LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 6.9.2005 
KOM(2005) 411 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
TĀLREDZĪGA RADIOFREKVEN ČU SPEKTRA POLITIKA EIROPAS 
SAVIEN ĪBAI: OTRAIS GADA ZI ŅOJUMS 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
TĀLREDZĪGA RADIOFREKVEN ČU SPEKTRA POLITIKA EIROPAS 
SAVIEN ĪBAI: OTRAIS GADA ZI ŅOJUMS 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
 
SATURS 
1. Kopsavilkums............................................................................................................... 3  
2. Pašreiz ējā radiofrekven ču spektra politika ES l īmenī.................................................. 3 
3. Spektra politikas ieguld ījums Lisabonas m ērķu sasniegšan ā....................................... 4 
4. Virz ība uz saska ņotu ES spektra politiku..................................................................... 5 
5. Galveno turpm āko iniciat īvu pārskats.......................................................................... 7 
6. Politisk ās vienprātības panākšana par n ākamajiem pas ākumiem .............................. 10 
1. pielikums: notikumi p ēc pirmā ziņojuma............................................................................. 11 
2. pielikums: grafiks darb ībām ES spektra politikas jom ā....................................................... 12 
 
LV 3   LV 1. KOPSAVILKUMS  
Radiofrekven ču spektrs ir galvenais resurss  daudziem b ūtiskiem sabiedriskajiem 
pakalpojumiem: mobilie, bezvadu un satel ītsakari , televīzijas un radio apraide , transports , 
radiolokācija ( GPS/Galileo ) un daudzi citi lietojumi (signaliz ācija, tālvadība, dzirdes apar āti, 
mikrofoni, medic īniskās iekārtas u.c.). Radiotehnolo ģija tiek izmantota ar ī tādos 
pakalpojumos k ā aizsardzība, drošība un zinātniskā darbība (piemēram, meteorolo ģija, 
Zemes nov ērošana, radioastronomija un kosmosa izp ēte). 
Spektra efektīva un saska ņota izmantošana  šajās jomās var pal īdzēt Eiropas Savien ībai 
sasniegt Lisabonas m ērķus, veicinot izaugsmi, konkur ētspēju un nodarbin ātību. Pašreiz 
spektra neprasm īgās sadales un izmantošanas d ēļ tiek rad ītas izmaksas, zaud ētas 
uzņēmējdarbības iespējas un ir samazin āta novatorisku pakalpojumu izplat īšana, kā rezultātā 
cieš patērētāji. 
Spektra p ārvaldībai ir izteikta p ārrobežu dimensija, ņemot vērā Eiropas un pasaules tirgus, kas 
ir atkarīgi no pakalpojumiem, kuru pamat ā tiek izmantotas radiofrekvences, k ā arī vajadzību 
izvairīties no nev ēlamiem trauc ējumiem starp valst īm. Koordinētas ES spektra politikas 
mērķis ir uzlabot patiesi vienotu tirgu radiosakaru pakalpojumiem un radioiek ārtām. Šajā 
sakarā Komisija pl āno veikt konkr ētus pasākumus, lai 
• samazinātu šķēršļus spektra pieejam ībai, uzlabojot efektivit āti, sekmējot inovāciju, 
lielāku elastīgumu lietot ājiem un plaš ākas izvēles iespējas patērētājiem.  
• ļautu rasties konver ģencei , atceļot mākslīgos ierobežojumus, jo īpaši starp apraidi un 
mobilajiem sakariem. 
Šajā ziņojumā ir īsi izklāstīta Komisijas strat ēģija attiecībā uz saska ņotu ES radiofrekven ču 
spektra politiku, kas ietilpst i2010 iniciat īvā, kuras m ērķis ir sekm ēt ciparu ekonomikas 
attīstību. Jo īpaši svarīga ir vajadz ība pēc pakāpeniskas, ta ču sistemātiskas radiofrekven ču 
spektra izmantošanas liberalizācijas . Paturot pr ātā arī valsts intereses šaj ā jautājumā, kopīga 
rīcība ES līmenī būs izšķirošā, kas veicin ās šā uzdevuma saska ņotu izpildi un pan ākumus. 
2. PAŠREIZĒJĀ RADIOFREKVEN ČU SPEKTRA POLITIKA ES LĪMENĪ 
Šis ir otrais zi ņojums par pas ākumiem, kas veikti saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
2002. gada 7. marta L ēmumu 676/2002/EK par normat īvo bāzi radiofrekven ču spektra 
politikai Eiropas Kopien ā („radiofrekven ču spektra l ēmums ” — RSL). Taj ā sniegts 
konsolidēts pārskats par pašreiz ējiem pasākumiem un turpm ākajiem m ērķiem ES spektra 
politikā, un šie jaut ājumi ir izkl āstīti plašākā politikas kontekst ā.  
Eiropas vadoš ā loma radiotehnolo ģijas attīstībā un izplat īšanā ir atkarīga no efekt īvas spektra 
izmantošanas un no l ēmumiem, kurus politikas veidot āji pieņem šajā sakarā. Savā pirmajā 
ziņojumā par radiofrekven ču spektra politiku Eiropas Savien ībā1 Komisija nor ādīja uz šā 
vērtīgā resursa p ārvaldības reformas nepieciešam ību.  
                                                 
1 KOM(2004) 507. 
 
LV 4   LV ES dalībvalstis, kas liel ākoties atbild par saviem valsts sp ektra resursiem, jau atzina, ka 
kopēja ES politika šaj ā jomā ir svarīga iekšējā tirgus izveidei un darb ībai. Tās arī vienojās par 
to, ka ir vajadz īga ilgtermiņa politisk ā nostādne, kuras mērķis ir uzlabot spektra p ārvaldības 
elastīgumu un padar īt to pretimn ākošāku ar nol ūku palielin āt konkurētspēju un veicin āt 
inovāciju, vienlaikus ņemot vērā vispārējo interešu m ērķus2. 
Iepriekšējā gadā ir sagaid īti konkrēti rezultāti pēc šīs politikas s ākotnējās izveides f āzes. Ir 
sāktas augsta l īmeņa apspriedes par svar īgiem radiofrekven ču spektra politikas jaut ājumiem, 
piemēram, spektra tirgu  ieviešana3 un pāreja uz ciparu telev īziju4. Lai veicin ātu 
novatorisku tehnolo ģiju pieejam ību iedzīvotājiem un lai att īstītu ES iekš ējo tirgu, ir noteikti 
arī pirmie saska ņošanas pas ākumi, ar kuriem tiek atbalst īts bezvadu interneta piesl ēgums5 
un vieglo automobi ļu pretsadursmju sist ēmas6. Komisija ar ī sniedza nor ādījumus, kā 
aizstāvēt ES intereses starptautisk ās sarunās, un apsv ēra veidus, k ā uzlabot spektra 
informācijas pieejam ību. Sīkāka inform ācija par šiem pas ākumiem ir izkl āstīta 1. pielikum ā. 
3. SPEKTRA POLITIKAS IEGULD ĪJUMS LISABONAS M ĒRĶU SASNIEGŠAN Ā 
Eiropas 2005. gada marta sammit ā ES vadītāji atjaunoja savas partnerattiec ības izaugsmei un 
nodarbinātībai, tostarp izveidojot visietverošu inform ācijas sabiedr ību, kas balst ās uz 
informācijas un sakaru tehnolo ģiju plašu izmantošanu sabiedri skajos pakalpojumos, mazos un 
vidējos uzņēmumos un m ājsaimniec ībās7. Uzsākdama i2010 iniciat īvu, Kopiena piln ībā 
atbalsta šo anal īzi un uzsver, ka inform ācijas un sakaru tehnolo ģijas ir noz īmīgs 
konkurētspējas un izaugsmes dzin ējspēks8. Lai izplat ītu inform ācijas un sakaru tehnolo ģijas, 
ir svarīgi izveidot br īvu konkurences vienoto tirgu inform ācijas sabiedr ības un plašsazi ņas 
līdzekļu pakalpojumiem Eiropas Savien ībā.  
Šajā sakarā ir skaidrs, ka, lai pan āktu uz zin ātnes atziņām balstītu un mobilu inform ācijas 
sabiedrību, spektra p ārvaldība ir b ūtiski jāuzlabo9. Atceļot spektra pieejam ības 
ierobežojumus jaunām radiotehnolo ģijām, var pal īdzēt tās savlaicīgi izplatīt, radīt labākus 
nosacījumus ilgstošai un l īdzsvarotai ekonomiskajai att īstībai un nodarbin ātībai, kā arī uzlabot 
iedzīvotāju dzīves kvalit āti.  
To, cik liela noz īme ir politiskajiem l ēmumiem par spektru, var ilustr ēt ar ietekmi uz mobilo 
sakaru nozares att īstību. 1980. gados bija mazs tirgus , sadrumstalots valstu l īmenī. Pateicoties 
savlaicīgai frekven ču saskaņošanai Eiropas Savien ībā, tika veicin āta jaunas Viseiropas ciparu 
mobilo sakaru sist ēmas ( GSM ) attīstība. Ar jaunu at ļauju izsniegšanu ES ar ī sekmēja 
pakāpenisku konkurences ieviešanu šaj ā nozarē. Turklāt tā finansēja nozares p ētniecības un 
attīstības darbības koordin ēšanu. Šī saskaņotā virzība bija noder īga tādas nozares att īstībai, 
kas kādreizējām 15 ES dal ībvalstīm vien 2004. gad ā radīja EUR 105,6 miljardu lielu IKP 
ieguldījumu. Tiek l ēsts, ka, pateicoties mobilo sakaru nozarei, k ādreizējās 15 ES dal ībvalstīs 
ir radītas 2,8 miljoni darbavietu. Ņemot vērā pašreizējo tendenci, š īs nozares apgroz ījums drīz 
                                                 
2 Padomes 2004. gada 3. decembra Secin ājumi 15530/04 un 15533/04. 
3 KOM(2005) 400. 
4 KOM(2005) 204. 
5 L ēmums 2005/513/EK. 
6 L ēmumi 2004/545/EK un 2005/50/EK. 
7 Eiropas Padomes 2005. gada 23. marta Secin ājumi 7619/1/05 Rev. 1. 
8 KOM(2005) 229. 
9 Skat., piem ēram, ES prezident ūrai veikto PWC p ētījumu „ Rethinking the European ICT Agenda ” 
(Eiropas ICT programmas p ārskatīšana), 2004. gada augusts. 
 
LV 5   LV apsteigs lauksaimniec ības nozari vai elektroener ģijas, gāzes un ūdens rūpniecību, kopā 
ņemot10. 
Pavisam nesen politiskie l ēmumi par spektru fundament āli ietekmēja nākamo mobilo sakaru 
paaudzi („ 3G”). Lai ar ī Eiropas Savien ībā tika noteikts saska ņots spektrs 3G sakariem11, 
dažādās valstīs atļauju izsniegšana uz ņēmējiem krasi atš ķīrās, tika izmantoti daž ādiem laika 
grafiki un pieš ķiršanas meh ānismi (daž āda veida izsoles, sal īdzinošās solīšanas vai jauktas 
metodes), no k ā varēja secināt, ka valstu politiskie m ērķi patiesībā nesakrīt. Kopējais 
ieņēmums no at ļauju izsniegšanas (aptuveni EUR 109 miljardi) vis ā Eiropas Savien ībā tika 
iegūts ļoti nevienm ērīgi. Ņemot vērā to, ka mobilo sakaru nozares strat ēģijas aizvien vair āk 
kļūst par Viseiropas strat ēģijām, dažas no negat īvajām sekām uz nozari, iesp ējams, būtu 
mazinātas, ja, ieviešot novatoriskus spektra da ļas piešķiršanas meh ānismus, b ūtu bijusi liel āka 
koordinācija ES līmenī12. 
Lēmumi par spektra p ārvaldību ir noz īmīgi arī daudzos citos pašreiz ējos sociālajos 
„procesos”, piem ēram, pārejā uz ciparu telev īziju, bezvadu darbavietu, dz īvesvietu un skolu 
izveidē, drošāku gaisa13, jūras, dzelzce ļa un autop ārvadājumu nodrošin āšanā, efektīvāku 
valsts droš ības un vesel ības aprūpes pakalpojumu izveid ē.  
4. VIRZĪBA UZ SASKA ŅOTU ES SPEKTRA POLITIKU  
Dalībvalstīm ir vienāds radiofrekven ču spektra p ārvaldības vispārējais mērķis, t.i., optimāli 
izmantot šo dabas resursu , lai sabiedr ībai „nestu liel āku labumu”. Tom ēr pareizo pieeju š ā 
mērķa sasniegšanai ir gr ūti atrast daudzo daž ādo interešu d ēļ, ko skar izmai ņas, iepriekš ējo 
lēmumu noz īmīgais „mantojums” un valstu pas ākumu atst ātā ietekme uz cit ām valstīm un uz 
ES iekšējo tirgu. 
4.1. Meklējot saskaņotus risin ājumus kop ējām problēmām 
Rūpnieciski att īstītajā pasaulē tiek aktīvi apsvērts, kā uzlabot spektra p ārvaldību, un tiek 
ieviesti uzlabojumi14. Komisija ir p ārliecināta, ka efektīva spektra reforma Eiropai dos 
nozīmīgu ieguvumu . Tomēr līdztekus ambicioz ām valstu spektra politikas reform ām 
pienācīga uzman ība jāpievērš arī ES perspekt īvai. Ja būs pārmērīgas atšķirības starp valstu 
politikām, tad past āv risks, ka vienpus ēja rīcība iedragās Eiropā esošo nepiln īgo konver ģenci 
spektra izmantošan ā, kā rezultātā ar reform ām nevarēs gūt paredzētos ekonomiskos un 
sociālos labumus, ņemot vērā to, ka valstu tirgi ir relat īvi mazi. 
Bezvadu nozar ē tirgus lielumam ir noz īme. Šobrīd straujo inov ācijas ātrumu ar IT nozari 
saistītos radiofrekven ču lietojumos var saist īt ar to, ka š ī nozare cenšas samazin āt patēriņa 
cenas, sniedzot mazcenas, standartiz ētus (t.i., uz kuriem neattiecas intelektu ālā īpašuma 
tiesības), savietojamus risin ājumus — šeit labi piem ēri ir WiFi  un Bluetooth . Papildus tam, ka 
šī metode balst ās uz ātru bezmaksas piek ļuvi radiofrekven ču spektram, t ā ir piemērota lieliem 
                                                 
10 GSMA  pasūtītais Ovum  pētījums par mobilajiem sakariem, 2004. gada 24. decembris. 
11 Lēmums 128/1999/EK. 
12 Skat. p ētījumu par 3G pieš ķiršanu, ko McKinsey  2002. gada j ūnijā veicis pēc EK pasūtījuma. 
13 Piem ēram, izstr ādājot ES Radionavig ācijas plānu (ERNP). 
14 Piem ēram skat. ASV prezidenta 2003. gada 5. j ūnija Paziņojumu par spektra politiku un turpm ākos 
pasākumus. 
 
LV 6   LV tirgiem, kas ir atv ērti jauniem lietojumiem, k ā rezultātā ir lielāka motivācija ieguld ījumiem un 
ievērojami apjomrad īti ietaupījumi. 
Šādi līdzvērtīgi konkurences apst ākļi plašai tehnolo ģiju izplat īšanai ir ASV un Jap ānā 
(nākotnē būs arī Ķīnā un Indijā), bet bieži vien to tr ūkst ES tirg ū, kā dēļ tas riskē pārāk 
sadrumstaloties valstu l īmenī, lai spētu piesaist īt svarīgo privātā sektora uzman ību, kas 
nepieciešama jaunu radiotehnolo ģiju attīstībai un efekt īvas konkurences uztur ēšanai. 
Tādēļ, lai gan skaidrs ir tas, ka radiofrekven ču spektra izmantošana skar nacion ālas 
prerogatīvas, būtībā tikpat skaidrs ir ar ī tas, ka patiesi vienotam ES tirgum iek ārtām un 
pakalpojumiem, kuru pamat ā tiek izmantotas radiofrekvences, j ābūt balstītam uz kopēju 
politiku un reglament ējošām nostādnēm attiecībā uz spektra pieejam ību, lai pan āktu 
nepieciešamo reformas „kritisko masu”, p ārliecinātu uzņēmējus un lietot ājus, ka jebkura 
novatoriska tehnolo ģija, kas kļuvusi iesp ējama, pateicoties ierobežojumu atcelšanai, var iek ļūt 
visā ES tirgū, un lai saglab ātu sabiedriskos pakalpojumus. 
4.2. Virzība uz jaun ām spektra p ārvaldības metod ēm 
Elastīguma trūkums spektra p ārvaldībā, kas neļauj virzīties līdzi tehnolo ģiju attīstībai, un 
patērētāju piepras ījums ir rad ījis situāciju, kurā spektrs ir jaunu radiotehnolo ģiju „vājais 
punkts” . Eiropā vispārējā problēma ir tāda, ka ir nepiln īgs vienotais tirgus iek ārtām un 
pakalpojumiem, kuru pamat ā tiek izmantotas radiofrekvences. Praktiski šaj ā nozarē joprojām 
bieži nākas saskarties ar atš ķirīgiem valstu ties ību aktiem un pretrun īgām politiskaj ām 
nostādnēm. 
Spektrs v ēsturiski ir sadal īts saskaņā ar iepriekš ējiem, detaliz ētiem administrat īviem 
lēmumiem. Š ī pieeja sag ādā arvien liel ākas grūtības, ņemot vērā intensīvo tehnolo ģiju apriti 
un lielo piepras ījumu pēc bezvadu lietojumiem. Pras ība par iepriekš ēju regulat īvu 
apstiprinājumu var stipri aizkav ēt vai pat ne ļaut jaunu ražojumu ieviešanu. 
Lai spektra sadale notiktu elast īgāk, ir izstr ādāti jauni p ārvaldības mode ļi. Divi galvenie no 
tiem ir šādi: 
• Spektra tirgi var padar īt efektīvāku spektra izmantošanu, jo nozare lab āk nekā regulētāji 
spēj noteikt, kuriem lietojumiem ir visaugst ākā vērtība. Imitēts šīs preces defic īts jālikvidē, 
radot „br īvu tirgu” tirgojam ām tiesībām izmantot noteiktas frekvences atbilstoši tirgus 
pieprasījumam. 
• Izmantošana bez at ļaujām (publiska) , proti, iek ārtas (parasti mazjaudas pat ēriņa preces), 
kuras atbilst attiec īgiem tehniskiem nosac ījumiem, tiek izmantotas, nesa ņemot atļauju. 
Pateicoties š ādai reglament ējošo ierobežojumu samazin āšanai, ir raduš ās jaunas, 
plaukstošas radionozares, kur ās tiek izmantota relat īvi maza spektra da ļa, un tādēļ būtu 
lietderīgāk panākt vēl lielāku elastīgumu. 
No visiem spektra [p ārvaldības] mode ļiem jāizvēlas līdzsvarota, ES m ēroga metode15. 
Optimālā to „kombin ācija” būs atkarīga no daž ādiem krit ērijiem, piem ēram, no tirgus 
pieejamības ātruma, aizsardz ības pret nev ēlamiem trauc ējumiem, pakalpojuma kvalit ātes un 
iekšējā tirgus un inov ācijas sekm ēšanas. 
                                                 
15 Tiek apsv ērtas arī citas jaunas p ārvaldības metodes, piem ēram, modul ācijas („ overlay ”) (kognit īvais 
radio) un demodul ācijas („ underlay ”) (UWB ) spektra piek ļuves sistēmas. 
 
LV 7   LV 5. GALVENO TURPM ĀKO INICIAT ĪVU PĀRSKATS  
Komisija pl āno panākt efektīvāku radiofrekven ču spektra izmantošanu Eiropas Savien ībā, 
izmantojot konkr ētu pasākumu saskaņotu kopumu  sadarbībā ar dalībvalstīm. Šo pas ākumu 
grafiks ir 2. pielikum ā. 
5.1. Kopīgi, skaidri un elast īgi noteikumi  
Lai ieguld ītāji spētu paredz ēt un lai lietot ājiem nodrošin ātu iekārtu neierobežotu 
funkcionalit āti, ir vajadz īgs vienots spektra p ārvaldības noteikumu kopums . Kaut ar ī 
spektra saska ņošanai un radioiek ārtu darbībai jau past āv atbilstošs EK juridiskais pamats16, 
gaidāmajā e-sakarus reglament ējošo noteikumu p ārskatīšanā mēģinās integrēt jaunas spektra 
politikas nost ādnes un preciz ēt tādus ar spektru saist ītus jēdzienus k ā efektivit āte un 
traucējumi17. Tiks apsv ērti kopīgi noteikumi par spektra tirdzniec ību, kā arī izteiktāka ES 
dimensija, izsniedzot at ļaujas.   
Pārskatīšana dos ar ī iespēju precizēt tehnoloģiju un pakalpojumu neitralit ātes principus, ko 
piemēro spektram. J ācenšas pan ākt, lai šo principu piem ērošana būtu noteikta ar likumu, kaut 
arī piemērošanu var ierobežot tehnisku apsv ērumu dēļ, piemēram, lai izvair ītos no 
traucējumiem. P ārējos gadījumos atk āpēm no šiem principiem katr ā konkrētajā gadījumā 
jābūt pamatotām ar seviš ķi svarīgām ES interes ēm.  
5.2. Spektra elast īga izmantošana  
Efektivitāte uzlabosies, ja spektra izmantošana b ūs elastīga, jo tad b ūs lielāka izvēle, kādā 
veidā izmantot noteiktas joslas. Kop ēji šāda elastīguma nosac ījumi būs izdevīgāki vienotajam 
ES tirgum. 
• Komisija ierosina l īdz 2010. gadam Eiropas Savien ībā ieviest spektra tirgus18. Ja 
ieviešana Eiropas Savien ībā notiks koordin ēti, tad nezaud ēs ieguvumus, ko sniedz integr ēts 
Eiropas e-sakaru tirgus, un t īrie ieņēmumi tad var sasniegt pat EUR 9 miljardus gad ā19.  
• Pārslēdzoties no analog ās uz ciparu virszemes apraidi , tiks atbr īvoti papildu spektra 
resursi („ciparu dividende”). Ko misija atbalsta Lisabonas strat ēģiju, koordin ējot atbrīvotās 
spektra da ļas novatorisku Viseiropas lietojumu ieviešanu. Šo m ērķi labāk varēs sasniegt 
tad, ja noteiks termi ņu analogās apraides likvid ēšanai visā ES (2012)20.  
• Sagatavošan ā ir debates21 par kop ēju spektra p ārvaldības metodi vis ām bezvadu 
platform ām, kas nodrošina e-sakaru pakalpojumus. Izstr ādājot noteikumus par spektru, 
jāapzinās pašreiz ējā pakalpojumu konverģences  tendence (apraide-mobil ā telefonija; 
balss-dati; fiks ētie, mobilie un bezvadu lietojumi), un tie nav m ākslīgi jādiferencē. 
Frekvences šiem lietojumiem pak āpeniski jāapvieno „kop ējā fondā” un jāļauj lietotājiem 
tās izmantot p ēc saviem ieskatiem.  
                                                 
16 Attiec īgi Radiofrekven ču spektra l ēmums un Direkt īva 1999/5/EK. 
17 Piem ēram, Direkt īvas 2002/21/EK 9. pant ā un Direkt īvas 2002/20/EK 5. pant ā. 
18 KOM(2005) 204. 
19 Pētījums par spektra tirgiem, ko p ēc EK pasūtījuma 2004. gada maij ā veicis Analysys . 
20 Lēmums 2005/513/EK. 
21 RSPG Atzinums par WAPECS , ko plānots saņemt līdz 2005. gada beig ām. 
 
LV 8   LV • To, kā palielināt „publisko” (bezatļauju) piek ļuvi, jāapsver arī ES līmenī, jo ir lietder īgāk, 
ja visas papildu frekvences, kas noteiktas šim modelim, b ūtu pieejamas vis ā ES. EK 
reglament ējošajos noteikumos individu ālām atļaujām jābūt drīzāk izņēmumam, nevis 
noteikumam. Liel āko daļu spektra var izmantot ar at ļaujām tādēļ, ka ir iesp ējami nevēlami 
traucējumi , kuri rastos neierobežotas izmantošanas d ēļ. Jānoskaidro, k āds ir pašreiz ējā 
traucējumu nov ēršanas procesa risks un ieguvumi, lai pan āktu lielāku līdzsvaru starp 
pašreizējo pakalpojumu aizsardz ību un inov ācijas veicin āšanu. Komisija 2005. gad ā uzsāk 
pētījumus par „publisko” pieeju un par trauc ējumiem. 
• Tādu tehnolo ģiju attīstība, kurās spektrs tiek izmantots racion āli, piemēram, ar „viedā” jeb 
kognitīvā radio  palīdzību, varētu atstāt lielu ietekmi uz elast īgumu. Šim p ētniecības 
darbam Komisija izmanto finans ējumu, kas pieejams saska ņā ar ES PTA 
pamatprogrammu22. 
5.3. Palīdzība kopējas ES tehnolo ģiskās bāzes izveid ē 
Uzņēmumiem j ādod iesp ēja, ja tie v ēlas, apgādāt visu ES tirgu ar novatoriskiem 
ražojumiem . Komisija pl āno atbalst īt īsteni ES m ēroga tirgus un neierobežotu radiopre ču un 
pakalpojumu apriti, sistem ātiski nosakot, kuras frekvences j āsaskaņo, un nodrošinot de facto 
saskaņošanu. 
Uz nākamo ziņošanas periodu ir paredz ēti šādi pasākumi. 
• Atbalsts platjoslas  tehnoloģiju izplatīšanai, izmantojot 
– trešās paaudzes mobilos sakarus ( IMT 2000  un citi);  
– platjoslas bezvadu piek ļuves ( BWA ) tehnoloģijas;  
– satelītu trešās paaudzes/datu apraides hibrīdos lietojumus. 
• Ultraplatjoslas  ražojumi ( UWB ): Eiropas Savien ībā koordinēti ieviest potenci āli izplatīties 
spējīgas, mazjaudas liela platuma joslas tehnolo ģijas inform ācijas tehnolo ģiju, 
elektrosakaru un pat ēriņa preču jomā. 
• Šaura diapazona ier īces: veicināt ES mēroga masveida tirdzniec ību ar mazcenas 
radioiekārtām, lai attīstītu un sekm ētu inovāciju neskait āmiem ikdienišķiem lietojumiem , 
piemēram, bezvadu „viedtagi” (radiofrekvences identifik ācija — RFID).  
Turklāt divas jomas, ko Komisija i2010 iniciat īvā nosaukusi par „ informācijas un sakaru 
tehnoloģiju flagma ņa iniciatīvām”, tiks uzskat ītas par integr ētām darbībām, lai izpild ītu to 
vajadzības pēc spektra: 
• Tehnoloģijas neatkar īgai dzīvei un vesel ībai: daudzas atbalsta ier īces un medic īniskie 
lietojumi ir bezvadu, piem ēram, sadz īves signaliz ācijas ierīces veciem cilv ēkiem un 
radiotelemetrijas ier īces starp pacientiem un kontroles iek ārtām.  
• Programm ējamais automobilis  ar savu vidi komunic ē ar radio pal īdzību, izmantojot, 
piemēram, komunik āciju starp transportl īdzekļiem ( inter-vehicle communications  — IVC). 
                                                 
22 Piem ēram skat. E2R projektu t īmekļa vietnē http://e2r.motlabs.com/. 
 
LV 9   LV Šādiem lietojumiem vajadz īgo frekven ču noteikšana un saska ņošana var ētu palīdzēt šos 
lietojumus izplat īt, izveidojot kop ējus tirgus vis ā Eiropā un samazinot cenas. 
5.4. ES darbību optimālās ietekmes pan ākšana  
Nākamajā ziņošanas period ā padziļināti jāizskata ar ī daži visp ārēji jautājumi: 
• Reglament ējošo noteikumu ietekmes nov ērtējums . Lai nov ērtētu konkrētu lēmumu 
ekonomisk ās un soci ālās sekas, j āizmanto atbilstošas metodes. Ar nost ājas dokumentu, 
publisku apspriežu un/vai neatkar īgu pētījumu palīdzību jācenšas apkopot nozares un citu 
ieinteresēto aprindu zin āšanas.  
• Saskaņošanas pas ākumu izpildes termi ņu pārskatīšana . Periodiski j ānovērtē, vai ES 
pasākumi joproj ām ir atbilstoši. Nevis j āpieņem vispārējas laika ierobežojuma klauzulas, 
nesagaidot pamatotus p ārskatīšanas rezult ātus, bet gan katr ā gada ziņojumā jāapsver esošie 
EK noteikumi par spektru un vajadz ības gadījumā jāierosina m ērķa darbība.  
• Īstenošana valst īs. Komisija uzraudz īs un veicin ās savlaicīgu EK spektra saska ņošanas 
pasākumu īstenošanu valstu l īmenī, lai likvid ētu šķēršļus vienotam radiotehnolo ģiju tirgum 
visā ES. 
5.5. ES interešu atbalst īšana starptautisk ās sarunās 
Ļoti svarīgi ir aktīvi virzīt ES strat ēģijas starptautisk ās sarunās par spektru. Sagatavošan ā ir 
divas Starptautisk ās elektrosakaru savien ības konferences. 
• Reģionālajā radiosakaru konferenc ē (RRC -06), kurā iesaistītas aptuveni 120 valstis, tiks 
izstrādāts ciparu virszemes apraides tehniskais pl āns. Komisija aicina dal ībvalstis, kuras 
risina sarunas Starptautiskaj ā elektrosakaru savien ībā, nodrošin āt, lai šīs plānošanas gait ā 
netiktu lieki ierobežotas politikas alternat īvas tam, k ādā veidā nākotnē izmantojams 
spektrs, kas atbr īvots, pārslēdzoties uz ciparu apraidi, ar ī attiecībā uz Viseiropas 
pakalpojumiem23. 
• Pasaules radiosakaru konference ( WRC -07). Komisijai j ānosaka kop ējās ES priorit ātes 
un mērķi šajās vispasaules sarun ās. Galvenie interes ējošie jautājumi 2007. gad ā ir papildu 
spektra visp ārēja apzināšana progres īviem mobilajiem sakariem, avi ācijas sistēmām un 
īsviļņu radioapraidei. 
Pēc šīm abām konferenc ēm Komisija nov ērtēs rezultātus un to, k ādā mērā ar pašreiz ējo 
procesu tiek virz ītas ES strat ēģijas, principi un ties ību akti starptautiskaj ās sarunās. 
                                                 
23 KOM(2005)… (v ēl nav pieņemts). 
 
LV 10   LV 5.6. ES līmeņa institucion ālās struktūras izveide spektra politikas jom ā 
Radiofrekven ču spektra komiteja (RSK) un Radiofrekven ču spektra politikas grupa (RSPG) 
funkcionē diezgan labi. Tom ēr ES politisk ās norises spektra jom ā balstās arī uz ciešu 
saskarsmi starp šiem EK meh ānismiem un Eiropas Pasta un telekomunik āciju administr āciju 
konferenci ( CEPT )24. Pēc ES paplašin āšanās šo lēmējinstitūciju dalībnieki ir k ļuvuši visai 
līdzīgi. 
Kaut arī līdz šim ir bijusi pozit īva pieredze, turpm ākai rīcībai jābūt komplement ārākai, bez 
liekas dubl ēšanās un ar skaidru izprat ni par to, kur vislab āk pieņemami atbilstoši l ēmumi. 
Katra meh ānisma „pievienoto v ērtību” vislab āk izmantot ar „sec īgu” pieeju, ko piem ēro 
sistemātiski un kuras pamat ā ir radiofrekven ču spektra l ēmumā noteiktā kārtība. Darbības 
pamatotība tiktu nov ērtēta un apstiprin āta ar Kopienas meh ānismu pal īdzību (Komisija ar 
RSK un RSPG), turpretim vajadz īgo un bieži vien komplic ēto tehnisk ās savietojam ības un 
attīstības darbu veiktu CEPT  atbilstoši pilnvarojumam. Ņemot vērā šo darbu, Komisija ar 
RSK palīdzību pēc tam noteiktu tehniskus īstenošanas pas ākumus25. 
6. POLITISK ĀS VIENPR ĀTĪBAS PAN ĀKŠANA PAR N ĀKAMAJIEM PAS ĀKUMIEM  
Eiropas Parlaments un Padome tiek aicin āti apstiprin āt ES darbības spektra politikas jom ā un 
• atzīt spektra noz īmi vienotas Eiropas inform ācijas sabiedr ības izveid ē, atbalstot atjaunot ās 
Lisabonas partnerattiec ības izaugsmei un nodarbin ātībai; 
• atbalstīt kopēju efektīvas spektra p ārvaldības stratēģiju ES un vajadz ību sekmēt inovāciju, 
efektīvi apvienojot elast īgumu ar koordin ētu spektra izmantošanu; 
• cieši sadarboties, lai šai strat ēģijai garant ētu panākumus. 
                                                 
24 Eiropas starpvald ību organiz ācija, kurā apvienojuš ās 46 valstis un kas past āvēja pirms ES iesaist īšanās 
telekomunik āciju un spektra jom ā. Tā ir atzīta reģionāla vienība Starptautiskaj ā elektrosakaru savien ībā. 
25 Ļoti svarīga būs saskaņotība arī ar citām attiecīgajām grupām, jo īpaši ar Telekomunik āciju atbilst ības 
novērtēšanas un tirgus uzraudz ības komiteju ( TCAM ) un Eiropas Telekomunik āciju Standartu instit ūtu 
(ETSI). 
 
LV 11   LV 1. pielikums: notikumi p ēc pirmā ziņojuma  
Radiofrekven ču spektra l ēmumā ir skaidri formul ētas četras atšķirīgas jomas kop ējai ES 
darbībai spektra politik ā. Šeit norādīti galvenie jaut ājumi, kas zi ņošanas period ā risināti šajās 
jomās. 
Vispārējās politikas 
jautājumi  Dokumenti  
Pārslēgšanās uz ciparu 
apraidi 
 RSPG 2004. gada novembra Atzinums , dokuments -RSPG04-55. 
RSPG uzskat īja, ka ar ES l īmeņa iniciatīvām var un vajag sekm ēt un veicin āt koordinētu 
pieeju spektra jaut ājumiem saist ībā ar pārslēgšanos uz ciparu apraidi.  
Paziņojums  par pārejas uz ciparu apraidi pa ātrināšanu4 
Sekundārā tirdzniecība 
 RSPG 2004. gada novembra Atzinums , dokuments -RSPG04-54 
RSPG uzskat īja, ka tirdzniec ība var būt noderīga dažām spektra da ļām, ar nosac ījumu, 
ka ir pietiekami aizsardz ības pasākumi, lai nodrošin ātu, ka iesp ējamie ieguvumi atsver 
nelabvēlīgas sekas, un t ā var sekm ēt Lisabonas strat ēģiskā mērķa sasniegšanu. 
Paziņojums  par radiofrekven ču spektra tirgu izveidi ES3 
 Kopēja, elastīga pieeja e-
sakariem  RSPG Atzinums  par WAPECS , kas tiek gatavots p ēc Komisijas piepras ījuma 
(dokuments -RSPG04-45 Rev) – sākta sabiedrisk ā apspriešana  
Spektrs bez at ļaujām Neatkarīgi pētījumi , kas uzsākti par „publisko” modeli un par trauc ējumu pārvaldību 
 
Pieņemšanas datums  Tehniskie īstenošanas pas ākumi  
2004. gada 8. j ūlijs Ceļu satiksmes droš ība: Lēmums  par 79 GHz joslas saska ņošanu izmantošanai 
automobi ļu šaura diapazona radara iek ārtām Eiropas Kopien ā 
2005. gada 17. janv āris Ceļu satiksmes droš ība: Lēmums  par 24 GHz joslas saska ņošanu, lai t ās uz 
ierobežotu laiku izmantotu automobi ļu šaura diapazona radara iek ārtām Eiropas 
Kopienā 
2005. gada 11. j ūlijs E-sakari:  Lēmums  par 5 GHz joslas saska ņošanu bezvadu piek ļuves sist ēmu 
izmantošanai ( WAS /RLAN ) Eiropas Kopien ā 
2005. gada 15. j ūlijs RSK vienošan ās par ERMES  personālā izsaukuma sist ēmas joslas atk ārtotu 
izmantošanu; EK l ēmuma pie ņemšana (dzirdes apar ātu atbalstam, nozagtu automobi ļu 
atrašanai u.c.), kas ir atkar īga no Padomes Direkt īvas 90/544/EEK atcelšanas (skat. 
Direktīvas priekšlikumu ) 
 
Informācija par 
spektru  Komisija ar RSK apspriež, k ā īstenot dažus no rezultātiem, kas iegūti pētījumā par to, kā 
tiek koordin ēta informācija par spektra sadali un izmantošanu ES  
 
LV 12   LV  
 Starptautiskas sarunas par spektru  
WRC -07 
 
 
 RSPG Atzinums , kas tiek gatavots par ES priorit ātēm un mērķiem Starptautisk ās 
elektrosakaru savien ības WRC -07 konferencei, kur ā savu ieguld ījumu būs devušas visas 
ieinteresētās aprindas, pateicoties publiskai apspriedei  un semināram.  
ES politikas ieguld ījums (informat īvs dokuments) - dokuments  RSPG05-71. 
Pētījums par turpm ākajām spektra vajadz ībām mobilajiem sakariem ( WRC -07 
jautājums) – skatiet  rezultātus 
RRC -06 RSPG diskusija par Starptautisk ās elektrosakaru savien ības RRC -06 konferences 
politiskajiem aspektiem.  
Paziņojums  par ES priorit ātēm Starptautisk ās elektrosakaru savien ības RRC-06  
konferenc ē21 
 
LV 13   LV 2. pielikums: grafiks darb ībām ES spektra politikas jom ā 
Piezīme. Šis saraksts ir tikai orient ējošs, atseviš ķas darbības var pievienot, sv ītrot vai groz īt. 
Priekšlikumi par koordinēti piemērotu elastīgumu spektra josl ās, kuras izmanto, 
lai nodrošin ātu e-sakaru pakalpojumus ( WAPECS ). 
Priekšlikums par kop ēju izmantošanas ties ību formātu spektra tirdzniec ībā 2006 
Saskaņošanas pas ākumi   
Pieņemt EK l ēmumu, ar ko saska ņo tā saukto „ IMT-2000 extension band ” 
izmantošanu. 
Pieņemt vienu vai vair ākus EK l ēmumus, ar kuriem saska ņo ultraplatjoslas 
(UWB ) lietojumu izmantošanu.  
Pieņemt EK lēmumu, kas nodrošina spektra pieejam ības saska ņošanas regul ējumu 
lielam skaitam šaura diapazona ier īču (SRD). 
Anulēt ERMES direktīvu un pieņemt EK l ēmumu, ar ko saska ņo šo kādreizējo 
personālā izsaukuma sist ēmas joslu 
Priekšlikumi par jaut ājumiem, kas saist īti ar spektru, ieskaitot at ļauju izsniegšanu, 
2002. gada e-sakarus reglament ējošo noteikumu p ārskatā. 
Priekšlikumi par apraides ciparu dividendes daļas koordin ētu izmantošanu, kad 
būs beigusies Starptautisk ā elektrosakaru savien ības RRC -06 konference.  
ES mēroga nostādnes ieviešana attiec ībā uz bezatļauju spektru . 
Uzlabojumu ieviešana traucējumu pārvaldības procesā. 
ES priorit āšu noteikšana Starptautisk ās elektrosakaru savien ības WRC-07  
konferencei 2007 
Saskaņošanas pas ākumi 
Platjoslas bezvadu piek ļuve un mobilie satel ītu lietojumi.   
Bezvadu atbalsta un medic īniskie lietojumi. 
Bezvadu lietojumi programm ējamajam automobilim  
2008 Koordinēta attiec īgo Starptautisk ās elektrosakaru savien ības WRC -07 
konferences rezult ātu ieviešana ES 
2009 Jaunu e-sakaru noteikumu  īstenošana valst īs 
2010 Funkcion ējoša ES tirgus pilnīga izveide, lai tirgotu noz īmīgas spektra da ļas 
2012 Paredzētais termiņš analogās apraides galīgai pārtraukšanai Eiropas Savien ībā