PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma konteksts

Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu 293 551 794 EUR apmērā, lai sniegtu atbalstu Rumānijai, Itālijai un Austrijai pēc katastrofām, kas šajās valstīs notika 2018. gadā. Šai izmantošanai pievienots budžeta grozījuma Nr. 3/2019 projekts (BGP), kurā ierosināts 2019. gada vispārējā budžetā iekļaut nepieciešamās apropriācijas gan saistībās, gan maksājumos.

2.Informācija un nosacījumi

2.1.Rumānija — plūdi ziemeļaustrumu reģionā 2018. gada vasarā

No 2018. gada jūnija vidus līdz augusta sākumam Rumānijas ziemeļaustrumu reģionu skāra atkārtotas spēcīgas lietusgāzes, kam sekoja lieli plūdi, izraisot būtiskus postījumus infrastruktūrai un mājsaimniecībām, kā arī zaudējumus lauksaimniecībā.

(1)Rumānija 2018. gada 7. septembrī iesniedza pieteikumu pabalstam no ESSF, t. i., 12 nedēļu termiņā no dienas, kad radušies pirmie postījumi. Pieteikums attiecās tikai uz ziemeļaustrumu reģionu; tas ir reģions, ko visvairāk skāra plūdi, un pirmie postījumi tajā tika reģistrēti 16. jūnijā. Savā pieteikuma vēstulē Rumānijas iestādes paziņoja, ka drīzumā tiks nosūtīts atjauninājums, jo ilgstošo plūdu dēļ vēl nebija pabeigts postījumu novērtējums.

(2)Tā ir dabas izraisīta katastrofa.

(3)Pieteikumu iesniedza, pamatojoties uz regulas 2. panta 3. punktā izklāstītajiem “reģionālas dabas katastrofas” kritērijiem. Rumānijas iestādes savā sākotnējā 7. septembra pieteikumā lēsa, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 196,8 miljoni EUR. Tā kā šī summa atbilst tikai 1,24 % no attiecīgā ziemeļaustrumu NUTS 2. līmeņa reģiona IKP, sākotnējais pieteikums neatbilst regulā noteiktajam būtiskam nosacījumam par ESSF izmantošanu, un līdz ar to nebūtu bijis iespējams saņemt pabalstu no Solidaritātes fonda.

(4)Kā jau paziņots iepriekš, Rumānijas iestādes 2018. gada 9. oktobrī iesniedza pārskatītu pieteikumu, kurā kopējie tiešie zaudējumi ir 327,7 miljoni EUR. Šī summa atbilst 2,07 % no reģiona IKP un tādējādi pārsniedz noteikto slieksni 1,5 % apmērā no reģiona IKP (t. i., 238 miljonus EUR ziemeļaustrumu reģiona gadījumā).

(5)Tomēr, analizējot pārskatīto Rumānijas pieteikumu, Komisija konstatēja dažas neatbilstības. Tāpēc Komisija lūdza Rumānijas iestādes sniegt paskaidrojumus, kas tika izdarīts 2018. gada 14. decembrī.





(6)Savā pieteikumā Rumānijas iestādes sīki izklāsta katastrofas sekas. Atkārtotās smagās lietusgāzes no jūnija vidus līdz augusta sākumam izraisīja plūdus, kas nodarīja postījumus infrastruktūrai, lauksaimniecībai un privātām mājsaimniecībām visos sešos Ziemeļaustrumu reģiona apgabalos, jo īpaši Njamcā, Bakeu un Sučavā. Tika bojāti iekšzemes ūdensceļu dambji un aizsprosti, ceļi (valsts un reģionālie) un ielas vairāk nekā 4000 km garumā, tilti, ūdens attīrīšanas un kanalizācijas sistēmas, elektroenerģijas un gāzes apgāde, dzeramā ūdens apgāde un apūdeņošanas sistēmas, 32 skolas un citas sabiedriskās ēkas.

(7)Rumānijas iestādes lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu, ir 294 miljoni EUR, un tās tika atspoguļotas, iedalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā 154 miljoni EUR) attiecas uz aizsardzības infrastruktūras (uzbērumu) nodrošināšanas izmaksām, kam seko transporta infrastruktūras atjaunošanas izmaksas vairāk nekā 127 miljonu EUR apmērā.

(8)Rumānija nepieprasīja izmaksāt avansu.

(9)Rumānijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

(10)Saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014.–2020. g.) skartais reģions ir “mazāk attīstīta reģiona” daļa. Rumānijas iestādes savā pieteikumā neziņoja Komisijai par nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

(11)Rumānija neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

(12)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra.