LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Brisele, 4.12.2008 
SEC(2008) 2954 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots  
 
Priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par starptautisko autobusu pasažieru ties ībām un par groz ījumiem Eiropas Parlamenta 
un Padomes 
2004. gada 27. oktobra Regul ā (EK) Nr. 2006/2004,  
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
[COM(2008) 817 gal īgā redakcija] 
[SEC(2008) 2953] 
LV 2   LV SATURS 
1. Proced ūras jautājumi un apspriešan ās ar ieinteres ētajām pusēm................................. 3 
1.1. 1.1. M ērķis ................................................................................................................... 3 
1.2. 1.2. Apspriešana un ekspert īze..................................................................................... 3 
2. Probl ēmu noteikšana .................................................................................................... 3 
2.1. Projekta pamatojums.................................................................................................... 3 Galvenās konstatētās problēmas................................................................................................. 4 
3. M ĒRĶI......................................................................................................................... 5 
4. POLITIKAS IESP ĒJAS............................................................................................... 5 
5. IETEKMES ANAL ĪZE................................................................................................ 5 
5.1. Ekonomisk ā ietekme .................................................................................................... 5 
5.1.1. 1. iesp ēja — Iesp ēja bez politikas................................................................................ 5 
5.1.2. 2. iesp ēja — Standarta aizsardz ības scenārijs.............................................................. 5 
5.1.3. 3.I iesp ēja — Uzlabotas aizsardz ības scenārijs (tikai starptautiskajam transportam).. 6 
5.1.4. 3.II iesp ēja — Uzlabotas aizsardz ības scenārijs (gan starptautiskajam, gan iekšzemes 
transportam) ................................................................................................................. 7 
5.1.5. 4. iesp ēja — Pašregul ācijas scen ārijs........................................................................... 7 
5.2. Soci ālā ietekme ............................................................................................................ 7 
5.2.1. 1. iesp ēja....................................................................................................................... 7 
5.2.2. 2. iesp ēja....................................................................................................................... 7 
5.2.3. 3.I iesp ēja ..................................................................................................................... 7 
5.2.4. 3.II iesp ēja.................................................................................................................... 7 
5.2.5. 4. iesp ēja....................................................................................................................... 7 
5.3. Ietekme uz vidi........................................................................................................... .. 8 
5.4. ES pievienot ā vērtība ................................................................................................... 8 
5.5. Ietekme uz MVU.......................................................................................................... 8 5.6. Administrat īvās izmaksas............................................................................................. 8 
6. GALVENIE SECIN ĀJUMI NO IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA............................... 8 
LV 3   LV 1. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PUSĒM 
1.1. 1.1. Mērķis 
Šis ietekmes nov ērtējums ir sagatavots, lai izskat ītu nepieciešam ību un vēlamību izveidot 
un/vai paplašin āt likumdošan ā pasažieriem pieš ķirtās tiesības starptautisko autobusu 
pārvadājumu nozar ē. Tas īpaši attiecas uz trim galvenaj ām jomām, kuras uzsv ērtas Komisijas 
politikas dokumentos, proti, 1) personu ar ierobežot ām pārvietošanās spējām tiesībām; 
2) atbildības jautājumiem (apdrošin āšanas sist ēma nāves vai ievainojumu gad ījumos); 
3) kompens āciju un atbalstu pas ažieriem braucienu kav ēšanās vai atcelšanas gad ījumos. 
Ietekmes nov ērtējums tika iesniegts Ietekmes nov ērtēšanas komisijai, kas izsniegusi savus 
atzinumus 2007. gada 7. novembr ī un 2008. gada 7. maij ā, kuros tā ierosināja nepieciešam ās 
dokumenta izmai ņas un uzlabojumus.  
1.2. 1.2. Apspriešana un ekspert īze 
Pirms likumdošanas priekšlikumu un š ā ziņojuma izstr ādes tika veikta sabiedriska 
apspriešana, lai no iesaist ītajām person ām un organiz ācijām iegūtu pēc iespējas vairāk 
komentāru un ierosin ājumu. 2005. gada j ūlijā Komisija s āka sabiedrisko apspriešanu, 
pamatojoties uz Komisijas dienestu darba dokumentu “Pasažieru ties ības starptautiskajos 
autobusu p ārvadājumos”. Komisija sa ņēma 57 atsauksmes uz darba dokumentu no dal ībvalstu 
valdībām (14), Eiropas organiz ācijām (12), dal ībvalstu organiz ācijām (20), uz ņēmumiem (9) 
un citiem viedok ļa paudējiem (2). Sa ņemtie ieteikumi par ādīja skaidru dal ījumu starp 
autobusu operatoriem un to asoci ācijām un feder ācijām, no vienas puses, un pat ērētāju 
apvienībām, no otras puses. Visp ārinot, autobusu operatori neredz nepieciešam ību (vai redz 
tikai ļoti ierobežotu nepieciešam ību) pēc regulējuma ES l īmenī, savukārt patērētāju 
apvienības prasa visaptverošas ties ības pasažieriem. Tom ēr ļoti skaidras bažas tika paustas ar ī 
attiecībā uz šīs nozares ekonomisko un organizatorisko strukt ūru, un nebija vienpr ātības par 
regulēšanas apjomu un īpašu pakalpojumu veidu iek ļaušanu vai izsl ēgšanu, īpaši vietējos un 
reģionālajos pakalpojumos. 
2. PROBLĒMU NOTEIKŠANA  
2.1. Projekta pamatojums 
Pēdējo trīsdesmit gadu laik ā pasažieru mobilit āte ir ievērojami pieaugusi. B ūtībā kopš 
20. gadsimta septi ņdesmitajiem gadiem t ā ir dubultojusies. Š ī tendence ir saist īta ar vairākiem 
faktoriem, no kuriem īpaši izceļas trīs: ekonomikas izaugsme, zem ākas ceļojumu izmaksas un 
progress ce ļā uz “Eiropas telpu bez iekš ējām robežām”1. Tomēr transporta pakalpojumu 
liberalizāciju un ce ļošanas pieaugumu ne vienm ēr pavada atbilstoši pas ākumi, lai aizsarg ātu 
pasažieru ties ības. Lai gan to skaits ir palielin ājies, pasažieri sastopas ar sarež ģītām 
situācijām, tostarp braucienu atcelšanu, rezerv ēšanas iesp ēju pārsniegšanu, bag āžas 
nozaudēšanu un kav ēšanos. Autobusu pasažieriem joproj ām nav tādu pašu pasažiera ties ību 
kā citos transporta veidos, it īpaši gaisa transport ā. Kopienas ties ību akti joproj ām vēl 
neaptver t ālsatiksmes autobusu pasažieru ties ības, tāpēc klientiem j āpaļaujas uz valsts 
atbildības sistēmām, godīgas tirdzniec ības likumdošanu un operatoru br īvprātīgām rūpēm par 
                                                 
1 Eiropas Savien ības līguma 2. pants 
LV 4   LV klientiem. Pretstat ā citiem transporta veidiem, ir maz dal ībvalstīm saistošu starptautisku 
vienošanos par pasažieru ties ībām autobusu transport ā. 
Galvenās konstat ētās problēmas 
Šajā transporta veid ā vērojamas vair ākas īpatnējas pazīmes, kas ietekm ē gan operatorus, gan 
pasažierus. 
Nevienlīdzīgi apstākļi salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem 
Pasažieriem citos transporta veidos, īpaši gaisa pasažieriem, jau ir ties ību kopums, kas 
noteikts Kopienas l īmenī, paredzot atbilstošu aizsardz ību gadījumos, ja vi ņu ceļojums tiek 
pārtraukts (operatora atbild ība nāves/ievainojumu/nozaud ētas un boj ātas bagāžas gadījumos; 
kompensācija/palīdzība atcelšanas/kav ēšanās/iekāpšanas atteikumu gad ījumos). 
Sadrumstalota likumdošana 
Autobusu pasažieru aizsardz ība dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga. Pasažieriem ir j āpaļaujas uz 
valsts atbild ības sistēmām, tiesību aktiem god īgas tirdzniec ības jomā un operatoru 
brīvprātīgām saistībām attiecībā uz klientu apr ūpi. Dažās valstīs operatori ir izstr ādājuši 
plašas brīvprātīgas vienošan ās, tostarp atbilstošus s ūdzību izskatīšanas un str īdu izšķiršanas 
mehānismus, tom ēr tā tas nav vairum ā dalībvalstu.  
Saskaldīts tirgus 
Tirgu raksturo liels skaits autobusu transporta pakalpojumus sniedzošu uz ņēmumu, kas 
piedāvā dažādus pasažieru apr ūpes un pakalpojumu kvalit ātes līmeņus. Pasažieru apkalpošana 
dažādiem operatoriem ir atš ķirīga un liel ā mērā atkarīga no dal ībvalstu ties ību aktiem un no 
brīvprātīgiem līgumiem, kurus uz ņēmumi var b ūt noslēguši. Daudzos gad ījumos šī situācija 
neļauj pasažieriem inform ēti izvēlēties pakalpojumu l īmeni, ko tie var sa ņemt. 
Invalīdi un vec āka gadag ājuma iedz īvotāji 
Kopumā pasažieri, kas izmanto šo transporta veidu, m ēdz būt “neaizsarg āti”, t.i., ar zemiem 
ienākumiem vai, piem ēram, ģeogrāfiski izol ēti. Tomēr autobusu pakalpojumu pieejam ība 
personām ar invalidit āti un ierobežot ām pārvietošanās spējām ir ierobežota, un tas var kav ēt 
viņu integrāciju sabiedr ībā.  
Pašreizējās likumdošanas sist ēmas nepietiekam ība 
Pašreizējā likumdošanas sist ēma rada re ālas probl ēmas starptautiskajiem un iekšzemes 
pasažieriem. P ārrobežu probl ēmas jāizvērtē galvenok ārt no to pasažieru viedok ļa, kas 
uzņemas starptautisku ce ļojumu. Pasažieriem ir lielas atš ķirības autobusu nozar ē. Pirmkārt, 
tās rodas no dal ībvalstu ties ību aktiem, kas daž ādās dalībvalstīs atšķiras, kā rezultātā ir dažādi 
pasažieru aizsardz ības līmeņi; otrkārt, autobusu transporta st āvoklis ir nevienl īdzīgs ar citiem 
transporta veidiem, it īpaši gaisa un dzelzce ļa transportu, kur pasažieri jau g ūst vai ieg ūs 
priekšrocības no augsta un vien āda aizsardz ības līmeņa. 
LV 5   LV 3. MĒRĶI 
Pasažieru ties ību noteikšanas galvenie m ērķi ir pamatoti ar visp ārējiem Eiropas Savien ības 
mērķiem attiec ībā uz klientu aizsardz ības augstu l īmeni, daž ādu sociālo grupu integr āciju 
sabiedrībā un personu p ārvietošanās nodrošin āšanu Eiropas Savien ības ietvaros.  
4. POLITIKAS  IESPĒJAS 
1. iespēja. “Iespēja bez politikas” — nav ES r īcības, tādēļ esošā situācija paliek neskarta, t.i., 
dalībvalstīs turpina past āvēt atšķirīgi autobusu pasažieru aizsardz ības līmeņi.  
2. iespēja. “Standarta aizsardz ības scenārijs” — Kopienas ties ību akts, kas izveido visp ārēju 
sistēmu, nosakot tikai minim ālus aizsardz ības noteikumus, un attiec īgā gadījumā 
apvieno/groza un/vai vienk āršo jebkurus past āvošos Kopienas vai valsts ties ību aktus. 
3. iespēja. “Uzlabotas aizsardz ības scenārijs” — Kopienas juridisk s akts, kas nosaka autobusu 
pasažieru ties ības starptautiskaj ā transport ā. 3.I iespēja: tikai starptautiskajam transportam. 
3.II iespēja: gan tālsatiksmes iekšzemes, gan st arptautiskajam transportam. 
4. iespēja. “Pašregul ācijas scen ārijs” — scen ārijs, kurā autobusu p ārvadājumu operatori 
brīvprātīgi izstrādā un pieņem ES m ēroga/vietējus pašregul ācijas pasākumus attiec ībā uz 
autobusu pasažieru ties ībām. 
5. IETEKMES  ANALĪZE 
Lai novērtētu pasažieru ties ību īstenošanai paredz ēto pasākumu ekonomisko, vides un soci ālo 
ietekmi, tiks veikts katra ierosin ātā pasākuma ietekmes nov ērtējums. 
5.1. Ekonomisk ā ietekme 
5.1.1.  1. iespēja — Iesp ēja bez politikas 
Šī iespēja pamatā saglabā pašreizējo stāvokli šajā nozarē, tāpēc tai nebūs nekādas papildu 
ietekmes. T ātad var noteikt, ka šaj ā posmā nebūs jaunu ekonomisko, soci ālo vai vides 
ietekmju. Pasažieriem b ūs jāturpina pa ļauties uz dal ībvalstu likumdošanu un operatoru 
izstrādātajām brīvprātīgajām programm ām. 
5.1.2.  2. iespēja — Standarta aizsardz ības scenārijs 
Operatoru atbild ība pasažieru ievainojumu vai bag āžas bojājumu gadījumos 
Papildu izmaksas, ko var ciest p ārvadātāji, ir saist ītas ar minim ālajām pabalstu summ ām, 
minimālajām apdrošin āšanas seguma summ ām, avansa maks ājumiem, juridiskaj ām 
procedūrām.  
Šādos apstākļos nav paredzams atl īdzības summu per se  pieaugums, pat ja ES iejaukšan ās, 
iespējams, noteiktu atl īdzību un kompens āciju minim ālo summu. Tas b ūtu tikai kop ējā 
ekonomisk ā sliekšņa noteikšanas jaut ājums, pamatojoties uz valstu pieredzi un bez 
nosacījumiem liel āku summu gad ījumā. 
Invalīdi un personas ar ierobežot ām pārvietošanās spējām  
LV 6   LV Autobusu vad ītāju un citu darbinieku apm ācība, inform ācijas sniegšana un l īdzīgi jautājumi 
būs saistīti ar citām papildu izmaks ām. Lai gan ir gr ūti sniegt š ādu izmaksu nov ērtējumu, 
jāatzīmē, ka inform ācija un apm ācīts personāls visiem pasažieriem ir kop īga nepieciešam ība. 
Tādēļ ir maz ticams, ka izmaksas pasažieru ar invalidit āti vajadzību nodrošin āšanai ir liel ākas, 
nekā tās būtu citiem pasažieriem. 
Kvalitātes standarts un inform ēšanas pien ākums 
Nešķiet, ka jaunie pas ākumi radīs kādas īpašas papildu izmaksas operatoriem.  
5.1.3.  3.I iespēja — Uzlabotas aizsardz ības scenārijs (tikai starptautiskajam transportam) 
Uzņēmēju atbildība cilvēku ievainojuma vai bag āžas bojājumu gadījumos 
Sekas ir t ādas pašas k ā 2. iespējā analizētās. Papildu ietekme ir saist īta ar avansa 
maksājumiem. Šajos apst ākļos transporta operatoriem ir iesp ējams mekl ēt piemērotas 
apdrošināšanas shēmas, lai segtu risku, kas saist īts ar notikumiem, kuros j āveic avansa 
maksājumi. Tom ēr, ņemot vērā šādu notikumu ierobežoto skaitu un šo avansa maks ājumu 
iespējamo summu2, paredzams, ka pr ēmijas būs ļoti mazas. 
Invalīdi un personas ar ierobežot ām pārvietošanās spējām  
Ir aplēsts, ka kapit āla izmaksas, kas izgatavošanas stadij ā nodrošina rati ņkrēslu piekļuvi, 
palielinās autobusa pirkuma izmaksas par 8 l īdz 10 % (apm ēram 19 150 € )3. Šeit iek ļautas 
pacēlāja un tā uzstādīšanas transportl īdzeklī izgatavošanas stadij ā izmaksas, k ā arī jebkādas 
papildu durvju vai transportl īdzekļa struktur ālas korekcijas, kop ā ar salīdzinoši neliel ām 
izmaksām par rati ņkrēslu telpas apr īkošanu ar ierobežot ājsistēmām un cit ām iekārtām. 
Pacēlāja tehnisk ā apkope un s ēdvietu no ņemšana un nomai ņa radīs citas ekspluat ācijas 
izmaksas. 
Var paredz ēt, ka piln ībā pieejamu autobusu nodrošin āšana izrais īs autobusu pakalpojumus 
izmantojošo inval īdu, tostarp rati ņkrēslu pasažieru, skaita palielin āšanos. Papildu ie ņēmumi 
par iekšzemes un starptautiskajiem pakalpojumiem rati ņkrēslu lietotāju ceļošanas pieauguma 
rezultātā paredzami 0,5 % apjom ā, kas atbilst aptuveni 55,72 miljoniem eiro gad ā. Tiek lēsts, 
ka papildu ie ņēmumi tikai par starptautiskajiem pakalpojumiem b ūs 8,14 miljoni eiro gad ā. 
Papildu izmaksas, kas j āsedz autobusu operatoriem, paredzamas l īdz 2,7 % apjom ā no 
kopējiem nozares ie ņēmumiem par diviem apl ūkotajiem pakalpojumiem. Papildu ie ņēmumi 
(0,5 %, pamatojoties uz rati ņkrēslu lietotājiem atseviš ķi) varētu samazin āt šo zaudējumu līdz 
aptuveni 2,2 %.  
Kompensācija un pal īdzība atcelšanas vai kav ēšanās gadījumos 
Izdevumiem par kompens ācijām un palīdzību pasažieriem nevajadz ētu būt pārmērīgiem, lai 
gan tos ir gr ūti paredzēt. Tomēr ietekme uz ie ņēmumiem un pe ļņu nevarētu būt ievērojama, 
kā arī ietekmei uz Kopienas uz ņēmumu konkur ētspēju būtu jābūt nelielai, t ā kā tiktu aptverti 
visi šajā nozarē iesaistītie operatori. 
                                                 
2 Dzelzce ļa transporta gad ījumā avansa maks ājums nāves gadījumā nekad nav maz āks par EUR 21 000.  
3 Š ī informācija iegūta no vair ākiem avotiem, kas min ēti COST 349  ziņojumā, tostarp Pjemontas re ģiona 
dotācijas, autobusu ražot āji, Apvienot ās Karalistes dati utt. 
LV 7   LV Pakalpojumu kvalit āte un inform ēšanas pien ākums 
Sekas ir tādas pašas k ā 2. iespējā analizētās. 
5.1.4.  3.II iespēja — Uzlabotas aizsardz ības scen ārijs (gan starptautiskajam, gan 
iekšzemes transportam) 
3.II iespēja būtībā ir tāda pati kā 3.I iespēja, tomēr darbības joma ir paplašin āta līdz iekšzemes 
tālsatiksmes pakalpojumiem, t ādējādi tiks aptverts vair āk operatoru/maršrutu. 
5.1.5.  4. iespēja — Pašregul ācijas scen ārijs 
Saskaņā ar šo iesp ēju ES veicin ās kopīgu, uz paraugpraksi balst ītu, nesaistošu ties ību sistēmu, 
lai pārliecinātu autobusu operatorus br īvprātīgi izstrādāt un pieņemt ES m ēroga/vietējus 
pašregulācijas pasākumus attiec ībā uz autobusu pasažieru ties ībām. Šajā stadijā ir grūti 
salīdzināt šo iespēju ar pārējām paredzam ās ekonomisk ās ietekmes zi ņā, jo, pamatojoties uz 
pieejamajiem avotiem, nav iesp ējams izveidot uzticamu skaitlisku nov ērtējumu tam, cik liel ā 
mērā operatori iev ēros brīvprātīgās vienošan ās. 
5.2. Sociālā ietekme 
5.2.1.  1. iespēja 
Pie šīs iespējas nav paredzama jauna soci ālā ietekme. 
5.2.2.  2. iespēja 
Ar autobusiem ce ļojošie pasažieri ieg ūs priekšroc ības, ja tiks uzlabota pakalpojumu kvalit āte. 
Bez tam vi ņi saņems palīdzību, ja brauciena laik ā viņiem radīsies neērtības. Pasažieri ar 
invaliditāti arī saņems lielāku palīdzību nekā pašlaik. Pateicoties ierosin ātajiem pas ākumiem, 
būs iespējams sasniegt svar īgu sociālo mērķi, proti, person ām ar ierobežot ām pārvietošanās 
spējām būs līdzīgas iespējas autotransport ā.  
5.2.3.  3.I iespēja 
Var paredz ēt, ka piln ībā pieejamu autobusu nodrošin āšana izrais īs autobusu pakalpojumus 
izmantojošo inval īdu, tostarp rati ņkrēslu pasažieru, skaita palielin āšanos. Tom ēr neliels 
braucienu skaita pieaugums tikai sakar ā ar ratiņkrēslu lietot ājiem visdr īzāk neizrais īs 
operatoru sniegto pakalpojumu skaita pieaugumu. T ādēļ ietekme uz nodarbin ātības līmeni 
autobusu transporta nozar ē nav gaidāma. 
5.2.4.  3.II iespēja 
3.II iespējā noteikto pas ākumu ietekme var b ūt lielāka nekā saskaņā ar 3.I iesp ēju, jo šie 
pasākumi varētu tikt attiecin āti arī uz iekšzemes t ālsatiksmes autobusu pakalpojumiem.  
5.2.5.  4. iespēja 
Saskaņā ar šo iesp ēju ES veicin ās kopīgu, uz paraugpraksi balst ītu, nesaistošu ties ību sistēmu, 
lai liktu autobusu operatoriem br īvprātīgi izstrādāt un pie ņemt ES m ēroga/vietējus 
pašregulācijas pasākumus attiec ībā uz autobusu pasažieru ties ībām. Šajā stadijā ir grūti 
salīdzināt šo iesp ēju ar pārējām paredzam ās sociālās ietekmes zi ņā, jo, pamatojoties uz 
LV 8   LV pieejamajiem avotiem, nav iesp ējams izveidot uzticamu skaitlisku nov ērtējumu tam, cik liel ā 
mērā operatori iev ēros brīvprātīgās vienošan ās. 
5.3. Ietekme uz vidi 
Ne visas izskat āmās iespējas ir tieši saist ītas ar vides jaut ājumiem. Tom ēr šie pasākumi var 
būt saistīti ar pasažieru transporta piepras ījuma pieaugumu vai samazin ājumu un t āpēc 
iespējamo transporta veidu mai ņu, kam var ētu būt grūti novērtējama ietekme uz vidi. 
5.4. ES pievienot ā vērtība 
Principā 1. iespēja nemain īs esošo situ āciju, tāpēc tai nav pievienot ās vērtības ES 
iedzīvotājiem. Lai gan 4. iesp ējas īstenošana var atspogu ļot pašreiz ējo attīstību autobusu tirg ū, 
nav iespējams pilnībā noskaidrot š īs pieejas pievienoto v ērtību, jo vair āki brīvprātīgi nolīgumi 
ir diezgan ierobežoti, un vis ā ES tie ir pielietoti  nekonsekventi. ES iest āžu iesaist īšanās, lai 
operatorus ekonomiski veicin ātu pieņemt pašregul ācijas sistēmas, var dot pozit īvus rezult ātus 
ilgtermiņā. 2. un 3. iesp ējai būtu ievērojama ietekme attiec ībā uz lielāku pakalpojumu 
pieejamību invalīdiem un person ām ar ierobežot ām pārvietošanās spējām, tūrisma nozares 
ienākumiem un pat ērētāju tiesību nostiprin āšanu ES. 
5.5. Ietekme uz MVU 
Ņemot vērā autobusu nozares strukt ūru, ierosin ātie pasākumi ietekm ēs mazos un vid ējos 
uzņēmumus. 1. un 4. iesp ēja nerad ītu nekādu jaunu slogu mazajiem un vid ējiem 
uzņēmumiem. Kam ēr 2. iespēja radītu diezgan nelielas izmaksas (atbild ības jautājumi, 
palīdzība), 3. iesp ējas ietekme b ūtu ievērojama saist ībā ar transportl īdzekļu pieejam ības 
invalīdiem un person ām ar ierobežot ām pārvietošanās spējām izmaks ām. 
5.6. Administrat īvās izmaksas 
1. un 4. iesp ēja neradītu nekādas papildu administrat īvās izmaksas, bet 2. un 3. iesp ējai var 
būt dažas finansi ālas sekas. Tom ēr šajā stadijā pasažieru ties ību realiz ēšanas pas ākumu 
izpildes administrat īvās izmaksas var tikt skaitliski noteiktas, pamatojoties uz valsts 
izpildiestāžu darbu saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 261/2004. Ir apr ēķināts, ka izraudz ītajām 
valsts izpildiest ādēm būs jāizmanto 7 pilnas darba slod zes ekvivalenti, lai apstr ādātu sūdzības 
saistībā ar starptautisko autobusu pakalpojumiem.  
6. GALVENIE  SECINĀJUMI  NO  IETEKMES  NOVĒRTĒJUMA 
Šajā nodaļa norādītas optim ālas politisk ās iespējas, lai nodrošin ātu tiesību akta m ērķu 
sasniegšanu. T ā satur pieejamo iesp ēju īsu salīdzinājumu attiec ībā uz galvenajiem politikas 
mērķiem, kā noteikts š ā dokumenta 2. noda ļā. 
Nediskrimin ācijas princips un pal īdzība inval īdiem un cilv ēkiem ar ierobežot ām 
pārvietošan ās spējām 
Optimālais politikas variants ir standarta aizsardz ības scenārijs, ievērojot, ka tas aptver ar ī 
iekšzemes pakalpojumus. Lab ākā varianta izv ēli ir ietekm ējuši divi galvenie jaut ājumi, proti, 
kompromiss starp pasažieru ties ību aizstāvēšanu un izmaksu pieaugumu. Autobusu pasažieri 
ir klienti, kuriem ir svar īga cena, un bi ļešu cenu pieaugums var izrais īt transporta veida mai ņu 
uz zemo cenu lidsabiedr ībām, automaš īnām un dzelzce ļiem. 
LV 9   LV Operatoru atbild ības princips pasažieru n āves vai ievainojumu gad ījumos 
Optimālais politikas variants ir uzlabotas aizsardz ības scenārijs (gan starptautiskajam, gan 
iekšzemes transportam). 3.II iesp ēja tiek uzskat īta par lab āko variantu, jo t ā palielinās 
pasažieru ties ību aizsardz ību (gan iekšzemes, gan starptautiskaj ā transport ā) un noteiks 
operatoru atbild ību ES līmenī ar tikai m ērenu ietekmi uz operatoru izmaks ām. 3.I iesp ēja 
varētu atrisin āt problēmas, kas saist ītas ar juridiskaj ām atšķirībām starp dal ībvalstīm 
starptautisko pakalpojumu jaut ājumos, bet tas ar ī varētu radīt dažus probl ēmjautājumus 
saistībā ar diskrimin āciju starp iekšzemes un starptautiskajiem pasažieriem. T ā kā pašlaik ir 
maz dalībvalstu likumu, ja t ādi vispār ir, ES noteikumi paties ībā nozīmētu, ka dal ībvalstu 
mēroga braucieni var ētu saņemt mazāku aizsardz ību nekā Eiropas m ēroga braucieni: š īs 
grūtības var viegli p ārvarēt, iekļaujot iekšzemes transportu noteikumu darb ības jomā 
(3.II iespēja). 
Kvalitātes standarti / inform ēšanas pien ākumi / kompens ācija un pal īdzība atcelšanas, 
kavēšanās gadījumos 
Optimālais politikas variants ir standarta aizsardz ības scenārijs apvienojum ā ar pašregul ācijas 
variantu. 2. iesp ēja (Standarta aizsardz ības scenārijs) būtu atzīstama par lab āko, jo pietiekama 
pasažieru aizsardz ība, ko garant ē tiesību akti, mudin ās arī autobusu transporta operatorus 
piedāvāt labākus pakalpojumus bez cenu paaugstin āšanas. Komisijai j āmudina Eiropas 
autobusu uz ņēmumus izstr ādāt atbilstošus kvalit ātes standartus un att īstīt labu praksi.