EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.6.2021 COM(2021) 292 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI













































Gada ziņojums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2020. gadā veiktajām iekšējām revīzijām



{SWD(2021) 132 final}



Satura rādītājs 1.Ziņojuma mērķis un tvērums 2.Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums — pārskatatbildība, neatkarība un objektivitāte 3.Revīzijas darba pārskats 3.1.2020. gada revīzijas plāna īstenošana 3.2.Statistikas dati par Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem 4.Secinājumi, kuru pamatā ir 2020. gadā veiktais revīzijas darbs 4.1.Secinājums par lietderības revīzijām 4.1.1.Datu un informācijas pārvaldība 4.1.2.Datu aizsardzība 4.1.3.Uzraudzības stratēģijas programmām, ko īsteno trešās personas 4.1.4.Kontroles stratēģijas dažiem atlasītiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem 4.1.5.Cilvēkresursu pārvaldības procesi 4.1.6.Pārskatīšanas, kurās tiek izvērtēta jaunā iekšējās kontroles satvara īstenošana Komisijā 4.1.7.Citi procesi 4.2.Iekšējās revīzijas dienesta ierobežotie secinājumi 4.3.Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību 5.Apspriešanās ar Komisijas finanšu pārkāpumu komisiju 6.Mazināšanas pasākumi saistībā ar iespējamiem interešu konfliktiem (starptautiskie iekšējās revīzijas standarti) — Eiropas Ombuda izmeklēšana

1.Ziņojuma mērķis un tvērums Īstenojot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, šajā ziņojumā Eiropas Parlaments un Padome tiek informēti par iekšējām revīzijām, ko 2020. gadā veicis Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Komisijas ģenerāldirektorātos, dienestos un izpildaģentūrās. Tas ietver: i) kopsavilkumu par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, ii) sniegto ieteikumu kopsavilkumu un iii) informāciju par saskaņā ar šiem ieteikumiem īstenoto rīcību. Saskaņā ar Finanšu regulas 118. panta 8. punktu un 247. pantu Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojuma pamatā ir saskaņā ar Finanšu regulas 118. panta 4. punktu sagatavotais Komisijas iekšējā revidenta ziņojums par 2020. gadā pabeigtajām Iekšējās revīzijas dienesta revīzijām un konsultatīvajiem ziņojumiem. 2.Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums — pārskatatbildība, neatkarība un objektivitāte Iekšējās revīzijas dienesta uzdevums ir palielināt un aizsargāt organizatorisko vērtību, nodrošinot uz risku pamatotu un objektīvu ticamības apliecinājumu, konsultācijas un vērtējumu. Iekšējās revīzijas dienests palīdz Komisijai sasniegt tās mērķus, ieviešot sistemātisku, disciplinētu pieeju, lai izvērtētu un uzlabotu riska pārvaldības, kontroles un pārvaldības procesu efektivitāti. Tā uzdevumi ietver novērtējuma veikšanu un atbilstošu ieteikumu sniegšanu riska pārvaldības, kontroles un pārvaldības procesa uzlabošanai, lai sasniegtu šādus trīs mērķus: i) atbilstošu ētikas normu un vērtību veicināšanu organizācijā, ii) organizācijas snieguma efektīvas pārvaldības un pārskatatbildības nodrošināšanu un iii) informācijas par riskiem un kontroli efektīvu ziņošanu attiecīgām organizācijas daļām. Tādējādi Iekšējās revīzijas dienests tiecas veicināt lietderīgas un efektīvas pārvaldības kultūru Komisijā un tās struktūrvienībās. Iekšējās revīzijas dienesta darbības neatkarība ir noteikta Finanšu regulā un tā nolikumā, ko pieņēmusi Komisija. Šajā nolikumā ir noteikts, ka Iekšējās revīzijas dienesta revidentiem novērtējuma objektivitātes nodrošināšanas un interešu konflikta novēršanas nolūkā ir jāsaglabā sava neatkarība attiecībā uz pasākumiem un darbībām, ko viņi pārbauda. Ja ir faktiski vai šķietami apdraudēta viņu objektivitāte, būtu jāizpauž informācija par šo apdraudējumu. Iekšējais revidents, ja pats to uzskata par vajadzīgu, var vērsties tieši pie Komisijas priekšsēdētāja un/vai kolēģijas. Iekšējās revīzijas dienests savu darbu veic saskaņā ar Finanšu regulu un Iekšējo revidentu institūta starptautiskajiem iekšējās revīzijas profesionālās prakses standartiem un ētikas kodeksu. Iekšējās revīzijas dienests ziņo Revīzijas progresa komitejai, kā arī sniedz tai darbības atskaites. Iekšējās revīzijas dienests — i) ziņo Revīzijas progresa komitejai par nozīmīgākajām problēmām, kas radušās tā revīzijās, un potenciāliem revidēto procesu uzlabojumiem, ii) sniedz ikgadēju vispārēju atzinumu par finanšu pārvaldības stāvokli Komisijā un iii) ziņo (vismaz reizi gadā) par saviem uzdevumiem un to izpildi, kā noteikts dienesta ikgadējā revīzijas plānā. Šajā ziņojumā citu starpā aplūkoti riska faktori, kontroles jautājumi, korporatīvās vadības aspekti, kā arī citi jautājumi. Revīzijas progresa komiteja atbalsta komisāru kolēģiju to pienākumu izpildē, kas tai paredzēti saskaņā ar Līgumiem, Finanšu regulu un citiem normatīvajiem aktiem. Tā sniedz šo atbalstu: i) nodrošinot Iekšējās revīzijas dienesta neatkarību, ii) uzraugot iekšējās revīzijas darba kvalitāti, iii) nodrošinot, ka Komisijas dienesti pienācīgi ņem vērā iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumus, un iv) nodrošinot, ka šiem ieteikumiem seko atbilstoša pēckontrole. Tādējādi Revīzijas progresa komiteja palīdz uzlabot Komisijas efektivitāti un lietderību tās mērķu sasniegšanā. Revīzijas progresa komiteja arī atbalsta kolēģiju Komisijas pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles prakses pārraudzībā. Iekšējās revīzijas dienests neveic revīziju sistēmām, kuras dalībvalstīs ieviestas ES līdzekļu kontrolei. Šādas revīzijas tiek veiktas pat līdz atsevišķu atbalsta saņēmēju līmenim, un tās veic dalībvalstu iekšējie revidenti, valstu revīzijas iestādes, citi Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas Revīzijas palāta. Taču Iekšējās revīzijas dienests revidē pasākumus, kurus Komisija veic, lai uzraudzītu un revidētu: i) struktūras dalībvalstīs un ii) citas struktūras, kas atbild par ES līdzekļu izmaksāšanu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju. Kā noteikts Finanšu regulā, Iekšējās revīzijas dienests šos pienākumus var veikt uz vietas, tostarp dalībvalstīs. 3.Revīzijas darba pārskats 3.1.2020. gada revīzijas plāna īstenošana Iekšējās revīzijas dienests īstenoja 2020. gada revīziju plānu Covid-19 pandēmijas kontekstā, ņemot vērā, ka kopš 2020. gada marta vidus saskaņā ar Komisijas pasākumiem tika ieviesti darbības nepārtrauktības pasākumi korporatīvajā līmenī. Neatkarīgi no sarežģījumiem, kādus radīja 2020. gada ārkārtējie apstākļi, Iekšējās revīzijas dienests izpildīja 137 “uzdevumus” (revīzijas, konsultācijas, pēckontroles un pārskatīšanas) un veica vienu riska novērtējumu, kā arī sagatavoja 140 ziņojumus (tostarp piezīmes par pēckontroli un vienu vadības vēstuli). Tas tika izdarīts, izmantojot Komisijā pieejamās digitalizācijas iespējas un rīkus, kas nodrošina lietderīgus un efektīvus attālinātās revīzijas procesus. Pabeigto uzdevumu un ziņojumu sadalījums pa veidiem ir atspoguļots turpmākajās diagrammās. Līdz termiņa beigām 2021. gada 31. janvārī bija izpildīti 95 % no aktualizētā 2020. gada revīziju plāna (piemēram, 100 % no ticamības gūšanas veida uzdevumiem, kurus bija plānots pabeigt 2020. gadā, savukārt diviem konsultāciju uzdevumiem tika noteikta cita prioritāte, un tos pārcēla uz 2021. gadu). Šajā revīzijas plānā bija iekļautas revīzijas Komisijā un izpildaģentūrās . Sākotnējā 2020. gada plānā bija 43 revīzijas uzdevumi (tostarp revīzijas, pārskatīšanas un konsultācijas, bet ne pēckontroles), ko bija plānots pabeigt līdz noteiktajam termiņam, proti, 2021. gada 31. janvārim. Plānā ietilpa 37 papildu uzdevumi, kurus bija plānots sākt pirms 2021. gada 31. janvāra un pabeigt pēc šā datuma. Šo 2020. gada plānu atjaunināja gada vidū. Revīzijas progresa komiteja ņēma vērā gan sākotnējos, gan aktualizētos plānus. Iekšējās revīzijas dienests 2020. gadā veica arī padziļinātus riska novērtējumus dažādos ģenerāldirektorātos un dienestos. Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, iekšējais revidents pieņēma stratēģisko revīzijas plānu 2021.–2023. gadam. Iekšējās revīzijas dienests plāno savu revīzijas darbu, pamatojoties uz riska novērtējumu un spēju analīzi. Šī prasība ir noteikta dienesta nolikumā un starptautiskajos standartos, un tā palīdz lietderīgi un efektīvi īstenot revīzijas plānu. Tā īstenošanu regulāri novēro un pēc vajadzības pielāgo. Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

3.2.Statistikas dati par Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem Turpmāk iekļautajā attēlā parādīts to ieteikumu skaits, ko Iekšējās revīzijas dienests izdevis 2020. gadā. Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Revidētās struktūras 2020. gadā pieņēma visus 185 ieteikumus, ko sniedzis Iekšējās revīzijas dienests. Visos gadījumos revidētās struktūras izstrādāja rīcības plānus, kurus iesniedza Iekšējās revīzijas dienestam, kas plānus novērtēja kā apmierinošus. Revidētās struktūras norādīja, ka noteiktajā termiņā, proti, 2021. gada 31. janvārī, bija īstenoti 725 (72 %) no kopumā 1010 (daļēji) pieņemtajiem ieteikumiem, kurus Iekšējās revīzijas dienests bija sniedzis laikposmā no 2016. gada līdz 2020. gadam. Tādējādi joprojām nav slēgti kopumā 285 ieteikumi (28%). Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests No šiem 285 neslēgtajiem ieteikumiem pieci ieteikumi ir novērtēti kā “kritiski”, 83 kā “ļoti svarīgi”, bet 76 ieteikumu īstenošana norit ar aizkavēšanos (t. i., tie nav īstenoti līdz sākotnēji apstiprinātajai īstenošanas dienai). Ieteikumi, kuru īstenošana norit ar aizkavēšanos, veido 7,5 % no visiem 1010 (daļēji) pieņemtajiem ieteikumiem. No šiem 76 ieteikumiem, kuri tiek īstenoti ar aizkavēšanos, seši ļoti svarīgi ieteikumi ir raksturoti kā tādi, kuru īstenošana ilgstoši kavējas (aizkavēšanās ir ilgstoša, ja ieteikums joprojām nav slēgts vairāk kā sešus mēnešus pēc sākotnējās īstenošanas dienas). Ļoti svarīgie ieteikumi, kuru īstenošana ilgstoši kavējas, veido 0,6 % no kritisko un ļoti svarīgo pieņemto ieteikumu kopskaita laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam (salīdzinājumā ar 0,3 % iepriekšējā pārskata periodā). Avots: Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Kopumā Iekšējās revīzijas dienests uzskata, ka tā ieteikumu īstenošana ir apmierinoša un salīdzināma ar iepriekšējiem pārskata periodiem. Šī situācija liecina, ka Komisijas dienesti rūpīgi īsteno “kritiskos” un “ļoti svarīgos” ieteikumus, lai tādējādi mazinātu Iekšējās revīzijas dienesta konstatētos riskus. Taču uzmanība jāpievērš atsevišķajiem ieteikumiem, kuri novērtēti kā “ļoti svarīgi” un kuru īstenošana ilgstoši kavējas. Šā ziņojuma pielikuma 3. daļā apkopoti ļoti svarīgie ieteikumi, kuru īstenošana ilgstoši kavējas. Ir sagatavots īpašs ziņojums par iekšējās revīzijas ieteikumu īstenošanu, kuru nosūtīja Revīzijas progresa komitejai. 4.Secinājumi, kuru pamatā ir 2020. gadā veiktais revīzijas darbs 4.1.Secinājums par lietderības revīzijām Lai sekmētu Komisijas uz darbības rezultātiem pamatoto kultūru un tās uzsvaru uz ieguldīto līdzekļu lielāku lietderību, Iekšējās revīzijas dienests 2020. gadā īstenoja divu veidu revīzijas: lietderības revīzijas un vispārējās revīzijas, kuras aptvēra svarīgus lietderības aspektus. Tās tika iekļautas Iekšējās revīzijas dienesta stratēģiskajā revīzijas plānā 2019.–2021. gadam. Iekšējās revīzijas dienests saskaņā ar savu metodiku un paraugpraksi aplūkoja darbības rezultātus netiešā veidā. Tas tika veikts, izvērtējot, vai un kā vadība ir izveidojusi kontroles sistēmas, kas paredzētas tās darbību rezultātu (lietderības un efektivitātes) novērtēšanai un ticamības nodrošināšanai. Izmantojot šādu pieeju, Iekšējās revīzijas dienests vēlas pārliecināties, ka ģenerāldirektorāti un dienesti ir izstrādājuši piemērotas izpildes sistēmas, lietderības novērtēšanas rīkus, galvenos rādītājus un pārraudzības sistēmas. Turpmākajās sadaļās ir izklāstīti Iekšējās revīzijas dienesta secinājumi par dažādiem lietderības aspektiem, kuriem tas pievērsa galveno uzmanību 2020. gadā veiktajās revīzijās. 4.1.1.Datu un informācijas pārvaldība Dati ir stratēģisks līdzeklis valsts sektora organizācijām. ES politikas un ES programmu īstenošana arvien vairāk pamatojas uz datiem. Politikas veidotāji izmanto kvantitatīvus pierādījumus, lai pieņemtu pārdomātus lēmumus. Datus izmanto arī tam, lai parādītu ES budžeta izpildi un progresu, kas panākts līdzekļu izlietojumu programmu mērķu sasniegšanā. Lai uzlabotu izmaksu efektivitāti, datiem jābūt plaši pieejamiem visos Komisijas dienestos un pēc vajadzības koplietotiem. Vienlaikus Komisijai ir jānodrošina pilnīga atbilstība juridiskajām un citām konfidencialitātes prasībām un jāgarantē sensitīvās informācijas augsts drošības līmenis. Nepieciešamība saglabāt augstus privātuma, drošības, drošuma un ētikas standartus, neskarot datu plūsmu un plašu to lietojumu, ir politikas pamatnostādņu neatņemama daļa, un tā ir uzsvērta Urzulas fon der Leienas vadītās Komisijas darba metodēs.

Šajā sarežģītajā situācijā Iekšējās revīzijas dienests veica virkni revīziju, kas attiecās uz dažādiem datu pārvaldības aspektiem. Revīziju rezultāti nepārprotami liecina, ka šajā jomā turpmāk ir nepieciešami būtiski uzlabojumi, un 2020. gadā tika sniegti vairāki ļoti svarīgi ieteikumi saistībā ar datu pārvaldību. Datu, informācijas un zināšanu pārvaldības revīzijā novērtēja Komisijas datu, informācijas un zināšanu pārvaldības stratēģijas efektivitāti. Tajā secināja, ka Komisijai ir jāizveido īpaša stratēģija un struktūra, kuras mērķi ir: 1) uzlabot to, kā apkopo, pārvalda, koplieto un saglabā datus, informāciju un zināšanas, un 2) radīt jaunas iespējas kopdarbībai. Iekšējās revīzijas dienests atzina, ka pašreizējās stratēģijas un pārvaldības pasākumu ietvaros ir veiktas svarīgas darbības, lai noteiktu prioritātes, koordinētu un pārvaldītu darbības datu, informācijas un zināšanu pārvaldības jomā. Taču ir svarīgi nodrošināt samērīgus uzlabojumus būtiskajās jomās, kas ļautu Komisijai pilnībā saskaņot datu, informācijas un zināšanu pārvaldības stratēģiju ar politikas mērķiem un prioritātēm, lai uzlabotu pārvaldības struktūras (Informācijas pārvaldības valdes) uzraudzības funkcijas un nodrošinātu datu, informācijas un zināšanu efektīvu pārvaldību. Ierosināto uzlabojumu mērķis ir papildināt pašreizējo sistēmu, lai labāk reaģētu uz sarežģījumiem un izmaiņām, ko izraisa pasākumi, kurus Komisija īsteno, pilnīgi pamatojoties uz datiem. Veicot Kopīgā pētniecības centra revīziju, šajā saistībā tika konstatēts, ka ir jāizvērtē jautājums par to, vai centra darbība ES politikas un zināšanu pārvaldības atbalstam ir saskaņota ar Komisijas prioritātēm un mērķiem. Kopīgais pētniecības centrs ir Eiropas Komisijas zinātnes un zināšanu dienests. Datu, informācijas un zināšanu atbilstoša pārvaldība ir kritiski svarīgs faktors centra veiksmīgai darbībai, ņemot vērā, ka viens no tā galvenajiem mērķiem ir atbalstīt ES politikas nostādnes, nodrošinot ļoti kvalitatīvus neatkarīgus zinātniskos pierādījumus visā politikas ciklā un dažādās jomās. Lai gan tiek sekmīgi ieviesti politikas atbalsta un zināšanu pārvaldības procesi, kas ļauj centram mobilizēt pieejamās zināšanas, lai laikus rastu kvalitatīvus un klienta politikas atbalsta vajadzībām piemērotus risinājumus, pastāv būtiskas (ļoti svarīgas) nepilnības to procesu izstrādē, kas ietekmē šo risinājumu efektīvu ieviešanu. Ir daudz stingrāk jānosaka politikas atbalsta vajadzības visā Komisijā, proti, gan korporatīvajā un ģenerāldirektorātu līmenī, lai tādējādi varētu efektīvāk saskaņot centra darbību prioritātes ar Komisijas prioritātēm. Būtisks datu pārvaldības aspekts ir arī informācijas drošības un pārvaldīto datu konfidencialitātes saglabāšana. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz klasificēto informāciju, jo šādas informācijas neatļauta izpaušana var būtiski ietekmēt ES vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Programmas “Apvārsnis 2020” dotāciju pārvaldības revīzijā Pētniecības izpildaģentūrā revidenti konstatēja, ka programmas “Apvārsnis 2020” maksājumu un programmas “Apvārsnis 2020” projektu slēgšanas procesu ex ante kontrole bija efektīva, tomēr pastāvēja nepilnības tādu projektu pārvaldībā, kuros izmantota ES ierobežotas pieejamības informācija, un tas attiecīgi izraisīja drošības prasību pārkāpumus. Komisijas digitālā stratēģija papildina datu, informācijas un zināšanu pārvaldības stratēģiju. Digitālajā stratēģijā ir izklāstīts redzējums par digitāli pārveidotu, uz lietotāju vērstu un ar datiem pamatotu pārvaldību. Viens no šādas pārveides veicinātājiem ir mākoņdatošana. Publiskās mākoņdatošanas mērķis ir nodrošināt tādus ieguvumus kā uzņēmuma pielāgotiesspēja, lietošanas vienkāršība, datu pieejamība, izmaksu ietaupījums un ilgtspējība. Tomēr, izmantojot informācijas tehnoloģiju mākoņdatošanas risinājumus, primāri arī jāizvērtē, vai ir nodrošināta piemērota datu aizsardzība. Publisko mākoņdatošanas pakalpojumu revīzijā Iekšējās revīzijas dienests atzinīgi novērtēja centienus, kas pēdējo gadu laikā veltīti redzējuma izstrādei par mākonī bāzētiem informācijas tehnoloģiju infrastruktūras risinājumiem. Lai gan Iekšējās revīzijas dienests apstiprināja, ka Komisija jau ir veikusi darbības, lai ieviestu atbilstošus pasākumus publisko mākoņpakalpojumu “infrastruktūras kā pakalpojuma” un “platformas kā pakalpojuma” izmantošanai, tas secināja, ka ir jānodrošina daudz spēcīgāka šo mākonī bāzēto drošības pakalpojumu pārvaldība un drošība, lai garantētu, ka tie sasniedz mērķus, un vienlaikus tiktu samazināta riska iespējamība. 4.1.2.Datu aizsardzība Divās revīzijās novērtēja tādu iekšējās kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, kas ļauj attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem pierādīt atbilstību Regulai (ES) 2018/1725 par personas datu aizsardzību. Abās revīzijās konstatēja būtiskas ieviesto iekšējās kontroles sistēmu nepilnības. Šāda situācija apdraud Komisijas reputāciju un var ietekmēt iespējas sasniegt tās vispārējo mērķi, proti, kļūt par “modernu, darbotiesspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas Komisiju”, jo īpaši saistībā ar tās būtisko nozīmi datu aizsardzības regulējuma pieņemšanā Eiropā. 1.Pirmajā revīzijā aplūkoja piecus ģenerāldirektorātus un dienestus korporatīvajā un vietējā līmenī, un kopā tika sniegti astoņi ļoti svarīgi ieteikumi. Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka Komisija ir guvusi labus panākumus, ieviešot kontroles sistēmas, kas ļauj ģenerāldirektorātiem un dienestiem uzskatāmi parādīt atbilstību piemērojamajam tiesiskajam regulējumam, tomēr joprojām ir jāveic virkne būtisku uzlabojumu, kas nepieciešami, lai pastiprinātu šo sistēmu lietderību un efektivitāti un panāktu pilnīgu atbilstību. Tas skar šādus jautājumus: 1) kopējā sistēma, kas pārvalda datu aizsardzības jautājumus, 2) datu aizsardzības speciālista funkcijas un darbības, lai veicinātu datu aizsardzības procesu visā Komisijā, un 3) mērķtiecīgu pasākumu izmantošana, lai uzlabotu atbilstību Regulas (ES) 2018/1725 galvenajām prasībām. Šie uzlabojumi uzskatāmi par papildpasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot pašreizējās pārvaldības struktūras un procesus, kas attiecas uz datu aizsardzības jautājumiem, vienlaikus ievērojot Komisijas pašreizējā decentralizētā modeļa principus, kas paliek spēkā. 2.Otro revīziju veica Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorātā, kas ir atbildīgs par tādām programmām kā Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpuss, un tā rezultātā sniegts viens kritisks un viens ļoti svarīgs ieteikums. Piedaloties šajās programmās, liels personu skaits sniedz savus persondatus ģenerāldirektorātam. Būdams deleģētais datu pārzinis, ģenerāldirektorāts apstrādā šos persondatus un nosūta tos uz ES dalībvalstu un trešo valstu valsts aģentūrām, kas atbildīgas par projektu ieviešanu valsts līmenī. Kopā ar valstu aģentūrām, kas rīkojas kā datu apstrādātāji, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorātam jānodrošina, ka visas puses, kam ir piekļuve no programmas dalībniekiem saņemtajiem datiem, pienācīgi tos aizsargā. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka: 1) ģenerāldirektorāts ieviesa noteiktus elementus, kas bija saistīti ar persondatu aizsardzību pamatdokumentos un vienošanās dokumentos, kuri reglamentē programmas, un 2) persondatu aizsardzība ir īpaši minēta valstu aģentūru pārvaldības deklarācijās. Šie elementi ir persondatu apstrādes kontroles sistēmu elementi, taču tie ne vienmēr ir pienācīgi ieviesti, un, konkrētāk, tie nav uzskatāmi par drošības pasākumiem, kas noteikti Regulā (ES) 2018/1725 attiecībā uz starptautisku datu pārsūtīšanu ārpus ES / Eiropas Ekonomikas zonas valstīm. Tika konstatēts, ka ieviestā iekšējās kontroles sistēma Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusa programmu saņēmēju un dalībnieku persondatu aizsardzībai nav efektīva un nenodrošina atbilstību regulas pamatnoteikumiem. Transversāla problēma, kas konstatēta šajās divās revīzijās, attiecas uz persondatu pārsūtīšanu uz trešām valstīm. ES un ASV privātuma vairoga atcelšana (“Schrems II spriedums”) rada konkrētus sarežģījumus dienestiem, kas pārsūta persondatus trešām valstīm vai izmanto mākoņdatošanu. Reaģējot uz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja rīkojumu, Komisija izvērtēja vairāk nekā 600 apstrādes ierakstu, kas varētu attiekties uz persondatu problemātisku starptautisko pārsūtīšanu. Kritiskais ieteikums, kuru Iekšējās revīzijas dienests adresēja Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorātam, attiecās uz persondatu pārsūtīšanu uz trešām valstīm. Pēc ģenerāldirektorāta veiktajām darbībām Iekšējās revīzijas dienests pēc šā gada ziņojuma termiņa novērtēja dažus no revidētās struktūras veiktajiem pasākumiem. Iekšējās revīzijas dienests secināja, ka Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts daļēji mazināja riskus, un tāpēc pazemināja divu ieteikumu riska līmeni (no “kritiska” uz “ļoti svarīgu” un no “ļoti svarīga” uz “svarīgu”). Visbeidzot citā revīzijā, kas bija saistīta ar programmas “Apvārsnis 2020” dotāciju ekspertu pārvaldību, tika konstatēta problēma ekspertu persondatu apstrādē, un tas lika pieņemt ļoti svarīgu ieteikumu. 4.1.3.Uzraudzības stratēģijas programmām, ko īsteno trešās personas Kredītrīkotājiem ir jāievieš piemērotas un efektīvas stratēģijas un jāveic darbības, lai uzraudzītu un kontrolētu, vai deleģētās iestādes efektīvi ievieš programmas un pasargā ES budžetu, kā arī nekavējoties risinātu identificētos potenciālos sarežģījumus. Iepriekšējos gados Iekšējās revīzijas dienests veica vairākas revīzijas, kurās pievērsās ģenerāldirektorātos un dienestos ieviestajām uzraudzības kārtībām attiecībā uz programmām (un/vai politiku), ko īsteno trešās personas. Tas bieži konstatēja uzraudzības stratēģiju efektivitātes nepilnības. Sešus gadus pēc kārtas (no 2015. gada līdz 2020. gadam) Iekšējās revīzijas dienests savā vispārējā atzinumā par finanšu pārvaldību ir iekļāvis uzsvērumu par uzraudzības stratēģijām attiecībā uz politiku, ko īsteno trešās personas. 2020. gadā trīs revīzijas pievērsās ES ieguldījumiem, kas veikti ar netiešās pārvaldības starpniecību. Revīzijā, kura aptvēra vairākas iestādes un kurā veica pīlāru vērtējumus, konstatēja būtiskas nepilnības iekšējās kontroles sistēmā līdzekļu piešķiršanai netiešas pārvaldības īstenošanā korporatīvajā un vietējā līmenī vairākos ārējās darbības grupas ģenerāldirektorātos. Lai gan Komisija ir veltījusi nopietnas pūles, lai ieviestu efektīvu sistēmu pīlāru novērtēšanai, un turpina ieguldīt darbu korporatīvās pieejas izstrādē, lai nodrošinātu saskaņotāku īstenošanu un samazinātu augstos objektīvos riskus, šī sistēma ir būtiski jāpastiprina. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu tādu pašu ES budžeta aizsardzības līmeni, kāds tiek sasniegts, kad budžetu izpilda tieši. Atklātās būtiskās nepilnības attiecas uz 1) nolīgumiem, ko parakstījis Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariāts un saistītās iestādes, bez iepriekšēja pozitīva pīlāru novērtējuma un atbilstošu uzraudzības pasākumu veikšanas (šā novērojuma rezultātā Iekšējās revīzijas dienests revidētajām struktūrām sniedza kritiskus ieteikumus), 2) nepareizu pīlāra novērtējuma statusa informāciju, kā rezultātā ģenerāldirektorāti un dienesti parakstīja nolīgumus ar iestādēm bez iepriekšēja pozitīva pīlāru novērtējuma un uzraudzības pasākumu veikšanas, 3) neatbilstošu korporatīvo pārraudzību, 4) neatbilstošu būtisku sistēmas izmaiņu uzraudzību iestādēs, kurās veic pīlāru novērtēšanu, un 5) ģenerāldirektorātu un dienestu nepietiekamu iesaisti pīlāru novērtējumos, ko veic trešās personas. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Iekšējās revīzijas dienests sniedza kopā četrus kritiskus ieteikumus un 15 ļoti svarīgus ieteikumus kopumā pieciem ģenerāldirektorātiem. Ziņas par tiem ir iekļautas šā ziņojuma pielikumā. Vienlaikus divās citās revīzijās, kas attiecās uz 1) pilnvaroto struktūru netiešo pārvaldību Starptautisko partnerību ģenerāldirektorātā un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātā un uz 2) Aizsardzības, rūpniecības un kosmosa ģenerāldirektorāta Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta programmas 2014.–2020. gadam īstenošanas uzraudzību, kopumā gūts pozitīvs revidēto procesu novērtējums. Šajās revīzijās nekonstatēja kritiskas vai ļoti svarīgas problēmas. 4.1.4.Kontroles stratēģijas dažiem atlasītiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem Ģenerāldirektorātiem un dienestiem ir jānodrošina no ES budžeta finansēto programmu un projektu likumība, pareizība un pareiza finansiālā pārvaldība. Deleģētie kredītrīkotāji izstrādā kontroles stratēģiju. Šādā stratēģijā ir jāparedz gan ex ante, gan ex post kontroles, kas ļauj iegūt būtisku informāciju ikgadējās ticamības deklarācijas sagatavošanai. 2020. gadā Iekšējās revīzijas dienests veica vairākas revīzijas šajā jomā. Tās bija šādas: 1) revīzija par kontroles stratēģijas izstrādi un ieviešanu Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūrā, 2) revīzija par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ex post kontroles stratēģijas izstrādes un īstenošanas efektivitāti Inovācijas un tīklu izpildaģentūrā, 3) programmas “Apvārsnis 2020” ex post revīzijas stratēģijas revīzija Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātā un 4) ex post kontroļu revīzija Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrā. 2020. gada revīzijās kopumā gūts pozitīvs novērtējums, lai gan divās no četrām revīzijām atklātas šādas nepilnības. Kopējais īstenošanas centrs administratīvā ziņā ir Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta daļa, un tas nodrošina revīzijas pakalpojumus dažādām programmu “Apvārsnis 2020” īstenojošajām struktūrām, organizējot finanšu (ex post) revīzijas, kuras veic iekšējie revidenti vai ārējas revidentu organizācijas, lai pārliecinātos par saņēmēju deklarēto izmaksu attiecināmību. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja nepilnību programmas “Apvārsnis 2020” ex post revīziju stratēģijas izstrādē un sniedza divus ļoti svarīgus ieteikumus. Lai gan tika konstatēts, ka ex post kontroles stratēģija Inovācijas un tīklu izpildaģentūrā kopumā ir izstrādāta pienācīgi un īstenota efektīvi, viena nepilnība bija saistīta ar iepirkumu līgumu grozījumu novērtējumu ex post revīzijās un revidentu uz vietas veiktā darba dokumentāciju.

4.1.5.Cilvēkresursu pārvaldības procesi Pēdējo gadu laikā Iekšējās revīzijas dienests ir veicis dažādas revīzijas par cilvēkresursu pārvaldības procesiem vairākos Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos. Eurostat cilvēkresursu revīzijās iepriekšējos gados konstatētās problēmas tika konstatētas arī šogad. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja nepilnības cilvēkresursu stratēģiskajā pārvaldībā, cilvēkresursu plānošanā un cilvēkresursu uzraudzībā un ziņošanā. Tas ieteica Eurostat veikt mērķtiecīgas darbības šajās jomās. 4.1.6.Pārskatīšanas, kurās tiek izvērtēta jaunā iekšējās kontroles satvara īstenošana Komisijā Iekšējās revīzijas dienests 2019. gadā sāka veikt pārskatīšanas ar sašaurinātu tematu sešos ģenerāldirektorātos un dienestos, lai izvērtētu Komisijas jaunā iekšējās kontroles satvara īstenošanu. Šo iniciatīvu 2020. gadā turpināja ar trim papildu pārskatīšanām ar sašaurināto šo pašu tematu, galveno uzmanību pievēršot izvērtējuma procesam, nevis iekšējās kontroles sistēmai. Kopumā apmierinošie rezultāti, kas tika konstatēti 2019. gadā, tika apstiprināti arī 2020. gadā, un tika sniegts tikai viens ļoti svarīgs ieteikums. Tas apliecina, ka Komisijas iekšējās kontroles sistēmu izvērtēšanas procesi nav augsta riska joma. 4.1.7.Citi procesi Vairākās revīzijas izvērtēja dažādu ģenerāldirektorātu un dienestu īstenoto citu procesu izpildes aspektus. Lielākajā daļā no tiem nekonstatēja būtiskas izpildes problēmas. Tikai dažos gadījumos konstatēja būtisku problēmu. Ārējie eksperti ir programmas “Apvārsnis 2020” dotāciju pārvaldības procesa priekšlikumu novērtēšanas un projektu īstenošanas gaitas nozīmīgi dalībnieki. Iekšējās revīzijas dienests konstatēja, ka ģenerāldirektorāti un izpildaģentūras kopumā ir izveidojuši un īstenojuši piemērotas un efektīvas iekšējās kontroles sistēmas ekspertu pārvaldības procesam, tomēr joprojām tiek nepilnīgi uzraudzīta ekspertu līdzdalības kārtība un rotācijas noteikumu ievērošana. Viena konstatētā nepilnība attiecās uz Kopīgā pētniecības centra informācijas tehnoloģiju projektu vadības prakses izstrādi un efektivitāti. Nepilnības konstatēja arī Ārpolitikas instrumentu dienesta snieguma pārvaldības satvarā. Konstatēts, ka Tirdzniecības ģenerāldirektorāta kontroles sistēma novērtēšanas procesa plānošanai un uzraudzībai nav pilnībā piemērota un efektīva (tostarp attiecībā uz līdzekļu lietojumu). 4.2.Iekšējās revīzijas dienesta ierobežotie secinājumi Iekšējās revīzijas dienests 2021. gada februārī katram ģenerāldirektorātam un dienestam iesniedza ierobežotus secinājumus par iekšējās kontroles stāvokli. Šie ierobežotie secinājumi tika izmantoti attiecīgo ģenerāldirektorātu un dienestu 2020. gada darbības pārskatu sagatavošanā. Tie tika sagatavoti, pamatojoties uz pēdējos trijos gados veikto revīzijas darbu, un aptver visus neslēgtos ieteikumus, ko sniedzis Iekšējās revīzijas dienests un iepriekšējās iekšējās revīzijas struktūras (ciktāl Iekšējās revīzijas dienests ir šos ieteikumus pārņēmis). Iekšējās revīzijas dienesta secinājums par iekšējās kontroles stāvokli attiecas tikai uz tām pārvaldības un kontroles sistēmām, kurām tika veikta revīzija. Tas neietver sistēmas, kam Iekšējās revīzijas dienests nav veicis revīziju pēdējos trijos gados. 4.3.Vispārējs atzinums par Komisijas finanšu pārvaldību Kā noteikts Iekšējās revīzijas dienesta nolikumā, tas sniedz ikgadēju vispārēju atzinumu par Komisijas finanšu pārvaldību. Atzinuma pamatā ir revīzijas darbs, ko Komisijas finanšu pārvaldības jomā pēdējos trijos gados (no 2018. gada līdz 2020. gadam) ir veicis Iekšējās revīzijas dienests. Tajā ņemta vērā arī informācija no citiem avotiem, proti, no Eiropas Revīzijas palātas ziņojumiem. Vispārējais atzinums ir izdots vienlaikus ar šo ziņojumu un aptver to pašu gadu. Tāpat kā iepriekšējos izdevumos, arī 2020. gada vispārējā atzinumā ir ietvertas iebildes attiecībā uz atrunām, kas iekļautas deleģēto kredītrīkotāju ticamības deklarācijās. Iekšējās revīzijas dienests, gatavojot savu vispārējo atzinumu, ņēma vērā kopīgo ietekmi, ko veido: 1) summas, kas novērtētas kā pakļautas riskam, kā norādīts gada darbības pārskatos, 2) koriģējošā kapacitāte, ko apliecina iepriekšējās finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi, un 3) turpmāko korekciju un noslēgumā riskam pakļauto summu aplēses. Ņemot vērā iepriekšējo finanšu korekciju un atgūto līdzekļu apmēru un pieņemot, ka turpmākajos gados korekcijas tiks veiktas līdzīgā līmenī, ES budžets ir pienācīgi pasargāts gan kopumā (tas var neattiekties uz atsevišķām politikas jomām), gan laika gaitā (reizēm — dažus gadus vēlāk). Vispārējā atzinumā neiekļaujot sīkākas iebildes, Iekšējās revīzijas dienests uzsvēra šādus aspektus: 1.ES budžeta izpilde ar Covid-19 pandēmiju saistītās pašreizējās krīzes apstākļos: jāveic turpmāka (jauno/jaunradīto) risku novērošana un novērtējums, kā arī jānosaka un jāīsteno atbilstoši seku mazināšanas pasākumi. Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības, sociālā, ekonomikas un finansiālā situācija var radīt iestādei potenciāli augstus transversālus riskus attiecībā uz ES budžeta izpildi un tās politikas prioritāšu īstenošanu. Tas ietver darbības, kuras veiktas pirms krīzes (daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam) un attiecībā uz kurām vēl jāveic atbilstoši kontroles pasākumi (jo īpaši ex post), kā arī turpmākas darbības saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un atveseļošanas pasākumu kopumu “Next Generation EU” saistībā ar ticamības, atbilstības un darbības rezultātu aspektiem. Tā kā krīze ilgst kopš 2020. gada sākuma, šie apstākļi rada problēmas, jo īpaši attiecībā uz: