Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par iniciatīvas Europass pirmo novērtējumu /* COM/2008/0427 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.7.2008 COM(2008) 427 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par iniciatīvas Europass pirmo novērtējumu SATURS KOPSAVILKUMS 3 1. Ievads 4 2. Pamatinformācija par neatkarīgo novērtējumu 4 3. Neatkarīgais novērtējums 5 3.1. Novērtēšanas noteikumi 5 3.2. Metodes 5 3.3. Novērtējumā sniegtie atzinumi 5 3.3.1. Atbilstība, saistība un konsekvence 5 3.3.2. Efektivitāte 6 3.3.3. Lietderība 7 4. Neatkarīgajā novērtējumā sniegto svarīgāko ieteikumu kopsavilkums 7 5. Komisijas secinājumi turpmākai rīcībai 8 5.1. Priekšrocības un trūkumi 8 5.2. Turpmākā rīcība 9 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par iniciatīvas Europass pirmo novērtējumu KOPSAVILKUMS Šā ziņojuma pamatā ir neatkarīgs novērtējums. Tajā sniegti novērtētāju galvenie atzinumi un ieteikumi, kā arī Komisijas secinājumi un informācija par paredzēto izpildes kontroli. Novērtējumā secināts, ka iniciatīva Europass kā pilsoņu mobilitātes instruments ir ceļā uz nospraustajiem mērķiem un tādējādi ir atbilstīga pilsoņu vajadzībām, palīdzot tiem panākt, ka zināšanas un kvalifikācijas ir vieglāk saprotamas un vēl pieņemamākas gan mācību, gan darba tirgus kontekstā. Europass īstenošana ir ekonomiski izdevīga. Ieinteresētās personas ir atzinīgi vērtējušas tās izmaksu ziņā efektīvos īstenošanas instrumentus – valstu Europass centru tīklu ( NEC ) un Cedefop [1] pārvaldīto interneta portālu, un īpašā apsekojumā ir skaidri apstiprinājies, ka tie lielā mērā apmierina lietotāju vajadzības. Iepriekšminēto apstiprina fakts, ka pieaug Europass portāla apmeklētāju skaits (2007. gadā vidēji 12 000 apmeklētāju dienā) un palielinās lietotāju skaits, kuri aktīvi izmanto tā pakalpojumus, proti, līdz 2007. gada septembrim tiešsaistē bija izveidoti 2 miljoni Europass CV. Taču novērtējumā norādīts, ka tikai neliela daļa no šā lielā lietotāju skaita ir personas, kam ir zems kvalifikācijas līmenis. Turklāt daži Europass instrumenti nav bijuši tik veiksmīgi. Palielinās Europass mobilitātes apliecības izmantošanas apjoms, taču tas joprojām ir zemāks par potenciāli iespējamo, savukārt Europass diploma pielikums un Europass pielikums kvalifikāciju apliecinošam dokumentam nav pienācīgi integrēts sistēmā. Kopumā vērtējot, augstais lietotāju apmierinātības līmenis, pieaugošais pieprasījums un konstatētās nepilnības nodrošina stabilu pamatu, lai noteiktu, kā labāk izmantot Europass iniciatīvu. Novērtējumā ir sniegti īpaši ieteikumi, lai nostiprinātu minētās iniciatīvas vispārīgu virzību un labāk risinātu darbaspēka mobilitātes problēmas, turpinātu izstrādāt veiksmīgu CV instrumentu, lielākā mērā sekmētu darbību sākšanu, veicinātu efektivitāti un uzlabotu informācijas sistēmas pārvaldību. Pamatojoties uz novērtējumā sniegtajiem atzinumiem, Komisija secina, ka Europass priekšrocības un panākumi, īpaši Europass CV instruments un to stimulējošie instrumenti, ir saistīti ar efektīvu tādas pieejas izmantošanu, kura ir orientēta uz mācību rezultātiem. Proti, konstatētās nepilnības ir saistītas ar tiem Europass instrumentiem, kuri mazākā mērā balstās uz mācību rezultātiem. Tādējādi, lai veiktu novērtējuma izpildes kontroli un uzlabotu atbalstu, ko Europass nodrošina pilsoņu mobilitātei, Komisija plāno pastiprināt dimensiju, kas ir īpaši saistīta ar Eiropas kvalifikāciju sistēmas ( EQF )[2] īstenošanu. Komisija pilnveidos Europass CV, padarot to par vēl aptverošāku instrumentu, ko atbalstīs jauni pašnovērtējuma instrumenti, kas attieksies uz visās mācību formās iegūtajām prasmēm. To veiks, izmantojot Cedefop un valstu Europass centru atbalstu un sadarbībā ar iestādēm, kuras sniedz pakalpojumus profesionālās orientācijas, nodarbinātības jomā un saistībā ar jaunatni. Izmantojot šādu sadarbību, tiks labāk ņemtas vērā jauniešu, kā arī tādu personu vajadzības, kam ir zems kvalifikācijas līmenis. Turklāt līdz 2010. gadam sistemātiski tiks izsniegta Europass mobilitātes apliecība visiem pilsoņiem, kuri saskaņā ar mūžizglītības programmu būs piedalījušies mobilitātes pasākumos, kā tas jau notiek Youthpass programmā “Jaunatne darbībā”, un to veicinās, izmantojot citas darbības. Visbeidzot Komisija sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām nodrošinās, ka pastiprināti tiek koordinēta Europass diplomu pielikumu un Europass pielikumu kvalifikāciju apliecinošam dokumentam pārvaldība, un pārbaudīs, kā iespējams optimizēt šos dokumentus, lai labāk ņemtu vērā attiecīgo personu mācību rezultātus. Visiem šiem elementiem tiks pievērsta uzmanība mobilitātes jautājumiem veltītajā augsta līmeņa forumā, lai, sagatavojot nobeiguma ziņojumu, tajā ņemtu vērā novērtējuma rezultātus. 1. IEVADS Šis ziņojums tiek sniegts saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumā 2241/2004/EK[3] (turpmāk tekstā – lēmums), ar kuru tika izveidota iniciatīva Europass . Šajā ziņojumā ir apkopoti galvenie secinājumi un ieteikumi, kas izriet no Europass pirmā neatkarīgā novērtējuma, un sniegti Komisijas secinājumi turpmākai rīcībai. Minēto neatkarīgo novērtējumu angļu valodā un tā kopsavilkumu franču vai vācu valodā var skatīt šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. 2. PAMATINFORMāCIJA PAR NEATKARīGO NOVēRTēJUMU Europass tika izveidota kā saskaņotu dokumentu portfelis, lai palīdzētu pilsoņiem savas kompetences un kvalifikācijas padarīt saprotamākas visā Eiropā un lai tādējādi veicinātu šo personu mobilitāti. Europass ir ietverti pieci Eiropas līmenī izstrādāti dokumenti, un tie attiecas uz pilsoņu kvalifikācijām un kompetencēm mūžizglītības perspektīvā. Divus Europass dokumentus aizpilda paši pilsoņi, proti, Europass portālā ar tiešsaistes instrumenta palīdzību ir kļuvis pieejams Europass CV, kurā pilsoņi, izmantojot attiecīgu formātu, sniedz ziņas par sevi, uzsverot savas būtiskākās prasmes un spējas, un Europass valodu pase, kurā pilsoņi, izmantojot Eiropadomes izstrādātu pamatprincipu kopumu, novērtē savas valodu prasmes. Pēc tam, kad pilsoņi ir apguvusi īpašās mācību prasmes, viņi saņem trīs pārējos dokumentus: Europass mobilitātes apliecinājumu, kurā raksturotas prasmes, kas iegūtas mobilitātes pasākumos, Europass pielikumu kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, kurā skaidroti profesionālās kvalifikācijas kompetenču aspekti, un Europass diploma pielikumu (to kopā izstrādājušas Eiropadome un Unesco ), ko pievieno augstākās izglītības diplomam un kurā ir sīki izklāstīti attiecīgās kvalifikācijas ieguvēja sasniegumi. Kaut gan divi no šiem dokumentiem balstās uz pašnovērtējumu un trīs no tiem izdod kompetentās organizācijas, visos šajos dokumentos zināmā mērā pragmatiska uzmanība ir pievērsta kompetencēm un mācību rezultātiem. Tādējādi Europass sistēma ir atvērta jauninājumiem – lēmumā ir noteikti kritēriji, kuriem jāatbilst visiem citiem dokumentiem, kā arī formālā procedūra šo dokumentu iekļaušanai minētajā sistēmā. Valstis, kas piedalās iniciatīvā Europass , ir Eiropas Savienības dalībvalstis, Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija. Iniciatīva Europass tiek īstenota, izmantojot valstu Eiropass centru tīklu ( NEC ), ko koordinē Eiropas Komisija, kā arī Europass portālu, ko Eiropas Komisijas vārdā ir izveidojis, vada un pārvalda Cedefop (http://europass.cedefop.europa.eu). 3. NEATKARīGAIS NOVēRTēJUMS 3.1. Novērtēšanas noteikumi Saskaņā ar pamatlīgumu, kas noslēgts ar Komisiju[4], uzņēmums Ecotec Research and Consulting Ltd tika aicināts veikt novērtēšanu. Šis novērtējums attiecas uz periodu no 2005. gada janvāra līdz 2007. gada augustam/ septembrim – tas ir Europass portāla darbības divarpus gadu periods un divu gadu laikposms, kurā šī iniciatīva īstenota valsts līmenī. 3.2. Metodes Novērtējumā tika izmantota dokumentācijas (ziņojumu par darbību, Europass portāla statistikas, sanāksmju pārskatu, piezīmju) analīzes metode, Europass portāla lietotāju apsekojums (1442 respondenti no 30 valstīm, salīdzināt ar 2.3.2.1. punktu), NEC darbinieku, valsts iestāžu pārstāvju, sociālo partneru, ieinteresēto personu un Boloņas procesa ekspertu kā mērķauditorijas apsekojumi (93 atbildes), un 47 izsmeļošas intervijas piecās izraudzītās parauga valstīs. Informāciju sniedza Komisija, Cedefop un Eiropadome (kas piedalījās Europass valodu pases un diploma pielikuma izstrādāšanā). 3.3. Novērtējumā sniegtie atzinumi Kopumā novērtējumā atzīts, ka iniciatīva Europass ir būtiska un nodrošina efektīvus pakalpojumus pilsoņiem, kuri iesaistās mobilitātes pasākumos mūžizglītības jomā vai darba tirgū. Europass īstenošanas instrumenti ir efektīvi izmaksu ziņā, un tos atzinīgi vērtē portāla lietotāji. Tomēr iniciatīvas potenciālu varētu izmantot vēl pilnīgāk, tālab novērtējumā ir sniegti vairāki ieteikumi. 3.3.1. Atbilstība, saistība un konsekvence Pilsoņiem ir vajadzīgs instruments, ar kuru veicina to, ka kompetences un kvalifikācijas ir vieglāk saprotamākas visā Eiropā, un ar ko atbalsta viņu mobilitāti. Gan lietotāji, gan ieinteresētās personas uzskata, ka Europass sistēma palīdz personām skaidrāk paziņot par savām prasmēm un kompetencēm un ka tā var palīdzēt darba devējiem un izglītības un apmācību iestāžu darbiniekiem labāk novērtēt pieteikumus gan saistībā ar mūžizglītību, gan uz brīvajām darba vietām. Pastāv uzskats, ka patlaban Europass īpaši skar izglītības un starptautisko mobilitāti, taču varētu palielināt šīs iniciatīvas saistību ar darbaspēka mobilitāti varētu palielināt, piemēram, izmantojot uzlabotas instrumentu versijas. Ar Europass tiek papildinātas izglītības un kvalifikācijas pieejas, kuru pamatā ir mācību rezultāti, īpaši Eiropas kvalifikāciju sistēma ( EQF ), kā arī konkrētām mērķgrupām paredzēti pārskatāmības instrumenti, piemēram, Youthpass , kas tika izstrādāta izmantošanai programmā “Jaunatne darbībā”[5]. Neliels ir risks, ka šādas iniciatīvas pārklāsies, un to ir vienkārši kontrolēt, izmantojot koordinētu pārvaldību. Turklāt ir skaidrs, ka iniciatīva Europass papildina pašreizējās izglītības un mācību programmas, taču pastāv turpmāku uzlabojumu iespējas. 3.3.2. Efektivitāte Europass galvenie īstenošanas instrumenti ir valstu Europass centri un Europass interneta portāls. Kopš 2005. gada NEC darbojas visas valstīs (Bulgārijā un Rumānijā – no 2007. gada janvāra). Šiem centriem ir spēcīga sadarbības dimensija, un pastāv uzskats, ka tie strādā pietiekami labi. NEC dažādā līmenī sadarbojas ar citām struktūrām, īpaši ar profesionālās orientācijas informācijas centriem. Kopumā vērtējot, NEC darbības pārskati, kas ir galvenais avots, kurā sniegta informācija par Europass īstenošanu, ir izsmeļoši, taču tos varētu uzlabot, izmantojot konkrētākus rādītājus. Europass portāls – to ir izveidojis, pilnveidojis un pārvalda Cedefop – ir izrādījies ļoti veiksmīgs apmeklējumu, lietošanas un lietotāju apmierinātības ziņā. Šis portāls, kura visas daļas ir pieejamas 26 valodās, līdz 2007. gada septembrim tika apmeklēts 8 miljonus reižu, turklāt apmeklējumu skaits dienā ir palielinājies no 4000 līdz 12 000. Daudzi lietotāji ir ne vien pārlūkojuši šo tīmekļa vietni, tiešsaistē izveidojot CV un valodu pases (vairāk nekā 2 miljoni), bet arī lejupielādējuši veidnes, piemērus vai pamatnostādnes (6,5 miljoni). Vairāk nekā 90 % no 1442 respondentiem apsekojumā atzina, ka Europass portāls ir pilnīgi saprotams (41 %) vai pietiekami skaidrs. Gandrīz puse respondentu bija strādājošie un 16 % – bezdarbnieki, turpretim 25 % bija augstskolu studenti. Divas trešdaļas lietotāju bija vecuma grupā no 20 līdz 35 gadiem un 25 % – vecāki. Europass portāls lielā mērā ir veicinājis dziļāku izpratni par pārskatāmības instrumentiem, ar kuriem atbalsta mobilitāti. Turklāt to ir veicinājuši īpaši komunikācijas pasākumi, ieskaitot Eiropas un valsts līmeņa konferences 2005. gadā, portālam sākot savu darbību, un NEC bieži organizētie sarīkojumi. Lai gan NEC galvenā darbība jau patlaban ir izpratnes veicināšana, priekšroka jādod intensīvākai sistēmas popularizēšanai tādu personu vidū, kuras mācās, un darba devējiem. Apsekojuma rezultāti liecina par to, ka visveiksmīgākie avoti, kas cilvēkiem nodrošina informāciju par Europass , ir internets (43 %), izglītības iestādes (17 %) un mutiska saziņa (15 %). Savukārt intervijas liecina, ka CV, diploma pielikums un valodu pase ir vislabāk zināmie dokumenti. Iniciatīva Europass ir veicinājusi to, ka kopumā ir palielinājusies tādu pārskatāmības instrumentu lietošana, ar kuriem atbalsta mobilitāti Eiropā. Tomēr šķiet, ka tās ietekme uz pielikumu kvalifikāciju apliecinošam dokumentam un diploma pielikumu izmantošanu ir ierobežota (kaut gan patlaban nav pietiekamu datu par šo instrumentu faktisko izplatīšanu un lietošanu). Laikposmā no 2005. gada februāra līdz 2007. gada septembrim tiešsaistē tika izveidoti vairāk nekā 2 miljoni Europass CV, un tas skaidri iezīmē augšupejošu tendenci. Europass CV būtiskā nozīme ir apstiprinājusies lietotāju apsekojumā, kurā vairāk nekā 90 % personu pauda uzskatu, ka CV ir ļoti noderīgs (68 %) vai lietderīgs. Gandrīz tikpat daudzi lietotāji atzina, ka īpaši noderīgi ir tiešsaistes instruments un pamatnostādnes. Skaidri secināms, ka sadarbībā ar darba devējiem un ekspertiem profesionālās orientācijas jomā CV izveidošanas instruments vēl jāpilnveido gan attiecībā uz veidni, gan pamatnostādnēm. Turklāt gandrīz divas trešdaļas respondentu atzinīgi vērtēja Europass valodu pasi, norādot, ka īpaši koncentrētā veida dēļ to lieto daudz mazāk nekā CV (apmēram 70 000 valodu pasu, turpretim 2 miljoni CV). Salīdzinot ar savu priekšgājēju ( Europass mācību dokumentu 2000.–2004.)[6], Eiropass mobilitātes pasākumi ir bijuši vērsti uz plašāku mērķgrupu (2006. gadā Europass mobilitātes apliecību saņēma 38 000 pilsoņu, savukārt Europass mācību dokumenta saņēmēju skaits bija vidēji 25 000 gadā). Tomēr šie rādītāji ir ievērojami zemāki par tādu mobilitātē iesaistītu personu skaitu, kuras mācās un kuras varētu daudz vieglāk sasniegt, pievienojot NEC papildu struktūras, kas izdod minēto dokumentu. Līdz šim diploma pielikums un pielikums kvalifikāciju apliecinošam dokumentam nav bijuši prioritāri NEC . Īpaši diploma pielikums daudz vairāk jāintegrē Europass sistēmā, un attīstot tā veidni, vēl vairāk jāņem vērā uz mācību rezultātiem orientēta pieeja. Pamatojoties uz apsekojumu, 40 % tādu lietotāju, kuri ir mēģinājuši mainīt darba vietu vai dzīvesvietu, uzskata, ka Europass ir bijis noderīgs. Šis fakts norāda uz to, ka Europass patiešām atbalsta mobilitāti. Tomēr apsekojums liecina par to, ka iniciatīva Europass daudz biežāk ir bijusi lietderīga strādājošo un studentu vidū (46 %), nevis bezdarbnieku vidū (36 %). Jāpiezīmē, ka Europass lietotājiem ir labs izglītības līmenis – vairāk nekā 60 % lietotāju bija augstākās izglītības diploms. Tas liecina par mērķtiecīgu uzlabojumu nepieciešamību. Ieinteresētās personas, piekrītot tam, ka Europass ir efektīva, ir rosinājušas iespējami palielināt tās ietekmi, izmantojot pastiprinātu sadarbību ar darba devējiem un darbā iekārtošanās aģentūrām. Pastiprināta sadarbība ar nodarbinātības un profesionālās orientācijas dienestiem varētu palielināt Europass ietekmi bezdarbnieku un tādu nodarbināto vidū, kam ir zema kvalifikācija. Dati liecina, ka Europass portālu lieto un atzinīgi vērtē arī tādi cilvēki, kuri nav apsvēruši iespēju aktīvi piedalīties mobilitātes pasākumos, un šis fakts liek domāt, ka iniciatīvai ir plašākas iespējas, nevis būt tikai par vispārīgas informācijas un profesionālās orientācijas instrumentu. 3.3.3. Lietderība Europass ir iniciatīva, kam ir zemas izmaksas un kas nodrošina konkrētu, augsta lietderības līmeņa pakalpojumu. Attiecīgajā laikposmā kopējās izmaksas (no valsts, Komisijas un Cedefop budžetiem) ir bijušas apmēram EUR 11,5 miljoni, savukārt sistēmā ir ietverti vairāk nekā 2 miljoni dokumentu (CV, valodu pases un Europass mobilitātes apliecinājumi, kam dati ir nodrošināti). Novērtējumā secināts, ka viena dokumenta izmaksas ir apmēram EUR 5 un ka lietotāju apmierinātības līmenis ir augsts, tādējādi, īstenojot Europass iniciatīvu, panākta laba cenas un pakalpojuma kvalitātes attiecība. 4. NEATKARīGAJā NOVēRTēJUMā SNIEGTO SVARīGāKO IETEIKUMU KOPSAVILKUMS Novērtējumā ir apkopoti svarīgākie ieteikumi, lai uzlabotu Europass atbilstību un efektivitāti, un tie ir šādi. - Europass jau ir īpaši atbilstīga, galvenokārt, tādu personu mobilitātei, kuras mācās, un patlaban ir nepieciešama rīcība darbaspēka mobilitātes, starptautiskās darba mobilitātes, jomā (1. un 21. ieteikums). - Europass CV tiek atzinīgi vērtēta un turpmāk jāpilnveido, uzlabojot veidni un, apspriežoties ar darba devējiem, darbā iekārtošanas aģentūrām un profesionālās orientācijas centriem, piedāvājot īsāku versiju (7., 8., 9. ieteikums). - Sadarbojoties ar profesionālās orientācijas centriem un uzņēmumiem, jāpastiprina veicināšana valsts līmenī (10. ieteikums). - Portālā jāsniedz vairāk piemēru un pamatnostādnes attiecībā uz visu Europass dokumentu lietošanu (11. ieteikums). - Europass diploma pielikums vēl jāpilnveido, lai labāk ņemtu vērā mācību rezultātus (13. ieteikums). - Jāpastiprina Europass komplementaritāte ar izglītības un mācību programmām (5. ieteikums). - Jānodrošina atbalsts saistībā ar citiem pārskatāmības pasākumiem (6. ieteikums). 5. KOMISIJAS SECINāJUMI TURPMāKAI RīCīBAI Komisija atbalsta pirmo neatkarīgo Europass novērtējumu. Savos secinājumos tā pauž, ka pirmajos darbības gados šīs iniciatīvas īstenošana bija lielā mērā veiksmīga, ekonomiska un ka galvenā uzmanība tajā bija pievērsta paredzētajām prioritātēm. Komisijas ieteikumos, pamatojoties uz pozitīvajām iniciatīvas iezīmēm un vēršoties pret nepilnībām, ir sniegti vērtīgi norādījumi par turpmāko virzību. 5.1. Priekšrocības un trūkumi Lai sekmētu mobilitāti, Europass palīdz pilsoņiem raksturot savas zināšanas un prasmes. Tādējādi Europass bija pirmā Eiropas līmeņa iniciatīva, lai praktiski īstenotu novērtēšanu, kuras pamatā ir mācību rezultāti , nevis ar mācībām saistīti dati, piemēram mācību ilgums un līmenis, kurā sākta izglītošanās. Nesen mūžizglītības jomā pieņemtās Eiropas kvalifikāciju sistēmas (EQF) stūrakmens ir mācību rezultātiem balstīta pieeja. Mācību rezultāti ir integrēti Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmā ( ECTS ) , un tie būs galvenais elements gaidāmajā Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmā profesionālās izglītības un apmācības programmās ( ECVET ) [7]. Minētās iniciatīvas nav nošķirtas: līdz ar iniciatīvu Europass tās ir koordinētas Eiropas līmeņa stratēģijas papildu elements, kas veicina virzību ceļā uz Lisabonas mērķiem, atvieglinot iedzīvotāju mācību prasmju novērtēšanu un personu brīvu pārvietošanos Eiropas mūžizglītības telpā un darba tirgū. Turklāt ar šīm iniciatīvām, kas ir balstītas uz mācību rezultātiem, informē par valsts izglītības, apmācības un kvalifikāciju sistēmu modernizāciju un atbalsta to visā Eiropā. Kā novērtējumā norādīts, Europass darbojas labāk, ja tā ir orientēta uz mācību rezultātiem, turpretim nepilnības skar galvenokārt elementus, kuros šī dimensija nav tik izteikta. Īpaša nozīme ir virzībai uz mācību rezultātiem, lai noteiktu un apstiprinātu tās neformālas vai ikdienējās mācību programmas , kuras īsteno ārpus formālās izglītības un apmācību iestādēm un sistēmām. Europass īpaši jauninājumi var turpmāk palīdzēt pilsoņiem vairāk apzināt mācību rezultātus (tie bieži vien ir nemanāmi), kuri gūti neformālās vai ikdienējās mācībās, piemēram, iesaistoties jaunatnes pasākumos vai brīvprātīgo darbā. Europass portāla un CV instrumenta panākumu pamatā ir daudzi faktori: Cedefop izveidotās tīmekļa vietnes kvalitāte, NEC organizētie veicināšanas pasākumi un šo instrumentu atbilstība pilsoņu vajadzībām. Minēto panākumu pamatā jābūt darbībām, kuras veic, labāk reaģējot uz aizvien augstākām lietotāju prasībām un darba devēju vajadzībām. Apsekojums liecina, ka CV instruments ir piemērots ne tikai kā atbalsts mobilitātei, bet arī kā līdzeklis labākai informētībai par prasmēm, ko persona gūst pašattīstības procesā. Lai labāk apmierinātu visu lietotāju vajadzības, CV instruments jāizveido par visaptverošu līdzekli, kuru atbalsta ar jauniem mācību rezultātu pašnovērtēšanas instrumentiem un kas kalpo visu potenciālo lietotāju, piemēram, tādu personu, kam ir zems kvalifikācijas līmenis, bezdarbnieku, brīvprātīgo un jauniešu, vajadzību apmierināšanai. Europass mobilitātes apliecība kā instruments mobilitātes kvalitātes un redzamības palielināšanai neapšaubāmi netiek optimāli izmantots. Rādītāju ģeometriskā progresija laikposmā no 2005. līdz 2006. gadam liecina par to, ka NEC darbība atmaksājas, taču līdz šim daudziem saņēmējiem nav oficiālu dokumentu, kas apliecina valsts vai Eiropas mobilitātes pasākumos gūto pieredzi. Lai gan Europass diploma pielikums un Europass pielikums kvalifikāciju apliecinošam dokumentam ir neatņemama Europass sistēmas daļa, šos dokumentus sagatavo un izdod nevis NEC , bet gan citas valsts iestādes. Pirmajos īstenošanas gados iniciatīvai Europass bija iespējams izmantot ierobežotus resursus, un tie bija virzīti uz elementiem, ko tieši pārvaldīja NEC vai kas bija pieejami Eiropas līmenī. Tomēr Europass diploma pielikuma un Europass pielikuma kvalifikāciju apliecinoša dokumenta turpmākai integrēšanai Europass sistēmā jākļūst par prioritāti, kam nepieciešama spēcīgāka koordinēšana Eiropas līmenī, un šie dokumenti kā Europass instrumenti aktīvi jāsekmē valsts līmenī. Turklāt saskaņā ar Eiropas un valsts līmeņa politikas mērķiem jāpārbauda abu iepriekšminēto instrumentu turpmākās pilnveidošanas iespējas. Piemēram, Europass pielikumā kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, kurš nav atsevišķs dokuments, un Europass diploma pielikumā, kura pamatā ir galvenokārt dati par formālo izglītību, tikai daļēji piemēro uz mācību rezultātiem balstītu pieeju. Abos gadījumos labāk atspoguļojot mācību individuālos rezultātus, varētu nodrošināt to, ka pilsoņiem būtu efektīvāki dokumenti. 5.2. Turpmākā rīcība Komisija, apspriežoties ar mūžizglītības programmas komiteju, Eiropas NEC tīklu, konsultatīvo komiteju profesionālās apmācības jautājumos un augsta līmeņa ekspertu grupu mobilitātes jomā un atbilstīgi pieejamajiem resursiem, plāno šādus pasākumus: - padziļināt sadarbību ar iestādēm, kuras sniedz pakalpojumus profesionālās orientācijas, nodarbinātības jomā un saistībā ar jaunatni, lai panāktu, ka Europass ir lietderīgāka un labāk zināma personām , kam ir zema kvalifikācija , un bezdarbniekiem , kas Europass portāla un Europass CV lietotāju vidū patlaban ir nevienādi pārstāvēti (salīdzināt ar iedaļu, kurā aprakstīts CV); - ar Cedefop atbalstu attīstīt pilnīgi piemērotu Europass CV un pašnovērtēšanas instrumentu , izveidojot: - vēl elastīgāku Europass CV , paredzot iespējas, ko var izmantot dažādas lietotāju grupas, piemēram, jaunieši, kam nav pieredzes, kā arī personas, kam ir zema kvalifikācija, speciālisti, kuri ir savas karjeras vidusposmā, vai profesionāli pētnieki, un piesaistot pieejamos resursus šā uzdevuma veikšanai, un īsāku un saprotamāku CV versiju. Pēc tam, kad tiks nodrošināta gaidāmā saderība ar EURES (Eiropas Nodarbinātības dienestu), Eiropas darba mobilitātes portāla, CV dienestu, tiks veicināta savietojamība ar valstu nodarbinātības dienestu un darbā pieņemšanas aģentūru CV datu bāzēm; - pašnovērtēšanas instrumentus, lai dotu iespēju cilvēkiem labāk noteikt savus mācību rezultātus un aprakstīt tos zināšanu, prasmju un kompetenču ziņā. Tas būs saistīts ar pašreizējās Europass valodu pases pilnveidošanu, sadarbojoties ar Eiropadomi, kā arī ar tādu jaunu pašnovērtēšanas instrumentu izstrādi, kuros uzmanība pievērsta personas prasmēm, kas iegūtas ikdienējās vai informālās mācību programmās, un IKT iemaņām; - piemērotus mācību līdzekļus, pamatnostādnes un piemērus, kuri jāizstrādā sadarbībā ar NEC , Eiropas profesionālās informācijas centriem, nodarbinātības dienestiem un iestādēm, kas sniedz jaunatnei paredzētus pakalpojumus, un sociālajiem partneriem; - līdz 2010. gadam mūžizglītības programmā ieviest Europass mobilitātes apliecību tā, lai tā tiktu sistemātiski izdota visiem pilsoņiem, kuri būs ir piedalījušies mobilitātes pasākumos jebkurā no programmām – Erasmus , Comenius , Grundtvig un Leonardo da Vinci – vai saistībā ar Youthpass – programmā “Jaunatne darbībā”, un veicināt šīs apliecības izmantošanu programmā Marie Curie . Minētās darbības veiks, apspriežoties ar programmas valsts līmeņa aģentūrām un NEC , un tām būs vajadzīgs šo struktūru atbalsts; - izmantojot NEC un sadarbībā ar iestādēm, kuras sniedz pakalpojumus profesionālās orientācijas, nodarbinātības jomā un saistībā ar jaunatni, vēl vairāk veicināt, ka Europass mobilitātes apliecību izmanto valsts vai reģionālajā līmenī organizētās mobilitātes darbībās, tostarp studentu apmaiņas programmas un saistībā ar mācekļu mobilitāti, kā arī jauniešu un brīvprātīgo mobilitātes pasākumos; - sadarbībā ar attiecīgajiem dalībniekiem Eiropas līmenī (Eiropadomi, Unesco-Cepes , Boloņas procesa sekretariātu, ENIC-NARIC tīkliem, universitāšu un studentu asociācijām) un valstu līmenī ( NEC , programmu valsts aģentūrām, augstskolām, Boloņas procesa ekspertiem, ENIC-NARIC centriem, ieinteresēto personu asociācijām) sekmēt Europass diploma pielikuma koordinētu pārvaldību, tā labvēlīgu ietekmi un integrēšanu Europass sistēmā; pārbaudīt Europass diploma pielikuma turpmāko pilnveidošanu sadarbībā ar attiecīgajiem dalībniekiem, lai labāk raksturotu šā dokumenta turētāja mācību rezultātus; - sadarbībā ar Cedefop , sociālajiem partneriem un attiecīgajām iesaistītajām personām veicināt Europass pielikuma kvalifikāciju apliecinošam dokumentam koordinētu pārvaldību, tā labvēlīgu ietekmi un attīstību Eiropas un valsts līmenī. Kopenhāgenas procesā tiks ņemti vērā attiecīgie jauninājumi, piemēram, attiecībā uz profesionālās darbības aprakstiem, Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu profesionālās izglītības un apmācības programmās ( ECVET ), kā arī saistībā ar virzību uz mācību rezultātiem; - nodrošināt, ka līdz 2012. gadam visu attiecīgo Europass dokumentu veidnēs būs iekļauta atsauce uz Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai. [1] http://europass.cedefop.europa.eu. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai, OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmums Nr. 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai ( Europass ), OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp. [4] Pēc atklāta piedāvājumu konkursa tika noslēgts pamatlīgums ar uzņēmumu Ecotec Research and Consulting Ltd par darbību novērtēšanu Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta kompetences jomās. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1719/2006/EK, ar ko izveido programmu “Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. [6] Padomes 1998. gada 21. decembra Lēmums 1999/51/EK par Eirotakas veicināšanu ar darbu saistītās mācībās, ieskaitot mācekļa praksi, OV L 17, 22.1.1999, 45. lpp. [7] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai ( ECVET ), COM(2008) 180, galīgā redakcija.