EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2012. gada 10. maijs)  
par Rev īzijas pal ātas īpašajiem zi ņojumiem saist ībā ar Komisijas 2010. gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanu  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada visp ārējo budžetu (  1 ), 
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības gada p ārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas 2010. finanšu gada p ārskatu par budžeta izpildi kop ā ar iest āžu atbild ēm (  3 ) 
un Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus,  
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību (  4 ), k ā ar ī par pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību, 
ko Rev īzijas pal āta iesniegusi attiec ībā uz 2010. finanšu gadu saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 287. pantu,  
— ņemot v ērā 2012. gada 10. maija l ēmumu par Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada visp ārējā budžeta 
izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija (  5 ), un rezol ūciju ar konstat ējumiem, kas ir min ētā lēmuma 
neat ņemama da ļa, 
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus, kas sagatavoti saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 287. panta 4. punkta otro da ļu, 
— ņemot v ērā Padomes 2012. gada 21. febru āra ieteikumu par Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin ājumu, ko sniedz Komisijai (06081/1/2012 – C7-0053/2012),  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ību (LES) 17. panta 1. punktu, L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību (LESD) 317., 318. un 319. pantu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īguma 106.a 
pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam, (  6 ) un jo īpaši t ās 55., 145., 146. un 147. pantu,  
— ņemot v ērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu (A7-0102/2012),  
A. t ā k ā saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ību 17. panta 1. punktu Komisija uz ņemas atbild ību par 
budžeta izpildi un programmu p ārvald ību un šos pien ākumus saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 317. pantu veic sadarb ībā ar dal ībvalst īm un iev ērojot pareizas finanšu p ārvald ības principu;LV L 286/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) OV L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.  
( 3 ) OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.  
( 4 ) OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.  
( 5 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2012)0153 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  31. lpp.).  
( 6 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
B. t ā k ā Rev īzijas pal ātas īpašajos zi ņojumos sniegta inform ācija par problem ātiskiem jaut ājumiem saist ībā 
ar l īdzek ļu izlietošanu, kas ir noder īga Parlamentam, īstenojot budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādes 
pilnvaras;  
C. t ā k ā Parlamenta secin ājumi par Rev īzijas pal ātas īpašajiem zi ņojumiem ir neat ņemama da ļa no iepriek ­ 
šmin ētā Parlamenta 2012. gada 10. maija l ēmuma par Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada visp ārējā 
budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija,  
I da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 7/2010 “Gr āmatojumu noskaidrošanas proced ūras 
rev īzija”  
1. atzin īgi v ērtē Īpašo zi ņojumu Nr. 7/2010 par gr āmatojumu noskaidrošanas proced ūru lauksaimnie ­
cības politik ā, ņemot v ērā t ā b ūtisko noz īmi attiec ībā uz kvalit ātes nodrošin āšanu inform ācijai, ko 
Komisija sniedz Parlamentam budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras laik ā; 
2. uzskata, ka Īpaš ā zi ņojuma Nr. 7/2010 galvenais secin ājums ir pazi ņojumi par gada p ārskatos veikt ām 
retrospekt īvām korekcij ām, izmantojot atbilst ības l ēmumus, lai gan Parlaments pa to laiku bija apstip ­
rin ājis budžeta izpildi un lai gan l īdz ar to budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras gait ā iesniegt ā 
inform ācija k ļuva apšaub āma; 
3. ir inform ēts par to, ka vien īgais pilnv ērtīgais risin ājums b ūtu izmain īt lauksaimniec ības politikas 
uzraudz ības sist ēmu, kas b ūtu iesp ējams tikai ar iev ērojami liel āku apgr ūtin ājumu finans ējuma sa ņē­
m ējiem un administrat īvaj ām iest ādēm; 
4. t āpēc savus ieteikumus galvenok ārt v ērš uz iesp ējām uzlabot sp ēkā esošo sist ēmu; nov ērtējot š īs 
sist ēmas faktisko dz īvotsp ēju, nor āda ar ī uz Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 8/2011 “Nepamatoto 
maks ājumu atg ūšana saist ībā ar kop ējo lauksaimniec ības politiku” un uzsver Rev īzijas pal ātas kritiku, 
ka sist ēma kopum ā nerada iesp ēju kvantific ēt nepareizi veiktus maks ājumus lauksaimniekiem;  
5. atbalsta Rev īzijas pal ātas pras ību reform ēt gr āmatojumu noskaidrošanas proced ūru, lai:  
— samazin ātu finanšu korekcijas proced ūru ilgumu l īdz prec īziem termi ņiem un ar gradu ētām iebil ­
dumu proced ūrām, 
— noteiktu skaidru attiec ību starp atg ūtaj ām summ ām un faktiskajiem nelikum īgajiem maks ājumiem 
un izsl ēdzot iesp ēju “veikt sarunas” par finanšu korekcijas summu, jo t ā ir saist īta ar patiesu t ādu 
maks ājumu atg ūšanu, kas ir izdar īti pretrun ā noteikumiem, nevis ar “sodanaudas” uzlikšanu;  
6. uzskata – lai ikgad ējā budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūra b ūtu ticama un aizsarg ātu Savien ības 
finansi ālās intereses, ir svar īgi uzlabot pašreiz ējo sist ēmu, un uzst āj, lai budžeta izpildes apstiprin āšanas 
proced ūras laik ā Komisija sniegtu š ādu inform āciju:  
— k ādas summas, jomas un izdevumu gadus v ēl var ētu revid ēt, cik finanšu korekcijas (minim ālie un 
maksim ālie skait ļi) var ētu veikt un attiec ībā uz kur ām dal ībvalst īm, 
— k ādi atbilst ības l ēmumi faktiski attiecas uz kuriem finanšu gadiem un k ā šie l ēmumi izmaina 
skait ļus par finanšu gadiem, attiec ībā uz kuriem budžeta izpilde jau ir apstiprin āta, 
— prec īzs nov ērtējums tam, cik daudzas nepieciešam ās korekcijas netiek veiktas atbilst ības proced ūras 
gait ā un cik korekcijas vairs nevar veikt atbilst ības l ēmumos, iev ērojot 24 m ēnešu noteikumu;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/69
7. atz īst Komisijas veiktos pas ākumus, kuru m ērķis ir uzlabot ticam ību dal ībvalstu p ārbaudes iest āžu 
sniegtajai inform ācijai, ko izmanto gr āmatojumu noskaidrošanai; piev ērš uzman ību Rev īzijas pal ātas 
dramatiskajam secin ājumam, ka liel ākā da ļa no š īm iest ādēm tom ēr nesp ēj izpild īt Komisijas pas āku ­
mus; t āpēc prasa, lai Komisija izr ādītu liel āku iniciat īvu dal ībvalstu administrat īvo iest āžu apm ācīšan ā; 
aicina Komisiju nodrošin āt struktur ētu atbalstu un ar t īkliem un semin āriem veicin āt inform ācijas 
apmai ņu starp maks ājumu a ģent ūrām un sertifik ācijas iest ādēm, lai inform ētu par paraugprakses 
piem ēriem un ar interpret ācijas pal īdz ību sagatavotu kop īgus risin ājumus juridisk ām probl ēm ām; 
uzskata, ka riska anal īzes rev īzijas ir b ūtiskas ar ī attiec ībā uz sertifik ācijas iest ādēm; 
8. uzskata, ka maks ājumu a ģent ūru un sertifik ācijas iest āžu direktoru izdoto ticam ības deklar āciju 
turpm āka uzlabošana b ūtiski veicin ātu p ārskatatbild ību; prasa izveidot sist ēmu, kur ā pareizu deklar ā­
ciju iesniegšana tiktu atalgota un par nepareiz ām deklar ācij ām tiktu uzlikti sodi, jo īpaši tad, ja ir 
konstat ētas sistem ātiskas k ļūdas, kuras nav iepriekš pazi ņotas;  
9. aicina izveidot sistem ātisku inform ācijas pl ūsmu no zem ākā līme ņa izpildiest ādēm uz Komisiju, lai 
viet ēja l īme ņa gr ūtības var ētu ņemt v ērā vienk āršotos ties ību aktos un to interpret ācij ā; aicina Komisiju 
nodrošin āt, lai valsts iest ādes nesod ītu valsts maks ājumu a ģent ūru un sertifik ācijas iest āžu amatper ­
sonas un direktorus par korekciju pazi ņošanu Komisijai;  
10. aicina Komisiju veikt riska anal īzes rev īziju taj ās maks ājumu a ģent ūrās un sertifik ācijas iest ādēs, kur ās 
ir augsta kadru main ība, un gada darb ības p ārskat ā iek ļaut pazi ņojumu budžeta izpildes apstiprin ātāj­
iest ādei; uzst āj, ka ir j āanaliz ē ticam ības deklar āciju pareiz ība un ka budžeta izpildes apstiprin ātājie ­
stāde ir j āinform ē par k ļūdu l īmeni katr ā dal ībvalst ī, nor ādot galvenos k ļūdu avotus;  
11. prasa p ārskat īt atbilst ības l ēmumu pie ņemšan ā izmantot ās proced ūras, prasa ekspertu grupu samieri ­
nāšanas nol ūkā izveidot ātrāk un prasa samierin āšanu izmantot m ērķtiec īgāk; 
12. iesaka 6. punkt ā pras ītos skait ļus iek ļaut ikgad ējās budžeta izpildes apstiprin āšanas rezol ūcijas īpaš ā 
sada ļā un balstot par tiem plen ārsēdē; 
II da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 13/2010 “Vai Eiropas kaimi ņattiec ību un partne ­
rības instruments ir sekm īgi ieviests un sasniedz rezult ātus Dienvidkauk āzā (Arm ēnij ā, 
Azerbaidž ānā un Gruzij ā)?” 
13. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas veikto rev īziju un rev īzijas rezult ātos izteiktos ieteikumus; pauž dzi ļas 
bažas par rev īzijas konstat ējumiem, kas par āda iev ērojamas probl ēmas Eiropas kaimi ņattiec ību un 
partner ības instrumenta ( ENPI ) īstenošan ā, ko veic Komisija;  
14. pauž dzi ļas bažas par rev īzij ā konstat ētaj ām nepiln ībām pl ānošanas proced ūrās; aicina Komisiju, pildot 
Rev īzijas pal ātas ieteikumus, racionaliz ēt proced ūras, uzlabot saikni starp strat ēģiskajiem pl ānošanas 
dokumentiem (Eiropas kaimi ņattiec ību politikas r īcības pl āniem, valsts strat ēģijām un nacion ālaj ām 
indikat īvaj ām programm ām) un lab āk saska ņot šo dokumentu termi ņus, par vadošo uzskatot m ērķi 
pied āvāt kaimi ņvalst īm iesp ēju veidot aizvien cieš ākas attiec ības ar Savien ību; 
15. uzskata par nepie ņemamu to, k ā Komisija izmanto budžeta atbalstu  ENPI  kontekst ā, proti, k ā v ēla­
m āko atbalsta veidu trij ās valst īs, pat s īkāk neanaliz ējot pieejamo instrumentu efektivit āti; šaj ā sakar ībā 
uzsver, ka nozares budžeta atbalsts bieži vien ir saist īts ar niec īgu atpaz īstam ību un sv ārst īgu vald ības 
motiv āciju, un ir ārk ārtīgi noraiz ējies par Rev īzijas pal ātas secin ājumu, proti, ka izraudz ītās jomasLV L 286/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
atbilst ība nozares budžeta atbalsta sa ņemšanai k ļuva par noz īm īgu faktoru pal īdz ības sa ņemšanai 
saska ņā ar 2007. gada r īcības programm ām; mudina Komisiju atbilstoši Rev īzijas pal ātas ieteikumam 
selekt īvāk izv ēlēties nozares budžeta atbalstu, apsverot visus ENPI kontekst ā iesp ējamos risin ājumus, 
un pan ākt daž ādu instrumentu l īdzsvarot āku pielietojumu; uzsver nepieciešam ību nodrošin āt, lai 
sniegt ā pal īdz ību b ūtu vair āk pieejama sa ņēm ējvalstu NVO un priv ātajam sektoram;  
16. ir noraiz ējies par rev īzijas konstat ējumiem, proti, ka pal īdz ības programmu pl ānošanas un izstr ādes 
virz ībā pietr ūka struktur ēta dialoga ar sa ņēm ējvalst īm, jo dialogu uztur ēja galvenok ārt Komisijas 
centr ālie dienesti, t āpēc tieša viedok ļu apmai ņa notika vien īgi dažu dienu ilgos apmekl ējumos uz 
vietas, zi ņojumos nesniedzot izsme ļošu inform āciju par to, kas ticis apspriests; ir p ārliecin āts, ka 
nozares budžeta atbalsta pied āvājums naftas ražot ājai un eksport ētājai valstij nol ūkā veicin āt atjauno ­
jamo energoresursu plaš āku izmantošanu nek ādi nav uzskat āms par sp ēcīgu motiv āciju vald ībai; aicina 
Komisiju veikt cieš āka dialoga veidošanai vajadz īgos pas ākumus;  
17. aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darb ības dienestu (E ĀDD), ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas ieteikumu, 
nodrošin āt pietiekamu atbalstu ar person ālu, ar ī uz vietas, tostarp budžeta atbalsta jomas ekspertiem, 
un pal īdz ēt stiprin āt sa ņēm ējvalstu visp ārējo valsts p ārvaldes sist ēmu, veicot pas ākumus, kas papildina 
m ērķsadarb ības meh ānismu;  
18. atzin īgi v ērtē Komisijas īstenoto izm ēģin ājumprogrammu, kas paredz uz rezult ātu v ērstu uzraudz ību 
un kas ir skaidri piel āgota nozares politikas atbalsta programmas darb ībai, un sagaida, ka tiks saga ­
tavots šaj ās trij ās valst īs atz īts nov ērtējuma zi ņojums par pievienoto v ērtību; 
III da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 14/2010 “K ā Komisija p ārvald īja ga ļas importa 
veterin āro p ārbaužu sist ēmu p ēc 2004. gada higi ēnas ties ību aktu reformas”  
19. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu, Komisijas atbildi un Komisijas zi ņojumu par p ārtikas, 
bar ības, dz īvnieku un augu importa sanit ārās un fitosanit ārās kontroles efektivit āti un saska ņot ību 
(COM(2010) 785);  
20. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus optimiz ēt Komisijas pas ākumus saist ībā ar uzraudz ības un koor ­
din ēšanas kompetenc ēm; 
21. it īpaši aicina veikt uzlabojumus š ādās jom ās, lai pal īdz ētu veicin āt p ārtikas nekait īgumu ga ļas import ā, 
tādējādi uzlabojot Eiropas pilso ņu aizsarg āšanu pret nedrošas p ārtikas importu, vienlaikus uzsverot, ka 
nedr īkst ignor ēt ar ī tos Rev īzijas pal ātas ieteikumus, kuri nav skaidri piemin ēti no a) l īdz e) apakš ­
punktam turpm āk tekst ā: 
a) attiec ībā uz Rev īzijas pal ātas pirmo ieteikumu Komisijai tiek pras īts censties izl īdzin āt treš ās valst īs 
valdošo atš ķirīgo attieksmi pret dal ībvalst īm un veikt pas ākumus pret t ā rezult ātā izveidotiem 
diskrimin ējošiem konkurences apst ākļiem;  
b) attiec ībā uz Rev īzijas pal ātas trešo ieteikumu Komisijai tiek pras īts uzdot dal ībvalst īm efekt īvāk 
izmantot past āvoš ās inform ācijas sist ēmas un integr ēt t ās plaš āk, lai uzlabotu koordin āciju starp 
robežkontroles punktiem un muitas iest ādēm;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/71
c) attiec ībā uz Rev īzijas pal ātas ceturto ieteikumu Komisijai tiek pras īts pal īdz ēt dal ībvalst īm izstr ādāt, 
īstenot un nov ērtēt valsts uzraudz ības un kontroles pl ānus; uzskata, ka, pien ācīgi iev ērojot subsi ­
diarit ātes principu, b ūtu j ānosaka anal īžu pamatkopums, aptverot hormonu atliekvielu (piem ēram, 
anaboli ķu) un/vai vides pies ārņot āju (dioks īnu, smago met ālu) u. c. parasto kategoriju noteikšanu, 
un šo anal īžu izmantošanai vajadz ētu b ūt oblig ātai; uzskata, ka pirmais solis b ūtu paaugstin āt 
inform ētību, izmantojot programmu “Lab ākas m ācības nekait īgas p ārtikas jom ā”, lai dal ībvalstu 
kompetent ās iest ādes b ūtu lab āk inform ētas par šo jaut ājumu; uzskata, ka turpm ākam m ērķim 
vajadz ētu b ūt uzraudz īt atbilst ību pras ībām par maks ājumiem;  
d) attiec ībā uz Rev īzijas pal ātas sept īto ieteikumu Komisijai tiek pras īts iesniegt priekšlikumu 
Parlamentam un Padomei pie ņemt ties ību aktus vai iesniegt pras ību ties ā pret dal ībvalst īm, kuras 
regul āri un ilgstoši p ārk āpj Regulu (EK) Nr. 882/2004 (  1 ), t ādējādi apdraudot Eiropas pilso ņu 
drošumu;  
e) attiec ībā uz Rev īzijas pal ātas astoto ieteikumu Komisijai tiek pras īts saska ņot pastiprin āto p ārbaužu 
izmantošanu un pan ākt prec īzi un skaidri formul ētus noteikumus par pastiprin āto p ārbaužu veik ­ 
šanu robežkontroles punktos; Komisijai tiek pras īts ar ī apsv ērt iesp ēju veikt noteiktu daudzumu 
laboratorijas testu p ēc pre ču p ārbaud ēm dal ībvalstu robežkontroles punktos;  
22. nor āda, ka Eiropas ga ļas un p ārtikas ražot ājiem ir j āiev ēro stingri ražošanas un kvalit ātes standarti; 
pauž lielas bažas par to, ka š ādi ražošanas standarti neattiecas uz trešo valstu ražot ājiem, kuri eksport ē 
preces uz Savien ību, k ā nor āda ar ī Rev īzijas pal āta; prasa Komisijai risin āt šo jaut ājumu un nekav ē­
joties iesniegt Parlamentam un Padomei priekšlikumus par piem ērotiem veidiem k ā mazin āt attiec īgo 
negat īvo ietekmi uz Eiropas ga ļas un p ārtikas ražot ājiem;  
IV da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 1/2011 “Vai atbalsta sniegšana uzlaboj ās p ēc 
tam, kad Komisijas centr ālie dienesti nodeva ārējās pal īdz ības p ārvald ību Komisijas 
deleg ācij ām?”  
23. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas sagatavoto visaptverošo un ļoti anal ītisko zi ņojumu, k ā ar ī piem ērota 
laika izv ēlēšanos decentraliz ācijas rezult ātu izv ērtēšanai;  
24. atbalsta Rev īzijas pal ātas konstat ējumus, ka decentraliz ācija nep ārprotami ir pa ātrin ājusi atbalsta snieg ­ 
šanu un uzlabojusi atbalsta kvalit āti un finanšu p ārvald ību; 
25. mudina Komisiju papildin āt finans ēto projektu kvalit ātes v ērtēšanas krit ērijus un proced ūras, lai t ādē­
jādi uzlabotu atbalsta kvalit āti un turpin ātu samazin āt neveiksm īgo projektu skaitu; uzsver, ka atbal ­
stam paredz ēto izdevumu ietekme Parlamentam ir seviš ķi svar īga; 
26. aicina Komisiju apsv ērt iesp ēju, pie ņemot l ēmumus par pal īdz ības projektiem un uzraugot to norisi, 
veicin āt konsult ācijas viet ējā līmen ī; 
27. sagaida, ka Komisija veiks visus vajadz īgos pas ākumus, lai nov ērstu p ārraudz ības un kontroles sist ēmu 
nepiln ības, jo īpaši Savien ības deleg āciju l īmen ī;LV L 286/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par ofici ālo kontroli, ko veic, lai 
nodrošin ātu atbilst ības p ārbaudi saist ībā ar dz īvnieku bar ības un p ārtikas aprites ties ību aktiem un dz īvnieku vesel ības 
un dz īvnieku labtur ības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).
28. pauž bažas par past āvīgām probl ēm ām ar darbiniekiem, kuri str ādā atbalsta politikas jom ā; uzskata, ka 
nekav ējoties ir j ārisina jaut ājums par lielo kadru main ību Att īstības un sadarb ības ģener āldirektor ātā – 
EuropeAid , k ā ar ī jaut ājums par piem ērotas kvalifik ācijas darbinieku tr ūkumu Savien ības deleg ācij ās; 
uzskata, ka vajadz ības gad ījum ā Komisijai b ūtu j āsadarbojas ar E ĀDD, lai Savien ības deleg ācij ās 
nodrošin ātu pietiekamus cilv ēkresursus darbam p ārvald ības jom ā; sagaida, ka Komisija l īdz 2012. 
gada beig ām iesniegs s īki izstr ādātu zi ņojumu par pas ākumiem, kas pl ānoti un paredz ēti šo tr ūkumu 
nov ēršanai;  
29. mudina Komisiju pras īt Savien ības deleg ācij ām sistem ātiski veikt projektu tehnisk ās un finanšu uzrau ­
dz ības apmekl ējumus un iekš ējo zi ņošanas sist ēmu vair āk orient ēt uz rezult ātiem, kas ieg ūti atbalsta 
intervences pas ākumos;  
30. aicina Komisiju ar Savien ības deleg āciju akt īvu l īdzdal ību analiz ēt un konstat ēt iesp ējas partnervalst īs 
finans ēt atbalsta programmas, piesaistot EIB, k ā ar ī Eiropas, valstu un starptautisk ās iest ādes, kuras 
finans ētu att īstību; 
V da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 2/2011 “P ēcp ārbaude Īpašajam zi ņojumam 
Nr. 1/2005 par to, k ā tiek vad īts Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai”  
31. mudina Komisiju nekav ējoties īstenot Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 1/2005 iek ļautos ieteikumus, jo no 14 
Komisijas pie ņemtajiem ieteikumiem l īdz šim piln ībā īstenoti ir tikai divi; sagaida, ka tiks piln ībā 
inform ēts par atlikušo 12 ieteikumu īstenošanas gaitu;  
32. atzin īgi v ērtē to, ka Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) plaš āk izmanto savas izmekl ēšanas 
pilnvaras, piem ēram, veicot p ārbaudes uz vietas un intervijas vai ar ī koncentr ējoties uz nopietn ākām 
un sarež ģītākām liet ām; atzin īgi v ērtē OLAF  elektronisk ās lietu uzskaites sist ēmas piln īgāku izmanto ­ 
šanu un laika uzskaites sist ēmas ieviešanu; tom ēr pauž nož ēlu, ka vid ējais lietas izskat īšanas ilgums v ēl 
aizvien ir vair āk nek ā divi gadi un ka 2009. gad ā OLAF  velt īja lietu izmekl ēšanai tikai 37 % no kop ējā 
darba laika;  
33. aicina  OLAF  uzlabot laika uzskaiti, lai nodrošin ātu lab āku uzdevumu sadali, t ādējādi samazinot laiku, 
kas tiek velt īts uzdevumiem, kuri nav saist īti ar izmekl ēšanu; v ēlas redz ēt faktiskos rezult ātus ar 
izmekl ēšanu nesaist ītajam darbam, kura apjoms ir 63 % no visa darba laika;  
34. nor āda, ka saska ņā ar 2. att ēlu Rev īzijas pal ātas Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 2/2011 aspekts “skaidri formul ēti 
m ērķi un pl āni” tiek uzskat īts par v ājāko aspektu izmekl ēšanas laik ā; iesaka turpm āk attiec ībā uz katru 
izmekl ēšanu pien ācīgi formul ēt skaidrus m ērķus, ņemot v ērā, ka katras izmekl ēšanas un t ās resursu 
pl ānošanas pamat ā ir skaidri m ērķi; 
35. nor āda, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 2/2011 “Notiekošo izmekl ēšanas darb ību 
likum ība v ēl joproj ām nav pak ļauta neatkar īgai kontrolei, un nav ar ī kodeksa, kas garant ētu to, ka 
izmekl ēšanas darb ības ir paredzamas”, lai gan  OLAF  agr āk atk ārtoti izteicis pazi ņojumus šaj ā sakar ā; 
turkl āt nor āda – lai gan Komisijas groz ītaj ā priekšlikum ā regulai, ar kuru groza Regulu (EK) 
Nr. 1073/1999 (COM(2011) 135), ir skaidri pausta v ēlme ieviest kontroles proced ūru, t ā neb ūs 
līdzv ērtīga neatkar īgai atseviš ķas izmekl ēšanas likum ības kontrolei, kas ir v ēl v ājāks priekšlikums 
nek ā s ākotn ēji ierosin ātais; atg ādina, ka t ā ir b ūtiska pras ība ar ī saska ņā ar Eiropas Savien ības Tiesas 
judikat ūru; t āpēc uzskata, ka š āda kontroles meh ānisma ieviešana ir j ānodrošina ne tikai t ādēļ, lai 
aizsarg ātu attiec īgo personu vai uz ņēm ēju ties ības, bet ar ī lai aizsarg ātu OLAF  izmekl ētāju ties ības 
netikt ies ūdz ētiem ties ā no šo personu vai uz ņēm ēju puses; turkl āt uzsver nepieciešam ību noteikt 
skaidru  OLAF  mand ātu ar ī attiec ībā uz p ārējām Savien ības iest ādēm;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/73
36. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim, ka ir nepieciešams visaptverošs vienots dokuments, kur ā b ūtu 
skaidri atspogu ļoti OLAF  darb ības rezult āti daž ādās nozar ēs, sniedzot iesp ēju sal īdzin āt gadu gait ā 
sasniegto progresu; uzsver, ka ir svar īgi noš ķirt zi ņojumus, kas sagatavoti sabiedr ības inform ēšanai, un 
ziņojumus, kas paredz ēti iekš ējai lietošanai; uzskata, ka detaliz ēts, sabiedr ībai pieejams zi ņojums ir ļoti 
svar īgs, jo tas dotu iesp ēju ticami sal īdzin āt OLAF  darb ības rezult ātus laika gait ā un daž ādās nozar ēs; 
37. pauž nož ēlu par to, ka ne vienm ēr ir iesp ējams nov ērtēt OLAF  darb ības rezult ātus, jo inform ācija tiek 
iek ļauta daž ādos dokumentos, kurus sagatavo atš ķirīgiem m ērķiem un adres ātiem; mudina Komisiju 
izveidot inform ācijas izplat īšanas sist ēmu, kas b ūtu vienota, skaidra un sal īdzin āma un kas ļautu 
piln ībā un objekt īvi nov ērtēt OLAF  darb ību; 
38. uzsver, ka sa ņemt ās inform ācijas nov ērtēšanai velt ītais laiks kopš 2004. gada ir divk āršojies no 3,5 
m ēnešiem l īdz 7,1 m ēnesim; uzskata, ka s ākotn ējās nov ērtēšanas posm ā ir vien īgi j āapstiprina vai 
jānoraida s ākotn ējā inform ācij ā iek ļauto apgalvojumu pamatot ība; uzskata, ka s ākotn ējās nov ērtēšanas 
posm ā b ūtu j āizvair ās no izmekl ēšanas darb ību veikšanas, kas rada ne vien tiesisku nenoteikt ību, bet 
ar ī izkrop ļo statistikas datus par daž ādiem izmekl ēšanas aspektiem; ierosina izmekl ēšanu s ākt un 
izmekl ēšanas darb ību iesp ējas izmantot gad ījum ā, ja ar s ākotn ējās nov ērtēšanas laik ā pieejamajiem 
tiesiskajiem instrumentiem apkopot ā inform ācija OLAF  nesniedz iesp ēju pie ņemt l ēmumu par lietas 
ierosin āšanu vai noraid īšanu;  
39. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim, ka īsāks izmekl ēšanas laiks un lab ākas kvalit ātes nosl ēguma zi ņo­
jumi pal īdz ētu izveidot efekt īvāku sankciju sist ēmu, kas ļautu ierosin āt l īdzek ļu piedzi ņas, disciplin ārās 
lietas vai krimin āllietas;  
40. pauž nož ēlu par to, ka, lai gan  OLAF  un Eurojust  2008. gad ā parakst īja sadarb ības nol īgumu, saska ņā 
ar kuru  OLAF  ir pien ākums inform ēt Eurojust  par katru gad ījumu, kad ir aizdomas par uz ņēm ēju 
kr āpšanu, kas notikusi vair āk nek ā vien ā dal ībvalst ī, š ādu pazi ņojumu  OLAF  ir nos ūtījis Eurojust  tikai 
piecos gad ījumos 2008. gad ā un tikai vien ā gad ījum ā 2009. gad ā, kas par āda, ka  OLAF  un Eurojust  
sadarb ība nenotiek, un prasa veikt visus nepieciešamos pas ākumus, lai intensific ētu darb ību šaj ā jom ā; 
41. mudina  OLAF , pamatojoties uz stabilu tiesisko regul ējumu, v ēl vair āk uzlabot sadarb ību ar dal ībval ­
stīm; šaj ā sakar ībā atbalsta domu par turpm āku daž ādo sp ēkā esošo tiesisko regul ējumu konsolid āciju 
nol ūkā uzlabot sadarb ību; piekr īt Rev īzijas pal ātas ieteikumam gad ījum ā, ja tr ūkst specifisku ties ību 
aktu, sl ēgt nol īgumus ar valstu izmekl ēšanas dienestiem, lai skaidri formul ētu detaliz ētus sadarb ības un 
inform ācijas apmai ņas noteikumus;  
VI da ļa. Eiropas Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto N āciju Organi ­
zācijas starpniec ību ieguld īto ES l īdzek ļu izlietojuma produktivit āte un efektivit āte 
konfliktu skartaj ās valst īs” 
42. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas zi ņojumu un atbalsta zi ņojum ā min ētos secin ājumus un ieteikumus;  
43. atzin īgi v ērtē to, ka sadarb ība ar Apvienoto N āciju Organiz āciju (ANO) ļauj Komisijai sasniegt t ādus 
pasaules re ģionus, ko t ā pati nesp ētu sasniegt; apzin ās augsto objekt īvo risku saist ībā ar atbalsta 
sniegšanu konfliktu skartajos re ģionos; tom ēr pauž bažas par konstat ētaj ām nepiln ībām attiec ībā uz 
projektu produktivit āti un projektu pabeigšanas kav ēšanos; atzin īgi v ērtē Unicef , UNDP , UNOPS  un 
UNFPA  valdes nesenos l ēmumus izpaust iekš ējās rev īzijas zi ņojumus Komisijai;  
44. aicina Komisiju nodrošin āt to Savien ības l īdzek ļu p ārredzam ību, ko izlieto ANO ikgad ējās budžeta 
proced ūras laik ā, uzlabot izdevumu pl ānošanu kop ā ar ANO un pa ātrin āt savas iekš ējās proced ūras, lai 
ātrāk sasniegtu rezult ātus;LV L 286/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
45. uzskata, ka pien ācīga uzraudz ība neizb ēgami ir atkar īga no pien ācīgas zi ņojumu sagatavošanas; pauž 
nopietnas bažas par to, ka zi ņojumu sagatavošana v ēl aizvien ir neatbilstoša, lai gan sec īgās budžeta 
izpildes apstiprin ājuma rezol ūcij ās Parlaments ir daudzk ārt aicin ājis uzlabot šo situ āciju un lai gan 
Komisija un ANO a ģent ūras ir daudzk ārt ap ņēmuš ās ātri īstenot nepieciešamos pas ākumus; mudina 
Komisiju v ēlākais l īdz 2012. gada marta beig ām iesniegt Parlamentam r īcības pl ānu ar skaidriem, 
līgum ā paredz ētiem un īpaši izstr ādātiem termi ņiem, lai krasi uzlabotu zi ņošanas sist ēmu par visiem 
projektiem un programm ām, ko finans ē, izmantojot kop īgas p ārvald ības rež īmu, un dele ģē ANO 
aģent ūrām; 
46. aicina Komisiju, finans ējot projektus ar citiem l īdzek ļu dev ējiem, izmantojot vair āku l īdzek ļu dev ēju 
trasta fondus, ieg ūt inform āciju par finans ētā projekta prec īzu proporciju; uzskata, ka lab āku kontroles 
meh ānismu nol ūkā nauda j āpārvalda atseviš ķā kont ā; uzskata – ja projekta specifik ācijas nav apmie ­
rinošas, Komisijai j ābūt iesp ējai noraid īt projektu, un t āpat j ārīkojas, ja Savien ības p ārst āvji nav 
pietiekami ietverti programmas pl ānošanas proces ā; 
47. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim, ka Komisijas likum ības un pareiz ības kontroles j āpapildina ar 
atbilstoš ām projektu efektivit ātes un produktivit ātes p ārbaud ēm; t āpēc aicina Komisiju kop ā ar 
EĀDD defin ēt skaidrus un izm ērāmus m ērķus un izveidot atbilstošus kontroles pas ākumus; šaj ā 
saist ībā uzsver, cik svar īgi ir ieg ūt pien ācīgu apliecin ājumu no īstenot ājiem partneriem; atg ādina, ka 
Parlaments ir piepras ījis, lai īstenošanas partneri iesniegtu ticam ības deklar ācijas, un atk ārto šo pras ību; 
aicina Komisiju formaliz ēt š īs deklar ācijas un dar īt t ās pieejamas Parlamentam budžeta izpildes apstip ­
rin ājuma proced ūras laik ā; piekr īt Komisijas Iekš ējās rev īzijas dienesta (IRD) ieteikumiem veikt nol ī­
gumu un maks ājumu  ex ante  p ārbaudes, lai p ārbaud ītu ierosin āto un piepras īto izmaksu attiecin ām ību; 
uzst āj, ka diskusijas par šiem jaut ājumiem ir j ādokument ē re ģistr ā; uzsver IRD viedokli, ka papildu 
administrat īvaj ām izmaks ām un cit ām ANO piepras ītaj ām un Savien ības segtaj ām netiešaj ām 
izmaks ām j ābūt labi dokument ētām un attaisnot ām; 
48. atbalsta Rev īzijas pal ātas viedokli, ka ir j ānov ērtē projektu termi ņu re ālistiskums konkr ētajos apst ākļos, 
kā tas paredz ēts Eiropas Kopienas un ANO Finanšu un administrat īvā pamatnol īgum ā (FAFA ), lai 
nepie ļautu termi ņu un izmaksu krasu palielin āšanos; atg ādina Komisijai, ka t ā ir piln ībā atbild īga par 
budžeta izpildi; aicina Komisiju sniegt Parlamentam atjaunin ātu inform āciju par p ārskat īto Savien ības 
un ANO zi ņojumu sagatavošanas vadl īniju izmantošanu;  
49. aicina Komisiju piem ērot izmaksu sal īdzin āšanas meh ānismu, lai identific ētu un nepie ļautu nepamatoti 
lielus r ēķinus un atteiktos segt papildu netieš ās izmaksas apakšuz ņēm ēju izmantošanas rezult ātā, ko 
Rev īzijas pal āta ir konstat ējusi divos gad ījumos; aicina Komisiju veikt kop īgu izmekl ēšanu kop ā ar 
ANO, ja ir šaubas par projektu ticam ību; 
50. pauž nož ēlu, ka tikai daži no p ārbaud ītajiem projektiem ir saist īti ar vair āku l īdzek ļu dev ēju trasta 
fondiem; aicina Rev īzijas pal ātu public ēt īpašo zi ņojumu, kas koncentr ējas tikai uz vair āku l īdzek ļu 
dev ēju trasta fondu p ārvald ību; 
51. aicina Rev īzijas pal ātu inform ēt Parlamentu, ja rodas ilgstošas gr ūtības ieg ūt piln īgu pieeju ANO 
revidentu darba dokumentiem, pamatojoties uz  FAFA  nol īgumu; atg ādina, ka Parlaments ir piepras ījis 
šādas pieejam ības pieš ķiršanu; aicina Komisiju, ja t ās dienestiem turpm āk tiek pieš ķirta nepietiekama 
piek ļuve š ādiem dokumentiem, aiztur ēt turpm ākos maks ājumus par attiec īgo dokument āciju, piem ē­
rojot Finanšu regulas īpašos nosac ījumus, ko izmanto attaisnojumu tr ūkuma gad ījum ā; aicina Komisiju 
ziņot Parlamenta Budžeta kontroles komitejai n ākam ās budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūras 
laik ā, pamatojoties uz situ ācijas att īstību, gan par rev īzijas zi ņojumu pieejam ību, gan par zi ņojumu 
kvalit āti; aicina Komisiju attur ēties no jaunu projektu un programmu dele ģēšanas ANO a ģent ūrām, ja 
šie pas ākumi nav īstenoti;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/75
VII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 4/2011 “Mazo un vid ējo uz ņēmumu garantiju 
meh ānisma rev īzija”  
52. atzin īgi v ērtē Īpašo zi ņojumu, ar kuru Rev īzijas pal āta pirmo reizi analiz ē finanšu instrumentu; nor āda, 
ka MVU garantiju meh ānisms (MVUG meh ānisms) tiek uzskat īts par vissekm īgāko no vis ām Savie ­
nības programm ām saist ībā ar finanšu instrumentiem; sagaida, ka Komisija inform ēs par to, vai ir 
bijušas k ādas izmai ņas finanšu instrumenta 1:10 sviras efekt ā, kas bija redzams 2009. gad ā, vai 
attiec ībā uz zaud ējumu l īmeni 0,045 % apm ērā, uz ko Rev īzijas pal āta nor ādīja 2009. gada beig ās; 
53. uzskata, ka MVUG meh ānisms ir lietder īga programma, lai gan Rev īzijas pal āta pamatoti kritiz ē to, ka 
trūkst pier ādījumu Savien ības pievienotajai v ērtībai un ka amatnieku uz ņēmumu un mazumtirdznie ­
cības veikalu atbalst īšanai ir tikai viet ējā noz īme; ņemot v ērā MVU noz īm īgumu gan dal ībvalstu, gan 
visas Savien ības ekonomikas strukt ūrai, iesaka iepaz īstin āt ar 13 valst īm, uz kur ām attiecas š ī 
programma, un izp ētīt taj ās sasniegtos rezult ātus, jo no t ā var izdar īt secin ājumus MVUG meh ānisma 
m ērķtiec īgākai izmantošanai;  
54. sagaida, ka Komisija apspried īs un pamatot ā veid ā risin ās jaut ājumus saist ībā ar Savien ības pievienoto 
vērtību un saist ībā ar “nelietder īgo masu”, jo Savien ības r īcības m ērķis nevar b ūt izveidot strukt ūras 
tikai valsts pas ākuma vajadz ībām vai lai aizst ātu valsts pas ākumu; uzskata, ka š ī Rev īzijas pal ātas 
būtisk ā kritika attiec ībā uz MVUG meh ānismu ir j āuztver ļoti nopietni, t āpat k ā Rev īzijas pal ātas bažas 
par to, vai atbalsta darb ības joma nav p ārāk plaša un vai tas nepiev ēršas tikai MVU apg ādāšanai ar 
ierobežotu piek ļuvi ārējam finans ējumam;  
55. uzskata, ka ir nepieciešamas atkl ātas debates par to, k ā MVUG meh ānismu finans ēt; nor āda, ka šo 
budžeta poz īciju Konkur ētsp ējas un inov āciju pamatprogramm ā (KIP) 2010. gad ā samazin āja par 
EUR 57 300 000; prasa preciz ēt, cik darbinieki Komisij ā un Eiropas Invest īciju fond ā (EIF) ir iesaist īti 
MVUG meh ānisma p ārvald ībā un cik lielas ir attiec īgās administrat īvās izmaksas; prasa inform āciju par 
to, cik pieteikumi faktiski ir noraid īti; 
56. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas visp ārīgos konstat ējumus par uzlabotu un uz rezult ātiem orient ētu 
maks ājumu sist ēmu par EIF sniegtajiem finanšu pakalpojumiem; nor āda, ka Komisija par šo jaut ājumu 
nav sniegusi nek ādu atbildi, un sagaida, ka t ā sniegs s īkāku inform āciju;  
57. apstiprina Rev īzijas pal ātas ieteikumus par to, ka:  
— turpm ākās MVU atbalsta programmas b ūtu j ābalsta uz skaidru intervences lo ģiku, 
— b ūtu j āapstiprina darb ības r ādītāji, lai Komisija var ētu lab āk uzraudz īt meh ānisma m ērķu sasnieg ­ 
šanu,  
— b ūtu j ānosaka specifisk āki uzdevumi, kas lab āk atspogu ļotu finanšu instrumenta m ērķus, un 
jāatjaunina uzraudz ība, lai m ērītu progresu šo uzdevumu sasniegšan ā, k ā ar ī jāparedz attiec īgi 
pas ākumi, lai minimiz ētu nelietder īgo masu;  
ar gandar ījumu nor āda, ka Komisija ir pie ņēmusi min ētos ieteikumus, un aicina Komisiju zi ņot 
Parlamentam par pas ākumiem, ko Komisija pl āno veikt un/vai jau ir veikusi;  
58. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus un aicina Komisiju nodrošin āt, lai:  
— ikvienam turpm ākajam meh ānismam juridiskais pamats un p ārvald ības nol īgums tiktu finaliz ēts 
pietiekamu laiku pirms pl ānošanas perioda faktisk ā s ākuma,LV L 286/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
— ikvienai turpin ājuma programmai tiktu paredz ēta nov ērtēšanas sist ēma potenci ālo starpposma 
pielietojumu nov ērtēšanai un b ūtu defin ētas minim ālās atlases pras ības;  
nor āda, ka Komisija ir gatava turpin āt izskat īt šos ieteikumus, un aicina Komisiju zi ņot Parlamentam 
par secin ājumiem un par to, vai saist ībā ar šiem ieteikumiem ir pl ānoti k ādi pas ākumi;  
VIII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 5/2011 “Vienot ā maks ājuma sh ēma (VMS): 
pareizas finanšu p ārvald ības uzlabošanai risin āmie jaut ājumi”  
59. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas zi ņojumu un ar lielu interesi iepaz īstas ar taj ā min ētajiem secin ājumiem 
un ieteikumiem; pauž īpašu atzin ību Rev īzijas pal ātai par īstaj ā br īdī sagatavotu zi ņojumu par aktu ālu 
tematu;  
60. uzskata, ka VMS ieguld ījums L īgum ā noteikto kop ējās lauksaimniec ības politikas (KLP) m ērķu sasnieg ­ 
šan ā ir nepietiekams; t āpēc aicina Komisiju ierosin āt ties ību aktos vajadz īgos groz ījumus, lai VMS 
patieš ām visefekt īvāk veicin ātu KLP m ērķu sasniegšanu; uzskata, ka VMS b ūtu j āuzlabo t ā, lai t ā b ūtu 
lab āk v ērsta uz atbalsta pieš ķiršanu īstiem lauksaimniekiem; mudina Padomi atbalst īt Parlamenta un 
Komisijas centienus uzlabot vien īgās liel ākās Eiropas atbalsta sh ēmas efektivit āti un lietder īgumu, 
tādējādi pal īdzot lab āk novirz īt Savien ības nodok ļu maks ātāju l īdzek ļus; 
61. uzskata, ka VMS pamatnoteikumi ir p ārāk elast īgi un rada plašas interpret ācijas iesp ējas (piem ēram, 
noteikumi attiec ībā uz labu lauksaimniec ības un vides st āvokli – LLVS); aicina Komisiju prec īzāk virz īt 
Savien ības ties ību aktu īstenošanu dal ībvalstu ties ību aktos, lai nov ērstu, ka dal ībvalstis p ārāk br īvi 
interpret ē šos noteikumus; šaj ā sakar ā uzskata, ka Komisijai b ūtu j āsa ņem atbilst īgas dele ģētās piln ­
varas, lai iesp ējami ātri nov ērstu nepiln ības un labotu k ļūmes;  
62. uzskata, ka v ēsturiskais modelis ir sasniedzis izvirz īto m ērķi un t āpēc n ākamaj ā daudzgadu finanšu 
sh ēm ā no t ā b ūtu j āatsak ās; atbalsta Rev īzijas pal ātas 6. ieteikumu VMS atbalstu pamatot ar aktu āliem 
lauksaimniec ības apst ākļiem daž ādos Savien ības re ģionos; turkl āt uzskata, ka pašreiz ējais 20 mode ļu 
skaits b ūtu j āmazina, lai pan āktu – v ēlams – vienotu Savien ības modeli, ko piem ērotu vis ās dal ībval ­
stīs; 
63. atg ādina, ka jaunu lauksaimnieku piesaiste lauksaimniec ības nozarei ir ārk ārtīgi svar īga, lai nodrošin ātu 
inov ācijas šaj ā nozar ē; t āpēc pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem, ka dažas dal ībvalstis, 
piem ērojot VMS (no 5. l īdz 17. punktam), neizmanto valsts rezerves pieejam ās iesp ējas, lai atvieglin ātu 
jaunu lauksaimnieku piek ļuvi šai uz ņēm ējdarb ībai un lai t ādējādi veicin ātu paaudžu mai ņu laukos;  
64. uzskata, ka pašreiz ējās VMS sist ēmas darb ība nepietiekami veicina inov ācijas lauksaimniec ības nozar ē, 
kā ar ī kav ē jaunu lauksaimnieku pievienošanos nozarei;  
65. jo īpaši pauž bažas par to, ka VMS atbalstam nav tiešas saiknes ar lauksaimnieku izdevumiem, ko rada 
laba lauksaimniec ības un vides st āvok ļa uztur ēšana; uzskata, ka t ādējādi z ūd l īdzsvars starp atbalsta 
apm ēru un lab āku vidi, dz īvnieku labtur ību un p ārtikas nekait īgumu; tom ēr atz īst, ka atsaist īšanas 
princips ierobežo š ādas saiknes izveidošanu;  
66. uzskata, ka Komisijai sav ā priekšlikum ā par KLP p ēc 2013. gada b ūtu j ānodrošina atbalsta sam ērīgāka 
sadale lauksaimniekiem;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/77
IX da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 6/2011 “Vai ERAF l īdzfinans ētie t ūrisma 
projekti bija efekt īvi?”  
67. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas konstat ējumus, it īpaši to, ka visiem projektiem t ādā vai cit ādā veid ā ir 
pozit īvi rezult āti un ka vair ākumam ir sekm īgi rezult āti daž ādās sada ļās; turkl āt nor āda – tika konsta ­
tēts, ka projekti ir devuši labumu viet ējai ekonomikai un/vai pal īdz ējuši saglab āt re ģiona kult ūras, 
vēstures, m ākslas vai vides mantojumu;  
68. atbalsta Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka darba vietu rad īšana vai saglab āšana ir galvenie faktori 
centienos pan ākt l īdzsvarotu un ilgtsp ējīgu ekonomikas un nodarbin ātības att īstību; 
69. pauž bažas par to, ka no visiem projektiem, kas tika apsekoti, tikai 58 % bija noteikti m ērķi, savuk ārt 
pārējiem 42 % projektu nebija defin ēti m ērķi attiec ībā uz izpildi, un liel ākajai da ļai atlas īto projektu 
rezult ātus neuzraudz īja; 
70. pauž nož ēlu par to, ka bija gr ūti noteikt, cik sekm īga bijusi projektu paties ā izpilde vai k āda bijusi 
Eiropas pievienot ā v ērtība, jo tr ūka sistem ātiski noteiktu projektu m ērķu, uzdevumu un rezult ātu 
rādītāju, k ā ar ī to izpilde p ēc tam netika uzraudz īta un rezult āti netika nov ērtēti; 
71. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu, ka vadošaj ām iest ādēm b ūtu j ānodrošina piem ērotu m ērķu, uzde ­
vumu un r ādītāju (piem ēram, rad īto darba vietu skaits, rad ītā papildu t ūrisma kapacit āte un palielin ātā 
tūrisma aktivit āte) noteikšana dot āciju pieteikumu iesniegšanas un l ēmuma pie ņemšanas posm ā, lai 
var ētu atlas īt projektus, kas var ētu b ūt visprodukt īvākie, un nov ērtēt to rezult ātus; mudina Komisiju un 
dal ībvalstis veicin āt šo praksi;  
72. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu, kur ā tā aicina Komisiju nov ērtēt atbalstu t ūrisma jom ā, konkr ēti, 
cik liel ā m ērā tas izmaksu zi ņā efekt īvi pal īdz dal ībvalstu centieniem sekm ēt ekonomisko izaugsmi un 
vai šaj ā aspekt ā atbalstu var ētu sniegt m ērķtiec īgāk; 
73. atzin īgi v ērtē Komisijas centienus vienk āršot ERAF subs īdiju pieš ķiršanas procesu, lai l īdz minimumam 
samazin ātu administrat īvo slogu, ar ko saskaras projektu virz ītāji; mudina Komisiju zi ņot par progresu 
šaj ā jom ā; 
X da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 7/2011 “Vai agrovides maks ājumi ir labi pl ānoti 
un p ārvald īti?” 
74. atz īst, ka agrovides pas ākumi ir b ūtisks elements Savien ības politik ā, kuras m ērķis ir samazin āt 
lauksaimniec ības nelabv ēlīgo ietekmi uz vidi; atz īst, ka agrovides maks ājumu m ērķis ir veids, k ā 
“rosin āt lauksaimniekus un citus zemes apsaimniekot ājus kalpot sabiedr ībai kopum ā, ieviešot vai 
turpinot izmantot lauksaimniec ības ražošanas metodes, kas atbilst vides, ainavas un t ās sast āvda ļu, 
dabas resursu, augsnes un ģen ētisk ās daudzveid ības aizsardz ībai un uzlabošanai” (  1 ); 
75. vienlaikus uzsver, ka publiskie izdevumi j āveido t ā, lai tiktu nodrošin āta maksim ālā rentabilit āte un 
reāli rezult āti; uzsver neatliekamo vajadz ību nodrošin āt Savien ības saist ību (siltumn īcefekta g āzu 
emisiju samazin āšana l īdz 2020. gadam, ES biolo ģisk ās daudzveid ības strat ēģija 2020. gadam u. c.) 
izpildi visefekt īvākaj ā veid ā; 
76. pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka agrovides politika nav pl ānota un uzraudz īta t ā, lai 
sp ētu sniegt re ālus ieguld ījumus vides jom ā, ka agrovides maks ājumu m ērķi nav pietiekami konkr ēti, 
lai var ētu nov ērtēt, vai tie ir sasniegti, ka min ētais videi rad ītais slogs nesniedz skaidru pamatojumu 
agrovides maks ājumiem un ka sasniegumi agrovides politik ā ir gr ūti uzraug āmi; aicina dal ībvalstisLV L 286/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku att īstībai no Eiropas Lauksaim ­
niec ības fonda lauku att īstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.), 35. apsv ērums.
veidot m ērķtiec īgas lauku att īstības programmas un aicina Komisiju daudz stingr āk izv ērtēt 
programmas pirms to apstiprin āšanas; uzsver labi p ārvald īta Savien ības l īme ņa lauku att īstības izv ēr­
tēšanas t īkla noz īm ību; 
77. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka lauksaimnieki p ārsvar ā sa ņem labu atbalstu ar atbil ­
stošiem nor ādījumiem; tom ēr nor āda uz vajadz ību uzlabot paraugprakses izplat īšanu un zi ņošanu par 
rezult ātiem; aicina Komisiju un dal ībvalstis lab āk izmantot šim nol ūkam past āvoš ās strukt ūras, piem ē­
ram, Eiropas Lauku att īstības t īklu; 
78. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka lauksaimnieki p ārsvar ā sa ņem labu atbalstu ar atbil ­
stošiem nor ādījumiem, un nor āda uz daudzajiem paraugprakses gad ījumiem, ko konstat ējusi Rev īzijas 
pal āta; pauž bažas par to, ka liel ākā da ļa dal ībvalstu neizv ērtē minim ālo dal ības l īmeni, kas vajadz īgs, 
lai apakšpas ākumi rad ītu pl ānoto ietekmi uz vidi, un to, vai atbalsta summas ir pietiekamas š ā 
minim ālā līme ņa sasniegšanai; uzskata, ka, lai īstenotu kolekt īvo pieeju, var ētu izmantot ar ī LEADER  
pieeju lauku att īstībai; 
79. pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ētajiem tr ūkumiem atbalsta summu noteikšan ā; aicina Komi ­
siju pirms programmu apstiprin āšanas nodrošin āt, lai Rev īzijas pal ātas apzin ātie elementi, kas nepie ­
ciešami pien ācīgai atbalsta summu noteikšanai, tiktu pien ācīgi ņemti v ērā; 
80. pauž bažas par to, ka liel ākā da ļa izdevumu bija paredz ēti horizont āliem apakšpas ākumiem, kas 
īstenoti vis ā programmas jom ā un ne vienm ēr pamatoti lauku att īstības programm ās; uzskata par 
nepie ņemamu, ka dal ībvalstis tikai ierobežot ā veid ā izmanto m ērķpl ānošanas un atlases proced ūras; 
uzskata, ka m ērķpl ānošanas tr ūkums ikvien ā gad ījum ā b ūtu j āpamato programm ā; 
81. pauž dzi ļas bažas par to, ka agrovides politikas p ārvald īšan ā nepietiekami tiek ņemtas v ērā specifisk ās 
vides vajadz ības, t ādējādi neveicot izmaksu lietder ības optimiz āciju; uzskata par nepie ņemamu to, ka 
saska ņā ar Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, 39 % no revid ētajiem l īgumiem nebija īpašas ietekmes uz 
vidi viet ā, kur l īgumu īsteno, vai attiec īgās dal ībvalstis nesp ēja identific ēt š ādas probl ēmas; aicina 
dal ībvalstis piev ērsties kolekt īvai pieejai gad ījumos, kad tas nodrošin ātu v ēlamo ietekmi uz vidi;  
82. saist ībā ar n ākamo programmu pl ānošanas posmu uzsver – lai agrovides maks ājumi nodrošin ātu 
vēlamo ietekmi attiec ībā uz augstv ērtīgas, lauksaimniec ībā izmantotas vides un mežsaimniec ības 
sist ēmu biolo ģisko daudzveid ību, saglab āšanu un att īstību, k ā ar ī tradicion ālaj ām lauksaimniec ības 
ainav ām un ūdens un klimata p ārmai ņām, ir nepieciešams agrovides sh ēmas m ērķtiec īgāk piel āgot 
konkr ētām priorit ātēm; 
83. atzin īgi v ērtē pieeju, kas izv ēlēta Komisijas priekšlikum ā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par 
atbalstu lauku att īstībai no Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai (ELFLA) (COM(2011) 
627/2), ar kuru liel āka uzman ība tiks piev ērsta lauku att īstības programmu past āvīgai nov ērošanai 
un darb ības r ādītājiem;  
XI da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 8/2011 “Nepamatoto maks ājumu atg ūšana sais ­
tībā ar kop ējo lauksaimniec ības politiku”  
84. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu un pie ņem zin āšanai taj ā min ētos konstat ējumus; 
uzsver, ka Parlaments jau sen kritiz ē to, ka atg ūšanas sist ēma darbojas tikai da ļēji; uzsver, ka pat 
Komisijas “lab ākie” sasniegumi atg ūšanas jom ā par āda, ka sa ņēm ēji nelikum īgi patur 60 % no nepa ­
matotajiem maks ājumiem; nor āda, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas iesniegtajiem skait ļiem š ī proporcija 
ir pat 90 %;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/79
85. apstiprina Rev īzijas pal ātas ieteikumus par to, ka Komisijai b ūtu: 
— j āprasa dal ībvalst īm zi ņot par l īdzek ļu atg ūšanu saist ībā ar p ārk āpumiem un cita veida atg ūšanu 
tad, kad ir sagatavots atg ūšanas pazi ņojums,  
— j āievieš vienots termi ņš, kas piem ērojams no iesp ējam ā p ārk āpuma atkl āšanas l īdz iekas ēšanas 
rīkojuma pazi ņošanai par ādniekam; t ādējādi b ūtu pan ākta liel āka saska ņot ība starp dal ībvalst īm 
un nodrošin āta savlaic īgāka inform ācijas nodošana  OLAF , 
— j āievieš skaidri un nep ārprotami noteikumi saist ībā ar procentu piem ērošanu, re ģistr ēšanu neat ­
maks ātajam par ādam un zi ņošanu,  
— s īkāk j āpreciz ē apst ākļi, k ādos par ādus var deklar ēt k ā neatg ūstamus, it īpaši attiec ībā uz maks āt­
nesp ējas gad ījumiem,  
— katru gadu j āveic prec īzs nov ērtējums par nepamatotajiem maks ājumiem gal īgajiem sa ņēm ējiem, 
lai konstat ētu, cik daudz b ūtu bijis j āatg ūst no gal īgajiem sa ņēm ējiem, un atg ūtos l īdzek ļus iegr ā­
matotu tieši taj ā gad ā, kad zaud ējumi ir notikuši;  
86. nor āda, ka atg ūšanas sist ēma kopum ā aptver tikai nelielu da ļu no maks ājumiem un ka no nov ērtē­
tajiem EUR 500 000 000 000 KLP maks ājumos, kas veikti iepriekš ējos 10 gados, EUR 5 000 000 000 
(1 %) ir atg ūti ( Īpašais zi ņojums Nr. 7/2010); turkl āt nor āda, ka t āpēc uztur ēt funkcion ējošu kontroles 
sist ēmu izmaks ā d ārg āk nek ā veikt finansi ālas korekcijas Komisijai;  
87. nor āda, ka Komisijas nost āja ir turpin āt izskat īt šos ieteikumus, un aicina Komisiju zi ņot Parlamentam 
par pas ākumiem, ko Komisija pl āno veikt, lai piem ērotu šos ieteikumus;  
88. pauž nož ēlu par to, ka norakst ītie un no Savien ības budžeta segtie par ādi bija 87,8 % jeb 
EUR 428 900 000 laikposm ā no 2006. l īdz 2009. gadam; aicina Komisiju piem ērot sankciju meh ā­
nismu, ja dal ībvalstis nepamatoti noraksta par ādus k ā neatg ūstamus; uzst āj, ka šaj ā nol ūkā ir nepie ­
ciešamas skaidras un praktiski defin ētas vadl īnijas, ko nevar ētu atš ķirīgi interpret ēt; 
89. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus un aicina Komisiju nodrošin āt, lai:  
— ar ī turpm āk uzlabot par ādu p ārvald ības un zi ņošanas meh ānismus dal ībvalst īs, k ā ar ī nodrošin āt šo 
par ādu konsekventu apstr ādi vis ās dal ībvalst īs, 
— laic īgi sagatavot vadl īnijas, kur ās b ūtu nov ērstas pašreiz ējās nekonsekvences galvenajos zi ņojumu 
sagatavošanas un gr āmatved ības j ēdzienos,  
— p ārskat īt 50/50 noteikuma piem ērošanu, jo īpaši attiec ībā uz summ ām, kuras iesp ējams neiek ļaut 
gr āmatojumu noskaidrošan ā, k ā ar ī nodrošin āt 50/50 noteikuma efekt īvu piem ērošanu,  
— nodrošin āt, lai apliecin ātājiest ādes par ādnieku p ārskatu p ārbaud ēs dal ībvalst īs ietvertu nor ādītos 
riskus,  
— atg ūt no sa ņēm ējiem liel āku da ļu nepamatoto maks ājumu,  
— pabeigt L īdzek ļu atg ūšanas darba grupas veco lietu p ēcp ārbaudi un vien ādu apstr ādi vis ās dal ībval ­
stīs;LV L 286/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
90. pie ņem zin āšanai Komisijas paskaidrojumus par šiem priekšlikumiem un aicina Komisiju turpin āt 
izskat īt šos ieteikumus; aicina Komisiju zi ņot Parlamentam par saviem secin ājumiem un par to, vai 
saist ībā ar šiem ieteikumiem ir paredz ēti k ādi pas ākumi;  
91. atzin īgi v ērtē OLAF  p ētījumu par iesp ēju izmain īt Komisijas 2006. gada 14. decembra Regulu (EK) 
Nr. 1848/2006 par p ārk āpumiem un par t ādu summu atg ūšanu, kas nepareizi izmaks ātas saist ībā ar 
kop ējās lauksaimniec ības politikas finans ēšanu un inform ācijas sist ēmas organiz ēšanu šaj ā jom ā ( 1 ), lai 
uzlabotu pieejam ās inform ācijas pl ūsmu un izmantošanu; aicina  OLAF  zi ņot par konstat ējumiem 
Parlamentam;  
92. prasa neatmaks ātos par ādus (atg ūtos l īdzek ļus) izskat īt vien ādi vis ās dal ībvalst īs un uzst āj, ka ir j āveic 
pas ākumi, lai nodrošin ātu, ka Savien ības l īdzek ļi, kas ieg ūti, p ārk āpjot Savien ības ties ību aktu notei ­
kumus, patieš ām tiek atmaks āti, neraugoties uz ekonomikas kr īzi daž ās dal ībvalst īs; 
93. nor āda, ka saska ņā ar 50/50 noteikumu no dal ībvalst īm iekas ēti EUR 424 000 000 (2006–2009) un 
58 % no š īs summas – It ālijā; aicina izstr ādāt r īcības pl ānu attiec ībā uz It āliju, lai uzlabotu šo situ āciju;  
94. atg ādina, ka Parlamentam iesniegtajos finanšu p ārskatos joproj ām tr ūkst p ārredzam ības attiec ībā uz 
dal ībvalst īm atskait īto summu (kas faktiski ir nodok ļu maks ātāju nauda) un summu, kas paties ībā 
atg ūtas no sa ņēm ējiem, public ēšanu; aicina Komisiju sniegt Parlamentam šo inform āciju;  
95. aicina Rev īzijas pal ātu public ēt zi ņojumu par šo pašu tematu attiec ībā uz strukt ūrfondu jomu;  
XII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 9/2011 “Vai no ERAF atbalst ītie e-p ārvald ības 
projekti ir v ērtējami k ā efekt īvi?”  
96. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu un Rev īzijas pal ātas nov ērtējumu, ka ERAF atbalst ītie e- 
pārvald ības projekti ir veicin ājuši elektronisko publisko pakalpojumu att īstību; 
97. apstiprina Rev īzijas pal ātas ieteikumus, jo īpaši attiec ībā uz to, ka:  
— dal ībvalst īm j āizstr ādā e-p ārvald ības strat ēģijas, kuras ir balst ītas uz konstat ētām vajadz ībām un 
kur ām ir skaidri m ērķi, un j āuztic pien ākumi strukt ūrām, kuras ir atbild īgas par šo m ērķu sasnieg ­ 
šanu,  
— vadošaj ām iest ādēm e-p ārvald ības projekti ERAF atbalstam j āatlasa, pamatojoties uz projektu 
iesp ējamo izmaksu un ieguvumu nov ērtējumu,  
— vadošaj ām iest ādēm dal ībvalst īs b ūtu j ānodrošina, lai ERAF finans ējumam atlas ītie e-p ārvald ības 
projekti b ūtu orient ēti ne tikai uz projektu tiešajiem rezult ātiem, bet ar ī uz procesu vai organiz ā­
cijas izmai ņām, kas vajadz īgas, lai g ūtu labumu no izstr ādātaj ām sist ēm ām, 
— vadoš ās iest ādes b ūtu j āmudina piem ērot paraugpraksi, kas pieejama, piem ēram, e-prakses kopien ā, 
un t ām b ūtu j āiesaka izmantot piem ērotu projektu vad ības metodolo ģiju e-p ārvald ības projektiem, 
kuri sa ņem ERAF finans ējumu,  
— Komisija b ūtu j āaicina turpin āt centienus nodrošin āt, ka projektos, kuri sa ņem ERAF l īdzfinans ē­
jumu, tiek piem ēroti Savien ības principi un ieteikumi, kas nodrošina sadarbsp ēju vis ā Eirop ā, jo 
īpaši EIF principi,LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/81  
( 1 ) OV L 355, 15.12.2006., 56. lpp.
— vadošaj ām iest ādēm e-p ārvald ības projektu atlas ē b ūtu j ānodrošina, lai izmaksu un ieguvumu 
anal īzē, ar ko pamato finans ēšanas l ēmumu, b ūtu pietiekami iek ļautas visas noz īm īgās izmaksas, 
tostarp uztur ēšanas izmaksas,  
— Komisija b ūtu j āaicina ar ī turpm āk nodrošin āt, lai vadoš ās iest ādes uzraudz ītu un nov ērtētu 
projektu rezult ātus un ietekmi nol ūkā demonstr ēt Savien ības finans ējuma efekt īvu izmantošanu 
un sniegt atgriezenisko saikni turpm āko programmu koncepcijas uzlabošanai;  
XIII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 10/2011 “Vai programmas “Skolas piens” un 
“Aug ļi skolai” bija efekt īvas?”  
98. atg ādina par programmas “Skolas piens” 1999. gad ā veikta ārējā nov ērtējuma rezult ātiem un Rev īzijas 
pal ātas konstat ējumiem, ka programm ā kopš t ā laika nek ādas faktiskas izmai ņas nav veiktas;  
99. uzsver, ka pašreiz ējās programmas “Skolas piens” turpin āšana b ūtu nodok ļu maks ātāju naudas izš ķēr­
dēšana un ka t ādēļ programmas darb ība b ūtu j āpārtrauc, ja vien netiek veiktas t ūlītējas un plašas 
reformas;  
100. uzsver, ka programm ā “Skolas piens” pašreiz piedal ās tikai 10 % no vis ām skol ām, kuras ir ties īgas 
piedal īties šaj ā programm ā; t ādēļ uzskata, ka dal ībvalstis ir izr ādījušas savu atbalstu šai programmai, 
neraugoties uz š īs programmas zemo subsid ēšanas l īmeni un iesp ējamo “liek ās pal īdz ības” fenomenu; 
mudina dal ībvalstis veidot nacion ālas uztura programmas skol ām, t ādējādi aizst ājot programmas 
“Skolas piens” un “Aug ļi skolai” ar m ērķtiec īgākiem pas ākumiem;  
101. pauž p ārliec ību – ja programmas “Skolas piens” un “Aug ļi skol ām” tiks turpin ātas, t ām b ūtu j ādarbojas 
līdz īgi, lai atvieglotu koordin āciju un veidotu siner ģijas, jo to m ērķi ir vien ādi; 
102. aicina Komisiju un dal ībvalstis, pamatojoties uz zin ātnisk ām atzi ņām, par šo programmu m ērķgrup ām 
izv ēlēties t ās b ērnu un skol ēnu grupas, kas no š īm programm ām ieg ūtu visvair āk (t. i., ņemot v ērā 
uztura vajadz ības, vecuma grupu, vesel ības st āvokli, soci ālo grupu utt.); uzsver, ka m ērķgrupu noteik ­ 
šana atvieglos šo programmu ietekmes m ērīšanu;  
103. uzskata, ka produkti b ūtu j āizplata bez maksas un ka nevajadz ētu pie ļaut šo produktu izplat īšanu 
ēdn īcās; 
104. uzst āj, ka šaj ās sh ēm ās iek ļauto produktu izplat īšana ir j āiek ļauj valsts un/vai re ģion ālā strat ēģijā, un 
uzsver, ka š ādā strat ēģijā jāparedz ar ī pal īgpas ākumi (t. i., izgl ītojoši un informat īvi pas ākumi, iesaistot 
vec ākus un skolot ājus);  
105. aicina Komisiju un dal ībvalstis izstr ādāt programmas “Skolas piens” l īdzfinans ēšanas sist ēmu, kas b ūtu 
līdz īga sist ēmai, kuru izmanto attiec ībā uz programmu “Aug ļi skolai”; uzskata, ka Komisija un dal īb­
valstis var ētu apsv ērt jaut ājumu par l īdzfinans ēšanas pras ības attiecin āšanu ar ī uz papildu pas ākumiem; 
turkl āt uzskata, ka neizlietotos valsts finans ējumu kopumus var ētu p ārdal īt starp dal ībvalst īm; 
106. aicina Komisiju un dal ībvalstis izveidot efekt īvas uzraudz ības un kontroles sist ēmas;LV L 286/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
XIV da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 11/2011 “Vai ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu 
sh ēmas koncepcija un p ārvald ība nodrošina sh ēmas efekt īvu darb ību?”  
107. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu un nor āda uz taj ā min ētajiem konstat ējumiem, ka:  
— sp ēkā esošie noteikumi attiec ībā uz ģeogr āfisk ās izcelsmes nor āžu ( ĢIN) sh ēmu neparedz kompe ­
tentaj ām iest ādēm un kontroles strukt ūrām oblig ātas pras ības attiec ībā uz produktu specifik āciju 
pārbaud ēm un nepreciz ē tādus jaut ājumus k ā p ārbaužu oblig ātais tv ērums, biežums, atlases meto ­
dolo ģija un daž ādos ražošanas un izplat īšanas posmos iesaist ītās p ārbaud ām ās personas,  
— Regul ā (EK) Nr. 882/2004 nav noteikts, ka p ārbaud ēm, ko dal ībvalstis veic, lai atkl ātu un nov ērstu 
ar ĢIN sh ēmu saist īto neat ļautu praksi, vajadz ētu b ūt oblig ātām; 
108. pauž bažas par to, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas veikto rev īziju t ā rezult ātā rodas situ ācija, kur ā 
dal ībvalstu kontroles sist ēmas atš ķiras vair ākos svar īgos elementos, un uzskata, ka š īs atš ķirības 
turpm āk ir j āsamazina; pie ņem zin āšanai Komisijas priekšlikumu (COM(2010) 733), kas ir da ļa no 
tā d ēvētās “kvalit ātes paketes”; prasa izveidot pien ācīgu kontroles strukt ūru un sist ēmu, kas nodrošina 
konsekventi augstu aizsarg ātas cilmes vietas nosaukuma un aizsarg ātas ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādes 
produktu kvalit āti un efekt īvi nov ērš un konstat ē neat ļautu praksi vis ās dal ībvalst īs; tom ēr uzskata, ka 
tas nedr īkst ētu novest pie papildu kontroles posmu izveidošanas, nosakot maksim ālās kontroles 
pras ības un t ālāk palielinot birokr ātiju;  
109. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus par dal ībvalstu veikto ĢIN sh ēmu p ārbaužu rev īziju iek ļaušanu 
regul āro rev īziju pl ānā, ko Komisija veic dal ībvalst īs, un pieprasa, lai Komisija atbilst īgi rea ģētu; 
110. atg ādina par Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka pieteikumu izskat īšanas proced ūra valsts un Komisijas 
līmen ī ir ilga, un aicina Komisiju vienk āršot un sa īsin āt birokr ātisk ās un ilg ās re ģistr ācijas proced ūras, 
lai palielin ātu ĢIN sh ēmu pievilc ību iesp ējamo pretendentu vid ū, kurus no pieteikšan ās pašlaik attur 
pārāk laikietilp īgās proced ūras; 
111. pauž bažas par to, ka Rev īzijas pal ātas rev īzij ā konstat ēts, ka pat ērētāju un ražot āju inform ētība par 
ĢIN sh ēmu ir neliela; t āpat pauž bažas par atzi ņu, ka pašlaik izmantot ās iesp ējas ac īmredzot nepa ­
lielin ās inform ētību par ĢIN sh ēmu un nesp ēj veicin āt ražot āju iesaist īšanos; t ādēļ prasa Komisijai 
vispus īgi nov ērtēt situ āciju, izstr ādāt skaidru strat ēģiju un defin ēt efekt īvus pas ākumus un l īdzek ļus, lai 
nov ērstu pašreiz ējo inform ētības tr ūkumu attiec ībā uz ĢIN sh ēmu, t ās produktiem un logotipiem, 
piem ēram, p ēc savas iniciat īvas organiz ējot kampa ņu utt.;  
112. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu, ka b ūtu j ādarbojas savstarp ējas pal īdz ības sist ēmai, kas b ūtu 
piem ērota to valsts iest āžu konkr ētaj ām vajadz ībām, kuras str ādā ar ĢIN sh ēmu;  
113. atg ādina, ka Savien ības ģeogr āfisko nor āžu sist ēm ā noš ķir divus aizsarg āto nosaukumu veidus – 
aizsarg ātu cilmes vietas nosaukumu un aizsarg ātu ģeogr āfisk ās izcelsmes nor ādi; nor āda, ka š īs nor ādes 
pat ērētājiem ir neskaidras, jo nav skaidri par ādīta atš ķirība starp t ām; t āpēc ierosina noteikt skaidr ākas 
nor ādes, kuras ļautu pat ērētājiem saprast, k ā atš ķiras aizsarg āto nosaukumu pak āpe un k ādas ir 
attiec ības starp produktu un ģeogr āfisko re ģionu;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/83
114. pauž bažas par jaun ākajiem pazi ņojumiem presei, kuros ir zi ņots par ĢIN neatbilst īgu un ļaunpr ātīgu 
izmantošanu daž ās treš ās valst īs; aicina Komisiju akt īvi veikt pas ākumus nol ūkā aizsarg āt Savien ības 
ĢIN sh ēm ā re ģistr ētos produktus ar ī starptautiskaj ā tirdzniec ības vid ē un izstr ādāt atbilst īgus nol ī­
gumus ar treš ām valst īm; 
115. aicina Komisiju inform ēt Parlamentu par t ās darba rezult ātiem;  
XV da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 15/2011 “Vai Komisijas proced ūras nodrošina 
valsts atbalsta kontroles efekt īvu p ārvald ību?”  
116. atzin īgi v ērtē īpašo zi ņojumu un kopum ā atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus ar sekojoš ām piez īm ēm, 
kā ar ī nor āda, ka šai rev īzijai tika izv ēlētas tikai asto ņas dal ībvalstis;  
117. ņem v ērā Rev īzijas pal ātas atzinumu, ka Komisija ir ātri un efekt īvi rea ģējusi uz finanšu kr īzi un 
tādējādi b ūtiski sekm ējusi izvair īšanos no svar īgāko Savien ībā izvietoto finanšu instit ūciju bankrota;  
118. aicina Komisiju proakt īvāk r īkoties attiec ībā uz dal ībvalst īm, jo īpaši:  
— akt īvāk inform ēt par valsts atbalsta noteikumiem, izplatot paraugpraksi un vair āk sniedzot prak ­
tiskus padomus,  
— nodrošin āt to, ka attiec īgā gad ījum ā par visiem valsts atbalsta gad ījumiem ir pien ācīgi pazi ņots, un 
izstr ādāt disciplin ēšanas pas ākumus dal ībvalst īm, ja t ās nepilda pazi ņošanas pien ākumu,  
— nekav ējoties piesaist īt vair āk cilv ēkresursu valsts atbalsta kontrolei;  
119. nor āda uz tr ūkumiem attiec ībā uz nepieciešam ību pa ātrin āt l ēmumu pie ņemšanas procesu un palie ­
lin āt t ā p ārredzam ību un aicina Komisiju veikt pas ākumus, lai sa īsin ātu izmekl ēšanas proced ūras 
ilgumu; nor āda uz dal ībvalst īm nos ūtīto inform ācijas piepras ījumu lielo skaitu un mudina Komisiju 
tos ierobežot, lai pa ātrin ātu proced ūru; aicina Komisiju inform ēt Parlamentu par vid ējo laiku, kas bija 
vajadz īgs lietu izskat īšanas pabeigšanai p ēdējos četros gados, sniedzot sadal ījumu pa atseviš ķām dal īb­
valst īm; 
120. mudina Komisiju turpin āt apsv ērt, vai finanšu kr īzes veiksm īgaj ā p ārvar ēšan ā g ūto m ācību var ētu 
izmantot ar ī, lai pa ātrin ātu darbu parastos apst ākļos, un aicina Komisiju l īdz 2012. gada septembrim 
inform ēt Parlamentu par iesp ējam ām ieviestaj ām izmai ņām; 
121. uzsver, ka ir svar īgi nodrošin āt juridisko noteikt ību vis ām ieinteres ētaj ām person ām; t ādēļ aicina 
Komisiju:  
— ātri izskat īt nepamatotas s ūdz ības,  
— pa ātrin āt s ūdz ību izskat īšanas proced ūru kopum ā un pieš ķirt vajadz īgos resursus, lai v ēl vair āk 
samazin ātu neizskat īto s ūdz ību skaitu,  
— pien ācīgi inform ēt attiec īgo s ūdz ības iesniedz ēju, dal ībvalsti un sa ņēm ēju par izskat āmaj ām liet ām 
un izmekl ēšanas rezult ātiem;LV L 286/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
122. nor āda uz tr ūkumiem pieejamo cilv ēkresursu izmantošan ā un atzin īgi v ērtē Komisijas nodomu īstenot 
uzlabotu laika uzskaites sist ēmu; pievienojas Rev īzijas pal ātas ierosin ājumam izveidot p ārvald ības 
ziņojumu sist ēmu nol ūkā efekt īvi uzraudz īt konkr ētām liet ām velt īto laiku un atbild īgo darbinieku 
darba slodzi; sagaida, ka š ī sist ēma s āks darboties l īdz 2012. gada beig ām; 
123. uzsver, cik svar īga ir valsts atbalsta uzraudz ība; t āpēc mudina Komisiju paplašin āt uzraudz ības pas ā­
kumus gan attiec ībā uz paraugu lielumu, gan apjomu;  
124. nor āda uz tr ūkumiem datu v ākšanas proces ā un aicina Komisiju uzlabot darba efektivit āti un uztica ­
m ību, k ā ar ī zi ņot par  SARI  datorprogrammas (  1 ) ieviešan ā sasniegto l īdz 2010. gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūras beig ām; 
125. aicina Komisiju paplašin āt t ās ex post  ietekmes nov ērtējumu par to, k ā valsts atbalsts un valsts atbalsta 
kontrole ietekm ējusi uz ņēmumus, tirgu un ekonomiku kopum ā; 
126. uzdod priekšs ēdētājam nos ūtīt šo l ēmumu Padomei, Komisijai, Eiropas Savien ības Tiesai un Rev īzijas 
pal ātai, k ā ar ī nodrošin āt t ā public ēšanu  Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī (L s ērij ā).LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/85  
( 1 ) SARI  datorprogramma ir jauna centraliz ētas datub āzes datorprogramma, ar kuras pal īdz ību dal ībvalstu pieš ķīrējas 
iest ādes var tieši pazi ņot par saviem atbalsta izdevumiem ( Īpašais zi ņojums Nr. 15/2011, 60. lpp.).