ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.6

Visu laiku balstoties uz Zalcburgas konferences slēdzieniem par lauku ekonomikas diversifikāciju, Komiteja atzīmē, ka ir jāizvairās no “lauku pārpilsētošanās”, t.i., izvairīties lauku zonās piemērot pasākumus, kas paredzēti pilsētu zonu attīstībai. Šajā sakarā patreiz Komiteja izstrādā iniciatīvas ziņojumu par pilsētai tuvu lauksaimniecību (peri-urban) (14). Tieši tāpēc “lauku ekonomikas diversifikācijas” virzienam lauku attīstības politikas ietvaros jābūt koncentrētam uz atsevišķām tematikām, kuras ir cieši saistītas ar lauksaimniecību, it īpaši pakalpojumiem lauku iedzīvotājiem, uzlabojot to dzīves līmeni, lauku tūrisma attīstību un lauksaimniecības aktivitāšu daudzveidību.
2.1.1.1

Vienā no tiem precīza prognozēšana ir ļoti vienkārša lieta, taču tas ir maldīgs uzskats; protams, demogrāfijas zinātne, pateicoties pārbaudītām metodēm, ļauj nospraust tālejošas perspektīvas vidējā un ilgtermiņā. Bet šādi iezīmētas perspektīvas, kā to labi zinām, var “ieliekt” ekonomikas, socioloģijas un politikas mainīgie, kas ir diezgan riskanti. Piemēram, ja dzimstības, mirstības rādītāji un migrācijas plūsma atspoguļo tiem raksturīgas svārstības, tie ir rādītāji, kas ir atkarīgi no ārējiem faktoriem, ārējiem ietekmētājiem, tādiem kā ekonomiskās aktivitātes pieaugums vai palēnināšanās, sociālā nedrošība, ieražu evolūcija, politiskā vide vai pilsoņu ticības pakāpe nākotnei. Turklāt, pamatojoties uz demogrāfijas datiem, eksperti izvirza hipotēzes, kas balstītas uz vidējiem rādītājiem, kas savukārt atkarībā no ekspertiem, kas tos aprēķina.
1.3.

EESK norāda, ka izšķiroša nozīme ir līdzsvarotai pieejai starp digitālo un klātienes pieredzi. EESK atbalsta tehnoloģisko jauninājumu sasniegumus, bet uzsver arī to, ka cilvēku saskarsmei joprojām ir būtiska nozīme gadījumos, kad runa ir par precizējumiem un datu aizsardzību. Ņemot vērā, ka digitalizācija un modernizācija ir ļoti svarīga, lai uzlabotu iedzīvotāju labklājību, EESK arī norāda, ka joprojām pastāv daudzas atšķirības starp dalībvalstīm un pat starp reģioniem, un dažas no tām pieprasa saglabāt vairākas “fiziskas” infrastruktūras, lai atbalstītu vietējo sabiedrību. EESK uzskata, ka vietējo pašvaldību iesaistīšana finanšu uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos, it īpaši attiecībā uz fiziskās infrastruktūras esamību lauku apvidos, varētu palīdzēt atbalstīt vietējās kopienas. EESK aicina garantēt tiesības pieprasīt “cilvēka līdzdalību” attālināti noslēgtajos finanšu pakalpojumos.
3.7.

EESK atbalsta iespēju, ka pieteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, to anulēšanu vai produkta specifikāciju grozīšanu ES Intelektuālā īpašuma birojam ( EUIPO ) var tieši iesniegt ražotāju grupa no dalībvalsts, kura ir lūgusi, lai to atbrīvo no pienākuma izraudzīties kompetento iestādi, kas pārvalda reģistrācijas valsts līmenī un citas procedūras, kas attiecas uz šo ražojumu kategoriju. Ir jānodrošina, ka neviens ražotājs nav izslēgts no šīs sistēmas, lai gan viņam ir tiesības to izmantot, pat ja viņa izcelsmes valsts neatzīst nepieciešamību ieguldīt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmā.
1.6.

ES pamattiesības un vērtības ir būtiskas gan no iedzīvotāju, gan uzņēmumu viedokļa. Tādēļ deklarācijā būtu jāatzīst, ka, pielāgojoties digitālajai pasaulei, vairums no tiem, it īpaši MVU, vairāk vai mazāk saskaras ar tādām pašām problēmām kā cilvēki kopumā. EESK arī norāda, ka ir jānovērš digitālā plaisa attiecībā uz novecojošu un lauku iedzīvotāju piekļuvi publiskajiem un privātajiem pakalpojumiem.
3.6.

Visbeidzot, jāatzīmē, ka aptuveni 82 % no vienotajā tirgū tirgotajiem produktiem tiek piemēroti saskaņoti noteikumi un apmēram 18 % no ES iekšējās preču tirdzniecības apjoma ir pakļauti savstarpējai atzīšanai. Taču joprojām parādās jauni valstu tehniskie noteikumi, kuri, šķiet, ir pretrunā ar ES tiesību aktiem. Turklāt daudzās dalībvalstīs krasi palielinājušās valstu marķēšanas prasības pārtikai un dzērienu produktiem, kas tiek pamatotas ar patērētāju aizsardzību un vidi. Tajā pašā laikā savstarpējas atzīšanas princips nedarbojas nevainojami. To apliecina fakts, ka 71 % MVU, kas iesnieguši pieteikumus pastāvošās savstarpējas atzīšanas sistēmas ietvaros nesaskaņotām precēm, saņēmuši lēmumu par piekļuves liegšanu tirgum.
2.9.

Daudzās ES valstīs sociālās ekonomikas struktūras darbojas visās ekonomikas nozarēs: no rūpnieciskās un amatniecības ražošanas līdz aprites ekonomikai, no ilgtspējīga tūrisma līdz enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, no transporta līdz saziņas un informācijas pakalpojumiem; tāpēc tām ir izšķirīga loma sociālajā inovācijā un plašā tehnoloģiju tālāknodošanā nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju vai teritoriju interesēs. Juridisko un organizatorisko formu dažādība nozīmē, ka pieeja “viens der visiem” nav piemērota, taču šā iemesla dēļ nav jāatsakās no sava veida koordinācijas Komisijas vadībā.
5.1.

Direktīvas 2. pantā sniegta jauna definīcija mazoglekļa ūdeņradim. Mazoglekļa gāzes un mazoglekļa degvielas definīciju pamatā ir Atjaunojamo energoresursu direktīvā noteiktās definīcijas. Ir jāsasniedz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas slieksnis, kas noteikts 70 % apmērā. Būtu jāpārskata mazoglekļa ūdeņraža definīcija, lai noskaidrotu, vai tas nekavē pāreju uz atjaunīgām gāzēm. No vienas puses, tā dēvētais zilais ūdeņradis (t. i., ūdeņradis, ko iegūst no dabasgāzes, izmantojot oglekļa uztveršanu) šķiet nepieciešams, lai ātri nodrošinātu ūdeņraža ražošanu ievērojamā daudzumā. No otras puses, vajadzībai attīstīt “patiesi” atjaunīga ūdeņraža ražošanu nedrīkst radīt šķēršļus vai to aizkavēt, dodot priekšroku mazoglekļa ūdeņradim. Abi varianti būtu jānodrošina direktīvā. Līdz ar to prioritāte būtu jāpiešķir atjaunīgām gāzēm.
3.6.1.

Eiropas Komisija nav izvirzījusi priekšlikumu par daudzveidīgo apdrošināšanas garantiju sistēmu saskaņošanu. Komisija to nav izdarījusi, lai gan apdrošināšanas garantiju sistēma ir svarīga apdrošinājuma ņēmēju un apdrošināto personu aizsardzības pēdējā instance. Eiropas mēroga apdrošināšanas garantiju sistēma, kurā vienlaikus ir ņemti vērā gan apdrošināšanas produktu veidi un tādējādi patērētāju aizsardzība, ievērojami uzlabotu uzticēšanos Eiropas apdrošināšanas iekšējam tirgum. EESK uzskata, kā to ieteikusi arī EAAPI, ka steidzami ir jāvienādo vismaz virkne apdrošināšanas garantiju sistēmas pamatprincipu. No otras puses, EESK arī uzskata, kā norāda arī Eiropas Komisija, ka to dažu dalībvalstu apdrošināšanas tirgiem, kurām vēl nav apdrošināšanas garantiju sistēmu, tas varētu radīt ievērojamu finansiālo slogu, ko patlaban atveseļošanās posmā pēc Covid-19 krīzes tās nespēs panest. EESK aicina Eiropas Komisiju vispirms ātri iesniegt priekšlikumu par apdrošināšanas garantiju sistēmu minimālo regulējumu, kas ar atbilstīgu pārejas periodu risinātu šo problēmu, nepārslogojot tirgus.
EESK ierosina izpratnes veicināšanas kampaņās pārkārtošanās jomā par paraugu izmantot BIMBY ( Build in My Backyard ), kas līdzīga NIMBY ( Not In My Back Yard ), uzsverot pozitīvus sociālās atdarināšanas piemērus un labumu sabiedrībai, sagatavojot pozitīvu vēstījumu sarakstu, kurā iekļautas no dažādiem reģioniem un valstīm saņemtas konkrētas atsauksmes un veiksmes stāsti, ar kuriem ikviens varētu identificēties.
4.3.

atzinīgi vērtē īpašos pienākumus, kas regulā par ražojumu vispārēju drošumu noteikti tiešsaistes tirdzniecības vietām. Tomēr brīdina, ka ir jānovērš nepilnības. Pienākumi ir sīkāk jādefinē, un it īpaši būtu jāapsver 5. panta piemērošana šīm tirdzniecības vietām un to atbildības palielināšana līdz importētāja (vai – attiecīgā gadījumā – izplatītāja) atbildības līmenim, lai novērstu to, ka platformas apiet VPDR un pašreizējo DPTA priekšlikumu. Iesaka noteikt, ka tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu arī pienākums uzraudzīt tos produktus (informēt par tiem un tos izņemt), kas tiek pārdoti ar to starpnieku starpniecību; tas ir paredzēts digitālo pakalpojumu tiesību aktā, lai novērstu slogu, ko valstu izpildiestādēm rada informēšanas un izņemšanas darbības. Atzinīgi vērtējams būtu arī skaidrojums par to, kā digitālo pakalpojumu tiesību aktā paredzētie pienākumi tiks piemēroti kopā ar VPDR vai kā papildinājums tai;
3.3.

Ir pareizi ieguldīt lielāku darbu, lai nodrošinātu dinamisku atkrastes vēja izmantošanu, kā izklāstīts Atkrastes stratēģijā, tomēr mūsu turpmākajā Eiropas enerģētikas sistēmā būtu jāpiešķir daudz lielāka nozīme sauszemes vējam un saules fotoelementiem. EESK ir izbrīnīta par to, ka nav vispārējas pieejas, un aicina Komisiju pieņemt reģionālas decentralizācijas politikas stratēģiju. Patērētāju ražotā produkcija nevar gūt panākumus, ja nav atbalsta reģionālajā un vietējā līmenī, kam ir ne tikai tehniskie un finanšu līdzekļi, bet arī zināšanas par teritorijas īpatnībām, un tas ļauj būtiski ietaupīt laiku. Tuvā saikne ar iedzīvotājiem un vietējiem dalībniekiem ir pamatojums plašāku pilnvaru piešķiršanai ar mērķi sasniegt Direktīvā izvirzītos mērķus. Šī stratēģija būs jāpapildina ar pārdomām par resursu un kritiski svarīgo materiālu pārvaldību (ieguve, reciklēšana u. c.), kas nepieciešami atjaunīgās enerģijas ražošanai un veiksmīgai izmantošanai. Atkarībai no fosilā kurināmā nav jākļūst par atkarību no kritiski svarīgiem materiāliem.
3.2.

nelīdzsvarotība [..] akvakultūras produktu ārējā tirdzniecībā nav pieņemama ne no ekonomikas viedokļa, jo tā rada tirdzniecības deficītu, ne arī no sociālā viedokļa, ņemot vērā neizmantotās nodarbinātības iespējas ” EESK uzskata, ka ES akvakultūras nozarei būtu ievērojami jāpalielina ražošanas sortiments, lai apmierinātu pieprasījumu iekšējā tirgū. Neticami, bet vēl aizvien 65 % Eiropā patērēto ūdens cilmes produktu importē. Pašreizējā situācija Eiropas Savienībā apdraud tās turpmāko nodrošinātību ar pārtiku. EESK ir jau norādījusi, ka “ ( 8 ) . EESK ir ļoti neapmierināta par to, ka piecu gadu laikā situācija nav mainījusies un gaidītie rezultāti nav sasniegti.
4.4.

Runājot par nediskriminācijas principu (Direktīvas par patēriņa kredītiem 6. pants), EESK pauž bažas par to, ka varētu būt ļoti grūti to īstenot vairāku iemeslu dēļ, kas galvenokārt saistīti ar atšķirīgām prasībām valstu līmenī un grūtībām saņemt visu vajadzīgo pārbaužu rezultātus kredītspējas novērtēšanas procesā. Saistībā ar piekļuvi datubāzēm EESK pauž bažas par to, ka noteiktos apstākļos kreditoriem varētu būt nepraktiski vai neizdevīgi piekļūt citu dalībvalstu datubāzēm vairāku iemeslu dēļ (piemēram, pieprasījuma trūkums pēc pārrobežu kredītiem, atšķirīgas prasības valstu līmenī un grūtības saņemt visu vajadzīgo pārbaužu rezultātus kredītspējas novērtēšanas procesā). Tādēļ EESK aicina Komisiju analizēt šo principu sīkāk, tostarp apsverot iespēju piekļūt šādām datubāzēm netieši, piemēram, iespēju aizdevējiem kredītspējas novērtēšanai nepieciešamo dokumentāciju pieprasīt, izmantojot vietējo datubāzi vai vietējās nodokļu iestādes.
3.4.4.

EESK vēlas veicināt organizācijām, mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU) paredzētās akulturācijas programmas, izveidojot mērķtiecīgus atbalsta tīklus. Iniciatīvas, kas ieviestas, lai atbalstītu MMVU piekļuvi mākslīgajam intelektam ( Testing and experimentation facilities ( TEFs ), Digital Innovation Hubs ( DHI ) un AI-on demand platforms ), to pilnveidošanas nolūkā būtu jāstiprina un jānovērtē pēc to faktiskās ietekmes uz minētajiem uzņēmumiem.
3.2.

Komiteja 2011. gada oktobra atzinumā pauda nožēlu, ka ierosināto pasākumu sarakstā ir norādīts maz termiņu un ka stratēģiskie pasākumi (līdz 2050. gadam) ceļvedī nav tieši sasaistīti ar taktiskiem pasākumiem (kurus varētu veikt jau tagad). Atzinumā cita starpā aicināts ceļvedī noteikt precīzāku darba plānu laikposmam no 2013. gada līdz 2020. gadam. EESK savā 2015. gada atzinumā ierosināja visaptveroši, ņemot vērā tā pašreizējo politisko īstenojamību, pārskatīt rīcības plānu, kas iekļauts ceļveža I pielikumā. Jāatzīst, ka 2018. gadā saistībā ar trim konkrētajiem mērķiem (SEG emisijas – līdz 2050. gadam panākt 60 % samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu un līdz 2030 gadam – 20 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2008. gadu, atkarība no fosilā kurināmā, sastrēgumu pieauguma ierobežošana) ir konstatēts tikai mērens progress. SEG emisijas par 32 % pārsniedz 1990. gada līmeni un no 2013. gada līdz 2018. gadam vērojams to pieaugums. Fosilais kurināmais joprojām veido lielāko daļu enerģijas pieprasījuma transporta nozarē. Lai gan pēdējos gados šā pieprasījuma apjoms sāk samazināties, tomēr samazinājuma temps, kas ir cieši saistīts ar vides noteikumu īstenošanu dažādās valstīs, nav pietiekams. Attiecībā uz sastrēgumu rādītājiem šķiet, ka kvantitatīvi neizteiktais un bez lielas stingrības formulētais mērķis nav sasniegts. EESK tomēr norāda, ka veselības krīzes radītie jaunie darba organizēšanas veidi paver jaunas sistēmiskas iespējas.
4.2.3.

eu-LISA ir jānodrošina gan pietiekami cilvēkresursi, gan pietiekami finanšu resursi. Lai uzsvērtu šo aspektu, EESK atkārtoti iesaka nodrošināt nepieciešamo eu-LISA personāla – it sevišķi IT darbinieku – apmācību e-CODEX sistēmas pārvaldībā ir jānodrošina tiesu iestāžu neatkarība un tiesības uz taisnīgu tiesu. To var sīkāk izklāstīt ierosinātās regulas 13. pantā. Attiecībā uzir jānodrošina gan pietiekami cilvēkresursi, gan pietiekami finanšu resursi. Lai uzsvērtu šo aspektu, EESK atkārtoti iesaka nodrošināt nepieciešamopersonāla – it sevišķi IT darbinieku – apmācību ( 10 ) , kurā būtu jāietver pienācīga izpratne par to, kāsistēmas pārvaldībā ir jānodrošina tiesu iestāžu neatkarība un tiesības uz taisnīgu tiesu. To var sīkāk izklāstīt ierosinātās regulas 13. pantā.
1.8.

EESK ir divējādas bažas par to cilvēku drošību, kuri meklē starptautisko aizsardzību vai labāku dzīvi, no vienas puses, un par to valstu labklājību pie ES ārējām robežām, kuras satrauc, ka migrācijas spiediens pārsniedz viņu iespējas, no otras puses.
4.6.

ÖBB ir veiksmīgi izveidojis starptautisku nakts pasažieru vilcienu savienojumu tīklu, lai gan tā iekšzemes tirgus daļa 2018. gadā samazinājās no 88,4 % līdz 86,5 %. No 2019. gada kopējā apgrozījuma, kas pasažieru pārvadājumu jomā sasniedza 2,2 miljardus EUR, aptuveni 1,4 miljardus EUR var attiecināt uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām Austrijas valstij piederošais dzelzceļa uzņēmumsir veiksmīgi izveidojis starptautisku nakts pasažieru vilcienu savienojumu tīklu, lai gan tā iekšzemes tirgus daļa 2018. gadā samazinājās no 88,4 % līdz 86,5 %. No 2019. gada kopējā apgrozījuma, kas pasažieru pārvadājumu jomā sasniedza 2,2 miljardus EUR, aptuveni 1,4 miljardus EUR var attiecināt uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām ( 8 )
3.10.

Atzīstami vērtējams ir tas, ka stratēģijā ir vairākas atsauces uz to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai “attiecīgie speciālisti saziņā ar cietušajiem pielāgotos cietušo īpašajām vajadzībām”. Tomēr šā konkrētā aspekta īstenošanas nolūkā ir jāievieš mehānisms un jāizveido spēju veidošanas shēmas, lai attiecīgie speciālisti varētu pareizi noteikt un izprast šīs īpašās vajadzības. Bez šādas noteikšanas nevar nodrošināt tādu reaģēšanu, kas atbilst īpašajām vajadzībām. Šāds mehānisms būtu atkarīgs no koordinācijas starp iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām vai kopienas organizācijām. Tas ne tikai veicinās īpaši neaizsargātu kopienu locekļu ziņošanu par noziegumiem un to reģistrēšanu un sekmēs gadījumu apzināšanu, bet arī uzlabos valstu sistēmu vispārējās iespējas apzināt cietušo vajadzības un nodrošināt attiecīgus nosūtījumus un personalizētas atbildes. Tāpēc stratēģijā būtu jākoncentrējas uz līdzekļiem noziegumos cietušo īpašo vajadzību noteikšanai vai šādu līdzekļu precizēšanu.
2.4.

EESK tomēr vēlas uzsvērt atsevišķus tehniskus aspektus, kas saistīti ar sēklu ražošanas veidiem, kuri Ukrainā un Eiropas Savienībā ir atšķirīgi, un jo īpaši tas attiecas uz augu aizsardzības līdzekļu pieejamību. Ukrainas ražotājiem ir piekļuve daudz plašākai augu aizsardzības līdzekļu gammai nekā Eiropas Savienības ražotājiem un viņi var izmantot vielas ar tādu saturu, kas Eiropas Savienībā ir aizliegts. Šīs atšķirības rada konkurences kropļojumus un var kļūt par cēloni tādu produktu nonākšanai Eiropas Savienībā, kas neatbilst ES veselības un vides standartiem. Kā spilgtākos piemērus var pieminēt tādu vielu pieejamību, kas tiek izmantotas nezāļu apkarošanai, piemēram, atrazīnu (Eiropas Savienībā aizliegts kopš 2003. gada) un acetohloru (Eiropas Savienībā aizliegts kopš 2012. gada). Līdztekus ietekmei uz veselību šo vielu pieejamībai ir plašs ietekmes spektrs: to iedarbība ir paliekoša, tās ir tehniski efektīvas pret nezālēm, to izmaksas ir nelielas un tās nodrošina stabilas konkurences priekšrocības Ukrainas ražotājiem. Runājot par aizsardzību pret kaitēkļiem, Ukrainas ražotājiem joprojām ir pieejamas neonikotinoīdu grupas darbīgās vielas, no kurām daļa Eiropas Savienībā ir aizliegtas, piemēram, klotianidīns, tiametoksāms vai drīzumā aizliegtais tiakloprīds.
2.6.

EESK uzskata par pašsaprotamu, ka Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanas nolūkā arī vismaz visiem svarīgākajiem dalībniekiem pasaulē enerģiski jādarbojas klimatneitralitātes sasniegšanai. No vienas puses, tam ir nepieciešama aktīva ES diplomātija klimata jomā un, no otras puses, tādi pasākumi kā oglekļa cenas noteikšana, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas ietekmes ziņā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES produktiem un pakalpojumiem un to konkurentiem no valstīm ārpus ES.
2.4.7.

EESK aicina EK priekšsēdētāju piešķirt vides aizsardzības komisāram lielākas pilnvaras, it īpaši jautājumos, kas saistīti ar vidi un veselību. Komisāram vajadzētu pievērsties un vairāk iesaistīties arī norišu koordinēšanā lauku apvidos, dzīves kvalitātes uzlabošanā it visur un nodrošināt, ka vietējie uzņēmumi ievēro saskaņotās ES prasības vides jomā. Konkurētspējīgajai nākotnes ekonomikai ir jākļūst par skaistuma ekonomiku, kas aptver visu skaisto un labo – kultūras, mākslinieciskās, vides un vietējās darbības, kas uzlabo dzīves kvalitāti. Vienam no mūsu pamatmērķiem jābūt vietējās apmierinātības pieaugumam ( Growth of Domestic Happiness – GDH ), kas ir saistīts ar veselīgāku ekonomiku un rada labākas un ilgtspējīgākas ekonomiskās, sociālās un vides vērtības, kuras pēc tam var reģenerēt.
Visbeidzot, EESK ar neizpratni konstatē, ka atšķirībā no visiem pēdējos gados izstrādātajiem Komisijas ziņojumiem pirmo reizi ne izskatāmajā ziņojumā, ne tam pievienotajā darba dokumentā (SWD(2019) 297 final) nav ne mazākās atsauces uz progresa trūkumu kolektīvās rīcības jomā, uz kuru neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/104/ES ( 5 ) par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām par konkurences tiesību pārkāpumiem; kolektīvā rīcība ir līdzeklis, kas veicina to zaudējumu faktisku atlīdzināšanu, kuri patērētājiem nodarīti, pārkāpjot pretmonopola noteikumus. Neizpratne ir vēl jo lielāka, ja ņem vērā EESK atzinumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss” ( 6 ) par Komisijas priekšlikumu ( 7 ) , kā arī Padomes lēmumu izslēgt jebkādu kolektīvo rīcību ( 8 ) no nesen pieņemtās direktīvas, kura, pēc EESK domām, tāpat bija acīmredzami nepietiekama.
1.10.

Tādēļ EESK vēlas, lai tiktu īstenota konkrēta darbība MVU atbalstam (“vispirms rīkoties mazo uzņēmumu interesēs” ( Act small First )), un prasa izvērtēt principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” ( Think small first ) un MVU testu nolūkā palielināt to efektivitāti un izstrādāt MVU pielāgotus tiesību aktus un veicinātu MVU attīstību iekšējā tirgū, nodrošinot tiem juridisku noteiktību.
2.4.

Bioekonomika var sniegt risinājumus, kas var palīdzēt samazināt gan CO 2 emisijas, gan atkarību no importētiem fosiliem resursiem. Piemēram, ES meži piesaista oglekli tādā apjomā, kas atbilst 10 % no ES gada emisiju apjoma, un vienlaikus nodrošina ilgtspējīgu un pastāvīgu biomasas piegādi atjaunojamās enerģijas ražošanai. Turklāt aplēses liecina, ka pašreiz ražošanā izmantotās visas 100 000 ķīmiskās vielas teorētiski var iegūt no atjaunojamām izejvielām. Tas nenozīmē, ka tās visas būtu šādi jāiegūst, bet tas ir teorētiski iespējams. Tas ne tikai pavērs iespēju iegūt mūsu ikdienas mājsaimniecības priekšmetus uz vietas un atjaunojamā veidā, bet arī palīdzēs radīt darbvietas, jo īpaši piekrastes reģionos un lauku apvidos, un izaugsmi Eiropā, kurai vēl joprojām piemīt spēcīgs tehnoloģiskais pārsvars. Saskaņā ar nozares aplēsēm biobāzētas rūpniecības nozarēs līdz 2030. gadam varētu radīt vēl vienu miljonu jaunu darbvietu.
2.4.

Plastmasa ir viens no 20. gadsimta vērtīgākajiem izgudrojumiem, kas lielā mērā ietekmējis mūsu dzīvi. Tās fiziskās īpašības (elastīgums, vieglums un izturība) padara to par daudzpusīga pielietojuma materiālu; kā tas ir ar VPP, kas ir ideāli piemēroti lietošanai brīvā dabā (piemēram, piknikā). Tas nozīmē, ka VPP ir produkti, kuriem ir augsts risks izplatīties dabā neatkarīgi no daudzu patērētāju gribas un atkritumu apsaimniekošanas un pārstrādes sistēmu efektivitātes. Vides ietekmes risks ir nesamērīgi liels, it īpaši ņemot vērā, ka šo izstrādājumu paredzētais lietošanas laiks dažkārt nepārsniedz 5 minūtes.
a)

Nesen pārskatītā atkritumu politika (22) uzskatāma par iespēju spēcīgi atbalstīt pasākumus, ar kuriem paredzēts samazināt mūsu vajadzības to rašanās vietā (tostarp mūsu vajadzības saistībā ar izejvielām un otrreizējām izejvielām) un atkritumu radīšanu nākotnē, it īpaši ekosistēmām un cilvēka veselībai bīstamus atkritumu radīšanu. Tas nozīmē, ka ir jāizvērtē mūsu vajadzības un ražojumi, to dizains, jāpaildzina to lietošanas laiks, pēc tam tie jāpārstrādā, radot pēc iespējas mazāk materiālo zaudējumu, jo tie parasti ietekmē vidi, enerģētisko neatkarību un ekonomikas ilgtspēju.
3.6.2.

Polbud lietā Polbud lietā Eiropas Savienības Tiesa lēma, ka valsts tiesību norma, kas pieprasa obligātu sabiedrības likvidāciju, kura ir priekšnosacījums sabiedrības juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanai, ir nepamatots un nesamērīgs ierobežojums un tādēļ nav savienojama ar brīvību veikt uzņēmējdarbību. Vispārējais valsts uzliktais pienākums īstenot likvidācijas procedūru rada vispārēju prezumpciju par to, ka ir notikusi ļaunprātīga rīcība; tādēļ šāds tiesiskais regulējums ir nesamērīgs. Uz šādu sabiedrības juridiskās adreses pārcelšanu, kad netiek mainīta tās faktiskā mītnesvieta, attiecas ar ES regulējumu aizsargātā brīvība veikt uzņēmējdarbību. Tāpēc Eiropas Savienības Tiesa vēlreiz apstiprināja, ka sabiedrībām ir tiesības no vienas dalībvalsts uz citu pārcelt savu juridisko adresi un nemainīt faktisko mītnesvietu, pat ja šī sabiedrība lielāko daļu vai pat visu savu saimniecisko darbību veic pirmajā dalībvalstī. Polbud vēlme izmantot izdevīgākus tiesību aktus pati par sevi nav brīvības veikt uzņēmējdarbību ļaunprātīga izmantošana. EESK atbalsta Eiropas Savienībā sabiedrību veikto pārrobežu reorganizāciju ( 22 ) un to, ka Komisijas priekšlikumā integrēts Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada spriedumslietā ( 23 ) lietā Eiropas Savienības Tiesa lēma, ka valsts tiesību norma, kas pieprasa obligātu sabiedrības likvidāciju, kura ir priekšnosacījums sabiedrības juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanai, ir nepamatots un nesamērīgs ierobežojums un tādēļ nav savienojama ar brīvību veikt uzņēmējdarbību. Vispārējais valsts uzliktais pienākums īstenot likvidācijas procedūru rada vispārēju prezumpciju par to, ka ir notikusi ļaunprātīga rīcība; tādēļ šāds tiesiskais regulējums ir nesamērīgs. Uz šādu sabiedrības juridiskās adreses pārcelšanu, kad netiek mainīta tās faktiskā mītnesvieta, attiecas ar ES regulējumu aizsargātā brīvība veikt uzņēmējdarbību. Tāpēc Eiropas Savienības Tiesa vēlreiz apstiprināja, ka sabiedrībām ir tiesības no vienas dalībvalsts uz citu pārcelt savu juridisko adresi un nemainīt faktisko mītnesvietu, pat ja šī sabiedrība lielāko daļu vai pat visu savu saimniecisko darbību veic pirmajā dalībvalstī.vēlme izmantot izdevīgākus tiesību aktus pati par sevi nav brīvības veikt uzņēmējdarbību ļaunprātīga izmantošana.
6.8.

Ņemot vērā to, ka mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām var būt grūtības gūt labumu no iespējām, ko piedāvā Eiropas fondi kopumā, EESK aicina atbalstīt darbības, kas sekmē to piekļuvi informācijai, nodrošina konsultēšanu un darbaudzināšanu un uzlabo to iesaistīšanās spējas.