Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitālā kalnrūpniecība Eiropā: jauni risinājumi ilgtspējīgai izejvielu ražošanai”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2020/C 429/06)

Ziņotājs: Marian KRZAKLEWSKI Līdzziņotāja: Hilde VAN LAERE

Plenārsesijas lēmums 20.2.2020. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā struktūra CCMI Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 2.9.2020. Pieņemts plenārsesijā 18.9.2020. Plenārsesija Nr. 554 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 213/0/4

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. ES izejvielu nozares digitalizācija ir īpaša iespēja uzlabot Eiropas rūpnieciskās piegādes ķēžu izturētspēju un izejvielu nozares ekoloģiskos rādītājus un paplašināt pārredzamību un dialogus ar iedzīvotājiem un kopienām, kuras skar kalnrūpniecības darbības.

1.2. Kalnrūpniecības uzņēmumos, kas uzsākuši digitalizāciju, ir uzlabojusies drošība, ilgtspēja, produktivitāte un rentabilitāte. Taču labākas savienojamības, mobilitātes, mašīnmācīšanās un autonomu darbību kombinācija rada ētiska, sociāla un reglamentējoša rakstura jautājumus, kuri politikas veidotājiem būtu jāapsver jau iepriekš.

1.3. EESK atzīst, ka virzībā uz kalnrūpniecības nozares digitalizāciju nāksies pielikt visus pūliņus, lai veiktu juridiskas un reglamentējošas pārmaiņas, un ka tas būtu jādara pārvalstisku organizāciju / starptautisko tiesību līmenī.

1.4. EESK norāda, cik svarīgi ir izveidot globālu, visaptverošu derīgo izrakteņu izlūkošanas tīkla struktūru, lai sekmētu digitalizācijas procesu un uz informāciju balstītu lēmumu pieņemšanu ES līmenī. EESK atzīmē Kopīgā pētniecības centra ( JRC ) centienus izveidot un uzturēt Eiropas izejvielu informācijas sistēmu.

1.5. EESK uzskata, ka ES izejvielu nozares digitalizācijas procesā ir jāveic arī datu aizsardzības pasākumi, un atzīmē, ka ir vajadzīgi stingri piemērojami režīmi sensitīvu datu aizsardzībai.

1.6. EESK iesaka sagatavot reglamentējošu ES ceļvedi, kurā būtu aplūkotas ar izejvielu nozares digitalizāciju saistītās problēmas, iztirzājot tādus jautājumus kā kiberdrošība, mākslīgais intelekts, automatizācija, daudzlīmeņu pārvaldība un derīgo izrakteņu ieguves darbības jūrā un kosmosā.

1.7. EESK iesaka izstrādāt un pieņemt ES standartus datu par derīgo izrakteņu resursiem vākšanai un mudina dalībvalstis periodiski apkopot visaptverošus un pārbaudītus datus par izejvielu ieguvi, apstrādi un otrreizējo pārstrādi un iesniegt tos JRC . Tas ir svarīgi, lai palīdzētu īstenot ES aprites ekonomikas rīcības plānu.

1.8. EESK iesaka veikt atbilstošus sociālā atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir iespējami samazināt digitalizācijas negatīvo ietekmi uz kalnrūpniecībā strādājošajiem un palīdzēt kalnrūpniecības kopienām pārveidot savu ekonomiku, lai novērstu esošās personu un kopienu sociālās nevienlīdzības palielināšanos.

1.9. EESK iesaka attīstīt un atbalstīt ES mākoņa infrastruktūru, lai paaugstinātu 5G izmantošanas, mākoņdatošanas un rūpnieciskā lietu interneta platformu drošības līmeni.

1.10. EESK uzskata, ka minerālu izejvielu nozares digitalizācija ir būtiska, lai varētu pārvarēt Covid-19 pandēmijas izraisīto ekonomikas krīzi un sekmēt Eiropas zaļā kursa un ES atveseļošanas plāna īstenošanu. Šajā saistībā ļoti svarīgi ir stimulēt ieguldījumus primāro un sekundāro minerālu izejvielu ieguves (kalnrūpniecība) un pārstrādes (reciklēšana) digitalizācijā.

1.11. EESK aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka ieguves nozares sociālie partneri tiek iesaistīti un ka Eiropas iestādes tos uzklausa politikas veidošanas procesā un saistībā ar visām ES iniciatīvām, kas ietekmē minerālu izejvielu nozari.

2. Ievads

2.1. ES patlaban saskaras ar tehnoloģiskām, sociālām un ekoloģiskām problēmām, kas saistītas ar to izejvielu piegādi, kuras ir ES rūpniecības darbības un tās iedzīvotāju dzīves kvalitātes pamatā. ES ražo mazāk nekā 5 % no visas pasaules minerālu izejvielām ( 1 ) , un ES rūpniecība patērē aptuveni 20 % no visā pasaulē saražotajām minerālu izejvielām ( 2 ) . ES atkarība no importa īpaši izteikta ir reto metālu un augstajām tehnoloģijām nepieciešamo elementu jomā, kā arī Eiropas zaļajā kursā (COM(2019) 640) aplūkotajai pārejai uz zaļo enerģiju nepieciešamo izejvielu jomā. Šā iemesla dēļ Komisija 2008. gadā ierosināja Izejvielu iniciatīvu (COM(2008) 699) un pēc tam centās izvērtēt piegāžu svarīgumu un veidot kritisko izejvielu sarakstu (pēdējais saraksts tika publicēts 2017. gadā ( 3 ) ; atjaunināts saraksts ir iekļauts Komisijas paziņojumā par kritiskajām izejvielām ( 4 ) ).

2.2. Lai varētu apmierināt sabiedrības vajadzības un pielāgoties iedzīvotāju skaita pieaugumam pasaulē, noteikti nepietiek vien ar tehnoloģiju attīstību, kas sekmē izejvielu un resursu efektīvu izmantošanu un veicina atkritumu apjoma samazināšanu un to otrreizēju pārstrādi atbilstoši ES aprites ekonomikas rīcības plānam (dokuments COM(2015) 614, kurš nesen atjaunināts ar dokumentu COM(2020) 98). Šādos apstākļos primārajām izejvielām ( 5 ) arī turpmāk būs būtiska nozīme ekonomikā.

2.3. Vienlaikus daudzās ES valstīs palielinās sabiedrības iebildumi pret kalnrūpniecības projektiem, un nozares centieni samazināt ietekmi uz vidi nav mainījuši tās (slikto) reputāciju. Negatīva ietekme uz vidi, pārredzamības un dialoga trūkums un nepilnības ekonomisko ieguvumu sadalē vietējā līmenī ir problēmas, kas parasti tiek saistītas ar kalnrūpniecības nozari ( 6 )

2.4. Pieaugošais resursu izmantošanas nacionālisms izejvielu ražotājvalstīs un Covid-19 pandēmija pēdējā laikā ir mazinājuši ES rūpniecības paļāvību uz globālajām piegādes ķēdēm. ES valstu valdības un daudzi rūpnieciskie ražotāji ir sapratuši, ka atkarība no importētajām izejvielām varētu iedragāt ES ražošanas nozares (izejvielu nozare Eiropas Savienībā nodrošina aptuveni 350 000 darbvietu, taču vēl vairāk nekā 30 miljoni darbvietu ir pakārtotajās ražošanas nozarēs, kuras ir atkarīgas no uzticamas un nepārtrauktas minerālu izejvielu pieejamības ( 7 ) ).

2.5. Tehnoloģiju un saziņas iespēju attīstība ir veicinājusi digitālo tehnoloģiju ieviešanu visās uzņēmējdarbības jomās, pašos pamatos izmainot to, kā uzņēmumi strādā un nodrošina pievienoto vērtību patērētājiem. Šī ir unikāla iespēja ES kalnrūpniecības nozarei: kalnrūpniecības uzņēmumi, kuri izmanto digitālos rīkus, var sasniegt jauna līmeņa darbības rādītājus vērtību ķēdē, radot ilgstošu pozitīvu ietekmi uz sociāli ekonomisko, ekoloģisko un sociālo dimensiju.

2.6. ES izejvielu nozares digitalizācija ir unikāla iespēja uzlabot piegādes ķēžu izturētspēju, novērst radikāli atšķirīgas ražošanas izmaksas un sekmēt nozares darbības izcilību un tās sociālo un ekoloģisko izcilību, tādā veidā virzoties uz priekšu “digitālas kalnrūpniecības” koncepcijas īstenošanā.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. Izejvielu ražošanas digitalizācija ir saistīta ar informācijas tehnoloģiju izmantošanu, kas uzlabo datu iegūšanu, klasificēšanu un paziņošanu, lai uzlabotu ražotņu darbības tehniskos, ekoloģiskos un sociālos rādītājus.

3.2. Digitālās tehnoloģijas izmanto visas pieejamās zināšanas un dod iespēju pastāvīgi veikt uzlabojumus un ieviest būtiskus jauninājumus. Pareiza izpratne par dažādu ražošanas posmu savstarpējo mijiedarbību vērtību ķēdēs un to starpā un darba ņēmēju vidū dod iespēju arī nodrošināt resursu izmantošanas ziņā efektīvu ražošanu, iekārtu uzraudzību un uzturēšanu, veselības stāvokļa uzraudzību un risku novēršanu, sagatavotību ārkārtas situācijām un spēju uz tām reaģēt.

3.3. Digitālā pārveide tiek paredzēta Eiropas inovācijas partnerības (EIP) izejvielu jomā (COM(2014) 297) prioritārajā jomā “Tehnoloģijas primāro un sekundāro izejvielu ražošanai”, kā norādīts Eiropas Komisijas paziņojumā “Jauna industriālā stratēģija Eiropai”. Tajā izejvielas ir minētas kā vienas no galvenajiem globāli konkurētspējīgas, zaļas un digitālas Eiropas izveides veicinātājiem.

3.4. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Inovācijas padomes un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta darbību, kuras mērķis ir sekmēt Eiropas iestāžu centienus veicināt jaunu pakalpojumu un produktu izstrādi. Ar izejvielām saistītas iniciatīvas veido ievērojamu minēto centienu daļu un ir cieši saistītas ar citiem mērķiem, piemēram, pāreju enerģijas un mobilitātes jomā, progresīvu ražošanu, drošību, pārtikas nekaitīgumu un veselību. Tās īpaši saistītas arī ar tehnoloģisko risinājumu digitālo attīstību.

3.5. EESK atbalsta ES pētniecības grupas centienus izstrādāt izejvielu sertifikācijas metodiku. Tas būs solis uz priekšu ceļā uz derīgo izrakteņu un metālu ilgtspējīgu ieguvi, kas nepieciešama Eiropas pārejai uz tīru enerģiju.

3.6. To iespēju apzināšana, kuras ES kalnrūpniecības nozarei paveras līdz ar digitalizācijas procesu, ir būtiski svarīga daļa no EESK ieteiktās pieejas digitālās stratēģijas īstenošanai. Apzinātās iespējas būtu jāizvērtē, ņemot vērā to potenciālo vērtību organizācijām un sabiedrībai un to īstenošanas iespējamību.

3.7. Sociāli apsvērumi

3.7.1. Digitalizācija jau tagad ietekmē kalnrūpniecības nozarē strādājošo tradicionālās lomas, jo parādās tādas jaunas funkcijas kā, piemēram, jauno tehnoloģiju speciālisti, datu analizētāji un zinātnieki, lielo datu speciālisti, mākslīgā intelekta un mašīnmācīšanās speciālisti un sistēmu inženieri. Tāpēc ir gaidāms, ka samazināsies nepieciešamība veikt uzdevumus, kurus parasti veic iekārtu operatori, pārvaldības un darba organizācijas analizētāji un ieguves darbību veicēji ( 8 )

3.7.2. Tā kā nozarē notiek digitalizācija un pārmaiņas, jāveic atbilstoša darbinieku apmācība, lai viņi spētu tikt galā ar Ceturtās rūpnieciskās revolūcijas izaicinājumiem un turpmākajām tehnoloģiju pārmaiņām.

3.7.3. Pārmaiņas darbaspēka veidā un struktūrā, kā arī digitālās pārveides pavērto iespēju radītā modeļa “darbs no jebkuras vietas un jebkurā laikā” izmantošana būtiski ietekmēs tradicionālās Eiropas kalnrūpniecības kopienas. Tāpēc vajadzīga proaktīva uz iekļaujošu sociālo dialogu balstīta pieeja, lai palīdzētu kopienām apzināties savas stiprās puses un atbalstītu to ekonomikas pāreju uz citām jomām.

3.7.4. EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai, ņemot vērā kalnrūpniecības nozares digitalizācijas izraisītās problēmas un draudus, ko nozarei rada Covid-19, būtu Eiropas līmenī notiekošajā nozaru (Ieguves rūpniecības) sociālajā dialogā jāatbalsta kalnrūpniecības nozares sociālo partneru pašreizējās prasības.

3.7.5. EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka ieguves nozares sociālie partneri tiek iesaistīti un ka Eiropas iestādes tos uzklausa politikas veidošanas procesā un saistībā ar visām ES iniciatīvām, kas ietekmē nozari.

3.7.6. Tāpēc EESK uzskata, ka Komisijai sadarbībā ar sociālajiem partneriem nozares dialoga komitejā pēc iespējas ātrāk Eiropas un valstu līmenī ir jāizveido nozares padomju tīkls “Prasmes un nodarbinātība ieguves rūpniecībā”.

4. Novatoriskas koncepcijas un risinājumi ilgtspējīgai izpētei, ieguvei un/vai pārstrādei

— Lai uzlabotu Eiropas pozīcijas pasaules mērogā, ir nepieciešamas revolucionāras minerālu izejvielu izpētes, ieguves un pārstrādes koncepcijas un risinājumi. Jaunas pieejas un tehnoloģijas palīdzēs veicināt Eiropas piekļuvi ilgtspējīgi ražotām izejvielām, vienlaikus iegūstot arī sabiedrības uzticību tīrām un drošām ieguves un pārstrādes metodēm.

— Zināšanas par ģeoloģiskajiem resursiem un derīgo izrakteņu iegulām un to izmantošanu ir ļoti dažādas un mainīgas, un izejvielu aprites ciklu, politikas pasākumu, tirgus tendenču, tehnoloģisko tendenču, ekoloģisko jautājumu un ietekmes uz sabiedrību sarežģītības dēļ ir vajadzīgas zināšanas dažādās specializācijas jomās, lai varētu izmantot digitalizācijas sniegtos ieguvumus.

4.1. Derīgo izrakteņu izlūkošanas metodes un rīki

4.1.1. Ģeozinātņu datu centra izveide Eiropā

4.1.1.1. Derīgo izrakteņu, metālu, energoresursu un citu zemes dzīļu resursu pieejamība, piekļūstamība un atjaunojamība ir jautājums, kura nozīmība mūsdienu sabiedrībai nekad agrāk nav bijusi lielāka. Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai un vairākām ES iniciatīvām dažādās politikas jomās, piemēram, Izejvielu iniciatīvai ( 9 ) , Gruntsūdeņu direktīvai ( 10 ) un Oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas direktīvai ( 11 ) , ir vajadzīgi attiecīgi dati par zemes dzīļu resursiem.

4.1.1.2. RMIS 2.0 Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs patlaban veido izejvielu informācijas sistēmu, kas aptvers ekonomisko, sociāli ekonomisko un ekoloģisko dimensiju — ( 12 ) . Taču iesniegtā informācija ir nepilnīga un vienlīdz detalizēti neaptver visas 27 ES dalībvalstis.

4.1.1.3. Pašlaik dati ir pieejami tikai daļēji un lielākoties nav saskaņoti, un tādēļ nav salīdzināmi pa valstīm. Ir jānodrošina datu formātu standartizācija un tādu algoritmu izstrāde, kas kalpotu kā saikne starp dažādām datu sistēmām.

4.1.1.4. EESK uzskata, ka visaptverošas derīgo izrakteņu izlūkošanas tīkla struktūras, kurā tiek izmantoti saskaņoti un uzticami dati, integrēšana Kopīgā pētniecības centra RMIS ir ļoti svarīga; tā Eiropas Komisijai un dalībvalstīm tiktu nodrošināta piekļuve informācijai un zināšanām, lai atbalstītu ES zemes dzīļu resursu ilgtspējīgu izmantošanu Eiropas problēmu risināšanā.

4.1.1.5. EESK mudina visas ES dalībvalstis apkopot datus par izejvielām un periodiski iesniegt tos iekļaušanai Kopīgā pētniecības centra RMIS . EESK uzskata: lai novērstu datu sagrozīšanu un kļūdas, Kopīgajam pētniecības centram iesniegtie dati pirms to iekļaušanas RMIS būtu rūpīgi jāpārbauda. Būtu Kopīgajam pētniecības centram jāpiešķir finansējums šīs informācijas sistēmas uzturēšanai un regulārai atjaunināšanai.

4.1.2. Procesu simulācija

4.1.2.1. Emisiju, reģenerācijas, ūdens resursu aizsardzības un citus procesus var simulēt: tās var būt vairākas paralēlas simulācijas, kurās tiek izmantoti dažādi pieņēmumi par robežnosacījumiem un izejas punktiem, lai veiktu dažādu rezultātu iespējamības aplēses, kuras var izmantot kontroles nodrošināšanai un lēmumu pieņemšanas atbalstīšanai.

4.1.2.2. Procesu simulācijai nepieciešamo skaitļošanas metožu attīstība un lielo datu (datu kopas, kuru lieluma dēļ parastā programmatūra nespēj tās uztvert, pārvaldīt un apstrādāt pieņemamā laika posmā) pieejamība uzlaboja to simulāciju precizitāti, kurās tiek atspoguļotas cēloņsakarības starp kontrolētiem ievaddatiem un atbilstīgiem izvaddatiem. Procesu simulācijas var būt īpaši lietderīgas ietekmes uz vidi un drošības novērtējumos un varētu veicināt pārredzamību un dialogus procesu atļaušanas posmā.

4.1.3. Tālizpēte

4.1.3.1. Tālizpētes datu, kas pieejami, pateicoties, piemēram, Copernicus programmai un kas aptver telpisko datu analīzi un ir integrējami ģeogrāfiskās informācijas sistēmu programmatūrā, izmantošana var būt vērtīgs ieguldījums progresīvās simulācijās un “digitālo dvīņu” radīšanā, kas paver iespēju ātri reaģēt uz pārmaiņām un pieņemt pamatotus lēmumus. Tālizpētes datu izmantošana kombinācijā ar datiem, kas iegūti uz vietas un ko apkopojuši sensori un droni, kalnrūpniecības nozarē kļūst aizvien izplatītāka. Daudzās kalnrūpniecības darbībās regulāri tiek veikta zemes un zemūdens izpēte ar droniem, lai iegūtu informāciju par uzkrājumiem un kalnrūpniecības atkritumu izgāztuvēm.

4.1.3.2. Tālizpētes datu un uz vietas iegūtu datu (no vietējiem sensoriem) integrēšana ģeogrāfiskās informācijas sistēmu programmatūrā var palīdzēt uzraudzīt gruntsūdeņu līmeni, zemes masu pārvietošanos, virszemes ūdeņu piesārņojumu un daudzus citus ekoloģiskos reāllaika datus. Ja šie dati būtu publiski pieejami un aizsargāti pret sagrozīšanu (piemēram, izmantojot tādas tehnoloģijas kā blokķēde), tie varētu palīdzēt palielināt uzticību kalnrūpniecības nozarei un veicināt dialogu ar ieinteresētajām personām. Varētu apsvērt, vai varam mācīties no ilgus gadus lietotām datu un informācijas pārvaldības metodēm un paņēmieniem, ko izmanto tādas attīstītas valstis kā Kanāda vai Dienvidāfrika, kur ir stipra kalnrūpniecības nozare.

4.1.4. Virtuālā realitāte

4.1.4.1. Daudzi uzņēmumi virtuālās realitātes sniegtās iespējas regulāri izmanto savu raktuvju 3D modeļu interpretēšanai. Vēl būtiskāka nākotnē varētu būt paplašinātā realitāte, kurā ģeologi vai inženieri, atrodoties raktuvēs, var izmantot īpašu ierīci, lai aplūkotu modeli, kas attēlots uz redzamajām ģeoloģiskajām iegulām vai pašām raktuvēm. Tas ir progresīvs un iedarbīgs veids, kā apstiprināt modeļus, kā arī sekot līdzi raktuvju attīstības gaitai.

4.1.4.2. Universitātes un apmācību centri virtuālo realitāti aizvien vairāk izmanto, lai ļautu studentiem un izglītojamajiem iejusties “reālos” raktuvju apstākļos. Viena no galvenajām šīs tehnoloģijas priekšrocībām ir iespēja izmantot izglītojošas simulācijas, kas veidotas praktisko zināšanu iegūšanai tādās jomās kā reaģēšana uz nelaimes gadījumiem.

5. “Viedās raktuves”

— Digitalizācija ir katalizators, kas palīdz kalnrūpniecības darbībām kļūt “viedākām”, izmantojot digitālos rīkus un procesus, kuri padara šīs darbības instrumentālas, savstarpēji savienotas un intelektiskas.

— Digitalizācijas rezultātā nākotnē raktuves tiks veidotas citādi, jau no paša sākuma pielāgojot tās automatizācijai, izmantojot metodes, kas pielāgotas rūdas iegulām, un automatizācijas rezultātā samazinot veicamo darbu apjomu.

— Digitalizācija palīdzēs samazināt nāves gadījumu un ievainojumu skaitu raktuvēs. Tā var radīt radikālas pārmaiņas kapitālietilpības un darbības izmaksu jomās, nodrošināt piekļuvi resursiem no derīgo izrakteņu iegulām, kuras iepriekš nebija pieejamas, un samazināt ietekmi uz vidi selektīvu ieguves darbību rezultātā.

5.1. Intelektiskas prognozes kalnrūpniecības vajadzībām

5.1.1. Prognozēšana cita starpā nozīmē paredzēt ekoloģiskos parametrus vidē, kur strādā kalnrači, īpašu uzmanību pievēršot bīstamajiem faktoriem. Kalnrūpniecības nozarē patlaban jau tiek izmantotas tādas efektīvas prognozēšanas sistēmas kā prognozējošā apkope, kas, apkopojot datus par iekārtu izmantošanu un darba procesa parametriem, dod iespēju par prioritāti noteikt profilaktiskas darbības, nevis remontdarbus.

5.1.2. Prognozēm var būt būtiska nozīme kalnrūpniecības darbību drošības garantēšanā. Uzraudzības lauka datu un iekārtu reģistrēto datu iegūšana un integrēšana var sniegt precīzu priekšstatu par vidi, kurā notiek kalnrūpniecības darbības un kura jāuzrauga ar procesu analīzes instrumentu palīdzību. Tas varētu nodrošināt būtisku darba apstākļu uzlabošanos, it īpaši pazemes raktuvēs. EESK uzskata, ka digitalizācija var efektīvi sekmēt centienus vairot kalnrūpniecības darbību drošību, un ka viedajās raktuvēs būtu jāizmanto arī prognozēšanas sistēmas.

5.2. Lietu internets

5.2.1. Standartu un moduļu izstrāde kalnrūpniecības nozarei paredzētas Rūpnieciskā lietu interneta ( IIoT ) platformas izveidei varētu sekmēt kibersistēmu un fizisko sistēmu savienošanu Eiropas Savienības raktuvēs, lai tādējādi uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu.

5.2.2. IIoT platformai būtu jārisina jautājumi, kas saistīti ar veselību un drošību, ekoloģiskajiem rādītājiem, resursu izmantošanas efektivitāti un darbību koordinēšanu reāllaikā. Kalnrūpniecības nozarei paredzētas ES IIoT platformas izveide un popularizēšana būtu jānosaka par prioritāti.

5.2.3. EESK iesaka: lai varētu novērst kiberdrošības riskus, IIoT platformas moduļi būtu jāveido tā, lai tie būtu piemēroti vietējam lietu intranetam un vai nu fiziskas datu pārsūtīšanas, vai arī drošu ugunsmūru izmantošanas ceļā būtu savienoti ar internetu.

5.3. Blokķēdes tehnoloģija. Piegādes ķēdes pārredzamība

5.3.1. Blokķēde ir novatorisks risinājums, kas palīdz novērst manipulācijas ar datiem. Blokķēdes izmantošana minerālu izejvielu piegādes ķēdē varētu uzlabot piegādes ķēdes pārredzamību un izsekojamību, kā arī samazināt administratīvās izmaksas. EESK norāda, ka blokķēdes tehnoloģija atvieglo ES regulas par derīgo izrakteņu atbildīgu sagādi (Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/821 ( 13 ) ) ievērošanu.

5.3.2. Blokķēdes tehnoloģiju var izmantot arī ekoloģisko datu vākšanai un izplatīšanai. Palielinot uzticēšanos šiem datiem, blokķēde varētu atvieglot sabiedrības informēšanu un raktuvju tuvākās apkaimes iedzīvotāju iesaistīšanos.

5.4. 5G tīkli un mākoņdatošana

5.4.1. Jēldatu glabāšana mākonī strauji kļūst nepraktiska (un faktiski nevajadzīga), jo datu apjoms palielinās līdz terabaitiem un vēl vairāk. Pašlaik datu pārsūtīšanas ātrums ierobežo tās lietderīgumu. Taču 5G tīklu ieviešana šo situāciju mainīs, un būs iespējams ātri pārsūtīt, apstrādāt un lēti glabāt un izgūt lielos datus.

5.4.2. Datu glabāšana mākonī ir saistīta ar nopietnu risku: ja kalnrūpniecības uzņēmums izmanto komercpakalpojumu, kas nodrošina datu glabāšanu mākonī, tad sasniedzamais drošības līmenis ir pilnībā atkarīgs no tā, cik lielā mērā uzņēmums uzticas attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam. Daudzi pakalpojumu sniedzēji izmanto mākoņu serverus ārpus Eiropas Savienības, un tas var apdraudēt sistēmas drošību. EESK uzskata, ka 5G ieviešana Eiropas Savienībā būtu jāpapildina ar stimuliem, lai palielinātu ES teritorijā reģistrētu mākoņa pakalpojumu sniedzēju piedāvājumu.

5.5. Kiberdrošība

5.5.1. EESK atbalsta stingri piemērojamus režīmus, kas neļauj sensitīviem datiem aizplūst no drošajām sistēmām. Kiberdrošību var ievērojami uzlabot, nesavienojot raktuvju sistēmas ar internetu. “Viedajās raktuvēs” var izmantot visas viedās tehnoloģijas, tostarp lietu internetu, taču nepieļaujot piekļuvi no ārpuses. Visa informācija, kas jāsavieno ar uzņēmuma galveno biroju vai pārējo pasauli, būtu droši jāpārsūta no raktuvju tīkla uz atsevišķu serveri, kas ir savienots ar internetu.

5.6. Mākslīgais intelekts

5.6.1. Mākslīgais intelekts ietver virkni dažādu tehnoloģiju, tostarp tā dēvētās dziļās mācīšanās sistēmas. Līdz šim tas ir izmantots šauri specializētās jomās, piemēram, attēlu apstrādē (piemēram, derīgo izrakteņu izpētē) un neironu tīklu sistēmās derīgo izrakteņu identificēšanai un klasificēšanai. Citi praktiskas lietošanas veidi kalnrūpniecības nozarē ietver analīzes un mašīnmācīšanās algoritmus, kas tiek izmantoti procesu simulācijās un prognozēšanas sistēmās.

5.7. Integrēta automatizācija

5.7.1. Autonomu transportlīdzekļu tehnoloģiju strauji attīsta tirgus dalībnieki, kas nav saistīti ar kalnrūpniecības nozari (piemēram, Tesla vai Google ). Taču, tā kā raktuves ir kontrolēta teritorija, parādoties jaunām šīs tehnoloģijas iespējām, to ātri var ieviest raktuvēs. Strauji iespējams izvērst arī citas automatizācijas formas, taču tās parasti ir cilvēka attālināti kontrolētas (un datorizētas) darbības, nevis pilnībā autonomas darbības. Atbildības apsvērumu (un paredzamā regulējuma) dēļ pastāv šaubas, vai visu derīgo izrakteņu ieguves procesu pilnīga automatizācija īsā līdz vidējā termiņā būs ekonomiski izdevīga.

6. Ilgtspējīgu un atbildīgu stratēģisko partnerību ar trešām valstīm veidošana

— ES piegāžu svarīguma novērtējums liecina, ka ir būtiski dažādot kritisko izejvielu importu no trešām valstīm.

— Jāuzlabo ES līmeņa stratēģiskā ekonomiskā diplomātija, lai dažādotu piekļuvi resursiem, ievērojot izejvielu ilgtspējīgas sagādes principu.

6.1. Pētniecība un inovācija

6.1.1. ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammas jau tagad veicina starptautisko sadarbību ar trešām valstīm dažādos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saistībā ar minerālu izejvielām. Taču normatīvāka pieeja turpmākajai sadarbībai kalnrūpniecības nozares digitalizācijas jomā ar valstīm (piemēram, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Dienvidāfriku un ASV), kas ir bagātas ar resursiem un tehnoloģiski attīstītas, būtu būtiski svarīga tādu kontaktu veidošanai, kuri atbalstītu ES ekonomisko diplomātiju. EESK iesaka nākamās programmas “Apvārsnis” satvarā pieņemt šādu normatīvu pieeju.

6.1.2. Arī izglītība būtu jāizmanto kā instruments izejvielu jautājumiem veltītās ES ekonomiskās diplomātijas atbalstīšanai. Starptautiski atzītas izglītības programmas, kas izstrādātas Eiropā un sniedz progresīvu un novatorisku izglītības saturu, kurš vērsts uz raktuvju digitalizācijas jautājumiem, varētu kļūt par efektīvu ES ekonomiskās diplomātijas instrumentu.

7. Jauni apvāršņi

7.1. Metālu un derīgo izrakteņu ieguve no jūras resursiem

7.1.1. Ir veikti daudzi pētījumi par tehnoloģiskajiem risinājumiem derīgo izrakteņu un metālu iegūšanai no jūras resursiem, tostarp jūras ūdens sāls šķīduma, un/vai no jūras gultnes un to pārstrādei. EESK uzskata, ka būtu jāveic rūpīgs derīgo izrakteņu un metālu ieguves no jūras radītās ietekmes uz vidi novērtējums.

7.2. Kosmosa resursu izmantošana

7.2.1. Eiropas Kosmosa aģentūra plāno līdz 2025. gadam sākt resursu ieguvi, kas varētu palīdzēt nodrošināt uzturēšanos uz Mēness un veikt pētījumus. Potenciāli iegūstamo Mēness izcelsmes resursu vidū ir tādi pārstrādājami materiāli kā gaistošās vielas un minerāli (aizsardzībai celtniecības darbu laikā un pret radiāciju un mikrometeorīdiem), kā arī tādas ģeoloģiskas struktūras kā lavas alas, kas kopā varētu ļaut apdzīvot Mēnesi.

7.2.2. Derīgo izrakteņu ieguve kosmosā rada juridiska rakstura jautājumus, uz kuriem patlaban vēl nav skaidras atbildes, jo nedaudzie starptautisko tiesību dokumenti, kas piemērojami darbībām kosmosā, krietni atpaliek no tehnoloģiju attīstības, kura virza kosmosa industrijas darbību. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu šis trūkums jānovērš un jāuzņemas iniciatīva izveidot stabilu un starptautiski atzītu tiesisko regulējumu, kas nodrošina taisnīgu, drošu, atbildīgu un ilgtspējīgu kosmosa izmantošanu.

8. Pēc Covid-19 krīzes

8.1. Covid-19 globālā pandēmija norāda uz digitalizācijas lielo nozīmi. Šajā laikā, kad visapkārt valda aizvien lielāka nestabilitāte un neprognozējamība, kalnrūpniecības nozarei visā pasaulē nācās cīnīties ar pilnīgas darbības apturēšanas vai darbinieku skaita samazināšanas draudiem, kuru iespējamība, koronavīrusam izplatoties, turpina palielināties.

8.2. EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai, ņemot vērā digitalizācijas izraisītās problēmas un draudus, ko minerālu izejvielu nozarei rada Covid-19, būtu notiekošajā nozaru (Ieguves rūpniecības) sociālajā dialogā jāveicina visaptverošs sociālo partneru dialogs.

8.3. Ļoti svarīgs jautājums turpmāk būs tas, kā kalnrūpniecības uzņēmumi izmanto un apgūst digitālās tehnoloģijas, jo tas ir cieši saistīts ar to, cik daudziem uzņēmumiem nākas saskarties ar pandēmiju. Visam darbaspēkam nākas strādāt virtuāli un apgūt jaunas tehnoloģijas, savukārt sociālās distancēšanās noteikumi nozīmē, ka darbību attālināta uzraudzība nekad iepriekš vēl nav bijusi tik nepieciešama kā šobrīd.

8.4. ES un tās dalībvalstīm ir aktīvāk jāatbalsta ES kalnrūpniecības nozares digitalizācija. Tas ir būtisks solis ceļā uz ES rūpniecības un izejvielu vērtības ķēdes noturības stiprināšanu. Raktuves, kurās tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas, tostarp integrēta automatizācija, kognitīvs tīkls un reāllaika analīze, ir efektīvākas, tīrākas un drošākas. “Viedajās raktuvēs” ir vieglāk samazināt ietekmi uz vidi un panākt drošākus darba apstākļus, un tas ir būtiski, lai raktuves iegūtu sabiedrības atbalstu darbībai Eiropā.

Briselē 2020. gada 18. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Šajā aprēķinā nav iekļauti lauksaimniecībā nepieciešamie derīgie izrakteņi (piemēram, potašs) un enerģētikā nepieciešamie derīgie izrakteņi (piemēram, urāns un ogles).

(2) Papildu informācija atrodama Eunomia, 2015. gads. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (pieejama http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) un 2018. gada Izejvielu rezultātu pārskatā, ko publicēja Eiropas Komisija (pieejams https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

(3) COM(2017) 490 final.

(4) COM(2020) 474.

(5) Primārās izejvielas ir materiāli (derīgie izrakteņi / metāli), kas tiek iegūti no zemes un apstrādāti. Sekundārās izejvielas ir materiāli, kas tiek iegūti otrreizējās pārstrādes procesos.

(6) Neraugoties uz to, kalnrūpniecības kopienas un reģioni visā Eiropā atbalsta kalnrūpniecības nozari.

(7) Plašāka informācija par izejvielu pievienoto vērtību un nodarbinātību atrodama 2018. gada Izejvielu rezultātu pārskatā (pieejams ŠEIT).

(8) McKinsey Global Institute, 2018. gads. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce [Jaunas prasmes, automatizācija un darba ņēmēju nākotne]. Diskusiju dokuments. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (Skatīts 2019. gada 3. jūnijā).

(9) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Izejvielu iniciatīva: apmierināt pamatvajadzības izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā” (SEC(2008) 2741) / COM(2008) 699 final.

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/118/EK (2006. gada 12. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.).

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).

(12) Sk. https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

(13) OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.