Komisijas paziņojums - Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas pētniecības telpas veidošana izaugsmei /* COM/2005/0118 galīgā redakcija */





Briselē, 6.4.2005 COM(2005) 118 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas pētniecības telpas veidošana izaugsmei 1. UZ ZINĀTNES ATZIŅĀM BALSTĪTAS EIROPAS PĒTNIECĪBAS TELPAS (EPT) VEIDOŠANA IZAUGSMEI: ES VĒRTĪBA UN IESPĒJA 1.1. Lisabonas mērķu sasniegšana Eiropai investīcijas zināšanās ir vispiemērotākais veids, kā veicināt ilgstpējīgu izaugsmi globalizētā ekonomikā… | Par svarīgākajiem ES mērķiem Eiropas Komisija nospraudusi ilgstpējīgas pārticības un solidaritātes veicināšanu, ES piesaistīšanu saviem pilsoņiem un Eiropas Savienības veidošanu par stiprāku globālo partneri. ES pētniecības politika un priekšlikums jaunajai pamatprogrammai, kas to palīdzētu īstenot, atspoguļo apņemšanos sasniegt šos mērķus. Pētniecība kā ražošanas un zināšanu izmantošanas virzītājspēks ir pats svarīgākais, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju un padarītu Eiropu par dinamiskāko un konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas spēj saglabāt noturīgu ekonomisko attīstību, nodarbinātību un sociālo kohēziju. Pēc būtības Lisabonas stratēģija ir ES plāns, kā atrisināt vienādojumu, kura vienā pusē ir ekonomiskā attīstība, konkurētspēja un nodarbinātība un otrā – sociālā un vides ilgstpēja. Lisabonas stratēģija vērsta uz Eiropas sabiedrības modeļa uzturēšanu esošajai un nākošajām paaudzēm, saskaroties ar aizvien pieaugošo globālo konkurenci un sabiedrības novecošanos. Zināšanas ir visu Lisabonas stratēģiju veidojošo daļu pamatu pamats. Mūsdienu ekonomika un iedzīvotāju labklājība ir atkarīga no zināšanu attīstības un to pārveidošanas jaunos produktos, procesos un pakalpojumos. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropu, kas nevar sacensties dabas resursu ziņā un nevēlas sacensties, izmantojot lētāku darbaspēku vai uz vides rēķina. Eiropas atbildei jābūt ražīguma celšanas un produktu un pakalpojumu pievienotās vērtības izteiksmē. Tāpat zināšanas ir svarīgākā Eiropas dzīves stilu veidojošā daļa. Tas vērsts uz ilgstpējīgu attīstību: dzīves standartu paaugstināšana, dzīves kvalitātes, veselības un vides uzlabojumi lielā mērā atkarīgi no zināšanu attīstības un to atbilstošas piemērošanas, lai atrisinātu problēmas, ar ko sabiedrībai jāsastopas. Ieguldījumi zinātnē noteikti ir labākais un varbūt pat vienīgais veids, kā ES var veicināt ekonomikas izaugsmi un radīt vairāk un labākas darbavietas, vienlaikus nodrošinot sociālo progresu un vides ilgstpēju. Citiem vārdiem sakot, tā ir Eiropas iespēja stiprināt savu sabiedrības modeli. Zināšanu svarīgo lomu atzina arī Augsta līmeņa grupa Vima Koka[1] vadībā, iesakot definēt uz zināšanām balstītas sabiedrības izveidi kā svarīgāko ES mērķi. Eiropas Komisija termiņa vidusposma pārskatā par Lisabonas stratēģiju minēja zināšanas un jauninājumus kā Eiropas izaugsmes pulsu, un ierosināja pasākumus, lai stimulētu visus pūliņus zināšanu izmantošanai izaugsmes nolūkā. Eiropas Parlaments nepārprotami atbalstījis šādu nostāju, 2005. gada martā pieņemot Pamatnostādnes ES politikai nākotnē, un, balstoties uz Lokatelli[2] ziņojumu, izsakot atbalstu pētniecībai. ES tikko atkal visaugstākajā līmenī apliecinājusi atbalstu Lisabonas mērķiem. Eiropas valstu un valdību vadītāji 2005. gada marta Eiropadomē deklarēja savu mērķi palielināt ekonomiskās izaugsmes potenciālu un stiprināt Eiropas konkurētspēju, pirmkārt, investējot zināšanās, jauninājumos un cilvēku kapitālā. | 1.2. Zināšanu trīsstūra: pētniecība, izglītība un jauninājumi izmantošana …tomēr ES P&A iegulda krietni mazāk nekā tās tirdzniecības partneri | Lai kļūtu par īsteni konkurētspējīgu uz zināšanām balstītu ekonomiku, Eiropai ir jāuzlabo zināšanu radīšana pētniecības gaitā, to izplatīšana izglītības procesā un to piemērošana ar jauninājumu palīdzību. Šis pētniecības, izglītības un jauninājumu „zināšanu trīsstūris” vislabāk darbojas situācijā, kad attiecīgie apstākļi nodrošina zināšanu likšanu lietā, nesot labumu ekonomikai un sabiedrībai. Pašreiz ES pētniecībai un attīstībai velta tikai 1,96% IKP, kurpretim ASV – 2,59%, Japāna – 3,12% un Koreja – 2,9%. Šobrīd atšķirība starp ASV un ES ir gandrīz 130 miljardi € gadā, un 80% šīs summas ir atšķirīgie privātā sektora izdevumi pētniecības un attīstības mērķiem. Barselonas Eiropadome 2002. gada martā nosprauda mērķi palielināt pētniecības centienus līdz 3% ES IKP, un divām trešdaļām šīs summas jābūt no privātām investīcijām. Eiropadome 2005. gada martā minēto mērķi atkal apstiprināja. Tā sasniegšana prasa dalībvalstīm un ES pielikt jaunus pūliņus, lai stiprinātu valsts pētniecības finansējumu un uzlabotu apstākļus privātām investīcijām P&A un bez liekas vilcināšanās izmantotu atklājumus un izgudrojumus. Sava priekšlikuma Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskata kontekstā Eiropas Komisija ir paziņojusi par saviem nodomiem iesniegt priekšlikumu tādiem pasākumiem, kā, piemēram, fiskālo stimulu ieviešanu pētniecībai un jauninājumiem, valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanu, lai stimulētu pētniecību un jauninājumus, noteikumu par intelektuālā īpašuma tiesībām uzlabošanu un pielāgošanu, riska kapitāla darbību Eiropas līmenī veicināšanu un saikņu stiprināšanu starp universitātēm un rūpniecību. Vienlaikus daudzās ES finanšu programmās Eiropas Komisija liek centrā zināšanu ekonomiku. | 1.3. ES finanšu instrumentu mobilizēšana zināšanu izaugsmei Virkne ES programmu sniegs savu artavu, lai radītu zināšanas izaugsmei, bet ES zināšanu politikas stūrakmens ir pētniecības programma. | Eiropas Komisijas ierosinātais jaunais ES Finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas lielā mērā veidots uz Lisabonas programmas pamatiem, palielina zināšanu un jauninājumu lomu ES nākotnes budžetā. Ir jāmobilizē plašs finansēšanas instrumentu klāsts, lai palīdzētu konsekventi ieviest zināšanu ekonomiku. Šajā ziņā vispiemērotāko līdzekļu vidū jāmin šādi: struktūrfondi un Kohēzijas fonds, kas paredzēti zināšanu kapacitātes stiprināšanai visā Eiropas Savienībā, paplašinot pētniecības un attīstības iespējas mazāk attīstītos reģionos un ar jauninājumu, izglītības un modernas infrastruktūras palīdzību garantēt, ka pētniecības darba augļus var plūkt visos reģionos. Pētniecība un attīstība, jauninājumi un pāreja uz zināšanu ekonomiku minamas kā svarīgākās prioritātes jauno ES reģionālās politikas mērķu (konverģence, reģionālā konkurētspēja un Eiropas teritoriālā sadarbība) kontekstā; Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma, lai veicinātu Eiropas jaudu jauninājumu radīšanas jomā, atbalstot inovatīvus MVU, sadarbības tīklus jauninājumu jomā, rezultātu izplatīšanu, tehnoloģiju nodošanu un tehnoloģiju jauninājumu finansēšanu ar riska kapitāla palīdzību; jaunas paaudzes izglītības un apmācības programmas, lai palielinātu Eiropas spēju radīt, apgūt un izmantot zināšanas, balstoties uz integrētu rīcību attiecībā uz izglītību un mācībām mūža garumā, īpaši pievēršoties universitātes izglītībai un pētnieku apmācībai; Eiropas komunikāciju tīkli, lai visas Eiropas mērogā radītu attīstītu infrastruktūru un sistēmas, kas izveidotas P&A un jauninājumu darba rezultātā un kas šādu darbu atbalsta (piemēram, programma Galileo); jaunais Eiropas lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, kura prioritāšu vidū ietilpst lauksaimniecības un mežsaimniecības sektora konkurētspēja, ilgtspējīga zemes apsaimniekošana, lauksaimniecības ekonomikas daudzveidības palielināšana un dzīves kvalitātes jautājumi lauku apvidos. „Zināšanu trīsstūra” pētniecības daļā, kas ir galvenais, atbalstot zināšanu ekonomikas attīstību un padarot ES konkurētspējīgu pasaules līmenī, ir Septītā pētniecības pamatprogramma, ar kuru laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam tiks īstenota pētniecības un attīstības pozīcija ES budžetā. | - 2. SEPTĪTĀ PĒTNIECĪBAS PAMATPROGRAMMA: 4 MĒRĶI Četri galvenie mērķi, kas radušies pēc plašas apspriešanās ar sabiedrību: | Komisijas 2004. gada jūnija paziņojums par Eiropas pētniecības politiku nākotnē[3] iezīmēja virzību uz visaptverošu pētniecības politiku Eiropas līmenī, iekļaujot visaptverošu pētniecības vajadzību un pētniecības kategoriju kopumu. Komisija ierosināja izmantot uz vairākiem orientieriem balstītu pieeju: atbalsta konsolidēšana starpvalstu sadarbības projektiem par svarīgākajām valsts politikas tēmām; ilgāka termiņa valsts un privātā sektora partnerattiecību izveide, lai atbalstītu uz rūpniecību orientētu tehnoloģisko attīstību; ES atbalsta fundamentāliem pētījumiem veicināšana; jauna rīcība tādās jomās, kas ES nodrošinātu augstu pievienoto vērtību, piemēram, jaunas pētniecības infrastruktūras izstrāde, kurai nepieciešams ieguldījums, kas pārsniedz dalībvalstu iespēju robežas. Šāda pieeja ir plaši apspriesta Padomē, Eiropas Parlamentā, Reģionu komitejā un Ekonomikas un sociālo lietu komitejā. Tāpat minētie jautājumi ietilpuši plašās zinātniskās sabiedrības, rūpniecības un citu procesā iesaistīto pušu apspriedēs. Pamatojoties uz tām, Komisija ierosina jauno Pētniecības pamatprogrammu ar četriem mērķiem, ko savukārt atbalsta atsevišķas programmas. Minētās četras programmas ir šādas. | 2.1. Sadarbība ieņemt vadošo lomu svarīgākajās zinātnes un tehnoloģijas jomās, strādājot kopīgi; | Ieņemt vadošo lomu svarīgākajās zinātnes un tehnoloģijas jomās, atbalstot sadarbību starp universitātēm, pētniecības centriem un valsts iestādēm visā Eiropas Savienībā, kā arī visā pasaulē. Tā kā tai ir piešķirta vairāk nekā puse no kopējā Septītās pamatprogrammas budžeta, šī programma aptvers visdažādākās pētniecības darbības, ko veic starpvalstu sadarbības ietvaros, no sadarbības projektiem un sadarbības tīkliem līdz pat valstu pētniecības programmām. Katrā tematiskajā jomā visas rīcības un finanšu shēmas tiks elastīgi izmantotas tā, lai vislabāk sasniegtu konkrētās tēmas mērķus. Visu tēmu apvienošana vienā programmā sekmēs vienotas pieejas izveidi visu tēmu ietvaros, lai atbilstoši reaģētu uz kopējām interesēm, tādējādi arī stimulējot multidisciplinaritāti. Kopienas finansējuma katalizējošā iedarbība uz cita veida valsts pētniecības izdevumiem tiks stimulēta ar paaugstinātu ERANET darbību palīdzību, kas strauji veicinās pētniecību konkrētā jomā ar apvienotām valstu programmām. Starptautiskā sadarbība starp ES un trešām valstīm šeit ir būtiska rīcības dimensija: atkarībā no tēmām, kas jārisina, savstarpēji interesējošās jomās konkrēti pasākumi tiks veikti kopā ar valstīm vai valstu grupām ārpus ES. | 2.2. Idejas pastiprināt Eiropas zināšanu bāzi, stimulējot konkurenci pētnieku vidū ES līmenī; | Stimulēt Eiropas pētniecības radošo garu un izcilību, finansējot progresīvo pētniecību, ko veic atsevišķas grupas, savstarpēji konkurējot Eiropas līmenī. Lai pētniecībā radītu jaunu dinamiku, ar konkurences palīdzību radot stimulu zināšanu apguvei un piesaistot spožākos prātus, tiks izveidota Eiropas Pētniecības padome, lai finansētu uz pētnieku vērstus projektus visās zinātnes un tehnikas jomās, tai skaitā inženierzinātnēs, sociālajās un ekonomikas, kā arī humanitārajās zinātnēs. Projektus izvēlēsies speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas procesā, un galvenais kritērijs šajā procesā būs zinātniskā izcilība. Eiropas Pētniecības padome darbosies pilnīgi neatkarīgi, to vadīs virkne pazīstamu zinātnieku, kas strādā ārpus vienas disciplīnas robežām un ko iecēlusi Komisija, ievērojot zinātnieku aprindu ieteikumus. Eiropas Pētniecības padomes izveide Eiropas Kopienas ietvaros vislabāk garantēs tās neatkarību. | 2.3. Cilvēki stiprināt pētnieku karjeras izredzes un viņu mobilitāti; | Attīstīt un stiprināt Eiropas pētniecībā strādājošo cilvēku potenciālu, atbalstot apmācības iespējas, mobilitāti un attīstot Eiropā karjeras iespējas pētniecībā. Šī programma pastiprinās jau esošos „Marijas Kirī” pasākumus, ar ko atbalsta pētniekus, labāk pievēršoties galvenajiem prasmju un karjeras veidošanas aspektiem, palielinot mobilitāti starp universitāti un rūpniecību, kā arī stiprinot saiknes ar valstu sistēmām. | 2.4. Iespējas izstrādāt un pilnībā izmantot ES pētniecības spējas ar plaša mēroga infrastruktūru, reģionālās sadarbības un inovatīvu MVU palīdzību. | Stiprināt pētniecības un jauninājumu iespējas visā Eiropā. Nodrošināt optimālu pētniecības infrastruktūras izmantošanu un attīstīšanu; atbalstīt reģionālas uz pētniecību vērstas grupas; novērst visus šķēršļus pētniecības potenciāla, kas pastāv ES konverģences reģionā un attālākos reģionos, izmantošanai; atbalstīt pētniecību, lai gūtu labumu MVU; tuvināt zinātni un sabiedrību; attīstīt un koordinēt starptautisku zinātnes un tehnoloģiju sadarbības politiku. Ar šādu apvienotu ietekmi minētās programmas nodrošinās apstākļus, lai dažādās jomās gan rastos, gan tiktu stiprināti Eiropas izcilības centri. | 3. NEPĀRTRAUKTĪBA AR JAUNU IMPULSU LISABONAI Jaunā programma pamatosies uz iepriekšējiem sasniegumiem Eiropas pētniecības telpas izveidē, | Uzturot vajadzīgo nepārtrauktību ar savu priekšteci un turpinot izmantot labāko praksi, jaunā 7. pamatprogramma nebūs „vēl viena pamatprogramma”. Tās saturs, uzbūve un īstenošanas un pārvaldības režīmi ir veidoti tā, lai tie kļūtu par būtiskāko ieguldījumu atjaunotajā Lisabonas stratēģijā. | 3.1. Pētniecības tēmu nevis „instrumentu” izcelšana palielinot pašreizējo pētniecības jomu apjomu un drošību. | Sestā pamatprogramma tika veidota, lai varētu izveidot Eiropas pētniecības telpu. Tā īpaši izcēla jaunos instrumentus, ar kuru palīdzību strukturēt pētniecības darbu un izvairīties no liekas tā sadalīšanas. Lai palielinātu resursu kritisko masu un izvairītos no sadrumstalošanas, Sestā pamatprogramma tika cieši vērsta uz noteiktām tēmām un tematiem. Septītā pamatprogramma joprojām atbalstīs Eiropas telpas izveides darbu, kas ir ES pētniecības politikas pamatā. Tomēr šīs programmas ietvaros uzsvars tiks liks uz pētniecības tēmām tādās jomās, kur ES zināšanu bāze būtu jāpalielina un labāk jāizmanto, jāattīsta līderība tehnoloģiju jomā un jāpalielina redzamība pētniecības darbībā. Izvēlētās tēmas lielā mērā pamatojas uz 6. pamatprogrammā iekļauto un atbilst nozīmīgākajiem zināšanu attīstības virzieniem, tā radot cerības attiecībā uz zinātnes un tehnoloģiju virzieniem, kas pašreiz ir aizmetņos, un risina ES sociālās, ekonomiskās un rūpniecības problēmas. Visaptverošais mērķis ir sniegt savu artavu, lai nodrošinātu ilgstpējīgu attīstību gan ES, gan pasaulē. Tēmas, kas jau tiek risinātas 6. pamatprogrammā, piemēram, veselības aprūpe, biotehonoloģijas, informāciju tehnoloģijas, nanotehnoloģija, transports, enerģētika un vides aizsardzība, tiek papildinātas ar vēl vienu: drošības pētniecība un kosmoss, lai atspoguļotu ES pēdējā laikā aizvien vairāk šiem jautājumiem pievērsto uzmanību[4]. Katras tēmas ietvaros tiks nodrošinātas īpašas manevra iespējas, lai varētu reaģēt uz jauniem zinātniski, rūpnieciski vai politiski interesantiem tematiem. Svarīgākajām zinātnes jomām, kas turklāt šķērso vienas tēmas robežas, Komisija nodrošinās koordinētu horizontālo integrāciju, cita starpā ar piemērotu iekšējās koordinācijas struktūru. Viena no šādām prioritātēm ir jūrniecības zinātnes un tehnoloģijas. | 3.2. Rūpniecības vajadzību apmierināšana Saiknes ar konkurētspēju stiprināšana, izmantojot pētniecības plānus no tehnoloģiju platformām un apvienojot spēkus ar jauno Konkurētspējas un jauninājumu programmu | Investīciju pētniecībā strauja palielināšana un industrijas tehnoloģiju satura palielināšana ir būtiski svarīgi aspekti, lai palielinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Eiropas līmenī Pētniecības pamatprogramma dod savu artavu šo mērķu sasniegšanai, jo ar to finansē rūpniecībai nozīmīgus P&A projektus un mudina spožākos prātus no universitātēm un uzņēmējsabiedrībām strādāt kopā. Septītā pamatprogramma ir veidota, lai precīzi atbilstu rūpniecības vajadzībām. Kur tas nepieciešams rūpniecībai darba programmas tiks definētas atbilstīgi stratēģiskās pētniecības plāniem, kas izstrādāti, balstoties uz rūpniecībai nozīmīgu tehnoloģiju platformām. Tādi stratēģiskie pētniecības plāni, kas rāda pētniecības jautājumu Eiropas dimensiju, arī ietekmē valstu pētniecības programmas. Bez tam, vienmēr paturot prātā jauninājumu tirgus potenciālu, tās palīdz pārvarēt Eiropas vājo vietu – komercializēt pētniecības darba rezultātus. Tiks ievērojami pastiprināti pasākumi, lai atbalstītu izpēti par labu MVU, ko veic universitātes un pētniecības centri. Pētniecības pamatprogramma un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KJP) darbosies līdztekus un kopīgi, lai tādējādi veicinātu Lisabonas mērķu sasniegšanu. KJP programma, piemēram, nodrošinās arī iespēju MVU līdzdarboties Pētniecības pamatprogrammā un finansēs Atbalsta shēmu jauninājumiem uzņēmējdarbībā, kā arī jaunu Spēcīgas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānismu nolūkā samazināt plaisu, kas neļauj MVU izmantot pētniecības rezultātus. Visaptverošas pētniecības iniciatīvas industriālajā un tehnoloģiju jomā Eiropas mērogā tiks aizsāktas virknē jomu, kas īpaši svarīgas ES interesēm (skat. tālāk). Bez tam tiks veicināta rūpniecības līdzdalība visās finansējuma shēmās un pievērsta īpaša uzmanība, lai mudinātu rūpniecību aktīvāk investēt Izcilības tīklu darbībā. | 3.3. Saiknes ar valsts un privātām iniciatīvām stiprināšana Tiks atbalstītas valsts-privātās tehnoloģiju iniciatīvas tādās svarīgākajās jomās kā inovatīvi medikamenti vai gaisa satiksmes pārvaldība un apvienoti valsts centieni, piemēram, metroloģijā un biotehnoloģijā, ko izvēlas, balstoties uz izmērāmiem kritērijiem, piemēram, pievienotā vērtība, pieauguma efekts un privātā sektora augstākā līmeņa apņemšanās. | Lisabonas programmā svarīgi ir nodrošināt saikni un atbilstību starp ES un valstu politikām un darbībām. Tas tiks sasniegts ar 7. pamatprogrammu, jo īpaši, ieviešot dažāda veida daudzfinansētas plaša apjoma iniciatīvas. „Kopīgās tehnoloģijas iniciatīvas” Eiropas nozīmīgāko sabiedrisko interešu jomā par tādām tēmām, kas definētas dialogā ar rūpniecību jo īpaši Eiropas tehnoloģiju platformās. Šādas tehnoloģijas iniciatīvas stingri pamatosies uz sadarbības programmas tēmu jomām. Šobrīd Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, kas varētu izpausties kā apvienoti uzņēmumi, ir paredzētas inovatīvās medicīnas jomā, nanoelektronikas jomā, iegulto sistēmu jomā, aeronautikā un gaisa satiksmes vadībā, ūdeņraža un kurināmā elementu jomā un globālajā vides un drošības uzraudzības jomā. Euratom programmas kontekstā varētu apsvērt apvienotu uzņēmumu izveidi, piemēram, kodolatkritumu jomā. Vēlāk darbā ar tehnoloģiju platformām tiks noteiktas citas iespējamās tēmas, piemēram, enerģētikas jomā. Kopīga valstu pētniecības programmu īstenošana, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. Līdz šim šī iespēja ir izmantota vienu reizi, strādājot kopīgā klīniskās izpētes programmā, cenšoties izstrādāt vakcīnas pret HIV, malāriju un tuberkulozi. Pašreiz tiek analizēta virkne iniciatīvu par tādām tēmām kā, piemēram, metroloģija, biotehnoloģija, sociālās zinātnes vai ūdens pētniecība. Šādas plaša mēroga koordinācijas iniciatīvas strādās atbilstoši stratēģijām Sadarbības programmas tēmās. Jaunas Eiropas nozīmes infrastruktūras, kas kalpo zinātniekiem un rūpniecībai Eiropas līmenī. Plānots radīt visas Eiropas komunikāciju tīklam līdzīgu mehānismu, balstoties uz darba gaitu Eiropas pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumā. Jāpanāk ievērojama sinerģija ar struktūrfondiem. Visām minētajām iniciatīvām ir trīs kopīgas īpašības: par tām lēmumu pieņem tieši Padome un Parlaments (vai arī Padome, apspriežoties ar Parlamentu), balstoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu[5], 169. pantu[6] vai 171. pantu[7]; piemērotība jo īpaši „mainīgas ģeometrijas” iniciatīvām, apvienojot visvairāk ieinteresētās valstis; īstenošana ar finanšu plānu palīdzību, kas atšķirīgā līmenī apvienos vairākus finansējuma veidus un avotus: privāto finansējumu; valsts finansējumu; atbalstu no pamatprogrammas; ieguldījumu no citiem ES avotiem, piemēram, struktūrfondiem un Eiropas Investīciju bankas (EIB). Komisija pašlaik pēta jomas, kas piemērotas minētajām trim rīcības kategorijām, šajā procesā cieši sadarbojoties ar rūpniecību, zinātniekiem un valsts iestādēm. Balstoties uz divu veidu kritērijiem, tiks precizētas tēmas. Vispārējos kritērijos ietilps procesa pievienotā vērtība, veicot darbu Eiropas mērogā, un neiespējamība sasniegt mērķus „parastās” Septītās pamatprogrammas finansējuma shēmas ietvaros. Konkrēti kritēriji ietvers rūpniecības augstākā līmeņa apņemšanos un spēju Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas ietvaros nodrošināt valsts un privāto finansējumu. Septītā pamatprogramma ietvers arī „riska dalīšanas finanšu mehānismu”, kura mērķis ir veicināt privātas investīcijas pētniecībā, uzlabojot piekļuvi Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem plašam Eiropas pētniecības darbam. Šāds mehānisms ļaus palielināt EIB aizdevumu piešķiršanu PTA rīcībai (Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, liela mēroga sadarbības projekti un jaunas pētniecības infrastruktūras). | - 3.4. ES potenciāla pilnīga izmantošana Lai pilnīgi izmantotu paplašinātās Eiropas Savienības pētniecības potenciālu, īpašs atbalsts tiks piešķirts reģioniem, MVU un „zinātnei sabiedrībā". | Uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības radīšana atkarīga no Eiropas pētniecības izcilības nostiprināšanas, vienlaikus arī no prasmīgākas līdz šim pienācīgi neizmantotā visas ES mēroga augstā pētniecības potenciāla izmantošanas. Lai atbrīvotu no traucēkļiem un attīstītu ES konverģences reģionu un attālāko reģionu pētniecības grupu potenciālu, kas varētu konkurēt starptautiskā līmenī, īpaša rīcība šajā ziņā ļaus pieņemt darbā pētniekus no citām ES valstīm, nosūtīt darbā pētniecības un vadības personālu, veidot novērtēšanas mehānismu un iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu. Šāda rīcība ļaus definēt tās vajadzības un iespējas, kas svarīgas, lai sekmētu esošo un topošo pētniecības centru pētniecības kapacitāti minētajos reģionos, ko varētu apmierināt ar struktūrfondu palīdzību. Lai stiprinātu Eiropas reģionu zinātniskās pētniecības potenciālu, tiks sniegts atbalsts, lai visā Eiropā attīstītu ar pētniecību saistītu reģionālu „uz pētniecību vērstu grupu” veidošanos, piesaistot universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās iestādes. Jāstiprina sinerģija starp Septīto pamatprogrammu, jo īpaši tās „spēju” programmu un ES reģionālo politiku. Komisijai jāierosina Kopienas stratēģiskās vadlīnijas par kohēziju, kas noteiktu ES līmeņu prioritātes, kuras savukārt jāņem vērā valstu un reģionālajām iestādēm, kas atbild par struktūrfondu programmu vadīšanu. Pētniecība un attīstība (līdz ar jauninājumiem un izglītību) ir prioritāro tēmu lokā visos struktūrfondu mērķu ietvaros, tādēļ pamatnostādnes sniegs iespēju nopietni mudināt vadības iestādes veikt ieguldījumus, kas papildina ES pētniecības politiku. Tiks pielikti lieli pūliņi, lai stimulētu harmoniskāku zinātnisko un tehnoloģijas uzdevumu integrēšanu Eiropas sociālā auduma rakstā, tādējādi palīdzot veidot demokrātisku un plaukstošu uz zināšanām balstītu sabiedrību. Uz zināšanām balstītas ekonomikas veidošana ir projekts, kam vajadzīgs plašs sabiedrības atbalsts. ES rīcība cita starpā centīsies attīstīt konsekventu politiku un sabiedriskās pārvaldības modeļus pētniecībai un attīstībai un uzlabot un paplašināt dialogu par zinātni un tehnoloģiju. Īpaši daudz centieni tiks pielikti, lai iesaistītu jaunākās paaudzes un sievietes darbam zinātnē un tehnoloģijā, veidojot tur karjeru un integrējot dzimumu līdztiesības dimensiju pētniecībā. ES pētniecības rīcība uzskatāma par privileģētu veidu, kā no jauna piesaistīt pilsoņus visam Eiropas Savienības projektam, jo šai rīcībai ir atbilstošs spektrs un uz nākotni vērsti pozitīvi plāni. | 3.5. Finansēšanas instrumentu racionalizēšana Ieviešana būs - racionālāka; - orientēta vairāk uz pētniecību nevis uz instrumentiem; | Ar 6. pamatprogrammu tika ieviesti jauni finansēšanas „instrumenti” nolūkā palielināt ES pētniecības finansējuma ietekmi uz pētniecības darbu Eiropā un palīdzēt strukturēt Eiropas pētniecības telpu. Šāda jauninājuma pozitīvie augļi līdz ar nepieciešamību izvairīties no biežajām izmaiņām ES pētniecības finansēšanas veidos prasa saglabāt augsta līmeņa turpinātību attiecībā uz finansējuma formām un to strukturējošās ietekmes konsolidēšanu. Vienlaikus pieredze, kas gūta 6. pamatprogrammas ietvaros, rāda, ka iespējams un nepieciešams veikt pasākumus, lai uzlabotu ne tikai šo shēmu praktisko īstenošanu, bet arī to atrādīšanu un projektējumu. Balstoties uz Ramona Marimona vadītās darba grupas ieteikumiem un Pamatprogrammas piecu gadu novērtējumu Erki Ormalas vadībā, formulēta jauna pieeja, ar kuru varēs vieglāk, efektīvāk un elastīgāk sasniegt ES pētniecības politikas politiskos mērķus. Atsevišķi vai kopā tiks elastīgāk un brīvāk izmantotas mazāks skaits vienkāršāku finansēšanas shēmu, lai atbalstītu rīcību dažādajās kategorijās. Tā vietā, lai pievērstos tikai apsvērumiem par attiecīgajiem instrumentiem, pētniecības mērķi un pētniecības politikas galamērķi, tai skaitā viss, kas vērsts uz pētniecības centienu strukturēšanu, tiks skaidri un detalizēti aprakstīti darba programmās. Katrai tēmai, par kuru aicinās izteikt priekšlikumus, tiks definēti zinātniskie mērķi, rīcības spektrs un norādes par sagaidāmajiem rezultātiem. Darba programmās arī varētu definēt finansējuma shēmas veidu, kas jāizmanto, un iekļaut norādes par pieejamajiem budžeta līdzekļiem. | 3.6. Liekas birokrātijas apkarošana: vienkāršot programmu darbību un sniegt lielāku efektivitāti par ieguldīto naudu - un radikāli VIENKĀRŠĀKA, lai kalpotu pētniekiem un jauninājumu autoriem. | Apspriežoties par nākotnes ES pētniecības politiku, viens no visbiežāk izteiktajiem viedokļiem bija „nepieciešamība vienkāršot”. ES rīcībā pētniecībā apjoma, spektra un laika posma paplašināšana prasa, lai kā obligāts priekšnoteikums Pamatprogrammas darbā tiktu veikti būtiski vienkāršojumi un racionalizēta tās darbība. To varēs sasniegt šādiem līdzekļiem: samazinot administratīvo un finanšu noteikumu un procedūru radīto slogu, pazeminot prasību skaitu dalībniekiem un samazinot birokrātiskas dabas dokumentu daudzumu, kā arī nepieciešamo laiku projektu uzsākšanai. Vispārīgā pieeja raksturojama kā uzticība pētniekiem. Īpašo pasākumu lokā plānots iekļaut lielākas autonomijas sniegšanu konsorcijiem, vienkāršojot Komisijas kontroli un koncentrējot darbību uz rezultātu pārbaudes pēckontroli, nevis iepriekšēju pārbaudi, tā samazinot informācijas un ziņojumu sniegšanas pieprasījumus. Plānots arī iekļaut elektronisko reģistrāciju, lai izvairītos no situācijas, kad dalībniekiem pieprasa iesniegt vienu un to pašu informāciju atkārtoti; paplašināt divpakāpju priekšlikuma iesniegšanas procedūras izmantošanu; racionalizēt un saīsināt apspriešanās procesu, koncentrējot darbu valsts pārstāvju komitejās uz darba programmu izskatīšanu un apstiprināšanu; uzlabojot finanšu shēmu un finansēšanas nosacījumus, ieviešot vienkāršāku aprēķina un finansiālā ieguldījuma iemaksu, kā arī naudas izlietojuma kontroles shēmu; racionalizējot un vienkāršojot Kopienas finansiālā ieguldījuma veidus; vienkāršojot atbilstošo izmaksu definīcijas un pasākumu atbalsta līmeni. Šajā nolūkā līdztekus citiem pasākumiem tiek ierosināts paplašināt, kur vien iespējams, tādu finansēšanas veidu, kad summu izmaksā vienreiz, samazinot dažādās atskaites par izmaksām; vienkāršojot visos dokumentos, kas saistīti ar Pamatprogrammu (juridiskie lēmumi, tehniskie pielikumi, darba programmas, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, līgumi utt.), izmantoto izklāstu un valodu un uzlabojot saziņu visos līmeņos. Lai pārliecinātos, ka pasākumi atbilst dalībnieku vajadzībām un ar tiem vēlamais efekts tiek sasniegts, Komisija vienmēr pārbaudīs vienkāršošanas pasākumus, izmantojot nelielas pētniecības grupas, piemēram, mazas uzņēmējsabiedrības vai universitāšu darba grupas. Tās no vienkāršošanas gūs lielāko labumu, tāpat arī grupas, kuru klātesamība līdz nav bijusi īpaši jūtama, piemēram, pētnieku grupas no jaunizveidotām universitātēm, no mazāk attīstītiem reģioniem un no jaunajām dalībvalstīm. Pamatprogrammas īstenošanas vienkāršošana par labu pētniekiem nozīmē arī vēlmi sniegt viņiem lielāku autonomiju, elastīgumu, pamatojoties uz to, ka viņiem var uzticēties, ka viņi uzņemas atbildību un var atskaitīties par savu rīcību. Jo vairāk šādu vēlmi pārņems visas ES iestādes, jo ātrāk varēs panākt vienkāršošanu. Vienkāršošanas pasākumi būs saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem, ko piemēro vispārējam ES budžetam. Drīzumā Komisija plāno ierosināt priekšlikumus Finanšu regulas grozījumiem. | - 3.7. Pamatprogrammas vadības optimizācija Divkārt palielinātu budžetu vadīs nemainīgs Komisijas darbinieku skaits, ko atbalstīs arēja vadība, tā nodrošinot efektīvu vadību un pētniecībā ieguldītās naudas maksimālu atdevi, vienlaikus saglabājot administratīvos izdevumus zem 6% no pētniecībai paredzētā budžeta. | Jaunas un mērķtiecīgas pamatprogrammas, ar ko ievieš jaunus pasākumus un stimulē esošos, aizsākums dod iespēju pārskatīt veidu, kā Pamatprogrammu vada. Pamatprogrammas vadība jābalsta uz trim principiem: rīcības efektivitāte (ieguldītās naudas atdeve); Komisijas dienestu koncentrēšanās uz pamatpolitikas uzdevumiem; skaidras atbildības līnijas un dalījums. Iepriekšējās Pamatprogrammās Eiropas Komisijas dienesti vienmēr spējuši pilnīgi un efektīvi izmantot ievērojamus budžeta palielinājumus. Ir nopietns pamats turpināt iesaistīt Komisiju pētniecības programmu vadībā, arī izmantojot tās unikālo pieredzi un vispārējās zināšanas par Eiropas pētniecības jomā notiekošo un ļoti noderīgo atgriezenisko saiti, ko tā var sniegt ES pētniecības politikas veidotājiem, kā arī uzticību, kāda dalībvalstīm ir attiecībā uz šādu „bezpeļņas” risinājumu. Tomēr izmaiņas Septītajā pamatprogrammā ir iespējamas un tās jāievieš. Komisija vadīs divkāršotu P&A budžetu, nepalielinot savu darbinieku skaitu. Tā ierosina, lai visus loģistikas un administratīvos uzdevumus, t.i., tādus, kas nav saistīti ar politiku, veiktu citi, ārēji elementi. Tādējādi daļa darbību, ko tā pašreiz veic, tiks nodotas veikšanai ārpus Komisijas un nebūs tās atbildības lokā; jo īpaši tas sakāms par uzdevumiem, kas rada lielu skaitu mazu operāciju, nesniedzot nozīmīgu atgriezenisko saiti programmu un politiku noteikšanai. Ar šādu pieeju svarīgu Septītās pamatprogrammas budžeta daļu, kas atspoguļo lielu skaitu administratīvu darbību, īstenos Izpildaģentūra[8], jo īpaši „Marijas Kirī” pasākumus, atbalstu MVU, kā arī administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar citiem PTA projektiem, ieskaitot kopīgas pētniecības projektus. Šāda pieeja tiks izmantota arī, lai īstenotu Eiropas Pētniecības padomes (EPP) darbības, kas strādā pazīstamu zinātnieku grupas vadībā. Tā tiks nodrošināta nekavēta darba aizsākšana un EPP tiks līdzēts izveidot tādu autonomiju un redzamību, pārskatatbildību un pārredzamību, kas definēs tās uzticamību. Tiklīdz EPP spēs pierādīt savu neaizstājamību un ņemot vērā iespējas stiprināt tās ietekmi, piemēram, mobilizējot valsts finansējumu, Komisija apsvērs iespēju pārvērst EPP par juridiski neatkarīgu struktūru, piemēram, pamatojoties uz Līguma 171. pantu. Attiecībā uz plaša mēroga iniciatīvām (jo īpaši pamatojoties uz Līguma 169. un 171. pantu), kā arī uz ES ieguldījumu valstu programmu koordinēšanai vai atvēršanai, dalībnieki un iesaistītās puses pašas pārvaldīs piešķirtos līdzekļus. Šie pasākumi līdz ar vienkāršošanu ļaus Komisijai saglabāt administratīvās izmaksas zem 6% no pētniecībai paredzētā budžeta, kas noteikts 6. pamatprogrammā. Tā būs arī labākā garantija, lai nodrošinātu efektīvu Pamatprogrammas ieviešanu, atbilstoši ņemot vērā caurskatāmību un pārskatatbildību. Ņemot vērā pirmajos Septītās pamatprogrammas darba gados gūto pieredzi, šādas pieejas izmantošanu varētu pakāpeniski paplašināt vai pārskatīt. | - 4. PĒTNIECĪBAS BUDŽETS ATBILSTOŠI ES MĒRĶIEM ES pētniecības budžeta divkāršošana nav vienkārši iespēja, tā ir nepieciešamība: | Lēmuma pieņemšana par Septītās pamatprogrammas budžetu būs uzticības pārbaude, kas parādīs, cik nopietni ES vēlas sasniegt Lisabonā nospraustos mērķus atbilstoši termiņa vidusposma pārskatam. Atsaucoties uz diviem saviem paziņojumiem par jaunajiem finanšu plāniem 2004. gada februārī un jūlijā[9], Komisija ierosina divkāršot ES pētniecības budžetu. Tas tiek darīts, ņemot vērā šādus divus, uzmanīgi izsvērtus, argumentus. | 4.1. Plašu atbalstu guvušas PP rīcības spektrs prasa divkārtlielu finansējumu - lai reaģētu uz milzīgo zinātnes potenciālu un pieprasījumu Eiropā; | Būtisku jaunu iniciatīvas uzsākšana, vienlaikus stiprinot esošās darbības, kam ir jau atzīta ietekme un pievienotā vērtība, prasa nozīmīgi palielināt ES finansējumu pētniecībai. To nevajadzētu uzskatīt par izmaksām, bet gan par iespējamu ieguldījumu Eiropas nākotnē. Kādu laiku Pamatprogrammas ieviešanas gaitā tika saņemts nepiemēroti augsts pieteikumu skaits, un ļoti daudz augstākās kvalitātes projektu tikuši noraidīti tikai tādēļ vien, ka nav bijis pietiekamu līdzekļu. Tam nepieciešams jauna mēroga finansējums, ja vien ir vēlme pārtraukt šāda nozīmīga pētniecības potenciāla pazušanu. Tajā pašā laikā ir pārliecinošs pamats paplašināt pamatprogrammas spektru, lai tādējādi labāk risinātu svarīgākās vai pieaugošas nozīmes jomas. | 4.2. Straujš PP finansējuma kāpums līdzsvaros valsts un privātās investīcijas - lai palīdzētu sasniegt 3% mērķi; -lai izmantotu spēcīgo ietekmi uz privātām investīcijām; | Līdz ar lielākiem ES dalībvalstu centieniem Septītās PP finansējuma divkāršošanai būs arī divtik liela loma, lai sasniegtu Barselonas mērķi - veltīt 3% IKP pētniecībai un attīstībai. Tas būs spēcīgs signāls attiecībā uz to, cik nozīmīgi ir ievērojami palielināt publiskos un privātos ieguldījumus P&A visā Eiropā saskaņā ar Lisabonas un Barselonas mērķiem. Pamatprogrammas budžeta divkāršošana tuvinās kopējos publiskā sektora izdevumus P&A ES-25 0,96% no IKP, kas ir tuvu mērķim, tas ir, 1%, un tas būs arī spēcīgs impulss dalībvalstīm stiprināt savus pūliņus. Tāpat tam būs arī spēcīga ceļoša ietekme attiecībā uz privātiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā. Katrs valsts ieguldīts 1 euro P&A rada uzņēmējsabiedrības investētus EUR 0,93 P&A. Šāds ieplūšanas efekts parasti ir lielāks ES nekā valstu finansējumā, jo ES līmenī ir lielāks ekonomisko multiplikatoru efekts, ES atbalstītiem projektiem ir starpvalstu sadarbība, tiek samazināts komercrisks, jo iesaista svarīgākos rūpniecības pārstāvjus un var nodrošināt rezultātu un risinājumu piemērošanu visā ES. Divkāršošana strauji palielinās uzņēmēju uzticību tam, ka Eiropa pilda savas apņemšanās un piedāvā pievilcīgu nākotni. | 4.3. Investīciju P&A divkāršošana ļaus ES risināt jaunas zinātnes un tehnikas problēmas - lai risinātu globāla mēroga problēmas; | Pētniecības izmaksas pieaug daļēji tādēļ, ka pieaug dārgu instrumentu un infrastruktūras izmantošanas apjoms. Tādēļ ir nepieciešams augstāka līmeņa atbalsts, lai varētu sasniegt tāda pat līmeņa ietekmi kā iepriekšējo Pamatprogrammu ietvaros. Parādās jaunas zinātnes nozares, PP ietvaros jāsniedz atbalsts arī tām. Tās ir zinātnes nozares, kur ir lielas ilgtermiņa ekonomiskās priekšrocības, kur nepieciešama pētniecība, kam raksturīga augsta riska pakāpe, kas maksā dārgi un kur vienīgais saprātīgais risinājums ir šādu risku un panākumus darbā dalīt ES līmenī. Neviena no dalībvalstīm vienatnē nespēj īstenot ūdeņraža ekonomiku vai kodoldalīšanu. | 4.4. ES iesaistei ir būtiski svarīga loma, lai padarītu ES pētniecības sistēmu konstruktīvāku un efektīvāku - lai samazinātu pētniecības darba un investīciju sadrumstalotību; | Tā kā ES līmeņa iesaistei raksturīga liela pievienotā vērtība un ar to tiek ievēroti subsidiaritātes principi, bieži vien tā varētu būt konstruktīvākais un efektīvākais veids kā pētniecības nolūkiem izmantot sabiedrības līdzekļus. Eiropas pētniecības finansējums ļauj veidot resursu kritisko masu, kopīgi lietot zināšanas un iekārtas daudzās valstīs vienlaikus, tā veicinot rezultātu izplatīšanu ES mērogā, nodrošinot efektīvākus mehānismus, lai veiktu pētniecību, kas attiecas uz visas Eiropas politikas problēmām (piemēram, klimata maiņa vai pārtikas drošība). Vairāk ES līmeņa pētniecības nozīmē mazāk sadrumstalotības, jo ir labāka koordinācija, lielāka sasniegtā izplatīšana un vairāk izcilības konkurences rezultātā. ES aptuveni 94% valsts P&A finansējuma tiek piešķirti valstu līmenī, savukārt ASV lēmumi par lielāko daļu atbalsta P&A mērķiem tiek pieņemti federālā līmenī. | 4.5. Lielāka Septītā PP stiprinās Lisabonas stratēģiju - un lai veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu. | ES pētniecības budžeta palielināšanai būs pozitīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi ES mērogā. Ekonomikas modeļi, ko izmanto, lai novērtētu ierosinātās Septītās pamatprogrammas ietekmi[10], rāda, ka budžeta divkāršošana radīs papildus izaugsmi ik gadus, kas 2030. gadā radīs potenciālu pieaugumu IKP izteiksmē 0,5% – 1% robežās (pārsniedzot normālas uzņēmējdarbības scenāriju ar mērenu PP finansējuma pieaugumu). Saskaņā ar šiem modeļiem tajā pat laika posmā tiks radīts gandrīz 1 miljons jaunu darbavietu un ES konkurētspēja palielināsies: 2030. gadā Eiropas Savienības eksporta ārpus ES apjoms palielināsies par aptuveni 0,6 procentiem, savukārt importa apjoms samazināsies par līdz pat 0,3 procentiem, pārsniedzot normālas uzņēmējdarbības scenāriju. Runājot par sociālo ietekmi, stiprināta pamatprogramma varēs tālāk stiprināt progresu tādās jomās kā veselības aprūpe, drošība, cilvēku kapitāla vērtības izcelšana un Eiropas darba tirgus radīšana zināšanu jomās nodarbinātajiem. Runājot par ietekmi uz vidi, tiks līdzēts darbā, lai uzlabotu dabas resursu pārvaldību, atrastu abpusēji izdevīgas tehnoloģijas un progresētu, cenšoties izprast un paredzēt vides tendences. | 5. PIELĪDZINĀŠANĀS „LISABONAS MĒRĶIEM” Lisabonas mērķu sasniegšanu ir grūti prognozēt bez dramatiskas „investīciju/izaugsmes spēcināšanas” izdevumu palielināšanas ES līmenī. Tāpēc ir nepieciešama labas Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un jauninājumu politikas attīstība pilnībā izveidotā Eiropas pētniecības telpā. Septītā pamatprogramma tiek uztverta kā mugurkauls procesā, kura gaitā tiek veidota uz zinātnes atziņām balstīta Eiropas ekonomika. Pirmo reizi tās ilgums ir septiņi gadi, kas piešķir jaunu skatu punktu un spēku, jo īpaši sakarā ar sinhronizāciju un ciešām saitēm ar visām izaugsmi atbalstošām rīcībām jaunajos finanšu plānos. Balstoties uz ārēju novērtējumu, Komisija varētu termiņa vidusposmā ierosināt grozījumus Pamatprogrammā un pārskatīt vadības noteikumus. Ilgāka laika posma apvienojums ar termiņa vidusposma pārskata iespēju ļauj radīt turpinātību un elastīgumu vienlaikus. Ņemot vērā attiecīgo resursu līmeni, kas racionalizēts un padarīts pētniekiem draudzīgāks īstenošanas procesā, 7. pamatprogramma kļūs par atslēgu, lai palīdzētu veidot uz zinātnes atziņām balstītu EPT izaugsmei. | Eiropas Kopienas (EK) Septītā pamatprogramma (Maksimālais kopējais apjoms[11] (miljoni EUR), attiecīgās daļas un paredzamais sadalījums, 2007–2013) | CILVĒKI | “Marijas | Kirī” | darbības | 7 129 | [1] „Saskaroties ar problēmu: Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai”, 2004. gada novembris. [2] P6_TA-PROV(2005)0077. [3] KOM (2004) 353 16.06.2004. [4] Šajās jomās varētu būt nepieciešami īpaši ieviešanas noteikumi. [5] „Pamatprogramma tiek īstenota ar īpašu programmu palīdzību, ko izstrādā katra pasākuma ietvaros. (…)” [6] „Īstenojot Pamatprogammu, Kopiena, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var iekļaut noteikumu attiecībā uz līdzdalību pētniecības un attīstības programmās, ko veic vairākas dalībvalstis, tai skaitā līdzdalību struktūrās, kas radītas šo programmu izpildes nolūkā.” [7] „Kopiena var izveidot apvienotus uzņēmumus vai arī citas nepieciešamās struktūras efektīvai Kopienas pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrācijas programmas veikšanai.” [8] Izpildaģentūras ir vadības struktūras, kurām Komisija uz savu atbildību var uzticēt uzdevumus, kas saistīti ar Kopienas programmu vadību. Padomes 2003. gada 19. decembra Regulā (EK) 58/2003 ir noteikti izpildaģentūras statūti. [9] KOM (2004) 101, 26.02.2004. un KOM (2004) 487, 14.07. 2004. [10] Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumu priekšlikumu par Septīto pamatprogrammu ietekmes novērtējums un iepriekšējā izvērtēšana SEC(2005) 430. [11] Visas summas norādītas, ņemot vērā pašreizējās cenas, ko aprēķina, pamatojoties uz cenām 2004. gadā. [12] Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septītā pamatprogramma kodolpētniecībai un apmācībai (2007-2011) iekļauj arī kodoltermiskās enerģijas pētniecību, kodola skaldīšanu un radiācijas aizsardzību un APC kodolpasākumus. Kopējais budžets ir 3092 miljoni euro pieciem gadiem, no kā APC - 539 miljoni euro.