KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Euro ieviešana Latvijā /* COM/2014/0217 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Euro ieviešana Latvijā 1. Ievads Padome 2013. gada 9. jūlijā nolēma, ka Latvija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus un ka no 2014. gada 1. janvāra ir jāatceļ Latvijas izņēmuma statuss attiecībā uz piedalīšanos vienotajā valūtā[1]. Latvija sekoja visu to dalībvalstu praksei, kuras ir ieviesušas euro pēc pirmās pārejas kārtas (1999.–2000. gadā), un izmantoja tā saukto „lielā sprādziena” scenāriju, t. i., euro banknotes un monētas ieguva likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro ieviešanas dienā[2]. Divu nedēļu ilgs vienlaicīgas apgrozības periods, kura laikā apgrozībā vienlaikus bija gan euro, gan Latvijas latu banknotes un monētas, ļāva pakāpeniski izņemt no apgrozības latu skaidro naudu. Šī veiksmīgā pāreja uz euro atkal apliecina, ka īss vienlaicīgas apgrozības periods ir pietiekams, ja pāreja ir labi sagatavota[3]. Liels vairākums Latvijas iedzīvotāju (79 %) uzskatīja, ka pāreja uz euro bija netraucēta un efektīva[4]. Pēc tam, kad Komisija publicēja divus ziņojumus par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro ieviešanai Latvijā[5], šajā ziņojumā no ex post viedokļa ir aplūkoti svarīgākie pārejas procesa aspekti, galveno uzmanību veltot sagatavošanās pasākumiem skaidras naudas maiņai, vienlaicīgas apgrozības periodam, pasākumiem, kas veikti, lai nepieļautu ļaunprātīgu rīcību cenu noteikšanā un cenu kļūdainu uztveri, cenu attīstības tendencēm un cenu uztverei, kā arī informēšanai par euro. Attiecīgos gadījumos ziņojumā ir izklāstīti Komisijas ieteikumi par iespējamiem turpmākiem pasākumiem, kurus Latvijas iestādes varētu veikt, un izdarīti secinājumi, kas varētu būt vērtīgi nākamajām euro ieviešanām. 2. Pāreja uz euro 2.1. Sagatavošanās pasākumi skaidras naudas nomaiņai Skaidrās naudas nomaiņa, domājams, ir visuzskatāmākais elements valūtas nomaiņas procesā, jo tajā ir iesaistītas praktiski visas finanšu iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji. Šā procesa raitums un efektivitāte ir atkarīga no pienācīgas euro skaidrās naudas piegādes visām iesaistītajām pusēm un no banku un uzņēmumu sagatavotības uzņemties ievērojamu papildu darbu. Balstoties uz publiskā iepirkuma konkursa rezultātiem, Bādenes-Virtembergas Valsts kaltuvē (Staatliche Münzen Baden-Württemberg) Štutgartē (Vācijā) tika izkalti 400 miljoni euro monētu ar Latvijas valsts pusi. Vācijas Federālā banka (Deutsche Bundesbank) aizdeva aptuveni 110 miljonus dažādas nominālvērtības euro banknošu. Līdz 2013. gada beigām bankām un uzņēmumiem tika pakāpeniski piegādāta euro skaidrā nauda. Euro priekšpiegāde kredītiestādēm sākās 2013. gada 1. novembrī. Regulāra pakārtotā priekšpiegāde komercbanku lielajiem klientiem sākās 2013. gada 10. decembrī; nelieliem korporatīviem klientiem, kuri izmantoja vienkāršoto pakārtoto priekšpiegādi, euro skaidrā nauda tika piegādāta no 2013. gada 27. decembra. Pasta nodaļas euro skaidro naudu pakārtotajā priekšpiegādē saņēma ar bankas „Citadele” starpniecību. Priekšpiegādes gaitā izsniegto euro banknošu un monētu kopējā vērtība bija 283,2 miljoni euro. Iedzīvotājiem kopš 2013. gada 10. decembra komercbanku filiālēs, pasta nodaļās un Latvijas Bankas filiālēs bija pieejami 800 000 sākumkomplekti (t. i., aptuveni viens komplekts uz mājsaimniecību), kuros bija visu nominālvērtību Latvijas euro monētas (katra komplekta vērtība: EUR 14,23). Līdz 2014. gada 1. janvārim tika pārdoti aptuveni 644 000 sākumkomplekti. Ņemot vērā Latvijā gūto pieredzi, eurozonā iesakņojies standarta pieņēmums, ka uz vienu mājsaimniecību ir vajadzīgs aptuveni viens sākumkomplekts, ir izrādījies pārāk optimistisks. Kolekcionāri un monētu pārdošanas uzņēmumi kopš 2014. gada 1. janvāra var nopirkt atlikušos sākumkomplektus. Kopš 2013. gada 10. decembra mazumtirgotājiem bija pieejami 95 000 īpaši komplekti (katrā pa EUR 200), no kuriem aptuveni 70 000 komplekti tika pārdoti līdz 2014. gada 1. janvārim. Vairākas komercbankas arī piedāvāja sākumkomplektus, kas bija individuāli pielāgoti to komercklientu vidējam pieprasījumam. Ņemot vērā paaugstināto drošības risku, tika izstrādāts drošības rīcības plāns, kurā bija paredzēti pasākumi, lai skaidras naudas pārvadājumu nozare varētu uzlabot skaidras naudas pārvadājumu drošību euro ieviešanas procesa laikā. Tika izveidots īpašs rīcības plāns iespējamā nelabvēlīgu laika apstākļu gadījumā. Dažas nedēļas pirms un pēc pārejas uz euro Valsts policija nodrošināja Latvijas Bankas, komercbanku un skaidras naudas pārvadājumu uzņēmumu naudas transporta automašīnu bezmaksas eskortu. Jo īpaši 2013. gada decembra pēdējās dienās komercbankām un pasta nodaļām bija jārīkojas ar ārkārtīgi lielām skaidras naudas summām. Lai atvieglinātu loģistiku saistībā ar latu monētu izņemšanu no apgrozības, skaidras naudas pārvadājumu nozarē strādājošie uzņēmumi un komercbankas tika apgādāti ar standarta pārvietojamiem konteineriem, kas izmantojami monētu ievākšanai, uzglabāšanai un pārvadāšanai. Latvijas banku nozarē ir 25 bankas ar 371 banku filiāli, no kurām 19 bankas ar 321 filiāli sniedz skaidras naudas pakalpojumus. Lai atvieglinātu pārejas procesu, dažas bankas pēdējās gada nedēļās pagarināja darbalaiku. Komercbankas līdz 2014. gada 30. jūnijam bez maksas nodrošinās neierobežotus skaidras naudas maiņas pakalpojumus. Kopš 2013. gada septembra beigām Latvijas Banka kopā ar Latvijas Darba Devēju konfederāciju tiem, kuri rīkojas ar skaidru naudu, un grāmatvežiem piedāvāja vispārīgas apmācības par euro skaidro naudu, kā arī konkrēti par skaidrās naudas drošības aspektiem. Šajās apmācībās piedalījās jo īpaši mazumtirgotāji un pasta nodaļu darbinieki. Darba devēji banku darbiniekiem nodrošināja īpašu apmācību par euro ieviešanas vispārējiem principiem un tās ietekmi uz banku pakalpojumiem, kā arī banku pakalpojumu pieejamību īsi pirms un pēc 2014. gada 1. janvāra. Lai uzlabotu pieeju skaidras naudas maiņas pakalpojumiem (jo īpaši lauku rajonos), Latvijas Pastam bija nozīmīga loma pārejā uz euro skaidro naudu. Līdz 2014. gada 31. martam (šo laikposmu var pagarināt vēl par trim mēnešiem) 302 pasta nodaļās iedzīvotājiem tiek piedāvāti skaidras naudas maiņas pakalpojumi. Saskaņā ar Komisijas apsekojumu, kas tika veikts 2013. gada decembra beigās[6], jau pirms pārejas uz euro daudziem Latvijas iedzīvotājiem bija euro skaidrā nauda, proti, 43 % iedzīvotāju bija euro banknotes (56 % no ceļojuma uz ārzemēm, 46 % – samainītas bankā Latvijā) un 60 % iedzīvotāju bija euro monētas (57 % no ceļojuma uz ārzemēm un 48 % – no sākumkomplekta). Skaidras naudas nomaiņa Latvijā bija labi sagatavota un organizēta. Pirms pārejas uz euro bankas, uzņēmumi un iedzīvotāji tika pienācīgi nodrošināti ar euro skaidro naudu. Ņemot vērā Latvijas pieredzi, būtu jāpārskata un jāsamazina standarta aplēses par iedzīvotājiem paredzēto monētu komplektu skaitu. 2.2. Vienlaicīgas apgrozības periods Divu nedēļu ilgais vienlaicīgas apgrozības periods, kura laikā apgrozībā vienlaikus bija gan euro, gan Latvijas lati, beidzās 2014. gada 14. janvārī. Līdz plkst. 1.00 2014. gada 1. janvārī visi 1061 bankas automāti (ATM) Latvijā spēja izsniegt euro. Bankas automāti tika uzpildīti ar euro skaidro naudu (lielākoties ar EUR 10, 20 un 50 nominālvērtības banknotēm) galvenokārt 2013. gada decembra pēdējās dienās. EUR 5 nominālvērtības banknotes ir pieejamas 242 bankas automātos kopš 2014. gada 1. janvāra un vēl 460 bankas automātos – kopš 2014. gada 14. janvāra. 2014. gada janvāra vidū EUR 5 nominālvērtības banknotes veidoja vienu trešdaļu no izsniegtajām euro banknotēm. Tirdzniecības vietu termināļi 2014. gada 1. janvārī acumirklīgi pārgāja uz euro. 99,3 % no šiem termināļiem pašlaik atbilst vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) prasībām. Banku klienti tika mudināti biežāk izmantot elektroniskos maksājumus, jo īpaši pirmajās dienās pēc 2014. gada 1. janvāra. Vienlaicīgas apgrozības periodā maksājumu kartes tika izmantotas 6,6 miljonos darījumu ar kopējo vērtību 122 miljoni euro. Elektronisko maksājumu izmantošana 2014. gada janvārī ir palielinājusies par 20–30 % salīdzinājumā ar 2013. gada janvāri. Lai veiktu pakalpojumus ar skaidru naudu, 2014. gada 1. janvārī bija atvērtas dažas banku filiāles, kā arī visas sešas Latvijas Bankas kases. Pasta nodaļas, kas sestdienās parasti ir slēgtas, bija atvērtas sestdien, 4. janvārī, lai tādējādi atvieglinātu iedzīvotājiem pieeju skaidras naudas maiņas pakalpojumiem, jo īpaši attālos un lauku rajonos. Pateicoties rūpīgam sagatavošanās darbam, bankas un pasta nodaļas vienlaicīgās apgrozības periodā labi tika galā ar papildu slodzi. Vairākas bankas skaidrās naudas operāciju veikšanai piesaistīja filiālēs papildu darbiniekus. Mazumtirgotājiem un citiem korporatīvajiem klientiem tika proaktīvi sniegti skaidras naudas iekasēšanas pakalpojumi. Filiālēs tika pielāgots skaidras naudas skaitīšanas un uzglabāšanas aprīkojums. Līdz 2014. gada 9. janvārim tika samainīti kopsummā aptuveni 120,15 miljoni euro, proti, 98,9 miljoni euro lielākajās komercbankās (aptverot 77 % no kopējās klientu bāzes), 16,1 miljons euro tika samainīts pasta nodaļās un 5,15 miljoni euro – Latvijas Bankā. Janvāra pirmajās dienās no bankas automātiem izņemtās skaidras naudas apmērs un šo darījumu skaits palika tāds pats kā „latu laikos”. Līdz 2014. gada 6. janvārim 98 % no tirdzniecības automātiem bija pielāgoti pārejai uz euro. Saskaņā ar Komisijas apsekojumu, kas veikts Latvijā 2014. gada 16.–18. janvārī[7], 88 % no aptaujātajiem nav bijušas nekādas problēmas, janvāra pirmajā nedēļā bankās mainot latu skaidro naudu vai izņemot euro skaidro naudu. Tas ir mazāk nekā euro ieviešanas gaitā Igaunijā (95 %), taču kopumā atbilst skaitļiem, kas konstatēti līdzšinējās pārejās uz euro[8]. 1. diagrammā ir redzama tikai euro valūtā veikto skaidrās naudas maksājumu attīstība vienlaicīgas apgrozības periodā Latvijā salīdzinājumā ar Igauniju, Slovākiju un Slovēniju. Jau pirmajā darba dienā pēc pārejas uz euro (2014. gada 2. janvārī) salīdzinoši liels to iedzīvotāju īpatsvars (30 %), kuri maksāja skaidrā naudā, maksāja vienīgi euro skaidrā naudā. 4. janvārī jau divas trešdaļas no aptaujātajiem iedzīvotājiem maksāja vienīgi euro skaidrā naudā. Tikai euro valūtā veikto skaidrās naudas maksājumu īpatsvars pēc tam pakāpeniski palielinājās, tuvojoties vienlaicīgas apgrozības perioda beigām; izņēmums bija piektdiena, 2014. gada 10. janvāris, kad šis īpatsvars samazinājās no 91 % līdz 87 %, tomēr nākamajā pirmdienā tas atkal strauji pieauga līdz 91 %. Tikai euro valūtā veikto skaidrās naudas maksājumu attīstība kopumā bija ātrāka nekā Igaunijā un Slovākijā, taču ne tik vienmērīga kā Slovēnijā. Arī mazumtirdzniecības nozare labi tika galā ar pārejas procesu un darbu ar divām valūtām vienlaikus. Mazumtirgotāji bija labi nodrošināti ar euro skaidro naudu, un nav ziņots par lielām problēmām ar rindām. Kā redzams 2. diagrammā, jau 2. janvārī 94 % iedzīvotāju saņēma skaidras naudas atlikumu tikai euro. 7. janvārī šis īpatsvars pieauga līdz 100 % un saglabājās šajā līmenī līdz 2014. gada 14. janvārim. Uzreiz pēc vienlaicīgas apgrozības perioda beigām veiktais Komisijas apsekojums liecina, ka ļoti liela daļa Latvijas iedzīvotāju (79 %) uzskatīja pāreju uz euro par raitu un efektīvu[9]. 2.3. Iepriekšējās valūtas izņemšana no apgrozības Kaut arī kopš 2013. gada sākuma samazinājās apgrozībā esošās latu skaidrās naudas apmērs, tomēr latu skaidrās naudas izņemšana no apgrozības bija gūts uzdevums. Ievērojams apgrozībā esošās Latvijas latu skaidrās naudas daudzums tika izņemts no apgrozības jau pirms pārejas uz euro. Līdz 2013. gada 31. decembrim apgrozībā esošo latu vērtība bija samazinājusies par gandrīz 50 % salīdzinājumā ar 2013. gada janvāri (no 1,2 miljardiem latu līdz 630,8 miljoniem latu). Kopumā no apgrozības bija jāizņem 293 miljoni monētu (757 tonnas). Latu monētu iznīcināšana tika sākta 2013. gada 5. septembrī. Līdz 2013. gada 31. decembrim bija iznīcināti 33 % no aptuvenā latu monētu daudzuma. Lai samazinātu latu skaidrās naudas daudzumu jau pirms 2014. gada 1. janvāra, vairākas bankas kopš 2013. gada oktobra piedāvāja saviem klientiem bez maksas noguldīt latu monētas krājkontos. Turklāt Latvijas Banka piedāvāja latu monētu neierobežotu un bezmaksas apmaiņu pret latu banknotēm. Komercbankas pastiprināti popularizēja klientiem bezskaidras naudas maksājumu veikšanu. Lai samazinātu apgrozībā esošo augstas nominālvērtības latu banknošu skaitu, tuvojoties 2014. gada 1. janvārim, skaidrās naudas pārvadātāji un uzņēmumi tika mudināti atturēties no augstas nominālvērtības banknošu pasūtīšanas. Pāreja uz euro Latvijā bija labi sagatavota un tika raiti īstenota. Bankas automāti un tirdzniecības vietu termināļi tika laikus pielāgoti euro, un bankas un pasta nodaļas labi tika galā ar papildu slodzi vienlaicīgas apgrozības periodā. Mazumtirgotāji labi tika galā ar pārejas procesa grūtībām un darbībām ar divām valūtām vienlaikus. Mazumtirgotāji bija labi apgādāti ar euro skaidro naudu, un saskaņā ar Komisijas apsekojumu 94 % no aptaujātajiem iedzīvotājiem jau 2014. gada 2. janvārī saņēma skaidras naudas atlikumu tikai euro[10]. 3. Ar cenu noteikšanu saistītas ļaunprātīgas rīcības un kļūdainas cenu uztveres novēršana Iedzīvotāji ir bijuši nobažījušies par pārejas uz euro iespējamo ietekmi uz cenām. Tāpēc īpaši svarīgi bija tas, lai Latvijas iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut ar cenu izmaiņām saistītu ļaunprātīgu rīcību un cenu kļūdainu uztveri no iedzīvotāju puses. Kopš 2013. gada janvāra tiek veikts 120 bieži pirktu preču un pakalpojumu cenu monitorings iecienītākajās pārdošanas vietās septiņās lielākajās Latvijas pilsētās. Monitoringu veic pakalpojumiem, kurus, balstoties uz iepriekšējo pieredzi euro ieviešanā, visticamāk, varētu skart ar pāreju uz euro saistīti cenu paaugstinājumi, piemēram, frizieru pakalpojumi, restorāni / kafejnīcas un automobiļu remonta pakalpojumi. Monitoringa rezultāti tiek regulāri publicēti Ekonomikas ministrijas tīmekļa vietnē, kā arī euro ieviešanai veltītajā tīmekļa vietnē. Atbilstību cenu norādīšanas un pārrēķināšanas prasību (piemēram, noapaļošanas noteikumu) prasībām cenu paralēlās norādīšanas periodā un memoranda „Godīgs euro ieviesējs” īstenošanu uzrauga Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (PTAC), nevalstiskās organizācijas (NVO), kas aizsargā patērētāja tiesības, Pārtikas un veterinārais dienests un Valsts ieņēmumu dienests. Intensīvas pārbaudes tika sāktas 2013. gada 1. oktobrī. Pēc Eiropas Komisijas pirmā īpašā ziņojuma par Latvijas praktiskajiem sagatavošanās darbiem euro ieviešanai kopējais iesaistīto inspektoru skaits ir ievērojami pieaudzis (tagad 346 inspektori). Obligātā cenu paralēlā norādīšana gan latos, gan euro tika sākta 2013. gada 1. oktobrī un turpināsies līdz 2014. gada 30. jūnijam. Kopš 2013. gada oktobra ir veiktas 14 849 pārbaudes (kopējais plānoto pārbaužu skaits ir 28 000). PTAC un Patērētāju interešu aizstāvības asociācija veica 14 849 pārbaudes un atklāja pārkāpumus 5486 tirdzniecības vietās. Biežākais atklātais pārkāpums bija nepareiza cenu pārrēķināšana (4245 gadījumi). Otrs biežākais pārkāpums attiecās uz cenu paralēlo norādīšanu (1720 gadījumi). 2014. gada janvāra beigās pārkāpumi bija novērsti 4231 tirdzniecības vietā. 2453 tirdzniecības vietās tas tika izdarīts uz vietas PTAC inspektora klātbūtnē. 39 gadījumos tika uzlikts naudas sods līdz LVL 500 (EUR 711,44) apmērā. Līdz šim administratīvās procedūras ir sāktas 83 gadījumos. Pārtikas un veterinārais dienests ir veicis 4454 cenu pārbaudes (pārkāpumi tika atklāti 186 tirdzniecības vietās) un Valsts Ieņēmumu dienests – 79 pārbaudes (pārkāpumi tika atklāti 22 tirdzniecības vietās). Laika gaitā ir samazinājies to pārkāpumu skaits, kuri saistīti ar cenu paralēlās norādīšanas prasībām. Visumā Latvijas iedzīvotāji cenu paralēlo norādīšanu uzskatīja par noderīgu līdzekli, lai atvieglotu cenu salīdzināšanu un pierastu pie jaunās valūtas. Saskaņā ar Komisijas apsekojumu, kas tika veikts janvārī[11], gandrīz trīs no četriem aptaujātajiem Latvijas iedzīvotājiem (74 %) uzskatīja, ka cenu paralēlā norādīšana ir ļoti noderīga vai drīzāk noderīga. Turklāt 84 % aptaujāto uzskatīja, ka cenu paralēlā norādīšana vienmēr (44 %) vai galvenokārt (40 %) tiek piemērota pareizi, kas atbilst nesenajās euro ieviešanās konstatētajiem rezultātiem. Jautāti par cenu pārrēķināšanu, 46 procentiem Latvijas iedzīvotāju bija iespaids, ka cenu pārrēķināšana euro valūtā dažreiz (33 %), bieži (10 %) vai ļoti bieži (3 %) nebija pareiza. Šis rezultāts ir aptuveni pa vidu līdzšinējās euro ieviešanās konstatētajiem rezultātiem. 2013. gada 12. jūlijā uzsāktā kampaņa „Godīgs euro ieviesējs” aicina uzņēmumus apņemties neizmantot ļaunprātīgos nolūkos pāreju uz euro peļņas gūšanai, ievērot euro ieviešanas noteikumus un sniegt saviem klientiem nepieciešamo palīdzību. Šī kampaņa atbilst brīvprātīgajām iniciatīvām, kas sekmīgi izmantotas iepriekšējos euro ieviešanas gadījumos. Kampaņu vada Ekonomikas ministrija. Kampaņas dalībniekiem ir tiesības izmantot uzlīmi ar īpašu logotipu „Godīgs euro ieviesējs”, kas apliecina to līdzdalību kampaņā, un tie tiek iekļauti „baltajā sarakstā”, kurš pieejams euro projekta tīmekļa vietnē. Līdz 2014. gada janvāra beigām kampaņā „Godīgs euro ieviesējs” bija iesaistījušies 1224 uzņēmumi (vairāk nekā 11 000 tirdzniecības vietas), kas pārdod preces vai sniedz pakalpojumus. Dalībnieku vidū ir piecas lielākās mazumtirdzniecības ķēdes. Nolīgums par cenu godīgu pārrēķinu ir ļoti svarīga iniciatīva, lai nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu rīcību saistībā ar cenu noteikšanu un novērstu cenu kļūdainu uztveri. Salīdzinājumā ar kopējo uzņēmumu skaitu Latvijā, sākotnēji paredzēto mērķi (vismaz aptuveni 10 000 uzņēmumi jeb 30 000 tirdzniecības vietas) un iepriekšējās euro ieviešanās gūto pieredzi[12] šķiet, ka ir bijis iespējams vēl vairāk paplašināt shēmas tvērumu. Kopš 2013. gada 1. oktobra patērētāji var iesniegt Patērētāju tiesību aizsardzības centram sūdzības par cenu norādīšanas noteikumu pārkāpumiem, izmantojot īpaši šim nolūkam paredzētu tālruņa līniju, vispārīgās euro informācijas uzticības tālruni, e-pastu un vēstules. Patērētāju tiesību aizsardzības centrs vai sadarbībā iesaistītā NVO pārbauda sūdzības vēlākais 48 stundu laikā pēc sūdzības iesniegšanas. Iedzīvotāju paustās bažas galvenokārt attiecās uz tādiem jautājumiem kā cenu norādīšana un noapaļošanas noteikumu piemērošana. Sūdzības par iespējamiem ar euro saistītiem cenu palielinājumiem ir izvērtējusi Latvijas Konkurences padome. Latvija ir īstenojusi cenu paralēlo norādīšanu un godīgas cenu noteikšanas iniciatīvu saskaņā ar Komisijas ieteikumiem[13]. Latvijas iestādēm arī turpmāk būtu jānodrošina, ka visas iedzīvotāju sūdzības tiek pienācīgi izmeklētas, un jāuzrauga memoranda „Godīgs euro ieviesējs” pareiza īstenošana atlikušajā kampaņas darbības laikā. Līdzdalība godīgas cenu noteikšanas iniciatīvā ir bijusi diezgan neapmierinoša salīdzinājumā ar līdzšinējām pārejām uz euro. Valstīm, kas ievieš euro, būtu jānosaka, ka līdzdalības līmenis nolīgumā ir vismaz 75 %. 4. Cenu izmaiņu tendences un cenu uztvere 4.1. Cenu izmaiņu tendences Pirms pārejas uz euro Latvijā bija ļoti zemas (dažkārt negatīvas) inflācijas periods. Deflācijas iemesls galvenokārt bija enerģijas cenu faktors un – mazākā mērā – ar enerģiju nesaistītu rūpniecības preču cenu attīstība, kā arī pavisam nesen – neapstrādāta pārtika. Šīs tendences līdzinās tendencēm, kas novērojamas eurozonā kopumā un Latvijas kaimiņvalstīs. Saskaņā ar praksi, kas iedibināta pēc euro ieviešanas citās dalībvalstīs, Eurostat plāno sagatavot novērtējumu par cenu attīstību pēc pārejas uz euro Latvijā, līdzko būs pieejami pietiekami dati. Eurostat plāno publicēt atbilstošo ziņojumu 2014. gada maijā. 4.2. Cenu uztvere Saskaņā ar nesenu Komisijas apsekojumu[14] vairākums Latvijas iedzīvotāju (57 %) domā, ka euro palielinās inflāciju valstī (salīdzinājumā ar 55 % igauņu, 19 % slovāku, 66 % kipriešu, 37 % maltiešu un 52 % slovēņu attiecīgi pēc savu valstu pārejas uz euro), savukārt tikai 19 % uzskatīja, ka pievienošanās eurozonai palīdzēs Latvijai saglabāt cenu stabilitāti. Līdz 2013. gada vidum uztvertā inflācija Latvijā bija pastāvīgi samazinājusies salīdzinājumā ar tās augstāko punktu 2011. gada pavasarī, tādējādi tuvu atspoguļojot faktiskās inflācijas attīstību. Tomēr laikposmā no 2013. gada jūlija līdz novembrim uztvertā inflācija palielinājās, kaut gan gada SPCI inflācija samazinājās, atrodoties zem nulles. Lai gan šis uztvertās inflācijas pieaugums sarūkošas faktiskās inflācijas kontekstā varētu būt saistīts ar drīzo pāreju uz euro, tomēr ir grūti noteikt pārejas konkrēto tiešo ietekmi uz inflācijas uztveri. Ap euro ieviešanas laiku, proti, 2013. gada decembrī un 2014. gada janvārī, uztvertā inflācija samazinājās. Apvienotā patērētāju apsekojuma dati liecina, ka uztvertā inflācija sezonāli neizlīdzinātā izteiksmē saruka līdz 21,9 procentu punktiem janvārī salīdzinājumā ar 24,6 procentu punktiem decembrī. 5. Informēšana par euro Pēc Padomes 2013. gada 9. jūlija lēmuma Latvijas iestādes uzsāka ar euro ieviešanas īstenošanu saistīto komunikācijas pasākumu intensīvo posmu. Euro projekta sabiedrības informēšanas un komunikācijas darba grupa 2012. gada 22. oktobrī apstiprināja „Euro ieviešanas komunikācijas stratēģijas Latvijā” galīgo redakciju, kurā ir izklāstītas pamatnostādnes euro ieviešanas informācijas kampaņai. Kvantitatīvā ziņā kampaņas mērķis bija nodrošināt, ka 90 % no visiem iedzīvotājiem jūtas labi informēti par pārejas uz euro visiem praktiskiem aspektiem. Finanšu ministrijas koordinētā komunikācijas kampaņa ietvēra dažādus saziņas līdzekļus un instrumentus (vēstuļu nosūtīšana mājsaimniecībām, semināri un apmācības, sociālie plašsaziņas līdzekļi, TV un preses kampaņa) un vērsās pie dažādām mērķgrupām (piemēram, plašas sabiedrības, skolniekiem, mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām, uzņēmumiem). Papildu komunikācijas darbības veica Valsts kanceleja, Ekonomikas ministrija, Latvijas Banka, Izglītības un zinātnes ministrija, Latvijas Komercbanku asociācija un citas valsts un privātās iestādes. Kopš 2012. gada reģionos notika regulāri semināri, reģionāla mēroga pasākumi un forumi, kas bija paredzēti uzņēmumiem, profesionālām struktūrām, kas rīkojas ar skaidru naudu, un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām. Latvijas Darba devēju konfederācija, Latvijas Tirdzniecības kamera un Latvijas Tirgotāju asociācija organizēja seminārus uzņēmējiem, informējot par kampaņu „Godīgs euro ieviesējs"; minēto semināru ietvaros notika arī tikšanās ar valdības amatpersonām un ekonomistiem. 2013. gada 12. septembrī Rīgā notika konference par pāreju uz euro, kuru kopīgi organizēja Latvijas Banka, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Komisija un Finanšu ministrija. 2013. gada septembrī ar sižetiem televīzijā tika uzsākta kampaņa plašsaziņas līdzekļos; šo sižetu mērķis bija sabiedrības iesaistīšana emocionālā līmenī un euro ieviešanas procesa praktisko aspektu izskaidrošana. Kampaņu papildināja reklāma presē, radio un internetā, kā arī reklāmas plakāti. Izraugoties plašsaziņas līdzekļus, īpaša uzmanība tika veltīta tam, lai informācija sasniegtu mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupas attālos rajonos. Lai informētu skolotājus un skolēnus, Izglītības un zinātnes ministrija izplatīja visām skolām informatīvu brošūru skolotājiem un izveidoja animācijas filmas, kas iekļaujamas skolu mācību programmās. Vairāki pasākumi pievērsās cilvēkiem ar redzes un dzirdes traucējumiem, organizējot apmācības par jauno banknošu un monētu izskatu, drošības elementiem un vispārējo euro ieviešanas kārtību. 2013. gada beigās visām mājsaimniecībām pa pastu tika nosūtītas piecas reģionāli pielāgotas informatīva sūtījuma versijas, kuras bija sagatavojusi Finanšu ministrija kopā ar Eiropas Komisiju. Īsi pēc tam Eiropas Centrālā banka un Latvijas Banka kopīgi nosūtīja brošūru, kurā bija informācija par banknošu un monētu izskatu un drošības elementiem. Saskaņā ar partnerības nolīgumu, kuru Latvijas Finanšu ministrija un Komisija parakstīja 2012. gada 10. jūlijā, un granta līgumu, kas parakstīts 2013. gada 30. aprīlī, Eiropas Komisija sekmēja komunikācijas stratēģijas īstenošanu, finansējot līdz 50 % no informēšanas pasākumu attiecināmajām izmaksām. Turklāt Komisija finansēja ceļojošo euro izstādi, kas laikposmā no 2013. gada septembra līdz 2014. gada janvārim bija apskatāma Rīgā un citās lielākajās Latvijas pilsētās, organizēja semināru Latvijas žurnālistiem un sadarbojās euro ieviešanai veltītās konferences organizēšanā 2013. gada septembrī. Komisija piegādāja arī dažādas publikācijas un pirms un pēc vienlaicīgas apgrozības perioda, kā arī tā laikā veica Eirobarometra sabiedriskās domas aptaujas. Eiropas Centrālā banka sadarbojās ar Latvijas Banku, lai izmantotu sinerģiju un pēc iespējas vairāk palielinātu kampaņas ietekmi. Eiropas Centrālā banka piegādāja publikācijas, organizēja ECB euro izstādi, līdzorganizēja 2013. gada septembrī konferenci par pāreju uz euro un īstenoja plašsaziņas līdzekļos informēšanas kampaņu, kas bija veltīta euro banknošu un monētu vizuālajam izskatam un drošības elementiem, kā arī pārejas uz euro svarīgākajiem faktiem un datumiem. Saziņas un sabiedrības informēšanas kampaņa sekmēja raitu pāreju uz euro. Neraugoties uz nedaudz novēlotu sākumu, dažādas mērķgrupas (tostarp tādas īpašas iedzīvotāju grupas kā mazākumtautības, cilvēki, kuri dzīvo attālos reģionos, jaunieši un vecāka gadagājuma cilvēki) tika pienācīgi informētas par euro ieviešanas praktiskajiem aspektiem. Var uzskatīt, ka mērķis – 90 % Latvijas iedzīvotāju ir jājūtas pietiekami informētiem – ir sasniegts, jo 89 % no Latvijas iedzīvotājiem jūtas labi informēti par euro[15]. Turklāt kopumā 80 % iedzīvotāju ir apmierināti ar Latvijas iestāžu sniegto informāciju. Atbalsts euro ir sasniedzis 52 % (2014. gada janvārī Latvijā veikta aptauja) salīdzinājumā ar samērā zemu līmeni 2013. gada sākumā (33 %, 2013. gada janvārī Latvijā veikta aptauja). Lai šo atbalstu vēl vairāk palielinātu, ieteicams turpināt informēšanas centienus un turpināt novērot sabiedrisko domu par aspektiem saistībā ar euro. Jo īpaši Latvijas iedzīvotāji joprojām ir nobažījušies par euro ietekmi uz cenām un par ļaunprātīgu rīcību cenu noteikšanā[16]. Tāpēc ir ieteicams vēl pāris mēnešus turpināt uzraudzīt cenu paralēlo norādīšanu, pārrēķināšanas un noapaļošanas noteikumu pareizu piemērošanu un vispārīgās cenu izmaiņas. [1] Padomes Lēmums 2013/387/ES (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (OV L 195, 18.7.2013., 24. lpp.). [2] Eurozonas pirmās kārtas dalībvalstis ieviesa euro saskaņā ar „Madrides scenāriju”, kurā paredzēts trīs gadu pārejas periods (Grieķijas gadījumā – viens gads). [3] Arī Igaunijā, Slovākijā un Slovēnijā bija divu nedēļu ilgs vienlaicīgas apgrozības periods, savukārt Maltā un Kiprā tas ilga vienu mēnesi. [4] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393, 2014. gada 16.–18. janvārī veiktais apsekojums uz vietas, pieejams šādā tīmekļa vietnē: [http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm]. [5] Eiropas Komisija, „Divpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai”, COM(2013) 540 final, 23.7.2013.; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2013:0540:FIN:LV:PDF; un „Trīspadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai”, COM(2013) 855 final, 3.12.2013.; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2013:0855:FIN:LV:PDF. [6] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 390, 2013. gada 28. un 30. decembrī veiktais apsekojums uz vietas, pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm. [7] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). [8] Atbilstošais skaits Slovākijā bija 90 %, Kiprā – 88 %, Maltā – 85 % un Slovēnijā – 96 %. [9] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). [10] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). [11] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). [12] Atbilstošā shēma Igaunijā aptvēra 526 vienības, Kiprā – aptuveni 7600 uzņēmumus, Maltā – apmēram 7900 uzņēmumus un Slovākijā – aptuveni 20 000 tirdzniecības vietas. [13] Komisijas ieteikums (2008. gada 10. janvāris) par pasākumiem, lai atvieglotu turpmāko pāreju uz euro (OV L 23, 26.1.2008., 30. lpp.). [14] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). [15] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). [16] Eirobarometra zibensaptauja Nr. 393 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi).