LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 22.6.2005 
COM(2005) 282 gal īgā redakcija 
2003/0210 (COD)   
Grozītais priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
par grunts ūdeņu aizsardz ību pret pies ārņojumu 
(iesniegusi Komisija saska ņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) 
 
LV 2   LV 2003/0210 (COD) 
Grozītais priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
par grunts ūdeņu aizsardz ību pret pies ārņojumu 
Eiropas Parlaments 2005. gada 28. apr īlī pirmajā lasījumā nobalsoja par iesniegtajiem 
grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas par grunts ūdeņu aizsardz ību pret 
piesārņojumu priekšlikumam (KOM(2003)550 gal īgais). 
EK Līguma 250. panta 2. punkt ā noteikts, ka tikm ēr, kamēr nav rīkojusies Padome, Kopienas 
tiesību aktu pie ņemšanas proced ūras gaitā Komisija jebkur ā laikā var groz īt savu 
priekšlikumu.  
Komisija šeit izkl āsta savu viedokli par Eiropas Parlamenta pie ņemtajiem groz ījumiem. 
1. P RIEKŠV ĒSTURE  
Priekšlikuma iesniegšana Padomei un Ei ropas Parlamentam (KOM(2003) 550 gal īgais – 
2003/0210(COD)) atbilstoši EK L īguma 175. panta 1. punktam: 2003. gada 19. septembr ī 
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinums: 2004. gada 31. mart ā 
Reģionu komitejas atzinums: 12.02.2004. 
2. K OMISIJAS PRIEKŠLIKUMA M ĒRĶIS 
Gruntsūdeņi ir svarīgs dabas resurss, ko galvenok ārt izmanto dzeramajam ūdenim, rūpniecībai 
un lauksaimniec ībai. Grunts ūdeņi ir ekolo ģiski augstv ērtīgi, jo tie ir saskarsm ē ar virszemes 
ūdeņiem un mitrzem ēm, līdz ar to šiem ūdeņiem ir būtiska loma ūdens aprites cikl ā, un tādēļ 
tie jāaizsargā. 
Kopš 1980. gada grunts ūdeņu aizsardz ība bijusi Kopienas ties ību aktu darb ības lokā, un 
pavisam nesen.– 2000. gad ā pieņemta Ūdens pamatdirekt īva. 
Tomēr joprojām trūkst skaidru krit ēriju, lai defin ētu gruntsūdeņu vides kvalit ātes mērķus un 
jo īpaši – labu to ķīmisko stāvokli. Turkl āt vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nov ērstu un 
kontrolētu grunts ūdeņu piesārņošanu. Tas tika atz īts laikā, kad vienoj ās par ūdens 
pamatdirekt īvu tādā mērā, ka direkt īvas 17. pant ā Komisijai piepras īja izteikt priekšlikumu 
minēto vajadzību risināšanai.  
Ņemot vērā augšminēto un tā kā notikušas plašas apspriedes ar iesaist ītajām pusēm, Komisija 
2003. gada septembr ī publicēja priekšlikumu ar nor ādi KOM(2003)550 jaunai direkt īvai par 
gruntsūdeņu aizsardz ību pret pies ārņošanu. Šaj ā priekšlikum ā iekļauti šādi svarīgākie 
elementi: 
 
LV 3   LV • atbilstības režīms, lai nov ērtētu gruntsūdeņu ķīmisko stāvokli ierobežotam pies ārņotāju 
skaitam viet ās, kur ievēro esošos Kopienas standartus;  
• kritēriji grunts ūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtēšanai, pamatojoties uz vides kvalit ātes 
standartiem, ko attiec īgā līmenī izveidojušas dal ībvalstis (valsts, upju baseins vai 
gruntsūdeņu tilpes) atkar ībā no dabisko grunts ūdeņu apstākļu atšķirībām, identific ētajiem 
apgrūtinājumiem un ar tiem saist ītajām ķīmiskajām vielām; 
• kritēriji, lai identific ētu nozīmīgu augšupejošu tendenci pies ārņotāju koncentr ācijā 
gruntsūdeņos un defin ētu sākumpunktus, lai šo tendenci nov ērstu; 
• pasākumi, lai nov ērstu vai ierobežotu tiešu un jo īpaši netiešu pies ārņojuma iek ļuvi 
gruntsūdeņos. 
Priekšlikum ā ir iekļauts skaidrs, detaliz ēts izklāsts, ar kuru g ādā, lai Ūdens pamatdirekt īvas 
vides aizsardz ības mērķi par grunts ūdeņiem tiktu sasniegti. T āpat ar priekšlikumu tiek pan ākts 
nepieciešamais l īdzsvars starp jaut ājumiem, kas j ārisina Kopienas l īmenī un tiem, kurus 
vislabāk atstāt dalībvalstu zi ņā. 
3. K OMISIJAS ATZINUMS PAR EIROPAS PARLAMENTA PIE ŅEMTAJIEM GROZ ĪJUMIEM  
Eiropas Parlaments 2005. gada 28. apr īlī no 123 iesniegtajiem groz ījumiem pie ņēma 89. Par 
astoņiem grozījumiem – 1., 15., 18., 29., 38., 58., 71. un 88. groz ījumu – balsoja pa da ļām. 
58. grozījumā parlament ārieši atbalst īja tikai t ā pirmo da ļu. Balsojums pa da ļām netika 
izmantots citiem groz ījumiem. 
Komisija uzskata, ka vairums Parlamenta groz ījumu ir pie ņemami piln īgi, princip ā vai daļēji, 
jo ar tiem Komisijas priekšlikumu preciz ē vai uzlabo, jo īpaši par atbilst ības režīmu attiecībā 
uz gruntsūdeņu labu ķīmisko stāvokli. 
Komisijas nost āja sīkāk par Eiropas Parlamenta groz ījumiem ir š āda: 
3.1. Komisijas piln īgi pieņemtie groz ījumi 
1. grozījums maina priekšlikuma nosaukumu, preciz ējot, ka priekšlikum ā runa ir tikai par 
gruntsūdeņu ķīmisko pies ārņojumu. Tas atbilst Ūdens pamatdirekt īvai 2000/60/EK ( ŪPD). 
5. grozījums preciz ē 3. apsvēruma tekstu, kas ir pie ņemami, jo atbilst ŪPD nosac ījumam par 
kvalitātes nepasliktin āšanu. 
Jaunais apsv ērums, kā ierosināts 9. grozījumā, attiecībā uz grunts ūdeņu kvalitātes standartu 
ietekmi uz vides aizsardz ības līmeni un iekš ējā tirgus funkcion ēšanu, ir pie ņemams.  
Ar 13. grozījumu ievieš jaunu apsv ērumu par grunts ūdeņu saglabāšanu un re ģenerēšanu, un 
tas preciz ē ŪDP noteikumus, l īdz ar to pie ņemams piln īgi. Arī ar 14. grozījumu ievieš jaunu 
atsauci par uzraudz ības rezult ātu salīdzināmību, kas ir pie ņemami un atbilst 41. grozījumam, 
kā arī ŪPD V pielikumam. 
Jaunā definīcija par fona koncentr āciju, ko ievieš ar 22. grozījumu, ir pie ņemama un atbilst 
71. grozījumam. 
 
LV 4   LV Ar 25. grozījumu ierosina papildin āt 3. panta virsrakstu ar jaunu tekstu, kas ir pie ņemami 
(kritēriji patieš ām attiecas gan uz nov ērtējumu, gan grunts ūdeņu ķīmiskā stāvokļa 
klasificēšanu). 
91. grozījums nosaka, ka gad ījumos, kad dabisko pies ārņotāju līmenis, kas atrodas 
gruntsūdeņos vai grunts ūdeņu tilpju grup ā, ir augst āks nekā I vai II pielikum ā definētie 
kvalitātes standarti (t.i., standa rti, kas noteikti valsts l īmenī), fona līmenis jāņem vērā, lai 
noteiktu robežu starp sliktu un labu grunts ūdeņu ķīmisko st āvokli. Komisijai tas ir 
pieņemami. 
29. grozījums (saist īts ar 28. grozījumu) ir pie ņemams, jo ar to uzlabo tiesisko precizit āti par 
gruntsūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtēšanu. 
35. grozījums, ar kuru sv ītro 4. panta 3. punktu, ir pie ņemams tādēļ, ka šo noteikumu p ārņem 
ar 36. grozījumu (skat īt piezīmes tālāk tekstā). 
Attiecībā uz 5. pantu, ar 37. grozījumu preciz ē, ka koncentr ācijas pieaugums, kas radies 
dabisku, ģeoloģisku procesu gait ā šeit nav risin āts, tā uzlabojot priekšlikuma tekstu. 
38. grozījumā ierosinātās izmaiņas ir pieņemamas un ir saska ņā ar 24. grozījuma pieņemšanu. 
Visbeidzot, nor āde uz īpašu tenden ču novērtējumu un punktveida pies ārņojuma avotu 
novēršanu 39. grozījuma izpratn ē ir pieņemama. 
Izmaiņas 6. panta virsrakst ā, kā ierosināts ar 42. grozījumu, ir pie ņemamas, jo t ā tiek gādāts 
par atbilst ību ŪPD noteikumiem (4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) da ļa).  
Ar 55. grozījumu 8. pant ā ir pieņemami p ārveidot „uz” uz „un” . Abi pielikumi tieš ām 
jāpielāgo atbilstoši zin ātnes un tehnikas att īstībai. 
Attiecībā uz I pielikumu ir pie ņemamas izmai ņas galvenaj ā virsrakst ā un B daļas virsrakst ā, 
kā ierosināts ar 57. un 59. grozījumu. 
60. grozījums ir pie ņemams, jo pietiek ar nor ādi uz Direkt īvas 96/676/EEK (nitr ātu direktīva) 
noteikumiem. 
63. grozījumā ierosinātais 0.5 µg/l pestic īdu standarts ir atvasin āts no Direkt īvas 91/414/EEK 
un to var pie ņemt. 64. grozījums ir pie ņemams, jo tas piln īgi atbilst ŪDP noteikumiem. 
Dalījums, izš ķirot sintētiskas vielas un indikatorus (nevis pies ārņotājus), kā ierosināts 
90. grozījumā, Komisijai ir pie ņemams. 
Apsvērums par grunts ūdeņu lietošanu cilv ēku uzturā 68. grozījuma kontekst ā ir pieņemams. 
72. grozījumā ierosinājums svītrot III pielikuma B da ļas 2.3. punktu ir pie ņemams, 
pamatojoties uz izmaks ām, kas jāņem vērā, kad tiek veikti pas ākumi, nevis kad tiek noteikti 
gruntsūdeņu kvalitātes standarti. 
Runājot par IV pielikumu, 73. grozījums, kas saista 5. pantu un IV pielikumu un to 
74. grozījuma daļu, kas attiecas uz m ērījumu nov ērtējumu, ir pie ņemami. 75. grozījums par 
gruntstūdeņu kvalitātes tenden ču statistiskajiem aspektiem ir pie ņemams. 
81. grozījums par risku, kas j ānovērtē, apsverot tenden ču maiņu, ir pieņemams. Visbeidzot, ar 
82. un 87. grozījumu uzlabo teksta precizit āti attiecībā uz tenden ču maiņu un tas ar ī ir 
pieņemami. 
 
LV 5   LV 3.2. Komisijas da ļēji vai princip ā pieņemti groz ījumi 
Ar 2. grozījumu labo 1. apsv ēruma tekstu un pievieno jaunu teikumu. Š ī grozījuma pirm ā daļa 
nav pieņemama, jo t ā neatbilst Ūdens pamatdirekt īvā izklāstītajiem grunts ūdeņu aizsardz ības 
principiem, ar kuriem paredz grunts ūdeņu aizsardz ību plašākā saistīto ūdens un zemes 
ekosistēmu aizsardz ības kontekst ā. Otrā šī grozījuma daļa atbilst ŪDP vides aizsardz ības 
mērķiem un tās 7. pantam, t ādēļ tā ir pieņemama. Tekstam b ūtu jābūt šādam: 
1) Grunts ūdeņi ir vērtīgs dabas resurss, kas j āaizsargā no ķīmiska pies ārņojuma. Tas ir jo 
īpaši svarīgi attiecībā uz ekosist ēmām, kas atkar īgas no grunts ūdeņiem, un uz grunts ūdeņu 
lietošanu cilv ēku uzturā. 
Ar 6. grozījumu terminu „nor ādošs” iek ļauj 4. apsv ērumā. Tomēr ŪPD noteikumi par 
gruntsūdeņu aizsardz ību nav nor ādoši. Tie dr īzāk ir plaši un s īki izstrādāti (definīcijas, 
aizsardzības līmenis, raksturojums, aizsarg ājamās teritorijas, dzeram ā ūdens avoti, 
uzraudzība, pasākumu programma). T āpēc grozījumā vārds „nor ādoši” jāaizstāj ar 
„vispārīgi”. 
Norāde, ko ar 8. grozījumu ievieš jaun ā apsvērumā par lauksaimniec ības/mežsaimniec ības 
darbu, ir pie ņemama princip ā. Norāde uz KLP un lauku att īstības plāniem ir saprotama, jo 
lauksaimniekiem, iesp ējams, būtu nepieciešams main īt darba metodes lauksaimniec ībā, atstāt 
plašākas buferjoslas, atjaunot appl ūstošās pļavas, u.t.t.. L īdz ar priekšroku dod v ārdam 
„izstrāde” nevis „att īstība”. Tekstam b ūtu jābūt šādam: 
5.a) Grunts ūdeņu aizsardz ība atseviš ķās vietās varētu pras īt izmai ņas 
lauksaimniec ības/mežsaimniec ības darba veikšan ā, kas var ētu mazin āt ienākumus. 
Izstrādājot lauku att īstības plānus saska ņā ar mainīto KLP, šis jaut ājums jāņem vērā. 
Ar 12. grozījumu ievieš jaunu apsv ērumu, nor ādot uz zin ātniskiem pier ādījumiem par 
problemātiskām vielām, kā, piemēram, endokr īno sistēmu aktiviz ējošām vielām. Tā ir 
uzskatāma par konstrukt īvu piezīmi, ko princip ā var pieņemt. Tiek ierosin āts šāds pārstrādāts 
variants: 
7.a) Jāprecizē piesārņojuma ievade, no k ā jāizvairās un kas j āierobežo, jo īpaši ņemot vērā 
zinātniskus faktus par b īstamām vielām, piemēram, endokr īno sistēmu aktiviz ējošām 
vielām.  
Ar 15. grozījumu nosaka krit ērijus grunts ūdeņu rezervju nov ērtējumam 1. pant ā un norādi uz 
4. pantu ŪPD, kas ir pie ņemams da ļēji. Precīzāk, b) apakšpunkts par grunts ūdeņu kvantitat īvo 
stāvokli nav pie ņemams jau iepriekš min ēto iemeslu d ēļ (7. un 80. grozījums). Pēdējais 
15. grozījuma teikums ir pie ņemams, ja to nedaudz maina. Tom ēr c) apakšpunkts ar p ēdējo 
teikumu uzskat āms par lieku un j āsvītro. Tekstam b ūtu jābūt šādam: 
Ar šo direkt īvu nosaka īpašus pas ākumus atbilstoši Direkt īvas 2000/60/EK 17. panta 1. un 
2. punktam, lai kontrol ētu un izvair ītos no grunts ūdeņu piesārņošanas. Šie pas ākumi jo 
īpaši attiecas uz:  
a) nov ērtējuma krit ērijiem par labu grunts ūdeņu ķīmisko stāvokli; kā arī 
b) krit ērijiem, lai konstat ētu un nov ērstu nozīmīgu un ilgstošu augšupejošu tendenci 
un definētu tendences likvid ēšanas sākumpunktus. 
 
LV 6   LV Ar šo direkt īvu iecer ēts papildin āt Direkt īvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta 
b) apakšpunkta i) da ļu, lai izvair ītos vai ierobežotu pies ārņotāju ievadi grunts ūdeņos un 
visu grunts ūdens tilpju st āvokļa pasliktin āšanos.  
17. grozījums ir pie ņemams princip ā. Termins „robežv ērtības”, ar kuru paredz ēts nošķirt 
vides kvalit ātes standartus (VKS) attiec ībā uz grunts ūdeņiem un kurus nosaka ES l īmenī 
pretstatā VKS, kurus nosaka DV l īmenī. Ja pastāv skaidra š ķirtne starp šiem diviem VKS 
veidiem, Komisija neuzst āj, lai jēdzienu saglab ā. Ar šo defin īciju varētu precizēt gruntsūdeņu 
kvalitātes standartu lomu: 
1. „Grunts ūdeņu kvalitātes standarti” noz īmē vides kvalit ātes standartus attiec ībā uz 
gruntsūdeņiem, kas noteikti Kopienas l īmenī vai kurus nosaka dal ībvalstis atbilst īgi 
3. pantam, tos izsaka k ā konkrēta piesārņotāja, piesārņotāju grupas koncentr āciju vai 
norādi uz pies ārņojumu grunts ūdeņos, kuru nedr īkst pārsniegt, lai pasarg ātu cilvēku 
veselību un vidi. 
19. grozījums ir pie ņemams princip ā. Tomēr tas nav savietojams ar 20. grozījumu. Priekšroka 
tiek dota š ādai definīcija, kas iek ļauj attiecīgos abu groz ījumu elementus: 
3. „piesārņotāja ievade grunts ūdeņos” nozīmē tiešu vai netiešu pies ārņotāja ievadi 
gruntsūdeņos cilvēka rīcības rezult ātā.  
24. grozījums ir pie ņemams princip ā. Grozījumā varētu būt nepieciešamas izmai ņas, norādot 
2007. gadu k ā atsauces gadu,  nevis atstājot „2007. un 2008. gads”. 
3. panta s ākuma pārveidošana ar 26. grozījumu ir pie ņemama princip ā. Tomēr teksts ir 
jāpārstrādā, lai atspogu ļotu to, ka raksturojums jau ir veikts Direkt īvas 2000/06/EK 5. pant ā. 
Norādes uz 2.4.5.un 2.5. sada ļu skaidro saikni ar Direkt īvas 2000/60/EK 8. pantu, kas t ādēļ 
nav jāatkārto. Tiek ierosin āts šāds teksta formul ējums: 
1. Grunts ūdens tilpes vai grunts ūdeņu tilpju ķīmiskā stāvokļa novērtēšanas nol ūkā 
atbilstīgi Direkt īvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4.5. un 2.5. sada ļai dalībvalstis izmanto 
šādus kritērijus: 
Ar 28. grozījumu preciz ē atbilstības režīmu jaunaj ā 3. panta 1.b punkt ā, kas princip ā ir 
pieņemami. Tom ēr ierosināto grozījumu formul ējums rada sarež ģījumus, jo daž ās tehniskās 
detaļās tas ir pretrun ā ar Ūdens pamatdirekt īvas prasībām. Bez tam ar šo formul ējumu tikai 
nedaudz sav ādāk atkārto jau 29. grozījumā ierosināto. Lai sec ības loģiku uzlabotu, tiek 
ierosināts 3. pant ā noteikt tikai krit ērijus grunts ūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtēšanai, 
precizējot saiknes starp grunts ūdeņu ķīmisko stāvokli un grunts ūdeņu kvalitātes standartiem 
(tai skaitā dalībvalstu noteiktos), vienlaikus ņemot vērā 4. pantā iekļautos atbilst ības aspektus. 
Tādējādi 28. grozījumā ierosinātais formul ējums tiks iek ļauts labotaj ā 4. pantā (galveno 
uzmanību pievēršot atbilst ības aspektiem) un attiec īgajā pielikum ā. 
30. grozījums attiecas uz defin īcijas, kas ierosin āta ar 17. grozījumu, izmai ņām, kas princip ā 
ir pieņemami, pamatojoties uz to, ka ar defin īciju precīzi nosaka, ka standartus var defin ēt 
Eiropas vai valsts l īmenī vai arī upes baseina vai grunts ūdens tilpes l īmenī. Tas pats sak āms 
par 31. grozījumu (4. panta 1. punkts) 34. (4. panta 2. punkts), 69., 70. un 71. (I pielikums, 
B daļa) grozījumu, kas princip ā ir pieņemami. Tas ar ī saistīts ar 32. grozījumu, ar kuru 
precizē saiknes starp kvalit ātes standartiem un to vielu l īmeņiem, kas dabiski atrodas ūdenī, 
kā arī ar 33. grozījumu par pras ību koordin ēt kvalitātes standartu noteikšanu starptautiskos 
 
LV 7   LV upju gultņu rajonos. K ā jau iepriekš ierosin āts, 3. pant ā būtu runa par Gruntsūdeņu ķīmiskā 
stāvokļa novērtēšanu  un tas iek ļautu izmai ņas, kā ierosināts 31.,32.,33.,34.  un 36. grozījumā, 
savukārt 4. pants b ūtu vērsts tikai uz Gruntsūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtēšanas 
procedūru. Tas arī ļautu vienk āršot virsrakstu, kas atbilstoši nor ādei 30. grozījumā uzskatāms 
par pārlieku garu. 
Jauna punkta iek ļaušana par m ērījumu metod ēm (41. grozījums) princip ā ir pieņemama, jo 
tādējādi izceltu konsekvences nepieciešam ību attiecībā uz mērījumu metod ēm; tomēr projekts 
jāpārskata, jo tas ir p ārlieku plašs un laupa teksta l īdzsvaru. Tiek ierosin āts šāds teksta 
formulējums: 
5a. pants – M ērījumu metodes 
1. Dal ībvalstis defin ē mērījumu metodes attiec ībā uz vielām vai vielu grup ām, 
ieskaitot atbilst īgos CEN standartus vai valsts standartiz ētās metodes, ar kur ām 
nosaka grunts ūdeņu kvalitātes standartus Kopienas vai valsts l īmenī atbilstīgi 
3. pantam un par tiem pazi ņo Komisijai, l īdztekus iesniedzot zi ņojumu par 
pārraudzības programmu saska ņā ar Direkt īvas 2000/60/EK 8. pantu. 
2. Komisija saska ņā ar Direkt īvas 2000/60/EK 8. panta 3. punktu un 21. pantu 
nosaka metodes snieguma un kvalit ātes kontroles krit ērijus par katru m ērījumu 
metodi, kas izkl āstīta 1. punkt ā, lai tādējādi nodrošin ātu pamatojumu grunts ūdeņu 
uzraudzības rezult ātu salīdzināmības pierādīšanai un p ārbauda, vai uzraudz ības 
dati atbilst krit ērijiem, kas j āievēro, iesniedzot zi ņojumu atbilst īgi Direkt īvas 
2000/60/EK 13. pantam. 
Pēc 6. panta, 46. grozījumā ierosinātā ideja iek ļaut uzraudz ības prasības, kas saist ītas ar 
pasākumiem pret nopl ūdi, ir princip ā pieņemama, jo š ādas prasības ŪPD neietver. Tom ēr 
būtu labāk vienkārši noteikt, ka Pasākumus atbilst īgi 2. punktam uzrauga saska ņā ar 
Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 5. punkt ā noteikto.  
47. grozījums, kas attiecas uz lab āko vides aizsardz ības praksi un lab āko pieejamo tehnolo ģiju 
arī ir princip ā pieņemams, tom ēr projekta versija j āprecizē, jo šī norāde ierobežotu darb ības 
tikai līdz tām, kas defin ētas atbilstoši IPNK direkt īvai. Tekstu var ētu formul ēt šādi: Ar šajā 
pantā izvirzītajām prasībām ņem vērā labāko praksi, tai skait ā labāko ekoloģisko praksi un 
labākās pieejam ās metodes, k ā aprakstīts Kopienas ties ību aktos .  
48. grozījums ir pie ņemams princip ā, tomēr tas jāformulē citādi. Tekstu var ētu formul ēt šādi: 
Gadījumā, kad pies ārņotāju ievade ir at ļauta saska ņā ar šī punkta b) apakšpunkt ā 
aprakstīto, ja vien tas tehnisk ā ziņā ir iespējams, jāņem vērā difūzie piesārņojuma avoti, 
kas ietekm ē gruntsūdeņu ķīmisko stāvokli . 
Elastīguma robežas ieviešana atbilst ības režīmā, kā ierosināts 58. grozījumā, principā ir 
pieņemama. Tom ēr šis teksts atk ārto jau 29. grozījumā iekļautos noteikumus, kas tur gan 
formulēti nedaudz sav ādāk. Vienīgais trūkstošais elements attiecas uz to, ka „ atbilstīgos testus 
veic augst ākajos pazemes ūdeņos”, kas ir lietder īgs ierosin ājums, tom ēr to derētu iekļaut citā 
pantā vai pielikum ā, kas saist īts ar atbilst ību. 
Attiecībā uz II pielikumu, kop īgās procedūras princips, lai izveidotu grunts ūdeņu kvalitātes 
standartus, ierosin āts ar 65. grozījumu un to var pie ņemt princip ā, lai gan ar ierosin āto 
metodolo ģiju pamato t ālāku izstrādi, kas bija Komisijas s ākotnējā priekšlikuma nol ūks. 
 
LV 8   LV Turklāt ar šo tekstu atk ārto 29. grozījuma iek ļautos noteikumus. T ādēļ tiek ierosin āts 
pārstrādāt šo da ļu (to padarot par II pielikuma A da ļu), izmantojot virsrakstu 
„Pamatnost ādnes grunts ūdeņu kvalitātes standartiem, ko nosaka dal ībvalstis, atbilst īgi 
3. pantam” , iekļaujot 71. grozījumā ierosināto tekstu, kas j āformulē atbilstoši 22. grozījumam 
(„fona koncentr ācija”) un ar kuru tad maina „lab āko profesion ālo aplēšu” piemin ējumu 
teikumā, ar kuru b ūtu mazāk iespējamas atšķirīgas interpret ācijas.  
Attiecībā uz III pielikuma A da ļu, ar 89. grozījumu ierosina p ārveidot sākotnējo tabulu par 
vielām, kas var rasties gan dabisk ā ceļā, gan pies ārņojuma rezult ātā. Tas princip ā ir 
pieņemams. Tom ēr lai ievērotu 3. un 4. pant ā aizsākto konsekvenci, tiek ierosin āts pārcelt šo 
tabulu uz II pielikuma B da ļu (tādējādi ievērojot iepriekšmin ētās pamatnost ādnes) un iek ļaut 
visus aspektus, kas saist īti ar atbilst ību pārskatītajā III pielikum ā. Turklāt sleju „piez īmes” 
vienkārši varētu iekļaut A.1 da ļas virsrakst ā kā norādīts tālāk (ieskaitot ar ī parindi): 
A.1. DAĻA: OBLIGĀTAIS VIELU VAI JONU SARAKSTS , KAS RODAS DABISKI VAI CILV ĒKA 
DARBĪBAS REZULT ĀTĀ ATTIEC ĪBĀ UZ KURIEM DAL ĪBVALST ĪM PRASĪTS NOTEIKT 
GRUNTS ŪDEŅU KVALIT ĀTES STANDARTUS SASKA ŅĀ AR 3. PANTU1 
Viela vai jons  
Amonijs 
Arsēns 
Kadmijs Svins Dzīvsudrabs 
Trihloretil ēns 
Tetrahloretil ēns 
Attiecībā uz III pielikuma B da ļu, 66. grozījums ir pie ņemams princip ā, jo tas ir saska ņā ar 
citiem saist ītajiem groz ījumiem par grunts ūdeņu kvalitātes standartiem, ko nosaka 
dalībvalstis. Atbilstoši augšmin ētajām prasībām tomēr tiek ierosin āts, ka inform ācija, ko 
sākotnēji sniedz dal ībvalstis, šaj ā pielikum ā tiek pārcelta uz II pielikuma C da ļu, lai uzlabotu 
secīgumu par „krit ērijiem, lai noteiktu grunts ūdeņu kvalitātes standartus” (kas tagad ir 
3. pantā un II pielikum ā) un liekot p ēc tam „grunts ūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtējumu” (kas 
tagad ir 4. pant ā un III pielikum ā).  
67. grozījums arī ir pieņemams princip ā. Konsekvences labad pievienotais teksts j āpapildina 
ar vārdiem „ upju tilpes vai grunts ūdeņu tilpes līmenis ” un jāpārceļ uz II pielikuma C da ļu kā 
ierosināts iepriekš. 
                                                 
1 Šis saraksts dal ībvalstīm jāpapildina attiec ībā uz visiem pies ārņotājiem, kas noteikti, lai raksturotu 
piesārņojuma tilpes, attiec ībā uz kurām pastāv risks, ņemot vērā analīzes, kas veiktas saska ņā ar 
Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu. 
 
LV 9   LV 76.,77.,78.,83.,84. un 85. grozījums par laika posmu tenden ču novērtējumam un nov ēršanai ir 
pieņemams princip ā. Tomēr sākotnējā pielikum ā ierosinātie laika posmi bija balst īti uz 
pārrunām ar dalībvalstu ekspertiem par tehniskiem jaut ājumiem attiec ībā uz grunts ūdeņiem, 
kā rezultātā tika izstr ādāts tehniskais zi ņojums Ūdens pamatdirekt īvas kopējās īstenošanas 
stratēģijas ietvaros. Noteikto laika periodu patva ļīga mainīšana varētu radīt tehniskas dabas 
sarežģījumus. T ādēļ tiek ierosin āts šo pielikumu vienk āršot, nosakot visp ārīgus saistošus 
noteikumus, tom ēr neizslēdzot skaitlisk ās vērtības, ņemot vērā 79. grozījumā ierosināto par 
sākumpunktiem, lai nov ērtētu tendences par grunts ūdeņu kvalitāti. 
3.3. Groz ījumus, kurus Komisija nepie ņem 
Ar 3. grozījumu ieviestais jaunais apsv ērums nav pie ņems, jo ne jau visas grunts ūdens tilpes 
tiek izmantotas dzeram ā ūdens ražošanai un faktiski nav iesp ējams piepras īt, lai vis ās 
gruntsūdeņu tilpēs tiktu iev ēroti tie kvalit ātes standarti, kurus piem ērojot pieņem, ka ūdens 
tiks izmantots dzeršanai.  
95. grozījums attiecas uz p ētniecību un pētniecības rezult ātu izmantošanu. Jaunu p ētījumu 
populariz ēšana jāsasniedz ar 6. un 7. P ētniecības pamatprogrammas pal īdzību, nevis ar 
gruntsūdeņu direktīvu. Tādēļ šāds grozījums nav pie ņemams. Š ā paša iemesla d ēļ 
100. grozījums, ar kuru defin ē jaunu noteikumu 6. pant ā (jaunu c) apakšpunktu) par 
pētniecību un rezult ātu izplatīšanu, arī nav pieņemams. 
Ar 4. grozījumu nosaka jaunu apsv ērumu, kas nav pie ņemami, jo Ūdens pamatdirekt īva 
nosaka atš ķirīgus aizsardz ības līmeņus gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu aizsardz ībai. Lai gan 
gruntsūdeņu ķīmiskais st āvoklis patieš ām ir defin ēts, pamatojoties uz t ā ietekmi uz 
saistītajiem virszemes ūdeņiem, šis groz ījums neatbilst ŪPD. 
Ar 7. grozījumu rada jaunu apsv ērumu, kas saist īts ar grunts ūdeņu kvantitat īvo stāvokli. Tas 
nav pieņemams, jo noteikumi par kvantitat īvām aplēsēm jau ir iek ļauti ŪPD, kur ir izvirz īts 
pienākums nodrošin āt līdzsvaru starp ūdens ieguvi un grunts ūdeņu tilpju atjaunošanu un 
saistītajām uzraudz ības un nov ērtēšanas pras ībām. Tādēļ šis grozījums ir lieks. L īdzīgi ir arī 
ar 80. grozījumu par jauno noteikumu IV pielikum ā. 
Ar 10. grozījumu ierosin ātā 6. apsvēruma main īšana attiec ībā uz nozīmīgu lejupsl īdošu 
tendenču definēšanu nav pie ņemama. Š āds grozījums attiecas uz grunts ūdeņu kvantitat īvo 
stāvokli, kas jau ir pien ācīgi risināts ar ŪPD un līdz ar to – lieks. 
Ar 11. grozījumu paredz ēts 7. apsv ēruma beig ās pievienot jaunu teikumu, preciz ējot, ka 
atbilstīgie Direkt īvas 80/68/EEK noteikumi j āiekļauj šajā direktīvā, kas nav pie ņemami.  
Komisijas ierosin ātais teksts piln ībā atbilst direkt īvai 80/68/EEK, tom ēr ar to sasniedz 
minētos mērķus citādi. 1980-tajos gados rad ītas direkt īvas noteikumu iek ļaušana 2004. gad ā 
radīta teksta projekt ā nav pats lab ākais veids, k ā veidot ties ību aktus, un t ādēļ nav pieņemams.  
Jauna 2.a punkta iek ļaušana 1. pant ā ar 16. grozījumu otrreiz atk ārto ŪPD noteikumus un 
uzskatāma par lieku. Saska ņā ar ŪPD 5. pantu dal ībvalstīm ir jāraksturo grunts ūdeņu tilpes.  
Komisijas nevar pie ņemt 18., 21., un 23. grozījumu. Jēdziena „ekolo ģiski” nozīmīgs ieviešana 
(18. grozījums) ļautu dalībvalstīm izmantot iesp ēju interpret ēt būtisko atšķirīgi. Bez tam 
pasliktināšanās definēšana ( 21. grozījums) jau ir iek ļauta Ūdens pamatdirekt īvā (4. pants). 
Visbeidzot, ar 23. grozījumu paredz ēts definēt vēsturiski pies ārņotas vietas. Komisija gan 
atzīst, ka jaut ājums par š ādām vietām ir sarež ģīts, tomēr to iekļaušana šaj ā priekšlikum ā 
 
LV 10   LV neietilpst ar ŪDP 17. pantu paredz ētajā kompetenc ē. Tieši tādēļ Komisija ar ī nevar pie ņemt 
93. grozījumu, ar kuru ievieš no teikumu par vietu atvese ļošanu, kur ās bijis ilgstošs 
piesārņojums (3. pants, jauns c)  un d) apakšpunkts) un 49. grozījumu, kur ā ir atsauce uz 
tiešām un netieš ām izplūdēm no vēsturiski pies ārņotām vietām (6. pants, jauns 2d. punkts). 
Jaunais 1a. punkts, kuru ievieš ar 27. grozījumu, neatbilst defin īcijas par grunts ūdeņu ķīmisko 
stāvokli, kā parādīts 2.3.2. tabul ā ŪPD V pielikum ā. Gruntsūdeņu ķīmiskais st āvoklis ir 
saistīts ar to ietekmi uz saist ītajiem virszemes ūdeņiem. Tādēļ nebūtu konsekventi noteikt 
gruntsūdeņu ekoloģiskās kvalitātes standartus, pamatojoties uz cilv ēciskiem un ekolo ģiski-
toksikoloģiskiem pies ārņojumu krit ērijiem. 
Tas, kā pasākumu programma str ādās, paliek dal ībvalsts zi ņā, un nav pie ņemami nor ādīt, 
kādiem pas ākumiem tiek dota priekšroka, k ā tas ierosin āts 40. grozījumā. Tādēļ šāds 
grozījums nav pie ņemams. 
88. grozījums nav pie ņemams. Jo īpaši c) da ļa ir lieka, ņemot vērā Ūdens pamatdirekt īvas 
11. panta 3. punkta f) apakšpunkta pras ības un taj ā minētais ir iekļauts 13. grozījumā.  
Ar 50. grozījumu tikai atk ārto ŪPD VII.A pielikuma 7.6. punkta pras ības. Tas pats sak āms 
par 51. grozījumu, ar kuru atk ārto to, kas jau ir pateikts esošaj ā pantā. Princips „Pies ārņotājs 
maksā” ir aprakst īts ŪPD 9. pant ā, līdz ar to 52. grozījums ir lieks. Visbeidzot, lai ar ī tiek 
atzīts, ka jānosaka ieteikumi par aizsarg ājamām zonām, šajā direktīvā nebūtu saprātīgi apsvērt 
visus iesp ējamos gad ījumus, kā to ierosina ar 54. grozījumu par k ūrvietām un ārstnieciskajiem 
ūdeņiem. Tādēļ šāds grozījums nav pie ņemams. 
Ar 56. grozījumu rad ītais jaunais punkts nav pie ņemams, ņemot vērā, ka datu sav ākšana 
atbilstīgi šai direkt īvai jau tiek pak ļauta ŪPD prasībām. 
62. grozījums nav pie ņemams, jo Direkt īvas 91/414/EEK (Augu aizsardz ības produktu 
direktīva) prasības paliek sp ēkā. 
3.4. Groz ītais priekšlikums 
Ņemot vērā EK līguma 250. panta 2. punktu Komisija gro za savu priekšlikumu atbilstoši 
iepriekš min ētajam.