·Paziņojumā “ Agrīnās no Covid-19 pandēmijas gūtās atziņas ” (2021. gada jūnijs) ir uzskaitītas 10 gūtās atziņas, ieskaitot to, ka “Eiropas mēroga pieeja ir būtiska, lai klīnisko pētniecību padarītu ātrāku, plašāku un efektīvāku”.

Komisija publicēja dienestu darba dokumentu “ Drošības veicināšana, izmantojot pētniecību un inovāciju ”, kurā sniegti piemēri par to, kā tiesībaizsardzības iestādes un robežsargi gūst labumu no ES drošības pētniecības. Minētajā dokumentā ir aprakstīts, kā pētniecības rezultātus izmantot operatīvajos instrumentos, arī jaunajā Eiropas Drošības pētniecības un jauninājumu kopienā , kas apvieno visas ieinteresētās personas.

Programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajās darbībās lielāks uzsvars tiek likts uz starpnozaru sadarbību, efektīvu uzraudzību un karjeras attīstības atbalstu. Šī programma joprojām ir labākā prakse, lai atbalstītu sievietes pētnieces (kuras veido 41,6 % no visiem pētniekiem). 2021. gadā tika atzīmēta šīs programmas 25. gadadiena, un kopš 1996. gada no tās līdzekļiem ir atbalstīti vairāk nekā 145 000 pētnieku.

Klimata pārmaiņu konferencē Glāzgovā tika oficiāli atklāta ES katalizatora partnerība . Šī partnerība piesaistīs līdz 820 miljoniem EUR (2022.–2026. gadā; 200 miljoni EUR no programmas “Apvārsnis Eiropa”). Investīcijas tiks novirzītas ES projektiem ar augstu zaļā ūdeņraža, ilgtspējīgas aviācijas degvielas, tiešās uztveres no gaisa un ilgstošas​enerģijas uzglabāšanas potenciālu.

Atsevišķo 41 200 atbalsta saņēmēju vidū lielākā saņēmēju grupa joprojām ir augstākās izglītības organizācijas (39,2 % no visiem saņēmējiem), kam seko privātais sektors (28,2 %), savukārt 16,5 % no programmas “Apvārsnis 2020” finansējuma tiek piešķirti MVU. Līdz šim ES finansētie projekti programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros ir snieguši vairāk nekā 151 000 recenzētu publikāciju papildus 2600 patentu pieteikumiem un 1168 patentu piešķīrumiem.

Līdz 2021. gada beigām bija pagājuši 955 programmas “Apvārsnis 2020” aicinājumu termiņi un bija iesniegti 283 065 atbilstoši priekšlikumi, pieprasot kopējo ES ieguldījumu 473,2 miljardus EUR. No šiem priekšlikumiem finansējumam tika atlasīti 33 798 priekšlikumi, tādējādi atbilstīgo priekšlikumu kopējais panākumu rādītājs pirmajos septiņos gados sasniedza 11,9 %. 2021. gadā tika parakstīti 3160 dotāciju nolīgumi par kopējo summu 6,1 miljarda EUR apmērā, tādējādi kopējais ES budžeta piešķīrums 2014.–2021. gadam sasniedza 68,2 miljardus EUR, no kuriem lielākā daļa tika piešķirta izcilas zinātnes pīlāram (36,7 %), kam sekoja sabiedrības problēmu risināšanas (38,5 %) un vadošās lomas rūpniecībā (20,2 %) pīlāri.

Pirmajos parakstītajos dotācijas nolīgumos ir iesaistīti 120 dalībnieki no 28 dažādām valstīm. Neskaitot konkrēto līdzfinansēto pasākumu “ Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā ” (European Cooperation in Science & Technology, COST) (finansējums: 153 miljoni EUR), 13,7 % no ES finansējuma saņems 10 dalībnieki no MVU un 8,5 % tiks piešķirti trešām valstīm. Vislielākais dalībnieku īpatsvars ir no augstākās izglītības iestāžu (37 %) un pētniecības organizāciju (24 %) vidus.

Līdz 2021. gada beigām 64 no vairāk nekā 100 aicinājumiem iesniegt priekšlikumus bija noslēgti un pilnībā izvērtēti. Ar aicinājumiem iesniegt priekšlikumus tika iegūti 7460 piemēroti priekšlikumi, kuros kopējais ES ieguldījums bija 18,8 miljardi EUR. Lai gan kvalitātes robežvērtību pārsniedza 66 % atbilstīgo priekšlikumu, no tiem varēja atlasīt tikai 1290, tādējādi programmas pirmajā gadā kopējais atbalstīto atbilstīgo priekšlikumu īpatsvars sasniedza 17,3 %.

·Jaunais H2020-Interreg sinerģiju kartēšanas rīks integrē datus no projektiem, kas finansēti programmas “Apvārsnis 2020” un Ceturtā Interreg Centrāleiropas uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus ietvaros. Tas palīdz noteikt ģeogrāfiskas un tematiskas atbilstības, norādot uz potenciālu sinerģiju reģionālā līmenī.

·Tika izstrādāti jauni Horizon Dashboard infopaneļi, kas nodrošina datus par vairākām pamatprogrammām.

·Dalībvalstīm un asociētajām valstīm bija pieejami programmas “Apvārsnis 2020” ikmēneša dati (“Apvārsnis Eiropa” dati kļuva pieejami no 2021. gada augusta).

·Tika īstenota Eiropas pētniecības un inovācijas politikas datu iniciatīva , koncentrējoties uz valsts finansējuma mikrodatiem.

·Saskaņā ar jauno “Apvāršņa Eiropas” izplatīšanas un izmantošanas stratēģiju tika pieņemts 2021.–2022. gada izplatīšanas un izmantošanas rīcības plāns.

·Iniciatīva “ Inovāciju radars ”, kurā noteikti ES finansētie pētniecības un inovācijas projekti ar augstu potenciālu, 2021. gadā tika paplašināta, aptverot visu pamatprogrammu.

Konkrētu pasākumu piemēri, lai atbalstītu pamatprogrammu rezultātu izplatīšanu un izmantošanu tematiskajās jomās, ir izklāstīti tālāk.

· Iniciatīva BlueInvest sniedza palīdzību un piekļuvi investīcijām vairākiem jūrniecības jaunuzņēmumiem un MVU, no kuriem daudzi bija izstrādājuši pakalpojumus un produktus iepriekšējo pamatprogrammu ietvaros.

·Papildu ES finansējuma avotu veicināšana Iekšējās drošības fonda , Robežu pārvaldības un vīzu instrumenta un finansiālā atbalsta instrumenta muitas kontroles iekārtām ietvaros, lai ieviestu drošības pētījumu rezultātus.

3.5.Padziļināta analīze: “Apvārsnis Eiropa” pārraudzības ātrie apskati un citi pētījumi

ES pētniecības un inovācijas finansējuma ieguldījums ar Covid-19 saistītos pētījumos

Šī analīze parādīja, ka ES finansējums pētniecībai un inovācijai ir sekmējis aptuveni 3000 pētījumu par Covid-19. Šie dokumenti nāk no gandrīz visām pamatprogrammu daļām, bet veselības programma, Eiropas Pētniecības padome un Marijas Sklodovskas Kirī vārdā nosauktās darbības veido aptuveni 80 % no to apjoma. 56 % publikāciju bija starptautiski līdzautori.

Analīzē tika provizoriski identificēti svarīgākie atklājumi, kurus ir veicinājis ES pētniecības un inovācijas finansējums, kā arī pētījumi par pagātnes koronavīrusa uzliesmojumiem, uz kuriem tiek balstīta cīņa pret pašreizējo pandēmiju.

Informācijas nodrošināšana globālās klimata politikas vajadzībām

Šīs analīzes rezultāti liecina, ka ES finansējums (7. pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros) ir veicinājis vairāk nekā 2500 publikāciju, kas minētas sestā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) novērtējuma cikla četros ziņojumos (11,5 % no visām atsaucēm). Runājot par publikācijām, kuru autori/līdzautori ir pētnieki no dalībvalstīm un asociētajām valstīm, šī daļa veido 21,5 %. Jaunākajā ziņojumā 14 % no atsaucēs minētajām publikācijām tika atbalstītas ar ES finansējumu.

Lai atbalstītu Eiropas zaļo kursu , Komisija 2020. gadā izsludināja pēdējo un lielāko programmas “Apvārsnis 2020” uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Uzaicinājumam ar finansējumu 1 miljarda EUR apmērā tika piesaistīti 1550 priekšlikumi, kuru izstrādē piedalījās 28 000 pretendentu, un finansējuma saņemšanai tika atlasīti 73 projekti (1778 pretendenti). Finansējuma saņemšanai tika atlasītas organizācijas no 75 valstīm. 38 % sekmīgo dalībnieku nāk no privātā sektora, un aptuveni puse no tiem ir MVU. Komisija uzsāka klimata ietekmes izmēģinājuma apsekojumu datu apkopošanai, lai novērtētu sagaidāmos ieguvumus no šā uzaicinājuma.

Novērtējuma pētījumu rezultāti

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” galīgās pēcvērtēšanas ietvaros ir sākta virkne novērtējošu pētījumu . 2021. gadā tika pabeigti trīs pētījumi par specifiskiem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” aspektiem, kas attiecas uz prioritārajām jomām , brīvās piekļuves politiku un priekšlikumu izvērtēšanas sistēmu .