Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas un Padomes sanāksmju darbs noslēdzās vēl pirms Covid-19 krīzes, un no šīm sanāksmēm izrietēja būtiskas izmaiņas ES iestāžu darba vidē. Tomēr krīzes dēļ balsošana plenārsēdē tika atlikta no aprīļa sākuma līdz maija vidum. Tomēr balsojums apstiprināja Budžeta kontroles komitejas nostāju, plenārsēdes dalībniekiem apliecinot skaidru atbalstu Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanai, tādējādi atzīstot, ka nodokļu maksātāju līdzekļi ES budžetā tika kopumā izlietoti labi un atbilstīgā veidā.

Tiesiskuma stiprināšana Savienībā ir svarīgs mūsu visu mērķis tagad, un tam ir jābūt mūsu mērķim arī turpmāk. Komisija 2019. gada jūlijā noteica vairākas konkrētas darbības īsam un vidējam termiņam , piemēram, ikgadējā ziņojuma par tiesiskumu sagatavošana, ES rezultātu apkopojuma tiesiskuma jomā turpmāka izstrāde un dialoga stiprināšana ar citām ES iestādēm, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Ikgadējais ziņojums par tiesiskumu ir viena no galvenajām Komisijas 2020. gada darba programmas iniciatīvām, un tas pirmo reizi tiks publicēts 2020. gada rudenī.

Darbības būs jāizstrādā sīkāk, nosakot būtiskus darba virzienus jaunajai Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei.

Jau 2018. gadā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas pamatā esošā tiesību aktu kopuma ietvaros Komisija ierosināja priekšlikumu par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs . Komisija savā priekšlikumā uzsver, ka Savienība ir tiesību kopiena un ka tās vērtības ir tās pastāvēšanas pamats. Šīs vērtības ir iekļautas visā Savienības tiesību un iestāžu struktūrā un visās tās politikas jomās un programmās. Tāpēc šo vērtību ievērošana jānodrošina visās Savienības politikas jomās. Tas ietver ES budžetu, kur pamattiesību ievērošana ir svarīgs priekšnosacījums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvai ES finansēšanai. Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta atbalstu šim priekšlikumam.

Komisija arī novērtē Eiropas Parlamenta atbalstu Eiropas Prokuratūrai (EPPO), kuras izveide ir uzskatāma par būtisku soli Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā. EPPO būs pilnvaras izmeklēt un veikt kriminālvajāšanu krimināllietās, kas skar ES budžetu, piemēram, korupciju vai krāpšanu ar ES līdzekļiem vai pārrobežu krāpšanu PVN jomā. Komisija ir informēta par bažām saistībā ar EPPO finansēšanu, tomēr atgādina, ka spēkā esošais budžets atspoguļo plašas apspriedes ar budžeta lēmējiestādi.

Kopējās lauksaimniecības politikas jomā Eiropas Parlaments pieprasīja, lai Komisija kopā ar dalībvalstīm izstrādātu efektīvus juridiskos instrumentus tiesiskuma ievērošanai saistībā ar iespējamiem tā dēvētās zemes sagrābšanas gadījumiem. Galvenokārt dalībvalstis ir atbildīgas par rīcību ar zemes īpašumtiesībām saistītos jautājumos. Tomēr, ja ir izteikti apgalvojumi par konkrētām nelikumīgām darbībām atsevišķās dalībvalstīs, Komisija ļoti rūpīgi izskata šos gadījumus. Tā šādi jau ir rīkojusies vai rīkojas pēc apgalvojumiem vairākās dalībvalstīs, jo īpaši Slovākijā, Čehijā un Ungārijā. Šo situāciju ir iespējams uzlabot, ja Eiropas Parlaments un Padome pieņems priekšlikumu par tiesiskumu attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

Ārējās palīdzības jomā Eiropas Parlaments uzstāja, ka Komisijai ir jānodrošina, lai ārējās palīdzības sniegšanas nosacījums ir tiesiskuma un pamattiesību ievērošana palīdzības saņēmējās valstīs. ES patiešām stingri atbalsta cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatvērtības, kuras veido būtisku visu ES partnerību un ar trešām valstīm parakstīto nolīgumu daļu. Saskaņā ar Konsensu par attīstību ES un dalībvalstis ir apņēmušās visai attīstības sadarbībai piemērot uz tiesībām balstītu pieeju, ietverot visas cilvēktiesības. ES var veikt darbu sadarbībā ar valdībām vai ar to starpniecību — šādā gadījumā tiek parakstīts finansēšanas nolīgums. Šādi nolīgumi ietver pantu, kas Komisijai ļauj apturēt vai izbeigt nolīguma darbību, ja tiek pārkāptas cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanas jomā noteiktās saistības. Nolīgumu īstenošanas gaitā ES mērķis ir rūpīgi koordinēt pamatvērtību novērtēšanu un pārraudzību, atsaucoties uz valsts cilvēktiesību stratēģijas analīzi un prioritātēm un izmantojot šo kontroles pasākumos iegūto informāciju ES politiskajā dialogā ar partnervalsti. Ja ES sadarbojas ar starptautiskām organizācijām vai veic darbu ar to starpniecību, līdzīgus pantus iekļauj arī ar tām parakstītajos nolīgumos. Visbeidzot, finanšu un līgumslēgšanas procedūru mērķis ir arī nodrošināt izmaksu lietderību un nepieļaut, ka konkrētas interešu grupas gūst sev labumu vai piesavinās līdzekļus.

Eiropas Parlaments pauda bažas par plašsaziņas līdzekļos publicētu informāciju par Eritrejā īstenotiem projektiem. Komisija stingri noliedz izskanējušos apgalvojumus, ir apņēmības pilna rūpīgi pārraudzīt īstenošanas procesā esošos projektus un ziņos budžeta lēmējiestādei par darbībām, ko tā ir veikusi minētajā valstī. Saistībā ar konkrēto projektu “Savienojuma starp Eritreju un Etiopiju atjaunošana, atjaunojot galvenās maģistrāles Eritrejā” (tā dēvētais “Ceļu projekts”) ES delegācija nodrošina regulāru kontroli, tostarp izmantojot vairākas misijas uz vietas sadarbībā ar ANO Projektu pakalpojumu biroju (UNOPS), kā arī vienu misiju 2020. gada februārī sadarbībā ar ES misiju vadītājiem. Īstenošana ir saskaņā ar ES standartiem projekta un finanšu pārvaldības jomā.

Reaģējot uz Eiropas Parlamenta bažām par neaizsargātiem migrantiem karstajos punktos, Komisija norāda, ka tā regulāri saņem ziņojumus par īstenošanas partneriem, kuri darbojas uz vietas un gūst labumu no ES finansējuma. Arī pati Komisija pārrauga ES finansēto darbību īstenošanu uz vietas un piedalās tehniskajās sanāksmēs, lai kopā ar iestādēm pārraudzītu apstiprināto stratēģiju īstenošanas progresu. ES finansētie projekti Grieķijā ietver informatīvus pasākumus, neaizsargāto grupu identifikāciju un aizsardzības pakalpojumu nodrošināšanu šīm grupām, izmitināšanu un juridisko palīdzību, jo īpaši neaizsargātām personām, piemēram, seksuālās vardarbības un uz dzimumu balstītas vardarbības upuriem, kā arī nepavadītiem bērniem

3.ES izdevumu programmu darbības rezultātu novērtēšana

ES budžets galvenokārt ir ieguldījumu budžets. Tas veido aptuveni 1 % no ES nacionālā kopienākuma un aptuveni 2 % no visiem ES publiskajiem izdevumiem un tā mērķis ir papildināt valstu budžetus un īstenot kopīgi apstiprinātas prioritātes. Atšķirībā no valstu budžetiem ES budžets galvenokārt ir vērsts uz stratēģisko ieguldījumu atbalstu vidējā līdz ilgākā laikposmā un uz savu priekšrocību izmantošanu, lai piesaistītu ieguldījumus no citiem publiskiem un privātiem avotiem.

Eiropas Parlaments norāda, ka Savienības prioritāšu, politikas virzienu un programmu īstenošanas rezultātu novērtēšana ir sarežģīta, tomēr efektīva darbības rezultātu novērtēšana ir būtiska, lai aptvertu situāciju, identificētu jaunas problēmas un veiktu koriģējošus pasākumus gadījumos, kad mērķi nav sasniegti, vai gadījumos, kad viena Savienības politikas virziena rezultāti varētu negatīvi ietekmēt cita politikas virziena mērķu kopuma sasniegšanu. Komisija piekrīt un atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes atbalstu turpmākai izpildes sistēmu un ziņošanas uzlabošanai.

ES budžeta kontekstā jau ir spēkā progresīva sistēma darbības rezultātu noteikšanai un ziņošanai par tiem, kā arī šo rezultātu novērtēšanai, un minēto sistēmu raksturo skaidri mērķi un rādītāji. To ir apstiprinājusi EASO.

Lai novērtētu ES budžeta īstenošanas rezultātus, Komisija izmanto vienotu mērķu un rādītāju kopumu. Šie mērķi — gan vispārīgi, gan konkrēti —, kā arī ar tiem saistītie rādītāji ir noteikti programmu tiesiskajos pamatojumos. Visaptverošā ziņošana ir pakāpeniski uzlabota, lai sniegtu mērķtiecīgāku un strukturētāku iespaidu par virzību uz programmas mērķu sasniegšanu. Šī informācija kopā ar citiem — gan kvalitatīva, gan kvantitatīva rakstura — avotiem ļauj laika gaitā novērtēt darbības rezultātus. Savukārt vēlākā posmā ir iespējams veikt novērtējumu par to, kādā mērā programmas ietvaros ir sasniegti tās apstiprinātie mērķi, šajā nolūkā izmantojot plašāku ikgadējo uzraudzību un programmas novērtējumos sniegto informāciju. Šāds kvalitatīvas un kvantitatīvas informācijas apvienojums arī sniedz iespēju ņemt vērā jaunas norises brīdī, kad tās notiek, piemēram, reakciju uz Covid-19 uzliesmojumu.

Komisija ir apņēmības pilna pastāvīgi uzlabot savus gada pārskatus. Lai pastiprināti pievērstos panāktajam progresam un mērķu sasniegšanai, Komisija gada pārskatu kontekstā ir noteikusi pamatrādītāju kopumu, kas ir iekļauti priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai. Visi finanšu programmām noteiktie rādītāji ir kritiski pārskatīti izdevumu pārskata ietvaros pirms Komisijas priekšlikumu sniegšanas nākamajai daudzgadu finanšu shēmai. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta pieprasījumu tika pieņemti priekšlikumi par mazāku skaitu kvalitatīvāku programmas darbības rezultātu rādītāju. Tiks stiprināts arī uzraudzības un izvērtēšanas satvars turpmāko finanšu programmu vajadzībām.

Labi funkcionējošam budžetam ir jāspēj reaģēt uz neparedzētiem notikumiem. Pasākumi, kas pašlaik tiek veikti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ir apliecinājuši, ka ES budžetu ir tiešām iespējams mobilizēt ātri un elastīgi kā daļu no saskaņotas ES atbildes uz krīzi, piemēram, izmantojot Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu, atkārtoti aktivizējot Ārkārtas atbalsta instrumentu, kā arī paplašinot Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) darbības jomu. Ārējo darbību jomā kā daļa no Eiropas komandas reakcijas uz Covid-19 tika veikta ātra ES budžeta pārorientēšana, lai sniegtu atbalstu partnervalstīm, kurām tas ir visvairāk vajadzīgs, atbalstot humānās palīdzības jomā veiktos pasākumus un atbalstot veselības aprūpes un sociālekonomisko vajadzību nodrošināšanu. Komisija kā daļu no Eiropas atveseļošanas plāna 27. maijā ierosināja pastiprinātu daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, papildinot to ar jaunu Atveseļošanas instrumentu Next Generation EU, lai stimulētu finansējumu un izmantotu lielu tā daļu perioda sākumā. Tā ir daļa no vērienīga un visaptveroša Eiropas atveseļošanas plāna, kura pamatā ir solidaritāte un kuru ir iedvesmojuši mūsu kopīgie principi un vērtības. Šajos priekšlikumos ir atbalstīta krīzes radītā kaitējuma novēršana, kā arī sniegts satvars ilgtermiņa ieguldījumiem Savienības izturētspējā, kā arī zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā. Nākamā finanšu satvara prioritāte būs ES budžeta elastības stiprināšana, kā arī ieguldījumu veikšana gatavībā krīzei un izturētspējā.

4.Noteikumu ievērošana

Komisija īsteno ES budžetu sarežģītā vidē un sadarbojoties ar virkni dažādu partneru. Šajā kontekstā Komisijas mērķis ir nodrošināt, lai finanšu pārvaldības sistēmas un finanšu darījumi atbilstu juridiskajiem un līgumiskajiem noteikumiem. Šajā nolūkā Komisija veic savu tieši pārvaldīto līdzekļu pārbaudes un revīzijas. Īstenošanas partneriem ir pienākums izveidot pārvaldības un kontroles sistēmas, un Komisija novērtē, vai šīs sistēmas ir ieviestas un darbojas.

Detalizēts augšupējs novērtējums ļauj Komisijai laikus atklāt pārbaužu un/vai datu trūkumus un tos novērst. Attiecīgos gadījumos Komisija pieņem lēmumu par finanšu korekciju piemērošanu un līdzekļu atgūšanu. No trūkumiem var izrietēt kļūdas, kuras būtu bijis iespējams novērst. Tiklīdz šādas kļūdas tiek konstatētas, Komisija attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka tās tiek labotas. Krāpšana, kas no citiem pārkāpumiem atšķiras tās tīšā rakstura dēļ, ir konstatēta tikai nelielā skaitā lietu. Tomēr Komisijai ir nulles tolerance pret krāpšanu, un tā rūpīgi izmeklē šādus gadījumus.

Komisijas mērķis ir efektīvi aizsargāt ES budžetu, pamatojoties uz daudzgadu pieeju, un nodrošināt, ka pēc programmas slēgšanas un visu pārbaužu veikšanas atlikušais risks slēgšanas laikā nesasniedz 2 %. Pārbaudēm jābūt uzticamām, tomēr arī rentablām, izpildot tām paredzētos mērķus efektīvi un par saprātīgām izmaksām.

Eiropas Revīzijas palāta kā ārējais revidents, ik gadu izvērtējot lauksaimniekiem, uzņēmumiem, studentiem piešķirto maksājumu pareizību, piemēro atšķirīgu — vairāk lejupēju — pieeju, pamatojoties uz statistikas izlasi. Tomēr pēdējo gadu laikā šī pieeja ir nodrošinājusi rezultātus, kas ir līdzīgi Komisijas veikto novērtējumu rezultātiem.