Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi /* COM/2014/0111 final - 2014/0059 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir palīdzēt samazināt bruņoto grupējumu un drošības spēku[1] finansējumu no izrakteņu ieguves ieņēmumiem konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, atbalstot un sekmējot ES uzņēmumu alvas, tantala, volframa un zelta atbildīgu sagādes praksi no minētajām teritorijām. Priekšlikums balstās uz spēkā esošajiem pienācīgas pārbaudes satvariem un principiem. Vispārīgais konteksts Patlaban ir spēkā starptautiskie pasākumi, kas veicina izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. Divi plaši zināmi pasākumi pieņemti attiecīgi 2011. un 2010. gadā: ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas) un 1502. sadaļa ASV Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības aktā (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act). ESAO vadlīnijās, kas nav vērstas uz konkrētu valsti vai reģionu, paredzēta procedūra, kura jāievēro valstīm, kuras ieinteresētas pilnveidot spējas atbildīgas sagādes jomā. Lai arī pienācīgas pārbaudes vadlīnijas galvenokārt vērstas uz uzņēmumiem ESAO valstīs, tās ir arī iedvesmas avots uzņēmumiem, kuri veic būtiskas pārstrādes un tirdzniecības darbības izrakteņu — zelta, alvas, tantala un volframa — piegādes ķēdē. ES 2011. gadā pauda politisku apņemšanos ESAO satvarā atbalstīt vadlīniju plašāku pārņemšanu. Doda-Franka akts ir vērsts uz Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un deviņām kaimiņvalstīm. Akta 1502. sadaļā paredzēts, ka ASV biržu sarakstos iekļautie uzņēmumi, kas izmanto “konfliktu izrakteņus[2]”, ziņo Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijai šādu izrakteņu izcelsmi un pienācīgas pārbaudes pasākumus. Lai sagatavotu šos ziņojumus, jāveic piegādes ķēdes padziļināta izpēte. ASV biržas sarakstā iekļautie uzņēmumi arvien biežāk vēršas pie piegādātājiem, tostarp Eiropas Savienībā, pēc attiecīgās informācijas un pienācīgas pārbaudes pierādījumiem. Viena no uzņēmumu reakcijām uz minēto aktu bijusi tirdzniecības novirzīšana no Centrālāfrikas, tā savukārt ietekmēja vietējos zelta, alvas, tantala un volframa tirgus. Ar zināmām grūtībām likumīgi iegūti izrakteņi nonāk ASV un ES tirgos. Konfliktu izrakteņu tirdzniecība ir ļoti izsmeļoši dokumentēta Kongo Demokrātiskajā Republikā, un uz to attiecas ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1952 (2010). Tomēr ir daudz gadījumu arī citos Āfrikas, Āzijas un Latīņamerikas reģionos, un patlaban jautājumu risina arī ārpus ESAO. G8 valstu vadītāji 2013. gada jūnija sanāksmē pauda apņemšanos[3] uzlabot pārredzamību ieguves rūpniecībā. Ņemot to vērā, Eiropas Komisija un Augstā pārstāve ir veikuši darbu, lai izveidotu visaptverošu ES atbildīgas izrakteņu sagādes satvaru. Šis darbs veikts Eiropas Parlamenta 2010. gada rezolūcijas kontekstā, kurā ES aicināta pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV tiesību aktiem, kā arī divu paziņojumu kontekstā 2011. un 2012. gadā[4], kuros paziņots par Komisijas nodomu izskatīt veidus, kā uzlabot piegādes ķēdes pārredzamību. Tādējādi šā tiesību akta priekšlikumam pievienots paziņojums, kurā izklāstīti citi politiskie pasākumi, ko var īstenot, lai iespējami plaši risinātu attiecīgo problēmu. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošās ES iniciatīvas tādās jomās kā dabas resursi, finanšu pārredzamība un konflikta apstākļiem pielāgota pārvaldība starptautiskās dimantu tirdzniecībā un mežsaimniecībā: – Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2368/2000 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem, – Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus, – Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst ES ārpolitikas mērķiem un papildina tos un attīstības stratēģiju par labāku pārvaldību, ilgtspējīgu apsaimniekošanu un tiesībaizsardzību saistībā ar dabas resursu izmantošanu konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, kurās iegūst izrakteņus, kā arī atbilst ES uzņēmumu un korporatīvās sociālās atbildības politikai, saskaņā ar kuru uzņēmumiem iesaka mazināt to iespējamo negatīvo ietekmi uz sabiedrību, tādējādi pievēršot uzmanību visiem iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām No 2012. gada decembra līdz 2013. gada jūnijam norisinājās plašs apspriešanās process, kurš ietvēra sabiedrisko apspriešanos internetā un vairākas tikšanās ar ieinteresētajām personām. Novērtējuma pētījums par pienācīgas pārbaudes izmaksām, ieguvumiem un saistīto ietekmi uz izraudzītajiem tirgus dalībniekiem saistībā ar izrakteņu atbildīgu sagādi tika pabeigts 2013. gada septembra vidū. Sabiedriskās apspriešanas rezultātu kopsavilkums un novērtējuma pētījuma nobeiguma ziņojums patlaban kopā ar šo priekšlikumu ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē. Komisija veica ierosināto politikas risinājumu ietekmes novērtējumu, ņemot vērā sabiedriskās apspriešanas rezultātus un novērtējuma pētījumu, un rezultātā ir publicēts ziņojums. Tika aplūkoti šādi seši risinājumi. · 1. risinājums — atsevišķs ES paziņojums Šis risinājums ietver šādus pasākumus, kas iekļaujami Komisijas un Augstās pārstāves kopīgajā paziņojumā: i) Valstu kontaktpunkti (VKP) un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (EEN) atbalsta ESAO pienācīgas pārbaudes vadlīniju pārņemšanu; ii) ES publiskais iepirkums — izpildes klauzulas piemērošana Komisijas un ES dalībvalstu attiecīgo ražojumu (piemēram, datoru, mobilo tālruņu) publiskā iepirkuma līgumos; iii) finanšu atbalsts spēkā esošajām ESAO programmām; v) Komisijas atbalsts Eiropas rūpniecības nozares “priekšlīgumiem” un v) starpvaldību darbības. · 2. risinājums — “ieteikuma tiesību” pieeja Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar Padomes ieteikumu, lai veicinātu izpratni un sekmētu to, ka ES uzņēmumi labprātīgi pārņem ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas, it īpaši tie uzņēmumi, uz kuriem vēl neattiecas trešās valsts obligātā shēma. · 3. risinājums — regula, ar ko nosaka pienākumus, kas izriet no “ES atbildīga importētāja” sertifikācijas, pamatojoties uz ESAO Pienācīgās pārbaudes vadlīnijām — BRĪVPRĀTĪGI Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar regulu, kas neatkarīgi no ražojumu izcelsmes vērsta uz visiem ES alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un zelta importētājiem. Regula balstās uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām un paredz ES importētāju pienākumus, kas izvēlas pašsertificēties, ka ir atbildīgi alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un zelta importētāji, pamatojoties uz atbilstības pašdeklarāciju. Lai gan regula ir brīvprātīga, ja ES importētāji izvēlas pašsertifikāciju, to pienākums ir integrēt savā vadības sistēmā visus ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju elementus: i) uzturot kontroles un pārredzamības sistēmu attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdi, kas cita starpā ietver izrakteņu izcelsmes valsti un kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumus; ii) identificējot un novērtējot riskus piegādes ķēdē saskaņā ar ESAO piegādes ķēdes paraugpraksi; iii) izstrādājot un īstenojot stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem riskiem; iv) iegūstot neatkarīgas trešās personas revīzijas apliecinājumus par piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi; v) publiski ziņojot par piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi. Pašsertificētam ES importētājam katru gadu jādara zināmi dalībvalsts kompetentajai iestādei kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumi, kas ir tā piegādes ķēdē, un šā uzņēmumu atrašanās vieta. Tādējādi tiktu izveidots ES atbildīgo kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu saraksts, kuri veic uzņēmējdarbību ES vai veic piegādes uz to. Šī shēma tiktu izvērtēta pēc trim gadiem vai pirms tam, ja būtu pieejama informācija, un rezultāti tiktu izmantoti lēmumu pieņemšanā par turpmāko ES pieeju un regulējuma grozījumiem, atbilstīgā gadījumā nosakot, ka shēma ir obligāta, ņemot vērā turpmāko ietekmes novērtējumu. · 4. risinājums — regula, ar ko nosaka pienākumus, kas izriet no “ES atbildīga importētāja” sertifikācijas, pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām — OBLIGĀTI Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar 3. risinājumā izklāstītās regulas saistošo redakciju, saskaņā ar kuru uz visiem ES alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un zelta importētājiem attiektos regulā paredzētie pienākumi. · 5. risinājums — direktīva, ar ko, pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām, nosaka ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumus Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā izklāstītos pasākumus ar direktīvu, kas vērsta uz gandrīz 1000 ES biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem, kas savā piegādes ķēdē izmanto alvu, tantalu, volframu un zeltu neatkarīgi no to izcelsmes. Direktīvā tiktu noteikti ES biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumi integrēt savā vadības sistēmā ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas, i) uzturot kontroles un pārredzamības sistēmu attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdi, kas cita starpā ietver izrakteņu izcelsmes valsti un kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumus; ii) identificējot un novērtējot riskus piegādes ķēdē saskaņā ar ESAO piegādes ķēdes paraugpraksi; iii) izstrādājot un īstenojot stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem riskiem; iv) iegūstot neatkarīgas trešās personas revīzijas apliecinājumus par ES biržu sarakstos iekļautā uzņēmuma piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi; v) publiski ziņojot par piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi. ES biržu sarakstos iekļautie uzņēmumi sniedz informāciju dalībvalsts kompetentajai iestādei par neatkarīgas trešās personas revīzijas rezultātiem. · 6. risinājums — importa aizliegumus, ja ES izrakteņu rūdu importētāji nespēj pierādīt atbilstību ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām Šis risinājums papildus 1. risinājumā izklāstītajiem pasākumiem ietver pienākumu ES importētājiem obligāti pierādīt atbilstību ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām. Importētāji, kas dalībvalstu muitas iestādēm sniedz pierādījumus par atbilstību, ir tiesīgi piekļūt ES tirgum. Šis risinājums būtu saskaņā ar pieeju, kas ir pamatā Kimberli procesa sertifikācijas sistēmai, kura vērsta uz tirdzniecību ar neapstrādātiem dimantiem, un Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2368/2002, kas balstās uz EK līguma 133. pantu (tagad LESD 207. pants), kurā izklāstīti noteikumi, kas piemērojami neapstrādātu dimantu importam un eksportam. Šajā gadījumā t. s. “konfliktu dimantu” importa aizliegumu atbalstītu starptautisks nolīgums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātais pasākums ir 3. risinājums. Tas attiecas uz visiem ES tirgus dalībniekiem, kas ES tirgū importē alvu, tantalu, volframu, to rūdas un zeltu. Tajā paredz sertifikācijas nosacījumus ekonomikas dalībniekiem kā atbildīgiem attiecīgo izrakteņu un metālu importētājiem. Priekšlikuma pamatā ir pienācīgas pārbaudes satvars, kas ļauj ES importētājiem piemērot principus un procesus, kuri izklāstīti ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās, tādējādi pievēršoties riskam, kas saistīts ar bruņoto grupējumu un drošības spēku finansējumu, un mazinot citu negatīvo ietekmi, tostarp nopietnus pārkāpumus, kas saistīti ar attiecīgo izrakteņu ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību. Saskaņā ar pienācīgas pārbaudes satvaru regulas darbības jomas izrakteņu un metālu atbildīgi importētāji veic šādas darbības: izveido spēcīgu uzņēmuma vadības sistēmu; identificē un novērtē riskus piegādes ķēdē; izstrādā un īsteno stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem riskiem; pasūta neatkarīgas trešās personas piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes revīziju precīzi identificētos piegādes ķēdes punktos; ziņo par piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi. Turklāt minēto izrakteņu un metālu atbildīgi importētāji katru gadu attiecīgā gadījumā publisko visus piegādēs iesaistītos kausēšanas un/vai attīrīšanas uzņēmumus, kā arī, pienācīgi ņemot vērā uzņēmējdarbības konfidencialitātes un citus ar konkurenci saistītus apsvērumus, sniedz neatkarīgas trešās personas revīzijas apliecinājumus un nosūta tos dalībvalsts kompetentajai iestādei un pircējiem lejupējā piegādes ķēdē. Priekšlikuma mērķis ir palīdzēt samazināt bruņoto grupējumu un drošības spēku finansējumu no izrakteņu ieguves ieņēmumiem konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, mudinot ES uzņēmumus, kas importē regulas darbības jomas izrakteņus un metālus no minētajām teritorijām, to darīt atbildīgi un sekmēt pircēju pienācīgas pārbaudes centienus lejupējā piegādes ķēdē. Pamatojoties uz kompetentajām iestādēm izpausto informāciju, ES, apspriedusies ar ESAO, katru gadu publicēs to atbildīgo kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sarakstu, kuri izrakteņu sagādi veic saskaņā ar regulu. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants. Subsidiaritātes un proporcionalitātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Tomēr būtu jānorāda, ka, ņemot vērā iepriekš izklāstītās problēmas, ES līmeņa rīcība nodrošina lielāku kritisko masu un spēcīgāku globālo sviras efektu nekā atsevišķu dalībvalstu rīcība. Saskaņā ar proporcionalitātes principu ikvienai rīcībai ir jābūt mērķtiecīgai un samērīgai ar mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šis princips ir ņemts vērā visā šā priekšlikuma sagatavošanas gaitā, sākot ar alternatīvu politikas risinājumu noteikšanu un novērtēšanu līdz pat tiesību akta priekšlikuma projekta sagatavošanai. Instrumenta izvēle Ierosinātais instruments ir regula, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu augstākā līmeņa saskaņotību un sniegtu pietiekamas pilnvaras pār iesaistītajiem ekonomikas dalībniekiem un nodrošinātu sviras efektu attiecībā uz kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu identificēšanu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šim priekšlikumam ir ierobežota finansiālā ietekme uz Savienības budžetu (administratīvās vajadzības). 2014/0059 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Derīgie izrakteņi konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina tādu vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud valstu centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru un stabilitāti, šajās jomās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu. (2) Minētais jautājums ir aktuāls resursiem bagātos reģionos, kuros valdības un starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām cenšas īstenot uzdevumus, kas izriet no centieniem mazināt bruņoto grupējumu un drošības spēku finansējumu. (3) Eiropas Savienība ir aktīvi iesaistījusies Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iniciatīvā, kuras mērķis ir sekmēt izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartiem reģioniem un kuras rezultātā aizsācies valdību atbalstīts daudzpusējs process, kur piedalās ieinteresētās personas un kā rezultātā ir pieņemtas ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas[5]), ieskaitot tā papildinājumus par alvu, tantalu, volframu un zeltu. ESAO Ministru padome 2011. gada maijā ieteica aktīvi veicināt šo vadlīniju ievērošanu. (4) Termins “atbildīga izrakteņu sagāde” ir minēts jaunākajās ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem[6] un atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem[7]. Minēto dokumentu mērķis ir sekmēt piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi, ja uzņēmumi veic sagādi no reģioniem, kurus skāruši konflikti un nestabilitāte. Augstākajā starptautiskajā līmenī ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1952 (2010), kas konkrēti attiecas uz Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un tās Centrālāfrikas kaimiņvalstīm, tika izteikts aicinājums ievērot piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi; ANO KDR ekspertu grupa, ievērojot Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1952 (2010), arī atbalsta ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju ievērošanu. (5) Papildus daudzpusējām iniciatīvām 2010. gada 15. decembrī Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītāji pauda politisku apņemšanos apkarot dabas resursu nelikumīgu izmantošanu reģionā un cita starpā apstiprināja reģionālo sertificēšanas mehānismu, kas balstās uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām. (6) Komisija 2008. gada paziņojumā[8] atzina, ka droša un netraucēta piekļuve izejvielām ir svarīgs ES konkurētspējas faktors. Izejvielu iniciatīva ir integrēta stratēģija, kā risināt dažādus problēmjautājumus saistībā ar piekļuvi izejvielām, kas nav enerģētikas vai lauksaimniecības nozares izejvielas. Izejvielu iniciatīvā atzīst un veicina finanšu un piegādes ķēdes pārredzamību un korporatīvās sociālās atbildības standartu piemērošanu. (7) Eiropas Parlaments 2010. gada 7. oktobrī pieņēma rezolūciju, aicinot Savienību pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” akta, proti, Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības akta 1502. sadaļu, un Komisija 2011. gada [9] un 2012. gada[10] paziņojumos iezīmēja nodomu izpētīt pārredzamības uzlabošanas iespējas, ieskaitot pienācīgās pārbaudes visā piegādes ķēdē. Pēdējā paziņojumā un saskaņā ar apņemšanos, ko Komisija paudusi 2011. gada maija ESAO Ministru padomes sanāksmē, Komisija atbalstīja to, ka arī ārpus ESAO tiek plašāk izmantotas ESAO Vadlīnijas multinacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas. (8) Savienības pilsoņi un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki ir veicinājuši izpratni par to, ka uzņēmumi, kas darbojas Savienības jurisdikcijā, netiek saukti pie atbildības par iespējamo saikni ar izrakteņu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību no konfliktu reģioniem. Sekas ir tādas, ka patērētāji šādu izrakteņu dēļ, kas potenciāli ir patēriņa precēs, tiek saistīti ar konfliktiem ārpus Savienības. Tādēļ pilsoņi, īpaši izmantojot lūgumrakstus, ir pieprasījuši, lai Eiropas Parlaments un Padome ierosinātu tiesību aktus, kuros paredz uzņēmumu atbildību saskaņā ar ANO un ESAO vadlīnijām. (9) Šīs regulas kontekstā piegādes ķēdes pienācīga pārbaude ir nepārtraukts, proaktīvs un reaktīvs process, kurā uzņēmumi uzrauga un pārvalda pirkumus un pārdevumus, lai nodrošinātu, ka tie neveicina konfliktus un to negatīvo ietekmi. (10) Trešās personas veikta uzņēmuma piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes prakses revīzija nodrošina uzticamību, kas ir izdevīga lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem un sekmē pienācīgas pārbaudes praksi augšupējā piegādes ķēdē. (11) Uzņēmuma publiska ziņošana par tā piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politiku un praksi nodrošina pārredzamību, kas vajadzīga, lai iegūtu sabiedrības uzticību saistībā ar uzņēmumu veiktajiem pasākumiem. (12) Savienības uzņēmumi ir pauduši ieinteresētību sabiedriskajā apspriešanā par izrakteņu atbildīgu sagādi un ziņo par pašreizējām nozares shēmām, kas izstrādātas, lai īstenotu korporatīvās sociālās atbildības mērķus, reaģētu uz klientu pieprasījumiem vai risinātu piegāžu drošības jautājumu. Tomēr Savienības uzņēmumi ziņojuši arī par ļoti daudzām grūtībām, kas saistītas ar piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes īstenošanu, jo globālās piegādes ķēdes ir garas un sarežģītas un ietver daudzus tirgus dalībniekus, kuri bieži vien ir nepietiekami informēti vai nav norūpējušies par ētikas jautājumiem. Komisijai būtu jāuzrauga atbildīgas sagādes izmaksas un to iespējamā ietekme uz konkurētspēju, īpaši MVU konkurētspēju. (13) Kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi ir būtisks elements globālajā izrakteņu piegādes ķēdē, jo tie parasti ir pēdējais posms, kur faktiski vēl var nodrošināt pienācīgu pārbaudi, vācot, izpaužot un pārbaudot informāciju par izrakteņu izcelsmi un pārraudzības ķēdi. Pēc šā pārstrādes posma bieži vien nav iespējams izsekot izrakteņu izcelsmei. Tādējādi Savienības atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts varētu nodrošināt pārredzamību un noteiktību lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes praksi. (14) Dalībvalsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par to, ka tiek nodrošināta atbildīgu importētāju pašsertifikācijas prasību vienota ievērošana, veicot ex post pārbaudes, lai noskaidrotu, vai regulas darbības jomas izrakteņu un/vai metālu pašsertificēts atbildīgs importētājs pilda piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus. Visu minēto pārbaužu uzskaite būtu jāglabā vismaz 5 gadus. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai tiktu pieņemti noteikumi, kas piemērojami šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. (15) Lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu īstenošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011[11] būtu jāizmanto īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sarakstu un dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu. (16) Komisijai būtu regulāri jāziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par shēmas ietekmi. Ne vēlāk kā pēc trim gadiem no šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi sešos gados Komisijai būtu jāpārskata regulas darbība un efektivitāte, tostarp attiecībā uz to, kā veicināt regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. Vajadzības gadījumā ziņojumiem var pievienot attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas var ietvert obligātus pasākumus, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Lai mazinātu bruņoto grupējumu un drošības spēku[12] iespējas tirgoties ar alvu, tantalu, volframu, to rūdām un zeltu, ar šo regulu izveido Savienības piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pašsertifikācijas sistēmu. Ar šo regulu tiecas nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz importētāju, kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. 2. Šajā regulā paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri izvēlas pašsertificēties par atbildīgiem importētājiem, kuri importē I pielikumā uzskaitītos izrakteņus vai metālus, kas satur alvu, tantalu, volframu un zeltu vai sastāv no tiem. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “izrakteņi” ir rūdas un koncentrāti, kas satur alvu, tantalu un volframu, ka arī zelts, kā izklāstīts I pielikumā; b) “metāli” ir metāli, kas satur alvu, tantalu, volframu un zeltu vai sastāv no tiem, kā izklāstīts I pielikumā; c) “izrakteņu piegādes ķēde” ir sistēma, kas ietver darbības, organizācijas, dalībniekus, tehnoloģijas, informāciju, resursus un dienestus, kas iesaistīti izrakteņu transportēšanā un pārstrādē no ieguves vietas līdz to iestrādāšanai galaproduktā; d) “pārraudzības ķēde jeb piegādes ķēdes izsekojamības sistēma” ir tādu subjektu secības uzskaite, kuru pārziņā ir izrakteņi un metāli laikā, kad tie tiek pārvietoti piegādes ķēdē; e) “konfliktu skartas un augsta riska teritorijas” ir teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi; f) “lejupējā piegādes ķēde” ir metālu piegādes ķēde no kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmuma līdz to galalietojumam; g) “importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas šīs regulas darbības jomas izrakteņus vai metālus deklarē laišanai brīvā apgrozībā Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992[13] 79. panta nozīmē; h) “atbildīgs importētājs” ir importētājs, kas izvēlas pašsertificēties saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem; i) “pašsertifikācija” ir deklarācija, kurā deklarētājs apliecina, ka saskaņā ar šo regulu pildīs pienākumus, kas saistīti ar vadības sistēmām, riska pārvaldību, trešo personu veiktām revīzijām un informācijas izpaušanu; j) “sūdzību mehānisms” ir agrīnās brīdināšanas riska apzināšanās mehānisms, kas ļauj visām ieinteresētajām personām vai informatoriem paust bažas par izrakteņu ieguves, tirdzniecības, apstrādes un eksporta apstākļiem konfliktu skartās un augsta riska teritorijās; k) “piegādes ķēdes paraugprakse” atbilst ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumam, kurā izklāstīti nopietnas negatīvas ietekmes riski, kas var būt saistīti ar izrakteņu ieguvi, tirdzniecību, apstrādi un eksportu no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām; l) “riska pārvaldības plāns” ir importētāju rakstiski fiksēti risinājumi identificētajiem piegādes ķēdes riskiem, pamatoti uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju[14] III pielikumu; m) “kausēšana un attīrīšana” ir vairāku pakāpju metalurģijas procesi metāla ieguvei no rūdas vai koncentrāta; n) “augšupējā piegādes ķēde” ir izrakteņu piegādes ķēde no ieguves vietas līdz kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumiem; o) “piegādes ķēdes pienācīga pārbaude” ir atbildīgu alvas, volframa un tantala, to rūdu un zelta importētāju pienākumi, kas saistīti ar to vadības sistēmām, riska pārvaldību, trešo personu veiktām revīzijām un informācijas izpaušanu ar mērķi identificēt un novērst faktiskos un iespējamos riskus, kas saistīti ar konfliktu skartām un augsta riska teritorijām, lai novērstu vai mazinātu negatīvu ietekmi, kas saistīta ar to sagādes darbībām; p) “atbildīgi kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumi” ir kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumi atbildīga importētāja piegādes ķēdē; q) “dalībvalstu kompetentās iestādes” ir viena vai vairākas izraudzītās iestādes ar revīzijas kompetenci un zināšanām izejvielu un rūpniecības procesu jomā. 3. pants Atbildīga importētāja pašsertifikācija 1. Visi regulas darbības jomas izrakteņu vai metālu importētāji var pašsertificēties par atbildīgiem importētājiem, deklarējot dalībvalsts kompetentajai iestādei, ka pilda piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus, kas izklāstīti šajā regulā. Deklarācija ietver dokumentāciju, kurā importētājs apstiprina, ka pilda pienākumus, kā arī neatkarīgas trešās personas veiktas revīzijas rezultātus. 2. Dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post pārbaudes, lai nodrošinātu, ka pašsertificēti atbildīgi importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pilda pienākumus saskaņā ar šīs regulas 4., 5., 6. un 7. pantu. 4. pants Ar vadības sistēmu saistītie pienākumi Atbildīgs importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus: a) pieņem un skaidri paziņo piegādātājiem un sabiedrībai piegādes ķēdes politiku, kas saistītas ar konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem un metāliem, b) iekļauj savā piegādes ķēdes politikā standartus, ar kuriem saskaņā veic piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi un kuri ir saderīgi ar standartiem, kas norādīti piegādes ķēdes paraugpraksē (ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikums), c) strukturē iekšējās vadības sistēmu tā, lai atbalstītu piegādes ķēdes pienācīgu pārvaldību, uzdodot vadošiem darbiniekiem pārraudzīt piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes procesu, kā arī vismaz 5 gadus glabā uzskaiti, d) stiprina sadarbību ar piegādātājiem, iekļaujot piegādes ķēdes politiku līgumos un nolīgumos ar piegādātājiem atbilstīgi ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumam, e) izveido uzņēmuma līmeņa sūdzību mehānismu kā agrīnās brīdināšanas riska apzināšanās sistēmu vai nodrošina šādu mehānismu, izmantojot sadarbības vienošanās ar citiem uzņēmumiem vai organizācijām vai veicinot ārēju ekspertu vai struktūru (piemēram, ombuda) atzinuma izmantošanu, f) attiecībā uz izrakteņiem izmanto pārraudzības ķēdi jeb piegādes ķēdes izsekojamības sistēmu, kurā ar pavaddokumentiem sniegta šāda informācija: i) izrakteņu apraksts, arī tā tirdzniecības nosaukums un tips, ii) importētāja piegādātāja nosaukums un adrese; iii) izrakteņu izcelsmes valsts, iv) ieguves datumi un daudzumi, izteikti tilpumā vai svarā, v) ja izrakteņu izcelsme ir konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, papildu informācija, piemēram, par izcelsmes raktuvi; vietām, kurās izrakteņus sagrupē, tirgo un pārstrādā; nodokļiem un nodevām, kas samaksāti saskaņā ar konkrētiem ieteikumiem augšupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem, kā paredzēts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās. g) attiecībā uz metāliem izmanto pārraudzības ķēdi jeb piegādes ķēdes izsekojamības sistēmu, kurā ar pavaddokumentiem sniegta šāda informācija: i) metālu apraksts, arī tā tirdzniecības nosaukums un tips, ii) importētāja piegādātāja nosaukums un adrese; iii) to kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses, kuri ir importētāja piegādes ķēdē, iv) kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu trešās personas revīzijas ziņojumu uzskaite, v) izrakteņu izcelsmes valstis, kas ir kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu piegādes ķēdē, vi) ja metāli iegūti no konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem, sniedz papildu informāciju saskaņā ar konkrētiem ieteikumiem lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem, kā paredzēts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās. 5. pants Riska pārvaldības pienākumi 1. Atbildīgs importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus: a) identificē un novērtē negatīvās ietekmes riskus izrakteņu piegādes ķēdē, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta atbilstīgi 4. pantam, saskaņā ar tādiem standartiem savā piegādes ķēdes politikā, kuri atbilst II pielikumam un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju pienācīgas pārbaudes ieteikumiem, b) lai reaģētu uz identificētajiem riskiem, īsteno stratēģiju, kas izstrādāta tā, lai novērstu vai mazinātu negatīvu ietekmi: i) ziņo par piegādes ķēdes risku novērtējuma konstatējumiem norādītai augstākai vadībai, ii) saskaņā ar II pielikumu un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju pienācīgas pārbaudes ieteikumiem, ņemot vērā savas spējas ietekmēt piegādātājus, kuri var visefektīvāk novērst vai mazināt identificēto risku, un vajadzības gadījumā izdarīt spiedienu uz tiem, pieņem riska pārvaldības pasākumus, kur paredz šādas iespējas: a) īstenojot izmērāmus riska mazināšanas pasākumus, turpināt tirdzniecību, b) īstenojot izmērāmus riska mazināšanas pasākumus, uz laiku pārtraukt tirdzniecību vai c) pēc neveiksmīgiem riska mazināšanas mēģinājumiem atteikties no piegādātāja, iii) īsteno riska pārvaldības plānu, uzraugot un sekojot tam, cik veiksmīgi ir riska mazināšanas pasākumi, ziņojot norādītai augstākai vadībai un izskatot iespēju pēc neveiksmīgiem riska mazināšanas mēģinājumiem pārtraukt vai izbeigt attiecības ar piegādātāju, iv) veic papildu faktu un riska novērtējumus attiecībā uz riskiem, kam nepieciešami mazināšanas pasākumi, vai pēc apstākļu pārmaiņām. 2. Ja atbildīgs importētājs veic riska mazināšanas pasākumus, turpinot tirdzniecību vai to uz laiku pārtraucot, tas apspriežas ar piegādātājiem un iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp vietējām un centrālās valdības iestādēm, starptautiskajām vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iesaistītajām trešajām personām, un vienojas par stratēģiju attiecībā uz izmērāmiem riska mazināšanas pasākumiem riska pārvaldības plānā. 3. Lai riska pārvaldības plānā atbildīgs importētājs izstrādātu ar konfliktiem un augstu risku saistītas stratēģijas, riska mazināšanas nolūkos tas balstās uz pasākumiem un rādītājiem, uz kuriem attiecas ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju III pielikums, un mērī pakāpeniskus uzlabojumus. 6. pants Pienākumi, kas saistīti ar trešo personu veiktu revīziju Atbildīgs importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pasūta revīziju, ko veic neatkarīga trešā persona. Neatkarīgas trešās personās veiktā revīzijā: a) revīzijas tvērumā ietver visas atbildīga importētāja darbības, procesus un sistēmas, ko izmanto, lai īstenotu piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi attiecībā uz regulas darbības jomas izrakteņiem vai metāliem, ietverot arī atbildīga importētāja vadības sistēmu, riska pārvaldību un informācijas izpaušanu, b) par revīzijas mērķi nosaka atbildīga importētāja piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes prakses atbilstību šīs regulas 4., 5. un 7. pantam, c) ievēro revīzijas principus — neatkarību, kompetenci un pārskatatbildība —, kā izklāstīts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās. 7. pants Informācijas izpaušanas pienākumi 1. Katru gadu vēlākais līdz 31. martam atbildīgs importētājs, kas importē regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei šādu dokumentāciju par iepriekšējo kalendāro gadu: a) savu nosaukumu, adresi, pilnīgu kontaktinformāciju un komercdarbības aprakstu, b) deklarāciju par 4., 5., 6. un 7. pantā paredzēto pienākumu izpildi, c) neatkarīgas trešās personas saskaņā ar šīs regulas 6. pantu veiktu revīziju. 2. Katru gadu vēlākais līdz 31. martam atbildīgs importētājs, kas importē regulas darbības jomas izrakteņus, iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei dokumentāciju par iepriekšējo kalendāro gadu attiecībā uz konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu īpatsvaru kopējā iegādāto izrakteņu daudzumā, kuru apstiprina neatkarīgas trešās personas saskaņā ar šīs regulas 6. pantu veikta revīzija. 3. Katru gadu vēlākais līdz 31. martam atbildīgs importētājs, kas importē regulas darbības jomas metālus, iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei šādu dokumentāciju par iepriekšējo kalendāro gadu: a) par visu to atbildīgo kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu nosaukumiem un adresēm, kuri ir importētāja piegādes ķēdē, b) par revīzijām, kuras attiecībā uz visiem atbildīgiem kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumiem importētāja piegādes ķēdē veic neatkarīgas trešās personas saskaņā ar šīs regulas 6. panta darbības jomu, mērķiem un principiem, c) par izrakteņu īpatsvaru no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām kopējā izrakteņu daudzumā, ko iegādājušies visi minētie kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumi un ko apstiprina neatkarīgas trešās personas veikta revīzija. 4. Atbildīgs importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pienācīgi ņemot vērā uzņēmējdarbības konfidencialitātes un citus konkurences jautājumus, izpauž pircējiem lejupējā piegādes ķēdē visu informāciju, kas iegūta un glabāta saskaņā ar importētāja piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmu. 5. Atbildīgs importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, katru gadu iespējami plaši, tostarp internetā, publiski ziņo par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politiku un praksi attiecībā uz atbildīgu sagādi. Ziņojumā iekļauj pasākumus, ko atbildīgs importētājs veicis, lai īstenotu pienākumus attiecībā uz vadības sistēmu un riska pārvaldību, kas attiecīgi izklāstītas 4. un 5. pantā, kā arī kopsavilkuma ziņojumu par trešās personas veiktām revīzijām, tostarp revīzijas veicēja nosaukumu, pienācīgi ņemot vērā uzņēmējdarbības konfidencialitātes un citus konkurences jautājumus. 6. Divu mēnešu laikā pēc tam, kad saņemta iesniegtā dokumentācija, kas minēta 1., 2. un 3. punktā, dalībvalsts kompetentā iestāde sniedz paziņojumu par saņemšanu. 8. pants Atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts 1. Pamatojoties informāciju dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta, kā minēts 15. pantā, Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā uzskaitīti šīs regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses. 2. Komisija 1. punktā minētajā sarakstā identificē atbildīgus kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumus, kas veic vismaz daļēju sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. 3. Komisija pieņem sarakstu saskaņā ar paraugu II pielikumā un 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. Notiek apspriešanās ar ESAO sekretariātu. 4. Komisija savlaicīgi atjaunina informāciju, kas iekļauta sarakstā. Komisija svītro no saraksta tādu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar 14. panta 3. punktu vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem, vai to kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu nosaukumus piegādes ķēdē, kurus vairs neatzīst par atbildīgiem importētājiem. 9. pants Dalībvalstu kompetentās iestādes 1. Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu. Dalībvalstis ne vēlāk kā triju mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā dara zināmus Komisijai kompetento iestāžu nosaukumus un adreses. Dalībvalstis informē Komisiju par visām kompetento iestāžu nosaukumu un adrešu maiņām. 2. Komisija pieņem lēmumu publicēt, tostarp internetā, kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar paraugu III pielikumā un 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. Komisija regulāri atjauno minēto sarakstu. 3. Kompetentās iestādes nodrošina šīs regulas efektīvu un vienotu īstenošanu visā Savienībā. 10. pants Atbildīgu importētāju ex post pārbaudes 1. Dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post pārbaudes, lai nodrošinātu, ka pašsertificēti atbildīgi importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, pilda 4., 5., 6. un 7. pantā izklāstītos pienākumus. 2. Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Turklāt pārbaudes var veikt, ja kompetentās iestādes rīcībā ir attiecīga informācija, arī pamatojoties uz trešo personu pamatotām bažām par atbildīga importētāja atbilstību šīs regulas prasībām. 3. Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, cita starpā ietver: a) pārbaudi par atbildīga importētāja piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumu izpildi, ieskaitot vadības sistēmu, riska pārvaldību, neatkarīgās trešās personas veiktu revīziju un informācijas izpaušanu, b) tādu dokumentu un uzskaites pārbaudi, kas pierāda piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumu pienācīgu izpildi, c) pārbaudi, kas attiecas uz revīzijas pienākumiem un atbilst 6. panta darbības jomai, mērķiem un principiem, d) pārbaudes uz vietas, tostarp revīzijas uz vietas. 4. Atbildīgi importētāji sniedz visu vajadzīgo palīdzību, lai atvieglotu 1. punktā minētās pārbaudes, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas un uzskaites uzrādīšanu. 11. pants Uzskaite par atbildīgu importētāju pārbaudēm Kompetentās iestādes glabā uzskaiti par 10. panta 1. punktā minētajām pārbaudēm kopā ar konkrētām norādēm par to būtību un rezultātiem, kā arī par visu tādu paziņojumu uzskaiti attiecībā uz korektīvām darbībām, ko veic saskaņā ar 14. panta 2. punktu. Kompetento iestāžu veikto pārbaužu uzskaiti glabā vismaz 5 gadus. 12. pants Iestāžu sadarbība 1. Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju, tostarp ar to attiecīgajām muitas iestādēm, par jautājumiem, kas attiecas uz pašsertifikāciju un veiktajām ex post pārbaudēm. 2. Kompetentās iestādes apmainās ar informāciju ar citu valstu kompetentajām iestādēm un ar Komisiju par nopietniem trūkumiem, kas konstatēti 10. panta minētajās ex post pārbaudēs, un par noteikumiem, kas piemērojami pārkāpumam, ievērojot 14. pantu. 3. Iestāžu sadarbībā pilnībā ievēro Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001 par datu aizsardzību un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 noteikumus, kas attiecas uz konfidenciālas informācijas izpaušanu. 13. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu. 14. pants Pārkāpumam piemērojami noteikumi 1. Dalībvalstis paredz noteikumus, kas piemērojami šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. 2. Šīs regulas noteikumu pārkāpuma gadījumā dalībvalstu kompetentās iestādes sagatavo paziņojumu par korektīvu darbību, ko veic atbildīgs importētājs. 3. Ja korektīva darbība, ko veic atbildīgs importētājs, nav pienācīga, kompetentā iestāde attiecībā uz šīs regulas darbības jomas izrakteņiem vai metāliem sniedz importētājam atbildīga importētāja sertifikāta neatzīšanas paziņojumu un informē Komisiju. 4. Dalībvalstis šos noteikumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties dara tai zināmus visus grozījumus. 15. pants Ziņošana un pārskatīšana 1. Katru gadu vēlākais līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs regulas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā, iekļaujot visu informāciju par atbildīgiem importētājiem, kā noteikts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 7. panta 2. punktā un 7. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā. 2. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija sagatavo ziņojumu, ko reizi trijos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Pēc trim gadiem no šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi sešos gados Komisija pārskata regulas darbību un efektivitāti, tostarp attiecībā uz regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām, atbildīgas sagādes veicināšanu un tās izmaksām. Komisija iesniedz pārskata ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 16. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[15] 20 – Tirdzniecības politika 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[16] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Jo īpaši jaunattīstības valstīs veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 3 Attiecīgās ABM/ABB darbības Jo īpaši jaunattīstības valstīs veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, koncentrējoties uz videi draudzīgu un iekļaujošu izaugsmi 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. neattiecas 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. neattiecas 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības neattiecas 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība neattiecas 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas neattiecas 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgiem instrumentiem neattiecas 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi Ar 2014. gada budžetu X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība – x ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; – ¨ ko veic izpildaģentūras; ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti: – ¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨ EIB vai Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes neattiecas 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Tiks piemēroti standarta kontroles un uzraudzības mehānismi, kas piemērojami tirdzniecības ģenerāldirektorātā, piemēram, pavasara/rudens pārskati, resursu ziņojums un nedēļas finanšu pārskats. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Nav apzināti konkrēti riski. 2.2.2. Informācija par izveidotās iekšējās kontroles sistēmas struktūru Saistīto izdevumu pārvaldību reglamentē vispārējā iekšējā kontroles sistēma, kas ir izveidota TIRDZNIECĪBAS ĢD. 2.2.3. Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēse un kļūdas riska paredzamā līmeņa novērtējums Paredzamais kļūdas riska līmenis ir nulle. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Tiks piemērota TIRDZNIECĪBAS ĢD krāpšanas apkarošanas stratēģija, ko pieņēma 2013. gada novembrī. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Izdevumu kategorija Nr.5 || Dif./nedif. ([17]) || no EBTA valstīm[18] || no kandidātvalstīm[19] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || […][XX.YY.YY.YY] || nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs […][Izdevumu kategorija………………………………………...……….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || […][XX.YY.YY.YY] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || […][Izdevumu kategorija……………...……………………………………………………………….] ĢD: <…….> || || || N[20] gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || || || || || || || || Maksājumi || (2) || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[21] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || || KOPĀ <….> ĢD apropriācijas <….> || Saistības || =1+1a +3 || || || || || || || || Maksājumi || =2+2a +3 || || || || || || || ||  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || "Administratīvie izdevumi" EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || KOPĀ || ĢD: TRADE || || || ||  Cilvēkresursi || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 || || ||  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 || || || KOPĀ ĢD TRADE || Apropriācijas || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0.36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 Maksājumi || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – x Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads || N+1. gads || N+2. gads || N+3. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[22] || Rezultāta vidējās izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || No total || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[23]... || || || || || || || || || || || || || || || || — Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || — Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || — Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2… || || || || || || || || || || || || || || || || — Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5.[24] IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || KOPĀ || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || N gads  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[25] || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || XX 01 04 yy[26] || - Galvenā mītne || || || || || - Delegācijas || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || KOPĀ || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 20 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Publiskā iepirkuma rokasgrāmatas izstrāde un ieviešana vairākus gadus pēc kārtas prasītu 1 pilna laika ekvivalentu (FTE). Turklāt regulai būtu nepieciešams 1,5 pilna laika ekvivalents, lai risinātu jautājumus saistībā ar īstenošanas vadlīnijām. Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[27] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || N gads || N+1. gads || N+2. gads || N+3. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[28] N gads || N+1. gads || N+2. gads || N+3. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) …………. .pants || || || || || || || || Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] “Bruņotie grupējumi un drošības spēki” definēti “ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās” (ESAO (2013), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [2] ASV Doda-Franka aktā sniegta “konfliktu izrakteņu” definīcija: kolumbīts-tantalīts jeb koltāns (metāla rūda, no kuras iegūst tantalu); kasiterīts (metāla rūda, no kuras iegūst alvu); zelts; volframīts (metāla rūda, no kuras iegūst volframu) vai no tām iegūtas vielas, no kuriem gūst finansējumu konfliktos Kongo Demokrātiskajā Republikā, Angolā, Burundi, Centrālāfrikas Republikā, Kongo Republikā, Ruandā, Dienvidsudānā, Tanzānijā, Ugandā un Zambijā. [3] G8 Leaders' Lough Erne Summit, Communique, Paragraph 40, 18 June 2013. [4] Attiecīgi Preču tirgi un izejvielas (COM(2011) 25 galīgā redakcija) un Tirdzniecība, izaugsme un attīstība (COM(2012) 22 galīgā redakcija). [5] OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [6] OECD Guidelines for Multinational Enterprises, OECD 2011 edition. [7] Guiding Principles on Business and Human Rights, UN Human Rights Office of the High Commissioner, New York and Geneva 2011. [8] Izejvielu iniciatīva — apmierināt pamatvajadzības izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā, COM(2008) 699 galīgā redakcija [9] Preču tirgi un izejvielas, COM(2011) 25 galīgā redakcija. [10] Tirdzniecība, izaugsme un attīstība, COM(2012) 22 galīgā redakcija. [11] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.). [12] “Bruņotie grupējumi un drošības spēki” definēti “ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju” II pielikumā (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.) [13] Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.). [14] OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en. [15] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [16] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [17] Dif.: diferencētās apropriācijas, nedif.: nediferencētās apropriācijas. [18] EFTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [19] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [20] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [21] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [22] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [23] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. [24] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [25] CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās. [26] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [27] Skatīt 19. un 24. punktu Iestāžu nolīgumā 2007.–2013. gadam. [28] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā. I PIELIKUMS Regulas darbības jomas izrakteņu un metālu saraksts pēc to klasifikācijas Kombinētajā nomenklatūrā KN kods || Produkta apraksts 2609 00 00 || Alvas rūdas un koncentrāti 2611 00 00 || Volframa rūdas un koncentrāti 2615 90 00 || Tantala rūdas un koncentrāti 2616 90 00 || Zelta rūdas un koncentrāti 2825 90 40 || Volframa oksīdi un hidroksīdi 2849 90 30 || Volframa karbīdi 2849 90 50 || Tantala karbīdi 7108 || Zelts, neapstrādāts, daļēji apstrādāts vai pulverveidā 8001 || Neapstrādāta alva 8003 00 00 || Alvas stieņi, profili un stieples 8007 00 || Citi alvas izstrādājumi 8101 10 00 || Volframa pulveri 8101 94 00 || Neapstrādāts volframs, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus 8101 96 00 || Volframa stieples 8101 99 || Volframa stieņi, izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus, profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija, un citi 8103 20 00 || Neapstrādāts tantals, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus; pulveri 8103 90 || Tantala stieņi, izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus, profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija, un citi || II PIELIKUMS 8. pantā minētā atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksta paraugs A sleja: || Kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi alfabētiskā secībā B sleja: || Kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmuma adrese C sleja: || (*) norāde, ja kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmums veic izrakteņu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām A || B || C III PIELIKUMS 9. pantā minētā kompetento iestāžu saraksta paraugs A sleja: || Dalībvalstu nosaukumi alfabētiskā secībā B sleja: || Kompetentās iestādes nosaukums C sleja: || Kompetentās iestādes adrese A || B || C