KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Par paziņojuma procedūras darbību atbilstoši PTO Līgumam par tehniskajām barjerām tirdzniecībā (TBT līgums) /* COM/2012/0354 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Par paziņojuma procedūras darbību atbilstoši PTO Līgumam par tehniskajām barjerām tirdzniecībā (TBT līgums) 1. Ievads Līgums par tehniskajām barjerām tirdzniecībā (TBT līgums[1]) ir viens no 13 daudzpusējiem nolīgumiem par preču tirdzniecību, kuri apspriesti Urugvajas raunda laikā. Tas stājās spēkā 1995. gadā, kad tika izveidota Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO). Tas paredz visām PTO dalībvalstīm pienākumu paziņot Pasaules Tirdzniecības organizācijai tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz precēm jau to projekta izstrādes posmā un nodrošina pārējām PTO dalībvalstīm iespēju iesniegt komentārus par minētajiem noteikumiem un procedūrām. · Minētā procedūra ir konkrēts veids, kā palīdzēt ES uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), uzlabot piekļuvi trešo valstu tirgiem, jo: · tā ļauj konstatēt nevajadzīgas barjeras starptautiskajā tirdzniecībā un likvidēt tās jau to rašanās avotā; · tā palīdz ES un dalībvalstu likumdevējiem un ES komersantiem iepazīties ar citu PTO dalībvalstu jaunajiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām; · tā dod ES iespēju veicināt tās regulatīvo pieeju un sniegt ieguldījumu citu PTO dalībvalstu noteikumos, izmantojot dialogu, kas notiek pirms jaunu noteikumu pieņemšanas; · tā veicina noteikumu un standartu konverģenci starptautiskā līmenī. Tāpēc TBT paziņojuma procedūra ir svarīgs elements ES tirdzniecības un rūpniecības politikā[2] un veicina stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu[3], jo īpaši attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Šā ziņojuma pirmais mērķis ir vērst Eiropas iestāžu un padomdevēju struktūru un ES komersantu, tostarp MVU, uzmanību uz iespējām, ko piedāvā TBT paziņojuma procedūra. Ziņojuma otrais mērķis ir izklāstīt šā instrumenta jaunākās tendences, sniedzot kopsavilkuma pārskatu par procedūras attīstību pēdējos gados. Treškārt, Komisija izmanto šā ziņojuma sniegto iespēju ieteikt konkrētu rīcību, lai veicinātu turpmākus uzlabojumus. Lai izmantotu priekšrocības, ko sniedz citu PTO dalībvalstu noteikumu paziņojuma procedūra, ir ļoti būtiski, lai pati ES ne vien ievērotu TBT līgumā noteiktos pienākumus, bet arī aktīvi veicinātu procedūras efektivitātes uzlabošanu. Ir svarīgi, lai Eiropas Parlaments, Padome un dalībvalstis izprastu, kā darbojas TBT paziņojuma procedūra, un sadarbotos ar Komisiju, lai sasniegtu atbilstības un uzlabotas pārredzamības mērķus. 2. TBT paziņojuma procedūras apraksts 2.1. Pienākumi atbilstoši TBT līgumam TBT līguma mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību, vienlaikus atzīstot PTO dalībvalstu tiesības pieņemt valsts tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras, kas varētu radīt tehniskas barjeras tirdzniecībā (atšķirīgu noteikumu pielāgošanas izmaksu, informēšanas izmaksu u. c. iemeslu dēļ). Lai nodrošinātu, ka šādi pasākumi nerada diskriminējošas vai nevajadzīgas barjeras tirdzniecībā, TBT ir ietverti vairāki materiāli un procesuāli nosacījumi, kas PTO dalībvalstīm jāievēro, izstrādājot tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras. Šādi materiālie un procesuālie nosacījumi attiecas uz visiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas saistītas ar preču — gan rūpniecisko, gan lauksaimniecības — tirdzniecību. Atšķirībā no standartiem, kas pēc būtības ir brīvprātīgi, tehniskie noteikumi nosaka obligātās preču īpašības un ar tām saistītos procesus un ražošanas metodes[4]. Lai noteiktu, vai preces atbilst šādām obligātajām prasībām, izmanto atbilstības novērtēšanas procedūras. 2.1.1. Materiālie nosacījumi — nediskriminēšana, izvairīšanās no nevajadzīgām barjerām tirdzniecībā, attiecīgu starptautisku standartu izmantošana Pasākumam, uz kuru attiecas TBT līguma darbības joma, ir jāatbilst nediskriminēšanas principam. Nediskriminēšanas principu, kas ir PTO tiesību pamats, iemieso Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT). Tā aizliedz diskrimināciju starp importētām un vietējā ražojuma precēm (valsts režīma princips, GATT III pants) un starp importētām precēm (lielākās labvēlības režīms, GATT I pants). Arī TBT līguma 2.1. paragrāfs paredz, ka PTO dalībvalstīm jānodrošina jebkuras citas dalībvalsts izcelsmes precēm tāds režīms, kurš nav mazāk labvēlīgs kā režīms, ko piešķir līdzīgām vietējas izcelsmes precēm un līdzīgām precēm, kuru izcelsmes valsts ir jebkura cita valsts. Turklāt tehniski noteikumi ir atļauti tikai tad, ja tie ir nepieciešami likumiska mērķa sasniegšanai. Tāpat atbilstības novērtēšanas procedūras nedrīkst būt stingrākas — vai arī tās nedrīkst piemērot stingrāk —, kā ir nepieciešams, lai nodrošinātu importējošās PTO dalībvalsts pārliecību par preču atbilstību attiecīgajām prasībām. Papildināms likumisku mērķu uzskaitījums ir atrodams TBT līguma 2.2. paragrāfā, kurā cita starpā ir minēta krāpnieciskas prakses gadījumu novēršana, cilvēku veselības vai drošības aizsardzība un apkārtējās vides aizsardzība. Laikā no 2008. līdz 2011. gadam cilvēku veselības vai drošības aizsardzība tika norādīta kā likumisks mērķis aptuveni pusei no TBT paziņojumiem[5]. Turklāt šī „nepieciešamības” prasība nozīmē, ka jābūt līdzsvaram starp izvirzīto likumisko mērķi un neizpildes risku, lai varētu izvēlēties pieeju, kas saistīta ar vismazāko tirdzniecības ierobežojumu, bet ir vienlīdz efektīva. Tāpēc valsts likumdevējs var izmantot TBT līgumu, kurā ir ieteiktas vairākas pieejas, kas veicina tirdzniecību, piemēram, ar izpildi pamatotu tehnisku noteikumu izmantošana un citu PTO dalībvalstu tehnisko noteikumu un ārvalstu atbilstības novērtējumu rezultātu līdzvērtīguma atzīšana[6]. Izstrādājot tehniskos noteikumus vai atbilstības novērtēšanas procedūras, jāizmanto arī attiecīgi starptautiski standarti. Vairāki TBT līguma noteikumi atbalsta starptautisku standartu izmantošanu, lai veicinātu tehnisko noteikumu saskaņošanu. Proti, 2.4. paragrāfs nosaka, ka tad, ja pastāv attiecīgi starptautiski standarti, PTO dalībvalstis „izmanto tos [..] par pamatu saviem tehniskajiem noteikumiem”, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiskie standarti uzskatāmi par neefektīviem vai par neatbilstošiem līdzekļiem noteikto likumisko mērķu īstenošanai. Piemēram, valsts tehnisks noteikums varētu pārsniegt to, ko paredz attiecīgais starptautiskais standarts, lai sasniegtu PTO dalībvalsts regulatīvos mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām vai attaisnotu tās pilsoņu tiesisko paļāvību attiecībā uz atbilstošu aizsardzības līmeni. Līdzīgi principi ir noteikti 5.4. paragrāfā attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām. 2.1.2. Formālais nosacījums — tiesību aktu projektu paziņošana Atbilstoši TBT Līguma 2.9. un 5.6. paragrāfam PTO dalībvalstīm tehniskie noteikumi un atbilstības novērtēšanas procedūras ir jāpaziņo tad, ja ir izpildīti divi nosacījumi — pirmkārt, neeksistē attiecīgs starptautisks standarts, vai arī pasākuma projekts “nav saskaņā” ar pastāvošo attiecīgo starptautisko standartu, un, otrkārt, ierosinātajam pasākumam var būt būtiska ietekme uz citu dalībvalstu tirdzniecību. Jēdziens “būtiska ietekme uz citu dalībvalstu tirdzniecību” ietver gan importu veicinošu, gan importu mazinošu ietekmi uz citu dalībvalstu tirdzniecību, kamēr vien šāda ietekme ir būtiska[7]. Ziņojumi tiek sniegti, cik vien drīz iespējams, tā, lai būtu iespējams ieviest labojumus un ņemt vērā izteiktos komentārus[8]. Paziņotāja dalībvalsts atvēl saprātīgu termiņu, kura laikā citas dalībvalstis var rakstiski iesniegt savus komentārus. PTO dalībvalstis TBT komitejā ir vienojušās, ka par saprātīgu termiņu uzskata 60–90 dienas. Attīstītās valstis tiek aicinātas atvēlēt komentāru iesniegšanai vairāk nekā 60 dienu termiņu[9]. Komentārus pēc pieprasījuma apspriež un ņem vērā. Tas nozīmē, ka citas PTO dalībvalstis var tikt pastāvīgi informētas par jaunu precēm piemērojamu prasību izstrādi vai to grozīšanu. Paziņojumi, ko saņem PTO sekretariāts, ir publiski pieejami[10], lai arī komersantiem būtu iespēja uzzināt par jaunajām prasībām un iepazīties ar tām. PTO dalībvalstīm ir tiesības iesniegt komentārus rakstiski par tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrām. Principā komentāriem būtu jāattiecas uz faktu, ka ierosinātie noteikumi neatbilst TBT līgumam. Pēc komentāru iesniegšanas būtu jānotiek dialogam ar paziņotāju PTO dalībvalsti. Tiesīgas iesniegt formālus komentārus atbilstoši šai procedūrai ir tikai PTO dalībvalstis, bet ne ieinteresētās personas, piemēram, komersanti. Tāpēc PTO dalībvalstij ir jāpārsūta komersantu apsvērumi. Tas, kā tiek organizēta komersantu apsvērumu uzklausīšana un ņemšana vērā, ir katras PTO dalībvalsts ziņā. 2.2. ES iekšējā organizācija attiecībā uz paziņojuma procedūru Lai paziņojuma procedūra noritētu pienācīgi un būtu lietderīga un efektīva, ir vajadzīga dažādu personu līdzdalība un savstarpēja sadarbība. ES vissvarīgākā nozīme ir Eiropas iestāžu, dalībvalstu un komersantu līdzdalībai. Visu iesaistīto personu līdzdalību palīdz koordinēt ES izveidota TBT tīmekļa vietne. 2.2.1. Eiropas Komisija TBT līgums nosaka, ka katra PTO dalībvalsts izveido paziņojumu izskatīšanas iestādi, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti noteikumi attiecībā uz paziņojuma procedūrām un pastāv pieprasījumu izskatīšanas centrs[11]. Pieprasījumu izskatīšanas centram jāatbild uz visiem būtiskajiem pieprasījumiem no citām dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par pieņemtajiem vai ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrām, un tam ir arī pienākums apstrādāt no citām PTO dalībvalstīm saņemtos komentārus par paziņojumiem[12]. ES šos pienākumus veic viena atsevišķa struktūrvienība Eiropas Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā[13], kura iecelta par ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centru. ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs veic divkāršu uzdevumu. Tas nodrošina, ka ES tiesību akti, ko Eiropas Parlaments un Padome vai Eiropas Komisija pieņems kā īstenošanas pasākumus, tiek paziņoti PTO to projekta izstrādes posmā. Tas ir arī atbildīgs par citu PTO dalībvalstu paziņojumu izplatīšanu visām ieinteresētajām personām un nodrošina komentāru nosūtīšanu paziņotājai PTO dalībvalstij ES vārdā, ja tiek konstatēts, ka attiecīgais pasākums varētu radīt problēmas ES eksportētāju piekļuvē tirgum. Lai varētu sniegt komentārus par citas PTO dalībvalsts paziņojumu, ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs lūdz ieguldījumu no visām ieinteresētajām personām, t. i., Eiropas Komisijas nozaru struktūrvienībām, Tirdzniecības ģenerāldirektorāta struktūrvienībām, ES delegācijām trešās valstīs, dalībvalstīm un ES uzņēmumiem. Rediģējot no ES iestādēm saņemtos komentārus par citu PTO dalībvalstu paziņojumiem, ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs nodrošina to atbilstību visām ES rīcībpolitikām. 2.2.2. ES likumdevēji — Parlaments un Padome Arī Eiropas Parlaments un Padome veic svarīgu uzdevumu, jo tie pieņem tiesību aktus, kas ietver tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras un kam jābūt saskaņā ar TBT līgumu. Ņemot vērā, ka TBT līgums paredz, ka paziņojumi jāsniedz tiesību aktu projektu izstrādes posmā, ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs paziņo pārējām PTO dalībvalstīm ES tiesību aktus, kas nosaka precēm piemērojamās prasības, uz kurām attiecas TBT līguma darbības joma, tiklīdz Komisija ir pieņēmusi savu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, direktīvai vai lēmumam. Komisija analizē no citām PTO dalībvalstīm saņemtos komentārus un ņem tos vērā likumdošanas procedūrā. Gan Padomei, gan Parlamentam, izstrādājot un pieņemot grozījumus Komisijas priekšlikumā, ir jāņem vērā tā ietekme uz starptautisko tirdzniecību. Citas PTO dalībvalstis uzmanīgi seko apspriedēm par tiesību aktiem un bieži rakstiski vai TBT komitejas sanāksmēs (kas notiek trīsreiz gadā PTO Ženēvā) sniedz savus komentārus par ierosināto grozījumu atbilstību TBT līgumam. 2.2.3. Dalībvalstis Papildus tam, ka ir izveidots ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs, visām 27 dalībvalstīm ir savas TBT paziņojumu izskatīšanas iestādes un pieprasījumu izskatīšanas centri. Dalībvalstu pienākums ir novērtēt, vai to ierosinātajiem valsts tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām būs būtiska ietekme uz tirdzniecību, un — ja tāda būs — tos tieši paziņot PTO. Tomēr atbildes uz komentāriem no citām PTO dalībvalstīm sniedz ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs (pēc saskaņošanas ar attiecīgajām dalībvalstīm) ES vārdā, jo šādas atbildes uzskata par daļu no kopējās tirdzniecības politikas, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē[14]. Saskaņošana starp dalībvalstīm un Eiropas Komisiju tiek nodrošināta, izmantojot Direktīvā 98/34/EK[15] noteikto ES iekšējo paziņošanas procedūru, un Komisijas dienesti katru gadu tiekas ar attiecīgajiem pārstāvjiem no dalībvalstīm, lai veicinātu šādu saskaņošanu. Dalībvalstīm ir arī jāinformē savas valsts sektora iestādes un vietējie komersanti par pienākumiem un iespējām saistībā ar TBT paziņojuma procedūru. Komisija regulāri saņem no dalībvalstīm komentārus par citu PTO dalībvalstu paziņojumiem. Dažas dalībvalstis ir ieviesušas efektīvus valsts mehānismus, lai saņemtu atsauksmes tieši no vietējās rūpniecības nozares, tostarp mazākām uzņēmējdarbības federācijām vai individuāliem uzņēmumiem. Komisija izmanto šādas atsauksmes, lai vērstos pret potenciālām barjerām tirdzniecībā. 2.2.4. Komersanti ES rūpniecības nozares komentāriem par citu PTO dalībvalstu paziņojumiem ir īpaši svarīga nozīme, lai varētu novērst nevajadzīgu barjeru rašanos starptautiskajā tirdzniecībā. Vairākas Eiropas rūpniecības nozares federācijas, kas atrodas Briselē, ļoti labi pārzina TBT līguma piedāvātās iespējas un regulāri sūta komentārus Komisijas dienestiem[16]. Dažas federācijas savas atsauksmes sniedz, izmantojot arī Tirgus piekļuves konsultatīvo komiteju, kas izveidota saistībā ar Eiropas Komisijas Tirgus piekļuves stratēģiju[17]. Citi Eiropas komersanti savus komentārus nosūta ES delegācijai paziņotājā PTO dalībvalstī. Komisija saskaņo jautājumus iekšēji, lai nodrošinātu, ka visus dokumentus saņem TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs, kas sagatavo ES oficiālos komentārus. Ņemot vērā bieži vien salīdzinoši īso termiņu komentāru sniegšanai, kas ir 60–90 dienas, ir svarīgi, lai ES komersanti paziņotu savus apsvērumus, cik drīz vien iespējams un pirms paziņotājas PTO dalībvalsts noteiktā galīgā termiņa[18]. 2.2.5. ES TBT tīmekļa vietne Lai nodrošinātu tiešu piekļuvi paziņojumiem un veicinātu saskaņošanu starp visām iesaistītajām personām, ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs 2004. gadā izveidoja savu publisko TBT tīmekļa vietni[19]. Minētā tīmekļa vietne nodrošina publisku piekļuvi TBT datubāzei, kurā ietvertas visas paziņojumu veidlapas, tekstu projekti un komentāri, ko Eiropas Komisija ir nosūtījusi un saņēmusi. Tīmekļa vietnē ir pieejams pārskats par katru TBT paziņojumu — paziņotie dokumenti, visi pieejamie tulkojumi un komentāri, ko nosūtījusi un saņēmusi Eiropas Komisija, ir izvietoti atsevišķā tīmekļa lapā par katru paziņojumu. Visu dokumentu izvietošana garantē, ka ES rīcība atbilstoši TBT līgumam ir pilnīgi pārredzama. Turklāt komersanti un citas ieinteresētās personas var pierakstīties jaunu paziņojumu informatīvajā sistēmā un aplūkot mēneša pārskatu par ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centra darbību. Informatīvās sistēmas reģistrēto lietotāju skaits liecina, ka kopš 2004. gada ES TBT tīmekļa vietnes izmantošanas intensitāte ir palielinājusies. 2011. gadā informatīvajā sistēmā bija reģistrējušās 529 privātas vai publiskas struktūras (salīdzinājumā ar 182 lietotājiem 2005. gadā) un datubāzē tika veikti 15 000 meklējumu. Viena trešdaļa reģistrēto lietotāju ir no trešām valstīm. ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs vairākkārt iepazīstināja ar savu datubāzi TBT komiteju, un pie tā ir vērsušās arī citas PTO dalībvalstis, kas vēlas izstrādāt savas tīmekļa vietnes. 3. ES atbilde uz visjaunākajām norisēm 3.1. Pielāgošanās TBT paziņojumu skaita palielinājumam ES vienmēr ir aktīvi uzraudzījusi trešo valstu pasākumus, un tā veiksmīgi tiek galā ar TBT paziņojumu skaita palielinājumu. TBT paziņojumu skaits ir palielinājies eksponenciāli. Kopš 1995. gada, kad stājās spēkā TBT līgums un kad tika paziņots mazāk nekā 400 teksta projektu, šis skaits ir vairāk nekā trīskāršojies, 2011. gadā sasniedzot 1216[20]. Kopumā pēdējos 16 gados PTO dalībvalstis ir paziņojušas gandrīz 15 000 tekstu. Paziņojumu skaits strauji palielinājās laikā no 2004. līdz 2009. gadam — tas tikai nedaudz palielinājās TBT paziņojuma procedūras pirmajos desmit gados (no mazāk nekā 400 paziņojumiem 1995. gadā līdz 638 paziņojumiem 2004. gadā), bet pēc tam sešu gadu laikā tas no 638 palielinājās līdz gandrīz 1500 (sk. diagrammu Komisijas dienestu darba dokumenta SWD(2012) 189 1. punktā). Galvenais šā palielinājuma iemesls ir PTO dalībvalstu skaita maiņa — no 128 sākumā līdz 153 dalībvalstīm 2011. gadā. Starp jaunpienācējām ir dažas lielās dalībvalstis, piemēram, Ķīna, kas pievienojās 2001. gadā, Saūda Arābija (2005. gadā), Vjetnama (2007. gadā) un Ukraina (2008. gadā). Ietekme bija arī informācijas kampaņām, ko organizēja PTO sekretariāts un valstu TBT pieprasījumu izskatīšanas centri. Turklāt gan PTO sekretariāts, gan PTO dalībvalstis ir finansējušas tehniskās palīdzības projektus TBT jomā un piedalījušās šādos projektos reģionālā un valsts līmenī. Vēl viens svarīgs iemesls ir intensīvāka PTO dalībnieku regulatīvā darbība pēdējos piecos gados jaunās nozarēs, piemēram, energoefektivitātes vai patērētāju informēšanas nozarēs. Visbeidzot regulatīvās darbības intensitātes palielināšanos varētu būt izraisījusi finanšu krīze, kas ir apdraudējusi valstu tautsaimniecību. ES ir cieši novērojusi un uzraudzījusi šo tiesiskā regulējuma paplašināšanos. Par to liecina to ES komentāru skaits, kuri saņemti par trešo valstu paziņojumiem, — tas ir proporcionāls TBT paziņojumu skaita palielinājumam. Tādējādi no 2004. līdz 2009. gadam no ES saņemto komentāru skaits gandrīz divkāršojās, palielinoties no 47 paziņojumiem līdz 91 paziņojumam gadā. ES 2011. gadā nosūtīja 102 komentārus, kas ir lielākais jebkad novērotais skaits (sk. diagrammu Komisijas dienestu darba dokumenta SWD(2012) 189 1. punktā). Tā arī aktīvi izmanto TBT komitejas sanāksmes, lai papildinātu savus rakstiskos komentārus ar mutiskiem paziņojumiem un aicinātu attiecīgi rīkoties, atsaucoties uz tās komentāriem. ES ir viena no visaktīvākajām dalībniecēm TBT komitejā, kas izsaka komentārus par citu PTO dalībvalstu paziņojumiem, kuri varētu radīt nevajadzīgas barjeras tirdzniecībā. Atkarībā no paziņotā teksta projekta ES var prasīt, lai tas tiek atsaukts, grozīts, atlikts vai lai tiek iesniegti precizējumi. Ir vairāki piemēri, kā notikusi veiksmīga sadarbība ar trešām valstīm, kuras gaitā sasniegts ES un starptautiskajai tirdzniecībai labvēlīgs rezultāts. TBT procedūrā sasniegto rezultātu piemēri Atsaukšana – ar Kolumbijas noteikumu projektu par alkoholiskajiem dzērieniem[21] tika piemērotas marķēšanas prasības, kas bija pārāk stingras un būtu radījušas ievērojamus zaudējumus komersantiem. Pēc ES intervences TBT komitejas sanāksmē un tās rakstiskajiem komentāriem Kolumbijas iestādes atsauca noteikumus. Grozīšana — Brazīlijas paziņojumā par atbilstības novērtējumu attiecībā uz rotaļlietu drošumu[22] tika ierosināta apgrūtinoša un diskriminējoša atbilstības novērtēšanas procedūra. Pēc ES un vairāku citu tirdzniecības partneru pieprasījuma Brazīlija 2010. gadā grozīja savus noteikumus, vienkāršojot atbilstības novērtēšanas procedūru attiecībā uz importētām rotaļlietām. Atlikšana — Indijas paziņojums par autotransporta līdzekļiem paredzētām riepām pirmoreiz tika publiskots 2006. gadā[23]. Pēc rakstisko komentāru saņemšanas no ES un tās daudzajiem intervences pasākumiem TBT komitejas sanāksmēs projekta pieņemšana tika atlikta. Grozītā versija tika paziņota 2010. gadā[24]. Precizēšana – attiecībā uz Ķīnas paziņojumu par cieto atkritumu importa pārbaudes un karantīnas uzraudzību un pārvaldību Ķīna precizēja, ka uz vajadzīgo reģistrāciju varēs pretendēt arī importētāji, kas akreditēti saskaņā ar konkrētiem Eiropas standartiem[25]. 3.2. Reaģēšana uz aktīvo PTO dalībvalstu skaita palielināšanos ES ir arī pielāgojusies jaunu dalībnieku ienākšanai TBT procedūrā un to kritiskajiem uzskatiem par tās regulatīvajām izvēlēm. Paziņojumu skaita būtiskais palielinājums pēdējos gados ir attiecināms ne vien uz lielajām valstīm, bet arī uz mazākām globālām dalībniecēm, piemēram, Saūda Arābiju, Kataru un Bahreinu. Šo tendenci apstiprina jaunattīstības valstu aktīvā piedalīšanās, piemēram, Uganda 2010. gadā paziņoja visvairāk tekstu. Procedūrā aktīvi piedalījās lielāks skaits PTO dalībvalstu, kas iesniedza arvien vairāk paziņojumu un komentāru par paziņojumiem. Citas PTO dalībvalstis bieži sniedz komentārus par ES paziņotajiem tekstiem. ES TBT pieprasījumu izskatīšanas centrs 2011. gadā saņēma 25 komentārus no trešām valstīm, jo īpaši no Ķīnas, Jaunzēlandes, Japānas un ASV (sk. diagrammu Komisijas dienestu darba dokumenta SWD(2012) 189 2. punktā). TBT komitejā no PTO dalībvalstīm ES pēdējos gados ir saņēmusi visvairāk komentāru. Eiropas Savienību, kas ir ļoti liels eksporta tirgus ar 500 miljoniem potenciālo patērētāju un kas bieži vien ir vadībā regulatīvo norišu jomā, veicinot patērētāju augsta līmeņa aizsardzību un īstenojot vērienīgu vides politiku, cieši uzrauga daudzi tirdzniecības partneri. ES atbild uz visiem saņemtajiem komentāriem, izskaidrojot savus tiesību aktus, tos aizstāvot vai vajadzības gadījumā grozot. Atbildes tiek sniegtas rakstiski uz rakstiskajiem komentāriem, ko ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs saņem paziņojuma procedūras gaitā, vai mutiski TBT komitejas sanāksmēs, atbildot uz citu PTO dalībvalstu apsvērumiem. Eiropas Komisija atbild uz katras PTO dalībvalsts rakstiskajiem komentāriem individuāli ES vārdā. Lielākā daļa jautājumu, kas aktualizēti saistībā ar ES tiesību aktiem kopš 1995. gada, ir bijuši saistīti ar lauksaimniecības nozari, ķimikāliju reģistrāciju, dzīvnieku labturību un ekodizainu/marķēšanu. ES atbildes rīcības piemēri Grozīšana – Komisijas 2002. gada Regula par vīna nozares produktiem[26] tika grozīta vairākas reizes pēc tam, kad tā bija paziņota un bija saņemti komentāri no trešām valstīm. Kad 2008. gadā tika paziņota jauna Komisijas Regula par vīna produktiem[27], tika grozīti 11 regulas projekta noteikumi, lai ņemtu vērā no 4 dažādām PTO dalībvalstīm saņemtos rakstiskos komentārus. Citu personu apsvērumu ņemšana vērā — papildus rakstiskajiem komentāriem ES atbildēja uz TBT komitejas sanāksmēs mutiski izteiktajiem apsvērumiem. Tāpēc trešo valstu apsvērumi attiecībā uz REACH[28] tika ņemti vērā vadlīnijās, kuru mērķis ir veicināt minētās regulas īstenošanu. Precizēšana – 2010. gadā vairākas PTO dalībvalstis TBT komitejā izteica apsvērumus, ka Eiropas akreditācijas sistēma, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 765/2008[29], varētu kaitēt trešo valstu atbilstības novērtēšanas struktūru spējai veikt to uzdevumus konkrētajā reglamentētajā jomā. ES precizēja, ka jaunie noteikumi ir izstrādāti tikai iekšējā tirgus vajadzībām un ka jaunā regula neietekmē iespējas pieņemt vai atzīt ārvalstu atbilstības novērtējumu rezultātus. 3.3. Pārredzamības problēmas risināšana Atbilstoši vispārējai tendencei arī ES ir būtiski palielinājusi tās paziņojumu skaitu gadā. Pēdējos desmit gados šis skaits ir vairāk nekā trīskāršojies, proti, no 17 līdz 63. Savukārt 2008. gadā ES paziņojumu skaits divkāršojās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (sk. diagrammu Komisijas dienestu darba dokumenta SWD(2012) 189 2. punktā). Dalībvalstu paziņojumu skaits kopš 1995. gada ir bijis svārstīgs, bet pēdējos trīs gados tas stabilizējās, un bija 54 paziņojumi gadā (sk. diagrammu Komisijas dienestu darba dokumenta SWD(2012) 189 3. punktā). Tomēr salīdzinājumā ar dalībvalstu paziņojumu skaitu atbilstoši iekšējai paziņojuma procedūrai[30] šis skaits joprojām ir zems. Attiecībā uz 60–90 dienu termiņu komentāru sniegšanai, kas atvēlēts citām PTO dalībvalstīm pirms paziņoto tiesību aktu pieņemšanas, statistika liecina, ka praksē komentāru sniegšanai atvēlētais laiks pēdējos piecos gados ir bijis no 58 dienām līdz 61 dienai salīdzinājumā ar 46 dienām 1997. gadā[31]. Attiecībā uz ES paziņojumiem vidējais dienu skaits, kas atvēlēts komentāru sniegšanai, 2011. gadā bija 65 (sk. diagrammu Komisijas dienestu darba dokumenta SWD(2012) 189 4. punktā). Šis progress ir radījis PTO dalībvalstīm vairāk iespēju analizēt trešo valstu tehniskos noteikumus un palīdzējis uzlabot TBT procedūru. Tomēr, kā ir uzsvērts pēdējā PTO Tirdzniecības politikas pārskatā par ES, termiņu komentāru sniegšanai saistībā ar ES dalībvalstu paziņojumiem varētu pagarināt vēl vairāk[32]. Pārredzamības jomā gūtie panākumi ir proporcionāli pasākumiem, ko PTO dalībvalstis ir veikušas, lai uzlabotu informētību par TBT procedūru. Iekšējā saskaņošana, ko veic, lai nodrošinātu, ka visi tiesību akti, uz kuriem attiecas TBT līguma darbības joma, tiek paziņoti attiecīgā posmā, ir rūpīgi jāuzrauga dienu no dienas, un valstu administratīvajām struktūrām jābūt informētām par šādiem tiesību aktiem. Eiropas Komisija ir īpaši aktīvi darbojusies šajā jomā, regulāri organizējot seminārus savām nodaļām un ES dalībvalstīm. Laikā no 2008. līdz 2011. gadam ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs organizēja trīs seminārus Komisijas nodaļām. 4. Daudzpusējās apspriedes par pārredzamību TBT paziņojuma procedūrā 4.1. Neatrisinātās grūtības TBT komiteja ir izdevusi un pilnveidojusi sīki izstrādātus ieteikumus par pārredzamību[33], kas uzlaboja PTO paziņojuma procedūras īstenošanu, ja vien PTO dalībvalstis tos ievēroja[34]. Tomēr dažas PTO dalībvalstis joprojām neievēro TBT paziņojuma procedūras pamatpienākumus, piemēram, vienkāršo paziņošanu vai paziņošanu projekta izstrādes posmā. Bieži vien šādas neievērošanas iemesls ir tas, ka trūkst saskaņošanas ar valstu administratīvajām struktūrām, lai nodrošinātu, ka paziņojumu izskatīšanas iestāde ir informēta par to tiesību aktu izstrādi, kuri jāpaziņo, vai paziņojumu izskatīšanas iestādes nespēja piemērot paziņošanas pienākumu administratīvajai struktūrai, kas atbildīga par ierosinātajiem tiesību aktiem. Dažas PTO dalībvalstis nepaziņo tiesību aktus, ko pieņem likumdevējvara (piemēram, parlaments), jo ir daudz sarežģītāk vienoties par saskaņošanu starp paziņojumu izskatīšanas iestādi un likumdevējvaru. Turklāt ne visas PTO dalībvalstis izmanto iespēju sniegt komentārus par ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām. Daudzām dalībvalstīm ir grūtības ievērot paziņojumus vai sakopot tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas, lai analizētu konkrētus paziņojumus. Turklāt ne visi PTO dalībvalstu pieprasījumu izskatīšanas centri darbojas pilnā mērā. Daži atbild reti, citi vienkārši paziņo, ka ir informējuši kompetentās iestādes par jautājumu, un bieži vien atbilde netiek sniegta pat pēc vairākkārtējiem atgādinājumiem. Tas būtiski kavē procedūras rezultātu un mazina tās efektivitāti. Joprojām ir “pelēkās zonas” attiecībā uz TBT līguma darbības jomu un paziņošanas pienākumu. Lai gan diviem nesen pieņemtiem PTO ekspertu grupas nolēmumiem[35] vajadzētu palīdzēt precīzāk definēt Līguma darbības jomu, joprojām pastāv neskaidrības, jo īpaši attiecībā uz prasībām, ko piemēro ar precēm nesaistītām ražošanas metodēm (kas nekādā veidā neietekmē galīgās preces tehniskās īpašības), un attiecībā uz brīvprātīgo marķēšanu, kas saistīta ar konkrētām prasībām, nepiemērojot ekskluzīvo marķēšanu. Būtiska problēma PTO dalībvalstīm un komersantiem joprojām ir paziņoto tekstu analīze salīdzinoši īsajā 60 dienu komentāru sniegšanas termiņā, jo īpaši, ja projekta teksts ir jāpārtulko. Tulkošanai atvēlētais budžets joprojām ir pārāk ierobežots. Ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot komersantu informētību par procedūru un iespēju nosūtīt komentārus PTO dalībvalstu iestādēm. Tas īpaši attiecas uz federācijām vai valsts uzņēmumiem, sevišķi MVU, kam ir ierobežoti iekšējie resursi, lai tie varētu analizēt ierosinātos noteikumus un laikus reaģēt. Visbeidzot TBT komitejai nevajadzētu kļūt par forumu, kas vienkārši paziņo rūpniecības nozares apsvērumus. Tai vajadzētu nodrošināt valsts sektora iestādēm iespēju apmainīties ar viedokļiem par ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, pamatojoties uz visiem saistītajiem politikas aspektiem. 4.2. Regulāras apspriedes TBT komitejas sanāksmēs un trīsgadu pārskati TBT komitejas regulārās sanāksmes, jo īpaši TBT līguma darbības un īstenošanas pārskatīšana, ko veic saskaņā ar TBT līguma 15.4. paragrāfu ik pēc trim gadiem, ir pasākumi, kuros tiek pārrunātas un precizētas dažas no grūtībām un problēmām, kas saistītas ar paziņojuma procedūru. Komisija regulāri izmanto šādus trīsgadu pārskatus, lai ieteiktu veidus, kā uzlabot pārredzamību paziņojuma procedūrā. ES aktīvi piedalās visās apspriedēs par trīsgadu pārskatu un sagatavoja dokumentu par pārredzamību[36] piektajam trīsgadu pārskatam[37], kas tika pabeigts 2009. gada novembrī. Trīsgadu pārskati ir svarīgi ne vien attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar paziņojuma procedūru, bet arī attiecībā uz citiem ar TBT līgumu saistītiem sistēmiskiem jautājumiem — labu regulatīvo praksi, atbilstības novērtēšanas procedūrām, standartiem, tehnisko palīdzību un TBT komitejas darbību. Tāpēc TBT komiteja ir kļuvusi par svarīgu forumu, kurā PTO dalībvalstis var apspriest jautājumus, kas saistīti ar preču starptautisko tirdzniecību un politikas pieejām. Komisija regulāri izmanto minēto komiteju, lai iepazīstinātu ar ES politikas pieejām citas PTO dalībvalstis un veicinātu regulatīvo konverģenci, izmantojot labu regulatīvo praksi tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru izstrādē. Komisija arī sniedz pārskatus par ES un dalībvalstu tehniskās palīdzības programmām jaunattīstības valstīm, kas ietver atbalstu TBT jautājumos[38]. Zviedrija 2011. gada jūnija TBT komitejas sanāksmē iepazīstināja ar savu darbaudzināšanas programmu, kas īstenota no 2008. gada līdz 2011. gadam, lai atbalstītu TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centru izveidi un darbību septiņās Subsahāras Āfrikas valstīs[39]. Papildus savām tehniskās palīdzības programmām ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs pēc konkrētu PTO dalībvalstu pieprasījuma uzņēma citu PTO dalībvalstu pārstāvjus, kuri vēlējās uzzināt vairāk par to, kā minētais centrs ir organizēts un kā tas darbojas[40]. Arī TBT eksperti no Eiropas Komisijas ir piedalījušies tehniskās palīdzības semināros, ko organizēja PTO dažādos pasaules reģionos. 5. Secinājumi un turpmākā virzība TBT paziņojuma procedūra ir ļoti efektīvs veids, kā uzzināt informāciju par regulatīvām norisēm saistībā ar precēm trešās valstīs. Ja PTO dalībvalstis izpilda paziņošanas pienākumu, tas ļauj citām PTO dalībvalstīm iepazīties ar jauniem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām un nodrošina konkrētu veidu, kā reaģēt uz tehniskajām barjerām tirdzniecībā. Vienlaikus šī procedūra rada iespēju plašākā mērogā uzzināt par vispārējām tendencēm citās PTO dalībvalstīs vai vienā konkrētā PTO dalībvalstī un tādējādi nodrošina ES tirdzniecības un rūpniecības politikai svarīgu informāciju. Lai pilnīgi izmantotu procedūras radītās priekšrocības, protams, ir ļoti svarīgi, lai pati ES ievērotu TBT līgumā noteiktos principus un izpildītu tajā noteiktos pienākumus. Ja ES neievēro noteikumus, tā nevar prasīt, lai to dara citi. Tāpēc ES un dalībvalstu tiesību aktos ir jāievēro TBT līguma principi, un šādi tiesību akti jāpaziņo saskaņā ar noteikumiem, nodrošinot maksimālu pārredzamību. Arī ierosināto tiesību aktu iesniegšana, lai tos izvērtē citas PTO dalībvalstis, var būt ļoti noderīga. No citām dalībvalstīm saņemtie komentāri var palīdzēt apzināt problēmas, kas nav ievērotas, vai aspektus, kas nav ņemti vērā tiesību aktu izstrādes laikā[41]. Paziņojuma procedūra arī sniedz likumdevējiem visā pasaulē iespēju salīdzināt politikas pieejas un apsvērt iemeslus, kāpēc tiesību aktus izstrādāt citādi. Tādējādi TBT paziņojuma procedūra darbojas kā salīdzinošās novērtēšanas instruments un attiecīgā gadījumā zināmā mērā var veicināt konverģenci starptautiskā līmenī. Tā arī palīdz ES plašāk informēt par tās regulatīviem lēmumiem un popularizēt tos. Minētie lēmumi tiek pieņemti, veicot padziļinātu, pierādījumos pamatotu analīzi, plaši apspriežoties ar ieinteresētajām personām un veicot vispusīgu ietekmes novērtējumu. Turklāt minētā procedūra sniedz ES iespēju izskaidrot citām valstīm savu lēmumu pieņemšanas iemeslus. Pašlaik Komisija, dalībvalstis un komersanti procedūru izmanto efektīvi. Tomēr Komisija saskata uzlabojumu iespējas un tāpēc ir iecerējusi veikt turpmāk uzskaitītās darbības. 1. darbība – turpināt informētības uzlabošanu, lai veicinātu komentāru aktīvāku saņemšanu no ES komersantiem, tostarp MVU Komisija turpinās informēt savas nodaļas, komersantus un dalībvalstis par procedūras priekšrocībām, tostarp par iespēju nosūtīt komentārus tieši Komisijai. Komisija turpinās organizēt seminārus un konferences ar dalībvalstīm un komersantiem, tostarp MVU, un iedrošināt dalībvalstis, lai tās uzlabotu to vietējo komersantu informētību. Īstenojot savu paziņojumu par MVU darbības atbalstīšanu ārpus ES[42], Komisija arī turpinās pētīt, ko vēl var darīt, lai palīdzētu MVU aktīvāk piedalīties paziņojuma procedūrā. Komisija nodrošinās, ka nākotnes daudzvalodu tiešsaistes portālā[43], kurā sniegta uzņēmumiem svarīga informācija par ārvalstu tirgiem un pārskats par pieejamām atbalsta darbībām, kas saistītas ar tirgiem ārpus ES, tiks iekļauta saite uz TBT datubāzi[44]. Komisija ir arī iecerējusi 2012. gadā uzlabot savu TBT tīmekļa vietni, lai tā kļūtu lietotājdraudzīgāka komersantiem, tostarp MVU. 2. darbība – atbalstīt komersantu tiesības saņemt no TBT pieprasījumu izskatīšanas centriem informāciju par piemērojamām tirgus piekļuves prasībām TBT līgums paredz PTO dalībvalstīm pienākumu izveidot TBT pieprasījumu izskatīšanas centru, kas atbild uz visiem citu dalībvalstu un ieinteresēto personu pamatotajiem pieprasījumiem par pieņemtajiem vai ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un standartiem[45]. Tādējādi tiek nodrošināts kanāls, ar kā starpniecību komersanti var tieši sazināties ar citu PTO dalībvalstu iestādēm, no kurām tie var saņemt informāciju par tirgus piekļuves prasībām, kas saistītas ar tehniskajiem noteikumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un standartiem. Šāds tiešas saziņas kanāls var būt noderīgs attiecībā uz specifiskiem jautājumiem, kad citos informācijas avotos, piemēram, ES tirgus piekļuves datubāzē[46] vai trešo valstu tīmekļa vietnēs, nav pieejams pietiekami daudz informācijas. Tāpēc Komisija ir iecerējusi reklamēt TBT pieprasījumu izskatīšanas centrus uzlabotajā TBT tīmekļa vietnē. Atkarībā no cilvēkresursu pieejamības Komisija arī apsvērs iespēju atbalstīt Eiropas komersantus, kuriem vajadzīga informācija, piemēram, ja netiek saņemtas atbildes uz pieprasījumiem, ko tie nosūtījuši citu PTO dalībvalstu pieprasījumu izskatīšanas centriem. 3. darbība – turpināt saskaņošanu ar citiem svarīgiem ES tirdzniecības un rūpniecības politikas instrumentiem Komisija turpinās izmantot TBT paziņojuma procedūru kā daļu no savas tirdzniecības un rūpniecības politikas un centīsies radīt vairāk sinerģijas starp dažādajiem politikas aspektiem. Tirgus piekļuves darba grupas ES delegācijās var, piemēram, sniegt vērtīgu atbalstu, ja tām ir resursi, lai uzraudzītu TBT paziņojumus, izveidotu tīklu komentāru savākšanai no ES uzņēmumiem trešās valstīs, nodibinātu saikni ar Komisijas nodaļām Briselē un veiktu pēcuzraudzību ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs. Ja iespējams, Komisija turpinās izmantot pašlaik notiekošos vai jaunus regulatīvos dialogus un sarunas par tirdzniecības līgumiem, lai vērstos pret sistēmiskām vai specifiskām barjerām tirdzniecībā, kuras apzinātas ar TBT paziņojuma procedūras starpniecību. Komisija arī turpinās veicināt paziņošanas pienākuma un TBT komitejas attiecīgo ieteikumu pilnīgu ievērošanu, rīkojot sarunas par TBT nodaļām brīvās tirdzniecības nolīgumos, tostarp par noteikumiem attiecībā uz pārredzamību. 4. darbība – turpināt atbalstīt TBT paziņojuma procedūras darbību daudzpusējā un divpusējā līmenī Komisija turpinās attīstīt un pilnveidot procedūras darbību, aktīvi piedaloties TBT komitejas sanāksmēs. Tā ir iecerējusi iesniegt vēl vienu dokumentu par pārredzamību paziņojuma procedūrā saistībā ar sesto trīsgadu pārskatu, kam jābūt sagatavotam 2012. gada novembrī. Komisija arī apsvērs, kā var turpināt atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, lai tās varētu efektīvāk piedalīties paziņojuma procedūrā. Šāds atbalsts varētu ietvert uzlabotu palīdzību, ko sniedz TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centri, jo īpaši ES kaimiņvalstīs izveidotie. Komisija apsvērs iespēju aicināt PTO sekretariātu arī turpmāk attīstīt tā TBT Informācijas vadības sistēmu[47], lai tā visās PTO dalībvalstīs kļūtu par efektīvu instrumentu, kas dod iespēju ātrāk publicēt paziņojumus un ļauj dalībvalstīm viegli saņemt visu vajadzīgo informāciju par paziņojumiem un efektīvāk piedalīties procedūrā. 5. darbība – maksimāli ievērot paziņošanas noteikumus Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka tās priekšlikumi, kā arī tās pieņemtie īstenošanas tiesību akti atbilst TBT līgumam un ka tie tiek paziņoti to projekta izstrādes posmā, nosakot citām PTO dalībvalstīm 60–90 dienu termiņu komentāru sniegšanai. Tā arī nodrošinās, ka no citām PTO dalībvalstīm saņemtie komentāri tiek apspriesti un ņemti vērā pirms tiesību aktu izstrādes pabeigšanas. Ir svarīgi, lai pieņemšanas procesā būtu paredzēts pietiekams termiņš paziņošanas pienākuma izpildei. 6. darbība – turpināt centienus, lai uzlabotu pārredzamību parastajā likumdošanas procedūrā Attiecībā uz priekšlikumiem Eiropas Parlamentam un Padomei, kuros ietverti tehniski noteikumi un atbilstības novērtēšanas procedūras, Komisija ir sākusi informēt PTO dalībvalstis par būtiskiem grozījumiem, kas ieviesti likumdošanas procedūrā, ja šādi priekšlikumi ir izraisījuši citu PTO dalībvalstu interesi un ja to atļauj parastā procedūra[48]. Lai uzlabotu pārredzamību, varētu atkārtoti noteikt tādu komentāru iesniegšanas termiņu, kas ļautu citām PTO dalībvalstīm iesniegt komentārus par parastajā procedūrā ieviestajiem grozījumiem un nosūtīt saņemtos komentārus likumdevējiem. Komisija izpētīs šo iespēju katrā gadījumā atsevišķi. 7. darbība – uzlabota saskaņošana ar dalībvalstīm Lai nodrošinātu saskaņotu, efektīvu tirdzniecības politiku un maksimāli izmantotu procedūras radītās priekšrocības, ES ir jārīkojas saskaņoti. Dalībvalstīm ir pilnīgi jāizpilda TBT līgumā noteiktie pienākumi un jāatbalsta ES pārredzamības politika paziņojuma procedūrā, efektīvi saskaņojot savu darbību. Komisija turpinās informēt dalībvalstis par procedūras svarīgajiem aspektiem un jaunākajām norisēm. Tā aicina arī dalībvalstis nodrošināt saskaņošanu. [1] http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/index.cfm?fuseaction=library.viewLibrary§ion_id=1&dspLang=en [2] Eiropas Komisijas paziņojums “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises — Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa”, COM(2010) 612 galīgā redakcija; Eiropas Komisijas paziņojums “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam — prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai”, COM(2010) 614 galīgā redakcija. [3] Eiropas Komisijas paziņojums ““Eiropa 2020” — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020 galīgā redakcija. [4] TBT līgumā paredzētie noteikumi attiecībā uz standartiem šajā ziņojumā netiek apspriesti. [5] Paziņojošām iestādēm pasākuma mērķis un pamatojums jānorāda tehniskā noteikuma vai atbilstības novērtēšanas procedūras projektam pievienotās paziņojuma veidlapas 7. punktā. [6] Sk. TBT līguma 2.8., 2.7. un 6.3. paragrāfu. [7] TBT komitejas ieteikums: PTO dokuments G/TBT/1/Rev.10, 7. punkts. [8] TBT līguma 2.9.2. un 5.6.2. paragrāfs. [9] TBT komitejas ieteikums: PTO dokuments G/TBT/1/Rev.10, 7. punkts. [10] Sk. Eiropas Komisijas TBT datubāzi: http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/, vai PTO TBT informācijas pārvaldības sistēmu: http://tbtims.wto.org. [11] TBT līguma 10. pants. [12] TBT komitejas ieteikums: PTO dokuments G/TBT/1/Rev.10, 7. punkts. [13] Struktūrvienība ENTR/C/3 “Tehnisko noteikumu paziņojumi”. [14] Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants. [15] Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. [16] Lai uzlabotu komersantu informētību, Komisija 2007. gada 29. martā Briselē organizēja plašu konferenci. To apmeklēja 150 cilvēki. Plašāku informāciju lasiet http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/index.cfm?fuseaction=library.viewLibrary§ion_id=1&dspLang=ne. [17] Eiropas Komisijas paziņojums “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum”, COM(2007) 183 galīgā redakcija. [18] Vēlams, lai Komisija saņemtu komentārus trīs nedēļas pirms galīgā termiņa, ko paziņotāja PTO dalībvalsts noteikusi paziņojuma veidlapā. [19] http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/. [20] Šajā ziņojumā minētie skaitļi neietver papildinājumu / kļūdu labojumu paziņojumus. [21] G/TBT/N/COL/120. [22] G/TBT/N/BRA/259, 313 un 339. [23] G/TBT/N/IND/20. [24] G/TBT/N/IND/40. [25] G/TBT/N/CHN/649. [26] G/TBT/N/EEC/15. [27] G/TBT/N/EEC/264. [28] G/TBT/N/EEC/52. [29] G/TBT/N/EEC/152. [30] Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, OV L 24, 21.7.1998., 37. lpp. [31] Sešpadsmitais gada pārskats par TBT līguma īstenošanu un darbību — PTO dokuments G/TBT/29, 6. lpp. [32] “Tirdzniecības politikas pārskats — Eiropas Savienība”, PTO sekretariāta ziņojums, 2011. gads, 46. lpp.: “Attiecībā uz aptuveni 17 % dalībvalstu paziņojumu komentāru sniegšanas termiņš jeb laikposms no paziņojuma publicēšanas datuma līdz tā pieņemšanas datumam bija mazāk nekā 60 dienas (aptvertais laikposms: 2008. gada oktobris–2011. gada janvāris)”. [33] PTO dokuments G/TBT/1/Rev.10. [34] Piemēram, 60–90 dienu termiņš komentāru sniegšanai, atbilžu sniegšana vienā no trim PTO oficiālajām valodām, tieša piekļuve paziņotajam tekstam, izmantojot paziņojuma formātu, neoficiālu tulkojumu kopīga izmantošana, pieņemto un publicēto tekstu paziņošana u. c. [35] Amerikas Savienotās Valstis — Pasākumi attiecībā uz tunzivju un tunzivju produktu importu, tirdzniecību un pārdošanu (DS381), un Amerikas Savienotās Valstis — Konkrētas izcelsmes valsts marķēšanas prasības (DS 384, DS 386). [36] PTO dokuments G/TBT/W/309. [37] PTO dokuments G/TBT/26. [38] PTO dokuments G/TBT/W/303. [39] Burundi, Etiopijā, Kenijā, Ruandā, Tanzānijā, Ugandā un Zambijā. [40] Indijas delegācijas pārstāvju vizīte 2007. gadā, Ķīnas TBT pieprasījumu izskatīšanas centra amatpersonas vizīte 2009. gadā un Tunisijas delegācijas vizīte 2011. gadā. [41] Lai gan ir veikta analīze un ietekmes novērtējums, tostarp novērtējums par sekām uz starptautisko tirdzniecību, ko Komisija regulāri veic pirms tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas. [42] Eiropas Komisijas paziņojums “Mazi uzņēmumi, liela pasaule — jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas”, COM(2011) 702 galīgā redakcija. [43] Sk. 4.2.2. punktu Eiropas Komisijas paziņojumā “Mazi uzņēmumi, liela pasaule — jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas”. [44] http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/. [45] Sk. TBT līguma 10. pantu. [46] http://madb.europa.eu/. [47] http://tbtims.wto.org/web/pages/search/notification/Search.aspx. [48] Šādos gadījumos ES TBT paziņojumu un pieprasījumu izskatīšanas centrs, izdodot sākotnējo paziņojumu papildinājumus, ir informējis pārējās PTO dalībvalstis par Padomes vai Eiropas Parlamenta nostāju, tomēr nenosakot jaunu termiņu komentāru iesniegšanai par ieviestajiem grozījumiem.