(5)2022. gada 27. aprīlī Komisija nosūtīja Ungārijai rakstisku paziņojumu saskaņā ar Nosacītības regulas 6. panta 1. punktu (“paziņojums”). Paziņojumā tika izklāstīti Komisijas konstatējumi par vairākām problēmām saistībā ar publiskā iepirkuma sistēmu Ungārijā, tostarp sistēmiskiem pārkāpumiem, trūkumiem un nepilnībām publiskā iepirkuma procedūrās; augsts tādu piedāvājumu procedūru skaits, kurās ir viens piedāvājums, un zema konkurences intensitāte iepirkuma procedūrās; problēmas saistībā ar pamatnolīgumu izmantošanu; problēmas saistībā ar interešu konfliktu atklāšanu, nepieļaušanu un novēršanu; bažas saistībā ar Savienības līdzekļu izmantošanu sabiedrības interešu trastos. Šīs problēmas un to atkārtošanās laika gaitā liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus. Šie pārkāpumi ir tiesiskuma principa, it īpaši tiesiskās noteiktības un izpildvaras patvaļas aizlieguma principu, pārkāpums un rada bažas par varas dalījumu. Papildus tam paziņojumā tika izklāstīti konstatējumi par izmeklēšanu un kriminālvajāšanu un pretkorupcijas regulējumu: papildu problēmas pastāv saistībā ar ierobežojumiem attiecībā uz iespējamu noziedzīgu darbību efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tām, prokuratūras organizāciju un to, ka nav funkcionējoša un efektīva pretkorupcijas regulējuma. Arī šīs problēmas ir tiesiskuma principu pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību, izpildvaras patvaļas aizliegumu un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā. Kā norādīts paziņojumā, šie pārkāpumi ietekmē vai nopietni apdraud Savienības finanšu intereses, un citas procedūras, kas noteiktas Savienības tiesību aktos, neļautu tās aizsargāt efektīvāk nekā Nosacītības regula. Ar minēto paziņojumu Komisija arī pieprasīja Ungārijai sniegt konkrētu informāciju un datus par faktiskajiem apstākļiem un iemesliem, uz kuriem tā balstīja savus konstatējumus atbildē uz informācijas pieprasījumu. Tika uzdoti arī jautājumi par potenciāli saistītām problēmām attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību. Paziņojumā Komisija deva Ungārijas iestādēm divus mēnešus laika apsvērumu iesniegšanai.

(14)Ungārija ir sniegusi savu tiesību aktu un prakses aprakstu attiecībā uz publisko iepirkumu. Ungārija norādīja – tā uzskata, ka tās publiskā iepirkuma sistēma darbojas un atbilst Eiropas Savienības direktīvām publiskā iepirkuma jomā. Šajā sakarā Ungārija atsaucās uz konkrētiem noteikumiem 2015. gada Likumā Nr. CXLIII par publisko iepirkumu, kas grozīts pēc Komisijas dienestu revīzijām, un uz vairākiem šīs publiskā iepirkuma sistēmas elementiem, kā arī uz darbībām, ko tā veikusi pēdējo gadu laikā, lai veicinātu konkurenci un palielinātu pārredzamību. Pamatojoties uz minēto, Ungārija apgalvoja, ka publiskā iepirkuma prakse Ungārijā tagad atbilst Eiropas Savienības prasībām attiecībā uz pārkāpumu nepieļaušanu un atklāšanu publiskā iepirkuma jomā.

(15)Attiecībā uz Komisijas minētajiem pārkāpumiem Ungārija apgalvoja, ka attiecīgās finanšu korekcijas tikai daļēji bija saistītas ar publiskā iepirkuma nepilnībām, revīzijās identificētās nepilnības nebija sistēmiskas un maksājumi netika pārtraukti vai apturēti to rezultātā.

(16)Turklāt Ungārija apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka Nosacītības regulu piemēro tikai no 2021. gada 1. janvāra, iespējamos pārkāpumus, kas identificēti pirms minētā datuma, nevar attiecināt uz tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar minēto regulu. Ungārija arī apgalvoja, ka, lai konstatētu, ka sistēmiski trūkumi un pārkāpumi, kas identificēti Komisijas dienestu revīzijās, ir tiesiskuma principu pārkāpums Nosacītības regulas 2. panta a) punkta izpratnē, lasot to kopā ar 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ir arī jābūt konstatētam, ka attiecīgo iestāžu vai struktūru lēmumus nevar efektīvi izskatīt tiesā.

(17)Ungārija norādīja, ka tas, ka tādu publiskā iepirkuma procedūru īpatsvars, kurās ir bijis viens piedāvājums, attiecībā uz Savienības līdzekļiem ir mazāks nekā attiecībā uz valsts līdzekļiem, liecina, ka Ungārijas kontroles sistēma Savienības līdzekļu kontekstā spēj efektīvi neitralizēt faktorus, kas ir pamatā ierobežotai konkurencei publiskā iepirkuma jomā.

(18)Ungārija arī apstrīd metodoloģijas patiesumu un ticamību un pamatā esošos datus, kas ietverti pētījumos par konkurences intensitāti publiskā iepirkuma jomā un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas koncentrēšanos nelielā skaitā uzņēmumu, kurus Komisija minējusi paziņojumā un nodomu vēstulē.

(19)Attiecībā uz pamatnolīgumiem Ungārija apgalvoja, ka nodrošinātais konkurences līmenis ir augsts. Lai nodrošinātu efektīvu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, konkursa procedūra notiek divos posmos: vispirms piedāvājumu iesniedzēji konkurē par tiesībām piedalīties pamatnolīgumā un pēc tam, ja pēc konkursa atsākšanas tiek piešķirti konkrēti līgumi, starp ekonomikas dalībniekiem atsākas tirgus konkurence. Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju centrālās valdības līmenī nav pieņemts neviens lēmums, kas kādam liktu piemērot pamatnolīgumus pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) periodā.

2.1.3.Komisijas novērtējums

(20)Lai gan Ungārija ieviesa dažas izmaiņas savos tiesību aktos un publiskā iepirkuma sistēmas pārvaldībā, ņemot vērā pieejamos datus, nešķiet, ka šīs izmaiņas būtu radījušas uzlabojumus attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru rezultātiem praksē. Neraugoties uz pēdējo gadu laikā veiktajiem pasākumiem, vēl nav panākta pietiekama pārredzamība un nav iespējams efektīvi veikt efektīvu un lietderīgu rūpīgu ārējo pārbaudi, kas ir viens no pārredzamības mērķiem.

(21)Pretēji Ungārijas apgalvotajam finanšu korekcijas, kas pieprasītas par 2014.–2020. gada periodu, galvenokārt bija saistītas ar sistēmiskām nepilnībām publiskā iepirkuma pārvaldībā, kā tas ir dokumentēts attiecīgo veikto revīziju rezultātos. Šīs finanšu korekcijas bija vislielākās no visām Savienības dalībvalstīm minētajā laikposmā, šo faktu Ungārija neapstrīdēja. Turklāt šīs revīzijas attiecās arī uz pārvaldības un kontroles sistēmas darbību nolūkā nodrošināt atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem. Tādējādi tās attiecās uz sistēmiskiem jautājumiem. Komisija nevar piekrist Ungārijas argumentam, ka maksājumu pārtraukšanas vai apturēšanas neesamība nozīmētu, ka Komisija nav ņēmusi vērā būtiska trūkuma esību. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka pat risks, kas pārsniedz 5 % no izdevumiem, proti, deleģētajā regulā noteiktā pirmā vienotās likmes finanšu korekcija, var attiekties uz būtisku trūkumu. Būtisks trūkums pārvaldības un kontroles sistēmā netiek definēts, pamatojoties tikai uz kvantitatīvām robežvērtībām, bet arī un konkrēti šajā gadījumā saistībā ar pārkāpumiem attiecībā uz būtiskām pamatprasībām vai piemērojamām noteikumu prasībām apvienojumā ar iespējamu sistēmisku ietekmi.

(22)Attiecībā uz Nosacītības regulas piemērošanas laika tvērumu –, ņemot vērā pārkāpumu sistēmisko, atkārtojošos vai nepārtraukto raksturu un pastāvošo nopietno risku, ko tie rada Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai un Savienības finanšu interešu aizsardzībai pēc 2021. gada 1. janvāra, Nosacītības regulu varētu piemērot tiesiskuma principu sistēmiskajiem pārkāpumiem, kas konstatēti pirms 2021. gada 1. janvāra, nav novērsti un tiek atkārtoti un turpināti pēc minētā datuma.

(23)Komisija nevar piekrist Ungārijas argumentam, ka sistēmiski trūkumi un pārkāpumi var būt tiesiskuma principu pārkāpumi Nosacītības regulas izpratnē tikai tad, ja attiecīgo iestāžu vai struktūru lēmumus nevar efektīvi izskatīt tiesā. No Nosacītības regulas izriet, ka visi sistēmiskie trūkumi un pārkāpumi, kas liecina par Komisijas identificētajiem tiesiskuma principu pārkāpumiem, tādi ir paši par sevi un uz tiem var attiekties Nosacītības regula. Tādējādi nevienai situācijai, kas liecinātu par tiesiskuma principu pārkāpumu, nav nepieciešams papildu nosacījums, kas būtu jāņem vērā saskaņā ar Nosacītības regulu.

(24)Komisija arī nevar piekrist Ungārijas izvirzītajam argumentam, ka, tā kā tādu publiskā iepirkuma procedūru īpatsvars, kurās ir bijis viens piedāvājums, attiecībā uz Savienības līdzekļiem esot bijis mazāks nekā attiecībā uz valsts līdzekļiem, būtu jāsecina, ka Ungārijas kontroles sistēma Savienības fondu kontekstā spēj efektīvi neitralizēt faktorus, kas ir pamatā ierobežotai konkurencei publiskā iepirkuma jomā. Tas, ka viena piedāvājuma iepirkuma procedūru īpatsvars ir zemāks iepirkuma procedūrās, kurās iesaistīti Savienības līdzekļi, nekā iepirkuma procedūrās, kurās iesaistīti valsts līdzekļi, pats par sevi nenozīmē, ka ar Savienības līdzekļiem saistītā iepirkuma kontrole darbojas pareizi. Tas ir atspoguļots arī Padomes ieteikumā par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu, kurā apstiprināts, ka šīs problēmas joprojām ir aktuālas attiecībā uz nākotni.

(25)Ungārija nesniedza nekādus pierādījumus par nesenajiem uzlabojumiem iepirkuma sistēmā (jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, konkurences intensitāti, interešu konfliktu pārbaudēm). Komisijas rīcībā esošie dati liecina ne tikai par publiskā iepirkuma līgumu koncentrācijas pieaugumu, bet arī par to, ka palielinās tādu uzņēmumu iespējas uzvarēt konkursos, kurus var uzskatīt var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari ar Ungārijas valdošās partijas aktoriem (“politiski sakari”). Budžeta ģenerāldirektorāts pasūtīja pētījumu, kurā tika veikta vairāk nekā 270 000 Ungārijas publiskā iepirkuma līgumu statistiskā empīriskā analīze par laikposmu no 2005. līdz 2021. gadam. Pētījums liecina, ka laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam uzņēmumiem, kurus var uzskatīt var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari, iespējamība iegūt publiskus līgumus (gan attiecībā uz valsts, gan ES finansējumu) bija 1,5 līdz 2,1 reizes lielāka nekā uzņēmumiem, kurus neuzskata uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari. Laikposmā no 2011. līdz 2021. gadam šī atšķirība ievērojami palielinājās. Ņemot vērā tikai ES finansējuma līgumus laikposmam pēc 2011. gada, veiksmīgas piedāvājuma iesniegšanas iespējamība uzņēmumiem, kurus var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari, 3,3–4,4 reizes pārsniedza iespējamību uzņēmumiem, kurus neuzskata par tādiem, kam ir politiski sakari. Tajā pašā laikposmā, ņemot vērā gan valsts, gan ES finansējuma līgumus, iespēja iegūt publiskus līgumus uzņēmumiem, kurus var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari, bija 2,5–3 reizes lielāka nekā uzņēmumiem, kurus neuzskatīta par tādiem, kam ir politiski sakari. Pētījumā secināts, ka dažu tādu uzņēmumu tiešie vai netiešie politiskie sakari, kurus var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari, ir izšķirošs faktors, kas palielina to panākumu iespējamību konkursa procedūrās salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kurus neuzskata par tādiem, kam ir politiski sakari, un palielina iespējamību saņemt lielākas kopējās vērtības piešķirtos līgumus. Papildus tajā demonstrēts, ka ietekme ir spēcīgāka atkarībā no tā, cik tuvi ir ekonomikas dalībnieka sakari ar valdošo partiju. Dažos gadījumos tiek lēsts, ka laikposmā pēc 2011. gada publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanas iespējamība uzņēmumiem, kurus var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari, ir līdz pat par 130 % lielāka nekā uzņēmumiem, kurus neuzskata par politiski saistītiem. Šie dati liecina par pastāvīgu pieauguma tendenci un ietver 2021. gadu. Apsvērumus apstiprināja konstatējumi, kas gūti, pārbaudot konkrētus konkursu datus attiecībā uz līgumiem, kuri piešķirti dažiem no uzņēmumiem, kas identificēti kā uzņēmumi, kurus var uzskatīt par tādiem, kam ir politiski sakari. Turklāt plašsaziņas līdzekļi un ieinteresētās personas ir vākuši ziņojumus tūrisma, komunikācijas un sporta nozarē, gūstot tādas pašas ievirzes liecības.

(26)Attiecībā uz pamatnolīgumiem Komisija norāda, ka no pamatnolīguma būtības izriet, ka pēc šāda nolīguma parakstīšanas uzņēmumi, kas nepiedalījās sākotnējā procesā, kura rezultātā tika noslēgts nolīgums, nevar iesniegt piedāvājumus. Tādējādi, ņemot vērā Komisijas dienestu veiktajās revīzijās konstatētos būtiskos pārkāpumus publiskā iepirkuma procedūru īstenošanā, būtiskās summas, uz kurām attiecas pamatnolīgumi, kas paredzēti tādās nozarēs kā IT nozare, un to ievērojamo ilgumu, ir ļoti iespējams, ka laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam tikai konkrētiem uzņēmumiem, kas sagrupēti konkrētos konsorcijos un kas piedalās katrā no dažādajiem nolīgumiem, tiktu piešķirti visi līgumi, kuros ir iesaistīti Savienības līdzekļi attiecīgajā nozarē.

2.2.Interešu konfliktu atklāšana, nepieļaušana un novēršana; bažas par “sabiedrības interešu trastiem”

2.2.1.Komisijas konstatējumi

(27)Komisija pauda bažas par Ungārijas spēju uzlabot pārbaudes attiecībā uz interešu konfliktiem saistībā ar Savienības līdzekļu izmantošanu, izmantojot īpašus IT rīkus, piemēram, Arachne (t. i., vienoto datizraces un riska novērtēšanas rīku, ko Komisija piedāvā izmantošanai dalībvalstīs), ņemot vērā šo rīku iespējas un datus, ko tajos analītiskiem nolūkiem augšupielādējušas Ungārijas iestādes.

(28)Komisija arī pauda bažas par to, ka sabiedrības interešu trastiem nepiemēro ES publiskā iepirkuma direktīvu noteikumus. Tā arī pauda bažas par problēmām, kas saistītas ar interešu konfliktiem un pārredzamību attiecībā uz sabiedrības interešu trastiem, tostarp par to, ka šo trastu valdes locekļiem ir skaidri noteikts juridisks izņēmums no interešu konflikta prasību piemērošanas un ka interešu konflikta noteikumi nav piemērojami parlamenta deputātiem, valsts sekretāriem un citām valdības amatpersonām, kuras var vienlaikus darboties kā šādu trastu valdes locekļi.

2.2.2.Ungārijas iesniegtie apsvērumi

(29)Attiecībā uz interešu konflikta pārbaudēm Ungārija neiesniedza Komisijas pieprasīto informāciju, bet norādīja, ka tā regulāri nosūta datus Arachne un arī zināmā mērā tos izmanto, vienlaikus atgādinot, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem Arachne izmantošana nav obligāta. Apstrīdot Arachne lietderību un apgalvojot, ka Ungārijas IT sistēma (FAIR EUPR) ir efektīvāka, tā atsaucās uz notiekošajām sarunām par tās atveseļošanas un noturības plānu (ANP) saistībā ar tās apņemšanos šajā sakarā plaši izmantot Arachne.