EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 12.6.2018 COM(2018) 473 final 2018/0249(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda {SEC(2018) 315 final}

{SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Efektīva mūsu ārējo robežu aizsardzība ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu drošu telpu personu un preču brīvai kustībai Savienībā. Tas ir arī viens no galvenajiem mērķiem Savienības pasākumos, lai reaģētu uz problēmām migrācijas un drošības jomā, kā norādīts Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā”. Savienības mērķi – nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu – būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus attiecībā uz to, kā personas šķērso iekšējās robežas, un attiecībā uz robežkontroli pie Savienības ārējām robežām un kopējo vīzu politiku. Tādas iekšējas telpas bez robežām izveide, kurā cilvēki un preces var brīvi pārvietoties, dod ievērojamas priekšrocības gan Eiropas iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem. Šengenas zona ir viens no galvenajiem līdzekļiem, ar kura palīdzību Eiropas pilsoņi var izmantot savas brīvības, bet iekšējais tirgus – plaukt un attīstīties. Tā ir viens no ES redzamākajiem sasniegumiem, kas liek vēl vairāk pastiprināt centienus, kuru mērķis ir garantēt tās integritāti, jo īpaši laikā, kad problēmas rada migrācijas spiediens. Savienības budžetam ir bijusi būtiska loma, finansējot kopīgu reakciju uz migrācijas krīzes dažādajām dimensijām un saglabājot Šengenas zonu. Komisija ierosina palielināt atbalstu mūsu ārējo robežu drošības nostiprināšanai. Tas ietver preču un personu plūsmu pareizu pārvaldību, pastiprinot ārējo robežu kontroli un nodrošinot, ka dalībvalstīm ir atbilstīgas iekārtas, lai veiktu muitas kontroli. Ņemot to vērā, Komisija 2018. gada 2. maijā pieņēma priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam, kurā tiek ierosināts izveidot jaunu Integrētas robežu pārvaldības fondu, kas nodrošinās vitāli svarīgu un pastiprinātu atbalstu dalībvalstīm, lai nostiprinātu Savienības kopējo ārējo robežu drošību, piešķirot tam finansējumu 9 318 000 000 EUR apmērā (pašreizējās cenās). Nākamajā periodā salīdzinājumā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu kopējais finansējuma apjoms robežu pārvaldībai ir pieckāršojies. Integrētas robežu pārvaldības fonds palīdzēs turpmāk attīstīt kopējo vīzu politiku un nodrošinās Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām nolūkā efektīvi pārvaldīt ārējo robežu šķērsošanu. Tas ietver vēršanos pret migrācijas problēmām un nākotnē iespējamiem apdraudējumiem pie minētajām robežām, tādējādi sniedzot ieguldījumu smagu noziegumu ar pārrobežu dimensiju novēršanā un augsta iekšējās drošības līmeņa nodrošināšanā Savienībā, pilnībā ievērojot pamattiesības un vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā. Finansējumam būtu jāturpina sniegt atbalstu dalībvalstīm, lai veidotu un stiprinātu to spējas šajās jomās un pastiprinātu sadarbību, tostarp ar attiecīgajām Savienības aģentūrām. Fonda uzdevums būs arī nodrošināt lielāku saskaņotību, veicot muitas kontroli pie ārējām robežām, novēršot pašreizējās atšķirības starp dalībvalstīm saistībā ar ģeogrāfisko stāvokli un atšķirības spējās un pieejamajos resursos. Šajā satvarā ierosinātais Integrētas robežu pārvaldības fonds (IBMF) sastāvēs no diviem instrumentiem: finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām un finansiāla atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām. Šis priekšlikums attiecas tikai uz instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām. Atsevišķu priekšlikumu par instrumentu muitas kontroles iekārtām Komisija iesniedz paralēli. Eiropas integrētās robežu pārvaldības stiprināšana pie ārējām robežām, kā noteikts Regulā (ES) 2016/1624, ar ko izveido Eiropas Robežu un krasta apsardzi, ir viens no galvenajiem stūrakmeņiem ES rīcībai, kā arī priekšnoteikums Šengenas sistēmas normālai darbībai. Eiropas integrētas robežu pārvaldības koncepcija apvieno vairākus elementus, kuriem jāpievēršas visaptveroši un koordinēti, sākot no robežkontroles jomas, ietverot trešo valstu valstspiederīgo, kam vajadzīga aizsardzība, nosūtīšanu attiecīgajām iestādēm, pārrobežu noziedzības atklāšanu un novēršanu, meklēšanas un glābšanas operācijas, līdz pat riska analīzei. Eiropas integrētas robežu pārvaldības svarīga daļa ir arī iestāžu sadarbība, kā arī solidaritātes mehānismi, tostarp Savienības finansējums, piemēram, IBMF un jo īpaši instruments robežu pārvaldībai un vīzām. ES ārējās robežas ir kopīgas robežas, saistībā ar kurām vajadzīga kopīga un vienota rīcība gan no kompetento valstu iestāžu un ES dalībnieku, gan visas Savienības puses. Tādēļ par šo kopīgo ārējo robežu pārvaldību kopēja atbildība ir dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (EBCGA) – šie divi pīlāri veido Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Lai Eiropas robežu un krasta apsardze efektīvi īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību, ir ļoti svarīga cieša sadarbība starp elementiem, kas to veido. Ir nepieciešama paredzēto ES finanšu resursu pienācīga sadale, lai nodrošinātu, ka to dalībvalstu rīcībā, kuras tiek ietekmētas visvairāk, ir pietiekama spēja risināt problēmas, ar kurām tās saskaras, tādējādi sniedzot labumu visai Savienībai kopumā. To sekmēs instruments robežu pārvaldībai un vīzām. Valstu robežsardzes un muitas kontroles iestāžu centieni, kas tiks atbalstīti ar šo instrumentu, būtu jāpapildina ar spēcīgu un pilnīgi darbspējīgu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kura ir pilnībā integrētas ES robežu pārvaldības sistēmas centrā. Tāpēc Komisija plāno ierosināt būtisku aģentūras palielināšanu, lai tā kļūtu pilnīgi darbspējīga, ar pastāvīgo personālu aptuveni 10 000 robežsargu. Tam ir nepieciešama arī labi funkcionējoša Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA). Nākamajā daudzgadu finanšu shēmā Savienības finansējums no ārējās darbības instrumentiem turpinās sniegt pastiprinātu atbalstu sadarbībai ar trešām valstīm ar mērķi uzlabot to robežu pārvaldību, apkarot neatbilstīgu migrāciju un uzlabot migrācijas plūsmu pārvaldību. Galvenā problēma, ko priekšlikums tiecas risināt, ir nepieciešamība pēc lielākas elastības jaunā instrumenta pārvaldībā salīdzinājumā ar pašreizējo plānošanas periodu, kā arī rīki, lai nodrošinātu, ka finansējums tiek virzīts uz ES prioritātēm un darbībām, kuras rada būtisku pievienoto vērtību Savienībai. Lai risinātu jaunās problēmas un īstenotu jaunās prioritātes, ir nepieciešami jauni mehānismi finansējuma piešķiršanai dalītai, tiešai un netiešai pārvaldībai. Svarīgs elements finansējuma sadalē ir elastīgums, nosakot pareizo īstenošanas veidu un tēmas, kurām finansējums būtu jāpiešķir, saglabājot avansa finansējuma kritisko masu strukturāliem un lieliem daudzgadu ieguldījumiem saskaņā ar dalībvalstu vajadzībām turpmāk attīstīt to robežu pārvaldības sistēmas. Finansējuma piešķiršanā tiks arī pilnībā ņemta vērā nepieciešamība dalībvalstīm koncentrēt ieguldījumus uz galvenajām ES prioritātēm saskaņā ar Savienības acquis. Papildus pamatsummai 5 000 000 EUR apmērā, kuru ir paredzēts piešķirt dalībvalstīm plānošanas perioda sākumā, dalībvalstu programmām paredzētie finanšu līdzekļi tiks piešķirti, pamatojoties uz sadales koeficientu, kas atspoguļo vajadzības un spiedienu, kuru dalībvalstis izjūt abās jomās, uz ko attiecas šis instruments (robežu pārvaldībai un vīzām). Finansējumu piešķirs, pamatojoties uz šādām proporcijām: 30 % par ārējām sauszemes robežām, 35 % par ārējām jūras robežām, 20 % par lidostām un 15 % par konsulātiem. Attiecībā uz robežu pārvaldību resursu sadale ārējām jūras un sauszemes robežām katrai dalībvalstij balstīsies uz to garumu un spiedienu uz šīm ārējām robežām (70 %). Turklāt vērā ņemams faktors resursu sadalei pie ārējām jūras un sauszemes robežām būs darba slodze pie šīm robežām (30 %). Resursi lidostām tiks sadalīti, pamatojoties uz dalībvalstu darba slodzi šajās lidostās. Attiecībā uz resursiem konsulātiem 50 % no resursiem tiks sadalīti, ņemot vērā konsulātu skaitu, un pārējie 50 % – ņemot vērā darba slodzi šajos konsulātos saistībā ar vīzu politikas pārvaldību. Dalībvalstu programmu daļa ir apmēram 60 % no kopējā finansējuma. Tiek ierosināts sniegt dalībvalstīm apmēram 50 % no finansējuma plānošanas perioda sākumā, saglabājot iespēju periodiski papildināt šo finansējumu. Paredzēts, ka viens noteikts papildinājums 10 % apmērā no finansējuma apjoma notiks vidusposmā (sadales koeficienta tehniskā korekcija atkarībā no finanšu rezultātiem, saskaņā ar ko dalībvalstij būtu jāiesniedz maksājumu pieprasījumi, kuri aptver vismaz 10 % no sākotnējās maksājumu apropriāciju summas). Atlikušos 40 % no kopējā finansējuma apjoma būtu jāpārvalda, izmantojot tematisko mehānismu, kas periodiski sniegs finansējumu virknei prioritāšu, kuras noteiktas Komisijas finansēšanas lēmumos. Šis mehānisms nodrošina elastīgu instrumenta pārvaldību, pēc Komisijas iniciatīvas ļaujot piešķirt līdzekļus tehniskajai palīdzībai un šādiem tematiskā mehānisma komponentiem: –atbalsts īpašām darbībām, nodrošinot papildu finansējumu konkrētām darbībām ar augstu ES pievienoto vērtību, izmantojot dalībvalstu programmas, –atbalsts Savienības darbībām, ko pārvalda ar tiešo un netiešo pārvaldību, un –ārkārtas palīdzība. Darbības saskaņā ar tematisko mehānismu būtu jāplāno gada vai daudzgadu darba programmās, ko pieņem ar Komisijas īstenošanas lēmumu. Ar šā mehānisma palīdzību būs iespējams pievērsties jaunām prioritātēm vai steidzami rīkoties, izmantojot īstenošanas veidu, kas vislabāk atbilst konkrētajam politikas mērķim.

Instruments arī turpinās atbalstu Lietuvas īstenotās Īpašās tranzīta shēmas darbībai saskaņā ar ES saistībām, kompensējot Lietuvai tranzīta vīzu nodevu, no kuras tā atsakās, un papildu izmaksas, kas tai rodas vienkāršota tranzīta dokumenta (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumenta (FRTD) režīma dēļ, piemēram, izmaksas, lai aizstātu un modernizētu iekārtas un IT sistēmas, kā arī mācību un operatīvās izmaksas. Tiks nodrošināta vēl lielāka vienkāršošana instrumenta īstenošanā, jo īpaši nodrošinot saskaņotu pieeju ar noteikumiem, ko piemēro citu Savienības fondu pārvaldībai (“vienotais noteikumu kopums”), sniedzot labākus norādījumus par pārvaldības un kontroles sistēmām un revīzijas prasībām, kā arī nodrošinot to, ka attiecināmības noteikumi dalītā pārvaldībā ļauj pilnībā izmantot vienkāršoto izmaksu iespējas (VII). Tāpat ir svarīgi maksimāli palielināt ES pievienoto vērtību darbībām, kuras finansē ar instrumentu, un ieviest pilnveidotu pārraudzības un novērtēšanas sistēmu, lai stiprinātu uz rezultātu sasniegšanu balstītu fondu pārvaldību. Šajā priekšlikumā par piemērošanas datumu ir noteikts 2021. gada 1. janvāris, un tas ir izstrādāts 27 dalībvalstu Savienībai saskaņā ar Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemto Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, balstoties uz Eiropas Savienības Līguma 50. pantu. •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Robežu pārvaldības un vīzu instruments balstās uz šādu tā priekšgājēju veiktajiem ieguldījumiem un sasniegtajiem rezultātiem: Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK, un instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (IDF) 2014.2020. gadā un tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014. Instruments robežu pārvaldībai un vīzām turpinās atbalstīt vispārējo ES politiku ārējo robežu pārvaldības un vīzu jomā, piemēram, Eiropas integrētas robežu pārvaldības stiprināšanu, robežu pārvaldības aprīkojuma iegādi, ko izmantos Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kopējo vīzu politiku un attiecīgās IT sistēmas. Savienības aģentūrām, kas darbojas ar robežu pārvaldības jomā, jo īpaši Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, eu-LISA un Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai (EUAA), ir liela nozīme, lai, strādājot ciešā sadarbībā ar dalībvalstu iestādēm, nodrošinātu drošību uz robežām un personu brīvu pārvietošanos Savienībā. Piemēram, dalībvalstis nodrošina, ka valstu IT sistēmas ir sadarbspējīgas un tādējādi nodrošina informācijas apmaiņu starp dažādām iestādēm, savukārt aģentūra lielapjoma sistēmu aģentūra (eu-LISA) nodrošina, ka var notikt informācijas apmaiņa starp visām IT sistēmām Savienībā. Tādēļ pilnīga saskaņotība un papildināmība tiks nodrošināta arī attiecībā uz to, kā Savienības budžets ar instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām atbalsta šīs aģentūras un dalībvalstis. Svarīgi ir arī nodrošināt papildināmību ar pasākumiem, ko īsteno Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA), piemēram, kopīgi izmantojot iekārtas, kuras lieto jūras un robežu uzraudzībā, lai pēc iespējas labāk izmantotu resursus jūras drošības stiprināšanai. Lai reaģētu uz galvenajām problēmām robežu pārvaldības jomā, ir vajadzīga enerģiska rīcība gan no dalībvalstu, gan attiecīgo aģentūru puses. Tādēļ Komisija ierosina ievērojami palielināt budžetu it īpaši Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai. Kopā ar eu-LISA paredzētajiem līdzekļiem budžets nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būs EUR 12 013 000 000 (pašreizējās cenās). Tas ļaus būtiski pastiprināt sevišķi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras lomu un tvērumu, jo īpaši izveidojot pastāvīgu struktūru ar aptuveni 10 000 robežsargu. Tomēr abi instrumenti, ar ko izveido Integrētas robežu pārvaldības fondu, neaptver aģentūrām piešķirto finansējumu. Tāpēc šis priekšlikums reglamentē tikai instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām, kas sniegs atbalstu dalībvalstu īstenotai Eiropas integrētai robežu pārvaldībai uz ārējām robežām pilnīgā sinerģijā ar Savienības aģentūru darbu šajā jomā. • Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Savienības politikas mērķis virzīties uz Eiropas integrētu robežu pārvaldību attiecas uz jomu, kurā viena otru papildina un pastiprina dažādas citas ES politikas jomas. Tā kā robežu pārvaldība notiek pie ārējām robežām, ir obligāta sadarbība un koordinācija starp robežu pārvaldības iestādēm un citām attiecīgajām iestādēm, jo īpaši muitas dienestiem. Jaunajā daudzgadu finanšu shēmā tiks nodrošināta spēcīga sinerģija starp finansēšanas instrumentiem, kas atbalsta šīs iestādes, lai maksimāli palielinātu ES budžeta ietekmi migrācijas un robežu jomā. Nodrošinot, ka iestādēm, kas atbildīgas par robežu pārvaldību un muitas kontroli, ir vajadzīgais aprīkojums un pieredze un ka tās nevainojami sadarbojas, mēs varam panākt, ka samazinās neatbilstīga migrācija un bīstamu vai nevēlamu preču ievešana Savienībā. Abas IBMF sastāvdaļas, proti, instruments robežu pārvaldībai un vīzām un jaunizveidotais instruments muitas kontroles iekārtām, veicinās šā mērķa sasniegšanu. Pirmais instruments nodrošinās spēcīgu un efektīvu robežu pārvaldību, vienlaikus aizsargājot cilvēku brīvu pārvietošanos, bet otrais atbalstīs labi funkcionējošu muitas savienību. Pirmais instruments būs vērsts vienīgi uz darbībām, kas attiecas uz personu pārbaudi saistībā ar robežu kontroli, kamēr otrais pievērsīsies darbībām, kuras attiecas uz muitas kontroles iekārtu iegādi, apkopi un modernizāciju. Tas attieksies uz iekārtām, ko var izmantot gan preču, gan personu pārbaudēm. Tādējādi tiks pilnībā nodrošināta sinerģija starp abiem instrumentiem, kas ietilpst IBMF. Lai integrēta robežu pārvaldība būtu veiksmīga, ir svarīga sadarbība un koordinācija ar citām iestādēm migrācijas un drošības jomā. Tās ir iestādes, kas nodarbojas ar patvēruma, migrācijas pārvaldības, atgriešanas un pārrobežu noziedzības jautājumiem, kā arī jūras drošības un uzraudzības jomā iesaistītās struktūras. Patvēruma un migrācijas fonds (PMF) ir ierosinātais jaunais finansēšanas instruments, kam būtu jāatbalsta valstu iestādes, tām uzņemot patvēruma meklētājus un migrantus, kad tie ierodas ES teritorijā, kā arī atgriežot tās personas, kurām nav tiesību palikt ES. PMF un instruments robežu pārvaldībai un vīzām darbosies pilnīgā sinerģijā, lai panāktu abu fondu lielāku ietekmi migrācijas un robežu pārvaldības jomā. Ir svarīgi, piemēram, samazināt to neatbilstīgo migrantu skaitu, kuri ierodas Savienībā, kā arī nodrošināt, ka tās personas, kurām nav tiesību palikt, tiek atgrieztas izcelsmes valstīs. Jaunais Iekšējās drošības fonds (IDF) ir nākotnes finansēšanas instruments, kam būtu jāpalīdz nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā, jo īpaši, apkarojot terorismu un radikalizāciju, organizēto noziedzību un kibernoziedzību un atbalstot un aizsargājot noziegumu upurus, pilnīgā saskaņā ar darbībām, kuras atbalsta jaunais instruments robežu pārvaldībai un vīzām. Robežu pārvaldības un vīzu instruments arī ļaus iegādāties daudzfunkcionālu aprīkojumu jūras uzraudzībai, lai maksimāli palielinātu sinerģiju arī jūras uzraudzības jomā. Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no instrumenta, tiks īstenoti pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, ko atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši tiks panākta pilnīga atbilstība Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz ārējo dimensiju instruments robežu pārvaldībai un vīzām nodrošinās mērķtiecīgu atbalstu, lai uzlabotu sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu šo valstu robežu uzraudzības un pārvaldības spēju svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas Savienības migrācijas politikai un Savienības drošības mērķiem. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 2. punktā noteikts: „Savienība piedāvā saviem pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kur personu brīva pārvietošanās ir nodrošināta saistībā ar piemērotiem pasākumiem, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem, imigrāciju un noziedzības novēršanu un apkarošanu”.

Ierosinātās Savienības rīcības juridiskais pamats ir atrodams sarakstā ar pasākumiem, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punktā un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktā, piemēram, kopēja vīzu politika, personu pārbaude uz ārējām robežām, pasākumi, lai pakāpeniski izveidotu ārējo robežu integrētas pārvaldības sistēmu un cīņa pret cilvēku tirdzniecību. Uzmanība pievēršama arī LESD 80. pantam, kurā uzsvērts, ka uz šīm Savienības politikas jomām, kas izklāstītas LESD trešās daļas V sadaļas 2. nodaļā, un to īstenošanu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm. Turklāt Komisija 2018. gada 29. maijā pieņēma priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, lai uzlabotu koordināciju un harmonizētu atbalsta īstenošanu saskaņā ar dalīto pārvaldību, ar galveno mērķi vienkāršot politikas īstenošanu. Šī regula aptver arī instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām attiecībā uz dalītās pārvaldības daļu. Dažādie Savienības fondi, kurus īsteno dalītā pārvaldībā, tiecas sasniegt savstarpēji papildinošus mērķus, un tiem ir vienāds pārvaldības veids, tāpēc Regulā (ES) .../... [Kopīgo noteikumu regula] ir izklāstīta virkne kopīgu principu, piemēram, partnerība. Minētā regula ietver arī kopīgus stratēģiskās plānošanas elementus, tostarp noteikumus par partnerības nolīgumu, kas noslēdzams ar katru dalībvalsti, un tajā ir izklāstīta kopīga pieeja fondu virzībai uz rezultātu sasniegšanu. Tādējādi tā ietver labvēlīgus nosacījumus un režīmu uzraudzībai, ziņošanai un novērtēšanai. Ir izklāstīti arī kopīgi noteikumi par attiecināmības nosacījumiem, finanšu pārvaldību un pārvaldības un kontroles kārtību. •Valstu atšķirīgās nostājas Ierosinātie pasākumi, kas balstās uz LESD 77. panta 2. punktu, ir Šengenas acquis pilnveidošana. Tādējādi 4. pants Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju attiecas uz šo dalībvalsti, tāpat kā 4. pants Protokolā (Nr. 19) par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, attiecas uz Īriju. Ierosinātie pasākumi ir uzskatāmi par pilnveidojumiem Šengenas acquis par robežām un vīzām, kurā četras valstis, kas nav ES dalībvalstis, ir asociētas, pamatojoties uz nolīgumiem ar Savienību. Pēc ierosināto pasākumu apstiprināšanas, paziņošanas un pieņemšanas tie attieksies arī uz šīm četrām valstīm. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Kopumā ārējo robežu pārvaldība ir joma, kurā Savienības rīcībai ir nepārprotama pievienotā vērtība, salīdzinot ar to, ja dalībvalstis rīkotos vienas pašas. Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, ar ko apliecina Savienības solidaritāti robežkontroles, vīzu politikas un migrācijas plūsmu pārvaldības jomā, un platformu, lai izstrādātu kopīgas IT sistēmas, ar kurām atbalsta šo politiku īstenošanu. Tādējādi saskaņā ar šo regulu sniegtais finansiālais atbalsts jo īpaši veicina valstu un Eiropas spēju nostiprināšanu attiecīgajās jomās. Šim nolūkam regulas mērķis inter alia ir: –sistemātiskāk atbalstīt pakalpojumus, ko sniedz atsevišķas dalībvalstis, lai izveidotu drošu telpu bez iekšējām robežām, –veicināt sadarbību starp robežsardzes un citām tiesībaizsardzības iestādēm un –nodrošināt, ka dalībvalstīm ir vairāk specializētu iekārtu, ko nodot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā kopīgu operāciju veikšanai, lai panāktu drošību telpā bez iekšējām robežām. Tiek pilnībā atzīts, ka darbībām ir jānotiek piemērotā līmenī un Savienības funkcijas nedrīkst pārsniegt nepieciešamā robežas. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu un atbilst rīcībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā, kā noteikts LESD V sadaļā. Mērķi un attiecīgā finansējuma līmenis ir proporcionāls tam, ko instruments tiecas sasniegt. Šajā priekšlikumā paredzētās darbības attiecas uz robežu pārvaldības Eiropas dimensiju un kopējo vīzu politiku. •Juridiskā instrumenta izvēle Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko Integrētas robežu pārvaldības fonda ietvaros izveido instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Priekšlikumā ir ņemti vērā iepriekšējā finansēšanas instrumenta robežu pārvaldības un vīzu jomā izvērtēšanu rezultāti. Tas balstās uz Ārējo robežu fonda ex post izvērtējumu (tas bija fonds 2007.–2013. gada plānošanas periodā) un Iekšējās drošības fonda ārējo robežu pārvaldības un vīzu instrumenta (“IDF robežu un vīzu instruments”) starpposma novērtējumu (tas ir fonds pašreizējā 2014.–2020. gada periodā). Attiecībā uz efektivitāti IDF robežu un vīzu instruments ir uzskatāms par efektīvu abās jomās, kur tas darbojas – kopējā vīzu politikā un robežu pārvaldībā. Fonds ir palīdzējis nodrošināt likumīgu ceļošanu un stiprinājis dalībvalstu spējas vīzu izsniegšanā. Tā devums konsulārajā sadarbībā un sadarbības stiprināšanā ar trešām valstīm līdz šim daudzās dalībvalstīs ir bijis neliels. Ar IT sistēmas izveidi un darbību tika atbalstīta kopējas vīzu politikas pilnveidošana; tas jo īpaši attiecas uz valstu vīzu informācijas sistēmām. Nostiprinot robežu pārvaldības spējas pie Savienības ārējām robežām, fonds ļāva garantēt personu brīvu pārvietošanos Šengenas zonā. Tas ir veicinājis ārējo robežu kontroles efektivitāti, atbalstot pasākumus, kas saistīti ar robežkontroles un uzraudzības iekārtu iepirkšanu, modernizēšanu, atjaunināšanu un aizstāšanu. Galvenokārt ārējo faktoru dēļ neliels progress ir panākts, sekmējot tādu politiku izstrādi, īstenošanu un izpildi, ar kurām nodrošina, ka personām nav jāpiemēro nekāda kontrole. Fonds ir veicinājis sadarbību starp dalībvalstīm un sadarbību starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, tostarp, sekmējot iekārtu iegādi, kuras izmantojamas kopīgās operācijās, devis ieguldījumu solidaritātes veidošanā un kopīgā atbildībā. Kopumā novērtēšanas ietvaros pieejamie dati liecina, ka rezultāti ir sasniegti ar saprātīgām izmaksām cilvēkresursu un finanšu resursu ziņā. Tomēr lielākā daļa dalībvalstu norāda uz nepieciešamību pēc papildu norādēm no Komisijas par fonda īstenošanu. Šķietamo administratīvo slogu var uzskatīt par faktoru, kas ietekmē efektivitāti. Neraugoties uz virkni pasākumu, kuru mērķis ir vienkāršot un samazināt administratīvo slogu, dalībvalstīm joprojām šķiet, ka administratīvais slogs ir liels un VII īstenošana ir problemātiska. Lielākā daļa vienkāršošanas ir notikusi tiešā pārvaldībā. Fonda sākotnējais pamatojums un mērķi pēc migrācijas krīzes joprojām ir aktuāli. Gan plānošanas, gan īstenošanas stadijā ir ieviesti piemēroti mehānismi, lai risinātu mainīgās vajadzības. IDF robežu un vīzu instrumenta nodrošinātā elastība, kas ietver naudas līdzekļu pārvešanu starp dažādiem mērķiem, ir palīdzējusi risināt mainīgās vajadzības. Tomēr dalībvalstis vēlētos vēl lielāku elastību, kas tiktu panākta, atsakoties no minimālā piešķīruma apjoma mērķiem un samazinot valstu mērķu skaitu. Fonds ir uzskatāms par saskaņotu ar citām ES un valsts līmeņa darbībām. Ir nodrošināta saskaņotība ar citiem ES finansēšanas instrumentiem plānošanas posmā. Ir ieviesti koordinācijas mehānismi, lai nodrošinātu turpmāku saskaņotību īstenošanas posmā. Uzraudzības komitejai un atbildīgajām iestādēm ir būtiska loma saskaņotības nodrošināšanā. Fonda mērķi papildina citu valsts politikas jomu mērķus. Plānošanas posmā ir paredzēta papildināmība ar citiem ES finansēšanas instrumentiem. Ir ieviesti koordinācijas mehānismi, lai nodrošinātu papildināmību īstenošanas posmā, taču tos vēl iespējams uzlabot. Dažādie īstenošanas veidi cits citu papildina. Fonds ir nodrošinājis ES pievienoto vērtību, veicot inovatīvus ieguldījumus infrastruktūrā un aprīkojumā. Tas ir atbalstījis sadarbību starp dalībvalstīm. Mācību pasākumi, ko fonds ir nodrošinājis, ir veicinājuši prakses harmonizēšanu starp dalībvalstīm. Būtu bijis iespējams sagaidīt lielāku ES pievienoto vērtību tādās jomās kā konsulārā sadarbība, sadarbība ar trešām valstīm un IT sistēmas. IDF robežu un vīzu instrumenta finansēto darbību ilgtspēja ir atkarīga no turpmāka ES finansējuma, jo valstu finansējums šķiet nepietiekams, lai nodrošinātu līdzvērtīgu ieguldījumu līmeni. Mācību pasākumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbību ilgtspēju ilgtermiņā. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Divas konkrētam jautājumam veltītas atklātas sabiedriskās apspriešanās par ES fondiem migrācijas un drošības jomā notika no 2018. gada 10. janvāra līdz 9. martam. Kopumā respondenti ļoti uzsvēra vajadzību pēc iekšlietu finansējuma instrumentu īstenošanas vienkāršošanas, lielākas elastības (īpaši attiecībā uz spēju reaģēt uz krīzēm migrācijas un drošības jomā) un lielāka finansējuma un atbalsta jomās, kurās ir ievērojama kopīga atbildība (piemēram, robežu pārvaldība) un/vai sadarbība starp dalībvalstīm un ar attiecīgajām Savienības aģentūrām. Atbildes liecina, ka šie pasākumi var uzlabot instrumentu efektivitāti un lietderību, kā arī palielināt ES pievienoto vērtību. Ieinteresētās personas arī uzsvēra nepieciešamību panākt lielāku iekšlietu politikas sviras efektu trešās valstīs. Notika apspriešanās ar dalībvalstīm un Šengenas zonas asociētajām valstīm AMIF-IDF komitejā (ar pārstāvjiem no dalībvalstu iestādēm, kuras atbildīgas par AMIF un IDF). Dalībvalstis sniedza informāciju par galvenajām finansēšanas prioritātēm, problēmām, fondu struktūru un īstenošanas metodēm. Notika apspriešanās arī ar citām svarīgām ieinteresētajām personām un AMIF un IDF finansējuma saņēmējiem, izmantojot tiešo un netiešo pārvaldību, piemēram, starptautiskām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar attiecīgajām Savienības aģentūrām. Ieinteresētās personas bija vienisprātis – lai iespējami palielinātu ES pievienoto vērtību, ES izdevumiem ir jāatspoguļo ES līmeņa prioritātes un politiskās apņemšanās, kā arī jāatbalsta ES iekšlietu jomas acquis īstenošana. Ieinteresētās personas aicināja nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai varētu risināt pašreizējās un jaunās problēmas. Pietiekams finansējums būtu jāpiešķir arī attiecīgajām Savienības aģentūrām atbilstīgi to darba apjoma pieaugumam. Ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka fondu struktūrā nepieciešams iekļaut lielāku elastīgumu. Tās uzskatīja – lai saglabātu pietiekamu elastību, kas ļautu reaģēt uz mainīgiem apstākļiem, būtu jāsaglabā valstu daudzgadu programmas. Nevalstiskās organizācijas uzskatīja, ka ir jāturpina arī tiešā pārvaldība. Minētā apspriešanās apliecināja vispārēju vienprātību starp galvenajām ieinteresētajām personām par vajadzību ES finansējumam šajā politikas jomā saglabāt plašu darbības jomu, tostarp arī attiecībā uz ārējo dimensiju, uzlabojot iekšlietu politikas ietekmi, vairāk vienkāršot īstenošanas mehānismus un panākt lielāku elastību, jo īpaši ārkārtas situāciju risināšanā. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Darbs pie paredzēto finanšu instrumentu sagatavošanas iekšlietu jomā sākās 2016. gadā un turpinājās 2017. un 2018. gadā. Šā darba ietvaros 2017. gadā ārējs līgumdarba veicējs izstrādāja DFS pētījumu “Robežu pārvaldība un vīzas pēc 2020. gada”, un ietekmes novērtējumu atbalstīja arī pētījums, ko bija sagatavojis un 2017. gada septembrī sācis ārējs līgumdarba veicējs. Šie pētījumi apkopoja pieejamos esošo finanšu instrumentu izvērtēšanas rezultātus, kā arī rezultātus no apspriešanās ar ieinteresētajām personām, un izskatīja problēmas, mērķus un politikas risinājumus, tostarp to iespējamo ietekmi, kā bija norādīts ietekmes novērtējumā. •Ietekmes novērtējums Šā priekšlikuma ietekmes novērtējums attiecās uz Patvēruma un migrācijas fondu, jauno IDF un IBMF (kuru veido instruments robežu pārvaldībai un vīzām un instruments muitas kontroles iekārtām). Ietekmes novērtējuma kopsavilkums un Regulējuma kontroles padomes pozitīvais atzinums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia . Ietekmes novērtējuma ziņojumā tika analizēti dažādi politikas risinājumi attiecībā uz to, kā finansējums tiks sniegts, pievēršoties tādiem jautājumiem kā saskaņotība un papildināmība ar citiem ES finansēšanas instrumentiem, migrācijas un drošības jomas finansējuma ārējā dimensija, elastīgums stabilā finanšu vidē (ietverot tematisko mehānismu), pārvaldības veidi, iespēja sniegt ārkārtas palīdzību un iespējamas vidusposma novērtēšanas mehānisms. Izvēlētais risinājums ir dažādu risinājumu kombinācija, pamatojoties uz rezultātiem un ieteikumiem iepriekšējo fondu ex post novērtējumos un pašreizējo fondu vidusposma novērtējumos. Ietekmes novērtējuma ziņojumā aplūkoti Regulējuma kontroles padomes ieteikumi. Turpmākajā tabulā ir izklāstīti galvenie apsvērumi un uzlabojumu ieteikumi attiecībā uz Patvēruma un migrācijas fondu, Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (kā daļu no Integrētas robežu pārvaldības fonda) un Iekšējās drošības fondu, kā arī norādīts, kā ietekmes novērtējuma ziņojums tika grozīts, lai tos atspoguļotu. Regulējuma kontroles padomes galvenie apsvērumi Ietekmes novērtējuma ziņojuma izmaiņas Ziņojumā nav izskaidrots, kā ES kompetences palielināšana šajās jomās [iekšlietu jomā] un paplašināta aģentūru loma ietekmēs sistēmu kopumā. Attiecībā uz Patvēruma un migrācijas fondu, Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (kā daļu no Integrētas robežu pārvaldības fonda) un Iekšējās drošības fondu ziņojums ir pārskatīts, lai izskaidrotu, kā ES kompetences palielināšana un lielāka aģentūru loma ietekmē attiecīgo fondu lomu (3.2. iedaļa). Tā kā iekšlietu jomas aģentūrām ir būtiska loma Savienības migrācijas un drošības politikā, tām būs liela nozīme dalībvalstu programmu plānošanas posmā, savukārt to uzraudzības pasākumu rezultāti tiks iestrādāti vidusposma pārskatīšanā. Aģentūru pilnvaru paplašināšanas mērķis nav aizstāt to uzdevumu izpildi, kurus pašreiz pilda dalībvalstis, bet gan sekmēt un paplašināt Savienības un tās dalībvalstu rīcību migrācijas, robežu pārvaldības un drošības jomā. Papildu apsvērumi un ieteikumi uzlabojumiem Ietekmes novērtējuma ziņojuma izmaiņas 1) Ziņojumā būtu jānorāda galvenās izmaiņas programmu struktūrā un prioritātēs salīdzinājumā ar pašreizējo plānošanas periodu. Turklāt ziņojumā būtu jāprecizē programmas ārējā komponente, t. i., tās papildināmība ar ārējiem instrumentiem. Ziņojums ir pārskatīts, lai norādītu galvenās izmaiņas programmu struktūrā salīdzinājumā ar pašreizējo plānošanas periodu (3.2. iedaļa) un precizētu ārējās komponentes darbības jomu un tās papildināmību ar ārējiem instrumentiem (3.3. iedaļa). Fondu mērķi pamatojas uz to priekšteču mērķiem, kas kopumā tika uzskatīti par pietiekami plašiem, lai palīdzētu īstenot ES politikas prioritātes, sniedzot ES pievienoto vērtību. Prioritāšu un rīcības pielāgojumi atspoguļo politikas attīstību un vajadzību pēc sinerģijas ar citiem ES fondiem. Darbības ārējā dimensijā tiks plānotas un īstenotas saskaņā ar ES ārējo darbību un ārpolitiku, jo īpaši ar ES ārējo instrumentu. 2) Ziņojumā būtu arī jāpaskaidro, kā ES kompetences paplašināšana un lielāka aģentūru loma ietekmē attiecīgo programmu lomu. Vai tas palielina vajadzību pēc valsts līmeņa rīcības vai deleģēšanas aģentūrām vai samazina dažu darbību prioritāti? Sk. grozījumus ziņojumā, kuros ņemti vērā minētie Regulējuma kontroles padomes galvenie apsvērumi. 3) Regulējuma kontroles padome saprot, ka jaunais izpildes rezervju mehānisms ziņojuma sagatavošanas laikā nebija vēl pabeigts. Tomēr tā galīgajā redakcijā būtu jāatjaunina informācija par izvēlēto mehānismu, tas jāpaskaidro un jāpamato, ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar citiem ES fondiem (kā Regulējuma kontroles padomei paskaidrots mutiski). Ziņojums ir pārskatīts, lai atjauninātu un precizētu vēlamo mehānismu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar citiem ES fondiem, un norises saistībā ar nākotnes Kopīgo noteikumu regulas izstrādi attiecībā uz dalīto pārvaldību (4.1.4. iedaļa). Vēlamajā risinājumā nav aprakstīta konkrēta izpildes rezerve. Ir norādīts minimālais finanšu īstenošanas līmenis, lai piešķirtu papildu finansējumu daudzgadu finanšu shēmas vidējā termiņa tehniskajā korekcijā, kamēr snieguma elementi tiks ņemti vērā, piešķirot papildu līdzekļus ar tematisko mehānismu. 4) Ziņojumā vajadzētu paskaidrot, kā jaunais ārkārtas mehānisms darbosies katra (no trīs) migrācijas un drošības fonda finansējuma ietvaros, un ka ārkārtas palīdzības izmantošanai būtu jābūt ierobežotai, ņemot vērā jauno elastību, ko sniedz tematiskais mehānisms. Tajā būtu jāpaskaidro šā mehānisma priekšrocība iepretim ārkārtas finansējumam iepriekšējā plānošanas periodā. Ziņojums ir pārskatīts, lai sniegtu paskaidrojumu par to, kā darbosies jaunais ārkārtas mehānisms (4.1.3. iedaļa). Ārkārtas palīdzībai no fondiem vajadzētu papildināt rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (ES budžeta līmenī), un to būtu jāizmanto skaidri noteiktos gadījumos. Tā kā tematiskais mehānisms ir elastīgs, tiek sagaidīts, ka ārkārtas palīdzība tiks izmantota mazāk nekā pašreizējā plānošanas periodā. Ārkārtas palīdzību var īstenot, izmantojot dalītu, tiešu vai netiešu pārvaldību. 5) Nav pietiekami detalizēti izklāstīta uzraudzības kārtība. Ziņojumā vajadzētu paskaidrot, kā tiks definēta un izmērīta programmu veiksmīga īstenošana. Ziņojums ir pārskatīts (5. iedaļa), lai izklāstītu, kā tiks izmērīta programmu veiksmīga īstenošana. Tas tiks darīts, ievērojot starp Komisiju un dalībvalstīm noteiktos mērķus, par kuriem jāvienojas valstu programmās, pēc tam mērot panākto ceļā uz šo mērķu sasniegšanu, izmantojot iznākumu un rezultātu rādītājus, kas ir iekļauti tiesību aktu priekšlikumos. Ziņošanas prasības attiecībā uz dalītu pārvaldību ir izklāstītas Kopīgo noteikumu regulā.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Kopīgo noteikumu regula nodrošinās instrumenta vienkāršošanu, ciktāl iespējams izmantojot kopīgus noteikumus programmu īstenošanai. Turklāt dalībvalstis tiks mudinātas izmantot pat vēl vairāk vienkāršotas izmaksu iespējas. Revīzijas pieeja tiks racionalizēta, vairāk pievēršoties uz risku balstītai revīzijai izlases kārtā un ievērojot “vienas revīzijas” principu, lai samazinātu administratīvo slogu. Turpmāka vienkāršošana tiešajā pārvaldībā tiks panākta, izmantojot kopējos Komisijas mēroga IT rīkus (e-Dotāciju pārvaldības sistēma). •Pamattiesības Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis to centienos efektīvi pārvaldīt ārējo robežu šķērsošanu un risināt migrācijas problēmas, kā arī nākotnē iespējamus apdraudējumus pie šīm robežām, tādējādi palīdzot cīnīties pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju. Šos mērķus īstenos, pilnībā ievērojot Savienības saistības attiecībā uz pamattiesībām. Fonda īstenošanas gaitā tas tiks rūpīgi uzraudzīts. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Komisijas nākamās daudzgadu finanšu shēmas priekšlikums paredz 2021.–2027. gadā piešķirt instrumentam robežu pārvaldībai un vīzām 8 018 000 000 EUR (pašreizējās cenās). Īstenošana notiks, izmantojot dalītu, tiešu vai netiešu pārvaldību. Kopējie resursi tiks piešķirti šādi: apmēram 60 % dalībvalstu programmām, ko īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, un 40 % tematiskajam mehānismam konkrētām darbībām valsts vai starpvalstu līmenī, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. Tematiskā mehānisma finansējums pēc Komisijas iniciatīvas tiks izmantots arī tehniskajai palīdzībai. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Tiks uzlabots uzraudzības un novērtēšanas satvars, tostarp uzlabojot ieguldījumu izsekošanas metodes visos attiecīgajos Savienības fondos, lai veicinātu savlaicīgu izpildi un nodrošinātu, ka novērtējumi var sniegt efektīvu ieguldījumu turpmākās politikas pasākumu pārskatīšanās. Tas tiks veikts ar labākiem rādītājiem, ciešāku sadarbību ar attiecīgajiem partneriem un izpildes stimulēšanas mehānismiem. Komisija veiks vidusposma novērtējumu un retrospektīvu novērtējumu. Šie novērtējumi tiks veikti saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā, kurā visas trīs iestādes apstiprināja, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas izvērtēšanai būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Novērtējumos izvērtēs instrumenta ietekmi vietējā līmenī, pamatojoties uz rādītājiem un mērķiem un sīki izstrādātas analīzes par to, cik lielā mērā instrumentu var uzskatīt par nozīmīgu, efektīvu un lietderīgu un cik tas sniedz pietiekamu ES pievienoto vērtību un ir saskaņots ar citām ES politikas jomām. Tajos tiks ietverta gūtā pieredze, lai apzinātu iespējamas problēmas vai potenciālu ar mērķi vēl vairāk uzlabot darbības un to rezultātus un palīdzēt maksimāli palielināt instrumenta ietekmi. Tiek sagaidīts, ka dalībvalstis ziņos par savu programmu īstenošanu saskaņā ar šajā regulā un Kopīgo noteikumu regulā noteikto kārtību. •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Ierosinātās regulas I nodaļā (Vispārīgi noteikumi) izklāstīts tās nolūks, darbības joma un galvenās definīcijas. Tajā arī ir izklāstīti regulas mērķi. Šo pantu ierosinātā darbības joma lielā mērā pamatojas uz spēkā esošo regulu par Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumentu, vienlaikus ņemot vērā jaunas politikas ievirzes, piemēram, Eiropas robežu un krasta apsardzes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izveidi, kopējās vīzu politikas modernizāciju un jaunu plaša mēroga IT sistēmu ieviešanu un to sadarbspēju. Spēcīgs uzsvars likts uz atbalstu Eiropas mēroga darbībām. II nodaļā (Finanšu un īstenošanas sistēma) ir izklāstīti vispārējie principi attiecībā uz sniegto atbalstu saskaņā ar regulu un norādīts, cik svarīga ir konsekvence un papildināmība ar attiecīgajiem ES finansēšanas instrumentiem. Tajā noteikti īstenošanas veidi darbībām, ko atbalsta saskaņā ar regulu: dalīta, tieša un netieša pārvaldība. Ierosināto īstenošanas veidu kombinācija pamatojas uz pozitīvo pieredzi, kas gūta ar šo kombināciju, īstenojot pašreizējo finansēšanas instrumentu. Šīs nodaļas pirmajā iedaļā ir paredzēti kopīgi noteikumi. Priekšlikumā norādīts instrumenta finansējuma apjoms un tā izmantošana dažādos īstenošanas režīmos. Otrajā iedaļā ir aprakstīta īstenošanas sistēma instrumenta dalītā pārvaldībā, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu programmām. Izklāstīti arī nosacījumi attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar regulu, piemēram, saistībā ar iekārtu iegādi un mācību pasākumiem. Šajā iedaļā ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par dalībvalstu programmu vidusposma pārskatīšanu un īpašu darbību un darbības atbalsta īstenošanu, tostarp Īpašo tranzīta shēmu. Trešajā iedaļā ir paredzēti noteikumi par darbībām, ko īsteno saskaņā ar tiešo un netiešo pārvaldību, bet ceturtajā iedaļā iekļauti noteikumi par ārkārtas palīdzību, ko var īstenot, izmantojot dalītu, tiešu vai netiešu pārvaldību. Piektajā un pēdējā sadaļā paredzēti vajadzīgie noteikumi par uzraudzības, ziņošanas, informēšanas un saziņas prasībām un novērtēšanu. III nodaļā (Pārejas un nobeiguma noteikumi) ir ietverti noteikumi par pilnvaru deleģēšanu Komisijai pieņemt deleģētos aktus un par komitejas procedūru. Ir noteikts, ka regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs no 2021. gada 1. janvāra.

2018/0249 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Saistībā ar aizvien pieaugošajām migrācijas problēmām Eiropas Savienībā, kā arī ar drošības problēmām ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt rūpīgu līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses. Savienības mērķi – nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu – būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un īstenojot robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku. (2)Saskaņā ar LESD 80. pantu uz šīm Savienības politikas jomām un to īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm. (3)Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. septembrī, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja savu apņēmību tiekties pēc drošas Eiropas un veidot tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. (4)Savienības politikas mērķis ārējo robežu pārvaldības jomā ir valstu un Savienības līmenī attīstīt un īstenot Eiropas integrētu robežu pārvaldību, kas ir priekšnosacījums, lai varētu notikt personu brīva pārvietošanās Savienībā, un ir būtiska brīvības, drošības un tiesiskuma telpas sastāvdaļa. (5)Lai uzlabotu migrācijas pārvaldību un drošību, ir nepieciešama Eiropas integrēta robežu pārvaldība, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 un kurā ietilpst Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un par robežu pārvaldību atbildīgās valstu iestādes, tostarp krasta apsardze, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus. (6)Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā” tika identificēts kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības reakcijā uz problēmām šajās jomās. (7)Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie ES informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai. (8)Lai saglabātu Šengenas zonas integritāti un pastiprinātu tās darbību, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par ES pilsoņiem, kuri šķērso ES ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību.

(9)Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot migrācijas problēmas un nākotnē iespējamus apdraudējumus pie šīm robežām, tādējādi veicinot cīņu pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, vienlaikus pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu. (10)Lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrēta robežu pārvaldība, kurai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 4. pantu ir šādi komponenti – robežkontrole, meklēšana un glābšana, veicot robežu uzraudzību, riska analīze, sadarbība starp dalībvalstīm (ko atbalsta un koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra), sadarbība starp aģentūrām (ietverot regulāru informācijas apmaiņu), sadarbība ar trešām valstīm, tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai vērstos pret nelikumīgu imigrāciju un labāk apkarotu pārrobežu noziedzību, modernu tehnoloģiju izmantošana, kvalitātes kontrole un solidaritātes mehānismi –, un lai nodrošinātu, ka tā kļūst par ikdienas darba realitāti, dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam atbilstīgam Savienības finansiālajam atbalstam. (11)Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas arī uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, vienotības nodrošināšana robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jautājums, kas jārisina, sniedzot atbilstošu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Tas ne tikai pastiprinās muitas kontroli, bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību, veicinot drošu un efektīvu muitas savienību. (12)Tāpēc, izveidojot Integrētas robežu pārvaldības fondu (“fonds”), ir nepieciešams izveidot pēcteci 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014. (13)Ņemot vērā LESD V sadaļas juridiskās īpatnības un dažādos piemērojamos juridiskos pamatus attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli, juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienotu instrumentu. (14)Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu jomā, ietverot finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“instruments”), kuru izveido ar šo regulu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) …/…. Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... [jaunā KNR] (“Kopīgo noteikumu regula”), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem par dalītu pārvaldību. (15)Instruments būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām. (16)Instrumentam būtu jābalstās uz šādu ar tā priekšgājēju atbalstu sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK, un instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014,; minētais atbalsts būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību. (17)Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētas robežu pārvaldības attīstība, kas ietver visus pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu saistībā ar neatbilstīgo migrantu robežšķērsošanas punktiem novērtēšanu, personālu, iekārtām un tehnoloģijām un ko dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, trešām valstīm vai citām ES struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), Eiropolu un starptautiskām organizācijām. (18)Ar instrumentu būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti, konstatējot un novērtējot drošības un neatbilstīgas migrācijas riskus, kā arī atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem. Ar instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana. (19)Ar instrumentu būtu jāatbalsta Šengenas valstu teritorijā veiktie pasākumi, kuri ir saistīti ar robežkontroli, lai palīdzētu izstrādāt kopīgu integrētas robežu pārvaldības sistēmu, kas stiprina Šengenas zonas darbību kopumā. (20)Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, novērstu un apkarotu neatbilstīgu migrāciju un palīdzētu uzturēt augstu drošības līmeni Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu ieviešana, pamatojoties uz pašreizējām vai jaunām IT sistēmām. Tāpat ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas ieviešana starp ES informācijas sistēmām (ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), Vīzu informācijas sistēmu (VIS), ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), Eurodac, Šengenas informācijas sistēmu (SIS) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN)) dalībvalstīs, lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamā attīstība valstu līmenī, pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī (Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID)). (21)Ar instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina pasākumi, lai īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgu atbildību un solidaritāti starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus. Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sastādot savas programmas, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot tās daļas par pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pamatuzdevuma papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem, kā arī nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu jāapspriežas ar minēto aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tas ir aģentūras kompetencē, un jo īpaši par pasākumiem, kurus finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam. (22)Ar instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā” un ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā. Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras skar nesamērīgs migrācijas spiediens uz ES ārējām robežām. Tā nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību, ar mērķi aizsargāt Šengenas zonas integritāti. (23)Solidaritātes interesēs visā Šengenas zonā un kopējas atbildības par ES ārējo robežu gaisotnē, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013, attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 13. pantu. (24)Instrumentam būtu jāapliecina solidaritāte un kopīga atbildība, sniedzot finansiālu palīdzību tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas noteikumus par ārējām robežām, kā arī tām, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs. (25)Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulas (EK) Nr. 693/2003 un Padomes Regulas (EK) Nr. 694/2003, īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju. (26)Lai palīdzētu sasniegt instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas paredz instrumenta konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar noteiktajām ES prioritātēm un II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem un darbībām ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām, ar kurām tās saskaras. (27)Būtu jātiecas panākt efektivitāte un sinerģija un konsekvence ar citiem ES fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. (28)Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdots lēmums par atgriešanu, ir viens no Eiropas integrētas robežu pārvaldības komponentiem, kā izklāstīts Regulā (ES) 2016/1624. Tomēr, ņemot vērā instrumenta raksturu un mērķi, pasākumi saistībā ar atgriešanu neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Regula (ES) .../... [jaunais PMF].

(29)Lai atzītu būtisko lomu, kāda ir dalībvalstu muitas dienestiem pie ārējām robežām, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... [jaunais muitas kontroles iekārtu fonds], vajadzētu nodrošināt šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko ieguldīt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, ar kurām papildus muitas kontrolei var veikt arī citas funkcijas, piemēram, robežkontroli. (30)Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var vienlīdz labi vai nejauši derēt kontrolei attiecībā uz atbilstību citiem tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Integrētas robežu pārvaldības fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgu, bet saskaņotu darbības jomu iekārtu iegādei. No vienas puses, instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar šo regulu, neaptver iekārtas, kuras var izmantot gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs tādu iekārtu iegādi, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, bet arī ļaus tās izmantot arī papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas robežu integrētas pārvaldības pieejas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 4. panta e) punktā, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties. (31)Jūras robežu uzraudzība tiek uzskatīta par vienu no krasta apsardzes funkcijām Savienības jūrniecības jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas var ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanu un glābšanu, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģija, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus. (32)Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002, un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, labāka darbību saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētas robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām. (33)Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības darbību saskaņotību, kā arī izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā darbības augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrniecības joma, ar instrumentu būtu jāatbalsta daudzfunkcionālas jūrniecības darbības, kuru galvenais mērķis ir robežu uzraudzība, taču vienlaicīgi var sasniegt arī citus mērķus. (34)Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no instrumenta, būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz ārējo dimensiju instrumentam būtu jānodrošina mērķtiecīgs atbalsts, lai uzlabotu sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu šo valstu robežu uzraudzības un pārvaldības spēju svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas Savienības migrācijas politikai un Savienības drošības mērķiem. (35)Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kura izsaka Savienības solidaritāti robežkontroles, vīzu politikas un migrācijas plūsmu pārvaldības jomās, kā arī platformu, lai izstrādātu kopīgas IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālais atbalsts, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši stiprinās valstu un Savienības spējas minētajās jomās. (36)Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar šo instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā. (37)Instrumenta darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. (38)Ar šo regulu būtu jāparedz dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, ko aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti I pielikumā un atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un apdraudējuma līmeņus pie tām, lidostu un konsulātu darba slodzi, kā arī konsulātu skaitu. (39)Šīs sākotnējās summas veidos pamatu dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz Savienības ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, starpposmā dalībvalstīm piešķirs papildu summu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā programmas īstenošanas statusu. (40)Tā kā problēmas robežu pārvaldības un vīzu jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams piešķiramo finansējumu pielāgot migrācijas plūsmu izmaiņām, spiedienam uz robežas un drošības apdraudējumam, un virzīt finansējumu uz prioritātēm, kuras Savienībai sniedz vislielāko pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām, izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras Savienībai sniedz augstu pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. (41)Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu. (42)Instrumentam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, un tādējādi būtu jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. (43)Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar instrumentu, varētu arī piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno īpašas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs īpašās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām būtu jābūt darbībām, kurās vajadzīga sadarbība, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, dalībvalstu programmu ietvaros, tehnisko iekārtu pirkšana, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai darbības veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, jaunu lielapjoma IT sistēmu attīstība un sadarbspējas veidošana starp šīm sistēmām. Šīs īpašās darbības Komisija definēs savās darba programmās. (44)Lai papildinātu šā instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, instrumentam būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi instrumenta darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā. (45)Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties reaģēt uz neparedzētu vai nesamērīgu migrācijas spiedienu, jo īpaši pie tiem robežu posmiem, kuros ietekmes līmenis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 ir identificēts kā tāds, kas apdraud Šengenas zonas darbību kopumā, kā arī uz spiedienu uz dalībvalstu konsulātu vīzu daļu vai uz risku robežu drošībai, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. (46)Šā instrumenta politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar InvestEU fonda tematiskajām sadaļām [...]. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. (47)Ar šo regulu paredz finansējumu visam instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību]. (48)Uz šo instrumentu attiecas Regula (ES, Euratom) ..../... [jaunā finanšu regula] (Finanšu regula). Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar šo instrumentu.

(49)Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... [KNR]. (50)Regula (ES) .../... [KNR] izveido jaunu rīcības satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+), Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), Iekšējās drošības fondu (IDF) un instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (IBMF), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti instrumentam robežu pārvaldībai un vīzām, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar šo instrumentu. (51)Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantojot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. (52)Saskaņā ar Regulu (ES) …/… [jaunā Finanšu regula], Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF, Eiropas Prokuratūras un Eiropas Revīzijas palātas (ERP) darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā. (53)Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums. (54)Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. (55)Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valsts programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni. Instruments atbalsta šīs dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem. (56)Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ir nepieciešams izvērtēt šo instrumentu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu instrumenta ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. (57)Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis instruments palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas instrumenta sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. (58)Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) .../... [KNR] un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. (59)Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības atbalstu un kopējā uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. (60)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. (61)Dalībvalsts dalībai instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt pasākumus pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli. (62)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā. (63)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu. (64)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu. (65)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula balstās uz Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar 4. pantu minētajā protokolā sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. (66)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK. Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. (67)Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../... [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA



VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets 1.Ar šo regulu izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“instruments”), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (“fonds”). 2.Kopā ar Regulu (ES) .../... [Muitas kontroles iekārtu fonds], ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kurš ir daļa no [Integrētas robežu pārvaldības fonda], ar šo regulu izveido fondu. 3.Tajā ir noteikti instrumenta mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šā finansējuma sniegšanai. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; (2)“robežšķērsošanas vieta” ir jebkura šķērsošanas vieta, ko kompetentās iestādes noteikušas ārējās robežas šķērsošanai un par ko paziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 2. panta 8. punktu; (3)“Eiropas integrēta robežu pārvaldība” ir elementi, kas minēti Regulas (ES) 2016/1624 4. pantā; (4)“ārējās robežas” ir dalībvalstu robežas: sauszemes robežas, tostarp upju un ezeru robežas, jūras robežas, kā arī lidostas, upju ostas, jūras ostas un ezeru ostas, uz ko attiecas Savienības tiesību akti par ārējo robežu šķērsošanu, tostarp tās iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; (5)“ārējās robežas posms” ir visa dalībvalsts sauszemes vai jūras ārējā robeža vai tās daļa, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1052/2013; (6)“karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1624 2. panta 10) punktā; (7)“iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir: (a)kopējā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis; (b)kopējā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis. 3. pants Instrumenta mērķi

1.Instrumenta, kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda, politikas mērķis ir nodrošināt spēcīgu un efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā, pilnībā ievērojot Savienības saistības attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā. 2.Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar instrumentu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā: (a)atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu un novērstu neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas; (b)atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un drošības riskus. 3.Saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem instrumentu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem. 4. pants Atbalsta tvērums 1.Šīs regulas 3. pantā minēto mērķu ietvaros un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, instruments jo īpaši atbalsta III pielikumā minētās darbības. 2.Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, ar instrumentu var atbalstīt Savienības prioritātēm atbilstošas, III pielikumā minētās darbības saistībā ar trešām valstīm un tajās – attiecīgā gadījumā saskaņā ar 5. pantu. 3.Atbalsttiesīgas nav šādas darbības: (a)III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; (b)darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu ārkārtas atjaunošanu pie iekšējām robežām, kā minēts Regulā (ES) 2016/399; (c)attiecībā uz preču kontroli: (1)darbības, kuru vienīgais mērķis vai rezultāts ir preču kontrole, (2)aprīkojuma (izņemot transportlīdzekļus) iegāde, uzturēšana vai atjaunināšana gadījumos, kad viens no mērķiem vai rezultātiem ir preču kontrole, (3)citas darbības saskaņā ar šo regulu, kuru galvenais mērķis vai rezultāts ir preču kontrole. Ja rodas ārkārtas situācija, šajā punktā minētās darbības, kas nav atbalsttiesīgas, var uzskatīt par atbalsttiesīgām. 5. pants Atbalsttiesīgas vienības

1.Atbalsttiesīgas var būt šādas vienības: (a)tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm: i) dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, ii) trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem; (b)tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. 2.Fiziskas personas nav atbalsttiesīgas. 3.Tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai. 4.Tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz divām neatkarīgām vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, ir atbalsttiesīgi. II NODAĻA



FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA 1. iedaļa Kopīgie noteikumi 6. pants Vispārējie principi 1.Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktus pasākumus un koncentrējas uz pievienotās vērtības radīšanu šīs regulas mērķiem. 2.Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina citus Savienības instrumentus. 3.Instrumentu īsteno dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu. 7. pants Budžets

1.Instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir EUR 8 018 000 000 faktiskajās cenās. 2.Finansējumu izmanto šādi: (a)EUR 4 811 000 000 piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām programmām, no kuriem EUR 157 200 000 piešķir 16. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai, ko īsteno dalītā pārvaldībā; (b)EUR 3 207 000 000 piešķir tematiskajam mehānismam. 3.Līdz 0,52 % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kas paredzēta instrumenta īstenošanai. 4.Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to valstu asociācijas nolīgumos, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, tiek noslēgtas vienošanās, lai precizētu šo valstu līdzdalības veidu un kārtību. Minēto valstu finansiālās iemaksas pievieno kopējiem resursiem, kas pieejami no 1. punktā minētā Savienības budžeta. 8. pants Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu 1.Šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansējumu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo un netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem: (a)konkrētām darbībām; (b)Savienības darbībām un (c)ārkārtas palīdzībai. No tematiskajam mehānismam paredzētā finansējuma atbalsta arī tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas. 2.Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta pievienotā vērtība Savienībai, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kas izklāstītas II pielikumā. 3.Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, nodrošina, ka atlasītos projektus neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus. 4.Ja finansējums no tematiskā mehānisma tiek īstenots dalītajā pārvaldībā, Komisija Regulas (ES) Nr. …/… [KNR] 18. panta un 19. panta 2. punkta vajadzībām novērtē to, vai paredzētās darbības neskar Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus. 5.Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām ir pieejama tematiskajam mehānismam. 6.Komisija pieņem Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram šā mehānisma elementiem, kuri minēti 1. punktā. Finansēšanas lēmumos attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta finansējuma apvienošanas darbībām. 7.Pēc 3. punktā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas Komisija var veikt izmaiņas programmās, kas attiecīgi īstenotas saskaņā ar dalīto pārvaldību. 8.Finansēšanas lēmumi var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem.

2. iedaļa

Atbalsts un īstenošana dalītajā pārvaldībā 9. pants Darbības joma 1.Šo iedaļu piemēro tai finansējuma daļai, kas minēta 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto Komisijas lēmumu par tematisko mehānismu. 2.Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā atbilstīgi Finanšu regulas 63. pantam un Regulai (ES) Nr. …/… [KNR]. 10. pants Budžeta resursi 1.Šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētos resursus šādā veidā indikatīvi piešķir valstu programmām, ko dalībvalstis īsteno dalītā pārvaldībā („programmas”): (d)EUR 4 009 000 000 dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem kritērijiem; (e)EUR 802 000 000 dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 13. panta 1. punktā. 2.Ja 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai. 11. pants Līdzfinansējuma likmes 1.Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem attiecināmiem izdevumiem. 2.Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmiem izdevumiem. 3.Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmiem izdevumiem. 4.Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta, tostarp īpašās tranzīta shēmas, kopējiem attiecināmiem izdevumiem. 5.Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmiem izdevumiem. 6.Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no šā instrumenta piešķirama 1.–5. punktā minētajiem darbību veidiem.

7.Attiecībā uz katru konkrēto mērķi Komisijas lēmumā nosaka, vai līdzfinansējuma likme šā konkrētā mērķa gadījumā ir piemērojama: (a)kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai (b)tikai publiskajam ieguldījumam. 12. pants Programmas 1.Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem robežu pārvaldības un vīzu jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā izklāstītie īstenošanas pasākumi. 2.Komisija nodrošina, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un – attiecīgā gadījumā – eu-LISA jau agrīnā posmā ir iesaistītas dalībvalstu programmu izstrādes procesā, ciktāl tas ir aģentūru kompetencē. 3.Tā apspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par programmu projektiem, veltot īpašu uzmanību pasākumiem, kas iekļauti darbības atbalsta saņemšanai saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai tādējādi nodrošinātu aģentūras un dalībvalstu darbību saskaņotību un papildināmību attiecībā uz robežu pārvaldību, kā arī nepieļautu dubultu finansēšanu un panāktu izmaksu efektivitāti. 4.Komisija var iesaistīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un – attiecīgā gadījumā – eu-LISA 5. iedaļā minētajos uzraudzības un novērtēšanas uzdevumos, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar instrumenta atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. 5.Pēc tam, kad ir pieņemti ieteikumi, uz kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 attiecas šīs regulas darbības joma, un ieteikumi, kas sniegti, veicot neaizsargātības novērtējumus saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624, attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju izvērtē vispiemērotāko pieeju, lai ar šā instrumenta atbalstu pildītu minētos ieteikumus. 6.Vajadzības gadījumā Komisija iesaista Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru vispiemērotākās pieejas izvērtēšanas procesā, lai ar šā instrumenta atbalstu pildītu ieteikumus. 7.Īstenojot 5. punktu, attiecīgā dalībvalsts kā savas programmas prioritāti veic pasākumus visu konstatēto trūkumu novēršanai, jo īpaši pasākumus būtisku trūkumu novēršanai un neatbilstības novērtējumus. 8.Vajadzības gadījumā attiecīgo programmu groza, lai ņemtu vērā 5. punktā minētos ieteikumus. Atkarībā no korekcijas ietekmes pārskatīto programmu var apstiprināt Komisija. 9.Sadarbojoties un apspriežoties ar Komisiju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru atbilstīgi aģentūras pilnvarām, attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt savas programmas resursus, tostarp tos, kas paredzēti darbības atbalstam, lai tādējādi pildītu 5. punktā minētos ieteikumus, kuri rada finansiālas sekas. 10.Ja dalībvalsts nolemj īstenot ar instrumenta atbalstu projektus kopā ar trešo valsti vai trešā valstī, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta uzsākšanas apspriežas ar Komisiju. 11.Ja dalībvalsts nolemj īstenot ar instrumenta atbalstu tādas darbības kopā ar trešo valsti vai trešā valstī, kuras ir saistītas ar neatļautas robežu šķērsošanas uzraudzību, atklāšanu, identificēšanu, izsekošanu, novēršanu un pārtveršanu nolūkā atklāt, novērst un apkarot nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību vai sekmēt migrantu labāku aizsardzību un viņu dzīvības glābšanu, minētā dalībvalsts nodrošina, ka tā paziņo Komisijai par visiem divpusējiem vai daudzpusējiem sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti ar minēto trešo valsti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1052/2013 20. pantu. 12.Attiecībā uz darbības aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļiem un efektīvai un drošai robežkontrolei nepieciešamajām sakaru sistēmām, kas iegādāts ar šā instrumenta atbalstu, piemēro šādus nosacījumus: (a)pirms uzsākt iepirkuma procedūras, lai ar instrumenta atbalstu iegādātos darbības aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļus, un sakaru sistēmas, dalībvalstis nodrošina, ka šis aprīkojums atbilst Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras noteiktajiem standartiem, ja šādi standarti pastāv, un kopā ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru pārbauda šā aprīkojuma tehnisko specifikāciju, lai nodrošinātu sadarbspēju ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes izmantotajiem aktīviem; (b)visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai šos aktīvus darītu pieejamus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 8. punktu; (c)dalībvalstis var nolemt iegādāties ar instrumenta atbalstu priekšmetus, kas paredzēti daudzfunkcionālām jūras operācijām, ja tad, kad šie priekšmeti ir attiecīgo valsts iestāžu rīcībā, tos vismaz 60 % no to kopējā, valsts vajadzībām paredzētā izmantošanas laika gadā izmanto robežuzraudzības operācijās. Šos priekšmetus reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai šos aktīvus darītu pieejamus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 8. punktu;

(d)lai palīdzētu Eiropas Robežu un krasta apsardzei saskaņoti plānot spēju attīstīšanu un atbalstītu iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, veicot ziņošanu saskaņā ar 27. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar instrumenta atbalstu. Komisija nosūta šo informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai. 13.Apmācība robežu pārvaldības jomā, ko veic ar šā instrumenta atbalstu, pamatojas uz attiecīgajiem saskaņotajiem un kvalitatīvajiem Eiropas izglītības un kopīgas apmācības standartiem robežu un krasta apsardzes jomā. 14.Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt IV pielikumu. 15.Regulas (ES) Nr. …/… [KNR] 17. panta 5. punktā minētā programmu izstrāde balstās uz VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem darbību veidiem. 13. pants Vidusposma pārskatīšana 1.Komisija 2024. gadā saskaņā ar I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2.–11. punktā minētajiem kritērijiem piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Piešķīrums pamatojas uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2.–11. punktā minētajiem kritērijiem. Finansējums ir spēkā laikposmam no 2025. kalendārā gada. 2.Ja vismaz 10 % no sākotnējā, 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā programmas piešķīruma nesedz vidusposma maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [KNR] 85. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt 1. punktā minēto papildu piešķīrumu savai programmai. 3.No 2025. gada piešķirot līdzekļus no tematiskā mehānisma, attiecīgā gadījumā ņem vērā progresu, kas panākts Regulas (ES) Nr. …/… [KNR] 12. pantā minētā rezultātu satvara vidusposma mērķu sasniegšanā, kā arī konstatētos īstenošanas trūkumus. 14. pants Konkrētas darbības 1.Konkrētas darbības ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri atbilst šīs regulas mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām. 2.Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, dalībvalstis var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ja tas kā tāds ir konsekventi paredzēts programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu šīs regulas mērķu īstenošanu. 3.Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi. 15. pants Darbības atbalsts 1.Darbības atbalsts ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai. 2.Dalībvalsts var izmantot līdz 30 % no summas, kas ar instrumentu piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai. 3.Dalībvalstis, kas izmanto darbības atbalstu, ievēro Savienības acquis robežu un vīzu jomā.

4.Programmā un gada darbības rezultātu ziņojumā, kas minēts 27. pantā, dalībvalstis pamato darbības atbalsta izmantošanu šīs regulas mērķu sasniegšanai. Pirms programmas apstiprināšanas Komisija, apspriežoties ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru attiecībā uz aģentūras pilnvarām saskaņā ar 12. panta 3. punktu, novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas savu nodomu izmantot darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju un – attiecīgā gadījumā – informāciju, kas pieejama Šengenas izvērtējumu un neaizsargātības novērtējumu ietvaros, tostarp ieteikumus, kuri sniegti pēc Šengenas izvērtējumiem un neaizsargātības novērtējumiem. 5.Neskarot 4. panta 3. punkta c) apakšpunktu, darbības atbalstu koncentrē konkrētiem uzdevumiem un pakalpojumiem, kā noteikts VII pielikumā. 6.Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt konkrēto uzdevumu un pakalpojumu sarakstu, kas ietverts VII pielikumā. 16. pants Darbības atbalsts īpašajai tranzīta shēmai 1.Ar instrumentu sniedz atbalstu, lai kompensētu neiekasētās nodevas par vīzām, ko izsniedz tranzītam, un papildu izmaksas, kuras rodas, īstenojot vienkāršota tranzīta dokumenta (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumenta (FRTD) shēmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 693/2003 un Regulu (EK) Nr. 694/2003. 2.Resursus, kurus saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu piešķir Lietuvai attiecībā uz īpašo tranzīta shēmu, dara pieejamus kā papildu darbības atbalstu Lietuvai atbilstīgi VII pielikumā minētajām darbībām, kas programmas ietvaros ir tiesīgas saņemt darbības atbalstu. 3.Atkāpjoties no 15. panta 2. punkta, Lietuva var izmantot summu, kas tai piešķirta saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai finansētu darbības atbalstu papildus 15. panta 2. punktā noteiktajai summai. 4.Komisija un Lietuva pārskata šā panta piemērošanu, ja notiek izmaiņas, kas ietekmē īpašās tranzīta shēmas pastāvēšanu vai darbību. 3. iedaļa

Atbalsts un īstenošana tiešajā un netiešajā pārvaldībā 17. pants Darbības joma Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno tieši Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. 18. pants Savienības darbības 1.Savienības darbības ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai saskaņā ar šīs regulas mērķiem. 2.Pēc Komisijas iniciatīvas instrumentu var izmantot, lai finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz šīs regulas mērķiem, kas minēti 3. pantā, un saskaņā ar II un III pielikumu. 3.Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tās var arī nodrošināt finansējumu finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros. 4.Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII sadaļu]. 5.Izvērtēšanas komiteja, kas novērtē priekšlikumus, var būt veidota no ārējiem ekspertiem.

6.Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas (ES) Nr …/… [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus. 19. pants Finansējuma apvienošanas darbības Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums saskaņā ar šo instrumentu, īsteno atbilstoši [InvestEU regulai] un Finanšu regulas [X sadaļai]. 20. pants Tehniskā palīdzība Komisijas līmenī Ar instrumentu var atbalstīt tehniskās palīdzības pasākumus, kurus īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā. Minētos pasākumus var finansēt 100 % apmērā. 21. pants Revīzijas Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu. 22. pants Informācija, komunikācija un publicitāte 1.Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. 2.Saistībā ar instrumentu, tā darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Šim instrumentam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar šīs regulas mērķiem. 4. iedaļa

Atbalsts un īstenošana dalītajā, tiešajā un netiešajā pārvaldībā 23. pants Ārkārtas palīdzība 1.Ar instrumentu sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības tādas ārkārtas situācijas gadījumā, kuras iemesls ir steidzams un ārkārtas spiediens, kad liels vai nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo ir šķērsojuši, šķērso vai, domājams, šķērsos vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas, jo īpaši robežu posmos, kuros konstatētais ietekmes līmenis ir tāds, ka tas apdraud visas Šengenas zonas darbību, vai jebkuras citas tādas steidzama un ārkārtas spiediena situācijas gadījumā šīs regulas tvēruma ietvaros, kuras novēršanai ir vajadzīga tūlītēja rīcība. 2.Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām.

3.Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus šo dalībvalstu piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ja šī ārkārtas palīdzība kā tāda ir konsekventi paredzēta programmā. Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi. 4.Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII sadaļu]. 24. pants Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums 1.Darbība, kas ir saņēmusi finansējumu instrumenta ietvaros, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem ar noteikumu, ka finan