LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.10.2004 
COM(2004) 698 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Terora aktu nov ēršana, sagatavot ība un rea ģēšana uz tiem 
 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. IEVADS ...................................................................................................................... .3  
2. PILSONISK Ā SABIEDR ĪBA UN TERORISMA APKAROŠANA .......................... 3 
2.1. Pamatties ību aizsardz ība pret vardarb īgu radikālismu................................................. 4 
2.2. Dialogs par droš ību starp valsts un priv āto sektoru ..................................................... 4 
2.3. Terorisma upuri........................................................................................................... .4  
2.4. 11. marta pasludin āšana par br īvības nodrošin āšanas pilsonisko un demokr ātisko 
debašu dienu................................................................................................................. 4 
3. INTEGR ĒTA PIEEJA TERORA AKTU NOV ĒRŠANAI, SAGATAVOT ĪBAI UN 
REAĢĒŠANAI UZ TIEM KOPIENAS SF ĒRĀS....................................................... 5 
3.1. Kopienas politika terorisma apkarošan ā...................................................................... 5 
3.2. Ārējā sadarbība............................................................................................................. 6 
3.3. Eiropas un valstu sist ēmu integr ācija........................................................................... 6 
3.4. Instit ūcijas, kas sazin ās ar sabiedr ību........................................................................... 7 
3.5. Apvienošan ās ar tiesībaizsardz ības kopienu ................................................................ 7 
3.6. Droš ības izpētes priorit āte............................................................................................ 8 
3.7. Priv ātā sektora noz īme ................................................................................................. 9 
3.8. Spr āgstvielas ................................................................................................................ 9 
 
LV 3   LV 1. IEVADS 
Pēc teroristu vardarb ības, kas 11. mart ā skāra gan Madridi, gan Eiropas Savien ību kopum ā, 
Eiropas Kopiena vienoj ās1 par stratēģisko to m ērķu kopumu, kuri kopš t ā laika ir noteikuši 
Eiropas Savien ības terorisma apkarošanu. 
2004. gada 18. j ūnija sanāksmes laik ā2 Eiropas Padome apstiprin āja pārstrādāto ES Rīcības 
plānu terorisma apkarošanai . Efektīva terora aktu nov ēršana un Eiropas Savien ības 
sagatavot ība un rea ģēšana uz tiem ir galvenie m ērķi, kuriem pak ārtoti daudzi plaša m ēroga 
pasākumi un r īcības, kas noteiktas r īcības plānā, kurā Komisija sniedza izš ķirošu 
ieguldījumu3. Šīs sanāksmes laik ā Eiropas Padome noteica vair ākus priorit ārus jautājumus, 
kuri ir jāatrisina līdz 2004. gada beig ām: terora aktu nov ēršana un to seku vad ība, būtisko 
infrastrukt ūru aizsardz ība un terorisma finans ēšana. 
Šis paziņojums un Komisijas vienlaic īgi pieņemtie trīs atsevišķie paziņojumi4 katrā no 
iepriekš min ētajām jomām, atbilst š īm Eiropas Padomes pras ībām un kop ā ar Padomi sniedz 
ieguldījumu Eiropas Padomes 2004. gada 17. decembra san āksmes sagatavošan ā. 
2. PILSONISK Ā SABIEDR ĪBA UN TERORISMA  APKAROŠANA 
Tiesības uz dz īvību, brīvību un droš ību5 ir vienas no v ērtīgākajām, ja ne pašas svar īgākās 
cilvēktiesības6. Terorisms apdraud t ās visas. Šo ties ību saglab āšana ir pamata uzdevums, kam 
nepieciešama visu sabiedr ības locek ļu līdzdalība. Tādēļ nepietiek ar to, ka Eiropas politikas ir 
integrētas, tām jābūt arī ietverošām. Tām ir jāiesaista parlamenti, ekonomisk ās vienības, 
pilsoniskās sabiedrības organiz ācijas un visi Eiropas pilso ņi. 
Dzīvības, drošības un brīvības aizsardz ībai mūsu laikos nepieciešami jauni risin ājumi, līdzekļi 
un pieejas. Lai teroristiem liegtu br īvību vērsties pret pašu br īvību, visai sabiedr ībai jāpiedalās 
jaunu līdzekļu un jaunas kontroles defin ēšanā un attīstībā: nepieciešami efekt īvāki līdzekļi 
globālā terorisma apkarošanai un jaunas efekt īvas kontroles l īdzsvara uztur ēšanai starp kop īgu 
drošību un personisko br īvību. Droš ības mērķiem tom ēr ir jābūt samērojamiem ar 
pamatties ību principiem; ar starptau tiskiem noteikumiem par br īvu uzņēmējdarbību un 
komerciālo apmaiņu; gan ES, gan m ūsu tirdzniec ības partneriem ir j āgarantē tās personisk ās 
un komercinform ācijas slepen ība, kas ieg ūta drošības dienestu vajadz ībām. 
                                                 
1 Eiropas Padomes 2004. gada 25. marta Deklar ācija par terorisma apkarošanu - 
http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/ docs/pressData/en/ec/79637.pdf. 
2 Eiropas Padome BRISEL Ē - 2004. gada 17. un 18. j ūnijs - Prezident ūras secinājumi - 10679/2/04 
REV2, http://ue.eu.int/uedocs/cmsUpload/81742.pdf. 
3 Komisijas dienesta darba dokuments "Pretteroristisku pas ākumu uzskait ījums: Komisijas dienestu 
ieguldījums” - SEC(2004) 669, 25.5.2004. 
4 Komisijas pazi ņojumi „Teroristu finans ēšana – cīņas uzsākšana” - KOM(2004) 700 -, „Nov ēršana un 
seku vad ība terorisma apkarošan ā” - KOM(2004) 701 -, un „B ūtiskās infrastrukt ūras aizsardz ība 
terorisma apkarošan ā”  - KOM(2004) 702. 
5 Visp ārējās cilvēktiesību deklar ācijas 3. pants: „Katram ir ties ības uz dz īvību, brīvību un personas 
neaizskaram ību.” 
6 Sal. Eiropas Savien ības Pamatties ību hartas 2. panta 1. punkts „Ikvienam ir ties ības uz dz īvību” un 
6. pants „Ikvienam ir ties ības uz personas br īvību un droš ību”, 
http://www.europarl.eu.int/charter/pdf/text_en.pdf. 
 
LV 4   LV 2.1. Pamatties ību aizsardz ība pret vardarb īgu radikālismu 
Pretestībai pret vardarb īgo radikālismu mūsu sabiedr ībā un tādu apstākļu izjaukšanai, kas 
veicina teroristu verv ēšanu, ir j ābūt terorisma nov ēršanas strat ēģijas pamata priorit ātēm. 
Komisija ir iecer ējusi piedal īties šajos 2005. gada Padomes darbos un šeit balst īties, cita 
starpā, uz Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudz ības centra pieredzi un ekspertu un 
pētnieku zin āšanām. Tās mērķis, no vienas puses, b ūs noteikt, k ādas Eiropas politikas un 
instrumenti var nov ērst vardarb īgu radikālismu, un, no otras puses, izp ētīt, kā vislabāk 
aizsargāt Eiropas Konstitucion ālajā līgumā paredzētās pamatties ības un br īvības no jebkura, 
kas varētu mēģināt tām uzbrukt vardarb īgi un teroristiski. 
2.2. Dialogs par droš ību starp valsts un priv āto sektoru 
Ņemot vērā privātā sektora svar īgo nozīmi terora aktu nov ēršanā, sagatavot ībai un rea ģēšanai 
uz tiem, k ā atzīmēts katrā no trim p ārējiem pazi ņojumiem, sagatavojoties 2004. gada 
decembra Eiropas Padomei, Komisija  uzskata par nepieciešamu iesaist īties „dialog ā par 
drošību starp valsts un priv āto sektoru” ar Eiropas, valstu un nozaru feder āciju pārstāvjiem un 
citām pārstāvniecības organiz ācijām. Šis dialogs j ābalsta uz l īdzšinējo darbu šaj ā jomā un 
pastāvošajām partnerattiec ībām, īpaši attiec ībā uz valsts un priv āto partnerattiec ību izveidi 
organizētās noziedz ības apkarošan ā. Nav jāveido jaunas strukt ūras, bet dr īzāk jārada iespēja 
abām pusēm iesaist īties auglīgā dialogā par Eiropas droš ības vajadz ību līdzsvarošanu ar 
nepieciešam ību nepārraut preču un pakalpojumu apriti Eirop ā, ievērojot tās privātās un 
komercinform ācijas slepen ību, kas ieg ūta drošības vajadz ībām, saglab ājot ietekmi uz 
uzņēmumiem un industriju, kas ir saist īta ar ierosin ātājiem pasākumiem proporcion āli 
drošības risku samazin āšanas sasniegšanai. 
2.3. Terorisma upuri 
Sabiedrībā, ko saista solidarit āte, upuru un to ģimeņu atbalstam, k ā arī rehabilitācijas centienu 
palīdzībai ir jābūt daļai no reakcijas uz terora ak tiem. Eiropas Padome 25. mart ā uzaicināja 
Komisiju „ steidzami nodrošin āt 2004. gada budžet ā pieejamo l īdzekļu piešķiršanu terorisma 
upuru atbalstam”. 
Pašreiz Komisija str ādā pie dažādiem šīs reaģēšanas aspektiem un ievieš Eiropas Parlamenta 
apstiprinātu izmēģinājuma projektu to projektu finans ēšanas atbalst īšanai, ar kuriem paredz ēta 
palīdzība upuru atvese ļošanās un sabiedr ības inform ētības veicin āšana par terorisma 
draudiem. 
Papildus ir j āizveido meh ānisms, kas gad ījumos, kuri rada ārkārtējus zaudējumus, piem ēram, 
uzbrukums Pasaules Tirdzniec ības centram Ņujorkā, sadalītu ekonomisko apgr ūtinājumu 
starp visām Eiropas Savien ības dalībvalstīm. Īstenojot š ādu solidarit āti, katrai dal ībvalstij būs 
vieglāk tikt galā ar šāda apmēra uzbrukuma sek ām. Komisija p ēta dažādus šāda mehānisma 
variantus, ņemot vērā iespējamo priekšlikumu šaj ā jautājumā 2005. gada vid ū. 
2.4. 11. marta pasludin āšana par br īvības nodrošin āšanas pilsonisko un 
demokrātisko debašu dienu 
Komisija ir iecer ējusi godin āt 2004. gada 11. marta vardarb ības upuru piemi ņu ar 
ceremonij ām, ko veiks 1. Eiropas Terorisma upuru piemi ņas dienā 2005. gada 11. mart ā. 
Komisija uzskata, ka lab ākais veids, k ā to īstenot, ir pasludin āt šo dienu par br īvības 
nodrošināšanas pilsonisko un demokr ātisko debašu dienu. Dien ās pēc 11. marta vairums 
 
LV 5   LV Eiropas pilso ņu visās dalībvalstīs izrādīja solidarit āti, uzticam ību, drosmi un uztic ēšanos 
valstu un Eiropas instit ūcijām. Eiropas Savien ībai ir jāciena šī demokrātiskā gatavība un 
jāveicina informat īvas debates par smalko l īdzsvaru, kas Eirop ā ir jāatrod starp augst āko 
sabiedrisk ās drošības līmeni un Eiropai rakstur īgo brīvību un garantiju aizsardz ību. Komisija 
vēlas sadarb ībā ar Padomi izveidot memori ālo ziņojumu, adres ējot to Eiropas, valstu un 
citiem parlamentiem, k ā arī Eiropas pilso ņiem kopum ā, aprakstot pas ākumus, ko Eiropa 
īstenojusi laik ā no 2004. gada 11. marta l īdz 2005. gada 11. martam un attiec īgo īstenošanas 
pakāpi Eiropas un valstu l īmenī, kā arī galvenos uzdevumus , kas veicami turpm āk. Šādu 
terorisma upuru piemi ņai veltīto ziņojumu var ētu ievadīt ar Eiropas Padomes zi ņojumu. 
3. INTEGR ĒTA PIEEJA  TERORA  AKTU  NOVĒRŠANAI,  SAGATAVOT ĪBAI  
UN REAĢĒŠANAI  UZ TIEM  KOPIENAS  SFĒRĀS 
3.1. Kopienas politika terorisma apkarošan ā 
Sanāksmē 2004. gada 18. j ūnijā Eiropas Padome uzsv ēra integrētas pieejas noz īmi terorisma 
apkarošan ā un uzsv ēra Eiropas Savien ības daudzo instrumentu izmantošanas noz īmi. 
Komisija piln ībā piekrīt šādai pieejai, kas vada ar ī tās pašas darbu. 
Konstitucion ālā līguma projekts atce ļ trešo pīlāru un ar dažiem iz ņēmumiem novirza tieslietas 
un iekšlietas uz cit ām Eiropas Savien ības politik ām. Komisija ir ieguvusi iev ērojamu pieredzi 
pirmajā pīlārā tajās jomās, kurās Eiropas Padome j ūnijā ir lūgusi tās ieguldījumu. Tas rada 
situāciju vienk āršai institucion ālai uzdevumu p ārņemšanai jom ās, kurās pēc Līguma stāšanās 
spēkā Komisijai b ūs tās tradicion ālā politikas gatavošanas un īstenošanas noz īme. Komisija 
uzskata, ka konsekvenci un efektivit āti terorisma apkarošan ā var sasniegt, vien īgi nodrošinot 
labāku policijas un tiesu sadarb ības iekļaušanu m ūsu vispārējās politikās. 
Katrs no p ārējiem trim pazi ņojumiem, kas ir da ļa no pašreiz ējā ieguldījuma, apraksta veidus, 
kā Komisija ar t ās pašreizējiem līdzekļiem un atseviš ķos gadījumos ar jauniem l īdzekļiem 
varētu sekmēt terora aktu nov ēršanu un Eiropas sagatavot ību un rea ģēšanu uz tiem, attiec īgi 
terorisma finans ēšanu, nov ēršanu un seku vad ību un būtiskās infrastrukt ūras aizsardz ību 
terorisma apkarošan ā. Tāpat tiek uzsv ērta arī dažu galveno pras ību nozīme, kas balst ās uz 
daudziem izveidotajiem instrumentiem un l īdzekļiem, kas ir pieejami plaš ā Kopienas politiku 
spektrā. 
Turpmākās darbības ilustrē drošības mērķu iekļaušanu vair ākās kopienas politik ās ar nolūku 
novērst terora aktus, gatavoties tiem un rea ģēt uz tiem. Tas nav piln īgs visu to politikas jomu 
saraksts, kur ās Komisija patlaban tieš i veicina Eiropas Savien ības Rīcības plāna terorisma 
apkarošanai īstenošanu. Š ādā sarakstā, tāpat kā visu citu politikas jomu sarakst ā, kurās 
Komisija veicina Eiropas Padomes 25. mart ā noteiktās stratēģiskās prioritātes īstenošanu, 
jāiekļauj vairākas citas atš ķirīgas jomas, piem ēram, transports, ener ģija un kosmoss. 
3.2. Ārējā sadarbība 
Tiekoties 18. j ūnijā, Eiropas Padome uzsv ēra “nepieciešam ību nodrošin āt terorisma 
apkarošanas piln īgu iekļaušanu ES ārējo attiecību politik ā un pras ības, lai noteikti 
priekšlikumi t ā visefekt īvākajai nodrošin āšanai tiktu iesniegti Eiropas Padom ē līdz 
decembrim.” 
 
LV 6   LV Sadarbībā ar Padomi Komisija gatavo priekšlikumus Eiropas Padomei par to, k ā iekļaut 
terorisma apkarošanu daž ādos ES ārējo sakaru politikas elementos. K ā pirmo ieguld ījumu 
Komisijas dienesti ir izstr ādājuši neofici ālu dokumentu “Komisija s pretterorisma tehnisk ās 
palīdzības stratēģija”. 
Šis dokuments izkl āsta stratēģiskās politikas pamatojumu Komisijas ieguld ījumam kop ējās 
ES pieejas att īstībā, lai sniegtu pretterorisma pal īdzību trešās valstīs un reģionos. Strat ēģijas 
pamatojums ir: EK pal īdzībai ir jābalstās uz esošo sadarb ību un pal īdzību, un to j ārealizē 
sadarbībā ar saņēmējām valstīm; tai ir j ākoncentrējas uz jom ām, kurās EK ir sal īdzinošas 
priekšrocības – ģeogrāfiski, ar īpašu uzsvaru uz plaš ākām Eiropas kaimi ņattiecībām, un 
tematiski, sniedzot atbalstu ilgtermi ņa institucion ālās kapacitātes veidošanai, lai nodrošin ātu 
noturīgus rezult ātus, aptverot ANO Droš ības padomes rezol ūcijas 1373 priorit āšu jomas, 
piemēram, policijas un tiesu sadarb ība, finanšu likumdošana un prakse, k ā arī robežu 
pārvaldīšana. 
Komisija turpin ās attīstīt visus transporta un ener ģijas droš ības aspektus terorisma 
apkarošan ā, ieskaitot ārējās palīdzības programm ēšanu un sadarb ību ar treš ām valstīm. 
Eiropas Savien ības kaimi ņu un to trešo valstu, ar kur ām Eiropas Savien ība ir uztur ējusi 
tirdzniecības attiec ības, infrastrukt ūras un proced ūru drošības līmenis ir j āuztur pēc iespējas 
augstāks. Jebkur ā gadījumā tiem ir jābūt atbilstošiem starptautiski iedibin ātiem standartiem. 
Lai izvair ītos no atk ārtotas importa vai pre ču, vai personu droš ības pārbaudes p ēc to ierašan ās 
vai tranzītā, Komisijai ir j āsagatavo un j āiesniedz dal ībvalstīm apstiprin āšanai savstarp ējās 
atzīšanas nol īgumi par t ādu starptautisko pas ākumu veikšanu, par kuriem nosl ēgtas 
vienošanās. Šādas attiec īgās sistēmas regul āri ir jāpakļauj speci ālistu veiktai sal īdzinošai 
pārskatīšanai.  
Komisija gatavo papildu ieguld ījumu arī citos ES pieejas aspektos par terorisma apkarošanas 
iekļaušanu t ās ārējās attiecībās, proti, kult ūras dialoga veidošana ar Islama pasauli, 
pievēršanās terorisma rašan ās apstākļiem, savienojumu blo ķēšana starp starptautisko 
organizēto noziedz ību un terorismu. 
Pastāv svarīgas papildu saites ar uzs āktiem darbiem sadarb ībā ar Eiropas Padomi masu 
iznīcināšanas iero ču neizplat īšanas jom ā, ieskaitot l īdzekļus, kuri ir saist īti ar div ējāda 
lietojuma prec ēm un eksporta kontroli. 
Ir svarīgi atzīmēt arī, ka saistīti jautājumi veido svar īgu daļu no daudzpus ējām un starpvalstu 
sadarbības programm ām, kurās ir iesaist īta Komisija. 
3.3. Eiropas un valstu sist ēmu integr ācija 
Lai Eiropa var ētu nodrošin āt tās pilsoņu drošību, kas atbilstu augst ākajiem iesp ējamiem 
standartiem, tai ir j āspēj piesaistīt labāko inform āciju un lab ākos atrodamos speci ālistus. 
Komisija ir izveidojusi vair ākas ātrās reaģēšanas sist ēmas un civil ās aizsardz ības sistēmas, 
kas nodrošina noteiktas, koordin ētas un efekt īvas solidarit ātes darbības ārkārtas gadījumos, 
ieskaitot teroristu izcelsmes gad ījumus. Komisijas Droš ības direktor āta dienesta birojs 
darbojas 24 stundas un septi ņas dienas ned ēļā. Tas darbojas k ā kontakta punkts vairumam 
reaģēšanas sist ēmu. Papildus daž ādos dienestos ir komandcentri un kr īžu telpas trauksmes 
gadījumiem, kuri ir sasaist īti ar līdzīgām iestādēm visās Eiropas Savien ības dalībvalstīs. 
Komisija pašreiz apsver t ādas centr ālas strukt ūras nodibin āšanu, kas attiec īgos gadījumos 
 
LV 7   LV sasaistītu visas apakšsist ēmas un kr īzes gadījumos vad ītu apvienot ās komandas, kuras 
apvienotu visu b ūtisko inform āciju un zin āšanas. 
Analogi konsolid ācijas un integr ācijas procesi Eiropas l īmenī ir piepras īti, un pašreiz tie tiek 
gatavoti terorisma finans ēšanas apkarošanas jom ā, piemēram, ties ībaizsardz ības un 
izlūkdienestu re ālā laika piek ļuves iespējas finanšu iest āžu subjektu un dar ījumu datub āzēm. 
Turklāt attiecībā uz piegādes ķēdes drošības nodrošin āšanu Komisija pašreiz ir iesniegusi 
priekšlikumus Padomei un Parlamentam ar m ērķi ieviest lab āku brīdināšanas sist ēmu attiecībā 
uz preču apmaiņu, lai nodrošin ātu labāku visu aizdom īgo kustību kontroli, neapdraudot 
normālo tirdzniec ības plūsmu. 
3.4. Instit ūcijas, kas sazin ās ar sabiedr ību 
Lai gan iekš ējai komunik ācijai starp instit ūcijām ir izšķiroša nozīme terora aktu vai l īdzīgas 
trauksmes gad ījumā, laba sazi ņa ar sabiedr ību var būt tikpat izš ķiroša. Kā pierādījis elektrības 
pazušanas gad ījums Itālijā, nespēja nodrošin āt atbilstošu sazi ņu ar sabiedr ību var beigties ar 
nemieriem un pat masu hist ēriju. Līdzīgi nespēja pamanīt būtiskus sabiedr ības brīdinājumus 
var radīt lielas nelaimes, kas cit ādi varētu tikt nov ērstas vai samazin ātas. 
Labai sazi ņai ar sabiedr ību ir nepieciešamas jaunas un modernas sazi ņas un inform ācijas 
apstrādes sistēmas un proced ūras, kas ir piel āgotas jaunajai dra udu videi. Efekt īva 
komunikācija un inform ācijas sist ēmas var pal īdzēt agrīnai notikuma atkl āšanai, 
ekspresanal īzei un brīdināt attiecīgo apgabalu iedz īvotājus. Tādēļ tie ir galvenie instrumenti 
jebkuru draudu vai uzbrukumu seku nov ēršanai vai samazin āšanai. Vair ākas dalībvalstis 
patlaban p ārbauda savas sabiedr ības brīdināšanas sist ēmas un jaun ās tehnoloģiskās iespējas, 
piemēram, tiek p ārbaudīts, vai jau ir izv ērsta GSM š ūnas pārraide. 
Jaunā globālās drošības vide un ātrā tehnoloģiskā evolūcija rada jaunus, lielus uzdevumus 
sabiedrības drošības labā un ārkārtas saziņas dienestiem. Komisija veido lietot āju forumu, kas 
sastāv no sabiedr ības drošības un ārkārtas saziņas dienestu p ārstāvjiem. Šis forums veicin ās 
pastāvīgāku dialogu starp ārkārtas dienestu operatoriem un instit ūcijām par savienojam ām 
sistēmām ārkārtas situāciju vadīšanai un jaun ām idejām par sabiedr ības brīdināšanas 
sistēmām un proced ūrām. 
3.5. Apvienošan ās ar tiesībaizsardz ības kopienu 
Otra pras ība ir iesaist īt tiesībaizsardz ības instit ūcijas un iekš ējās drošības iestādes. Šīm 
institūcijām, iespējams, jāiesaistās visās iepriekš min ētajās jomās. Šāda nozīme ir izšķiroša 
cīņā pret terorisma finans ēšanu, īpaši ieteicama ievainojam ības novērtējuma veidošan ā un 
standartu izstr ādē būtiskās infrastrukt ūras aizsardz ībai un neizb ēgama, rea ģējot uz jebkuru 
terora aktu. 
Tomēr trauksmes apraidi starp Kopienas sist ēmām un ties ībaizsardz ības un iekš ējās drošības 
iestādēm dalībvalstīs var, un p ēc Komisijas dom ām, ir būtiski jāuzlabo. Š ādām institūcijām ir 
jābūt pieejai trauksm ēm, ko izzi ņojušas daž ādas Eiropas sist ēmas, un t ām jāspēj dalīties ar 
būtisku inform āciju. Komisija uzskata, ka Eiropolam ir j āvada tiesībaizsardz ības trauksmes 
mehānisms (ties ībaizsardz ības sakaru t īkls LEN) un t ā saistība ar cit ām Eiropas agr ās 
brīdināšanas un agr ās reaģēšanas sist ēmām. Eiropola l īdzdalība notiek saska ņā ar Konvenciju 
par Eiropas Policijas biroja izveidi. 
 
LV 8   LV Tāpat Komisija uzskata, ka Eiropolam ir j āuzņemas liel ākā nozīme Eiropas Programmas 
būtiskās infrastrukt ūras aizsardz ībai ( EPCIP ) izveidē, kuras sagatavošanu t ā plāno pabeigt 
2005. gada laik ā. 
Komisija uzskata, ka Eiropolam, Eurojust un citām kompetent ām iestādēm ir jābūt pieejām 
vispilnīgākajai un jaun ākajai inform ācijai, lai nodrošin ātu efektīvu terorisma finans ēšanas 
apkarošanu. Ir j ābūt pilnīgai sagatavot ībai gan valsts, gan ES un starptautiskaj ā līmenī, 
apmainoties ar inform āciju attiec ībā par visiem teroristiskajiem nodar ījumiem, ieskaitot 
līdzdalību teroristu grupas darb ībās, jebkādi tās finansējot. 
3.6. Droš ības izpētes priorit āte 
Komisija uzskata, ka Eiropas Savien ībai ir jāveic izšķiroši soļi gan kvantitat īvā, gan 
kvalitatīvā ziņā, lai būtiski pastiprin ātu zinātnisko un tehnolo ģisko izpēti drošības jomā. 
Jautājumi, kas ir saist īti ar civilo aizsardz ību (ieskaitot biodroš ību un aizsardz ību pret riskiem, 
kuri rodas terora aktu rezult ātā) un krīzes vadību, ir iek ļauti 6. zin ātniskās izpētes 
pamatprogrammas sada ļā par zinātnisko atbalstu politik ai. Papildus notiekošaj ām iniciatīvām, 
Komisija nesen pie ņēmusi pazi ņojumu „Droš ības izpēte – turpm ākās darbības”, kur ā 
izmantots zi ņojums, kuru izstr ādājusi drošības izpētes jomas darbinieku grupa. Šaj ā ziņojumā 
propagand ēts, ka, sākot ar 2007. gadu, Eiropas Savien ības drošības izpētes programmai ik 
gadu ir nepieciešami papildu l īdzekļi vismaz 1 miljarda eiru apm ērā. Komisija ir atz īmējusi 
drošības izpētes jomas darbinieku ieteikumu, ka droš ības izpētei ir jāpiešķir atbilstošs l īdzekļu 
apjoms. Finanšu jom ā tā ir aktualiz ējusi atbilstošu budžetu un politiku. 
Eiropas droš ības izpētes programma b ūtiski uzlabos darb ību vairākās jomās, dažās no kurām 
ir jāizpilda pras ības terorisma apkarošanas finans ēšanai, būtiskās infrastrukt ūras aizsardz ībai 
un terorisma seku vad ības attīstībai. Turkl āt kiberdroš ība kā IST programmas degpunkts 
joprojām būs tikpat svar īga, jo „e-ekonomikas” turpm ākajai attīstībai jānotiek paral ēli „e-
drošības” uzlabošanai. 
Komisija uzskata, ka priv ātajam sektoram ir b ūtiska nozīme, un ir j āveic ieguld ījums droš ības 
izpētē. Tai pat laik ā Eiropas Savien ībai ir jābūt gatavai atbalst īt novatorisku kop īgās izpētes 
attīstību, apvienojot gan valsts, gan priv ātos līdzekļus. 
3.7. Priv ātā sektora noz īme 
Cita ļoti svarīga galven ā prasība ir efekt īva un integr ēta sadarbība ar priv āto sektoru. Ja tiek 
uzskatīts par nepieciešamu p ārbaudīt finanšu pl ūsmas vai pastiprin āt būtisko infrastrukt ūru 
elastīgumu, priv ātajiem uz ņēmējiem ir izš ķiroša noz īme. Komisija uzskata, ka priv ātais 
sektors ir j āiesaista p ēc iespējas ātrāk, lai noteiktu un att īstītu jaunus risin ājumus pre ču un 
pakalpojumu droš ības paaugstin āšanai. 
Terorisms visbiež āk prasa tehnolo ģiskus jaunin ājumus un jaunas partner ības formas, kas vairo 
iekšējo un ārējo konkur ētspēju. Pēc iespējas jānodrošina priv ātā sektora struktur ēta 
iesaistīšanās augstu standartu, prakses un proced ūru attīstībā preču un pakalpojumu droš ības 
paaugstin āšanā, lai izvair ītos no jaunu likumdošanas pras ību piemērošanas r ūpniecībai. 
Iekšējā tirgus viengabalain ības saglab āšana un nostiprin āšana prasa š ā darba veikšanu, 
sadarbojoties Eiropas l īmenī. 
 
LV 9   LV 3.8. Spr āgstvielas 
Savā 25. marta deklar ācijā Eiropas Padome atzina, ka „ir jāgarantē, lai teroristu 
organizācijām un grup ām tiktu at ņemtas to tirgus da ļas”. Tā turklāt uzsvēra „nepieciešam ību 
nodrošināt lielāku šaujamiero ču, sprāgstvielu, m īnu izgatavošanas apr īkojuma un t ādu 
tehnoloģiju drošību, kuras veicina terorismu”. Jautājums pēc tam tika risin āts Komisijas 
„uzskaitījumā” un ir iek ļauts pārstrādātajā rīcības plānā. 
Komisija akt īvi seko iepriekš min ētajiem m ērķiem un veicina darbu Eiropas Padomes 
instancēs, sevišķi ar darba dokumentu pal īdzību. Šo darbu veic ietv eroši, iesaistot p ētniecības 
kopienu, speci ālistus, Eiropolu un spr āgstvielu un detonatoru ražot ājus. Mērķis ir, lai īpaši 
izsekojam ība, atklāšana, noteikšanas palielin āšana, glab āšana, grāmatvedība, transporta un 
kravas apstr ādes proced ūras saistībā ar Eiropas spr āgstvielām un detonatoriem veicin ātu 
augstākā iespējamā drošības līmeņa sasniegšanu. Ja b ūs nepieciešams, par šo jaut ājumu 
iesniegs priekšlikumus.