Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu /* COM/2007/0433 galīgā redakcija - COD 2007/0156 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.7.2007 COM(2007) 433 galīgā redakcija 2007/0156 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Turpmākajos gados uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika saskarsies ar būtiskiem izaicinājumiem – pasaules tirgu integrācija maina ekonomikas struktūru un turpinās arī Eiropas integrācija. Statistikai ir jāreaģē uz šīm tendencēm un jāapraksta jaunas parādības. Tajā pat laikā ir jāsamazina administratīvais slogs uzņēmumiem. Šie divi uzdevumi nav pretrunā viens otram. Nepieciešamība pēc jaunu veidu rādītājiem var būt saistīta ar centieniem modernizēt sagatavošanas sistēmu. Jaunu veidu rādītājus, kas sniedz nepieciešamo informāciju, varētu iegūt, izmantojot jaunus informācijas avotus un savienojot jau esošos uzņēmējdarbības statistikas veidus bez nepieciešamības palielināt pārskatu sniegšanas slogu uzņēmumiem. Tomēr ir vajadzīgi ieguldījumi, lai efektīvi izmantotu potenciālās sinerģijas – tas ir šīs programmas galvenais iemesls. - Vispārīgais konteksts Komisija ir apņēmusies nodrošināt labāku reglamentēšanas politiku, samazināt nevajadzīgu birokrātiju un pārlieku regulējumu. Kā aprakstīts Komisijas paziņojumā Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā (COM(2005) 97, 2005. gada 16. marta galīgā redakcija), ES spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošana (un tādējādi sloga samazināšana uzņēmumiem) ir viens no šīs politikas iniciatīvas pamatjautājumiem. Šī apņemšanās konkrētāk bija vērsta uz statistiku Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā (COM(2006) 693, 2006. gada 14. novembra galīgā redakcija). Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas apstākļos, kur nozīmīga loma ir starptautiskiem uzņēmumiem. Globalizēti tirgi palielina ne tikai starptautisku konkurenci preču un pakalpojumu tirgos, bet arī starpnieku tirgos, un uzņēmējdarbības nozarei ir jāreaģē uz konkurenci, lai saglabātu un nostiprinātu savu stāvokli. Jautājums par to, ka Eiropai jāpalielina ekonomikas attīstības ātrums, nesen tika izcelts Eiropas Komisijas 2006. gada progresa ziņojumā par izaugsmi un darbavietām. Globalizācija un uzņēmumu reakcija ir cieši savstarpēji saistīta, un papildus uzņēmumu iekšējiem centieniem palielināt savu darbību tā var būt rūpniecības pārvietošana, ārpakalpojumi, ārvalstu tiešie ieguldījumi un citu veidu ārvalstu darbības. Ekonomikas statistikai un uzņēmējdarbības statistikai jo īpaši jāspēj šos procesus atbilstīgi attēlot un sniegt savlaicīgu un kvalitatīvu statistikas informāciju par strukturālām izmaiņām Eiropas ekonomikā un tās uzņēmējdarbības nozarē. Šai statistikai jābūt piemērotai arī ES politiku ietekmes uzraudzībai. Turpretī, jauna statistika nedrīkst radīt papildu slogu uzņēmumiem. Minētie mērķi jāsasniedz ar šo programmu. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Šajā jomā ir trīs pamata tiesību akti. Pirmkārt, galvenā regula par uzņēmējdarbības statistiku – Padomes 1996. gada 20. decembra Regula (EK, Euratom ) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku. Otrkārt, regula par komercreģistriem – Padomes 1993. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2186/93 par statistikas komercreģistru izveidošanas koordinēšanu Kopienā. Abos tiesību aktos izklāstīti uzņēmējdarbības statistikas galvenie principi, un tos var pārskatīt efektīvākas datu vākšanas un apstrādes nolūkā. Galvenā atsauce 4. mērķim ir regula par Intrastat – Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 638/2004. Pēc EUTSM programmas ieviešanas šajā regulā varētu izdarīt grozījumus vienkāršošanas nolūkā, lai panāktu, ka uzņēmumiem datu vākšana ir mazāk apgrūtinoša. - Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Eiropas integrācijas padziļināšanās daudzās jomās, ieskaitot monetāro savienību un Eiropas Muitas sistēmu, rada jaunas vajadzības pēc statistiskas saistībā ar euro lomu starptautiskos darījumos un rada nepieciešamību pielāgot statistikas sistēmu. Priekšlikums atbilst Komisijas prioritātēm un iniciatīvai, kas vērsta uz labāku regulējumu un nevajadzīgas birokrātijas un pārlieka regulējuma samazināšanu, kas minēti iepriekš. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Eiropas Statistikas sistēmas ietvaros ir notikušas intensīvas apspriedes tehniskā līmenī attiecīgajās darba grupās un arī statistikas biroju vadītāju līmenī. Otrkārt, ir notikušas apspriedes Komisijā ar attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Dalībvalstis saskaras ar līdzīgām problēmām. Pirmkārt, mainīga ekonomikas vide nozīmē politikas veidotāju statistikas vajadzību izmaiņas. Informācija par tādām parādībām kā globalizācija vai īpaši nozīmīgām jomām, piemēram, pakalpojumu nozari, ir ļoti nepieciešama visām ieinteresētajām personām. Tajā pat laikā dalībvalstis saskaras ar stingriem ierobežojumiem attiecībā uz turpmāku sloga palielināšanu uzņēmumiem. Gluži pretēji, slogs uzņēmumiem jāsamazina. Sekas ir tādas, ka dažas dalībvalstis jau ir sākušas fundamentālu savas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas reformu. Vispārējā reakcija norādīja, ka jāizmanto sinerģijas, jāizstrādā saskaņotas pieejas, lai izvairītos no neefektīvām, nekoordinētām iniciatīvām valstu līmenī, kas savstarpēji pārklājas un kas novestu pie jauno parādību statistiskas apstrādes diferenciācijas, nevis saskaņotas pieejas. | - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Ārēju ekspertu atzinumi nebija nepieciešami. - Ietekmes novērtējums Variants Nr. 1 (pamata variants, t.i., bez Kopienas iesaistīšanās). Lai pilnībā izmantotu iespējas nodrošināt ES labāku un atbilstošu uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku, ir nepieciešams ieguldījums, lai atjaunotā sistēma sāktu darboties. Bez Kopienas iesaistīšanās šo ieguldījumu veiktu tikai dažas valstis, Eiropas statistikas salīdzināmība tiktu mazināta un sloga samazināšanas iespējas netiktu izmantotas pilnībā. Variants Nr. 2 (ierosināta Kopienas iesaistīšanās). EUTSM programma novērsīs uzdevumu pārklāšanos. Jaunas un rentablākas datu vākšanas sistēmas var testēt dažās dalībvalstīs un pēc tam piemērot visās valstīs. Tādēļ šīs programmas pamatā ir pieredzes un paraugprakses apmaiņa. Centienus saskaņot, optimizēt un reglamentēt vislabāk var ierosināt Kopienas līmenī, kur šos projektus var īstenot ar optimālu efektivitāti. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pirmkārt, būs svarīgi noteikt un saskaņot jaunās jomas, kuras jāattēlo. Kopā ar visām ieinteresētajām personām jānosaka un jāapstiprina rādītāju mērķkopumi, izmantojot metodiskas vienošanās, lai varētu sagatavot salīdzināmus datus. Skaidrs, ka mainīga vide rada ne tikai jaunas prasības, bet arī nepieciešamību pēc veco prasību pastāvīgas pārskatīšanas. Otrkārt, jāoptimizē visa statistika saistībā ar uzņēmējdarbību, t.i., ir nepieciešami centieni, lai īstenotu jēdzienu un metožu integrāciju uzņēmējdarbības statistikā. Turklāt prioritātes varētu mainīties no valsts perspektīvas uz Eiropas perspektīvu. Šī integrācija ietvers: tiesību aktu koordinēšanu, metodiku saskaņošanu, darbu pie statistikas klasifikāciju turpmākās integrācijas un savienošanas, darbu pie komercreģistru un saistītu avotu savienošanas, starptautisku uzņēmumu grupu atbilstošu iekļaušanu komercreģistrā un pārskatu sniegšanas izveidi par starptautiskām uzņēmumu grupām. Treškārt, datu vākšanas un apstrādes jomā arī ir nepieciešama integrācija. Integrējot visus savāktos datus vienotā sistēmā vai ar mikrodatu savienošanas metodēm, būs iespējama daudz efektīvāka jau esošās informācijas izmantošana. Sagatavošanas sistēmas reformas otrais pīlārs ir administratīvu datu izmantošanas atbalsts. Valstis vāc diezgan daudzus datus dažādiem mērķiem, nodokļu dēļ, darba tirgus politikas mērķiem utt. Resursi būtu izmantoti efektīvi, ja statistikas birojiem nebūtu atkal jāvāc tie paši dati. Tomēr ir nepieciešama nopietna rīcība, lai garantētu datu kvalitāti, jo ļoti bieži administratīvie dati nav pieejami vajadzīgajā veidā. Trešais uzdevums ir nodrošināt to, ka datus, kas joprojām ir jāvāc, varētu viegli iegūt no uzņēmumu pārskatiem. Grāmatvedības standartu saskaņošana palīdzēs sasniegt šo mērķi. Visbeidzot, ir jāizstrādā standarta aplēses metodes, lai pēc iespējas mazinātu slogu uzņēmumiem, piemēram, šīs metodes varētu piemērot, lai aplēstu MVU nepieciešamo informāciju, neapgrūtinot tos. Lai sniegtu salīdzināmus datus, ir nepieciešams standartu un metožu kopums. Ceturtkārt, ir jau noteiktas dažas statistikas jomas, kurās ir nepieciešami vienkāršojumi. Piemērs ir Intrastat . Minētās sistēmas vienkāršošana turpināsies tradicionālajos virzienos (robežvērtības, IKT uzlabojumi, nomenklatūras utt.). Turklāt tiks izpētīta iespēja pāriet uz vienotas plūsmas sistēmu. Tas varētu ievērojami samazināt slogu, tajā pat laikā saglabājot svarīgāko informāciju. Lai nodrošinātu, ka šāda pāreja tiek veikta visefektīvākajā veidā un ka tiek nodrošināta statistikas informācijas kvalitāte, ir vajadzīga rūpīga šīs pārejas vadība. Tādēļ šādu izmaiņu sekām un to pilnīgai īstenošanai dalībvalstīs arī jābūt vienam no jaunās programmas mērķiem. - Juridiskais pamats EK Līguma 285. pants. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ja priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. | Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Dažas dalībvalstis veiktu ieguldījumus uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijā nekoordinētā veidā, iegūstot rezultātus, kas nav salīdzināmi ar citām ES dalībvalstīm, un datu apkopošana Eiropas kopējās sistēmās būtu problemātiska. Dažas dalībvalstis neveiktu atbilstošus pasākumus, attīstības tempu ziņā atpaliekot tādās jomās kā globalizācija, un tādēļ tās neatspoguļotu Eiropas statistika. Centieni savstarpēji pārklātos, līdzīgus uzdevumus veiktu vairākās dalībvalstīs, tiktu atkārtotas kļūdas. Ja dažas dalībvalstis sekmīgi modernizē savu uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sistēmu, maksimālās izmaksas šīs pašas sistēmas ieviešanai citās dalībvalstīs ir daudz mazākas nekā izstrādājot pilnīgi jaunu sistēmu, un nekoordinēta pieeja radītu situāciju, ka netiek izmantotas iespējas ietaupīt resursus. | Rīcība Kopienas līmenī labāk sasniegs priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Lai pilnībā izmantotu iespējas nodrošināt ES labāku un būtisku uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku un vienlaikus padarītu mazāku to slogu uzņēmumiem, ko rada statistikas prasības, ir nepieciešami ieguldījumi, lai atjaunotā sistēma sāktu darboties. EUTSM programma nepieļaus uzdevumu pārklāšanos. Jaunas un rentablākas datu vākšanas sistēmas var testēt dažās dalībvalstīs un pēc tam piemērot visās valstīs. Tādēļ šīs programmas pamatā ir pieredzes un paraugprakses apmaiņa. Centienus saskaņot, optimizēt un reglamentēt vislabāk var ierosināt Kopienas līmenī, kur šos projektus var īstenot ar optimālu efektivitāti. | Šīs programmas galvenais mērķis ir panākt nepieciešamos ieguldījumus, lai jaunas statistikas prasības varētu izpildīt ar mazāku slogu uzņēmumiem, efektīvāk izmantojot datus un procesus. Statistikas prasību pielāgošana ES statistikas jaunajām un novecojušajām vajadzībām nozīmē pirmā aspekta sasniegšanu. Dažās tirdzniecības un uzņēmējdarbības statistikas jomās jau ir pieejami administratīvā sloga mērījumi. ES mēroga rādītāji samazinātu slogu ceteris paribus. | Priekšlikums attiecas tikai uz sinerģiju izmantošanu un uzdevumu, kas savstarpēji pārklājas, likvidēšanu, jo tie ir neefektīvi. Šī programma neatbalstīs regulāro statistikas datu sagatavošanu, bet atbalstīs uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas pārveidi, lai garantētu koordinētu un efektīvu pieeju. | Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. | - Proporcionalitātes princips Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir pamatdokuments attiecībā uz galvenajiem mērķiem un darbībām saistībā ar programmu. Par konkrēto gada darba programmu dalībvalstis balsos saskaņā ar komitoloģijas procedūru. Daudzos gadījumos atsevišķu pasākumu atbalsts dalībvalstīm tiks piešķirts dotāciju veidā, tādēļ dalībvalstis varēs pasākumus kontrolēt. | Kā norādīts programmas budžetā, Kopiena uzņemas šā pasākuma finansēšanu, savukārt Komisijas dienesti un valstu statistikas biroji uzņemsies administratīvo slogu. Uzņēmumiem nav paredzēts papildu slogs. Programmas beigās statistikas datus vajadzētu vākt pat mazāk apgrūtinošā veidā. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātie juridiskie instrumenti: citi. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Programmas pamatā jābūt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, kas būs programmas pamatdokuments. Gada darba programmu pieņems Komisija saskaņā ar komitoloģijas procedūru. | IETEKME UZ BUDžETU | Programmas laikā tiks izlietotas šādas summas (miljonos EUR): 2008. gadā (5,00), 2009. gadā (6,50), 2010. gadā (11,50), 2011. gadā (9,00), 2012. gadā (6,50), 2013. gadā (4,00). No 2008. līdz 2013. gadam programmas budžets būs 42,50 miljoni euro. | PAPILDU INFORMāCIJA | Eiropas Ekonomikas zona Tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ jautājumu un tādēļ tas attieksies uz Eiropas Ekonomikas zonu. | 2007/0156 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: 1. Komisija savā paziņojumā Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā[1] ir apņēmusies nodrošināt labāku reglamentēšanas politiku, samazināt nevajadzīgu birokrātiju un pārlieku regulējumu. 2. Komisija 2006. gada novembrī publicēja paziņojumu par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu, kā arī Kopienas statistikas jomas vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu[2], kurā izklāstīta stratēģiska pieeja, lai turpinātu samazināt statistikas radīto slogu uzņēmumiem. 3. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika nākamajos gados saskarsies ar būtisku izaicinājumu. Lai apstiprinātu Kopienas politikas iniciatīvas, tām jāspēj atspoguļot tādas parādības mainīgajā Kopienas ekonomikā kā globalizācija, jaunas tendences uzņēmējdarbībā, informācijas sabiedrība, jauninājumi, tirdzniecības modeļu maiņa un konkurētspēja, ņemot vērā atjaunoto Lisabonas stratēģiju. 4. Galvenais elements, kas rada vajadzību pēc uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas, ir atjaunotā Lisabonas stratēģija, kuras mērķis ir veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju un panākt būtisku un ilgtspējīgu izaugsmi. 5. Eiropas integrācijas padziļināšanās daudzās ekonomikas jomās, ieskaitot Eiropas Monetāro savienību un Eiropas Muitas sistēmu, rada jaunas vajadzības pēc statistikas saistībā ar euro lomu starptautiskos darījumos un rada nepieciešamību pielāgot statistikas sistēmu. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai jāspēj atbilstīgi ilustrēt šos procesus un sniegt savlaicīgu un kvalitatīvu statistikas informāciju par strukturālajām izmaiņām Eiropas ekonomikā un tās uzņēmējdarbības nozarē. 6. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas dienestiem būs jāpārveido statistikas sagatavošanas metodes, lai varētu samazināt slogu uzņēmumiem un pilnīgi efektīvā veidā varētu izmantot visus pieejamos avotus un jaunās tehnoloģijas. 7. Nepieciešamība pēc jaunu veidu rādītājiem ir saistīta ar uzdevumu modernizēt statistikas sagatavošanas sistēmu. Jaunu veidu rādītājus, kas sniedz vajadzīgo informāciju, varētu iegūt, savienojot jau esošos uzņēmējdarbības statistikas veidus, un neradot vajadzību palielināt pārskatu sniegšanas slogu uzņēmumiem. Jauni datu ieguves avoti un piekļuve ar elektroniskiem līdzekļiem padarīs datu vākšanu mazāk apgrūtinošu un tajā pat laikā sniegs vairāk informācijas. Efektīvāk jāizmanto uzņēmējdarbības statistikas potenciāls un jāpalielina statistikas informācijas kvalitāte. 8. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts provizorisks vērtējums, lai programmu koncentrētu uz efektivitātes panākšanu mērķu sasniegšanā un iekļautu budžeta saistības, sākot no programmas plānošanas posma. 9. Šis lēmums izveido finanšu shēmu visam programmas darbības laikam, kas ir galvenais budžeta lēmējinstitūcijas atsauces punkts saskaņā ar 37. punktu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[3]. 10. Tā kā dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šī lēmuma mērķi, proti, izveidot Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu (jo nekoordinēta modernizācija radītu uzdevumu pārklāšanos, kļūdu atkārtošanu un lielākas izmaksas), šīs statistikas mēroga dēļ tas labāk sasniedzams Kopienas līmenī. Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā izklāstīts minētajā pantā, šis lēmums nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus. 11. Saskaņā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 89/382/EEK, Euratom [4] ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota pamatojoties uz šo lēmumu. 12. Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku ir atsauces pamatdokuments šā lēmuma noteikumiem[5]. 13. Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6], IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU. 1. pants Programmas izveide 1. Ar šo izveido Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu (turpmāk tekstā „EUTSM programma”). 2. EUTSM programma sāk darboties 2008. gada 1. jūlijā un beidzas 2013. gada 31. decembrī. 2. pants Piemērošanas joma un vispārīgie mērķi 1. EUTSM programmā paredzētie pasākumi ir saistīti ar uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sagatavošanu un izplatīšanu Eiropas Kopienā. 2. Vispārīgie mērķi ir šādi: a) izveidot rādītāju mērķkopumus un pārskatīt prioritātes (mērķis Nr. 1); b) optimizēt ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2); c) atbalstīt efektīvāka datu vākšanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3); d) modernizēt un vienkāršot statistiku par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (turpmāk tekstā Intrastat ) (mērķis Nr. 4). 3. pants Pasākumi Lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus, īsteno pasākumu kopumu, lai: a) izveidotu rādītāju mērķkopumus un pārskatītu prioritātes (mērķis Nr. 1): - Darbība Nr. 1.1. Jaunu jomu izveide; - Darbība Nr. 1.2. Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana; b) optimizētu ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūru (mērķis Nr. 2): - Darbība Nr. 2.1. Jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā; - Darbība Nr. 2.2. Statistikas izveide par uzņēmumu grupām; - Darbība Nr. 2.3. Eiropas apsekojumi, lai samazinātu slogu uzņēmumiem; c) atbalstītu efektīvāka datu vākšanas veida ieviešanu (mērķis Nr. 3): - Darbība Nr. 3.1. Labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses; - Darbība Nr. 3.2. Labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus; - Darbība Nr. 3.3. Izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei; d) modernizētu un vienkāršotu datu vākšanas sistēmu Intrastat vajadzībām (mērķis Nr. 4): - Darbība Nr. 4.1. Metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat sistēmā; - Darbība Nr. 4.2. Administratīvo datu labāka izmantošana; - Darbība Nr. 4.3. Uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat vajadzībām. Šie pasākumi sīkāk izklāstīti pielikumā, un tos sīkāk precizē gada darba programmās, kas minētas 4. pantā. 4. pants Gada darba programma Gada darba programmu, tostarp pasākumu prioritātes katra mērķa ietvaros un budžeta apropriācijas saskaņā ar šo lēmumu, pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 5. panta 2. punktā. 5. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas nodibināta ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom . 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 6. pants Novērtēšana 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri novērtē darbības, kas veiktas EUTSM programmas ietvaros, lai pārliecinātos, vai ir sasniegti formulētie mērķi, un lai nodrošinātu pamatnostādnes turpmāko pasākumu efektivitātes uzlabošanai. 2. Vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu. Vēlākais līdz 2014. gada 31. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojumu par EUTSM programmas īstenošanu. Šajā ziņojumā, ņemot vērā Kopienai radušos izdevumus, novērtē Kopienai, dalībvalstīm un statistikas informācijas sniedzējiem un lietotājiem radušos ieguvumus no pasākumiem, lai noteiktu potenciālas uzlabošanas jomas. 7. pants Finansējums 1. Šīs programmas īstenošanai no 2008. līdz 2013. gadam ir piešķirts finansējums 42,50 miljonu euro apmērā. 2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā piešķirto finansējumu. 8. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] PIELIKUMS 3. pantā uzskaitīto darbību sīks izklāsts Mērķis Nr. 1. Rādītāju mērķkopumu izveide un prioritāšu pārskatīšana Darbība Nr. 1.1. Jaunu jomu izveide - Mainīgā ekonomikas vidē ir svarīgi noteikt statistikas prioritārās jomas, piemēram, globalizācija un uzņēmējdarbība, un Kopienas līmenī saskaņot rādītāju mērķkopumu katrai prioritārajai jomai. Šie rādītāji pēc iespējas jāsaskaņo ar starptautisko statistiku. - Statistika ir jāvāc efektīvi, un tai ir jābūt salīdzināmai. Tādēļ ir jāveic darbs Eiropas Statistikas sistēmas ietvaros, lai panāktu jaunu noteiktu raksturlielumu un rādītāju saskaņotas definīcijas. - Pēc vienošanās par rādītāju mērķkopumiem un to saskaņotām definīcijām dalībvalstīm saskaņotā veidā ir jāizveido un jāpārbauda praksē savi statistikas vākšanas veidi prioritārajās jomās. - Jaunās jomas tiks izveidotas, pamatojoties uz pētījumiem, organizējot seminārus un finansiāli atbalstot projektus, lai izveidotu metodes un veidus jaunas statistikas vākšanai. Darbība Nr. 1.2. Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana - Mainīgā pasaulē ne tikai rodas jaunas vajadzības pēc statistikas, bet arī dažas no tām kļūst liekas. Tādēļ tiks veikta regulāra prioritāšu pārskatīšana, lai noteiktu jomas un raksturlielumus, kuri ir kļuvuši mazāk svarīgi un kurus tātad var svītrot no juridiskām prasībām. Pārskatīšanas nolūkā Komisijai ir jāsāk ārēji pētījumi. - Tiks nodrošināta statistikas rādītāju vākšana saistībā ar politikas iniciatīvām, kas tiek īstenotas. Mērķis Nr. 2. Ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas struktūras optimizēšana Darbība Nr. 2.1. Jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā - Eiropas statistika tiek vākta saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, kas ir attīstījušies vairāku gadu laikā. Lai nodrošinātu, ka visi attiecīgie tiesību akti ir atbilstīgi, ir nepieciešama tiesību aktu atbilstības rūpīga pārbaude. Tādēļ plānots pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus, lai nodrošinātu saskaņotu tiesību aktu sistēmu dažādajām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām. Šajā nolūkā Komisijai ir jāsāk ārēji pētījumi. - Statistikā ir jautājumi, kas attiecas uz vairākām jomām, piemēram, vairākas statistikas jomas sniedz pārskatus par nodarbinātību un dažos gadījumos to pašu parādību apraksta no dažādiem aspektiem. Lai nodrošinātu labāku saskaņošanu, uzsāk veikt pētījumus, lai panāktu metodiku saskaņošanu starp attiecīgajām statistikas jomām. Šajā nolūkā būs nepieciešams sniegt finansiālu atbalstu dalībvalstīm. - Svarīgi garantēt atbilstību starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām. Šajā nolūkā tiks sākti pētījumi par atbilstību. Šī atbilstība varētu attiekties uz preču tirdzniecības statistiku un maksājumu bilances statistiku, kā arī starp uzņēmējdarbības strukturālo statistiku un tirdzniecības statistiku. Šajā nolūkā Komisijai ir jāsāk ārēji pētījumi, un būs nepieciešams finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem šajā jomā. Darbība Nr. 2.2. Statistikas izveide par uzņēmumu grupām - Komisija ir uzsākusi iniciatīvu, lai izveidotu starptautisku uzņēmumu grupu Kopienas reģistru. Šis reģistrs ir svarīgs pamats saskaņotas statistikas sagatavošanai par ekonomikas globalizāciju. Šī pasākuma darbības tiks veltītas tam, lai pilnveidotu šo reģistru ar Komisijas veiktiem ārējiem pētījumiem. - Ar šāda reģistra izveidi vien nepietiek. Tiks piešķirts arī finansiāls atbalsts pasākumiem dalībvalstīs, lai izveidotu efektīvākas datu vākšanas metodes uzņēmumu grupām un ilustrētu to nozīmi starptautiskā tirdzniecībā. - Kad runa būs par starptautisku uzņēmumu grupu Kopienas reģistra izmantošanu, Eiropas statistikai būs jāveido jauna perspektīva, tādēļ kļūs svarīgi izveidot īpašus Kopienas apskatus par uzņēmumu grupām. Šajā nolūkā Komisijai ir jāsāk ārēji pētījumi, un būs nepieciešams sniegt finansiālu atbalstu dalībvalstu projektiem šajā jomā. Darbība Nr. 2.3. Eiropas apsekojumi, lai samazinātu slogu uzņēmumiem - Lai izvirzītu jaunās Kopienas statistikas vajadzības, speciāli tiks veikti īpaši Kopienas apsekojumi. Šie apsekojumi tiks izveidoti ar Komisijas veiktu ārēju pētījumu palīdzību vai, sniedzot finansiālu atbalstu dalībvalstīm. - Lai izmantotu Kopienas paraugu ņemšanas shēmu potenciālos ietaupījumus parastā statistikā, tiks veikti pētījumi, lai noteiktu jomas, kurās būtu pietiekami Kopienas kopumi, un šajās jomās izveidotu jaunas datu vākšanas metodes. Dalībvalstīm tiks sniegts arī finansiāls atbalsts, lai pielāgotu datu vākšanas sistēmas. Nav Kopienas paraugu ņemšanas shēmu standarta veida – tām ir jābūt raksturīgām attiecīgajiem apstākļiem. - Valstu apsekojumi tiks saglabāti statistikas jomās, kas ir standartu noteikšanas uzdevumu pamatā. Mērķis Nr.3. Efektīvāka datu vākšanas veida ieviešana Darbība Nr. 3.1. Labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses - Šīs darbības galīgais mērķis ir radīt pilnībā integrētus datu kopumus uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikai mikro līmenī – tā saucamo „datu noliktavas” pieeju statistikai. Lai to panāktu, dalībvalstis saņems finansiālu atbalstītu, lai savienotu datu vai mikro datu kopumus no dažādām uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomām, piemēram, tirdzniecības reģistriem un komercreģistriem un lai savienotu uzņēmējdarbības strukturālo statistiku ar pētniecības un attīstības statistiku un informācijas sabiedrības statistiku. - Veic metodiskus pētījumus par jauniem darba procesiem, lai uzlabotu notiekošās datu vākšanas izmantošanu, piemēram, lai novērtētu informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ietekmi uz uzņēmējdarbības iznākumiem, savienojot datus no dažādiem avotiem. - Efektīvāka datu vākšanas veida mērķis ir samazināt slogu uzņēmumiem. Jānodrošina, ka statistikas biroji visefektīvāk izmanto savākto informāciju. Tādēļ finansiāli atbalstīs metodiskus pētījumus paraugu lielumu optimālam sadalījumam un to apvienotai izmantošanai kopā ar citiem avotiem un saistītām aplēšu metodēm. Tas var attiekties arī uz kvalitātes pētījumiem gadījumos, kad daži uzņēmumi (piemēram, MVU) ir izslēgti no statistikas apsekojumiem, un uz atbilstošu, saskaņotu aplēses metožu izveidi. - Nepieciešamība samazināt slogu uzņēmumiem un jo īpaši MVU nedrīkst apdraudēt attiecīgās informācijas vākšanu politikas iniciatīvu uzraudzībai. Darbība Nr. 3.2. Labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus - Statistikas informāciju dažreiz savāc divreiz. Vienreiz administratīvā nolūkā, piemēram, nodokļiem, un tad statistikas nolūkā – apsekojumos. Pēc iespējas jāizvairās no šā divkāršā sloga. Tādēļ programmas laikā finansiāli atbalstīs projektus par administratīvu datu izmantošanu statistikas nolūkā, ieskaitot uzņēmumu pārskatus, palīdzot valstīm pāriet no statistikas apsekojumiem uz administratīvu datu izmantošanu, tajā pašā laikā nodrošinot augstu datu kvalitāti. - Uzņēmumos ir lietderīgi veicināt uzskaites sistēmu un statistikas pārskatu sniegšanas integrāciju, lai datus vienkāršotā veidā varētu sniegt statistikai. Šajā nolūkā Komisijai ir jāsāk veikt ārēji pētījumi, un ir nepieciešams finansiāls atbalsts dalībvalstu projektiem šajā jomā. Darbība Nr. 3.3. Izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei - Jauna informācijas tehnoloģija (IT) piedāvā vienkāršotas ziņojumu sniegšanas iespējas. Tiks veikti pasākumi, lai finansiāli atbalstītu pasākumus, kas veicina datu nokļūšanu no uzņēmumiem pie valstu statistikas iestādēm. To var izdarīt, izmantojot uzņēmumu pārskatus un citus finanšu pārskatus, kas sastādīti saskaņā ar starptautiskiem grāmatvedības standartiem un atbilstīgiem tehniskiem standartiem šiem pārskatiem, tostarp paplašināmu uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu ( XBRL ). - Jāatbalsta IT rīku efektīvāka izmantošana, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Komisiju un valstu līmenī. Turklāt jāturpina veidot rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam. Tāpēc projektiem šajā jomā būs nepieciešams finansiāls atbalsts. - Ņemot vērā notiekošo attīstību eksporta un importa muitas formalitāšu vienkāršošanā, finansiāli atbalstīs pasākumus, kuru mērķis ir veicināt kvalitatīvas un sīkas tirdzniecības statistikas apmaiņu, apstrādi un izplatīšanu. Mērķis Nr.4. Intrastat modernizācija un vienkāršošana Darbība Nr. 4.1. Metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat sistēmā - Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniedz pasākumiem, kuru mērķis ir izveidot rīkus un metodes datu kvalitātes saglabāšanai un uzlabošanai vienkāršotā datu vākšanas sistēmā. - Dalībvalstīs finansiālu atbalstu sniedz pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt neatbilstības, izvairoties no nepareizas klasifikācijas, saskaņojot aplēses, vākšanas un apstrādes sistēmas, konfidenciālu datu apstrādes noteikumus, korekcijas robežas un metodes. Darbība Nr. 4.2. Administratīvu datu labāka izmantošana - Veicina administratīvu datu atkārtotu izmantošanu, kurus uzņēmumi sniedz citā nolūkā (jo īpaši pievienotās vērtības nodokļa atskaites un uzskaite). Veic pasākumus, tostarp IT rīku un procedūru izveidi, lai finansiāli atbalstītu šādu rīcību. Darbība Nr. 4.3. Uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat vajadzībām - Svarīga ir rīku un metožu turpmākā izveide datu apmaiņai centralizētā sistēmā. Jāizveido rīki apstiprināšanai, kļūdu atklāšanai, labošanai, analīzei un rediģēšanas darbam Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas jomā. Turklāt finansiāli atbalstīs pasākumus, kas vērsti uz tiesiskajiem un tehniskajiem aspektiem datu apmaiņas laikā starp dalībvalstīm. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmu (EUTSM) 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgā(-s) politikas joma(-s) un saistītā(-s) darbība/darbības: statistika (statistikas informācijas sagatavošana; politikas stratēģija un koordinēšana; administratīvs atbalsts) 3. BUD ŽETA POZĪCIJAS 3.1. BUD žeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex B.A. pozīcijas)), norādot nosaukumu: 29.02.04 – Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācija (EUTSM) 29.0104.04 – Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācija (EUTSM) – administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2. D arbības un finansiālās ietekmes ilgums: Seši gadi, 2008. – 2013. gads 3.3. Bud žeta informācija: Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 29.02.04 | DNO | Dif.[7] | NĒ | JĀ | NĒ | Pozīcija 1A | 29.0104.04 | DNO | Nedif.[8] | NĒ | JĀ | NĒ | Pozīcija 1A | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. FINAN šu resursi 4.1.1. S aistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. un turpmā-kie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[9] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 4,650 | 6,045 | 10,695 | 8,370 | 6,045 | 3,720 | 39,525 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,558 | 7,1145 | 8,370 | 9,5325 | 7,2075 | 6,7425 | 39,525 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[10] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (NDA) | 8.2.4. | c | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 5,000 | 6,500 | 11,500 | 9,000 | 6,500 | 4,000 | 42,500 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,908 | 7,5695 | 9,175 | 10,1625 | 7,6625 | 7.0225 | 42,500 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[11] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 1,929 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NDA) | 8.2.6. | e | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 | Kopā orientējošās izmaksas | KOPĀ SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 5,230 | 6,847 | 11,847 | 9,347 | 6,847 | 4,347 | 44,465 | KOPĀ MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 1,138 | 7,9165 | 9,522 | 10,5095 | 8,0095 | 7,3695 | 44,465 | Ziņas par līdzfinansējumu Priekšlikumā attiecībā uz dotācijām paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums saskaņā ar dominējošajiem noteikumiem. Paredzētās dotāciju summas ir miljonos EUR (3 zīmes aiz komata): 2008. gadā 3900, 2009. gadā 4795, 2010. gadā 9545, 2011. gadā 7770, 2012. gadā 4745 un 2013. gadā 3070. miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. un turp mākie gadi | Kopā | Dalībvalstis | f | 1,671 | 2,055 | 4,090 | 3,330 | 2,033 | 1,315 | 14,494 | Citi (EBTA, Šveice: pievienot) | f | KOPĀ SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Pr iekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Pieņemot priekšlikumu, ir jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā. ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[12] (t.i., par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finan siālā ietekme uz ieņēmumiem X Pr iekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem un tā ir šāda: 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāk sk. 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | Kopā – cilvēkresursi | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistika nākamajos gados saskarsies ar būtiskiem izaicinājumiem – pasaules tirgu integrācija maina ekonomikas struktūru un turpinās arī Eiropas integrācija. Statistikai ir jāreaģē uz šīm tendencēm un jāapraksta jaunas parādības. Tajā pat laikā ir jāsamazina administratīvais slogs uzņēmumiem. Šie divi uzdevumi nedrīkst būt pretrunā viens otram. Nepieciešamība pēc jaunu veidu rādītājiem var būt saistīta ar centieniem modernizēt sagatavošanas sistēmu. Faktiski jaunu veidu rādītājus, kas sniedz nepieciešamo informāciju, varētu iegūt, izmantojot jaunus informācijas avotus un savienojot jau esošos uzņēmējdarbības statistikas veidus bez nepieciešamības palielināt pārskatu sniegšanas slogu uzņēmumiem. Tomēr ir nepieciešami ieguldījumi, lai efektīvi izmantotu potenciālās sinerģijas – tas ir šīs programmas galvenais iemesls. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Dažas dalībvalstis veiktu ieguldījumus uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijā nekoordinētā veidā, iegūstot rezultātus, kas nav salīdzināmi ar citām ES dalībvalstīm, un datu apkopošana Eiropas kopējās sistēmās būtu problemātiska. Dažas dalībvalstis neveiktu atbilstošus pasākumus, attīstības tempu ziņā atpaliekot tādās jomās kā globalizācija, un tādēļ tās neatspoguļotu Eiropas statistika. Centieni savstarpēji pārklātos, līdzīgus uzdevumus veiktu vairākās dalībvalstīs, un tiktu atkārtotas kļūdas. Ja dažas dalībvalstis sekmīgi modernizē savu uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas sistēmu, maksimālās izmaksas šīs pašas sistēmas ieviešanai citās dalībvalstīs, ir daudz mazākas nekā izstrādājot pilnīgi jaunu sistēmu, un nekoordinēta pieeja radītu situāciju, ka netiek izmantotas iespējas ietaupīt resursus. | Kopienas darbība labāk sasniegtu priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Lai pilnībā izmantotu iespējas nodrošināt ES labāku un būtisku uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku un vienlaikus padarītu mazāku slogu uzņēmumiem, ko rada statistikas prasības, ir nepieciešams ieguldījumi, lai atjaunotā sistēma sāktu darboties. EUTSM programma nepieļaus uzdevumu pārklāšanos. Jaunas un rentablākas datu vākšanas sistēmas var testēt dažās dalībvalstīs un pēc tam piemērot visās valstīs. Tādēļ šīs programmas pamatā ir pieredzes un paraugprakses apmaiņa. Centienus saskaņot, optimizēt un regulēt vislabāk var ierosināt Kopienas līmenī, kur šos projektus var īstenot ar optimālu efektivitāti. | Šīs programmas galvenais mērķis ir panākt nepieciešamos ieguldījumus, lai jaunas statistikas prasības varētu izpildīt ar mazāku slogu uzņēmumiem, efektīvāk izmantojot datus un procesus. Statistikas prasību pielāgošana ES statistikas jaunajām un novecojušajām vajadzībām nozīmē pirmā aspekta sasniegšanu. Dažās tirdzniecības un uzņēmējdarbības statistikas jomās jau ir pieejami administratīvā sloga mērījumi. ES mēroga rādītāji samazinātu slogu ceteris paribus. | Priekšlikums attiecas tikai uz sinerģiju izmantošanu un uzdevumu, kas savstarpēji pārklājas, likvidēšanu, jo tie ir neefektīvi. Šī programma neatbalstīs regulāro statistikas datu sagatavošanu, bet atbalstīs uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas pārveidi, lai garantētu koordinētu un efektīvu pieeju. | 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Programmas vispārīgie mērķi un saistītās darbības ir šādas: Mērķis Nr. 1. Rādītāju mērķkopumu izveide un prioritāšu pārskatīšana Darbība Nr. 1.1. Noteikt prioritārās jomas un noteikt rādītāju mērķkopumu; Darbība Nr. 1.2. Mazāk nozīmīgu jomu noteikšana. Mērķis Nr. 2. Optimizēt ar uzņēmējdarbību saistītās statistikas struktūru Darbība Nr. 2.1. Jēdzienu un metožu integrācija tiesību aktu sistēmā; Darbība Nr. 2.2. Statistikas izveide par uzņēmumu grupām; Darbība Nr. 2.3. Eiropas apsekojumi, lai samazinātu slogu uzņēmumiem. Mērķis Nr. 3. Efektīvāka datu vākšanas veida ieviešana Darbība Nr. 3.1. Labāk izmantot statistikas sistēmā jau esošus datus, tostarp iespēju veikt aplēses; Darbība Nr. 3.2. Labāk izmantot ekonomikā jau esošus datus; Darbība Nr. 3.3. Izveidot rīkus efektīvākai datu ieguvei, nosūtīšanai un apstrādei. Mērķis Nr. 4. Modernizēt un vienkāršot Intrastat Darbība Nr. 4.1. Metožu saskaņošana, lai uzlabotu kvalitāti vienkāršotā Intrastat sistēmā; Darbība Nr. 4.1. Administratīvo datu labāka izmantošana; Darbība Nr. 4.3. Uzlabot un veicināt datu apmaiņu Intrastat vajadzībām. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija; ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām; ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē; ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu. ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm; ( kopā ar trešām valstīm. ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Eiropas Parlamenta un Padomes ierosinātā lēmuma 4. pantā noteikts, ka Komisija pieņem gada darba programmu, tostarp darbības prioritātes katra mērķa ietvaros un budžeta apropriācijas saskaņā ar šo lēmumu. Šīs programmas kopā ar atbilstošo finansējumu būs Komisijas lēmumu saturs, kuros sīki izklāstīti iznākumi un rezultāti (mērķi un rādītāji), kas ir jāsasniedz atskaites perioda laikā. Uzraudzība tiks nodrošināta ar regulāriem ziņojumiem par resursu patēriņu un par mērķu sasniegšanā gūto progresu. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir bijis provizoriskā novērtējuma priekšmets, kas veikts atbilstīgi Budžeta ģenerāldirektorāta noteiktajai procedūrai. Šis provizoriskais novērtējums pievienots šim dokumentam. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) EUTSM programma ir Edicom I (1996.–2000. gads) un Edicom II (2001.–2005. gads) programmas loģisks turpinājums. Pirmā Edicom programma bija vērsta uz Intrastat (statistika par ES iekšējo tirdzniecību) pārskatu sniegšanas pienākumiem un, precīzāk, uz darbības struktūras izveidi, t.i., elektronisku datu vākšanu un izplatīšanu. Programma sasniedza savus mērķus, palīdzot dalībvalstīm izveidot un ieviest šo datu nosūtīšanas, vākšanas un tālākizplatīšanas sistēmu. Edicom II programmai bija plašāks spektrs, kurā ietilpa ārējās tirdzniecības statistikas sistēmas stabilizācija (ES un ārpus tās), IT rīku turpmākā izveide, modernizācija un vienkāršošana. Programma bija īpaši sekmīga ārējās tirdzniecības statistikas kvalitātes un savlaicīguma uzlabošanā, uz tīmekli balstītas nosūtīšanas un izplatīšanas rīku turpmākā izveidē un tirdzniecības statistikas iekļaušanā par tām 10 dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā. Galvenā līdzšinējā pieredze attiecas uz programmas iekšējo organizāciju. Abas Edicom programmas bija strukturētas atbilstīgi atsevišķiem mērķiem, un katra mērķa ietvaros bija noteiktas vairākas darbības. Katra darbība tika īstenota ar vairāku projektu palīdzību. Katram projektam tika iecelts projekta vadītājs, lai gan tajā pat laikā vispārējā organizācija un finanšu pārvaldība bija centralizēta. Šīs programmas dažādu aspektu centralizācijas un decentralizācijas apvienojums izrādījās ļoti efektīvs, ļaujot programmai pienācīgi sīki pievērsties konkrētiem jautājumiem, vienlaikus saglabājot vispārējo iekšējo saskanību. Pieredze ar iepriekšējām programmām liecina arī par nepieciešamību būt uzmanīgiem, īpaši dotāciju gadījumā, lai izvairītos no līdzīgu darbību pārklāšanās vai paralēlas īstenošanas un sasniegtu papildināmību. 6.2.3. T urpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Eiropas Parlamenta un Padomes ierosinātā lēmuma 6. pantā noteikts, ka Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri novērtē saskaņā ar šo lēmumu finansētos pasākumus, lai pārliecinātos, vai ir sasniegti formulētie mērķi, un nodrošinātu pamatnostādnes turpmāko pasākumu efektivitātes uzlabošanai. Turklāt līdz 2011. gada decembra beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pasākumiem, kas finansēti pirmajos trijos gados jaunās programmas ietvaros, lai attiecīgā gadījumā ļautu veikt pārskatu par pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar šo lēmumu. Visbeidzot, sešus mēnešus pēc programmas beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu un attiecīgā gadījumā pievieno jaunu pasākumu priekšlikumus. Ar šā ziņojuma palīdzību, ņemot vērā Kopienai radušos izdevumus, cenšas novērtēt Kopienas, dalībvalstu un statistikas informācijas sniedzēju un lietotāju ieguvumus no pasākumiem, lai noteiktu potenciālas uzlabošanas jomas un nodrošinātu sinerģiju ar citiem Kopienas pasākumiem. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Sasniegumu ikgadēja uzraudzība ar Komisijas iekšējās kontroles standartu ieviešanu un efektivitāti plānota, lai sniegtu garantiju par procedūru esību un darbību krāpšanas un nelikumību novēršanai un atklāšanai. Noteikumi un procedūras izveidotas galvenajiem budžeta procesiem – uzaicinājumiem piedalīties konkursā, dotācijām, saistībām, līgumiem, maksājumiem. Procedūru rokasgrāmatas ir pieejamas visiem tiem, kas piedalās finanšu aktu izstrādē, lai viņi noskaidrotu pienākumus, vienkāršotu darba plūsmas, norādītu galvenos kontroles punktus. Tiek nodrošinātas apmācības rokasgrāmatu izmantošanai. Tās regulāri pārskata un atjauno. Revīziju par Komisija dotācijas izlietošanu var veikt tieši ar sava personāla vai ar citas kvalificētas ārējas institūcijas palīdzību pēc savas izvēles. Šīs revīzijas var veikt visā līguma termiņa laikā un piecus gadus pēc dotācijas atlikuma maksājuma datuma. Attiecīgā gadījumā revīzijas konstatējumu rezultātā Komisija var censties atgūt samaksātās summas. Komisijas personālam un Komisijas pilnvarotām ārējām personām ir jāpiešķir atbilstoša piekļuve saņēmēja birojiem un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā veidā, kas ir nepieciešama šo revīziju veikšanai. Revīzijas palātai un Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojam ( OLAF ) ir jābūt tādām pašām tiesībām, jo īpaši piekļuves tiesībām, kā Komisijai. Komisija var veikt arī pārbaudes in situ saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | Personāls, ko finansē[14] atbilstīgi XX 01 02. pantam | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Pārējais personāls, ko finansē[15] atbilstīgi XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi AD un valsts norīkotie eksperti: programmas vispārīgā vadība, koordinācija ar dalībvalstīm, citi Komisijas ģenerāldirektorāti, uzaicinājumu piedalīties konkursā un uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus koordinācija. AST administratīvais atbalsts un finanšu kontrole, maksājumi. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas (1,5 FTE ierēdņi 2008. gadā un 2,5 FTE ierēdņi pārējos gados) ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP)/provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā X Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus vadošajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) 1 valsts norīkotā eksperta amata vieta ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (29.0104.04 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | KOPĀ | Sanāksmes un konferences | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,600 | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros)* | 0,250 | 0,355 | 0,705 | 0,530 | 0,355 | 0,180 | 2,375 | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts kopā | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 | * iekšējo ( intra-muros ) tehnisko un administratīvo atbalstu apkopo, izsludinot konkursus. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,175 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki Ierēdņi EUR 117 000 gadā Aprēķins – personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Valsts norīkotie eksperti EUR 48 678 gadā 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | KOPĀ | XX 01 02 11.01 – Komandējumi | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[17] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā – administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 | [1] COM(2005) 97. [2] COM(2006) 693. [3] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [4] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp. [5] OV L 146, 5.6.1997. [6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). [7] Diferencētās apropriācijas. [8] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā – nedif.). [9] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [10] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [11] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [12] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [13] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [16] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [17] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.