LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 26.5.2004. 
KOM(2004) 223 gal īgais 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI  
par akcīzes nodok ļa likmēm, ko piem ēro spirtam un alkoholiskajiem dz ērieniem  
  
(iesniegts saska ņā ar 8. pantu Padomes Direkt īvā 92/84/EEK par spirta un alkoholisko 
dzērienu akc īzes nodok ļa likmju saska ņošanu)
 
LV 2   LV SATURS 
ĪSS PĀRSKATS ........................................................................................................................... 4 
A. Spirta un alkoholisko dz ērienu akcīzes nodok ļa likmes ............................................... 4 
B. Spirta un alkoholisko dz ērienu akcīzes nodok ļa struktūra........................................... 5 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 6 
1.1. Kopienas akc īzes sistēma............................................................................................. 6 
1.2. Alkoholisko dz ērienu akcīzes nodoklis........................................................................ 6 
2. Akc īzes nodok ļa struktūras un likmju anal īze ............................................................. 8 
2.1. Visp ārīgas piezīmes ..................................................................................................... 8 
2.2. Pirmais Komisijas zi ņojums......................................................................................... 9 
3. Š ā (otrā) ziņojuma darb ības joma ................................................................................ 9 
3.1. Visp ārīgās piezīmes ..................................................................................................... 9 
3.2. Iekš ējā tirgus darb ība ................................................................................................. 10 
3.3. Alkoholisko dz ērienu konkurence.............................................................................. 15 
3.4. Nodok ļa likmju faktisk ā vērtība................................................................................. 17 
3.5. L īguma augst ākie mērķi............................................................................................. 19 
3.5.1. Vesel ības aizsardz ības un soci ālā politika ................................................................. 19 
3.5.2. Lauksaimniec ības politika.......................................................................................... 20 
3.5.3. Eiropas Savien ības paplašin āšanās ............................................................................ 22 
3.6. P ārbaudes laikposms .................................................................................................. 22 
4. Alkoholisko dz ērienu akcīzes nodok ļa struktūra ....................................................... 22 
4.1. Atš ķirīgu nodokļa likmju piem ērošana nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem v īniem 23 
4.2. To KN (Muitas nomenklat ūras) kodu piel āgošana, kurus izmanto produktu kategoriju 
definēšanai .. .............................................................................................................. 23 
4.3. Akc īzes preču klasifikācija ........................................................................................ 24 
SECINĀJUMI ........................................................................................................................... 27 
 
LV 3   LV A PIELIKUMS.................................................................................................................... ...... 28 
B1 PIELIKUMS................................................................................................................... ..... 29 
B2 PIELIKUMS................................................................................................................... ..... 31 
B3 PIELIKUMS................................................................................................................... ..... 33 
B4 PIELIKUMS................................................................................................................... ..... 35 
C PIELIKUMS.................................................................................................................... ...... 37 
 
LV 4   LV ĪSS PĀRSKATS   
A. S PIRTA UN ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU AKC ĪZES NODOK ĻA LIKMES  
Šajā ziņojumā ir apskat īta situācija saistībā ar Kopienas ties ību aktiem spirta un alkoholisko 
dzērienu akcīzes nodok ļu jomā. Minētais tiesību akts ir st ājies spēkā 1993. gada 1. janv ārī un 
kopš tā laika nav groz īts. Šis zi ņojums ir tapis saska ņā ar 8. pantu Padomes 1992. gada 
19. oktobra Direkt īvā 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dz ērienu akc īzes nodok ļa likmju 
saskaņošanu, kur ā paredzēts regulāri pārbaudīt alkohola izstr ādājumu akcīzes nodok ļa likmes. 
Šajā ziņojumā galvenā uzmanība ir piev ērsta šādiem aspektiem: pien ācīga iekšējā tirgus 
darbība, dažādu alkoholisko dz ērienu kategoriju konkurence, nodok ļu likmju faktisk ā vērtība 
un Līguma plaš ākie mērķi.  
Analizējot iekšējā tirgus darb ību, ziņojumā ir atzīmēts, ka pēc fiskālo robežu atcelšanas 
1993. gad ā, dalībvalstīm nepārtraukti piem ērojot daž ādas alkoholisko dz ērienu nodok ļa 
likmes, ir raduš ās vairākas probl ēmas, kas trauc ē pienācīgu iekšējā tirgus darb ību. Šīs 
problēmas rodas t āpēc, ka dažk ārt precēm ir uzlikts nesam ērīgi augsts nodoklis, sal īdzinot ar 
to faktisko v ērtību, kā arī tāpēc, ka starp atseviš ķu dalībvalstu akc īzes nodok ļa likmēm pastāv 
ievērojamas atš ķirības. Minētās atšķirības sekm ē likumīgu pārrobežu iepirkšanos, vienlaikus 
veicinot kr āpnieciskus dar ījumus, kas v ērsti pret to dal ībvalstu tirgiem, kuros nodok ļa likmes 
ir augstas, un š ādu pārkāpumu rezult ātā bieži rodas nodok ļu izraisīti konkurences trauc ējumi, 
tirdzniecības plūsmu novirz īšanās un pilso ņu pārvietošanās brīvības ierobežojumi. 
Uzlabojumi nodok ļa likmju saska ņošanā varētu dot lielu ieguld ījumu min ēto iekšējā tirgus 
problēmu ilglaic īgā risinājumā.  
Pievēršoties dažādu alkoholisko dz ērienu kategoriju konkurencei , šķiet, ka kopum ā 
konkurences l īmenis starp daž ādiem alkoholisko dz ērienu veidiem nav izš ķirīgs faktors, 
nosakot šo dz ērienu nodok ļa likmes, un ka k āda noteikta dz ērienu veida piepras ījumu 
salīdzinoši maz ietekm ē šā dzērienu veida vai konkur ējošu alkoholisko dz ērienu veidu cenu 
pārmaiņas. 
Ziņojumā arī secināts, ka nol ūkā saglabāt minimālo akcīzes nodok ļa likmju faktisko 
vērtību, dalībvalstis var ētu lemt par labu to palielin āšanai par apt uveni 24%, t ādējādi 
atspoguļojot inflāciju laikposm ā no 1993. gada 1. janv āra līdz 2002. gada 31. decembrim. 
Šāda indeks ācija ir vajadz īga, lai izvair ītos no tā, ka laika gait ā minimālās likmes k ļūst 
bezmērķīgas.  
Visbeidzot, ņemot vērā Līguma augst ākos mērķus, īpaša uzman ība ir piev ērsta saiknei starp 
nodokļa uzlikšanu alkoholiskajiem dz ērieniem, no vienas puses, un vesel ības aizsardz ības 
politiku un lauksaimniec ības politiku, no otras puses. Attiec ībā uz vesel ības aizsardz ības 
politiku zi ņojumā ir atzīmēts, ka vairums dal ībvalstu, nosakot nodok ļa likmes, parasti ne ņem 
vērā veselības aizsardz ības politikas apsv ērumus. Run ājot par lauksaimniec ības politiku, 
nodokļa uzlikšana v īnam joproj ām ir un paliek ļoti strīdīgs jautājums. Kam ēr vīna ražotājas 
dalībvalstis uzskata par vajadz īgu saglab āt iespēju pēc izvēles neaplikt v īnu ar nodokli, dažas 
citas dalībvalstis pie ļauj minim ālo likmju izmai ņas vienīgi atkarībā no pozit īvas akcīzes 
nodokļa likmes piem ērošanas v īnam. Arī vīna ražotājas dalībvalstis uzskata, ka v īna 
neaplikšana ar nodokli pal īdz īstenot vienu no Kop ējā tirgus vīna organiz ācijas politikas 
pamatmērķiem, proti, nodrošin āt līdzsvarotu situ āciju tirgū. Attiecībā uz Savienības 
 
LV 5   LV paplašināšanos  ziņojumā ir atzīmēts, ka 2004. gada 1. maij ā visas jaun ās dalībvalstis 
apņēmās piemērot nodok ļa likmes, kas atbilst minim ālajām likmēm vai ir augst ākas par tām.  
B. S PIRTA UN ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU AKC ĪZES NODOK ĻA STRUKT ŪRA 
Saskaņā ar Direkt īvas 92/84/EEK 8. pantu Komisijai ir j āsniedz ziņojumi tikai par min ētajā 
direktīvā noteiktaj ām nodok ļa likmēm. Tomēr Komisija uzskata, ka b ūtu jāapskata ar ī 
nodokļa struktūras izmaiņas, jo tas ir jaut ājums, kas cieši saist īts ar nodok ļa likmēm. Tas jo 
īpaši attiecas uz jaut ājumiem saist ībā ar alkoholisko dz ērienu klasifik āciju kategorij ās saskaņā 
ar akcīzes nodok ļa struktūras direkt īvu (Direkt īva 92/83/EEK). Zi ņojumā ir noteikti š ādi trīs 
jautājumi, kas ir noskaidroti konsult āciju rezult ātā un atzīti par īpaši būtiskiem: 
1. Jaut ājums par to, vai ir lietder īgi atstāt dalībvalstīm iespēju piemērot atšķirīgas 
nodokļa likmes nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem alkoholiskajiem dz ērieniem.  
2. Vajadzība preciz ēt atsauces uz kombin ētās nomenklat ūras kodiem, kas min ēti 
Direktīvā 92/83/EEK , definējot alkoholisko dz ērienu kategorijas taks ācijas nolūkā, 
lai tādējādi ievērotu varbūtējās KN kodu izmai ņas kopš 1992. gada un vienk āršotu kā 
uzņēmēju, tā administr āciju darb ību. Turkl āt šīs atsauces uz sp ēkā esošajiem 
KN kodiem turpm āk varētu preciz ēt, ievērojot Direkt īvas 92/12/EEK 24. pant ā 
izklāstīto procedūru.  
3. Gan tirgot āji, gan valstu administr ācijas ir piev ērsušas Komisijas dienestu uzman ību, 
sūdzoties par probl ēmām, ko rada Direktīvā 92/83/EEK  paredzētā alkoholisko 
dzērienu klasifik ācija kategorij ās, proti, viens un tas pats produkts daž ādās 
dalībvalstīs ir klasific ēts atšķirīgi, tādējādi tam piem ēro dažādas nodok ļa likmes.  
Ziņojumā ir izklāstīta šī problēma un piev ērsta uzman ība galvenajiem ar to 
saistītajiem jaut ājumiem.  
Ņemot vērā apskatāmā jautājuma sarež ģītību un tā daudzos politiski jut īgos aspektus, k ā arī 
to, ka 2002. gada septembr ī Komisija ir nol ēmusi nen ākt klajā ar priekšlikumu ierosin āt 
minimālo akcīzes nodok ļa likmi v īnam, šim zi ņojumam nav pievienots priekšlikums 
direktīvai. Pašreiz ējā situācijā ziņojuma nol ūks ir sākt plašas diskusijas Padom ē, Eiropas 
Parlament ā un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitej ā. Pamatojoties uz šo diskusiju 
rezultātiem, Komisija lems par priekšlikumiem saist ībā ar visiem vai dažiem šaj ā ziņojumā 
skartajiem jaut ājumiem. 
 
LV 6   LV 1. IEVADS  
1.1. Kopienas akc īzes sistēma 
1. Akcīzes nodok ļi ir nodok ļi, ko piem ēro tādu preču patēriņam kā alkoholiskie 
dzērieni, tabakas izstr ādājumi un miner āleļļas. Šīm precēm uzliktais akc īzes nodoklis 
ļauj dalībvalstīm gūt ievērojamus ien ākumus, kas kopum ā ir no 1,8% l īdz 4,5% no 
IKP ( skatīt A pielikumu ). Tā kā dalībvalstis var br īvi noteikt savas akc īzes nodok ļa 
valsts likmes ar noteikumu, ka t ās ievēro Kopienas noteikt ās minimālās likmes, 
akcīzes nodok ļa likmes daž ādās dalībvalstīs ir atš ķirīgas. Nosakot likmes, 
dalībvalstis var vad īties ne vien no budžeta apsv ērumiem, bet ņemt vērā arī tādus 
faktorus k ā veselības aizsardz ības un lauksaimniec ības politika, kontrabandas un 
nodokļa apiešanas riski, nodarbin ātība, citu dal ībvalstu noteikt ās likmes, iekš ējā 
tirgus darb ība utt.  
2. Pašreizējais nodok ļu režīms ir spēkā kopš 1993. gada 1. janv āra. Tas ir ieviests p ēc 
diskusijām, kas tika uzs āktas 1985. gad ā ar Balto gr āmatu par iekš ējā tirgus izveides 
pabeigšanu1, kam ir sekojis priekšlikums par spirta un alkoholisko dz ērienu akc īzes 
nodokļu tuvināšanu2, kurā Komisija ir n ākusi klajā ar ierosin ājumu piln īgi saskaņot 
akcīzes nodok ļus iepriekš min ētajām trīs akcīzes preču kategorij ām, ieskaitot 
alkoholiskos dz ērienus. Tom ēr Padome nav atzinusi par lietder īgu nedz šaj ā 
priekšlikum ā ieteikto nost āju, nedz Komisijas 1989. gad ā ieteikto main īto nostāju3, 
kurā bija paredz ēts savienot minim ālās un mērķa likmes, t ādējādi saskaņotas tika 
vienīgi nodok ļu uzlikšanas strukt ūras. No likm ēm ir noteiktas vien īgi minim ālās 
likmes.  
3. Akcīzes preces starp dal ībvalstīm galvenok ārt pārvadā, ievērojot nodok ļa atlikšanas 
režīmu4. Katram tirgot ājam, kas v ēlas pārvadāt preces š ādā režīmā, ir jābūt tās 
dalībvalsts at ļaujai, kur ā tas ir reģistrēts. Precēm jāpievieno administrat īvs vai tam 
atbilstīgs komercdokuments un akc īzes nodoklis par prec ēm ir jāsamaksā galamērķa 
dalībvalstī. Privātpersonas dr īkst iegādāties preces, par kur ām ir samaks āts akcīzes 
nodoklis, p ēc izvēles ikvien ā dalībvalstī un vest t ās uz citu dal ībvalsti bez jebk ādām 
formalitātēm un bez otrreiz ējas nodok ļa maksāšanas ar nosac ījumu, ka preces ir 
domātas pašu pat ēriņam un viņi paši tās nogādā galamērķa dalībvalstī. 
1.2. Alkoholisko dz ērienu akc īzes nodoklis 
4. Spirta un alkoholisko dz ērienu akc īzes nodok ļa piemērošanas pamats Kopien ā ir 
noteikts div ās direktīvās. Padomes Direkt īvā 92/83/EEK5 par to, k ā saskaņojama 
akcīzes nodok ļa struktūra spirtam un alkoholiskajiem dz ērieniem, ir noteiktas ar 
nodokli apliekamo produktu kop īgās definīcijas, tādējādi nodrošinot, ka vis ās 
                                                 
1 KOM(85) 310, 14.06.1985. 
2 KOM (87) 328 gal īgais/3, 10.11.1987. (OV C 250, 18.9.1987., 4. lpp.). 
3 KOM (89) 527, 7.12.1989. (OV C 12, 18.1.1990.,12. lpp.). 
4 Padomes 1992. gada 25. febru āra Direkt īva 92/12/EEK par visp ārēju režīmu akcīzes precēm un par 
šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudz ību (OV L 76, 23.3.1992.,1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Padomes 2003. gada 14. apr īļa Regulu (EK) Nr. 807/2003. (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.). 
5 Padomes 1992. gada 19. oktobra Direkt īva 92/83/EEK par to,  kā saskaņojams akc īzes nodoklis spirtam 
un alkoholiskajiem dz ērieniem (OV L 316, 31.10.1992., 21. lpp.). 
 
LV 7   LV dalībvalstīs vienu un to pašu produktu apl ūko vienādi. Akcīzes nodok ļa struktūras 
direktīvā ir noteikta ar ī nodokļa aprēķināšanas kārtība un atseviš ķu produktu nodok ļa 
atcelšanas vai likmju pazemin āšanas krit ēriji.  
5. Padomes Direkt īva 92/84/EEK6 par spirta un alkoholisko dz ērienu akc īzes nodok ļa 
likmju  saskaņošanu katrai produktu kategorijai nosaka minim ālās nodokļa likmes. 
Dalībvalstis var br īvi noteikt savas valsts likmes augst āk par minim ālajām likmēm, 
kas ir šādas: 
Produktu kategorijas (precīza 
katras kategorijas defin īcija ir 
atrodama Direkt īvā 92/83/EEK)   Direktīvā noteiktā minimālā likme 
Vīns un raudz ēti dzērieni, kas 
nav vīns un alus 0 EUR par hl produkta 
Alus  0,748  EUR  par hl / Plato gr ādu 
vai 1,87 EUR par hl / spirta 
tilpumkoncentr ācijas vien ību 
Starpprodukti  (piem., stiprin ātie 
vīni, deserta v īni) 45 EUR  par hl produkta 
Etilspirts un alkoholiskie 
dzērieni  550 EUR par hl tīra spirta 
Piezīme: dalībvalstis, kuras piem ēro likmi, kas 
nepārsniedz 1000 EUR , nedrīkst pazemin āt 
savu valsts likmi. To dal ībvalstu likme, kuras 
piemēro likmi, kas p ārsniedz 1000  EUR , 
nedrīkst būt zemāka par šo summu. 
6. Pēc šo minim ālo likmju noteikšanas 1993. gad ā 7 no 12 dal ībvalstīm bija 
jāpaaugstina tolaik sp ēkā esošās likmes7. Dalībvalstis var br īvi noteikt savas valsts 
nodokļa likmes, ja t ās pārsniedz min ētās minimālās likmes. T ā rezultātā Kopienā 
piemēro atšķirīgas nodok ļa likmes saska ņā ar daž ādiem valstu politikas 
apsvērumiem.  No B1 pielikuma l īdz B4 pielikumam  var iepaz īties ar detaliz ētu 
pārskatu par nodok ļa likmēm, ko katrai produktu ka tegorijai 2004. gada 1. maij ā ir 
piemērojušas dal ībvalstis, tostarp dal ībvalstis, kas šaj ā dienā pievienoj ās ES. 
7. Jāatzīmē, ka, pie ņemot Padomes Direkt īvu 92/84/EEK, dal ībvalstis ir izteikušas 
protokolā fiksētu apņemšanos uzskat īt Komisijas dokument ā KOM(89) 527 ieteikt ās 
mērķa likmes par atsauces likm ēm un pielikt p ūles, lai savas valsts likmes pieska ņotu 
šīm mērķa likmēm. Minētās mērķa likmes ir š ādas: 
                                                 
6 Padomes 1992. gada 19. oktobra Direkt īva 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dz ērienu akc īzes 
nodokļa likmju saska ņošanu (OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.).  
7 Alum: V ācijā, Grieķijā, Francijā un Luksemburg ā. 
Stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem: Grie ķijā, Spānijā, Itālijā un Portug ālē. 
 
LV 8   LV Etilspirts un stiprie 
alkoholiskie dz ērieni 1398,1 EUR par hl t īrā spirta 
Nedzirkstošie v īni 18,7 EUR par hl produkta 
Dzirkstošie v īni 33 EUR par hl produkta 
Alus  1,496 EUR par hl / Plato gr ādu galaprodukt ā 
Starpprodukti 93,5 EUR par hl produkta 
Praksē, mainot valsts likmes, dal ībvalstis ne vienm ēr ir ņēmušas vērā mērķa likmes, 
bet, izmantojot elast īgas rīcības iespēju, specifisku iemeslu d ēļ un jo īpaši budžeta 
vajadzību labad ir piel āgojušas savas nodok ļa likmes, piem ērojot citādas summas, 
nekā to paredz atsauces likmes. 
8. Šajā tabulā ir sniegtas katras pr oduktu kategorijas minim ālās likmes, izteiktas euro 
par hektolitru/spirta tilpumkoncentr ācijas vien ību, kā arī minimālās likmes, izteiktas 
euro par litru/spirta tilpumkoncentr āciju, kāda parasti ir p ārdošanā esošiem 
produktiem. 
Produktu kategorijas Minimālās 
likmes, izteiktas euro par hektolitru/spirta tilpumkoncentr ā-
cijas vien ību Minimālās likmes, 
izteiktas euro par litru/spirta tilpumkoncentr āciju, 
kāda parasti ir p ārdošanā 
esošiem produktiem 
Vīns un raudz ēti dzērieni, kas 
nav vīns un alus 0 EUR  Vīns (12°) 0 EUR 
Alus  1,87 EUR  Alus (5°) 0,1 EUR 
Starpprodukti   2,5 EUR  Starpprodukti (18°) 0,45 
EUR 
Etilspirts un stiprie alkoholiskie dz ērieni  5,5 EUR  Stiprie alkoholiskie 
dzērieni (40°) 2,2 EUR 
9. Kopējie ieņēmumi no alkoholisko dz ērienu akc īzes nodok ļa ir vidēji 10,5% no 
kopējiem akcīzes nodok ļa ieņēmumiem  vai 0,29% no dal ībvalstu kop ējā IKP  (A 
pielikum ā var aplūkot pārskatu pa dal ībvalstīm). 
2. AKCĪZES NODOK ĻA STRUKT ŪRAS UN LIKMJU ANAL ĪZE 
2.1. Vispārīgās piezīmes 
10. Direktīvas 92/84/EEK 8. pants paredz, ka re izi divos gados Padome uz Komisijas 
ziņojuma un attiec īgā gadījumā uz Komisijas priekšlikuma pamata p ārbauda šaj ā 
direktīvā noteiktās nodokļa likmes un, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar 
vienprātīgu lēmumu nosaka vajadz īgos pasākumus. Komisijas zi ņojumā un Padomes 
apsvērumos ņem vērā pienācīgu iekšējā tirgus darb ību, dažādu alkoholisko dz ērienu 
kategoriju konkurenci, nodok ļu likmju faktisko v ērtību un Līguma augst ākos mērķus. 
 
LV 9   LV 2.2. Pirmais Komisijas zi ņojums 
11. Komisija 1995. gada septembr ī nāca klajā ar pirmo zi ņojumu, kur ā līdzās 
alkoholiskajiem dz ērieniem bija apskat īta arī tabaka un miner āleļļas8. Tam nebija 
pievienots priekšlikums. Zi ņojumā bija atz īmēts, ka alkoholiskajiem dz ērieniem 
piemērojamo nodok ļa likmju jom ā ir vērojama izteikta stagn ācija. Tajā bija norādīts, 
ka toreizējos apstākļos tas var ētu liecināt par to, ka nulles likmes piem ērošana vīnam 
kavē plašākas pārmaiņas attiecībā uz citiem alkohola izstr ādājumiem attiec īgajā 
dalībvalstī un tai kaimi ņos esošaj ās dalībvalstīs. Ziņojumā bija secin āts, ka pirms 
galīgu lēmumu pie ņemšanas ir s īkāk jāizpēta alkohola aplikšana ar nodok ļiem un ka 
ir vajadz īga turpm āka apspriešan ās ar vis ām ieinteres ētajām pusēm. Tostarp 
dalībvalstis, kuru noteikt ās likmes bija vien ādas ar minim ālajām likmēm vai bija t ām 
tuvas, var ēja turpināt piemērot esošās likmes un t ādējādi izvairīties no tirgus 
traucējumiem, ko var ētu izraisīt likmju main īšana piespiedu k ārtā.  
12. Īstenojot apspriešanos ar ieinteres ētajām pusēm, Komisija nol ēma 1995. gada 
novembrī Lisabon ā rīkot konferenci par akc īzes nodokli. Tas bija past āvīgās 
apspriešan ās pirmais posms. Konferences m ērķis bija nov ērtēt kopš 1993. gada 
janvāra spēkā esošā Kopienas akc īzes nodok ļa režīma darbību un jo īpaši sniegt 
atbalstu Komisijai turpm ākās akcīzes nodok ļa politikas pl ānošanā. Konferenc ē tika 
gūts apliecin ājums tam, ka past āv ziņojumā uzsvērtās un tirdzniec ības un vesel ības 
aizsardzības organiz āciju, kā arī dalībvalstu viedok ļos paustās grūtības, tomēr tās 
gaitā netika raksts iesp ējamais risin ājums. 
13. Eiropas Parlaments 1996. gada 19. septembr ī pieņēma atzinumu9 par Komisijas 
veikto pārskatu un aicin āja Komisiju izp ētīt un ierosin āt atbilstošus sp ēkā esošo 
direktīvu grozījumus, k ā arī vairākas iespējamās vadlīnijas, un veikt taisn īgas 
nodokļu sistēmas izstr ādi, kurā nebūtu alkoholisko dz ērienu konkurences 
traucējumu.  
3. ŠĀ (OTRĀ) ZIŅOJUMA DARB ĪBAS JOMA  
3.1. Vispārīgas piezīmes 
14. Kā jau minēts, šis ziņojums ir vajadz īgs, lai analiz ētu spirta un alkoholisko dz ērienu 
akcīzes nodok ļa likmes, ņemot vērā pienācīgu iekšējā tirgus darb ību, dažādu 
alkoholisko dz ērienu kategoriju konkurenci, nodok ļu likmju faktisko v ērtību un 
Līguma augst ākos mērķus, piemēram vesel ības aizsardz ības un lauksaimniec ības 
politiku. 
15. Pirms šā ziņojuma tapšanas notika apspriešan ās. Komisijas dienesti, izmantojot 
aptaujas anketas, l ūdza dalībvalstis sniegt savu vi edokli par katru analiz ējamo 
aspektu. T ā kā apspriešan ās sākās 2001. gad ā, tajā nepiedal ījās dalībvalstis, kas 
iestājās ES 2004. gada 1. maij ā. Tādēļ šo valstu viedoklis šaj ā ziņojumā nav 
atspoguļots. Savu nost āju rakstiski bija aicin ātas paust ar ī tirdzniec ības organiz ācijas 
un veselības aizsardz ības organiz ācijas, kur ām turklāt bija dota iesp ēja apspriest 
situāciju, divpus ēji tiekoties ar Komisiju.  
                                                 
8 KOM(95)285, 13.9.1995. 
9 OV C 320, 28.10.1996., 205. lpp. 
 
LV 10   LV 16. Pētot vienu no b ūtiskajiem aspektiem, proti, alkoholisko dz ērienu konkurenci, 
Komisija bija iesaist ījusi neatkar īgu konsultantu, lai p ētījumā novērtētu minētās 
konkurences l īmeni (turpm āk tekstā - ,,konkurences p ētījums”). Bez tam p ētījumā ir 
analizēta arī alkoholisko dz ērienu patēriņa attīstība un mekl ēts patēriņa attīstības 
tendenču pamatojums (piem., izmai ņas nodok ļa aplikšanas joma). Turkl āt izpētes 
gaitā vairākās dalībvalstīs ir analiz ēta privātpersonu p ārrobežu iepirkšan ās un 
nelikumīga komerci āla tādu preču pārrobežu p ārvadāšana, par kur ām ir samaks āts 
akcīzes nodoklis10. (Atsauces uz p ētījuma rezult ātiem skatīt 41., 42., 58. punkt ā). 
3.2. Iekšējā tirgus darb ība 
17. Šajā nodaļā ir analiz ēta dalībvalstu piem ērojamo nodok ļa likmju ietekme uz 
alkoholisko dz ērienu iekš ējā tirgus atbilstošu darb ību. 
18. Pirmajā ziņojumā saistībā ar šo aspektu ir izceltas tr īs plašas akc īzes preču aprites 
grupas Kopienas iekšien ē: komerci āla preču pārvadāšana, iev ērojot nodok ļu 
atlikšanas rež īmu, komercdar ījumi ar prec ēm, par kur ām ir samaks āts akcīzes 
nodoklis, un pre ču pārvadāšana, ko veic priv ātpersonas. Š āds dalījums ir izmantots 
arī šajā ziņojumā. 
Komerciāla preču pārvadāšana, ievērojot nodok ļa atlikšanas rež īmu 
19. Pirmajā ziņojumā bija secin āts, ka kopum ā, runājot par likum īgu tirdzniec ību, 
Kopienas akc īzes sistēma darbojas pietiekami labi, neraugoties uz dal ībvalstu akc īzes 
nodokļa likmju lielo daž ādību. Tā kā preču pārvadāšana notiek, iev ērojot nodok ļa 
atlikšanas rež īmu, kas noz īmē, ka nodoklis ir j āmaksā galamērķa dalībvalstī un 
saskaņā ar šīs dalībvalsts noteiktaj ām likmēm, atšķirības starp likm ēm visticam āk 
nerada v ērā ņemamus trauc ējumus šaj ā tirdzniec ības izplat īšanas ķēdes posm ā 
iesaistīto uzņēmumu pre ču izvēlē un konkurenc ē. Dalībvalstis to ir apstiprin ājušas. 
20. Pirmajā ziņojumā arī secināts, ka grūtāk ir novērtēt spēkā esošo likmju daž ādības un 
robežkontroles atcelšanas kop ējo ietekmi uz muitas likumu p ārkāpumiem  šajā jomā 
un ka ir p āragri izdar īt secinājumus par kontrabandas pieaugumu. Tom ēr drīz pēc 
ziņojuma iesniegšanas dal ībvalstis izteica bažas par kontrabandas pieaugumu akc īzes 
preču jomā. Tāpēc 1997. gada s ākumā tika nodibin āta Augstākā līmeņa kontrabandas 
apkarošanas grupa akcīzes preču jomā, kurā bija iekļauti dalībvalstu un Komisijas 
pārstāvji. Grupas uzdevums bija preciz ēt kontrabandas veidus un apjomu, k ā arī 
regulējošās un kontroles sist ēmas trūkumus un v ājās vietas, iesakot risin ājumus 
un/vai veidus šo sist ēmu darbības uzlabošanai. Sav ā 1998. gada 24. apr īļa ziņojumā11 
grupa secin āja, ka kontrabanda ta bakas un alkohola nozar ē ir sasniegusi draud īgus 
apmērus. Pēc dalībvalstu apl ēsēm alkohola nozar ē 1996. gad ā Eiropas Savien ība 
kopumā bija zaud ējusi aptuveni 1,5 miljardus euro (apm ēram 8% no kop ējiem 
akcīzes nodok ļa ieņēmumiem par alkoholiskajiem dz ērieniem). Sal īdzinājumā 
tabakas izstr ādājumu nozar ē dalībvalstu apl ēstie zaudējumi 1996. gad ā bija aptuveni 
3,3 miljardi euro (vai 7,5% no kop ējiem akcīzes nodok ļa ieņēmumiem par tabakas 
                                                 
10 ,,P ētījums par alkoholisko dz ērienu konkurenci”, Customs Associates Ltd. , 2001.g. febru āris. Šā 
pētījuma kopsavilkums ir atrodams t īmekļa vietnē:  
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/p ublications/reports_studies/report.htm 
11 Augst ākā līmeņa kontrabandas apkarošanas grupas alkohola un tabakas nozar ē ziņojums, ko 1998. gada 
19. maijā apstiprināja Ekonomikas un finanšu padome. 
 
LV 11   LV izstrādājumiem). Zi ņojumā bija arī atzīts, ka alkohola kontrabanda ir v ērsta 
galvenokārt pret Kopienas iekš ējo preču uzglabāšanas un p ārvadāšanas sist ēmu. Šīs 
liela mēroga kontrabandas m ērķis ir to dal ībvalstu tirgi, kur ās noteiktas augstas 
akcīzes nodok ļa likmes. Ir skaidrs, ka šie lielie nodok ļu ieņēmumu zaud ējumi nozīmē 
milzīgu un ļoti ātri gūstamu kontrabandistu pe ļņu. Ziņojumā bija norādīts, ka šī peļņa 
rodas tāpēc, ka prec ēm, salīdzinot ar to faktisko v ērtību, ir uzlikts nesam ērīgi augsts 
nodoklis un dažos gad ījumos tāpēc, ka daž ādās dalībvalstīs piemēro atšķirīgas 
akcīzes nodok ļa un PVN likmes.  
21. Vairākas dalībvalstis , atbildot uz anketas jaut ājumiem, ir apstiprin ājušas Augst ākā 
līmeņa kontrabandas apkarošanas grupas zi ņojumā atzītos faktus. Dažas dal ībvalstis 
(Īrija, Apvienot ā Karaliste, Francija) ir sniegušas inform āciju par pieaugošu pre ču 
novirzīšanas kontrabandas gad ījumu skaitu, kad preces, ko p ārvadā no vienas 
dalībvalsts uz otru, iev ērojot nodok ļa atlikšanas rež īmu, ceļā tiek novirz ītas un bieži 
nonāk dalībvalstīs, kas piem ēro salīdzinoši augstas nodok ļa likmes. Citas dal ībvalstis 
ir ziņojušas par alkohola kontra bandas pieaugumu no treš ām valstīm (par to ir 
informējusi Somija) vai par pieaugošu spirta dedzin āšanu mājas apstākļos un no 
citām dalībvalstīm nelegāli ievestu alkoholisko dz ērienu konfisk āciju (par to ir 
informējusi Zviedrija). Ta ču arī dalībvalstis, kas piem ēro salīdzinoši zemas nodok ļa 
likmes (piem ēram, Portug āle), ir zi ņojušas par muitas noteikumu p ārkāpumu 
pieaugumu spirta un alkoholisko dz ērienu nozar ē, kas izpaužas galvenok ārt kā 
izvairīšanās no nodok ļa maksāšanas. Atseviš ķi alkohola nozares uz ņēmumi ir 
informējuši Komisiju ar ī par pieaugošu nemuitošanas gad ījumu skaitu, p ārvadājot 
preces Kopienas iekšien ē vai uz treš ām valstīm, kad šiem uz ņēmumiem liek maks āt 
nodokli par prec ēm, kas nav sasniegušas galam ērķi. 
22. Ievērojot Augst ākā līmeņa kontrabandas apkarošanas grupas ieteikumus, Komisija 
un dalībvalstis ir izv ērsušas vair ākas iniciat īvas, lai apkarotu kr āpšanu. Kā piemērus 
var minēt Komisijas pie ņemtos ieteikumus, kas attiecas uz noliktavu saimniekiem12, 
un lēmumu par datoriz ētas sistēmas ieviešanu akc īzes preču apritei un kontrolei13. 
Šīs iniciatīvas uzlabos pašreiz ējās regulējošās un kontroles sist ēmas darb ības 
efektivitāti un atvieglos c īņu pret krāpšanu un nodok ļu nemaks āšanu. 
Komercdar ījumi ar prec ēm, par kur ām ir samaks āts akcīzes nodoklis 
23. Pirmajā ziņojumā ir atzīmēts, ka tikai neliela Kopienas iekš ējo komercdar ījumu daļa 
notiek, neizmantojot nodok ļa atlikšanas rež īmu. Šajā daļā joprojām ietilpst 
komercdar ījumi tirgot āju starpā, uz kuriem attiecas Direkt īvas 92/12/EEK 7. pant ā 
izklāstītā procedūra. Šādos gadījumos pre ču pārvadāšana starp dal ībvalstīm notiek, 
izmantojot vienk āršotu administrat īvu pavaddokumentu, un akc īzes nodokli, kas ir 
samaksāts preču nosūtīšanas valst ī, atmaksā, pamatojoties uz apliecin ājumu par 
nodokļa samaksu galam ērķa valstī. Dalībvalstis nav zi ņojušas par nopietn ām 
problēmām šajā sakarā, lai gan viena dal ībvalsts (Apvienot ā Karaliste) ir nor ādījusi, 
ka tai ir biju šas nopietnas probl ēmas, ko rad ījuši krāpnieciski piepras ījumi atmaks āt 
nodokli par t ādām precēm, kuras nekad nav tikušas izvestas no AK un/vai par kur ām 
                                                 
12 Komisijas 2000. gada 29. novembra Ieteikums 2000/789/EK, ar ko nosaka vadl īnijas noliktavu 
saimnieku apstiprin āšanai saska ņā ar Padomes Direkt īvu 92/12/EEK saist ībā ar precēm, kam piem ēro 
akcīzes nodokli (OV L 314, 14.12.2000., 29. lpp.). 
13 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. j ūnija Lēmums Nr. 1152/2003/EK par datoriz ētas 
sistēmas ieviešanu akc īzes preču apritei un kontrolei (OV L 162, 01.07.2003., 5. lpp.). 
 
LV 12   LV nav samaks āts AK nodoklis. Tom ēr AK ir padar ījusi stingr āku nodok ļa atmaksas 
procedūru, tādējādi efektīvi samazinot š āda veida muitas noteikumu p ārkāpumus. Š ī 
pieredze r āda, ka krāpnieki savai darb ībai izmanto sist ēmas, kas attiec īgos apstākļos 
ir uzskatāmas par visv ājākajām, spēj ļoti ātri piemēroties situ ācijai un, ja vienas 
sistēmas trūkumi ir nov ērsti, vienk ārši turpina darboties, izmantojot citu sist ēmu. 
Tādēļ, apsverot k ādas sistēmas nostiprin āšanas iesp ējas, nevienu sist ēmu nedrīkst 
aplūkot atseviš ķi no citām sistēmām.  
24. Galvenais veikums, run ājot par komercdar ījumiem ar prec ēm, par kur ām ir 
samaksāts akcīzes nodoklis, ir t ālpārdošanas  jomā (preču pārdošana, ko 
galapatērētājiem tieši vai netieši s ūta vai ved p ārdevējs vai kāds viņa uzdevum ā). Par 
tālpārdošanas pieaugumu galapat ērētājiem, attīstoties e-komercijai, ir zi ņojušas 
daudzas dal ībvalstis, jo īpaši attiec ībā uz vīna un stipro alkoholisko dz ērienu 
pārdošanu. Proced ūras, kas j āievēro, šādi tirgojoties, ir izkl āstītas 
Direktīvas 92/12/EEK 10. pant ā, un tās paredz, ka nodokli galam ērķa dalībvalstī 
maksā pārdevējs vai kāds viņa uzdevum ā. Par šāda veida tirdzniec ības pieaugumu 
liecina vair āku dalībvalstu zi ņojumi par to, ka pieaug šaj ās dalībvalstīs reģistrēto citu 
dalībvalstu nodok ļu pārstāvju skaits, kuri nodarbojas ar nodok ļa samaksu par 
tālpārdošanā pārdotām precēm. 
25. Tomēr vairākas dalībvalstis (galvenok ārt dalībvalstis, kas piem ēro augstas nodok ļa 
likmes) ir sniegušas inform āciju par to, ka valst īs ar zemām akcīzes nodok ļa likmēm 
reģistrēti interneta p ārdošanas uz ņēmumi pārdod arvien vair āk preču, par kur ām ir 
samaksāts akcīzes nodoklis, pirc ējiem teritorij ās, kur piem ēro augstāku nodokli, 
nesamaks ājot attiec īgo galam ērķa valstī piemērojamo nodokli. Da ļēji tas ir 
izskaidrojams ar nodok ļa samaksas proced ūras sarežģītību galam ērķa dalībvalstī, kā 
arī ar šīs procedūras izpildes izmaks ām, kas, jo īpaši attiec ībā uz maziem un vid ējiem 
uzņēmumiem, bieži ir nesam ērīgi augstas, sal īdzinot ar veikto tirdzniec ības operāciju 
vērtību. Šādā situācijā nedz tirgot āji, nedz pilso ņi nevar piln īgi izmantot iekš ējā 
tirgus iesp ējas. Tom ēr ir gadījumi, kad t īmekļa vietnes, kas pied āvā iegādāties 
alkoholiskos dz ērienus, ac īmredzami ir izveidotas, lai izmantotu dal ībvalstu nodok ļa 
likmju atš ķirības. Pārdotās preces pa pastu nos ūta pircējiem uz cit ām dalībvalstīm un 
šādus sūtījumus, protams, iekš ējā tirgū ir grūti kontrol ēt, jo tajā valda br īva preču 
aprite. 
26. Komisija ir detaliz ētāka pievērsusies iepriekš min ētajām ar tālpārdošanu saist ītajām 
problēmām ziņojumā par Direkt īvas 92/12/EEK 7. l īdz 10. panta note ikumu izpildi. 
Ziņojumā un tam pievienotaj ā priekšlikum ā direktīvai ir sniegti priekšlikumi 
tālpārdošanas k ārtības vienk āršošanai, k ā arī liberālākai nostājai attiec ībā uz 
alkoholisko dz ērienu tālpirkšanu14. Plašāka inform ācija par šiem jaut ājumiem ir 
atrodama Komisijas 2004. gada 2. apr īlī apstiprin ātajā ziņojumā un priekšlikum ā par 
Direktīvas 92/12/EEK 7. l īdz 10. pantu15.  
                                                 
14 Šaj ā kontekstā tālpārdošana ir dar ījums, kad akc īzes preces pirc ējam sūta vai ved p ārdevējs vai kāds 
viņa uzdevum ā. Tālpirkšana ir dar ījums, kad preces s ūta vai ved pirc ējs vai kāds viņa uzdevum ā. 
15 KOM(2004)227, 02.04.2004. 
 
LV 13   LV Pārrobežu iepirkšan ās 
27. Saskaņā ar iekšējā tirgus principiem priv ātpersonas dr īkst iegādāties preces, par 
kurām samaks āts akcīzes nodoklis, p ēc izvēles ikvien ā dalībvalstī un vest t ās uz citu 
dalībvalsti bez jebk ādām formalit ātēm un bez otrreiz ējas nodok ļa maksāšanas. Tas 
var notikt ar nosac ījumu, ka preces ir dom ātas pašu pat ēriņam, tostarp vi ņu ģimenes 
locekļu patēriņam, un vi ņi paši t ās nogādā galam ērķa dalībvalstī 
(Direktīvas 92/12/EEK 8. pants). Lai noteiktu, vai akc īzes preces ir dom ātas ceļotāju 
un viņu ģimenes locek ļu patēriņam, dalībvalstīm ir jāņem vērā vairāki kritēriji, no 
kuriem viens ir p ārvadājamo preču daudzums (skat īt Direktīvas 92/12/EEK 9. pantu). 
Lai piem ērotu šo krit ēriju, dalībvalstis var ar ī noteikt tikai atsaucei paredz ētu 
orientējošu atļauto preču daudzumu. Turkl āt jāievēro, ka trīs dalībvalstīs (Zviedrij ā, 
Dānijā un Somij ā) līdz 2003. gada beig ām bija at ļauts piem ērot ierobežojumus 
attiecībā u z  t o  a k c īzes preču daudzumu (ieskaitot alkoholiskos dz ērienus), ko šo 
dalībvalstu teritorij ā no citām dalībvalstīm drīkst ievest ce ļotāji, nemaks ājot papildu 
akcīzes nodokli (skat īt Direktīvas 92/12/EEK 26. pantu). 
28. Pirmajā ziņojumā saistībā ar pārrobežu iepirkšan ās apjomu ir atz īmēts, ka šāda 
iepirkšanās kopumā ir plaši izplat īta un kopš 1992. gada ir v ērojams tās pieaugums, 
jo īpaši uz valst īm, kuras piem ēro nodokļa likmes, kas ir iev ērojami augst ākas par 
tām kaimiņos esošo dal ībvalstu likm ēm. Ziņojumā ir arī atzīmēts, ka šajā situācijā 
vispāratzīts būtisks faktors ir akc īzes nodok ļa atšķirīgās likmes. Augst ākā līmeņa 
kontrabandas apkarošanas grupas zi ņojumā, pievēršoties šim jaut ājumam, ir atz īmēts, 
ka līdzās liela m ēroga kontrabandai, ar ko nodarbojas organiz ētās noziedz ības 
grupas, notiek ar ī vērā ņemama maza m ēroga kontrabanda ar prec ēm, par kur ām ir 
samaksāts akcīzes nodoklis p ārkāpjot spēkā esošos noteikumus, un to sekm ē lielās 
atšķirības starp dal ībvalstu nodok ļa likmēm. 
29. Atbildot uz anketas jaut ājumiem, dal ībvalstis, kas alkoholiskajiem dz ērieniem 
piemēro salīdzinoši zemas nodok ļa likmes, nav paudušas lielas bažas attiec ībā uz 
pārrobežu iepirkšanos un kopum ā to rīcībā nav datu par t ās apjomu. Dal ībvalstis ar 
augstām nodokļa likmēm pievērš šim jaut ājumam liel āku vērību. Piemēram, attiec ībā 
uz starptautiskajiem pasažieriem Apvienot ā Karaliste  daudzās ostās un lidost ās visā 
valstī veic ikgad ējus pētījumus. Šo p ētījumu rezult ātā veiktās aplēses rāda, ka 
laikposmā no 1992. gada l īdz 1999. gadam kop ējie neiekas ētie un zaud ētie ieņēmumi 
(akcīzes nodoklis un PVN), ko rada Lamanša j ūras šauruma kontrabanda, ieskaitot 
visu veidu alkoholiskos dz ērienus, par kuriem ir samaks āts akcīzes nodoklis, ir 
pieauguši no 70 miljoniem GBP l īdz aptuveni 285 miljoniem GBP. Kop ējo 
zaudējumu lielāko daļu ir veidojuši alus nozar ē ciestie zaud ējumi. Šajā situācijā ļoti 
liela nozīme ir bijusi atš ķirīgajām nodokļa likmēm, kaut gan ir ar ī citi būtiski faktori, 
piemēram, cenas pirms aplikšanas ar nodokli, val ūtas maiņas kurss un bi ļešu cenas. 
Dānijas  veiktās aplēses rāda, ka 2000. gad ā no dāņu kopējā alus, vīna un stipro 
alkoholisko dz ērienu patēriņa attiecīgi 18%, 13,5% un 27% ir veidojuši p ārrobežu 
pirkumi. Zviedrij ā pārrobežu iepirkšan ās pieaugums bija v ērojams devi ņdesmito 
gadu otraj ā pusē, un to visticam āk izraisīja atšķirīgās nodokļa likmes. Izteikts 
patērētā tīrā spirta tilpum ā, 2000. gad ā pārrobežu iepirkšan ās rezultāts kopum ā ir 
bijis 1,26 litri uz vienu personu, kas sasniegusi vai p ārsniegusi 15 gadu vecumu. Tas 
atbilst 17% no kop ējā patēriņa. Attiecībā uz stiprajiem dz ērieniem, alu un v īnu tas ir 
attiecīgi 27%, 12% un 14%. Somij ā alkoholisko dz ērienu pārrobežu tirdzniec ība 
notiek galvenok ārt ar treš ām valstīm, jo Somijas cenas ļoti būtiski atšķiras no 
Krievijas un Igaunijas cen ām. Līdz šim pārrobežu tirdzniec ība ar citām dalībvalstīm 
 
LV 14   LV nav radījusi lielas bažas, bet Somija uzskata, ka p ēc ES paplašin āšanās situācija 
mainīsies. Tirdzniec ības organiz ācijas tādās dalībvalstīs kā Beļģija un Nīderlande , 
kurās nodokļa likmes ir ,,m ērenākas”, arī ir izteikušas neapmierin ātību par negat īvo 
ietekmi, ko uz to dal ībniekiem atst āj šo dalībvalstu pilso ņu pārrobežu iepirkšan ās 
dalībvalstīs, kas nedzirkstošaji em un dzirkstošajiem v īniem piem ēro nulles likmi vai 
tai pietuvin ātu likmi. 
30. Uz Dānijas, Zviedrijas un Somijas turpm ākajiem ie ņēmumiem spirta un alkoholisko 
dzērienu nozar ē iespaidu jau ir atst ājuši vai atst ās divi faktori, proti, tas, ka 2003. 
gada 31. decembr ī ir beigusies at ļauja piem ērot ierobežojumus attiec ībā uz to akc īzes 
preču daudzumu, ko šo dal ībvalstu teritorij ā no citām dalībvalstīm drīkst ievest 
ceļotāji, nemaks ājot papildu akc īzes nodokli, un ES paplašin āšanās. Minētajās 
dalībvalstīs turpinās diskusijas par ietekmi, ko uz to akc īzes nodok ļu likmēm varētu 
atstāt šie divi notikumi. D ānija ir samazin ājusi stipro alkoholisko dz ērienu nodok ļa 
likmi par 45%, tai st ājoties spēkā 2003. gada oktobr ī, un Somija ir veikusi visp ārēju 
likmju samazin āšanu (alum par 32%, v īnam par 10% un stiprajiem alkoholiskajiem 
dzērieniem par 44%), samazin ātajām likmēm stājoties spēkā 2004. gada 1. mart ā. 
Tas, kādu ietekmi likmju samazin āšana atst ās uz šo dal ībvalstu nodok ļa 
ieņēmumiem, b ūs atkarīgs no samazin āto likmju ietekmes uz kop ējo patēriņu un 
galvenokārt no tā, cik lielā mērā pārrobežu iepirkšanos un p ārrobežu kontrabandu 
šajās dalībvalstīs aizstās parastas tirdzniec ības operācijas.  
31. Iepriekš aprakst ītā situācija rāda, ka pilso ņi plaši izmanto iesp ēju iegādāties preces, 
par kurām ir samaks āts akcīzes nodoklis, p ēc izvēles ikvien ā dalībvalstī un vest t ās 
uz citu dal ībvalsti bez jebk ādām formalit ātēm un bez otrreiz ējas nodok ļa 
maksāšanas. Šāda iespēja ir pilnīgi likumīga un tā ir viena no pilso ņu pamatbr īvībām 
iekšējā tirgū. Acīmredzams ir ar ī t a s ,  k a  m i n ēto pārrobežu iepi rkšanos liel ā mērā 
veicina dal ībvalstu nodok ļa atšķirības. Lai b ūtu iespējams kontrol ēt, vai 
privātpersonu p ārvadātās preces šo personu pašu pat ēriņa vietā nav dom ātas 
komercdar ījumiem, ir vajadz īgas ceļotāju fiziskas p ārbaudes. Tom ēr, tā kā regulāras 
kontroles pie iekš ējām robežām nav savienojamas ar L īguma 14. pant ā iekļautajiem 
iekšējā tirgus pamatprincipiem, š ādas pārbaudes var ētu notikt tikai laiku pa laikam 
(izlases veida p ārbaudes) k ā visu attiec īgās dalībvalsts teritoriju aptverošas iekš ējās 
pārraudzības sistēmas sastāvdaļa. Turklāt minētajai kontrolei ir j ānotiek saska ņā ar 
Kopienas ties ību vispārīgajiem principiem un to, jo īpaši, nedr īkstētu veikt patva ļīgā 
vai nevajadz īgi ierobežojoš ā veidā16. Ceļotāju pārbaudes un veids, k ādā tās notiek 
dažās dalībvalstīs, bieži izraisa ce ļotāju neapmierin ātību un Komisijai par 
attiecīgajām dalībvalstīm ir nācies uzklaus īt daudzas s ūdzības. Faktu, ka š āda fiskāla 
kontrole joproj ām turpinās, ceļotāji bieži uztver k ā kavēkli, kas ierobežo personu 
brīvas pārvietošanās tiesības iekšējā tirgus telp ā. Šā ziņojuma mērķis nav analiz ēt 
jautājumu par apjomu, k ādā dalībvalstīs joprojām ir atļauts pārbaudīt ceļotājus. 
Tomēr ir skaidrs, ka b ūtisks iemesls, k āpēc vairākas dalībvalstis turpina veikt š ādas 
pārbaudes ar nol ūku nošķirt patiesu p ārrobežu iepirkšanos no t ādu preču 
kontrabandas, par kur ām ir samaks āts akcīzes nodoklis, ir tas, ka šo valstu 
piemērotās nodokļa likmes ir daudz augst ākas par likm ēm, ko piem ēro tām kaimiņos 
esošās dalībvalstis. 
                                                 
16 Par šiem jaut ājumiem sk. EKT 27.04.1991.g. spriedumu liet ā 321/87. 
 
LV 15   LV Secinājumi par iekš ējā tirgus darb ību 
32. Veiktā analīze ļauj secināt, ka fiskālo robežu atcelšana 1993. gad ā saistībā ar faktu, 
ka dalībvalstis turpina alkoholiskajiem dz ērieniem piem ērot ļoti atšķirīgas nodok ļa 
likmes, pat ērētājiem dažk ārt ir izdev īga, tomēr iekšējā tirgū tā rada daudzas 
problēmas.  
33. Turklāt dažās dalībvalstīs gan individu āli uzņēmēji, gan organiz ācijas, kas p ārstāv 
alkoholisko dz ērienu ražot ājus, ir atk ārtoti sūdzējušās par konkurences trauc ējumiem 
un preču novirzīšanu, ko izraisa likmju liel ās atšķirības. Ražot āji un tirgot āji, kas 
darbojas dal ībvalstīs vai atseviš ķos dalībvalstu re ģionos, kur piem ēro augstas 
nodokļa likmes, nor āda uz augstajiem nodok ļiem un negat īvo ietekmi, ko uz vi ņu 
uzņēmējdarbību atstāj muitas likumu p ārkāpumi un kontrabanda, k ā arī pārrobežu 
iepirkšanās, kam par iemeslu ar ī ir augstās nodokļa likmes (vienlaikus atz īstot, ka no 
patērētāju viedokļa šāda iepirkšan ās ir pilnīgi likumīga). 
34. Vairākums dal ībvalstu atz īst, ka iekš ējā tirgus pien ācīgai darbībai ir vajadz īga 
turpmāka likmju tuvin āšana. Tom ēr nav vienpr ātības par to, k ādā veidā šī tuvināšana 
būtu jāpanāk. Dalībvalstis, kas piem ēro augstu nodokli, zi ņojot par pieaugošo 
pārrobežu iepirkšanos, kontrabandu un komerci ālu krāpniecību, ko izraisa likmju 
atšķirības, uzsver vajadz ību paaugstin āt visas minim ālās likmes. Tikm ēr daudzas 
citas dalībvalstis uzsver, ka ieguld ījums šā jautājuma risin āšanā ir jādod arī 
dalībvalstīm, kas piem ēro ļoti augstas nodok ļa likmes. Šaj ā sakarā jāpiemin tas, ka 
nesen Dānija un Somija ir iev ērojami samazin ājušas dažu alkoholisko dz ērienu 
nodokļa likmes, ņemot vērā, ka 2003. gada 31. decembr ī ir beigusies at ļauja piem ērot 
ierobežojumus attiec ībā uz to alkohola daudzumu, ko, ce ļojot Kopienas iekšien ē, 
ceļotāji drīkst ievest šo dal ībvalstu teritorij ā, un gatavojoties ES paplašin āšanai 2004. 
gada 1. maij ā.  
3.3. Alkoholisko dz ērienu konkurence 
35. Šajā nodaļā ir analizēts dažādu alkoholisko dz ērienu veidu konkurences l īmenis un 
jautājums par vajadz ību saskaņot konkur ējošām dzērienu kategorij ām piemērojamo 
akcīzes nodokli. 
36. Direktīvā 92/84/EEK noteikt ās dažādu produktu kategoriju minim ālās likmes ir 
politiska kompromisa rezult āts un to saist ība ar jaut ājumu par konkurenci ir tikai 
daļēja. Minim ālās likmes alum ir sam ērā zemas un var ētu uzskat īt, ka tādējādi ir 
ņemta vērā konkurence starp alu un v īnu, kam minim ālā likme ir noteikta nulles 
līmenī. Stipro alkoholisko dz ērienu likmes un zin āmā mērā arī starpproduktu (kas 
satur pārtvaicētu spirtu) likmes par spirta tilpumkoncentr ācijas vien ību ir daudz 
augstākas un to var ētu skaidrot ar to, ka starp šiem produktiem un alu, un v īnu 
konkurence nepast āv vai arī tā nav ievērojama.  
37. Direktīva 92/84/EEK tieši nenosaka, ka dal ībvalstīm valsts likmes daž ādām produktu 
kategorijām būtu jāuzliek sam ērīgi ar šo produktu kategoriju spirta 
tilpumkoncentr āciju. Tom ēr, nosakot k ādas produktu kategorijas valsts likmes, 
dalībvalstīm ir jārespektē arī EK Līguma visp ārīgie noteikumi un, jo īpaši, tā 
90. pants, kas nosaka, ka iekš ējā taksācija nedrīkst būt diskrimin ējoša attiec ībā uz 
pārējo dalībvalstu produktiem vai netieši aizsarg āt citus viet ējā ražojuma produktus. 
Pamatojoties uz šo noteikumu, Eiropas Kopienu Tiesa ir pie ņēmusi nol ēmumu 
 
LV 16   LV (lietā C-170/78), ka gad ījumos, kad k ādu dalībvalsti nevar uzskat īt par konkr ēta 
dzēriena (vīna) ražotāju, dalībvalsts nedr īkst šo dzērienu aplikt ar nodokli t ādā veidā, 
lai aizsarg ātu vietējā ražojuma dz ērienu (alu), kas ir min ētā dzēriena tuv ākais 
konkurējošais dzēriens. Tādējādi visām vīnu neražojošaj ām dalībvalstīm nodoklis 
vīnam un alum ir j ānosaka sam ērīgi ar šo produktu spirta tilpumkoncentr āciju, un to 
brīvība nodok ļa likmju noteikšan ā ir ierobežota. Gatavojot prejudici ālu nolēmumu 
saskaņā ar EK L īguma 234. pantu cit ā, jaunākā lietā (C-166/98), Tiesai ir n ācies 
izskatīt jautājumu par Direkt īvu 92/83/EEK un 92/84/EEK likum īgumu. Jaut ājums 
skāra direktīvu likum īgumu no EK L īguma viedok ļa un, jo īpaši, to 90. panta 
2. punktu, proti, min ētās direktīvas paredz, ka dal ībvalstīm ir jāpaaugstina likme 
alum līdz zemākajam līmenim, t ādējādi radot atš ķirības starp likm ēm, kas var ētu 
izraisīt vīna un alus diskrimin āciju. Tiesa ir atzinusi, ka , izskatot iesniegto jaut ājumu, 
nav atklāti faktori, kas var ētu ietekmēt abu direkt īvu likumīgumu, cita starp ā norādot, 
ka dalībvalstīm ir atstātas pietiekami plašas br īvas rīcības iespējas, lai nodrošin ātu, 
ka vīna un alus nodok ļu attiecības izslēdz jebkādu vietējā ražojuma produktu 
aizsardzību Līguma 90. panta noz īmē.  
38. Dalībvalstis kopum ā ir norādījušas, ka konkurences l īmenis starp daž ādiem 
produktiem nav izš ķirīgs faktors, nosakot daž ādām produktu kategorij ām 
piemērojamās nodokļa likmes. Dal ībvalstis uzskata, ka cena nav galvenais pat ērētāju 
izvēli ietekmējošais faktors un, ka citi faktori (ieradumi, dz ērienu lietošanas apst ākļi, 
kultūra, klimats) var b ūt svarīgāki vai vismaz tikpat svar īgi kā cena. Tādēļ, nosakot 
nodokļa likmes, dal ībvalstis konkurences l īmeni parasti ņem vērā tikai, cikt āl tas ir 
saistīts ar pras ībām, kas izriet no iepriekš min ētajiem ES L īguma noteikumiem. Šo 
nostāju atspogu ļo tabula  C pielikum ā, kurā var aplūkot dažādu alkoholisko dz ērienu 
kategoriju nodok ļa likmes, izteiktas euro par hl/spirta tilpumkoncentr ācijas vien ību. 
Dalībvalstis, kas piem ēro augstas nodok ļa likmes (jo īpaši Dānija, Zviedrija, 
Apvienotā Karaliste un Īrija), atbild ēs uz anketas jaut ājumiem gan ir uzsv ērušas, ka 
atšķirībā no vīna ražotājām dalībvalstīm, šīm dalībvalstīm saskaņā ar EKT tiesu 
praksi konkur ējošu produktu taks ācijā ir jāpiemēro vienlīdzības princips, kam ēr 
dalībvalstis, kas ražo gan v īnu, gan alu, var ne ņemt vērā konkurenci un br īvi noteikt 
savas nodok ļa likmes. 
39. Alus un v īna ražotāji dažādu veidu alkoholisko dz ērienu konkurenci neuzskata par 
ļoti būtisku faktoru. Saska ņā ar vīna ražotāju sniegto inform āciju vīna neaplikšana ar 
nodokli nerada konkurences probl ēmas ar citiem alkoholiskajiem dz ērieniem 
galvenokārt divu iemeslu d ēļ. Pirmkārt, dalībvalstīs, kas vīnam piem ēro nulles likmi 
vai tai pietuvin ātu likmi, galda v īnu un ar ī kvalitatīvo vīnu patēriņš samazin ās. 
Otrkārt, saskaņā ar šo ražot āju sniegto inform āciju dažādu dzērienu konkurence nav 
atkarīga no cenas, bet vair āk no citiem faktoriem, piem ēram, trad īcijām, kultūras, 
attiecīgā dzēriena lietošanas laika un vietas, stila tendenc ēm, vecuma grup ām, 
sociālās vides un m ārketinga.  
40. Stipro alkoholisko dz ērienu ražot āji savukārt uzskata, ka pašreiz noteikt ās minimālās 
likmes ir likum īga statusa pieš ķiršana valstu akc īzes politikas īstenotajai 
diskrimin ācijai attiec ībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem. Šie ražot āji ir 
pārliecināti, ka visi produkti zin āmā mērā savstarp ēji konkur ē, tādēļ stipro 
alkoholisko dz ērienu diskrimin ācija attiec ībā pret alu un v īnu būtu samazin āma, 
samazinot stipro alkoholisko dz ērienu minim ālo likmi. Šie ražot āji arī uzskata, ka 
cenu konkurences d ēļ akcīzes nodoklis var ietekm ēt dažādu kategoriju alkoholisko 
dzērienu tirgus da ļu. Jo īpaši dalībvalstīs, kas piem ēro augstākus nodok ļus, cenu 
 
LV 17   LV pārmaiņas ietekm ē stipros alkoholisko dz ērienus vair āk nekā citas dz ērienu 
kategorijas.  
41. Alkoholisko dz ērienu konkurences p ētījumā ir analizēts gan tas, cik elast īgi mainās 
kādas dzērienu kategorijas piepras ījums, mainoties š īs kategorijas dz ērienu cenai 
(konkrēta produktu veida piepras ījuma un t ā cenas attiec ības), gan tas, cik elast īgi 
mainās kādas dzērienu kategorijas piepras ījums, mainoties citu kategoriju dz ērienu 
cenai (konkr ēta produktu veida piepras ījuma un t ā salīdzinošās cenas attiec ības)17. 
Salīdzinošo cenu un piepras ījuma attiec ības ļauj izdarīt secinājumus par dz ērienu 
konkurences l īmeni. Pirms iepaz īšanās ar pētījuma rezult ātiem ir jāpievērš uzmanība 
konsultanta nor ādītajām grūtībām, ko sastop, veicot š āda veida anal īzi. Pirmk ārt, 
konsultants ir secin ājis, ka pieejam ā informācija par alkoholisko dz ērienu cen ām 
vairumā dalībvalstu ir vai nu ļoti trūcīga vai arī/un tā nav tik kvalitat īva, lai var ētu 
izdarīt drošus secin ājumus par alkohola sal īdzinošo cenu un piepras ījuma attiec ībām. 
Turklāt konsultants ir secin ājis, ka alkoholisko dz ērienu pat ēriņu, kā arī vienas 
iecienītākās dzērienu kategorijas nomai ņu ar citu ietekm ē daudzi faktori. Piem ēram, 
vairāku gadu gait ā var main īties patērētāju attieksme pret v īna lietošanu, t ādējādi 
radot vīna patēriņa pieaugumu un citu kategoriju dz ērienu patēriņa kritumu, lai gan 
jāatzīst, ka pašreiz ējā tendence ir gluži pret ēja. Tātad, ja pat ērētāji citu dzērienu viet ā 
sāk dot priekšroku v īnam, daudzos gad ījumos vīna un citu dz ērienu salīdzinošā cena 
šo izvēli neietekm ē, t.i., tā notiktu ar ī tad, ja attiec īgās cenas laika gait ā būtu 
palikušas stabilas. Konsultants ir nor ādījis, ka šādā situācijā ir ļoti grūti novērtēt cenu 
ietekmi uz pat ēriņu, jo, visticam āk, izvēli par labu viena dz ēriena nomai ņai ar citu 
visvairāk ietekmē tāds faktors k ā patērētāju gaumes p ārmaiņas. Jāpiebilst, ka fakti 
liecina, ka p ēdējo gadu laik ā ir samazin ājies gan kvalitat īvo, gan galda v īnu 
patēriņš18. 
42. Par tām valstīm/produktiem, par kuriem bija pieejami pietiekami dati saist ībā ar 
cenām, konsultants ir apr ēķinājis gan piepras ījuma un produkta paša cenas, gan 
pieprasījuma un produkta sal īdzinošās cenas p ārmaiņu attiecības. Vairums apr ēķinu 
par to, cik elast īgas ir konkr ēta produktu veida piepras ījuma un t ā cenas attiec ības, ir 
devuši negat īvu rezultātu, kas gan ir bijis tikai ne daudz zem nulles, un tas var ētu 
liecināt, ka šaj ā ziņā visu veidu alkoholisko dz ērienu piepras ījums ir relat īvi 
neelastīgs (produkta paša cenas p ārmaiņas piepras ījumu seviš ķi jūtami neietekm ē). 
Aprēķini par to, cik elast īgas ir konkr ēta produktu veida piepras ījuma un t ā 
salīdzinošās cenas attiec ības, kopum ā arī liecina par to, ka piepras ījums ir relat īvi 
neelastīgs, tātad var dom āt, ka neviena veida alkoholisko dz ērienu pat ēriņš nav 
būtiski atkar īgs no citu alkoholisko dz ērienu cenām. 
Secinājumi par alkoholisko dz ērienu konkurenci 
43. Pamatojoties uz daž ādajiem paustajiem viedok ļiem un konkurences p ētījuma 
rezultātiem, ir gr ūti izdarīt noteiktus secin ājumus saist ībā ar šo aspektu. To, k āpēc 
patērētāji izvēlas kādu noteiktu produktu kategoriju, nosaka daudzi faktori, un viens 
                                                 
17 Šā pētījuma secin ājumi neskar Komisijas veikto konkurences lietu anal īzi. 
18 Ir apr ēķināts, ka ES15 l īmenī kopējais patēriņš uz vienu iedz īvotāju ir samazin ājies no aptuveni 
37 l litriem 1990. gad ā līdz aptuveni 33 litriem 2002. gad ā. Galda v īnu patēriņš ir samazin ājies no 
20,5 litriem l īdz aptuveni 15 litriem. Š īs tendences ir izteikt ākas dažās vīnu ražojoš ās dienvidu valst īs. 
Piemēram, Itālijā kopējais patēriņš uz vienu iedz īvotāju ir samazin ājies no aptuveni 63 litriem l īdz 
aptuveni 47 litriem un Francij ā no aptuveni 67 litriem l īdz aptuveni 58 litriem.  
 
LV 18   LV no tiem ir cena, ko savuk ārt ietekmē piemērojamās nodokļa likmes lielums. Nodok ļa 
likmju ietekme uz pat ērētāju izvēli dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga, tomēr šī ietekme 
mēdz būt lielāka dalībvalstīs, kur nodoklis ir a ugsts un veido proporcion āli lielāku 
cenas daļu. 
3.4. Nodokļa likmju faktisk ā vērtība 
44. Cits būtisks elements saska ņā ar Direkt īvas 92/84/EEK 8. pantu ir nodok ļa likmju 
faktiskā vērtība. Šeit ir j ānoskaidro, vai, nosakot minim ālās likmes, b ūtu jāņem vērā 
inflācijas ietekme kopš šo likmju ieviešanas, vai ar ī šis jautājums būtu jāatstāj 
dalībvalstu zi ņā. Saskaņā ar Eurostat  datiem par ikgad ējā HICP (Saskaņotais 
patēriņa cenu indekss) p ārmaiņām laikposm ā no 1993. l īdz 2002. gadam kop ējā 
inflācija ES no 1993. gada 1. janv āra līdz 2002. gada 31. decembrim ir bijusi 24,04% 
robežās19. 
45. Piemērojot pieauguš ās inflācijas indeksu minim ālajām likmēm, indeks ētās minimālās 
likmes būtu šādas: 
Produktu 
kategorijas Mērvienības Pašreiz ējās minimālās 
likmes  Indeksētās minimālās likmes 
01.01.2003. 
(pašreizējās likmes x 1,24) 
Vīns 
(nedzirkstošais 
un dzirkstošais)   par hl 
produkta 0 EUR 0 EUR 
Alus par hl/Plato 
grādu 
vai 
hl/ spirta 
tilpumkoncen-
trācijas vien ību 0,748  EUR  
vai 
1,87 EUR  0,93 EUR 
vai 
2,32 EUR 
Starpprodukti par hl 
produkta 45 EUR 56 EUR 
Spirts par hl tīra 
spirta 550 EUR 682 EUR 
46. Šādi indeks ējot minim ālās likmes 2004. gada 1. maij ā, vairākām dalībvalstīm būtu 
attiecīgi jāpaaugstina likmes š ādām produktu kategorij ām: 
a) alum piem ērojamā likme būtu jāpaaugstina septi ņām dalībvalstīm (Luksemburga, 
Vācija, Spānija, Čehija, Lietuva, Latvija, Malta); 
b) starpproduktiem piem ērojamā likme b ūtu jāpaaugstina septi ņām dalībvalstīm 
(Grieķija, Spānija, Itālija, Portug āle, Ungārija, Malta, Kipra); 
                                                 
19 Patieso HICP  nosaka, s ākot ar 1997. gadu. Pirms 1997. gada dati ir ieg ūti, izmantojot HICP 
starpindeksus. Izmantotie HICP  dati par ikgad ējām pārmaiņām ir š ādi:  
1993.g.: 3,4%; 1994.g.: 2,8%; 1995.g.: 2,8%; 1996.g.: 2,4%; 1997.g.: 1,7%; 1998.g.: 1,3%; 1999.g.: 1,2%; 2000.g.: 1,9%; 2001.g.: 2,2%; 2002.g.: 2,1%. 
 
LV 19   LV c) stiprajiem dz ērieniem piem ērojamā likme b ūtu jāpaaugstina tr īs dalībvalstīm 
(Itālija, Kipra un Slov ākija). 
47. Vairums dal ībvalstu, atbildot uz anketas jaut ājumiem, ir apgalvojušas piekristu 
minimālo likmju paaugstin āšanai, iev ērojot inflāciju, lai saglab ātu šo likmju faktisko 
vērtību. Dažas dal ībvalstis tom ēr uzskata, ka tas b ūtu atkarīgs no pozit īvas likmes 
piemērošanas v īnam, jo nedr īkstētu pieļaut vīna un citu alkoholisko dz ērienu 
konkurences trauc ējumu pieaugumu, lai gan likmju pieska ņošana infl ācijai bez 
pozitīvas likmes ieviešanas v īnam vienk ārši atjauno 1993. gada 1. janv ārī pastāvošo 
situāciju. Pirmaj ā ziņojumā ir atzīts, ka alkoholiskajiem dz ērieniem piem ērojamo 
nodokļa likmju jom ā ir vērojama izteikta stagn ācija un nor ādīts, ka tas var ētu liecināt 
par to, ka nulles likmes piem ērošana vīnam kavē plašākas pārmaiņas attiecībā uz 
citiem alkohola izstr ādājumiem attiec īgajā dalībvalstī un tai kaimi ņos esošaj ās 
dalībvalstīs. Daudzas dal ībvalstis tom ēr uzskata, ka situ ācija dažādās dalībvalstīs ir 
atšķirīga un atkar īga no tādiem faktoriem k ā tradīcijas, kult ūra, kā arī no dzērienu 
lietošanas vietas un laika. 
Secinājumi par nodok ļa likmju faktisko v ērtību 
48. Minimālo likmju paaugstin ājums, iev ērojot inflāciju, nenoz īmē neizbēgamu likmju 
faktiskās vērtības pieaugumu. Savuk ārt, ja neizdotos sabalans ēt specifisk ās 
minimālās likmes un infl āciju, šo likmju faktisk ā vērtība saruktu. T ātad šāda veida 
minimālo likmju paaugstin ājums ir vajadz īgs, lai saglab ātu Padomes 1992. gad ā 
apstiprinātās likmes k ā prasību minimumu iekš ējā tirgus darb ībai bez fisk ālajām 
robežām. Šajā sakarā ir jāievēro, ka pārējo akcīzes preču (tabakas izstr ādājumu un 
minerāleļļu) minim ālās likmes ir paaugstin ātas, ievērojot inflāciju. Taču pašreizējā 
alkohola akc īzes nodok ļa sistēma ir minim ālo likmju sist ēma un dal ībvalstīm ir dota 
iespēja paaugstin āt piemērojamās likmes, iev ērojot infl āciju, vienlaikus nemainot 
pašreizējo sistēmu.  
49. Runājot par alkoholiskajiem dz ērieniem, vair ākas dalībvalstis tom ēr saista jaut ājumu 
par likmju faktisko v ērtību ar pozit īvas minim ālās likmes ieviešanu v īnam, kas ir un 
paliek ļoti strīdīgs jautājums (skat īt 3.5.2. ieda ļu). 
3.5. Līguma augst ākie mērķi 
50. Saskaņā ar Direkt īvas 92/84/EEK 8. pantu, p ārskatot alkoholiskajiem dz ērieniem 
piemērojamās nodokļa likmes, vienm ēr ir jāņem vērā Līguma augst ākie mērķi. Tādēļ 
šajā ziņojumā ir apskat īti arī jautājumi saist ībā ar veselības aizsardz ības politiku, 
lauksaimniec ības politiku, re ģionālās un lauku att īstības un kult ūras aspektiem. Ir 
apskatīti arī jautājumi saist ībā ar ES paplašin āšanos un ieteikto pas ākumu ietekmi uz 
kandidātvalstīm. 
3.5.1.  Veselības aizsardz ības un soci ālā politika 
51. Līguma 152. pants paredz, ka, izstr ādājot un īstenojot ikvienu Kopi enas politikas un 
darbības aspektu, ir j ānodrošina augsts sabiedr ības vesel ības aizsardz ības līmenis. 
Šajā sakarā pirmajā ziņojumā ir atzīmēts, ka alkohola taks āciju var izmantot k ā 
iespējamu līdzekli, lai attur ētu cilvēkus no p ārmērīga alkohola pat ēriņa, tādējādi 
samazinot probl ēmas, ko izraisa alkohola pat ēriņš, alkoholisms un p ārmērīga 
alkohola lietošana. Tom ēr jāatzīmē arī, ka pēdējos gados ar medic īnu saistītos 
 
LV 20   LV ziņojumos ir min ēts, ka, lietoti m ērenās devās, daži alkoholiskie dz ērieni cilv ēku 
veselību ietekm ē pozitīvi.  
52. Vairums dal ībvalstu, atbildot uz anketas jaut ājumiem, ir nor ādījušas, ka valstu l īmenī 
veselības aizsardz ības politikas apsv ērumi piem ērojamās nodokļa likmes neietekm ē, 
lai gan dažas dal ībvalstis ir piebildušas, ka vesel ības aizsardz ības organiz ācijas 
cenšas ietekm ēt valstu attieksmi pret šiem jaut ājumiem. Tikai viena dal ībvalsts 
(Zviedrija) ir atzinus i, ka, nosakot nodok ļa likmes, t ā par visbūtiskākajiem uzskata 
veselības aizsardz ības mērķus. Citās dalībvalstīs, kas piem ēro augstas nodok ļa 
likmes (piem ēram, Somij ā, Apvienotaj ā Karalist ē un Dānijā), pašlaik šiem 
jautājumiem piev ērš mazāku uzman ību nekā agrāk. AK ir atz īmējusi, ka par iemeslu 
tam ir pretrun īgie zinātniskie pier ādījumi par alkohola lietošanas pozit īvo un 
negatīvo aspektu. 
53. Ražotāji uzsver, ka pieliek p ūles, lai veicin ātu atbildīgu attieksmi pret alkohola 
lietošanu. Ražot āji uzskata, ka liel ākais vairākums Eiropas pat ērētāju lieto alkoholu 
saprātīgās devās, ievērojot mērenību un ar baudu. Ražot āji arī uzskata, ka ikviena 
veida alkoholisko dz ērienu mērena lietošana var pozit īvi ietekm ēt cilvēku veselību. 
Ražotāji domā, ka, mēģinot samazin āt patērētā alkohola kop ējo apjomu uz vienu 
cilvēku ar augstu nodok ļu palīdzību, netiks ietekm ēti tie, kas alkoholu lieto p ārmērīgi 
lielās devās, un, spriežot p ēc pieredzes, š āda nostāja var izrais īt pat negrib ētas 
negatīvas sekas (piem ēram, veicin āt kontrabandu un neleg ālu ražošanu).  
54. Veselības aizsardz ības organiz ācijas un jo īpaši Eurocare  (Atbalsts c īņai par 
alkohola nodar ītā kaitējuma nov ēršanu Eirop ā) pauž viedokli, ka taks ācijai būtu 
jānodrošina augsts cenu l īmenis, jo starp cenu un pat ēriņu ir acīmredzams kopsakars. 
Turklāt šīs organizācijas uzskata, ka par alkoholu iekas ētie nodok ļi būtu jāizmanto, 
lai finans ētu alkohola lietošanas kontroles pas ākumus, tostarp izgl ītošanu saist ībā ar 
veselības aizsardz ību, alkohola politikas izp ēti un vesel ības aizsardz ības 
pakalpojumu atbalstu. Run ājot par šo aspektu, min ētās organiz ācijas atzīmē, ka 
Baltajā grāmatā par izaugsmi, konkurenci un nodarbin ātību20 Komisija jau ir 
aicinājusi internaliz ēt alkoholisko dz ērienu lietošanas ārējās izmaksas. Attiec ībā uz 
alkohola lietošanas pozit īvo ietekmi Eurocare aicina nep ārsteigties, pied ēvējot 
alkohola lietošanai pozit īvu ietekmi, un vienlaikus piekr īt uzskatam, ka atš ķirība 
starp daž ādiem dzērieniem ir niec īga: šķiet, ka p ārsvarā alkoholisko dz ērienu 
pozitīvo ietekmi izraisa v īnā, alū un stiprajos dz ērienos esošais alkohols, nevis citas 
šo dzērienu sast āvdaļas.  
Secinājumi par vesel ības aizsardz ības un soci ālo politiku 
55. Vairums dal ībvalstu, nosakot nodok ļa likmes, parasti ne ņem vērā veselības 
aizsardzības politikas apsv ērumus, kaut gan pašreiz ējais EK nodok ļa režīms, nosakot 
vienīgi minimālās likmes, pied āvā tām ievērojamu rīcības brīvību, lai tās varētu savā 
nodokļu politikā iekļaut arī sabiedrības vesel ības aizsardz ības apsvērumus. Dažas 
dalībvalstis uzskata, ka minim ālo likmju paaugstin āšana, ievērojot inflāciju, jebkur ā 
gadījumā veido pras ību minimumu, kas b ūtu jāizpilda, lai ar akc īzes nodok ļa 
                                                 
20 ,,Balt ā grāmata par izaugsmi, konkurenci un nodarbin ātību – mērķi un to sasniegšanas ce ļi, ieejot 21. 
gadsimtā ”, KOM(93) 700, 05.12.93. 
 
LV 21   LV palīdzību ilgtermi ņā varētu gan samazin āt kopējo alkohola pat ēriņu, gan internaliz ēt 
alkohola p ārmērīgas lietošanas ārējās vai sabiedrisk ās izmaksas.  
3.5.2.  Lauksaimniec ības politika 
56. Vīns ir lauksaimniec ības produkts un š ādi tas ir defin ēts arī Līgumā. No 
25 dalībvalstīm 14 dalībvalstīs vīnu neapliek ar akc īzes nodokli vai ar ī tam piem ēro 
ļoti zemas nodok ļa likmes (12 dal ībvalstīs nodokli nepiem ēro, Francij ā un Ungārijā 
piemēro ļoti zemas nodok ļa likmes). Pozit īva akcīzes nodok ļa ieviešana v īnam varētu 
ietekmēt vīna patēriņu un Kop ējā tirgus v īna organiz āciju. Lai attaisnotu nulles 
likmes piem ērošanu vīnam, vīna ražotājas dalībvalstis vienm ēr ir atsaukuš ās uz 
lauksaimniec ības politiku. Dažas dal ībvalstis nor āda uz vīnkopju sarež ģīto situāciju, 
kas neļauj vīnam piem ērot pozitīvu nodokļa likmi.  
57. Pirmā ziņojuma apstiprin āšanas laik ā vīna tirgus kop ējā struktūra bija pak ļauta 
reformām kopējās lauksaimniec ības politikas ietvaros. Reformu nol ūks bija risin āt 
pastāvošo pārprodukcijas jaut ājumu saist ībā ar patēriņa krišanos v īna ražotājās 
dalībvalstīs, jo īpaši attiec ībā uz galda v īniem. Šī vīna tirgus kop ējās struktūras 
reforma ir pabeigta 1999. gad ā21. Jaunās Kopējā tirgus organiz ācijas ( CMO ) mērķis 
ir pielikt p ūles, lai lab āk sabalans ētu vīna piedāvājumu un piepras ījumu. Daži no 
galvenajiem t ās darbības aspektiem ir jaunu st ādījumu ierobežošana un ražošanas 
iespēju restrukturiz ācija ar nol ūku samazin āt galda v īnu ražošanas apjomu un 
izveidot st ādījumus, kas, iev ērojot tirgus piepras ījumu, ļautu ražot augst ākas 
kvalitātes vīnu. Ir pieņemti pienācīgi tirgus intervences pas ākumi (galvenie no tiem ir 
finansiāls atbalsts v īna pārtvaicei, uzglab āšanai, nenor ūguša vīna izmantošanai 
citiem nol ūkiem, nevis v īna ražošanai). Jo īpaši jāpiemin tas, ka oblig ātās pārtvaices 
pasākumu skaits ir samazin āts līdz diviem un ir noteikta v īna pārtvaice kr īzes 
gadījumā, ja rastos ārkārtas tirgus trauc ējumi. Jaun ā CMO  ir solis, kas ir v ērsts uz 
mērķtiecīgāku pasākumu ieviešanu un v īnkopības pārorientāciju uz augst ākas 
kvalitātes produktu ražošanu. 
58. Kā arguments par labu v īna neaplikšanai ar nodokli tiek min ēts, ka tas pal īdz īstenot 
vienu no Kop ējā tirgus vīna organiz ācijas politikas pamatm ērķiem, proti, nodrošin āt 
sabalansētu tirgus situ āciju. Varb ūtēja patēriņa samazin āšanās pēc pozitīvas nodok ļa 
likmes ieviešanas patieš ām varētu negatīvi ietekm ēt tirgus līdzsvaru. Turkl āt šāds 
pieprasījuma kritums īstermiņā būtu jākompensē, paplašinot tirgus intervences 
pasākumus, galvenok ārt pārtvaicējot lieko v īnu spirtā. Šā vīna pārtvaices procesa 
augstās izmaksas b ūtu jāsedz no Kopienas budžeta. No otras puses, nulles likme ir 
vispārīgs pasākums bez konkr ēta mērķa, ko piem ēro arī tiem augst ākas kvalit ātes un 
importēto vīnu tirgus sektoriem, kas paplašin ās un kam ir maz ākas noieta probl ēmas 
vai to nav visp ār. Turklāt galvenās struktur ālās problēmas ir rad ījušas pat ēriņa 
modeļa pārmaiņas vīna ražotājās dalībvalstīs. To ilustr ē konkurences p ētījumā gūtie 
rezultāti, izpētes gaitā pievēršot uzman ību arī tam, kā ir mainījies dažādu produktu 
patēriņš uz vienu cilv ēku. Vīna patēriņš uz vienu cilv ēku dienvidu dal ībvalstīs 
(Spānijā, Francijā, Itālijā un Portug ālē) pēdējo trīsdesmit gadu laik ā ir ievērojami 
krities, kaut gan tas joproj ām ir augsts, sal īdzinot ar v īnu neražojošaj ām valstīm. 
Daļēji šo patēriņa kritumu l īdzsvaro v īna piepras ījuma pieaugums valst īs, kas vīnam 
piemēro augstas akc īzes nodok ļa likmes un ko tradicion āli uzskata par valst īm, kur 
                                                 
21 Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1493/1999 (OV L 179 , 14.07.1999.). 
 
LV 22   LV pārsvarā patērē alu. Turpret ī alus patēriņš uz vienu cilv ēku 90. gados ir iev ērojami 
pieaudzis Dienvideiropas dal ībvalstīs (Grieķijā, Portugālē, Itālijā un Spānijā), bet 
nedaudz krities daudz ās ziemeļu dalībvalstīs (Austrij ā, Beļģijā, Vācijā, Dānijā, AK, 
Luksemburg ā un Nīderlandē). 
59. Vīna ražotājas valstis un ražot āji kopumā noteikti iebilst pret pozit īvas minim ālās 
likmes piem ērošanu vīnam. To pamato ar to, ka vairum ā vīna ražotāju dalībvalstu 
vīns nekad nav aplikts ar akc īzes nodokli, v īns ir šo valstu kult ūras neatņemama da ļa 
un obligātu vīna taksāciju būtu sarežģīti ieviest politisku iemeslu d ēļ. Turklāt vīna 
ražotājas dalībvalstis, kas piem ēro nulles likmi vai ļoti zemas kontroles likmes, 
patērē aptuveni 85% no kop ējā ES vīna patēriņa, tātad varbūtējas iekšējā tirgus 
problēmas attiektos vien īgi uz nelielu 15% da ļu no ES v īna patēriņa. Kā arguments ir 
minēts arī t a s ,  k a  v īna neaplikšana ar nodokli pal īdz īstenot Kop ējā tirgus v īna 
organizācijas mērķus un ka pašreiz ējā vīna tirgus situ ācijā jebkuras jaunas – pat 
zemas – oblig ātas nodok ļa likmes ieviešana v īna ražotājās valstīs varētu tam kait ēt. 
Bez tam past āv bažas, ka var ētu sekot citi pas ākumi, kuru rezult ātā vīna minim ālās 
likmes var ētu paaugstin āt. Turklāt šīs dalībvalstis uzskata, ka pozit īvas likmes 
piemērošana v īnam nedotu nek ādu ieguld ījumu to iekš ējā tirgus probl ēmu 
risinājumā, kuras ir rad ījušas milz īgās nodokļa likmes atš ķirības starp dal ībvalstīm, 
kas piemēro attiecīgi augstas vai zemas nodok ļa likmes. 
60. Visbeidzot, k ā arguments ir min ēts arī tas, ka v īna taksācijas rezult ātā būtu jāievieš 
vai jāpaplašina administrat īvi pasākumi, kas skartu neskait āmus mazos v īnkopjus, k ā 
arī vīna ražotāju dalībvalstu administr ācijas tādā mērā, kas būtu neproporcion āls, 
salīdzinot ar š ā pasākuma dotajiem ie ņēmumiem. Tom ēr, tā kā vīna ražošanu jau 
regulē stingra kvalit ātes un aprites kontrole saska ņā ar Kop ējā tirgus v īna 
organizācijas un Direkt īvas 92/12/EEK noteikumiem, sagaid āmā administrat īvo 
pasākumu nasta, cikt āl tas attiecas uz Kopienas iekš ējo apriti, var ētu arī nebūt tik 
pārlieku smaga. 
Secinājumi par lauksaimniec ības politiku  
61. Spriežot p ēc dažādajiem izkl āstītajiem viedok ļiem, jāsecina, ka v īna taksācija ir un 
paliek ļoti strīdīgs un politiski jut īgs jautājums. Dažas no v īnu neražojošaj ām 
dalībvalstīm pieļauj jebkādas visu veidu alkoholisko dz ērienu minim ālo likmju 
pārmaiņas vienīgi atkarībā no pozitīvas akcīzes nodok ļa likmes piem ērošanas v īnam. 
Savukārt vīna ražotājas dalībvalstis kopum ā turpina iebilst pret minim ālās akcīzes 
nodokļa likmes ieviešanu v īnam. 
62. Līdz ar jaut ājumu par to, cik ļoti sarežģīti būtu mainīt pašreizējās minimālās likmes, 
rodas vēl viens svar īgs jautājums. Proti, jaut ājums par to, vai ir lietder īgi paturēt 
pašreizējo akcīzes preču pārraudzības sistēmu (sistēma, kas p ārrauga pre ču 
pārvadāšanu, ievērojot nodok ļa atlikšanas rež īmu, starp apstiprin ātām akcīzes preču 
noliktavām, garantiju, pavaddokumentu sast ādīšanu utt.) t ādiem produktiem k ā vīns 
un alus, kuru akc īzes nodok ļa absolūtais līmenis vismaz 10 dal ībvalstīs no 15, un nu 
jau 20 dal ībvalstīs no 25, ir zem āks par tiem piem ērojamā PVN līmeni.  
3.5.3.  Eiropas Savien ības paplašin āšanās 
63. Dalībvalstis, kas iest ājās ES 2004. gada 1. maij ā, alkoholiskajiem dz ērieniem jau 
piemēro nodok ļa likmes, kas ir vien ādas ar pašreiz ējām minim ālajām likmēm vai 
 
LV 23   LV augstākas par tām. Pārējās kandidātvalstis, ar kur ām notiek pievienošan ās sarunas 
(Rumānija un Bulg ārija), arī nav piepras ījušas pēc to pievienošan ās noteikt p ārejas 
periodu, lai sasniegtu pašreiz ējo nodokļa likmju l īmeni. No B1 līdz B4 pielikumam  
sniegtās valstu likmes ietver ar ī spirta un alkoholisko dz ērienu akc īzes nodok ļa 
likmes, ko piem ēro dalībvalstis, kas iest ājās ES 2004. gada 1. maij ā, un 
kandidātvalstis. 
3.6. Pārbaudes termi ņi 
64. Direktīvas 92/84/EEK 8. pants pare dz, ka reizi divos gados  Padome uz Komisijas 
ziņojuma un attiec īgā gadījumā uz Komisijas priekšlikuma pamata p ārbauda šaj ā 
direktīvā noteiktās nodokļa likmes un, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar 
vienprātīgu lēmumu nosaka vajadz īgos pasākumus.  
65. Komisija uzskata, ka divi gadi ir p ārāk īss laikposms, lai veiktu vajadz īgo vispus īgo 
iekšējā tirgus darb ības un p ārējo aspektu anal īzi, kuri ir j āņem vērā Komisijas 
ziņojumā, un lai pien ācīgā perspekt īvā novērtētu pārmaiņas dalībvalstu nodok ļa 
režīmā. Lai nov ērtētu iekšējā tirgus darb ību un sekas, ko var ētu radīt iespējamās 
nodokļa režīma pārmaiņas, piemērotāks būtu četru gadu p ārbaudes termi ņš. Tāpēc 
turpmākiem priekšlikumiem par p ārmaiņām Kopienas alkohola taks ācijas 
pamatdokumentos b ūtu jāietver Direkt īvas 92/84/EEK 8. panta groz ījumi, lai 
pašreizējo divu gadu viet ā noteiktu četru gadu p ārbaudes termi ņu. 
4. ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU AKC ĪZES NODOK ĻA STRUKT ŪRA 
66. Lai gan Direkt īvas 92/84/EEK 8. pants pare dz, ka Komisijai ir j āveic pārbaudes un 
jāsniedz zi ņojumi tikai saist ībā ar šajā direktīvā noteiktaj ām nodok ļa likmēm, 
Komisija uzskata, ka b ūtu lietder īgi apskat īt arī nodokļa struktūras pārmaiņas, jo 
nodokļa struktūra ir cieši saist īta ar nodok ļa likmēm. Tas jo īpaši attiecas uz 
jautājumiem saist ībā alkoholisko dz ērienu klasifik āciju kategorij ās saskaņā ar 
akcīzes nodok ļa struktūras direkt īvu (Direkt īva 92/83/EEK). Š ā ziņojuma tapšanas 
gaitā notikušaj ā konsultāciju proces ā ir noskaidroti š ādi trīs apskatāmi jautājumi: 
a) atšķirīgu nodokļa likmju piem ērošana nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem v īniem; 
b) produktu kategoriju defin īciju KN (Muitas nomenklat ūras) kodu preciz ēšana; 
c) akcīzes preču klasifik ācija. 
4.1. Atšķirīgu nodok ļa likmju piem ērošana nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem 
vīniem 
67. Pašlaik saska ņā ar Direkt īvām 92/83/EEK un 92/84EEK dal ībvalstīm ir dota iesp ēja 
nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem v īniem piem ērot atšķirīgas nodok ļa likmes. 
B1 pielikum ā sniegtajā tabulā ir redzams, ka pašlaik šo iesp ēju izmantot ir 
izvēlējušās 8 dalībvalstis ( Īrija, Apvienota Karaliste, D ānija, Nīderlande, Be ļģija, 
Francija, V ācija, Austrija).  
68. Pašlaik V ācija un Austrija nedzirkstošajiem v īniem piem ēro nulles likmi, bet 
dzirkstošajiem v īniem piem ērojamās likmes ir relat īvi augstas. Be ļģija, Dānija, 
Francija, Apvienot ā Karaliste, Īrija un N īderlande dzirkstošajiem v īniem piem ēro 
 
LV 24   LV likmes, kas ir augst ākas par (pozit īvajām) nedzirkstošo v īnu likmēm (skatīt 
B1 pielikumu ). Četras dal ībvalstis (V ācija, Beļģija, Nīderlande, Austrija) ar ī 
dzirkstošajiem un nedzirksto šajiem starpproduktiem piem ēro atšķirīgas nodok ļa 
likmes ( skatīt B3 pielikumu ). 
69. Šim dalījumam direkt īvās par iemeslu ir fakts, ka min ētajās dalībvalstīs dzirkstošos 
vīnus vēsturiski uzskata par ,,luksusa” produktiem. Rodas jaut ājums, vai š āds 
dalījums joproj ām ir lietder īgs, jo līdzīgos gadījumos arvien vair āk lieto abu veidu 
produktus. Turkl āt abās kategorij ās ietilpst gan v īni, ko var uzskat īt par ,,luksusa” 
produktiem, gan ar ī pavisam l ēti produkti (piem ēram, kvalitat īvie vīni pretstat ā galda 
vīniem). 
70. Dzirkstošo v īnu definīcija saska ņā ar Direkt īvas 92/83/EEK 8. pantu var izr ādīties 
par netaisn īgas taksācijas cēloni. Saska ņā ar 8. pant ā sniegto defin īciju termins 
,,dzirkstošais v īns” apzīmē produktus, ,,kuri pild īti pudelēs ar galvi ņkorķiem, kas 
nostiprināti ar sait ēm vai stiprin ājumiem, vai  kuru pārspiediens, kas pan ākts ar 
oglekļa dioksīdu šķīdumā, ir trīs bāri vai vair āk”. Abus šos krit ērijus var uzskat īt par 
nosacītiem. Viegli dzirkstoši v īni, kuru p ārspiediens ir nedaudz maz āks par tr īs 
bāriem, neb ūs jāapliek ar dzirkstošajiem v īniem piem ērojamo akc īzes nodokli, un to 
taksācijā varēs izmantot minim ālo (tostarp nulles l īmeņa), nedzirkstošajiem v īniem 
piemērojamo nodok ļa likmi, ja ražot ājs vienkārši izmantos cit ādus korķus. Šā 
iemesla d ēļ rodas jaut ājums, vai b ūtu jāturpina past āvošais dal ījums vai ar ī 
dzirkstošajiem v īniem un starpproduktiem b ūtu jāpiemēro tādas pašas nodok ļa 
likmes kā nedzirkstošajiem v īniem un starpproduktiem. 
4.2. To KN (Muitas nomenklat ūras) kodu piel āgošana, kurus izmanto produktu 
kategoriju defin ēšanai 
71. Direktīvā 92/83/EEK noteiktaj ās dažādo dzērienu kategoriju defin īcijās ir plašas 
atsauces uz KN kodiem. Š īs direktīvas 26. pants paredz, ka atsauces uz KN kodiem 
šajā direktīvā ir atsauces uz kombin ēto nomenklat ūru tajā redakcijā, kas ir sp ēkā šīs 
direktīvas pieņemšanas dien ā (1992. gada 19. oktobr ī). Klasifik ācijas pārmaiņu 
gadījumā uzņēmējiem, pārvadājot preces starp dal ībvalstīm un starp ES un treš ām 
valstīm attiecīgo produktu apz īmēšanai ir j āizmanto main ītie KN kodi. Lai 
atspoguļotu varb ūtējās KN kodu p ārmaiņas, kā arī interpret ācijas pārmaiņas 
(piemēram, groz ījumus Saska ņotās sistēmas paskaidrojumos) un vienk āršotu kā 
uzņēmēju, tā administr āciju darb ību, izdarot atsauces uz sp ēkā esošajiem KN 
kodiem, ir j āizmanto p ēc iespējas jaunāki dati . Turklāt, lai šīs atsauces uz sp ēkā 
esošajiem KN kodiem var ētu vienkāršāk precizēt, Komisija ierosina s ākt dalībvalstu 
diskusiju par to, vai attiec īgo lēmumu pie ņemšana turpm āk varētu notikt, 
ievērojot Direkt īvas 92/12/EEK 24. pant ā izklāstīto proced ūru (procedūra, kurā ir 
iesaistīta Akcīzes nodok ļu komiteja, k ā to attiec ībā uz energoproduktiem paredz 
Padomes Direkt īvas 2003/96/EK 2. panta 5. punkts22). 
                                                 
22 Padomes 2003. gada 27. oktobra Direkt īva 2003/96/EK, kas p ārkārto Kopienas noteikumus par nodok ļu 
uzlikšanu energoproduktiem un elektroener ģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.). 
 
LV 25   LV 4.3. Akcīzes preču klasifik ācija 
72. Šīs nodaļas 4.2. ieda ļā ieteiktās pārmaiņas atvieglin ātu kā uzņēmēju, tā 
administr āciju darbību, bet neatrisin ātu problēmas, kas rodas sakar ā ar alkoholisko 
dzērienu klasifik āciju dažādajās kategorij ās saskaņā ar Direkt īvu 92/83/EEK. Šo 
kategoriju defin īcijās vienmēr ir atrodama atsauce uz KN kodiem. T ādēļ, lai varētu 
pieņemt lēmumu par k āda produkta akc īzes nodokli, vispirms vienm ēr ir jāpieņem 
lēmums par t ā muitas klasifik āciju.  
73. Pēdējā laikā gan tirgot āji, gan valstu administr ācijas ir piev ērsušas Komisijas 
institūciju uzman ību, sūdzoties par klasifik ācijas probl ēmām, proti, viens un tas pats 
produkts daž ādās dalībvalstīs ir klasific ēts atšķirīgi un tādējādi tam piem ēro dažādas 
nodokļa likmes. Vair ākums min ēto problēmu skar atš ķirības preciz ēšanu starp 
produktiem ar KN kodu 2206 (cit ādi raudzēti dzērieni) un 2208 (stiprie dz ērieni). 
Saskaņotās sistēmas paskaidrojumos attiec ībā uz kodu 2206 ir min ēts, ka ,,cit ādiem 
raudzētiem dzērieniem” ir at ļauts pievienot p ārtvaicētu spirtu, nepreciz ējot, cik daudz 
spirta drīkst pievienot. Dal ībvalstu interpret ācija šajā sakarā ir ļoti atšķirīga, tādējādi 
rodas situ ācijas, kad dažas dal ībvalstis k ādu produktu pieskaita pie ,,cit ādiem 
raudzētiem dzērieniem” vai ,,starpproduktiem”, kam ēr citas dal ībvalstis to pašu 
produktu pieskaita pie ,,stiprajiem dz ērieniem”. 
Iespējamie risin ājumi 
74. Saskaņā ar past āvošajiem ES ties ību aktiem akc īzes nodok ļa jomā 
(Direktīva 92/83/EEK), kuros ir atrodama s atsauces uz KN kodiem, kas ir 
alkoholisko dz ērienu klasifik ācijas pamat ā, alkoholisko dz ērienu atš ķirīgās 
klasifikācijas probl ēmas var atrisin āt vienīgi, vienotāk interpret ējot un piem ērojot 
muitas noteikumus, kas regul ē šo produktu klasifik āciju KN.  
75. Muitas formalit āšu izpildes nol ūkā uzņēmēji attiecīgajās muitas iest ādēs var iegūt 
saistošas izzi ņas par tarifiem ( BTI), kas attiecas uz t ādu preču klasifik āciju, ko 
importē no trešām valstīm vai eksport ē uz tām. BTI ievada Komisijas p ārziņā esošā 
datu bāzē un tās ir spēkā visās dalībvalstīs. Lai arī BTI attiecas uz katru gad ījumu 
atsevišķi un nenosaka KN produktu klasifik ācijas visp ārīgos noteikumus, 
administr ācijas un tirgot āji var izmantot šo inform āciju kā pieturas punktu un t ā var 
veicināt KN noteikumu par klasifik āciju KN vienot āku piemērošanu. Tom ēr BTI nav 
pieejamas par produktiem, kas ne atrodas muitas interešu lok ā (piemēram, par 
jauniem produktiem, ko ražo ES un izplata tikai ES robež ās). Lai palielin ātu BTI 
vērtību akcīzes nodok ļa jomā, vajadzētu padom āt par iesp ēju, kas ļautu uzņēmējiem 
attiecīgajās muitas iest ādēs iegūt BTI arī par akcīzes precēm, ko nav paredz ēts 
importēt vai eksport ēt. Tam būtu vajadzīgi attiecīgo muitas noteikumu groz ījumi23. 
76. Kā iepriekš min ēts, muitas iest ādes pēc uzņēmēju piepras ījuma izsniedz BTI par 
katru gad ījumu atseviš ķi. Lai izstr ādātu nepārprotamākus alkoholisko dz ērienu KN 
klasifikācijas visp ārīgos noteikumus, ir izve idota darba grupa, kur ā ietilpst Komisijas 
institūcijas un vair āku dalībvalstu muitas administr ācijas. Šī darba grupa jo īpaši 
                                                 
23 Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 
12. pants un Kopienas Muitas kodeksa izpildes noteikumu 5. l īdz 14. pants (Komisijas 1993. gada 
2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, kas paredz Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 izpildes 
noteikumus). 
 
LV 26   LV centīsies skaidri defin ēt atšķirību starp KN kodiem 2206 un 2208. Ta ču darba grupas 
veicamais uzdevums ir ārkārtīgi sarežģīts, tāpēc ļoti ātri rezultāti nav gaid āmi. 
Turklāt nedrīkst aizmirst, ka nek ādi jauni muitas noteikumi saist ībā ar KN 
alkoholisko dz ērienu klasifik āciju neietekm ēs akcīzes nodok ļa piemērošanu, kam ēr 
saskaņā ar 71. punkt ā minētajiem ieteikumiem neb ūs preciz ētas 
Direktīvas 92/83/EEC 26. pant ā minētās atsauces uz KN kodi em. Visbeidzot, KN 
klasifikācijā pamatoti nav ņemta vērā ietekme, ko t ā varētu atstāt uz produktu 
klasifikāciju akcīzes nodok ļa uzlikšanas nol ūkā, un attiec ībā uz atseviš ķu produktu 
klasifikāciju akcīzes nodok ļa uzlikšanas nol ūkā KN klasifik ācija var pat rad īt 
nevēlamas sekas.  
77. Tādēļ Komisija uzskata, ka vajadz ētu apsvērt arī radikālākus risin ājumus, lai 
panāktu, ka alkoholisko dz ērienu klasifik ācija akcīzes nodok ļa uzlikšanas 
nolūkā kļūst mazāk atkarīga no KN klasifik ācijas . 
78. Viens risin ājums var ētu būt akcīzes preču definīcijās izmantot vien īgi vārdisku 
aprakstu bez atsauc ēm uz KN kodiem, k ā tas darīts, nosakot tabakas izstr ādājumu 
definīcijas Direkt īvā 95/59/EK. Tom ēr tas varētu izrādīties ārkārtīgi sarežģīti, ņemot 
vērā alkoholisko dz ērienu tirg ū piedāvāto produktu lielo daž ādību. Turkl āt tirgū 
pastāvīgi parādās jauni produkti un tas var ētu radīt jaunas klasifik ācijas probl ēmas. 
79. Cits risin ājums varētu būt savienot muitas kodus un papildu elementus, kas b ūtu 
jāparedz Direkt īvā 92/83/EEK. Š ādi akcīzes nodok ļa noteikšanas papildu elementi 
varētu palīdzēt definēt atšķirības starp alkoholisko dz ērienu daž ādām kategorij ām 
gadījumos, kad KN kodu piem ērošana vien nedod nep ārprotamus rezult ātus vai ar ī 
iegūtie rezult āti taksācijas nolūkā nav apmierinoši - k ā piemēru šeit var min ēt 
pieļaujamā pārtvaicētā spirta daudzuma noteikšanu, ko dr īkst pievienot raudz ētiem 
dzērieniem pirms tie zaud ē ,,citādu raudz ētu dzērienu” vai ,,starpproduktu” 
raksturīgās īpašības. Šādu noteikumu praktiska piem ērošana tom ēr varētu radīt 
ievērojamas gr ūtības, jo etilspirta izcelsmes noteikšana k ādā produktā var izrādīties 
ārkārtīgi grūta un/vai d ārga proced ūra.  
80. Visbeidzot, var ētu apsvērt jaunas alkoholisko dz ērienu kategorijas ieviešanu, kur ā 
ietilptu ,,cit ādi raudzēti dzērieni”, kam pievienots sp irts. Nemainot pašreiz ējās 
Direktīvā 92/83/EEK noteikt ās alus, vīna un etilspirta defin īcijas, nodok ļa aprēķina 
kārtību un akc īzes nodok ļa likmes, ,,cit ādu raudzētu dzērienu” (KN kods 2206) 
taksācija varētu notikt saska ņā ar to spirta tilpumkoncentr āciju. Turkl āt saskaņā 
Direktīvas 92/83/EEK 3. panta 2. punkta piem ēru dalībvalstīm varētu atļaut iedalīt 
šādus dzērienus kategorij ās, nepārsniedzot divas vai tr īs spirta tilpumkoncentr ācijas 
vienības, kas noš ķir kategorijas, un iekas ēt nodokli p ēc vienas likmes par hektolitru 
jebkura dz ēriena, kas atbilst konkr ētajai kategorijai. ES minim ālās likmes šiem 
produktiem var ētu noteikt line āri vai paaugstin āt progresīvi, pieaugot produktu spirta 
tilpumkoncentr ācijai. Izmantojot šo risin ājumu, dal ībvalstis sal īdzināmiem 
produktiem (raudz ētiem dzērieniem, kam pievienots spirts) var ētu piemērot taisnīgu 
nodokli atkar ībā no to spirta tilpumkoncentr ācijas, vienlaikus samazinot vajadz ību 
pēc nepārprotamas atš ķirības noteikšanas starp pr oduktiem ar KN kodiem 2206 
un 2208. J āatzīmē, ka pašreiz ējā ,,citādu raudzētu dzērienu” defin īcija nemain ītos un 
produktiem, kas pašlai k atbilst šai defin īcijai (piem ēram, ābolu vai bumbieru sidrs), 
joprojām piem ērotu tādu pašu nodok ļa likmi k ā vīnam saska ņā ar 
Direktīvas 92/83/EEK 15. pantu. 
 
LV 27   LV Secinājumi 
81. ES spirta un alkoholisko dz ērienu akcīzes nodok ļa režīms ir apstiprin āts 1992. gad ā, 
lai atvieglotu fisk āla rakstura p ārbaudes pie iekš ējām robežām, un kopš t ā laika nav 
grozīts. Tam bija j ānosaka pras ību minimums, ko tolaik uzskat īja par vajadz īgu 
iekšējā tirgus darb ības nodrošin āšanai. Pamatojoties uz Komisijas zi ņojumiem, 
Padomei ir j āveic regul āras pārbaudes saist ībā ar situāciju akcīzes nodok ļa režīma 
jomā. 
82. Pašreizējais ziņojums ir otrais zi ņojums par akc īzes nodok ļa režīma jautājumiem 
kopš iekš ējā tirgus izveidošanas un īpaša uzman ība tajā ir pievērsta vairākām iekšējā 
tirgus darb ības probl ēmām, ar ko daudz ām dalībvalstīm vēl joprojām nākas 
saskarties. Apskat ītās problēmas rodas t āpēc, ka dažk ārt precēm ir uzlikts nesam ērīgi 
augsts nodoklis, sal īdzinot ar to faktisko v ērtību, kā arī tāpēc, ka starp dal ībvalstu 
akcīzes nodok ļa likmēm pastāv ievērojamas atš ķirības. Uzlabojumi nodok ļa likmju 
saskaņošanā varētu dot iev ērojamu ieguld ījumu min ēto problēmu risinājumā. 
83. Ņemot vērā apskatāmā jautājuma sarež ģītību un tā daudzos politiski jut īgos aspektus, 
tostarp saist ībā ar Līguma augst ākajiem m ērķiem, kā arī reģionālās un lauku 
attīstības un kult ūras faktoriem, šim zi ņojumam nav pievienots priekšlikums 
direktīvai. Pašreiz ējā situācijā ziņojuma nol ūks ir sākt plašas diskusijas Padom ē, 
Eiropas Parlament ā un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitej ā. Pamatojoties 
uz šo diskusiju rezult ātiem, Komisija lems par priekšlikumiem saist ībā ar visiem vai 
atsevišķiem šajā ziņojumā skartajiem jaut ājumiem. 
 
LV 28  
 LV A PIELIKUMS  
Ieņēmumi no alkoholisko dz ērienu, tabakas izstr ādājumu un miner āleļļu akcīzes nodok ļa (2001. gad ā), izteikti absol ūtos skaitļos,  
procentos no kop ējiem akcīzes nodok ļa ieņēmumiem un procentos no IKP  
. Total Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksMineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksTotal Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinks
B 254.282 5.235 3.387 1.275 573 64,7% 24,4% 10,9% 2,06% 1,33% 0,50% 0,23%
DK 177.840 4.418 2.819 1.019 580 63,8% 23,1% 13,1% 2,48% 1,58% 0,57% 0,33%
D 2.071.200 54.806 39.331 12.025 3.450 71,8% 21,9% 6,3% 2,65% 1,90% 0,58% 0,17%
EL 130.927 4.558 2.283 2.006 269 50,1% 44,0% 5,9% 3,48% 1,74% 1,53% 0,21%
E 651.641 15.340 9.450 4.798 1.091 61,6% 31,3% 7,1% 2,35% 1,45% 0,74% 0,17%
F 1.463.722 33.549 22.780 8.190 2.578 67,9% 24,4% 7,7% 2,29% 1,56% 0,56% 0,18%
IRL 114.479 3.326 1.375 1.142 809 41,3% 34,3% 24,3% 2,91% 1,20% 1,00% 0,71%
I 1.220.147 32.602 24.412 7.444 746 74,9% 22,8% 2,3% 2,67% 2,00% 0,61% 0,06%
L 21.510 974 597 347 30 61,3% 35,6% 3,1% 4,53% 2,78% 1,61% 0,14%
N 429.172 7.746 5.223 1.677 846 67,4% 21,6% 10,9% 1,80% 1,22% 0,39% 0,20%
A 211.857 4.406 2.876 1.234 296 65,3% 28,0% 6,7% 2,08% 1,36% 0,58% 0,14%
P 122.978 3.575 2.228 1.100 247 62,3% 30,8% 6,9% 2,91% 1,81% 0,89% 0,20%
FIN 135.791 4.152 2.264 588 1.300 54,5% 14,2% 31,3% 3,06% 1,67% 0,43% 0,96%
S 244.905 6.577 4.540 807 1.230 69,0% 12,3% 18,7% 2,69% 1,85% 0,33% 0,50%
UK 1.596.986 59.113 35.454 12.489 11.169 60,0% 21,1% 18,9% 3,70% 2,22% 0,78% 0,70%
EU 8.847.436 240.377 159.019 56.141 25.216 66,2% 23,4% 10,5% 2,72% 1,80% 0,63% 0,29%GDP       
in million 
EURExcise duty receipts
In million EUR As a % of total excise receipts As a % of GDP
 
 
LV 29   LV B1 PIELIKUMS  
Nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem v īniem piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes 
(01.05.2004.) 
 
 
 
LV 30  
 LV Nedzirkstošajiem un dzirkstošajiem v īniem piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes (01.05.2004.)  
  
 
 
LV 31   LV B2 PIELIKUMS  
Alum piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes (01.05.2004.) 
 
 
LV 32  
 LV Alum piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes (01.05.2004.)  
 
 
 
 
LV 33   LV B3 PIELIKUMS  
Starpproduktiem piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes (01.05.2004.)  
 
 
 
 
LV 34  
 LV Starpproduktiem piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes (01.05.2004.) 
 
 
 
 
LV 35   LV B4 PIELIKUMS  
Etilspirtam un stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem piem ērojamās akcīzes nodok ļa 
likmes (01.05.2004.)  
 
 
 
LV 36  
 LV Etilspirtam un stiprajiem alkoholiskajiem dz ērieniem piem ērojamās akcīzes nodok ļa likmes (01.05.2004.)  
 
 
 
 
LV 37   LV C PIELIKUMS  
Dalībvalstu piem ērojamās nodokļa likmes, izteiktas euro par hektolitru/spirta 
tilpumkoncentr ācijas vien ību 
(01.05.2004.)  

 
LV 38  
 LV Dalībvalstu piem ērojamās nodokļa likmes, izteiktas euro par he ktolitru/spirta tilpumkoncentr ācijas vien ību (01.05.2004.)