LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 6.11.2008 
COM(2008) 701 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA (EK) Nr. …/.., 
ar ko piem ēro galīgu antidempinga maks ājumu un gal īgi iekasē pagaidu maks ājumus, 
kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronsk ābes importam 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS 
1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 
110 • Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šis priekšlikums attiecas uz to, k ā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu 
(EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav 
Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā jaunākie grozījumi proced ūrā attiecībā uz Ķīnas 
Tautas Republikas izcelsmes citronsk ābes importu izdar īti ar Padomes 2005. gada 
23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). 
120 • Vispārīgais konteksts 
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmekl ēšanu saska ņā ar 
pamatregul ā noteiktaj ām pamatpras ībām un proced ūras prasībām. 
139 • Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jom ā 
Priekšlikuma darb ības jomā nav spēkā esošu noteikumu. 
141 • Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un m ērķiem 
Nav / nepiem ēro / neattiecas 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES 
NOVĒRTĒJUMS 
 • Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
219 Procedūrā iesaistītajām ieinteres ētajām person ām jau ir bijusi iesp ēja aizstāvēt savas 
intereses izmekl ēšanas laik ā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. 
 • Ekspertu atzinumu piepras īšana un izmantošana  
229 Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadz īgs. 
230 • Ietekmes nov ērtējums 
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. 
Pamatregul ā nav paredz ēts vispārējs ietekmes nov ērtējums, bet pras ība, ka pas ākumi 
nedrīkst būt pretrunā “Kopienas interes ēm”, nozīmē, ka izmekl ēšanā noteikti tiek 
veikts plaš ākas ietekmes nov ērtējums. 
3. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 
305 • Ierosināto pasākumu kopsavilkums 
Komisija, 2007. gada 4. septembr ī publicējot paziņojumu Eiropas Savien ības Oficiālajā 
 
LV 3   LV Vēstnesī (“paziņojums par uzs ākšanu”), pazi ņoja par antidempinga proced ūras sākšanu 
attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronsk ābes importu Kopien ā. 
Antidempinga proced ūra tika sākta pēc tam, kad 2007. gada 23. j ūlijā Eiropas Ķīmijas 
rūpniecības padome (CEFIC) iesniedza s ūdzību Kopienas ražot āja vārdā, kas saražo 
lielāko daļu no Kopien ā ražotās citronsk ābes, ar liec ībām par dempingu un t ā izraisītu 
būtisku kaitējumu. 
Komisija 2008. gada 3. j ūnijā ar Regulu (EK) Nr. 488/2008 noteica antidempinga 
pagaidu maks ājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronsk ābes importam 
Kopienā.  
Pievienotais Komisijas priekšli kums Padomes regulai ietver gal īgos secin ājumus par 
dempingu, rad īto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interes ēm. 
Antidempinga komitejas 2008. gada 14. oktobra san āksmē notika apspriešan ās ar 
dalībvalstīm. 12 dal ībvalstis atbalst īja ierosin āto pieeju, 5 dal ībvalstis bija pret un 
10 dalībvalstis attur ējās. 
Padomei ierosina pie ņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas public ējams Eiropas 
Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2008. gada 3. decembr ī. 
310 • Juridiskais pamats 
Padomes 1995. gada 22. decembra Re gula (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) 
Nr. 2117/2005. 
329 • Subsidiarit ātes princips 
Priekšlikums ir Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē. Tāpēc subsidiarit ātes principu 
nepiemēro. 
 • Proporcionalit ātes princips 
Priekšlikums ir saska ņā ar proporcionalit ātes principu š ādu iemeslu d ēļ. 
331 Rīcības forma ir aprakst īta iepriekš min ētajā pamatregul ā un neparedz valstu l ēmumus. 
332 Netiek pras īts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcion āli priekšlikuma 
mērķim sadala Kopienas, valstu vald ību, reģionālo un viet ējo varas iest āžu, uzņēmēju 
un pilsoņu finansiālo un administrat īvo slogu. 
 • Juridisko instrumentu izv ēle 
341 Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 
342 Citi instrumenti neb ūtu piemēroti šāda iemesla d ēļ. 
Iepriekš min ētā pamatregula neparedz alternat īvas. 
 
LV 4   LV 4. IETEKME UZ BUDŽETU 
409 Priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
 
LV 5   LV  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA (EK) Nr. …/.., 
ar ko piem ēro galīgu antidempinga maks ājumu un gal īgi iekasē pagaidu maks ājumus, 
kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronsk ābes importam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Re gulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis1, 
(“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu, 
ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi p ēc apspriešan ās ar padomdev ēju komiteju, 
tā kā: 
A. PAGAIDU PAS ĀKUMI  
(1) Komisija 2007. gada 4. septembr ī publicēja paziņojumu2 par antidempinga proced ūras 
sākšanu attiec ībā uz Ķīnas Tautas Republikas ( ĶTR) izcelsmes citronsk ābes importu 
Kopienā. Komisija 2008. gada 3. j ūnijā ar Regulu (EK) Nr. 488/20083 (“pagaidu 
regula”) ĶTR izcelsmes citronsk ābes importam piem ēroja pagaidu antidempinga 
maksājumu. 
(2) Jāpiebilst, ka proced ūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome 
(CEFIC) (“s ūdzības iesniedz ējs”) iesniedza s ūdzību kāda ražotāja vārdā, kas saražo 
lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopien ā ražotās citronsk ābes. 
(3) Kā minēts pagaidu regulas 14. apsv ērumā, dempinga un kait ējuma izmekl ēšana notika 
no 2006. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam (“izmekl ēšanas periods” jeb “IP”). 
Attiecībā uz tendenc ēm saistībā ar kaitējuma nov ērtējumu Komisija analiz ēja datus par 
laikposmu no 2004. gada 1. janv āra līdz IP beig ām (“attiec īgais periods”). 
B. TURPM ĀKĀ PROCED ŪRA 
                                                 
1 OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 
340, 23.12.2005., 17. lpp.). 
2 OV C 205, 4.9.2007., 14. lpp. 
3 OV L 143, 3.6.2008., 13. lpp.  
 
LV 6   LV (4) Pēc antidempinga pagaidu maks ājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes citronsk ābei 
vairākas ieinteres ētās personas rakstiski iesniedza savas piez īmes. Person ām, kas to 
pieprasīja, sniedza iesp ēju tikt uzklaus ītām.  
(5) Komisija turpin āja vākt un pārbaudīt visu inform āciju, ko uzskat īja par nepieciešamu 
galīgajiem secin ājumiem. Komisija jo īpaši pastiprin āja izmekl ēšanu attiec ībā uz 
aspektiem, kas interes ē Kopienu. Šaj ā saistībā pēc pagaidu pas ākumu noteikšanas 
vienu papildu p ārbaudes apmekl ējumu veica š āda citronsk ābes lietotāja telpās Eiropas 
Savienībā: 
– Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough , Apvienot ā Karaliste un 
Nowy Dwor , Polija. 
Turklāt, kā sīkāk paskaidrots t ālāk 11. apsv ērumā, pārbaudes apmekl ējumus veica 
šādu ražotāju eksport ētāju telpās: 
– Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (Laiwu Taihe ), Laiwu, Shandong  province; 
– Weifang Ensign Industry Co. Ltd.  (Weifang Ensign ), Changle, Shandong  
province. 
(6) Visas puses tika inform ētas par būtiskajiem faktiem un apsv ērumiem, pamatojoties uz 
kuriem pl ānoja ieteikt gal īgā antidempinga maks ājuma piem ērošanu ĶTR izcelsmes 
citronskābes importam un attiec īgo summu gal īgo iekasēšanu, ko nodrošina ar pagaidu 
maksājumu. Tika noteikts ar ī termiņš, kurā ieinteres ētās personas var ēja sniegt 
piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas. 
(7) Tika ņemtas vērā ieinteres ēto personu mutiski un rakstveid ā iesniegtās piezīmes, un 
vajadzības gadījumā secinājumus attiec īgi grozīja. 
C. LIETAS S ĀKŠANA,  
ATTIEC ĪGAIS RAŽOJUMS UN L ĪDZĪGAIS RAŽOJUMS  
(8) Viens ražot ājs eksport ētājs vairākkārt atkārtoja pras ību, ka sūdzības publisk ā versija 
neietver prima facie  pierādījumus par Kopienas r ūpniecībai nodar īto būtisko 
kaitējumu, atturot ieinteres ētās personas izmantot savas aizst āvības tiesības. Pēc šā 
ražotāja eksport ētāja domām lietu nevajadz ēja uzsākt, jo sūdzībā ietvertie pier ādījumi 
nav pietiekami. Šaj ā saistībā jāatzīmē, ka sūdzības publisk ā versija ietv ēra visus 
būtiskos pier ādījumus un nekonfidenci ālus datu kopsavilkumus , kas tika iesniegti 
konfidenci āli, lai ieinteres ētās personas var ētu izmantot savas aizst āvības tiesības 
procedūras laikā. Tādēļ šis arguments ir noraid āms. 
(9) Dažas ieinteres ētās personas izteica argumentus, ka attiec īgais ražojums pagaidu 
regulas 16. apsv ēruma noz īmē un tam l īdzīgais ražojums nav l īdzīgi, kā konstatēts 
pagaidu regulas 18. apsv ērumā, jo to fizik ālās un ķīmiskās īpašības nav vien ādas, un 
tos neizmanto vien ādiem nolūkiem. Pēc šo ieinteres ēto personu dom ām apgalvojums 
pagaidu regulas 18. apsv ērumā neattiecas uz argumentiem, kas min ēti izmeklēšanas 
laikā, un ir pretrun ā ar Komisijas veikto korekciju cenu samazin ājuma aprēķinos, kas 
saistīta ar noteiktu attiec īgā ražojuma daudzumu apstr ādi, lai nov ērstu saciet ēšanu, pēc 
tā ievešanas ES. Pirmk ārt tiek min ēts, ka izmekl ēšana liecina, ka gan attiec īgo 
ražojumu, gan l īdzīgo ražojumu izmanto vieniem un tiem pašiem galvenajiem 
nolūkiem, t.i., galvenok ārt tīrīšanai mājsaimniec ībās (trauku mazg ājamajām mašīnām 
 
LV 7   LV paredzētajos līdzekļos, mazgāšanas līdzekļos, ūdens mīkstinātājos) un kā pārtikas un 
dzērienu piedevas, bet ar ī personīgai higiēnai/kosmētikas jom ā. Pretenzija, ka daži 
lietotāji attiecīgo ražojumu nemaz neizmantos mazg āšanas līdzekļos, pārtikas un 
dzērienu ražošan ā tā smaržas un/vai kr āsas dēļ, nebija t ālāk pamatota ar 
pierādījumiem. Izmekl ēšana liecin āja, ka tikai vien ā pielietošanas jom ā, t.i., farm ācijas 
nozarē, tiek izmantota vien īgi Eiropā ražota citronsk ābe, un iemesls ir īpašā atbilstības 
testa izmaksas. T ā kā farmācijas nozare ir tikai neliela da ļa no kop ējās lietotāju 
komercdarb ības, atbilst ības testa izmantošana netika uzskat īta par ekonomiski 
attaisnojamu komercdarb ības lēmumu. Otrk ārt, nav pretrunu star p korekciju, kas tika 
veikta cenu samazin ājuma aprēķinos, saist ībā ar attiecīgā ražojuma daudzumiem, kam 
jānovērš sacietēšana pēc importēšanas, saska ņā ar pagaidu regulas 64. apsv ērumu un 
konstatējumu, ka abi ražojumi ir l īdzīgi, jo pietiek ar to, ka attiec īgajam ražojumam un 
līdzīgajam ražojumam ir vien ādas ķīmiskās, fizikālās un tehnisk ās pamatīpašības un 
ka tiem ir vien āds pamatpielietojums, k ā tas ir šaj ā gadījumā. Tālāk tiek min ēts, ka 
sacietēšana kā tāda nenotiek saist ībā ar Ķīnas ražojuma specifiskaj ām īpašībām, bet tā 
notiek, jo jebkurai citronsk ābei neatkar īgi no tās izcelsmes, t ās ķīmiskā sastāva dēļ ir 
tendence saciet ēt, ja to pak ļauj mitrumam un temperat ūras maiņām. Tā kā ir dabiski, 
ka tikai attiec īgais ražojums ilg āku laika periodu tiek pak ļauts mitrumam un 
temperatūras maiņām tā transport ēšanas laik ā uz ES, tad š ī problēma galvenok ārt 
rodas attiec īgajam ražojumam, bet ne vien īgi tam. T āpēc korekcij ā vienkārši ir ņemts 
vērā tas, ka saciet ēšanas nov ēršana rada papildu izmaksas galvenok ārt attiecīgajam 
ražojumam, jo ražojuma daudzumiem, ko sk ārusi saciet ēšana, vai nu nov ērš 
sacietēšanu (sadrupinot un sij ājot vai pārvēršot šķidrumā sacietējušo ražojumu) pirms 
tā pārdošanas t ālāk, vai pārdod to ar atlaidi. T ādējādi šī prasība ir noraid āma.  
(10) Ņemot vērā iepriekš teikto, tiek gal īgi secināts, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta 
nozīmē attiecīgais ražojums un citronsk ābe, kas ražota un p ārdota analog ā valstī, 
Kanādā, un Kopienas ražošanas nozares  ražotais un Kopienas tirg ū pārdotais ražojums 
ir līdzīgi ražojumi, un ar šo tiek apstiprin āts pagaidu regulas 15. l īdz 17. apsv ērums.  
D. DEMPINGS 
1. Visp ārīgi noteikumi  
(11) Izmekl ēšanas pagaidu posm ā tika veikta visu zin āmo ražot āju eksport ētāju tirgus 
ekonomikas rež īma (“TER”)/atseviš ķā režīma (“AR”) pras ību izmekl ēšana. Izlas ē 
iekļāva tikai dažus ražot ājus eksport ētājus, un vien ā uzņēmumā veica atseviš ķu 
pārbaudi. Sav ās piezīmēs par pagaidu regulu vair ākas personas izteica pretenzijas, ka 
šai pieejai ir daži tr ūkumi. Tāpēc jautājumu izskat īja vēlreiz, un, ņemot vērā arī to, ka 
tādu apstākļu dēļ kā, piemēram, pieejamie l īdzekļi, varēja palielin āt to uzņēmumu 
skaitu, kuros pasp ētu veikt izmekl ēšanu, galu gal ā tika nolemts neveidot izlasi. Ņemot 
vērā to, ka pagaidu posm ā katram uz ņēmumam, kas sadarboj ās, tika nodrošin āts 
vismaz AR, katram no tiem b ūtu jānosaka individu āla maksājuma likme. Rezult ātā 
trim uzņēmumiem, ko neiek ļāva izlasē vai kas atseviš ķi pārbaudīti pagaidu posm ā, 
lūdza iesniegt atbildes uz anketas jaut ājumiem. Ta ču tikai divi no šiem uz ņēmumiem 
iesniedza atbildes uz anketas jaut ājumiem. Trešais uz ņēmums neiesniedza atbildes uz 
anketas jaut ājumiem, un t ālāka izmekl ēšana tajā nenotika. 
2. Tirgus ekonomikas rež īms (“TER”) 
 
LV 8   LV (12) Pagaidu regulas 27. apsv ērumā minētais uzņēmums apgalvoja, ka šaj ā apsvērumā 
minētā subsīdija nav paredz ēta attiecīgajam ražojumam un ka nomas maksas 
nemaksāšana ir izskaidrojama ar grupas uz ņēmumu priv ātu vienošanos par pe ļņas 
kompensēšanu ar nomas maksu. Ta ču tādēļ, ka netika sa ņemti nekādi jauni dokumenti 
vai inform ācija par šo jaut ājumu un min ētā nomas maksas iegr āmatošanas prakse 
kropļojoši ietekm ē grāmatvedības datus, secin ājumi attiec ībā uz šo uz ņēmumu paliek 
bez izmai ņām un ar šo tiek apstiprin āti. 
(13) Pēc pagaidu inform ācijas nodošanas atkl ātībā viena uz ņēmumu grupa, kas min ēta 
pagaidu regulas 25. apsv ērumā, paziņoja, ka tā ir saņēmusi aizdevumus, pamatojoties 
uz vienas bankas s īki izstrādātu finanšu anal īzi, kas noteikusi augstu kred ītreitingu. 
Taču tas, ka banka form āli veica anal īzi un noteica augstu kred ītreitingu, neizsl ēdz to, 
ka konkrētais uzņēmums sniedza garantijas citiem uz ņēmumiem, neskatoties uz to, ka 
lielākā daļa no tā pamatlīdzekļiem bija ie ķīlāti, ne arī to, ka aizdevumus, kas tika 
piešķirti konkr ētajam uz ņēmumam, pieš ķīra banka, kurai bija rakstur īga valsts 
ietekme. T āpēc secinājumi attiec ībā uz šo uz ņēmumu paliek bez izmai ņām un tiek 
apstiprināti. 
(14) Viens no uz ņēmumiem, kas min ēts pagaidu regulas 26. apsv ērumā, apgalvoja, ka tam 
ir piemērots sods par to, ka t ā lielākais akcion ārs bija ieguvis zemes izmantošanas 
tiesības par labu cenu un p ēc tam pamatoti t ās pārvērtējis, ņemot vērā tirgus cenu 
izmaiņas. Taču milzīgo atšķirību starp ieg ādes cenu un nov ērtējumu pēc tam (1000-
2000 %) nebija iesp ējams izskaidrot. T ā kā nav saņemti nekādi jauni dokumenti vai 
informācija par zemes izmantošanas ties ību iegūšanu un v ēlāku pārvērtēšanu un ņemot 
vērā priekšroc ības, ko uz ņēmums sa ņēma, iegūstot aktīvus par cen ām, kas ir 
ievērojami zem ākas par tirgus v ērtību, secinājumi attiec ībā uz šo uz ņēmumu paliek 
bez izmai ņām un tiek apstiprin āti. 
(15) Tā kā netika sa ņemtas citas piez īmes par TER, ar šo tiek apstiprin āts pagaidu regulas 
25. līdz 30. apsv ērums. 
3. Atseviš ķs režīms (“AR”) 
(16) Pieci uz ņēmumi vai uz ņēmumu grupas, kam netika not eikts TER, atbilda visiem 
pamatregulas 9. panta 5. punkt ā noteiktajiem krit ērijiem, un tiem tika noteikts AR. 
Viens uzņēmums, kam bija noteikt s pagaidu AR, vairs t ālāk nesadarboj ās, un tāpēc 
AR galu gal ā netika noteikts (skat īt 11. un 34. apsv ērumu). 
4. Normālā vērtība 
(17) Kā izskaidrots iepriekš 11. apsv ērumā, pēc koment āriem par pagaidu regulu nol ēma, 
ka netiks veidota izlase, un tr īs uzņēmumiem, kurus neiek ļāva izlasē vai atseviš ķi 
nepārbaudīja pagaidu posm ā, lūdza iesniegt atbildes uz anketas jaut ājumiem. Norm ālo 
vērtību noteica vienam no šiem uz ņēmumiem ( Laiwu Taihe ), kas saņēma TER un kas 
iesniedza atbildes uz anketas jaut ājumiem. 
4.1. Uzņēmumi vai uz ņēmumu grupas, kas var ēja saņemt TER 
(18) Tā kā vienīgais uzņēmums, kas var ēja saņemt TER un ko izmekl ēšanas pagaidu posm ā 
pārbaudīja atseviš ķi, neiesniedza nek ādas piezīmes par norm ālo vērtību, tad ar šo tiek 
apstiprināti pagaidu regulas 35. l īdz 39. apsv ēruma konstat ējumi. 
 
LV 9   LV (19) Attiec ībā uz otru uz ņēmumu, kas sa ņēma TER ( Laiwu Taihe ) un kurā pēc tam notika 
izmeklēšana to iemeslu d ēļ, kas izskaidroti iepriekš 11. apsv ērumā, pirmkārt 
pārbaudīja, vai uzņēmuma kop ējie līdzīgā ražojuma p ārdošanas apjomi viet ējā tirgū ir 
reprezentat īvi pamatregulas 2. panta 2. punkta noz īmē. Attiecīgā ražojuma p ārdošanas 
apjomi viet ējā tirgū bija nedaudz zem 5 % no l īdzīgā ražojuma eksporta apjoma uz 
Kopienu. Ta ču šāds zemāks rādītājs tomēr ir pietiekami svar īgs, lai nodrošin ātu 
pareizu sal īdzinājumu, un l īdzīgā ražojuma iekšzemes cenas tiek uzskat ītas par 
reprezentat īvām, ņemot vērā arī konkrētā uzņēmuma kop ējos vietējos pārdošanas 
apjomus. T āpēc tos izmantoja, lai noteiktu norm ālo vērtību. 
(20) Par katru ražojuma veidu, ko uz ņēmums Laiwu Taihe  pārdevis eksportam uz Kopienu, 
noteica, vai viet ējā tirgū pārdod tieši sal īdzināmu ražojumu. Ražojumu veidus 
uzskatīja par tieši sal īdzināmiem, ja tie pieder ēja pie viena un t ā paša ražojuma veida 
(kas noteikts p ēc ķīmiskā sastāva), bija sal īdzināmi granul ēti un iesai ņoti. Konstat ēja, 
ka tikai viens ražojuma veids, ko p ārdod eksportam uz Kopienu, ir tieši sal īdzināms ar 
ražojuma veidu, kuru p ārdeva viet ējā tirgū. 
(21) Pēc tam pārbaudīja, vai šā ražojuma veida p ārdošanas apjomus viet ējā tirgū var 
uzskatīt par tādiem, kas ieg ūti parastā tirdzniec ības apritē saskaņā ar pamatregulas 
2. panta 4. punktu. Konstat ēja, ka IP laik ā, tātad parast ā tirdzniec ības aprit ē, šā 
ražojuma veida p ārdošanas apjomi viet ējā tirgū neatkarīgiem pat ērētājiem bija 
rentabli. 
(22) Tā kā šā ražojuma veida rentablo p ārdevumu apjoms bija 80 % vai maz āks par kop ējo 
šā veida pārdošanas apjomu, norm ālās vērtības pamat ā bija faktisk ā iekšzemes cena, 
kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai no rentablajiem dar ījumiem ar šo veidu. 
(23) Tā kā uzņēmuma Laiwu Taihe  iekšzemes cenas nevar ēja izmantot citu ražojuma veidu 
normālās vērtības noteikšanai, norm ālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 
2. panta 3. punktu. 
(24) Apr ēķinot norm ālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, p ārdošanas, 
vispārējo un administrat īvo izmaksu un pe ļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 
2. panta 6. punkta pirmo apakšpunktu pamatoti ar faktiskajiem datiem par parast ā 
tirdzniecības apritē notikušu l īdzīgā ražojuma ražošanu un p ārdošanu, ko veicis Laiwu 
Taihe. 
4.2. Uzņēmumi vai uz ņēmumu grupas, kam nevar ēja piešķirt TER 
(25) Sav ās piezīmēs par pagaidu regulu dažas personas apgalvoja, ka Kan āda nevarētu būt 
piemērota analog ā valsts, ņemot vērā to, ka ASV nesen ir s ākusi antidempinga 
procedūru pret citronsk ābi, kuras izcelsme cita starp ā ir Kanādā. Tāpēc par alternat īvu 
analogo valsti noteica Taizemi. Ta ču analīze parādīja, ka, lai gan antidempinga 
pasākumi pret Kan ādas izcelsmes citronsk ābi IP laikā nebija sp ēkā, IP laikā spēkā bija 
antidempinga pas ākumi pret Taizemes izcelsmes citronsk ābi. Pēdējos min ētos 
pasākumus piem ēroja Indija, un tie sast āvēja no iev ērojamiem antidempinga 
maksājumiem USD 374,36 par tonnu, kuri beidz ās tikai 2007. gada august ā, t.i., divus 
mēnešus pēc IP beigām. Tāpēc, ņemot vērā arī tos argumentus, kas jau min ēti pagaidu 
regulas 42. un 43. apsv ērumā, un to, ka p ēc šīs izmekl ēšanas pabeigšanas v ēl 
turpinājās ASV izmekl ēšana par Kan ādas izcelsmes citronsk ābi, tika secin āts, ka nav 
 
LV 10   LV iemesla, k āpēc, nosakot analogo valsti, b ūtu jādod priekšroka Taizemei, nevis 
Kanādai. 
(26) Saska ņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu norm ālā vērtība iepriekš 
11. apsvērumā minētajiem ražot ājiem eksport ētājiem, kuriem nepieš ķīra TER, ir 
nosakāma, ņemot mērā analogās valsts cenas vai apr ēķināto vērtību. 
5. Eksporta cena 
(27) Divu uz ņēmumu gad ījumā, kuros p ēc tam notika izmekl ēšana iepriekš min ētajā 
11. apsvērumā izskaidroto iemeslu d ēļ, eksporta cenu noteica p ēc tās pašas metodikas, 
kas izskaidrota pagaidu regulas 45. l īdz 47. apsv ērumā. 
(28) Tā kā neviens uz ņēmums neiesniedza nek ādas piezīmes par eksporta cen ām, ar šo tiek 
apstiprināti konstatējumi, kas min ēti pagaidu regulas 45. l īdz 47. apsv ērumā. 
6. Salīdzinājums 
(29) Sav ās piezīmēs par pagaidu regulu un par gal īgi paziņoto inform āciju viena 
uzņēmumu grupa apstr īdēja kāda tirgot āja veiktu abstraktas komisijas maksas 
ieturēšanu par p ārdošanas apjomu ĶTR, ņemot vērā to, ka tirgot ājs bija grupas 
neatņemama da ļa. Tomēr konstatēja, ka tirdzniec ības uzņēmums patieš ām darbojās kā 
neatkarīgs tirgot ājs un ka abu uz ņēmumu attiec ības ekonomiskaj ā ziņā ir kā 
galvenajam uz ņēmumam un t ā pārstāvim. Konstat ēja, ka tirgot ājs tirgoja ne tikai 
saistīto uzņēmumu ražotos ražojumus, bet ar ī ražojumus, ko ražojuši neatkar īgi 
ražotāji. Turklāt minētais uzņēmums pārdeva arī tieši nesaist ītiem klientiem. T āpēc 
prasību noraid īja, un saska ņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veica 
korekciju, iev ērojot pārdošanas, visp ārīgās un administrat īvās izmaksas un nesaist īto 
importētāju peļņu. 
(30) Sav ās piezīmēs par pagaidu regulu viens ražot ājs eksport ētājs ierosināja neņemt vērā 
izmaksas par val ūtas maiņu, jo saska ņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta 
j) apakšpunktu eksport ētājiem ir jādod 60 dienas, lai atspogu ļotu ilgstošas val ūtas 
kursa izmai ņas izmekl ēšanas perioda laik ā. Šī prasība bija pie ņemama, un ražot āja 
eksportētāja dempinga starp ību atbilstīgi koriģēja. 
(31) Pagaidu regul ā samazināja eksporta cenu saist ībā ar neatmaks ājamo PVN, ko saska ņā 
ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu piem ēro eksporta p ārdošanas 
apjomiem. Viens ražot ājs eksport ētājs savās piezīmēs par pagaidu regulu izteica 
prasību neveikt š ādu eksporta cenas korekciju, jo pamatregulas 2. panta 10. punkta 
b) apakšpunkts attiecas tikai uz norm ālo vērtību. Ir atz īts, ka pamatregulas 2. panta 
10. punkta b) apakšpunkt ā paredzētā korekcija attiecas tikai uz norm ālās vērtības 
aprēķināšanu. Faktiski uz iepriekš min ēto eksporta cenas samazin āšanu attiecas 
pamatregulas 2. panta 10. punkt a k) apakšpunkts, un t ā jāveic saska ņā ar minēto 
apakšpunktu. P ārbaudot šo pras ību, tika atkl āts, ka, apr ēķinot korekcijas konkr ētajam 
uzņēmumam, ir pie ļauta pārrakstīšanās kļūda un ka t ā pati kļūda ir pieļauta attiec ībā uz 
citiem uz ņēmumiem. Š īs neprecizit ātes izlaboja, un to rezult ātā nedaudz samazin ājās 
šiem uzņēmumiem iepriekš apr ēķinātās dempinga starp ības. 
 
LV 11   LV (32) Pārbaudot iepriekš ējā apsvērumā minēto prasību, atklāja, ka viena uz ņēmuma 
gadījumā, kuram bija noteikts atseviš ķs režīms, nav izdar īta nepieciešam ā korekcija. 
To izlaboja, un rezult ātā dempinga starp ība šim uz ņēmumam nedaudz pieauga. 
(33) Tā kā netika iesniegtas nek ādas citas piez īmes par sal īdzināšanu, bez izmai ņām, kas 
norādītas iepriekš 30., 31. un 32. apsv ērumā, ar šo tiek apstiprin āts pagaidu regulas 
48. līdz 50. apsv ērums. 
7. Dempinga starp ība 
(34) To divu uz ņēmumu gad ījumā, kuros notika t ālāka izmekl ēšana iepriekš min ētajā 
11. apsvērumā izskaidroto iemeslu d ēļ, dempinga starp ību noteica, izmantojot to pašu 
metodiku, kas izskaidrota pagaidu regulas 51. apsv ērumā. Viens uz ņēmums, kurš 
nesniedza atbildes uz anketas jaut ājumiem un kur ā nenotika t ālāka izmekl ēšana, kā 
paskaidrots iepriekš 11. apsv ērumā, tika uzskat īts par tādu, kas nesadarbojas, un 
saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstat ējumi balst ās uz pieejamajiem 
faktiem. Šaj ā gadījumā, ņemot vērā pagaidu regulas 19. apsv ērumā minēto augsto 
sadarbības līmeni, uzņēmumam noteica no visiem uz ņēmumiem visliel āko dempinga 
starpību. 
(35) Dempinga starp ības visiem uz ņēmumiem, kuros pagaidu posm ā jau bija notikusi 
atsevišķa izmeklēšana, pārrēķināja, lai izlabotu ie priekš 30., 31. un 32. apsv ērumā 
minētās neprecizit ātes. Šis pārrēķins radīja dempinga starp ību nelielas korekcijas. 
(36) Tā kā netika iesniegts neviens jauns dokuments , ar šo apstiprina pagaidu regulas 
53. apsvēruma secin ājumus, kas attiecas uz sadarb ības līmeni. 
(37) Tādējādi galīgās dempinga starp ības, ko izsaka k ā procentu ālo daļu no CIF cenas l īdz 
Kopienas robežai pirms nodok ļu nomaksas, ir š ādas. 
Uzņēmums Galīgā dempinga 
starpība 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd 58,1 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 19,1 % 
RZBC Co. Ltd 59,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd 59,8 % 
TTCA Co., Ltd 57,1 % 
Yixing Union Biochemical Co. Ltd 55,7 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 53,5 % 
Visi pārējie uzņēmumi 59,8 % 
 
LV 12   LV E. KAIT ĒJUMS  
1. Kopienas ražošana un Kopienas ražošanas nozare 
(38) Dažas ieinteres ētās personas pazi ņoja, ka uz ņēmums S.A. Citrique Belge N.V.  pēc IP 
pārtrauca ražošanu un tikai nodarboj ās ar attiec īgā ražojuma, ko import ē no saistīta 
uzņēmuma Ķīnā (DSM Wuxi ), pārdošanu, apgalvojot, ka uz ņēmums Citrique Belge 
nav Kopienas ražošanas nozares da ļa. Šis apgalvojums tom ēr nav pamatots ar 
pierādījumiem, un no uz ņēmuma Citrique Belge  iesniegtajiem datiem secin āms, ka 
uzņēmums turpin āja ražošanu.  
(39) Viena ieinteres ētā persona s ūdzējās arī, ka pagaidu regulas 56. apsv ērumā ir uzrādīts 
tikai uzņēmuma Citrique Belge  importēto ražojumu kl āsts no saist ītā Ķīnas ražotāja IP 
laikā. Šī persona piepras īja, lai tiktu uzr ādīti visi Kopienas ražošanas nozares importa 
virzieni no saist ītiem un nesaist ītiem uzņēmumiem par visu attiec īgo periodu, jo 
importa apjomi ir noz īmīgs faktors, lai nov ērtētu Kopienas ražošanu un rezult ātā 
izdarītu slēdzienu par kait ējumu. Izmekl ēšana patieš ām liecināja, ka visa attiec īgā 
perioda laik ā Kopienas ražošanas nozares importa apjomi bija nenoz īmīgi, t.i., 1 % 
līdz 6 % no ražošanas apjoma — š ī amplitūda tiek min ēta konfidencialit ātes 
apsvērumu dēļ. Tāpēc arguments ir noraid āms, un ar šo gal īgi apstiprina pagaidu 
regulas 55. l īdz 58. apsv ērumu.  
2. Kopienas pat ēriņš 
(40) Tā kā par Kopienas pat ēriņu nav sa ņemta jauna un pamatota inform ācija, ar šo 
apstiprina pagaidu regulas 59. un 60. apsv ērumu. 
3. Imports no attiec īgās valsts 
a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus da ļa, importa cenas 
(41) Attiec ībā uz importa apjomiem, tirgus da ļu un cenām nav atrasta vai sa ņemta jauna un 
pamatota inform ācija, tāpēc un arī tādēļ, ka ieinteres ētās personas nav iesniegušas 
nekādas prasības vai argumentus par attiec īgā importa apjomu un cen ām, ar šo 
apstiprina pagaidu regulas 61. l īdz 63. apsv ērumu.  
b) Cenu samazin ājums 
(42) Izmekl ēšanas pagaidu posm ā, lai sal īdzinātu attiecīgo ražojumu un Kopienas 
ražošanas nozares ražoto citronsk ābi tajā pašā tirdzniec ības līmenī, cenu 
samazinājuma aprēķinā veica korekciju nesaist ītu import ētāju uzcenojumam (tostarp 
pārdošanas, visp ārīgajām un administrat īvajām izmaks ām) un turkl āt veica korekciju 
īpašajām apstrādes izmaks ām, kas rodas import ētājiem uz Kopienu, lai pirms 
tālākpārdošanas nov ērstu noteiktu attiec īgā ražojuma daudzumu saciet ēšanu. Taču 
saistībā ar datu par tirdzniec ības korekciju l īmeņa nelielo izlabošanu apr ēķināja 
vidējās svērtās cenas samazin āto starpību un konstat ēja, ka 17,42 % ir samazin āti līdz 
16,54 %.  
(43) Pēc galīgās informācijas pazi ņošanas viens Kopienas ražot ājs iebilda, ka korekcijas 
jāveic arī attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares tirdzniec ības posmiem, proti, j āņem 
vērā pārdevumi, izmantojot starpniekus. Šaj ā ziņā jāmin, ka pirms attiec īgā ražojuma 
 
LV 13   LV Kopienas ražošanas nozares cenu sal īdzināšanas ar importa cen ām tika veikta 
korekcija, ņemot vērā tirdzniecības posmus.  
(44) Tas pats Kopienas ražot ājs turklāt pieprasīja korekciju, kas saist īta ar izmaks ām, kuras 
radušās, noteiktiem attiec īgā ražojuma daudzumiem piem ērojot īpašo saciet ēšanas 
novēršanas apstr ādi, attiecin āt arī uz līdzīgo ražojumu. Tom ēr šo prasību nepamatoja 
ar sīkāku inform āciju par konkr ētām izmaks ām, kas raduš ās Kopienas ražot ājam, un 
tādēļ tā nebija pie ņemama. T āpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 64. apsv ērumu. 
4. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozar ē 
a) Vispārējais stāvoklis 
(45) Dažas ieinteres ētās personas izvirz īja pretenziju, ka Komisija nav r ūpīgi izanaliz ējusi 
visus kait ējuma rādītājus, un tāpēc nav konstat ēta īsta un piln īga saikne starp Kopienas 
ražošanas nozares st āvokli un Ķīnas importu. Jo īpaši tika apgalvots, ka nav nov ērtētas 
dažu kait ējuma rādītāju labvēlīgas izmai ņas. Jāatzīmē, ka pat, ja dažu kait ējuma 
rādītāju izmaiņas ir labv ēlīgas, kas tika apstiprin āts pagaidu regulas 79. apsv ērumā, 
kopējā aina nor āda uz Kopienas ražošanas nozares st āvokļa pasliktin āšanos. 
Ražojumu, ražošanas jaudas, jaudas izmantošanas, p ārdošanas apjomu un cenas par 
vienību līmeņu viduvējie uzlabojumi, k ā arī pieaugus ī rentabilit āte, ko apraksta 
pagaidu regulas 76. apsv ērumā, atspogu ļo Kopienas ražot āju centienus attiec īgajā 
periodā palikt konkur ētspējīgiem un g ūt labumu no pieauguš ā patēriņa. Taču, kā 
redzams pagaidu regulas 68. apsv ērumā, par spīti šiem centieniem Kopienas ražošanas 
nozare ir zaud ējusi 5 procentu punktus (t.i., tirgus da ļa ir samazin ājusies no 54 % l īdz 
49 %) no savas tirgus da ļas, kuru liel ākoties pārņēmis imports no Ķīnas par zem ām 
dempinga cen ām. Kā situāciju pasliktinošs faktors min ēts arī tas, ka Kopienas 
ražošanas nozare b ūtu varējusi cerēt iegūt kādu daļu no tās tirgus da ļas, kas pieder ēja 
tiem trim Kopienas citronsk ābes ražot ājiem, kuri beidza savu darb ību 2004. gad ā. 
Tomēr, tieši pret ēji, Kopienas ražošanas nozare nesp ēja pārņemt ne šo tr īs slēgto EK 
ražotāju klientus, ne g ūt labumu no pieauguš ā patēriņa. Šis būtiskais tirgus da ļas 
zaudējums kop ā ar acīmredzami slikt ākiem finanšu r ādītājiem, t.i., rentabilit āti, 
ieguldījumu ienes īgumu un naudas pl ūsmu, rāda, ka attiec īgajā periodā Kopienas 
ražošanas nozares visp ārējais stāvoklis pasliktin ājās un IP laik ā bija visslikt ākais. 
Turklāt krājumu samazin ājumu šajā gadījumā nevar nov ērtēt kā Kopienas ražošanas 
nozares st āvokļa pozitīvu attīstību, jo to nevar uzskat īt par nozīmīgu rādītāju, ņemot 
vērā ražojuma raksturu, kas nepie ļauj ilglaic īgu uzglab āšanu.  
b) Ieguldījumi un sp ēja piesaist īt kapitālu  
(46) Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka ieguld ījumi šajā jomā nav past āvīgi, bet 
pastāv noteikti ieguld ījumu cikli. Lai gan pat norm ālos tirgus apst ākļos noteikti nevar 
sagaidīt, ka būtiski ieguld ījumi būtu jāveic katru gadu, tas, ka vis ā periodā neviens no 
diviem atlikušajiem Kopienas ražot ājiem nav veicis b ūtiskus ieguld ījumus, tiek 
uzskatīts par z īm i  t a m ,  k a  z e m ā rentabilit āte (kas 2006. gad ā pārvērtās par 
zaudējumiem) ne ļāva veikt b ūtiskus ieguld ījumus. Tādēļ uzskata, ka šaj ā gadījumā 
ieguldījums ir īpaši nozīmīgs kaitējuma rādītājs.  
(47) Visbeidzot, j āapsver Kopienas ražot āju spēja palielin āt kapitālu. Šajā saistībā 
izmeklēšana liecin āja, ka abiem Kopienas ražot ājiem saist ībā ar citronsk ābes 
ražošanas komercdarb ības vides pasliktin āšanos ir gr ūtības piesaist īt kapitālu. 
 
LV 14   LV (48) Viena ieinteres ētā persona min ēja, ka sūdzības iesniedz ējs vismaz sp ēja piesaist īt 
kapitālu attiecībā uz citiem ražojumiem, jo 2007. gada febru ārī tas paziņoja par jaunas 
glikozes r ūpnīcas celtniec ību. Šajā saistībā ir minēts, ka izmekl ēšanas ietvars attiecas 
tikai uz sp ēju piesaist īt kapitālu saistībā ar konkr ēto ražojumu, t.i., citronsk ābi, ko, 
šķiet, ir negat īvi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares finanšu st āvoklis. 
(49) Pamatojoties uz iepriekš min ēto, tiek apstiprin āts pagaidu regulas 72. apsv ērumā 
minētais secinājums par Kopienas ražošanas nozares ieguld ījumu. 
c) Rentabilit āte un ieguld ījumu ienes īgums 
(50) Viena ieinteres ētā persona apgalvoja, ka  pagaidu regulas 73. apsv ērumā izklāstītie 
konstatējumus nevar ētu saskaņot ar abu Kopienas ražot āju kontiem, proti, neviens no 
kontiem neuzr ādītu minētās ārkārtējās pārstrukturēšanas izmaksas. Šaj ā saistībā ir 
minēts, ka attiec īgajā periodā viena Kopienas ražot āja ārkārtas rezult ātu lielā mērā 
ietekmēja pārstrukturēšanas pas ākumi, kas atspogu ļojās kontos vai nu k ā izmaksas, vai 
kā ieņēmumi atkar ībā no tā, vai tie attiecas uz uzkr ājumu papildin āšanu vai 
atbrīvošanos no tiem, un no nodev ām, kas maks ātas mātes uzņēmumam Šveic ē. Tāpēc 
tika uzskat īts par atbilstoš āku par pamatu kait ējuma anal īzei izmantot darb ības 
rezultātu, nevis t īro peļņu.  
(51) Tā pati persona apgalvoja, ka tas sods par r īcību, kas v ērsta pret konkurenci, ko 
2005. gad ā piemēroja abiem Kopienas ražot āju mātes uzņēmumiem, iesp ējams, bija 
ietekmējis Kopienas ražošanas nozares pe ļņas stāvokli. Jebk āda no soda naudas 
radusies ietekme (gan uzkr ājumu papildin āšana, gan atbr īvošanās no tiem) ir 
iegrāmatota kā ārkārtas rezult āts. Kā minēts iepriekš ējā apsvērumā, darbības rezult ātu 
šajā procesā izmantoja k ā kaitējuma rādītāju. Tādējādi naudas sods, ko piem ēroja 
Kopienas ražot ājiem, neb ūtu varējis ietekm ēt peļņas stāvokli, kurš tika izmantots 
kaitējuma anal īzē. Turklāt jāpiebilst, ka no 2006. gada l īdz IP perioda beig ām 
Kopienas r ūpniecības nozarei bija zaud ējumi. Tāpēc pagaidu regul ā minētās tendences 
ar šo tiek gal īgi apstiprin ātas.  
(52) Vair ākas ieinteres ētās personas nor ādīja uz zināmu neatbilst ību starp tendenci attiec ībā 
uz rentabilit āti un ieguld ījumu ienes īgumu. Patiesi, pret ēji rentabilit ātei, kas tika 
noteikta, darb ības peļņu no līdzīgā ražojuma p ārdošanas nesaist ītiem patērētājiem 
izsakot kā procentus no šo p ārdošanas apjomu apgroz ījuma, ieguld ījumu ienes īgumu 
aprēķināja kā tīro peļņu procentos no ieguld ījumu tīrās bilances v ērtības. Lai saglab ātu 
konsekvenci visu kait ējumu rādītāju aprēķinos, ieguld ījumu ienes īguma apr ēķinu 
pārskatīja, pamatojoties uz darb ības peļņu procentos no ieguld ījumu tīrās bilances 
vērtības. Pārskatītie skaitļi ir šādi. 
 2004 2005 2006 IP 
Kopējo ieguldījumu 
ienesīgums (indekss) 100 148 -147 -207 
(53) Ar šo apstiprina, ka p ārskatīto skaitļu virzības tendence bija t ā pati, un t āpēc tie 
nemainīja secinājumu, kas izkl āstīts pagaidu regulas 74. apsv ērumā un kuru ar šo 
apstiprina.  
5. Secinājums par c ēloņsakarību 
 
LV 15   LV (54) Tā kā par ražojumu, p ārdošanas apjomu, tirgus da ļu, vienības pārdošanas cenu, 
krājumiem, naudas pl ūsmu, nodarbin ātību, produktivit āti, algām un dempinga 
starpības lielumu nav sa ņemta jauna un pamatota inform ācija vai argumenti, ar šo 
galīgi apstiprina pagaidu regulas 66. l īdz 71., 73. un 75. l īdz 78. apsv ērumu. Turkl āt 
attiecībā uz ieguld ījumu ienes īgumu min ētie pārskatītie skaitļi neietekm ē tendences, 
kas izklāstītas pagaidu regulas 73. un 74. apsv ērumā. Tādējādi, ņemot vērā finanšu 
rādītājus, kas nep ārprotami pasliktin ās, piemēram, rentabilit āti, ieguld ījumu 
ienesīgumu un naudas pl ūsmu savienojum ā ar ievērojamu tirgus da ļas zaudēšanu, ar šo 
tiek galīgi apstiprin āts pagaidu regulas 81. apsv ērumā izklāstītais secinājums par to, ka 
Kopienas ražošanas nozarei ir nodar īts būtisks kaitējums.  
F. CĒLOŅSAKARĪBA 
1. Importa par dempinga cen ām ietekme 
(55) Kā minēts iepriekš 42. apsv ērumā, galīgi secināja, ka vid ējās cenas importam no ĶTR 
IP laikā bija zem ākas nekā vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. P ēc nelielas 
aprēķinu pārskatīšanas konstat ēja, ka vid ējais cenu pazemin ājums ir 16,54 %. Šis 
nelielais cenu pazemin ājums nevar ietekm ēt secinājumus par importa par dempinga 
cenām ietekmi, kas izkl āstīti pagaidu regulas 83. l īdz 85. apsv ērumā un ar šo tiek 
apstiprināti.  
2. Citu faktoru ietekme 
a) Pašizrais īts kaitējums 
(56) Daži import ētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare kait ējumu sev nodar īja pati, 
un to izrais īja stratēģija “cena, nevis apjoms”, proti, piev ēršanās vienīgi augstākās 
kvalitātes tirgus segmentam, neražojot un nep ārdodot zem ākās kvalitātes ražojumu. 
Pēc šo pašu import ētāju teiktā sekas bija t ādas, ka Kopienas ražošanas nozare nevar ēja 
gūt labumu no pieauguš ā pieprasījuma pēc zemākas kvalit ātes citronsk ābes un tāpēc 
zaudēja tirgus da ļu un pasliktin āja savu finanšu situ āciju. Tom ēr izmeklēšana liecin āja, 
ka attiecīgo ražojumu un l īdzīgo ražojumu pamat ā izmanto vieniem m ērķiem un ka tie 
galvenokārt konkur ē vienos un tajos pašos segmentos (skat īt 9. apsvērumu), iz ņemot 
vienu tirgus nišu, kas veido nelielu da ļu no Eiropas citronsk ābes tirgus da ļas, kuru līdz 
šim apgādāja vienīgi Kopienas ražošanas nozare. Izmekl ēšanā patiešām konstat ēja, ka 
Kopienas ražošanas nozare darbojas zem ākas kvalit ātes tirgus segment ā. Tādēļ šis 
arguments ir noraid āms.  
(57) Turkl āt dažas ieinteres ētās personas to, ka attiec īgajā periodā, proti, tajos gados, kad 
Kopienas r ūpniecība sasniedza lab ākus rezult ātus, t.i., 2004.—2005. gad ā, netika 
veikti ieguld ījumi, uzskat īja par faktoru, kas veicin āja tirgus da ļas zaudēšanu un 
rezultātā tā situācijas pasliktin āšanos. Izmekl ēšana liecin āja, ka Kopienas ražošanas 
nozare nestr ādāja ar pilnu jaudu un ka attiec īgajā periodā tās jaudas izlietojums bija 
stabils. T āpēc lielāka piepras ījuma gad ījumā būtu bijis iesp ējams nedaudz palielin āt 
ražošanas apjomus bez papildu ieguld ījumiem. Turkl āt, ņemot vērā to, ka attiec īgajā 
periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilit āte bija nepietiekama, t.i., maz āka par 
plānoto peļņu, un pat izv ērtās negatīva, par ekonomiski attaisnojamu uzskata 
komercdarb ības lēmumu neieguld īt ievērojamas summas l īdzīga ražojuma ražošan ā. 
Tādējādi šis arguments nav p ārliecinošs un ir noraid āms. 
 
LV 16   LV b) Izejmateri ālu cenu pieaugums, pieaugoš ās enerģijas cenas  
(58) Gandr īz visas ieinteres ētās personas vair ākkārt atkārtoja apgalvojumus, ka jebkurš 
konstatētais kaitējums varētu būt bijis radies saist ībā ar cukura tirgus reformu un tai 
sekojošo ražošanas kompens āciju likvid ēšanu 2006. gad ā un/vai ar pieaugošaj ām 
enerģijas cenām.  
(59) Viena ieinteres ētā persona min ēja, ka viena Kopienas ražot āja 2007. gada p ārskatā ir 
minēts, ka izejmateri ālu pieejam ība ir ierobežota saist ībā ar Eiropas rež īmu attiec ībā 
uz cukuru, kura rezult ātā ir cēlušās izmaksas. Šaj ā saistībā ir jāpiebilst, ka min ētais 
Kopienas ražot ājs kā pamatizejvielu neizmanto cukuru, bet gan melases s īrupu, un, k ā 
izskaidrots pagaidu regulas 89. apsv ērumā, tāpēc tam nekad nav maks āta ražošanas 
kompensācija. Taču izmaksu pieaugums melases s īrupam nebija noz īmīgs, bet 
atbilstošs cukura cenu pieaugumam pasaules tirg ū. Attiecībā uz otra Kopienas ražot āja 
situāciju, kas s īkāk bija aprakst īta pagaidu regulas 90. l īdz 94. apsv ērumā, netika 
saņemta jauna vai pamatota inform ācija vai argumenti. Ar šo tiek apstiprin āts 
vispārīgais secin ājums, kas izkl āstīts 93. apsv ērumā, ka cukura tirgus reforma 
neietekmēja Kopienas ražošanas nozares izmaksu st āvokli lielā mērā. 
(60) Tā pati ieinteres ētā persona apgalvoja, ka patieš ām varētu būt bijusi saikne starp 
cukura cen ām un biodegvielas ražošanu, jo tas ir apstiprin āts Komisijas p ētījumā 
"Pārtikas cenu kr īzes iemesli".4 Šajā saistībā ir jāpiebilst, ka Komisijai, k ā jau minēts 
pagaidu regulas 98. apsv ērumā, bija piek ļuve datiem par abu Kopienas ražot āju 
izmaksām, un tāpēc tā varēja izanaliz ēt abu Kopienas ražot āju citronsk ābes ražošan ā 
izmantoto izejmateri ālu konkrētās izmaksas. T āpēc tika analiz ēta un, nov ērtējot ES 
cukura tirgus reformu un biode gvielas ražošanas pieaugumu, ņemta vērā jebkāda 
saistība starp cukura cen ām un biodegvielas ražošanu. Pamatojoties uz to, var ētu 
secināt, un ar šo tiek gal īgi apstiprin āts, ka šie faktori neietekm ēja Kopienas ražošanas 
nozares konstat ēto un ciesto kait ējumu lielā mērā.  
(61) Turkl āt jāmin, ka nek āds izmaksu pieaugums saist ībā ar melases s īrupu, cukuru vai 
glikozi, vai ar ī enerģiju, kas tika atz īts pagaidu regul ā (skatīt 93. un 96. apsv ērumu) 
nav kaitējuma avots Kopienas ražošanas nozarei, jo norm ālā tirgus situ ācijā Kopienas 
ražošanas nozare b ūtu varējusi vismaz da ļēji novirzīt šīs pieauguš ās izmaksas saviem 
patērētājiem. Taču izmekl ēšana liecin āja, ka arvien pieaug importa apjoms par 
dempinga cen ām, kas iev ērojami samazina Kopienas ražošanas nozares cenas. 
Tādējādi, kā minēts pagaidu regulas 84. apsv ērumā, ir notikusi cenu samazin āšanās, 
un Kopienas ražošanas nozare var ētu vienīgi nedaudz novirz īt savu izmaksu 
pieaugumu saviem pat ērētājiem, kā rezultātā pasliktin ātos tās finanšu situ ācija un 
turklāt tiktu zaud ēta tirgus da ļa.  
(62) Visbeidzot, ir j āpiemin, ka izmekl ēšana parādīja, ka ir pieaugušas ar ī Ķīnas izmaksas 
saistībā ar citronsk ābes ražošanu. Tom ēr šo pieaugušo izmaksu d ēļ nav 
paaugstin ājušās pārdošanas cenas, tieši pret ēji, attiecīgajā periodā pārdošanas cenas 
pat samazin ājās par vienu vien ību — par 6 procenta punktiem, k ā minēts pagaidu 
regulas 63. apsv ērumā. 
                                                 
4 Eiropas Komisija "P ārtikas cenu kr īzes iemesli: cukurs", 2008. gada 20. maijs, 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspevct/foodprice/sugar_en.pdf. 
 
LV 17   LV (63) Pamatojoties uz iepriekš izkl āstīto, prasības ir noraid āmas, un 88. l īdz 99. apsv ērums 
ar šo tiek gal īgi apstiprin āts. 
c) Kopienas ražošanas  nozares cenu kartelis  
(64) Dažas ieinteres ētās personas vair ākkārt apgalvoja, ka Eiropas ražot āju piedzīvotais 
tirgus daļas zaudējums bija pašu izrais īts saistībā ar citronsk ābes karteli (1991.—
1995. gads), kur ā piedalījās gan sūdzības iesniedz ējs, gan otrs Eiropas ražot ājs, un kas 
radās saistībā ar Ķīnas citronsk ābes importa apjoma pieaugumu. Šis apgalvojums 
netika tālāk pamatots un t āpēc neietekm ēja secinājumu, kas izteikts pagaidu regulas 
100. apsv ērumā, ka liels importa par dempinga cen ām apjoma pieaugums s ākās 
vairākus gadus p ēc tam, kad kartelis jau bija beidzis past āvēt. 
(65) Pamatojoties uz iepriekš min ēto, tiek gal īgi secināts, ka pret konkurenci v ērsto 
pasākumu, kuros piedal ījās Kopienas ražošanas nozare, sekas neveicin āja Kopienas 
ražošanas nozares ciest ā būtiskā kaitējuma rašanos. 
d) Val ūtas svārstības 
(66) Dažas ieinteres ētās personas vair ākkārt apgalvoja, ka Ķīnas ražotās citronsk ābes cenu 
pazemināšanās IP laikā iemesli liel ā mērā bija nelabv ēlīgais USD/EUR val ūtas maiņas 
kurss, tas, ka pasaules tirgos citronsk ābes cenas parasti nosaka USD, un gr ūtības 
pielāgot cenas, par kur ām parasti vienojas reizi gad ā, jaunai val ūtas situācijai.  
(67) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 104. apsv ērumā jebkādu valūtas svārstību ietekme tiek 
uzskatīta par nenoz īmīgu, jo, pat ja USD devalv ācija pret EUR laika posm ā no 
2004. gada l īdz IP beig ām, kas pēc provizorisko apr ēķinu saska ņošanas bija 4,97 %, 
tiktu pilnīgi ignorēta, joprojām būtu novērojams samazin ājums par vair āk nekā 10 %.  
(68) Rezult ātā tiek galīgi apstiprin āts, ka EUR v ērtības pieaugums attiec ībā pret USD 
nebija tāds, lai noliegtu c ēloņsakarību starp konstat ēto kaitējumu Kopienas ražošanas 
nozarei un attiec īgo importu, un t āpēc prasība ir noraid āma. 
3. Secin ājums par c ēloņsakarību 
(69) Tā kā nav saņemta jauna un pamatota inform ācija vai argumenti, ar šo apstiprina 
pagaidu regulas 82. l īdz 110. apsv ērumu. 
(70) Ņemot vērā iepriekš min ēto, tiek apstiprin āts pagaidu secin ājums, ka starp Kopienas 
ražošanas nozarei nodar īto būtisko kait ējumu un Ķīnas importu par dempinga cen ām 
pastāv cēloņsakarība. 
G. KOPIENAS INTERESES  
1. Pēc izmeklēšanas perioda notikuš ās izmaiņas 
(71) No dažiem Kopienas ražošanas nozares ražot ājiem, kā arī ražotājiem eksport ētājiem 
un import ētājiem, kas sadarboj ās, tika sa ņemtas piez īmes par nepieciešam ību ņemt 
vērā atsevišķas būtiskas izmai ņas, kuras notikušas p ēc IP. Jāatzīmē, ka saska ņā ar 
pamatregulas 6. panta 1. punktu parasti ne ņem vērā to inform āciju par dempingu un 
kaitējumu, kas attiecas uz laikposmu p ēc izmeklēšanas perioda. Ta ču, ņemot vērā 
izklāstu pagaidu regulas 119. un 129. apsv ērumā, izņēmuma kārtā tika uzskat īts par 
 
LV 18   LV vajadzīgu apkopot datus un inform āciju, kas attiecas uz laika periodu p ēc 2007. gada 
jūnija līdz 2008. gada j ūlijam.  
(72) Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka pas ākumu piem ērošana neb ūtu vajadz īga, 
jo pēc IP Kopienas ražošanas nozares rentabilit āte sasniedza augstu l īmeni saist ībā ar 
ievērojami pieauguš ām cenām un, ka tirgus pats noregul ējās. IP laikā bija pierādījumi 
par dempingu un kait ējumu, un šis kait ējums lielā mērā izveidojās saistībā ar importa 
par dempinga cen ām radīto cenu samazin ājumu. Statistika par importu liecina, ka 
vidējais Ķīnas pārdošanas cenu pieaugums p ēc IP ir tikai 12 %. Sal īdzinājumā ar 
samazināšanās līmeni par 16,54 % IP laik ā šis pieaugums ac īmredzami nav 
pietiekams, jo tas ne ļautu Kopienas ražošanas nozarei palielin āt tās pārdošanas cenu 
līdz notur īgam līmenim, nerisk ējot zaud ēt vairāk klientu, ja netiek ieviesti 
antidempinga pas ākumi. Attiec ībā uz Kopienas ražošanas nozares cenu l īmeni tika 
konstatēts, ka Kopienas ražošana s nozarei ir izdevies m ēreni palielin āt cenas no 
2008. gada pirm ā ceturkšņa, kas, š ķiet, ir uzlabojis Kopienas ražošanas nozares 
finanšu situ āciju. Tom ēr šie cenu pieaugumi ir cieš ā savlaicīgā saistībā ar šā procesa 
sākšanu, un t āpēc šķiet, ka Kopienas r ažošanas nozares situ ācija, iesp ējams, ir 
uzlabojusies saist ībā ar potenci ālajiem antidempinga pas ākumiem attiec ībā uz importu 
no ĶTR. Tādējādi tika secin āts, ka tā nebija tirgus pašregul ācija vai ar ī pašregulācija 
bija nepietiekama, lai uzskat ītu pasākumu izmantošanu par nevajadz īgu. Tādējādi 
arguments ir noraid āms. 
2. Kopienas ražošanas nozares intereses 
(73) Tā kā par Kopienas ražoša nas nozares interes ēm nav sa ņemta jauna un pamatota 
informācija vai argumenti, ar šo ap stiprina pagaidu regulas 112. l īdz 115. apsv ērumā 
izdarīto secinājumu par Kopienas ražo šanas nozares interes ēm. 
3. Konkurence un pieg ādes drošība 
(74) Visieinteres ētākās personas vair ākkārt atkārtoja, ka pas ākumu piem ērošana iev ērojami 
samazinātu konkurenci Eiropas tirg ū un tirgū radītu dipolu situ āciju. Tom ēr tiek 
uzskatīts, ka, ņemot vērā spēcīgo tirgus poz īciju, ko p ēdējos gados ir ieguvuši Ķīnas 
ražotāji eksport ētāji, pasākumu piem ērošana neliks tiem aiziet no Kopienas tirgus, bet 
gan vienīgi atjaunos vien ādas iespējas, lai ļautu Kopienas ražošanas nozarei un Ķīnas 
ražotājiem eksport ētājiem konkur ēt pēc vienādiem nosac ījumiem. Turkl āt saprātīgs 
cenu palielin ājums Kopienas tirg ū varētu patiešām piesaist īt lielāku importa apjomu 
no citām trešām valstīm, kuras pašas nodarboj as ar ražošanu, piem ēram, Izra ēla un 
Dienvidamerikas valstis, kuras, iesp ējams, bija maz ieinteres ētas eksport ēt uz tirgu ar 
zemākām cenām.  
(75) No otras puses, ja antidempinga pas ākumi neb ūtu piemēroti, nevar izsl ēgt, ka 
Kopienas ražošanas nozarei b ūtu bijis j āpārtrauc sava ražošanas darb ība šajā 
konkrētajā jomā, kas novestu pie pret ējā scenārija, t.i., Ķīnas importa domin ēšanas.  
(76) Visieinteres ētākās personas apgalvoja ar ī, ka, ja Ķīnas imports b ūtu apturēts saistībā ar 
pasākumu ieviešanu, b ūtu apdraud ēta piegādes drošība, jo Kopienas ražošanas nozare 
nevar apmierin āt pieprasījumu ES tirg ū pat tad, ja abi ražot āji izmantotu 100 % no 
savas ražošanas ja udas. To pasliktin ātu tas, ka tiek prognoz ēts, ka piepras ījums pēc 
 
LV 19   LV citronskābes pat palielin āsies, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 
Nr. 648/2004 par mazg āšanas līdzekļiem (“mazg āšanas līdzekļu regula”)5. Minētajā 
regulā Komisija ap ņemas veikt p ārbaudi attiec ībā uz fosfātu izmantošanu mazg āšanas 
līdzekļos un, pamatojoties uz rezult ātiem, iesniegt priekšlikumu atbilst īgai rīcībai. 
Pildot šīs saistības, Komisija iesniedza zi ņojumu, bet v ēl nepiedāvāja nekādas 
darbības. Taču pat tad, ja fosf ātus pilnībā izņemtu no mazg āšanas līdzekļu ražošanas, 
to galvenie aizvietot āji ir zeolīti, un citronsk ābe — maz āk.  
(77) Turkl āt vairāki fakti ir pretrun ā pieņēmumam, ka Ķīnas imports patieš ām būtu 
apturēts.  
– Statistika par importu liecin āja, ka divpadsmit m ēnešu laik ā pēc IP Ķīnas 
importa apjoms palielin ājās par 17 %, turpretim p ēc pagaidu pas ākumu 
piemērošanas tas saglab ājās nozīmīgā līmenī, kas, šķiet, ir pietiekami, lai 
garantētu piegādes drošību ES. 
– Izmeklēšana uzrādīja zināmu ražošanas jaudas p ārpalikumu dažiem ražot ājiem 
eksportētājiem Ķīnā, kas nor āda uz to, ka Ķīnas imports uz ES tirgu 
neapstāsies, jo īpaši, ja ASV antidempinga izmekl ēšanas ietvaros ASV 
piemērotu pasākumus pret ĶTR. 
(78) Turkl āt Kopienas ražošanas nozare pazi ņoja, ka veiks atbilst īgus pasākumus, lai 
palielinātu savu ražošanas jaudu. S ūdzības iesniedz ējs paziņoja par savas ražošanas 
jaudas iev ērojamu palielin āšanu. Saska ņā ar paziņojumu presei 2008. gada j ūlijā, šīm 
papildu jaud ām būtu jābūt pilnībā pieejam ām no 2009. gada vidus, pirmajam 
pieaugumam esot pieejamam jau 2009. gada janv ārī. Tam patieš ām vajadzētu veicināt 
pieprasījuma apmierin āšanu ES. Turkl āt jāpiebilst, ka otrs Kopienas ražot ājs 
2008. gada august ā paziņoja, ka līdz 2009. gada pirmajam ceturksnim tas sl ēgs savu 
ražotni Ķīnā un tas koncentr ēs uzmanību uz ražotni Kopien ā.  
(79) Turkl āt pievilcīgāks cenu l īmenis ES tirg ū, iespējams, palielin ās importa apjomu no 
trešām valstīm, un ar šiem alternat īvajiem avotiem, š ķiet, ka pieg āde tiks lab āk 
nodrošināta nekā tad, ja lietot āji būtu atkarīgi tikai no Ķīnas citronsk ābes. Divpadsmit 
mēnešu laikā pēc IP, piem ēram, importa apjomi no Izra ēlas palielin ājās par 30 %. 
(80) Tāpēc šķiet, ka pas ākumu piem ērošana neizstumtu Ķīnas ražotājus eksport ētājus no 
tirgus, bet dr īzāk atjaunotu vien ādas iespējas, kas nodrošin ātu alternat īvus piegādes 
avotus.  
3. Nesaist īto import ētāju intereses 
(81) Dažas ieinteres ētās personas apgalv oja, ka izlas ē iekļauti lielākie import ētāji Eiropā, 
tādējādi Komisijai tr ūkst inform ācijas par maks ājumu ietekmi uz uz ņēmumu 
vairākumu — maziem un vid ējiem import ētājiem. Taču neviena persona neiesniedza 
iebildumus pret izv ēlēto izlasi, un t āpēc uzskata, ka izlase p ārstāv visus import ētājus.  
(82) Ņemot vērā to, ka citronsk ābe vidēji rada tikai 1 % no import ētāja kopējiem 
ieņēmumiem, paredzams, ka antidempinga maks ājuma ietekme uz ņēmumu kop ējos 
rezultātos nebūs tik jūtama. 
                                                 
5 OV L 104, 8.4.2004., 1.—35. lpp. 
 
LV 20   LV (83) Tā kā papildu piez īmes no import ētājiem nav sa ņemtas, ar šo apstiprina pagaidu 
regulas 116. l īdz 120. apsv ērumā izdarītos secinājumus. 
4. Lietot āju intereses 
(84) Pēc pagaidu posma Komisija pastiprin āja izmekl ēšanu par pas ākumu iesp ējamo 
ietekmi uz lietot ājiem. Šajā saistībā no lietotājiem un valstu asoci ācijām tika piepras īta 
papildu inform ācija un viena Kopienas lietot āja telpās tika veikta papildu p ārbaude.  
(85) Sa ņemtā informācija apstiprina pagaidu secin ājumu, kura pamat ā, kā minēts pagaidu 
regulas 121. un 122. apsv ērumā, ir lietot āju nepiln īgas atbildes uz anketas 
jautājumiem, ka citronsk ābes īpatsvars lietot āju kopējās ražošanas izmaks ās ir 
salīdzinoši viduv ējs. Kaut ar ī citronsk ābes izmaksu īpatsvars lietot āju ražošanas 
izmaksās ir atkar īgs no konkr ētā ražojuma, tom ēr tika konstat ēts, ka tas parasti ir 
robežās no maz āk kā 1 % līdz 20 %. Ar iepriekš min ēto papildu inform āciju arī 
apstiprināja pagaidu secin ājumu, ka maks ājumam, kas sasniedz cenu samazin ājuma 
starpības līmeni, ir tikai ļoti ierobežota ietekme uz lietot āju, kas sadarbojas, ražošanas 
izmaksām. Pēc galīgās inform ācijas pazi ņošanas divi galvenie citronsk ābes 
rūpnieciskie lietot āji iebilda, ka citronsk ābe vairāku to ražojumu sast āvā ir lielā 
daudzumā, tādēļ maksājumi tos ietekm ēs būtiski.  Pirmkārt jāpiebilst, ka citronsk ābi 
dažādās proporcij ās izmanto plaš ā abu lietot āju ražojumu kl āstā. Otrkārt, pamatojoties 
uz iesniegtajiem datiem, nevar pier ādīt, ka min ētie lietotāji lielākoties pārdod tādus 
ražojumus, kuros citronsk ābes izmaksas ir iev ērojamas.  Visbeidzot, nek āda papildu 
informācija šā argumenta pier ādīšanai netika iesniegta. T ādēļ šis arguments nav 
pieņemams. 
5. Secin ājums par Kopienas interes ēm 
(86) Šī papildu anal īze par Kopienas import ētāju un lietot āju interes ēm nav izmain ījusi 
pagaidu secin ājumus šaj ā jomā. Pat tad, ja dažos gad ījumos slogs piln ībā skars 
importētāju/lietotāju, jebkāda negat īva finansi ālā ietekme uz lietot āju jebkur ā 
gadījumā būs nenozīmīga. Pamatojoties uz to, j āuzskata, ka pagaidu regul ā iekļautie 
secinājumi par Kopienas interes ēm nav jāgroza. Tā kā nav saņemtas citas piez īmes, šie 
secinājumi tādēļ tiek galīgi apstiprin āti.  
H. GALĪGIE PAS ĀKUMI 
1. Kaitējuma nov ēršanas līmenis 
(87) Vair ākas ieinteres ētās personas apstr īdēja pagaid ām izmantoto pe ļņas normas l īmeni 
un apgalvoja, ka 9 % pe ļņa ir pārmērīga, argument ējot, ka Kopienas ražošanas nozare 
attiecīgajā periodā reāli nekad nav sasniegusi š ādu peļņas līmeni. Ir apstiprin āts, ka 
patiešām tikai viens Kopienas ražot ājs sasniedza š ādu peļņas līmeni tad, kad nebija 
dempinga, t.i., 2001. gad ā, turpretim otrs to nav sasnie dzis. Metodika, ko izmantoja, 
lai noteiktu kait ējuma nov ēršanas līmeni, tāpēc tika atk ārtoti pārbaudīta, un tika 
uzskatīts par piem ērotāku par pe ļņas normu izmantot to vid ējo svērto peļņas normu, 
kuru abi Eiropas ražot āji sasniedza 2001. gad ā, t.i., 6 %. 
(88) Pamatojoties uz iepriekš min ēto, jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozare gad ījumā, ja 
nebūtu importa par dempinga cen ām, varētu pamatoti pl ānot gūt peļņas normu 6 % 
 
LV 21   LV apmērā pirms nodok ļu nomaksas, t ādēļ šo peļņas normu izmantoja gal īgajos 
secinājumos. 
(89) Ķīnas importa cenas par IP sal īdzināja ar cenu, kas nerada kait ējumu, līdzīgajam 
ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare tirgo Kopienas tirg ū. Cenu, kas nerada 
kaitējumu, ieguva, kori ģējot Kopienas ražošanas nozares p ārdošanas cenu, lai 
atspoguļotu pielāgoto peļņas normu. Starp ība, kas izriet ēja no šā salīdzinājuma, 
izteikta procentos no kop ējās CIF vērtības, katram uz ņēmumam bija no 8,3 % l īdz 
42,7 %, t.i., maz āk nekā konstatētā dempinga starp ība, izņemot vienu uz ņēmumu.  
2. Gal īgie pasākumi 
(90) Ņemot vērā secinājumus, kas izdar īti attiecībā uz dempingu, kait ējumu, cēloņsakarību 
un Kopienas interes ēm, un saska ņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, j āpiemēro 
galīgs antidempinga maks ājums zem ākās konstatētās dempinga un kait ējuma starp ības 
līmenī saskaņā ar mazāka nodok ļa noteikumu. Visos gad ījumos, iz ņemot vienu, 
maksājumu likmi attiec īgi jānosaka konstat ētā kaitējuma līmenī.  
(91) Pamatojoties uz iepriekš min ēto, galīgajiem maks ājumiem vajadz ētu būt šādiem.  
Ražotājs eksport ētājs Ieteiktais antidempinga maks ājums  
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd 35,7 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 8,3 % 
RZBC Co. 36,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd. 36,8 % 
TTCA Co., Ltd 42,7 % 
Yixing Union Biochemical 32,6 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 33,8 % 
Visi pārējie uzņēmumi 42,7 % 
3. Pas ākumu veids  
(92) Izmekl ēšanas laik ā seši ražot āji eksport ētāji ĶTR piedāvāja pieņemamas cenu saist ības 
saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.  
(93) Šie saist ību piedāvājumi tika pie ņemti ar Komisijas L ēmumu [IEVIETOT]6. Padome 
atzīst, ka šie saist ību piedāvājumi nov ērš dempinga kait īgo ietekmi un pietiekam ā 
mērā ierobežo pas ākumu apiešanas risku. 
                                                 
6  
 
LV 22   LV (94) Lai Komisija un muitas iest ādes arī turpmāk varētu efektīvi uzraudz īt, kā uzņēmumi 
pilda saist ības, kad attiec īgajai muitas iest ādei tiek iesniegta pras ība par laišanu br īvā 
apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maks ājuma pieš ķir ar nosac ījumu, ka i) tiek 
uzrādīts faktūrrēķins, kurā iekļauti vismaz pielikum ā norādītie dati un pielikum ā 
paredzētā deklarācija; ii) tos ražojuši, transport ējuši un rēķinu izrakst ījuši tieši min ētie 
uzņēmumi pirmajam neatkar īgajam klientam Kopien ā, kā arī un iii) muit ā deklarētās 
un uzrādītās preces prec īzi atbilst saist ību rēķinā sniegtajam aprakstam. Ja šie 
nosacījumi nav izpild īti, pieņemot deklar āciju par laišanu br īvā apgrozībā, iekasē 
atbilstošu antidempinga maks ājumu. 
(95) Ja p ēc saistību neizpildes Komisija saska ņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu atsauc 
savu piekrišanu saist ībām, atsaucoties uz konkr ētiem darījumiem, un pazi ņo attiecīgos 
rēķinus par neder īgiem, pie ņemot deklar āciju par šo dar ījumu laišanu br īvā apgrozībā, 
rodas muitas par āds. 
(96) Import ētājiem jāzina, ka muitas par āds ir norm āls tirdzniec ības risks, kas pie ņemot 
deklarāciju par laišanu br īvā apgroz ībā, kā aprakst īts [IEVIETOT]. un 
[IEVIETOT]. apsv ērumā, var rasties ar ī tad, ja Komisija ir apstiprin ājusi tā ražotāja 
piedāvātās saistības, no kura šie import ētāji tieši vai netieši ir pirkuši savas preces. 
(97) Atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam muitas iest ādēm nekavējoties jāinformē 
Komisija katrreiz, kad ir konstat ētas saistību neizpildes paz īmes. 
(98) Iepriekš min ēto iemeslu d ēļ ražotāju eksport ētāju piedāvātās saistības Komisija 
uzskata par pie ņemamām, un attiec īgie uzņēmumi ir inform ēti par būtiskajiem 
faktiem, apsv ērumiem un pien ākumiem, pamatojoties uz kuriem, saist ības ir 
pieņemtas. 
(99) Ja saist ības tiek p ārkāptas vai atsauktas, vai ja Komisija atsauc saist ību pieņemšanu, 
antidempinga maks ājumu, ko Padome piem ērojusi saska ņā ar pamatregulas 9. panta 
4. punktu, autom ātiski piem ēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu. 
I. PAGAIDU MAKS ĀJUMA GAL ĪGĀ IEKASĒŠANA 
(100) Ņemot vērā konstatēto dempinga starp ības apmēru un Kopienas ražošanas nozarei 
nodarītā kaitējuma līmeni, uzskata, ka gal īgi jāiekasē summas, kas nodrošin ātas ar 
pagaidu regul ā noteikto pagaidu antidempinga maks ājumu, iev ērojot noteikto gal īgo 
maksājumu summu. T ā kā galīgā maksājuma likmes ir maz ākas par pagaidu 
maksājuma likm ēm, atmaks ā pagaidu iekas ētās summas, kas p ārsniedz gal īgo 
antidempinga maks ājuma likmi, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
1. Ar šo nosaka antidempinga gal īgo maks ājumu par Ķīnas Tautas Republikas 
izcelsmes citronsk ābes un trin ātrija citrāta dihidrāta importu, ko klasific ē ar KN kodu 
2918 14 00 un ex 2918 15 00 (TARIC kods 2918 15 00 10). 
2. Gal īgā antidempinga maks ājuma likme, kas piem ērojama 1. punkt ā izklāstīto 
turpmāk minēto uzņēmumu izgatavotajiem ražojumiem, ko piem ēro CIF cenai l īdz 
Kopienas robežai pirms nodok ļu nomaksas, ir š āda. 
 
LV 23   LV Uzņēmums Antidempin
ga 
maksājums 
( %) TARIC 
papildu 
kods 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - N° 73, Daqing Road, 
Bengbu City 233010, Anhui  province, ĶTR. 35,7 A874 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, 
Wuxi 214024, Jiangsu  province, ĶTR. 8,3 A875 
RZBC Co., Ltd - N° 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong  
province, ĶTR. 36,8 A876 
RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju 
County, Rizhao, Shandong  province, ĶTR.  36,8 A877 
TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, 
Shandong  province, ĶTR. 42,7 A878 
Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development 
Zone Yixing City 214203, Jiangsu  province, ĶTR. 32,6 A879 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large 
East Street, Laiwu, Shandong  province, ĶTR. 6,6 A880 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road, 
Changle City, Shandong  province, ĶTR. 33,8 A882 
Visi pārējie uzņēmumi 42,7  A999 
3. Neskarot pirmaj ā punktā izklāstīto, galīgo antidempinga maks ājumu nepiem ēro 
importam, kas laists br īvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu. 
4. Ja vien nav noteikts cit ādi, tad piem ēro spēkā esošos noteikumus par muitas 
maksājumiem. 
2. pants 
1. Import ētos ražojumus, kas deklar ēti laišanai br īvā apgrozībā, par kuriem r ēķinus 
izrakstījuši uzņēmumi, kuru saist ības ir apstiprin ājusi Komisija un kuru saraksts dots 
Komisijas L ēmumā [2008/…./EK], kuru ik pa  laikam groza, atbr īvo no gal īgā 
antidempinga maks ājuma, ko piem ēro saskaņā ar 1. pantu, ar nosac ījumu, ka: 
– tos ražojuši, transport ējuši un r ēķinu izrakst ījuši tieši min ētie uzņēmumi 
pirmajam neatkar īgajam klientam Kopien ā un 
– šādam importam ir pievienots saist ību rēķins, kas ir fakt ūrrēķins, kurā ir 
vismaz inform ācija un deklar ācija, kas paredz ētas šīs regulas pielikum ā, un 
 
LV 24   LV – ja muitā deklarētās un uzrādītās preces prec īzi atbilst saist ību rēķinā sniegtajam 
aprakstam. 
2. Muitas par āds rodas, pie ņemot deklar āciju par laišanu br īvā apgrozībā: 
– ja attiecībā uz 1. punkt ā minēto importu konstat ē, ka viens vai vair āki šajā 
punktā paredzētie nosacījumi netiek pild īti vai 
– ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. pun ktu Komisija, atsaucoties uz 
konkrētiem darījumiem, ar regulu vai l ēmumu atsauc savu piekrišanu saist ībām 
un paziņo, ka attiec īgie saistību rēķini nav der īgi. 
3. pants 
Summas, kas nodrošin ātas ar pagaidu antidempinga maks ājumu saska ņā ar Komisijas Regulu 
(EK) Nr. 488/2008 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronsk ābes importu, tiek gal īgi 
iekasētas atbilstoši gal īgā maksājuma likmei, kas noteikta 1. pant ā. Pagaidu iekas ētās 
summas, kas p ārsniedz gal īgā maksājuma apm ēru, tiek atmaks ātas.  
4. pants 
Šī regula st ājas spēkā nākošajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 […] 
 
LV 25   LV PIELIKUMS   
Faktūrrēķinā, ko pievieno prec ēm, kuras uz ņēmumi pārdod Kopien ā un uz kur ām attiecas 
saistības, norāda šādu inform āciju: 
1. Virsraksts "FAKT ŪRRĒĶINS, KO PIEVIENO PREC ĒM, UZ KUR ĀM 
ATTIECAS SAIST ĪBAS". 
2. T ā uzņēmuma nosaukums, kurš izrakst ījis faktūrrēķinu. 
3. Fakt ūrrēķina numurs. 
4. Fakt ūrrēķina izdošanas datums. 
5. TARIC papildu kods, saska ņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas 
robežas. 
6. Prec īzs preču apraksts, tostarp: 
– ražojuma koda numurs (RKN), ko izmanto saist ību mērķiem, 
– skaidri formul ēts attiecīgajam RKN atbilstošo pre ču apraksts, 
– uzņēmuma ražojuma kods (URK), 
– Taric  kods, 
– daudzums (j ānorāda tonnās). 
7. P ārdošanas noteikumu apraksts, tostarp: 
– cena par tonnu, 
– piemērojamie samaksas noteikumi, 
– piemērojamie pieg ādes noteikumi, 
– kopējās atlaides. 
8. T ā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas k ā importētājs Kopien ā un kam uz ņēmums 
tieši izdod fakt ūrrēķinu, kurš pievienots prec ēm, uz kur ām attiecas saist ības. 
9. Uz ņēmuma tās amatpersonas v ārds, kas izsniegusi fakt ūrrēķinu un šādu parakst ītu 
deklarāciju: 
“Es, apakš ā parakstījies, apliecinu, ka pre ču, uz kurām attiecas šis r ēķins, pārdošana 
tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta, iev ērojot darb ības jomu un 
saskaņā ar saistību noteikumiem, ko pied āvājis [UZŅĒMUMS], un ko pie ņēmusi 
Eiropas Komisija ar [L ēmumu 2008/XXXX/EK]. Apliecinu, ka šaj ā rēķinā sniegtās 
ziņas ir pilnīgas un pareizas.”