Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“TSN”), provizoriski stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī.

Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja minētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

Kamēr ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgums (“TSN”) nav ratificēts un stājies spēkā, to no 2021. gada 1. janvāra piemēro provizoriski. Saskaņā ar TSN Savienībai ir jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti par kopīgo jūras bioloģisko resursu, īpaši kopīgo zivju krājumu, kopīgu pārvaldību 2021. gadā. Šāds pienākums ir saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) 63. pantu.

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“TSN”), Savienībās vārdā saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2020/2252 pilnvarojumu tika parakstīts 2020. gada 30. decembrī, un to provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

(2)Saskaņā ar TSN FISH.2. pantu Savienība un Apvienotā Karaliste ir vienojušās sadarboties nolūkā nodrošināt, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un pienākumus, ko īsteno Puses. Pusēm ir mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas apmēra, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

(3)Saskaņā ar TSN Savienībai ir jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti par kopīgo jūras bioloģisko resursu, īpaši kopīgo zivju krājumu, kopīgu pārvaldību.

(4)Saskaņā ar TSN FISH.6. pantu Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jārīko apspriešanās, lai vienotos par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) attiecībā uz kopīgiem zivju krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021. un 2022. gadam.

(5)Ikgadējā apspriešanās par zvejniecībām Komisijai būtu jāīsteno, pamatojoties uz Savienības nostājām, kas Padomei jānosaka saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem.

(6)Tādēļ Komisijai būtu jāiesaistās apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par šādu zvejas iespēju noteikšanu. Padomes regulāra un pilnīga iesaiste šajā procesā ir jānodrošina, īstenojot plašu koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju.

(7)Lai Eiropas Parlamentam dotu iespēju pilnībā īstenot savas prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem, tas būtu nekavējoties un pilnībā jāinformē par visiem procedūras posmiem, kā paredzēts LESD 218. panta 10. punktā.

(8)Apspriešanās un ziņošanas prasībai vajadzētu būt saderīgai ar Komisijas ārējās pārstāvības pilnvarām, un tai būtu jānodrošina ātrs un savlaicīgs apspriešanās iznākums. Iedibinātajā darba metodē būtu jāņem vērā arī Komisijas iniciatīvas tiesības.

(9)Padomei ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par KPN noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam.

(10)Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 1. punktā, Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību.

(11)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā arī noteikts, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto īpatņu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Bez tam zvejniecības pārvaldībai vajadzētu būt saskaņotai ar laba vidiskā stāvokļa sasniegšanu atbilstoši Jūras stratēģijas pamatdirektīvai (2. panta 5. punkta j) apakšpunkts). Turklāt 2. panta 5. punktā ir noteikts, ka Savienībai ir jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī jāveicina zveja, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi. Turklāt minētās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pantā ir īpaši noteikts, ka Savienībai šie mērķi un principi ir jāpiemēro, veidojot ārējās attiecības zivsaimniecības jomā, un minētās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. pantā ir noteikti principi un mērķi, kas jāievēro Savienības un trešo valstu kopējās interesēs esošu zivju krājumu pārvaldībā un nolīgumos par apmaiņu un kopīgu pārvaldību.

(12)Lai gan Savienība ir noteikusi no 2021. gada 1. janvāra piemērojamas zvejas iespējas, saskaņā ar TSN FISH 7. pantu par tām būtu jāvienojas ar Apvienoto Karalisti.

(13)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanās laikā, jo apspriešanās rezultāts būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespēju noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam, ir izklāstīta I un II pielikumā.

2. pants