Pirms vairāk nekā astoņiem mēnešiem Pasaules Veselības organizācija atzina Covid-19 par liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, kuras risināšanai vajadzīgi globāli centieni. Eiropa ir pielāgojusies vēl nebijušai situācijai un vadījusi globālo atbildes reakciju. Tagad, kad mūsu Savienība saskaras ar jauniem vīrusa uzliesmojumiem, dalībvalstis ir gatavākas un savā starpā koordinētākas nekā pandēmijas sākuma mēnešos. Mēs zinām, kā labāk iegrožot koronavīrusa izplatīšanos un to panākt tā, lai mazāk ciestu mūsu ikdiena. Tomēr iedzīvotāji, ģimenes un kopienas visā Eiropā saskaras ar vēl nepieredzētu risku savai veselībai un labklājībai, savukārt neskaidrība kaitē mūsu sabiedrībai un ekonomikai. Pēdējo nedēļu laikā Eiropā vīruss izplatījās satraucošā ātrumā, tāpēc bija vajadzīgi jauni pasākumi. Veselības sistēmas jau atkal ir pārslogotas, tāpēc jādara vairāk, lai situāciju kontrolētu un ar to tiktu galā, lai aizsargātu dzīvības un iztikas līdzekļu avotus un veicinātu Eiropas solidaritāti.

Testēšana kopā ar kontaktu izsekošanu un iedarbīgu izolācijas praksi ir viens no galvenajiem rīkiem, kas pieejami koronavīrusa izplatīšanās palēnināšanai. Precīza un plaša testēšana ļauj pieņemt vislabākos lēmumus, kas skar sabiedrības veselību; pateicoties ātrai testēšanai, slimnīcu vai aprūpes namu personāla darbs tiek kavēts minimāli un ir iespējams ātri rīkoties tādos epicentros kā universitātes. Zināmos apstākļos tā vienkāršo ceļošanu. Komisija ir mudinājusi izstrādāt ticamus testus, valsts testēšanas stratēģijas un ātros antigēna testus. Jaunu inficēšanās uzliesmojumu apstākļos testēšanas spēja patlaban ir nepietiekama, tāpēc nepieciešams ātri rīkoties tālāk.

Covid-19 vajadzībām patlaban ir izstrādāti divu veidu testi. Precizitātes dēļ par “zelta standartu” uzskatāmi “reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas” kategorijas testi, bet to veikšanai ir vajadzīgs laiks un dažādi reaģenti, kuri pieprasījuma dēļ var nebūt brīvi pieejami. Ātrie antigēna testi ir jauna ātrāku un lētāku Covid-19 testu paaudze, kas bieži vien ļauj iegūt testa rezultātu nepilnās 30 minūtēs. Šie testi pamazām kļūst pieejami tirgū, un dalībvalstis arvien vairāk apsver to plašāku izmantošanu. Tie ļauj ātri, lēti un savlaicīgi atklāt visinfekciozākos gadījumus, bet atzīts, ka to jutība ir krietni zemāka. Tātad šo testu izmantošanas stratēģijai jābūt pārdomātai; tie var būt īpaši noderīgi, kad ir aizdomas par Covid-19 uzliesmojumiem attālās apdzīvotās vietās, vai lai palīdzētu izmeklēt uzliesmojumus tādās dzīvojamās telpās kā aprūpes nami, vai kad sabiedrībā vīrusa pārnese notiek plašā mērogā.

Lai veicinātu rezultatīvu testēšanu, šodien Komisija pieņem Komisijas Ieteikumu par Covid-19 testēšanas stratēģijām, tai skaitā par ātro antigēna testu izmantošanu. Ieteikumā ir izklāstīti galvenie elementi, kas jāņem vērā valsts, reģionālajās vai vietējās testēšanas stratēģijās: Covid-19 testēšanas stratēģiju darbības joma, prioritārās grupas nepietiekamas testēšanas spējas gadījumā un galvenie jautājumi, kas saistīti ar testēšanas spēju un resursiem. ES, pamatojoties uz savlaicīgiem, precīziem un salīdzināmiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa datiem, būtu jāpārrauga minētās valsts stratēģijas, ar kurām apmainās dalībvalstis, lai nodrošinātu savstarpējo mācīšanos un apzinātu trūkumus. Ieteikumam būtu arī jāpaātrina ātru un uzticamu antigēna testu atlase un ieviešana.

Tagad Komisija sper pirmo soli –– no Ārkārtas atbalsta instrumenta mobilizē 100 miljonus euro, lai tieši iegādātos ātros antigēna testus un piegādātu tos dalībvalstīm pēc skaidriem kritērijiem, kas ņem vērā valsts līmenī formulētās vajadzības, un stingriem kvalitātes kritērijiem. Vienlaikus Komisija sāk arī kopīgo iepirkumu, lai dalībvalstīm dotu vēl vienu iespēju piekļūt šiem daudzsološajiem testiem.

Testēšana ir svarīga, lai atvieglotu brīvu pārvietošanos ES. Dažas dalībvalstis ir izvirzījušas prasības veikt iepriekšēju testēšanu, kas savukārt ir atkarīga no citu dalībvalstu spējas veikt šādus testus. Ceļotājiem, kuri to izdarīt nevar, piemēram, tāpēc, ka dalībvalstī, no kuras tie izceļojuši, nav paredzētas testēšanas iespējas asimptomātiskiem ceļotājiem, būtu jāpiedāvā veikt testu pēc ierašanās. Būtiski, lai abu veidu testi tiktu savstarpēji atzīti. Ja kādas darbības veikšanai tiks prasīti vai būs ieteicami negatīvi Covid-19 testi, tad tas būs atkarīgs no šādu testu pieejamības un no tā, vai par derīgiem tiks atzīti visi testi, kuri atbilst saskaņotajam un apmierinošajam standartu minimumam. Savstarpējas atzīšanas neesamība varētu kļūt par nopietnu šķērsli īpaši tad, ja dalībvalstis pirms ceļošanas prasa vai iesaka testēšanu (sk. tālāk 2.6. iedaļu). Padomes ieteikumā par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāuzlabo sadarbība dažādos ar testēšanu saistītos aspektos, tostarp saistībā ar testa sertifikātu pārbaudi, ņemot vērā pētījumus un epidemioloģijas ekspertu padomus, kā arī paraugpraksi. Pārrobežu sadarbība testēšanas jomā (piemēram, attiecībā uz apstrādi laboratorijā) būtu viens no veidiem, kā mazināt spējas nepietiekamību, līdz tā novērsta.

Turpmākie pasākumi ·Komisija mobilizē 100 miljonus eiro no Ārkārtas atbalsta instrumenta, lai tieši iegādātos ātros antigēna testus un pēc iespējas ātrāk tos izplatītu dalībvalstīs, pamatojoties uz noteiktu sadales stratēģiju ·Komisija sāks kopīgo iepirkumu, lai būtu pieejami ātrie antigēna testi, un aicina piedalīties visas dalībvalstis ·Valstu testēšanas stratēģijas jāiesniedz līdz novembra vidum, un analīze jāpabeidz līdz novembra beigām

2.3. Maksimāla kontaktu izsekošanas lietotņu izmantošana

Viens no visbūtiskākajiem rīkiem vīrusa izplatības novēršanai un pārneses ķēžu pārtraukšanai ir kontaktu izsekošana. Bet, palielinoties inficēšanās gadījumu skaitam, manuālā kontaktu izsekošana kļūst sarežģītāka. Būtisku efektu var panākt kontaktu izsekošanas un brīdināšanas lietotnes, kas izmanto digitālo tehnoloģiju, lai ātrāk nosūtītu brīdinājumus. Lietotnes brīdina lietotājus, ja viņi noteiktu laiku bijuši tādas personas tuvumā, kura ziņojusi par pozitīvu Covid-19 testu, nodrošinot pilnīgu atbilstību datu aizsardzības un privātuma noteikumiem. Izmantojot ES rīkkopu , tika izstrādātas daudzas valstu lietotnes, kas tagad darbojas 19 dalībvalstīs un ko lejupielādējuši 50 miljoni eiropiešu. Tas ir labs sākums, bet jādara daudz vairāk, ja gribam, lai lietotnēm būtu liela nozīme koronavīrusa izplatības kontrolē. Lietotnes vajadzētu ieviest visām dalībvalstīm, un, lai šādu lietotņu ieviešanu sekmētu, ES un valstu līmenī būtu jāīsteno jauni komunikācijas pasākumi.

Dalībvalstu aicināta, Komisija turklāt nesen nāca klajā ar risinājumu, kā, izmantojot pakalpojumu European Federation Gateway Service, savienot valstu lietotnes visā ES. Izmantojot šo pakalpojumu, kam nākamajās dienās pieslēgsies vēl piecas dalībvalstis, patlaban ir savienotas trīs valstu (Vācijas, Īrijas un Itālijas) lietotnes. Tātad persona, kurai ir Vācijas lietotne, var saņemt brīdinājumu, ja tā ir bijusi kontaktā ar kādu, kurš Itālijas lietotnē ziņojis par pozitīvu Covid-19 testu. Vēl 16 dalībvalstis plāno pievienoties līdz novembra beigām. Komisija ir gatava visiem pieejamiem līdzekļiem palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt un ieviest valstu kontaktu izsekošanas lietotnes un tās savstarpēji savienot, izmantojot pakalpojumu Gateway.

Turpmākie pasākumi ·Komisija atbalstīs dalībvalstis valsts izsekošanas lietotņu izstrādē un savienos tās ar pakalpojumu European Federation Gateway Service ·Visām dalībvalstīm būtu jāizveido efektīvas un saderīgas lietotnes, lai varētu izveidot ES mēroga sistēmu

2.4. Efektīva vakcinācija

Iedarbīgas vakcīnas izstrādei un iepirkumam ir izšķiroša nozīme krīzes pārvarēšanā. Saskaņā ar ES Covid-19 vakcīnu stratēģiju Komisija risina sarunas un slēdz ar vakcīnu ražotājiem cerības pirkuma līgumus (CPL), lai pēc iespējas agrāk un ar iespējami labākiem nosacījumiem garantētu piekļuvi daudzsološām kandidātvakcīnām, tiklīdz tās būs atzītas par drošām un iedarbīgām. Pagaidām parakstīti līgumi par avansa maksājumiem 1,02 miljardu euro apmērā, un ir pabeigtas izpētes sarunas ar trim uzņēmumiem, kuru gadījumā ir runa par avansa maksājumiem vēl 1,45 miljardu euro apmērā.

Nav garantijas, ka kāda no kandidātvakcīnām izrādīsies veiksmīga. Tāpēc ir vajadzīgs plašs vakcīnu ražotāju klāsts. Vakcīnu izstrādei virzoties uz priekšu, šis klāsts tiks pastāvīgi pārskatīts. Tam būs vajadzīgs arī dalībvalstu sniegts papildu finansējums no Ārkārtas atbalsta instrumenta. Turklāt notiek tīkla veidošana, lai atbalstītu mazākus daudzsološu vakcīnu izstrādātājus. ES ir arī vadījusi pasaules mēroga centienus nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi vakcīnām un veicināt to kā globāla sabiedriskā labuma ieviešanu visā pasaulē, izmantojot mehānismu COVAX.

Vakcīnas pašas par sevi neglābj dzīvības, vakcinācija –– gan. Ar pieejamu vakcīnu vien nepietiek. Tā ir arī maksimāli efektīvi jāizplata un jāizmanto. 2020. gada 15. oktobrī Komisija noteica svarīgākos soļus, kas dalībvalstīm jāsper, lai sagatavotos. To skaitā ir visa aprīkojuma un infrastruktūras sagatavošana, lai veiktu imunizāciju, un skaidra to prioritāro grupu noteikšana, kuras vakcīnu saņems vispirms. Dalībvalstis tika aicinātas izstrādāt valsts vakcinācijas stratēģijas, lai nodrošinātu pilnīgu sagatavotību, kā arī pieeju vispārējas vakcinēšanas veikšanai.

Šis darbs ir jāturpina un pēc iespējas koordinētāk jāīsteno praksē. Komisija izveidos kopēju ziņošanas sistēmu, lai dalībvalstis varētu sadarboties un mācīties cita no citas. Eiropas Slimību profilakses centrs līdz 2020. gada oktobra beigām apkopos pirmo pārskatu par valstu vakcinācijas plāniem, lai varētu izdarīt secinājumus un dalīties pieredzē. Tiks organizēta “testa diena” kā vingrinājums, lai pārbaudītu, vai stratēģijas un ieviešanas plāni iztur “stresa testu”.

Iedzīvotājiem arī jāzina, ka vakcīnas ir drošas. Tam vajadzīgi pārliecinoši dati, stingra kontrole un pilnīga pārredzamība. No vakcīnu ieviešanas brīža papildus stingri regulētai licencēšanas procedūrai pirms lietošanas jāveic nepārtraukta novērošana un, tiklīdz tiks sākta masveida vakcinācija, vakcīnu ietekmes novērtējums reāllaikā. Eiropas Zāļu aģentūra piešķirs atļauju pirmsieviešanas posmā, turklāt Komisija atbalstīs platformu tādiem pētījumiem posmā pēc atļaujas saņemšanas, kuros tiks pārraudzīts vakcinācijas drošums, efektivitāte un ietekme.