LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.6.2009 
SEC(2009) 774 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments 
 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI  
par biocīdo produktu laišanu tirg ū un lietošanu 
 
{COM(2009)267} 
{SEC(2009)773}  
 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments 
 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI  
par biocīdo produktu laišanu tirg ū un lietošanu 
Direktīvas 98/8/EK (“Direkt īva”) mērķis ir saska ņot biocīdo produktu laišanu tirg ū, 
vienlaikus nodroš inot augstu cilv ēka, dzīvnieku un vides aizsardz ības līmeni.  
Kaut arī Direktīva ir palīdzējusi izņemt no ES tirgus virkni nev ēlamu bioc īdo produktu un 
strukturēt jomu, kura iepriekš dal ībvalstīs bija reglament ēta visai fragment āri, pirmajos 
astoņos Direktīvas īstenošanas gados konstat ētas vairākas problēmas. Tās ir, piem ēram, aktīvo 
vielu pārskatīšanas programmas l ēnā gaita, apjom īgā dažu akt īvo vielu un produktu 
izņemšana no tirgus1 un tas, ka tr ūkst jaunu akt īvo vielu izstr ādes stimulu.  
Galvenie š ādu seku iemesli ir:  
– nepilnības un neskaidr ības attiecībā uz Direkt īvas darbības jomu, 
– lielais datu apjoms, kas j āsagatavo izskat īšanai, un no t ā izrietošās augstās izmaksas,  
– zema riska viel ām un pamatviel ām piemērojamās vienkāršotās procedūras neadekv ātums,  
– nenoteiktība, kas saist īta ar Direkt īvas piemērošanu datu aizsardz ības jomā un atbrīvošanā 
no datu sniegšanas pras ībām,  
– augstās un nevien ādās aktīvo vielu apstiprin āšanas un bioc īdo produktu at ļaušanas maksas.  
Tāpēc ir skaidrs, ka efektivit ātes labad j āmaina daži Direkt īvas noteikumi (2.–5. politikas 
aspekts), samazinot lieku slogu dal ībvalstīm un nozarei un vienlaikus saglab ājot augstu 
cilvēka veselības un vides aizsardz ības līmeni. Turkl āt, lai nodrošin ātu konsekvenci un 
vienādus darbības nosac ījumus ES un treš ās valstīs darbojošamies apstr ādāto materi ālu 
ražotājiem, jāmaina Direkt īvas darbības joma (1. politikas aspekts). 
Ietekmes nov ērtējumā atzīmēti pieci politikas aspekti, kuros ir nepieciešams r īkoties. 
1. POLITIKAS ASPEKTS : DARBĪBAS JOMA  
– Nemainīta politika 
– Darbības jomas paplašin āšana, lai iek ļautu tajā pārstrādes palīglīdzekļus un materi ālus, kas 
nonāk saskarē ar pārtiku 
                                                 
1 Ar iz ņemšanu no tirgus šeit saprot gad ījumus, kad uz ņēmumi nolemj p ārskatīšanas programm ā 
neatbalstīt esošas akt īvās vielas vai kad uz ņēmumu iesniegt ā informācija ir nepiln īga. 
 
LV 3   LV – Darbības jomas paplašin āšana, lai iek ļautu tajā apstrādātus materi ālus 
Piedāvātās politikas iesp ējas ir savstarp ēji papildinošas. Nov ērtējumā secināts, ka apstr ādātu 
materiālu iekļaušana direkt īvas darbības jomā ievērojami paaugstin ātu izmaksas nozarei. Lai 
gan vienādu attieksmi pret nozares uz ņēmumiem un ieguvumus vides un cilv ēka veselības 
jomā ir grūti izmērīt, šķiet, ka tie tom ēr būtu ievērojami. Iek ļaujot Direkt īvas darbības jomā 
pārtikas pārstrādes palīglīdzekļus, visticam āk, tiktu rad īts sarežģīts process at ļauju 
piešķiršanai saska ņā ar diviem tiesiskajiem regul ējumiem2, kas var b ūt iemesls dubulta darba 
veikšanai. Ir pamats dom āt, ka saist ītās izmaksas var ētu būt lielākas nekā nelielie ieguvumi, 
kurus nodrošin ātu vides ietekm ējuma labāka kontrole un liel āka tiesisk ā noteiktība. 
2. POLITIKAS ASPEKTS : PRODUKTU AT ĻAUJAS  
– Nemainīta politika 
– Savstarpējās atzīšanas nostiprin āšana 
– Vienas dal ībvalsts izdota at ļauja 
– Kopienas at ļauja 
Piedāvātās politikas iesp ējas ir alternat īvas, taču atsevišķi to elementi var tikt piem ēroti 
vienlaikus. Nov ērtējumā secināts, ka Kopienas at ļauja vai vienas dal ībvalsts izdota at ļauja 
būtu visefekt īvākais risin ājums, kas rad ītu stimulu izstr ādāt novatoriskus produktus, kuru 
galvenā sastāvdaļa ir jauna akt īvā viela, vai zema riska produktus. T ā kā dalībvalstis bija 
izteikušas iev ērojamas bažas par produktu at ļauju pieš ķiršanas piln īgu centraliz āciju vai 
vienas dal ībvalsts izdot ām atļaujām, jo tādā veidā tiktu ierobežotas citu dal ībvalstu iesp ējas 
rīkoties, šķiet, ka visre ālākais risin ājums tom ēr ir apvienot Kopienas at ļauju izdošanu 
konkrētiem produktiem ar savstarp ējās atzīšanas procesa nostiprin āšanu attiec ībā uz citiem 
produktiem. 
3. POLITIKAS ASPEKTS : DATU KOP ĪGA IZMANTOŠANA  
– Nemainīta politika 
– Izmēģinājumos ar mugurkaulniekiem ieg ūtu datu oblig āta kopīga izmantošana produkta 
atļaujas izdošanas posm ā 
– Izmēģinājumos ar mugurkaulniekiem ieg ūtu datu oblig āta kopīga izmantošana produkta 
atļaujas izdošanas un akt īvās vielas apstiprin āšanas posm ā 
Piedāvātās politikas iesp ējas ir savstarp ēji izslēdzošas; tās sniedz daž ādus vienas probl ēmas 
risinājumus. Nov ērtējumā secināts, ka, saska ņā ar pēdējo no pied āvātajām iespējām paredzot 
datu oblig ātu kopīgu izmantošanu produkta at ļaujas izdošanas un akt īvās vielas 
apstiprināšanas posm ā, tiek pan ākts visliel ākais kopējo izmaksu ietaup ījums pieteikuma 
iesniedzējiem, iesp ējams, visliel ākais skaits maz āk bīstamu produktu, kas paliek tirg ū, un 
izglābts visliel ākais skaits dz īvnieku.  
                                                 
2 Dz īvnieku izcelsmes p ārtikas pārstrādes palīglīdzekļiem tā ir Regula (EK) Nr. 853/2004 un Bioc īdu 
direktīva. Augu izcelsmes p ārtikas pārstrādes palīglīdzekļiem tie ir nacion ālie tiesību akti (attiec īgā 
gadījumā) un Biocīdu direktīva. 
 
LV 4   LV 4. POLITIKAS ASPEKTS : DATU SNIEGŠANAS PRAS ĪBAS 
– Nemainīta politika 
– Mainīts formul ējums noteikumiem par atbr īvošanu no datu sniegšanas pras ībām un 
pieejamās informācijas izmantošanu 
– Pārstrādāta sistēma zema riska viel ām/produktiem 
Piedāvātās politikas iesp ējas ir savstarp ēji papildinošas un sniedz risin ājumu divu veidu 
problēmām: augstas datu sniegšanas pras ības un vienk āršoto proced ūru, jo īpaši zema riska 
vielām un pamatviel ām piemērojamās procedūras, neadekv ātums. Nov ērtējumā secināts, ka 
visiem risin ājumiem piem īt ievērojams potenci āls samazin āt izmaksas nozarei un ka divas 
pēdējās iespējas turklāt būtiski samazin ātu ar mugurkaulniekiem veiktu izm ēģinājumu skaitu. 
Lai sasniegtu p ārskatīšanas mērķus, vislab ākais risinājums šķiet apvienot atbr īvošanu no datu 
sniegšanas pras ībām ar pieejam ās informācijas izmantošanu un jaunu pieeju zema riska 
biocīdiem produktiem. 
5. POLITIKAS ASPEKTS : DIREKTĪVAS PROCED ŪRU IZPILDES MAKSAS , KO IEKAS Ē 
DALĪBVALSTIS  
– Nemainīta politika 
– Daļēji saskaņota maksu strukt ūra 
– Centralizēta maksu sist ēma 
– Īpaši noteikumi MVU 
Piedāvātās politikas iesp ējas ir alternat īvas, taču atsevišķi to elementi var tikt piem ēroti 
vienlaikus. Nov ērtējumā secināts, ka da ļēji saskaņota maksu strukt ūra var rosin āt lielāka 
skaita jaunu akt īvo vielu izstr ādi un liel āka skaita esošo akt īvo vielu saglab āšanu sarakst ā. 
Ieviešot š ādu strukt ūru, vajadz ētu samazin āties arī izmaksām par akt īvo vielu iek ļaušanu 
vairākos produktu veidos. P ēdējais risinājums samazin ātu šīs procedūras izmaksas MVU, un 
tas palīdzētu tiem notur ēties tirgū. Pilnībā centraliz ēta maksu sist ēma radītu jautājumus par 
subsidiarit ātes principu, jo t ādā veidā maksu apjoma noteikšana vairs neb ūtu dalībvalstu, bet 
gan Kopienas kompetenc ē. 
KOPĒJĀS IZMAKSAS UN IEGUVUMI  
Nemainot pašreiz ējo tiesisko regul ējumu par bioc īdiem, nozarei b ūs jāsedz ļoti augstas 
izmaksas, lai izpild ītu noteikumus par akt īvo vielu nov ērtēšanu un bioc īdo produktu at ļauju 
izdošanu. Ietekmes nov ērtējumā norādītās politikas iesp ējas jāvērtē no kopējo izmaksu un 
ieguvumu skatpunkta.  
Ietekmes nov ērtējums rāda, ka visu ieteicamo politikas iesp ēju kopējās izmaksas  nozarei 
10 gadu laik ā būs no 193,6 l īdz 706 miljoniem euro3. Šīs izmaksas ir saist ītas ar Direkt īvas 
                                                 
3 Pašreiz ējā neto vērtība 162,2 l īdz 591,6 miljoni euro. 
 
LV 5   LV darbības jomas paplašin āšanu, iekļaujot tajā apstrādātus materi ālus, un ietver izmaksas par 
papildu akt īvo vielu iek ļaušanu I pielikum ā, papildu bioc īdo produktu at ļauju izdošanas 
izmaksas un apstr ādātu materiālu marķēšanas izmaksas. 
Visu ieteicamo politikas iesp ēju radītais kopējais izmaksu ietaup ījums  nozarei 10 gadu 
laikā varētu būt no 2,7 l īdz 5,7 miljardiem euro4. Tomēr 6. iedaļā (Iespēju salīdzinājums) 
aprakstīto iemeslu d ēļ ir maz ticams, ka izmaksu ietaup ījums sasniegs t ādus apmērus. Reālais 
ietaupījums var ētu būt tuvāks zemākajai nosauktajai summai, tom ēr tas piln īgi noteikti 
pārsniegs kop ējās izmaksas. 
Attiecībā uz vides un cilv ēka veselības ietekm ējumu nov ērtējums rāda, ka, darb ības jomā 
iekļaujot arī apstrādātus materi ālus, tiks pan ākti ievērojami vides un cilv ēka veselības 
ieguvumi, kas tom ēr ir grūti izsakāmi skaitļos. Pārējās piedāvātās politikas iesp ējas palīdzēs 
saglabāt pašreizējo augsto vides un cilv ēka veselības aizsardz ības līmeni. 
Sociālajā jomā būtiska ietekme uz nodarbin ātību nav gaid āma. Tomēr labvēlīgu ietekmi var 
atstāt atsevišķas piedāvātās politikas iesp ējas, piemēram, produktu at ļauju izdošanas izmai ņas, 
obligāta datu kop īgā izmantošana, ar atbr īvojumu no datu sniegšanas pras ībām saistīto 
noteikumu uzlabojumi un p ārskatītā zema riska bioc īdo produktu koncepcija. 
                                                 
4 Pašreiz ējā neto vērtība 2,3 līdz 4,8 miljardi euro.