Protokola pielikumu grozīšana notiek saskaņā ar Barselonas konvencijas 23. panta procedūru. Protokola līgumslēdzējas puses grozījumus pieņem ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu “Eiropas Ekonomikas kopienas [..] balsstiesības veido to EEK dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir šīs konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses; Eiropas Ekonomikas kopiena [..] neizmanto savas balsstiesības, ja attiecīgās dalībvalstis izmanto savas, un otrādi”.

Eiropas Savienība ir Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēja puse. Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses kopā ar 13 ārpussavienības valstīm no Vidusjūras reģiona ir arī Itālija, Grieķija, Spānija, Francija, Slovēnija, Malta, Kipra un Horvātija.

Barselonas konvenciju papildina septiņi protokoli, kuros apskatīti konkrēti Vidusjūras reģiona vides saglabāšanas aspekti. Viens no septiņiem ir Protokols par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā (pieņemts 1995. gadā, aizstājot ar to saistīto 1982. gada protokolu) ar tā pielikumiem.

Ar protokola 12. pantu izveido apdraudēto un izzūdošo sugu sarakstu un to sugu sarakstu, kuru izmantošana tiek regulēta. Šie saraksti ir pievienoti attiecīgi protokola II un III pielikumā. Līgumslēdzējām pusēm ir pienākums pieņemt saskaņotus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt un saglabāt pielikumos iekļautās dzīvnieku un augu sugas.

Paredzētais akts, pirmkārt, piedāvā atjaunināt vairāku jūras un piekrastes putnu sugu nosaukumus, tādējādi ņemot vērā zināmas taksonomiskās izmaiņas, kas notikušas kopš iepriekšējās protokola pielikumu grozīšanas reizes. Tie nav būtiski vai materiāli grozījumi – tie tikai aizstāj novecojušos saraksta sugu nosaukumus.

Otrkārt, paredzētais akts piedāvā protokola II pielikuma sugu sarakstā iekļaut četras jaunas Anthozoa [klases] sugas (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea un Desmophyllum dianthus).

Šo otro priekšlikumu konvencijas attiecīgā tehniskā struktūra ir apspriedusi protokola kontaktpunktu 13. sanāksmē, kurā piedalījās arī ES.

Četras attiecīgās koraļļu sugas ir sastopamas Biotopu direktīvas I pielikumā minētajos Kopienas nozīmes rifu biotopos, kuru saglabāšanas nolūkā jānosaka īpaši aizsargājamas dabas teritorijas. Eiropas Savienības Biotopu interpretācijas rokasgāmatā kā Vidusjūras rifus veidojošas sugas norādītas Dendrophyllia ramea sabiedrība, Dendrophyllia cornigera sabiedrība, Isidella elongata fācijas un balto koraļļu, piemēram, Lophelia pertusa un Madrepora oculata, sabiedrības (zināms, ka suga Desmophyllum dianthus ir ar tām saistīta). Vidusjūras izzūdošo sugu sarkanajā grāmatā ir iekļautas visas četras sugas: Dendrophyllia ramea patlaban klasificē kā dilstošu sugu; Dendrophyllia cornigera un Desmophyllum dianthus uzskata par apdraudētām, bet Isidella elongate – par kritiski apdraudētu (tā ir kļuvusi praktiski endēmiska). Trīs no minētajām četrām sugām (D. ramea, D. cornigera un D. dianthus) ir piederīgas akmens koraļļu grupai, savukārt akmens koraļļi ir iekļauti Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām II papildinājumā un tātad arī Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 (Savvaļas dzīvnieku tirdzniecības regula) B pielikumā. Visas četras Anthozoa sugas Vidusjūrā ir pakļautas daudzveidīgai antropogēnajai ietekmei – tās ietekmē, piemēram, grunts tralēšana, grunts zveja ar āķu jedām, piesārņojošu vielu ievadīšana, urbšanas darbi, globālā sasilšana un okeānu paskābināšanās. Ņemot vērā šo sugu relatīvi lēno augšanu, niecīgo izplatīšanās spēju un relatīvi ilgo mūžu, to atveseļošanās spējas mēdz būt pat ļoti mazas. Kaut arī zinātniskās informācijas par šo četru sugu populācijām nav daudz, pieejamie dati un novērojumi liecina par satraucošu sugas dzīvotņu stāvokļa pasliktināšanos un/vai populāciju samazināšanos.

Atbalstīdama šos priekšlikumus, Savienība nodrošina savas iekšējās un ārējās darbības saskaņotību.

Savienība ir uzņēmusies starptautiskas sadarbības saistības aizsargāt bioloģisko daudzveidību, kā to paredz LESD 191. panta 1. punkts, ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) 5. pants un KBD līgumslēdzēju pušu konferences desmitās, divpadsmitās un trīspadsmitās sanāksmes lēmumi, kas pieņemti attiecīgi 2010. gadā Nagojā, 2014. gadā Phjončhanā un 2016. gadā Mehiko. Uz iekļaušanai ierosinātajām sugām jo īpaši attiecas KBD pušu konferences trīspadsmitās sanāksmes Lēmums XIII/11 par to, kā veicināt brīvprātīgu konkrētu darba plānu īstenošanu saistībā ar bioloģisko daudzveidību aukstūdens teritorijās. Viens no minētā lēmuma mērķiem ir uzturēt un stiprināt aukstūdens teritoriju ekosistēmu izturētspēju.

Šis priekšlikums turklāt ir atbilde uz ilgtspējīgai attīstībai veltītajā ANO 2012. gada konferencē paustajām bažām “par koraļļu rifu un mangrovju ļoti lielo jutīgumu pret ietekmi, kuras cēlonis cita starpā ir klimata pārmaiņas, okeānu paskābināšanās, pārzveja, kaitīgas zvejas metodes un piesārņojums” un šajā pašā konferencē pausto apņemšanos “atbalstīt starptautisku sadarbību nolūkā saglabāt koraļļu rifus un mangrovju ekosistēmas un īstenot to potenciālu sociālo, ekonomisko un vidisko ieguvumu izteiksmē, kā arī atvieglināt tehnisko sadarbību un brīvprātīgu dalīšanos informācijā”.

Tas arīdzan palīdz sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 14.2 – “lai okeāni būtu veselīgi un produktīvi, līdz 2020. gadam novērst būtisku negatīvu ietekmi, panākot, ka jūras un piekrastes ekosistēmas tiek ilgtspējīgi pārvaldītas un aizsargātas, tostarp stiprinot to izturētspēju un konkrēti rīkojoties to atjaunošanas labā”.

Ņemot vērā iepriekš minēto, priekšlikums par protokola II pielikuma grozīšanu Savienībai būtu jāatbalsta.

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats

4.1.1.Principi

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

Akts, kuru Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu sanāksme ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi Barselonas konvencijas 23. un 29. pantam. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

4.2.Materiālais juridiskais pamats

4.2.1.Principi

Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura.