Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009) 1076 final} {SEC(2009) 1077 final} /* COM/2009/0399 galīgā redakcija - CNS 2009/0112 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.7.2009 COM(2009) 399 galīgā redakcija 2009/0112 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009) 1076 final}{SEC(2009) 1077 final} PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo ierosināto regulu izveido ilgtermiņa pārvaldības plānu anšovu krājumam Biskajas līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto. Plāna mērķis ir saglabāt anšovu krājuma biomasu Biskajas līcī tādā apjomā, kas nodrošina tā ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, un vienlaikus panākt pēc iespējas lielāku zvejniecības stabilitāti un rentabilitāti. Šie mērķi atbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un 2002. gadā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemtā īstenošanas plāna 30. punktā. Jaunā plāna galvenie elementi ir šādi. Vajadzība izveidot ilgtermiņa pārvaldības plānu, ar ko aizstāj ikgadējos ad hoc pasākumus zvejas iespēju noteikšanai. Patlaban Biskajas līcī ir noteikts anšovu zvejas liegums. Komisija piekrīt zinātniskajam ieteikumam un ieinteresēto personu izteiktajiem viedokļiem, ka priekšnoteikums šīs zvejas atsākšanai ir ilgtermiņa stratēģija, kuras galvenais elements ir piemērots ieguves noteikums. Piemērots ieguves kontroles noteikums, lai garantētu zvejniecības stabilitāti. Šā ilgtermiņa plāna pamatā ir ieguves kontroles noteikums, kuram būtu jānodrošina lieli anšovu ieguves apjomi no konkrētā krājuma, zvejniecības stabilitāte un zems krājuma izsīkšanas risks. Tika izvērtēti vairāki iespējamo noteikumu varianti. Šā izvērtējuma rezultāti liecina, ka piemērotākais noteikums gada KPN, proti, kopējās pieļaujamās nozvejas, aprēķināšanai ir šāds: [pic] kur: TACy ir kopējā pieļaujamā nozveja pārvaldības gadam y, kas ilgst no jūlija līdz nākamā gada jūnijam, TAC min ir minimālā KPN, TAC max ir maksimālā KPN, Bpa ir nārsta bara biomasas piesardzīgais apjoms, kas noteikts šim krājumam, gamma γ ir ieguves koeficients, SSBy ir nārsta bara biomasas faktiskais apjoms, ko nosaka katru gadu maijā. Attiecīgajiem parametriem, ko ievieto iepriekš minētajā formulā, lai veiktu aprēķinus saistībā ar anšovu krājuma pārvaldību Biskajas līcī, saskaņā ar zinātnisko ieteikumu vajadzētu būt šādiem: TAC min = 7 000 t, TAC max = 33 000 t, Bpa = 33 000 t, γ = 0,3. Stingrāki kontroles un noteikumu izpildes pasākumi. Ilgtermiņa plānā jāiestrādā arī kontroles noteikumi. Tiem jāveido pamats pastiprinātam kontroles režīmam un tādējādi jāpapildina kopējās zivsaimniecības politikas vispārējās kontroles sistēmas prasības, kuras patlaban tiek pārskatītas. Tiklīdz jaunā Kontroles regula būs pieņemta, tai būtu jāaizstāj šīs regulas attiecīgā nodaļa. | 120 | Vispārīgais konteksts Kopējās zivsaimniecības politikas reforma 2002. gadā pavēra iespēju īstenot ilgtermiņa plānus, nevis tikai īstermiņa pieeju, kas balstīta uz brīvi apspriežamiem ikgadējiem lēmumiem. Turklāt kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās pakāpeniski ieviest daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Uz ilgtermiņa plāniem balstīta resursu pārvaldība ir piemērotākais instruments, lai nodrošinātu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas garantē ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Ir izstrādāti plāni lielākajai daļai mencas krājumu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem Norvēģijas omāra krājumiem, diviem jūrasmēles krājumiem un jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā - Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti vispārējie principi zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai. - Padomes 1993. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2847/1993, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai. - Padomes 2006. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu. | 40 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši tiem šīs politikas aspektiem, kas saistīti ar dabīgo biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikumā ir ņemti vērā rezultāti, kas gūti apspriešanās procesā, kurā Komisija iesaistīja dalībvalstis, kā arī ieinteresēto aprindu pārstāvjus reģionālajās konsultatīvajās padomēs. Komisija 2007. gada novembrī iesniedza dalībvalstīm neoficiālu tehnisku dokumentu. Šajā dokumentā bija izklāstīti dažādi iespējamie pārvaldības plāna elementi, tostarp alternatīvas pieejas. Dažādas iespējas attiecībā uz ieguves kontroles noteikumiem Tika izvērtēta potenciālā pārvaldības efektivitāte, ko nodrošinātu dažādi iespējamie risinājumi, un ar šiem risinājumiem saistītie kompromisi ieguves apjoma/riska ziņā. Iespējamā zvejas jaudas/piepūles pārvaldība Šīs zvejniecības pienācīgas pārvaldības vajadzībām jāizstrādā plāns, lai nodrošinātu, ka šajā zvejniecībā katru gadu īstenotā zvejas piepūle atbilst pieejamajām zvejas iespējām. Tehniski pasākumi Mazuļu aizsardzības apgabals, lai varētu nārstot lielāka daļa krājumā tikko iekļāvušos īpatņu, un/vai iespēja noteikt apgabalus pieaugušu zivju aizsardzībai. Kontroles pasākumi Vajadzība izveidot stingru kontroles režīmu, kurā dalībvalstīm paredzēts pienākums izstrādāt nacionālos kontroles plānus. Tirgus pasākumi Dažādas iespējas paredzēt tirgus pasākumus, kuri balstīti uz atļauto īpatņu skaitu vienā kilogramā. Pētniecība Vajadzība izstrādāt jaunas zinātniskas metodes, lai būtu iespējams precīzāk novērtēt krājuma papildināšanos konkrētā gadā, galvenokārt veicot uzskaites zvejas sezonas rudens posmā, lai (vēlu) nākamajā pavasarī noteiktu KPN. Apspriešanās laikā sagatavotais dokuments bija adresēts arī Dienvidrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei (SWWRAC). Šo struktūru Eiropas Kopiena ir izveidojusi, lai zvejas un apstrādes nozares uzņēmumu pārstāvji, vides nevalstiskās organizācijas, personas, kas nodarbojas ar atpūtas zveju, un dažādas citas grupas varētu sniegt Eiropas Komisijai atsauksmes un ieteikumus par politikas izstrādi un ierosinātajiem pasākumiem dienvidrietumu ūdeņos, kur notiek zveja no šā krājuma. Ar SWWRAC apspriedās par dažādiem ziņojumiem, kurus zinātnisko un tehnisko ekspertu grupa (sk. nākamo iedaļu) sagatavojusi par šā krājuma pārvaldības iespējām. Tas bija nozīmīgs ieguldījums, un pašreizējā priekšlikumā ir ņemti vērā daži no šajā sakarībā izvirzītajiem jautājumiem. | 212 | Atbilžu kopsavilkums SWWRAC piekrita, ka ir nepieciešams izveidot ilgtermiņa plānu anšovu krājuma pārvaldībai Biskajas līcī. Turklāt tā atbalstīja ieguves kontroles noteikumu, kurš ir ļoti līdzīgs šajā priekšlikuma paredzētajam noteikumam. Tomēr šī reģionālā konsultatīvā padome vēlējās palielināt ieguves koeficientu (gamma) līdz 0,4 (ierosinātā 0,3 vietā). Tas ievērojami paaugstinātu riska pakāpi, tādējādi palielinot varbūtību, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim un tiek noteikts zvejas liegums. Attiecībā uz pārējiem aspektiem apspriešanās procesā nonāca pie secinājuma, ka šajā priekšlikumā Komisijai vislielākā vērība jāpievērš ieguves kontroles noteikumiem un kontroles prasībām, savukārt citus iespējamos elementus, kas iztirzāti neoficiālajā tehniskajā dokumentā, var ņemt vērā citos normatīvajos instrumentos (piemēram, reģionālos tehniskos pasākumos un/vai pētnieciskās uzskaitēs Komisijas padomdevēju organizāciju satvarā). | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK) lūdza sniegt ekspertu atzinumu par anšovu ilgtermiņa pārvaldību. Tika organizētas divas ad hoc ekspertu grupas sanāksmes; pirmā sanāksme notika Hamburgā 2008. gada 14.−18. aprīlī, otrā — Sansebastjanā 2008. gada 2.−6. jūnijā. ZZTEK savu ieteikumu izdeva plenārsēdē 2008. gada 2.−4. jūlijā. Turklāt 2009. gada 20.−24. aprīlī tika analizēts jauns reģionālās konsultatīvās padomes ierosināts noteikums, kurā paredzēta lielāka Blim vērtība. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Galvenie atzinumi ir šādi. Gan ZZTEK, gan SWW RAC uzskata, ka būtiskus ieguvumus var nodrošināt, pašreizējo sistēmu, kas pamatojas uz ikgadējiem ad hoc pasākumiem, aizstājot ar ilgtermiņa plānu. ZZTEK nāca klajā ar dažādu ieguves kontroles noteikumu rezultātiem, kas iegūti, veicot riska analīzi šādiem izmantošanas scenārijiem: A iespēja: nozvejā iegūst konstantu daļu no apjoma, kas pārsniedz izdzīvojušo īpatņu biomasas (nārsta bara biomasas) apjomu, B iespēja: nozvejā iegūst konstantu daļu no nārsta bara biomasas apjoma; C iespēja: nozvejā iegūst konstantu daļu no apjoma, kas pārsniedz izdzīvojušo īpatņu biomasas apjomu krājuma sliktas papildināšanās gadījumā. Šo iespēju ierosināja reģionālā konsultatīvā padome; D iespēja: nozvejā iegūst konstantu daļu no nārsta bara biomasas apjoma, taču tiek noteikti konkrēti ierobežojumi attiecībā uz minimālo biomasas apjomu. Arī šo iespēju ierosināja reģionālā konsultatīvā padome. Analīzes pamatā bija simulācijas modelis, ar kura palīdzību novērtēja varbūtību, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim un tiek noteikts zvejas liegums desmit gadu periodā. Pašreizējais priekšlikums pamatojas uz D iespēju. | 225 | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ZZTEK ieteikums ir publiski pieejams tīmekļa vietnē (fishnet.jrc.it/web/stecf). | 230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums ir izstrādāts, pamatojoties galvenokārt uz divām politikas pamatiespējām, no kurām otrajai ir trīs apakšiespējas: politika netiek mainīta (status quo); tiek izveidots ilgtermiņa plāns, ņemot vērā ZZTEK piedāvātās 3 alternatīvas. Pēc iepazīšanās ar ietekmes novērtējumu reģionālā konsultatīvā padome ierosināja vēl vienu iespēju (D iespēja). ZZTEK novērtējums liecināja, ka šī iespēja ir salīdzināma ar C iespēju, kurai tika dota priekšroka ietekmes novērtējumā, proti, tā nodrošinātu tādu pašu labvēlīgu ietekmi uz krājumu, vienlaikus samazinot krājuma izsīkšanas risku. Ņemot vērā to, ka reģionālā konsultatīvā padome visvairāk atbalstīja tieši šo iespēju, tā tika izvēlēta ierosinātās regulas izstrādei. Ietekmes novērtējums pieejams: http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 310 | Juridiskais pamats Ilgtermiņa plānu izstrādes juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. | 331 | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | 531 | Priekšlikumā ir iekļauts noteikums, kas paredz novērtēt plānu reizi trīs gados, sākot no regulas spēkā stāšanās dienas. | 532 | Pamatojoties uz ZZTEK un ICES zinātnisko ieteikumu, ierosinātajā plānā ir noteikts nārsta bara biomasas minimālais apjoms, kuru nesasniedzot, būtu jāpatur spēkā zvejas liegums. Priekšlikumā ir iekļauta novērtēšanas klauzula, lai nodrošinātu to, ka šo parametru attiecīgā gadījumā var grozīt, ņemot vērā jaunu zinātnisku informāciju un ieteikumus. | 2009/0112 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3], tā kā: (1) Ņemot vērā 2002. gadā Johannesburgā ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto īstenošanas plānu, Eiropas Kopiena inter alia ir uzņēmusies saistības saglabāt vai atjaunot zivju krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegt šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem. (2) Krājuma sliktā stāvokļa dēļ Biskajas līcī kopš 2005. gada ir spēkā anšovu zvejas liegums. (3) Lai anšovu krājuma stāvokli Biskajas līcī uzlabotu tiktāl, ka krājuma apjoms ļautu nodrošināt tā ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, ir jāparedz krājuma ilgtermiņa pārvaldības pasākumi, kuri nodrošinātu to, ka lieli ieguves apjomi no šā krājuma ir saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un garantētu pēc iespējas lielāku zvejniecības stabilitāti, vienlaikus saglabājot zemu krājuma izsīkšanas risku. (4) Anšovu zvejas sezona Biskajas līcī ilgst no kārtējā gada 1. jūlija līdz nākamā gada 31. jūnijam. Vienkāršošanas labad ir lietderīgi paredzēt īpašus pasākumus KPN noteikšanai katrai zvejas sezonai un zvejas iespēju sadalīšanai starp dalībvalstīm, ievērojot pārvaldības periodu un pamatojoties uz Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu. Tāpēc šim nolūkam jāizmanto citāda procedūra nekā tā, kura paredzēta 20. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4]. (5) No ZZTEK sniegtā ieteikuma izriet, ka, nozvejā iegūstot konstantu daļu no nārsta bara biomasas, iespējams nodrošināt ilgtspējīgu krājuma pārvaldību. Turklāt ZZTEK norāda, ka minimālais nārsta bara biomasas apjoms, pēc kura sasniegšanas varētu uzsākt anšovu ieguvi no krājuma, būtu jānosaka 24 000 tonnu apmērā un biomasas piesardzīgais apjoms —33 000 tonnu apmērā. Turklāt piemērots procentuālais ieguves apjoms būtu 30 % no nārsta bara biomasas katru gadu, paredzot atbilstīgus ierobežojumus. Šāda procentuālā daļa līdz minimumam samazinātu risku, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas minimālo apjomu, kā arī varbūtību, ka tiek noteikts zvejas liegums, un vienlaikus palīdzētu saglabāt augstus ieguves apjomus. (6) Ja pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ ZZTEK nespēj sniegt ieteikumu par KPN, jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu KPN konsekventu noteikšanu. (7) Turklāt jānodrošina iespēja pielāgot plānu, ja tā izvērtēšanā tiktu konstatēts, ka plānā noteiktais nārsta bara biomasas minimālais apjoms vai KPN apjomi vairs nav piemēroti. Ņemot vērā to, ka zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana ir ļoti svarīgi kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi, kuri tieši ietekmē dalībvalstu zvejas flotu sociāli ekonomisko stāvokli, Padomei ir lietderīgi paturēt tiesības tieši īstenot izpildes pilnvaras šajos konkrētajos jautājumos. (8) Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pasākumu ievērošanu, ir jāparedz kontroles pasākumi papildus tiem, kas paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[5]. Ņemot vērā to, ka anšovu zvejā ir iesaistīts liels skaits kuģu, kuru garums ir mazāks par 15 metriem, ir lietderīgi uz visiem kuģiem, kuri zvejo anšovus, attiecināt pienākumu, kas noteikts Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[6]. (9) Ir lietderīgi nodrošināt šā plāna regulāru novērtēšanu un — ja šāda novērtēšana liecina, ka ieguves kontroles noteikumi vairs nenodrošina piesardzīgu pieeju krājuma pārvaldībai, — plāna pielāgošanu. (10) Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[7] 21. panta a) punkta i) un iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām plāns jāuzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē, ja krājuma apjoms ir mazāks par nārsta bara biomasas piesardzīgo apjomu, un par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu minētās regulas 6. panta nozīmē visos citos gadījumos, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻAPRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājuma saglabāšanai un pārvaldībai Biskajas līcī (turpmāk “plāns”). 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro anšovu krājumam, kas dzīvo ICES VIII zonā. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “zvejas sezona” ir laikposms, kas ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada 31. jūnijam; b) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katrā zvejas sezonā var iegūt no anšovu krājuma 2. pantā minētajā zonā un izkraut vai izmantot kā dzīvu ēsmu; c) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta dalībvalstīm; d) “biomasas piesardzīgais apjoms” ir nārsta bara biomasa 33 000 t apmērā; e) “pašreizējā biomasa” ir anšovu krājuma biomasas apjoma mediāna zvejas sezonā. II NODAĻAILGTERMIŅA PĀRVALDĪBAS MĒRĶIS 4. pants Plāna mērķis Plāna mērķis ir: a) nodrošināt lielus ieguves apjomus no anšovu krājuma saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un b) garantēt iespējami lielāku zvejniecības stabilitāti, vienlaikus saglabājot zemu krājuma izsīkšanas risku. III NODAĻA IEGUVES NOTEIKUMI 5. pants KPN un tās sadalījums starp dalībvalstīm 1. KPN un tās sadalījums starp dalībvalstīm katrai zvejas sezonai atbilst I pielikumā norādītajam apjomam tonnās, kas savukārt atbilst ZZTEK novērtētajai pašreizējai biomasai. 2. Ja pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ ZZTEK nespēj sniegt ieteikumu par pašreizējo biomasu, KPN un kvotas nosaka šādi: a) ja ZZTEK iesaka anšovu nozvejas samazināt līdz iespējami mazākajam apjomam, KPN un kvotas nosaka vismaz par 25 % mazākas nekā KPN un kvotas, ko piemēroja iepriekšējā zvejas sezonā; b) visos pārējos gadījumos KPN un kvotas atbilst apjomam tonnās, ko piemēroja iepriekšējā zvejas sezonā. 3. Katru gadu Komisija informē attiecīgās dalībvalstis par ZZTEK ieteikumu un saskaņā ar I pielikumu apstiprina KPN un kvotas, kas atbilst minētajam ieteikumam un ir piemērojamas zvejas sezonā, kura sākas attiecīgā gada 1. jūlijā, un publicē tās Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un Komisijas tīmekļa vietnē. 6. pants Pasākumu pielāgošana Ja ZZTEK norāda, ka 3. pantā minētais biomasas piesardzīgais apjoms vai I pielikumā minētie KPN apjomi, kas atbilst attiecīgajiem biomasas apjomiem, vairs nav piemēroti, lai nodrošinātu anšovu krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru pieņem lēmumu par jaunām minēto apjomu vērtībām. 7. pants Saistība ar Regulu (EK) Nr. 847/96 KPN un kvotām, kas saskaņā ar šo nodaļu piemērojamas katrā zvejas sezonā, piemēro 5. panta 2. punktu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[8]. IV NODAĻA UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN PĀRRAUDZĪBA 8. pants Saistība ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93 Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus tiem pasākumiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 2847/93, Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 V nodaļā un minēto regulu īstenošanas noteikumos. 9. pants Īpaša zvejas atļauja 1. Lai zvejotu anšovus Biskajas līcī, kuģiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kura izdota saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[9]. 2. Ja zvejas kuģim nav 1. punktā minētās zvejas atļaujas, tam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu anšovu, kamēr šis kuģis atrodas zvejas reisā, kura laikā tas ir atradies arī 2. pantā norādītajā ICES zonā. 3. Pirms zvejas darbību sākšanas katrā zvejas sezonā dalībvalstis izveido to kuģu sarakstu, kuriem ir 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm, nodrošinot saiti uz attiecīgo tīmekļa lappusi. Dalībvalstis regulāri aktualizē sarakstu un nekavējoties informē Komisiju un citas dalībvalstis par visām izmaiņām sākotnējā saitē uz tīmekļa lappusi. 10. pants Kuģu satelītnovērošanas sistēma Uz 9. pantā minētajiem kuģiem, kuru lielākais garums nepārsniedz 15 metrus, no 2010. gada 1. jūlija papildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 22. panta 1. punkta b) apakšpunktam attiecas Komisijas Regulā (EK) Nr. 2244/2003 paredzētie pienākumi. 11. pants Kontrolpārbaudes 1. Attiecībā uz anšoviem dalībvalstis veic Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. pantā paredzētās administratīvās kontrolpārbaudes un datu verifikāciju. Īpašu vērību pievērš iespējai, ka citu sugu zivis ziņojumos varētu būt norādītas kā anšovi un ka anšovi ziņojumos varētu būt norādīti kā citu sugu zivis. 2. Dalībvalstis, izmantojot VMS datus, pārbauda, vai Zvejas uzraudzības centros ( FMC ) saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus. 3. Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara pieejamu informāciju par kontaktpunktiem zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanai. 12. pants Anšovu svēršana Zvejas kuģa kapteinis nodrošina to, ka jebkādu 2. pantā norādītajā apgabalā nozvejotu un uz kuģa paturētu vai Kopienas ostā izkrautu anšovu daudzumu pirms pārdošanas vai pirms transportēšanas uz citu vietu nosver uz kuģa vai izkraušanas ostā. Svēršanai izmanto kompetento valsts iestāžu apstiprinātus svarus. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantā minēto deklarāciju. 13. pants Aizliegums pārkraut citā kuģī Anšovu pārkraušana citā kuģī, atrodoties jūrā, 2. pantā norādītajā apgabalā ir aizliegta. 14. pants Iepriekšējs paziņojums 1. Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš ved vairāk nekā vienu tonnu anšovu, vismaz četras stundas pirms ieiešanas dalībvalsts ostā vai jebkurā izkraušanas vietā informē attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes par: a) ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu; b) paredzamo ierašanās laiku attiecīgajā ostā vai izkraušanas vietā; c) visu to sugu zivju dzīvsvaru kilogramos, no kurām uz kuģa paturēti vairāk nekā 50 kg. 2. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā paredzēts izkraut vairāk nekā vienu tonnu anšovu, var pieprasīt, lai uz kuģa paturētās nozvejas izkraušana nesāktos bez minēto iestāžu atļaujas. 3. Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas jūrā pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādu uz kuģa paturētu daudzumu, vai izkraut to trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, sniedz karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm 1. punktā minēto informāciju vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas, ko veic, atrodoties jūrā, vai pirms izkraušanas trešā valstī. 15. pants Apstiprinātās ostas 1. Ja Kopienā no Kopienas zvejas kuģa jāizkrauj vairāk nekā viena tonna anšovu, kuģa kapteinis nodrošina to, ka izkraušanu veic tikai apstiprinātās ostās. 2. Katra dalībvalsts apstiprina ostas, kurās vienmēr izkrauj anšovus, kuru daudzums pārsniedz vienu tonnu. 3. Katra dalībvalsts 15 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā oficiālajā tīmekļa vietnē dara publiski pieejamu apstiprināto ostu sarakstu un 30 dienu laikā pēc tam — ar šīm ostām saistītās inspekcijas un pārraudzības procedūras, tostarp noteikumus un nosacījumus par to, kā katrā izkraušanā reģistrēt anšovu daudzumus un ziņot par tiem. 16. pants Pielaides robeža, novērtējot zvejas žurnālā reģistrētos daudzumus Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulā (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[10], pieļaujamā pielaides robeža uz kuģa paturēto daudzumu novērtēšanai kilogramos ir 5 % no zvejas žurnālā minētā skaitļa. 17. pants Anšovu atsevišķa uzglabāšana Uz Kopienas zvejas kuģa ir aizliegts paturēt jebkādu anšovu daudzumu tvertnēs jauktā veidā kopā ar citu sugu jūras organismiem. Tvertnes ar anšoviem kuģa kravas telpās novieto tā, lai tās atrastos atsevišķi no citām tvertnēm. 18. pants Anšovu transportēšana 1. Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai visus anšovus, kas nozvejoti 2. pantā norādītajā apgabalā un pirmoreiz izkrauti minētajā dalībvalstī, pirms tālākas transportēšanas no pirmās izkraušanas ostas nosver inspektoru klātbūtnē. Pirms piedāvāt pirmajai pārdošanai un pārdot anšovus, kas pirmoreiz izkrauti saskaņā ar 15. pantu apstiprinātā ostā, dalībvalstu pilnvarotu kontrolieru klātbūtnē nosver reprezentatīvus paraugus, kas atbilst vismaz 20 % izkrāvumu (pēc skaita). Tālab dalībvalstis mēneša laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai datus par izmantojamo paraugu ņemšanas režīmu. 2. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, visiem anšovu daudzumiem, kuri pārsniedz 50 kg un kurus transportē uz vietu, kas nav pirmās izkraušanas vai importēšanas vieta, pievieno minētās regulas 8. panta 1. punktā paredzētās deklarācijas kopiju, kurā norādīti transportētie anšovu daudzumi. Minētās regulas 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro. 19. pants Nacionālās kontroles rīcības programmas 1. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, saskaņā ar II pielikumu izstrādā nacionālo kontroles rīcības programmu un nodrošina, lai Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. panta 6. punktā minētajos atlases [paraugu ņemšanas] plānos īpaša vērību tiktu pievērsta šo kuģu darbību uzraudzībai. 2. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, katru gadu līdz 30. septembrim savā oficiālajā tīmekļa vietnē Komisijai un citām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šī regula, dara pieejamu nacionālo kontroles rīcības programmu un tās īstenošanas grafiku, kā arī 1. punktā minētos paraugu ņemšanas plānus. 3. Komisija vismaz reizi gadā sasauc Zvejniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu nacionālo kontroles rīcības programmu piemērošanu un rezultātus. 20. pants Inspekcijas standarti Nacionālajās kontroles rīcības programmās, kas minētas 21. pantā, nosaka konkrētus inspekcijas standartus. Šādus standartus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta sasniegto rezultātu analīze. Inspekcijas standartus pakāpeniski maina, līdz ir sasniegti III pielikumā noteiktie mērķstandarti. 21. pants Īpašas kontroles un inspekcijas programmas Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, anšovu krājuma īpašā kontroles un inspekcijas programma var ilgt vairāk nekā trīs gadus no tās spēkā stāšanās dienas. V NODAĻATURPMĀKIE PASĀKUMI 22. pants Plāna novērtēšana Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un apspriedusies ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, Komisija ne vēlāk kā trešajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katrā trešajā šīs regulas piemērošanas gadā novērtē plāna ietekmi uz anšovu krājumu un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, un attiecīgā gadījumā ierosina vajadzīgos pasākumus plāna grozīšanai. VII NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI 23. pants Eiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība 1. Tajās zvejas sezonās, kurās krājuma apjoms ir mazāks par biomasas piesardzīgo apjomu, plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta i) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām. 2. Tajās zvejas sezonās, kurās krājuma apjoms ir lielāks vai vienāds ar biomasas piesardzīgo apjomu, plānu uzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām. 24. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Turpmāk tabulā norādītie KPN apjomi ir aprēķināti saskaņā ar šādu noteikumu: [pic] kur: TAC y ir kopējā pieļaujamā nozveja pārvaldības gadam y , kas ilgst no jūlija līdz nākamā gada jūnijam, TAC min ir minimālā KPN, TAC max ir maksimālā KPN, B pa ir nārsta bara biomasas piesardzīgais apjoms, kas noteikts šim krājumam, gamma γ ir ieguves koeficients, SSB y ir nārsta bara biomasas faktiskais apjoms, ko nosaka katru gadu maijā. Attiecīgajiem parametriem, ko ievieto iepriekš minētajā formulā, lai veiktu aprēķinus saistībā ar anšovu krājuma pārvaldību Biskajas līcī, saskaņā ar zinātnisko ieteikumu vajadzētu būt šādiem: TAC min = 7 000 t, TAC max = 33 000 t, B pa = 33 000 t, γ = 0,3. Pašreizējie biomasas apjomi un atbilstošie KPN un kvotu apjomi Novērtētā pašreizējā biomasa (tonnās) | Atbilstošā KPN (tonnās) | Kvotas (tonnās) | Francija | Spānija | 24 000 vai mazāk | 0 | 0 | 0 | 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 | 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 | 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 | 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 | 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 | 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 | 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 | 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 | 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 | 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 | 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 | 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 | 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 | 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 | 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 | 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 | 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 | 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 | 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 | 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 | 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 | 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 | 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 | 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 | 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 | 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 | 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 | 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 | 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 | 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 | 62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 | 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 | 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 | 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 | 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 | 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 | 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 | 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 | 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 | 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 | 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 | 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 | 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 | 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 | 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 | 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 | 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 | 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 | 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 | 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 | 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 | 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 | 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 | 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 | 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 | 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 | 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 | 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 | 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 | 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 | 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 | 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 | 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 | 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 | 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 | 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 | 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 | 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 | Vairāk par 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 | II PIELIKUMS Nacionālo kontroles rīcības programmu saturs Nacionālo kontroles rīcības programmu mērķis inter alia ir precizēt šādus jautājumus. 1. KONTROLES LĪDZEKĻI Cilvēkresursi 1.1. Krastā un jūrā strādājošo inspektoru skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto. Tehniskie resursi 1.2. Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī laikposmi un zonas, kuros tie jāizmanto. Finanšu resursi 1.3. Cilvēkresursu, patruļkuģu un lidaparātu izmantošanai iedalītie budžeta resursi. 2. AR ZVEJAS DARBĪBĀM SAISTĪTAS INFORMĀCIJAS ELEKTRONISKA REĢISTRĒŠANA UN PAZIŅOŠANA To sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 11., 12., 15. un 17. pantam. 3. OSTU APSTIPRINĀŠANA Attiecīgā gadījumā — to ostu saraksts, kas saskaņā ar 16. pantu apstiprinātas anšovu izkraušanai. 4. PAZIŅOJUMS PIRMS IZKRAUŠANAS To sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 14. pantam. 5. IZKRĀVUMU KONTROLE Visu to iekārtu un sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 12., 14., 15., 16. un 18. pantam. 6. INSPEKCIJAS PROCEDŪRAS Nacionālajās kontroles rīcības programmās nosaka procedūras, ko ievēro: a) veicot inspekcijas jūrā vai uz sauszemes; b) sazinoties ar kompetentajām iestādēm, ko citas dalībvalstis izraudzījušās par atbildīgajām iestādēm nacionālajā kontroles rīcības programmā attiecībā uz anšoviem; c) veicot kopīgu pārraudzību un inspektoru apmaiņu, tostarp nosakot pilnvaras un tiesības inspektoriem, kas darbojas citu dalībvalstu ūdeņos. III PIELIKUMS ĪPAŠI INSPEKCIJAS STANDARTI Mērķis 1. Katra dalībvalsts saskaņā ar šo pielikumu nosaka īpašus inspekcijas standartus. Stratēģija 2. Zvejas darbību inspekciju un pārraudzību veic galvenokārt attiecībā uz kuģiem, kuri varētu nozvejot anšovus. Kā papildu kontrolpārbaudes mehānismu inspekcijas un pārraudzības efektivitātes izvērtēšanai izmanto anšovu transportēšanas un tirdzniecības izlases veida inspekcijas. Prioritātes 3. Dažādiem zvejas rīku veidiem piemēro dažādas prioritātes pakāpes atkarībā no tā, cik lielā mērā zvejas iespēju limiti ietekmē flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes. Mērķstandarti 4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis ievieš inspekciju grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus. Dalībvalstis nosaka un apraksta, kāda paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota. Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts izmantotajam paraugu ņemšanas plānam. a) Ostā veiktu inspekciju intensitāte Sasniedzamajai precizitātei principā vajadzētu būt vismaz līdzvērtīgai tai, ko sasniegtu ar parastu paraugu ņemšanu izlases veidā, dalībvalstīs inspicējot 20 % no visiem anšovu izkrāvumiem (pēc skaita). b) Tirdzniecības inspekciju intensitāte Inspicē 5 % anšovu daudzuma, ko piedāvā pārdošanai izsolē. c) Jūrā veiktu inspekciju intensitāte Elastīgs standarts: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā. Jūrā veiktu inspekciju standarti attiecas uz patrulēšanas dienu skaitu jūrā anšovu pārvaldības apgabalos; dienām, kurās patrulē konkrētos apgabalos, var noteikt atsevišķu standartu. d) Aeronovērošanas intensitāte Elastīgs standarts: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā, ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus. [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV C […], […], […] lpp. [3] OV […], […], [...] lpp. [4] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [5] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. [6] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp. [7] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp. [8] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [9] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. [10] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.