EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.11.2011 
SEC(2011) 1453 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
ar ko izveido Uz ņēmumu konkur ētspējas un mazo un vid ējo uzņēmumu programmu 
(2014.-2020. gadam) 
 
{COM(2011) 834 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1452 gal īgā redakcija}  
 
 1. IEVADS  
Šā ietekmes nov ērtējuma ziņojuma m ērķis ir nov ērtēt ES Konkur ētspējas un MVU 
programmas (2014.–2020. gadam) paredzamo ietekmi, k ā to ierosin ājusi Komisija sav ā 
2011. gada 29. j ūnija paziņojumā par daudzgadu finanšu sh ēmu1.  
Lai sagatavotu šo iniciat īvu, Komisija apspried ās ar attiec īgajām ieinteres ētajām personām un 
izmantoja ārēju ekspertu speci ālās zināšanas. Komisija uzdeva veikt l īdzšinējās programmas, 
t. i., Uzņēmējdarbības un inov ācijas programmas ( EIP)2, starpposma un gal īgo novērtējumu, 
kā arī apsekojumu par administrat īvajām izmaks ām atbalsta sa ņēmējiem. Tā sāka arī 
sabiedrisku apspriešanu3. Divi ārēji pētījumi sniedza emp īriskus datus un anal īzi ietekmes 
novērtējuma pamatojumam4. 
Ņemot vērā, kā ekonomikas kr īze ilgtermi ņā ietekmējusi Eiropas ekonomikas konkur ētspējas 
un uzņēmējdarbības potenci ālu, jo īpaši MVU, ir j āskatās uz iespējamiem ce ļiem, kā risināt 
pamatā esošās problēmas, kas rada š ķēršļus izaugsmei Eiropas l īmenī. Šī krīze un tās sekas 
pierādījušas, ka valstu realiz ētajai nekoordin ētajai politikai ir ierobežota v ērtība, jo ar to nav 
izdevies pan ākt izšķirošu pav ērsienu, kas ietekm ētu Eiropas uz ņēmumu sniegumu un 
izaugsmi pasaules tirgos, turkl āt valstu realiz ētajai politikai tr ūkst vajadz īgās konsekvences 
ilgtermiņā. 
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Tirgus, institucion ālās darbības un politikas neveiksmes negat īvi ietekm ē Eiropas uz ņēmumu, 
t. sk. MVU, konkur ētspēju, un jo īpaši to ilgtsp ējības potenci ālu, kā arī to izaugsmes iesp ējas, 
kas saistītas ar finanšu un pasaules tirgu pieejam ību. 
Jāpieliek īpašas pūles, lai atbalst ītu mazo un vid ējo uzņēmumu intereses, k ā arī tās nozares, 
kurās tie ir visplaš āk pārstāvēti. Viens no galvenajiem ekonomikas izaugsmes un darba vietu 
radīšanas avotiem Eiropas Savien ībā ir MVU, kuri veido 99 % no Eiropas uz ņēmumiem, 
nodrošina divas no trim darba viet ām privātajā sektorā un rada vair āk nekā pusi no kop ējās 
pievienotās vērtības, ko ģenerē ES uzņēmumi. Pēdējo piecu gadu laik ā 80 % jauno darba 
vietu Eirop ā5 ir radījuši MVU. 
2.1. Īpašās problēmas, kas saist ītas ar konkur ētspēju un ilgtsp ēju 
Uzņēmējdarbības vidi Eirop ā raksturo p ārrobežu regulat īvā fragment ācija un p ārmērīgs 
administrat īvais slogs uz ņēmējdarbības sākšanai daž ās dalībvalstīs. Saskaņā ar dažādiem 
apsekojumiem 70 % l īdz 88 % uz ņēmumu uzskata, ka administrat īvas grūtības citās ES 
dalībvalstīs „ļoti būtiski” vai „b ūtiski” ietekm ē lēmumu par to, vai darboties p ārrobežu 
                                                 
1 COM(2011) 500 gal īgā redakcija. 
2 http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3 http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4 Pētījums par programmu, kas turpina l īdzšinējo programmu, un p ētījums par t ūrismu, kurus veicis 
Economisti Associati . 
5 Uzņēmējdarbības struktur ālās statistikas datub āze (Eurostat )
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database . 
 
 2tirdzniecības jomā6. Tas ir pretrun ā vispārējam principam, ka uz ņēmumiem, kas atrodas 
augstu izmaksu rajonos, t ādos kā Eiropa, ir j āspēj pastāvīgi pielāgoties, lai saglab ātu 
konkurētspēju pasaules tirg ū. 
2.2. Īpašās problēmas, kas saist ītas ar uzņēmējdarbību, MVU izveidi un izaugsmi 
Saskaņā ar 2009. gada EuroBarometer  veiktā īpaši uzņēmējdarbībai veltītā apsekojuma 
datiem tikai 45 % Eiropas iedz īvotāju vēlētos kļūt pašnodarbin ātas personas sal īdzinājumā ar 
55 % Amerikas Savienotaj ās Valstīs un 71 % Ķīnā.  
2.3. Īpašās problēmas, kas saist ītas ar finanšu pieejam ību 
Daudzās dalībvalstīs MVU ir gr ūtības iegūt aizdevumus no banku iest ādēm. Saskaņā ar ārēji 
veiktu pētījumu7 400 000 l īdz 700 000 MVU nesp ēj iegūt aizdevumus ofici ālajā finanšu 
sistēmā, tādējādi kopum ā nav izsniegti aizdevumi EUR 40–70 miljardu apm ērā, jo finanšu 
iestādes pieprasa pietiekamu nodrošin ājumu un s īkas ziņas par finanšu un uz ņēmējdarbības 
situāciju. Turkl āt salīdzinājumā ar ASV uz ņēmumiem Eiropas jaundibin ātajiem 
uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ir ierobežot āka pieeja citiem finanšu avotiem, piem ēram, riska 
kapitālam. Rezult ātā daudzi ātri augoši Eiropas uz ņēmumi izv ēlas paplašin āt savu darb ību 
ASV, nevis Eirop ā8.  
2.4. Īpašās problēmas, kas saist ītas ar piek ļuvi tirgiem 
Saskaņā ar ECB 2010. gada apsekojumu euro zonas MVU visliel ākā problēma ir “klientu 
atrašana” (28 %). Tom ēr, neskatoties uz to, ka past āv vienotais tirgus, MVU joproj ām 
sastopas ar iev ērojamiem š ķēršļiem, īstenojot uz ņēmējdarbību Eiropā un ārpus tās robežām. 
Rezultātā tikai 25 % MVU Eiropas Savien ībā eksportē preces tieši no valsts tirgiem un tikai 
13 % eksport ē preces ārpus ES9. Šāda situācija rada p ārdomas, jo uz ņēmumu 
internacionaliz ācijai ir liela noz īme darba vietu rad īšanā un izaugsmes veicin āšanā10. 
2.5. Nepieciešam ība rīkoties ES l īmenī 
• ES līmeņa rīcības pamat ā ir pieci galvenie Eiropas pievienot ās vērtības avoti: ieguvumi, 
kas saistīti ar vienotā tirgus stiprin āšanu , novēršot tirgus fragment āciju tādās jomās kā 
riska kapit āla ieguld ījumi, pārrobežu aizdevumu un kredit ēšanas veicin āšana, kā arī 
informatīvo un organizatorisko š ķēršļu novēršana, kas kav ē MVU izmantot vienot ā tirgus 
radīto iespēju priekšroc ības;  
• iespēja panākt nozīmīgu demonstr ējošu un kataliz ējošu ietekmi , populariz ējot 
rūpniecisku un politisku paraugpraksi. Saska ņā ar līdzšinējo programmu uz ņēmējdarbības 
un MVU veicin āšanas lab ākos piem ērus valsts, re ģionālajā un viet ējā līmenī var 
izraudzīties Eiropas Uz ņēmējdarbības balvu konkursam;  
                                                 
6 Eiropas Biznesa panelis ( European Business Test Panel ), Komercstr īdi un pārrobežu par ādu atgūšana 
(Commercial Disputes and Cross Border Debt Recovery ), 14.07.2010.–13.08.2010., 
http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp. 
7 Skatīt 3. zemsv ītras piezīmi. 
8 Europe Innova , Risinot strat ēģijas Eiropa 2020  uzdevumus ( Meeting the challenge of Europe 2020 ), ES 
Pakalpojumu inov ācijas ekspertu pane ļa ziņojums ( Expert Panel on Service Innovation in the EU ), 2011. 
gada febru āris. 
9 EIM, MVU internacionaliz ācijas iesp ējas (Opportunities for the Internationalisation of SMEs ), 2011. gada 
jūnijs. 
10 Turpat. 
 
 2• apjomrad ītu ietaup ījumu  panākšana jom ās, kurās atsevišķām dalībvalstīm būtu grūti 
sasniegt vajadz īgo kritisko masu. Piem ēram, atbalsta sniegšan ā mazajiem un vid ējiem 
uzņēmumiem ārzemēs Eiropas pievienoto v ērtību rada valstu apvienot ās pūles un tādu 
pakalpojumu izveide, kuru kritisk ā masa būtu nepietiekama, ja tie tiktu sniegti dal ībvalsts 
līmenī (piemēram, ar intelektu ālā īpašuma ties ību izmantošanai paredz ētu atbalstu). China 
IPR SMEs Helpdesk , ko finans ē no līdzšinējās programmas l īdzekļiem, pied āvā 
konsultācijas, kas maz āko dalībvalstu11 MVU cit ādi nebūtu pieejamas. 
• saskaņotības un konsekvences  atbalstīšana valstu pas ākumos, apmainoties ar 
paraugpraksi Eiropas l īmenī un to sal īdzinoši nov ērtējot.12 Viens no veiksm īgākajiem 
salīdzinošās novērtēšanas piem ēriem, kas finans ēti no līdzšinējās programmas l īdzekļiem, 
ir darbība, kuras m ērķis ir vienk āršot uzņēmējdarbības sākšanas proced ūras;  
• ES iestāžu gūtās unikālās speciālās zināšanas :  
• Kā piemēri ir jāmin ES finanšu iest ādes, Eiropas Invest īciju banka (EIB) un 
Eiropas Invest īciju fonds (EIF) , kam ir nenov ērtējama pieredze MVU draudz īgu 
finansēšanas shēmu izstrādē un īstenošanā. Pieredze, ko EIF guvis vair āk nekā 10 
gadu laikā, ir priekšroc ība ar unik ālu vērtību. 
• Eiropas Biznesa atbalsta t īkls ir guvis b ūtiskus rezult ātus, savā darbībā uzsvaru 
liekot uz MVU internacionaliz ācijas veicin āšanu (iekš ējā tirgū un ārpus tā robežām), 
nodrošinot inform āciju par ES jaut ājumiem, k ā arī iespēju piedal īties lēmumu 
pieņemšanas proces ā. Tam ir īpaši svarīga nozīme inform ācijas asimetrijas nov ēršanā 
attiecībā uz MVU un ar p ārrobežu dar ījumiem saist īto darījumu izmaksu atvieglošan ā. 
Eiropas Biznesa atbalsta t īkla vērtību veido kop īgā metodika, instrumenti un r īki, ko 
izmanto kvalific ēti pakalpojumu sniedz ēji, kurus pilnvarojušas attiec īgās 
reģionālās/valsts iest ādes, kas piedal ās to (līdz)finansēšanā. 
Piemērojot subsidiarit ātes principu, saska ņā ar līdzšinējo vai turpm āko programmu apsv ērto 
pasākumu mērķis nav aizvietot esošo darb ību valstu l īmenī, bet drīzāk to papildin āt. Lai arī 
dalībvalstīs tiek īstenotas daudzas iniciat īvas uzņēmējdarbības veicin āšanai un MVU 
konkurētspējas stimul ēšanai, past āv vajadz ība pēc koordin ācijas un paraugprakses 
populariz ēšanas. Liel ākajā daļā jautājumu, kas saist īti ar mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem, 
gan Eiropas Savien ība, gan dal ībvalstis var lietder īgi papildin āt cita citu, jo ir iesp ējams 
izmantot citu veikumu un veidot siner ģijas. Īpaši jāmin, ka ES ir galven ā nozīme visu 
politikas jomu un ietekmes l īdzekļu integrētā aktivizēšanā. 
Turklāt, lai būtu ņemti vērā patlabanējie budžeta ierobežojumi, no apsv ērtajiem pas ākumiem 
tika rūpīgi atlasīti tādi, kam ir visliel ākā ES pievienot ā vērtība. 
                                                 
11 Vairāk nekā 50 000 IPR tīmekļa portāla un e-m ācību lietotāju pirmajos 3 gados ar vair āk nekā 2 miljoniem 
trāpījumu; vair āk nekā 30 mācību semināri un interakt īvi darbsemin āri, kas notiek katru gadu, no kuriem 
2/3 notiek Eirop ā un kuru m ērķis ir apkopot MVU viedok ļus. 
12 EIM, 2011. gada j ūnijs. 
 
 23. MĒRĶI 
Šā priekšlikuma kop ējais mērķis ir dot ieguld ījumu strat ēģijas " Eiropa 2020"  mērķu 
sasniegšan ā, novēršot konkr ētus šķēršļus Eiropas ekonomikas izaugsmei. 
Šā priekšlikuma divi visp ārīgie mērķi ir stimul ēt gan konkur ētspējas, gan uz ņēmējdarbības 
potenciālu, proti, veicinot MVU izveidi un izaugsmi Eiropas ekonomik ā.  
Tā konkrētie mērķi ir uzlabot ES uz ņēmējdarbības konkur ētspējas un ilgtsp ējas regulat īvos 
nosacījumus, veicin āt uzņēmējdarbību, uzlabot finans ējuma pieejam ību un uzlabot piek ļuvi 
tirgiem.  
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Saskaņā ar 1. variantu, t. i., nemainīgu situāciju, jaunās programma attiektos uz tiem pašiem 
konkurētspējas elementiem un ar MVU saist ītiem elementiem, par kuriem paredz ēts, ka 
2013. gad ā uz tiem attieksies EIP, un attiec īgais gada budžets b ūtu apmēram 
EUR 213 miljoni. 
2. variant ā paredzēta visu līdzšinējo finansi ālo iejaukšan ās darbību pārtraukšana , kas radītu 
budžeta ietaup ījumu, kurš l īdzvērtīgs 1. variant ā norādītajam apjomam. 
3.a scenārija pamat ā ir ārējā pētījuma rezult āti, un tas ir tikai atskaites punkts 3.b un 3.c 
varianta ietekmes nov ērtēšanai13. 
Saskaņā ar 3.b variantu tiktu saglab āts līdzšinējais iejaukšan ās tvērums, paredzot līdzsvarotu 
budžeta palielin āšanu . 3.c variant ā paredzēta budžeta m ērķtiecīga palielin āšana , kurā 
finanšu atbalsts ierobežots, to attiecinot tikai  uz finanšu instrumentiem un Eiropas Biznesa 
atbalsta tīklu. 
Šajā ietekmes nov ērtējuma ziņojumā apsvērtie varianti ir nor ādīti turpmāk. 
1. tabula Variantu kopsavilkums 
 1. variants 2. variants 3. variants 
 Nemainīga situācija ES iejaukšan ās 
darbību 
pārtraukšana  ES iejaukšan ās darbību 
paplašināšana 
Pasākumi EUR 213 miljoni gad ā EUR 0 miljoni gad ā 3.b variants.  EUR 340 miljoni 
gadā 
3.c variants.  EUR 340 miljoni 
gadā 
1. Pas ākumi 
Eiropas 
konkurētspējas 
uzlabošanai Tiks uzlabota saimniecisk ā 
un regulat īvā vide, 
izmantojot sal īdzinošo 
vērtēšanu un paraugprakses 
apmaiņu, kā arī nozaru Visu l īdzšinējo 
pasākumu 
pārtraukšana  3.b variants . Bāzes scenārijs un 
papildinošas darb ības sākšana 
jaunās jom ās (piem ēram, 
korporatīvā sociālā atbild ība) 
(EUR 14 miljoni gad ā); 
                                                 
13 Šā pētījuma budžeta pie ņēmumi nebija saska ņā ar Komisijas gal īgo priekšlikumu n ākamajai daudzgadu 
finanšu sh ēmai, jo pētījums bija pas ūtīts jau 2010. gad ā, tomēr kvantitat īvā analīze arvien ir aktu āla. Rezult ātā 
3.a variants turpm ākajās tabulās vairs nav iek ļauts. 
 
 2iniciatīvas (EUR 11 miljoni 
gadā) 3.c variants . Visu l īdzšinējo 
pasākumu pārtraukšana 
2. Politikas 
izstrāde MVU 
jomā un MVU 
konkurētspējas 
veicināšana SBA un pārskata īstenošana 
Eiropas un valsts l īmenī 
(piemēram, principa 
„vispirms dom ā par 
mazajiem uz ņēmumiem” 
veicināšana) (EUR 9 miljoni 
gadā) Visu līdzšinējo 
pasākumu 
pārtraukšana  3.b variants . Tāds pats k ā bāzes 
scenārija variants (EUR 9 miljoni 
gadā); 
3.c variants . Visu l īdzšinējo 
pasākumu pārtraukšana 
3. Jaunas 
uzņēmējdarbības 
koncepcijas 
ilgtspējīgu, 
lietotāju 
vajadzībām 
atbilstošu un 
augstvērtīga 
dizaina 
ražojumu 
nodrošin āšanai Analīze saist ībā ar 
augstvērtīga dizaina 
ražojumiem un atbalsta pasākumiem intelektu ālā 
īpašuma ties ību vai e-
darījumu jom ā 
(EUR 1 miljons gad ā)
 Visu līdzšinējo 
pasākumu 
pārtraukšana  3.b variants . Tādu instrumentu 
izmantošana k ā “projekti 
tehnoloģiju ieviešanai tirg ū” jomās, 
kurās MVU ir š ķēršļi ieviest jaunas 
ekoloģiski ilgtsp ējīgas tehnolo ģijas 
un jaunas lietot āju vajadz ībām 
atbilstošas uz ņēmējdarbības 
koncepcijas (EUR 12 miljoni gadā); 
3.c variants . Visu l īdzšinējo 
pasākumu pārtraukšana 
4. Tūrisms Līdzšinējo iniciat īvu 
turpināšana tūrisma jom ā 
saskaņā ar CIP/EIP 
līdzfinansējumu (piem ēram, 
sagatavošanas darb ību 
pēcpārbaude ilgtsp ējīga 
tūrisma jom ā – EDEN, 
CALYPSO ) (EUR 5 miljoni 
gadā) Visu l īdzšinējo 
pasākumu 
pārtraukšana  3.b variants . Iejaukšan ās 
pasākumu tv ēruma paplašin āšana 
ar jaunām darbībām, kuras saist ītas 
ar ilgtspēju un virz ītas uz produktu 
un pakalpojumu diversifik āciju 
(EUR 18 miljoni gad ā); 
3.c variants . Visu l īdzšinējo 
pasākumu pārtraukšana 
5. Pas ākumi 
uzņēmējdarbības 
veicināšanai Uzņēmējdarbības prasmju 
un attieksmes veidošanas veicināšana, t. sk. apmai ņas 
programmas uz ņēmējiem 
(EUR 11 miljoni gad ā)
 Visu l īdzšinējo 
pasākumu 
pārtraukšana  3.b variants . Tāds pats k ā bāzes 
scenārija variants, bet papildin āts 
ar mērenu tādu pas ākumu 
paplašināšanu, kuru m ērķis ir 
palielināt apmai ņas apjomu 
(EUR 12 miljoni gad ā); 
3.c variants . Visu l īdzšinējo 
pasākumu pārtraukšana 
6. Finanšu 
instrumenti Atbalsta turpin āšana 
piekļuvei finanšu l īdzekļiem, 
galvenokārt sniedzot 
garantijas MVU un riska kapitāla fondiem, kas 
paredzēti uz ņēmumiem 
izaugsmes posm ā 
(EUR 113 miljoni gad ā)
 Visu tiešo 
iejaukšan ās darbību 
pārtraukšana finanšu 
instrumentos, ES darbībā paredzot tikai 
regulatīvo šķēršļu 
atcelšanu attiec ībā uz 
pārrobežu riska 
kapitālu
 3.b variants . Gandrīz dubultojot 
resursus, bet izmantojot to pašu instrumentu diapazonu, un ar tiem finansējot gan par ādus, gan 
kapitālu (EUR 200 miljoni gad ā); 
3.c variants . Mērķtiecīga 
pasākumu paplašin āšana, 
atspoguļojot riska kop ējās daļas 
palielināšanu riska kapit ālā un 
mezonīnkapitālā (EUR 280 miljoni 
gadā) 
7. Eiropas 
Biznesa atbalsta 
tīkls Saglabāt līdzšinējo tīkla 
funkciju un tv ērumu 
(EUR 60 miljoni gad ā) Visa tieš ā finansiālā 
atbalsta p ārtraukšana 
reģionāliem t īkla 
konsorcijiem  3.b variants . Tāds pats k ā bāzes 
scenārija variants (EUR 60 miljoni 
gadā); 
3.c variants . Pārorientēt tīklu kā 
 
 2sākumpunktu kapit āla finansēšanai 
(EUR 60 miljoni gad ā) 
8. MVU atbalsts 
ārvalstīs Līdzšinējo iniciat īvu 
turpināšana (t. i., ierobežots 
finanšu atbalsts atseviš ķām 
iniciatīvām, piem ēram, 
China IPR SME Helpdesk ) 
(EUR 2 miljoni gad ā) Visu tiešo iniciat īvu 
pārtraukšana  3.b variants . Instrumentu 
diapazona paplašin āšana, iekļaujot 
a) koordin ēšanas un inform ācijas 
izplatīšanas darb ības, b) finansi ālu 
atbalstu esošaj ām MVU pal īdzības 
struktūrām galvenajos trešos tirgos 
un c) attiec īgā gadījumā, iespējams, 
ES atbalsta centru izveidi (EUR 12 miljoni gad ā); 
3.c variants . Visu tiešo iniciat īvu 
pārtraukšana 
9. Starptautisk ā 
sadarbība 
rūpniecības 
nozarē Tādu līdzšinējo iniciat īvu 
turpināšana, kuru m ērķis ir 
MVU un sadarb ība 
rūpniecības politikas jom ā ar 
trešām valst īm „tuv ējā 
Eiropā”, lai veicin ātu ES un 
trešu valstu r ūpniecības 
politikas un reglament ējošo 
noteikumu konver ģenci 
(EUR 1 miljons gad ā) Visu l īdzšinējo 
pasākumu 
pārtraukšana  3.b variants . Instrumentu 
diapazona paplašin āšana, iekļaujot 
a) rūpnieciski un regulat īviem 
jautājumiem velt ītus dialogus ar 
trešām valstīm, b) uz ņēmumu 
dialogu ar trešu valstu uzņēmumiem un c) MVU 
sadarbību rūpniecības politikas 
jomā (EUR 3 miljoni gad ā); 
3.c variants . Visu l īdzšinējo 
pasākumu pārtraukšana 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Ciktāl bija iesp ējams, visiem variantiem tika izstr ādāts ietekmes kvantitat īvais un kvalitat īvais 
novērtējums. Tika m ēģināts galveno ietekmi izteikt kvantitat īvi kā IKP pieaugumu 
(pievienot ā vērtība), mobiliz ēto aizdevumu/ieguld ījumu vērtību un darba vietu skaitu, k ā arī 
to uzņēmumu skaitu, kam sniegts atbalsts. Tom ēr kvantitat īvi vērtēt netiešos instrumentus, t. 
i., tos, kuru m ērķis ir radīt vai veicin āt tirgus pieejam ības apstākļus mazajiem un vid ējiem 
uzņēmumiem un kuru gal īgā ietekme b ūs atkarīga no tirgus dal ībnieku un p ārvaldītāju rīcības, 
izrādījās neiespējami. Tādēļ kvantitat īvā noteikšana vair āk attiecās uz finanšu instrumentiem, 
bet mazāk – uz Eiropas Biznesa atbalsta t īklu. 
Ierosināto variantu efektivit ātes aspekt ā kvantitat īvā analīze attiecās uz diviem aspektiem, i) 
ierosināto pasākumu izmaksu lietder ību lietder ības koeficienta izteiksm ē, kas budžeta 
izdevumus sasaista ar gaid āmo ietekmi, kura izpaužas darba robežizmaks ās un pakāpeniskā 
ietekmē uz budžeta izmaks ām, kā arī ii) administrat īvajiem izdevumiem, ko m ēra ar 
administrat īvā personāla izmaksu attiec ību pret kop ējo budžetu. Attiec ībā uz finanšu 
instrumentiem anal īzē tika ņemtas vērā ar dažādu instrumentu vad ību saistītās izmaksas, 
piemēram, maks ājumi Eiropas Invest īciju fondam un finanšu starpniekiem.  
1. variants. Nemain īga situācija 
Ar līdzšinējo scenāriju piedāvātās programmas politikas m ērķi tiktu sasniegti, bet ierobežot ā 
veidā. Ņemot vērā ekonomikas kr īzes ietekmi uz uz ņēmējdarbību, 1. variants noz īmētu, ka tā 
arī netiktu att īstītas līdz šim optim ālo mērogu nesasnieguš ās īstenotās darbības, un ka jomas, 
kurās ir skaidri izteikta vajadz ība pēc ES rīcības paplašin āšanas (tādas kā finanšu 
instrumenti), ciestu no konsekventu, labkl ājību veicinošu ES iniciat īvu trūkuma. 
 
 2a) Efektivit āte. Tomēr paredzētā ekonomisk ā ietekme  ir ievērojama gan tieš ā, gan netieš ā 
atbalsta izteiksm ē. Attiecībā uz finanšu instrumentu  tīro ietekmi ir paredzams, ka šie 
instrumenti rad ītu apmēram EUR 660 miljonus lielu IKP pieaugumu un veicin ātu apmēram 
EUR 1,8 miljardu lielu papildu aizdevumu/kapit ālieguldījumu piepl ūdumu. Tīkla pasākumi 
uzņēmumiem, kam sniegts atbalsts, var ētu radīt apgrozījuma pieaugumu EUR 200 miljonu 
apmērā. Tiek paredz ēta pozitīva finanšu instrumentu  sociālā ietekme — vairāk nekā 16 000 
darba vietu izveide vai saglab āšana apm ēram 26 000 uz ņēmumos, kam sniegts atbalsts.  
Turklāt ar tīkla pasākumiem var ētu radīt un/vai saglab āt 1000 darba vietu, k ā arī ik gadu 
izstrādāt 900 jaunus produktus, pakalpojumus vai procesus. Ietekme uz vidi  ir pozitīva, un to 
nodrošina atbalsts vides jom ā, izmantojot t īkla darbību, finans ējumu un ieguld ījumus resursu 
ziņā efektīvos un mazu ietekmi radošos risin ājumos, ko pied āvā Eiropas Biznesa atbalsta  
tīkls. Piemēram, sagaid āms, ka līdz 2011. gadam š ā tīkla partneri sniegs ar vidi saist ītus 
pakalpojumus apm ēram 7500 MVU un nosl ēgs sadarb ības līgumus ar vair āk nekā 400 
pakalpojumu sniedz ējiem vides jom ā. Paredzama pietic īga sinerģija starp daž ādiem 
programmas komponentiem, visizteikt ākā tā būs starp finanšu instrumentiem un Eiropas 
Biznesa atbalsta t īklu. Attiec ībā uz citiem pas ākumiem — Uz ņēmējdarbības vēstnieču 
Eiropas tīklu, kuru iedvesmojušas Zviedrijas un Apvienot ās Karalistes valsts programmas un 
kurā veicināšanu un atbalstu sa ņēmušas sievietes, kas v ēlas dibināt jaunu uz ņēmumu vai 
gatavojas to dar īt, no 2011. gada papildin ās Eiropas Mentoru t īkls uzņēmējām, kurš sniegs 
mentora pakalpojumus sieviet ēm uzņēmējām, kas nesen s ākušas uzņēmējdarbību.  
b) Rentabilit āte. Finanšu instrumentu izmaksu lietder ība (ko m ēra izmaks ās uz vienu 
izveidoto un/vai saglab āto darba vietu) tiek l ēsta EUR 2735 apm ērā uz darba vietu. Attiec ībā 
uz vispārējām administrat īvajām izmaks ām person āla izmaksu ietekme uz kop ējo budžetu ir 
5,8 %, un to galvenok ārt veido person āla izmaksas. 
c) Attiecībā uz saska ņotību līdzšinējās programmas intervences lo ģika būs saistīta ar citiem 
ES konkur ētspējas un MVU politikas aspektiem, piem ēram, strat ēģijā "Eiropa 2020"  
izvirzītajām pamatiniciat īvām vai Maz ās uzņēmējdarbības akta priorit ātēm. 
2. variants. Iejaukšan ās darbību pārtraukšana 
Ar iejaukšan ās darbību pārtraukšanas variantu netiks sasniegti politikas m ērķi, un 
salīdzinājumā ar bāzes scenāriju tā ietekme gan soci ālajā, gan vides jom ā kopumā ir negatīva. 
a) Efektivit āte. Šā varianta vien īgā pozitīvā ietekme b ūs izmaksu ietaup ījumu jom ā. 
b) Rentabilit āte. Iejaukšan ās darbību pārtraukšanas variants individu ālo valstu programmu 
vadības sadrumstalot ības dēļ dalībvalstīs radītu ievērojamu programmas vad ības efektivit ātes 
kritumu sal īdzinājumā ar ieguvumiem, ko sniedz Eiropas m ēroga programmas koordin ācija. 
c) Saskaņotība. Iejaukšan ās darbību pārtraukšanas variantam b ūtu negatīva ietekme, kas 
izpaustos k ā nekonsekventa valstu pieeja konkur ētspējas politikai un k ā ES dimensijas 
trūkums. 
3. variants. Paplašin āšana 
Tika pētīta līdzšinējās programmas paplašin āšana dažādās pakāpēs, izmantojot scen āriju, kas 
ārējā pētījumā bija paredz ēts salīdzinošās novērtēšanas mērķiem, un tas netika atz īts par 
dzīvotspējīgu variantu.  
3.a scenārijs. Optim ālā paplašin āšana 
 
 2Ar 3.a scen āriju programmas m ērķi tiktu sasniegti v ērā ņemamā pakāpē, bet ar nere ālām 
izmaksām.  
a) Efektivit āte. Salīdzinājumā ar bāzes scenāriju paredzams, ka finanšu instrumenti  radīs 
pozitīvu tiešu ekonomisku ietekmi , gadā panākot IKP pieaugumu apm ēram EUR 2,3 
miljardu apm ērā un veicinot papildu aizdevumu/kapit ālieguldījumu piepl ūdumu 
EUR 7,2 miljardu apm ērā. Nav paredzams, ka t īkla pasākumi salīdzinājumā ar bāzes scenāriju 
dotu papildu rezult ātu. Saska ņā ar šo scen āriju ievērojami palielin ātos arī citu pas ākumu  
budžets, un kvalitat īvā izteiksm ē Eiropas konkur ētspējas un uz ņēmējdarbības uzlabošanai 
paredzēti pasākumi radītu piemērotu politiku, kura pamatotos uz ES un dal ībvalstu līmenī 
īstenoto paraugpraksi. Saist ībā ar nodarbin ātību būtu arī pozitīva sociālā ietekme  — arī šeit 
lielāko ieguld ījumu dotu finanšu instrumenti , kas radītu un/vai saglab ātu vairāk nekā 50 000 
darba vietu, sniedzot pal īdzību apmēram par 65 000 uz ņēmumiem vair āk nekā bāzes 
scenārijā, kā arī, izmantojot t īkla darbību, ik gadu tiktu rad ītas vai saglab ātas papildu 1750 
darba vietas. Sal īdzinājumā ar bāzes scenāriju paredzama iev ērojami liel āka pozitīva ietekme 
uz vidi , jo plašāk tiktu izv ērstas iniciat īvas ekolo ģiski ilgtsp ējīgu procesu un produktu 
atbalstam r ūpniecības nozar ēs un tūrismā. Tīkla paplašin āšana veicin ātu inform ācijas 
izplatīšanu par ES noteikumiem vides jom ā vēl citām trešām valstīm, vispārinot paraugpraksi.  
b) Rentabilit āte. Izmaksu lietder ība ir novērtēta EUR 4732 apm ērā par darba vietu. Person āla 
izmaksas no kop ējā budžeta ir l ēstas 2,6 % apm ērā, galvenok ārt tāpēc, ka budžet ā ievērojami 
palielināta finanšu instrumentu da ļa. 
c) Saskaņotība. Saskaņā ar šo scen āriju līdzšinējie pasākumi tiek izv ērsti, lai pan āktu saskaņu 
ar citām ES politikas jom ām un programm ām, tādējādi palielinot ES l īmeņa intervences 
pievienotās vērtības potenci ālu. 
3.b apakšvariants. L īdzsvarota palielin āšana 
Ar līdzsvarotas palielin āšanas variantu tiktu apmierinoš ā veidā sasniegti politikas m ērķi, 
saglabājot līdzsvaru un attiec īgi atvēlot nepietiekamos budžeta l īdzekļus. 
a) Efektivit āte. Attiecībā uz finanšu instrumentu  ekonomisko ietekmi  ir paredzams, ka šie 
instrumenti rad īs apmēram EUR 500 miljonus lielu IKP pieaugumu virs b āzes scenārija 
līmeņa un veicin ās apmēram EUR 1,7 miljardu lielu papildu aizdevumu/kapit ālieguldījumu 
pieplūdumu. Sal īdzinājumā ar bāzes scenāriju nav gaid āma papildu ietekme, ko rad ītu tīkls.  
Budžeta l īdzekļu piešķīrums citiem pas ākumiem  tiktu palielin āts, lai šiem pas ākumiem 
panāktu atbilstoš āku mērogu. Salīdzinot ar b āzes variantu, ierobežots budžeta palielin ājums 
Eiropas konkur ētspējas atbalstam dotu iesp ēju īstenot dažas jaun ās darbības, kas ietvertas 
stratēģijas " Eiropa 2020" pamatiniciat īvā “Integrēta rūpniecības politika globaliz ācijas 
laikmetā”, piemēram, iniciat īvas saistībā ar korporat īvo sociālo atbildību. Attiec ībā uz MVU 
politikas att īstību tiktu saglab āts tāds pats budžets k ā bāzes scenārijā, tādēļ paredzama t āda 
pati ietekme. Attiec ībā uz MVU uz ņēmējdarbības atbalstu, k ādu sniedz tirgos ārpus ES, 
būtiski palielinot finansi ālo atbalstu, palielin ātos arī MVU tieš ā klātbūtne galvenajos pasaules 
tirgos, jo uz ņēmumiem b ūtu iespējams izmantot specializ ētu atbalstu. Lab āka starptautiska 
sadarbība pozitīvi ietekmēs arī uzņēmējdarbības internacionaliz āciju. 
Attiecībā uz sociālo ietekmi paredzams, ka  finanšu instrumenti  sniegtu atbalstu apm ēram 
13 000 uz ņēmumu, tādējādi radot un/vai saglab ājot par 11 000 vair āk darba vietu nek ā bāzes 
scenārijā.  
 
 2Paredzams, ka ar citiem pas ākumiem  tiks stiprin āta sadarbība starp politikas veidot ājiem ES 
un valstu l īmenī un ievērojams uzsvars tiks likts uz paraugprakses identific ēšanu un 
populariz ēšanu, kas rad īs būtisku ietekmi. Paredz ētie pasākumi kopum ā ir veidoti t ā, lai tie 
būtu pieejami vis ām ekonomikas dal ībnieku grup ām un tādējādi nebūtu diskrimin ējoši. 
Uzņēmējdarbības veicin āšanas pas ākumi ir iz ņēmums, jo tie ir paredz ēti arī īpašām grupām. 
To mērķis ir veicin āt un stiprin āt uzņēmējdarbību visā Eiropas sabiedr ībā, iesaistot ar ī 
sociālos uzņēmējus, ilglaic īgos bezdarbniekus, vec āka gadagājuma darbiniekus, migrantus un 
etniskās minorit ātes. Piem ēram, paredzams, ka uz ņēmējdarbības veicin āšanas pas ākumiem 
būtu tieša ietekme nodarbin ātības jomā, sakarā ar saņēmēju uzņēmēju internacionaliz ēšanos 
radot 300–400 papildu darba vietas. 
Ietekme uz vidi  nav paredz ēta ievērojami liel āka nekā tā, ko piedāvātu bāzes scenārijs. 
Paredzams, ka sal īdzinājumā ar bāzes scenāriju programmas iev ērojama ietekme b ūs dažādo 
komponentu kop ējai sinerģijai, jo pastiprin ātā dažādo pasākumu finans ēšana padzi ļinātu 
sadarbību starp politikas veidot ājiem ES un valsts l īmenī. Ievērojams uzsvars tiks likts uz 
paraugprakses apzin āšanu un populariz ēšanu. Tīkls kā centrālais dažādu komponentu 
savienotājs veidotu liel āku sinerģiju piemēram, tādu pasākumu starp ā kā atbalsts MVU 
ārvalstīs un starptautiska sadarb ība rūpniecības jomā. Vēl viens paredzam ās sinerģijas 
piemērs ir mijiedarb ība starp Eiropas Biznesa atbalsta t īklu un finanšu instrumentiem. T īkla 
izmantošana finanšu instrumentu populariz ēšanai, piem ēram, nov ērstu vajadz ību pēc 
turpmākiem populariz ēšanas pas ākumiem. Eiropas konkur ētspējas uzlabošanas pas ākumi, no 
vienas puses, un MVU politikas att īstības un uz ņēmējdarbības veicin āšanas pas ākumi, no 
otras puses, ar ī būs savstarp ēji stiprinoši, jo tie visi ir paredz ēti, lai uzlabotu regulat īvos 
nosacījumus, kas j āievēro Eiropas uz ņēmumu darb ībā. 
b) Rentabilit āte. Izmaksu lietder ība ir novērtēta EUR 2824 apm ērā par darba vietu. Attiec ībā 
uz vispārējām administrat īvajām izmaks ām paredzams, ka person āla izmaksu ietekme uz 
kopējo budžetu ir 4,1 %. 
c) Saskaņotība. Šajā apakšvariant ā ir ietverti centieni pan ākt stabilu l īdzsvaru starp daž ādiem 
mērķiem, lai palielin ātu ES līmeņa iejaukšan ās darbību pievienot ās vērtības potenci ālu 
atsevišķās jomās, kas saist ītas ar ES konkur ētspēju un MVU politiku un nor ādītas stratēģijas 
"Eiropa 2020"  pamatiniciat īvās un citās ES programm ās. 
3.c apakšvariants. M ērķtiecīga palielin āšana 
Ar 3.c variantu politikas m ērķi tiktu sasniegti da ļēji, uzman ību vēršot tikai uz Eiropas 
ekonomikas konkur ētspējas un uzņēmējdarbības problēmu īpašu kopumu. 
a) Efektivit āte. Attiecībā uz ekonomisko ietekmi  gaidāms, ka pozit īvu kvantitat īvi nosakāmu 
ietekmi rad īs finanšu liel āka pieejam ība. Salīdzinājumā ar bāzes scen āriju resursu 
koncentrēšana galvenok ārt uz finanšu instrumentiem  ļautu turpm āk novērst lēstos tirgus 
trūkumus MVU finans ēšanā. Struktur ālā ietekme uz riska kapit āla tirgu b ūs ierobežota. 
Salīdzinājumā ar bāzes scenāriju tomēr paredzams, ka finanšu instrumenti rad īs IKP 
pieaugumu apm ēram EUR 0,3 miljardu apm ērā un veicin ās papildu 
aizdevumu/kapit ālieguldījumu piepl ūdumu EUR 1,1 miljardu apm ērā.  
Saskaņā ar šo variantu finanšu instrumenti b ūs izstrādāti tā, lai apmierin ātu uz izaugsmi 
orientētu uzņēmumu finanšu vajadz ības, jo īpaši to uz ņēmumu vajadz ības, kuri pl āno 
internacionaliz āciju. Resursu palielin āšana ļautu lielākam skaitam jaunizveidotu uz ņēmumu 
 
 2izmantot aizdevumu garantijas un pašu kapit ālu. Šajā scenārijā vairāk nekā puse resursu tiktu 
piešķirta pašu kapit āla instrumentiem.  
Salīdzinājumā ar bāzes scenāriju priorit āšu maiņas rezultātā papildu ietekme tiek paredz ēta 
arī attiecībā uz tīklu, kam jākļūst par sākumpunktu pal īdzības sniegšan ā attiecībā uz MVU 
piekļuvi finans ējumam. Tom ēr šādu ietekmi nav iesp ējams novērtēt kvantitat īvi. 
Galvenās šā varianta izmaksas saist ītos ar alternat īvajām izmaks ām, kas izriet ētu no tā, ka 
netiek izmantota Eiropas pievienot ā vērtība, ko var ētu radīt citi maz āka mēroga atbalsta 
pasākumi, kas pied āvāti bāzes scenārijā un 3.b variant ā. To ekonomisko ietekmi kvantitat īvi 
novērtēt nav iesp ējams, jo galvenok ārt tie ir netiešie instrumenti.  
Šis variants ietvertu finanšu instrumentu  radīto pozitīvo sociālo ietekmi , kas salīdzinājumā ar 
bāzes scenāriju radītu papildu 5300 darba vietas gad ā. Tomēr šim variantam b ūtu negatīva 
ietekme to zaud ēto iespēju izteiksm ē attiecībā uz Eiropas pievienoto v ērtību, kas izriet ētu no 
bāzes scenārijā paredzēto mazāka mēroga darb ību pārtraukšanas. Ne īstenojot darb ības MVU 
atbalstam ārvalstīs, paredzams, ka Eiropas MVU maz āk veiksm īgi izmantotu t ās iespējas 
jaunajos tirgos, ko apstiprin ājuši jaun āko pētījumu rezult āti, kas noz īmētu šā varianta 
negatīvu ekonomisko un soci ālo ietekmi. 
Paredzams, ka ietekme uz vidi  būs pozitīva, bet ne iev ērojami liel āka par to, ko pied āvā 
bāzes scenārijs.  
Tiek uzskat īts, ka saska ņā ar šo scen āriju piedāvātās programmas daž ādo komponentu 
sinerģijas kopējā ietekme sal īdzinājumā ar bāzes scenāriju ir maz āka, jo siner ģija būtu tikai 
starp finanšu instrumentiem un t īklu. 
b) Rentabilit āte. Izmaksu lietder ība ir novērtēta EUR 4385 apm ērā par darba vietu. Attiec ībā 
uz vispārējām administrat īvajām izmaks ām person āla izmaksu ietekme uz kop ējo budžetu ir 
lēsta 4,9 % apm ērā, un to galvenok ārt rada person āla izmaksas. 
c) Saskaņotība. Šim apakšvariantam tr ūkst būtiskas siner ģijas un sasaistes ar citiem ES 
mērķiem un programm ām, jo tas galvenok ārt ir vērsts uz finanšu pieejam ību ES 
uzņēmumiem. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ņemot vērā iepriekš min ētos apsv ērumus, turpm ākajās tabulās ir iek ļauts variantu 
novērtējums atbilstoši to ietekmei, par izejas poz īciju ņemot bāzes scenāriju, ar ko sal īdzina 
pārējos variantus (2. tabula), izmantojot lietder ības, efektivit ātes un saska ņotības kritērijus 
(3. tabula). 
Abu apsv ērto paplašin āšanas variantu lietder ība attiecībā uz finanšu instrumentiem ir atkar īga 
no tā, kā attiecīgais pasākums ir veidots. 3.b variant ā ir paredz ēta lielāka garantijas 
instrumenta da ļa nekā 3.c variant ā, un tāpēc daudz liel āks garantiju sviras efekts sniedz 
ieguvumus daudz liel ākam uzņēmumu skaitam un rada vair āk darba vietu, kas rada liel āku 
pievienoto v ērtību (IKP) uz budžeta l īdzekļu vienību. 3.c varianta pamat ā ir jaunas produktu 
un pakalpojumu koncepcijas, ko finans ē no riska kapit āla un kas ilgtermi ņā varētu radīt 
lielāku pievienoto v ērtību un izaugsmi. P ārrobežu riska kapit āla izlietojums ar ī varētu dot 
ieguldījumu kapit āla tirgus att īstībā un stiprin āt uzņēmējdarbības vidi ar ilglaic īgāku ietekmi 
uz ekonomiku.   
 
 22. tabula. Variantu ietekmes sal īdzinājums 
 Budžets Ekonomikas 
kritēriji Sociālie kritēriji Vide 
1. variants 
(bāzes scenārijs) EUR 213 miljoni gad ā IKP pieaugums 
par EUR 660 
miljoniem gad ā 
EUR 1,8 miljardi 
papildu 
aizdevumos/kapit
ālieguldījumos 
Gada 
apgrozījuma 
pieaugums 
EUR 200 miljonu
apmērā26 000 uz ņēmumu 
sniegta pal īdzība  
17 000 darba vietas 
ir izveidotas un/vai 
saglabātas 
900 jaunu produktu, 
pakalpojumu vai 
procesu tiek rad īti 
katru gadu Līdz 2011. gadam 
vairāk nekā 
400 sadarb ības 
līgumu slēgšanā ar 
pakalpojumu 
sniedzējiem vides 
jomā iesaistās vismaz 
7500 MVU. 
2. variants EUR 0 miljoni gad ā 0 0 0 
3.b variants. 
Mērena 
palielināšana EUR 340 miljoni gad ā IKP papildu 
pieaugums par 
EUR 500 
miljoniem 
EUR 1,7 miljardi 
papildu 
aizdevumos un 
kapitālieguldījum
osPalīdzība sniegta 
13 000 papildu 
uzņēmumu 
12 500 papildu 
darba vietas ir 
izveidotas un/vai 
saglabātas 
Papildus izveidoti 
200 jaundibin āti 
uzņēmumi  Nav izmai ņu 
salīdzinājumā ar 
bāzes scenāriju
3.c variants. 
Mērķtiecīga 
palielināšana EUR 340 miljoni gad ā IKP papildu 
pieaugums par 
EUR 300 
miljoniem 
EUR 1,1 miljards 
papildu 
aizdevumos un 
kapitālieguldījum
os5300 papildu darba 
vietas ir izveidotas 
un/vai saglab ātas Nav izmai ņu 
salīdzinājumā ar 
bāzes scenāriju
 
 3. tabula. Variantu sal īdzinājums saska ņā ar trīs dimensij ām 
 Budžets Lietder ība Efektivit āte Saska ņotība 
1. variants 
(bāzes scenārijs) EUR 213 miljoni 
gadā0 0 0 
 
 22. variants EUR 0 miljoni 
gadā--- - --- 
3.b variants. 
Mērena 
palielināšana EUR 340 miljoni 
gadā++ 0 ++ 
3.c variants. 
Mērķtiecīga 
palielināšana EUR 340 miljoni 
gadā- + -- 
Apzīmējumi: (---) ļoti negatīva, (--) negat īva, (-) nedaudz negat īva, (0) bez izmai ņām, (+) nedaudz pozit īva, (++) 
pozitīva, (+++) ļoti pozitīva 
Ir skaidri redzams, ka 2. variants neatrisina ar konkur ētspēju un uzņēmējdarbību saistītās 
problēmas. Programmas p ārtraukšana liegs ar ī ES ieguld ījumu ekonomikas kr īzes seku 
risināšanā attiecībā uz mazajiem uz ņēmumiem.  
Izņemot iesp ēju saglabāt nemainītu 1. variantu, vien īgā reālā iespēja ir izvēlēties vai nu 3.b, 
vai 3.c variantu. Kam ēr 3.c variant ā uzmanība pievērsta budžeta sadalei tikai diviem 
pasākumiem, 3.b variant ā ir ietverti centieni l īdzsvarot daž ādas iniciat īvas, lai palielin ātu ES 
līmeņa intervences pievienot ās vērtības potenci ālu plašākā darbības laukā. Tajā arī ietverts 
risinājums saglab āt līdzsvaru daž ādu finanšu instrumentu starp ā. Tādējādi 3.b variants 
piedāvā labāku iespēju sasniegt programmas m ērķus un nodrošin āt saskaņotu Eiropas atbalsta 
pasākumu kopumu. Konkur ētspēja nozīmē daudzas lietas, t ādēļ nav nodrošin āma, resursus 
koncentrējot tikai uz finanšu instrumentiem un t īklu. Tom ēr plašāks pasākumu diapazons 
nozīmē arī vairāk līdzekļu. Tas noz īmē lielāku person āla skaitu un t ādējādi arī lielākas 
administrat īvās izmaksas. Turkl āt sabiedrisk ā apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
atklājusi, ka krietni vair āk nekā 80 % respondentu atbalsta visus pl ānotos pas ākumus. T ā kā 
3.b variants sniedz visaptveroš āko risinājumu, tas ir v ēlamais variants.  
7. PĀRRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Nākamās programmas p ārraudzības un izv ērtēšanas sist ēmas pamat ā vajadzētu būt loģiski 
savstarpēji saistītu mērķu stabilai hierarhijai, kuriem attiec īgi noteikti piem ēroti rādītāji, un 
būtu jāpieņem holistiska pieeja pl ānoto pasākumu izpildes p ārraudzībai un izv ērtēšanai. 
Salīdzinot ar l īdzšinējo programmu, datu v ākšanas un anal īzes sistēmā, kā arī pārraudzības un 
izvērtēšanas pieej ā būtu jāveic šādi uzlabojumi: 
• jauna konkr ētu rādītāju kopuma un p ārraudzības pasākumu noteikšana;  
• savstarpēja norāde uz strat ēģijā "Eiropa 2020 " izvirzītajiem pamatr ādītājiem, kas 
palīdzētu koordinēt programmas administr ēšanas procesu un sniegtu papildu ieguld ījumu 
stratēģijas " Eiropa 2020"  pārraudzības proces ā; 
• tādas faktu pretstat īšanas metodikas izmantošana , ar kuras pal īdzību attiecīgā gadījumā 
atbalsta sa ņēmējus iespējams salīdzināt ar līdzīgām grupām, kas nav sa ņēmēji, un 
programmas ietekmi uz ierosin ātajiem rādītājiem nodal īt no ekonomisko apst ākļu maiņas 
ietekmes;  
 
 2• tematiskās izvērtēšanas izmantošana  attiecībā uz turpm ākās programmas daž ādiem 
komponentiem (attiec īgā gadījumā).  
Pārraudzības sistēma un l īdzšinējās programmas nov ērtēšanā izmantotie r ādītāji jau ir 
analizēti īpašā ārējā pētījumā un EIP galīgajā novērtējumā. Ieteikumi no šiem avotiem tikuši 
izmantoti, lai uzlabotu l īdzšinējās programmas p ārraudzību, kas turpin āsies līdz 2013. gadam. 
Turklāt esošās programmas īstenošanā, kā arī nākamās programmas uzraudz ības sistēmas un 
rādītāju izstrādē tiks ņemti vērā arī ieteikumi, kas g ūti lietderības revīzijā, ko nesen saska ņā ar 
starptautiskajiem rev īzijas standartiem veica EIP. Šim m ērķim patlaban tiek izstr ādāts 
pārskats par l īdzšinējās programmas veikumu. 
Jaunajai programmai tiks veikts termi ņa vidusposma un ex post  izvērtējums, lai nov ērtētu 
virzību uz tās mērķu sasniegšanu, k ā arī rezultātus. Termi ņa vidusposma izv ērtējumu pabeigs 
līdz 2017. gada beig ām un tas tiks izmantots, lai sagatavotu instrumentu, kas b ūs šīs 
programmas turpin ājums. Divu gadu laik ā pēc programmas beig ām notiks programmas ex 
post izvērtēšana. 
Attiecībā uz finanšu instrumentiem turpm ākās pārraudzības un izv ērtēšanas sist ēmas pamat ā 
būs gan tāda regulāra inform ācija par atbalsta sa ņēmējiem, ko sniedz finanšu starpnieki, gan 
periodiski un izlases veida apsekojumi, kas dos s īkāku ieskatu atseviš ķos aspektos. Tiks 
veikts papildu anal īzes darbs saist ībā ar programmas izv ērtējumiem. Jo īpaši šādos 
izvērtējumos tiks v ērtēta atbalsta sa ņēmēju attīstība, salīdzinot tos ar uz ņēmumu grup ām, 
kuras neizmanto pieejamos instrumentus. Inform ācija par šādām grupām būs sīki jāanalizē, jo 
ir saprotams, ka atseviš ķa uzņēmuma att īstību ietekm ē vairāki faktori, un tie j ānodala no 
programmas ietekmes. Š ādos gadījumos faktiski vissvar īgāk ir novērtēt, kādas izaugsmes un 
nodarbinātības iespējas ir zaud ētas garantiju vai riska kapit āla piepras ījuma iesnieguma 
noraidīšanas dēļ. Izvērtējumu tvērums arī tiks paplašin āts, ņemot vērā ietekmi uz uz ņēmumu 
internacionaliz ēšanos. Lai starpniekiem un atbalsta gal īgajiem sa ņēmējiem nerad ītu 
nesamērīgu slogu, šim m ērķim vajadz īgie dati tiks v ākti, drīzāk izmantojot izlases veid ā 
veiktus apsekojumus, nevis periodiski iesniegtus zi ņojumus.