LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 251/8

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 251/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EK Nr.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Daujėnų naminė duona”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuvas Republika

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Ar AĢIN “Daujėnų naminė duona” apzīmētais produkts ir rudzu rupjmaize, kuras gatavošanas process pilnībā tiek veikts mājsaimniecības apstākļos pēc tradicionālas metodes – rudzu miltu mīklas lēna raudzēšana ar dabīgo ieraugu abrā, kas izgatavota no ozolkoka vai nu pilnībā, vai arī tās pamatne un sānu dēlīši izgatavoti no ozolkoka; maizi cep uz tikai kvēlošām oglēm vai īpašā klona krāsnī.

Forma

ovāli vai taisnstūrveida klaipi.

Svars

ovālie klaipi: 4–4,5 kg,

taisnstūrveida klaipi: 4,5–10 kg.

Izskats

atkarīgs no izmantojuma: ikdienas patēriņam paredzētajiem maizes klaipiem jābūt ar gludu virsmu, bet svētku (sevišķiem gadījumiem paredzētajiem) klaipiem – ar īpašiem no rudzu miltu mīklas veidotiem uzrakstiem, svētku ornamentiem vai ziedu motīviem.

Klaipa virsa var būt nedaudz apdegusi un ar redzamiem ieplaisājumiem.

Garoza bieza neatkarīgi no maizes formas, garozas biezums klaipa augšpusē līdz 6 mm, bet apakšpusē – līdz 4 mm. Garozas krāsa brūna līdz tumši brūna.

Cepta un atdzesēta maizes klaipa mīkstums ir gaiši brūnā krāsā, elastīgs, porains, viendabīgs, bez kunkuļiem un tukšumiem, nedaudz lipīgs, vietvietām saskatāmas ķimenes.

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Mīkstuma mitruma saturs – līdz 43 procentiem.

Mīkstuma skābums – nepārsniedz 11 grādus (titrējamais skābums).

Mīkstuma porainums – vismaz 57 %.

Garša, smarža

Maizei piemīt raksturīgs patīkams un bagātīgs aromāts un saldskāba garša.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

— Sijāti rudzu milti, kuru temperatūra ir 20–22 °C,

— dzeramais ūdens,

— cukurs,

— vārāmais sāls,

— ķimenes,

— abrā dabiskā kārtā esošs ieraugs.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic visi ražošanas posmi:

— mīklas iejaušana,

— mīklas raudzēšana,

— mīcīšana,

— klaipa veidošana ar rokām,

— maizes cepšana uz kvēlošām oglēm vai klona krāsnī,

— maizes atdzesēšana (vismaz 12 stundas).

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Pēc tam kad maize ir atdzisusi, dažādā lieluma “Daujėnų naminė duona” klaipus iepako veselus vai sagrieztus šķēlēs. Ovālos klaipus sagriež uz pusēm vai četrās daļās. Taisnstūrveida klaipus sagriež gabalos pa 400 līdz 450 g svarā. Veselos klaipus vai sagriezto maizi fasē pārtikas plēvēs vai papīra maisiņos.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Saskaņā ar publicēto produkta specifikāciju “Daujėnų naminė duona” ražošanā var turpināt izmantot šo nosaukumu gan marķējumā, gan arī reklāmas un mārketinga vajadzībām.

Marķējumā jānorāda:

— precīzs ražotāja nosaukums un adrese,

— norāde “saugoma geografinė nuoroda” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) un/vai Eiropas Savienības simbols.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Daujēnu pagasta administratīvā teritorija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Daujēnu seņūnijā mājās gatavotu rudzu maizi cep maizes krāsnīs jau vairākus gadsimtus (kopš XVII gadsimta). Katrs zemnieks cepa maizi savas ģimenes vajadzībām, un viņam bija viss vajadzīgais aprīkojums: dzirnas graudu malšanai, ozolkoka abras mīklas raudzēšanai, no māla izbūvēta maizes krāsns, koka lizes. Viss tika izgatavots ar roku darbu, glabāts ģimenē un nodots no paaudzes paaudzei. Maizes cepšanas aprīkojums (maizes krāsnis, koka siles, lizes), kas saglabājies, joprojām ir ģimeņu īpašums, bet tagad atrodas muzejos. Šīs maizes cepšanas tradīcijas, kas attīstījušās ilgā laika periodā, ir dziļi iesakņojušās un, pārdzīvojot rūpniecisko maiznīcu ietekmi, kuras XIX gs. beigās un XX gs. sākumā visur strauji izplatījās, saglabājušās līdz mūsu dienām. Kad XX gs. beigās radās apstākļi šīs produkcijas ražošanai mazumtirdzniecībai un 1995. gadā “Daujėnų namine duona” sāka piedāvāt tirdzniecībā, maizes cepšana mājās ir kļuvusi par ģimeņu saimniecisko nodarbi, nepārsniedzot saimniecības ietvarus.

Produkta nosaukumā vārds “naminė” nozīmē “mājas-”, bet vārds “Daujėnų” (nominatīvā Daujėnai) ir vietvārds.

“Daujėnų namine duona” sevišķās īpašības ir izkoptas daudzu šīs maizes ražošanas gadu laikā. Kaut arī šā produkta ražošanas metode, kas cieši saistīta ar 4. punktā noteikto ražošanas apgabalu, mācību grāmatās un literatūrā nav aprakstīta, tā un ar to saistītās praktiskās iemaņas katrā ģimenē ir nodotas no paaudzes paaudzē.

Šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražotās maizes specifiskums ir seno, tradicionālo mājsaimnieču uzkrāto zināšanu, tradicionālo recepšu un tradicionālo ražošanas metožu rezultāts, izmantojot ģimenēs saglabājušos agrāko paaudžu vai pašu izgatavotu aprīkojumu. Šie stingrā noslēpumā glabātie paņēmieni piešķir maizei raksturīgu garšu un kvalitāti. Viens no svarīgākajiem stabilas kvalitātes garantijas faktoriem ir mīklas abrā atlikušais ieraugs. Ievērību pelna arī tas, ka pēc tradīcijas bija aizliegts aizdod šīs abras citām ģimenes saimniecībām, lai tās neizņemtu abrā atlikušo ieraugu, kas tad būtu zudis ģimenei, kura abru aizdotu. Vēl viens noslēpums ir mīklas raudzēšanas un mīcīšanas laiks, ko ražotājs nosaka, pamatojoties uz savām zināšanām un pieredzi.

Līdz šim visi cilvēki, kas iesaistīti šīs maizes ražošanā, ir to ģimeņu pēcnācēji, kuras dzīvo 4. punktā noteiktajā apgabalā un no paaudzes paaudzē cep maizi mājas apstākļos.

5.2. Produkta specifika

Produkts “Daujėnų naminė duona” izceļas ar seno ražošanas metodi, kura saglabājusies gandrīz bez izmaiņām un kuras pamatā ir intensīvs roku darbs un atbildība, pieredze un prasme. Viss ražošanas process tiek veikts saskaņā ar tradicionālo metodi: rudzu miltu iejaušana, mīklas lēna raudzēšana ar dabisku ieraugu un mīcīšana abrā, kura pilnībā izgatavota no ozolkoka vai kuras pamatne un sānu dēlīši ir no ozolkoka. Abras sānu ozolkoka dēlīši aiztur daļu maizes ierauga, kas dod īpašu garšu, un no ozolkoka izgatavotais ražošanas aprīkojums tiek izmantots vairāk nekā simts gadu un nodots no paaudzes paaudzei.

“Daujėnų naminė duona” no citu veidu maizes atšķiras ar klaipa lielumu (tie sver 4–10 kg) un specifiskām īpašībām.

Vēl viena raksturīga šīs maizes īpašība ir tā, ka maizes iejaušanai izmanto tikai rudzu miltus un ka mīkla rūgst ozolkoka abrās, darot maizi tādu, kas ilgu laiku (divas nedēļas) saglabājas svaiga un nesaziedē. Ilgāka uzglabāšana nemaina šīs maizes garšu, kas (pilnībā) sāk parādīties otrajā dienā pēc izcepšanas.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Produkta “Daujėnų naminė duona” saikne ar tā ražošanas apgabalu pamatojas uz šīs maizes reputāciju un to cilvēku prasmi, kuri pagatavo maizi, kam piemīt 5.2. punktā aprakstītās īpašības.

“Daujėnų naminė duona” reputācija galvenokārt saistīta ar nemainīgo, ilgā laikposmā no paaudzes paaudzē pārmantoto Daujēnu tradīciju cept maizi pašdarinātās maizes ceptuvēs, kas nodrošina stabilitāti attiecībā uz izstrādājuma parametriem, kā arī specifiskumu un patērētāju uzticību.

Par “Daujėnų naminė duona” reputāciju var spriest pēc šā produkta regulāras klātienes izstādēs, svētkos un tirdzniecības gadatirgos, pēc saņemtajiem apbalvojumiem un atzinības zīmēm, rakstiem presē un pēc informācijas plašsaziņas līdzekļos:

— šī maize pārstāvēja Lietuvu vairākos pasaules mēroga gadatirgos: 2002. gadā Biofach izstādē Nirnbergā (Vācijā), kopš 2003. gada – “Zaļās nedēļas” izstādēs Berlīnē, 2004. gadā pārtikas izstādē Expo dei SaporI Milānā (Itālijā), 2005. gadā izstādē Polagra-Food Poznaņā (Polijā), 2006. gadā starptautiskajā lauksaimniecības un pārtikas produktu izstādē Zolotaja Osen Maskavā, kā arī citur,

— “Daujėnų naminė duona” klaipi, skaisti izrotāti ar uzrakstiem vai citiem motīviem, atkarā no attiecīga gadījuma daiļo un simbolizē visus Daujēnu svētkus neatkarīgi no tā, vai tie ir ciemata, skolas vai Baznīcas svētki, Vasarsvētki vai citas svinības,

— skaisti izgreznoti “Daujėnų naminė duona” klaipi itin bieži tiek celti galdā ģimenes svinībās (kāzās, kristībās, jubilejās) kā ģimenes izturības, uzticības, auglības un pazemības simbols,

— “Daujėnų naminė duona” maize tiek pasniegta dažādu gadatirgu un folkloras festivālu viesiem.

Kopš 2002. gada “Daujėnų naminė duona” ir atzīts par gastronomiskā mantojuma produktu un ieguvis valdības izveidotā “Gastronomiskā mantojuma fonda” balvu; 2008. gadā produkts ir saņēmis Agrobalt zelta medaļu; tajā pašā gadā produktam piešķirts diploms konkursā “Labākā Lietuvas maize” (“Geriausia Lietuviška duona”), ko organizēja Lauksaimniecības ministrija kopā ar Kauņas Tehnisko universitāti; savukārt 2009. gadā šī maize ir sertificēta kā nacionālā mantojuma produkts, un tai piešķirts īpašs Lauksaimniecības ministrijas sertifikāts.

Par “Daujėnų naminė duona” atpazīstamību un reputāciju liecina regulāri raksti gan reģionālos, gan arī valsts un ārvalstu preses izdevumos: “Mājas, kas smaržo pēc maizes un māliem” (“Namai, kvepiantys duona ir moliu”) (Darbas, 1995, Nr. 88); “Mājīgi un ziedoši kaimiņu pagalmi” (“Jauki gėlių kaimynystė”) (Darbas, 1996, Nr. 92); “Saimetas maize garšos arī francūžiem” (“Saimetos duona gardžiuosis ir prancūzai”) (Darbas, 1997, Nr. 59); “Lauksaimniece iestigusi darījumos” (“Ūkininkė, įklimpusi į verslą”) (Panevėžio rytas, 1998, Nr. 160); “Saimetā vienmēr smaržo pēc svētkiem” (“Saimetoje visada kvepia švente”) (Darbas, 1999, Nr. 11); “Govis pārdevusi, cep maizi” (“Karves pardavusi kepa duoną”) (Panevėžio rytas, 2000, Nr. 39); “Lauku maize ir labāka?” (“Kaimiška duona gardesnė?”) (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, Nr. 1); “Daujēnu ciema plaukstošas maiznīcas īpašniece Vita Stankevičiene piedāvā vairākus desmitus veidu maizes un graudu izstrādājumu” (“Klestinčios Daujėnų kaimo kepyklos savininkė Vita Stankevičienė siūlo kelias dešimtis rūšių grūdų gaminių”) (Alytaus naujienos, 2000, Nr. 2008); “Par Daujēnu maizi interesējas zviedri” (“Daujėnų duona susidomėjo švedai”) (Lietuvos aidas, 2000, Nr. 104); “Gulēt un piecelties satraukumā” (“Gula ir keliasi su nerimu”) (Lietuvos aidas, 2001, Nr. 262); “Veikalā “Saimeta” – maize un konditoreja bez ķīmiskām piedevām” (“Parduotuvėje “Saimeta“ – duona ir konditerijos gaminiai be cheminių priedų”) (Santarvė, 2001, Nr. 144); “Daujēnus daudzina maizes dēļ” (“Daujėnus išgarsino duona”) (Respublika, 2002, Nr. 68); “Mammas recepte meitu dara slavenu” (“Mamos receptas išgarsino dukterį”) (Lietuvos žinios, 2003, Nr. 36); “Daujēnu maizē vēl dzīva labība” (“Daujėnų duonoje – dar gyvas javas”) (Laikas, 2003. gada 21. novembris); “Starptautiskajā izstādē „Zaļā nedēļa” Lietuva pārsteidza visprasīgākos apmeklētājus” (“Tarptautinėje parodoje “Žalioji savaitė” Lietuva nustebino pačius išrankiausius lankytojus”) (Ūkininko patarėjas, 2003, Nr. 10); “Prezidents slavina ciemata maizi” (“Prezidentas gyrė sodžiuje keptą duoną”) (XXI Amžius, 2003, Nr. 40); “Firmas dzinulis – fanātisms” (“Firmos veiklos variklis – fanatizmas”) (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, Nr. 24); “Panākumu vētra Berlīnē” (“Berlyno šturmas – pavyko”) (Darbas, 2004, Nr. 19); “Daujēnu mājas maizei zelta medaļa” (“Daujėnų naminei duonai – aukso medalis”) (Darbas, 2008, Nr. 115); “Izstādei “AgroBalt” jauns posms: starp Rietumiem un Austrumiem” (“Naujas parodos “AgroBalt“ etapas: tarp Vakarų ir Rytų”) (Ūkininko patarėjas, 2008, Nr. 114); ““AgroBalt” – svētki ražotājiem un patērētājiem” (““AgroBalt” šventė gamintojams ir vartotojams”) (Valstietis, 2008. gada 7. oktobra); “Kā Vitālija Stankevičiene padarīja Daujēnus slavenus” (“Kaip Vitalija Stankevičienė išgarsino Daujėnus?”) (Respublika, 2010, Nr. 85); “Lietuvas slavenība – Daujēnu maize – ir ģimenes tradīcija” (“Lietuvą išgarsinusi Daujėnų duona – šeimos tradicija”) (Ūkininko patarėjas, 2011, Nr. 40); “Zaļā nedēļa: pasaules garšas un smaržas” (“Žalioji savaitė: pasaulio kvapai ir skoniai”) (Voruta, 2011. gada 21. janvāris).

Tūristiem paredzētā reklāmas materiālā “Daujėnų naminė duona” gatavošanas apskate minēta kā viena no šā ģeogrāfiskā apgabala apmeklējuma ievērojamākajiem pasākumiem (“Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района” (“Ceļojums pa Pasvales rajonu; tūrisma karte”), Lithuanian food export, 1998. g. maijs; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania. Lietuviškas ženklas, 2000, Nr. 2). Par “Daujėnų naminė duona” popularitāti liecina arī reportāžas lauksaimniecībai veltītās televīzijas pārraidēs: “Starp pilsētu un laukiem” (“Tarp miesto ir kaimo”) (BTV, 2008. gada 7. decembris) un “Par saimniecību un bitēm” (“Apie ūkį ir bites”) (TV3, 2009. gada 31. janvāris).

Saskaņā ar 2010. gadā veiktu aptauju četri patērētāji no pieciem Daujēnu vārdu saista ar “Daujėnų naminė duona” (valdības izveidotā “Gastronomiskā mantojuma fonda” patērētāju aptauja 2010. gadā). Aptauja turklāt liecināja, ka patērētāji atpazīst “Daujėnų naminė duona”, meklē to veikalos un augstu vērtē to gan kā ikdienas pārtikas produktu, gan arī kā svētku dienu rotājumu, dāvanu vai suvenīru, ko labprāt ved arī uz citām valstīm.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.