EIROPAS KOMISIJA Briselē, 5.12.2018 COM(2018) 834 final 2018/0427(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas noslēgšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu Savienībai ar izstāšanās valsti ir jārisina sarunas par līgumu, kurā paredzēta izstāšanās kārtība (turpmāk “izstāšanās līgums”), ņemot vērā satvaru turpmākajām attiecībām ar Savienību. Izstāšanās līgumu Savienības vārdā noslēgs Padome pēc tam, kad būs saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana. Pēc minētā paziņojuma Eiropadome (50. pants) 2017. gada 29. aprīlī pieņēma savas nostādnes. Ņemot vērā šīs nostādnes, Padome 2017. gada 22. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par līgumu, kurā tiktu noteikta tās izstāšanās kārtība no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, un pieņēma sarunu norādes attiecībā uz šīm sarunām. 2017. gada 15. decembrī Eiropadome pieņēma nostādnes, ar ko papildināja 2017. gada 29. aprīļa nostādnes un noteica pārejas kārtības principus un nosacījumus. Attiecīgi Padome 2018. gada 29. janvārī pieņēma papildu sarunu norādes. Sarunas notika, ņemot vērā iepriekš minētās Eiropadomes nostādnes un ievērojot Padomes izdotās sarunu norādes, kā arī pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa, 2017. gada 3. oktobra, 2017. gada 13. decembra un 2018. gada 14. marta rezolūcijas. Sarunas noslēdzās un galveno sarunu vedēju līmenī tika parafētas 2018. gada 14. novembrī. Līgumu par turpmākajām attiecībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti varēs noslēgt tikai tad, kad Apvienotā Karaliste būs kļuvusi par trešo valsti. Tomēr Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā ir noteikts, ka turpmāko attiecību satvars attiecībām ar Savienību ir jāņem vērā līgumā, ar kuru nosaka izstāšanās kārtību. Saskaņā ar 50. pantu risinātajās sarunās ar Apvienoto Karalisti izveidojās kopīga izpratne par turpmāko attiecību satvaru, kas rada izpausmi Politiskajā deklarācijā, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars, ko Eiropadome apstiprināja 2018. gada 25. novembrī. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Izstāšanās līgums pilnībā atbilst Līgumiem un ievēro Savienības tiesiskās kārtības integritāti un autonomiju. Tas veicina Savienības vērtības, mērķus un intereses un nodrošina tās rīcībpolitiku un pasākumu konsekvenci, efektivitāti un nepārtrauktību. Konkrētāk, izstāšanās līguma 4. pantā ir noteiktas metodes un principi attiecībā uz līguma iedarbību, īstenošanu un piemērošanu, kas Savienības tiesību noteikumiem, kuri ar izstāšanās līgumu padarīti piemērojami Apvienotajā Karalistē, nodrošina tādu pašu juridisko spēku, kāds tiem ir Savienībā un tās dalībvalstīs. •Pamattiesības Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu Eiropas Savienība atzīst tiesības, brīvības un principus, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kurai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Turklāt pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats. Šīs tiesības, brīvības un principi Savienībā tiek pilnībā saglabāti un aizsargāti arī pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Turklāt izstāšanās līgums nodrošina, ka tur, kur minēti Savienības tiesību noteikumi vai jēdzieni, tie tiek interpretēti un piemēroti, izmantojot Savienībā piemērojamās interpretācijas metodes un vispārīgos principus, tostarp nodrošinot ar Pamattiesību hartu saderīgu interpretāciju. Tas jo īpaši attiecas uz līguma daļu par pilsoņu tiesībām, kura lielā mērā balstās uz Savienības tiesībām. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par nodomu izstāties no Eiropas Savienības. Izstāšanās līguma noslēgšanas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību 50. pants. Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu Līguma par Eiropas Savienību 50. pants attiecas arī uz Eiropas Atomenerģijas kopienu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktu izstāšanās līgums Savienības vārdā jānoslēdz Padomei ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana. •Proporcionalitāte Izstāšanās līgums atrisina visus atdalīšanās jautājumus un skaidri nosaka pārejas noteikumus un ilgumu. Tādējādi izstāšanās līgums ir piemērots un samērīgs ar mērķi nodrošināt Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Savienības.

•Juridiskā instrumenta izvēle Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktu izstāšanās kārtība jānosaka līgumā, ko noslēdz izstāšanās valsts un Savienība. Par šā līguma noslēgšanu lemj ar Padomes lēmumu. 3.IETEKME UZ BUDŽETU Tā kā izstāšanās līgums nodrošina, ka gan Savienība, gan Apvienotā Karaliste ievēro finansiālās saistības par visu periodu, kurā AK ir Savienības dalībvalsts, izstāšanās līguma vienīgā ietekme uz Savienības budžetu izriet no Apvienotās komitejas izveidošanas, kurā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. Apvienotā komiteja cita starpā uzraudzīs un atvieglos izstāšanās līguma īstenošanu un piemērošanu. Apvienotā komiteja sanāks vismaz reizi gadā pēc jebkuras puses pieprasījuma. Papildus tam varētu būt arī izmaksas, kas saistītas ar iespējamu šķīrējtiesas procedūras uzsākšanu saskaņā ar līgumā paredzēto strīdu izšķiršanas mehānismu. Ja pārejas periods tiktu pagarināts, Apvienotā Karaliste par šo papildu periodu Savienības budžetā veiks iemaksu, ko uzskatīs par vispārējiem ieņēmumiem. Sīkāka informācija par paredzamo finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu ir sniegta tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā, kas pievienots šim priekšlikumam. 4.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Ar izstāšanās līguma Sestās Daļas 2. sadaļu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kas pastāvīgi uzraudzīs līguma īstenošanu un piemērošanu. Apvienotās komitejas sastāvā būs Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji, kas tiksies vismaz reizi gadā, uzraudzīs un atvieglos līguma īstenošanu un piemērošanu, lems par specializēto komiteju uzdevumiem, uzraudzīs to darbu un izdarīs grozījumus līgumā gadījumos, kas tajā īpaši paredzēti. Apvienotā komiteja savus lēmumus un ieteikumus varēs pieņemt tikai tad, ja tiem būs piekritusi gan Savienība, gan Apvienotā Karaliste. Tā nekādā ziņā nevarēs ierobežot lēmumu pieņemšanu Savienības līmenī. Savienība un Apvienotā Karaliste ar Apvienotās komitejas starpniecību var nolemt grozīt dažus līguma aspektus – tikai tajos gadījumos, kad tas ir konkrēti paredzēts līgumā. Ja puses pieņem šādu lēmumu, uz to attiecas pušu attiecīgi piemērojamās iekšējās prasības un procedūras. Apvienotās komitejas paspārnē darbosies šādas specializētās komitejas (pa vienai apakškomitejai katrai no izstāšanās līguma galvenajām daļām): (a)Pilsoņu tiesību komiteja; (b)Pārējo atdalīšanās noteikumu komiteja; (c)Protokola par Īriju/Ziemeļīriju īstenošanas komiteja; (d)Protokola par suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā īstenošanas komiteja; (e)Protokola par Gibraltāru īstenošanas komiteja; un (f)Finanšu noteikumu komiteja. Priekšlikumā Apvienotajai komitejai paredzēta loma arī strīdu izšķiršanas procesā; tas skatīts izstāšanās līguma Sestās Daļas 3. sadaļā. Izstāšanās līguma īstenošana un piemērošana Savienībā Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 216. panta 2. punktu Savienības noslēgtie nolīgumi ir saistoši Savienībai un dalībvalstīm. Izstāšanās līguma īstenošanai un piemērošanai Savienībā būtu jānotiek, pilnībā ievērojot uzdevumu sadalījumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un starp dažādajām Savienības iestādēm, no otras puses. Tādējādi atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā noteiktajiem Komisijas uzdevumiem Savienības un Euratom vārdā galvenokārt rīkosies Komisija. Dažos gadījumos saskaņā ar Padomes politikas veidošanas funkciju, kas noteikta LES 16. panta 1. punktā, Savienības un Euratom vārdā rīkosies Padome. Piemēram, ja līgumā ir noteikts, ka Savienībai jāsniedz Apvienotajai Karalistei konkrēta informācija vai paziņojumi, tas principā būtu jādara Komisijai Savienības vārdā, vajadzības gadījumā balstoties uz dalībvalstu vai citu iestāžu, vai attiecīgo Savienības struktūru vai vienību sniegto informāciju. Iepriekš minētais jo īpaši attiecas uz šādiem līguma noteikumiem: (a)18. panta 1. punkta c) apakšpunkts: Savienības paziņojumi par to, ka tehniskas problēmas uzņēmējvalstij liedz vai nu reģistrēt pieteikumu, vai izdot b) apakšpunktā minēto pieteikšanās apliecību;

(b)33. panta 2. punkts: Savienības paziņojumi par 33. panta 1. punktā minēto nolīgumu spēkā stāšanās dienu; (c)36. panta 1. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei sniedz par jauniem vai grozošajiem attiecīgajiem tiesību aktiem, kuri attiecas uz sociālā nodrošinājuma noteikumiem; (d)36. panta 4. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei Apvienotajā komitejā sniedz par priekšlikumiem pielāgot attiecīgo līguma pielikumu, lai nodrošinātu saskaņošanu ar Administratīvās komisijas lēmumiem un ieteikumiem par sociālo nodrošinājumu; (e)55. panta 3. punkts: Savienības paziņojumi Apvienotajai Karalistei par informāciju, kas vajadzīga, lai Apvienotajā Karalistē reģistrētu vai piešķirtu intelektuālā īpašuma tiesības, kas minētas 54. panta 1. vai 2. punktā; (f)96. panta 6. punkts: pēc Apvienotās Karalistes lūguma sniegta Savienības informācija, kas vajadzīga, lai AK varētu izpildīt Monreālas protokola par ozona slāni noārdošām vielām 7. pantā noteiktos ziņošanas pienākumus un piemērot sankcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 517/2014 25. pantu un Regulas (EK) Nr. 1005/2009 29. pantu; (g)102. pants: Savienības paziņojumi Apvienotajai Karalistei, kad Savienības telpas, ēkas, īpašums vai aktīvi vairs netiek izmantoti vai attiecīgi ir izvesti no Apvienotās Karalistes; (h)103. pants: Savienības paziņojumi Apvienotajai Karalistei par Savienības arhīvu izvešanu no Apvienotās Karalistes; (i)116. panta 3. punkts: Savienības paziņojumi iestādēm par personas statusu, kas ir būtisks šīs personas tiesībām uz kādu privilēģiju vai imunitāti saskaņā ar konkrēto sadaļu; (j)119. pants: Savienības paziņojumi Apvienotajai Karalistei par datumiem, kad pabeigta aģentūru pārcelšana; (k)127. panta 7. punkta b) apakšpunkts: Savienības paziņojumi Apvienotajai Karalistei, ja pārejas perioda laikā AK netiek uzskatīta par dalībvalsti kādā informācijas apmaiņā, procedūrā vai programmā, kuru turpina īstenot vai kura sākas pēc pārejas perioda beigām, un ja AK piedalīšanās nodrošinātu piekļuvi ar drošību saistītai sensitīvai informācijai, kuru drīkst zināt tikai dalībvalstis; (l)134. pants: informācija, kuru Savienība sniedz attiecīgajiem pilnvarotajiem subjektiem, kurus paziņojusi Apvienotā Karaliste; (m)140. panta 2. un 3. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei sniedz par neizpildīto saistību summām, kas minētas šajos punktos; (n)142. panta 3., 4. un 5. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei sniedz par šajos punktos minētajām saistībām 2020. gada beigās; (o)143. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 2., 3. un 4. punkts: ziņojumi un informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei sniedz par šajos punktos minētajām iespējamajām finanšu saistībām saistībā ar aizdevumiem finansiālajai palīdzībai, ESIF, EFIA un ārējo aizdevumu pilnvarām; (p)144. panta 1. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei sniedz par tieši vai netieši īstenotajiem finanšu instrumentiem, kas tiek finansēti no 2014.–2020. gada DFS programmām vai agrākiem finanšu plāniem; (q)147. panta 2. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei sniedz par tiesvedību rezultātā iespējamām saistībām; (r)148. panta 2. punkts: informācija, ko Savienība Apvienotajai Karalistei saskaņā ar šo punktu sniedz par maksājumiem pēc 2020. gada; (s)159. panta 2. punkts: informācija, ko Savienība ik gadu sniedz specializētajai Pilsoņu tiesību komitejai; (t)185. pants: paziņojumi Apvienotajai Karalistei Savienības vārdā attiecībā uz dalībvalstīm, kas saskaņā ar šo noteikumu paziņojušas, ka pārejas periodā neizdos savus valstspiederīgos saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/584/TI. Dažos gadījumos izstāšanās līgumā ir noteikta cita Savienības iestāde vai struktūra, kurai jānosūta konkrētā informācija, piemēram:

(a)149. pants: iemaksātā kapitāla atmaksa, ko veic Eiropas Centrālā banka; vai (b)150. panta 4. punkts: iemaksātā kapitāla atmaksa, ko veic Eiropas Investīciju banka. Ja līgumā ir noteikts, ka Savienība pārejas periodā var nolemt uzaicināt Apvienoto Karalisti izņēmuma kārtā piedalīties atsevišķās komiteju vai ekspertu grupu sanāksmēs vai Savienības struktūru, biroju un aģentūru sanāksmēs (līguma 128. panta 5. punkts), vai starptautisko apspriežu vai sarunu sanāksmēs (līguma 129. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 130. panta 3. punkts), Apvienotā Karaliste principā būtu jāuzaicina Komisijai Savienības vārdā. Ja sanāksmi organizē Savienības struktūras, biroji vai aģentūras, attiecīgos uzaicinājumus nosūtīs minētās Savienības struktūras, biroji vai aģentūras. Šādus uzaicinājumus var adresēt tikai tad, ja ir izpildīti līgumā paredzētie nosacījumi. Komisija plāno sniegt attiecīgas norādes, lai nodrošinātu šo noteikumu konsekventu piemērošanu. Ja līgumā ir noteikts, ka Savienībai pārejas periodā jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti, šādas apspriešanās Savienības vārdā arī būtu jārīko Komisijai. Tas jo īpaši attiecas uz šādiem līguma noteikumiem: (a)128. panta 7. punkts: Savienības pienākums apspriesties ar Apvienoto Karalisti par Savienības aktu projektiem, kuros ir norādītas vai tieši minētas konkrētas dalībvalstu iestādes, procedūras vai dokumenti; (b)129. panta 5. punkts: iespēja apspriesties ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar šo punktu; (c)130. panta 1. punkts: Savienības pienākums apspriesties ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespējām attiecībā uz ES ūdeņiem un ārpus ES ūdeņiem saskaņā ar šo punktu; (d)130. panta 2. punkts: Savienības pienākums sniegt Apvienotajai Karalistei iespēju iesniegt piezīmes saskaņā ar šo punktu. Komisijas uzdevumos būs arī vienoties ar Apvienoto Karalisti par tādu administratīvo kārtību kā tā, kas minēta 134. pantā (administratīvā vienošanās starp Savienības un Apvienotās Karalistes revidentiem nolūkā atvieglot revīzijas procesu) vai Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 12. pantā (administratīvā kārtība, kas vajadzīga, lai pienācīgi īstenotu protokola noteikumus par valsts atbalstu). Komisija turklāt rīkosies Savienības vārdā visos procedūras posmos attiecībā uz strīdu izšķiršanu saskaņā ar līguma VI daļas III sadaļu. •Detalizēts konkrēto priekšlikuma noteikumu skaidrojums Komisijas priekšlikumā par izstāšanās līgumu ir 185 panti, kas strukturēti 6 daļās (tālāk iedalītas sadaļās un nodaļās), 3 protokoli un 9 pielikumi. Pirmā Daļa (Kopējie noteikumi) ietver izstāšanās līguma (turpmāk “līgums”) kopējos noteikumus, tostarp definīcijas, izstāšanās līguma teritoriālo darbības jomu un metodes un principus, kas attiecas uz līguma iedarbību, īstenošanu un piemērošanu. Otrajā Daļā (Pilsoņu tiesības) ir noteikumi, kuru mērķis ir aizsargāt no Savienības tiesībām izrietošo statusu un tiesības tiem ES un AK pilsoņiem un viņu ģimenēm, kurus skar Apvienotās Karalistes izstāšanās. Otrajā Daļā ir 4 sadaļas: I sadaļa (Vispārīgie noteikumi), II sadaļa (Tiesības un pienākumi), III sadaļa (Sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija) un IV sadaļa (Citi noteikumi). Trešajā Daļā (Atdalīšanās noteikumi) ir noteikumi par citiem jautājumiem, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes atdalīšanos no Savienības. Trešajā Daļā ir 13 sadaļas: I sadaļa (Tirgū laistās preces), II sadaļa (Notiekošās muitas procedūras), III sadaļa (Notiekošās darbības pievienotās vērtības nodokļa un akcīzes nodokļa jomā), IV sadaļa (Intelektuālais īpašums), V sadaļa (Notiekošā policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās), VI sadaļa (Notiekošā tiesu iestāžu sadarbība civillietās un komerclietās), VII sadaļa (Dati un informācija, kas apstrādāti vai iegūti līdz pārejas perioda beigām vai uz šā līguma pamata), VIII sadaļa (Notiekošais publiskais iepirkums un līdzīgas procedūras), IX sadaļa (Ar Euratom saistīti jautājumi), X sadaļa (Savienības tiesas un administratīvās procedūras), XI sadaļa (Dalībvalstu un Apvienotās Karalistes administratīvās sadarbības procedūras), XII sadaļa (Privilēģijas un imunitāte) un XIII sadaļa (Citi jautājumi saistībā ar Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbību). Ceturtajā Daļā (Pārejas noteikumi) ir noteikts pārejas periods, kura laikā uz Apvienoto Karalisti attieksies viss ES acquis ar dažiem izņēmumiem. Pārejas periodā Apvienotā Karaliste vairs nebūs pārstāvēta Savienības iestādēs un nepiedalīsies Savienības lēmumu izstrādē un lēmumu pieņemšanas procesā. Ceturtajā Daļā noteikta arī pārejas perioda kārtība, kas Apvienotajai Karalistei piemērojama saistībā ar starptautiskajiem nolīgumiem, kurus noslēgusi Savienība vai dalībvalstis, rīkodamās tās vārdā, vai Savienība un tās dalībvalstis, rīkodamās kopīgi. Saskaņā ar 129. pantu Apvienotajai Karalistei būs saistoši pienākumi, kas izriet no minētajiem nolīgumiem. 130. pantā paredzēts apspriešanās mehānisms, saskaņā ar kuru pārejas periodā nosaka Apvienotās Karalistes zvejas iespējas. 131. pants nodrošinās, ka attiecībā uz Apvienoto Karalisti tiks pilnībā saglabātas visu Savienības iestāžu pilnvaras, tostarp Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcija. 132. pantā ir paredzēta iespēja pieņemt atsevišķu lēmumu, ar kuru pārejas periodu pagarina par 1 vai 2 gadiem. Piektajā Daļā (Finanšu noteikumi) ir paredzēti detalizēti noteikumi par finansiālajiem norēķiniem, tostarp detalizēti noteikumi par finansiālo norēķinu komponentiem, kā arī noteikumi par finansiālā norēķina aprēķināšanu un maksāšanas kārtību. Ir paredzēti arī noteikumi par Apvienotās Karalistes dalības turpināšanu pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) programmās līdz to slēgšanai. Sestajā Daļā (Organizatoriskie un nobeiguma noteikumi) ir noteikumi par līguma konsekventu interpretāciju un piemērošanu, Apvienotās komitejas izveidi, kā arī strīdu izšķiršanas mehānismu. Šajā daļā pusēm ir arī noteikts pienākums darīt visu iespējamo, lai līdz pārejas perioda beigām panāktu vienošanos par to turpmākajām attiecībām, kā arī noteikumi par līguma stāšanos spēkā. Protokolā par Īriju/Ziemeļīriju un tā 10 pielikumos ir iekļauti noteikumi, kas nepieciešami galējam noregulējuma risinājumam (backstop), kā izvairīties no stingras robežas starp Īriju un Ziemeļīriju. To piemēros tikai tik ilgi, kamēr to pilnībā vai daļēji aizstās attiecīgs turpmāks līgums. Ar protokolu tiek izveidota vienota ES un AK muitas teritorija. Tādējādi ES un AK tirdzniecībā tiks novērsta vajadzība pēc tarifiem, kvotām un izcelsmes noteikumu ievērošanas pārbaudēm. Tajā arī paredzēts pasākumu kopums, lai nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus starp ES un AK. Turklāt protokols nodrošina, ka Ziemeļīrijai tiks turpināts piemērot Savienības Muitas kodeksu (SMK), kurā cita starpā ir noteikumi par produktu laišanu brīvā apgrozībā ES teritorijā. Tas nodrošinās, ka Ziemeļīrijas uzņēmumiem, laižot produktus ES vienotajā tirgū, nebūs jāsaskaras ar ierobežojumiem. Protokolā arī paredzēts, ka Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju turpinās ievērot ierobežotu noteikumu kopumu, kas attiecas uz ES vienoto tirgu un ir nepieciešami, lai izvairītos no stingras robežas, – tiesību aktus par precēm, sanitāros un fitosanitāros noteikumus (“SFS noteikumi”), noteikumus par lauksaimniecisko ražošanu, PVN/akcīzes noteikumus un valsts atbalsta noteikumus. Ir iekļauti arī noteikumi par vienotā elektroenerģijas tirgus saglabāšanu Īrijas salā. Saskaņā ar protokolu atbilstoši ES tiesībām turpinās pastāvēt kopējā ceļošanas telpa starp Īriju un Apvienoto Karalisti un saistītās tiesības un privilēģijas, jo īpaši attiecībā uz ES pilsoņu brīvu pārvietošanos. Atbilstoši protokola nosacījumiem turpināsies arī ziemeļu–dienvidu sadarbība, tostarp tādās jomās kā vide, veselība, lauksaimniecība, transports, izglītība un tūrisms, kā arī enerģētika, telekomunikācijas, apraide, iekšzemes zivsaimniecība, drošība un tiesiskums, augstākā izglītība un sports. Izstāšanās līgumā ir arī protokols par Apvienotās Karalistes suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā (turpmāk “protokols par SBT”). Tā kā attiecības starp Savienību un suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā ir jānosaka, ņemot vērā Kipras Republikas dalību Eiropas Savienībā, protokols par SBT paredz piemērotus mehānismus, lai pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības tiktu sasniegti mērķi, kas noteikti Akta par Kipras Republikas pievienošanos Savienībai 3. protokolā. Kā minēts 2018. gada 19. jūnija kopīgajā paziņojumā, gan Savienība, gan Apvienotā Karaliste apņemas noteikt atbilstošu kārtību attiecībā uz suverēnajām bāzu teritorijām, “jo īpaši ar mērķi arī pēc AK izstāšanās no Savienības aizsargāt SBT dzīvojošo un strādājošo Kipras iedzīvotāju intereses, pilnībā ievērojot Izveides līgumā noteiktās tiesības un pienākumus”. Šajā izstāšanās līgumam pievienotajā protokolā Savienība un Apvienotā Karaliste ir vienojušās par tādiem noteikumiem, kas ļaus sasniegt minēto mērķi. Protokola mērķis ir arī nodrošināt, lai jomās, kas paredzētas Kipras Pievienošanās akta 3. protokolā, suverēnajās bāzu teritorijās bez jebkāda pārrāvuma vai tiesību zuduma tiktu turpināts piemērot Savienības tiesības, jo īpaši attiecībā uz tiem aptuveni 11 000 Kipras civiliedzīvotāju, kas dzīvo un strādā SBT. Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā nodokļi, preces, lauksaimniecība, zivsaimniecība un veterinārie un fitosanitārie noteikumi. Ar šo protokolu Kipras Republikai tiek uzticēta atbildība par Savienības tiesību īstenošanu un izpildi lielākajā daļā aptverto jomu, izņemot drošības un militāros jautājumus.

Visbeidzot, izstāšanās līgumā ir ietverts protokols par Gibraltāru, kurā aplūkoti konkrētie jautājumi, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības rada attiecībā uz Gibraltāru. Eiropadomes 2017. gada 29. aprīļa nostādnēs bija teikts, ka “Gibraltāra teritorijai nevarēs piemērot nekādu ES un Apvienotās Karalistes nolīgumu, ja nebūs vienošanās starp Spānijas Karalisti un Apvienoto Karalisti”. Tas tika atgādināts arī Padomes 2018. gada 29. janvāra papildu sarunu norādēs un Eiropadomes 2018. gada 14. marta nostādnēs. Paziņojumā, kas iekļauts Eiropadomes 2018. gada 25. novembra sanāksmes protokolā, ir iekļauta šāda Eiropadomes un Komisijas deklarācija: “Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste būs izstājusies no Savienības, starp Savienību un Apvienoto Karalisti slēdzamu nolīgumu teritoriālajā darbības jomā netiks iekļauts Gibraltārs. Tomēr tas neizslēdz iespēju, ka starp Savienību un Apvienoto Karalisti pastāv atsevišķi nolīgumi attiecībā uz Gibraltāru. Neskarot Savienības kompetences un pilnībā respektējot tās dalībvalstu teritoriālo integritāti, kā to garantē Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punkts, minētajiem atsevišķajiem nolīgumiem būs vajadzīga Spānijas Karalistes iepriekšēja piekrišana.” Turklāt Eiropadome un Komisija tajā pašā sanāksmē izdeva skaidrojošu deklarāciju par izstāšanās līguma 184. pantu un turpmāko nolīgumu teritoriālo piemērošanas jomu. Divpusējās sarunas starp Spāniju un Apvienoto Karalisti tagad ir noslēgušās, un izstāšanās līgumam ir pievienots protokols par šo divpusēji noteikto kārtību. Protokols veido vienotu paketi ar Savienības un Apvienotās Karalistes divpusējiem saprašanās memorandiem par Gibraltāru. Tas attiecas uz divpusēju sadarbību pilsoņu tiesību, tabakas un citu produktu, vides, policijas un muitas jomā, kā arī divpusēju nolīgumu par nodokļiem un finansiālo interešu aizsardzību. Attiecībā uz pilsoņu tiesībām protokols nosaka pamatu administratīvajai sadarbībai starp kompetentajām iestādēm par izstāšanās īstenošanu attiecībā uz cilvēkiem, kas dzīvo Gibraltāra teritorijā, un jo īpaši pārrobežu darbiniekiem. Gaisa transporta tiesību jomā ir paredzēta iespēja, ka gadījumā, ja Spānija un Apvienotā Karaliste panāk vienošanos par Gibraltāra lidostas izmantošanu, Gibraltāram pārejas periodā tiek piemēroti Savienības tiesību akti, kuri iepriekš tur nebija piemērojami. Attiecībā uz fiskālajiem jautājumiem un finansiālo interešu aizsardzību protokols nosaka pamatu administratīvajai sadarbībai starp kompetentajām iestādēm nolūkā panākt pilnīgu pārredzamību nodokļu lietās un apkarot krāpšanu, kontrabandu un naudas atmazgāšanu. Apvienotā Karaliste arī apņemas nodrošināt, ka Gibraltārā šajā jomā tiek ievēroti starptautiskie standarti. Saistībā ar tabaku Apvienotā Karaliste apņemas attiecībā uz Gibraltāru ratificēt konkrētas konvencijas un līdz 2020. gada 30. jūnijam attiecībā uz cigaretēm ieviest izsekojamības un drošības pasākumu sistēmu. Attiecībā uz alkoholu un benzīnu Apvienotā Karaliste apņemas nodrošināt, ka Gibraltārā ir spēkā nodokļu sistēma, kuras mērķis ir novērst krāpšanu. Attiecībā uz vides aizsardzību, zveju un sadarbību policijas un muitas lietās protokolā ir noteikts kompetento iestāžu administratīvās sadarbības pamats. Šā protokola piemērošanas pārraudzībai tiek izveidota arī specializēta komiteja. Līgumam ir pievienoti šādi pielikumi: ·I pielikums “Sociālā nodrošinājuma koordinācija”; ·II pielikums “Līguma 41. panta 4. punktā minētie Savienības tiesību noteikumi”; ·III pielikums “Termiņi, kas attiecas uz līguma 49. panta 1. punktā minētajām situācijām vai muitas procedūrām”; · IV pielikums “Līguma 50., 53., 99. un 100. pantā minēto tīklu, informācijas sistēmu un datubāzu saraksts”; ·V pielikums “EURATOM”; ·VI pielikums “Līguma 98. pantā minētās administratīvās sadarbības procedūras”; ·VII pielikums “Līguma 128. panta 6. punktā minētie akti/noteikumi”; ·VIII pielikums “Apvienotās komitejas un specializēto komiteju reglaments”; ·IX pielikums “Strīdu izšķiršanas reglaments”. Līgums stāsies spēkā 2019. gada 30. martā. 2018/0427 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas noslēgšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu, tā kā: (1)Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk “līgums”) saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. (ES, Euratom) ... tika parakstīts ... (2)Līgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā. (3)Visur, kur šajā lēmumā minēta Savienība, ar to būtu jāsaprot, ka ir ietverta arī Eiropas Atomenerģijas kopiena. (4)Līguma spēkā stāšanās dienā izstāšanās dēļ automātiski izbeidzas pilnvaras visiem Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru locekļiem, kuri izvirzīti, iecelti vai ievēlēti saistībā ar Apvienotās Karalistes dalību Savienībā. (5)Ir lietderīgi noteikt kārtību, kādā Savienība tiek pārstāvēta Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar līgumu. Jautājumos, kuros Apvienotā komiteja ar līgumu ir pilnvarota pieņemt aktus, kuriem ir juridisks spēks, tostarp nolūkā grozīt līgumu tā nebūtiskajos elementos, nostājas, kuras Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, ir nosakāmas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktā noteikto procedūru. (6)Ja Savienības nostāja, kas jāieņem Apvienotajā komitejā, attiecas uz pārejas perioda pagarināšanu vai Protokola par Īriju/Ziemeļīriju pārskatīšanu, Padome rīkosies saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm. Iespējamā lēmumā par pārejas perioda pagarināšanu tiks ņems vērā, kā tiek pildīti pienākumi, kas noteikti līgumā, ieskaitot tā protokolus. (7)Gadījumos, kad Savienībai nākas rīkoties, lai panāktu atbilstību līguma noteikumiem, šī rīcība ir veicama saskaņā ar Līgumu noteikumiem, ievērojot katrai iestādei piešķirto pilnvaru robežas. Tādējādi Komisijas pienākumos ir sniegt Apvienotajai Karalistei līgumā paredzēto informāciju vai paziņojumus, izņemot, ja līgumā ir norādītas konkrētas citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, apspriesties ar Apvienoto Karalisti konkrētos jautājumos, uzaicināt Apvienotās Karalistes pārstāvjus Savienības delegācijas sastāvā apmeklēt starptautisko apspriežu vai sarunu sanāksmes vai pārstāvēt Savienību šķīrējtiesā, ja strīds nodots izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar līguma 170. pantu. Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā minētajam lojālas sadarbības principam Komisijai būtu par ikvienu šādu strīdu jāinformē Padome. Tā paša iemesla dēļ Komisijai būtu jāvienojas ar Apvienoto Karalisti par administratīvo kārtību, piemēram, to, kas minēta līguma 134. pantā. (8)Komisija savā paziņojumā, kas iekļauts Padomes 2018. gada 29. janvāra sanāksmes protokolā, norādīja, ka tā pēc apspriešanās ar Padomi izdos vadlīnijas par līguma 128. panta 5. punkta konsekventu piemērošanu. (9)Saskaņā ar līguma 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz savā vārdā Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, un parakstīt un ratificēt tos, ar nosacījumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nesāk piemērot pārejas perioda laikā, izņemot, ja Savienība to ir atļāvusi. Ir nepieciešams noteikt šādu atļauju došanas nosacījumus un procedūru. Ņemot vērā politisko nozīmīgumu, kas piemīt šādu atļauju došanas lēmumiem, ir lietderīgi to pieņemšanas pilnvaras piešķirt Padomei, kura tos pieņem īstenošanas akta formā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. (10)Līguma atsevišķajos protokolos ir risināta izteikti specifiskā situācija saistībā ar Īriju/Ziemeļīriju, Apvienotās Karalistes suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā un Gibraltāru. Tā kā attiecīgi Īrijai, Kipras Republikai un Spānijas Karalistei, iespējams, vajadzēs ar Apvienoto Karalisti noslēgt divpusējus nolīgumus, kas vajadzīgi šajos īpašajos protokolos paredzētās kārtības pienācīgai darbībai, ir nepieciešams noteikt nosacījumus un procedūru, saskaņā ar kuriem attiecīgajai dalībvalstij ļauj risināt sarunas par šādiem divpusējiem nolīgumiem un noslēgt tos, ja tie attiecas uz jomām, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Ņemot vērā politisko nozīmīgumu, kas piemīt šādu atļauju došanas lēmumiem, ir lietderīgi to pieņemšanas pilnvaras piešķirt Padomei, kura tos pieņem īstenošanas akta formā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. (11)Līguma 18. panta 1. un 4. punktā uzņēmējdalībvalstīm ir paredzēts pienākums Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, viņu attiecīgajiem ģimenes locekļiem un citām personām, uz kurām attiecas līguma Otrās Daļas II sadaļa, saskaņā ar līgumu izsniegt dokumentu, kas apliecina viņu uzturēšanās statusu. Līguma 26. pantā darba vietas dalībvalstīm ir paredzēts pienākums Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, kuriem saskaņā ar līgumu ir pārrobežu darbinieku tiesības, saskaņā ar līgumu izsniegt dokumentu, kas apliecina pārrobežu darbinieka statusu. Lai šiem noteikumiem Savienībā nodrošinātu vienādus īstenošanas apstākļus nolūkā atvieglot šādu dokumentu atzīšanu, jo īpaši no robežkontroles iestāžu puses, un novērst falsificēšanu un viltošanu, izmantojot augsta līmeņa drošības iezīmes, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras noteikt derīguma periodu un formātu, ieskaitot tehniskās specifikācijas, kā arī noteikt saskaņā ar līguma 18. un 26. pantu izdotajos dokumentos iekļaujamo kopējo norādi par to, ka tie ir izdoti saskaņā ar līgumu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kas izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1683/95 6. pantu. Vajadzības gadījumā attiecīgos īstenošanas aktus var aizsargāt, izmantojot visus attiecīgos pasākumus viltošanas un falsificēšanas riska novēršanai. Tādā gadījumā tie būtu jādara pieejami tikai dalībvalstu ieceltajām struktūrām, kas ir atbildīgas par iespiešanu, un personām, kuras ir attiecīgi pilnvarojusi dalībvalsts vai Komisija. Nebūtu pieļaujams, ka šādi īstenošanas akti skar īpašo kārtību, par ko Īrija atbilstoši līgumam varētu vienoties ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz personu pārvietošanos kopējā ceļošanas telpā. (12)Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 3. pielikuma 4. panta 1. punktā un 13. pantā ir paredzēts, ka Savienība nosaka preču pārvadājumu sertifikāta A. UK paraugu un skaidrojumus un attiecīgi tur minēto pasta sūtījumu etiķetes paraugu. Šie paraugi ir vajadzīgi izmantošanai par dokumentāru pierādījumu tam, ka uz preci attiecas Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikums. Tālab Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras noteikt šo paraugu formātu un skaidrojumus, ieskaitot tehniskās specifikācijas. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no Muitas kodeksa komitejas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 285. pantu. (13)Kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 4. punktā, Apvienotā Karaliste nepiedalās ne Padomes pārrunās par šo lēmumu, ne tā pieņemšanā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants

Ar šo Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā tiek apstiprināts Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk “līgums”). Visur, kur šajā lēmumā minēta Savienība, ar to saprot, ka ir ietverta arī Eiropas Atomenerģijas kopiena. 2. pants 1.Apvienotajā komitejā un tās specializētajās komitejās, kas paredzētas līguma 164. un 165. pantā, kā arī visās citās specializētajās komitejās, kas var tikt izveidotas saskaņā ar 164. panta 2. panta b) apakšpunktu, Savienību pārstāv Komisija. 1.1.Attiecīgi Īrija, Kipras Republika un Spānijas Karaliste var pieprasīt, lai Komisijas pārstāvi pavadītu: (a)Īrijas pārstāvis tajās sanāksmēs, ko notur Protokola par Īriju/Ziemeļīriju īstenošanas specializētā komiteja; (b)Kipras Republikas pārstāvis tajās sanāksmēs, ko notur Protokola par suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā īstenošanas specializētā komiteja; (c)Spānijas Karalistes pārstāvis tajās sanāksmēs, ko notur Protokola par Gibraltāru īstenošanas specializētā komiteja. 2.Komisija nodrošina, ka Padome tiek informēta par 164. panta 2. punktā, 165. panta 2. un 4. punktā un VIII pielikumā minētajiem sanāksmju grafikiem un darba kārtībām pietiekamu laiku iepriekš, lai Padomei dotu laiku nepieciešamajai informēšanai, apspriešanai un lēmumu pieņemšanai. Padomi informē arī par Apvienotās komitejas sanāksmju iznākumu. 3.Pirmajos piecos gados no līguma stāšanās spēkā Komisija ik gadu sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par līguma, jo īpaši tā Otrās Daļas, īstenošanu un piemērošanu. 3. pants 1.Padome var atļaut Apvienotajai Karalistei savā vārdā paust piekrišanu, ka tai ir saistošs starptautisks nolīgums, kuram paredzēts stāties spēkā vai kuru paredzēts piemērot pārejas periodā un kurš noslēgts Savienības ekskluzīvās kompetences jomā. Šādu atļauju var dot vienīgi tad, ja: (a) Apvienotā Karaliste ir apliecinājusi īpašu ieinteresētību tajā, ka attiecīgais starptautiskais nolīgums stājas spēkā vai tiek piemērots jau pārejas periodā; (b) attiecīgais starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Savienības tiesībām, kas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemērojamas saskaņā ar līguma 127. pantu, un ar līguma 129. panta 1. punktā minētajiem pienākumiem; un (c) attiecīgā starptautiskā nolīguma stāšanās spēkā vai piemērošana pārejas periodā neapdraudētu Savienības ārējās darbības mērķa sasniegšanu attiecīgajā jomā un nekādi citādi nekaitētu Savienības interesēm. 2.Atļaujas došanai saskaņā ar 1. punktu var izvirzīt nosacījumu, ka nolīgumā jāiekļauj vai no tā jāsvītro kāds noteikums vai jāaptur kāda minētā nolīguma noteikuma piemērošana, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. 3.Apvienotā Karaliste paziņo Komisijai par nodomu savā vārdā paust piekrišanu, ka tai ir saistošs starptautisks nolīgums, kuram paredzēts stāties spēkā vai kuru paredzēts piemērot pārejas periodā un kurš noslēgts Savienības ekskluzīvās kompetences jomā. Komisija nekavējoties informē Padomi par Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu savā vārdā paust piekrišanu uzņemties attiecīgā starptautiskā nolīguma saistības. 4.Padome 1. punktā minētos lēmumus pieņem īstenošanas akta formā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Komisija savā priekšlikumā iekļauj novērtējumu par to, vai ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi. Ja ar Apvienotās Karalistes sniegto informāciju novērtējuma veikšanai nepietiek, Komisija var pieprasīt papildu informāciju. 5.Padome informē Eiropas Parlamentu par ikvienu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu. 4. pants

1.Pēc attiecīgi Īrijas, Kipras Republikas vai Spānijas Karalistes pienācīgi pamatota pieprasījuma Padome šīm dalībvalstīm var atļaut risināt sarunas ar Apvienoto Karalisti par divpusējiem nolīgumiem jomās, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Šādu atļauju var dot vienīgi tad, ja: (a)attiecīgā dalībvalsts ir sniegusi informāciju, kas pierāda, ka attiecīgais nolīgums ir nepieciešams attiecīgi Protokolā par Īriju/Ziemeļīriju, Protokolā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā vai Protokolā par Gibraltāru paredzētās kārtības pienācīgai darbībai un ka tas atbilst līguma principiem un mērķiem; (b)balstoties uz dalībvalsts sniegto informāciju, šķiet, ka paredzētais nolīgums ir saderīgs ar Savienības tiesībām; un (c)paredzētais nolīgums neapdraudētu Savienības ārējās darbības mērķa sasniegšanu attiecīgajā jomā un nekādi citādi nekaitētu Savienības interesēm. 2.Atļaujas došanai saskaņā ar 1. punktu var izvirzīt nosacījumu, ka nolīgumā jāiekļauj vai no tā jāsvītro kāds noteikums vai jāaptur kāda minētā nolīguma noteikuma piemērošana, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. 3.Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par nodomu sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti. Komisija par to nekavējoties informē Padomi. Attiecīgā dalībvalsts sniedz Komisijai visu informāciju, kura ir nepieciešama 1. punktā minēto nosacījumu izpildes novērtējumam. 4.Attiecīgā dalībvalsts uzaicina Komisiju cieši sekot līdzi attiecīgajām sarunām. 5.Pirms divpusējā nolīguma parakstīšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par sarunu iznākumu un nosūta Komisijai iecerētā nolīguma tekstu, un Komisija savukārt nekavējoties informē Padomi. Attiecīgā dalībvalsts savu piekrišanu uzņemties attiecīgā divpusējā nolīguma saistības var paust tikai ar nosacījumu, ka Padome ir devusi atļauju. 6.Padome 1. un 5. punktā minētos lēmumus pieņem īstenošanas akta formā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Komisija savā priekšlikumā iekļauj novērtējumu par to, vai ir izpildīti 1. punktā noteiktie un 2. punktā minētie nosacījumi. Ja ar attiecīgās dalībvalsts sniegto informāciju novērtējuma veikšanai nepietiek, Komisija var pieprasīt papildu informāciju. 7.Ja Padome ir devusi atļauju atbilstoši 1. un 5. punktam, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par attiecīgā divpusējā nolīguma stāšanos spēkā, kā arī par visām turpmākām izmaiņām saistībā ar minētā nolīguma statusu. 8.Padome informē Eiropas Parlamentu par ikvienu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. un 5. punktu. 5. pants Komisija nosaka derīguma periodu un formātu, ieskaitot drošības iezīmes un kopējo norādi, tiem dokumentiem, kurus dalībvalstis izdod saskaņā ar līguma 18. panta 1. un 4. punktu un 26. pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 7. pantā. 6. pants Komisija nosaka formātu un skaidrojumus, ieskaitot tehniskās specifikācijas, tiem paraugiem, kas minēti Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 3. pielikuma 4. panta 1. punktā un 13. pantā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 7. pantā. 7. pants 1.Komisijai palīdz: (a)attiecībā uz 5. pantā minēto īstenošanas aktu pieņemšanu – komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1683/95 6. pantu; (b)attiecībā uz 6. pantā minēto īstenošanas aktu pieņemšanu – Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 285. pantu.

Minētās komitejas ir komitejas Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 8. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt līguma 185. pantā paredzēto paziņojumu. 9. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs

TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma 1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: 1.4.Mērķi 1.4.1.Vispārīgie mērķi 1.4.2.Konkrētie mērķi 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme 1.4.4.Snieguma rādītāji 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks 1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas 1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem 1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums 1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām 3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām 3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5.Trešo personu iemaksas 3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma 25 – Komisijas politikas koordinācija un juridiskie atzinumi 1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: ☑ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ◻ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4.Mērķi 1.4.1.Vispārīgie mērķi Līgums balstās uz LES 50. panta 2. punktu. Saskaņā ar Eiropadomes 2017. gada 29. aprīļa nostādnēm (50. pants) izstāšanās līguma mērķi ir: • nodrošināt skaidrību un juridisko noteiktību attiecībā uz situāciju, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības rada pilsoņiem, kā arī uzņēmumiem, ieinteresētajām personām un starptautiskajiem partneriem; • aizsargāt pilsoņus, kuri ir iekārtojuši savu dzīvi, pamatojoties uz tiesībām, kas izriet no Apvienotās Karalistes dalības Savienībā; • nokārtot Apvienotās Karalistes atdalīšanu no Savienības un no visām tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Apvienotās Karalistes saistībām, ko tā uzņēmusies kā dalībvalsts;

• noteikt laika ziņā ierobežotu pārejas kārtību, kas atbilst Savienības interesēm; • nodrošināt, ka gan Savienība, gan Apvienotā Karaliste ievēro finansiālās saistības par visu periodu, kurā Apvienotā Karaliste ir Savienības dalībvalsts; • nodrošināt līguma efektīvu pārvaldību, īstenošanu un izpildi, tostarp ar institucionālo struktūru un efektīva strīdu izšķiršanas mehānisma palīdzību, saglabājot Eiropas Savienības Tiesas kā galīgā arbitra lomu Savienības tiesību jautājumos; • turpināt atbalstīt miera un izlīguma mērķi, kas pausts Lielās piektdienas nolīgumā, un atbalstīt un aizsargāt miera procesa sasniegumus, ieguvumus un saistības Īrijas salā; • aizsargāt to Kipras iedzīvotāju intereses, kuri dzīvo un strādā suverēnajās bāzu teritorijās, un nodrošināt, lai pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās nebūtu nekāda pārrāvuma vai tiesību zuduma; • nodrošināt ciešu sadarbību starp Spāniju un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Gibraltāru izstāšanās līguma īstenošanā un jo īpaši tā daļā, kas attiecas uz pilsoņu tiesībām, kā arī vairākās citās politikas jomās. 1.4.2.Konkrētie mērķi Konkrētie mērķi Neattiecas. 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām. Starp Savienību un Apvienoto Karalisti noslēgts izstāšanās līgums ir risinājums, kas Eiropas pilsoņiem, uzņēmumiem un starptautiskajiem partneriem nodrošina, ka nenotiek haotiska un nekontrolēta Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Izstāšanās līguma vienīgā ietekme uz budžetu izriet no Apvienotās komitejas izveidošanas, kurā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. Apvienotā komiteja uzraudzīs un atvieglos izstāšanās līguma īstenošanu un piemērošanu, lems par specializēto komiteju uzdevumiem un uzraudzīs to darbu un izdarīs grozījumus līgumā gadījumos, kas tajā īpaši paredzēti. Līgumā Apvienotajai komitejai paredzēta loma arī strīdu izšķiršanas procesā; tas skatīts izstāšanās līguma Sestās Daļas 3. sadaļā. Apvienotā komiteja sanāks vismaz reizi gadā pēc jebkuras puses pieprasījuma. Apvienotās komitejas paspārnē darbosies šādas specializētās komitejas (pa vienai apakškomitejai katrai no izstāšanās līguma galvenajām daļām): a) Pilsoņu tiesību komiteja; b) Pārējo atdalīšanās noteikumu komiteja; c) Protokola par Īriju/Ziemeļīriju īstenošanas komiteja; d) Protokola par suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā īstenošanas komiteja; e) Protokola par Gibraltāru īstenošanas komiteja; un f) Finanšu noteikumu komiteja.

1.4.4.Snieguma rādītāji Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem. Neattiecas. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Nodrošināt AK sakārtotu izstāšanos no Savienības. 1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Apvienotās Karalistes pienācīga izstāšanās no Savienības ir gan Savienības, gan Apvienotās Karalistes interesēs, jo tā nodrošinātu juridisko noteiktību iedzīvotājiem un uzņēmumiem abpus Lamanšam. Izstāšanās līgums ir nepieciešams, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz Eiropas ekonomiku un Savienības budžetu, aizsargātu Apvienotajā Karalistē dzīvojošo un strādājošo Eiropas Savienības pilsoņu tiesības, kā arī aizsargātu miera un izlīguma mērķi Īrijas salā, kas pausts Lielās piektdienas nolīgumā. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Neattiecas. 1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Neattiecas. 1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums Neattiecas. 1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežots ilgums –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – no GGGG. līdz GGGG. gadam, uz maksājumu apropriācijām – no GGGG. līdz GGGG. gadam. ☑ Beztermiņa –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

–pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība –☑ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt biežumu un nosacījumus. Apvienotā komiteja ik gadu sagatavos ziņojumu par līguma darbību. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Neattiecas. 2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Neattiecas. 2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Neattiecas. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

5

[Administrācijas izdevumu kategorija] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē XX 01 01 01 Izdevumi, kas saistīti ar iestādē strādājošiem ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ XX 01 02 11 01 Komandējumu un reprezentācijas izdevumi Nedif. NĒ NĒ NĒ NĒ ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

[…][izdevumu kategorija…………………………] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē […][XX YY YY YY] JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Nr. ĢD: <…….> N gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcija Saistības (1a) Maksājumi (2a) Budžeta pozīcija Saistības (1b) Maksājumi (2b) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcija (3) KOPĀ <….> ĢD apropriācijas Saistības =1a+1b +3 Maksājumi =2a+2b +3







• KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) Maksājumi (5) • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības =4+ 6 Maksājumi =5+ 6 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu. • KOPĀ darbības apropriācijas (visas darbības izdevumu kategorijas) Saistības (4) Maksājumi (5) KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas darbības izdevumu kategorijas) (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

(atsauces summa) Saistības =4+ 6 Maksājumi =5+ 6







Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 5 “Administratīvie izdevumi” Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē tiesību akta finanšu pārskata pielikumā (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE. miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ ĢD: SG (un, iespējams, SJ u. c.) • Cilvēkresursi 286 000 286 000 286 000 286 000 • Citi administratīvie izdevumi 2000 2000 2000 2000 KOPĀ ĢD Apropriācijas 288 000 288 000 288 000 288 000

KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 288 000 288 000 288 000 288 000 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības 288 000 288 000 288 000 288 000 Maksājumi 288 000 288 000 288 000 288 000 3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus ⇩ N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ IZNĀKUMI Veids Vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1… – Iznākums – Iznākums – Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ... – Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 KOPSUMMAS 3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas –☑ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 286 000 286 000 286 000 286 000 Citi administratīvie izdevumi 2000 2000 2000 2000 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA 288 000 288 000 288 000 288 000 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi Pārējie administratīvie izdevumi Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 288 000 288 000 288 000 288 000 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

–◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu N

gads N+1

gads N+2 gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 2 2 2 2 XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE) XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) XX 01 04 yy – galvenajā mītnē – delegācijās XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – netiešā pētniecība) 10 01 05 02/12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (norādīt) KOPĀ 2 2 2 2 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana, dalība tajās un pēcpasākumi. Ikgadējā ziņojuma par līguma darbību sagatavošana un pieņemšana. Ārštata darbinieki 3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai: –☑ pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā Priekšlikums paredz tikai administratīvos izdevumus, kas tiks identificēti, pārdalot līdzekļus resursu sadales procedūrā. –◻ jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot. –◻ jāpārskata DFS Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. 3.2.5.Trešo personu iemaksas Priekšlikums/iniciatīva: –☑ neparedz trešo personu līdzfinansējumu –◻ paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei: