ar ko groza Padomes 2015. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2015/1588 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Komisija 2018. gada 2. maijā iesniedza priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS) (COM(2018) 321 final). Uz šā pamata Komisija ierosina vairākas horizontālas un nozaru ES finansēšanas programmas, reaģējot uz jauniem izaicinājumiem un vienlaikus turpinot sekmīgi iesāktās darbības.

Šā priekšlikuma, ar ko ierosina grozīt ES valsts atbalstu pilnvarojošo regulu (Padomes Regula (ES) 2015/1588), mērķis ir uzlabot šo ES finansēšanas programmu un valsts atbalsta noteikumu mijiedarbību. Tas ļaus Komisijai piešķirt pilnvaras veikt mērķorientētus grozījumus spēkā esošajos valsts atbalsta noteikumos, lai valsts līdzekļus – tostarp no Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, kas tiek pārvaldīti valstu līmenī –, un ES līdzekļus, ko centralizēti pārvalda Komisija, varētu kombinēt pēc iespējas netraucēti, neizkropļojot konkurenci ES vienotajā tirgū.

ES valsts atbalsta noteikumu nolūks ir nodrošināt, lai publiskie izdevumi neizkropļotu konkurenci starp uzņēmumiem ES vienotajā tirgū, pamatojoties uz šiem trīs pamatprincipiem.

–Kopīgās intereses: publiskajiem izdevumiem būtu jākalpo vispārējiem politikas mērķiem, piemēram, ieguldījumu, izglītības un apmācības, reģionālās kohēzijas, pētniecības un izstrādes sekmēšanai, digitālo, transporta un enerģētikas tīklu uzlabošanai un piesārņojuma un klimata pārmaiņu apkarošanai.

–Papildvērtība: publiskajiem izdevumiem būtu jālikvidē privāto ieguldījumu trūkums un nevis tie jāizstumj vai tikai jāaizstāj.

–Izmaksu lietderība: publiskajiem izdevumiem nebūtu jāpārsniedz tas, kas nepieciešams politikas mērķa sasniegšanai.

ES fondu līdzekļi, kurus centralizēti pārvalda Komisija un uz kuriem neattiecas dalībvalstu rīcības brīvība (piemēram, COSME, “Apvārsnis Eiropa” vai Digitālās Eiropas programma), nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkta nozīmē.

Tomēr, ja dalībvalstis sniedz papildu valsts finansējumu projektam, finansēšanas instrumentam, ko atbalsta centralizēti pārvaldīts ES fonds, vai iegulda resursus, attiecībā uz kuriem tām ir zināma rīcības brīvība, centralizēti pārvaldītajam fondam valsts atbalsta noteikumus piemēro tai finansējuma daļai, attiecībā uz kuru dalībvalstij ir rīcības brīvība.

Turklāt dalībvalstis var vairāk kontrolēt ES līdzekļus, kas tiek pārvaldīti saskaņā ar dalīto pārvaldību, piemēram, Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESIF), tostarp Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), kā arī Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzekļus. Tāpēc šāda veida finansējums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē uzskatāms par valsts resursiem, un uz to attiecas valsts atbalsta kontrole.

Šajā sakarībā ir svarīga pareiza saikne starp ES finansējuma noteikumiem un valsts atbalsta noteikumiem, lai garantētu maksimāli labāko DFS ietekmi un lai izvairītos no nevajadzīgiem sarežģījumiem. Tas ir īpaši svarīgi situācijās, kad projekts tiek finansēts gan no ES līdzekļiem, ko centralizēti pārvalda Komisija, gan arī no līdzekļiem, ko kontrolē dalībvalstis. Lai dalībvalstīm, finanšu starpniekiem un projektu izstrādātājiem vienkāršotu šādu situāciju risināšanu, ES līdzekļu noteikumiem un valsta atbalsta noteikumiem vajadzētu būt saskanīgiem. Tāpēc Komisijas priekšlikumos par ES līdzekļiem ir ietverti konkrēti valsta atbalsta kontroles pamatprincipi, piemēram, prasība, lai valsts iejaukšanās privāto finansējumu papildinātu un nevis izstumtu, un šie priekšlikumi būtu jāizstrādā vēl plašāk, un tiem vajadzētu būt īstenošanas pamatā. Un tāpēc Komisija vienlaikus ierosina vēl vairāk vienkāršot attiecīgos valsts atbalsta noteikumus.

Šajā kontekstā būtiska nozīme ir Komisijas 2017. gada 14. jūnija Regulai (ES) 2017/1084 (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula – VGAR). Tajā noteiktas konkrētas atbalsta kategorijas, kas ir saderīgas ar iekšējo tirgu, un tā ļauj dalībvalstīm tieši īstenot atbalsta pasākumus bez iepriekšēja Eiropas Komisijas apstiprinājuma.

VGAR grozījumi trijās jomās varētu uzlabot mijiedarbību starp ES finansējuma programmu un valsts atbalsta noteikumiem.

Valstu finansējums kombinācijā ar fonda InvestEU instrumentiem

Komisija šodien nāca klajā ar priekšlikumu jaunajam InvestEU fondam, kurā sniedz vienotu noteikumu kopumu, kas nākamajā ES budžetā paredzēts visiem finansēšanas instrumentiem un budžeta garantijām. Priekšlikums nodrošina, ka Komisijai ir svarīga loma, atlasot atbalstāmos projektus un shēmas saskaņā ar kopējām ES interesēm, un ka publiskais atbalsts papildinās privātos ieguldījumus, būs pārredzams un ka tiks izvērtēta tā ietekme. Fonda InvestEU struktūrā jau ir ietverti valsts atbalsta principi. Tiklīdz minētie principi būs iestrādāti pietiekami skaidros fonda darbības noteikumos, būs nepieciešams tikai neliels skaits valsta atbalsta papildus prasību, lai aizsargātu konkurenci iekšējā tirgū gadījumos, kad fonda InvestEU ietvaros dalībvalsts līdzekļus kombinē ar ES līdzekļiem. Uz šā pamata attiecīgās valsts atbalsta prasības varētu noteikt VGAR, lai tās piemērotu kopā ar fonda InvestEU regulu un fonda InvestEU investīciju vadlīnijām, kurās noteikti nepieciešamie drošības pasākumi. Šādu VGAR grozījumu rezultātā dalībvalsts līdzekļiem, kuri novirzīti caur fondu InvestEU vai kurus atbalsta fonds InvestEU, netiktu piemērota valsts atbalsta noteikumos paredzētā prasība par iepriekšēju paziņošanu Komisijai, tādējādi nodrošinot racionalizētu un efektīvu fonda InvestEU īstenošanu.

Pētniecība, izstrāde un inovācija

Komisija šodien nāca klajā arī ar priekšlikumu programmai “Apvārsnis Eiropa”. Saskaņā ar šo priekšlikumu konkrētiem mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) pētniecības projektiem var piešķirt izcilības zīmoga marķējumu. Tam ir nepieciešams, lai Komisija tos novērtētu kā izcilus un lai tie atbilstu stingrām ES noteikumu prasībām attiecībā uz ES finansējumu, un vienīgais iemesls, kādēļ tos nevar finansēt, ir ES fonda budžeta ierobežojumi. Šādiem projektiem būtu jāļauj saņemt visu finansējumu no dalībvalstīm (tostarp no struktūrfondiem), neprasot Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu. Komisijas priekšlikums par programmu “Apvārsnis Eiropa” attiecībā uz projektiem “Izcilības zīmogs” un salīdzinoši nelielais finansiālā atbalsta apjoms novērš jebkādas bažas par konkurenci.

Tāpat bez papildus valsts atbalsta novērtējuma attiecībā uz dalībvalstu sniegtā finansējuma daļu varētu ļaut īstenot pētniecības, izstrādes un inovācijas projektus, kas ir izvērtēti un atlasīti saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami attiecībā uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, un ko kopīgi finansē programma “Apvārsnis Eiropa” un dalībvalstis (tostarp struktūrfondi), ja piedalās vismaz trīs dalībvalstis. Tas būtu iespējams, jo projektu noteikumi, kas dod tiesības saņemt “Apvārsnis Eiropa” atbalstu – kā tas noteikts Komisijas priekšlikumā – novērš jebkādas bažas par konkurenci, jo īpaši pieprasot, lai projekti atbilstu kopējiem ES interešu mērķiem un risinātu skaidri noteiktas tirgus nepilnības.

Eiropas teritoriālā sadarbība