Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz dažiem noteikumiem, kas skar finanšu pārvaldību dalībvalstīs, kurām ir vai kuras apdraud lielas grūtības, kas saistītas ar to finansiālo stabilitāti /* COM/2011/0481 galīgā redakcija - 2011/0209 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma saturs · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ieilgusī finanšu un ekonomikas krīze palielina spiedienu uz valstu finanšu resursiem, jo dalībvalstis ierobežo savu budžetu. Šajā situācijā raita lauku attīstības programmu īstenošana ir īpaši svarīgs instruments, jo tās ir finansiāla atbalsta rīks reālajai ekonomikai. Tomēr šo programmu īstenošanu bieži apgrūtina budžeta ierobežojumu izraisītās likviditātes problēmas. Tas jo īpaši ir vērojams tajās dalībvalstīs, ko krīze skārusi visvairāk un kas saņēmušas finansiālu atbalstu no maksājumu bilances (MB) mehānisma programmām, kas paredzētas valstīm, kuras nav euro zonā, un no Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) programmām, kas paredzētas euro zonas valstīm. Līdz šim sešas valstis ir lūgušas finansiālu atbalstu tās palīdzības ietvaros, ko sniedz šie mehānismi, un ir vienojušās ar Komisiju par makroekonomikas korekciju programmu. Ungārija saņēma finansiālu atbalstu no 2009. gada, taču 2010. gadā pārtrauca dalību atbalsta mehānismā. Pārējās piecas valstis ir Rumānija un Latvija, kuras izmanto MB atbalstu, un Portugāle, Grieķija un Īrija, kuras izmanto EFSM atbalstu, turpmāk — "programmas valstis". Lai palīdzētu dalībvalstīm turpināt īstenot programmas vietējā līmenī un izmaksāt līdzekļus projektiem, šajā priekšlikumā ir ietverti noteikumi, kas ļauj palielināt ELFLA ieguldījumu likmi, kas piemērojama šo valstu lauku attīstības programmām, līdz pat 95 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem reģioniem, kas tiesīgi tos saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi, attālākajiem reģioniem un nelielajām Egejas jūras salām un līdz 85 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem citiem reģioniem periodā, kamēr tiem piemēro atbalsta mehānismus. Tas nodrošinās šīm dalībvalstīm papildu finanšu resursus un sekmēs turpmāku programmu īstenošanu vietējā līmenī. · Vispārīgais konteksts Parāda apmēra un valdības nespējas aizņemties tirgos izraisītā finanšu krīzes padziļināšanās dažās no minētajām dalībvalstīm neapšaubāmi būtiski ietekmē reālo ekonomiku. Komisija ir bijusi ļoti aktīva un sniegusi priekšlikumus, kā labāk reģēt uz pašreizējo finanšu krīzi un tās sociālekonomiskajām sekām. Konkrētāk, priekšlikumu paketē par krīzes pārvarēšanu Komisija 2008. gada decembrī ierosinājusi vairākas normatīvas izmaiņas, kuru mērķis ir palielināt ELFLA ieguldījumu likmi, kas piemērojama lauku attīstības programmu izdevumiem 2009. gadā. No iepriekš minētajām valstīm šo pasākumu izmantojušas Grieķija, Latvija un Ungārija. · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) definē kopējos noteikumus, kas piemērojami plānošanas gaitā, kā arī programmu pārvaldības, uzraudzības un projektu izvērtēšanas kārtību. Lauku attīstības programmas pārbaudīs un pielāgos atlikušajam programmu īstenošanas periodam, ja tas būs nepieciešams, lai nodrošinātu to saderību ar Kopienas stratēģiskajām pamatnostādnēm, valsts stratēģisko plānu un Regulu (EK) Nr. 1698/2005 atbilstoši šīs regulas 18. un 19. punktam. Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 26. panta 1. punktā noteikts, ka starpposma maksājumus aprēķina, piemērojot katras prioritātes līdzfinansējuma likmi attiecīgiem publiskā sektora izdevumiem, kas apstiprināti šai prioritātei. · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un Ietekmes novērtējums · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Priekšlikums ir saderīgs ar citiem priekšlikumiem un iniciatīvām, ko pieņēmusi Komisija, reģējot uz finanšu krīzi. · Ekspertu pakalpojumu iepirkums un izmantošana Ārējo ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. · Ietekmes analīze Priekšlikums ļaus Komisijai apstiprināt augstākas ELFLA ieguldījumu likmes attiecīgajām valstīm laikā, kamēr uz tām attiecas atbalsta mehānismi. Šim palielinājumam nav vajadzīgs papildu budžets, jo fonda kopējais finanšu piešķīrums valstīm un programmām 2007.–2013. gada programmu īstenošanas periodam nemainīsies. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti · Priekšlikuma kopsavilkums · Priekšlikumā ierosināts grozīt Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. pantu, lai būtu iespējams palielināt ELFLA ieguldījumu likmi, kas piemērojama minēto dalībvalstu lauku attīstības programmām, līdz 95 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem reģionos, kas tiesīgi to saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi, attālākajiem reģioniem un nelielajām Egejas jūras salām un līdz 85 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem citos reģionos periodā, kad tie izmanto atbalsta mehānismus. Pēc Padomes lēmuma pieņemšanas par palīdzības piešķiršanu dalībvalstīm no atbalsta mehānismiem tās iesniegs Komisijai priekšlikumu par savu lauku attīstības programmu grozīšanu, paredzot ELFLA līdzfinansējuma likmju palielinājumu. Pēc šo grozījumu pieņemšanas iesniegtiem maksājumu pieteikumiem pienāksies lielāks atbalsts. Tas būs pagaidu pasākums, kuru izbeigs, tiklīdz uz dalībvalsti vairs neattieksies atbalsta mehānisms. Saskaņā ar vispārējiem principiem, kas piemērojami atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1698/2005, palielinātās līdzfinansējuma likmes tiek izmantotas tikai maksājumiem, kas veicami pēc tam, kad Komisija apstiprinājusi attiecīgās lauku attīstības programmas, tostarp jaunos finanšu plānus. · Juridiskais pamats Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) definē vispārīgus noteikumus, kas piemērojami programmu izveidē, kā arī programmu pārvaldības, uzraudzības un projektu izvērtēšanas kārtību. Priekšlikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 1698/2005 būtu jābalstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. un 43. pantu. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, ciktāl tā mērķis ir ar ELFLA starpniecību nodrošināt papildu atbalstu atsevišķām dalībvalstīm, kurām ir nopietnas grūtības vai kurām draud nopietnas grūtības, jo īpaši saistībā ar ekonomisko izaugsmi, finansiālo stabilitāti un budžeta deficīta un parāda situācijas pasliktināšanos, tostarp starptautiskās ekonomikas un finanšu vides ietekmes dēļ. Tāpēc ir nepieciešams Eiropas Savienības līmenī izveidot pagaidu mehānismu, kas ļautu Eiropas Komisijai atmaksāt ELFLA apstiprinātos izdevumus, izmantojot augstāku līdzfinansējuma likmi. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo veicina palielināta ELFLA atbalsta piešķiršanu dalībvalstīm, kurām ir grūtības vai kuras apdraud lielas grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tās nav varējušas ietekmēt, atbilstoši nosacījumiem Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 (ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu), vai valstīm, kurām radušās grūtības vai draud nopietnas grūtības attiecībā uz maksājumu bilanci, atbilstoši nosacījumiem Padomes Regulā (EK) 332/2002. Attiecībā uz Grieķiju kreditoru vienošanās, kas tika noslēgta vienlaikus ar Euro zonas aizdevumu mehānisma aktu (Euro Area Loan Facility Act), stājās spēkā 2010. gada 11. maijā. Tā paredz, ka atbalsta pieejamības periods beigsies vienošanās parakstīšanas trešajā gadadienā. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Komisija ir izskatījusi visas tiesiskā regulējuma piedāvātās iespējas un, ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, uzskata par vajadzīgu ierosināt Padomes Regulas 1698/2005 grozījumus. Šīs pārskatīšanas mērķis ir turpmāk atvieglot projektu līdzfinansēšanu, tādējādi paātrinot gan projektu īstenošanu, gan šo ieguldījumu ietekmi uz reālo ekonomiku. 4. Ietekme uz budžetu Saistību apropriācijas netiek ietekmētas, jo nav ierosināti grozījumi attiecībā uz ELFLA finansējuma maksimālo summu, kas paredzēta darbības programmām plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam. Attiecīgajā periodā Komisija atmaksās apstiprinātos izdevumus pēc paaugstinātas līdzfinansējuma likmes. Tas nekavējoties izpaudīsies papildu maksājumos minētajām dalībvalstīm, lai segtu izdevumus, kas deklarēti Komisijai, sākot ar šīs regulas spēkā stāšanās dienu pēc lauku attīstības programmu pārskatīšanas. Pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu prognozēm, kas līdz šim iesniegtas Komisijai, varētu būt maksājami papildu EUR 90 miljoni no 2011. gada budžeta, ja priekšlikums apstiprināts laikus, un EUR 470 miljoni no 2012. gada budžeta, ja dalībvalstis nolemj izmantot maksimālo atļauto līdzfinansējuma likmi. Ņemot vērā dalībvalsts lūgumu izmantot pasākumu un ņemot vērā progresu attiecībā uz starpposma maksājumu pieteikumiem, Komisija 2012. gadā pārskatīs papildu maksājumu apropriāciju vajadzību un atbilstošā gadījumā budžeta iestādei ierosinās piemērotas darbības. 2011/0209 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz dažiem noteikumiem, kas skar finanšu pārvaldību dalībvalstīs, kurām ir vai kuras apdraud lielas grūtības, kas saistītas ar to finansiālo stabilitāti EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. un 43. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[1], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Iepriekš nepieredzēta pasaules finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde ir būtiski iedragājušas ekonomisko izaugsmi un finansiālo stabilitāti, kā arī izraisījusi ievērojamu finansiālās un ekonomiskās situācijas pasliktināšanos vairākās dalībvalstīs. Konkrētāk, vairākās dalībvalstīs ir nopietnas grūtības vai tām draud nopietnas grūtības, jo īpaši saistībā ar ekonomisko izaugsmi, finansiālo stabilitāti un budžeta deficīta un parāda situācijas pasliktināšanos, tostarp starptautiskās ekonomikas un finanšu vides ietekmes dēļ. (2) Kaut arī ir jau veikti nozīmīgi pasākumi krīzes negatīvās ietekmes mazināšanai, tostarp grozījumi tiesību aktos, plaši jūtama finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem. Palielinās spiediens uz valstu finanšu resursiem, un būtu jāveic turpmāki pasākumi tā mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (turpmāk "ELFLA") finansējumu. (3) Pamatojoties uz līguma 122. panta 2. punktu, kurā paredzēta iespēja piešķirt Savienības finansiālu atbalstu dalībvalstij, kurai ir grūtības vai kuru nopietni apdraud lielas grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tā nevar ietekmēt, ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[3], ir izveidots šāds mehānisms ar nolūku saglabāt Savienības finansiālo stabilitāti. (4) Ar Padomes 2010. gada 7. decembra Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES[4] un Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES[5] piešķīra Savienības finansiālo atbalstu Īrijai un Portugālei. Grieķijai bija lielas grūtības saistībā ar tās finansiālo stabilitāti jau pirms Regulas (ES) Nr. 407/2010 stāšanās spēkā, un tā saņēma finansiālo palīdzību inter alia no citām euro zonas dalībvalstīm. (5) Ar Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm[6], ir izveidots instruments, kurš nodrošina, ka Padome sniegs savstarpējo palīdzību gadījumos, kad dalībvalsts, kurā nav ieviests euro, ir nonākusi grūtībās vai arī to apdraud nopietnas grūtības attiecībā uz maksājumu bilanci. (6) Ar Padomes 2008. gada 4. novembra Lēmumu 2009/102/EK[7], 2009. gada 20. janvāra Lēmumu 2009/290/ES[8] un 2009. gada 26. jūnija Lēmumu 2009/459/EK[9] Ungārijai, Latvijai un Rumānijai piešķīra šādu Savienības finansiālo atbalstu. (7) Laikposms, kurā ir pieejams atbalsts Īrijai, Ungārijai, Latvijai, Portugālei un Rumānijai, ir noteikts attiecīgajos Padomes īstenošanas lēmumos. Atbalsta termiņš Ungārijai beidzās 2010. gada 4. novembrī. (8) Attiecībā uz Grieķiju kreditoru vienošanās, kas tika noslēgta vienlaikus ar vienošanos Euro zonas aizdevumu mehānisma aktu, stājās spēkā 2010. gada 11. maijā. Tā paredz, ka atbalsta pieejamības periods beigsies trešajā gadadienā pēc vienošanās parakstīšanas. (9) 2011. gada 11. jūlijā 17 euro zonas dalībvalstu finanšu ministri parakstīja līgumu par Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) izveidi. Līgums izrietēja no Eiropadomes 2011. gada 25. marta lēmuma. Paredzēts, ka līdz 2013. gadam ESM pārņems uzdevumus, kurus pašlaik izpilda Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI) un Eiropas finanšu stabilitātes mehānisms (EFSM). (10) 2011. gada 23. un 24. jūlija Eiropadomes secinājumos atzinīgi novērtēts Komisijas nodoms uzlabot sinerģiju starp aizdevuma programmu Grieķijai un Savienības fondiem, atbalstot centienus palielināt Grieķijas spējas apgūt Savienības piešķirtos līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, pievēršoties konkurētspējas uzlabošanai un darbvietu izveidei. Turklāt Eiropadome savos secinājumos atzinīgi vērtē un atbalsta to, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm veido visaptverošu tehniska atbalsta programmu Grieķijai. Šī regula sekmē šos centienus pēc sinerģijas. (11) Lai sekmētu Savienības finansējuma pārvaldību, paātrinātu ieguldījumus minētajās dalībvalstīs un reģionos un palielinātu ekonomikā ieguldīto līdzekļu atdevi, ir nepieciešams atļaut ELFLA ieguldījumu likmes palielinājumu līdz 95 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem reģionos, kas ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un līdz 85 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem citos reģionos, kam ir nopietnas grūtības saistībā ar to finansiālo stabilitāti. (12) Saskaņā ar vispārējiem principiem, kas piemērojami atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1698/2005, paaugstinātās līdzfinansējuma likmes tiek izmantotas tikai maksājumiem, kas veicami pēc tam, kad Komisija apstiprinājusi attiecīgās lauku attīstības programmas, tostarp jaunos finanšu plānus. Ir nepieciešams arī attiecīgi noteikt kārtību, kādā dalībvalstis var izmantot šo iespēju, kā arī mehānismu, kas to nodrošina. (13) Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)[10], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. pantam pēc 4.b punkta pievieno šādu 4.c punktu: "4.c Atkāpjoties no 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem maksimālajiem robežlielumiem, ELFLA ieguldījumu var palielināt ne vairāk kā līdz 95 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem reģionos, kas ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un attālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās, un līdz 85 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem citos reģionos. Šīs likmes piemēro attaisnotajiem izdevumiem, kas nesen deklarēti apstiprinātajā izdevumu deklarācijā, kas iesniegta laikposmā, kad dalībvalsts atbilst vienam no šiem nosacījumiem: a) tai ir pieejams finansiāls atbalsts saskaņā ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu*, vai pirms minētās regulas stāšanās spēkā tai ir pieejams citu euro zonas dalībvalstu atbalsts; b) tai ir pieejams vidēja termiņa finansiālais atbalsts saskaņā ar Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm**; c) tai ir pieejams finansiāls atbalsts saskaņā ar līgumu par Eiropas Stabilitātes mehānisma izveidi. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot atkāpi, kas minēta pirmajā daļā, iesniedz lūgumu Komisijai attiecīgi grozīt savu lauku attīstības programmu. Atkāpi piemēro, tiklīdz Komisija ir apstiprinājusi programmas grozījumus, un beidz piemērot, tiklīdz dalībvalsts vairs neatbilst nevienam no pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. Tad dalībvalsts nosūta Komisijai programmas grozījumu priekšlikumu, tostarp jaunu finansējuma plānu saskaņā ar maksimālajiem robežlielumiem pirms atkāpes. Ja dalībvalsts nenosūta Komisijai savas lauku attīstības programmas grozīšanas priekšlikumu, tostarp jaunu finansējuma plānu, dienā, kad tā vairs neatbilst nevienam no šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, vai arī, ja paziņotais finansējuma plāns neatbilst šā panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem maksimālajiem robežlielumiem, šos robežlielumus automātiski piemēro no šīs dienas. * OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp. ** OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.” 2. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS FINANŠU PĀRSKATS || AGRI/I1/Ares/2011/880294 Rev 1 (JGS/dz) 6.20.2011.6 || DATUMS: 26/07/2011 1. || BUDŽETA POZĪCIJA 05 04 05 01 || 2011. GADA APROPRIĀCIJAS: SA: EUR 14 407 971 311 MA: EUR 11 900 560 340 2. || NOSAUKUMS Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) attiecībā uz fonda finansiālu atbalstu dažām dalībvalstīm 3. || JURIDISKAIS PAMATS - 4. || MĒRĶI Grozīt Regulu 1698/2005, lai atļautu dalībvalstīm, kurām ir lielas grūtības saistībā ar to finansiālo stabilitāti, ELFLA ieguldījumu robežlielumu palielinājumu līdz 95 % no attaisnotajiem valsts izdevumiem. 5. || FINANSIĀLĀ IETEKME (1) || 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos euro) || KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2011 (miljonos euro) || NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2012 (miljonos euro) 5.0 || IZDEVUMI, - KO SEDZ NO EK BUDŽETA (pašreizējās cenās) - VALSTU IESTĀDES - CITI || - || SA: - MA: + 90 || SA: - MA: + 470 5.1 || IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) - VALSTS LĪMENĪ || - || - || - || || 2011 || 2012 || 2013 5.0.1 || PAREDZAMIE IZDEVUMI (pašreizējās cenās) SA MA || - +90 || - +470 || - - 5.1.1 || PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI || - || - || - 5.2 || APRĒĶINA METODE:- 6.0 || VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? || JĀ NĒ 6.1 || VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? || JĀ NĒ 6.2 || VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDBUDŽETS? || JĀ NĒ 6.3 || VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? || JĀ NĒ 6.4 || CITI || PIEZĪMES (1) Attiecībā uz saistību apropriācijām Regulas 1698/2005 grozījumiem nebūs finansiālas ietekmes, jo lauku attīstībai paredzētais kopējais finansējums paliek nemainīgs tāpat kā tā gada sadalījums. Attiecībā uz maksājumiem līdzfinansējuma likmes palielinājums var izrietēt no lielākām attiecīgo dalībvalstu atmaksām. Ja priekšlikums ir apstiprināts laikus, lai piemērotu jaunās likmes maksājumu pieprasījumiem, kas attiecas uz 2011. gada trešo ceturksni, nepieciešamie papildu maksājumu piešķīrumi šajā gadā lēšami EUR 90 miljonu apmērā. Attiecībā uz 2011. gadu situācija, ja nepieciešams, risināma ar vispārējo līdzekļu pārvietošanu. Papildu maksājumi, kas veicami 2012. gadā, lēšami EUR 470 miljonu apmērā. Saistībā ar dalībvalsts pieprasījumu izmantot pasākumu un atkarībā no savstarpējo maksājumu pieprasījumu attīstības Komisija 2012. gadā pārskatīs nepieciešamību pēc papildu maksājumu piešķiršanas un vajadzības gadījumā ierosinās nepieciešamās darbības budžeta iestādei. Nav vēl aplēsti iespējamie maksājumi 2013. gadam, kad, gadījumā, ja ar ārkārtas notikumiem vai apstākļiem joprojām varēs pamatot līdzfinansējuma likmju palielinājumu, to sekas būtu jāņem vērā budžeta procedūrā. ELFLA kopējam budžetam saglabājoties nemainīgam, papildu maksājumi 2011. un 2012. gadā izraisīs attiecīgu samazinājumu perioda beigās. [1] OV L , .., lpp. [2] OV L, .., lpp. [3] OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp. [4] OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp. [5] OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp. [6] OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp. [7] OV L 37, 6.2.2009., 5. lpp. [8] OV L 79, 25.3.2009., 39. lpp. [9] OV L 150, 13.6.2009., 8. lpp. [10] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.