PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1. Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta 1. tabulā .

Eiropas Attīstības fondu īpašās iezīmes

2. Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). To izveidoja 1957. gadā saskaņā ar Romas līgumu. Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību, nodrošinot ĀKK valstu un AZT ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrēšanos pasaules ekonomikā. Tas balstās uz trim papildu pīlāriem: — attīstības sadarbība, — ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība un — politiskā dimensija.

3. Katra EAF finansētās darbības ir izplānotas aptvertā perioda sākumā. Valsts stratēģijas dokuments, ko sagatavojusi attiecīgā ĀKK valsts vai AZT, un ES turpmākās konsultācijas ar plaša spektra personām, kas ieinteresētas attīstības procesā, veido pamatu valsts vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām un norāda ES plānojamos finanšu piešķīrumus, ko katra valsts varētu saņemt.

1. tabula. Eiropas Attīstības fondi. Galvenie dati par 2010. gadu (miljonos EUR) Budžeta sadaļa Politikas joma Apraksts Maksājumi 2010. gadā Pārvaldības veids Eiropas Attīstības fondi 8. EAF Administratīvie izdevumi 0 Pamatdarbības izdevumi Projekti 21 Centralizēta tieša Budžeta atbalsts 0 Centralizēta tieša Projekti 133 Decentralizēta Projekti 2 Kopēja pārvaldība 157 9. EAF Administratīvie izdevumi 8 Pamatdarbības izdevumi Projekti 204 Centralizēta tieša Budžeta atbalsts 63 Centralizēta tieša Projekti 29 Centralizēta netieša Projekti 921 Decentralizēta Projekti 81 Kopēja pārvaldība 1 305 10. EAF Administratīvie izdevumi 78 Pamatdarbības izdevumi Projekti 181 Centralizēta tieša Budžeta atbalsts 1 017 Centralizēta tieša Projekti 11 Centralizēta netieša Projekti 215 Decentralizēta Projekti 271 Kopēja pārvaldība 1 772 Administratīvie izdevumi kopā 86 Pamatdarbības izdevumi kopā 3 147 Projekti 2 068 Budžeta atbalsts 1 079 Maksājumi kopā (43) 3 233 Individuālās saistības kopā (43) 3 304 Vispārējās saistības kopā (43) 2 187 Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas.

4. Eiropas Attīstības fondus finansē dalībvalstis, un tos reglamentē īpaša finanšu regula un pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kuras finansētas no EAF līdzekļiem. Komisijā 2010. gadā gandrīz visas EAF programmas pārvaldīja EuropeAid sadarbības birojs (turpmāk tekstā – “EuropeAid”), kas atbild arī par ārējo attiecību un attīstības izdevumu lielākās daļas pārvaldību; šos izdevumus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (1). Neliela daļa EAF projektu (2) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvalda Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). Palātas sniegtā ticamības deklarācija un Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra uz ieguldījumu mehānismu neattiecas (3) (4), kaut arī darbības Eiropas Savienības vārdā un uz tās risku veic EIB, izmantojot EAF līdzekļus.

5. Pēc tam, kad 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, 2010. gada 1. decembrī darbu sāka Eiropas Ārējās darbības dienests. Tā uzdevums ir atbalstīt Eiropas Savienības Augsto pārstāvi, kad tas pilda savas pilnvaras īstenot Eiropas Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī citās ārējas pārstāvības jomās. Tāpēc 2010. gada beigās EuropeAid biroju un Attīstības ĢD apvienoja un izveidoja Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid (ĢD DEVCO), kas kopš 2011. gada janvāra īsteno lielāko daļu EAF programmu.

6. EAF ieguldījumu īsteno ar projektu (66 % maksājumu 2010. gadā) un budžeta atbalsta (5) (34 % maksājumu 2010. gadā) starpniecību, un to pārvalda šādos trijos galvenajos veidos ( 1. tabula ): centralizēti, kopīgi vai decentralizēti (6).

7. Saskaņā ar centralizēto pārvaldību (49 % maksājumu 2010. gadā) Komisija īsteno atbalsta pasākumus tieši. Saskaņā ar kopīgo pārvaldību (11 % maksājumu 2010. gadā) par Eiropas Savienības finansēto darbību īstenošanu atbild starptautiskās organizācijas ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka. Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (40 % maksājumu 2010. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu pārvaldību saņēmējvalstu iestādēm. EAF decentralizētās pārvaldības princips ir attēlots 1. diagrammā .

8. EAF darbības īsteno tādās valstīs un tādas valstis, kuru iekšējās kontroles sistēmas parasti darbojas vāji. Valsts kredītrīkotāju zemā administratīvā spēja saņēmējvalstīs, kā arī īstenotājorganizāciju un pārraudzītāju finanšu procedūru un kontroles mehānismu izveidē un piemērošanā pieļautās nepilnības lielā mērā apdraud darījumu pareizību. Pārbaužu veikšanu ļoti apgrūtina arī bieži vien lielais attālums līdz vietām, kur tiek īstenoti projekti, kā arī konflikti dažos reģionos. 8. Komisija šos riskus mazina, nosakot tos pietiekami agri un veicot korekcijas pasākumus. EuropeAid (centrālie dienesti un delegācijas) veic šo kontroles sistēmu tvēruma un veida augsta līmeņa ex ante pārbaudi, ievērojami pārsniedzot tiesību aktos prasīto finanšu aizsardzību. Ļoti būtisku vietu kontroles stratēģijā ieņem arī profilakses pasākumi, tostarp nozīmīgi apmācības pasākumi Komisijas darbiniekiem un īpaši izstrādāti pasākumi valsts kredītrīkotāju darbiniekiem. Vairākās valstīs ir izveidotas arī “valsts kredītrīkotāju atbalsta programmas”. Pēdējos gados ievērojami paplašināta arī vadības sistēma, 2010. gadā publicējot arī jauno “Finanšu pārvaldības rīki” ES līdzekļu saņēmējiem.

I NODAĻA. ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF ĪSTENOŠANA

Finanšu izpilde

9. Astoto, devīto un desmito EAF 2010. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. Astotais EAF aptver laikposmu no 1995. gada līdz 2000. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 14 625 miljonu EUR apmērā. Devītais EAF aptver laikposmu no 2000. gada līdz 2007. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 15 200 miljonu EUR apmērā.

10. Desmitais EAF aptver saistību periodu no 2008. gada līdz 2013. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 22 682 miljonu EUR apmērā. Tas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem, kas saistīti ar EAF plānošanu un īstenošanu.

1. diagramma. Decentralizētās pārvaldības princips

11. Dalībvalstu kopējās iemaksas 2010. gadā bija 3 500 miljoni EUR. No dalībvalstīm vēl arvien tiek pieprasītas iemaksas devītajā EAF. 2011. gadā tiks izsludināts pēdējais uzaicinājums veikt iemaksas devītajā EAF, bet desmitajā EAF, kurā piedalīsies visas 27 dalībvalstis, tiks izsludināts uzaicinājums veikt pirmās iemaksas.

12. Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīta 2. tabulā . Kopējās bruto saistības 2010. gadā tika uzņemtas par 2 662 miljoniem EUR (neto – par 2 187 miljoniem EUR), kas ir par 13 % mazāk, nekā Komisija paredzēja savās finanšu izpildes prognozēs (7). Tas galvenokārt skaidrojams ar Komisijas lēmumiem nepieņemt vairākus finansēšanas lēmumus Intra-ACP (Iekšējā ĀKK) programmā (8) un saistībā ar dažiem V-FLEX pasākumiem (9), kā arī ar kavēšanos pabeigt desmitā EAF plānošanas dokumentus AZT un valsts stratēģijas dokumentu desmitā EAF starpposma pārskatu. EuropeAid ziņo, ka 2010. gadā uzņemtās individuālās saistības (10) sasniedza 3 710 miljonus EUR (neto – 3 304 miljonus EUR), pārsniedzot finanšu īstenošanas prognozes par 410 miljoniem EUR jeb par 13 %. Taču vismaz 305 miljonus EUR iegūst, koriģējot datus, kas attiecas uz iepriekšējos gados uzņemtajām saistībām. 12. Komisija apstiprina, ka apzināti kavējusies pabeigt vairākus projektus, kuros nebija panākta pietiekama virzība; tāpēc izlietoto saistību kopējais apmērs bija nedaudz mazāks par paredzēto.

13. Lai gan bruto maksājumi bija 8 % zem izvirzītā mērķa, 2010. gadā tie sasniedza rekordlielumu 3 321 miljonu EUR (neto – 3 233 miljonus EUR). Neizlietotās saistības samazinājās par 8 % – no 12 490 miljoniem EUR līdz 11 444 miljoniem EUR, ko var skaidrot ar 2010. gada augsto maksājumu līmeni salīdzinājumā ar jaunajām 2010. gada saistībām. Vecās un neaktīvās neizlietotās saistības (11) vēl palielinājās par 11 % no 1 217 miljoniem EUR līdz 1 353 miljoniem EUR. 13. Revīzijas palāta konstatējusi, ka maksājumi sasnieguši rekordlielumu, tādējādi samazinot neizlietotās saistības. Komisija veikusi arī svarīgu uzdevumu – slēgusi vecos astotā EAF projektus. Veco un neaktīvo saistību apjoma palielināšanos var izskaidrot ar uzņemto saistību lielo apjomu iepriekšējos gados, jo īpaši 2007. gadā, kad sāka desmito EAF.

2. tabula. Kopējais EAF resursu izlietojums 2010. gada 31. decembrī (miljonos EUR) Stāvoklis 2009. gada beigās Budžeta izpilde 2010. finanšu gadā (neto) Stāvoklis 2010. gada beigās Kopsumma Izpildes rādītājs (45) 8. EAF (46) 9. EAF (46) 10. EAF Kopsumma 8. EAF 9. EAF 10. EAF Kopsumma Izpildes rādītājs (45) A. RESURSI ( 44 ) 48 746 –85 – 151 282 46 10 701 16 482 21 609 48 792 B. IZLIETOJUMS 1. Kopējās finansiālās saistības 35 591 73,0 % –46 – 116 2 349 2 187 10 698 16 463 10 617 37 778 77,4 % 2. Individuālās saistības 29 021 59,5 % 8 476 2 820 3 304 10 507 15 683 6 134 32 324 66,2 % 3. Maksājumi 23 101 47,4 % 157 1 304 1 772 3 233 10 240 13 121 2 973 26 334 54,0 % C. Nenokārtotie maksājumi (B1–B3) 12 490 25,6 % 458 3 342 7 644 11 444 23,5 % D. Pieejamais atlikums (A–B1) 13 155 27,0 % 3 19 10 992 11 014 22,6 % Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2010. gada 31. decembrī.

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

14. Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā (12) noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību. Palāta uzskata, ka minētajā ziņojumā ir precīzi aprakstīta Komisijas darbības mērķu sasniegšana finanšu gadā (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2010. gadā veiktos pasākumus. Palāta vērš uzmanību uz apsvērumu, kas sniegts 12. punktā, par to datu uzskaites koriģēšanu 2010. gadā, kuri attiecas uz iepriekšējos gados uzņemtajām individuālajām budžeta atbalsta saistībām.

II NODAĻA. PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

Pārskatu ticamība

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Saistības

Maksājumi

2011. gada 1. septembrī

Priekšsēdētājs Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

European Court of Auditors 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

15. Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (16) un konsolidēto ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (17). Revīzijā pārbaudīja pierādījumus, kas attiecas uz summām un sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

16. Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:

a) revīzijas paraugs, kurā ir 195 darījumi, kas atbilst 30 individuālajām saistībām un 165 starpposma un galīgajiem maksājumiem, ko veikušas delegācijas vai Komisijas centrālie dienesti (18). Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus;

b) pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās; tajā tika ietverti šādi elementi: i) kontroles vide un Iekšējās kontroles standarti; ii) līgumu un maksājumu ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, tostarp valstu kredītrīkotāji; iii) uzraudzība un pārraudzība; iv) ārējās revīzijas; v) iekšējā revīzija;

c) Komisijas vadības apliecinājumu caurskatīšana, kura ietvēra EuropeAid gada darbības pārskata novērtēšanu.

Pārskatu ticamība

17. Saskaņā ar attiecīgo Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem attiecīgajiem grāmatvedības noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas. 17. Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas secinājumu, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, EAF pārskatos par 2010. gadu nav bijušas būtiskas kļūdas.

18. Taču tāpat kā 2009. gadā EuropeAid darījumu ex post pārbaudes un Palātas veiktās pārbaudes atklāja, ka joprojām bieži sastopamas kodēšanas kļūdas (19). Kaut gan Palātas veiktās finanšu pārskatu revīzijas laikā neatklājās šādu kļūdu izraisītas būtiskas kļūdas, tās tomēr nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanas procedūru gada beigās (20). Šādas kļūdas ietekmē arī EuropeAid finanšu pārvaldības datu ticamību. 18. EuropeAid kopš 2009. gada īpaši cenšas uzlabot IT datu ievades kvalitāti. Tāpēc 2010./2011. gadā sākti līgumu un vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas moduļu nozīmīgi pārskati, kā arī horizontālas iniciatīvas datu kvalitātes uzlabošanai. Kā uzsver Revīzijas palāta, datu ievades kvalitāte nav būtiski ietekmējusi 2010. gada pārskatus.

Darījumu pareizība

19. Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 1. pielikumā . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 27 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,4 % (21). Turpmāk tekstā izvērsti izklāstīti Palātas svarīgākie apsvērumi. 19. Komisija norāda uz Revīzijas palātas iepriekšējā gada (2009. gada) konstatējumu, ka EuropeAid portfeļa EAF daļā nebija būtisku kļūdu (t. i., nebija pārsniegti 2 %), turpretim budžeta portfelī aplēstais kļūdu īpatsvars bija 2–5 %. Revīzijas palāta konstatēja, ka 2010. gadā EuropeAid portfeļa budžeta daļā nebija būtisku kļūdu (1,7 %), turpretim EAF pasākumu darījumos kļūdu īpatsvars pārsniedza 2 % slieksni (tas bija 3,4 %). Tādējādi šķiet, ka Revīzijas palātas pēdējo divu gadu revīzijas liecina par to, ka EuropeAid kontroles sistēmas veiktspēja bijusi relatīvi stabila un, salīdzinot ar laiku pirms 2009. gada, tā kļūst labāka.

Ieņēmumi

20. Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka tajos nav būtisku kļūdu.

Saistības

21. Palāta revīzijā konstatēja, ka saistībās nav būtisku kļūdu. Taču individuālajās saistībās, kas bija uzņemtas projektos, kurus īstenoja ar decentralizēto pārvaldību, diezgan bieži bija sastopamas (četrās no 14) skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas attiecās uz konkursa noteikumu un līgumu parakstīšanai paredzēto juridisko termiņu ievērošanu. 21. Komisija arī turpmāk valsts kredītrīkotāju biroju un Komisijas nodaļu darbiniekiem centīsies nodrošināt īpašu apmācību par līgumslēgšanas procedūrām.

22. Individuālajās saistībās, kas uzņemtas citādi (ne decentralizēti) pārvaldītajos projektos, kļūdas netika atklātas. Budžeta atbalsta saistībās Palāta konstatēja, ka, ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju nosacījumu interpretācijai (22), EuropeAid pietiekami labi strukturētā un dokumentētā veidā ir uzskatāmi parādījis atbilsmi Kotonū nolīguma attiecināmības kritērijam. 22. Komisija pauž atzinību par secinājumu, ka 2009./2010. gada periodā ievērojami uzlabots process, kas strukturētā un dokumentētā veidā novērtē un pierāda atbilstību attiecināmības kritērijiem.

Maksājumi

23. Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka maksājumos bija būtiskas kļūdas. 23. Skatīt atbildi uz 19. punktu.

Projektu maksājumi

24. Visu veidu projektos, izņemot piegādes līgumus, tika konstatētas skaitļos izsakāmas un skaitļos neizsakāmas kļūdas.

25. Galvenie atklāto un skaitļos izsakāmo kļūdu veidi ir šādi: 25.

a) precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas;

b) reālās pastāvēšanas kļūdas: nebija faktūrrēķinu vai citu apliecinošu dokumentu par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm; deklarētie daudzumi pārsniedz paveiktajos darbos izlietotos;

c) attiecināmības kļūdas: iepirkuma procedūru ievērošana, izdevumi radušies ārpus īstenošanas perioda vai attiecas uz darbībām vai pakalpojumiem, kas nav paredzēti līgumā, un nepamatoti maksāts PVN. c) Lai risinātu saņēmējvalstu uzlikto nodokļu problēmas, Komisija ir izdevusi jaunus norādījumus. Šiem norādījumiem būtu jāvienkāršo konkrētu PVN rēķinu apstrāde.

26. Visbiežākās skaitļos neizsakāmās kļūdas attiecās uz izpildes garantijām (23), kas nebija pielāgotas pēc līguma summu palielināšanas; nebija ievērotas apstiprināšanas un līgumslēgšanas procedūras administratīvajiem izdevumiem, kurus atļāva Ārējo attiecību ĢD; nepietiekami apliecinošie dokumenti un nepilnīgi ievēroti līgumslēgšanas noteikumi.

Budžeta atbalsta maksājumi

27. Palāta revīzijā konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos ir bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas, jo nav pietiekami strukturēti parādīts, ka saņēmējvalstu valdības publisko finanšu pārvaldībā ir panākušas apmierinošu progresu. Galvenais izskaidrojums bija pienācīgas vērtēšanas sistēmas trūkums, jo dažu saņēmējvalstu valdību publisko finanšu pārvaldības reformas programmas bija tikai sagatavošanas posmā vai arī tajās nebija iestrādāti reālistiski, skaidri un prioritāri mērķi. Dažos gadījumos delegāciju sagatavotajos publisko finanšu pārvaldības novērtējuma ziņojumos nebija izvērtēta attīstība, kas panākta attiecībā pret atsauces periodam izvirzītajiem mērķiem. Taču pēc tam, kad 2010. gada jūnijā ieviesa pārskatīto sistēmu publisko finanšu pārvaldības uzraudzībai un ziņošanai par attīstības gaitu, par otro 2010. gada pusi pārbaudītajos darījumos šādas kļūdas vairs netika konstatētas. 27. Komisija pauž atzinību par secinājumu, ka pēc tam, kad 2010. gada jūnijā tika ieviesta pārskatītā sistēma publisko finanšu pārvaldības progresa novērtēšanai, publisko finanšu pārvaldības progresa pierādīšanas jomā kļūdas vairs netika konstatētas. Komisija stingri piemēro šo pieeju.

Sistēmu efektivitāte

28. Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 2. pielikumā . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību.

29. Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid uzdevums ir īstenot lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu (24), kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fondiem. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu.

Kontroles vide

30. EuropeAid kontroles vidi novērtēja kā efektīvu gan delegāciju, gan centrālo dienestu līmenī.

31. EuropeAid ir skaidra kontroles stratēģija, lai novērstu vai atklātu un koriģētu kļūdas, un Komisijas Iekšējās kontroles standarti ir plaši piemēroti. 2010. gadā EuropeAid turpināja centienus vēl vairāk stiprināt pārraudzības un kontroles sistēmas. Kā teikts Komisijas atbildēs uz Palātas 2008. gada (25) un 2009. gada (26) pārskatiem par EAF, EuropeAid ir izveidojis un sācis īstenot “Rīcības plānu EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai” (Rīcības plāns) (27). Plānā ir ņemta vērā lielākā daļa apsvērumu un ieteikumu, ko Palāta bija paudusi iepriekšējos gada pārskatos, un tajā iekļauti pasākumi labākai personāla komplektēšanai atbilstoši kopīgajiem mērķiem (28). Taču 2010. gadā šis plāns vēl bija agrīnā īstenošanas posmā. 31. ”Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai“ tiek īstenots saskaņā ar grafiku, un daudzu pasākumu īstenošana būs pabeigta jau līdz 2011. gada vidum. Viens no galvenajiem pasākumiem – jauns, tīmeklī bāzēts instruments ziņošanai divreiz gadā (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojums), kurā iekļauti no vadības informācijas sistēmām iegūti galvenie izpildes rādītāji, – tiks sākts 2011. gada jūlijā.

Ex ante pārbaudes

32. Palāta novērtēja kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās un atzina, ka tās daļēji efektīvi novērš vai atklāj un labo kļūdas.

Projekti

33. Saistībā ar projektu maksājumiem nepilnības konstatēja izdevumu precizitātes, reālās pastāvēšanas un attiecināmības pārbaudēs (sk. 25. punktu). Atkarībā no līgumu veida EuropeAid veiktās ex ante pārbaudes bieži vien plaši paļaujas uz ārēju pārraudzītāju apliecinājumiem (būvdarbu līgumiem) vai uz ārējām revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (programmu aplēsēm, dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Taču biežās kļūdas, ko Palāta konstatēja izdevumos, kuriem bija veikta šāda ārēja apliecināšana, revīzija un apstiprinājuma pārbaudes, liecina, ka no tās iegūstamā ticamība ir nepilnīga. Piemēram, Palāta konstatēja kļūdas 12 darījumos, kas attiecās uz dotāciju līgumiem, no kuriem visi bija apstiprināti pēc ārējām revīzijām vai izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. 33. Komisija nepaļaujas tikai uz šīm izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. EuropeAid revīzijas (obligātās) metodes ietver projektu ikgadējo riska novērtējumu, lai atlasītu pasākumus, kam būtu jāveic “riska” revīzija – visbiežāk papildus obligātajām izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. Turklāt EuropeAid turpina uzlabot izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti – pavisam nesen izdoti standartizēti obligātie darba noteikumi revidentiem (ar kuriem līgumus noslēgusi Komisija vai saņēmēji). Delegācijas un centrālie dienesti pārskata iesniegto apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti.

Budžeta atbalsts

34. Attiecībā uz budžeta atbalstu svarīgs uzlabojums bija tas, ka 2010. gada otrajā pusē tika ieviesta jauna forma un shēma, pēc kādas delegācijas sagatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs. Tā mērķis ir nodrošināt, lai izdevumu atlīdzināšana balstītos uz strukturētu maksājuma nosacījumu izvērtējumu. Tomēr dažu saņēmējvalstu valdību publisko finanšu pārvaldības reformas bija tikai sagatavošanas posmā vai arī tajās nebija iekļauti reāli, skaidri un prioritāri mērķi, un tas traucēja strukturēti izvērtēt reformas attīstības gaitu (sk. 27. punktu). 34. Komisija ir gandarīta, ka Revīzijas palāta atzīst tās jaunās formas ieviesto uzlabojumu, saskaņā ar ko delegācijas sagatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformu norisi. Tā kā šī pieeja ir konsolidēta, sagaidāms, ka tiks noteikti skaidrāki mērķi un novērtējumā tiks izmantoti atbilstīgi atsauces periodi.

Uzraudzība un pārraudzība

35. EuropeAid centrālo dienestu veikto uzraudzību un pārraudzību Palāta atzina par efektīvu, bet delegācijās – par daļēji efektīvu.

EuropeAid centrālie dienesti

36. EuropeAid centrālajos dienestos ir ieviesti vairāki līdzekļi, lai uzraudzītu pamatdarbības pasākumus un galveno kontroles mehānismu darbību.

37. Lai uzraudzītu projektu izpildes gaitu saņēmējvalstīs, kā arī citus aspektus – tādus kā delegāciju iekšējās kontroles mehānismi un cilvēkresursi –, centrālie dienesti analizē ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, kurus delegācijas sagatavo divreiz gadā. Attiecībā uz 2010. gadā apmeklētajām delegācijām Palāta konstatēja, ka ziņojumos bija sniegta atbilstīga un ticama informācija. EuropeAid Rīcības plāna mērķis ir turpmāk stiprināt šo ziņojumu galveno lomu kontrolē un panākt, lai tie kļūst “par pamatu kontroles piramīdai un par galveno mehānismu pārskatatbildības nodrošināšanai starp delegācijām un centrālajiem dienestiem”. Šajā kontekstā, sākot no 2011. finanšu gada, delegāciju vadītājiem pirmo reizi būs jāsniedz ikgadējais ticamības apliecinājums par darbību rezultātiem, to likumību un pareizību, un tā mērķis ir atbalstīt ģenerāldirektora ikgadējo ticamības deklarāciju (29).

38. Apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumi delegācijās palīdz EuropeAid centrālajiem dienestiem novērtēt projektu izpildi un delegāciju iekšējās organizācijas, sistēmu un procesu atbilstīgumu. Papildus 14 gada gaitā veiktajiem apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumiem EuropeAid analizēja rezultātus, kuri bija iegūti 14 apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumos, kas notika 2008. un 2009. gadā. Analīzē atklājās, ka turpmāk jāstiprina delegāciju pamatdarbības un finanšu nodaļas un jāmudina partnervalstis vairāk iesaistīties projektu uzraudzībā un finansiālā līdzdalībā.

39. EuropeAid centrālie dienesti 2009. gada beigās izdeva papildu norādījumus delegācijām par uzraudzības apmeklējumiem uz vietas, un tajos bija iekļauti atlases kritēriji, lai nodrošinātu, ka gan pamatdarbības, gan finanšu aspekti tiek pienācīgi aptverti. Taču lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta apmeklēja 2010. gadā, vēl nebija ievērojušas ieteiktās procedūras (sk. 44. punktu). Palāta konstatēja arī to, ka, lai uzlabotu partnervalstu veikto projektu uzraudzību un finansiālo līdzdalību, EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas turpināja sniegt atbalstu EAF valstu kredītrīkotāju dienestiem (sk. 43. punktu). 39. EuropeAid pašreizējās pamatnostādnes par apmeklējumiem uz vietas nav obligātas. Pašlaik EuropeAid apsver, kā, ņemot vērā šobrīd nepietiekamo darbinieku skaitu un pārbaudes apmeklējumiem paredzēto budžetu un ņemot vērā arī drošības jautājumus, labāk sistematizēt uzraudzības pasākumus (arī apmeklējumus uz vietas). Jo īpaši EuropeAid paredz ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus, pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (kas delegācijām jāiesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes.

40. Revīzijas, kuras EuropeAid pilnvarojis veikt saskaņā ar pamatlīguma nolīgumu, sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskām nepilnībām projektu kontroles sistēmās un par potenciāli neattiecināmu izdevumu līmeni un veidu. EuropeAid centrālie dienesti katru gadu analizē šo revīziju rezultātus un veic pēcpārbaudes. Lielākā daļa secinājumu atkārtojas, tostarp par trūkstošu vai nepilnīgu dokumentāciju un nepareizām iepirkuma procedūrām, ko piemēro īstenotājorganizācijas. Šajā kontekstā nozīmīgs sasniegums bija “Finanšu pārvaldības rīki tiem, kas saņem ES līdzekļus ārējām darbībām”, kurus pabeidza un izplatīja 2010. gada beigās, lai pilnveidotu īstenotājorganizāciju zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem.

41. EuropeAid centrālie dienesti uzrauga arī ar atbilstību saistītos jautājumus, veicot darījumu ex post pārbaudes. Tāpat kā iepriekšējos gados, šajās pārbaudēs bieži atklāj kļūdas saistībā ar nepilnīgiem vai neprecīziem datiem EuropeAid biroja CRIS (30) informācijas sistēmā. Konstatējumos arī atklājās, ka iepirkuma procedūras ir slikti dokumentētas. Taču kļūdas, kurām ir finanšu ietekme, galvenokārt attiecas uz nepamatotu avansa maksājumu ieskaitu, un tās, visticamāk, tāpat tiks izlabotas pirms līgumu darbības termiņa beigām. Lai gan EuropeAid gadu gaitā ir pilnveidojis darījumu ex post pārbaudes sistēmu, tā joprojām efektīvi neatklāj pakārtoto darījumu pareizības kļūdas un nepilnības kredītrīkotāju veiktajās ex ante pārbaudēs. 41. EuropeAid šobrīd pārskata savu iekšējās kontroles sistēmas koncepciju un vēlreiz pārskatīs darījumu ex post pārbaužu sistēmas izmaksu lietderību.

42. EuropeAid nav izveidojis vadības informācijas sistēmas, lai uzraudzītu apmeklējumu uz vietas, ārējo revīziju un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu rezultātus un pēcpārbaudes, un tas traucē ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem gūt pārliecību par to, ka koriģējoši pasākumi notiek savlaicīgi, īpaši attiecībā uz konstatēto kļūdu labošanu. Turklāt EuropeAid informācijas sistēmas CRIS Audit un CRIS Recovery Orders vēl nav sasaistītas, un tas apgrūtina koriģējošo pasākumu uzraudzību. 42. Standartizēta IT instrumenta trūkums nenozīmē to, ka nenotiek revīziju un uzraudzības pasākumu konstatējumu pēcpārbaude. Visi pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji veic revīziju pēcpārbaudi un vajadzības gadījumā izdod piedziņas rīkojumu. EuropeAid sagaida, ka līdz 2011. gada beigām revīziju rezultātu apstrādes un piedziņas rīkojumu izdošanas sistēmu moduļi būs saistīti vienotā vadības informācijas sistēmā (CRIS). Skatīt arī atbildes uz 31. punktu un 62. punkta c) apakšpunktu.

Delegācijas

43. Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta konstatēja, ka pie valstu kredītrīkotājiem EAF saņēmējvalstīs veiktās pārbaudes ir slikti dokumentētas un nav efektīvas. EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas bieži sniedz tehnisko palīdzību, lai šīs pārbaudes uzlabotu, taču rezultāti nereti ir ierobežoti vai nu tāpēc, ka valstu kredītrīkotāji pienācīgi nepilda tiem uzticētos uzdevumus, vai tāpēc, ka resursi ir nepietiekami vai ir liela darbinieku mainība. 43. Skatīt atbildi uz 8. punktu.

44. Lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta 2010. gadā apmeklēja, nebija sekojušas EuropeAid norādījumiem par to, kā jāveic uzraudzības apmeklējumi uz vietas (sk. 39. punktu). Kopsavilkums par secinājumiem, ko EuropeAid sagatavoja pēc 14 pārbaudes apmeklējumiem, kurus delegācijās veica no 2008. gada marta līdz 2009. gada septembrim (31), ir tāds, ka delegācijām pietrūkst resursu un tas bieži vien ierobežo to spēju veikt galvenos uzraudzības pasākumus, proti, projektu uzraudzību uz vietas, īpaši attiecībā uz finanšu aspektiem. EuropeAid Rīcības plāns risina vajadzību pastiprināt projektu uzraudzību (32). 44. Skatīt atbildi uz 39. punktu un 62. punkta c) apakšpunktu.

Ārējās revīzijas

45. Palāta atzina, ka ārējās revīzijas funkcija bija efektīva attiecībā uz EuropeAid centrālajiem dienestiem, bet daļēji efektīva attiecībā uz delegācijām.

EuropeAid centrālie dienesti

46. EuropeAid centrālie dienesti ir izstrādājuši kopīgu metodoloģiju par gada revīzijas plānu izveidi, īstenošanu un pēcpārbaudēm, un tā ir obligāta EuropeAid centrālajiem dienestiem un delegācijām. Būtisks uzlabojums 2010. gadā bija kopējas salīdzinājuma bāzes ieviešana, kas paredz 5 % ikgadējo revīzijas tvērumu. EuropeAid centrālie dienesti ievēroja šo metodoloģiju. 46. Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, būtiski uzlabota EuropeAid ārējās revīzijas metodoloģija.

47. EuropeAid centrālie dienesti stingri uzraudzīja delegāciju ārējās revīzijas funkcijas un to ārējo revīziju kvalitāti, kuras veica saskaņā ar Komisijas revīzijas pamatlīgumu. Izsmeļoši ikgadējie kvalitātes pārskati sniedz noderīgu informāciju par vajadzīgajiem turpmākajiem uzlabojumiem un ir pamats turpmākiem norādījumiem un vadlīnijām ārējiem revidentiem.

Delegācijas

48. Daudzos aspektos delegācijas ir veikušas savas ārējās revīzijas saskaņā ar metodoloģiju. Taču Palāta konstatēja, ka joprojām ir jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi. Kā jau norādīts Palātas 2009. gada pārskatā par EAF (33), nepietiekamais darbinieku skaits delegācijās ierobežo to iespējas sākt uz risku balstītas revīzijas, tāpēc priekšroka tiek dota obligātajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu noskaidrošanas savlaicīgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami. 48. Lai gan ir taisnība, ka darbinieku nepietiekamā skaita dēļ revīzijas konstatējumu noskaidrošana var ieilgt, tomēr visi obligātie revīzijas ziņojumi Komisijai jāsaņem pirms galīgā maksājuma veikšanas, tāpēc risks, ka līdzekļi var kļūt neatgūstami, ir ārkārtīgi niecīgs.

Iekšējā revīzija

49. Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā efektīvu.

50. Iekšējās revīzijas struktūra (IRS) (34) darbojās atbilstoši mērķim sniegt ģenerāldirektoram pārliecību par riska pārvaldības, kontroles un iekšējo pārvaldības procesu efektivitāti un produktivitāti. Darbinieku trūkums, kas bija 2009. gadā, bija novērsts, un IRS spēja pilnībā izpildīt 2010. gada darba plānu.

51. Turklāt 2010. gadā ievērojami samazinājās vidējais laiks, kas EuropeAid dienestiem vajadzīgs, lai sagatavotu komentārus par revīzijas ziņojumu projektiem un izpildītu IRS un Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) ieteikumus (35). Dažu iepriekšējo gadu ieteikumu īstenošana joprojām ievērojami kavējas, galvenokārt attiecībā uz cilvēkresursiem un IT jautājumiem. 51. Revīzijas ieteikumu īstenošana attiecībā uz cilvēkresursu politiku un informācijas tehnoloģiju sistēmām – šo abu minēto jomu ātra īstenošana ir ārkārtīgi sarežģīta – ievērojami kavējās, jo vajadzīgs laiks, lai gada plānošanas ciklā sagatavotu un īstenotu politikas izmaiņas. Tomēr EuropeAid ļoti rūpīgi un pastāvīgi uzrauga visu ieteikumu īstenošanu, tostarp katru pusgadu sniedzot “revīzijas” pārvaldības ziņojumus.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

52. Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti 3. pielikumā .

53. Gada darbības pārskats patiesi atspoguļo dažādu ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tajā ir norādīts, ka, ņemot vērā daudzgadu kontroles sistēmas koncepciju un tās darbības rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars (36) portfelī ir tāds, lai formulētu atrunu ģenerāldirektora ticamības deklarācijā. Tomēr joprojām nav sniegti pierādījumi šāda apgalvojuma apstiprināšanai. 53. Komisija uzskata, ka EuropeAid gada darbības pārskata četros ticamības pamatelementos noteiktie kvalitatīvie un kvantitatīvie rādītāji patiešām sniedz vajadzīgos pierādījumus, lai formulētu ģenerāldirektora ticamības deklarāciju, kā arī sniedz pareizu vērtējumu par EuropeAid finanšu pārvaldības pareizību.

54. Lai parādītu, kā dažādie kontroles slāņi palīdz atklāt un izlabot kļūdas, EuropeAid pirmo reizi iepazīstināja ar kopsavilkumu par kļūdām, kas atklātas un izlabotas ex ante un darījumu ex post pārbaudēs (37). Taču šie dati ir nepilnīgi, jo nav izsmeļošas informācijas par kļūdām, kas atklātas un izlabotas pēc revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm, ko ierosināja EuropeAid ārpus revīzijas pamatlīguma vai ko ierosināja saņēmēji. 54. Gada darbības pārskatā skaidri dokumentēts, ka kopsavilkumā apkopotas tikai to revidentu atklātās un izlabotās kļūdas, ar kuriem EuropeAid noslēdzis revīzijas pamatlīgumu, t. i., EuropeAid gadā atklāto un izlaboto kļūdu faktiskais skaits naudas izteiksmē ir daudz lielāks par pārskatā minēto. Vidējā termiņā, pateicoties IT attīstības tendencēm, varētu būt iespējama arī vietējo revidentu finanšu konstatējumu centralizēta uzskaite, taču šīs iespējas izmaksu lietderība vēl nav pilnībā izvērtēta.

55. EuropeAid vēl nav izstrādājis pamatrādītāju, lai aplēstu atlikušo kļūdu finanšu ietekmi pēc visu ex ante un ex post pārbaužu veikšanas. Kā jau norādīts Palātas 2009. gada pārskatā par EAF (38), ja nav šāda rādītāja, tad EuropeAid nespēj pierādīt, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zemāka par noteikto būtiskuma kritēriju. Palāta atzīmē, ka EuropeAid strādā pie metodoloģijas šādas informācijas sniegšanai (39). 55. EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā un atbilstīgi grafikam tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai.

56. Attiecībā uz 2010. finanšu gadu EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka esošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību. Palātas veiktā revīzija šo apgalvojumu neapstiprina. Revīzijā konstatēja, ka EuropeAid sistēmas bija daļēji efektīvas un ka maksājumos, ko EuropeAid veica no Eiropas Attīstības fondiem un no ES vispārējā budžeta ārējām attiecībām un attīstībai, kopumā bija būtiskas kļūdas (40). 56. Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Komisija uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, tās ir ievērojami uzlabotas. Šos uzlabojumus veicinājuši Revīzijas palātas ieteikumi iepriekšējos gados. Daudzus no šiem uzlabojumiem Revīzijas palāta ir novērtējusi atzinīgi, tāpēc galveno kontroles sistēmu būtiskie elementi tiek uzskatīti par “efektīviem”; 2010. gadā arī EuropeAid kontroles vide tika novērtēta kā “efektīva”. Skatīt arī atbildi uz 19. punktu.

57. Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. 57. Skatīt atbildi uz 53. punktu.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

58. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā.

59. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu: 59.

a) Eiropas Attīstības fondu ieņēmumos būtisku kļūdu nebija;

b) EAF uzņemtajās individuālajās saistībās būtisku kļūdu nebija, taču ļoti bieži bija sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas;

c) EAF maksājumos bija būtiskas kļūdas. c) Skatīt atbildi uz 19. punktu.

60. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. 60. Skatīt atbildi uz 56. punktu.

61. Kā jau minēts iepriekšējos gada pārskatos par EAF, EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju, bet dažās jomās saglabājas nepilnības. 2010. gada beigās EuropeAid sāka īstenot “Rīcības plānu EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai”. Plānā ir ņemta vērā lielākā daļa apsvērumu un ieteikumu, ko Palāta bija paudusi šajā un iepriekšējo gadu pārskatos, un tas var ievērojami uzlabot EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. 61. Skatīt atbildi uz 31. punktu.

Ieteikumi

62. 4. pielikumā attēloti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi. Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2010. gadu, Palāta iesaka EuropeAid pabeigt turpmāk minētos pasākumus, kas paredzēti tā Rīcības plānā: 62.

a) izstrādāt galveno rādītāju, lai aplēstu atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc tam, kad veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes (sk. 55. punktu) (41); a) EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā, un atbilstīgi grafikam tas tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai.

b) izvērtēt dažādo kontroles mehānismu izmaksu lietderību, īpaši tas attiecas uz ex post kontroles sistēmām (sk. 41. un 61. punktu) (42); b) Komisija 2010. gadā, veicot EuropeAid kontroles stratēģijas plašāku pārskatu, sāka darbu pie kontroles mehānismu izmaksu lietderības. Šis darbs tiks pārskatīts un atsākts 2011./2012. gadā saistībā ar Finanšu regulas pašreizējās pārskatīšanas galīgo rezultātu. Skatīt arī atbildi uz 41. punktu.

c) pastiprināt projektu uzraudzības efektivitāti, ietverot apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz daudzgadu uzraudzības un vērtēšanas plāniem (sk. 44. punktu). c) EuropeAid paredz ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus un pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (kas delegācijām jāiesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes.

63. Turklāt Palāta iesaka EuropeAid: 63.

a) pārbaudīt ticamību, ko var iegūt no ārējo pārraudzītāju apliecinājumiem, revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (sk. 33. punktu); a) Komisijas dienesti šobrīd pārskata ārējo pārraudzītāju apliecinājumu, revīziju un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti un ticamību. Turklāt 2008. gadā Komisija pieprasīja obligāti veikt tehniskās revīzijas visos darbu līgumos, kuri noslēgti par summu, kas pārsniedz 15 miljonus EUR, un pēc tam izdeva standartizētus noteikumus. Tehniskās revīzijas aptver visu projekta ciklu no plānošanas līdz īstenošanai, ietverot arī pārraudzītāju apliecinājumu pārbaudes. Iespējams, šo pārmaiņu ietekme 2010. gadā vēl pilnā mērā nav redzama. Šobrīd Komisija apsver arī iespēju izveidot mehānismus, kas uzlabotu ar saņēmējiem nolīgto izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti.

b) ieviest vadības informācijas sistēmas, kas ļautu ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt pēcpārbaudi rezultātiem, kas iegūti apmeklējumos uz vietas, ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs (sk. 42. punktu); b) Komisija izstrādā vadības informācijas sistēmas (proti, izmantojot jaunu, tīmeklī bāzētu delegāciju ziņošanas sistēmu), kas ļautu delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt apmeklējumos uz vietas iegūtos darbības un finanšu pārvaldības datus. Skatīt arī atbildi uz 62. punkta c) apakšpunktu.

c) sasaistīt CRIS Audit un CRIS Recovery Orders informācijas sistēmas (sk. 42. punktu); c) EuropeAid sagaida, ka līdz 2011. gada beigām revīziju rezultātu apstrādes un piedziņas rīkojumu izdošanas sistēmu moduļi būs saistīti vienotā vadības informācijas sistēmā (CRIS).

d) arī turpmāk censties, lai nodrošinātu to, ka dati CRIS informācijas sistēmā tiek reģistrēti precīzi, izsmeļoši un savlaicīgi (sk. 18. un 41. punktu). d) EuropeAid turpinās 2009. gadā sāktos centienus ievērojami uzlabot datu ievades kvalitāti. Tāpēc 2010./2011. gadā sākti līgumu un vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas moduļu nozīmīgi pārskati.

64. Attiecībā uz budžeta atbalstu Palāta iesaka EuropeAid: 64.

a) nodrošināt, lai delegācijas konsekventi piemērotu jauno formu un shēmu, pēc kādas tās gatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs, lai strukturēti un oficiāli parādītu progresu publisko finanšu pārvaldībā (sk. 34. punktu); a) Komisija nodrošinās jaunās formas stingru piemērošanu, lai pastiprinātu publisko finanšu pārvaldības progresa novērtēšanas strukturēto un formālo pieeju.