/* COM/2011/0589 galīgā redakcija - 2009/0035 (COD) */ KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAMatbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko attiecībā uz mikrouzņēmumiem groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem





2009/0035 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko attiecībā uz mikrouzņēmumiem groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (Dokuments attiecas uz EEZ) KONTEKSTS Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2009) 83 galīgā redakcija — 2009/0035 COD): | 26.02.2009. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 15.07.2009. | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis savu nostāju: | 10.03.2010. | Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: | Nav | Padomes nostājas pieņemšanas datums: | 12.09.2011. | KOMISIJAS PRIEKšLIKUMA MēRķIS Komisijas priekšlikums ir pieņemts “Labāka regulējuma” iniciatīvas kontekstā. Nodrošinot dalībvalstīm iespēju atbrīvot mikrouzņēmumus no Ceturtajā uzņēmējdarbības tiesību direktīvā[1] noteiktajām prasībām, priekšlikuma mērķis bija vienkāršot un uzlabot pašreizējo tiesisko regulējumu, lai samazinātu ar mikrouzņēmumu grāmatvedības uzskaites prasībām saistītos informācijas sniegšanas pienākumus ar nolūku: - mazināt administratīvo slogu, kā arī - saskaņot mikrouzņēmumu pārskata sniegšanas prasības ar lietotāju un sagatavotāju reālajām vajadzībām. PIEZīMES PAR PADOMES NOSTāJU 3.1 Vispārīgas piezīmes Kā “Labāka regulējuma” programmas prioritāte šis paātrinātais grozījums tika ierosināts 2009. gada februārī ar mērķi īsā laika posmā panākt būtiskus vienkāršojumus. Pēc 2008. gada decembrī Komisijai iesniegtā lūguma turpināt grāmatvedības uzskaites vienkāršošanu Eiropas Parlaments savā 2010. gada marta normatīvajā rezolūcijā pauda atbalstu šim priekšlikumam. Taču tas vienojās inter alia par grozījumu, kas paredz, ka uzņēmumiem ES tiesību aktos ir jānosaka pienākums kārtot grāmatvedības uzskaiti, kurā atspoguļo uzņēmuma komercdarījumus un finansiālo stāvokli. Padome kopumā atbalstīja Komisijas mērķi vienkāršot pašreizējo tiesisko regulējumu attiecībā uz mikrouzņēmumiem. Lai gan Padomes vairākums atbalstīja Komisijas priekšlikumu, bloķējošais mazākums uzskatīja, ka Komisijas priekšlikums nav īsti piemērots minēto mērķu sasniegšanai. Padomes nostāja atspoguļo kompromisa risinājumu. Konkrētāk, tajā noteikts ES līmeņa pienākums mikrouzņēmumiem kārtot grāmatvedības uzskaiti. 3.2 Eiropas Parlamenta ieviesto grozījumu tālāka virzība 1. Ieviestais grozījums, kas paredz, ka mikrouzņēmumiem joprojām ir pienākums kārtot grāmatvedības uzskaiti, kurā atspoguļo uzņēmuma komercdarījumus un finansiālo stāvokli: šā grozījuma būtība ir saglabāta Padomes nostājas 5. apsvērumā (pēdējais teikums). 2. Dažādi grozījumi, kuros uzsvērts, ka dalībvalstīm vajadzētu būt brīvai izvēlei, vai atbrīvot mikrouzņēmumus no Ceturtajā uzņēmējdarbības direktīvā noteiktajām prasībām, jo īpaši ņemot vērā konkrēto situāciju valsts līmenī saistībā ar uzņēmumu skaitu, uz kuriem attiecas direktīvā noteiktās robežvērtības: šo grozījumu būtība ir saglabāta Padomes nostājas 6. un 7. apsvērumā, kā arī 2. pantā. 3.3 Padomes nostājas ieviestie jaunie pasākumi Padomes priekšlikums bija Direktīvu 78/660/EEK par ES sabiedrību ar ierobežotu atbildību gada pārskatiem grozīt šādi: 3. izveidot mikrouzņēmumu kategoriju, kurā iekļauj sabiedrības, kuras bilances datumā nepārsniedz divus no trim tālākminētajiem kritērijiem: 4. bilances kopsumma: EUR 500 000; 5. neto apgrozījums: EUR 1 000 000; 6. vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā: 10; 7. dalībvalstīm to jurisdikcijā ir tiesības atbrīvot mikrouzņēmumus no jebkurām Direktīvā 78/660/EEK noteiktajām prasībām. Padomes nostāja atbalstīja atsevišķu mikrouzņēmumu kategoriju, bet ierosināja jaunu definīciju, ar kuru bilances kopsummas un neto apgrozījuma robežvērtības tiktu samazinātas līdz attiecīgi EUR 250 000 un EUR 500 000. Komisija lēš, ka ar šādām zemākām robežvērtībām Padomes nostājā paredzētie vienkāršošanas pasākumi sasniegtu par aptuveni 15 % mazāk uzņēmumu nekā Komisijas priekšlikuma gadījumā. Padome ierosināja, ka dalībvalstīm nevajadzētu būt tiesīgām mikrouzņēmumiem noteikt tiešus atbrīvojumus no ES grāmatvedības uzskaites prasībām un tā vietā ierosināja citus vienkāršojumus, kurus dalībvalstis varētu pieņemt, proti: - tiesības samazināt pārskatos iekļaujamās informācijas apjomu atbilstoši vienkāršotai bilances un peļņas un zaudējumu pārskata struktūrai. Dalībvalsts turklāt var atbrīvot mikrouzņēmumus no pienākuma gada beigās aprēķināt uzkrājumus un avansa maksājumus attiecībā uz noteiktiem izdevumu veidiem; - tiesības ievērojami samazināt informācijas apjomu, kas parasti sniedzams gada pārskata pielikumos un atļaut šo informāciju iekļaut bilances beigās; - tiesības atbrīvot mikrouzņēmumus no pārskatu publiskošanas, ja pārskati ir iesniegti atbildīgajai struktūrai, kas pēc tam valsts reģistrā iesniedz vismaz bilanci. Lai nodrošinātu noteiktību un palielinātu mikrouzņēmumu pārskatu salīdzināmību, Padome ierosināja šāda veida uzņēmumiem aizliegt izmantot patiesās vērtības uzskaites principu. Salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu Padomes nostāja tik un tā joprojām ES līmenī noteiks virkni pienākumu attiecībā uz grāmatvedības uzskaiti, tostarp, piemēram, vispārīgos novērtēšanas noteikumus, obligātu bilances un peļņas un zaudējumu pārskata struktūru, kā arī minimālās pārskatāmības prasības. SECINāJUMI Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pieņēma nostāju pirmajā lasījumā. Lai gan ar to tiek izdarīti ievērojami grozījumi Komisijas priekšlikumā, jo īpaši saistībā ar mikrouzņēmumu definīciju, tajā saglabāta Komisijas priekšlikuma pamatdoma noteikt dalībvalstīm iespēju atbrīvot mikrouzņēmumus no ievērojama grāmatvedības uzskaites pienākumu apjoma ES līmenī. Lai gan Komisijas priekšlikumā bija paredzēts noteikt pilnīgu atbrīvojumu un Padomes nostāja to ierobežo tikai uz noteiktām jomām, tā joprojām ļauj gūt ievērojamus panākumus vienkāršošanas jomā. Tādēļ Komisija uzskata, ka tā var atbalstīt Padomes nostāju. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu pirmajā lasījumā, Komisija apņemas sekmēt starpiestāžu sarunas, lai panāktu abiem likumdevējiem pieņemamu kompromisu. [1] Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīva 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.