“Mēs ticam antropocentriskai digitālai pārveidei. Tādi eiropieši mēs vēlamies būt. Labākai uztverei formulēsim digitālo principu kopumu. To vidū būs visu piekļuve internetam, droša tiešsaistes telpa, tiesības apgūt digitālās prasmes, algoritmi, kas respektē cilvēkus, bērnu aizsardzība tiešsaistē. Šie svarīgie principi papildinās likumiskās tiesības, kas eiropiešus jau sargā tiešsaistē, kā persondatu aizsardzība un vārda brīvība.”

Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena pasākumā “Digitālās desmitgades vadība”

2021. gada 1. jūnijā Sinešā

1.Ievads

Viena no Eiropas Komisijas galvenajām prioritātēm ir panākt, lai digitālās pārkārtošanās centrā būtu cilvēki. Digitālajai pārveidei jāsaskan ar mūsu Eiropas vērtībām un normām.

Šodien Komisija ierosina definēt principu kopumu antropocentriskai digitālai pārveidei. Eiropas deklarācijā par digitālajām tiesībām un principiem (turpmāk “deklarācija”) pilsoņiem, uzņēmumiem, pārvaldes iestādēm un politikas veidotājiem būtu izklāstīti vienoti politiski nodomi. Deklarācijā iekļautie digitālie principi ir paredzēti kā būtiski koncepti, kuru pamatā ir kopīgas Eiropas vērtības un kuri kalpo par vadlīnijām antropocentriskai, drošai, iekļaujošai un atvērtai digitālai videi, kur neviens netiek atstāts malā. Mērķis ir nodrošināt, ka gan bezsaistē, gan tiešsaistē tiek ievērotas un stiprinātas Savienības tiesību aktos garantētās Savienības vērtības un indivīda tiesības un brīvības.

Deklarācija būs kopīga svinīga deklarācija, ko parakstīs Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. Šis paziņojums ir pievienots ierosinātajam kopīgas deklarācijas projektam.

Šī deklarācija ir atbilde uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem nodrošināt, ka ES pieeja digitālajai pārveidei pilnībā atbilst pamattiesībām, ieskaitot datu aizsardzības noteikumus un vienādu izturēšanos, tādiem principiem kā tehnoloģiju un tīklu neitralitāte, iekļautība , kā arī digitālo prasmju un iemaņu uzlabošana un ļoti veiktspējīgas digitālās izglītības ekosistēmas veicināšana . Tajā ņemts vērā arī Parlamenta aicinājums aizsargāt lietotāju tiesības digitālajā vidē , nodrošināt mediju brīvību un apkarot dezinformāciju .

2020. gada Berlīnes deklarācijā par digitālo sabiedrību un uz vērtībām balstītu digitālo pārvaldi Padome norādīja, ka ikvienam jāvar izmantot digitālās pārveides sniegtās iespējas. Lisabonas deklarācijā (“Digitālā demokrātija ar mērķi”), ko Padome laida klajā 2021. gada jūnija Digitālajā asamblejā, tā aicināja izveidot digitālās pārveides modeli, kas stiprina digitālās ekosistēmas cilvēcisko dimensiju un kura pamatā ir digitālais vienotais tirgus. Padome arī aicināja īstenot digitālo pārkārtošanos, kas veido saikni ar zaļo pārkārtošanos uz klimatneitrālu un ilgtspējīgu nākotni.

Kopš pirmajiem paziņojumiem par šo iniciatīvu paziņojumā par digitālo kompasu pagājušā gada martā Komisija ir aktīvi sadarbojusies ar pilsoņiem un ieinteresētajām personām, viņus uzklausot. Šie apspriešanās pasākumi ir palīdzējuši izstrādāt ierosināto deklarāciju.

Šajā paziņojumā arī ieskicēta turpmākā rīcība, lai varētu uzraudzīt pasākumus un darbības, kas tiks veiktas, lai deklarāciju iedzīvinātu. Deklarācija ir cieši saistīta ar 2021. gada septembrī pieņemto priekšlikumu “Digitālās desmitgades ceļš” un to papildina, un tajā ir izklāstīti plašāki digitāli mērķi un to sasniegšanas ceļš. Priekšlikumā “Digitālās desmitgades ceļš” izklāstīts, kā katru gadu tiks sniegta informācija par deklarācijā ietverto principu efektīvu uzraudzību un ikgadēju Eirobarometra aptauju par to, kā Eiropas pilsoņi uztver veiktās darbības un pasākumus. Tas nodrošinās pārredzamību, uzraudzīs tendences un rezultātus visās dalībvalstīs un palīdzēs formulēt politiskas norādes par iespējamiem turpmākiem tiesību aktiem jomās, uz kurām attiecas deklarācijā ietvertie principi.

2.Eiropas deklarācijas par digitālajām tiesībām un principiem pamatojums

Ciparsignālu tehnoloģijas pārveido katru mūsu dzīves aspektu, sagādājot agrāk nepieredzētas iespējas. Darbs, mācīšanās, sabiedriskā dzīve, izklaide, iepirkšanās un saskarsme ar valsts pārvaldi, veselības aprūpi vai kultūru arvien biežāk notiek ar digitāliem līdzekļiem. Covid-19 pandēmija ir mainījusi digitalizācijas lomu un to, kā sabiedrība un ekonomika uztver digitalizāciju, kā arī paātrinājusi tās tempu.

Jaunie tehnoloģiskie sasniegumi tādās jomās kā mākslīgais intelekts, datu analīze, robotika, lietu internets un to integrācija uzņēmējdarbības modeļos un ikdienas pakalpojumos un ražojumos ir palīdzējuši pārveidot ekonomikas un sabiedrības organizāciju. Straujākais digitālās pārveides temps ir radījis spēcīgu inovāciju, piedāvājot jaunus instrumentus globālu sabiedrības problēmu risināšanai un privāto un publisko pakalpojumu efektivitātes uzlabošanai. Tajā pašā laikā ir atvieglojusies piekļuve izglītībai un apmācībai un informācijas resursiem un atvērušās jaunas publiskā diskursa telpas. Ciparsignālu tehnoloģiju plaša ieviešanās ir paplašinājusi mūsu brīvību, savienojot pat visattālākās vietas, radot jaunas iespējas pilsoņiem, darba ņēmējiem un patērētājiem, uzņēmumu dibināšanai un sekmēm, kopienu uzplauksmei, nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iekļaušanai un visas sabiedrības virzībai uz augšu.

Lai gan Covid-19 pandēmija visā Eiropas Savienībā ir paaugstinājusi pārveides tempu, tā ir arī padziļinājusi digitālo plaisu ne tikai starp labi savienotām pilsētu teritorijām un teritorijām laukos un tālos reģionos, bet arī starp tiem, kuri var gūt pilnīgu labumu no bagātinātas, pieejamas, sadarbspējīgas un drošas digitālās vides, un tiem, kuri nevar. Mūsdienu sabiedrības kohēziju kā vēl nekad sākusi apdraudēt nepietiekama piekļuve savienojamībai un interneta pakalpojumiem, kā arī ierobežotas iespējas apgūt digitālās prasmes un izpratni par ciparsignālu tehnoloģijām. Covid-19 pandēmija parādījusi, cik būtiski ir, lai visi darītāji, to vidū pārvaldes iestādes, pētniecības, izglītības un apmācības iestādes un veselības aprūpes iestādes, būtu gatavi digitālajai sabiedrībai, it īpaši – lai nodrošinātu iekļaušanu un atbalstu mazaizsargātiem cilvēkiem, veciem ļaudīm, bērniem un invalīdiem un lai viņi varētu gūt pilnīgu labumu no digitālās pārveides.

Jaunu ciparsignālu tehnoloģiju un datu pieejamības paplašināšanās rada arī nevēlamus riskus, kam var būt tālejoša ietekme uz pilsoņiem, demokrātiskajām vērtībām, drošību un mūsu sabiedrības pamatiem. Šie riski ir ievērojami auguši, arī tādu faktoru dēļ kā privātuma un persondatu aizsardzības pārkāpumi, nelikumīga un kaitīga satura un nedrošu produktu izplatīšana, kā arī dezinformācija, kibernoziedzība un kiberuzbrukumi, cilvēku, arī bērnu, ekspluatācija un ļaunprātīga izmantošana, masu novērošana, algoritmiski aizspriedumi, kas kavē taisnīgu un nediskriminatīvu piekļūšanu informācijai un demokrātiskai diskusijai, un pat tieša cenzūra. Šādas problēmas aizskar pamattiesības un taranē progresu, kas šajā jomā sūri grūti panākts gan Eiropas Savienībā, gan plašāk starptautiski.