Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, no kuriem zvejo ūdeņos, kas atrodas ārpus kontinentālo šelfu galvenajām zvejas vietām. Tie ir sastopami kontinentālajās nogāzēs vai pie jūras pacēlumiem. Vairums dziļūdens sugu ir lēnaudzīgas, tām ir ilgs mūžs, tāpēc tās ir īpaši jutīgas pret zvejas darbībām. Cits svarīgs dziļūdens sugu jutības pakāpi noteicošs faktors ir tas, vai zveja notiek zonās, kur zivis uzturas lokālos baros, jo īpaši nārsta laikā. Tādā veidā zvejo Atlantijas lielgalvi, zilo jūras līdaku un beriksas. Kā jebkura savvaļas zivju krājuma gadījumā, ja dziļūdens zvejniecības netiks nekādā veidā ierobežotas, tas radīs neveselīgu konkurenci starp zvejas uzņēmumiem: katrs tieksies iegūt savā īpašumā brīvo resursu, neko daudz nerūpējoties par tā ilgtspējīgu izmantošanu. Kamēr Eiropas Savienība 2003. gadā nebija sākusi regulēt šo krājumu zveju, dažu dziļūdens sugu gadījumā tieši tā arī notika. Piemēram, tādi vērtīgi krājumi kā Atlantijas lielgalvis ziemeļrietumu ūdeņos un sarkanā zobaine Biskajas līcī tagad ir noplicināti. Tāpēc zvejas darbību ierobežošana uzskatāma par publisku intervenci, kas nepieciešama, lai novērstu zvejnieku ienākumu izsīkumu, uzlabotu zivju krājumu izmantošanu, to orientējot uz ieguves apjomu palielināšanu ilgtermiņā, un mazinātu ietekmi uz ekosistēmu un barošanās tīklu, ko izraisījusi dažu zivju populāciju apjoma pēkšņa samazināšanās. Attiecībā uz dziļūdens sugām publiskā intervence iegūst īpaši lielu nozīmi, jo to noplicināšanas sekas var būt neatgriezeniskas: labākajā gadījumā būtu vajadzīgs ilgstošs atveseļošanās periods. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sagatavo sīku pārskatu par dziļūdens krājumu bioloģisko stāvokli. Jaunākais ICES ieteikums tika publicēts 2014. gada maijā. Šis priekšlikums par zvejas iespēju noteikšanu pamatojas uz turpmāku pārskatu, ko pēc ICES 2014. gada jūnijā veica Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Gan ICES, gan ZZTEK ieteikumā norādīts, ka dziļūdens krājumu zveja vairumā gadījumu joprojām nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu ilgtspēju, šo krājumu zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz krājumu apmērā parādās pozitīvas tendences. Tas nodrošina pamatu dziļūdens krājumu zvejas iespēju noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. panta c) punktā iestrādāto principu, kurš paredz, ka, pieņemot lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas satvarā, cita starpā jāvadās pēc zinātniskiem ieteikumiem. Vispārīgais konteksts Kopš 2003. gada dziļūdens sugu zveja ES tiek regulēta ar kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), ko nosaka atkarībā no sugas un no apgabala, un ar maksimālo zvejas piepūli, kas īstenojama Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Kopējā pieļaujamā nozveja konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2013. un 2014. gadam bija noteikta Padomes 2012. gada 20. decembra Regulā (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā[1]. Zvejas iespēju noteikšana un sadalīšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. Jo īpaši minētās regulas 2. panta 2. punktā ir noteikta piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā (definēta tās 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā) un paredzēts, ka kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir atjaunot un uzturēt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Turklāt atbilstīgi minētās regulas 16. panta 4. punktam zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar 2. panta 2. punktā izvirzītajiem mērķiem. Turklāt dziļūdens sugu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, cita starpā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (“1995. gada ANO Zivju krājumu nolīgums”). Jo īpaši svarīgi ir ievērot piesardzību, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Saskaņā ar ANO 1995. gada Zivju krājuma nolīguma 6. panta 2. punktu, ja nav iespējams izmantot atbilstīgu zinātnisku informāciju, tas nav iemesls, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz. Ierosinātā KPN atbilst arī 2008. gada Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību tāljūrā, kuras izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un kuras apstiprinātas ar secīgām ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām (2007. gada Rezolūcija 61/105, 2009. gada Rezolūcija 64/72 un, pavisam nesen, 2011. gada Rezolūcija 66/231). Lai gan daudzus dziļūdens zivju krājumus izmanto arī citas zvejojošās valstis, konkrēti, Norvēģija, Islande, Fēru salas un Krievija, un kopīgi ar minētajām zvejojošajām valstīm ir jāvienojas par saskaņotiem pārvaldības pasākumiem, vai, ja krājumi ir starptautiskajos ūdeņos, tas notiek Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC), ir vajadzīgi vienpusēji pasākumi, kurus piemēro Eiropas Savienības kuģiem, kamēr minētās vienošanās vēl nav panāktas. Tie palīdzēs novērst iepriekš aprakstītās nevēlamās sekas, ko rada neregulēta zveja un krājumu noplicināšana. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā ir noteikti Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012, un tos piemēro līdz 2014. gada 31. decembrim. Tie ir saistīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[2]. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šis priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz principiem un vadlīnijām, kas izklāstītas Komisijas paziņojumā par apspriešanos par 2015. gada zvejas iespējām (COM(2014) 388 final), kurā Komisija skaidroja savu viedokli un plānus attiecībā uz priekšlikumiem par 2015. gada zvejas iespējām visiem krājumiem. Minētā paziņojuma kontekstā Komisija plaši apspriežas ar ieinteresētajām aprindām, pilsonisko sabiedrību, dalībvalstīm un sabiedrību kopumā. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Informācija, kas pieejama par šā priekšlikuma aptvertajiem krājumiem, izņemot vienu strupdeguna garastes krājumu, neļauj zinātniekiem pilnībā novērtēt krājumu stāvokli nedz populācijas lieluma, nedz zvejas izraisītās zivju mirstības izteiksmē. Tam ir vairāki iemesli: dziļūdens sugu zivis bieži vien ir lēnaudzīgas un tām ir ilgs mūžs, tāpēc ir ārkārtīgi grūti strukturēt krājumus pēc vecuma klasēm un zvejas ietekmi uz krājumiem izvērtēt pēc izmaiņām nozvejoto zivju garuma vai vecuma struktūrā. Nav zināms, cik bieži krājums papildinās ar zivju mazuļiem. Krājumi ir plaši izplatīti dziļumos, kuri praktisku apsvērumu dēļ ir grūti izpētāmi. Šo krājumu komerciālā nozīme ir relatīvi maza, tāpēc zinātnisko uzskaišu dati bieži nav pieejami vai neaptver visu izplatības apgabalu. Zvejas darbības dažreiz ir tikai daļēji vērstas uz dziļūdens sugu ieguvi un dažos gadījumos ir aizsākušās relatīvi nesen. Ierosinātie nozvejas limiti ir saskaņā ar Komisijas paziņojumu par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu (COM(2006) 360 galīgā redakcija). Turklāt tie ir saderīgi ar iepriekšējas sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par to, kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā (COM(2006) 246 galīgā redakcija), un Komisijas paziņojumā par apspriešanos par 2015. gada zvejas iespējām, kas minēts iepriekš. Šajā jaunākajā paziņojumā ir izklāstīti Komisijas ieskati par to, kā noteikt zvejas iespējas, un šie noteikumi ir ievēroti, izstrādājot šo priekšlikumu un tajā ietvertos 22 KPN ierakstus, proti: · ja zinātniskie ieteikumi tiek sniegti, balstoties uz visaptverošiem datiem un kvantitatīvu analīzi un prognozēm saskaņā ar ICES “MSY pamatsistēmu”, KPN būtu jānosaka saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Tas attiecas uz ierosināto KPN ierakstu par strupdeguna garasti ziemeļrietumu ūdeņos; · ja zinātniskais ieteikums ir orientējošs un balstās uz pieejamās informācijas kvalitatīvu analīzi (pat ja tā ir nepilnīga vai ietver eksperta atzinumu), lēmumi par KPN jāpieņem, pamatojoties uz šo ieteikumu. Attiecīgi priekšlikumā ir iekļauti 5 KPN samazinājumi, 4 KPN palielinājumi un 2 KPN, kas saglabātas iepriekšējā apmērā; · ja zinātniskais ieteikums ir ierobežots un nav iespējams sniegt kvantitatīvu ieteikumu par nozvejām, jāievēro piesardzīgā pieeja: tas attiecas uz 6 KPN ierakstiem šajā priekšlikumā, no tiem 3 noteikta piesardzīga KPN nulles apmērā; · visbeidzot, vēl ir jāsaņem ZZTEK ieteikums attiecībā uz vienu melnās matastes krājumu. Attiecībā uz dziļūdens haizivīm ICES zinātniskais ieteikums ir gaidāms tikai 2014. gada oktobrī. Tāpēc 3 KPN ieraksti par dziļūdens haizivīm un vienu melnās matastes krājumu šajā priekšlikumā ir norādīti kā “pm”, un tie tiks atjaunināti pēc priekšlikuma pieņemšanas Komisijā. Turklāt ZZTEK iesaka atbilstošos pārvaldības pasākumus, kas paredzēti dziļūdens haizivju saglabāšanai, paplašināt tā lai tie pilnībā aptvertu šo krājumu izplatības apgabalu[3], un tāpēc ir ierosināts dziļūdens haizivju KPN apgabalu, kas patlaban aptver Savienības un starptautiskos ūdeņus V, VI, VII, VIII un IX zonā, paplašināt tā, lai tas aptvertu ūdeņus ap Madeiru CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabalā, t. i., Savienības ūdeņus CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā. Visbeidzot, zinātniskais ieteikums un nesenas diskusijas NEAFC liecina, ka lieli strupdeguna garastes nozvejas apjomi ziņojumos var būt nepatiesi norādīti kā citu garastu jeb makrūrzivju – visbiežāk kā ziemeļu makrūrzivs – nozvejas. Patlaban nav spēkā esoša ziemeļu makrūrzivs nozvejas limita. Šajā sakarībā ir lietderīgi paplašināt strupdeguna garastes KPN piemērošanas jomu, lai tā aptvertu arī ziemeļu makrūrzivs nozvejas, un paredzēt pienākumu par katras sugas nozvejām ziņot atsevišķi. Tas uzlabos zināšanas par abu sugu faktisko nozveju un dos iespēju noteikt atbilstošākus nozvejas limitus šā regulas projekta turpmākajos grozījumos vai nākamajās regulās. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI LESD 43. panta 3. punktā noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus “par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu”. Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm zvejas iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, šajā priekšlikumā ir ierosināts ar Padomes regulu noteikt nozvejas ierobežojumus Savienības zvejas flotēm attiecībā uz komerciāli svarīgākajām dziļūdens sugām Savienības un starptautiskajos ūdeņos Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 6. punktu, zvejas iespējas, uz kurām neattiecas nododamu zvejas koncesiju sistēma, dalībvalstis var brīvi sadalīt reģioniem vai operatoriem saskaņā ar 16. panta 7. punktu un 17. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru otro gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. 2014/0284 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. (2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku[4] paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgos gadījumos ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un lai pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. (4) Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (5) Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību[5] un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, atbilstīgi kuriem regulatoram vajadzētu būt īpaši piesardzīgam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. (6) Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka dziļūdens zivju krājumu zveja vairumā gadījumu joprojām nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējību, to zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz zivju krājumu apmērā parādās pozitīvas tendences. Turklāt ICES neiesaka atļaut Atlantijas lielgalvja specializēto zveju visos apgabalos un sarkanās zobaines un strupdeguna garastes specializēto zveju dažos krājumos. (7) Attiecībā uz četriem strupdeguna garastes krājumiem zinātniskais ieteikums un nesenas diskusijas Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC) liecina, ka ziņojumos šīs sugas nozvejas var būt nepatiesi norādītas kā ziemeļu makrūrzivs nozvejas. Šajā sakarībā ir lietderīgi noteikt KPN, kas aptver abas sugas, vienlaikus paredzot iespēju par tām sniegt atsevišķus ziņojumus. (8) Ņemot vērā to, ka dziļūdens haizivis ir migrējošas sugas un ka tās ir plaši izplatītas visā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, ZZTEK ir ieteikusi šo sugu pārvaldības pasākumus paplašināt tā, lai tie aptvertu Savienības ūdeņus ap Madeiru CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabalā. (9) Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kas definētas 2. panta a) punktā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[6], nosaka katru otro gadu. Tomēr attiecībā uz Ziemeļatlantijas argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas krājumiem tiek pieļauts izņēmums. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem krājumiem jānorāda, ka zilās jūras līdakas galvenā zvejniecība ir saistīta ar gadskārtējām sarunām ar Norvēģiju; vienkāršošanas labad visas zilajai jūras līdakai piemērojamās KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētās zvejniecības KPN un vienā tiesību aktā. Tāpēc iepriekš minēto Ziemeļatlantijas argentīnas un zilās jūras līdakas krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka citā attiecīgā ikgadējā regulā, ar ko nosaka zvejas iespējas. (10) Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[7], būtu jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīgu KPN piemēro krājumiem, kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītiska KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens krājumiem, tiem krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju novērtējuma, šajā regulā būtu jānosaka piesardzīga KPN. (11) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka Savienības zvejas kuģiem 2015. un 2016. gadā pieejamās ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz noteiktiem dziļūdens zivju krājumiem Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi un kuros jānosaka nozvejas limiti. 2. pants Definīcijas (1) Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; (b) “Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām teritorijām piegulošos ūdeņus; (c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; (d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; (e) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. (2) Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: (a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[8] III pielikumā; (b) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009[9] II pielikumā. 3. pants KPN un tās sadalījums To dziļūdens sugu KPN, kuras Savienības kuģi nozvejo Savienības ūdeņos vai noteiktos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir norādīti šīs regulas pielikumā. 4. pants Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu (1) Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: (a) apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; (b) atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[10] 37. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008[11] 10. panta 4. punktu; (c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; (d) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. (2) Ja šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu. 5. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Zivis no krājumiem, kuriem noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas vēl nav pilnībā apgūta. 6. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus. 7. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp. [2] OV L 351, 28.12.2002., 6.–11. lpp. [3] Ziņojums, kas sagatavots 2014. gada jūlijā notikušajā 46. plenārsēdē: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf. [4] OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp. [5] Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.). [6] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [7] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.). [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.). [10] Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.). [11] Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.). PIELIKUMS priekšlikumam PADOMES REGULA, ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. 1. DAĻA Sugas un sugu grupas 1. Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma latīņu valodā; vienīgais izņēmums ir dziļūdens haizivis, kas norādītas minētā saraksta sākumā. Šīs regulas piemērošanas vajadzībām izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu. Vispārpieņemtais nosaukums || Trīsburtu kods || Zinātniskais nosaukums Melnā mataste || BSF || Aphanopus carbo Beriksas || ALF || Beryx spp. Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris Ziemeļu makrūrzivs || RHG || Macrourus berglax Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus Sarkanā zobaine || SBR || Pagellus bogaraveo Lielacu diegspuru vēdzele || GFB || Phycis blennoides 2. Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minētās sugas. Vispārpieņemtais nosaukums || Trīsburtu kods || Zinātniskais nosaukums Dziļūdens kaķhaizivis || API || Apristurus spp. Apmetņa haizivs || HXC || Chlamydoselachus anguineus Īsraga haizivis || CWO || Centrophorus spp. Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis Gardeguna samtainā dzeloņzivs || CYP || Centroscymnus crepidater Melnā kaķhaizivs || CFB || Centroscyllium fabricii Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps Laternhaizivs || ETX || Etmopterus spinax Peles kaķhaizivs || GAM || Galeus murinus Sešžaunu haizivs || SBL || Hexanchus griseus Buru haizivs || OXN || Oxynotus paradoxus Aszobe || SYR || Scymnodon ringens Grenlandes haizivs || GSK || Somniosus microcephalus 2. DAĻA Ikgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas ES kuģiem apgabalos, kur piemēro KPN, sadalījumā pa sugām un apgabaliem (tonnās dzīvsvara) || || || || || || || || Suga: || Dziļūdens haizivis || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā || || || || || || (DWS/ 56789-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Vācija || pm || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. || Igaunija || pm || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Īrija || pm || pm || || || || || || Spānija || pm || pm || || || || || || Francija || pm || pm || || || || || Lietuva || pm || pm || || || || || || Polija || pm || pm || || || || || || Portugāle || pm || pm || || || || || || Apvienotā Karaliste || pm || pm || || || || || || Savienība || pm || pm || || || || || || KPN || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Dziļūdens haizivis || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā || || || || || || (DWS/10-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Portugāle || pm || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. || Savienība || pm || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || KPN || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum || Zona: || Starptautiskie ūdeņi XII zonā || || || || || || || (DWS/12INT-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Īrija || pm || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. || Spānija || pm || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Francija || pm || pm || || || || || || Apvienotā Karaliste || pm || pm || || || || || || Savienība || pm || pm || || || || || || KPN || pm || pm || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Melnā mataste || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā || || Aphanopus carbo || || || (BSF/1234-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Piesardzīga KPN || || || Vācija || 3 || 3 || || || || || || Francija || 3 || 3 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 3 || 3 || || || || || || Savienība || 9 || 9 || || || || || || KPN || 9 || 9 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Melnā mataste || || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā || || Aphanopus carbo || || || (BSF/56712-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Vācija || 37 || 29 || || || || || || Igaunija || 18 || 14 || || || || || || Īrija || 91 || 73 || || || || || || Spānija || 180 || 144 || || || || || || Francija || 2 538 || 2 030 || || || || || || Latvija || 118 || 94 || || || || || || Lietuva || 1 || 1 || || || || || || Polija || 1 || 1 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 180 || 144 || || || || || || Citas (1) || 9 || 8 || || || || || || Savienība || 3 173 || 2 538 || || || || || || KPN || 3 173 || 2 538 || || || || || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Melnā mataste || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā || || Aphanopus carbo || || || (BSF/8910-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Spānija || 10 || 9 || || || || || || Francija || 25 || 22 || || || || || || Portugāle || 3 165 || 2 737 || || || || || || Savienība || 3 200 || 2 768 || || || || || || KPN || 3 200 || 2 768 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Melnā mataste || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā || || Aphanopus carbo || || || (BSF/C3412-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Piesardzīga KPN || || || Spānija || pm || pm || || || || || || Portugāle || pm || pm || || || || || || Savienība || pm || pm || || || || || || KPN || || || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Beriksas || || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā || || Beryx spp. || || || || (ALF/3X14-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Īrija || 9 || 9 || || || || || || Spānija || 63 || 63 || || || || || || Francija || 17 || 17 || || || || || || Portugāle || 182 || 182 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 9 || 9 || || || || || || Savienība || 280 || 280 || || || || || || KPN || 280 || 280 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā || || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax || || (RNG/124-) strupdeguna garastēm || || || || || || (RHG/124-) ziemeļu makrūrzivīm || Gads || 2015 || 2016 || || Piesardzīga KPN || || || Dānija || 1 || 1 || || || || || || Vācija || 1 || 1 || || || || || || Francija || 10 || 10 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 1 || 1 || || || || || || Savienība || 13 || 13 || || || || || || KPN || 13 || 13 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā || || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax || || (RNG/03-) strupdeguna garastēm || || || || || || (RHG/03-) ziemeļu makrūrzivīm || Gads || 2015 || 2016 || || Piesardzīga KPN || || || Dānija || 412 || 329 || || || || || || Vācija || 2 || 2 || || || || || || Zviedrija || 21 || 17 || || || || || || Savienība || 435 || 348 || || || || || || KPN || 435 || 348 || || || || || || (1) Kamēr notiek apspriešanās starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, ICES IIIa zonā neveic strupdeguna garastes specializēto zveju. || || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā || || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax || || (RNG/5B67-) strupdeguna garastēm || || || || || || (RHG/5B67-) ziemeļu makrūrzivīm || Gads || 2015(1) || 2016(1) || || Analītiska KPN || || || Vācija || 7 || 7 || || || || || || Igaunija || 56 || 57 || || || || || || Īrija || 246 || 250 || || || || || || Spānija || 61 || 62 || || || || || || Francija || 3 126 || 3 178 || || || || || || Lietuva || 72 || 73 || || || || || || Polija || 36 || 37 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 183 || 187 || || || || || || Citas (2) || 7 || 7 || || || || || || Savienība || 3 794 || 3 858 || || || || || || KPN || 3 794 || 3 858 || || || || || || (1) Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas. || || (2) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || || || || || || || || || Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā || || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax || || (RNG/8X14--) strupdeguna garastēm || || || || || || (RHG/8X14-) ziemeļu makrūrzivīm || Gads || 2015(1) || 2016(1) || || Analītiska KPN || || || Vācija || 17 || 13 || || || || || || Īrija || 4 || 3 || || || || || || Spānija || 1 851 || 1 482 || || || || || || Francija || 85 || 68 || || || || || || Latvija || 30 || 24 || || || || || || Lietuva || 4 || 3 || || || || || || Polija || 579 || 463 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 8 || 6 || || || || || || Savienība || 2 578 || 2 062 || || || || || || KPN || 2 578 || 2 062 || || || || || || (1) Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas. || || || || || || || || || || || Suga: || Atlantijas lielgalvis || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VI zonā || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/06-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Īrija || 0 || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. || Spānija || 0 || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Francija || 0 || 0 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 0 || 0 || || || || || || Savienība || 0 || 0 || || || || || || KPN || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Atlantijas lielgalvis || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VII zonā || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/07-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Īrija || 0 || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. || Spānija || 0 || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Francija || 0 || 0 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 0 || 0 || || || || || || Citas || 0 || 0 || || || || || || Savienība || 0 || 0 || || || || || || KPN || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Atlantijas lielgalvis || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/1CX14) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Īrija || 0 || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. || Spānija || 0 || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || Francija || 0 || 0 || || || || || || Portugāle || 0 || 0 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 0 || 0 || || || || || || Citas || 0 || 0 || || || || || || Savienība || 0 || 0 || || || || || || KPN || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Sarkanā zobaine || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/678-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Īrija || 4 || 3 || || || || || || Spānija || 115 || 92 || || || || || || Francija || 6 || 5 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 14 || 11 || || || || || || Citas (1) || 4 || 3 || || || || || || Savienība || 143 || 114 || || || || || || KPN || 143 || 114 || || || || || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || || || || || || || || || || || Suga: || Sarkanā zobaine || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi IX zonā || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/09-) || || || Gads || 2015(1) || 2016(1) || || Analītiska KPN || || || Spānija || 236 || 90 || || || || || || Portugāle || 64 || 25 || || || || || || Savienība || 300 || 115 || || || || || || KPN || 300 || 115 || || || || || || (1) Savienības un starptautiskajos ūdeņos VI, VII un VIII zonā (SBR/*678-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. || || || || || || || || || || || Suga: || Sarkanā zobaine || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/10-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Spānija || 5 || 4 || || || || || || Portugāle || 600 || 392 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 5 || 4 || || || || || || Savienība || 610 || 400 || || || || || || KPN || 610 || 400 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā || || Phycis blennoides || || || (GFB/1234-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Vācija || 9 || 9 || || || || || || Francija || 9 || 9 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 16 || 16 || || || || || || Savienība || 34 || 34 || || || || || || KPN || 34 || 34 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā || || Phycis blennoides || || || (GFB/567-) || || || Gads || 2015(1) || 2016(1) || || Analītiska KPN || || || Vācija || 11 || 11 || || || || || || Īrija || 287 || 287 || || || || || || Spānija || 649 || 649 || || || || || || Francija || 393 || 393 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 899 || 899 || || || || || || Savienība || 2 239 || 2 239 || || || || || || KPN || 2 239 || 2 239 || || || || || || (1) Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā (GFB/*89-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. || || || || || || || || || || || Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā || || Phycis blennoides || || || (GFB/89-) || || || Gads || 2015(1) || 2016(1) || || Analītiska KPN || || || Spānija || 267 || 267 || || || || || || Francija || 17 || 17 || || || || || || Portugāle || 11 || 11 || || || || || || Savienība || 295 || 295 || || || || || || KPN || 295 || 295 || || || || || || (1) Savienības un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā (GFB/*567-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. || || || || || || || || || || || Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele || || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā || || Phycis blennoides || || || (GFB/1012-) || || || Gads || 2015 || 2016 || || Analītiska KPN || || || Francija || 10 || 10 || || || || || || Portugāle || 40 || 40 || || || || || || Apvienotā Karaliste || 10 || 10 || || || || || || Savienība || 60 || 60 || || || || || || KPN || 60 || 60 || || || || || ||