ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam ir noteikts mērķu vērienīguma līmenis un definētas ES un tās dalībvalstu prioritātes šajā jomā attiecībās ar visām trešām valstīm. Cilvēktiesības un demokrātija tiks konsekventi un saskaņoti veicinātas visās ES ārējās darbības (piemēram, tirdzniecības, vides, attīstības) jomās. Rīcības plānā noteikto mērķu efektīvai īstenošanai ir vajadzīga koordinēta ES un dalībvalstu rīcība, vienlaikus ievērojot atšķirīgās institucionālās lomas un kompetences: Augstais pārstāvis/priekšsēdētāja vietnieks (AP/PV), kam palīdz Eiropas Ārējās darbības dienests, Eiropas Komisija, Padome un dalībvalstis. ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos (ESĪP) joprojām būs nozīmīgs politiskais dalībnieks un tam būs centrāla loma rīcības plāna īstenošanas virzīšanā, lai panāktu ilgtspējīgu progresu. Eiropas Parlamentam ir īpaša loma un nozīme cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanā. Rīcības plānā ir izklāstītas ES cilvēktiesību politikas vispārējās prioritātes un mērķi nākamajiem 5 gadiem. Rīcības plāna mērķi tiks pārvērsti darbībā un īstenoti visos līmeņos: valsts, reģionālā un daudzpusējā līmenī. No darbības viedokļa pieci darbības virzieni partnervalstīs tiks īstenoti uz vietas. Attiecībā uz īstenošanu, prioritāšu un mērķu pielāgošanu vietējiem apstākļiem un ziņošanu par rezultātiem priekšplānā būs vairāk nekā 140 ES delegācijas un biroji visā pasaulē un dalībvalstu vēstniecības. Rīcības plānā noteiktās sistēmas ietvaros ES delegācijas sadarbosies ar dalībvalstīm, lai definētu konkrētas prioritātes to darbības valstīs piecu gadu laikposmam; šis darbs tiks papildināts ar stabiliem finanšu un politiskajiem resursiem. Mērķu sasniegšanu veicinās programmas un projekti valsts, reģionālā un globālā līmenī, kā arī kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un operācijas. Lai sasniegtu šos mērķus, būs sistemātiski un koordinēti jāizmanto viss ES rīcībā esošo instrumentu klāsts, tostarp: ·politiskie, cilvēktiesību un nozaru politikas dialogi ar partnervalstīm un reģionālām organizācijām; ·dialogs un pārraudzības misijas, lai īstenotu ES vispārējo preferenču sistēmu (VPS); ·tematiskie un ģeogrāfiskie instrumenti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (konkrēta projektu un programmu kārtība būs atkarīga no konteksta); ·darbības daudzpusējos un reģionālos cilvēktiesību forumos: ES virzītas tematiskas un ģeogrāfiskas rezolūcijas, kas pievēršas plašam cilvēktiesību jautājumu lokam, atbalsts citām attiecīgām rezolūcijām, ES paziņojumi un intervences, dalība interaktīvos dialogos, publiskās debatēs un informatīvās sanāksmēs, pasākumi cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam; ·cilvēktiesību un demokrātijas aizstāvēšana: publiskās diplomātijas un komunikācijas pasākumi, informētības veicināšanas kampaņas, publiski paziņojumi un demarši, kuros nosodīti cilvēktiesību pārkāpumi un aizskārumi un atzīti pasākumi, kas veikti, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības; ·cilvēktiesību aizstāvju tiesas procesu novērošana; ·13 ES cilvēktiesību pamatnostādnes — instrumenti un rīki ES delegācijām un dalībvalstu vēstniecībām, ar ko veicināt ES cilvēktiesību rīcībpolitiku; ·vēlēšanu novērošana un turpmākie pasākumi; ·regulārs dialogs ar pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību organizācijām un uzņēmējdarbības nozari; ·sadarbība un koordinācija ar daudzpusējām cilvēktiesību iestādēm un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību līguma izpildes uzraudzības struktūrām.