai apspriešanai ar dalībvalstīm.” 2) Regulas 5. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: „3. Pēc Komisijas pieprasījuma Administratīvā padome ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu var pieņemt lēmumu par reģionālo centru izveidošanu, kas vajadzīgi Aģentūras uzdevumu efektīvākai un lietderīgākai veikšanai. 4. Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors. Iepriekš informējot par to Administratīvo padomi, izpilddirektors Aģentūras vārdā var noslēgt administratīvus nolīgumus ar citām organizācijām, kas darbojas Aģentūras darbības jomās.” 3) Regulas 10. panta 2. punktu groza šādi: a) punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: „c) darba programmas izstrādāšanas gaitā izskata 2. panta 3. punktā minētos dalībvalstu tehniskās palīdzības pieprasījumus; ca) pieņem Aģentūras daudzgadu stratēģiju nākamajiem pieciem gadiem, ņemot vērā Komisijas atzinumu; (cb) pieņem Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu;” b) svītro g) apakšpunktu; c) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: „i) īsteno disciplināras pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un 16. pantā minētajiem nodaļas vadītājiem;” d) punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: „l) pārskata k) apakšpunktā minētā sīki izstrādātā plāna finanšu izpildi un budžeta saistības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2038/2006[38].” 4) Regulas 15. pantu groza šādi: a) panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: „a) sagatavot Aģentūras daudzgadu stratēģiju un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms attiecīgās padomes sēdes; aa) sagatavot Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei; ab) sagatavot ikgadējo darba programmu un sīki izstrādātu Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plānu piesārņojuma gadījumiem un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt tos Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms attiecīgās padomes sēdes. Izpilddirektors veic to īstenošanai nepieciešamos pasākumus. Viņš atbild uz visiem dalībvalstu pieprasījumiem par palīdzības nepieciešamību saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu; b) pēc apspriešanās ar Komisiju un saskaņā ar 3. pantā minētajām prasībām lemt par 3. pantā paredzēto pārbaužu veikšanu. Izpilddirektors un Komisija cieši sadarbojas, sagatavojot 3. panta 2. punktā minētos pasākumus;” b) panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: „d) organizēt efektīvu uzraudzības sistēmu, lai Aģentūras veikumu varētu salīdzināt ar tās mērķiem un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā. Izpilddirektors nodrošina, ka Aģentūras organizatoriskā struktūra tiek regulāri pielāgota mainīgajām vajadzībām pieejamo finanšu un cilvēkresursu ziņā. Uz šāda pamata izpilddirektors katru gadu sagatavo un iesniedz Administratīvajai padomei gada pārskata projektu. Pārskatā iekļauj īpašu sadaļu par sīki izstrādātā Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plāna piesārņojuma gadījumiem finanšu izpildi, kā arī atjaunina informāciju par visu to darbību statusu, kuras finansētas saskaņā ar šo plānu. Izpilddirektors izveido atzītiem profesionāliem standartiem atbilstošas regulāras novērtēšanas procedūras;” c) svītro 2. punkta g) apakšpunktu. d) svītro 3. punktu. 5) Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu : „ 16. pants Izpilddirektora un nodaļas vadītāju iecelšana 1. Izpilddirektoru ieceļ un atbrīvo no amata Administratīvā padome. Izpilddirektoru ieceļ uz pieciem gadiem, izvēloties no Komisijas piedāvātā kandidātu saraksta, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī kompetenci un pieredzi saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem. Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. 2. Administratīvā padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu par ne vairāk kā trim gadiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt izpilddirektoru teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Ja pilnvaru termiņu nepagarina, izpilddirektors paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs. 3. Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki nodaļas vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no nodaļas vadītājiem. 4. Nodaļas vadītājus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī profesionālo kompetenci un pieredzi saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem. Pēc Administratīvās padomes piekrišanas saņemšanas nodaļas vadītājus ieceļ vai atbrīvo no amata izpilddirektors.” 6) Regulas 18. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: „c) samaksa un maksa par publikācijām, mācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem.” 7) Regulas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: „1. Regulāri un vismaz reizi piecos gados Administratīvā padome uzdod veikt neatkarīgu ārējo novērtējumu šīs regulas īstenošanas novērtēšanai. Komisija nodod Aģentūras rīcībā jebkuru informāciju, kuru Aģentūra uzskata par svarīgu šim novērtējumam.” 8) Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu: „ 23. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2099/2002[39] 3. pantu. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.” 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, [...] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[40] 06: Enerģētika un transports 0602: Iekšzemes, gaisa un jūras transporta politika 060202: Eiropas Jūras drošības aģentūra Noteikumu īstenošana saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu piesārņošanas gadījumā Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[41] ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā Mērķi Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Mērķi/ES pievienotā vērtība saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020" Aģentūra veicina jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību par labu ES ekonomikai un ES iedzīvotājiem. Tas pilnībā atbilst trijām stratēģijas "Eiropa 2020" prioritātēm: — gudra izaugsme — uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība. Aģentūra veicina pēc iespējas visaugstāko tehnisko standartu izstrādi kuģiem, tādējādi atbalstot zināšanas un inovāciju; — ilgtspējīga izaugsme — resursu ziņā efektīvākas, videi nekaitīgākas un konkurētspējīgākas ekonomikas veicināšana. Aģentūra veicina kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem dažādos reģionos. Kuģošana dos ieguldījumu "20/20/20" klimata/enerģētikas mērķu un pamatiniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” īstenošanā. Aģentūra dos ieguldījumu stratēģijas īstenošanā jūrniecības nozarē. — integrējoša izaugsme — tādas ekonomikas veicināšana, kurā ir augsts nodarbinātības līmenis un kas nodrošina sociālo un teritoriālo kohēziju. Jūras transports ir būtisks elements, kas nodrošina salu un īpaši nomaļu reģionu teritoriālo kohēziju un integrāciju ES. Aģentūra dod ieguldījumu, lai veicinātu jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību ES. Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (MOVE ĢD) ieguldījums 2010. gada politikas stratēģijas īstenošanā Aģentūru (tostarp EMSA) izveide, pārvaldība un koordinēšana ir daļa no MOVE ĢD pamatdarbības. Trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes īstenošana, kurā piedalās EMSA, arī ir daļa no MOVE ĢD pamatdarbības. Komisija paziņojumā "Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā" paziņoja par nodomu " pārskatīt Eiropas Jūras drošības aģentūras pilnvaras un darbību, lai lielākā mērā sekmētu tehnisko un zinātnisko palīdzību, ko tā var sniegt dalībvalstīm un Komisijai " (COM(2009) 8, 21.1.2009., 7. lpp.). Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Budžeta joma 06 02 Konkrētais mērķis Nr. 3 Uzlabot transporta drošību Attiecīgās ABM / ABB darbības 060202 Eiropas Jūras drošības aģentūra Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Plašāka tehniskā palīdzība, ko EMSA sniedz dalībvalstīm un Komisijai Tehniskā palīdzība, ko EMSA sniedz kaimiņvalstīm ES jūras drošības politikas veicināšanai Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. EMSA ikgadējās darba programmās nosaka tās darbības rādītājus. Tos pastāvīgi uzrauga Administratīvā padome. Galvenais uzraudzības līdzeklis ir gada ziņojums. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības EMSA pilnvaru ierobežota paplašināšana, iekļaujot tajās jaunus uzdevumus ES iesaistīšanās pievienotā vērtība EMSA tika izveidota kā ES aģentūra, lai palīdzētu īstenot ES jūras drošības politiku. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas EMSA īpašais novērtējums 2008. gadā, kā arī ES aģentūru vispārējais novērtējums 2009. gadā ir apliecinājuši pievienoto vērtību, ko Aģentūras darbība dod Komisijai un dalībvalstīm. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Priekšlikums atbilst ES jūras drošības politikai un tiesību aktiem un ir papildu pasākums pēc trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes pieņemšanas 2009. gadā. Ilgums un finansiālā ietekme ( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. - ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. ( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva - Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2012. līdz 2014., - pēc kura turpinās normāla darbība Paredzētie pārvaldības veidi[42] ( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - ( Kopienu izveidotām struktūrām[43] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Visas ES aģentūras darbojas saskaņā ar stingru uzraudzības sistēmu, ko veido iekšējās revīzijas resursi, Komisijas Iekšējās revīzijas dienests, Administratīvā padome, Komisija, Revīzijas palāta un budžeta lēmējinstitūcija. Šī sistēma pastāvēs arī turpmāk. Pārvaldības un kontroles sistēma Apzinātie riski Nav Paredzētās kontroles metodes Nepiemēro Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Arī turpmāk tiek piemēroti krāpšanas apkarošanas pasākumi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija… … … ... ... ... ... ... ...] | Dif./nedif. ([44]) | no EBTA valstīm[45] | no kandidātvalstīm[46] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | 1.a | 06.02.02.01 [Ieguldījums EMSA I un II sadaļa] | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | NĒ | 1.a | 06.02.02.02 [Ieguldījums EMSA III sadaļa] | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | NĒ | Paredzamā ietekme uz izdevumiem Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 1.a | Izaugsme un konkurētspēja | Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) REZULTĀTI | - Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. […] - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[58] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. […] Trešo personu iemaksas - Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu - Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā | EBTA ieguldījums no Norvēģijas un Īslandes, kas aprēķināts kā 2 % no papildu budžeta |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | | Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem - ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus - ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: - ( pašu resursus - ( dažādus ieņēmumus [1] Pirmais grozījums izdarīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1644/2003, OV L 245, 29.9.2003., 10. lpp. [2] Otrais grozījums izdarīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 724/2004, OV L 129, 29.4.2004., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu, OV L 129.4.2004., 6. lpp. [4] Trešais grozījums izdarīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2038/2006, OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp., sk. arī labojumu OV L 30, 3.2.2007., 12. lpp. [5] http://www.emsa.europa.eu/ [6] Sk. COM(2005)585, 23.11.2005., 5. lpp. [7] Sk. COM(2009)8, 21.1.2009., 7. lpp. [8] Sk. Padomes paziņojumu presei, dokuments 8176/09, 28. lpp. [9] Sk. 11. pantu 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem, OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp. [10] Sk. EMSA tīmekļa vietni http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Uzņēmuma „COWI” ziņojuma kopsavilkums ir pieejams arī pievienotā ietekmes novērtējuma II pielikumā. [11] Sk. „COWI” pētījumu, 6. lpp. [12] Sk. EMSA tīmekļa vietni http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Bez tam ieteikumi ir izklāstīti arī pievienotā ietekmes novērtējuma I pielikumā. [13] OV L 131, 28.5.2009., 11.-135. lpp. [14] Sk. Paziņojumu „Ceļā uz jūrniecības pārraudzības integrēšanu. Vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā” COM(2009) 538 galīgā redakcija. [15] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) , OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp. [16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu, OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp. [17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/65/EK par ostu aizsardzības pastiprināšanu, OV L 310, 25.11.2005., 28. lpp. [18] Regulas 1406/2002 2. panta b) apakšpunkta iv) daļa pašlaik nosaka: „ Šī Aģentūras palīdzība Komisijai tiks attiecināta tikai uz kuģiem un ar tiem saistītajām uzņēmējsabiedrībām, kā arī atzītām drošības organizācijām, kas pilnvarotas veikt noteiktas ar drošību saistītas darbības”. [19] Sk. 3. panta 1. punktu: „Aģentūra tai uzticēto uzdevumu veikšanai var apmeklēt dalībvalstis pārbaudes vizītēs saskaņā ar Administratīvās padomes noteikto politiku.” Dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html sadaļā pie Administratīvās padomes 2004. gada 25. jūnija sēdes lēmumiem. [20] Sk. Paziņojumu „Eiropas aģentūras – turpmākā virzība”, COM(2008) 135. [21] Balsstiesības ir 27 ES dalībvalstu pārstāvjiem un četriem Komisijas pārstāvjiem, bet četriem speciālistiem, kas pārstāv visvairāk skartās nozares, un diviem pārstāvjiem no Norvēģijas un Īslandes balsstiesību nav. [22] Sk. 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp., un Komisijas 2006. gada 16. maija īstenošanas Regulu (EK) Nr. 736/2006 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm, OV L 129, 17.5.2006., 10. lpp. [23] OV C […], […], […], lpp. [24] OV C […], […], […], lpp.. [25] OV C […], […], […], lpp. [26] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. [27] OV L 332, 28.12.2000., 1. lpp. [28] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) , OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp. [29] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [30] OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp. [31] OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp. [32] OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp. [33] OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp. [34] OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp. [35] OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp. [36] OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp. [37] OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp. [38] OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp. [39] OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. [40] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [41] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [42] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [44] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [45] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [46] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [47] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [48] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [49] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. [50] Dažāda veida rezultātus vislabāk var raksturot kā tehnisko palīdzību (TP) Komisijai un dalībvalstīm. [51] Vidējās izmaksas par vienu EMSA darbinieku tiek lēstas 98 050 EUR apmērā ( EMSA lēš, ka gada izmaksas uz vienu personāla locekli 2011. gadā ir 91 550 EUR + 5 % pieskaitāmās izmaksas, infrastruktūras un komandējuma izmaksas + 2 % inflācija 2012. gadā). No 2013. gada (= n+1) summu indeksē par 2 %. [52] "Rezultātu daudzumu" aprēķina kā nepieciešamo jauno amata vietu skaitu. Papildu cilvēkresursus, kas EMSA vajadzīgi šim rezultātam, lēš kā kopumā + 15 FTE , no kuriem 6 nodrošinās EMSA , veicot iekšējo pārdali pēc tās darbības un resursu iekšējās izvērtēšanas. 9 jaunās amata vietas pakāpeniski jāievieš šādi: 4 jaunas amata vietas 2012. gadā, 3 − 2013. gadā un 2 − 2014. gadā. [53] Šis rezultāts attiecas uz tehnisko palīdzību trešām valstīm, kas ir kaimiņvalstis. [54] "Rezultātu daudzumu" aprēķina kā nepieciešamo jauno amata vietu skaitu. Papildu cilvēkresursus, kas EMSA vajadzīgi šim rezultātam, lēš kā + 3 FTE , ko pakāpeniski ievieš trīs gados pa vienai papildu amata vietai katru gadu. [55] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti. [56] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [57] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [58] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.