Kopš tās pēdējā progresa ziņojuma Komisija attiecīgajās komitejās un ekspertu grupās turpināja apspriest virkni īstenošanas un deleģēto aktu, kas nepieciešami sadarbspējas komponentu izstrādei. Līdz šim lielākā daļa šo tiesību aktu ir pieņemti sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un ES Padomi, kā to paredz piemērojamās procedūras. Komisija kopumā pieņēma 3 deleģētos aktus un 9 īstenošanas aktus, kas izriet no sadarbspējas regulām, par šādiem jautājumiem: tehniskās procedūras un atbildes no Eiropas meklēšanas portāla (ESP) (9. panta 7. punkts), kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma darbība (13. panta 5. punkts), nepieciešamās veidlapas sarkanas saiknes (32. panta 5. punkts) un baltas saiknes (33. panta 6. punkts) gadījumā, datu kvalitāte (37. panta 4. punkts), sadarbības procedūras drošības incidentu gadījumā (43. panta 5. punkts), par tīmekļa portāla darbību (49. panta 6. punkts) un tehnisko risinājumu tiesībaizsardzības iestāžu lietotāju piekļuves pieprasījumu pārvaldībai (78. panta 10. punkts). Trīs no jau pieņemtajiem tiesību aktiem tiek pārskatīti, lai iekļautu grozījumus, kas izriet no jaunās regulas par Vīzu informācijas sistēmu (VIS), un izrietošos grozījumus Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā (ETIAS): akti, ar ko nosaka tehniskos noteikumus saikņu izveidošanai starp datiem no dažādām ES informācijas sistēmām (28. panta 7. punkts) un ESP lietotāju profiliem (8. panta 2. punkts) un akts par centrālo ziņošanas un statistikas repozitoriju (39. panta 5. punkts). Eiropas Parlaments 2022. gada janvārī cēla iebildumus pret deleģēto aktu par procedūrām tādu gadījumu noteikšanai, kuros identitātes datus var uzskatīt par tādiem pašiem vai līdzīgiem (28. panta 5. punkts). Komisija pārskatīja tiesību aktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta paustās bažas, kā arī iekļaujot grozījumus, kas izriet no jaunās VIS regulas, un izrietošos ETIAS grozījumus. Sagatavošanas process ietvēra pienācīgas apspriešanās ar Robežu un drošības informācijas sistēmu ekspertu grupas Sadarbspējas apakšgrupu, piedaloties Eiropas Parlamenta ekspertiem. Komisija 2022. gada jūlijā pieņēma pārskatīto tiesību aktu par tiem pašiem vai līdzīgiem datiem.

Turpinās darbs pie jaunas IT arhitektūras izstrādes un ieviešanas ES robežu, migrācijas un drošības informācijas sistēmām un to sadarbspējai. Komisija ir pastāvīgi informējusi Padomi un Eiropas Parlamentu par sasniegto savos ikgadējos ziņojumos un Komisijas komiteju un ekspertu grupu procesos. Turklāt Komisija regulāri ir aicinājusi Eiropas Parlamentu un Padomi piedalīties atbilstošajos forumos informācijas apmaiņai ar dalībvalstīm, piemēram, divreiz gadā notiekošajā sadarbspējas forumā. Pašreizējais stāvoklis tiek arī nepārtraukti apspriests tehniskā un politiskā līmenī, tostarp attiecīgajās Padomes struktūrās, piemēram, Padomes TI informācijas apmaiņas jautājumu darba grupā (IXIM), Pastāvīgo pārstāvju komitejā, kā arī Tieslietu un iekšlietu padomē.

Šis trešais ziņojums ir sagatavots sadarbspējas projektam kritiski svarīgā laikā. Darbs pie sadarbspējas regulu īstenošanas dalībvalstīs, Šengenas asociētajās valstīs un ES aģentūrās turpina virzīties atšķirīgā ātrumā. Dažas dalībvalstis saskaras ar īpašām problēmām, gatavojoties jaunajai ES informācijas sistēmu IT arhitektūrai un to sadarbspējai, kas cita starpā ir saistītas ar valstu kavēšanos attiecībā uz publiskajiem iepirkumiem, līgumiem, zināšanu nepietiekamu pieejamību un nepieciešamo cilvēkresursu pieejamību.

3.Dalībvalstu un Savienības aģentūru veiktās īstenošanas stāvoklis

Komisija turpināja regulāri rīkot sanāksmes ar dalībvalstīm, lai apspriestu lielapjoma ES informācijas sistēmu sadarbspējas īstenošanu. Kopš pēdējā progresa ziņojuma 2021. gada novembrī Komisija ir sarīkojusi astoņas sadarbspējas ekspertu grupas un trīs sadarbspējas komitejas sanāksmes, lai apspriestu atlikušos pieņemšanai un pārskatīšanai paredzētos deleģētos un īstenošanas aktus, kā arī atbalstītu sadarbspējas rokasgrāmatas izstrādi galalietotājiem.

2020. gadā Komisija izveidoja agrīnās brīdināšanas procesu (RAP-IT) migrācijas, drošības un tiesiskuma jomas IT sistēmu ieviešanas un izmantošanas uzraudzībai un to sadarbspējai. RAP-IT izmanto esošos līdzekļus un mehānismus pastāvīgai īstenošanas uzraudzībai dalībvalstīs un atgriezeniskās saites un atbalsta sniegšanai. Kopš RAP-IT izveides Komisija to ir izmantojusi uzraudzībai un informācijas vākšanai.

2022. gadā Komisija ar eu-LISA atbalstu organizēja divpusējas sanāksmes ar vairāk nekā četrpadsmit dalībvalstīm, Šengenas asociētajām valstīm un ES aģentūrām, lai sekotu progresam, apzinātu iespējamās problēmjomas un nodrošinātu gatavību ES informācijas sistēmu darbības sākšanai un to sadarbspēju. Turklāt Komisija ar eu-LISA atbalstu rīkoja regulāras trīspusējas apmaiņas ar tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar īpašām problēmām sadarbspējas projekta īstenošanā, sniedzot atbalstu neatrisinātu jautājumu risināšanai.

2022. gada aprīlī Komisija rīkoja septīto sadarbspējas forumu nolūkā apspriest progresu un neatrisinātos izaicinājumus ES robežu, migrācijas un drošības informācijas sistēmu jaunās IT arhitektūras ieviešanā. Saskaņā ar parasto praksi Komisija apspriedās ar dalībvalstīm un ES aģentūrām par to īstenošanas progresu, izmantojot mērķētas anketas, un iepazīstināja dalībniekus ar pārskatu par ES robežu, migrācijas un drošības informācijas sistēmu jaunās IT arhitektūras ieviešanu dalībvalstīs un ES aģentūrās. Risinājās mērķētas diskusijas par dalībvalstu un ES aģentūru gatavību ES lielapjoma informācijas sistēmu darbības uzsākšanai, sasniegto progresu un neatrisinātajiem izaicinājumiem to savlaicīgai ieviešanai, tostarp saistībā ar testēšanu, līgumiem un finansējumu.

Informācijas apmaiņa forumā apliecināja vispārēju būtisku dalībvalstu progresu vairākās jomās, gatavojoties ES informācijas sistēmu ieviešanai un to sadarbspējai. Diskusijās tika norādīts, ka panākts vispārējs redzams progress, gatavojoties SIS pārstrādātās versijas darbības uzsākšanai, un dalībvalstis un eu-LISA pauda vispārēju pārliecību, ka darbības sākšanas atskaites punkts tiks sasniegts. Apmaiņā ar dalībvalstīm tika uzsvērtas dažas būtiskas problēmas, kas jārisina, gatavojoties IIS, tostarp kavēšanās no eu-LISA līgumslēdzēja puses, sekas testēšanai valstu līmenī un gatavība robežšķērsošanas vietās. Lielākā daļa dalībvalstu ziņoja, ka ir gatavas ETIAS darbības sākšanai, un turpinās darbs pie VIS, lai to ieviestu pēc iespējas ātrāk. Komisija mudināja dalībvalstis un eu-LISA informēt par jebkādiem nopietniem kavēšanās riskiem attiecīgo pārvaldības struktūru un politiskajā līmenī, lai pilnībā izsvērtu visus pastāvošos riskus, ņemot vērā plānošanu, pārvaldību un politiski saskaņotos termiņus jaunās IT arhitektūras ieviešanai. Pamatojoties uz izklāstīto progresu un neatrisinātajiem izaicinājumiem, par ko informēja dalībvalstis un eu-LISA, Tieslietu un iekšlietu padome 2022. gada 11. jūlija sanāksmē apstiprināja izmaiņas īstenošanas grafikā.

4.Apmācības vajadzības

Centralizēti koordinēta apmācība ES līmenī ir būtiska, lai nodrošinātu pareizu un efektīvu sadarbspējas īstenošanu un izmantošanu. Sadarbspējas regulas uzliek eu-LISA pienākumu nodrošināt apmācību par sadarbspējas komponentu tehnisko izmantošanu, un dalībvalstu iestādēm un Savienības aģentūrām ir jānodrošina apmācības programmas par datu drošību, datu kvalitāti, datu aizsardzības noteikumiem un datu apstrādei piemērojamām procedūrām.

Komisija turpināja atbalstīt dalībvalstu un ES aģentūras saistībā ar apmācību, tostarp īpaši tam paredzētās sanāksmēs nodrošinot attiecīgus materiālus un informāciju par sadarbspējas sistēmas un komponentu izmantošanu. Komisija regulāri piedalās un jo īpaši atbalsta CEPOL apmācības vajadzību noteikšanas procesā, un tā sniedza apmācību saistībā ar sadarbspējas sistēmu. Komisija jo īpaši atbalstīja jaunā CEPOL Zināšanu centra tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības, informācijas apmaiņas un sadarbspējas jomā (CKC INT) darbu, cita starpā ieceļot ekspertus attiecīgajos darba virzienos.

Komisija arī organizēja divus tematiskus seminārus par sadarbspēju, pievēršoties dažādiem uzņēmējdarbības procesiem nolūkā atbalstīt dalībvalstis, gatavojoties sadarbspējas īstenošanai.

5.ES finansējums

Tiesību akta finanšu pārskatā, kas pievienots Eiropas Komisijas priekšlikumiem abām regulām, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai tieslietu un iekšlietu jomā, norādīts, ka priekšlikumam laikposmā no 2019. līdz 2027. gadam kopumā nepieciešams 461 miljons EUR. Šajā summā ir iekļauts attiecīgais budžets dalībvalstīm (136,3 miljoni EUR) to valstu sistēmu pielāgošanai un galalietotāju apmācībai, EBCG aģentūrai (4,8 miljoni EUR) specializētai komandai MID pārejas perioda atbalstam, Eiropolam (48,9 miljoni EUR) nepieciešamajam aģentūras IT sistēmu atjauninājumam, CEPOL (2,0 miljoni EUR) operatīvā personāla apmācībai un eu-LISA (261,3 miljoni EUR) sadarbspējas komponentu izstrādes un uzturēšanas izmaksām, kā arī ar datu migrēšanu, atjauninājumiem, tīklu, apmācību un sanāksmēm saistītajām darbībām. Kārtējie izdevumi ir mazāki par tiesību akta finanšu pārskatā aplēstajām summām, un līdz šim nav konstatēts pārtēriņa risks.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu sadarbspējas regulām ietekme uz eu-LISA darbības izdevumiem sadarbspējas izstrādei tiek lēsta 45,2 miljonu EUR apmērā 2021. gadā un 57,9 miljonu EUR apmērā 2022. gadā. Saskaņā ar eu-LISA piekto sadarbspējas progresa ziņojumu līdz 2021. gada 11. novembrim nepieciešamo izstrādes un ieviešanas darbību līgumu slēgšanai ir izlietots 5,1 miljons EUR ar izstrādes līgumu, kas parakstīts 2021. gada decembrī. Aģentūra ziņo, ka 2021. gada budžeta saistību plānus negatīvi ietekmējusi, cita starpā, Covid-19 pandēmija, kas ietekmēja ar iepirkumiem un līgumu slēgšanu saistītās darbības. Rezultātā eu-LISA nācās saīsināt dažu plānoto darbību ilgumu un palielināt paralēlo darbību skaitu.

Dalībvalstis ir mudinātas sadarbspējas regulu īstenošanai izmantot resursus, kas pieejami to Iekšējās drošības fonda programmu ietvaros. Dalībvalstis arī tiek aicinātas jaunajās iekšlietu fondu programmās 2021.–2027. gadam, jo īpaši finansiāla atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai (BMVI) programmā, noteikt prioritārās darbības ES informācijas sistēmu sadarbspējas izstrādei un turpmākai īstenošanai. Turklāt Komisija BMVI ietvaros izveidojusi īpašu darbību, padarot pieejamu budžetu 31,75 miljonu EUR apmērā dalībvalstu atbalstam, lai tās nodrošinātu atbilstību sadarbspējas tiesiskā regulējuma īstenošanai. Konkrēti līdzekļus saskaņā ar šo īpašo darbību cita starpā var izmantot tādām darbībām kā valsts uzņēmējdarbības procesu, valsts rokasgrāmatu un instrukciju pielāgošana, galalietotāju apmācība. Lielākā daļa dalībvalstu ir pieteikušās šim konkrētajam finansējumam 2022. gadā — 21 no 26 atbilstīgajām dalībvalstīm.

6.Secinājumi

Sadarbspējas īstenošana ir būtiska Eiropas Savienībai, lai Eiropas robežu pārvaldības sistēma atbilstu paredzētajam mērķim un veicinātu migrācijas plūsmu stingrāku kontroli un neatbilstīgās imigrācijas, terorisma un citu smagu noziegumu apkarošanu.

Pamatojoties uz politiski apstiprināto pārskatīto grafiku, visas ar ārējo robežu pārvaldību saistītās jaunās IT sistēmas tiks pabeigtas līdz 2023. gada beigām saskaņā ar vispārējo politisko mērķi. Attiecībā uz sadarbspējas komponentiem kavējumi pēc 2023. gada beigām būtu pēc iespējas jāsamazina, lai tos nodotu agrāk nekā 2024. gada jūnijā.

Komisija turpinās cieši uzraudzīt progresu un vērtēt riskus saistībā ar ES robežu, migrācijas un drošības informācijas sistēmu jaunās IT arhitektūras ieviešanu un sistēmu sadarbspēju. Tā turpinās regulāri sadarboties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp RAP-IT ietvaros, nolūkā koordinēt un uzraudzīt darbības, apzināt iespējamās problēmjomas un pēc iespējas samazināt ar sadarbspējas īstenošanu saistītos riskus, kā arī atbalstīt savlaicīgu un efektīvu iniciatīvas īstenošanu, ievērojot politiski saskaņoto laika grafiku.