Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 319/06)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ

“CÔTES CATALANES”

PGI-FR-A1135-AM01

Paziņojuma datums: 2.7.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Tiešās apkaimes apgabals

Tiešās apkaimes apgabala apraksts, kas sniegts AĢIN “Côtes Catalanes” specifikācijas I nodaļas 4. punktā, ir pārveidots par pašvaldību teritoriju sarakstu saskaņā ar 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, kas ir valsts atsauces dokuments. Ar šo atjauninājumu netiek mainītas minētā apgabala robežas.

Šis tiešās apkaimes apgabala pašvaldību teritoriju saraksts ir iekļauts arī vienotā dokumenta punktā “Papildu nosacījumi”.

2. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Specifikācijas I nodaļas 5. punktā iekļauto sarakstu ar šķirnēm, kuru ogas izmanto ar AĢIN “Côtes Catalanes” apzīmēto vīnu ražošanā, papildina ar piecām šādām šķirnēm: ‘Cabernet blanc B’, ‘Cabernet cortis N’, ‘Muscaris B’, ‘Soreli B’, ‘Souvignier gris RS’.

Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tām var izmantot mazāku augu aizsardzības līdzekļu daudzumu, un tai pašā laikā tās atbilst šķirnēm, ko izmanto ar šo AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai. Tās nemaina ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības.

Šīs šķirnes ir pievienotas šķirņu sarakstam, kas ir iekļauts šā vienotā dokumenta punktā “Galvenās vīna vīnogu šķirnes”.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Côtes Catalanes”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna (vīnu) apraksts

AĢIN “Côtes Catalanes”

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Côtes Catalanes” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

Kopējā spirta tilpumkoncentrācija (minimālā vai maksimālā), kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst ES regulējumā noteiktajam.

Sarkanvīnu krāsa var būt vairāk vai mazāk intensīva atkarībā no vēlamā profila. Tiem ir spēcīga un eleganta Vidusjūras reģionam raksturīgā smarža un garša, ko bieži vien papildina svaigums un sarkano augļu un garigas aromāta notis. Struktūra atšķiras atkarībā no vīnogu gatavības pakāpes un vīna gatavošanas profila.

Sārtvīniem var būt plaša krāsu palete, sākot no visgaišākās pelēkās krāsas un beidzot ar intensīvi sārtu krāsu atkarībā no izmantotajām šķirnēm. Atkarībā no vinifikācijas paņēmieniem sārtvīni var būt ļoti aromātiski, viegli un maigi vai, ja to gatavošanā izmantotas ogas no mazražīgiem vīnkalniem, tiem var būt spēcīga struktūra, kas padara tos par patīkamu maltītes papildinājumu.

Baltvīnu krāsa var būt no ļoti gaiši dzeltenzaļas līdz zelta dzeltenai.

Vīnu mineralitāti, pilnīgumu un aromātiskumu nosaka tas, vai to ražošanā izmantotās vīnogas iegūtas no kalnu vai līdzenuma vīndārziem. Pārsvarā tiem ir tāds svaigums un mineralitāte, kādi raksturīgi vīniem ar sabalansētu miesīgumu un pēcgaršas noturīgumu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru)

AĢIN “Côtes Catalanes” ar norādi “rancio”

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes” var papildināt ar norādi “rancio” attiecībā uz nedzirkstošajiem vīniem, kas kopšanas apstākļu dēļ ir ieguvuši “rancio” garšu.

Vīnus, kas apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes”, kuru papildina norāde “rancio”, ražo no vīnogām, kuru cukuru saturs ir vismaz 238 g/l.

Vīnos, kas apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes”, kuru papildina norāde “rancio”, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) maksimālais saturs ir 12 g/l.

Pārējo analītisko kritēriju ziņā vīniem jāatbilst ES normām.

“Rancio” vīnus ražo tikai no šādu šķirņu vīnogām: ‘Carignan B’, ‘Carignan N’, ‘Cinsaut N’, ‘Grenache blanc B’, ‘Grenache gris G’, ‘Grenache N’, ‘Macabeu B’, ‘Tourbat B’, ‘Mourvèdre N’, ‘Muscat à petits grains B’, ‘Muscat d’Alexandrie B’. Tie ir tumšā dzintarkrāsā, dažkārt rieksta čaumalas brūnajā krāsā, ar dažiem zaļganiem atspīdumiem, kas ir raksturīgi vīniem, kuri ilgi kopti skābekļa ietekmē. Aromāts ir spēcīgs, vienmēr noturīgs un atgādina valriekstus un noteiktas garšvielas, piemēram, grieķu sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 14 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) 24,48 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Īpašās vīndarības metodes

AĢIN “Côtes Catalanes”

Īpašā vīndarības metode

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes” apzīmētos vīnus (izņemot tos, kurus varētu apzīmēt ar norādi “rancio”), ja tos kopj skābekļa ietekmē ar raugu plēvi vai bez tās, kopj vismaz līdz tā gada 1. martam, kas seko ražas gadam, un tos var laist tirgū, sākot ar minēto datumu.

Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime).

AĢIN “Côtes Catalanes”, kas papildināta ar norādi “rancio”

Īpašā vīndarības metode

Vīnus, kas apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes”, kura papildināta ar norādi “rancio”, kopj skābekļa ietekmē vismaz līdz piektā gada 31. augustam pēc ražas gada, un tos var laist tirgū tiešam patēriņam, sākot ar piektā gada 1. septembri pēc ražas gada.

Tomēr, ja izmanto tikai vienu tvertni, katru gadu, sākot no dienas, kad ir pagājuši pieci kopšanas gadi, no tās drīkst noliet ne vairāk kā piekto daļu no daudzuma, ko tā satur noliešanas brīdī, un noliešana jāveic vienā reizē.

Ja izmanto trauku, kurā ir no vairākām ražām iegūts vīns, ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes – rancio” var tirgot tikai piekto daļu vīna tilpuma un tikai pēc tam, kad ir pagājuši seši mēneši kopš pēdējās vīna pievienošanas.

Sarkanvīnus un baltvīnus, kas apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes”, kura papildināta ar norādi “rancio”, pēc kopšanas var kupažēt.

Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime).

b) Maksimālais ražas iznākums

90 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes” apzīmēto vīnu ieguvei paredzētu vīnu gatavošana notiek Austrumpireneju (Pyrénées-Orientales) departamentā.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Alphonse Lavallée N’

‘Altesse B’

‘Alvarinho’ – ‘Albariño’

‘Aramon N’

‘Arinarnoa N’

‘Arvine B’ – ‘Petite Arvine’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Cabernet blanc B’

‘Cabernet cortis N’

‘Cabernet franc N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Caladoc N’

‘Carignan N’

‘Carignan blanc B’

‘Carmenère N’

‘Chardonnay B’

‘Chasan B’

‘Chenanson N’

‘Chenin B’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Clairette B’

‘Clairette rose Rs’

‘Colombard B’

‘Cot N’ – ‘Malbec’

‘Counoise N’

‘Egiodola N’

‘Fer N’ – ‘Fer Servadou’, ‘Braucol’, ‘Mansois’, ‘Pinenc’

‘Gewurztraminer Rs’

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Grenache gris G’

‘Gros Manseng B’

‘Listan B’ – ‘Palomino’

‘Lledoner pelut N’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Marsanne B’

‘Marselan N’

‘Mauzac B’

‘Merlot N’

‘Mondeuse N’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Muscadelle B’

‘Muscaris B’

‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains roses Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains rouges Rg’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’

‘Négrette N’

‘Parrellada B’

‘Petit Manseng B’

‘Petit Verdot N’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Piquepoul blanc B’

‘Piquepoul gris G’

‘Piquepoul noir N’

‘Portan N’

‘Poulsard N’ – ‘Ploussard’

‘Raffiat de Moncade B’

‘Ribol N’

‘Riesling B’

‘Rivairenc N’ – ‘Aspiran noir’

‘Roussanne B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Savagnin blanc B’

‘Savagnin rose Rs’

‘Sciaccarello N’

‘Sémillon B’

‘Soreli B’

‘Souvignier gris Rs’

‘Sylvaner B’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Tannat N’

‘Tempranillo N’

‘Terret blanc B’

‘Terret gris G’

‘Terret noir N’

‘Tourbat B’

‘Ugni blanc B’

‘Verdelho B’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Villard blanc B’

‘Villard noir N’

‘Viognier B’

8. Saiknes apraksts

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vīna reģions atrodas plašā pusloka nogāzē, kas austrumos paveras uz Vidusjūru un ko ierobežo vairāki reljefa pacēlumi:

— Kanigū (Canigou) masīvs rietumos (virsotne Pic du Canigou –2 780 metru),

— Albēru (Albères) masīvs dienvidos (virsotne Roc de France –1 450 metru),

— Korbjēru (Corbières) masīvs ziemeļos (virsotne Mont Tauch – 878 metri).

Šajā ainavā ar vīnkalniem, kuru nogāzes mēdz būt diezgan stāvas, sandru ielejām un terasēm tiek audzēta gandrīz tikai viena kultūra – aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Côtes Catalanes” vīnogulāji.

Vīna reģionu no rietumiem uz austrumiem taisnā ceļā šķērso trīs upes un bieži izžūstošas pietekas, un šīs ūdensteces, laikmetiem ejot, ir šurp atnesušas no kalnu iežiem atšķēlušos fragmentus, no kuriem ir izveidojušās daudzas terases.

Te rodami visu ģeoloģisko ēru materiāli, no kuriem radušās daudzveidīgas augsnes no veidojumiem uz cilmieža, no sanešiem vai ezeru un jūru nogulumiem. Visas vīnogulāju audzēšanai izmantotās augsnes ir seklas, ļoti sausas, tajās ir maz organiskās vielas, un tās ir ļoti akmeņainas un labi drenētas.

Lai dažādotu produkciju, arī noteiktās līdzenuma augsnēs, kas ir bagātākas un vieglāk apstrādājamas, ir iestādīti reģionā iepriekš neizmantotu šķirņu vīnogulāji.

Šo vīna reģionu no rietumiem ierobežo 300 metru horizontāle vai 13 °C izoterma, un saules gaismu tas saņem vairāk nekā 2 500 stundu gadā, savukārt nokrišņu daudzums tajā ir 500–650 milimetru, turklāt lielākā daļa izkrīt pavasarī un rudenī, un nokrišņus bieži vien pavada negaiss.

Izteikto Vidusjūras reģiona klimatu vājina jūra, kas mazina saules svelmi vasarā un naktīs nodrošina svaigas vēsmas. Tomēr Rusijonas klimatam īpaši raksturīgs biežais (reizi trīs dienās) un spēcīgais tramontans – ziemeļrietumu vējš, kas ziemās no Pireneju sniegotajām virsotnēm atnes ļoti aukstas pūsmas.

Produkta specifika

Rusijonā vīnkopības laiks sākās līdz ar kontaktiem ar Vidusjūras reģiona civilizāciju.

Apgabala siltajā un vējainajā klimatā kopš mūsu ēras sākuma tika iegūti īpaši vīni no vīnogām ar dabiski augstu cukuru saturu.

Pamazām sāka pievērsties dabiski saldu vīnu ražošanai, kas ir Rusijonas bagātība. Saistībā ar šo praksi vīndari iemācījās vīnu kopt skābekļa ietekmē, un tā ir unikāla un specifiska prasme.

Kā teikts, tradicionāli ražošanā pārgāja uz dabiski saldo vīnu gatavošanu, tomēr nedzirkstošos vīnus Rusijonā ražoja jau no paša sākuma. Līdz XIX gadsimtam vīnu patērēja vairāk vietējie iedzīvotāji. Taču, pateicoties dabiski augstajai spirta koncentrācijai, kuras dēļ vīns labi pārcieta pārvadāšanu, attīstījās tirdzniecība ārpus Rusijonas, un tā rezultātā ražotāji sāka apzināties departamentā ražoto nedzirkstošo vīnu kvalitāti un specifiku.

Balstoties uz praksi kopt vīnu skābekļa ietekmē, sāka ražot “rancio” vīnus, kas lieliski atklāj katalāņu kultūru. XVIII gs. vidū Sv. Simons (Saint Simon) par “rancio” nodēvē izturētu Spānijas vīnu, bet XIX gs. beigās Pols Olivērs (Paul Oliver), pārņemdams abatijas Rous à Banyuls senajā sakramenta vīnu ražotnē izgatavotos vīnus, lepni norāda, ka to klāstā ietilpst arī “saldais rancio”.

Pamatojoties uz šo daudzveidīgo vīnu spēcīgo identitāti, ar 1981. gada 16. novembra dekrētu tika atzīta aizsargātā ģeogrāfiskā identitāte “Côtes Catalanes”, un 2003. gada 1. septembrī tika veiktas izmaiņas tās ģeogrāfiskajā apgabalā, apvienojot AĢIN “Coteaux de Fenouillèdes”, “Vals d’Agly” un “Côtes Catalanes” teritorijas, jo vīndari bija gatavi apvienot spēkus, lai kopīgi ražotu vīnu ar spēcīgu katalānisku identitāti.

Produkcijas apjoms ir aptuveni 150 000 hl, no kuriem 55 % ir sarkanvīni, 30 % – sārtvīni un 15 % – baltvīni, ko papildina tradicionāli, specifiski un konfidenciāli ražotais “rancio” vīns, kas ir kopts skābekļa ietekmē un kam ir tieši “rancio” vīniem raksturīgas īpašības.

Sarkanvīniem visbiežāk izmanto tradicionālas Vidusjūras reģiona šķirnes (‘Carignan N’, ‘Grenache’, ‘Syrah N’). Līdzenumā izmanto arī dienvidrietumu šķirnes, tādas kā ‘Merlot N’ vai ‘Cabernet-Sauvignon N’. No tām iegūst spēcīgus, bet elegantus vīnus, kurus maigākus dara svaigums, kas līdzsvaro šos saules piesātinātos dabiski stipros vīnus.

Līdztekus vietējām baltogu šķirnēm (‘Grenache B’, ‘Grenache G’, ‘Macabeu B’, ‘Tourbat B’, ‘Muscat’ šķirnes) tiek izmantotas arī nesenāk ieviestas šķirnes, piemēram, ‘Chardonnay B’, ‘Marsanne B’, ‘Roussanne B’ vai ‘Vermentino B’. Atkarībā no tā, vai tās audzē kalnos vai līdzenumā, vīns ir vairāk vai mazāk minerāls, pilnīgs un aromātisks. Gan to aromāts, gan kopējā struktūra ir bagātīgi. Tiem ir tāds svaigums un mineralitāte, kas raksturīgi vīniem ar sabalansētu miesīgumu un pēcgaršas noturīgumu.

Sārtvīni parasti ir aromātiski un ar plašu krāsas paleti. No Rusijonas līdzenumā novāktām ogām iegūst ļoti aromātiskus, vieglus un maigus vīnus. No vīnkalniem novāktas ogas pārtop vīnos ar intensīvāku krāsu un tādu struktūru, kas tos padara par patīkamu maltītes sastāvdaļu.

“Rancio” vīnus ražo tikai no Rusijonas tradicionālo šķirņu ogām un kopj vismaz piecus gadus.

“Rancio” vīniem ir tāda garša, kas raksturīga noteiktiem ilgi koptiem vīniem, kuri turēti galvenokārt lielās vai vecās mazākās mucās. Neatkarīgi no tā, vai vīni sākumā ir balti vai sarkani, laika gaitā tie iegūst vienādu tumša dzintara vai dažkārt rieksta čaumalas brūno krāsu ar dažiem zaļganiem atspīdumiem. Aromāts ir spēcīgs, vienmēr noturīgs un atgādina valriekstus un noteiktas garšvielas, piemēram, grieķu sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Rusijonas sausie vīni jau izsenis bijuši iecienīti to krāsas, koncentrācijas un augstā spirta satura dēļ, jo lieltirgotāji kupažējot varēja ar tiem līdzsvarot citus nepietiekamas kvalitātes produktus. Karstā un sausā klimata dēļ un arī tāpēc, ka ģeoloģiskie apstākļi nebija piemēroti pazemes pagrabu izveidei, šos sausos vīnus nevarēja uzglabāt, un tas vīndarus pagātnē mudināja savu produkciju ātri pārdot. Mūsdienu tehnoloģijas, kas ieviesās pirms aptuveni 40 gadiem, konkrētāk, aukstuma regulēšanas iespējas, deva iespēju pārskatīt ar šo produktu saistīto praksi, un kopš tā laika šis produkts ir būtisks citu departamenta vīna nozares produktu papildinājums.

Šis ir Francijas viskarstākais apgabals, tāpēc te visu šķirņu ogas katru gadu sasniedz pilngatavību, kas savukārt ir viens no pamatelementiem, kuri visam saražoto vīnu kopumam piešķir spēcīgu Vidusjūras apgabala identitāti.

Tradicionālās šķirnes – ‘Carignan N’, ‘Grenache B’, ‘Grenache G’, ‘Grenache N’, ‘Macabeu’ – ir nesušas slavu ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes” apzīmētajiem vīniem, savukārt Ziemeļkatalonijai neraksturīgās šķirnes (svarīgākās no tām – ‘Cabernet’ šķirnes, ‘Merlot’, ‘Chardonnay’), kas attīstījušās auglīgākās un dažkārt arī apūdeņojamās zonās, ir devušas iespēju iegūt augļainu un maigu vīnu ar lielāku ražas iznākumu.

Vīna nozarē, kur identitātes jēdzienam ir ārkārtīgi liela nozīme, Rusijonas vīndariem ir paveicies ar iespēju ražot “rancio” vīnus – vīnus, kuru plašā slava sakņojas ar tiem saistītajā kultūrā un kuri var lepoties ar senām tradīcijām, kas atspoguļojas autentiskā katalāņu vīna garšā.

Iespēja pagatavot unikālus vīnus ar spēcīgu identitāti un vīndaru lepnums par piederību katalāņu teritorijai – regbija, vīna un tradīciju zemei, tiltam starp Franciju un Spāniju –, ar kuras raupjumu var līdzināties tikai raupjums, kas piemīt ļaudīm, kuri šo zemi apstrādā, – viss šo apstākļu kopums ir tas, kas ļauj saražot kvalitatīvus vīnus.

Katalāņu teritorijā daudzu gadu gaitā ir attīstījies daudzveidīgs tūrisms, kas aptver visu teritoriju no jūras līdz kalniem un ļauj atklāt šā departamenta bagātības, par kurām cita starpā vēsta arī AĢIN “Côtes Catalanes”.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes” var papildināt ar šādām norādēm:

— norādēm “primeur” vai “nouveau”,

— vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem,

— norādi “rancio” saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem nosacījumiem.

Saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem nosacījumiem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes” var papildināt ar mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Pyrénées-Orientales”.

Ja norādi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays”, marķējumā iekļauj Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts.

Tiešās apkaimes apgabals, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to vīnu vinifikāciju un gatavošanu, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Côtes Catalanes”, sastāv no šādu pašvaldību teritorijām:

— Arjēžas (Ariège) departamentā: Aigues-Juntes, L’Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigues, Ascou, Aston, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Sérou, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Bénac, Bénaix, Bestiac, Bompas, Le Bosc, Bouan, Brassac, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-de-Roquefort, Caussou, Caychax, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Cos, Dreuilhe, Durban-sur-Arize, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Ganac, Garanou, Génat, Gestiès, Gourbit, L’Herm, L’Hospitalet-près-l’Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Lapège, Larbont, Larcat, Larnat, Lassur, Lavelanet, Lercoul, Lesparrou, Leychert, Lieurac, Lordat, Loubières, Luzenac, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Montagagne, Montaillou, Montels, Montferrier, Montgaillard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Pla, Prades, Pradières, Prayols, Le Puch, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Rouze, Saint-Jean-d’Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saurat, Sautel, Savignac-les-Ormeaux, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Siguer, Aulos-Sinsat, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tarascon-sur-Ariège, Tignac, Unac, Urs, Ussat, Vaychis, Vèbre, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Val-de-Sos, Villeneuve-d’Olmes,

— Odas (Aude) departamentā: Ajac, Alaigne, Albas, Alet-les-Bains, Antugnac, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Artigues, Aunat, Axat, Bages, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Brézilhac, Brugairolles, Bugarach, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Cascastel-des-Corbières, Cassaignes, Castelnau-d’Aude, Castelreng, Val de Lambronne, Caunette-sur-Lauquet, Caves, Cépie, Chalabre, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comus, Conilhac-Corbières, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cuxac-d’Aude, La Digne-d’Amont, La Digne-d’Aval, Donazac, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, La Fajolle, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fontjoncouse, Fourtou, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Galinagues, Gardie, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Jonquières, Joucou, Ladern-sur-Lauquet, La Palme, Lasserre-de-Prouille, Lauraguel, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limoux, Loupia, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu, Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malviès, Marcorignan, Marsa, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mirepeisset, Missègre, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montredon-des-Corbières, Montséret, Moussan, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Ouveillan, Padern, Paraza, Pauligne, Paziols, Peyrefitte-du-Razès, Peyriac-de-Mer, Peyrolles, Pieusse, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Rivel, Rodome, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Routier, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Ferriol, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lys, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Polycarpe, Sainte-Valière, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salvezines, Seignalens, La Serpent, Serres, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tourouzelle, Tourreilles, Treilles, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verzeille, Villardebelle, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-du-Razès, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villelongue-d’Aude, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières, Vinassan.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e5bb316-d3a0-4505-a928-4c5624575423

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.