P9_TA(2020)0367

Ģenētiski modificēta kukurūza MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (D069147/02,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2020. gada 26. oktobra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

— ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

— ņemot vērā atzinumu, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma 2009. gada 2. jūlijā un kas publicēts 2009. gada 21. jūlijā (3),

— ņemot vērā EFSA 2019. gada 25. septembrī pieņemto un 2019. gada 7. novembrī publicēto atzinumu (4),

— ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās tiek iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētu organismus (“ĢMO”) (5),

— ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

A. tā kā ar Komisijas Lēmumu 2009/866/EK (6) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu (“ĢM”) kukurūzu MIR604, sastāv vai ir ražota no tās; tā kā atļaujas jomā ietilpst arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM kukurūzu MIR604 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu;

B. tā kā 2018. gada 26. jūlijā atļaujas turētājs Syngenta Crop Protection NV/SA, darbojoties Syngenta Crop Protection AG vārdā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par minētās atļaujas atjaunošanu;

C. tā kā attiecībā uz sākotnējo atļaujas pieteikumu EFSA2009. gada 2. jūlijā pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2009. gada 21. jūlijā;

D. tā kā attiecībā uz atjaunošanas pieteikumu EFSA2019. gada 25. septembrī pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2019. gada 7. novembrī;

E. tā kā iespējamā ĢM kukurūzas MIR604 izmantošana ietver dzīvnieku barības un pārtikas produktu, piemēram, cietes, sīrupu un eļļu, ražošanu (7);

F. tā kā ĢM kukurūza MIR604 ir izstrādāta, lai ražotu mCry3A — sintētisku insekticīdu proteīnu (ko dēvē arī par “Bt toksīnu”) — ar pastiprinātu toksiskumu (salīdzinot ar dabiskajām baktērijām, no kurām tas ir iegūts), kas iedarbojas uz Diabrotica virgifera un citiem radniecīgiem koleopterāna kukurūzas kaitēkļiem, piemēram, Diabrotica barberi; tā kā turklāt ģenētiski modificētā kukurūza MIR604 ir izstrādāta ar Escherichia coli (E. coli) phosphomannose izomerāzes (PMI) gēnu, kas apzīmē fermentu PMI kā selekciju, kurā izmanto marķierus;

G. tā kā abu gēnu konstrukciju kombinācija tika iegūta no vairākiem transformācijas gadījumiem, bet atsevišķi vecāku augi netika novērtēti, kas ir pretrunā Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 503/2013 (8);

H. tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

Dalībvalstu bažas par EFSA atzinumiem

I. tā kā apspriešanās laikā saistībā ar sākotnējo atļaujas pieteikumu dalībvalstis iesniedza daudz kritisku piezīmju par EFSA atzinuma projektu (9); tā kā šajās kritiskajās piezīmēs ir paustas bažas par to, ka nevar izslēgt alergēnas aktivitātes pieaugumu, ko izraisa mCry3A proteīnu pārtikā un barībā no ģenētiski modificētas kukurūzas MIR604, ka lauka izmēģinājumu datus nevar uzskatīt par pietiekamiem laišanai tirgū, ka toksikoloģiskajos pētījumos nav ievērotas ESAO testēšanas pamatnostādnes, kā to ieteikusi EFSA, un ka žurku un mājputnu barošanas pētījumā ar visu ĢM kukurūzas MIR604 augu, kas paredzēts toksikoloģiskā drošuma pierādīšanai, nav izmantotas toksikoloģiskās iedarbības robežvērtības;

J. tā kā apspriešanās laikā saistībā ar atjaunošanas pieteikumu dalībvalstis atkal iesniedza daudz kritisku komentāru EFSA atzinuma projektam (10); tā kā šajās kritiskajās piezīmēs ir paustas bažas par to, ka pieteikuma iesniedzēja īstenotā uzraudzības pieeja nav pilnībā atbilstīga Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (11) VII pielikuma prasībām un EFSA ieteikumiem, ka apgalvojums par to, ka ģenētiski modificētā kukurūza MIR604 ir tikpat droša kā tradicionālā kukurūza, nav pamatots un ka ierosinātā paredzētā nelabvēlīgo seku vispārējā uzraudzība nav pietiekami izstrādāta, kā arī par to, ka Savienība ir ratificējusi ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (CBD), kas skaidri apliecina, ka gan eksportētājām, gan importētājām valstīm ir starptautiskas saistības attiecībā uz bioloģisko daudzveidību;

Nederīgi toksicitātes pētījumi

K. tā kā pētījumiem par akūtu toksicitāti un noārdīšanos gremošanas šķidrumos tika izmantoti mCry3A un PVA proteīni rekombinanta E. coli celmā; tā kā gan mCry3A proteīni, gan PVA proteīni, kas iegūti E. coli baktērijās, atšķiras no ĢM augu ražotajiem proteīniem (12), tādējādi radot šaubas par šo toksicitātes pētījumu pamatotību; tā kā vairākas dalībvalstis pauda bažas par šo jautājumu (13);

L. tā kā kopumā toksikoloģiskos testus, kas veikti ar proteīniem izolētā veidā, var uzskatīt par nenozīmīgiem, jo netiek ņemta vērā proteīna iedarbība kombinācijā ar pašu augu;

M. tā kā, piemēram, daži augi, tostarp kukurūza, dabīgi rada proteināzes inhibitorus (PI), kas palēnina Bt toksīnu noārdīšanos; tā kā tas izraisa daudz lielāku Bt toksīna toksiskumu, ja tas tiek sagremots kopā ar augu audiem — salīdzinājumā ar izolētu toksīnu; tā kā 1990. gada pētījums, ko veica Monsanto zinātnieki, parādīja, ka pat ļoti zema PI līmeņa klātbūtne palielina Bt toksīnu insekticīdu aktivitāti līdz pat 20 reizēm (14); tā kā EFSA nekad nav novērtējusi šo mijiedarbību un nav to minējusi ĢM Bt augu riska novērtējumos;

N. tā kā ir pierādīts, ka faktori, kas pastiprina Bt proteīnu toksiskumu, var ietekmēt arī to selektivitāti (15): ja Bt toksīna iedarbīgums mērķorganismos tiek palielināts, tā selektivitāte var arī samazināties un var kļūt jutīgs plašāks to organismu loks, kas nav mērķorganismi; tā kā, lai gan līdz šim nav veikti sistemātiski pētījumi, vairāki pētījumi norāda uz PI kombinācijā ar Bt toksīniem ietekmi uz blakussugu insektiem (16);

O. tā kā augstākas toksicitātes risks cilvēkiem un zīdītājiem sakarā ar mijiedarbību starp PI un Bt toksīniem ĢM augu vidū nav zināms;

Jautājumi par Bt adjuvanta īpašībām

P. tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka pastāv blaknes, kas pēc pakļaušanas Bt proteīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka daži Bt proteīni var iedarboties kā palīgvielas (17), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, var palielināties šo proteīnu alergēniskums;

Q. tā kā, lai gan EFSA atzīst, ka ir pierādīts, ka Cry1Ac (18) var iedarboties kā adjuvants, tā secina — ņemot vērā, ka kukurūza nav plaši izplatīta alerģiska pārtika, Cry proteīnu adjuvantā iedarbība, kas novērota pēc lielas intragastrālas vai intranazālas devas ievadīšanas, nerada bažas par alergenitāti (19); tā kā EFSA tomēr neņem vērā to, ka kukurūza ražo PI (20) un daudz lēnāku Bt proteīnu noārdīšanos, ja tā tiek sagremota ar augu materiālu, salīdzinājumā ar tās izolēto veidu; tā kā šī atšķirība var arī palielināt tās adjuvanta īpašības, tādēļ pētījumi, izmantojot izolētus proteīnus, ir uzskatāmi par nederīgiem; tā kā nav veikti empīriski pētījumi, lai izpētītu ĢM auga ražotā Bt toksīna faktisko imunogenitāti; tā kā noārdīšanās gremošanas šķidrumos tika pārbaudīta, Bt proteīnu izmantojot izolēti;

Bt kultūras: ietekme uz blakusorganismiem un palielināta rezistence

R. tā kā atšķirībā no insekticīdu izmantošanas, kuri iedarbojas izsmidzināšanas laikā un ierobežotu laiku pēc tās, Bt kultūru izmantošana izraisa pastāvīgu Bt toksīnu iedarbību uz mērķa organismiem un blakusorganismiem; tā kā, izņemot ziedputekšņus, mCry3A proteīni ir sastopami visās ĢM kukurūzas MIR604 daļās (21);

S. tā kā mCry3A gēns, kas tiek izpausts ar ĢM kukurūzu MIR604, ir pārveidots, lai palielinātu toksiskumu mērķa kukaiņiem (22), taču riska novērtējumā nav novērtēta ietekme uz blakusorganismiem; tā kā kāda dalībvalsts norāda, ka “ņemot vērā vietējā Cry3A toksīna aktivitāti pret Chrysomelidae (23), kā minimālā prasība riska novērtējumā jāiekļauj nelabvēlīga ietekme uz nemērķa Chysomelidae” un ka “tā kā kukurūzas MIR604 imports, transportēšana un pārstrāde var izraisīt MIR604 kukurūzas nejaušu parādīšanos vai nonākšanu vidē, jāņem vērā ĢM kukurūzas iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz blakusorganismiem” (24);

T. tā kā pieņēmumu, ka Bt toksīniem ir viens mērķim specifisks iedarbības veids, vairs nevar uzskatīt par pareizu un nevar izslēgt ietekmi uz blakusorganismiem (25); tā kā tiek ziņots, ka daudzējādā ziņā tiek ietekmēts aizvien lielāks to organismu skaits, kas nav mērķorganismi; tā kā jaunākajā pārskatā ir minētas 39 speciālistu pārskatītas publikācijas, kas liecina par būtisku Bt toksīnu ietekmi uz daudzām “ārpus darbības rādiusa” sugām (26);

U. tā kā kombinatoriska iedarbība, piemēram, kombinācija ar PI, var ievērojami veicināt Bt toksīnu toksiskumu; tā kā selektivitātes jautājums ir īpaši svarīgs sintētisko Bt toksīnu, piemēram, mCry3A, gadījumā, kuri var uzrādīt mazāku selektivitāti kombinācijā ar augstāku toksicitāti; tā kā EFSA joprojām uzskata, ka Bt toksīni skar tikai šauru to organismu klāstu, kas nav mērķorganismi, neņemot vērā nekādu kombininatorisku ietekmi; tā kā Bt toksīni var iedarboties uz plašāku blakusorganismu klāstu ar izšļakstīšanos, atkritumiem un kūtsmēsliem;

V. tā kā riska novērtējumā nav ņemta vērā rezistence pret mCry3A proteīnu mērķa kaitēkļos, kas, iespējams, izraisa videi mazāk nekaitīgu pesticīdu izmantošanu vai devu palielināšanu un ĢM kultūraugu pieteikumu skaita pieaugumu audzēšanas valstī; tā kā ASV Vides aizsardzības aģentūra ir ierosinājusi nākamajos trīs līdz piecos gados pakāpeniski likvidēt daudzus pašreizējos Bt kukurūzas hibrīdus, kā arī dažas Bt kokvilnas šķirnes, jo palielinās kukaiņu rezistence pret šīm kultūrām (27);

W. tā kā, lai gan ir apgalvots, ka Bt kultūraugu izmantošana samazina insekticīdu izmantošanu, ASV nesen publicētajā pētījumā (28) ir konstatēts, ka “šķiet, ka vairākās analīzēs par to, kā Bt kultūraugi ietekmē pesticīdu lietošanas paradumus, nav apsvērta sēklu apstrāde, tāpēc tajās varētu būt pārāk daudz samazināta insekticīdu lietošana (īpaši “apstrādātā platība”), kas saistīta ar Bt kultūrām”; tā kā tajā pašā pētījumā konstatēts, ka neonikotinoīdu sēklu apstrādi bieži izmanto kopā ar Bt kukurūzu un sojas pupu kultūrām, ka “šim lietošanas veidam var būt neparedzētas sekas, proti, rezistence attiecībā uz mērķkaitēkļiem, blakuskaitēkļu parādīšanās un piesārņojums ar kaitīgām sekām, kas arvien vairāk skar savvaļas dabu” un ka “dažas no šīm sekām jau ir redzamas”; tā kā Savienība ir aizliegusi brīvā dabā izmantot trīs neonikotinoīdus, tostarp kā sēklapvalkus, jo tie atstāj ietekmi uz medus bitēm un citiem apputeksnētājiem (29);

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

X. tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2020. gada 26. oktobra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

Y. tā kā Komisija atzīst, ka problemātiska ir pašreizējā prakse, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

Z. tā kā 8. sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā līdz šim 9. sasaukumā Parlaments ir pieņēmis 11 iebildumus; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, atbalsta trūkumu no dalībvalstu puses un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO;

AA. tā kā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 Komisija var izlemt neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta (30); tā kā šajā saistībā nav nepieciešami tiesību aktu grozījumi;

1. uzskata, ka īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras;

2. uzskata, ka projekts Komisijas īstenošanas lēmumam neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 ( 31 ) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību;

3. prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu;

4. atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja ( 32 ) ; tomēr pauž dziļu vilšanos par to, ka Komisija 2020. gada 28. septembrī atļāva citu ģenētiski modificētu sojas pupu importu ( 33 ) , neraugoties uz Parlamenta iebildumiem un dalībvalstu balsu vairākumu pret šo lēmumu;

5. aicina Komisiju steidzami rīkoties saistībā ar ilgtspējas kritēriju noteikšanu, pilnībā iesaistot tajā Parlamentu; aicina Komisiju sniegt informāciju par to, kā un kādā termiņā tiks īstenots šis process;

6. vēlreiz mudina Komisiju ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes Klimata nolīgumu, ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus;

7. atkārtoti aicina Komisiju neapstiprināt ĢMO ne audzēšanai, ne izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā, ja dalībvalstis nav pārsūdzības komitejā sniegušas atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. panta 3. punktu;

8. aicina EFSA beidzot pieņemt būtiskās atšķirības starp vietējiem Bt proteīniem un tiem, kas izteikti ar sintētiskiem transgēniem ĢM kultūraugos, un paplašināt riska novērtējumu, lai pilnībā ņemtu vērā visu mijiedarbību un kombinatorisko ietekmi starp Bt toksīniem, ĢM augiem un to sastāvdaļām, atliekām, kas rodas, apsmidzinot ar papildu herbicīdiem, vidi, kā arī ietekmi uz veselību un pārtikas nekaitīgumu;

9. aicina EFSA vairs nepieņemt toksicitātes pētījumus, kuru pamatā ir izolēti proteīni, kuru struktūra un bioloģiskā ietekme, iespējams, atšķiras no paša auga radītās, un pieprasīt, lai visas pārbaudes tiktu veiktas ar ĢM auga audiem;

10. aicina EFSA nodrošināt, ka lauka izmēģinājumu vai siltumnīcu dati aptver pietiekami plašu agronomisko un vides apstākļu klāstu, lai novērtētu visu to stresa faktoru ietekmi uz gēnu ekspresiju un augu sastāvu, kas paredzami audzēšanas laikā;

11. aicina EFSA nodrošināt, ka lauka izmēģinājumu vai siltumnīcu dati aptver pietiekami plašu dažādu šķirņu klāstu, lai novērtētu dažādu ģenētisko fonu ietekmi uz gēnu izpausmi un augu sastāvu;

12. aicina EFSA pieprasīt datus par no ĢM augiem iegūtas pārtikas un barības patēriņa ietekmi uz zarnu mikrobiomu;

13. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

(1) OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3) EFSA Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā zinātniskais atzinums (Atsauce EFSA-GMO-UK-2005-11) par pieteikumu pret kukaiņiem izturīgas ģenētiski modificētas kukurūzas MIR604 laišanai tirgū, lai to izmantotu pārtikā un barībā, importētu un pārstrādātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, ko iesniedza Syngenta Seeds S.A.S Syngenta Crop Protection AG vārdā, EFSA žurnāls 2009; 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193

(4) EFSA Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MIR604 novērtēšanu atjaunošanas atļaujas piešķiršanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (Pieteikums EFSA-GMO-RX-013), EFSA žurnāls 2019; 17(11):5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846

(5) Parlaments 8. sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO. Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0028).

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0029).

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0030);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0054).

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0055).

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0056).

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs, četras vai piecas atsevišķas modifikācijas Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0057).

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0069).

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0291).

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0292).

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0293).

(6) Komisijas 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/866/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 314, 1.12.2009., 102. lpp.).

(7) EFSA 2009. gada atzinums, 11. lpp.

(8) Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.).

(9) 3. Dalībvalstu piezīmes: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10) Dalībvalstu piezīmes: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp).

(12) EFSA 2009. gada atzinums, 12. lpp.

(13) Dalībvalstu piezīmes, 8. un 14: lpp. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., “Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” (Bacillus thuringiensis insekticīdu aktivitātes potencēšana ar serīna proteāzes inhibitoriem), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, 1145.–1152. lpp.)

(15) Skatīt, piemēram, Then, C., “Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis – synergism, efficacy, and selectivity” (No Bacillus thuringiensis iegūto toksīnu riska novērtējums — sinerģisms, iedarbīgums un selektivitāte), Environmental Science and Pollution Research, 2010, 17, 791–797. lpp.https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3

(16) Skatīt, piemēram, Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., “Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.” (Toksīnu daudzuma noteikšana Cry1Ac + CpTI kokvilnu, kas iegūta ar augu selekcijas metodi, un tās iespējamā ietekme uz medus bitēm Apis mellifera L.), Ecotoxicology Nr. 19, 2010, 1452–1459. lpp. https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F., “Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees” (Bt-transgēno ziedputekšņu, Bt-toksīna un proteāzes inhibitora (SBTI) norīšanas ietekme uz hipofaringijas dziedzeru attīstību medus bitēs), Apidologie, 2005, 36(4), 585.–594. lpp. https://doi.org/10.1051/apido:2005049; un Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., “Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover” (Transgēno kokvilnas augu ietekme uz kaitēkli, kas nav mērķis, Aphis gossypii gloverii), Ecological Entomology, 30(3), 307.–315. lpp. https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Pārskatam skatiet Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., “An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” (Pārskats par Bacillus thuringiensis Cry toksīnu nekaitīgumu un bioloģisko iedarbību zīdītājos), Journal of Applied Toxicology, 2016. gads, 36(5), 630.–648. lpp. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Cry1Ac ir viens no dažiem Bt toksīniem, ko EFSA ir detalizēti izpētījusi.

(19) EFSA 2009. gada atzinums, 16. lpp.

(20) Skatīt M apsvērumu.

(21) EFSA 2009. gada atzinums, 8. lpp.

(22) EFSA 2009. gada atzinums, 7. lpp.

(23) Vaboļu dzimta, kas pazīstama kā lapu vaboles.

(24) Skatīt dalībvalsts komentārus, 24: lpp. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25) Skatīt, piemēram, Hilbeck, A., Otto, M., “Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment” (Bacillus thuringiensis Cry toksīnu specifiskums un kombinatoriskā iedarbība ĢMO vides riska novērtēšanas kontekstā), Frontiers in Environmental Science, 2015. gads, 3:71) https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., “Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design” (Insekticīdie Bt kultūraugi — EFSA riska novērtēšanas pieejas koncepcija attiecībā uz ĢM Bt augiem nedarbojas), RAGES, 2020. gads, 4. lpp. https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28) Douglas, M.R., Tooker, .F., “Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops” (Plaša sēklu apstrāde ir izraisījusi strauju neonikotinoīdu insekticīdu lietošanas palielinājumu un preventīvu augu aizsardzību brīvdabas kultūrās ASV), Environmental Science and Technology, 2015. gads, 49, 8, 5088.–5097. lpp., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(29) Neonikotinoīdi https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(30) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. panta 3. punktu Komisija “var pieņemt” un nevis “pieņem” projektu, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums.

(31) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100