Lai sasniegtu MSY vēlākais līdz 2020. gadam, jāpalielina to krājumu īpatsvars, no kuriem tiek zvejots MSY atbilstošā apjomā. Ņemot vērā 2020. gadam izvirzīto mērķi sasniegt MSY, Komisija šai sakarā ir lūgusi zinātniskās padomdevējas struktūras uzraudzīt zvejas izraisīto zivju mirstību un krājumu stāvokli visu ES jūru baseinos.

Šajā paziņojumā izklāstīti principi, pēc kuriem Komisija plāno vadīties, gatavojot priekšlikumus par zvejas iespējām 2017. gadam. Dalībvalstis, konsultatīvās padomes, ieinteresētās personas un sabiedrība tiek aicināta līdz 2016. gada 1. septembrim darīt Komisijai zināmus savus ierosinājumus par šīs politikas ievirzēm. Šajā paziņojumā iekļauts arī gada ziņojums par to, kā īsteno izkraušanas pienākumu, par to, kāda ir virzība uz MSY sasniegšanu, un par situāciju saistībā ar zivju krājumiem.

Nozīmīgs solis virzienā uz to, lai šo mērķi sasniegtu, ir Komisijas nodoms ierosināt tādas KPN, kas ļauj sasniegt MSY 2017. gadā. Tam būs vajadzīga Padomes gatavība pieņemt lēmumus saskaņā ar šo pieeju. MSY dod iespēju nenoteiktā laika periodā gūt lielāko nozveju, nenodarot kaitējumu krājumam.

Krājumiem ar MSY novērtējumu (izņemot Baltijas jūras krājumus) Komisija 2017. gada priekšlikumos plāno izmantot attiecībā uz MSY pieejamās punkta vērtības, kamēr tiks pieņemti jaunie daudzgadu plāni citu jūru baseiniem.

Situācija, kad MSY sasniegšana aizkavējas, un tai ir vajadzīgs laiks pēc 2017. gada, būtu pieļaujama tikai labi pamatotos apstākļos, kad ļoti straujš zvejas iespēju samazinājums nopietni apdraudētu iesaistīto zvejas flotu sociālo un ekonomisko ilgtspēju. Šādos izņēmuma gadījumos Komisija sagaida, ka attiecīgās dalībvalstis sniegs drošu pierādījumu šādai sociālai un ekonomiskai ietekmei.

Saskaņā ar MSY nozvejoto zivju krājumu skaita palielinājums, veselīgāki krājumi un izredzes iegūt lielāku apjomu sakrīt ar vispārējās situācijas uzlabojumu ES flotu saimnieciskajā darbībā. Piemērs ES zvejniecībai, kas apliecina palielinātu atdevi no ilgtspējīgas zvejas, ir Ziemeļjūras jūrasmēles un jūras zeltplekstes zveja. Saimnieciskā darbība no jūras zeltplekstes zvejas atkarīgajām flotēm būtiski uzlabojās, kad zveja saskaņā ar pārvaldības plānu tika pakļauta MSY. Kopš krājumus zvejo atbilstoši MSY, izkraušana uz piepūles vienību un vērtība uz piepūles vienību ir pieaugusi visos segmentos, īpaši Apvienotās Karalistes un Nīderlandes traleriem. Pozitīva ekonomiskā tendence vērojama arī dažām pikšas zvejā iesaistītām flotēm. Sīkāka informācija atrodama šim paziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā.

Ja pašreizējie daudzgadu plāni atbilst zvejai saskaņā ar MSY 2017. gadam, jāpiemēro tie. Attiecībā uz plāniem, kas vairs nav savienojami ar MSY mērķi, jo, piemēram, to mērķis ir mazāk vērienīgs, Komisija gatavojas pieņemt priekšlikumus KPN, pamatojoties uz MSY 2017. gadam.

Attiecībā uz krājumiem (ar MSY novērtējumu), kas kopīgi ar trešām valstīm, Komisija turpina rast vienošanos ar mūsu partneriem, pamatojoties uz vienādu pieeju. Attiecībā uz krājumiem, kurus pārvalda reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija ievēro pieeju, kas noteikta Padomes sarunu norādēs par RZPO, ievērojot tos pašus standartus un principus kā ES.

Citi krājumi

Attiecībā uz krājumiem bez pilnīga MSY novērtējuma tiek izskatīti alternatīvi parametri. KPN priekšlikumu pamatā būs pieejamie bioloģiskie ieteikumi, lai netiku apdraudēta krājumu saglabāšana. Attiecībā uz šiem krājumiem var izšķirt vairākus atšķirīgus gadījumus.

Krājumi, par kuriem ir pieejami dati, kas ļauj noteikt MSY aizstājējus

Šos krājumus novērtē, izmantojot stāvokļa attīstības prognožu modeļus, un ICES izstrādā skaitliski izteiktus ieteikumus par nozvejas apjomu. Šī pieeja būs līdzīga kā krājumiem ar pilnīgu MSY novērtējumu.

Krājumi, kuru attīstības tendences ir novērtētas apsekojumos vai par kuriem ir pieejamas nozveju laikrindas

MSY novērtējuma nav, bet skaitliski izteiktos ieteikumos ir ierosināti nozvejas limiti. Komisija izmantos ICES ieteikumus par šiem krājumiem un apsvērs stāvokli katrā gadījumā atsevišķi, piemērojot piesardzīgu pieeju un ierosinot prasītajam atbilstošus samazinājumus.

Krājumi, par kuriem ir pieņēmums, ka tie ir stabili

Padome 2013. gadā nolēma līdz 2018. gadam saglabāt nemainīgu KPN 26 krājumiem, izņemot tad, ja bioloģiskie ieteikumi prasa to koriģēt. Parasti no šiem krājumiem gūst tikai piezvejas, to kvotas apguve ir lēna, saimnieciskā nozīme – neliela, un informācija par krājuma stāvokli ir ierobežota. Komisija plāno turpināt šo pieeju, ņemot vērā iespējamās ICES norādes par pārskatīšanu un piedāvājot KPN korekcijas gadījumos, kad tas atbilstu šim ieteikumam.

Krājumi, par kuriem bioloģisko ieteikumu nav

Ja bioloģisko ieteikumu nav, saskaņā ar KZP regulas 2. panta 2. punktu, ieturot piesardzīgu pieeju, sistemātiskā, iepriekš noteiktā un pārredzamā veidā būtu jāievēro atbilstoši KPN ieteikumi. ICES strādā pie tā, lai pilnveidotu instrumentus, kas vajadzīgi esošo nepilnību novēršanai.

KPN un pienākums izkraut visas nozvejas

Saskaņā ar KZP noteikumiem zvejas iespējas krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums jānosaka, ņemot vērā nozvejas, nevis izkrāvumus, pamatojoties uz bioloģiskajiem ieteikumiem. Tas nedrīkst apdraudēt MSY mērķi vai palielināt zvejas izraisīto zivju mirstību.

No operatoriem un dalībvalstīm saņemtajās atsauksmēs tiek uzsvērts, cik svarīgi ir koriģēt šos KPN, lai izvairītos no tā dēvētā kritisko sugu piezvejas efekta – situācijām, kurās viena krājuma kvotas pilnīga izmantošana varētu izraisīt zvejas pārtraukšanu, neraugoties uz to, ka ir pieejama citu krājumu kvota. KPN korekcijas ir daļa no visu to pasākumu kopuma, ar kuriem īsteno izkraušanas pienākumu, tostarp uzlabotas kvotu apmaiņas stratēģijas un nepārtrauktus ierobežotus izmetumus saskaņā ar izdzīvošanas iespējamību un de minimis izņēmumiem. Lai izvairītos no kritisko sugu piezvejas efekta nākotnē, liela nozīme jāpiešķir arī tehnisko pasākumu koriģēšanai un selektivitātes un novēršanas pieeju reģionālai pielāgošanai. Komisijas priekšlikums jaunai tehnisko pasākumu regulai ir papildu ieguldījums šīs problēmas mazināšanā.

Dalībvalstu grupas dažādu jūru baseinos gatavojas turpmākajai izkraušanas pienākuma pakāpeniskai ieviešanai 2017. gadā, un tiek sagaidīts, ka arī turpmāk to attiecinās uz ļoti nozīmīgiem krājumiem, kuri ir 2014. gada KZP regulas 15. panta 1. punktā uzskaitīto zvejniecību galvenie krājumi. Tāpat kā 2016. gadā Komisija plāno ierosināt KPN korekcijas krājumiem, uz kuriem no 2017. gada attiecas izkraušanas pienākums. Komisija iesniegs Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK) metodi, kuru izmanto pagājušā gada KPN korekcijas aprēķināšanai, lūdzot tās viedokli. Ja nav pieejami apstiprināti vai pilnīgi dati par izmetumiem, Komisija plāno KPN korekcijas aprēķināt, par pamatu ņemot datu ekstrapolāciju tad, kad tas ir metodoloģiski pieņemami.