P6_TA(2007)0468
Konvencion ālie ener ģijas avoti un energotehnolo ģija
Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezol ūcija par konvencion ālajiem ener ģijas avotiem un
energotehnolo ģiju (2007/2091(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu “Enerģētikas politika Eiropai ”(COM(2007)0001),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu “Ilgtspējīga enerģijas ražošana no fosilajiem kurin āmajiem ar m ērķi
pēc 2020. gada og ļu izmantošanāpanākt nullei tuvu emisijas l īmeni”(COM(2006)0843),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu “Kodolenerģētikas paraugprogramma, kas iesniegta saska ņāarEura-
tom līguma 40. pantu, lai sa ņemtu Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu ”
(COM(2006)0844),
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu “Par Eiropas energotehnolo ģiju stratēģisko plānu”(COM(2006)0847),
—ņemot vērāParlamenta 2007. gada 10. maija rezol ūciju par Euratom līguma novērtējumu —Eiropas
enerģētikas politikas 50 gadi (1),
—ņemot vērā2006. gada 14. decembra rezol ūciju par Eiropas strat ēģiju ilgtspējīgai, konkur ētspējīgai un
drošai enerģijai—Zaļāgrāmata (2),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta 2006. gada 1. j ūnija rezolūciju par energoefektivit āti vai kāar ierobe-
žotiem resursiem sasniegt lab āku rezultātu—Zaļāgrāmata (3),
—ņemot vērā2006. gada 23. marta rezol ūciju par energoapg ādes drošību Eiropas Savien ībā(4),
—ņemot vērā2006. gada 23. novembra Transporta, telekomunik āciju un ener ģētikas Ministru padomes
secinājumus par Energoefektivit ātes rīcības plānu,
—ņemot vērāEiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta prezident ūras secinājumus par Eiropadomes r īcības
plāna (2007. —2009. gadam) apstiprin āšanu“Eiropas ener ģētikas politika ”,
—ņemot vērārezolūcijas priekšlikumu par “tīro ogļu”tehnoloģiju, ko saska ņāar Reglamenta 113. pantu
iesniedzis Salvador Garriga Polledo (B6-0143/2007),
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāRūpniecības, pētniecības un ener ģētikas komitejas zi ņojumu, kāarīVides, sabiedr ības vese-
lības un pārtikas nekait īguma komitejas, Starptautisk ās tirdzniecības komitejas, Re ģionālās attīstības
komitejas,Ārlietu komitejas un Att īstības komitejas atzinumus (A6-0348/2007),
(1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0181.
(2) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0603.
(3) OV C 298 E, 8.12.2006., 273. lpp.
(4) OV C 292 E, 1.12.2006., 112. lpp.C 263 E/424 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
A. tākāES lielāatkarība no ener ģijas importa par galvenajiem ener ģētikas politik āizvirza energoapg ādes
drošības, atjaunīgo enerģijas avotu, energotaup ības, energoefektivit ātes un energoapg ādes diversifik ācijas
jautājumus;
B. tākākonvencion ālajiem ener ģijas avotiem, proti, ogl ēm, naftai, g āzei un kodolener ģijai arīturpmākbūs
svarīga nozīme energoapg ādē;
C. tākā, neskatoties uz īstenotajiem prevent īvajiem pasākumiem, ES atkar ība no fosil ākurināmāimporta
2030. gadāsasniegs 65 % no kop ējāpatēriņau ntākāgāzes un naftas pieg ādes vienmēr ir saistītas ar
nenoteiktībuģeopolitiska riska un pieaugo šās pieprasījuma konkurences d ēļ;
D.ņemot vērāekonomisko un soci ālo ietekmi, k āda ir bijusi p ārvērtībāmo gļu nozarēreģionos, kuros ir
ļoti nedaudz alternat īvu attiecībāuz saimniecisk ās darbības diversifik āciju un darba vietu rad īšanu;
E. tākāautomašīnas ar elektriski darbin āmiem dzin ējiem piedāvāpotenciālu efektivitātes uzlabošanā,j a
elektrība iegūta no enerģijas avotiem ar nelielu oglek ļa saturu;
F. tākāatkarību no naftas, starp citu, var ētu samazin āt,īstenojot pas ākumus, kuru rezult ātātiek samazi-
nāta siltumnīcefekta gāzu emisija, ko rada automa šīnas;
G. tākāpašreiz Eiropas Savien ībāstrāvas bruto apjoms tiek ra žots no dažādiem enerģijas avotiem, kas
sadalāsšādi: 31 % no kodolener ģijas, 29 % no ogl ēm, 19 % no g āzes, 14 % no atjaun īgajiem ener ģijas
avotiem un 5 % no naftas;
H. tākāfosilo enerģijas avotu nep ārtraukta izmanto šana prasa turpm ākus centienus klimata aizsardz ības
jomā;
I. tākāES ir izvirz ījusi vērienīgus mērķus siltumnīcefekta gāzes samazin āšanā, kas veido galveno da ļutās
klimata pārmaiņu apkarošanas politik ā;
J. tākākonvencion ālos enerģijas avotus var izmantot kurin āma ražošanai;
K. tākāsaistībāar cieto og ļu ieguves p ārstrukturēšanu ES ir j ēga saglabātp ašreizējo piekļuves līmeni
nozīmīgām iekšzemes rezerv ēm, arīno piegādes drošuma viedok ļa;
L. tākāar Eiropas Kopienas ties ību aktu pal īdzību, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada
27. septembra Direkt īvu Nr. 2001/77/EK par t ādas elektroener ģijas pielietojuma veicin āšanu iekšējā
elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizs īkstošos enerģijas avotus (1) var veicin āt tehnoloģiju attīstību
un privātos ieguldījumus pētniecības un attīstības jomā,
Pārskats
1. atzinīgi vērtēKomisijas iepriek šminētos paziņojumus par ilgtsp ējīgu elektroener ģijas ražošanu no fosi-
lajiem kurin āmajiem, par Eiropas energotehnolo ģiju stratēģisko plānu un par kodolener ģētikas paraugpro-
grammu;
2. uzsver, ka energoefektivit ātes uzlabošana dod lielu ieguld ījumu energoapg ādes drošības noturīguma
uzlabošanāun vienlaicīgi uzlabo ES ra žotās enerģijas eksporta iesp ējas;
3. uzsver, ka, paturot pr ātāresursu pieaugo šo nepietiekam ību, ir svarīgi izmantot da žādus enerģijas avo-
tus; turklāt norāda, cik svar īga ir kodola skald īšana energoapg ādes drošuma nolūkos, kāarī, iespējams, cik
svarīga būsa rīturpmāk kodolsint ēze dažās valstīs; vēršuzmanību uz to, cik svar īga saistībāar apgādes
drošumu ir reģionālo resursu izmanto šana;
(1) OV L 283, 27.10.2001., 33. lpp.16.10.2008. LV C 263 E/425 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
4. uzskata, ka turpm ākai fosilākurināmāspēkstaciju tehnolo ģijas efektivit ātes palielin āšanai ir būtiska
nozīme, tāpat kāarīturpmākai kodolreaktoru dro šības standartu uzlabo šanai,ātras kodoltehnolo ģijas attīs-
tības nodrošināšanai un atbilsto šam pētījumu finans ēšanas pieaugumam;
5. aicina dal ībvalstis un re ģionālās un vietējās varas iest ādes dažādot un decentraliz ēt enerģijas ražošanu,
izmantojot visu da žādo Eiropas Savien ības reģionu piemērotākos resursus un ņemot vērākonkrētāsr eģiona
īpašības;
6. atzīmē, ka paplašināta piekļuve ilgtspējīgai enerģijai ir būtiski nozīmīga jaunattīstības valstīmTūkstoš-
gades attīstības mērķu (TAM) sasnieg šanā. Tiek lēsts, ka pašlaik 2 miljardi cilv ēku ciešnepietiekamas ener-
goapgādes dēļ, kas liekšķēršļus viņu ekonomisk ās attīstības un dzīves līmeņa paaugstin āšanas iespējām;
7. uzsver, ka trauc ējumi tirgūturpināsbūt iekšējāenerģijas tirgus rakstur īga pazīme, kamērE Klīguma
174. panta 2. punkt āparedzētais princips, ka maks āpiesārņotājs, netiks piem ērots attiecībāuz enerģētikas
politiku; tādēļatkārtoti mudina dal ībvalstis iek ļautārējās izmaksas, tostarp visas ar vidi un ietekmes nov ēr-
šanu saistītās izmaksas, ener ģijas izmaks ās;
8. uzsver, ka cen ām par ener ģiju jāatspoguļor eālās enerģijas ražošanasārējās izmaksas, tostarp ar īizmak-
sas, kas saist ītas ar vides aizsardz ību;
9. uzskata, ka siltumn īcefekta gāzes emisijas samazin āšana enerģētikas nozar ēvar tikt pan ākta vienīgi tad,
ja palielināsies zema oglek ļa satura tehnolo ģiju, piemēram, kodolener ģijas, tīro akmeņogļu un atjaun īgo
avotu izmanto šana;
Energotehnolo ģija
10. uzsver, ka n ākotnes pras ībām atbilstoša energoapg āde ES iesp ējama, vienīgiīstenojot iev ērojamus
centienus p ētniecības jomāun mainot pat ērētāju izturēšanos;
11. atzin īgi vērtēES un ASV Transatlantisk ās ekonomikas padomes darb ību, kas ir da ļa no 2007. gada
30. aprīlīVašingtonāparakstītās ES un ASV Transatlantisk ās partnerības ekonomikas jom āun kas palīdzēs
radīt lielāku savstarp ējo saprašanosšo divu pušu starpāpar tēmām, kas saist ītas ar enerģētiku; uzsver vaja-
dzību nostiprin āt sadarbību saistībāar enerģētikas politikas jaut ājumiem, tostarp ar īlikumdošanas jomā;
12. norāda, ka Eiropai ir vado šāloma pasaul ēnovatorisku tehnolo ģiju pētniecības un attīstības jomā,
tostarp attiec ībāuz enerģijas efektivit āti un atjaun īgajiem ener ģijas avotiem, un jo īpaši tai ir vado šāloma
kodolsintēzes tehnolo ģiju jomā;
13. prasa Komisijai, dal ībvalstīm, reģioniem un p ārējām ieinteres ētām personām izmantot iesp ējas, ko
piedāvākohēzijas politika, un ieguld īt jaunās enerģijas tehnolo ģijās, izmantojot gan atjaun īgās enerģijas
avotu, gan ilgtsp ējīgu fosilo kurin āmo (“spēkstacijas ar nelielu emisiju ”);
14. mudina dal ībvalstis un re ģionālās varas iest ādesīstenot pasākumus, lai uzlabotu energoapg ādes dro-
šību, izmantojot pastiprin ātu tiešu sadarbību enerģētikas nozar ē,i tīpaši pierobežas apgabalos;
15. iesaka veikt v ērāņemamus ieguld ījumus jaunin ājumu izstrādāšanā, lietišķajos pētījumos, kāarīkapi-
tāla ieguldījumus saist ībāar enerģijas saprātīgas izmanto šanas tīkliem un glob ālo resursu inform ācijas datu
bāzes tehnolo ģijas;
16. norāda, ka valstis un re ģioniārpus ES pa šreiz izdara masveida ieguld ījumus pētniecībāun attīstībā,
kas varētu iespaidot Eiropas vado šo lomu tehnolo ģiju jomāvidēji ilgālaikā;ņemot vērāglobāla mēroga
atbildību par klimata p ārmaiņu apkarošanu, uzsver, ka jaunatt īstības valstīmbūtu nevēlami atpalikt oglek ļa
piesaistes un uzglab āšanas (CCS) ieviešanāun uzsver, cik ļoti svarīga ir cieša sadarbība arĶīnu un Indiju šajā
sakarā;C 263 E/426 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
17. uzsver, ka šis pārsvars tehnolo ģiju jomā, kas ir izveidojies ES un t ās dalībvalstu pētījumos ieguld īto
centienu rezult ātā, stiprina Eiropas r ūpniecības konkur ētspēju un rada darba vietas ES;
18. aicina ES, dal ībvalstis un uz ņēmējus, ievērojot subsidiarit ātes principus, dubultot ener ģētikas jomas
centienus p ētniecībāun attīstībā,īpaši ar nolūku vairot ener ģijas ražošanas un energoapg ādes efektivit āti,
samazināt ietekmi uz vidi, uzlabot eso šo tehnoloģiju drošību, izstrādāt atjaunīgo enerģijas veidu uzkr āšanas
metodes un jaunas paaudzes kodolreaktorus, k āarījaunas energotehnolo ģijas, tostarp att īstīt kodolsintēzi;
19. iesaka, ka attiec ībāuz resursiem, kuru pieg ādes ir ierobe žotas un kuri saglab āsies kritiskāapjomā
saistībāar enerģijas piegāžu drošību un dalībvalstu neatkar ību turpmākajos gados, gaid āmajāenergotehno-
loģiju stratēģiskajāplānābūtu jāatbalsta tehnolo ģiju izstrādāšana, kas optim āli izmantos to potenci ālu, lai
samazinātu kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas;
20. norāda, ka 2020. gadam noteiktais m ērķis panākt, ka vismaz 20 % no ES pat ērējamās enerģijas tiks
iegūta no atjaun īgajiem ener ģijas avotiem un ka par 20 % tiks palielin āta enerģijas efektivit āte, mudina
Eiropu uzs ākt iniciatīvas, lai pan āktu atjaunīgo enerģijas avotu izmanto šanas pārliecinošu nostiprin āšanos
un energoefekt īvu tehnoloģiju plašāku ieviešanu ilgākālaika posmā; uzskata, ka ir b ūtiski svarīgi, lai energo-
tehnoloģiju stratēģiskajāplānāpilnībātiktuņemta vērāš ī ilgtermiņa attīstība ar mērķi izmantot atjaun īgo
enerģijas avotu tehnolo ģiju un uzlabotu energoefektivit āti visās ekonomikas nozar ēs;
21. atzin īgi vērtēKomisijas pazi ņojumu par to, ka 2008. gada pavasara Eiropadomei tiks iesniegts Eiro-
pas energotehnolo ģiju stratēģiskais plāns, tomēr jautā, no kurienes tiks ieg ūti naudas līdzekļišāstratēģiskā
energotehnolo ģiju plānaīstenošanai;
22. aicina Komisiju atbalst īt sintētisko kurināmo tehnolo ģiju,ņemot vērātās potenciālu palielināt enerģi-
jas piegāžu drošību un samazin āt autotransporta nozares rad ītas emisijas ES;
23. norāda, ka publiskajam finans ējumam, kas paredz ēts jauno energotehnolo ģiju palaišanas atbalstam,
jābūt pienācīgāapmērā,jāņem vērāto komerciālāsd zīvotspējas līmenis, un tas j āpārstāj piešķirt vēlākais tad,
kad jaunās tehnoloģijas, kuru atbalstam tas paredz ēts, kļuvušas konkurētspējīgas;
24. vēršuzmanību uz nepiecie šamību, kāto uzsvērusi Padome, ka tiek izmantota visefekt īvākāpieejamā
tehnoloģija, kad tiek rad īta jauna kapacit āte, tostarp pla šāka kombin ētāsiltuma un ener ģijas(CHP) , komu-
nālās apkures un dzes ēšanas izmanto šana;
25. uzsver, ka tas b ūtu klimata p ārmaiņun o vēršanas interes ēs panākt vismaz atbilst ību Lisabonas pro-
grammas m ērķiem un ierosin āt, ka pasaules l īmenīobligāts procentu ālaisīpatsvars no bud žeta ieņēmumiem
tiek paredz ēts pētniecībai;
Fosilais kurin āmais
26. uzsver, ka fosilajam kurin āmajam saglab ājas svarīga nozīme ES energopieg āžu nodrošināšanā,kāarī
dabasgāzes nozīmīgumu, kas ir fosilai kurin āmais ar vismaz āko oglekļa saturu;
27. uzsver, ka fosilos ener ģijas avotus izmantos elektroener ģijas ražošanai vēl ilgālaika posm ā, kamēr
galveno piepras ījumu varēs apmierināt, izmantojot atjaun īgos avotus;
28. uzsver to ieguld ījumu, ko var veikt apg ādes drošumā, izmantojot pa šu enerģijas resursus, īpaši lielos
ogļuk rājumus un neizmantotos iev ērojamos naftas un g āzes krājumus dažās dalībvalstīs un Norv ēģijā;
ierosina, lai turpm āk enerģijas ražotnēs ieviešoglekļa piesaistes un uzglab āšanas tehnolo ģiju, ja tas tehniski
ir iespējams; uzskata, ka piem ērojamiem ties ību aktu un administrat īvajiem noteikumiem j ābūt samērīgiem
ar optimālajiem ražošanas apstākļiem;16.10.2008. LV C 263 E/427 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
29. uzskata, ka j āpieliek lielākas pūles, lai samazin ātu izmešus, kas rodas, ra žojot elektroener ģiju no fosilā
kurināmā,u njāpalielina tāefektivitāte, cita starp ā, veicinot kombin ētāsiltuma un ener ģijas attīstību; tomēr
norāda, ka dažas Eiropas sp ēkstacijas jau pa šreiz ir vienas no efekt īvākajām pasaulē;
30. aicina Komisiju veicin āt ieguldījumus kombin ētājāsiltuma un elektroener ģijas ražošanā; norāda, ka
ļoti efektīvas termoelektrocentr āles var būt divreiz efekt īvākas nekāparastāsa ro g lēm kurināmās kondensā-
cijas spēkstacijas;
31. norāda, ka no apg ādes drošības un izmaksu efektivit ātes viedokļa navīpaši lietderīgi, radot nepareizus
tirgus stimulus, kav ēt modernāko un efekt īvāko ogļus pēkstaciju izveido šanu;
32. aicina Komisiju nodro šināt, ka emisiju tirdzniec ības sistēma nekavēsp ašreizējo spēkstaciju aizst āšanu
ar modernāms pēkstacijām—tostarp kodolsp ēkstacijām—, kuras maz āk ietekmēklimatu;
33. aicina turpm āk uzlabot Kioto Protokola t īras attīstības mehānismu, lai var ētu sasniegt t āmērķiu n
līdz ar to nodot efekt īvas, tīras un atbilst īgas energotehnolo ģijas jaunattīstības valstīm;
34. aicina Komisiju, p ārbaudot emisiju tirdzniec ības sistēmas darbību, nodrošināt, ka pareizi tiek ņemtas
vērāīpašās problēmas siltuma ra žošanas tirgū, ko galvenok ārt veido individu ālie apkures katli, kurus kurina
ar fosilo kurin āmo un uz kuriem, ņemot vērākatlu nelielo izm ēru, neattiecas emisiju tirdzniec ības sistēma;
35. aicina uzlabot eso šo elektrostaciju, kuras darbina ar fosilo kurin āmo, energoefektivit āti un ekolo ģisko
efektivitāti;
36. norāda, ka oglek ļa piesaistes un uzglab āšanas tehnolo ģija ir saistīta ar elektrostaciju efektivit ātes sama-
zināšanos un ka tehniskie, vides un juridiskie jaut ājumi, kas saist īti ar CO2uzglabāšanu, rada probl ēmas,
kuras iespējams risināt tikai ar p ētniecības un politisku iniciat īvu palīdzību; tomēr uzskata, ka ir svar īgi, lai
oglekļa piesaistes un uzglab āšanas tehnolo ģijas ierīces uzstāda ar fosilo kurin āmo darbināmāss pēkstacijās,
cikātri vien tas praktiski ir iesp ējams;
37. ir pārliecināts, ka efekt īvākais veids, k ānodrošināt izvairīšanos no siltumn īcefekta gāzu ietekmes uz
klimata pārmaiņām, irātra un ievērojamašogāzu ražošanas samazin āšana;šajāsakarāoglekļa piesaistes un
uzglabāšanas tehnolo ģija ir tikai viens no instrumentiem, ko var ētu izmantot, lai risin ātu klimata p ārmaiņu
jautājumu;
38. norāda, ka oglek ļa piesaistes un uzglab āšanas tehnolo ģija nav vien īgāizmantojam āiespēja attiecībā
uz mazāms pēkstacijām, kas ražo relatīvi nelielu ener ģijas apjomu un past āv galvenok ārt piegāžu drošības
dēļ;
39. prasa saist ībāar oglekļa filtrēšanas un uzglab āšanas tehnolo ģiju pētījumu veikšanu, lai mazin ātu efek-
tivitātes zudumus, veicin ātu drošuC O 2; uzglabāšanu un preciz ētu CO 2piesaistesķīmisko un biolo ģisko
metodi;
40. mudina pabeigt vispus īguģeoloģisku kartograf ēšanu, lai identific ētu iespējamās un vispiem ērotākās
izgāztuvju vietas dro šai CO2uzglabāšanai;
41. uzsver, ka, t ākāoglekļa piesaiste un uzglab āšana daļēji balstāsu zpārbaudītiem un apstiprin ātiem
tehnoloģiskiem komponentiem, to pamat ānav vispārējs plāns, kas sevi pier ādījis rūpnieciskāmērogā;
42. uzsver pietiekamas inform ācijas trūkumu par uzglab āšanas blakus iedarb ību uzģeoloģiskajāms lāņ-
kopām;C 263 E/428 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
43. norāda, ka ir nelietder īgi noteikt oblig ātas prasības par elektroener ģijas ražošanu bez CO 2emisijas
visāss pēkstacijās, jo ES emisiju tirdzniec ības sistēma veicinās oglekļa piesaistes un uzglab āšanas ieviešanu,
kamēršītehnoloģija nav izstr ādāta un gatava lieto šanai; tomēr mudina uz ņēmumus patur ētp rātākoncepciju
par gatavību oglekļa piesaistei, kad tiek veidotas jaunas sp ēkstacijas, kas darbin āmas ar fosilo kurin āmo;
44. aicina Komisiju steidzami iesniegt priek šlikumu ties ību aktam par oglek ļa piesaisti un uzglab āšanu, lai
risinātu juridiskos jaut ājumus, kas saist īti ar CO2uzglabāšanu un transport ēšanu, un tādējādi izveidot
pamatu to ieguld ījumu drošībai, kas saist īti aršādiem projektiem;
45. aicina Komisiju nov ērtēt oglekļa piesaistes un glab āšanas iespējamos riskus un noteikt pras ības attie-
cībāuz tās darbības licencēšanu un atbilsto šu identificēto risku un ietekmes p ārvaldību;
46. uzsver, ka, p ētot iespējas parģeoloģisku uzglab āšanu, kas veido da ļu no oglek ļa piesaistes un uzgla-
bāšanas tehnolo ģijas, tiek garant ēts, ka CO2tiks uzglab āts droši un ilgsto ši vietās, kurās netiek pie ļauta
oglekļa atpakaļnoplūde atmosfērātūkstošiem gadu ilgi;
47. uzskata, ka demonstr ējumu projekti, kas saist īti“tīro ogļu”tehnoloģijām, jāieviešvēsturiski
tradicionālas ogļu ieguves teritorij ās, kas pārcietušas pārveides plānu ietekmi un ko sk ārusi finansējuma
apjoma samazin āšana pašreizēja finanšup lāna (2007. g. —2013. g.) izstr ādāšanas rezultātā;
48. aicina Komisiju iesp ējamiīsālaikānoteikt skaidras politiskas pamatnost ādnes attiecībāuz turpmāku
oglekļa piesaistes un uzglab āšanas tehnolo ģijas pētniecības veicināšanu, izpētīt veidus, kādos oglekļa piesaiste
un uzglabāšana var tikt izmantota saist ībāar komerci ālu elektroener ģijas ražošanu, un iesniegt priek šliku-
mus, lai nov ērstu pretrunas starp oglek ļa piesaistes un uzglab āšanas proced ūru piemērošanu un emisiju
tirdzniecības sistēmu, vienlaic īgi nodrošinot, kašīs pamatnost ādnes un priek šlikumi netrauc ēatjaunīgo ener-
ģiju attīstību vai centienus palielin āt enerģijas efektivit āti;
49. uzsver, cik svar īgi ir inform ēt iedzīvotājus teritorij ās, kurāsi ro gļus pēkstacijas, par t ām raksturīgo
kaitīgo iedarbību, un uzsver, cik v ērtīgi ir public ētp ašreizējo elektrostaciju moderniz ācijas plānus un sama-
zināt to ietekmi uz vidi;
50. atzīst, ka tehnolo ģiskās attīstības pašreizējāposmāir aprēķināts, ka elektroener ģija, kas iegūta, izman-
tojot CCS risinājumus, būs tikpat dārga kāelektroener ģija, kas iegūta no atjaunojamiem ener ģijas avotiem;
51. uzsver cie šākas sadarbības nozīmi starp Komisiju un priv āto sektoru, lai “tīro ogļu”tehnoloģiju varētu
praktiskiīstenot;
52. uzsver, lai ar īCCS pētniecībai un attīstībai ir vajadz īgs lielāks finansējums, to nedr īkst piešķirt uz
atjaunojam ās enerģijas pētniecībai un attīstībai piešķirtāfinansējuma rēķina;
53. mudina Komisiju un dal ībvalstis uzs ākt informācijas kampa ņas par oglek ļa piesaistes un uzglab āšanas
tehnoloģijām, iesaistot ieinteres ētās aprindas un politi ķus;
54. brīdina nenon ākt vienpusējāatkarībāno konkrētiem piegādātājiem vai pieg ādes veidiem attiec ībāuz
gāzi un uzsver sa šķidrinātās dabas gāzes nozīmi attiecībāuz gāzes importa diversific ēšanu;
55. mudina Komisiju īstenot plašākusģeogrāfiskus pētījumus ar m ērķi atrast jaunus fosil ākurināmā
krājumus ES dal ībvalstu teritorij ā;
56. izsaka no žēlu, ka Komisija t ās sagatavotaj āenerģētikas paketēnav precīzāk izklāstījusi par energoap-
gādes ar naftu dro šību un aicina to iesniegt pazi ņojumu par šo jautājumu;16.10.2008. LV C 263 E/429 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
57. norāda, ka fosilais kurin āmais ir noz īmīgs substrāts, kas varētu būt par pamatu ūdeņražar ažošanai
lielāapjomāgan kāenerģijas nesējs, gan kākurināmais;
58. paužbažas par plašo ar akmeņoglēm darbināmo spēkstaciju celtniec ībuĶīnāun Indijā(uz kurāmkā
jaunattīstības valstīm neattiecas Kioto Protokola saist ības), uzsverot, ka ir paredzams, ka 2007. gad āĶīna
CO2emisiju apjoma zi ņāpārspēs ASV; tom ēr atzīmē,k aĶīna un Indija cen šas dažādot savus ener ģijas
avotus; uzsver ES videi draudz īgo energotehnolo ģiju eksporta potenci ālu; uzsver, ka ES, lai veicin ātu oglekļa
emisiju samazin āšanu, vienlaikus nodro šinot ekonomisko izaugsmi, ieguld ījumu veikšanājaunattīstības
valstu infrastrukt ūrāpar prioritāti ir jāizvirza videi draudz īgas energotehnolo ģijas, ko papildina resursu palie-
lināšana;
59. atbalsta Komisijas sadarb ību arĶīnu,īpaši 2005. gad ānoslēgto ES un Ķīnas partner ību klimata
pārmaiņu jomāun tai sekojo šo 2006. gada Sapra šanās memorandu par sadarb ību zema līmeņa emisiju
elektroener ģijas ieguves tehnolo ģiju jomā, kam vajadz ētu veicināt videi draudz īgu energotehnolo ģiju izstrādi;
aicina Komisiju sadarboties ar Ķīnu, lai izveidotu videi draudz īgu energotehnolo ģiju sekmēšanas stratēģiju un
noteiktu svar īgākos pasākumus un starpposma m ērķusšo tehnoloģiju izstrādei un ievie šanaišajāvalstī;
mudina Komisiju nodibin ātlīdzīgas attiecības ar citām jaunajām tirgus ekonomikas valst īm, joīpašitādām
kāIndija un Braz īlija, kurāma rīvar būt pieejami lieli og ļuk rājumi;
60. atzīmēStarptautisk ās Enerģētikas aģentūras 2005. gada p ētījuma atzinumus, kuros konstat ēts, ka
ieviest dažas tehnoloģijas valstīs, kas nav pievienoju šās Ekonomisk ās sadarbības un attīstības organiz ācijai,
varētu izrādīties finansiāli daudz izdev īgāk un varētu būtīpaši nozīmīgi vietās, kur pastāvbūtiskas atšķirības
starp valsts ģeoloģisko situāciju un dabas resursiem; uzskata, ka šādos gadījumos valstis var ētu apsvērt
finansiāla atbalsta pie šķiršanu jaunatt īstības valstīm, lai palīdzētu tām sasniegt to tehnolo ģiju ieviešanas mēr-
ķus; uzsver, ka t āpēcs pēja nodot tehnolo ģiju ieviešanas līdzekļus citām valstīm uzlabotu efektivit āti, nodro-
šinot to, ka tehnolo ģiju ieviešana notiek tur, kur var pan ākt vislielāko izmaksu lietder ību;
61. aicina Komisiju atbalst īt Pasaules Bankas un re ģionālās attīstības banku centienus izveidot ieguld ī-
jumu sistēmu enerģētikas jomā, risinot izmaksu un riska jaut ājumus, kāarīmēģinot novērst institucion ālus
un ar inform ācijas trūkumu saist ītusšķēršļus tādu valsts un priv ātāsektora attiec ību sekmēšanai, ar kuru
palīdzību sniedz atbalstu zema oglek ļa satura un bezoglek ļa tehnoloģiju izmanto šanai; aicina Komisiju izv ēr-
tētd ažādus mehānismus, kas izveidoti, lai nodro šinātu sadarbību pētniecības un attīstības jomā, un citus
tehnoloģiju nodošanas mērķus, piemēram,Āzijas un Klus āokeāna valstu partner ību par tīru attīstību un
klimatu un Vado šo forumu oglek ļa atdalīšanas jautājumos; aicina Komisiju izstr ādāt starptautisk ās finansēša-
nas, inform ācijas apmai ņas un pētniecības un attīstības mehānismu novērtēšanas kritērijus,ņemot vērāto,
ka tie var ilgtermi ņāveicināt zema oglek ļa satura un bezoglek ļa tehnoloģiju attīstību;
62. prasa Komisijai nov ērtēt enerģētikas politikas priek šlikumu teritori ālo ietekmi un iesniegt dal ībvalstīm
šānovērtējuma secinājumus;
63.ņemot vērāsituācijas steidzam ību, aicina nekav ējoties palielin āt atbalstu jaunatt īstības valstīm attie-
cībāuz“tīro ogļu”tehnoloģiju izmanto šanu, kas ir pier ādīta kādzīvotspējīga un efekt īva;
64. atbalsta t ādu tehnolo ģiju un projektu veicin āšanu, kas uzlabo energoefektivit āti un energoapg ādes
drošību jaunattīstības valstīs un kas ir piel āgotiīpašišo valstu vajadz ībām un apstākļiem, piemēram, apmā-
cot cilvēkus ražot pašiem savas energoefekt īvas iekārtas, jo tas var pal īdzēt gan izveidot jaunas darba vietas,
gan vērsties pret turpm āku pārtuksnešošanos un klimata p ārmaiņām, kāarīvar uzlabot vesel ību;
Kodolener ģija
65. atzin īgi vērtēkodolenerģētikas paraugprojektu, ar kuru ir rad īts pamats visaptvero šam izklāstam,
kādas iespējas Eiropārada kodolener ģija;
66. uzsver, ka kodolener ģija ir neaizst ājama, lai apmierin ātu enerģijas pamatpiepras ījumu Eirop āvidējā
termiņā;C 263 E/430 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
67. atbalsta Eiropadomes priek šlikumu organiz ēt diskusiju bez jebk ādiem aizspriedumiem par kodolener-
ģijas iespējām un ar to saist īto risku;
68. norāda, ka pašreizējais kodolener ģijas pētīšanas finans ējums pārāk tiek koncentr ēts uz tehnolo ģijām,
kas saistītas ar drošības jomu;
69. atzīst, ka kodolener ģijai 15 dalībvalstīs no 27 ir iev ērojama noz īme apgādēar elektroener ģiju, nodro-
šinot trešdaļu no ES elektroapg ādes;
70. norāda, ka kodolener ģijas ražošana ES vair ākus desmitus gadu ir att īstījusies rūpnieciski lielos apjo-
mos, nepārtraukti uzlabojot uzticam ības un dro šības pakāpi;
71. atzīmē, ka no Eiropas Savien ības valstīm Somijā, Francijā, Bulgārijā, Rumānijā, Slovākijā, Lietuvā
(sadarbojoties ar Latviju un Igauniju), Apvienotaj āKaralistē, PolijāunČehijātiek celtas jaunas kodolsp ēksta-
cijas, plānots tās celt vai tiek p ētītašāda iespēja;
72. Norāda, ka kodolener ģija Eiropāpašreiz ir lielākais enerģijas avots ar nelielu oglek ļa saturu un uzsver
tās iespējamo nozīmi klimata p ārmaiņu apkarošanā;
73. norāda uz Apvienoto N āciju Organiz ācijas Klimata p ārmaiņu starpvald ību padomes ( IPCC )3 .z iņo-
jumu, kurākodolenerģija ir minēta kāklimata pārmaiņu samazināšanas iespēja;
74. norāda, ka lēmums par ikvienas dal ībvalsts izšķiršanos par vai pret kodolener ģijas izmanto šanu
paliek tās ekskluzīvākompetencē, bet tas var ietekm ēt elektroener ģijas cenu tendences cit ās dalībvalstīs;
75. aicina Komisiju ierosin āt pasākumus, kas paredz ēti, lai ES saglab ātu augsta līmeņa prasmes, kas vaja-
dzīgas, ja kodolener ģijas izvēle jāsaglabākāviena noīstenojamām;
76. norāda, kaīstermiņa un vidēja termiņalēmumi par kodolener ģijas izmanto šanu arītieši ietekmēs
mērķus klimata jom ā, ko ES var ētu noteikt tuvu realit ātei; norāda, ka, atsakoties no kodolener ģijas izmanto-
šanas, nav iesp ējama mērķu sasniegšana, kas noteikti attiec ībāuz siltumn īcefekta gāzu emisijas samazin ā-
šanu un klimata p ārmaiņun o vēršanu;
77. atgādina, ka dal ībvalstis, kas izmanto kodolener ģiju, ir apņēmušās ievērot starptautiski sp ēkāesošus
drošības un neizplat īšanas standartus un šajāsakarāatzīstEuratom līgumaīpašo nozīmi;
78. atzin īgi vērtēaugsta līmeņa grupas izveido šanu kodoldro šības un atkritumu p ārvaldības jautājumos,
kas ir svarīga ieinteres ēto personu platforma ce ļa kartes apsprie šanai par ieguld ījumiem kodolener ģētikā, kas
veicināspārredzamu, pien ācīgi organizētu un līdzsvarotu dialogu par visiem jaut ājumiem, kas saist īti ar
šādas enerģijas izmanto šanu un tāsr ažotņu izvietošanu;
79. atzin īgi vērtēKomisijas aicin ājumu Eiropas Savien ībāobligāti ieviest kop ējus kodoldro šības robežlī-
meņus;šajāsakarāprasa, lai, pamatojoties uz paraugprakses sal īdzinošuvērtējumu,šie robežlīmeņi atspo-
guļotu augstākos iespējamos drošības standartus;
80. uzsver ilgtsp ējīgas kodolener ģijas tehnolo ģijas platformas, kas uzs ākta 2007. gada septembr īnozīmī-
gumu, veidojot Eiropas strat ēģiskāspētniecības programmu kodoldal īšanas jomā;
81. uzsver, ka atkl ātāsu rāna atradnes vis āpasaulēvarēs nodrošināt pieprasījumu pēcu rāna vairāk nekā
200 gadu un ka šīs atradnesļauj turpmāk radīt iespējas izkliedēt energoapg ādes drošības politisko risku vai
izlīdzinājumu starp risku, cenu un atra šanās vietas iesp ējām attiecībāuz kodoldegvielas avotiem;16.10.2008. LV C 263 E/431 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris
82. uzsver, ka izmai ņas, kas paredz ētas sakarāar Generation IV starptautisko forumu, kura loceklis ir
Eiropas Savien ības Kodolener ģijas Kopiena, liecina, ka kodolener ģijai var būt ilgstošanākotne, plaši izman-
tojot resursus, kas papla šinās iespējamo kodolener ģijas izmanto šanas laika posmu t ūkstošiem gadu un ļoti
ievērojami samazin ās to atkritumu apjomu un radioaktivit āti, kuru ražošana ir neizb ēgama;
83. uzsver Komisijas izteikumus par kodolener ģijas konkur ētspēju un norāda, ka ES finan šulīdzekļi sai-
stībāarEuratom Septīto Pētniecības pamatprogrammu galvenok ārt jāizmanto pētniecībai drošības un kodol-
sintēzes jomā; norāda, ka, lai pan āktu vislabāko atbilstību ES strat ēģijas kritērijiem, Kopienas centieni j āap-
vieno ar pētniecību, kuras m ērķis ir izstrādāt jaunas paaudzes notur īgu kodolener ģijas tehnolo ģiju;
84. norāda, kodolener ģijas ražošanu ne visai ietekm ēsu rāna cenu sv ārstības, jošākurināmācenasļoti
maz ietekm ēelektrības cenu;
85. uzsver stabila juridisk āun politiskāregulējuma nepiecie šamību,ņemot vēra ilgtermiņa ieguldījumus;
86. norāda uz 2006. gad āīstenoto Eirobarometra aptauju, saska ņāar kuru labas iedz īvotāju zināšanas
lielāmērāietekmēviņu attieksmi attiec ībāuz kodolener ģiju; tādēļuzsver, cik svar īgs ir atklāts sabiedrības
dialogs par kodolener ģiju visās dalībvalstīs, lai veicin ātu sabiedrības inform ētību par kodolener ģijas pozitīvo
un negatīvo ietekmi, pirms tiek pie ņemti jebkādi politiski l ēmumi;
87. aicina Komisiju un dal ībvalstis beidzot pan ākt progresu jaut ājumāpar galīgu ieglabāšanu, lai izbeigtu
atkritumu pagaidu uzglab āšanu tuvu zemes virsmai;
88. atgādina, ka Generation IV reaktori ir paredz ēti, lai uzlabotu degvielas efekt īvu izmanto šanu un sama-
zinātu atkritumu daudzumu; t ādēļaicina Komisiju un dal ībvalstis koncentr ēties uz pietiekami struktur ālu
materiālu izstrādāšanu un kodolkurin āmāizmantošanas optimiz ēšanu, kāarīto projektu atbalst īšanu, kuru
mērķis ir Generation IV ģeneratoru prototipu izstr ādāšana;
89. atzīmē, ka kodolener ģijas izmanto šana var rad īt sinerģiju ar atjaun īgajiem ener ģijas veidiem, nodro ši-
not sākotnējas metodes efekt īvai un lētaiūdeņraža vai biodegvielas ra žošanai;
90. atgādina, ka vis āpasaulētiek plānotas un būvētas daudzas kodolsp ēkstacijas un ka b ūtiska nozīme ir
tam, lai Eiropas uz ņēmumi piedal ītos to celtniec ībāgan no rūpnieciskās stratēģijas viedokļa, gan tādēļ, lai
nodrošinātu iespējami visstingr ākos drošības principus vis āpasaulē;
91. visbeidzot nor āda, kāda nozīme ir Euratom aizdevumiem, un aicina dal ībvalstis arīturpmāk padarīt
iespējamušāinstrumenta izmanto šanu;
*
**
92. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.C 263 E/432 LV 16.10.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2007. gada 24. oktobris