EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.9.2017 COM(2017) 482 final 2017/0220(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2017) 294 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir viena no Līgumā par Eiropas Savienību (LES) nostiprinātajām tiesībām. LES 11. panta 4. punktā ir noteikts, ka “Savienības pilsoņi, kuru skaits nav mazāks par vienu miljonu un kas pārstāv ievērojamu dalībvalstu skaitu, var izrādīt iniciatīvu un aicināt Eiropas Komisiju saskaņā ar tās pilnvarām iesniegt atbilstīgu priekšlikumu jautājumos, kuros pēc pilsoņu ieskata Līgumu īstenošanai ir nepieciešams Savienības tiesību akts”. Šā instrumenta mērķis ir aktivizēt pilsoņu līdzdalību Eiropas Savienības demokrātijas norisēs, dodot viņiem iespēju tieši vērsties pie Komisijas, lai tā Līgumu īstenošanas nolūkā iesniegtu priekšlikumus par jaunu Savienības tiesību aktu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. pantu noteikumi un procedūras attiecībā uz EPI instrumentu tika izklāstīti 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu. Šīs regulas piemērošana sākās 2012. gada aprīlī. EPI tiesisko regulējumu papildina Komisijas 2011. gada 17. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1179/2011, ar ko nosaka tehniskās specifikācijas vākšanas tiešsaistes sistēmām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 211/2011. Savā pirmajā ziņojumā par 2015. gadā pieņemtās regulas piemērošanu Komisija minēja vairākas problēmas, kas izriet no regulas īstenošanas trīs pirmajos gados kopš tās piemērošanas sākumdienas. Šajā ziņojumā Komisija pauda apņemšanos īstenot pasākumus, lai uzlabotu EPI instrumenta darbību, un turpināt izvērtēt šo problēmu ietekmi. Šajā nolūkā Komisija pēdējo gadu laikā aizsāka vairākus tehniskus pētījumus, kuros izvērtētas šīs problēmas, piemēram, vākšanas tiešsaistes sistēmas EPI vajadzībām un datu prasību vienkāršošana attiecībā uz parakstītājiem. Pēc Komisijas ziņojuma pieņemšanas 2015. gadā EPI instruments pēdējo divu gadu laikā ir bijis pakļauts pārskatīšanas procesam. Šo instrumentu ir novērtējušas un izvērtējušas arī citas ES iestādes, struktūras un pilsonisko sabiedrību pārstāvošas ieinteresētās personas; tās ir konstatējušas nepilnības EPI instrumenta darbībā un šķēršļus, ar kuriem organizatori saskārušies, uzsākot pilsoņu iniciatīvas. Konkrētāk, Eiropas Parlaments savā rezolūcijā norāda uz vairākām problēmām un aicina pārstrādāt Regulu (ES) Nr. 211/2011 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011 un pieņemt vairākus grozījumus, lai uzlabotu EPI instrumenta darbību. Piecus gadu laikā kopš regulas piemērošanas sākuma arī Savienības iestādes, dalībvalstis un ieinteresētās personas ir guvušas pieredzi saistībā ar šā līdzdalības demokrātijas instrumenta ieviešanu ES mērogā. Komisijas ziņojumā un pārskatīšanas procesa gaitā saņemtajās atbildēs ir pausti līdzīgi viedokļi vairākām būtiskām jomām, ar kuru palīdzību varētu uzlabot EPI instrumenta īstenošanu un atvieglot pilsoņiem tās izmantošanu. Lai gan Komisija ir veikusi dažādus attiecīgus pasākumus saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu, no regulas normām izriet vairāki konstatēti būtiski ierobežojumi, kurus var mazināt vienīgi tā, ka regulējums tiek pārstrādāts. Tāpēc ir nepieciešams priekšlikums par tiesību akta pieņemšanu. Šā priekšlikuma mērķis ir EPI darbības uzlabošana, risinot vairāku pēdējo gadu laikā apzinātās nepilnības, ievērojot šādus galvenos politikas uzstādījumus: i) padarīt EPI pieejamāku, mazāk apgrūtinošu un organizatoriem un atbalstītājiem vieglāk izmantojamu; un ii) pilnā apmērā izmantot EPI kā debašu veicināšanas un Eiropas mēroga līdzdalības, tai skaitā jauniešu līdzdalības, instrumenta potenciālu un pietuvināt ES tās pilsoņiem. · Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Demokrātiskās leģitimitātes palielināšana Eiropas Savienībā, palielinot pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību, ir viena no Komisijas 10 prioritātēm (prioritāte Nr. 10 – Demokrātisku pārmaiņu Savienība). Šis priekšlikums tieši veicina prioritārā mērķa sasniegšanu, padarot EPI instrumentu mazāk apgrūtinošu un lietotājiem vieglāk izmantojamu, lai pilnā mērā varētu izmantot šā instrumenta potenciālu saistībā ar pilsoņu līdzdalību Eiropas mērogā un pietuvināt ES tās pilsoņiem. Uzlabots EPI instruments papildina politiskās tiesības, kuras Savienības pilsoņiem jau ir, proti, tiesības balsot un kandidēt pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Tas arī paplašina gados jauno Eiropas pilsoņu iespēju loku piedalīties Eiropas mēroga norisēs. Komisija līdz šim ir īstenojusi un turpina īstenot vairākus ar likumdošanu nesaistītus pasākumus, lai atvieglotu organizatoru un pilsoņu iespējas izmantot šo instrumentu. Konkrētāk, tas ietver: i) pastiprinātu atbalstu un palīdzību organizatoriem; ii) uzlabojumus reģistrācijas posmā, tai skaitā iniciatīvu daļējas reģistrācijas iespēju; iii) piedāvājumu uz Komisijas serveriem mitina pilsoņu iniciatīvām izmantojamas vākšanas tiešsaistes sistēmas; iv) EPI vajadzībām izmantotās tiešsaistes vākšanas programmatūras uzlabojumus, kas bez maksas padarīti pieejami arī organizatoriem; un v) EPI vajadzībām izmantotās tiešsaistes sadarbības platformas plānotu izveidi. Tomēr, lai uzlabotu šā instrumenta darbību, tā lai pilnā apmērā izmantotu tā potenciālu, ir nepieciešams paveikt vairāk.

EPI instrumenta uzlabošana ir saskanīga ar citām Komisijas iniciatīvām, kuras atspoguļo Junkera Komisijas politiskās pamatnostādnes un kuru nolūks ir palielināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību ES politikas veidošanā. Konkrētāk, labāka regulējuma programmas ietvaros tiek palielinātas pilsoņu un ieinteresēto personu iespējas veicināt ES politikas, iesaistoties politikas un likumu veidošanas ciklā un tiek uzlaboti šajā nolūkā rīkotas apspriešanas mehānismi, padarot apspriešanos ar ieinteresētajām personām par būtisku politikas sagatavošanas un pārskatīšanas elementu. ES pilsonības jomā veicināt un pilnveidot pilsoņu līdzdalību ES demokrātijas norisēs ir arī viens no galvenajiem mērķiem un pasākumu jomām, kas uzsvērti trešajā ziņojumā par ES pilsonību (2017. gada janvārī). Līdzīgi tam arī programmām “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem” ir kopīgs mērķis veicināt Eiropas pilsonību, paplašināt no Eiropas pilsonības izrietošas tiesības, uzlabot apstākļus pilsoniskai un demokrātiskai līdzdalībai ES mērogā un šajā nolūkā īstenot virkni pasākumu. Arī e-pārvaldes rīcības plānam 2016.–2020. gadam ir mērķis atvieglot digitālo mijiedarbību starp valsts pārvaldi un iedzīvotājiem/uzņēmumiem nolūkā izveidot augstas kvalitātes publiskos pakalpojumus. · Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Priekšlikums ir arī pilnā mērā saskanīgs un atbilstošs spēkā esošajām Savienības politikas jomām. Ar regulas pārstrādāto versiju tiek atjauninātas un uzlabotas vairākas konkrētas EPI tiesiskā regulējuma normas, ņemot vērā ES likumdošanas norises, kas notikušas kopš regulas par pilsoņu iniciatīvu pieņemšanas 2011. gadā. Konkrētāk, tā ietver datu aizsardzības noteikumu reformu un Regulas (ES) 2016/679 (Vispārīgās datu aizsardzības regulas) pieņemšanu 2016. gadā. Vispārīgā datu aizsardzības regula pilnā mērā attiecas uz personas datu apstrādi, ko, piemērojot EPI regulu, veic organizatori un dalībvalstu iestādes, un tajā ir paredzēti konkrēti pienākumi aizsargāt personas datus, kuri savākti Eiropas pilsoņu iniciatīvas vajadzībām. Vienlaikus ar šo priekšlikumu tiek nodrošināta piemērojamība [Regulai (EK) Nr. 45/2001] par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās, kas piemērojama personas datu apstrādei, ko Komisija veic saskaņā ar šo regulu. Līdzīgi tam attiecībā uz konkrētajiem noteikumiem par centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu EPI vajadzībām, ar šo priekšlikumu citstarp tiek dota iespēja ņemt vērā Regulu (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū. Viens no galvenajiem ES e-pārvaldes rīcības plāna 2016.–2020. gadam mērķiem digitālā vienotā tirgus (DSM) stratēģijas Eiropai ietvaros ir eIDAS pakalpojumu, tostarp eID un eSignature, izmantošanas sākšanas paātrināšana. 2. TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS · Tiesiskais pamats Priekšlikums ir balstīts uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. pantu par noteikumu attiecībā uz procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta izpratnē, pieņemšanu. · Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. pantu šīs regulas priekšmets ietilpst ES ekskluzīvas kompetences jomā, jo vienīgi Savienība var pieņemt noteikumus un procedūras, kas reglamentē Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. · Samērīgums Šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes (samērīguma) principam, kas nostiprināts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, jo tas nepārsniedz pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu iepriekš aprakstītos mērķus. Šis priekšlikums paredz vairākus mērķorientētus uzlabojumus EPI instrumenta īstenošanā, lai tos padarītu organizatoriem un pilsoņiem pieejamāku un vieglāk izmantojamu. Tas ietver pasākumus saistībā ar dalībvalstu iestāžu kompetencēm, proti, datu prasību vienkāršošanu attiecībā uz parakstītājiem un paziņojumu par atbalstu vākšanas uzlabošanu tiešsaistē, lai izveidotu centralizētu vākšanas sistēmu Eiropas pilsoņu iniciatīvas vajadzībām.

Tas ietver arī šaurāka apmēra grozījumus citās jomās, piemēram, tiešsaistes vākšanas sistēmu sertificēšana, paziņojumu par atbalstu verificēšana un sertificēšana dalībvalstīs un noteikumi par atbildību un sodiem, turklāt priekšlikums pieļauj zināmu izvēles brīvību, ciktāl tas īstenojams saskaņā ar valsts tiesību aktiem. · Juridiskā instrumenta izvēle LESD 24. pants ir konkrēts tiesiskais pamats Eiropas pilsoņu iniciatīvai un noteikumu par procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta izpratnē, pieņemšanai regulu formā. Vienīgi regula, kas ir tieši piemērojama, var nodrošināt noteikumus un nosacījumus, kas nepieciešami, lai īstenotu Eiropas dimensijas instrumentu, kāda ir Eiropas pilsoņu iniciatīva. Šīs regulas mērķis ir grozīt un uzlabot spēkā esošos noteikumus un nosacījumus, kas ietverti Regulā (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu. Pārstrādāšana sniedz arī iespēju vienkāršot regulas pašreizējo struktūru un tādējādi palielināt tās skaidrības un konsekvences pakāpi. Tā kā izdarāmie grozījumi ir būtiski un attiecas uz fundamentālām spēkā esošās regulas normām, šis akts būtu jāatceļ un jāaizstāj pilsoņiem un organizatoriem nepieciešamās skaidrības interesēs. 3. EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI · Ex-post novērtējumi Lai izvērtētu spēkā esošos tiesību aktus un apzinātu Regulas (ES) Nr. 211/2011 pārstrādāšanai nepieciešamos uzlabojumus Komisija veica apjomīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, pasūtīja vairākus pētījumus par konkrētām problēmām un saņēma atzinumu no REFIT platformas. Šis process ir izklāstīts turpmākajās rindkopās un detalizēti atspoguļots Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim priekšlikumam. Balstoties uz šo procesu, Komisija ir apzinājusi vairākas nepilnības regulā, kuras ietekmē instrumenta iedarbīgumu un efektivitāti. Apzinātās problēmas var grupēt pēc šādiem trim aspektiem: i) grūtības, ar kurām organizatori saskaras reģistrācijas posmā, tai skaitā liels atteikumu īpatsvars reģistrēt ierosinātas pilsoņu iniciatīvas; ii) sarežģītība, ar ko iniciatīvu organizatori saskaras, vācot paziņojumus par atbalstu, par ko liecina zemais sekmīgu iniciatīvu īpatsvars, t. i., tādu iniciatīvu īpatsvars, kurās vienu gadu ilgajā vākšanas posma tiek savākts nepieciešamais parakstu skaits; iii) mazs tādu iniciatīvu skaits, kurās tiek sasniegts viena miljona slieksnis, un līdzšinējā ierobežotā pilsoņu iniciatīvas radītā ietekme. Vairāki noteikumi, kas pašlaik paredzēti EPI regulā, tiek uzskatīti par sarežģītiem un apgrūtinošiem EPI organizatoriem, parakstītājiem un dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Konkrētāk, tas ietver: i) reģistrācijas posmu; ii) EPI aprites ciklu un termiņus; iii) dalībvalstu veiktu vākšanas tiešsaistes sistēmu izveidi un šo sistēmu sertificēšanu; iv) atšķirīgas prasības par personas datiem attiecībā uz EPI parakstītājiem; un v) to, ka atbildīgi par personas datu vākšanu ir organizatori. Vairākas ieinteresētās personas uzskata, ka triju pirmo līdz šim sekmīgo iniciatīvu ietekme un turpmākās darbības ir bijušas ierobežotas. · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar ieinteresētajām personām attiecībā uz Regulu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu notika divos posmos: - pirmais posms (2015.–2017. g. marts) sākās ar Komisijas ziņojumu par EPI regulas piemērošanu. Šā posma nolūks bija apkopot viedokļus par regulu un par to, kā uzlabot šo instrumentu, gan spēkā esošā tiesiskā regulējuma apstākļos, gan arī apstākļos, kad regula tiktu pārstrādāta. Vairākas mērķtiecīgas apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika Komisijas un citu iestāžu, piemēram, Eiropas Parlamenta un Eiropas Ombuda veikto izvērtēšanas darbību ietvaros. Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim priekšlikumam, ir sniegta detalizētāka informācija par šo apspriešanos un izvērtēšanu. - otrais posms balstījās uz pirmā posma rezultātiem un bija orientēts uz viedokļu apzināšanu attiecībā uz to, kā uzlabot regulu un piedāvāt izvēles variantus tās pārstrādāšanai, it īpaši 12 nedēļas ilgajā sabiedriskajā apspriešanā. Sabiedriskajā apspriešanā tika mēģināts apzināt viedokļus par pašreizējā tiesiskā regulējuma un EPI instrumenta vispārīgu izvērtējumu un par izvēles variantiem attiecībā uz uzlabojumiem, kā arī par konkrētākiem elementiem, kas sagrupēti pa EPI aprites cikla galvenajiem posmiem: i) sagatavošanas posms; ii) iniciatīvas reģistrācija; iii) paziņojumu par atbalstu vākšana; iv) iesniegšana Komisijai un sekojumdarbības; un v) pārredzamība un izpratnes palielināšana. Komisija saņēma 5323 atbildes, no kurām 98 % iesūtījuši iedzīvotāji (fiziskas personas). Kopumā tika apkopoti viedokļi no plaša ieinteresēto personu loka, piemēram, no pilsoņiem (parakstītājiem/potenciāliem parakstītājiem), EPI organizatoriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, bet arī no dalībvalstu kompetentajām iestādēm, pētniekiem (augstskolām vai domnīcām), publiskām iestādēm, kuras pārvalda līdzīgus līdzdalības instrumentus, mitināšanas pakalpojumu un programmatūras sniedzējiem un datu aizsardzības iestādēm dalībvalstīs. Kad Komisija izvērtēja un apkopoja ievākto informāciju, tā īpašu uzmanību pievērsa atbildēm no pilsoņiem, organizatoriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo tie uzskatāmi par galvenajiem šā instrumenta izmantotājiem. Ieinteresēto personu apspriešanās procesa rezultāti ir apkopoti kopsavilkuma ziņojumā, kas atrodas priekšlikumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta pielikumā. Ar priekšlikumu tiek ieviesti šādi ieteikumi, kuri izriet no apspriešanas procesa: – uzlabojumi reģistrācijas procedūrā, tai skaitā iespēju iniciatīvu reģistrēt daļēji.

– Komisijas palīdzības dienests un tiešsaistes sadarbības platforma EPI vajadzībām, kas izmantojama kā forums diskusijām, kā arī ieteikumiem un atbalstam organizatoriem. – centralizēta vākšanas tiešsaistes sistēma, ko izveidojusi un ekspluatē Komisija; – Datu prasības attiecībā uz parakstītājiem ir vienkāršotas, un visiem ES pilsoņiem būs iespējams sniegt savu atbalstu, balstoties uz viņu valstspiederību; – 16 gadi ir noteikti kā minimālais parakstītāja vecums; – Organizatori var izvēlēties vākšanas kampaņas sākumdienu; – Pastāv iespēja pa e-pastu regulāri informēt parakstītājus. Daži ieteikumi nav ņemti vērā tādēļ, ka tie tiek uzskatīti par mazāk iedarbīgiem vai mazāk efektīviem nekā citi, vai tādēļ, ka tie, no juridiskā skatpunkta raugoties, nav iespējami. Detalizēti skaidrojumi ir sniegti Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots priekšlikumam. · Ekspertu atzinumu iegūšana un izmantošana Komisija izmantoja šādus ārējos ieteikumus. Ierosinājumi no citām ES iestādēm un struktūrām, it īpaši Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kā arī vairāki konkrēti pētījumi ir sniegti kā pienesums pārskatīšanas procesam. Komisija sāk četrus speciālus pētījumus par EPI īstenošanu: – Novērtējums par Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 ietekmi uz pilsoņu iniciatīvu ICT kontekstā. – Pētījums par elektroniskās identifikācijas (eID) izmantošanu

attiecībā uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu. – Pētījums par datu prasībām attiecībā uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu. – Pētījums par vākšanas tiešsaistes sistēmām un tehnisko specifikāciju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 211/2011 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011. Turklāt pārskatīšanas procesā tika izmantoti arī vairāki citi pētījumi. Šie pētījumi ir minēti priekšlikumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 1. pielikumā. EPI regulas pārstrādāšana apsprieda arī Komisijas ekspertu grupa pilsoņu iniciatīvas lietās, kurā piedalījās pārstāvji no valsts iestādēm dalībvalstīs un kura sniedza arī ieguldījumu pārstrādāšanas procesā, tai skaitā konkrētus komentārus, ko iesniegušas vairākas delegācijas. · Ietekmes novērtējums Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 211/2011 institucionālo būtību, tās pārstrādāšanai nav tiešas nozīmīgas saimnieciskas, sociālas vai ekoloģiskas ietekmes, un ietekmes novērtējums netika uzskatīts par nepieciešamu. Tomēr var sagaidīt, ka tehniskie un praktiskie pasākumi EPI vienkāršošanai var mazināt administratīvo slogu gan organizatoriem, gan dalībvalstīm. Dažādie varianti, kā uzlabot EPI, ir novērtēti Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots priekšlikumam, kā arī vairākos konkrētos pētījumos par Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu. · Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

REFIT platforma 2016. gada jūnijā pieņēma atzinumu par EPI, kurā norādīja vairākus veidus, kuros tā varētu tikt vienkāršota, piemēram: i) uzlabojums reģistrācijas posmā, kā arī ieteikumi un atbalsts organizatoriem; ii) datu prasību vienkāršošanu attiecībā uz parakstītājiem; iii) pasākumi pilsoņu komitejas darbības vienkāršošanai un organizatoru atbildības mazināšanai; iv) EPI laika grafiks un 12 mēnešus ilgā vākšanas posma sākumdatums; v) vākšanas tiešsaistes sistēmu uzlabošana; un vi) EPI vajadzībām izmantoto informētības palielināšanas pasākumu pilnveidošana. Priekšlikums ietver uzlabojumus visās šajās jomās un konkrēti normu kopumu, kas atbilst šā atzinuma ierosinājumiem, kas detalizētāk izskaidroti in Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim priekšlikumam. ·Turklāt vairākas priekšlikuma normas dos iespēju uzlabot iedarbīgumu, efektivitāti un ietaupījumus vairākās tādās jomās kā vākšana tiešsaistē, tulkojumi, paziņojumu par atbalstu veidlapas un paziņojumu par atbalstu iesniegšana valsts iestādēm dalībvalstīs. Uzsvars tiek likts uz šā instrumenta padarīšanu par pieejamāku, mazāk apgrūtinošu un ne tik dārgu gan organizatoriem, gan parakstītājiem, tomēr daži apsver arī efektivitāti un ietaupījumus publiskajām iestādēm, tostarp Komisijai un valstu kompetentajām iestādēm. Pamattiesības Šajā priekšlikumā ir pilnā mērā ņemtas vērā pamattiesības un principi, kas nostiprināti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un it īpaši tās 8. pantā, kurā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma konkrētā ietekme uz budžetu ir saistīta ar vairākām tiešsaistes sistēmām Eiropas pilsoņu iniciatīvas vajadzībām, kuras Komisija ieviesīs un bez maksas padarīs pieejamu pilsoņiem un organizatoriem. Konkrētāk, priekšlikumā ir paredzēts izveidot, uzturēt un izstrādāt šādus tiešsaistes rīkus: Eiropas pilsoņu iniciatīvu oficiālais reģistrs (4. pants); sadarbības platforma, kas izmantojama ieteikumiem un atbalstam pilsoņiem un organizatoriem (4. pants); un centralizētā vākšanas tiešsaistes sistēma EPI vajadzībām (10. pants). “Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats”, kas pievienots šim priekšlikumam, sniedz detalizētu novērtējumu par ietekmi uz budžetu, kā arī par cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem, kuri nepieciešami, lai ieviestu šīs sistāmas un pakalpojumus Eiropas pilsoņu iniciatīvas uzlabošanas nolūkā. 5. CITI JAUTĀJUMI · Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Priekšlikums paredz, ka Komisija regulāri pārskata Eiropas pilsoņu iniciatīvas darbību un sākotnēji ne vēlāk kā piecus gadus pēc dienas, kad šīs regula stājas spēkā, un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Šos ziņojumus publisko. · Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām) Neattiecas. · Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Regulā (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu ir paredzētas procedūras un nosacījumi, kas nepieciešami Eiropas pilsoņu iniciatīvai. Šis priekšlikums paredz vairākus uzlabojumus, ar kuriem EPI tiks padarīta pieejamāka, mazāk apgrūtinoša un organizatoriem un atbalstītājiem vieglāk izmantojama; un lai pilnā apmērā izmantotu EPI kā debašu un pilsoņu līdzdalības (Eiropas mērogā) veicināšanas instrumenta potenciālu un tuvinātu ES tās pilsoņiem. 1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi 1. pantā ir noteikta regulas piemērošanas joma. 2. pantā ir noteiktas ikviena vismaz 16 gadus veca Savienības pilsoņa tiesības atbalstīt iniciatīvu, saskaņā ar šo regulu parakstot paziņojumu par atbalstu.

3. pantā ir paredzēts parakstītāju skaits, kas nepieciešams, lai iniciatīva būtu derīga, tai skaitā it īpaši atbalsts no vismaz viena miljona parakstītāju vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Tas ietver arī prasību, ka vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu ir jāiegūst minimālais parakstītāju skaits, kas norādīts I pielikumā un kas pastāvīgi atbilst to Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, kuri ievēlēti katrā attiecīgajā dalībvalstī, kas reizināts ar 750. 4. pantā ir minēti pasākumi, ar kuriem Komisija un dalībvalstis paredzējušas nodrošināt informāciju un palīdzību iniciatīvu organizatoriem. Tas balstās uz esošajiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, tai skaitā it īpaši uz informāciju un palīdzību, un Komisijas uzturēto EPI oficiālo reģistru. Ar to arī tiek ieviesta prasība EPI vajadzībām padarīt pieejamu tiešsaistes sadarbības platformu, kas izmantojama kā diskusiju forums, kā arī informāciju un ieteikumus organizatoriem, atbalstu organizatoriem attiecībā uz viņu iniciatīvu galveno elementu tulkojumu visās oficiālajās valodās, kā arī informācijas un palīdzības pasākumus, kas īstenojami dalībvalstīs, lai nodrošinātu tuvināšanos pilsoņiem. 2. nodaļa. Procesuāli noteikumi 5. pantā ir paredzētas prasības attiecībā uz iniciatīvu organizatoriem, tostarp par organizatoru grupas, kura sastāv no vismaz septiņiem Savienības pilsoņiem, kas ir tiesīgi balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās, un kurā pārstāvēti vismaz septiņu dažādu dalībvalstu iedzīvotāji, izveidi, sastāvu un atbildību. Ar to arī ieviesta iespēja juridisko personu, kas izveidota iniciatīvas pārvaldības nolūkā, regulas vajadzībām uzskatīt par organizatoru grupu. Šis pants ietver arī normas, kurās precizēti organizatoru grupas atbildības nosacījumi. Lai gan atbildība par personas datu apstrādi joprojām tiek reglamentēta Vispārīgajā datu aizsardzības regulā, šajā pantā ir noteikts, ka organizatoru grupa ir solidāri atbildīga par ikvienu citu kaitējumu, kas nodarīts iniciatīvas organizēšanas gaitā ar nelikumīgām darbībām, kuras veiktas ar nodomu vai notikušas rupjas neuzmanības dēļ. 6. pants ietver procedūras un nosacījumus attiecībā uz iniciatīvu reģistrāciju, ko veic Komisija. Tajā ir noteikts, ka paziņojumus par atbalstu var vākt vienīgi pēc tam, kad iniciatīva ir reģistrēta, un tas ietver prasības par iniciatīvu reģistrēšanu vai atteikumu. Ar to arī tiek ieviesta iespēja veikt iniciatīvu daļēju reģistrāciju, ja nav tā, ka iniciatīvas viena vai vairākas daļas, tai skaitā tās galvenie mērķi, acīmredzami pārsniegtu Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu. 7. pantā ir paredzētas organizatoru grupas tiesības atsaukt reģistrētu iniciatīvu – jebkurā laikā, pirms tā iesniegta Komisijai saskaņā ar regulā noteikto procedūru. 8. pantā ir noteikti termiņi saistībā ar paziņojumu par atbalstu vākšanas posmu, kā arī organizatoru tiesības trīs mēnešu laikā pēc iniciatīvas reģistrācijas izvēlēties vākšanas posma sākumdienu, kā arī vākšanas posma maksimālais ilgums – 12 mēneši. 9. pantā paredzētas procedūras un nosacījumi paziņojumu par atbalstu vākšanai. Tajā ir precizēts, ka paziņojumus par atbalstu iniciatīvai var vākt tiešsaistē vai papīra formātā un ka paziņojumu par atbalstu vākšanai var izmantot vienīgi veidlapas, kas atbilst regulas III pielikumā ietvertajiem paraugiem. Personai, kas paraksta paziņojumu par atbalstu, ir pienākums sniegt tikai III pielikumā norādītos personas datus. Dalībvalstis pirms 2019. gada 1. jūlija informē Komisiju par to, vai tās vēlas tikt iekļautas III pielikuma A vai B daļā. Ar to tiek ieviesta iespēja Savienības pilsoņiem atbalstīt iniciatīvu tiešsaistē, izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, kas minēta 10. pantā, izmantojot savus paziņotos elektroniskās identifikācijas līdzekļus Regulas (ES) Nr. 910/2014 izpratnē. Tajā arī noteikts, ka ikviena persona paziņojumu par atbalstu var parakstīt tikai vienreiz.. Ar 10. pantu tiek ieviesta prasība Komisijai līdz 2020. gada 1. janvārim izveidot un ekspluatēt centralizētu vākšanas tiešsaistes sistēmu, ko tā bez maksas dara pieejamu reģistrētas iniciatīvas organizatoriem un kas pilsoņiem dod iespēju tiešsaistē atbalstīt iniciatīvas. Tajā konkretizēts, ka šo sistēmu izveido un ekspluatē saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 par komunikācijas un informācijas sistēmu drošību Eiropas Komisijā. Tajā ir arī paredzēta iespēja pilsoņiem, izmantojot 10. pantā minēto centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu EPI vajadzībām, atbalstīt iniciatīvas ar paziņojumu par atbalstu, izmantojot paziņotus elektroniskās identifikācijas līdzekļus vai parakstoties ar elektronisko parakstu Regulas (ES) Nr. 910/2014 izpratnē, un uzliek dalībvalstīm attiecīgus pienākumus. 11. pantā ir paredzēta iespēja organizatoriem izveidot pašiem savu individuālas vākšanas tiešsaistes sistēmas, šādu sistēmu drošības un tehniskās iezīmes un procedūru par verifikāciju, ko dalībvalstīs veic valsts kompetentās iestādes. Šāda verifikācija neskar valstu uzraudzības iestāžu pilnvaras, kas noteiktas Regulā (ES) 2016/679. Tas balstīts uz Regulas (ES) Nr. 211/2011 6. pantā ietvertajiem nosacījumiem un paredz, ka līdz 2020. gada 1. janvārim tiek pieņemtas jaunas tehniskās specifikācijus attiecībā uz individuālām vākšanas tiešsaistes sistēmām, kas aizstās pašreizējo Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011.

12. pantā ir noteikts, ka katra dalībvalsts verificē un sertificē paziņojumus par atbalstu, kurus parakstījuši tās valstspiederīgie. Tajā precizēti nosacījumi verifikācijai, ko veic valsts kompetentās iestādes, un šo iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, kuros norāda katrā dalībvalstī savākto derīgo parakstu skaitu. 13. pants ietver nosacījumus un termiņus attiecībā uz iniciatīvu iesniegšanu Komisijai. 14. pantā ir izklāstīta Komisijai iesniegto iniciatīvu publikācijas stadija un atklātas uzklausīšanas stadija un nosacījumi atklātai uzklausīšanai Eiropas Parlamentā trīs mēnešu laikā no dienas, kad organizatori iesnieguši iniciatīvu. Tajā arī pilnveidotas prasības attiecībā uz ieinteresēto personu līdzdalību un nozīmīgu publisko un privāto interešu līdzsvarotu pārstāvību uzklausīšanā, ko Komisija rīko kopā ar Eiropas Parlamentu. Tas arī paredz Komisijas pārstāvību pienācīgā līmenī, kā arī iespēju Savienības iestāžu un padomdevēju struktūru pārstāvjiem piedalīties uzklausīšanā. 15. pantā ir paredzēta procedūra Komisijas veiktām pārbaudēm par un reaģēšanai uz Eiropas pilsoņu iniciatīvām, tai skaitā prasība, ka Komisijai pienācīgā līmenī ir jāuzņem organizatoru grupa, kā arī pienākums paziņojuma formā izklāstīt savus juridiskos un politiskos secinājumus par iniciatīvu, pasākumiem, kurus tā plāno veikt (ja tādi ir), un šādu pasākumu veikšanas vai neveikšanas iemesliem. Tajā arī pagarināts šīs stadijas ilgums – no trim mēnešiem, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 211/2011, uz pieciem mēnešiem un ieviestas konkrētas normas par informēšanu par Komisijas atbildi citām Savienības iestādēm un padomdevējām struktūrām, kā arī paredzēta iespēja informēt parakstītājus un pilsoņus par atbildi, kas sniegta par iniciatīvu. 3. nodaļa. Pārējie noteikumi

16. pantā ir izklāstītas prasības visā procedūras gaitā ievērot pārredzamību attiecībā uz iniciatīvas atbalsta un finansējuma avotiem un laikā, kad tā tiek iesniegta Komisijai saskaņā ar 13. pantu. 17. pantā ir paredzēti izpratnes veicināšanas un informēšanas pasākumi saistībā ar EPI, kurus veic Komisija, kā arī iespēja organizatoriem un Komisijai no parakstītājiem iegūt e-pasta adreses informēšanas vajadzībām, ja vien datu subjekts ir devis piekrišanu savu personas datu apstrādei šādā konkrētā nolūkā un saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem. 18. pantā ir noteikts, ka šīs regulas vajadzībām veiktajai datu apstrādei piemēro Regulu (ES) Nr. 2016/679. Organizatoru grupas pārstāvis vai attiecīgā gadījumā juridiskā persona, kas izveidota iniciatīvas pārvaldības nolūkā, un dalībvalstu kompetentās iestādes ir uzskatāmas par datu pārzini Regulas (ES) Nr. 2016/679 izpratnē. Tas arī nosaka vairākas prasības attiecībā uz personas datu aizsardzību, tai skaitā termiņus paziņojumu par atbalstu iznīcināšanai, ko veic organizatoru grupa, Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes. 19. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis izraugās kompetentās iestādes, kas veic regulā noteiktos uzdevumus, un publicē šo informāciju reģistrā. 20. pantā ir paredzēts dalībvalstu pienākums informēt Komisiju par konkrētām normām, kas pieņemtas regulas īstenošanas nolūkā, lai šīs valsts tiesību normas varētu publicēt reģistrā. 4. nodaļa. Deleģēti akti un īstenošanas akti

Ar 21. pantu tiek izveidota komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē nolūkā īstenot 11. panta 5. punktu par tehnisko specifikāciju pieņemšanu attiecībā uz Eiropas pilsoņu iniciatīvai izmantotām individuālajām vākšanas tiešsaistes sistēmām. Ar 22. pantu Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šīs regulas pielikumu grozījumiem, ievērojot šīs regulas attiecīgo normu tvērumu. 23. pants ietver Komisijai uz neierobežotu laiku piešķirtu pilnvarojumu pieņemt deleģētos aktus par regulas pielikumu grozīšanu, kā arī regulā ietvertā pilnvarojuma deleģēšanas nosacījumus. 5. nodaļa. Nobeiguma noteikumi 24. pants ietver standartveida klauzulu par regulas piemērošanas pārskatīšanu un par ziņojuma iesniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā piecus gadus pēc dienas, kurā sākas regulas piemērošana, un pēc tam reizi piecos gados. 25. pantā ir paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 atcelšana un ir noteikts, ka atsauces uz atcelto instrumentu ir uzskatāmas par atsaucēm uz šo regulu. 26. pants ietver standartveida klauzulu par stāšanos spēkā un piemērojamību, tai skaitā pārejas posmu, paredzot, ka regulu piemēro no 2020. gada 1. janvāra, izņemot 9. panta 4. punktu, 10. pantu, 11. panta 5. punktu un 19.–24. pantu, ko piemēro no dienas, kad regula stājas spēkā. 2017/0220 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 24. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Ar Līgumu par Eiropas Savienību (LES) tika nostiprināta Savienības pilsonība un pilnveidota Savienības demokrātijas darbība: tajā citstarp ir noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātijas norisēs. Eiropas pilsoņu iniciatīva ir Savienības līdzdalības demokrātijas instruments, kas Savienības pilsoņiem dod iespēju tieši vērsties pie Komisijas un aicināt to Līgumu īstenošanas nolūkā iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu – līdzīgi tiesībām, kuras Eiropas Parlamentam piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu un Padomei – ar LESD 241. pantu. (2)Eiropas Parlamenta un of Padomes Regulā (ES) Nr. 211/2011 tika iekļauti noteikumi un procedūras attiecībā uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un tā tika papildināta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011. (3)Komisija savā 2015. gada marta ziņojumā par Regulas (ES) Nr. 211/2011 piemērošanu minēja vairākas problēmas, kas saistītas ar minētās regulas īstenošanu un pauda apņemšanos turpināt izvērtēt šo problēmu ietekmi uz Eiropas pilsoņu iniciatīvas instrumenta iedarbīgumu un uzlabot tā darbību. (4)Eiropas Parlaments savā 2015. gada 28. oktobra rezolūcijā par Eiropas pilsoņu iniciatīvu aicināja Komisiju pārskatīt Regulu (ES) Nr. 211/2011 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011. (5)Šīs regulas mērķis ir organizatoriem un atbalstītājiem pieejamāka, mazāk apgrūtinoša un vieglāk izmantojama Eiropas pilsoņu iniciatīva, lai tās potenciālu varētu izmantot pilnā mērā kā rīku, ar ko Savienības mērogā tiek veicinātas debates un pilsoņu līdzdalība, un lai Savienību pietuvinātu tās pilsoņiem. (6)Lai sasniegtu šos mērķus, procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami Eiropas pilsoņu iniciatīvai, vajadzētu būt skaidriem, vienkāršiem, viegli izmantojamiem un samērīgiem ar šā instrumenta būtību. Ar tiem tiks panākts saprātīgs līdzsvars starp tiesībām un pienākumiem. (7)Lietderīgi ir noteikt minimālo vecumu, no kura var atbalstīt kādu iniciatīvu. Lai pilnā mērā izmantotu Eiropas pilsoņu iniciatīvas kā līdzdalības demokrātijas instrumenta potenciālu un veicinātu pilsoņu līdzdalību Savienības mērogā, it īpaši jaunu Eiropas pilsoņu vidū, 16 gadi būtu jānosaka kā minētais vecums. (8)Saskaņā ar LES 11. panta 4. punktu Savienības pilsoņi, kuru skaits nav mazāks par vienu miljonu un kas pārstāv ievērojamu dalībvalstu skaitu, var izrādīt iniciatīvu un aicināt Eiropas Komisiju saskaņā ar tās pilnvarām iesniegt atbilstošu priekšlikumu jautājumos, kuros pēc pilsoņu ieskata Līgumu īstenošanai ir nepieciešams Savienības tiesību akts. (9)Lai nodrošinātu, ka pilsoņu iniciatīva atspoguļo Savienības intereses, vienlaikus nodrošinot šā instrumenta vienkāršu izmantošanu, kā dalībvalstu minimālais skaits, kuru jāpārstāv šiem pilsoņiem, būtu jānosaka viena ceturtdaļa dalībvalstu. (10)Lai nodrošinātu, ka iniciatīva ir pietiekami reprezentatīva, un lai nodrošinātu pilsoņiem līdzīgus apstākļus iniciatīvas atbalstīšanai, ir arī atbilstīgi katrai no šīm dalībvalstīm noteikt minimālo parakstītāju skaitu. Šim minimālajam parakstītāju skaitam, kas nepieciešams katrā attiecīgajā dalībvalstī, vajadzētu būt degresīvi proporcionālam un būtu jāatbilst no attiecīgās dalībvalsts ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, reizinātam ar 750. (11)Ikvienam Savienības pilsonim vajadzētu būt tiesībām līdzīgos apstākļos atbalstīt iniciatīvu papīra formātā vai tiešsaistē un neatkarīgi no tā, kura ir viņa valstspiederības vai dzīvesvietas dalībvalsts. (12)Lai gan personas dati, kas tiek apstrādāti šīs regulas piemērošanas gaitā, varētu ietvert sensitīvus personas datus, ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvas kā līdzdalības demokrātijas instrumenta būtību, ir pamatoti paredzēt personas datu sniegšanu iniciatīvas atbalstam un apstrādāt šādus datus, ciktāl tas ir nepieciešams, lai varētu verificēt paziņojumus par atbalstu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. (13)Lai Eiropas pilsoņu iniciatīvu padarītu pieejamāku un lai atbalstītu pilsoņus un organizatorus, Komisijai būtu jāsniedz informācija un palīdzība organizatoriem un jādara pieejama tiešsaistes sadarbības platforma, kurā iespējams nodrošināt speciālu diskusiju forumu, kā arī informāciju un ieteikumus par Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Lai nodrošinātu tuvināšanos pilsoņiem, dalībvalstīm savā attiecīgajā teritorijā būtu jāizveido viens vai vairāki kontaktpunkti, kas sniegtu pilsoņiem informāciju un palīdzību saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu.

(14)Lai varētu sekmīgi sākt un pārvaldīt pilsoņu iniciatīvas, ir nepieciešams organizētas struktūras minimums. Lai veicinātu Savienības mēroga uzdevumu izvirzīšanu un šo uzdevumu izvērtēšanu, šī struktūra būtu jāveido kā organizatoru grupas, kurā ietilpst fiziskas personas, kas dzīvo vismaz septiņās dažādās dalībvalstīs. Lai nodrošinātu pārredzamību un raitu un efektīvu saziņu, organizatoru grupai būtu jāizraugās pārstāvis, kas visā procedūras laikā koordinētu sadarbību starp organizatoru grupas dalībniekiem un Savienības iestādēm. Organizatoru grupai vajadzētu būt iespējai saskaņā ar valsts tiesību aktiem dibināt juridisko personu, kas pārvalda iniciatīvu. Šī juridiskā persona šīs regulas vajadzībām būtu uzskatāma par organizatoru grupu. (15)Lai nodrošinātu saskaņotību un pārredzamību attiecībā uz iniciatīvām un novērstu situāciju, kad paraksti tiek vākti par iniciatīvu, kura neatbilst Līgumos un šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, Komisijai iniciatīvas, kas atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem būtu jāreģistrē, pirms tā no pilsoņiem vāc paziņojumus par atbalstu. Komisijai būtu jāveic reģistrācija saskaņā ar vispārīgajiem labas pārvaldības principiem. (16)Lai padarīt Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieejamāku, ņemot vērā, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvai nepieciešamajām procedūrām un nosacījumiem vajadzētu būt skaidriem, vienkāršiem, vienkārši izmantojamiem un samērīgiem, ir atbilstoši iniciatīvu reģistrēt daļēji, ja tikai vienai vai vairākas iniciatīvas daļas atbilst šajā regulā ietvertajām prasībām par reģistrāciju. Iniciatīvas būtu jāreģistrē daļēji, ja nav tā, ka būtiska iniciatīvas daļa, tai skaitā tās galvenie mērķi, acīmredzami pārsniegtu Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu un ja ir izpildītas visas pārējās reģistrācijas prasības. Būtu jānodrošina skaidrība un pārredzamība attiecībā uz daļējās reģistrācijas tvērumu, un potenciālie parakstītāji būtu jāinformē par reģistrācijas tvērumu un par to, ka paziņojumi par atbalstu tiek vākti vienīgi saistībā ar iniciatīvas reģistrācijas tvērumu. (17)Paziņojumi par atbalstu saistībā ar kādu iniciatīvu būtu jāvāc konkrētā termiņā. Lai nodrošinātu, ka iniciatīva nezaudē savu nozīmīgumu, vienlaikus ņemot vērā to, cik sarežģīti ir visā Savienībā vākt paziņojumus par atbalstu, minētajam termiņam nevajadzētu būt ilgākam par 12 mēnešiem no organizatoru grupas noteikta vākšanas posma sākumdienas. (18)Lai Eiropas pilsoņu iniciatīvu padarītu organizatoriem un pilsoņiem pieejamāku, mazāk apgrūtinošu un vieglāk izmantojamu, Komisijai būtu jāizveido un jāekspluatē centralizēta sistēma paziņojumu par atbalstu vākšanai tiešsaistē. Šai sistēmai vajadzētu būt bez maksas pieejamai organizatoru grupām un tajā būtu jāiekļauj nepieciešamie tehniskie elementi, kas dod iespēju veikt vākšanu tiešsaistē, ieskaitot mitināšanu un programmatūru, kā arī pieejamības elementi, ar kuriem nodrošina, ka iniciatīvas var atbalstīt arī pilsoņi ar invaliditāti. Šī sistēma būtu jāizveido un jāuztur saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46. (19)Savienības pilsoņiem vajadzētu būt iespējai iniciatīvas atbalstīt tiešsaistē vai papīra formātā, sniedzot tikai šīs regulas III pielikumā minētos personas datus. Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par to, vai tās vēlas tikt iekļautas attiecīgi III pielikuma A vai B daļā. Pilsoņiem vajadzētu būt iespējai, Eiropas pilsoņu iniciatīvas vajadzībām izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, atbalstīt iniciatīvu, izmantojot paziņojumus par atbalstu, kas elektroniski parakstīti, izmantojot elektroniskās identifikācijas un elektroniskā paraksta līdzekļus. Komisijai un dalībvalstīm šajā nolūkā būtu jāievieš attiecīgi tehniskie elementi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014. Pilsoņi paziņojumu par atbalstu varētu parakstīt tikai vienreiz. (20)Organizatoru grupai vajadzētu būt iespējai izveidot savu vākšanas tiešsaistes sistēmu paziņojumu par atbalstu vākšanai visā Savienībā un lemt par to, kurā dalībvalstī tiks glabāti dati, kas savākti saistībā ar kādu iniciatīvu. Organizatoru grupai attiecībā uz ikvienu iniciatīvu būtu jāizmanto vienota individuāla vākšanas tiešsaistes sistēma. Organizatoru grupas izveidotām un ekspluatētām individuālajām vākšanas tiešsaistes sistēmām vajadzētu būt atbilstošiem tehniskiem un drošības elementiem, lai varētu nodrošināt, ka visā procedūras gaitā dati tiek droši savākti, uzglabāti un nosūtīti. Minētajā nolūkā Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā detalizētas tehniskās specifikācijas par individuālajām vākšanas tiešsaistes sistēmām. Komisija var lūgt ieteikumus no Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA), kura Savienības iestādēm palīdz izstrādāt un īstenot politikas, kas saistītas ar tīklu un informāciju sistēmu drošību. (21)Ir lietderīgi, ka dalībvalstis, pirms tiek vākti paziņojumi par atbalstu, pārbauda organizatoru grupas izveidoto individuālo vākšanas tiešsaistes sistēmu atbilstību šīs regulas prasībām un izsniedz dokumentu, kas apliecina šādu atbilstību. Individuālo vākšanas tiešsaistes sistēmu sertificēšana būt jāveic tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tiek glabāti dati, kas vākti, izmantojot individuālo vākšanas tiešsaistes sistēmu. Neskarot valstu uzraudzības iestāžu pilnvaras saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu, dalībvalstīm būtu jāizraugās valsts kompetentā iestāde, kas atbildīga par sistēmu sertificēšanu. Dalībvalstīm būtu savstarpēji jāatzīst sertifikāti, kurus izsniegušas to kompetentās iestādes. (22)Ja par iniciatīvu ir saņemts nepieciešamie parakstītāju paziņojumi par atbalstu, ikvienai dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par tādu paziņojumu par atbalstu verificēšanu un sertificēšanu, kurus parakstījuši tās valstspiederīgie, lai varētu novērtēt, vai ir sasniegts nepieciešamais minimālais to parakstītāju skaits, kuriem ir tiesības atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Ņemot vērā nepieciešamību mazināt administratīvo slogu dalībvalstīm, šāda verificēšana būtu jāveic, balstoties uz atbilstošām pārbaudēm, kurās varētu izmantot gadījumizlases. Dalībvalstīm būtu jāizsniedz dokuments, kas apliecina saņemto derīgo paziņojumu par atbalstu skaitu. (23)Lai veicinātu līdzdalību un publiskas debates par iniciatīvā aplūkotajiem jautājumiem, ja iniciatīva, ko atbalsta nepieciešamais parakstītāju skaits un ja ir izpildītas pārējās šīs regulas prasības, tiek iesniegta Komisijai, organizatoru grupa vajadzētu būt tiesīgai iepazīstināt ar šo iniciatīvu Savienības mēroga atklātā uzklausīšanā. Atklātajai uzklausīšanai, ko trīs mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisija organizētu kopā ar Eiropas Parlamentu, būtu jānodrošina visu ieinteresēto personu, uz kuriem attiecas iniciatīva, līdzsvarota pārstāvība, kā arī pārstāvība atbilstošā Komisijas līmenī. Citām Savienības iestādēm un padomdevējām struktūrām, kā arī ieinteresētajām personām vajadzētu būt iespējai piedalīties uzklausīšanā. (24)Lai nodrošinātu pilsoņu iedarbīgu līdzdalību Savienības demokrātijas norisēs, ir nepieciešams, lai Komisija derīgu iniciatīvu pārbaudītu un reaģētu uz to. Tādēļ Komisijai piecu mēnešu laikā no iniciatīvas saņemšanas dienas būtu jāizklāsta savi juridiskie un politiskie secinājumi, kā arī pasākumi, kurus tā plāno veikt. Komisijai skaidrā, saprotamā un detalizētā veidā būtu jāizskaidro savu plānoto pasākumu iemesli, un līdzīgā veidā jādara zināmi iemesli, ja tā neplāno veikt nekādus pasākumus. (25)Iniciatīvu atbalstīšanai un finansēšanai vajadzētu būt pārredzamai. Tādēļ organizatoru grupām laikā no reģistrācijas dienas līdz dienai, kurā iniciatīva iesniegta Komisijai, būtu jāsniedz atjaunināta informācija par atbalsta un finansējuma avotiem saistībā ar savām iniciatīvām. Vienībām (juridiskām personām), it īpaši organizācijām, kas saskaņā ar Līgumiem veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas paušanu, vajadzētu būt iespējai sekmēt, atbalstīt un finansēt iniciatīvas, ja vien tas tiek darīts saskaņā ar šajā regulā noteikto kārtību un nosacījumiem un pilnīgi pārredzami. (26)Šīs regulas vajadzībām veiktajai datu apstrādei piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2016/679. Šajā ziņā tiesiskās noteiktības labad ir atbilstoši precizēt, ka organizatoru grupas pārstāvis vai attiecīgā gadījumā juridiskā persona, kas izveidota iniciatīvas pārvaldības nolūkā, un dalībvalstu kompetentās iestādes ir uzskatāmas par datu pārzini Regulas (ES) Nr. 2016/679 izpratnē, un precizēt maksimālo laikposmu, kurā var glabāt personas datus, kas savākti kādas iniciatīvas vajadzībām. Rīkojoties datu pārziņa statusā, organizatoru grupas pārstāvis vai attiecīgā gadījumā juridiskā persona, kas izveidota iniciatīvas pārvaldības nolūkā, un dalībvalstu kompetentās iestādes veic visus pasākumus, lai pienācīgi izpildītu Regulā (ES) 2016/679 noteiktos pienākumus, piemēram tos, kuri saistīti ar apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām. (27)Lai gan atbildība un sodi par personas datu apstrādi joprojām tiek regulēta saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, organizatoru grupa ir solidāri atbildīga, kā noteikts piemērojamajos attiecīgās valsts tiesību aktos, par ikvienu citu kaitējumu, ko tā iniciatīvas organizēšanas gaitā nodarījusi ar nelikumīgām darbībām, kuras veiktas ar nodomu vai notikušas rupjas neuzmanības dēļ. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka uz organizatoru grupu attiecas atbilstoši sodi par šīs regulas pārkāpumiem. (28)[Uz personas datu apstrādi, ko Komisija veic šīs regulas piemērošanas ietvaros, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001.] (29)Lai veicinātu pilsoņu aktīvu līdzdalību Savienības politiskajās norisēs, Komisijai un organizatoriem vajadzētu būt spējīgiem saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem iegūt parakstītāju e-pasta adreses informēšanas vajadzībām saistībā ar iniciatīvu, it īpaši tam, lai sniegtu informāciju par turpmākām darbībām, kas tiek veiktas, reaģējot uz iniciatīvu. E-pasta adrešu iegūšanai vajadzētu būt brīvprātīgai izvēlei un atkarīgai no parakstītāju piekrišanas. E-pasta adreses nevajadzētu iegūt paziņojuma par atbalstu veidlapas ietvaros, un potenciāliem parakstītājiem vajadzētu būt informētiem par to, ka viņu tiesības atbalstīt iniciatīvu nav atkarīgas no viņu piekrišanas savas e-pasta adreses iegūšanai. (30)Lai pielāgotos turpmākām vajadzībām, Komisijai vajadzētu deleģēt pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai tā varētu izdarīt grozījumus šīs regulas pielikumos. Īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu jābūt iespējai sistemātiski piedalīties Komisijas ekspertu grupu sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (31)Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, it īpaši attiecībā uz vākšanas tiešsaistes sistēmu tehnisko specifikāciju konkretizēšanu atbilstoši šai regulai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (32)Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas nostiprināti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it īpaši tās 8. pantā. (33)Tiesiskās noteiktības un skaidrības labad Regula (ES) Nr. 211/2011 būtu jāatceļ.

(34)Saskaņā ar [Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu] ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, [kas […] sniedza savu atzinumu], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets Šajā regulā ir izklāstītas nepieciešamās procedūras un nosacījumi attiecībā uz iniciatīvu, ar ko Eiropas Komisija tiek aicināta savu pilnvaru ietvaros iesniegt atbilstošu priekšlikumu par jautājumiem, par kuriem Savienības pilsoņi uzskata, ka Līgumu īstenošanas vajadzībām ir nepieciešams Savienības tiesību akts (turpmāk “Eiropas pilsoņu iniciatīva” jeb “iniciatīva”). 2. pants Tiesības atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Ikvienam Savienības pilsonim, kas ir vismaz 16 gadus vecs, ir tiesības atbalstīt iniciatīvu, parakstot paziņojumu par atbalstu (turpmāk “parakstītājs”), kā paredzēts šajā regulā. 3. pants Nepieciešamais parakstītāju skaits 1. Iniciatīva ir spēkā, ja: a) tā ir guvusi atbalstu no vismaz viena miljona parakstītāju no vismaz vienas ceturtdaļas dalībvalstu;

b) vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu parakstītāju skaits (iniciatīvas reģistrācijas brīdī) ir vismaz vienāds ar minimālo skaitu, kas norādīts I pielikumā, kas atbilst katrā attiecīgajā dalībvalstī ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, reizinātam ar 750. 2. Šā panta 1. punkta vajadzībām ikvienu parakstītāju pieskaita dalībvalstī, kuras valstspiederīgais viņš ir. 4. pants Informācija un Komisijas un dalībvalstu sniegtais atbalsts 1. Komisija pēc pilsoņu un organizatoru grupu pieprasījuma sniedz informāciju un palīdzību attiecībā uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu. 2. Komisija dara pieejamu tiešsaistes sadarbības platformu, kuru pilsoņi un organizatoru grupas var izmantot kā diskusiju forumu un kurā pieejama informācija un ieteikumi par Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Izmaksas saistībā ar tiešsaistes sadarbības platformas ekspluatāciju un uzturēšanu sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. 3. Komisija nodrošina piekļuvi tiešsaistes reģistram (turpmāk “reģistrs”), kas dod organizatoru grupām iespēju visā procedūras gaitā pārvaldīt savu iniciatīvu. Reģistrs ietver publiski pieejamu tīmekļvietni, kurā sniegta vispārīga informācija par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kā arī informācija par konkrētām iniciatīvām un to attiecīgo statusu. 4. Pēc tam, kad Komisija saskaņā ar 6. pantu ir reģistrējusi iniciatīvu, tā nodrošina minētās iniciatīvas satura tulkojumu visās Savienības oficiālajās valodās, lai to varētu publicēt reģistrā un izmantot paziņojumu par atbalstu vākšanai saskaņā ar šo regulu. Organizatoru grupa var papildus nodrošināt pielikumu (un attiecīgā gadījumā arī II pielikumā minētā un saskaņā ar 6. panta 2. punktu iesniegtā tiesību akta projekta) tulkojumu visās Savienības oficiālajās valodās, lai tos varētu publicēt reģistrā. 5. Komisija izstrādā ES datņu apmaiņas pakalpojumu, ar kura palīdzību paziņojumus par atbalstu iespējams nosūtīt dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts 12. pantā, un kurā tā garantē nosūtītās informācijas konfidencialitāti, integritāti un autentiskums, un bez maksas padara to publiski pieejamu.

6. Katra dalībvalsts izveido vienu vai vairākus kontaktpunktus, kas ar informācijas sniegšanu un citādi palīdz organizatoru grupām organizēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu. II NODAĻA. PROCESUĀLI NOTEIKUMI 5. pants Organizatoru grupa 1. Iniciatīvu sagatavo un pārvalda vismaz septiņu fizisku personu grupa (turpmāk “organizatoru grupa”). Aprēķinot minēto minimālo skaitu, Eiropas Parlamenta deputātus nepieskaita. 2. Par organizatoru grupas dalībniekiem var būt Savienības pilsoņi, kuri sasnieguši vecumu, kas tiem dod tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās, un tajā ir pārstāvēti vismaz septiņu dažādu dalībvalstu iedzīvotāji. 3. Organizatoru grupa izraugās divas personas no savu dalībnieku vidus, kuras darbojas attiecīgi kā pārstāvis un viņa vietnieks (turpmāk “kontaktpersonas”), kuras visas procedūras gaitā koordinē sadarbību starp viņiem un ar Savienības iestādēm un kuras ir pilnvarotas rīkoties organizatoru grupas uzdevumā. Organizatoru grupa var arī designate ne vairāk kā divas citas fiziskas personas, kas izraudzītas no savu dalībnieku vidus vai ārpus tā, kuras tiek pilnvarotas rīkoties kontaktpersonu uzdevumā, lai visā procedūras gaitā koordinētu sadarbību ar Savienības iestādēm. 4. Organizatoru grupa visā procedūras gaitā informē Komisiju par izmaiņām tās sastāvā un sniedz pienācīgus pierādījumus par to, ka 1 un 2. punktā noteiktās prasības ir izpildītas. Paziņojuma par atbalstu veidlapā norāda izmaiņas organizatoru grupas sastāvā, un visā procedūras gaitā reģistrā atstāj pieejamus organizatoru grupas pašreizējo un bijušo dalībnieku vārdus. Attiecībā uz katru iniciatīvu Komisija reģistrā publicē visu organizatoru grupas dalībnieku vārdus.

5. Neskarot organizatoru grupas pārstāvja kā datu pārziņa atbildību saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 82. panta 2. punktu, organizatoru grupas dalībnieki ir solidāri atbildīgi, kā noteikts piemērojamajos attiecīgās valsts tiesību aktos, par kaitējumu, kas iniciatīvas organizēšanas gaitā radīts ar nelikumīgām darbībām, kuras veiktas ar nodomu vai notikušas rupjas neuzmanības dēļ. 6. Neskarot Regulas (ES) 2016/679 84. pantā paredzētos sodus, dalībvalstis nodrošina, ka uz organizatoru grupas dalībniekiem attiecas iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un konkrētāk par: a) nepatiesām ziņām; b) datu krāpniecisku izmantošanu. 7. Ja juridiska persona izveidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem ar konkrētu nolūku pārvaldīt attiecīgo iniciatīvu, šī juridiskā persona attiecīgi 5. un 6. punkta, 6. panta 2. un 4.–7. punkta, 7.–18. panta un II–VII pielikuma vajadzībām ir uzskatāma par organizatoru grupu vai attiecīgā gadījumā par tās dalībniekiem, ja vien organizatoru grupas dalībnieks, kas izraudzīts par tās pārstāvi, ir pilnvarots rīkoties juridiskās personas uzdevumā. 6. pants Reģistrācija 1. Paziņojumus par atbalstu kādai iniciatīvai var vākt vienīgi pēc tam, kad Komisija šo iniciatīvu ir reģistrējusi. 2. Organizatoru grupa reģistrācijas pieteikumu Komisijai iesniedz, izmantojot reģistru. Iesniedzot pieteikumu, organizatoru grupa arī: a) nosūta II pielikumā minēto informāciju vienā no Savienības oficiālajām valodām;

b) ja tā sastāv no vairāk nekā 7 dalībniekiem, norāda tos septiņus dalībniekus, kuri ņemami vērā 5. panta 1. un 2. punkta vajadzībām; c) attiecīgā gadījumā norāda, ka izveidota 5. panta 7. punktā minētā juridiskā persona. Neierobežojot 5. un 6. punkta noteikumus, Komisija par pieteikumu lemj divu mēnešu laikā pēc tā iesniegšanas. 3. Komisija reģistrē iniciatīvu, ja: a) organizatoru grupa ir sniegusi pienācīgus pierādījumus par to, ka tā atbilst prasībām, kas noteiktas 5. panta 1. un 2. punktā, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar 5. panta 3. punkta pirmo daļu; b) situācijā, kas minēta 5. panta 7. punktā, juridiskā persona ir izveidota ar konkrētu nolūku pārvaldīt iniciatīvu, un organizatoru grupas dalībnieks, kurš izraudzīts par tās pārstāvi, ir pilnvarots rīkoties šīs juridiskās personas uzdevumā; c) neviena iniciatīvas daļa acīmredzami nepārsniedz Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu; d) iniciatīva nav acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai maldinoša; e) iniciatīva nav acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas minētas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā. Ja nav izpildīta viena vai vairākas no prasībām, kas izklāstītas a)–e) apakšpunktā, Komisija, neskarot 4. un 5. punktu, atsaka iniciatīvas reģistrāciju.

4. Ja tā uzskata, ka ir izpildītas 3. punkta a), b), d) un e) apakšpunktā noteiktās prasības, bet 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības nav izpildītas, Komisija viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas informē organizatoru grupu par savu novērtējumu un tā iemesliem. Šādā gadījumā organizatoru grupa var iniciatīvu grozīt, lai ņemtu vērā Komisijas novērtējumu, tā lai nodrošinātu, ka iniciatīva atbilst 3. punkta c) apakšpunktā 3. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, vai arī sākotnējo iniciatīvu atstāt nemainīgu vai atsaukt. Organizatoru grupa viena mēneša laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas informē Komisiju par savu izvēli un tās iemesliem un attiecīgā gadījumā nosūta grozījumus informācijā, kas minēta II pielikumā, ar kuru tiks aizstāta sākotnējā iniciatīva. Ja Komisija no organizatoriem saņem informāciju, tā: a) reģistrē iniciatīvu, ja ir izpildītas 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības; b) daļēji reģistrē iniciatīvu, ja būtiska iniciatīvas daļa, tai skaitā tās mērķi, nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt priekšlikumu par Savienības tiesību akta pieņemšanu; c) pretējā gadījumā iniciatīvas reģistrāciju atsaka. Komisija par pieteikumu lemj viena mēneša laikā pēc otrajā daļā minētās informācijas un attiecīgā gadījumā arī grozītās iniciatīvas saņemšanas no organizatoru grupas. 5. Iniciatīvu, kas reģistrēta, padara publiski pieejamu reģistrā. Ja Komisija iniciatīvu reģistrē daļēji: a) tā reģistrā publicē informāciju par iniciatīvas reģistrācijas tvērumu;

b) organizatoru grupa nodrošina, ka potenciālie parakstītāji ir informēti par iniciatīvas reģistrācijas tvērumu un par to, ka paziņojumi par atbalstu tiek vākti vienīgi saistībā ar reģistrācijas tvērumu. 6. Komisija reģistrē iniciatīvu, piešķirot tai vienotu reģistrācijas numuru, un par to informē organizatoru grupu. 7. Ja Komisija atsakās reģistrēt iniciatīvu vai to reģistrē tikai daļēji saskaņā ar 4. punktu, tā informē organizatoru grupu par sava lēmuma iemesliem un visiem iespējamiem tiesas un ārpustiesas aizsardzības līdzekļiem, kas viņiem pieejami. 8. Komisija informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju par iniciatīvas reģistrāciju. 7. pants Iniciatīvas atsaukšana Jebkurā laikā pirms iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 13. pantu organizatoru grupa var atsaukt iniciatīvu, kas reģistrēta saskaņā ar 6. pantu. Šādu atsaukšanu publicē reģistrā. 8. pants Vākšanas posms 1. Neierobežojot 11. panta 6. punkta noteikumus, visus paziņojumus par atbalstu vāc laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus, skaitot no organizatoru grupas izvēlēta datuma (turpmāk “vākšanas laikposms”). Šim datumam jābūt ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc iniciatīvas reģistrācijas saskaņā ar 6. pantu.

Organizatoru grupa Komisiju par izvēlēto datumu informē ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms šā datuma. Ja organizatoru grupa vēlas izbeigt paziņojumu par atbalstu vākšanu, pirms pagājuši 12 mēneši kopš vākšanas posma sākuma, tā Komisiju informē par datumu, kurā paredzēts beigt vākšanas posmu. 2. Komisija reģistrā norāda vākšanas posma sākumu un beigas. 3. Komisija vai attiecīgā gadījumā organizatoru grupa izbeidz 10. pantā minētās centralizētās vākšanas tiešsaistes sistēmas darbību vai 11. pantā minētās individuālas vākšanas tiešsaistes sistēmas darbību dienā, kurā beidzas vākšanas posms. 9. pants Paziņojumu par atbalstu vākšanas procedūra 1. Paziņojumus par atbalstu var parakstīt tiešsaistē vai papīra formātā. 2. Paziņojumu par atbalstu vākšanai var izmantot vienīgi veidlapas, kuras atbilst III pielikumā ietvertajiem paraugiem. Pirms uzsākt paziņojumu par atbalstu vākšanu, organizatoru grupa aizpilda veidlapas, kā norādīts III pielikumā. Veidlapās sniegtā informācija atbilst informācijai, kas ietverta reģistrā. Ja organizatoru grupa izvēlas paziņojumus par atbalstu vākt tiešsaistē, izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, kas paredzēta 10. pantā, Komisija ir atbildīga par atbilstošu veidlapu nodrošināšanu saskaņā ar III pielikumu.

Ja iniciatīva reģistrēta daļēji saskaņā ar 6. panta 4. punktu, III pielikumā ietvertās veidlapas, kā arī attiecīgā gadījumā centralizētā vākšanas tiešsaistes sistēma un individuāla vākšanas tiešsaistes sistēma, atspoguļo iniciatīvas reģistrācijas tvērumu. Paziņojuma par atbalstu veidlapas var pielāgot tiešsaistes vākšanas vajadzībām. Ja pilsoņi atbalstu kādai iniciatīvai pauž tiešsaistē, izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, kas minēta 10. pantā, un savus paziņotos elektroniskās identifikācijas līdzekļus Regulas (ES) Nr. 910/2014 izpratnē saskaņā ar 10. panta 4. punktu, III pielikumu nepiemēro. Savienības pilsoņi sniedz ziņas par savu valsts piederību un dalībvalstis pieņem datu kopas minimumu attiecībā uz fizisku personu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1501 . 3. Personai, kas paraksta paziņojumu par atbalstu, ir pienākums sniegt tikai personas datus, kas minēti III pielikumā. 4. Dalībvalstis informē Komisiju par to, vai tās vēlas tikt iekļautas attiecīgi III pielikuma A vai B daļā pirms 2019. gada 1. jūlija. Dalībvalstis, kas vēlas tikt iekļautas part III pielikuma B daļā, norāda personas identifikācijas [dokumenta] numura veidu(s), par kuriem parakstītāji sniedz pēdējās četras rakstzīmes. Komisija līdz 2020. gada 1. janvārim III pielikumā ietvertās veidlapas publisko reģistrā. Ikviena dalībvalsts var iesniegt Komisijai pieprasījumu par to, lai tā to iekļauj III pielikuma otrā daļā – attiecīgi A vai B daļā. Tās Komisiju informē vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kurā sākama jauno veidlapu piemērošana. 5. Organizatoru grupa ir atbildīga par paziņojumu par atbalstu vākšanu no parakstītājiem (papīra formātā). 6. Ikviena persona paziņojumu par atbalstu konkrētai iniciatīvai var parakstīt tikai vienreiz. 7. Organizatoru grupa vākšanas posmā vismaz vienreiz divos mēnešos informē Komisiju par katrā dalībvalstī savākto paziņojumu par atbalstu skaitu, bet trīs mēnešu laikā pēc vākšanas posma beigām – par to galīgo skaitu; šie dati ir izmantojami publicēšanai reģistrā.

Ja nepieciešamais paziņojumu par atbalstu skaits nav sasniegts vai ja organizatoru grupa trīs mēnešu laikā pēc vākšanas posma beigām nav attiecīgi reaģējusi, Komisija iniciatīvu izbeidz un publicē reģistrā attiecīgu informāciju. 10. pants Centralizēta vākšanas tiešsaistes sistēma 1. Komisija līdz 2020. gada 1. janvārim saskaņā ar Komisijas 2017. gada 10. janvāra Lēmumu (ES, Euratom) 2017/46 izveido un ekspluatē centralizētu vākšanas tiešsaistes sistēmu, kas paredzēta tam, lai tiešsaistē vāktu paziņojumus par atbalstu. Izmaksas saistībā ar centralizētās vākšanas tiešsaistes sistēmas izveidi un ekspluatāciju sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Centralizētās vākšanas tiešsaistes sistēmas izmantošana ir bez maksas. Centralizētajai vākšanas tiešsaistes sistēmai nodrošina piekļuvi arī personām ar invaliditāti. Datus, kas iegūti, izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, glabā uz serveriem, kurus Komisija dara pieejamus šīm vajadzībām. Centralizētā vākšanas tiešsaistes sistēma dod iespēju augšupielādēt paziņojumus par atbalstu, kuri savākti papīra formātā. 2. Attiecībā uz ikvienu iniciatīvu Komisija nodrošina, ka saskaņā ar 8. pantu noteiktajā vākšanas posmā paziņojumus par atbalstu ir iespējams vākt, izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu. 3. Viena mēneša laikā pēc iniciatīvas reģistrācijas un ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms vākšanas posma sākuma organizatoru grupa informē Komisiju par to, vai tā vēlas izmantot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu un to, vai tā vēlas augšupielādēt paziņojumus par atbalstu, kuri savākti papīra formātā. Ja organizatoru grupa vēlas augšupielādēt paziņojumus par atbalstu, kuri savākti papīra formātā, tā ne vēlāk kā divos mēnešos pēc vākšanas posma beigām augšupielādē visus paziņojumus par atbalstu, kas savākti papīra formātā, un informē par to Komisiju.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka: a) pilsoņi var atbalstīt iniciatīvas tiešsaistē, izmantojot paziņojumus par atbalstu un paziņotus elektroniskās identifikācijas līdzekļus vai parakstoties ar elektronisko parakstu Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū izpratnē. b) tiek atzīts Komisijas eIDAS mezgls, kas izstrādāts Regulas (ES) Nr. 910/2014 un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/1501 ietvaros. 11. pants Individuālās vākšanas tiešsaistes sistēmas 1. Ja organizatoru grupa neizmanto centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, tā tiešsaistē var vākt paziņojumus par atbalstu vairākās vai visās dalībvalstīs, izmantojot citu vienotu vākšanas tiešsaistes sistēmu (turpmāk “individuālā vākšanas tiešsaistes sistēma”). Datus, kurus vāc, izmantojot individuālo vākšanas tiešsaistes sistēmu, glabā dalībvalsts teritorijā. 2. Organizatoru grupa nodrošina, ka individuālā vākšanas tiešsaistes sistēma visā vākšanas posmā atbilst prasībām, kas noteiktas 4. punktā un 17. panta 3. punktā. 3. Pēc iniciatīvas reģistrācijas un pirms vākšanas posma sākuma organizatoru grupa, neskarot valstu uzraudzības iestāžu pilnvaras, kas paredzētas Regulas (ES) 2016/679 VI nodaļā, lūdz tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tiks glabāti dati, kuri savākti, izmantojot individuālo vākšanas tiešsaistes sistēmu, apliecināt, ka šī sistēma atbilst 4. punktā noteiktajām prasībām. Ja individuāla vākšanas tiešsaistes sistēma atbilst šīm prasībām, kompetentā iestāde viena mēneša laikā izsniedz attiecīgu sertifikātu saskaņā ar IV pielikumā ietverto paraugu. Organizatoru grupa nodrošina minētā sertifikāta (vai sertifikātu) kopijas publisku pieejamību tīmekļvietnē, kas tiek izmantota individuālās vākšanas tiešsaistes sistēmas vajadzībām.

Dalībvalstis atzīst citu dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegtos sertifikātus. 4. Individuālās vākšanas tiešsaistes sistēmas aprīko ar pienācīgiem drošības un tehniskiem elementiem, lai visā vākšanas posmā nodrošinātu, ka: a) vienīgi fiziskas personas var parakstīt paziņojumu par atbalstu; b) par iniciatīvu sniegtā informācija atbilst reģistrā publicētajai informācijai; c) dati no parakstītājiem tiek vākti saskaņā ar III pielikumu; d) parakstītāju sniegtie dati tiek droši savākti un uzglabāti. 5. Komisija līdz 2020. gada 1. janvārim saskaņā ar 21. pantā minēto pārbaudes procedūru pieņem tehniskās specifikācijas 4. punkta īstenošanas vajadzībām. Komisija var lūgt ieteikumus no Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) par to, kā izstrādāt pirmajā daļā minētās tehniskās specifikācijas. 6. Ja paziņojumi par atbalstu tiek vākti, izmantojot individuālas vākšanas tiešsaistes sistēmas, vākšanas posms var sākties vienīgi tad, kad attiecībā uz katru no šīm sistēmām ir izsniegts 3. punktā minētais sertifikāts.

12. pants Dalībvalstu veikta paziņojumu par atbalstu verificēšana un sertificēšana 1. Katra dalībvalsts (turpmāk “atbildīgā dalībvalsts”) verificē un sertificē to, ka paziņojumi par atbalstu, kurus parakstījuši tās valstspiederīgie, atbilst šīs regulas normām. 2. Trīs mēnešu laikā pēc vākšanas posma beigām, neskarot 3. pantu, organizatoru grupa iesniedz paziņojumus par atbalstu, kuri savākti tiešsaistē vai papīra formātā, atbildīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas minētas 19. panta 2. punktā. Ja vien iniciatīvas vajadzībām ir sasniegts 3. pantā noteiktais minimālais parakstītāju skaits, organizatoru grupa paziņojumus par atbalstu iesniedz kompetentajām iestādēm. Paziņojumus par atbalstu katrai kompetentajai iestādei atbildīgajā dalībvalstī iesniedz tikai vienreiz, izmantojot V pielikumā ietverto veidlapu. Paziņojumus par atbalstu, kas savākti tiešsaistē, iesniedz, izmantojot elektronisku shēmu, ko publiskojusi Komisija. Paziņojumus par atbalstu, kas savākti papīra formātā, un paziņojumus, kuri savākti tiešsaistē, izmantojot individuālu vākšanas tiešsaistes sistēmu, iesniedz atsevišķi. 3. Komisija paziņojumus par atbalstu, kas savākti tiešsaistē, izmantojot centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu, un tos, kuri savākti papīra formātā un augšupielādēti saskaņā ar 10. panta 3. punkta otro daļu, iesniedz atbildīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei. Ja organizatoru grupa ir savākusi paziņojumus par atbalstu, izmantojot individuālu vākšanas tiešsaistes sistēmu, tā var lūgt Komisiju, lai tā šos paziņojumus par atbalstu iesniegtu atbildīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei. Komisija iesniedz paziņojumus par atbalstu saskaņā ar 2. punkta otro–ceturto daļu, izmantojot 4. panta 5. punktā minēto ES datņu apmaiņas pakalpojumu.

4. Kompetentās iestādes trīs mēnešu laikā pēc paziņojumu par atbalstu saņemšanas tos verificē saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, balstoties uz atbilstošām pārbaudēm, kurās varētu izmantot gadījumizlases. Ja paziņojumi par atbalstu, kas savākti tiešsaistē un papīra formātā, tiek iesniegti atsevišķi, šis posms sākas, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi visus paziņojumus par atbalstu. Paziņojumu par atbalstu, kas savākti papīra formātā, verifikācijai parakstu autentiskuma noteikšana nav nepieciešama. 5. Balstoties uz veikto verifikāciju, kompetentā iestāde sertificē derīgo paziņojumu par atbalstu skaitu par attiecīgo dalībvalsti. Šo sertifikātu bez maksas nogādā organizatoru grupai, izmantojot VI pielikumā ietverto paraugu. Sertifikātā norāda to derīgo paziņojumu par atbalstu skaitu, kuri savākti papīra formātā un tiešsaistē, tai skaitā tos, kas savākti papīra formātā un augšupielādēti saskaņā ar 10. panta 3. punkta otro daļu. 13. pants Iesniegšana Komisijai Trīs mēnešu laikā pēc pēdējā 12. panta 5. punktā paredzētā sertifikāta iegūšanas organizatoru grupa iesniedz iniciatīvu Komisijai. Organizatoru grupa iesniedz aizpildītu VII pielikumā ietverto veidlapu kopā ar 12. panta 5. punktā minēto sertifikātu kopijām papīra formātā vai elektroniski. VII pielikumā ietverto veidlapu Komisija publisko reģistrā.

14. pants Publikācija un atklāta uzklausīšana 1. Kad Komisija saņem derīgu iniciatīvu, attiecībā uz kuru saskaņā ar 8.–12. pantu savākti un sertificēti paziņojumi par atbalstu, tā reģistrā nekavējoties publicē attiecīgu informāciju un iniciatīvu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. 2. Trīs mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas organizatoru grupai tiek nodrošināta iespēja iepazīstināt ar iniciatīvu atklātā uzklausīšanā. Komisija un Eiropas Parlaments kopīgi organizē atklāto uzklausīšanu Eiropas Parlamentā. Pārējo Savienības iestāžu un padomdevēju struktūru pārstāvjiem, kā arī ieinteresētajām personām tiek nodrošināta iespēja piedalīties uzklausīšanā. Komisija un Eiropas Parlaments nodrošina nozīmīgu publisko un privāto interešu līdzsvarotu pārstāvību. 3. Uzklausīšanā Komisija ir pārstāvēta atbilstošā līmenī. 15. pants Komisijas novērtējums 1. Viena mēneša laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisija atbilstošā līmenī uzņem organizatoru grupu, lai dotu tai iespēju detalizēti izskaidrot iniciatīvā aplūkotos jautājumus.

2. Piecu mēnešu laikā pēc iniciatīvas publikācijas saskaņā ar 14. panta 1. punktu un pēc 14. panta 2. punktā minētās atklātās uzklausīšanas Komisija paziņojuma formā izklāsta savus juridiskos un politiskos secinājumus par iniciatīvu, pasākumiem, kurus tā plāno veikt (ja tādi ir), un šādu pasākumu veikšanas vai neveikšanas iemesliem. Šo paziņojumu tā nosūta organizatoru grupai, kā arī Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, un to publisko. 3. Komisija un organizatoru grupa var informēt parakstītājus par reakciju uz iniciatīvu saskaņā ar 17. panta 2. un 3. punktu. III NODAĻA CITI NOTEIKUMI 16. pants Pārredzamība Organizatoru grupa publicēšanai reģistrā un attiecīgā gadījumā savā kampaņas tīmekļvietnē sniedz informāciju par iniciatīvai sniegtā atbalsta un finansējuma, kas pārsniedz 500 euro par sponsoru, avotiem. Šo informāciju atjaunina vismaz vienreiz divos mēnešos laikposmā no reģistrācijas dienas līdz dienai, kurā iniciatīva iesniegta Komisijai saskaņā ar 13. pantu. 17. pants Saziņa

1. Komisija palielina sabiedrības informētību par Eiropas pilsoņu iniciatīvas esību, izmantojot saziņas pasākumus un informēšanas kampaņas, tādējādi veicinot pilsoņu aktīvu līdzdalību Savienības politiskajās norisēs. 2. Saziņas un informācijas pasākumu vajadzībām saistībā ar attiecīgo iniciatīvu, ja saņemta parakstītāja piekrišana, organizatoru grupa vai Komisija var iegūt viņa (viņas) e-pasta adresi. Potenciālie parakstītāji tiek informēti par to, ka viņu tiesības atbalstīt iniciatīvu nav atkarīgas no viņu piekrišanas savas e-pasta adreses iegūšanai. 3. E-pasta adreses nevar tikt iegūtas, izmantojot paziņojuma par atbalstu veidlapu. Tomēr tās var tikt iegūtas vienlaikus ar paziņojuma par atbalstu vākšanu, ja vien tie tiek apstrādāti atsevišķi. 18. pants Personas datu aizsardzība 1. Organizatoru grupas pārstāvis ir datu pārzinis Regulas (ES) 2016/679 izpratnē. Ja tiek izveidota 5. panta 7. punktā minētā juridiskā persona, tā ir uzskatāma par datu pārzini. 2. Personas datus, kas sniegti paziņojumu par atbalstu veidlapās, vāc tādas darbības vajadzībām, kura nepieciešama drošai vākšanai un glabāšanai saskaņā ar 9.–11. pantu, iesniegšanai dalībvalstīm, verificēšanai un sertificēšanai saskaņā ar 12. pantu un nepieciešamām kvalitātes pārbaudēm un statistikas izvērtēšanai. 3. Organizatoru grupa un attiecīgā gadījumā Komisija visus paziņojumus par atbalstu, kuri parakstīti iniciatīvas ietvaros, un to kopijas iznīcina ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 13. pantu vai 21 mēneša laikā pēc vākšanas posma sākuma, atkarībā no tā, kurš datums iestājas agrāk. Tomēr, ja iniciatīva pēc vākšanas posma sākuma tiek atsaukta, paziņojumus par atbalstu un to kopijas iznīcina ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc atsaukuma. 4. Kompetentā iestāde iznīcina visus paziņojumus par atbalstu un to kopijas ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 12. panta 5. punktā minētā sertifikāta izsniegšanas.

5. Konkrētas iniciatīvas ietvaros paziņojumus par atbalstu un to kopijas var glabāt ilgāk par 3. un 4. punktā noteikto termiņu, ja tas nepieciešams ar attiecīgo iniciatīvu saistīta tiesas vai administratīvā procesa vajadzībām. Tos iznīcina ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc dienas, kurā minētais process tiek pabeigts ar galīgu nolēmumu. 6. Komisija un organizatoru grupa ierakstus par e-pasta adresēm, kas iegūtas saskaņā ar 17. panta 2. punktu, iznīcina ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc iniciatīvas atsaukuma vai attiecīgā gadījumā 12 mēnešus pēc vākšanas posma beigām vai pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai. Tomēr, ja Komisija savā paziņojumā izklāsta pasākumus, kurus tā plāno veikt saskaņā ar 15. panta 2. punktu, ierakstus par e-pasta adresēm izdzēš ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā paziņojuma publikācijas. 7. Neskarot Regulā [(EK) Nr. 45/2001] paredzētās organizatoru grupas dalībnieku tiesības, tie ir tiesīgi pieprasīt savu personas datu dzēšanu no reģistra, ja kopš attiecīgās iniciatīvas reģistrācijas dienas ir pagājuši divi gadi. 19. pants Kompetentās iestādes dalībvalstīs 1. Regulas 11. panta vajadzībām katra dalībvalsts norīko vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas atbildīgas par 11. panta 3. punktā minētā sertifikāta izsniegšanu. 2. Regulas 12. panta vajadzībām katra dalībvalsts izraugās vienu kompetento iestādi, kas atbildīga par paziņojumu par atbalstu verifikācijas procesa koordinēšanu un 12. panta 5. punktā minēto sertifikātu izsniegšanu. 3. Dalībvalstis līdz 2020. gada 1. janvārim nosūta Komisijai to iestāžu nosaukumus un adreses, kuras izraudzītas saskaņā ar 1. un 2. punktu. Tās Komisiju informē arī par minētās informācijas atjaunināšanu. Komisija saskaņā ar 1. un 2. punktu izraudzīto iestāžu nosaukumus un adreses publisko reģistrā.

20. pants Informēšana par valstu noteikumiem 1. Dalībvalstis līdz 2020. gada 1. janvārim informē Komisiju par konkrētajām normām, kuras pieņemtas šīs regulas īstenošanas nolūkā. 2. Komisija šīs normas publisko reģistrā, izmantojot valodu, kurā attiecīgā dalībvalsts sniegusi 1. punktā minēto informāciju. IV NODAĻA DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI 21. pants Komiteju procedūra 1. Šīs regulas 11. panta 5. punkta īstenošanā Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. 2. Ja tiek ietverta atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

22. pants Deleģētās pilnvaras Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 23. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šīs regulas pielikumu grozījumiem, ievērojot šīs regulas attiecīgo normu tvērumu. 23. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 22. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [tiesību pamatakta spēkā stāšanās dienas vai cita datuma, ko noteikuši likumdevēji]. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 22. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus. 4. Komisija pirms deleģēta akta pieņemšanas apspriežas ar katras dalībvalsts izraudzītiem ekspertiem, ievērojot principus, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus informē Eiropas Parlamentu un Padomi. 6. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 22. pantu, stājas spēkā vienīgi tad, ja [divu mēnešu] laikā pēc šā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nedz Eiropas Parlaments, nedz Padome nav pauduši iebildumus pret to vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome informē Komisiju, ka nepaudīs iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes šo laikposmu pagarina par [diviem mēnešiem].

V NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 24. pants Pārskatīšana Komisija regulāri pārskata Eiropas pilsoņu iniciatīvas darbību un ne vēlāk kā piecus gadus no pēc dienas, kad sākas šīs regulas piemērošana, un turpmāk ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Ziņojumus publisko. 25. pants Atcelšana Regulu (ES) Nr. 211/2011 atceļ ar 2020. gada 1. janvāri. Atsauces uz Regulu (ES) Nr. 211/2011 ir uzskatāmas par atsaucēm uz šo regulu. 26. pants Stāšanās spēkā un piemērojamība

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tomēr 9. panta 4. punktu, 10. pantu, 11. panta 5. punktu un 19.–24. pantu piemēro no dienas, kad stājas spēkā šī regula. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs

TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Mērķis(-i) 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5.Trešo personu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas pilsoņu iniciatīvu” 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 18. sadaļa. Migrācija un iekšlietas 25. sadaļa. Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas 26. sadaļa. Komisijas administrācija 33. sadaļa. Tiesiskums un patērētāji 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ☑ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ☑Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4.Mērķis(-i) 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) tika ieviesta ar Lisabonas līgumu (Līguma par Eiropas Savienību 11. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. pants) un tiek īstenota ar Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (EPI regula), kuru sāka piemērot 2012. gada aprīlī. EPI mērķis ir aktivizēt pilsoņu iesaisti Eiropas Savienības demokrātiskajās norisēs, dodot viņiem iespēju tieši vērsties pie Komisijas ar lūgumu, lai tā Līgumu īstenošanas nolūkā iesniegtu priekšlikumus par jauniem Savienības tiesību aktiem. EPI regulas pārskatīšana pēc pirmajiem pieciem piemērošanas gadiem (aizstājot pašreizējo regulu ar jaunu) ir daļa no Eiropas Komisijas apņemšanās palielināt ES demokrātisko leģitimitāti, nodrošinot pastiprinātu pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību, kas atspoguļota Ž. K. Junkera vadītās Komisijas politiskajās pamatnostādnēs, proti, prioritātē Nr. 10 — Savienības demokrātiskas pārmaiņas. Jaunā priekšlikuma mērķis ir uzlabot EPI darbību, novēršot trūkumus, kas konstatēti tās īstenošanā, turklāt tā galvenie politikas mērķi ir: i) padarīt EPI pieejamāku, mazāk apgrūtinošu un vieglāk izmantojamu organizatoriem un atbalstītājiem, ii) panākt EPI – Eiropas mēroga diskusiju un pilsoņu līdzdalības veicināšanas rīka – potenciāla pilnīgu izmantošanu un pietuvināt Savienību tās pilsoņiem. Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošana ir minēta arī Komisijas Ģenerālsekretariāta stratēģiskajā plānā 2016.–2020. gadam konkrētā mērķa C.2 ietvaros: izveidot demokrātiskāku un atbildīgāku Eiropas Savienību, padarīt atvērtāku politikas veidošanas procesu un pastiprināt dialogu ar iedzīvotājiem, ieinteresētajām personām un valstu parlamentiem. 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētie mērķi Mērķis Nr.1. Efektīvi pārvaldīt administratīvās procedūras, kas saistītas ar Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu un sniegt palīdzību organizatoriem; Mērķis Nr.2. Piedāvāt tehnisko atbalstu EPI organizatoriem un pārvaldīt ar to saistītus IT projektus; Mērķis Nr. 3. Nodrošināt centralizētu sistēmu paziņojumu par atbalstu vākšanai tiešsaistē un EPI reģistru; Mērķis Nr. 4. Piedāvāt tehnisko un organizatorisko atbalstu EPI organizatoriem, izmantojot EPI tiešsaistes sadarbības platformu, kuru pārvalda sadarbībā ar ārēju partneri; Mērķis Nr. 5. Popularizēt EPI instrumentu, izmantojot informatīvos un izpratnes veicināšanas pasākumus; Mērķis Nr. 6. Tulkot iniciatīvas Mērķis Nr. 7. Organizēt tikšanās ar organizatoriem, ja tos uzaicina Komisija sekmīgai iniciatīvai piemērojamās pārbaudes procedūras ietvaros.

Attiecīgās ABM/ABB darbības Mērķis Nr. 1 ietilpst 25. sadaļas “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas” piemērošanas jomā. Mērķis Nr. 2 ietilpst 26 03. nodaļas “Pakalpojumi valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem” piemērošanas jomā. Mērķi Nr. 3 un Nr. 4 ietilpst 18 04. nodaļas piemērošanas jomā: „Eiropas pilsonības veicināšana” un 26 03. nodaļas “Pakalpojumi valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem” piemērošanas jomā. Mērķi Nr. 5, 6 un 7 ietilpst 18 04. nodaļas “Eiropas pilsonības veicināšana” piemērošanas jomā. 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. 1. Palielināt reģistrācijas pieteikumu skaitu 2. Palielināt Komisijas reģistrēto iniciatīvu skaitu 3. Visām iniciatīvām nodrošināt paziņojumu vākšanu tiešsaistē visā 12 mēnešu posmā 4. Palielināt par vienu iniciatīvu savākto paziņojumu par atbalstu vidējo skaitu 5. Palielināt to iniciatīvu skaitu, kurās sasniegts nepieciešamais paziņojumu par atbalstu skaits 6. Palielināt iniciatīvu skaitu, uz kurām attiecina Komisijas turpmākos pasākumus 7. Palielināt pilsoņu izpratni par instrumentu 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Rādītājs Nr. 1. Komisijas saņemto pieteikumu skaits Atsauces rādītājs Nr. 1. Kopš 2012. gada – vidēji 13 pieteikumi gadā Rādītājs Nr. 2. Reģistrēto iniciatīvu rādītājs Atsauces rādītājs Nr. 2. Vidēji 70 % no pieteikumiem 5 gadu laikā

Rādītājs Nr. 3.a. Iniciatīvu skaits, kurām izmantota centralizētā vākšanas tiešsaistes sistēma Atsauces rādītājs Nr. 3.a. Komisijas programmatūru un serverus izmanto 70 % iniciatīvu Rādītājs Nr. 3.b. Vākšanas tiešsaistes sistēmu sertifikācijas datumi salīdzinājumā ar vākšanas posma sākuma datumiem Atsauces rādītājs Nr. 3.b. Vidēji aptuveni vienu mēnesi pēc sistēmas, kas mitināta uz Komisijas serveriem, reģistrācijas Rādītājs Nr. 4. Savākto paziņojumu par atbalstu skaits uz vienu iniciatīvu, beidzoties 12 mēnešus ilgajam vākšanas posmam Atsauces rādītājs Nr. 4. Komisijai nav zināms precīzs skaits, izņemot trīs sekmīgās iniciatīvas Rādītājs Nr. 5. Sekmīgo iniciatīvu skaits Atsauces rādītājs Nr. 5. Trīs iniciatīvas piecu gadu laikā Rādītājs Nr. 6. To iniciatīvu skaits, uz kurām attiecina Komisijas turpmākos pasākumus Atsauces rādītājs Nr. 6. Divas iniciatīvas piecu gadu laikā Rādītājs Nr. 7.a. Aptaujas rezultāti par ES pilsoņu informētību par viņu tiesībām (Eurobarometer) Atsauces rādītājs Nr. 7.a. Saskaņā ar rezultātiem, kas gūti 2015. gada oktobra Eurobarometer 430. zibensaptaujā, atbildot uz jautājumu, vai ES pilsoņiem ir tiesības piedalīties Pilsoņu iniciatīvā, divas trešdaļas respondentu (66 %) atbildēja pozitīvi. Rādītājs Nr. 7.b. To pilsoņu skaits, kurus pa e-pastu informē par instrumentu/sekmīgām iniciatīvām Atsauces rādītājs Nr. 7.b. Neattiecas Rādītājs Nr. 7.c. Dalībnieku skaits tiešsaistes sadarbības platformā Atsauces scenārijs Nr. 7.c. Neattiecas 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Līguma par Eiropas Savienību 11. panta un Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. panta noteikumu par pilsoņu iniciatīvu īstenošana. 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

Šī iniciatīva saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. pantu ietilpst Savienības ekskluzīvajā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. Eiropas pilsoņu iniciatīva pēc savas būtības ir ES mēroga pasākums, jo tā attiecas uz Savienības tiesību aktu priekšlikumu izstrādes procesu. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Eiropas pilsoņu iniciatīva tika ieviesta ar Lisabonas līgumu, un tā sāka darboties 2012. gada 1. aprīlī, pamatojoties uz Regulu 211/2011. Jaunais priekšlikums aizstāj šo regulu. Pirmo piecu gadu pieredze, īstenojot Eiropas pilsoņu iniciatīvu, nepārprotami liecina, ka Komisijai ir jāsniedz organizatoriem daudz konkrētāks tehniskais, organizatoriskais un juridiskais atbalsts, lai viņi varētu efektīvi rīkot iniciatīvas. Tādēļ tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams piedāvāt organizatoriem gatavu centralizētu sistēmu, kas dod iespēju tiešsaistē vākt paziņojumus par atbalstu, kā tas ir paredzēts priekšlikumā. Citi IT rīki EPI atbalstam ietver EPI reģistru/tīmekļvietni (tie jau pastāv un tos paredzēts integrēt ar centralizēto vākšanas tiešsaistes sistēmu) un EPI sadarbības platformu (šajā posmā to īsteno, izmantojot Eiropas Parlamenta izmēģinājuma projektu); abi ir paredzēti šajā priekšlikumā. Tiek arī atzīts, ka jāpastiprina informatīvie un izpratnes veicināšanas pasākumi, lai palielinātu pilsoņu līdzdalību. Priekšlikumā ir paredzēts jauns noteikums par informēšanu. Ņemot vērā darba apjomu, kas saistīts ar spēkā esošās EPI regulas īstenošanu, tai piešķirto cilvēkresursu skaits pēdējo piecu gadu laikā ir būtiski pieaudzis. Šis skaits līdz ar jauno regulu nemainīsies. 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem IT projektus, ar kuriem atbalsta EPI īstenošanu, un jo īpaši paziņojumu par atbalstu vākšanu tiešsaistē iepriekš atbalstīja ar ISA programmas palīdzību, un tagad tos atbalsta ar ISA2 programmu. Šie projekti palīdz uzlabot sadarbspēju starp publiskās pārvaldes iestādēm un ar pilsoņiem un uzņēmumiem pāri robežām. 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. ☑ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 01.01.2019. līdz 31.12.2019., –pēc kura turpinās normāla darbība

1.7.Paredzētie pārvaldības veidi ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –☑ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Piezīme Nr. 1. Salīdzināšanas vajadzībām sk. šādas budžeta apropriācijas, kuras izmanto pašreizējās EPI regulas vajadzībām: Attiecībā uz 2017. gadu: - 0,840 miljoni saskaņā ar EPI budžeta pozīciju (18 04 01 02),

- 0,561 miljoni saskaņā ar ISA² budžeta pozīciju (26 03 01 00), - 0,500 miljoni saskaņā ar izmēģinājuma projektu “Jaunās tehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) rīki Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) īstenošanai un vienkāršošanai” (25 01 77 04). Attiecībā uz 2018. gadu (šīs budžeta apropriācijas vēl būs jāapstiprina šā priekšlikuma pieņemšanas brīdi): - 0,740 miljoni saskaņā ar EPI budžeta pozīciju (18 04 01 02), - 0,560 miljoni saskaņā ar ISA² budžeta pozīciju (26 03 01 00). Piezīme Nr. 2 Lūdzam ņemt vērā, ka šajā posmā vēl nav iespējams paredzēt jaunās regulas pieņemšanas un spēkā stāšanās datumu. Informāciju par darbības uzsākšanas posmu varētu būt nepieciešams attiecīgi pielāgot. Piezīme Nr. 3 Lūdzam ņemt vērā, ka sagatavošanās darbi saistībā ar centralizētās sistēmas izveidi paziņojumu par atbalstu vākšanai tiešsaistē, kā minēts iepriekš pie konkrētā mērķa Nr. 3, sākas jau 2018. gadā, izmantojot apropriācijas, kas paredzētas 2018. gada budžeta projektā attiecībā uz pašreizējo EPI regulu. 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Uzraudzību un ziņošanu nodrošina Komisijas darbinieki saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, ko piemēro Ģenerālsekretariāta (SG) un Informātikas ģenerāldirektorāta (DIGIT ĢD) darbībai. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Apzinātie riski Izpratnes veicināšanas un informatīvo pasākumu trūkuma rezultātā iespējama zemāka līdzdalība šajā instrumentā un tādējādi arī mazāks skaits reģistrētu un sekmīgu iniciatīvu, kā minēts 1.4.3. punktā. Efektīva tehniskā un organizatoriskā atbalsta organizatoriem trūkums var izraisīt mazāku skaitu sekmīgu iniciatīvu, kā minēts 1.4.3. punktā.

2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Aptver esošās SG un DIGIT ĢD iekšējās kontroles sistēmas. 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums Šī iniciatīva visticamāk neietekmēs nedz aplēsto riskam pakļauto kopsummu, nedz arī kontroles izmaksu rādītāju. Kā minēts SG 2016. gada darbības pārskatā, aplēstā riskam pakļautā kopsumma SG ir EUR 0 un kontroles izmaksu rādītājs (kontroles izmaksas/maksājumi) ir 1,74 %. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Neattiecas 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.1A Izdevumu kategorija: “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” Dif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 26 03 01 00 Dif. JĀ JĀ NĒ JĀ Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr. 3

Izdevumu kategorija: “Drošība un pilsonība” Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 18 04 01 02 Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 33 02 01 Dif. JĀ JĀ JĀ NĒ Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr. 5. Izdevumu kategorija: “Administrācija” Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 25 01 01 01 01 25 01 02 11 01 25 01 02 11 02 26 01 01 01 01 Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Numurs[…][Izdevumu kategorija………………………………………] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē […][XX.YY.YY.YY.] JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšuplādē DECIDE starpdienestu konsultācijām.] 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Nr. 1A Izdevumu kategorija: “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” DIGIT ĢD 2019. gads 2020. gads •Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 26 03 01 00 Saistības (1) 0,620 0,110 Maksājumi (2) 0,310 0,420 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2 a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ DIGIT ĢD

apropriācijas Saistības =1+1a +3 0,620 0,110 Maksājumi =2 + 2a +3 0,310 0,420



•KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 0,620 0,110 Maksājumi (5) 0,310 0,420 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1A IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības =4+ 6 0,620 0,110 Maksājumi =5+ 6 0,310 0,420 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Nr.3 Izdevumu kategorija “Drošība un pilsonība” Ģenerālsekretariāta ĢD 2019. gads 2020. gads •Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 18 04 01 02 Saistības (1) 1,085 1,385 Maksājumi (2) 0,814 1,310 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ Ģenerālsekretariāta ĢD apropriācijas Saistības =1+1a +3 1,085 1,385 Maksājumi =2+2a +3 0,814 1,310 JUST ĢD 2019. gads 2020. gads •Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 33 02 01 Saistības (1) 0,345 0,645 Maksājumi (2) 0,259 0,570 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2 a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ JUST ĢD

apropriācijas Saistības =1+1a +3 0,345 0,645 Maksājumi =2+2a +3 0,259 0,570



•KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 1,430 2,030 Maksājumi (5) 1,073 1,880 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

3. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības =4+ 6 1,430 2,030 Maksājumi =5+ 6 1,073 1,880 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

•KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 2,050 2,140 Maksājumi (5) 1,383 2,300 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas

(Pamatsumma) Saistības =4+ 6 2,050 2,140 Maksājumi =5+ 6 1,383 2,300



Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 5 “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2019. gads 2020. gads Ģenerālsekretariāta ĢD Cilvēkresursi 0,828 0,828 •Pārējie administratīvie izdevumi 0,070 0,070 KOPĀ Ģenerālsekretariāta ĢD Apropriācijas 0,898 0,898 DIGIT ĢD Cilvēkresursi 0,173 0,173 •Pārējie administratīvie izdevumi KOPĀ DIGIT ĢD Apropriācijas 0,173 0,173 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 1,071 1,071 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2019. gads 2020. gads KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības 1,25 FTE 1,25 FTE Maksājumi 1,25 FTE 1,25 FTE 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas –☑ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ⇩ 2019.

gads 2020.

gads REZULTĀTI Rezultāta veids Rezultāta vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Centralizēta vākšanas sistēma & reģistrs EPI vajadzībām

Izstrāde, uzturēšana un atbalsts, infrastruktūra Programmatūra, infrastruktūra, pakalpojumi 1,095 1 0,950 1 1,240 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 3 1 0,950 1 1,240 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4 EPI tiešsaistes sadarbības platforma Izstrāde, uzturēšana un atbalsts, platformas darbība, infrastruktūra Programmatūra, infrastruktūra, pakalpojumi 0,400 1 0,400 1 0,400 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 4 1 0,400 1 0,400 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 5 Informatīvos un izpratnes veicināšanas pasākumi pakalpojumi 0,400 1 0,500 1 0,300 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 5 1 0,500 1 0,300 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 6 Reģistrēto iniciatīvu tulkojumi pakalpojumi 0,050 100 0,050 100 0,050 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 6 100 0,050 100 0,050 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 7 Sanāksmju organizēšanu ar iniciatīvu organizatoriem Tiešais līgums, pakalpojumi 0,150 5 0,150 5 0,150 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 7 5 0,150 5 0,150 KOPĒJĀS IZMAKSAS 2,050 2,140

Pamatojums pieprasītajām apropriācijām: Mērķis Nr.3 Nodrošināt centralizētu sistēmu paziņojumu par atbalstu tiešsaistes vākšanai un EPI reģistru: Šajā priekšlikumā ir nepārprotami paredzēta centralizētā vākšanas tiešsaistes sistēma. To izveido un pārvalda Komisija (10. pants). Tas nebija paredzēts pirmajā EPI regulā, kurā bija noteikts tikai tas, ka Komisijai ir tikai pienākums izstrādāt un uzturēt vākšanas tiešsaistes programmatūru. Tiešsaistes EPI reģistrs jau ir ietverts pirmajā EPI regulā un ir paredzēts, ka to turpina uzturēt saskaņā ar jauno regulu (4. panta 3. punkts). Budžets vākšanas tiešsaistes programmatūras un EPI reģistra izstrādei un uzturēšanai 2017. gadā ir paredzēts 685 tūkstošu euro apmērā, ko daļēji finansē no ISA² programmas pozīcijas 26 03 01 00 (galvenokārt attiecībā uz vākšanas tiešsaistes programmatūru) un daļēji no EPI budžeta pozīcijas 18 04 01 02. Prognoze attiecībā uz summām šā priekšlikuma īstenošanai mērķa Nr. 3 sasniegšanai atspoguļo rezultātus, kas gūti pētījumā par vākšanas tiešsaistes procesu, ko Komisija veica 2017. gadā. Mērķis Nr. 4 Piedāvāt tehnisko un organizatorisko atbalstu EPI organizatoriem, izmantojot EPI tiešsaistes sadarbības platformu, kuru pārvalda sadarbībā ar ārēju