Komisijas paziņojums Padomei - Novērtējums budžeta deficīta samazināšanas pasākumiem, ko Vācija atbilstīgi Padomes 2006. gada 14. marta lēmumam veikusi saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu un kas atzīti par vajadzīgiem, lai novērstu situāciju, kad pastāv pārmērīgs budžeta deficīts /* SEC/2006/0990 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.7.2006 SEC(2006) 990 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Novērtējums budžeta deficīta samazināšanas pasākumiem, ko Vācija atbilstīgi Padomes 2006. gada 14. marta lēmumam veikusi saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu un kas atzīti par vajadzīgiem, lai novērstu situāciju, kad pastāv pārmērīgs budžeta deficīts KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Novērtējums budžeta deficīta samazināšanas pasākumiem, ko Vācija atbilstīgi Padomes 2006. gada 14. marta lēmumam veikusi saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu un kas atzīti par vajadzīgiem, lai novērstu situāciju, kad pastāv pārmērīgs budžeta deficīts 1. PāRMēRīGA BUDžETA DEFICīTA NOVēRšANAS PROCEDūRA ATTIECīBā UZ VāCIJU Ņemot vērā pierādījumus par vispārējā valsts budžeta deficītu, kas 2002. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3% apmērā no IKP, un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2003. gada 21. janvārī nolēma, ka Vācijā ir pārmērīgs budžeta deficīts (Līguma 104. panta 6. punkts)[1]. Turklāt atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome tajā pašā dienā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta stāvokļa novēršanu. Saskaņā ar Eurostat datiem, kuru pamatā bija atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93 sagatavotais ziņojums, ko Vācija Komisijai iesniedza 2006. gada 24. februārī, Vācijas vispārējā valsts budžeta deficīts 2005. gadā bija 3,3 % no IKP. Padome 2006. gada 14. martā nolēma saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu pieprasīt[2], lai Vācija „ iespējami īsākā laikā un vēlākais līdz 2007. gadam ” veiktu budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas atzīti par vajadzīgiem, lai novērstu situāciju, kad pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Jo īpaši Padome pieprasīja, lai „ Vācija 2006. un 2007. gadā nodrošinātu kumulatīvu uzlabojumu vismaz viena procentu punkta apmērā cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus ”. Bez tam Vācija tika aicināta „ veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka budžeta konsolidācija virzībā uz vidējā termiņa mērķi – sasniegt līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē – tiek saglabāta, samazinot strukturālo deficītu vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad novērsts pārmērīgais budžeta deficīts ”. Visbeidzot, Vācija tika lūgta „ vēlākais līdz 2006. gada 14. jūlijam iesniegt Komisijai ziņojumu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai ievērotu šo lēmumu ”, kas ir saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 6. pantu, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1056/2005[3] un kurā attiecīgajai dalībvalstij nosaka četru mēnešu termiņu, lai veiktu pasākumus pēc Padomes lēmuma saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu. Vācija 2006. gada 5. jūlijā iesniedza Komisijai visaptverošu īstenošanas ziņojumu, kurā izklāstīta budžeta attīstība un plāni, lai pierādītu atbilstību Padomes lēmumam. Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 9. panta 3. punktā, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1056/2005, noteikts, ka pēc termiņa beigām, kas noteikts dalībvalstij pasākumu veikšanai atbilstīgi lēmumam saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu, „… Komisija informē Padomi par to, vai tā uzskata, ka veiktie pasākumi šķiet pietiekami, lai nodrošinātu atbilstošu progresu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu Padomes noteiktajos termiņos, ar nosacījumu, ka pasākumi ir pilnībā īstenoti un ekonomikas attīstība atbilst prognozēm ”. Saskaņā ar minēto pantu šajā paziņojumā novērtēti pasākumi, ko Vācija veikusi atbilstīgi Padomes lēmumam. 2. Veiktie pasākumi saskaņā ar Vācijas ziņojumu 2.1 Valsts budžeta bilance Budžeta bilance 2006. un 2007. gadā Vācijas iestāžu iesniegtā īstenošanas ziņojuma pamatā ir 2006. gada federālais budžets, ko Bundestāgs pieņēma 2006. gada 23. jūnijā, un 2007. gada federālā budžeta projekts, ko valdība pieņēma 2006. gada 5. jūlijā kopā ar ziņojumu. Abos budžetos ietverti vairāki pasākumi, par vairākumu no kuriem valdība jau pieņēmusi tiesību aktus vai vismaz tiesību aktu projektus, un šie pasākumi sīki izklāstīti ziņojumā. Ziņojumā atjaunināta informācija attiecībā uz makroekonomikas scenāriju, kā arī budžeta prognozēm, kas sniegta pēdējā atjauninātajā stabilitātes programmā, kuru Vācijas valdība iesniedza 2006. gada 22. februārī. Īstenošanas ziņojumā vispārējā valsts budžeta deficīts 2006. gadā prognozēts 3,1 % apmērā no IKP un 2007. gadā – 2,5 % apmērā no IKP (sk. 1. tabulu)[4]. Strukturālās bilances (cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojumu Komisijas dienesti, pamatojoties uz ziņojumā sniegtajiem datiem, vērtē 0,9 procentu punktu apmērā no IKP kumulatīvā izteiksmē 2006. un 2007. gadā. Saskaņā ar ziņojumu ieņēmumu attiecība pret IKP 2006. un 2007. gadā nedaudz samazināsies. Nodokļu ieņēmumu procentuālā attiecība pret IKP 2006. gadā nedaudz palielināsies, toties iemaksu bāzes ierobežotā pieauguma dēļ samazināsies sociālo iemaksu procentuālā attiecība pret IKP. PVN pamatlikmes palielināšanās par 3 procentu punktiem 2007. gadā veicinās nodokļu ieņēmumu pieaugumu. Tomēr pretēju efektu radīs sociālo iemaksu samazinājums, ko daļēji izraisīs samazinātas iemaksas bezdarba gadījumam un daļēji tas, ka iemaksu bāzes pieauguma temps vēl arvien būs ierobežots[5]. Dažādu tiešo nodokļu atvieglojumu pieaugums un samazinājums 2006. un 2007. gadā izlīdzināsies. Bez tam paredzams, ka abos gados citi ieņēmumi samazināsies salīdzinājumā ar 2005. gadu. Ziņojumā prognozēts, ka salīdzinājumā ar 2005. gadu izdevumu attiecība 2006. gadā samazināsies par 0,4 procentu punktiem un 2007. gadā – aptuveni par 0,75 procentu punktiem (sk. 1. tabulu). Prognozēto fiskālo konsolidāciju nodrošinās kopš 2005. gada beigām pieņemto korektīvo pasākumu kopums, kurā nozīmīgākais pasākums ir PVN palielinājums 2007. gadā, lai gan to daļēji aizkavēs sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājums. Ziņojumā prognozēti arī būtiski monetāro pārvedumu, jo īpaši darba tirgus izdevumu, ietaupījumi, kā arī zināmi kapitāla pārvedumu ietaupījumi (atceļot subsīdiju privāto mājokļu būvniecībai) un sociālo pabalstu natūrā ietaupījumi (jauns zāļu cenu regulējums). 1. tabula. Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reālais IKP (% izmaiņas) | Ziņojums 2006. g. jūlijs | 1.6 | 1.0 | 1.6 | 1.0 | 1 ¾ | 1 ¾ | COM 2006. g. maijs | 1.6 | 0.9 | 1.7 | 1.0 | -- | -- | SP 2006. g. febr. | 1.6 | 0.9 | 1.4 | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ | Starpība starp iespējamo un faktisko produkcijas apjomu (% no iespējamā IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs1 | -0.5 | -0.8 | -0.5 | -0.8 | -0.6 | -0.4 | COM 20062. g. maijs2 | -0.4 | -0.6 | -0.1 | -0.3 | -- | -- | SP 20063. g. febr.3 | -0.6 | -0.9 | -0.7 | -1.1 | -0.7 | -0.4 | Vispārējā valsts bilance (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs | -3.7 | -3.3 | -3.1 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | COM 2006. g. maijs | -3.7 | -3.3 | -3.1 | -2.5 | -- | -- | SP 2006. g. febr. | -3.7 | -3.3 | -3.3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | Primārā bilance (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs | -0.8 | -0.5 | -0.3 | ½ | ½ | -- | COM 2006. g. maijs | -0.8 | -0.5 | -0.3 | 0.3 | -- | -- | SP 2006. g. febr. | -0.8 | -0.5 | - ½ | ½ | 1 | 1 ½ | Ieņēmumi (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs | 43.2 | 43.4 | 43.2 | 43 | 42 ½ | -- | COM 2006. g. maijs | 43.2 | 43.4 | 43.1 | 43.0 | -- | -- | SP 2006. g. febr. | 43.2 | 43.4 | 43 | 43 | 42 ½ | 42 | Izdevumi (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs | 46.8 | 46.7 | 46.2 | 45 ½ | 44 ½ | -- | COM 2006. g. maijs | 46.8 | 46.7 | 46.1 | 45.5 | -- | -- | SP 2006. g. febr. | 46.8 | 46.7 | 46 | 45 | 44 ½ | 43 ½ | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs1 | -3.5 | -2.9 | -2.9 | -2.1 | -1.9 | -- | COM 20062. g. maijs2 | -3.4 | -3.0 | -3.0 | -2.3 | -- | -- | SP 20063. g. febr.3 | -3.4 | -2.9 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 | Strukturālā bilance4 (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs5 | -- | -3.0 | -2.9 | -2.1 | -1.9 | -- | COM 20065. g. maijs5 | -3.5 | -3.1 | -3.0 | -2.3 | -- | -- | SP 20065. g. febr.5 | -- | -3.0 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 | Valsts kopējais parāds (% no IKP) | Ziņojums 2006. g. jūlijs | -- | -- | 68 ½ | 68 ½ | -- | -- | COM 2006. g. maijs | 65.5 | 67.7 | 68.9 | 69.2 | -- | -- | SP 2006. g. febr. | 65.5 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 | Piezīmes: 1 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir ziņojumā atrodamā informācija. Paredzamais potenciālais pieaugums laika posmā no 2004. līdz 2009. gadam attiecīgi ir 0,9 %, 1,2 %, 1,3 %, 1,3 %, 1,4 % un 1,4 %. 2 Komisijas dienestu pavasara prognozes. Paredzamais potenciālais pieaugums laika posmā no 2004. līdz 2009. gadam attiecīgi ir 0,8 %, 1,1 %, 1,2 %, 1,2 %, 1,1 % un 1,1 %. Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir stabilitātes programmā atrodamā informācija. Paredzamais potenciālais pieaugums laika posmā no 2004. līdz 2009. gadam attiecīgi ir 0,8 %, 1,1 %, 1,2 %, 1,2 %, 1,2 % un 1,2 %. 4 Cikliski koriģēta bilance (kā norādīts iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 5 Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi (0,1 % no IKP 2004. un 2005. gadā). Avots: Vācijas ziņojums; Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognozes (COM); Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu aprēķini. | Šo pasākumu finansiālā ietekme (kā procentuālā daļa no IKP) salīdzinājumā ar atsauces situāciju, ja nenotiktu politikas izmaiņas, ir parādīta 2. tabulā, pierādot, ka pasākumi kopumā neietekmēs konsolidāciju 2006. gadā un 2007. gadā dos ieguldījumu konsolidācijā 1,1 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar atsauces situāciju[6]. Tas nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu vēlākais līdz 2007. gadam. 2. tabula. Saprātīgu pasākumu finansiālā ietekme salīdzinājumā ar atsauces situāciju 2006 | 2007 | 2008 | % no IKP | Ieņēmumi | -0.08 | 0.60 | 0.76 | Nodokļi | -0.08 | 0.97 | 1.12 | Sociālās iemaksas | -0.01 | -0.37 | -0.37 | Izdevumi | 0.10 | 0.46 | 0.59 | Monetārie pārvedumi | 0.03 | 0.31 | 0.43 | Kapitāla pārvedumi | 0.01 | 0.06 | 0.08 | Valsts patēriņš | 0.07 | 0.09 | 0.08 | Kopējā ietekme uz budžeta bilanci | 0.0 | 1.1 | 1.4 | (+: bilances uzlabojums) Avots: Vācijas iesniegtais ziņojums | Turpmāk ziņojumā ietverta jutīguma analīze, saskaņā ar kuru reālais IKP pieaugums, kas būtu par 0,25 procentu punktiem lielāks nekā 2006. gadā paredzētais, ļautu jau šajā gadā novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Tomēr saskaņā ar ziņojumu reālā IKP pieauguma iztrūkums par 0,25 procentu punktiem 2006. gadā un par 0,5 procentu punktiem 2007. gadā vēl arvien ļautu novērst pārmērīgu budžeta deficītu 2007. gadā. Budžeta bilance 2008. gadā un turpmāk Pieņemtie pasākumi ir pastāvīgi, un gaidāms, ka to ieguldījums konsolidācijā arvien palielināsies salīdzinājumā ar atsauces situāciju. Attiecīgi Vācija prognozē vispārējā budžeta bilances uzlabojumu par 0,5 % no IKP gadā ar deficītu aptuveni 2 % no IKP 2008. gadā un 1,5 % no IKP 2009. gadā. Tomēr strukturālā bilance (cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) saskaņā ar Komisijas dienestu prognozēm, kuru pamatā ir ziņojumā sniegtie dati, uzlabosies tikai 0,2 procentu punktu apmērā no IKP 2008. gadā. Ziņojumā ņemts vērā, ka Vācijā 2008. gadā paredzēts īstenot uzņēmumu ienākuma nodokļa reformu. Lai gan reformas īpašās iezīmes vēl arvien tiek apspriestas, ziņojumā 2008. un 2009. gadam norādītajos skaitļos prognozēts iespējams ieņēmumu iztrūkums aptuveni 0,4 % no IKP gadā, ko īstermiņā varētu izraisīt šī reforma. Ziņojumā atzīts, ka tas aizkavēs strukturālās konsolidācijas gaitu, jo reformas labvēlīgā ietekme var parādīties tikai pēc laika. 2.2 Valsts parāds Vispārējais valsts parāds 2005. gada beigās sasniedza 67,7 % no IKP, un īstenošanas ziņojumā prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP 2007. gadā nostabilizēsies 68,5 % apmērā salīdzinājumā ar 2006. gadu. 3. Novērtējums pasākumiem, ko Vācija veikusi atbilstīgi Padomes lēmumam Novērtējumu par atbilstību Padomes lēmumam saskaņā ar 104. panta 9. punktu veic, pamatojoties uz Vācijas iestāžu iesniegto ziņojumu, Padomes lēmumā noteikto makroekonomikas scenāriju un Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognozēm. Pēc 2005. gada rādītāja 1,0 % makroekonomikas scenārijā, kas ir īstenošanas pamatā, prognozēts IKP pieaugums 1,6 % 2006. gadā, 1,0 % 2007. gadā un 1,75 % 2008. un 2009. gadā. Šis scenārijs ir līdzīgs tam, uz kā balstās Padomes lēmums saskaņā ar 104. panta 9. punktu, kurā prognozēts reālais IKP pieaugums par 1,5 % 2006. gadā (pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada februāra starpposma prognozēm) un par aptuveni 1 % 2007. gadā. Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognozēs tika lēsts, ka IKP pieaugums būs 1,7 % 2006. gadā un 1,0 % 2007. gadā. Pašreizējā ekonomikas attīstības situācija nedod iemeslu pārskatīt prognozes. 3.1 Valsts budžeta bilance Budžeta bilance 2006. un 2007. gadā Komisijas dienestu pavasara prognozēs lēsts, ka vispārējā valsts budžeta deficīts 2006. gadā būs 3,1 % no IKP un 2007. gadā – 2,5 % no IKP. Budžeta attīstība pēc termiņa beigām, šķiet, visai neitrāli ietekmēs bilanci, tādējādi deficīta prognozes šobrīd nav jāpārskata[7]. Tādējādi ziņojumā sniegtās budžeta prognozes 2006. un 2007. gadam šķiet ticamas. Komisijas šobrīd veiktais novērtējums par ekonomikas un budžeta attīstību Vācijā rāda, ka pārmērīga budžeta deficīta novēršana Padomes notiktajā termiņā tiktu nodrošināta. Ieņēmumu attiecība 43 % apmērā no IKP abos gados ir līdzīga Komisijas lēstajai. Tas pats attiecas arī uz ieņēmumu sastāvu[8]. Paredzētais izdevumu attiecības samazinājums no 46,7 % no IKP līdz 46,2 % no IKP 2006. gadā un līdz 45,5 % no IKP 2007. gadā arī ir līdzīgs Komisijas dienestu lēstajam. Atjauninātajā stabilitātes programmā 2006. gada februārī tomēr paredzēts, ka izdevumu attiecība 2007. gadā samazināsies līdz 45 %. Atjauninātajā programmā nav detalizēti izklāstīti visi pasākumi, kas paredzēti pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Toties īstenošanas ziņojumā ir ietverts šādu pasākumu saraksts (to ietekmes kopsavilkums sniegts 2. tabulā). Tomēr, salīdzinot ar atjauninātajā programmā sniegtajām prognozēm, izdevumu pieaugumu vispārējā valsts budžetā visticamāk izraisa lielāki sociālie pabalsti. Atjauninātajā stabilitātes programmā izteikts pieņēmums, ka plānotā veselības aprūpes sistēmas reforma aizkavēs izdevumu pieaugumu[9], tomēr saskaņā ar ziņojumu tas, šķiet, nenotiks prognozētajā apmērā. Arī darba tirgus izdevumi, jo īpaši ilgtermiņa bezdarbniekiem ( Arbeitslosengeld II ), šķiet, pārsniegs 2006. gada februāra budžeta prognozes, ietekmējot situāciju arī 2007. gadā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu pavasara prognozēs paredzēto izaugsmi, strukturālās bilances uzlabojumi kumulatīvā izteiksmē 2006. un 2007. gadā paredzami 0,8 % apmērā no IKP[10], kas ir mazliet mazāk nekā Padomes ieteiktās strukturālās korekcijas 1 procentu punkta apmērā, tomēr visai tuvu šim rādītājam. Tomēr tas nodrošinās pārmērīga budžeta deficīta novēršanu 2007. gadā ar pietiekamu rezervi. Īstenošanas ziņojumā izklāstīts, ka process konsolidācijas pasākumu iekļaušanai tiesību aktos ir krietni pavirzījies uz priekšu, lai gan lielai daļai šo tiesību aktu vēl tikai jāstājas spēkā. Stingra budžeta izpilde būs jo īpaši vajadzīga, lai risinātu jautājumu par sociālajiem pabalstiem, kas ir lielāki par plānotajiem. Budžeta bilance 2008. gadā un turpmāk Saskaņā ar īstenošanas ziņojumu vispārējā valsts budžeta deficīts turpinās samazināties pēc pārmērīga budžeta deficīta gaidāmās novēršanas 2007. gadā. Pieņemtie pasākumi pēc būtības ir pastāvīgi. Atjauninātajā stabilitātes programmā noteikts vidējā termiņa mērķis budžeta bilancei strukturālā izteiksmē, tomēr to neplāno sasniegt programmas darbības laikā. Saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem, kuru pamatā ir ziņojumā minētie dati, strukturālās bilances uzlabojumi neļautu sasniegt 0,5 procentu punktu salīdzinošo rādītāju 2008. gadā. Budžeta risks, ko varētu izraisīt plānotā (bet vēl pilnībā neizstrādātā) uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, ko īstenos 2008. gadā, ziņojumā novērtēts kā 0,4 % no IKP. Tas nav ņemts vērā atjauninātajā stabilitātes programmā, uz kuras pamata Komisija novērtēja strukturālos uzlabojumus kā 0,3 procentu punktus 2008. gadā[11]. Tādēļ Padome 2006. gada 14. marta atzinumā par atjaunināto stabilitātes programmu[12] aicināja Vāciju nodrošināt, „ka izsludinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma neapdraud plānoto fiskālo konsolidāciju”. 3.2 Valsts parāds Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognozēm paredzams, ka valsts parāda procentuālā vērtība palielināsies no 67,7 % no IKP 2005. gadā līdz 68,9 % no IKP 2006. gadā un 69,2 % no IKP 2007. gadā. Nelielās atšķirības starp Komisijas dienestu prognozēm un īstenošanas ziņojumā sniegtajām aplēsēm, kurās paredzēta parāda nostabilizēšanās 68,5 % apmērā 2006. un 2007. gadā, varētu būt radušās no atšķirīga vērtējuma monetārajā statistikā attiecībā uz privatizāciju un līdzīgiem darījumiem, ko Vācijas budžeta iestādes veic, lai panāktu atbilstību valsts budžeta noteikumiem[13]. Komisijas dienestu pavasara prognozes, kā arī īstenošanas ziņojums attiecas tikai uz valsts parāda attīstības tendencēm līdz 2007. gadam. Pēc šā gada, ņemot vērā gaidāmo nominālā IKP izaugsmes palielināšanos un vispārējā deficīta samazināšanos, parādam laika gaitā būtu jāsāk samazināties. Atjauninātajā stabilitātes programmā, kurā vēl nebija iekļauts lielāks deficīts 2008. un 2009. gadā, ko izraisīs uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, šiem gadiem bija paredzēts ar „krājumu plūsmas korekcijas” palīdzību panākt parāda procentuālās vērtības samazinājumu, kas tomēr nebija detalizēti izklāstīts atjauninātajā redakcijā. Kā jau teikts Padomes 2006. gada 14. marta atzinumā, „parāda procentuālās vērtības tendence varētu izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā, ņemot vērā […] riskus, kas apdraud budžeta mērķus. Ņemot vērā riska novērtējumu, parāda procentuālās attiecības samazināšanās, tuvinoties atsauces vērtībai, varētu izrādīties nepietiekama.” Kā jau atzīmēts iepriekš, vēl joprojām pastāv riski, kas apdraud budžeta mērķu sasniegšanu 2007. gadā, tostarp tagad iespējamie nepietiekamie ieņēmumi, ko izraisīs uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, un tas varētu palēnināt parāda samazināšanās tempu. Savukārt attiecībā uz gadiem pēc 2007. gada nodrošinot lielāku pārpalikumu, nekā šobrīd paredzēts primārajā bilancē, lai paātrinātu budžeta vidējā termiņa mērķa sasniegšanu, parāda samazināšanās tempu varētu paātrināt. 4. Secinājumi Saskaņā ar šobrīd pieejamo informāciju šķiet, ka Vācija veikusi pasākumus, kuri nodrošina atbilstīgu progresu virzībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padomes noteiktajā termiņā, proti, vēlākais līdz 2007. gadam. Jo īpaši Vācija kopš 2005. gada beigām ir pieņēmusi visaptverošu korektīvu pasākumu kopumu, kas gadījumā, ja tiks pilnībā īstenots un ieviests, nodrošinās, ka budžeta deficīts 2007. gadā būs mazāks par atsauces vērtību 3 % no IKP. Gaidāms, ka cikliski koriģētā deficīta samazinājums, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, kumulatīvā izteiksmē 2006. un 2007. gadā būs tuvu Padomes lēmumā ieteiktajam. Balstoties uz iepriekš sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka šobrīd nav nepieciešami turpmāki pasākumi attiecībā uz Vācijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Atbilstīgi Padomes lēmumam pieņemtie pasākumi ir pastāvīgi, un tiem jānodrošina, ka nominālais budžeta deficīts pēc 2007. gada vēl joprojām būs krietni mazāks par 3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar šobrīd pieejamo informāciju korekcijas gados pēc 2007. gada neļaus uzlabot strukturālo bilanci par 0,5 procentu punktiem no IKP, kā prasījusi Padome, lai strauji panāktu līdzsvarota budžeta vidējā termiņa mērķa sasniegšanu strukturālā izteiksmē. Komisija turpinās rūpīgi uzraudzīt budžeta attīstības tendences Vācijā saskaņā ar Līgumu un, ņemot vērā ziņošanas prasības, kas Vācijai atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam noteiktas Padomes 2006. gada 14. marta lēmumā. [1] Visi dokumenti, kas attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Vācijai, atrodas šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm. [2] OV L 126, 13.5.2006. [3] OV L 209, 2.8.1997. un OV L 174, 7.7.2005. [4] Jāatzīmē, ka ziņojumā (kā arī atjauninātajā stabilitātes programmā) lietoti noapaļoti skaitļi, izņemot dažiem mainīgajiem lielumiem 2006. gadā. [5] Paredzams, ka veselības aprūpes sistēmā līdzsvars atjaunosies 2007. gadā, un to aptuveni līdzvērtīgi nodrošinās augstāki ieņēmumi un izdevumu samazinājums. [6] Ziņojumā uzsvērts, ka tas nebūtu strukturālo korekciju ekvivalents, jo juridisko pasākumu kopējo ietekmi salīdzina ar atsauces situāciju, bet strukturālās korekcijas tiek salīdzinātas ar iepriekšējo gadu. [7] Saskaņā ar parasto pieņēmumu, ka pēc termiņa beigām politika netiek mainīta, Komisijas dienestu pavasara prognozēs netika ņemts vērā nesen pieņemtais likums par nodokļu tiesību aktu izmaiņām 2007. gadā ( Steueränderungsgesetz 2007 ), kas paredz samazināt nodokļu atvieglojumus, piemēram, piepilsētas transporta lietotājiem, tādējādi 2007. gadā ļaujot ietaupīt vēl aptuveni 0,1 % no IKP. Tomēr lielākus ieņēmumus līdzsvaros papildu izdevumi, kas paredzēti nesen pieņemtajā likumprojektā par jaunu ģimenes pabalstu ( Elterngeld ), un budžeta izpildi apdraudoši faktori, jo īpaši maksājumi ilgtermiņa bezdarbniekiem ( Arbeitslosengeld II ), kas lielāki par plānotajiem, un lielāki izdevumi veselības aprūpei, kas atklājās pēc prognožu publicēšanas. [8] Valdība 2006. gada 12. jūlijā ieplānoja pasākumus veselības aprūpes sistēmā, tostarp iemaksu apjoma palielinājumu par 0,5 procentu punktiem no 2007. gada. Tas bija paredzēts arī Komisijas dienestu pavasara prognozēs kā veselības apdrošinātāju reakcija uz izdevumu attīstību. [9] Detalizētu izklāstu sk. Komisijas dienestu veiktajā atjauninātās stabilitātes programmas tehniskajā novērtējumā, kas pieejams:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/de/com_de20052006.pdf [10] Tas ir mazliet mazāk nekā ziņojumā minētais skaitlis (pamatots uz Komisijas dienestu aprēķiniem, ņemot vērā ziņojumā minētos datus un izmantojot kopīgi saskaņotu metodoloģiju). Atšķirības skaidrojamas ar to, ka Vācija prognozē mazliet lielākus potenciālās izaugsmes rādītājus, kas ietekmē starpību starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu un līdz ar to cikliskās korekcijas. [11] Parastās noapaļošanas rezultātā, ko Vācija veica, iesniedzot budžeta prognozes, tas nav uzskatāmi parādīts 1. tabulā, kurā prognozētais budžeta deficīts šķiet palicis nemainīgs 2 % apmērā 2008. gadā un 1,5 % apmērā 2009. gadā. Tomēr, ja februāra stabilitātes programmā prognozētais rādītājs atradās zemāk noapaļojamajā daļā, tad tagad tas noapaļojamajā daļā atrodas augstāk abos gados. [12] OV C 82, 5.4.2006. [13] Piemēram, no 2006. gada uzņēmumiem ikmēneša sociālās iemaksas jāpārceļ no nākamā mēneša vidus uz tā mēneša beigām, kurā veicams maksājums. Tā rezultātā 2006. gadā notiks nevis divpadsmit, bet trīspadsmit naudas maksājumi, tādējādi sociālās nodrošināšanas sistēma līdz 2007. gadam uz laiku saņems papildu naudas resursus. Lai gan tas neietekmē budžetu atbilstīgi EKS95 grāmatvedības noteikumiem – izraisot deficītu sociālās nodrošināšanas sistēmā –, tomēr būtiski samazināsies tīrie aizņēmumi naudas izteiksmē, kas varētu mazināt kopējā parāda pieaugumu.