LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.8.2004 
COM(2004) 555 gal īgā redakcija 
.µ 
Priekšlikums 
PADOMES REGULAS 
grozījumiem Regul ā (EK) Nr. 2287/2003 attiec ībā uz dienu skaitu, ko ku ģi var pavad īt 
Ziemeļjūrā, zvejojot pikšas, un grunts tra ļu izmantošanu Azoru salu, Kan āriju salu un 
Madeiras salas ūdeņos 
. 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Padomes Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiec ībā uz atseviš ķiem zivju kr ājumiem un zivju 
krājumu grup ām nosaka zvejas iesp ējas 2004. gadam, k ā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas 
piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas ku ģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas 
ierobežojumi. Regulas groz ījumi vajadz īgi, ņemot vērā jaunas zin ātniskās atziņas. 
(1) Vides aizsardz ības prasību integr ēšanai Kop ējās zivsaimniec ības politik ā nepieciešams 
apstiprināt pasākumus, kas veicami, lai samazin ātu zvejas aktivit āšu ietekmi uz j ūras 
ekosistēmu. Šīs prasības ir skaidri noteiktas Regul ā (EK) Nr. 2371/2002 par vides 
aizsardzības un zivsaimniec ību resursu ilglaic īgu ekspluat āciju saska ņā ar Kop ējās 
zivsaimniec ības politiku1, 2. pantā.  
Jaunākie zinātniskie zi ņojumi ir par ādījuši, ka noteikt ām dziļūdens dabisk ām vidēm ir 
nepieciešama aizsardz ība no meh āniskās erozijas, ko izraisa zvejas meh ānismi. Tai skait ā 
dabiskā vide, ko veidojusi dzi ļūdens kora ļļu (Lophelia pertusa ) uzkrāšanās, termisk ās atveres 
un karbon āta uzkalni ņu uzbērumi. Saska ņā ar jaunākajiem zin ātniskajiem zi ņojumiem un jo 
īpaši konkr ētiem Starptautisk ā Jūras pētniecības padomes ( ICES ) (ICES – International 
Council of the Exploration of the Sea ) ziņojumiem vair ākas no šīm dabiskaj ām vidēm ir 
atklātas un atz īmētas Atlantijas kart ē. Ir ieprotokol ēts, ka  Lophelia pertusa ir sastopama 
Kanāriju salās un vair ākās vietās dziļāk par 1000 metriem pie Madeiras un Azoru sal ām 
Atlantijā.  
Šīs dziļūdens dabisk ās vides 1992. gada 21. maija Direkt īvā 92/43/EC par Dabisko biotopu un 
savvaļas faunas un floras aizsardz ību2 ir definētas kā Kopienu interes ējošās dabiskās vides. 
Turklāt starptautiskaj ās debatēs par dabas aizsardz ību tās iegūst arvien liel āku uzman ību. 
Piemēram, Konvencijas par Zieme ļaustrumu Atlantijas re ģiona jūras vides aizsardz ību 
(OSPAR Konvencija) ( the Convention for the Protection of  the Marine Environment of the 
North-East Atlantic  – "OSPAR Convention") sarakst ā, kurā uzskaitītas apdraud ētās dabiskās 
vides, nesen ir iek ļauti arī dziļūdens kora ļļu rifi. Ar ī Apvienoto N āciju neform ālajās 
konsultācijās par oke āniem un j ūras likumu (UNICPOLOS) dabisk ās vides tiek apl ūkotas kā 
apdraudētas, kam nepieciešama īpaša aizsardz ība. Vairākas piejūras valstis vis ā pasaulē jau ir 
uzsākušas nepieciešamos aizsardz ības pasākumus. 2003. gada 20. august ā pēc Apvienot ās 
Karalistes piepras ījuma Komisija apstiprin āja ar Regulas 2371/2002 7. pantu saist ītos 
nepieciešamo ārkārtas pasākumus, aizliedzot grunts tra ļu iekārtu izmantošanu ūdeņos, kas 
atrodas uz ziemelriet umiem no Skotijas ( Darwin Mounds ), un vēlāk saistībā ar Komisijas 
ieteikumu Padome ar 2004. gada 22. marta Regulu (EC) 602/2004 šos pas ākumus padar īja par 
saistošiem, izdarot groz ījumus Regul ā (EC) 850/98 par dzi ļūdens kora ļļu rifu aizsardz ību no 
tralēšanas ietekmes rajon ā uz zieme ļrietumiem no Skotijas3. 
Turklāt Kopienas zvejas zona pie Azoru, Madeiras un Kan āriju salām satur vair ākas zināmas 
vai potenci ālas dziļūdens dab īgās vides, kas l īdz šim ir bijušas pasarg ātas no tral ēšanas 
saistībā ar speciālas pieejas rež īmu, kas aprakst īts Padomes Regul ā (EK) Nr. 2027/95. T ā kā 
šis režīms beidza darboties no 2003.gada 15. novembra, ir svar īgi Kopienas likumdošan ā 
garantēt šo reģionu turpm āku aizsardz ību. Tāpēc Komisija apstiprin āja ierosin ājumu aizliegt 
traļu lietošanu augst āk minēto arhipel āgu reģionos, izdarot groz ījumus Regul ā (EK) Nr. 
                                                 
1 OJ L 358, 20.12.2002,  59. lpp. 
2 OJ L 206, 22.7.1992,  7. lpp. 
3 OJ L 97, 01.04.2004 , 30. lpp. 
 
LV 3   LV 850/98 par zvejniec ības resursu aizsarg āšanu, nosakot tehniskus pas ākumus jauno j ūras 
organismu aizsardz ībai4. 
Sagatavojot šo noz īmīgo priekšlikumu par j ūras dabisk ās vides aizsardz ību, Komisija ir 
ņēmusi vērā jaunākos ICES zi ņojumus. Jo īpaši ICES ir piev ērsusi uzman ību tralēšanas 
ietekmei uz dabisko j ūras vidi.  
Tomēr saistībā ar Eiropas Parlamenta atjaunošanu 2004. gad ā šī priekšlikuma apstiprin āšana, 
domājams, tiks atlikta uz dažiem m ēnešiem un tas noz īmē, ka pastāv risks, ka aizsardz ības 
pasākumu trūkuma dēļ tralēšanas darb ības pie Azoru sal ām radīs grūti atjaunojamus 
bojājumus dzi ļūdens dabiskaj ās vidēs.  
Saistībā ar iepriekš min ētajiem apst ākļiem ir attiec īgi jāuzsāk traļu lietošanas aizliegšana 
saistītajos apgabalos, veicot groz ījumus Regul ā 2004 TAC (KPN), kuras IV pielikums piev ērš 
īpašu uzman ību zvejas tehnisko nosac ījumu pasākumiem, kas j āievēro 2004. gad ā. Tas radīs 
ilgstošu dzi ļūdens dabisk ās vides aizsardz ību līdz brīdim, kad Eiropas Parlaments izskat īs 
ieteikumus un tiks pie ņemts Padomes l ēmums par Komisijas ierosin ājumiem groz ījumu 
veikšanai Regul ā (EK) Nr. 850/98. 
Līdz brīdim, kad b ūs nopietni ilglaic īgi vides aizsardz ības ieguvumi, saist ībā ar metodes 
izmantošanu, zivsaimniec ības industrija neciet īs nozīmīgākas sekas, jo tra ļu izmantošana b ūs 
aizliegta. Turkl āt flotes var turpin āt zvejot aizsarg ātajos apgabalos, ja tiek izmantoti notauvoti 
mehānismi, kas nav kontakt ā ar jūras dibenu, t ādi kā okeāna traļi vai āķu jedas, ri ņķvadi un 
citi fiksētie mehānismi. 
(2) Apvienot ās Karalistes zin ātniskie dienesti ir laiduši klaj ā jaunu, detaliz ētu inform āciju, ka 
mencu zvejas proporcijas flot ēm, kas zvejo ārpus „mencu aizsardz ības apgabala”, vienm ēr ir 
bijušas zemas. Zvejas intensit ātes palielin āšanas gad ījumā saistībā ar pieļaujamo dienu skaitu 
jūrā kuģiem, kas nezvejo mencu aizsardz ības apgabal ā, ir sagaid āms, ka tas rad īs papildu 
risku mencu re ģenerācijai. Tom ēr ir nepieciešams nodrošin āt, ka šādas papildu zvejas iesp ējas 
nav pielīdzināmas citiem ku ģiem, kas zvejo saska ņā ar citiem noteikumiem. 
Padome ir l ūgta pēc iespējas ātrāk apstiprin āt šo priekšlikumu, lai ļautu zvejniekiem pl ānot 
viņu aktivitātes šajā zvejas sezon ā.  
                                                 
4 OJ L 125, 27.4.1998,  1. lpp, Regula, kur ā pēdējie grozījumi izdar īti saistībā ar (EK) Nr. 973/2001 
Regulu (OJ L 137, 19.5.2001, 1. lpp). [Regula, kur ā pēdējie grozījumi izdar īti saistībā ar (EK) 
Nr. […/…]Regulu (OJ L …).]. 
 
LV 4   LV Priekšlikums 
PADOMES REGULAI 
grozījumiem Regul ā (EK) Nr. 2287/2003 attiec ībā uz dienu skaitu, ko ku ģi var pavad īt 
Ziemeļjūrā, zvejojot pikšas, un grunts tra ļu izmantošanu Azoru salu, Kan āriju salu un 
Madeiras salas ūdeņos 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu,  
ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Re gulu (EK) Nr. 2371/2002 par vides 
aizsardzības un zivsaimniec ību resursu ilglaic īgu ekspluat āciju saska ņā ar Kop ējās 
zivsaimniec ības politiku5, un jo īpaši tā 20. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
tā kā: 
(1) Saskaņā ar jaunākajiem Starptautisk ās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) (ICES – 
International Council of th e Exploration of the Sea ) zinātniskajiem zi ņojumiem īpaši 
jutīgas dziļūdens dabisk ās vides ir atkl ātas un iez īmētas Atlantijas kart ē. Šīs dabiskās 
vides satur noz īmīgas un ļoti daudzveid īgas biocenozes. T ās definētas kā Kopienu 
īpaši interes ējošās dabiskās vides 1992. gada 21. maija Direkt īvā 92/43/EC par 
Dabisko biotopu un savva ļas faunas un floras aizsardz ību6. Turklāt dziļūdens kora ļļu 
rifi Konvencijas par Zieme ļaustrumu Atlantijas re ģiona jūras vides aizsardz ību 
("OSPAR Convention") ietvaros ir iek ļauti sarakst ā, kurā uzskaitītas apdraud ētās 
dabiskās vides. 
(2) Saskaņā ar zinātniskām liecībām bojājumu, kas rad īti dabiskaj ām vidēm ar traļu 
mehānismiem, kas notauvoti caur apakš ējo daļu, atlīdzināšana ir vai nu neiesp ējama, 
vai ļoti sarežģīta un lēna. Azoru, Kan āriju un Madeiras salu apskalojošie ūdeņi satur 
vairākas zināmas vai potenci ālas dziļūdens dabisk ās vides, kas l īdz nesenam laikam ir 
bijušas pasarg ātas no tral ēšanas saist ībā ar Padomes 1995. gada 15. j ūnija Regulu 
(EEK) Nr. 2027/95 par zvejas intensit ātes vadības sistēmu izveidi saist ībā ar 
noteiktiem zvejas apgabaliem un resursiem7. Tādējādi ir atbilstoši aizliegt grunts tra ļu 
vai līdzīgu mehānismu izmantošanu Azoru, Kan āriju un Madeiras salu ūdeņos, kur šīs 
dabiskās vides ir v ēlamajā saglabāšanas stāvoklī.  
                                                 
5 OJ L 358, 31.12.2002 , 59.lpp. 
6 OJ L 206, 22.7.1992,  7. lpp. 
7 OJ L 199, 24.8.1995 , p. 1. Regula, kur ā pēdējie grozījumi izdar īti saistībā ar Regulu (EK) Nr 1954/2003 
(OJ L 289, 7.11.2003 , 1. lpp.). 
 
LV 5   LV (3) Jaunākā zinātniskā informācija apliecina, ka IV pielikuma 17. punkt ā minēto 
specifisko noteikumu iev ērojošo zivsaimniec ību mencu lomi, dom ājams, ir mazi un 
tātad šīs zivsaimniec ības pievērš mazu uzman ību mencu re ģenerēšanai. Tādējādi ir 
pamatota dienu skaita j ūrā palielināšana kuģiem, kas zvejo pikšas. 
(4) Padomes 2003. gada 19. decembra Regul ā (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiec ībā uz 
atsevišķiem zivju kr ājumiem un zivju kr ājumu grup ām nosaka zvejas iesp ējas 
2004. gadam, k ā arī ar tām saistītos nosac ījumus, kas piem ērojami Kopienas ūdeņos 
un Kopienas ku ģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi8, tādējādi ir 
jāveic attiec īgi grozījumi, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1.Pants 
Regulas (EK) Nr. 2287/2003 IV un V pielikumos ir veikti groz ījumi saska ņā ar šīs Regulas 
pielikumu.  
2. Pants 
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā, kad to public ē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā –  
 Priekšs ēdētājs 
                                                 
8 OJ L 344, 31.12.3003 , 1. lpp. 
 
LV 6   LV PIELIKUMS  
Regulas (EK) Nr. 2287/2003 pielikumos ir veikti š ādi grozījumi: 
1. IV. Pielikum ā: 
 Pievienoti sekojoši punkti:  ‘19. Tral ēšanas aizliegums Azoru, Kan āriju un Madeiras salas apskalojošos ūdeņos  
Kuģiem aizliegts lietot grunts tra ļus vai līdzīgi vilktus t īklus, kas ir saskarsm ē ar jūras dibenu 
apgabalos, kuru robežas nosaka š ādas koordin ātes: 
a) Azoru salas  
Platums 36° 00’ Z garums 23° 00’ R Platums 42° 00’ Z garums 23° 00’ R Platums 42° 00’ Z garums 34° 00’ R Platums 36° 00’ Z garums 34° 00’ R 
b) Kanāriju salas un Madeiras sala  
Platums 27° 00’ Z garums 19° 00’ R Platums 26°00’ Z garums 15° 00’ R Platums 29° 00’ Z garums 13° 00’ R Platums 36° 00’ Z garums 13° 00’ R Platums 36° 00’ Z garums 19° 00’ R’ 
2. V. Pielikum ā: 
Punktam ir pievienotas š ādas sadaļas: 
‘(g) Ierobežojot die nu skaitu, kas saist īts ar (a) apakšpunkt u par „Zvejas iek ārtu 
grupēšanu saska ņā ar 4a. punktu”, dal ībvalstis var palielin āt maksimālo dienu skaitu 
jūrā šajā apgabalā un ierobežojumus par b ūšanu ārpus ostas l īdz 12 ku ģiem, kas 
aprīkoti ar VMS un kam saska ņā ar IV pielikuma 17. (b) punktu ir izsniegtas īpašas 
zvejas atļaujas, kas ir der īgas vienu kalend āro mēnesi vai ilg āk.  
 
LV 7   LV Šādiem kuģiem:  
– vismaz četras dienas iepriekš ir j āinformē attiecīgās vietas varas iest ādes par 
piestāšanu, lai zvejotu,  
– kā noteikts (b) apakšpunkt ā par periodu, kur ā saskaņā ar IV pielikuma 17. (b) 
punktu nepieciešamas speci ālas zvejas at ļaujas, dienas nevar sadal īt, tās 
jāizmanto tikai kopum ā.  
– dienas var p ārcelt tikai t ā, kā noteikts 10. punkt ā par kuģiem, kas g ūst labumu 
no zvejas dienu skaita palielin āšanas saska ņā ar šo apakšpunktu.’