Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kodolenerģijas nozīme ES enerģijas cenu stabilitātē”

(izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Čehijas pieprasījuma)

(2022/C 486/15)

Ziņotāja: Alena MASTANTUONO

Atzinuma pieprasījums ES Padomes prezidentvalsts Čehija, vēstule 26.1.2022. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Izpētes atzinums Pilnsapulces lēmums 21.9.2022. Atbildīgā specializēta nodaļa Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 7.9.2022. Pieņemts plenārsesijā 21.9.2022. Plenārsesija Nr. 572 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 143/73/42 (balsojums pēc saraksta – sk. II pielikumu)

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Enerģijas cenu stabilitātei un pieejamībai ir būtiska nozīme gan mājsaimniecību pirktspējas, gan Eiropas rūpniecības struktūras konkurētspējas un noturības saglabāšanā. Pēc desmit gadu ilgas enerģijas importa cenu relatīvas stabilitātes un salīdzinoši neliela enerģijas iekšzemes ražotāju cenu gada pieauguma 0,9 % apmērā no 2010. līdz 2019. gadam Eiropā kopš 2021. gada otrā pusgada vērojams straujš enerģijas cenu kāpums. Enerģijas cenu nestabilitāte un energoapgādes nenoteiktība ir saasinājusies līdz ar karu Ukrainā.

1.2. Šobrīd Eiropai ir divkāršs izaicinājums: nepieciešamība cīnīties pret klimata pārmaiņām un nepieciešamība nodrošināt stabilu energoapgādi par pieņemamu cenu. Kā Komisija raksta savā plānā REPowerEU , uzdevums ir strauji samazināt mūsu atkarību no Krievijas fosilā kurināmā, ātri virzot pāreju uz tīru enerģiju un apvienojot spēkus, lai izveidotu noturīgāku enerģētikas sistēmu un patiesu Enerģētikas savienību. Risinājumam ir trīs laika dimensijas. Īstermiņa perspektīvas būtība ir pirmkārt atrisināt situāciju ar enerģijas piegādi, jo iespējamais deficīts var vēl vairāk veicināt cenu pieaugumu. Šībrīža tirgus situāciju ietekmē gan pašreizējie, gan paredzamie piedāvājuma puses faktori. Tāpēc ir jāizmanto visi Eiropas Savienībā pieejamie energoresursi, kā norādīts plānā REPowerEU . Šis ir krīzes scenārijs, kura mērķis galvenokārt ir nodrošināt enerģijas piegādi. Vidēja termiņa perspektīva ļauj vairāk uzmanības pievērst ilgtspējai un energoresursu līdzsvaram, savukārt ilgtermiņa perspektīva, ja tiks samazināti ģeopolitiskās drošības riski, paredz koncentrēšanos uz zaļajiem mērķiem.

1.3. Kara radītās papildu izmaksas drošībai un drošumam draud būtiski veicināt enerģijas cenu pieaugumu. Īstermiņā kodolelektrostacijas tajās ES dalībvalstīs, kuras ir izšķīrušās iekļaut kodolenerģiju savā energoresursu struktūrā un kurās tas ir tehniski iespējams, veicinās energoapgādes stabilitāti, kas lielā mērā ietekmē cenu stabilitāti. Satricinājums, ko enerģētikas sistēmā izraisījis Krievijas iebrukums Ukrainā, bez pašreizējās kodoljaudas noteikti būtu pat vēl smagāks.

1.4. Kodolenerģija kā mazemisiju elektroenerģijas avots ir pieejama pēc pieprasījuma, un pārejā uz elektrosistēmām ar neto nulles emisijām tā var būt papildinājums nozīmīgākajiem atjaunīgajiem energoresursiem, piemēram, vēja un saules enerģijai. EESK norāda, ka kodolenerģija kā stabila bāzes slodze patlaban var veicināt apgādes stabilitāti. Kodolenerģijas robežizmaksas ir stabilas un daudz zemākas nekā gāzes un ogļu spēkstacijām. Kodolektrostacijas savas ekspluatācijas laikā neizdala būtisku daudzumu CO 2 , tāpēc to robežizmaksās, tāpat kā atjaunīgo energoresursu gadījumā, nav iekļautas CO 2 izmaksas, un tās necieš no oglekļa cenu svārstībām, kā to varējām redzēt 2021. gadā, kad oglekļa cena pieauga par vairāk nekā 200 %. ES ETS sistēmas svārstīgums būtiski ietekmē gāzes un ogļu cenu ES tirgū.

1.5. No regulatīvā viedokļa elektroenerģijas cenas ES vairumtirgū veidojas pēc izdevīguma secības, kurā cenu nosaka pēdējā spēkstacija. Kas attiecas uz standartveida tirgus rīcības gadījumiem, cenu aktuāltirgū galvenokārt nosaka gāze vai akmeņogles. Tas nozīmē, ka kodolenerģija neietekmē enerģijas cenas aktuāltirgū, ja vien energoresursu struktūrā nav liels mazemisiju avotu īpatsvars. Tomēr aktuāltirgus veido tikai daļu no pārdošanas apjoma tirgū. Enerģētikas uzņēmumi fiziski elektroenerģiju bieži pārdod uz divpusēju līgumu pamata. Šajā gadījumā atšķirīgie finansēšanas modeļi un divpusējie līgumi, ko izmanto ES dalībvalstīs, kuru energoresursu struktūrā ir arī kodolenerģija, palīdz stabilizēt enerģijas cenu patērētājiem.

1.6. Pašreizējā enerģētikas krīze ir ietekmējusi ES elektroenerģijas tirgus darbību, izkropļojot tā pamatnoteikumus, jo ir veikti daudzi intervences pasākumi, lai ierobežotu augstās enerģijas cenas vai ievērojami samazinātu pieprasījumu. Šī situācija norāda uz būtisko korelāciju starp piedāvājuma samazināšanos un pieprasījuma palielināšanos, kas enerģijas cenām liek celties. Pateicoties stabilākai piegādei no stabiliem mazoglekļa energoavotiem, enerģijas cenas vairs nebūs tik svārstīgas, un valstu enerģijas tirgu starpsavienojumi pavērs iespēju ieguvumus sadalīt visā Eiropas Savienībā.

1.7. EESK uzskata, ka pašreizējā kodolelektrostaciju parka darbības pagarināšana ir piemērots risinājums šajā konkrētajā situācijā un vienlaikus palīdzēs pāriet uz oglekļneitrālu ekonomiku. Iespējams, tas piepildītu pašreizējās cerības attiecībā uz energoapgādi un samazinātu gāzes patēriņu elektroenerģijas nozarē, tādējādi mazinot gāzes trūkuma risku. Tas var palīdzēt arī mazināt bezprecedenta cenu svārstības, ko izraisījuši ar ekonomiku nesaistīti faktori, un apmierināt pašreizējās gaidas attiecībā uz energoapgādi. EESK iesaka dalībvalstīm risināt uzglabāšanas jaudas jautājumu un nostiprināt pārvades starpsavienojumus, lai ilgtermiņā varētu efektīvi reaģēt uz atjaunīgo energoresursu un – īstermiņā – gāzes piegādes pārtraukumiem.

1.8. EESK ierosina prezidentvalstij Čehijai Eiropas Kodolenerģijas forumā ( ENEF ) apspriest gan cenu stabilitāti kodolenerģijas nozarē, gan kodolenerģijas nozīmi piegādes stabilitātes nodrošināšanā, reaģējot uz samazināto ES atkarību no Krievijas gāzes. EESK vēlētos aktīvi iesaistīties šajā diskusijā.

1.9. EESK ierosina pastiprināt divpusējo sadarbību ar starptautiskajiem partneriem kodolenerģijas nozarē, lai dalītos ar atklājumiem inovāciju un jauno tehnoloģiju jomā. EESK iesaka ES Padomes prezidentvalstij Čehijai organizēt konferenci par maziem modulāriem reaktoriem, kas varētu izpausties kā ES un ASV augsta līmeņa forums par maziem modulāriem reaktoriem, un analizēt šos daudzsološos pētījumus.

2. Pamatinformācija un paskaidrojumi

2.1. Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantā ir noteikts ES enerģētikas politikas juridiskais pamats. Īpaši noteikumi ir paredzēti citos pantos, piemēram, LESD 122. pantā (energoapgādes drošība), LESD 170.–172. pantā (energotīkli), LESD 114. pantā (iekšējais enerģijas tirgus) un LESD 216.–218. pantā (ārējā enerģētikas politika). Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums ( Euratom līgums) ir juridiskais pamats lielākajai daļai ES darbību kodolenerģijas jomā.

2.2. Līgums par Eiropas Savienības darbību arī garantē dalībvalstīm tiesības definēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, tiesības izvēlēties starp dažādiem energoresursiem un noteikt savas energoapgādes vispārējo struktūru ( 1 )

2.3. ES plāns – 2050. gadā kļūt par pirmo klimatneitrālo kontinentu – prasa enerģētikas pāreju uz nulles emisiju un zemu emisiju energoresursiem. Atjaunīgo energoresursu īpatsvara palielināšana energoresursu struktūrā nav iespējama bez rezervēm, ko veido patlaban stabili energoresursi, kuri ir mūsu rīcībā, piemēram, fosilās enerģijas un kodolenerģijas; turklāt mums ir jāveic ieguldījumi nefosilas gāzes spēkstacijās, lai līdzsvarotu svārstības, kas saistītas ar atjaunīgo enerģiju. Ļoti nepieciešama ir arī noteikta uzglabāšanas jauda, lai nebūtu elektroenerģijas pārrāvumu un lai varētu apmierināt augošo enerģijas patēriņu, ko veicina elektrifikācija. No pašreizējiem stabilajiem energoavotiem kodolenerģija ir vienīgais zemu emisiju avots, kas spēj samazināt atkarību no Krievijas gāzes.

2.4. Kodolenerģija, kuras jauda 32 valstīs ir 413 gigavati (GW), veicina dekarbonizāciju un mazina atkarību no importēta fosilā kurināmā, tādējādi ļaujot izvairīties no 1,5 gigatonnām (Gt) globālo emisiju un 180 miljardiem kubikmetru globālā gāzes pieprasījuma gadā ( 2 ) . Kodolenerģija kā mazemisiju elektroenerģijas avots ir pieejama pēc pieprasījuma, un pārejā uz elektrosistēmām ar neto nulles emisijām tā var būt papildinājums nozīmīgākajiem atjaunīgajiem energoresursiem, piemēram, nepastāvīgajai vēja un saules enerģijai. Starptautiskās Enerģētikas aģentūras dati liecina: kodolenerģiju izmantojot mazāk, nulles neto mērķus sasniegt būtu grūtāk un dārgāk, un paredzams, ka 2050. gadā pasaules kodolenerģijas ražošanas jauda būs divkāršojusies.

2.5. Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2022/1214 ( 3 ) ir atzīts, ka kodolenerģija var veicināt Savienības ekonomikas dekarbonizāciju, un kodolenerģija tiek uzskatīta par darbību ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Nobeiguma ziņojumā, ko 2020. gada martā sagatavojusi Tehnisko ekspertu grupa ilgtspējīga finansējuma jautājumos ( 4 ) , teikts, ka “kodolenerģijas ražošanas posmā siltumnīcefekta gāzu emisijas ir tuvu nullei” un ka “pierādījumi par kodolenerģijas iespējamo būtisko ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanas mērķu sasniegšanā ir plaši un skaidri”. Taksonomija paredz papildinošas un stingrākas prasības atkritumu apglabāšanai, finansēšanai un dezekspluatācijas plānošanai.

2.6. Enerģijas cenu stabilitātei un pieejamībai ir būtiska nozīme gan mājsaimniecību pirktspējas, gan Eiropas rūpniecības struktūras konkurētspējas un noturības saglabāšanā. Pēc enerģijas importa cenu relatīvas stabilitātes pēdējā desmitgadē (izņemot kritumu 2020. gadā par 31 %) un salīdzinoši nelielā enerģijas iekšzemes ražotāju cenu gada pieauguma 0,9 % apmērā no 2010. līdz 2019. gadam (2020. gadā enerģijas ražotāju cenas samazinājās par gandrīz 10 %), kopš 2021. gada rudens Eiropā vērojams straujš enerģijas cenu pieaugums ( 5 )

2.7. Pirmo reizi savas pastāvēšanas vēsturē Eiropas Savienība saskaras ar vairākiem nopietniem riskiem, kas saistīti ar energoapgādi, energoapgādes drošību un strauji augošām enerģijas cenām. Viens no iemesliem ir tas, ka dažas dalībvalstis, būdamas nepiesardzīgas vai pakļaudamās ārējam spiedienam, pārāk ātri samazināja visus rezerves resursus, turklāt šajā ziņā to noteikti ietekmēja ārvalstu iejaukšanās.

2.8. Drudžaina un svārstīga enerģijas cenu attīstība bija vērojama jau pirms kara, kopš 2021. gada rudens, un to izraisīja vairāki piegādes traucējumi, kā arī globālais gāzes pieprasījuma pieaugums. Iemesls neparasti augstajām enerģijas cenām kopš pagājušā gada rudens ir straujais globālā gāzes pieprasījuma pieaugums, kura pamatā ir vairāki faktori: augšupēja ekonomikas atveseļošanās, mazākas piegādes Eiropas Savienībai, investīciju trūkums, kā arī slikti laikapstākļi, kuru rezultātā samazinājās enerģijas ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem. Dažos gadījumos gāzes krātuves ir iztukšotas spekulāciju rezultātā ( 6 ) . Pašreizējās enerģijas cenu svārstības galvenokārt ietekmē Krievijas agresija pret Ukrainu, neskaidrība par iespējamo eskalāciju citās valstīs un centieni pēc iespējas ātrāk samazināt ES energoatkarību no Krievijas.

2.9. Kara radītās papildu izmaksas drošībai un drošumam draud būtiski veicināt enerģijas cenu pieaugumu. Nākamajā ES enerģijas ieguldījumu diversifikācijas periodā, kas saistīts ar apjomīgiem ieguldījumiem jaunā infrastruktūrā (piemēram, SDG termināļos, ūdeņraža cauruļvados) un ar esošā enerģijas piegādes tīkla pārkārtošanu, varētu sekot vēl viens cenu kāpums. Situāciju saasina arī ievērojamais kodolenerģijas ražošanas samazinājums: paredzams, ka 2022. gadā tie būs 12 % (vairāk nekā 100 TWh). Starptautiskās Enerģētikas aģentūras ( IEA ) 2022. gada jūlija ziņojums par elektroenerģijas tirgu liecina, ka šī sarukuma iemesls ir kodolelektrostaciju pieejamības pagaidu samazināšanās Francijā, atteikšanās no 4 GW kodolenerģijas Vācijā un Krievijas iebrukuma ietekme uz Ukrainas kodolelektrostacijām.

2.10. Pašreizējos apstākļos – vismaz līdz brīdim, kad notiks būtiska ES enerģētikas pārkārtošana, – prioritāri ir jāizmanto jau esošie energoresursi, kas ir pieejami visā ES teritorijā un lietojami nekavējoties, bez šķēršļiem un jau ierīkotajā infrastruktūrā. Tajā pašā laikā tiek samazinātas pamata energoproduktu piegādes no Krievijas, tostarp ir risks, ka tiks ierobežotas kodolelektrostacijām paredzētu degvielas stieņu piegādes, tāpēc stabilas enerģijas piegādes nodrošināšana visiem eiropiešiem kļūst par izaicinājumu attiecībā uz klimata mērķu sasniegšanu.

2.11. Kodolenerģija zināmā mērā ļauj pielāgot elektroenerģijas ražošanu atkarībā no tā, cik daudz elektroenerģijas tiek ražots no atjaunīgiem energoresursiem. Kodolelektrostacijas nav tik elastīgas kā gāze, taču tās palīdz sistēmas stabilitātei, jo ievērojami palielina enerģijas bāzes slodzi, un dažu ES dalībvalstu pašreizējais regulējums pieļauj elastīgus kodolelektrostaciju ekspluatācijas režīmus.

2.12. Jau uzstādītie kodolenerģijas avoti spēj nekavējoties apmierināt lielāku pieprasījumu pēc elektroenerģijas, un tiem ir raksturīgas zemas ekspluatācijas izmaksas. Vispārējās enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas kodolenerģijas avotu gadījumā tiešām ir diezgan augstas, it īpaši milzīgo ieguldījumu izmaksu dēļ, kas atspoguļo augstus drošības pasākumus; tomēr gāzes gadījumā enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas ir vēl augstākas ( 7 ) . Vienlaikus, ņemot vērā karu Ukrainā, nav pārliecības, ka mēs turpināsim saņemt Krievijas gāzi vai degvielas stieņus līdz brīdim, kad piegādei tiks atrasta alternatīva.

2.13. LCOE ) lielā mērā ir atkarīgas no dabasgāzes un oglekļa emisiju cenām atsevišķos reģionos. Elektroenerģija, kas ražota kodolenerģijas ilgtermiņa ekspluatācijā ( LTO ), pagarinot kalpošanas laiku, ir ļoti konkurētspējīga un joprojām ir vislētākais veids ne vien ražošanai ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni (salīdzinājumā ar jaunu elektrostaciju būvniecību), bet arī jebkurai citai elektroenerģijas ražošanai Kodolenerģija ir dispečējama mazoglekļa tehnoloģija ar viszemākajām 2025. gadā paredzamajām izmaksām. Līdzīgu devumu pie salīdzināmām izmaksām var nodrošināt tikai lielas ūdenskrātuves, taču tās joprojām ir ļoti atkarīgas no dabas īpatnībām katrā valstī. Salīdzinājumā ar fosilos kurināmos izmantojošu ražošanu paredzams, ka kodolelektrostacijas būs ekonomiskākas nekā ogļu spēkstacijas. Dažos reģionos konkurētspējīgas ir kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT), kuru pamatā ir gāze, taču to kopējās izlīdzinātās enerģijas ražošanas izmaksas () lielā mērā ir atkarīgas no dabasgāzes un oglekļa emisiju cenām atsevišķos reģionos. Elektroenerģija, kas ražota kodolenerģijas ilgtermiņa ekspluatācijā (), pagarinot kalpošanas laiku, ir ļoti konkurētspējīga un joprojām ir vislētākais veids ne vien ražošanai ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni (salīdzinājumā ar jaunu elektrostaciju būvniecību), bet arī jebkurai citai elektroenerģijas ražošanai ( 8 )

2.14. Tāpat kā atjaunīgajiem energoresursiem, arī kodolenerģijai ekspluatācijas izmaksas ir zemas. Mainīgās izmaksas praktiski nav atkarīgas no pasaules enerģijas preču tirgus. Tāpēc elektroenerģijas tirgū kodolelektrostacijas piedāvā stabilu cenu. Lielākā ietekme uz elektroenerģijas ražošanas izmaksām parasti ir kurināmā cenām un oglekļa cenām. Šīs mainīgās izmaksas vai robežizmaksas dažādās tehnoloģijās ir ļoti atšķirīgas. Kodolelektrostaciju robežizmaksas ir atkarīgas no kodoldegvielas cenas, kas ir daudz zemāka nekā gāzes vai ogļu cena. Kodolenerģija tiek ražota ievērojamā apjomā, tāpēc degvielas cenu var sadalīt uz lielu ražošanas apjomu, lielu daudzumu MWh. Tā kā kodolelektrostacijas neizdala CO 2 , to robežizmaksās nav iekļautas ar CO 2 kvotu cenām saistītās izmaksas, līdzīgi kā atjaunīgajiem energoresursiem.

2.15. No regulatīvā viedokļa elektroenerģijas cenas ES vairumtirgū veidojas pēc izdevīguma secības, kurā cenu nosaka pēdējā spēkstacija. Standartveida rīcības scenārijā cenu aktuāltirgū galvenokārt nosaka gāze vai akmeņogles. Tas nozīmē, ka kodolenerģija neietekmē enerģijas cenas aktuāltirgū, izņemot gadījumus, kad energoresursu struktūrā ir liels mazemisiju avotu īpatsvars, un tāds būs Eiropas modelis nākotnē. Šobrīd standarta tirgus modeli ir iznīcinājis gan piedāvājuma puses satricinājums, it īpaši attiecībā uz gāzi, kas jāpapildina ar citiem izmantojamiem avotiem, lai veicinātu tirgus līdzsvaru un cenu stabilitāti, gan regulatīvas intervences, piemēram, pieprasījuma samazināšana viscaur Savienībā ( 9 )

2.16. Aktuāltirgus veido tikai daļu no pārdošanas apjoma tirgū. Enerģētikas uzņēmumi fiziski elektroenerģiju bieži pārdod uz divpusēju līgumu pamata. Šajā gadījumā atšķirīgie finansēšanas modeļi un divpusējie līgumi, ko izmanto tajās ES dalībvalstīs, kuru energoresursu struktūrā ir arī kodolenerģija, palīdz stabilizēt enerģijas cenu patērētājiem, taču ne vienmēr to samazināt. Turklāt ir jānošķir dažādie elektroenerģijas tirgus slāņi: vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība. ES mazumtirdzniecības tirgi ir atkarīgi no daudziem faktoriem, piemēram, konkurences līmeņa, kā arī no faktoriem, kas nosaka gala cenu. Elektroenerģijas cenas, ko maksā ES mājsaimniecību patērētāji, ietver arī nodokļus un nodevas. Saskaņā ar Eurostat datiem vidējais to nodevu un nodokļu īpatsvars, ko ES mājsaimniecību patērētāji maksā par elektroenerģiju, ir 36 %.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK labi apzinās un ņem vērā situācijas nopietnību. Pašreizējos apstākļos, kad ir jāpārvar krīze un ārkārtas situācija, stabila energoapgāde par pieņemamu cenu ir veids, kā izdzīvot. Tāpēc jebkurš pieejams un uzticams resurss ir jāizmanto ne tikai pieprasījuma apmierināšanai, bet arī cenu stabilitātes veicināšanai šajā ļoti nenoteiktajā laika periodā.

3.2. EESK pilnībā atbalsta Eiropas zaļo kursu un Eiropas ekonomikas pāreju uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Turklāt klimatiskā pārkārtošanās jāīsteno vienlaikus ar Enerģētikas savienības pieciem pīlāriem, proti, ar pīlāriem, kas saistīti ar energoapgādes drošību un enerģijas cenu pieejamību. Nākotnes politikā būtu jācenšas mazināt lielo atkarību no importa, kā EESK uzsvērusi vairākos atzinumos.

3.3. REPowerEU izvirzītos galvenos mērķus, centieniem panākt enerģijas cenu stabilitāti Eiropas Savienībā ir divi posmi: pirmais – līdz brīdim, kad tiks sperti pirmie soļi, lai samazinātu ES atkarību no Krievijas, un būs redzami rezultāti, un otrais – kad ES enerģētiskā atkarība no Krievijas tiks samazināta līdz nullei. EESK atzīst, ka pirmajā posmā, kurā būtiska nozīme būs stabilitātei un drošībai, zināma loma būs arī kodolenerģijai no esošajiem ES avotiem, kā uzsvērts plānā REPowerEU Ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumāizvirzītos galvenos mērķus, centieniem panākt enerģijas cenu stabilitāti Eiropas Savienībā ir divi posmi: pirmais – līdz brīdim, kad tiks sperti pirmie soļi, lai samazinātu ES atkarību no Krievijas, un būs redzami rezultāti, un otrais – kad ES enerģētiskā atkarība no Krievijas tiks samazināta līdz nullei. EESK atzīst, ka pirmajā posmā, kurā būtiska nozīme būs stabilitātei un drošībai, zināma loma būs arī kodolenerģijai no esošajiem ES avotiem, kā uzsvērts plānā ( 10 ) , ņemot vērā to, ka ES energosistēmas sagatavošana nākamajai ziemai nebūs viegla (nepieciešams izveidot pietiekamus gāzes krājumus un rezerves, sākt piegāžu diversifikāciju, vairāk izmantot ūdeņradi un metānu, veikt apjomīgus papildu ieguldījumus atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes projektos), kā savā 2022. gada marta ieteikumā norāda Starptautiskā Enerģētikas aģentūra ( 11 ) . Otrajā posmā varbūt būs iespējams atgriezties pie zaļā kursa principiem, ja vien tiks novērsti visi ar piegādes drošību saistītie riski.

3.4. VVER reaktoriem, kas darbojas to teritorijā (Bulgārijā, Čehijas Republikā, Ungārijā, Somijā un Slovākijā). Tajā pašā laikā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ir iespējamas alternatīvas piegādes EESK norāda, ka Ukrainā notiekošā kara dēļ var tikt apdraudēta degvielas stieņu piegāde ES kodolelektrostacijām arreaktoriem, kas darbojas to teritorijā (Bulgārijā, Čehijas Republikā, Ungārijā, Somijā un Slovākijā). Tajā pašā laikā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka ir iespējamas alternatīvas piegādes ( 12 ) , un mudina attiecīgās dalībvalstis pēc iespējas ātrāk atrast citus piegādātājus. Kodolelektrostacijām nav vajadzīga liela uzglabāšanas jauda, un tās var viegli uzglabāt degvielu trīs līdz piecus gadus, tāpēc ir iespējams pāriet pie cita piegādātāja vai pirkt degvielu par izdevīgu cenu.

3.5. EESK uzsver, ka ES enerģijas tirgus stabilitāte šodien ir absolūta prioritāte, jo tā var novērst enerģijas cenu svārstības. Kodolenerģija kā ļoti stabils bāzes slodzes energoresurss (nepastāvīgo atjaunīgo energoresursu rezerves variants) var būtiski veicināt apgādes stabilitāti šajā ārkārtēju risku periodā.

3.6. EESK norāda, ka kodolenerģija nav pakļauta ES ETS cenu svārstību riskam, kas 2022. gada februāra sākumā sasniedza vēsturiski augstāko līmeni – 100 EUR par tonnu CO 2 . Tā kā kodolelektrostacijas neizdala CO 2 , to robežizmaksās nav iekļautas CO 2 izmaksas, līdzīgi kā atjaunīgajiem energoresursiem. ES ETS sistēmas svārstīgums būtiski ietekmē gāzes cenu ES tirgū.

3.7. Kopumā kodolenerģijai ir augstas ieguldījumu izmaksas, bet salīdzinoši zemas darbības izmaksas. Taču mēs nesākam no nulles, un esošās (modernizētās) kodolenerģijas jaudas var izmantot tirgus stabilizēšanai. Ar politikas iniciatīvām būtu jānodrošina dalībvalstu iespēja pagarināt esošā kodolelektrostaciju parka darbību, jo kodolelektrostaciju ilgtermiņa darbība ir vislētākais risinājums 2030. gadam un pēc tam, kas ļaus vienmērīgi pāriet uz klimatneitralitāti. Jāizvairās no jebkādiem pasākumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt esošo zemas oglekļa emisijas jaudu vai kas atturētu ieguldītājus no ieguldījumiem vajadzīgajās tehnoloģijās.

3.8. EESK ierosina atspoguļot kodolenerģijas lomu elektroenerģijas tirgus noteikumu turpmākajā izstrādē. Kodolspēkstacijas var piedāvāt elektroenerģiju galapatērētājiem par fiksētu cenu, jo vairākas Eiropas valstis izmanto dažādus līguma modeļus, kas nodrošina stabilitāti patērētājiem. Fiksēta iepirkuma cena nodrošina ieguldījumu atdevi un zemākas kapitāla izmaksas, kā arī daļēji nosaka elektroenerģijas cenu galapatērētājiem.

3.9. Kodolenerģija 2020. gadā veidoja aptuveni 25 % no ES saražotās elektroenerģijas. Lielāka solidaritāte un labāki pārvades starpsavienojumi enerģijas tirgū palīdzēs efektīvi reaģēt uz svārstīgumu atjaunīgo energoresursu jomā ilgtermiņā un gāzes atvienojumiem īstermiņā. EESK arī aicina dalībvalstis risināt uzglabāšanas jaudas jautājumu un aizstāt gāzes ražotnes ar enerģiju no mazoglekļa avotiem. Elektroenerģijas tirgus struktūras pārskatīšanas noteikumiem būtu jāstimulē ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās, kas nepieciešamas, lai droši un par pieņemamu cenu dekarbonizētu enerģētikas nozari.

3.10. VVER tehnoloģijas, meklēt alternatīvus piegādātājus. EESK uzsver vēl vienu aspektu, proti, kodolenerģijas cenu stabilitāti, ko nodrošina piegādes stabilitāte. Salīdzinājumā ar gāzi kodolelektrostacijām nav vajadzīgas lielas uzglabāšanas jaudas, un tās var viegli uzglabāt degvielu trīs gadus ( 13 ) . Lielāka degvielas uzpildes un uzglabāšanas jauda palīdz iegādāties degvielu ar izdevīgākiem nosacījumiem, kā arī pāriet pie citiem piegādātājiem. Tālab Komiteja mudina tās piecas dalībvalstis, kurās irtehnoloģijas, meklēt alternatīvus piegādātājus.

3.11. Kad ES energoatkarība no Krievijas samazināsies, tas būs labs sākumpunkts, lai ne vien apsvērtu, bet arī īstenotu un realizētu inovāciju potenciālu attiecībā uz kodolenerģiju, proti, kodolresursu izmantošanu ūdeņraža ražošanai un atkritumu pārstrādi kā daļu no aprites ekonomikas ķēdes. Starptautiskās Enerģētikas aģentūras dati liecina, ka jaunas iespējas paver no kodolenerģijas iegūtas elektroenerģijas izmantošana ūdeņraža un siltuma ražošanai. Kodolelektroenerģijas pārpalikumu var izmantot, lai, kā tiek lēsts, 2050. gadā saražotu 20 miljonus tonnu ūdeņraža, un koģenerācijas ceļā iegūtā kodolsiltumenerģija varētu aizstāt centralizēto siltumapgādi un citus augstas temperatūras lietojumus ( 14 ) , tomēr būtu jāsamazina būvniecības izmaksas, lai padarītu to konkurētspējīgu.

3.12. EESK ierosina prezidentvalstij Čehijai Eiropas Kodolenerģijas forumā ( ENEF ) apspriest cenu stabilitāti kodolenerģijas nozarē, kā arī kodolenerģijas nozīmi piegāžu stabilitātes nodrošināšanā, reaģējot uz samazināto ES atkarību no Krievijas gāzes. EESK vēlas aktīvi iesaistīties šajā diskusijā.

3.13. EESK ierosina pastiprināt divpusējo sadarbību ar starptautiskajiem partneriem kodolenerģijas nozarē, galvenokārt ar ASV, lai dalītos ar inovāciju un jauno tehnoloģiju sasniegumiem. EESK iesaka ES Padomes prezidentvalstij Čehijai organizēt konferenci par maziem modulāriem reaktoriem, kas varētu izpausties kā ES un ASV augsta līmeņa forums par maziem modulāriem reaktoriem, un analizēt šos daudzsološos pētījumus.

4. Īpašas piezīmes

4.1. EESK apzinās, ka kodolenerģijas izmantošana ir saistīta ar dažiem riskiem, un atbalsta nepieciešamību turpināt pētījumus, lai to padarītu vēl drošāku. Būtu aplami domāt, ka riski nepastāv. Kodolenerģiju izmanto enerģijas ražošanai kopš 20. gadsimta 50. gadiem, un kopš tā laika drošības un drošuma līmenis ir ticis paaugstināts, t. i., lai izturētu ārkārtējus ārējus notikumus – gan dabas, gan cilvēka izraisītus –, piemēram, gaisa kuģa avāriju vai sprādzienus. EESK aicina dalībvalstis neapturēt šīs jomas pētniecību un inovāciju, kā arī ievērot stingras prasības attiecībā uz drošību un atkritumu apglabāšanu.

4.2. Pašreizējā situācija enerģijas tirgū ietekmē arī urāna cenas, kuras var stabilizēt, vēl vairāk dažādojot piegādātājus vai ilgtermiņā būvējot tādas elektrostacijas, kurām nepieciešama retāka degvielas uzpilde. Elektrostacijās, kuru pamatā ir mazie modulārie reaktori (MMR), degvielu var iepildīt retāk – reizi trijos līdz septiņos gados, salīdzinot ar vienu līdz diviem gadiem tradicionālajās elektrostacijās. Daži MMR pat ir izstrādāti tā, lai bez degvielas uzpildes varētu darboties 30 gadus. Turklāt GEN III elektrostaciju būvniecība atbilst to valstu vajadzībām, kurām nepieciešams daudz enerģijas un kurām ir attīstīti elektrotīkli (par to liecina dažādās valstīs īstenotās vai plānotās programmas).

4.3. Mazo modulāro reaktoru konstrukcijas parasti ir vienkāršākas, un MMR drošības koncepcija nereti vairāk balstās uz pasīvajām sistēmām un reaktoram piemītošajām drošības īpašībām, piemēram, zemu jaudu un darba spiedienu. MMR ļauj ietaupīt izmaksas un būvniecības laiku, un tos var izvērst pakāpeniski, pielāgojoties pieaugošajam enerģijas pieprasījumam.

4.4. Kodolelektrostacijām vajadzīgais kurināmais ir samērā neliels salīdzinājumā ar to elektrostaciju vajadzībām, kurās izmanto fosilo kurināmo. Viena neliela urāna dioksīda granula, kas sver piecus gramus, saražo tikpat daudz enerģijas, cik tonna akmeņogļu vai aptuveni 480 kubikmetri dabasgāzes. Kodolelektrostacijām nav vajadzīgas lielas uzglabāšanas jaudas, un tās var viegli uzglabāt degvielu trīs līdz piecus gadus. Uzglabāšanas jaudu var uzskatīt par iekārtas stabilitāti, jo tā samazina atkarību no konkrēta piegādātāja un dod iespēju iegādāties degvielu tad, kad cenas ir izdevīgas.

4.5. Ieguldījumi šajā nozarē nozīmē arī to, ka jebkurus uzlabojumus var izmantot zaļās pārkārtošanās vajadzībām. Kodolenerģijas tehnoloģijas un metodes tiek izmantotas, lai veicinātu pāreju uz tādu energosistēmu, kas arvien vairāk balstīta uz ūdeņradi, un šajā procesā ir divas galvenās jomas: i) ūdeņraža ražošana no ūdens termiskās/ķīmiskās disociācijas ar kodolenerģiju un ii) kodolmetožu un paņēmienu ieguldījums izpratnes uzlabošanā un materiālu pielāgošanā, lai tie labāk atbilstu ūdeņraža uzglabāšanas un pārveidošanas prasībām ( 15 )

Briselē, 2022. gada 21. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) LESD 194. panta 2. punkts.

(2) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

(3) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1214 (2022. gada 9. marts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2021/2139 attiecībā uz saimnieciskajām darbībām noteiktās enerģētikas nozarēs un Deleģēto regulu (ES) 2021/2178 attiecībā uz īpašām informācijas atklāšanas prasībām par šīm saimnieciskajām darbībām (OV L 188, 15.7.2022., 1. lpp.).

(4) TEG ziņojums pieejams šeit: TEG nobeiguma ziņojums par ES taksonomiju | Eiropas Komisija (europa.eu).

(5) Eurostat 2022. gada februāra dati https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

(6) Sīkāku informāciju skatīt atzinumā TEN/761 (OV C 275, 18.7.2022., 80. lpp.).

(7) IEA/NEA, 2020. gads.

(8) https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf.

(9) Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).

(10) Plāns REPowerEU, COM(2022) 230 final.

(11) IEA 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further, 2022. gada marts.

(12) Alternatīvus piegādātājus ir atradusi Temelinas kodolelektrostacija (Čehijas Republikā).

(13) Saskaņā ar Euratom Apgādes aģentūras 2020. gada ziņojumu “urāna krājumi var nodrošināt kurināmo ES komunālajiem pakalpojumu uzņēmumu” kodolreaktoriem vidēji 2,75 gadus.

(14) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

(15) IAEA-TECDOC-1676.