[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.7.2006 SEC(2006) 976 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu darbības noteikumiem Eiropas Kopienā IETEKMES NOVĒRTĒJUMS KOPSAVILKUMS {COM(2006) 396 final}{SEC(2006) 943} SATURS 1. Apstākļi un iemesli, kādēļ jārīkojas 3 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 4 3. Mērķi 5 4. Politiskās iespējas 5 5. Ierosināto pasākumu sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī ietekme uz vidi 7 6. Scenāriju salīdzinājums 8 1. APSTāKļI UN IEMESLI, KāDēļ JāRīKOJAS Pieņemot trīs Padomes Regulas — Nr. 2407/92, 2408/92 un 2409/92 —, sauktas arī par „trešo paketi”, 1992. gada 23. jūlijā Kopienas gaisa transporta nozarē tika sasniegta galīgā liberalizācijas pakāpe. Minētās regulas bija turpinājums „pirmajai paketei”, ko pieņēma 1987. gada decembrī, un „otrajai paketei”, ko pieņēma 1990. gada jūnijā. Vairāk nekā desmit gadus pēc stāšanās spēkā trešā pakete lielā mērā ir pildījusi tās uzdevumu, veicinot nebijušu gaisa transporta nozares izaugsmi Eiropā par samērīgiem pakalpojumu tarifiem. Neraugoties uz minētajiem panākumiem, lielākajai daļai Kopienas aviosabiedrību joprojām raizes sagādā jaudas pārpalikums un pārmērīga tirgus sadrumstalotība. Turklāt pasažieri pilnībā neizmanto visas iekšējā tirgus priekšrocības, jo nav cenu caurredzamības, vai arī tādēļ, ka ir izplatīta diskriminācija dēļ dzīvesvietas valsts. Trešās paketes nevienādā piemērošana dalībvalstīs un joprojām spēkā esošie ierobežojumi, kas noteikti Kopienas iekšējiem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, ir pamats traucējumiem aviosabiedrību darbības vidē un konkurences ierobežojumiem dažās iekšējā tirgus daļās. Ir paredzams, ka problēmas saistībā ar trešās likumdošanas paketes nevienādu piemērošanu saglabāsies, ja tiesību aktos netiks ieviestas izmaiņas: - Ir jāievieš stingrāki un viendabīgāki noteikumi par darbības licenču piešķiršanu un anulēšanu, pretējā gadījumā būs joprojām jānovēro liels skaits gadījumu, kuros pastāv risks, ka tirgū tikko ienākušie gaisa pārvadājumu saviem pasažieriem nenodrošina paredzēto pakalpojumu. Ja neīstenos vajadzīgos pasākumus, pašlaik vērojamais konkurences nelīdzsvars starp dalībvalstīm gaisa pārvadājumu tirgū paliks nemainīts (nav noteikti vienlīdzīgi konkurences apstākļi). Turklāt, ņemot vērā daudzu jauno aviosabiedrību nestabilo finansiālo situāciju, nodarbinātība gaisa pārvadājumu nozarē paliks tikpat nestabila. - Lai gan tikai pavisam neliels skaits gaisa pārvadātāju izmanto trešo valstu gaisa kuģu nomas līgumus, atbilstīgi pašlaik spēkā esošajiem tiesību aktiem ir paredzams, ka šādu pārvadātāju skaits pieaugs, kamēr šajās struktūrās drošības noteikumu ievērošanas kontrole ne vienmēr tiek pietiekami stingri īstenota. - Ņemot vērā pašreizējo situāciju, kad ārējie aviācijas sakari pēc tā sauktajiem „ open skies ” spriedumiem ir daudz liberālāki, kombinācijā ar šobrīd spēkā esošajiem noteikumiem, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem starp dalībvalstīm, rodas papildu šķēršļi atšķirīgās dalībvalstu prakses dēļ, jo īpaši attiecībā uz kopīgu kodu izmantošanu ar trešo valstu pārvadātājiem un cenu noteikšanu „sestās brīvības” maršrutos. Šie sarežģījumi mazinās ekonomiskās priekšrocības, ko iedzīvotāji varētu saņemt ārējo sakaru liberalizācijas rezultātā, tā kā tarifi un izvēle attiecībā uz savienojumiem ar trešām valstīm būs atkarīgi no izlidošanas vietas Eiropas Savienībā. - Dažas dalībvalstis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības izmanto sekmīgāk nekā citas dalībvalstis. Tomēr virkne sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību un to ierobežojošais raksturs ir gadu laikā pieaudzis. Šīs tendences dēļ palielinās risks, ka ceļojošie iedzīvotāji varētu būt spiesti saskarties ar monopoliem un, attiecīgi, ar augstākiem tarifiem un ierobežotu pakalpojumu piedāvājumu. Tomēr tajos gadījumos, kad sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir vajadzīgas, pašlaik spēkā esošie noteikumi ne vienmēr piesaista pietiekamu konkurentu skaitu konkursa procedūrās. - Attiecībā uz gaisa pārvadājumu tarifiem ir paredzams, ka cenu caurredzamība būs tikpat nepietiekama tādēļ, ka varētu rasties apjukums saistībā ar iespēju gaisa pārvadājumu tarifos iekļaut vai arī neiekļaut visus nodokļus un maksājumus, un sakarā ar diskriminējošo praksi, ar ko jāsaskaras dažādu dalībvalstu iedzīvotājiem. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM Pirms priekšlikuma sagatavošanas tika organizētas publiskas apspriedes, lai apkopotu pēc iespējas vairāk komentāru un ieteikumu no privātpersonu un iesaistīto organizāciju puses. Šīs apspriedes notika, ievērojot Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumā (COM(2002) 704 galīgā redakcija) noteiktās pamata prasības apspriedēm ar ieinteresētajām personām. Laikā no 2003. gada 17. marta līdz 30. septembrim notika atklātas sabiedriskās apspriedes internetā. Neraugoties uz to, ka šīs apspriedes notika pirms trim gadiem, konsultāciju gaitā iegūtie secinājumi joprojām ir spēkā, jo vispārējā situācija nav būtiski mainījusies. Apspriežu dokuments, secinājumi un secinājumu kopsavilkums ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē „Tava balss Eiropā”: http://europa.eu.int/yourvoice/index_en.htm precīzāk šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/transport/air/rules/package_3_en.htm. Komisija saņēma 56 atsauksmes no valsts iestādēm, starptautiskām organizācijām, kā arī no organizācijām, kas pārstāv aviosabiedrības, tūrisma nozari un gaisa pārvadājumu nozarē nodarbinātās personas. Konsultatīva tikšanās ar ieinteresētajām personām notika Briselē 2004. gada 26. februārī. Šajā tikšanās reizē piedalījās 11 dalībvalstu delegācijas un 11 tādu organizāciju delegācijas, kas pārstāv iepriekš minētās iesaistītās personas. Apspriežu rezultātā tika secināts, ka pašlaik spēkā esošais tiesiskais regulējums nav padziļināti jāpārskata, bet ka tajā ir jāizdara virkne pielāgojumu un precizējumu, lai novērstu konstatētās nepilnības. Visi respondenti bija vienisprātis ar Komisiju, ka trešajai likumdošanas paketei ir bijusi pozitīva ietekme uz gaisa transporta tirgus liberalizāciju. Lielākā daļa respondentu uzskata, ka šobrīd spēkā esošie noteikumi ir pietiekami ar nosacījumu, ka tajos ievieš dažus pielāgojumus saskaņošanas nolūkā, ko var panākt, pievienojot dažus precizējumus dokumentu tekstos vai sagatavojot vadlīnijas. Daļa respondentu, jo īpaši no pārvadātāju vidus, uzskata, ka pārskatīšana nav vajadzīga un ka pilnīgi noteikti šāda pārskatīšana nebūtu steidzama. Tomēr ieinteresētās puses atbalsta tekstu modernizāciju un vienkāršošanu, kā arī to noteikumu atcelšanu, kas bija vajadzīgi 1992. gadā, bet šobrīd ir novecojuši. Visus apspriešanās procesā izteiktos apsvērumus rūpīgi analizēja, sagatavojot pārskatīšanas priekšlikumu. Apspriešanās rezultātus iekļāva ietekmes novērtējumā. 3. MēRķI Vispārējie mērķi, kādēļ ir paredzēts pārskatīt trešo likumdošanas paketi, ir šādi: uzlabot tirgus efektivitāti, gaisa pārvadājumu pakalpojumu drošumu un uzlabot pasažieru tiesību aizsardzību. Tālab šādi pasākumi ir iecerēti ar nolūku: - nodrošināt Eiropas gaisa pārvadātājiem stabilu finansiālo stāvokli; - izvairīties no konkurences traucējumiem; - izvairīties no sociālā dempinga; - sekmēt cenu konkurētspēju un caurredzamību kā arī - izvairīties no ES pārvadātāju diskriminācijas to valstiskās piederības dēļ. 4. POLITISKāS IESPēJAS Izklāstītās problēmas specifikas dēļ — tiesību akti netiek vienādi un efektīvi piemēroti — nav vajadzīga padziļināta to iespēju pārskatīšana, kas tika izvirzītas tolaik, kad trešais likumdošanas kopums aviācijas iekšējā tirgus jomā tika pieņemts. Šo iemeslu dēļ, pārskatīt trešo tiesību aktu kopumu nozīmē tikai izdarīt virkni pielāgojumu, lai risinātu konstatētās problēmas. Ietekmes novērtējumā mēs galvenokārt koncentrējāmies uz salīdzinājumu starp scenāriju „bez pārmaiņām” un scenāriju „ar pārmaiņām”: 1. scenārijs „bez pārmaiņām ” nekādā gadījumā neietekmē trīs šobrīd spēkā esošās regulas, kas veido trešo tiesību aktu kopumu aviācijas iekšējā tirgū (teksta konsolidēšana, nemainot tā saturu, arī atbilstu šim scenārijam); 2. scenārijs „ar pārmaiņām” ietver virkni izmaiņu trešajā paketē, lai nodrošinātu tās noteikumu saskanīgu un efektīvu piemērošanu. Vēl viens alternatīvs risinājums būtu izveidot Kopienas iestādi licenču piešķiršanai vai licenču piešķiršanas procedūras kontrolei. Šis scenārijs sniegtu priekšrocības nodrošinot, ka darbības licences saskaņoti un kontrolēti ir izsniegtas identiskā veidā visiem Kopienas gaisa pārvadātājiem. Tomēr sabiedrības apspriežu laikā valsts iestādes būtībā bija vienisprāti, ka šāds stratēģijas pavērsiens būtu nevajadzīgs vai pāragrs. Tādēļ šāda iespēja ietekmes novērtējumā vairs netiek apsvērta. Komisija padziļināti novērtēja pasākumu ekonomisko, sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi šādās jomās: 3. Prasības attiecībā uz darbības licencēm: 4. stingrākas prasības par to, kādu informāciju gaisa pārvadātājiem ir pienākums sniegt, 5. stingrāki nosacījumi attiecībā uz finanšu kontu iesniegšanu un apstiprinājumu, 6. biežākas pārbaudes, lai novērtētu, vai gaisa pārvadātāji, jo īpaši jauni gaisa pārvadājumu uzņēmumi, atbilst darbības licences prasībām, 7. skaidrāka procedūras ieviešana, lai atsauktu darbības licenci, 8. Komisijas pilnvaru nostiprināšana licences anulēšanas jautājumos. 9. Stingrākas prasības attiecībā uz nomas līgumiem, jo īpaši gadījumos, kad gaisa kuģis tiek nomāts ar visu tā apkalpi (tā sauktais „wet-leasing”). 10. Saikne starp iekšējo aviācijas tirgu un trešo valstu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem: 11. vienīgā iespēja trešo valstu gaisa pārvadātājiem piekļūt Kopienas iekšējiem maršrutiem ir tikai, slēdzot tādus nolīgumus, kuros viena no parakstītājām pusēm ir Kopiena, 12. brīvība attiecībā uz kopīgu kodu izmantojumu un tarifu noteikšanu maršrutu savienojumos ar trešām valstīm. 13. Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (SPSS): 14. skaidrāki tiesību akti, pilnīgāk izklāstīti uz SPSS attiecinātie nosacījumi, 15. koncesiju termiņa pagarinājums: trīs gadu termiņu aizstāt ar četriem gadiem (pieciem gadiem, ja runa ir par īpaši nomaļiem reģioniem), 16. uzlabot to ziņojumu saturu, kuri Komisijai iesniegti par SPSS noteikšanas kārtību. 17. Satiksmes sadale starp lidostām: 18. ieviest skaidrāku definējumu jēdzienam „konurbācija” un likvidēt „lidostu sistēmas” jēdzienu, 19. Komisijas pilnvaru nostiprināšana šajā jautājumā: iepriekšējs apstiprinājums, kas nepieciešams, paredzot satiksmes sadales noteikumus. 20. Tarifu caurredzamība: 21. caurredzama informācija par tarifiem, 22. noteikumi, lai nodrošinātu, ka nav diskriminējošu tarifu dzīvesvietas valsts dēļ, 23. cenu noteikšana atbilstoši tirgus likumiem, ņemot vērā vispārējos konkurences noteikumus. 5. Ierosināto pasākumu sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī ietekme uz vidi Šajā analītiskajā dokumentā ir apskatīts, kāda ir „pārmaiņu” scenārija ietekme salīdzinājumā ar pamata situāciju, jo īpaši šādos jautājumos: - vispārēja ietekme uz Eiropas ekonomiku, - sociāla ietekme, - Ietekme uz vidi. Turpmākajā nodaļā sniegts īss galveno secinājumu kopsavilkums. Vispārējā ekonomiskā ietekme Ir paredzams, ka pasākumu īstenošanas rezultātā palielināsies konkurence un samazināsies traucējumi tirgus darbībā, tomēr turpmākā tirgus konsolidācija būs rūpīgi jākontrolē attiecībā uz konkurences noteikumiem, lai izvairītos no pārkāpumiem atsevišķos maršrutos. Gaisa pārvadātāji būs ieguvēji no līdzvērtīgu konkurences apstākļu ieviešanas pat tad, ja ar darbību saistītās izmaksas varētu nedaudz pieaugt saistībā ar stingrāku prasību piemērošanu darbības licencēm. Patērētājiem būs garantēti augstāki drošības standarti, un tie būs mazāk pakļauti riskam, ka gaisa pārvadājumu uzņēmumi varētu bankrotēt. Kopumā, pastiprinot konkurenci un panākot labāku cenu caurredzamību, tarifi samazinātos un tiktu piedāvāts plašāks pakalpojumu klāsts. Scenārjs „ar pārmaiņām” palielina dažas valsts iestāžu administratīvās izmaksas, piemēram, saistībā ar darbības licenču kontroli, bet savukārt citas izmaksas samazina, piemēram, saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Sociāla ietekme Scenārijs „ar pārmaiņām” nodarbinātību ietekmē galvenokārt divos aspektos. Ja gaisa pārvadātāju finansiālo stāvokli uzraudzīs stingrāk un tiks noteiktas augstākas prasības gaisa kuģu un to apkalpes nomai, nodarbinātība gaisa pārvadājumu nozarē būs stabilāka un noturīgāka. Tā kā, īstenojot dažus no ierosinātajiem pasākumiem, varētu palielināties satiksmes intensitāte, nodarbinātība gaisa pārvadājumu nozarē varētu pieaugt, lai gan šāda pieauguma potenciāls visticamāk būtu ierobežots. Ietekme uz vidi Ietekme uz vidi, kas izrietētu no scenārija „ar pārmaiņām”, ir ierobežota un galvenokārt saistīta ar iespējamo satiksmes intensitātes pieaugumu salīdzinājumā ar scenāriju „bez pārmaiņām”. Mazu ietekmes uz vidi samazinājumu varētu panākt, izvairoties no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšanas īsos maršrutos, kuros jau darbojas efektīvi dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumi. Trešās tiesību aktu paketes pārskatīšana neparedz ar vidi saistītu mērķu izvirzīšanu. Ir jāatgādina, ka ietekme uz vidi jau tiek pārskatīta atsevišķās Kopienas iniciatīvās[1] saistībā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un Eiropas klimata pārmaiņu programmu. 6. SCENāRIJU SALīDZINāJUMS Scenārija „ar pārmaiņām” ietekme attiecībā uz konkrētiem mērķiem ir apkopota turpmākajā tabulā. Konkrēti mērķi | Scenārija „ar pārmaiņām” ietekme attiecībā uz konkrēto mērķi | Komentāri | Nodrošināt Kopienas gaisa pārvadātāju vispārējo finansiālo stabilitāti, samazināt bankrota risku | ++ | Stingrāka darbības licenču kontrole | Izvairīties no sociālā dempinga | + | Stingrāki gaisa kuģu un to apkalpju nomas nosacījumi | Izvairīties no konkurences traucējumiem | ++ | Vienādi piemēroti noteikumi par darbības licencēm, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, satiksmes sadali, „sestās brīvības” lidojumiem | Sekmēt cenu konkurētspēju un caurredzamību | ++ | Nav diskriminācijas valstiskās piederības dēļ, gaisa pakalpojumu tarifi publicēti ar visiem ietvertajiem nodokļiem | Izvairīties no ES pārvadātāju diskriminācijas to valstiskās piederības dēļ | ++ | Scenārijs „ar pārmaiņām” novērš joprojām pastāvošos ierobežojumus iekšējā tirgū (galvenokārt attiecībā uz piekļuvi trešo valstu maršrutiem) | Jāsecina, ka scenārijs „ar pārmaiņām” ir līdzsvarota stratēģija, kā rezultātā tiek gūtas skaidras ekonomiskās priekšrocības salīdzinājumā ar scenāriju „bez pārmaiņām”. Ar šo scenāriju tiek stiprināts iekšējais tirgus, paātrinot tirgus konsolidāciju un šādā veidā radot konkurences apstākļus Eiropas gaisa pārvadātājiem, kas spēj sekmīgi konkurēt starptautiskā mērogā. Šādā veidā tiek sniegts arī ieguldījums Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai. Īstenojot šo scenāriju, pasažieri saņem konkrētas priekšrocības, jo tiek stimulēti tirgus dzinējspēki, kā rezultātā tiek samazināti tarifi, uzlabojas sniegto pakalpojumu kvalitāte un paaugstinās drošības līmenis. Negatīvo ietekmi uz vidi, kas ir pavisam maznozīmīga, var kompensēt ar citiem pasākumiem, kas īstenoti, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi. Tādēļ Komisija iesniedz priekšlikumu iepriekš izklāstītajam scenārijam „ar pārmaiņām”. [1] „Kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām”, Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM(2005) 459, 2005. gada 27. septembris.