Priekšlikums padomes Lemumam par nostāju, kas jāpieņem ĀKK un EK vēstnieku komitejā par Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra statūtiem, reglamentu un finanšu noteikumiem /* COM/2005/0101 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.03.2005 COM(2005) 101 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nostāju, kas jāpieņem ĀKK un EK vēstnieku komitejā par Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra statūtiem, reglamentu un finanšu noteikumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Kotonū 2000. gada jūnija Nolīgumā paredzēts pastiprināt un konsolidēt Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) lomu, lai stiprinātu ĀKK institucionālās spējas, jo īpaši informācijas vadību, lai paātrinātu piekļuvi tehnoloģijām, palielinot lauksaimniecības ražību, komercializāciju, pārtikas nekaitīgumu un lauku attīstību. Kotonū Nolīguma III pielikumā paredzēts, ka tiks atjaunināti Centra statūti un reglaments, kā arī finanšu noteikumi un darbinieku nodarbināšanas kārtība. Dalībvalstis tiek aicinātas izskatīt turpmāk sniegtos priekšlikumus. Tāpat tās tiek aicinātas pieņemt lēmumu par Kopienas nostāju, kas jāpieņem ĀKK un EK vēstnieku komitejā par Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra statūtiem, reglamentu un finanšu noteikumiem. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nostāju, kas jāpieņem ĀKK un EK vēstnieku komitejā par Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra statūtiem, reglamentu un finanšu noteikumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], tā kā (1) Saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū[2], un jo īpaši tā III pielikumu, ir jāpieņem Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra, turpmāk tekstā – „Centrs”, statūti, reglaments un finanšu noteikumi, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Kopiena ĀKK un EK vēstnieku komitejā pieņem šādu nostāju par Centra statūtiem un reglamentu, pamatojoties uz ĀKK un EK vēstnieku komitejas lēmuma projektu, kas sniegts I pielikumā. 2. pants Kopiena ĀKK un EK vēstnieku komitejā pieņem šādu nostāju par Centra finanšu noteikumiem, pamatojoties uz ĀKK un EK vēstnieku komitejas lēmuma projektu, kas sniegts II pielikumā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Projekts ĀKK UN EK VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. ..… par Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) statūtiem un reglamentu ĀKK UN EK VĒSTNIEKU KOMITEJA, ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū[3], turpmāk tekstā — „Nolīgums”, un jo īpaši tā III pielikuma 3. panta 4. punktu; ņemot vērā 2000. gada 12. septembra Iekšējo nolīgumu, ko parakstījuši dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldīšanu atbilstoši Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolam, tā kā (1) Piemērojot Kotonū Nolīguma III pielikuma 3. panta 4. punktu, pēc tā parakstīšanas Vēstnieku komiteja nosaka Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (turpmāk tekstā — „Centrs”) statūtus un reglamentu, un jo īpaši tā uzraudzības institūcijas. (2) Piemērojot Nolīguma 2. protokola 1. panta otro daļu par privilēģijām un neaizskaramību, tās ir piemērojamas Centra personālam. (3) Jāizveido valde, Centra uzraudzības institūcija Nolīguma III pielikuma 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants 1. Centrs ir juridiska persona, un visās Kotonū Nolīguma pusēs tam ir piešķirtas visplašākā tiesību un rīcības spēja, kāda atzīta tādām pašām juridiskajām personām. 2. Centra darbiniekiem ir privilēģijas, neaizskaramība un atvieglojumi, kas paredzēti 2. protokolā par privilēģijām un neaizskaramību un kas minēti Nolīgumam pievienotajā VI un VII deklarācijā. 3. Centram nav peļņas gūšanas nolūku. 4. Centra pagaidu mītne ir Vageningenā (Nīderlandē) ar nodaļu Briselē. 2. pants Centra funkcijas ir noteiktas Nolīguma III pielikuma 3. panta 1., 2. un 3. punktā. 3. pants 1. ĀKK un EK vēstnieku komiteja, turpmāk tekstā — „Komiteja”, ir Centra uzraudzības iestāde saskaņā ar Nolīguma III pielikuma 3. panta 4. un 5. punkta noteikumiem. 2. Saskaņā ar 4. panta noteikumiem izveido valdi. 3. Centra darbība notiek tiešā saistībā ar iestādēm un struktūrām, kas minētas Nolīgumā vai tam pievienotajās deklarācijās; tās pēc vajadzības uzaicina reģionālās un starptautiskās iestādes, jo īpaši tās, kas atrodas Kopienā un ĀKK valstīs un izskata lauksaimniecības un lauku attīstības jautājumus. 4. Pēc valdes ierosinājuma regulāri vērtē Centra darbību. 4. pants 1. Tiek izveidota valde, kurai tehniskā, administratīvā un finanšu ziņā jānodrošina Centra darbības pamats, uzraudzība un kontrole. 2.1. Valdi veido pēc paritātes principa no 6 locekļiem, kuriem ir liela pieredze lauksaimniecības un lauku attīstības iestāžu vadībā, vēlamas arī zināšanas tehniskajos vai zinātniskajos jautājumos, kā arī lauksaimniecības un lauku informācijas vadības un izplatīšanas jautājumos. 2.2. Par valdes locekļiem no Nolīguma pušu valstspiederīgajiem vienojas attiecīgās puses, ņemot vērā vajadzīgo kvalifikāciju. Viņu iecelšanu apstiprina Vēstnieku komiteja. Komiteja ieceļ sešus locekļus ilgākais uz 5 gadiem, termiņa vidū stāvokli pārskata. 2.3. Valdes darbā novērotāju statusā piedalās Eiropas Komisijas, ES Padomes Ģenerālsekretariāta un ĀKK Sekretariāta pārstāvis. 2.4. Valdes locekļi saskaņā ar reglamentu ilgākais uz pieciem gadiem ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja amats ir pusei (ĀKK vai EK), kurai nav Centra direktora amata. Priekšsēdētāja vietnieka amats ir pusei, kurai nav valdes priekšsēdētāja amata. 2.5. Valde saskaņā ar reglamentu pieņem lēmumus ar klātesošo vai pārstāvēto locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Katram valdes loceklim ir viena balss. Ja balsis sadalās vienādi, izšķirīga ir priekšsēdētāja balss. 2.6. Katras sanāksmes darbs tiek protokolēts un ir konfidenciāls. 3.1. Valde nodrošina tiešu Centra darbības uzraudzību. Gadā tai ir līdz četrām kārtējām sanāksmēm. Pēc Komitejas vai priekšsēdētāja ierosmes vai pēc direktora pieprasījuma tā var sanākt arī katru reizi, kad vajadzīgs, lai veiktu tās uzdevumus. 3.2. Centra direktors piedalās valdes darbā konsultanta statusā. Sekretariātu valdei nodrošina Centrs. Valde var uzaicināt citus Centra vadības locekļus un pārējos darbiniekus, un/vai ekspertus no citurienes sniegt atzinumu par konkrētiem jautājumiem. 3.3. Valdei ir pienākums: a) konsultēt un atbalstīt direktoru Centra vadības līmenī un nodrošināt Komitejas paredzēto noteikumu un mērķu pareizu izpildi; b) pēc Centra direktora ierosinājuma: i) pieņemt Centra vispārējo stratēģiju, kas iesniedzama Komitejā apstiprināšanai; ii) apstiprināt gada un daudzgadu darbību plānus; iii) apstiprināt organizācijas struktūru, personāla politiku un organizācijas shēmu; iv) apstiprināt jaunu darbinieku pieņemšanu un atjaunošanu, pašreizējo darbinieku līgumu pagarināšanu vai laušanu; v) apstiprināt Centra gada budžetu; vi) pieņemt gada finanšu pārskatus, pamatojoties uz revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis grāmatvedības revidentu birojs; vii) apstiprināt gada ziņojumus un nosūtīt tos Komitejai, lai tā varētu pārbaudīt Centra darbību atbilstību mērķiem, kas noteikti Nolīgumā un apstiprinātajā vispārējā stratēģijā; c) vajadzības gadījumā informēt Komiteju par visiem svarīgajiem jautājumiem, ar ko valde saskārusies, pildot savas funkcijas. 3.4. Valde atskaitās Komitejai. 4. Pēc direktora ierosinājuma valde apstiprina revīzijas biroja iecelšanu CTA finanšu stāvokļa un grāmatvedības pārbaudei. 5. Valde izstrādā savu reglamentu. 5. pants 1. Centru vada direktors, ko ieceļ Vēstnieku komiteja ilgākais uz pieciem gadiem. Komiteja pilnvaro savus līdzpriekšsēdētājus parakstīt līgumu ar direktoru. Minēto līgumu sagatavo un pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti atbilstoši režīmam, kurš piemērojams Centra personālam. Vēstnieku komiteja ir kompetenta pieņemt visus vajadzīgos lēmumus par direktoru. 2. Direktors nodrošina Centra juridisko pārstāvību un īsteno Vēstnieku komitejas noteiktās pamatnostādnes. Viņš atskaitās minētajai komitejai. 3. Direktors, saņēmis valdes piekrišanu, iesniedz Komitejā apstiprināšanai Centra darba programmas un gada budžetus, kas sagatavoti saskaņā ar 2. pantā uzskaitītajām funkcijām. 4. Direktors regulāri informē Valdi par Centra darbību. 5. Direktors ik gadu sagatavo vispārēju ziņojumu par Centra darbību un finanšu stāvokli, ko viņš, saņēmis valdes piekrišanu, iesniedz Komitejai vēlākais deviņu mēnešu laikā. 6. Direktors ir atbildīgs par Centra organizāciju un vadību. Viņš ziņo valdei par pasākumiem, kas veikti saistībā ar reglamentu, lai piemērotu noteikumus, kas attiecas uz Centru. 6. pants Centra budžetu finansē atbilstoši Nolīguma Finanšu protokola 1. pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Budžetā var izmantot arī citus resursus. 7. pants Komiteja pēc valdes ieteikuma var grozīt pašreizējos darbības noteikumus. 8. pants ĀKK valstīm, dalībvalstīm un Kopienai jautājumos, kas attiecas uz katru no tām, ir jāveic pasākumi, lai izpildītu šo lēmumu. 8.a pants Ar šo lēmumu aizstāj un atceļ ĀKK un EK Vēstnieku komitejas 1991. gada 19. aprīļa Lēmumu 1/91 par CTA darbības noteikumiem un ĀKK un Vēstnieku komitejas 1991. gada 19. aprīļa Lēmumu 3/91, ar ko nosaka CTA Konsultatīvās komitejas statusu un darbības kārtību. 9. pants Šis lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā. Briselē, ĀKK un EK Vēstnieku komitejas vārdā — priekšsēdētājs II PIELIKUMS Projekts AKK UN EK VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. ….. par Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) finanšu noteikumiem AKK UN EK VĒSTNIEKU KOMITEJA, ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, turpmāk tekstā — „Nolīgums”, un jo īpaši tā III pielikuma 3. panta 4. punkta b) un d) apakšpunktu[4], ņemot vērā 2000. gada 12. septembra Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kas tikās Padomē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldīšanu atbilstoši Partnerattiecību nolīguma Finanšu protokolam, ņemot vērā 9. Eiropas attīstības fondam piemērojamos finanšu noteikumus[5], ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas izstrādāts saskaņā ar Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehnisko centru, tā kā - Vēstnieku komitejai pēc Kotonū nolīguma parakstīšanas ir jāpieņem Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra, turpmāk tekstā — „Centrs”, finanšu noteikumi; - Vēstnieku komitejai ir jānosaka Centra budžeta pieņemšanas procedūras, IR PIEŅĒMUSI LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKĀ CENTRA FINANŠU NOTEIKUMUS. I. VISPĀRĒJIE PRINCIPI BUDžETA VIENOTīBAS UN PRECIZITāTES PRINCIPS, KONTU LīDZSVARA UN VIENOTīBAS PRINCIPS 1. pants 1. Visi Centra ieņēmumi un izdevumi jāiekļauj budžeta prognozē, kuras pamatā ir darba programma, ko izstrādā katram budžeta gadam, un tie jāiekļauj budžetā. 2. Budžetā ierakstītajiem ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā. 2. pants Budžetu izveido un izpilda eiro, un rēķinus izraksta eiro. Tomēr sttiecībā uz skaidras naudas norēķiniem Centram ir atļauts veikt operācijas ES un ĀKK valsts valūtās. 3. pants 1. Ieņēmumus veido Eiropas Attīstības fonda, turpmāk tekstā — „EAF”, ieguldījumi, nodokļu atvilkumi no algas, atlīdzības un citiem no Centra gūtiem ienākumiem, kā arī dažādi citi ieņēmumi. 2. Ieņēmumus var arī veidot citu ieguldītāju ieguldījumi Centra budžetā. 3. Centrs var arī trešo personu vārdā pārvaldīt resursus, kas paredzēti Kotonū nolīguma III pielikumā noteikto darbību līdzfinansēšanai. Šo resursu pārvaldībai piemērojamie finanšu noteikumi ir minēti 34. pantā. 4. pants Izdevumu tāmē iekļauj darbības un dalības izdevumus. Budžetā tie ir skaidri jānodala. 5. pants 1. Budžeta gads sākas katra gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī. 2. Budžetā ierakstītie līdzekļi ir izmantojami budžeta gada laikā. a) Tomēr budžeta gada laikā pienācīgi iekļautos, bet līdz minētā budžeta gada 31. decembrim neizmantotos līdzekļus automātiski pārceļ uz nākamo budžeta gadu. Šie līdzekļi ir skaidri jānorāda konkrētā budžeta gada pārskatā. b) Budžeta gada beigās neizmantotie līdzekļi tiek pārnesti piecgadu budžetā, kas Centram paredzēts ĀKK un EK Nolīgumā. 3. Ja, sākoties budžeta gadam, budžets galīgajā variantā nav pieņemts, direktors Centra darbības nepārtrauktības nodrošināšanai var izmantot mēneša izdevumus tādā apmērā, lai tie katrā nodaļā nepārsniegtu vienu divpadsmito daļu no atbilstošajiem līdzekļiem, kas apstiprināti iepriekšējā gada budžetā. Attiecībā uz ceturkšņa dalības izdevumiem, kas izmaksājami avansā un apstiprināti iepriekšējā gada budžetā, saistību izpildes darbības var veikt pa pantiem ar nosacījumu, ka tās nepārsniedz vienu ceturtdaļu no iepriekšējā gada apstiprināto līdzekļu kopsummas. PAREIZAS FINANŠU VADĪBAS PRINCIPI 6. pants 1. EAF rīcībā nodotos resursus izmanto atbilstoši pareizas finanšu vadības principam, t. i., atbilstoši ekonomijas, lietderīguma un efektivitātes principam. 2. Ekonomijas princips nosaka, ka resursus izmanto noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu. Lietderīguma princips paredz samērību starp izmantotajiem līdzekļiem un sasniegtajiem rezultātiem. Efektivitātes princips paredz konkrētu izvirzīto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu. 3. Mērķiem jābūt skaidri formulētiem, un to īstenošana jākontrolē ar izmērāmiem rādītājiem. Vajadzības gadījumā projektos, kas finansējami no Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, jāpamatojas uz iepriekšēju novērtējumu. II. BUDŽETA IZVEIDE 7. PANTS 1. Atbilstīgi stratēģiskajam plānam un nepārsniedzot ar finanšu protokolu Centram piešķirto kopbudžetu direktors izstrādā gada darba programmas projektu un tam atbilstošo budžetu. Šo projektu iesniedz Vēstnieku komitejai, turpmāk tekstā — „Komiteja”, vēlākais iepriekšējā budžeta gada 1. jūlijā. 2. Centrs nosūta vienu programmas projekta un budžeta eksemplāru Eiropas Komisijai, kas uzsāk nepieciešamās apstiprināšanas procedūras. 3. Budžetu pieņem Vēstnieku komiteja. 8. pants 1. Maksāšanas kārtību, ko piemēro Eiropas Attīstības fonda ieguldījumam, nosaka Centra un Komisijas parakstītā piešķīrumu līgumā. 2. Centrs, pamatojoties uz pārbaudītiem finanšu pārskatiem, pārskaita EAF iepriekšējā gada ieguldījumu, kas atbilst anulētajiem kredītiem. 3. Budžetu iedala kategorijās (budžeta sadaļās), nodaļās, pantos un posteņos atkarībā no ieņēmumu vai izdevumu veida vai mērķa. 9. pants Vajadzības gadījumā direktors iesniedz budžeta papildinājumu vai labojumu projektu, ko pārbauda un apstiprina tādā pašā veidā un ievērojot tādas pašas procedūras, kā sākotnējo budžeta prognozi. III. BUDŽETA IZPILDE 10. pants 1. Par budžeta izpildi piešķirto līdzekļu robežās atbild direktors. Par finanšu vadību viņš atskaitās Komitejai. 2. Direktoram jāizmanto budžeta līdzekļi saskaņā ar 6. pantā norādītajiem pareizas finanšu vadības principiem. 11. pants 1. Ieņēmumus un izdevumus var izdarīt vienīgi ar asignāciju attiecīgajā budžeta pantā. Izdevums var veikt vai atļaut, nepārsniedzot attiecīgajam budžeta gadam piešķirtos līdzekļus. 2. Ieņēmumus un izdevumus grāmato kontos, norādot kopējo summu un tos savstarpēji nekoriģējot. Atkāpjoties no šī noteikuma, var atskaitīt šādas atļautās summas: a) soda naudas, kas uzliktas līgumslēdzējiem; b) summas, ar ko koriģē nepareizi samaksātās summas, ar kurām var veikt iepriekšēju atvilkumu jaunu norēķinu laikā atbilstīgi attiecīgajai nodaļai, pantam un budžeta gadam, uz ko attiecas pārmaksa; c) to transportlīdzekļu, materiālu un iekārtu vērtību, kas pārņemta, iegādājoties tādus pašus jaunus priekšmetus; pirkuma neto cenu grāmato kontos kā vēsturisko izmaksu inventāra novērtēšanai; d) cenu atlaides un rabatus, kas atskaitīti no faktūrrēķiniem un maksājamiem rēķiniem. Atkāpjoties no šā noteikuma, vienmēr tajā pašā postenī (līnijā), kurā sākotnējie izdevumi, var grāmatot: a) ieņēmumus no nepareizi samaksātu summu atmaksāšanas; b) iekasētos apdrošināšanas maksājumus; c) ieņēmumus no transportlīdzekļu, materiālu un iekārtu pārdošanas to atjaunošanas gadījumā; d) ieņēmumus no publikāciju un filmu pārdošanas; e) budžeta gadā konstatētās valūtas maiņas kursa starpības, par ko var saņemt kompensāciju; gala rezultātu, ko vai nu negatīvu, vai pozitīvu norāda finanšu pārskatā. 12. pants Pārskaitījumus no sadaļas uz sadaļu iesniedz Komitejā apstiprināšanai. Par pārskaitījumiem no nodaļas uz nodaļu vai nodaļu iekšienē lēmumus pieņem direktors, kas par tiem informē Komiteju. 13. pants Centra ieņēmumi tiek iemaksāti vienā vai vairākos kontos, kas atvērti Centra vārdā. IV. FINANŠU KONTROLE 14. pants 1. Saskaņā ar Centra pieņemtiem pamatnoteikumiem un ņemot vērā risku un finansēto darbību būtību, direktors, ierēdnis, kas pilnvarots atļaut maksājumus, izveido struktūru, kā arī finanšu kontroles procedūras un vadības sistēmu, kas nepieciešama tās uzdevumu veikšanai, proti, attiecīgā gadījumā, pēckontrolei. Pirms kādas darbības atļaušanas darbiniekam, kas nav darbībā iesaistītā persona, ir jāpārbauda darbības praktiskie un finanšu aspekti. Darbības funkciju un kontroles funkciju jomai jābūt skaidri nodalītai. 2. Katram darbiniekam, kas piedalās darbību finanšu vadībā vai kontrolē un kas uzskata par nelikumīgu vai pretrunīgu pareizas finanšu vadības principiem vai ētikas noteikumiem lēmumu, ko priekšnieks viņam liek piemērot vai akceptēt, par to rakstiski informē priekšnieku. Ja priekšnieks tomēr darbiniekam liek turpināt darbību, viņam attiecīgais rīkojums jāformulē rakstiski. Darbinieks pēc tam informē par to direktoru. Ja samērīgā laika posmā (ilgākais sešās nedēļās) netiek veikti nekādi pasākumi, atkarībā no jautājuma steidzamības un svarīguma darbinieks par to informē Vēstnieku komiteju. Tas pats noteikums ir piemērojams, ja darbinieks, kas piedalās operāciju finanšu vadībā vai kontrolē, uzskata šajā sakarā notiekošu darbību par ļaunprātīgu, krāpniecisku vai nelikumīgu. V. BUDŽETA PĀRVALDĪBA 15. pants 1. Centra budžetu pārvalda, ievērojot kredītrīkotāja un grāmatveža funkciju nošķiršanas principu. Par kredītu pārvaldību atbild kredītrīkotājs, un tikai viņa kompetencē ir uzņemties izdevumus, konstatēt iekasēšanas tiesības un izdot iekasēšanas rīkojumu un maksājuma uzdevumu. 2. Iekasēšanu un maksāšanu nodrošina grāmatvedis. 3. Kredītrīkotājs nevar veikt grāmatveža funkcijas. 16. pants 1. Par visiem pasākumiem, par kuriem Centrs var veikt maksājumus, iepriekš jāiesniedz saistību priekšlikums kopā ar attaisnojošo dokumentu oriģināliem, kas jānodod finanšu kontrolei iepriekšējai pārbaudei. 2. Saistības var attiekties uz regulāriem izdevumiem. 3. Saistību un maksājumu rīkojumus grāmato. 17. pants 1. Kredītrīkotājs izdevumu apzināšanai: a) pārbauda, vai kreditoram ir prasījuma tiesības, b) nosaka vai pārbauda prasījuma pamatotību un apmēru, c) pārbauda maksājuma prasības nosacījumus. 2. Lai varētu apzināt izdevumus, jāiesniedz attaisnojoši dokumenti, kas apliecina kreditora tiesības un vajadzības gadījumā sniegto pakalpojumu, piegādātās iekārtas vai veikto darbu, vai jāiesniedz citi dokumenti, kas attaisno maksājumu. Kompetentajam kredītrīkotājam jāapstiprina katrs lēmums par maksājumu. 18. pants 1. Izdevumu akceptēšana ir darbība, ar ko kredītrīkotājs, izdodot maksājuma uzdevumu, dod grāmatvedim rīkojumu samaksāt izdevumus, kurus viņš ir apzinājis. 2. Kopā ar maksājuma uzdevumu ir visu attaisnojošo dokumentu oriģināli; tie ir parakstīti, vai tiem pievienota izziņa, kas apliecina maksājamo summu pareizību, iekārtu saņemšanu un pakalpojuma sniegšanu. 3. Vajadzības gadījumā oriģinālu vietā var izmantot attaisnojošo dokumentu kopijas, kuru atbilstību oriģinālam ir apstiprinājis kredītrīkotājs. 4. Maksājuma uzdevumus iesniedz finanšu kontrolei iepriekšējas pārbaudes veikšanai. 5. Vajadzības gadījumā grāmatvedim nodoto maksājuma uzdevumu papildina izziņa, kurā norādīts, ka attiecīgie aktīvi ir iegrāmatoti inventāra sarakstā. 19. pants 1. Maksājums ir pēdējā darbība, kas Centru atbrīvo no saistībām pret kreditoriem. 2. Izdevumu samaksu nodrošina grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās. Gadījumā, ja atklāta būtiska kļūda, ja apstrīd maksājumu likumīgumu vai ja nav ievērotas finanšu noteikumos paredzētās formas, grāmatvedis aptur maksājumu. Viņam par to tūlīt jāinformē kredītrīkotājs, precizējot iemeslus, kuru dēļ viņš ir apturējis maksājumu. Maksājuma apturēšanas gadījumā direktors var uz savu atbildību rakstiski pieprasīt, lai maksājumu izdarītu. 20. pants 1. Maksājumus parasti izdara no bankas vai pasta konta, vēlams, ar bankas pārskaitījumu vai, ja tas ir pamatoti, ar čeku. Darījumus veic eiro, izņēmuma gadījumus Centrs pienācīgi pamato un apstiprina. 2. Uz čekiem un bankas vai pasta pārskaitījuma rīkojumiem jābūt diviem parakstiem — grāmatveža un kredītrīkotāja vai pārstāvja parakstam. 3. Pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ direktors var atļaut maksājumus skaidrā naudā. Par katru maksājumu skaidrā naudā ir jāizdod kvīts. 4. Ja ieņēmumus un izdevumus pārvalda datorizēti, paraksti var būt elektroniski. 5. Ja nav reālu valūtas maiņas kursu, maiņas kurss, kas izmantojams, lai aprēķinātu eiro veicamos maksājumus vai ieņēmumus, kuri jāiekasē ĀKK vietējā valūtā, ir bankā vai Centra pasta birojā reģistrētais tā mēneša pirmajā darba dienā spēkā esošais kurss, kad faktiski tiek izdarīta operācija. 21. pants 1. Lai veiktu dažu izdevumu kategoriju maksājumus, kas noteikti reglamenta piemērošanas noteikumos, saskaņā ar Centra izvirzītiem nosacījumiem var izveidot avansu kontu. 2. Visi lēmumi par atļauju izveidot avansu kontus jāpieņem direktoram, pamatojoties uz priekšlikumu, ko iesniedzis darbinieks, kas atbild par dokumentāciju. Pirms priekšlikumu nodod direktoram, tas vienmēr jāapstiprina grāmatvedim. 3. Katrā lēmumā par avansu kontu izveidi jāmin: a) avansu pārziņa identifikācijas dati, b) šim nolūkam iecelto pārziņu atbildība, c) visu izdevumu būtība un maksimālā summa, kā arī termiņš, d) maksimālā atļauto avansu summa, e) līdzekļi, kā tiek sniegti attaisnojošie dokumenti, un to iesniegšanas termiņi. 4. Kredītrīkotājam un grāmatvedim jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka saskaņoto avansu atļaujas tiek izdotas par pareizām summām un prasītajos termiņos. 22. pants 1. Direktors veic kredītrīkotāja funkcijas attiecībā uz Centra budžetā iegrāmatotajiem līdzekļiem. 2. Direktors dažas savas pilnvaras var deleģēt darbiniekam, kas ir viņa pakļautībā. Visos lēmumos par pilnvaru deleģēšanu jānorāda deleģēšanas ilgums un ierobežojumi. 23. pants 1. Direktors ieceļ grāmatvedi, kura pienākumi ir: a) pareizi veikt maksājumus, iekasēt ieņēmumus un iekasēt summas, uz kurām attiecas konstatētie prasījumi; b) izveidot un noformēt kontus saskaņā ar 25. pantu; c) veikt grāmatvedību saskaņā ar 25. pantu; d) īstenot grāmatvedības noteikumus un lietot grāmatvedības metodes, kā arī kontu plānu; e) noteikt un apstiprināt grāmatvedības sistēmas, kā arī vajadzības gadījumā apstiprināt kredītrīkotāja noteiktās sistēmas, kas paredzētas grāmatvedības informācijas sniegšanai vai pamatošanai; f) pārvaldīt skaidras naudas līdzekļus. 2. Grāmatvedis saņem no kredītrīkotāja pilnīgu informāciju, kuras uzticamību tas garantē un kura vajadzīga, lai izveidotu pārskatu, kas sniedz ticamu informāciju par Centra mantisko stāvokli un budžeta izpildi. 3. Atbilstoši šā panta 1. punktam un 21. pantam grāmatvedis ir vienīgais, kam piešķirtas tiesības rīkoties ar līdzekļiem un vērtībām. Viņš ir atbildīgs par to saglabāšanu. 4. Grāmatvedis, veicot savas funkcijas, var deleģēt dažus uzdevumus darbiniekiem, kuri hierarhijā viņam ir tieši pakļauti. Šīm personām uzticētos uzdevumus, kā arī viņu tiesības un pienākumus nosaka deleģēšanas akts. 24. pants 1. Lai iekasētu Centram pienākošās summas, kredītrīkotājs izdod iekasēšanas rīkojumu. 2. Grāmatvedis ir atbildīgs par iekasēšanas rīkojumiem, ko viņam nodevis kredītrīkotājs. 3. Par katru maksājumu skaidrā naudā grāmatvedis vai avansu pārzinis izdod kvīti. VI. UZSKAITE, PĀRSKATU SNIEGŠANA UN PĀRBAUDE, REVĪZIJA, REVĪZIJAS PALĀTA, EIROPAS BIROJS KRĀPŠANAS APKAROŠANAI 25. pants 1. Uzskaiti veic eiro par kalendāro gadu atbilstoši t. s. divkāršā ieraksta metodei. Tā pilnībā atspoguļo ieņēmumus un izdevumus no budžeta gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un uzskaites pamatā ir attaisnojošie dokumenti. Kontus slēdz budžeta gada beigās, lai varētu sagatavot Centra finanšu pārskatu. 2. Grāmatojumus izdara atbilstoši kontu plānam, kura budžeta posteņu nomenklatūrā ir skaidri nodalīti konti, pēc kā veido finanšu pārskatu, un konti, pēc kuriem veido ieņēmumu un izdevumu pārskatu. Šos grāmatojumus var saglabāt grāmatās vai kartītēs, kas ļauj izveidot vispārējo mēneša bilanci. Katru avansu grāmato pagaidu kontā un izlīdzina vēlākais nākamā budžeta gada beigās, izņemot pastāvīgus avansus. 3. Centrs sagatavo bilanci un finanšu pārskatu vēlākais katra gada 30. aprīlī. Bilance atspoguļo Centra mantisko stāvokli pagājušā finanšu gada 31. decembrī. Finanšu pārskatu veido: a) ieņēmumu tabula, kurā ir: - Eiropas attīstības fonda piešķirtie ieņēmumi, kas pamatojas uz apstiprinātām kārtējā budžeta gada saistībām un saistībām, kas pārnestas no iepriekšējiem budžeta gadiem; - faktiskie ieņēmumi no algas nodokļa un iekasētajiem procentiem; - citi faktiskie ieņēmumi; b) izdevumu tabulas, kurā ir: - faktiskie maksājumi par gada saistībām, kas pārnestas no iepriekšējiem budžeta gadiem; - faktiskie maksājumi vai saistības, kas maksājamas no N gada budžeta; - kopsavilkuma tabula, kurā parādīti faktiskie maksājumi par iekārtām, aprīkojumu un citiem inventāra priekšmetiem; - saistības, kuras ir atļauts pārnest uz nākamo budžeta gadu; c) piezīmes par finanšu pārskatu, kurās ir: - lietotie grāmatvedības principi; - kopsavilkuma tabulas par finanšu saistībām, kas maksājamas, samaksātas, anulētas vai pārnestas no iepriekšējiem gadiem un pašreizējā gadā; - detalizētas piezīmes un aprēķini, kas pamato finanšu pārskata posteņus. 4. Katru ceturksni izveido finanšu pārskatu, kurā parāda situāciju attiecībā uz pašreizējo budžeta izpildi un pārnesto līdzekļu izmantošanu; grāmatvedim jāapliecina šis pārskats un jānodod valdei. 26. pants Ārējie revidenti Centra valde ilgākais uz trim gadiem piedāvājumu konkursā, pamatojoties uz Centra direktora ieteikumu, izraugās revidentu firmu. Revidentu pilnvaras ir pārbaudīt Centra grāmatvedības dokumentus un skaidro naudu, lai pārliecinātos, vai inventāra saraksts un bilance ir sagatavota pareizi un ticami, un lai uzraudzītu, vai informācija par Centra norēķiniem ir pareiza. Revīzijas notiek, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem un vajadzības gadījumā uz vietas, un tās uzdevums ir noteikt iekasēto ieņēmumu un saskaņoto izdevumu likumīgumu un pareizumu, kā arī finanšu vadības kvalitāti. Noslēdzot katru budžeta gadu, vēlākais 1. oktobrī pēc iepriekšējā budžeta gada beigām, revidenti ziņo valdei par pilnvaru izmantošanu. Pamatojoties uz šo ziņojumu un finanšu pārskatu, valde atbrīvo direktoru no budžeta izpildes saistībām. 27. pants Atbilstoši devītā EAF finanšu noteikumiem Komisija (Kopienas vārdā), Revīzijas palāta un Eiropas birojs krāpšanas apkarošanai var uzsākt pārbaudes par kredītiem, ko EAF piešķīris Centram. Revīzijas palāta var pārbaudīt ieņēmumu un izdevumu likumību un pareizumu, kā arī Kotonū Nolīguma noteikumu un 9. EAF finanšu noteikumu ievērošanu. VII. KREDĪTRĪKOTĀJU, GRĀMATVEŽU UN AVANSU PĀRZIŅU ATBILDĪBA 28. pants Katrs kredītrīkotājs uzņemas disciplināro un, iespējams, finansiālo atbildību, ja viņš konstatē iekasēšanas tiesības vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumus vai paraksta maksājuma uzdevumu neatbilstoši šiem finanšu noteikumiem. Tas pats attiecas uz aktu nesagatavošanu par kredītsaistību uzņemšanos vai bez pamatojuma neveiktu vai aizkavētu iekasēšanas rīkojuma izdošanu. Šo atbildību var pieprasīt no kredītrīkotāja tikai tad, ja nodarījumam ir iepriekšējs nodoms vai tas radies viņa rupjas nolaidības dēļ. 29. pants 1. Katrs grāmatvedis uzņemas disciplināro un, iespējams, finansiālo atbildību par maksājumiem, ko viņš veic, neievērojot 19. pantu. Viņš ir disciplināri un finansiāli atbildīgs par visu to līdzekļu, vērtību un dokumentu pazušanu un sabojāšanu, kas ir viņa rīcībā, ja pazaudēšana vai sabojāšana ir notikusi ar viņa iepriekšēju nodomu vai rupjas nolaidības dēļ. Ar tiem pašiem nosacījumiem viņš ir atbildīgs par to rīkojumu pareizu izpildi, ko viņš saņem attiecībā uz bankas kontu izmantošanu un pārvaldību, proti: a) ja maksājumi vai iekasēšana, ko viņš veic, neatbilst maksājuma uzdevumā vai iekasēšanas rīkojumā ierakstītajām summām; b) ja viņš veic maksājumus saņēmējiem, kam nav tiesību tos saņemt. 2. Katrs avansu pārzinis uzņemas disciplināro un, iespējams, finansiālo atbildību: a) ja viņš ar attaisnojošiem dokumentiem nevar pamatot veiktos maksājumus; b) ja viņš veic maksājumus saņēmējiem, kam nav tiesību tos saņemt. Viņš ir disciplināri un finansiāli atbildīgs par visu to līdzekļu, vērtību un dokumentu pazušanu vai sabojāšanu, kas ir viņa rīcībā, ja pazaudēšana vai sabojāšana ir notikusi ar viņa iepriekšēju nodomu vai rupjas nolaidības dēļ. 30. pants 1. Grāmatveži un avansu pārziņi apdrošinās pret šajā pantā minētajiem riskiem. Centrs sedz attiecīgās apdrošināšanas izmaksas. Tas precizē personāla kategorijas, kas veic grāmatveža un avansu pārziņu funkcijas, kā arī apstākļus, kuros tas uzņemas segt izmaksas, kas jāveic minētajam personālam, lai nodrošinātos pret risku, kas saistītas ar viņa funkciju izpildi. 2. Grāmatvežiem un avansu pārziņiem piešķir īpašas kompensācijas. Šo kompensāciju summu nosaka noteikumos, ko izstrādā Centrs un apstiprina valde. Summas, kas atbilst minētajām kompensācijām, katru mēnesi iemaksā kontā, ko Centrs atver katram attiecīgajam darbiniekam, lai veidotu garantijas fondu, kurš paredzēts, lai segtu kases vai bankas iztrūkumu, par ko atbild attiecīgais darbinieks, tādā mērā, kādā šis iztrūkums nav segts ar apdrošināšanas sabiedrību kompensācijām. Šo garantijas kontu kredīta atlikumu pārskaita ieinteresētajām personām, kad tās vairs nepilda grāmatveža vai avansu pārziņa funkcijas, ar nosacījumu, ka tās saņēmušas galīgo apstiprinājumu attiecībā uz savu pārvaldības jomu. 3. Direktora rīcībā ir divi gadi pēc finanšu pārskatu nodošanas Vēstnieku komitejai, lai pieņemtu lēmumu par galīgo apstiprinājumu, kuru dot grāmatvedim vai avansu pārzinim, pamatojoties uz ārējo revidentu ziņojumu. 31. pants Kredītrīkotāju, grāmatvežu un avansu pārziņu finansiālo un disciplināro atbildību nosaka saskaņā ar Centra personālam piemērojamo režīmu. 32. pants Interešu konflikts Attiecībā uz budžeta izpildi darbiniekiem nav tiesību rīkoties ar to, ja viņu personīgās intereses varētu būt konfliktā ar Centra interesēm. Ja rodas tāda situācija, attiecīgajam darbiniekam ir jāatturas no jebkuras darbības un par to jāinformē hierarhijā augstāka persona. Interešu konflikts pastāv, ja budžeta izpildē darbinieks savas funkcijas nevar veikt pilnīgi objektīvi ģimenes vai personisko saišu, valsts vai politiskās piederības, ekonomisko interešu vai cita iemesla dēļ, kas rada saistību starp viņa interesēm un saņēmēja interesēm. VI II. VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI 33. pants Līgumtiesību piešķiršanai jānotiek saskaņā ar Vispārējiem noteikumiem par būvdarbu, preču piegādes un pakalpojumu līgumiem, ko apstiprinājusi ĀKK un EK Ministru padome. (*) (*) (ĀKK un EK Ministru padomes 2002. gada 7. oktobra Lēmums 2/2002 par Kotonū Nolīguma IV pielikuma 28., 29. un 30. panta īstenošanu OV L320/1 ) 34. pants Pārvaldība trešo personu vārdā 1. Atbilstoši savām pilnvarām Centrs var arī pārvaldīt līdzekļus trešo personu vārdā. Šo resursu saraksts iekļauts Centra budžeta pielikumā. 2. Minēto resursu pārvaldībai piemēro šos finanšu noteikumus. 3. Minēto resursu pārvaldībai trešo personu vārdā ir izveidoti atsevišķi konti. 4. Katra tā fonda finanšu pārskatā, ko Centrs pārvalda trešo personu vārdā, ir bilance un ieņēmumu un izdevumu pārskats, kas parāda stāvokli attiecīgā budžeta gada 31. decembrī. Tos apliecina saskaņā ar Centra un trešās personas noslēgta līguma noteikumiem. Ja šādu noteikumu nav, apliecināšanu veic Centra ārējie revidenti. 5. Šos finanšu pārskatus pielikumā pievieno Centra finanšu pārskatam. 35. pants 1. Tiek veidots pastāvīgs inventāra saraksts, kurā iekļauj visus pamatlīdzekļus un nekustamo īpašumu, kas veido Centra īpašumu. Minētajā inventāra sarakstā ieraksta tikai tādus pamatlīdzekļus, kuru vērtība nav mazāka par EUR 350. Inventāra numurs ir jāuzraksta uz katra faktūrrēķina pirms tā samaksas. 2. Ja pārdot kustamo īpašumu un aprīkojumu, kura vienības pirkšanas vērtība pārsniedz EUR 350, pārdošanai jābūt pienācīgi publiskotai. 3. Ja inventāra sarakstā iekļauts īpašums atsavināts, norakstīts, nozaudēts, nozagts vai pazudis kāda cita iemesla dēļ, ir jāsagatavo ziņojums, ko paraksta direktors un par aprīkojumu atbildīgā persona. 4. Centrs veido fiziskā un grāmatvedības inventāra sarakstu, ko regulāri atjaunina. Atjaunināšana jāvīzē ārējiem revidentiem. 36. pants ĀKK valstis, dalībvalstis un Kopiena, ciktāl tas attiecas uz tām, apņemas veikt pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma piemērošanai. 36.a pants Ar 1991. gada 19. aprīļa Lēmumu Nr. 2/91 pieņemtos Centra finanšu noteikumus atceļ. 37. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Vēstnieku komitejas vārdā — priekšsēdētājs [1] OV C […], […], p. […]. [2] OV L 317, 15.12.2000, 3. lpp. [3] OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgums grozīts ar ĀKK un EK Ministru Padomes Lēmumu Nr. 1/2003 (OV L 141,0 7.6.2003., 25. lpp.). [4] OV L 317, 15.12.2000., 3.lpp. [5] OV L 83/1, 01.04.2003.