·Rīcība migrantu kontrabandas tīklu sagraušanai visos maršrutos, t. sk. darbs Nigērā, sekmējusi ievērojamu to migrantu skaita samazināšanos, kuri Lībijā ierodas no dienvidiem.

Drīz vien kļuva skaidrs, ka dalībvalstis vienas pašas nevar risināt migrācijas problēmu un ka tikai ar kopīgu Eiropas risinājumu palīdzību to varētu efektīvi risināt. Eiropas Komisija 2015. gada maijā iesniedza visaptverošu Eiropas programmu migrācijas jomā, kuras mērķis bija risināt tūlītējās problēmas un nodrošināt Eiropas Savienībai instrumentus, lai vidējā termiņā un ilgtermiņā labāk pārvaldītu migrāciju šādās jomās: neatbilstīga migrācija, robežas, patvērums un likumīga migrācija. Kopš tā laika Komisija, ES aģentūras un dalībvalstis savā darbā ir vadījušās pēc Eiropas programmas migrācijas jomā. Rezultāts bija jaunas ES migrācijas infrastruktūras izveide ar jauniem tiesību aktiem, jaunām koordinācijas un sadarbības sistēmām un tiešu operatīvo un finansiālo atbalstu no ES. Lai gan šajā jomā vēl ir daudz darāmā, nevajadzētu novērtēt par zemu pēdējos gados panākto progresu.

Tomēr darbs ir jāturpina. ES ir pastiprinājusi robežu kontroles sistēmas un tagad var ātri sniegt vajadzīgo finansiālo un operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kurās stāvoklis ir saspringts. Ir izveidoti jauni kanāli atbalsta sniegšanai neaizsargātiem cilvēkiem un alternatīvu, drošu un likumīgas ieceļošanas iespējas Eiropā nodrošināšanai tiem, kuriem vajadzīga aizsardzība. ES vairāk nekā jebkad agrāk sadarbojas ar partnervalstīm ārpus Eiropas migrācijas pārvaldības jomā. Tagad jāturpina darbs pie šiem pamatelementiem, lai izveidotu ilgtspējīgu sistēmu, kas nodrošinātu efektīvu un humānu migrācijas pārvaldību, kas atbilstu iespējamajām nākotnes problēmām, jo īpaši, lai izveidotu piemērotu regulējumu atbildīgi un taisnīgi pārvaldītai kopējai Eiropas patvēruma sistēmai. Tāpēc būs jāturpina darbs visās jomās, un nākamajos gados migrācija joprojām būs viens no galvenajiem politiskās darba kārtības jautājumiem.

Šis ziņojums nodrošinās informāciju Eiropadomes 2019. gada oktobra sanāksmes diskusijām. Ziņojumā aplūkoti ES reakcijas galvenie elementi kopš 2015. gada, kā arī pievērsta uzmanība pasākumiem, ko ES veikusi kopš pēdējā progresa ziņojuma 2019. gada martā. Minētajā ziņojumā tika noteikti vairāki tūlītēji būtiski pasākumi, kas vajadzīgi rīcībai jo īpaši Vidusjūras maršrutā, kā arī progress pašreizējā darbā pie ES instrumentu kopuma konsolidācijas migrācijas, robežu un patvēruma jomā.

2.STĀVOKLIS GALVENAJOS MIGRĀCIJAS MARŠRUTOS

Kopumā stāvoklis migrācijas jomā visos maršrutos ir atgriezies pirmskrīzes līmenī: 2019. gada septembrī ieceļojušo migrantu skaits ir par aptuveni 90 % mazāks nekā 2015. gada septembrī. Tomēr stāvoklis joprojām nav stabils. 2019. gada pirmajos astoņos mēnešos pie ES ārējās robežas tika atklāti aptuveni 70 800 neatbilstīgas robežšķērsošanas gadījumu. Turklāt līdz 2019. gada 7. oktobrim gandrīz 1100 migrantu reģistrēti kā miruši vai pazuduši, šķērsojot Vidusjūru.

Neatbilstīga robežšķērsošana trīs galvenajos maršrutos

Spiediens uz valstu patvēruma sistēmām ir stabilizējies, 2019. gadā sasniedzot mēnesī vidēji apmēram 54 000 patvēruma pieteikumu ES+, kas ir ievērojami mazāk nekā krīzes maksimuma gados (2015. un 2016. gadā ik mēnesi iesniegti vairāk nekā 100 000 patvēruma pieteikumu), tomēr joprojām vairāk nekā pirms krīzes.

Vidusjūras austrumdaļas maršruts

Nesen ievērojami palielinājies ieceļojošo personu skaits Grieķijas salās. No 2019. gada sākuma līdz 6. oktobrim Grieķijā reģistrēti vairāk nekā 47 500 ieceļotāju (pa jūru un pa sauszemi), t. i., pieaugums par 29 %, salīdzinot ar to pašu periodu 2018. gadā. Vislielākais ieceļotāju skaita pieaugums reģistrēts Egejas jūras salās, un kopš jūnija tas arvien palielinās; ieceļošana pār sauszemes robežu 2019. gadā samazinājusies par 27 %, salīdzinot ar to pašu periodu 2018. gadā. 2019. gada jūlijs, augusts un septembris bijuši mēneši, kad reģistrēts vislielākais ieceļotāju skaits kopš ES un Turcijas paziņojuma stāšanās spēkā. Tāpēc apstākļi Egejas jūras salās vēl vairāk pasliktinājušies un stāvoklis tur kļūst arvien sarežģītāks: 6. oktobrī karstajos punktos (kas paredzēti ne vairāk kā apmēram 8000 cilvēkiem) atradās pāri par 31 000 cilvēku, neskatoties uz to, ka šogad uz kontinentu pārvesti vairāk nekā 20 000 cilvēku. Savukārt ES un Turcijas paziņojuma ietvaros uz Turciju atgriezto cilvēku skaits samazinājies līdz zemākajam līmenim kopš 2016. gada. Egejas jūras salās visvairāk ierodas Afganistānas valstspiederīgie, kas pārstāv 41 % no kopējā ieceļojušo personu skaita 2019. gadā. 2019. gadā pār sauszemes robežu visvairāk ierodas Turcijas valstspiederīgie, kas atbilst apmēram trim ceturtdaļām no visiem ieceļojušajiem.

Kiprā ieceļotāju skaits 2019. gadā palielinājies, un pašlaik tai ir vislielākais ieceļotāju skaits uz vienu iedzīvotāju ES. Līdz 29. septembrim Kipras valdības kontrolētajās zonās pēc zaļās līnijas šķērsošanas reģistrēti vairāk nekā 5700 ieceļošanas gadījumi. Reģistrētais to ieceļotāju skaits, kuri ieradušies ar kuģi tieši no Libānas, ir daudz mazāks.

Rietumbalkānu maršruts

Pēc tam, kad laikā no 2017. līdz 2018. gadam šajā maršrutā konstatēto neatbilstīgo migrantu skaits samazinājās uz pusi, 2019. gadā palielinājās neatbilstīgas robežšķērsošanas gadījumu skaits no Rietumbalkānu reģiona. Laikā no janvāra līdz augustam reģistrēti vairāk nekā 6600 neatbilstīgas ieceļošanas gadījumi ES. Visvairāk ieceļojuši Afganistānas valstspiederīgie, kas atbilst vairāk nekā pusei no kopējā skaita. Pēdējos mēnešos Bosnijā un Hercegovinā ik nedēļu ierodas līdz 900 personām. Neskatoties uz neatbilstīgo ieceļotāju skaita pieaugumu Rietumbalkānu maršrutā, stāvoklis joprojām ir tālu no 2015. un 2016. gadā pieredzētā.

Vidusjūras centrālās daļas maršruts

Kopumā neatbilstīgas ieceļošanas gadījumu skaits Vidusjūras centrālās daļas maršrutā joprojām ir zems, neskatoties uz ieceļojušo personu skaita ievērojamo palielināšanos Maltā, kur 2019. gadā līdz 6. oktobrim ieradušies vairāk nekā 2800 cilvēku (gandrīz trīskāršs pieaugums, salīdzinot ar to pašu periodu 2018. gadā).

Kopējais ieceļošanas gadījumu skaits Itālijā un Maltā līdz 2019. gada 6. oktobrim ir nedaudz mazāks par 11 000 (samazinājums par vairāk nekā 52 %, salīdzinot ar to pašu periodu pagājušajā gadā). Itālijā ieceļojušo personu skaits 2019. gada 6. oktobrī — tikai nedaudz mazāks par 8000 — ir aptuveni par divām trešdaļām mazāks nekā tajā pašā periodā 2018. gadā. Tunisija līdz šim bijusi galvenā valsts, no kuras 2019. gadā migranti izceļojuši uz Itāliju, un tai seko Lībija. Lībijas krasta apsardze turpina pārtvert un glābt lielu skaitu cilvēku jūrā: 2019. gadā līdz šim reģistrēti vairāk nekā 7100 cilvēku (2018. gadā kopā — aptuveni 15 000 cilvēku). 2019. gadā lielākā daļa ieceļotāju Itālijā bijuši Tunisijas valstspiederīgie — 28 % no kopējā skaita.

Vidusjūras rietumdaļas / Atlantijas okeāna maršruts

2018. gadā vislielākais neatbilstīgo ieceļotāju skaits ES bija Spānijā (gandrīz 64 300), taču kopš 2019. gada februāra ieceļojošo personu skaits mēnesī ievērojami samazinājies salīdzinājumā ar 2018. gadu. Kopējais ieceļojošo personu skaits Spānijā līdz 2019. gada oktobra sākumam bija aptuveni 23 600, t. i., par 47 % mazāk nekā tajā pašā periodā 2018. gadā. Šeit svarīgs faktors bijis ieguldījums ES un Marokas attiecībās, t. sk. ievērojams ES finansiālais atbalsts robežu pārvaldībai un cīņai pret neatbilstīgu migrāciju. Tas palīdzējis Marokas valdībai pastiprināt robežkontroli un apkarot migrantu kontrabandu.

Līdz šim 2019. gadā Maroka bijusi galvenā izcelsmes valsts neatbilstīgiem migrantiem, kas ierodas Spānijā (aptuveni 30 % no kopējā skaita), un tai seko Alžīrija, Gvineja, Mali un Kotdivuāra. Lielākā daļa neatbilstīgo migrantu, kas ierodas Spānijā, turp devušies no Marokas, lai gan nesen nedaudz pieaudzis no Alžīrijas ieceļojušo migrantu skaits.

Stāvoklis patvēruma jomā