LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 347/19

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 347/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

ROSÉE DES PYRÉNÉES CATALANES

ES Nr.: MULTI-PGI-0005-01343 – 23.4.2010.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums

Rosée des Pyrénées Catalanes

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija (kopīgs pieteikums ar Franciju)

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Rosée des Pyrénées Catalanes ir balta teļa gaļa, kas iegūta no izturīgo šķirņu Bruna de los Pirineos, Aubrac vai Gasconne īpatņiem vai no šo izturīgo šķirņu mātīšu krustojumiem ar Charolaise, Limousine vai Blonde d’Aquitaine šķirnes tēviņiem.

Brīvdabā audzētie teļi paliek kopā ar māti visu mūžu un barojas ar mātes pienu un zāli.

Tie netiek atšķirti no mātes līdz pat kaušanai, kad tie sasnieguši piecu līdz astoņu mēnešu vecumu un to liemeņu svars ir vismaz 110 kg.

Gaļu var pārdot kā veselu liemeni, pusliemeni, ceturtdaļliemeni (liemeņa pakaļējo/priekšējo ceturtdaļu) vai gaļas gabalus (arī malto gaļu).

Atbilstīgos liemeņus ierindo EUROP skalas E, U vai R klasē, un to profili raksturojami kā “izteikti izliekti” līdz “taisni”, bet muskuļu attīstība kā “īpaši laba” līdz “laba”.

Liemeņiem ir EUROP skalas 2.–3. pakāpes tauku slānis.

Gaļas krāsa ir sārta līdz gaiši sarkana, taukiem piemīt balta līdz krēmkrāsas nokrāsa.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Teļi barojas ar mātes pienu un zāli visu mūžu.

No mātes neatšķirtie teļi šādi barojas līdz to nokaušanai.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Gaļu, uz kuru attiecas AĢIN, iegūst no 3.2. punktā minēto šķirņu dzīvniekiem, kas dzimuši un audzēti šai aizsargātajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Ar gaļas ražošanu saistītie posmi, kam jānorit noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir šādi:

dzimšana;

audzēšana: līdzās to mātei visu mūžu saimniecības ganību zonā līdz ganāmpulka sezonālajai pārdzīšanai, kad teļus un to mātes var pārdzīt augšup uz kalnu vasaras ganībām. Laika gaitā teļi uzņem aizvien mazāk piena un aizvien vairāk zāles.

Dzīvniekus neatšķir no mātes.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Kaušanai un gaļas izciršanai nav obligāti jānotiek minētajā apgabalā.

Transportēšana pirms nokaušanas nedrīkst aizņemt vairāk par trim stundām, lai dzīvniekiem būtu pēc iespējas mazāka spriedze un satraukums un tādējādi tiktu garantēta galaprodukta kvalitāte.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukumam Rosée des Pyrénées Catalanes jābūt skaidri redzamam uz etiķetēm kopā ar ES aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes simbolu un visu citu spēkā esošajos tiesību aktos pieprasītu informāciju.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes apgabals – Katalonijas Pireneji – ir kultūras un ģeogrāfijas ziņā viendabīgs apgabals, neraugoties uz to, ka tas plešas divās dažādās valstīs.

Katalonijas Pireneji (Spānijā)

Šis ģeogrāfiskais apgabals ietver visas pašvaldības, kas atrodas kalnu apgabalos Alta Ribagorça, Alt Urgell, Berguedà, Cerdanya, Garrotxa, Pallars Jussà, Pallars Sobirà Solsonès, Ripollès un Val d’Aran, kā arī pašvaldības, kas atrodas “kalnu apgabalos” rajonos Alt Empordà (Albanyà, Maçanet de Cabrenys un La Vajol), Bages (Aguilar de Segarra, Castellfollit del Boix, L’Estany, Moià, Mura, Sant Feliu Sasserra, Sant Mateu de Bages un Talamanca), Noguera (Àger, Alòs de Balaguer, Les Avellanes i Santa Linya, La Baronia de Rialb, Camarasa, Os de Balaguer un Vilanova de Meià), Osona (Alpens, Balenyà, El Brull, Centelles, Collsuspina, Espinelves, Folgueroles, Lluçà, Montesquiu, Muntanyola, Olost, Orís, Oristà, Perafita, Prats de Lluçanès, Rupit i Pruit, Sant Agustí de Lluçanès, Sant Bartomeu del Grau, Sant Boi de Lluçanès, Sant Julià de Vilatorta, Sant Martí d’Albars, Sant Martí de Centelles, Sant Pere de Torelló, Sant Quirze de Besora, Sant Sadurní d’Osormort, Sant Vicenç de Torelló, Santa Eulàlia de Riuprimer, Santa Maria de Besora, Santa Maria de Corcó, Seva, Sobremunt, Sora, Tavèrnoles, Tavertet, Tona, Vidrà, Viladrau un Vilanova de Sau) un Pla de l’Estany (Sant Miquel de Campmajor).

Katalonijas Pireneji (Francijā)

Minētais ģeogrāfiskais apgabals Austrumpireneju departamentā ietver visas pašvaldības, kas atrodas kantonos Vinça, Sournia, Arles-sur-Tech, Prats-de-Mollo, Prades, Olette, Mont-Louis un Saillagouse, kā arī dažas pašvaldības, kas atrodas kantonos Perpignan (Perpignan), Millas (Corbère un Corbère-les-Cabanes), Thuir (Thuir, Castelnou, Camelas, Caixas, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Fourques, Tordères, Llauro un Passa), Latour-de-France (Belesta un Caramany), Céret (Montauriol, Calmeilles, Oms, Taillet, Reynes, Céret, Vivès, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Maureillas-las-Illas, Les Cluses, Le Perthus un l’Albère), Argelès (Montesquieu-des-Albères, Villelongue-dels-Monts, Laroque-des-Albères, Sorède un Argelès-sur-Mer) un Saint-Paul-de-Fenouillet (Vira, Fenouillet, Caudiès-de-Fenouillèdes, Prugnanes, Fosse un Saint-Martin).

Minētais ģeogrāfiskais apgabals Odas departamentā iekļauj pašvaldības, kas robežojas ar Austrumpireneju departamentu un atrodas Pireneju kalnu grēdā, proti, visas pašvaldības, kas atrodas kantonos Axat, Belcaire, Mouthoumet un Quillan, kā arī dažas pašvaldības kantonos Couiza (Arques, Bugarach, Camps-sur-l’Agly, Cassaignes, Couiza, Coustaussa, Cubières-sur-Cinoble, Fourtou, Luc-sur-Aude, Missègre, Peyrolles, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Serres, Sougraigne, Terroles un Valmigère), Lagrasse (Mayronnes un Saint-Martin-des-Puits), Limoux (Alet-les-Bains, Bouriège, Bourigeole, Castelreng, Festes-et-Saint-André, La Bezole, Saint-Couat-du-Razès un Véraza), Saint Hilaire (Belcastel-et-Buc, Caunette-sur-Lauquet, Clermont-sur-Lauquet, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Villardebelle un Villefloure) un Tuchan (Cucugnan, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Maisons, Montgaillard, Padern un Rouffiac-des-Corbières).

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Katalonijas Pireneju ģeogrāfiskie apstākļi ir labvēlīgi liellopu audzēšanai brīvdabā. Tiem raksturīgas augstu un zemu kalnos esošas takas un kalnu ganības un plašas dabīgo ganību teritorijas, ko dzīvnieki var izmantot gandrīz visu gadu, līdz laikapstākļi kļūst bargi. Šo apgabalu ietekmē Vidusjūra (mitrs submediterānais klimats), tāpēc dzīvnieki var ilgāku laiku pavadīt vasaras ganībās un kalnu pļavās, kur tie ganās līdz rudenim.

Ūdens pārpilnība un daudz saulesgaismas veicina bagātīgas un raksturīgas floras attīstību (konkrētāk, Festuca pratensis, Festuca alpina, Poa pratensis, Dactylis glomerata, Sesleria caerulea, Bromus erectus un Arrhenatherum elatius) un tādējādi liellopiem rada izcilas ganību teritorijas. Šādi apstākļi lauksaimniekiem arī nodrošina iespēju sēt zālaugu un pākšaugu maisījumus pļavās vidējo kalnu zonā, lai garantētu barību liellopiem laikposmos, kad nav pieejamas augstās kalnu ganības. Visbiežāk izmanto šādas lopbarības kultūras: āboliņu, airenes, lucernu, esparsetes un auzenes.

Runājot par cilvēka faktoru, jānorāda, ka darba vai gaļas dzīvnieki jau kopš seniem laikiem pavasarī ir laiduši pasaulē mazuļus un kopā ar saviem teļiem ir devušies augšup uz vasaras ganībām, tādējādi ir bijis iespējams darbiniekus izmantot citos sezonas darbos un saglabāt lopbarības rezerves zemās teritorijās. Dažus no šiem teļiem parasti nokāva, kad tie atgriezās lejup no vasaras ganībām, un to gaļu patērēja vietējie iedzīvotāji vai ģimene. Šāda prakse bija ekonomiski izdevīga, jo teļi (ko sauca par Rosée) vasaras mēnešos barojās tikai ar mātes pienu un ganību zāli. Mūsdienu Rosée des Pyrénées Catalanes ražošanas prakse ir izaugusi no šīs tradīcijas.

Ar šo aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētās gaļas īpašās iezīmes veidojas no izmantotajām izturīgajām šķirnēm (Bruna de los Pirineos, Aubrac un Gasconne), kas ir piemērotas šādai metodei un tiek audzētas brīvā dabā.

Teļi, kas audzēti, izmantojot šo ražošanas metodi, aug labi, ko nodrošina to uzturs audzēšanas periodā, un tādējādi tiek iegūti dzīvnieki ar labi veidotiem ķermeņiem.

Rosée des Pyrénées Catalanes teļiem ir izcili attīstīta muskulatūra, to gaļa ir sārta līdz gaiši sarkana, un to tauki ir krēmkrāsā, tāpēc to liemeņus un gaļu ļoti iecienījuši gan miesnieki, gan patērētāji. Šajā apgabalā šāda veida gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kurus neatšķir no mātes, iedzīvotāji tradicionāli ir ēduši jau gadsimtiem ilgi.

Katalonijas Pirenejos notiek vairāki festivāli, gadatirgi un tirgi; šiem pasākumiem ir spēcīga ievirze uz lauksaimniecību, un tajos tiek augstu vērtēti reģiona liellopi. Šo pasākumu vidū ir Fira de Sant Ermengol de la Seu d’Urgell (kas tiek rīkots jau kopš 11. gadsimta), svētki (ferias) tādās pašvaldībās kā Olette, Prats-de-Mollo un Vinça, kā arī pārgājieni pa Katalonijas Pireneju Reģionālā dabas parka kalnu ganībām. Lielais tūristu pieplūdums šajā reģionā ir palīdzējis popularizēt šīs gaļas izcilās īpašības, proti, pēdējās desmitgadēs gaļa ir ieguvusi labu reputāciju patērētāju un profesionāļu vidū ārpus ražošanas apgabala. Šo iemeslu dēļ regulāri tiek publicēti daudzi raksti un atsauces laikrakstos par šo apgabalu, piemēram, L’Indépendant (1992. gada 2. jūlijā un 2013. gada 11. jūlijā), un plašāk izplatītos izdevumos, žurnālā Patrimoine en région (Edition 22, 2014. gada pavasaris) un Le Guide des Gourmands (http://guidedesgourmands.fr) un Association des cuisiniers et restaurateurs du Roussillon (www.toques-blanches-du-roussillon.com) tīmekļa vietnēs. Arī produkcijas izplatīšanas kanāli apliecina tās nozīmīgumu; kooperatīvi pārdod šos produktus, pēc pasūtījuma tos nosūtot pa pastu, un arī šajā reģionā esošajos gaļas veikalos šai produkcijai ir atvēlēti īpaši stendi.

Rosée des Pyrénées Catalanes raksturīgās īpašības rada šādi faktori:

— īpaša vide ar takām, kurā var sekmīgi izmantot brīvdabas audzēšanas sistēmu ar gariem periodiem, kas pavadīti vasaras ganībās,

— šā ģeogrāfiskā apgabala saulainie laikapstākļi un ūdens pārpilnība rada tieši tādus apstākļus, kas nepieciešami, lai attīstītos bagātīga un īpatnēja flora, kura dabīgi veido plašus ganību apgabalus. Šāds klimats nodrošina iespēju vidējo kalnu zonās apsēt papuvi ar zāli, ar ko var barot liellopus laikā, kad nav iespējams tos laist ganībās,

— šai metodei labi piemērotu šķirņu izmantošana. Visas izmantotās šķirnes – Bruna de los Pirineos, Aubrac un Gasconne – ir izturīgas un reģionam raksturīgas, un tām ir īpašības, kas ir noderīgas kalnu apgabalu tradicionālajā lauksaimniecībā, jo šie liellopi var paciest bargus laikapstākļus, to izdzīvošanai nav vajadzīgs daudz, pateicoties to spējai uzkrāt rezerves, kad barības netrūkst (sezonāla ganāmpulku pārdzīšana), un tāpēc tie ir ļoti piemēroti šo zemju klimatam un reljefam,

— īpašā zinātība (brīvdabas lauksaimniecība ar maz dzīvnieku),

— ar audzēšanas sistēmu saistītā teļu barība (tikai piens un ganību zāle), kas gaļai piešķir tās īpatnējo krāsu un maigumu, un liemeņu klasifikācija. Mātes piens palīdz teļiem pienācīgi augt, jo nodrošina tos ar nozīmīgu kalcija daudzumu. Tādējādi skelets labi attīstās un teļiem veidojas labas uzbūves liemenis.

Kopumā šajos kalnainajos apgabalos valdošie grūtie dzīves apstākļi patiesībā rada neapstrīdamas priekšrocības, jo dod iespēju šeit ražot kvalitatīvus produktus, kas ir cieši saistīti ar šo apgabalu. Izturīgo šķirņu dzīvnieki spēj vislabāk izmantot augstāko un zemāko kalnu teritorijas, tādējādi palīdzot saglabāt dabisko vidi. Lauksaimnieki savu produkciju pārvērš kapitālā (atpazīstamība un reputācija patērētāju un izplatītāju vidū, kā arī augstākas cenas), tādējādi tie var uzturēt šādu lauksaimniecības sistēmu (un sniegt labumu arī pārējai aprites ķēdei), palikt skarbajos apgabalos un piekopt lauku dzīvesveidu kalnu ciematos.

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.gencat.cat/alimentacio/pliego-rosee-pyrenees-catalanes

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCRoseedesPyreneescatalanes-FR-24-03-2015.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.