LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 81/102

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatu. Satīklots digitālais vienotais tirgus visiem”

(COM(2017) 228 final)

(2018/C 081/14)

Ziņotājs: Antonio LONGO

Apspriešanās Eiropas Komisija, 5.7.2017. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 4.10.2017. Pieņemts plenārsesijā 18.10.2017. Plenārsesija Nr. 529 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 111/0/0

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta priekšlikumu par digitālā vienotā tirgus stratēģijas (DVTS) pārskatu, vienlaikus paužot atzinību par Komisijas apņemšanos attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu, ar kuru paredzēts īstenot ES mērķus tehnoloģiju, ekonomikas un sociālās izaugsmes jomā.

1.2. Tomēr EESK pauž bažas par kavēšanos pieņemt un īstenot iesniegtās 35 likumdošanas darbības un iniciatīvas, tādējādi radot risku pastiprināt tehnoloģisko un konkurētspējas plaisu starp ES un globālajiem konkurentiem.

1.3. EESK atbalsta Komisijas ierosinājumu DVTS integrēt trīs jaunas likumdošanas iniciatīvas attiecībā uz tiešsaistes platformām, Eiropas datu ekonomiku un kiberdrošību. Šajā sakarā Komiteja iesaka izmantot visaptverošu pieeju, kurā ņemta vērā vajadzība stiprināt konkurētspēju un digitālo tiesību aizsardzību gan iekšējā tirgū, gan attiecībā uz trešām valstīm.

1.4. Komiteja atkārtoti uzsver vajadzību stiprināt DVTS sociālo dimensiju (1). Tikai ar ES līmeņa pārvaldību, kurā ir iesaistītas valstu valdības, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība kopumā, būs iespējams risināt problēmas un vērsties pret apdraudējumu, ko sagādā digitālā revolūcija, aizsargājot personas, kuras ir nelabvēlīgā situācijā, un piedāvājot lielākas iespējas iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

1.5. EESK cer, ka ES, ievērojot valstu kompetenci šajā jautājumā, kļūs par vērienīga digitālās izglītības un apmācības plāna veicinātāju, dodot visiem pilsoņiem kognitīvos instrumentus, lai iespējami labāk īstenotu pāreju. Plānam būtu jāattiecas uz visu veidu un līmeņu izglītību – no mācībspēku apmācības līdz pat programmu un didaktikas pārskatīšanai, un vajadzētu būt cieši saistītam ar mūžizglītības sistēmu, kas paredz atjaunināt vai pārkvalificēt darba ņēmēju prasmes. Īpaša uzmanība būtu jāvelta arī vadītājiem, sadarbībā ar universitātēm sākot augsta līmeņa kursus.

1.6. Digitālā revolūcija ietekmēs visus darba aspektus: organizāciju, vietu, uzdevumus, laikus, nosacījumus un līgumus. EESK uzskata, ka šajā kontekstā sociālajam dialogam var būt liela nozīme, un aicina Komisiju kopā ar sociālajiem partneriem sākt izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvas un apzināt noturīgus pasākumus nolūkā nodrošināt pienācīgu atalgojumu, kvalitatīvas darbvietas, līdzsvarotas privātās dzīves un darba laika attiecības un vispārēju piekļuvi sociālajam nodrošinājumam.

1.7. EESK atzinīgi vērtē jaunākos panākumus digitālajā nozarē, taču aicina ES un valstu iestādes uzraudzīt tiesību aktu pareizu un pilnīgu īstenošanu (piemēram, mazumtirdzniecības viesabonēšanas maksas atcelšanu) un turpināt darbu, lai šajā nozarē mazinātu sadrumstalotību un izkropļojumus. Šajā sakarā EESK iesaka Komisijai pēc iespējas drīzāk publicēt regulu, kas nodrošinātu tiešsaistes satura pakalpojumu pārnesamību.

1.8. Komiteja uzsver, ka svarīgi ir pēc iespējas ātrāk mazināt infrastruktūras, teritoriālo un kultūras digitālo plaisu, kas patlaban kavē ES ekonomisko un sociālo attīstību un rada dzīves apstākļu un iespēju nevienlīdzību gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem. Līdz šim piešķirtais finansējums ir bijis liels, tomēr nepietiekams, lai segtu ES attīstības visas vajadzības.

1.9. EESK atkārtoti uzsver, ka piekļuve internetam ir katra iedzīvotāja pamattiesības, kā arī neaizstājams sociālās iekļaušanas un ekonomiskās izaugsmes instruments, un tādēļ vairs nav atliekama šā instrumenta iekļaušana vispārējo pakalpojumu vidū.

1.10. EESK aicina Komisiju paātrināt e-pārvaldes un e-veselības stratēģiju īstenošanas tempu, jo tās ir gan būtisks priekšnoteikums Eiropas digitālajai attīstībai, gan arī nodrošinās pozitīvu ietekmi uz pakalpojumu kvalitāti un iedzīvotāju dzīvi.

1.11. Komiteja uzskata, ka ir vairāk jāatbalsta MVU, jo digitālās vides izmantošana jau ir kļuvusi par neatņemamu priekšnoteikumu, lai saglabātu savu vietu tirgū. Turklāt atbalsts uzņēmumiem nav iedomājams bez ad hoc stratēģijas jaunuzņēmumiem, kuras pamatā ir trīs galvenie mērķi: noteikumu vienkāršošana, tīklu veidošana un atvieglota piekļuve finansējumam.

1.12. Komiteja aicina Komisiju stiprināt digitālās jomas patērētāju tiesību aizsardzību visā Savienībā un raudzīties, lai dažādu tiesību aktu saskaņošana nenozīmētu aizsardzības samazināšanu tur, kur tā jau ir konsolidēta un apmierinoša.

1.13. EESK uzskata, ka kiberdrošība ir prioritāte ES suverenitātei un konkurētspējai, jo tā ir transversāla visām digitālās piemērošanas jomām. Komiteja iesaka Komisijas priekšlikumā paredzēt ievērojami uzlabot novēršanas, atturēšanas, reaģēšanas, krīžu pārvaldības un izturētspējas standartus, ievērojot ES pamattiesības un veidojot pamatu dalībvalstu un trešo valstu sadarbības stiprināšanai.

2. Digitālā vienotā tirgus aktuālais stāvoklis

2.1. Kopš 2015. gada maija Eiropas Komisija ir izstrādājusi 35 tiesību aktu priekšlikumus, kas paredzēti digitālās vienotā tirgus stratēģijā (DVTS) (2), bet no kuriem daudzi vēl nav īstenoti, jo attiecībā uz tiem Komisija, Parlaments un Padome vēl turpina apspriešanos vai arī tiem vēl priekšā ir efektīva īstenošana atsevišķās dalībvalstīs. Paziņojumā par digitālā vienotā tirgus stratēģijas vidusposma pārskatu ir sniegts sākotnējais izvērtējums par veiktajām iniciatīvām un sasniegtajiem rezultātiem.

2.2. Vissensitīvākās īstenotās vai īstenojamās iniciatīvas citu starpā ir: — mazumtirdzniecības viesabonēšanas maksu atcelšana (3) no 2017. gada 15. jūnija, — tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamība (4), sākot no 2018. gada sākuma, — tādas nepamatotas ģeogrāfiskās bloķēšanas atcelšana (5), kas nodara kaitējumu patērētājiem.

2.3. Komisija uzskata, ka ir svarīgi īstenot savienojamības tiesību aktu kopumu (6), kas veicinās augstas kvalitātes digitālo infrastruktūru ieviešanu visā ES ar mērķi paplašināt digitālās revolūcijas priekšrocības uz visiem uzņēmumiem un iedzīvotājiem.

2.4. Lai veicinātu pārrobežu elektronisko tirdzniecību, svarīgi būs pieņemt Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir saskaņot digitālo līgumu noteikumus (7), stiprināt sadarbību starp valstu patērētāju aizsardzības iestādēm (8), padarīt pieejamas pārrobežu piegādes izmaksas (9), vienkāršot PVN deklarēšanas procedūras (10), novērst negodīgu tirdzniecības praksi un aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp autortiesības (11).

2.5. Lai sasniegtu augstākus datu aizsardzības standartus (12) un elektronisko sarunu konfidencialitāti (13), Komisija ir pieņēmusi divas ad hoc regulas, kas būs jāpiemēro 2018. gadā.

2.6. Audiovizuālās jomas tiesiskais regulējums (14) tiks pielāgots digitālā laikmeta prasībām, pārskatot autortiesību noteikumus (15), lai atvieglotu pārrobežu piekļuvi autoru darbiem un palielinātu iespējas ar autortiesībām aizsargātus darbus izmantot izglītībā, pētniecībā un kultūrā.

3. Komisijas jauno priekšlikumu kopsavilkums

3.1. Ņemot vērā digitālās pasaules dabisku attīstību, kas paredzēs pastāvīgus infrastruktūras un noteikumu pielāgojumus, ir svarīgi nodrošināt, lai visiem lietotājiem būtu pieejama droša, atklāta un taisnīga digitālā vide. Šie nosacījumi ir neaizstājami, lai nostiprinātu uzticību, kas joprojām ierobežo digitālā vienotā tirgus paplašināšanu (16).

3.2. Komisija ir noteikusi trīs jomas, kurās ES darbība ir neatliekama un saistībā ar kurām drīzumā ir paredzēts iesniegt likumdošanas iniciatīvas: 1) tiešsaistes platformas; 2) Eiropas datu ekonomika; 3) kiberdrošība.

3.3. Tiešsaistes platformas (17) piedalās DVT pārveidošanā, kļūstot par “interneta vārtziņiem”, jo tās funkcionē kā starpposms piekļuvē informācijai, saturam un tiešsaistes tirdzniecības darījumiem. Tādēļ 2017. gadā Komisija izstrādās iniciatīvu, lai tās iesaistītu un piešķirtu tām atbildību tīkla pārvaldībā. Jo īpaši ir jārisina problēma saistībā ar negodīgiem noteikumiem līgumos un nekorektu tirdzniecības praksi attiecībās starp platformām un uzņēmumiem. Turklāt nelegāla satura izņemšana tiks padarīta ātrāka un efektīvāka, ieviešot formālu atzīmēšanas un izņemšanas sistēmu.

3.4. Datu ekonomikai ir paredzēta arvien būtiskāka loma attiecībā uz uzņēmumiem, iedzīvotājiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Komisija 2017. gadā publiskos divas likumdošanas iniciatīvas attiecībā uz personas datu brīvu pārrobežu plūsmu un publisko un ar publiskiem finanšu līdzekļiem savākto datu pieejamību un atkalizmantošanu. Visbeidzot, lai sagatavotu digitālo tirgu lietu interneta attīstībai, tiks paredzēti principi atbildības noteikšanai intensīvas datplūsmas produktu radīto kaitējumu gadījumā.

3.5. Komisija 2017. gadā pārskatīs ES kiberdrošības stratēģiju (18), kā arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA) pilnvaras, lai tās pielāgotu jaunām problēmām un riskiem. Turklāt tiks ierosināti papildu pasākumi attiecībā uz noteikumiem, sertifikāciju un marķēšanu kiberdrošības jomā, lai labāk aizsargātu objektus saistībā ar kiberuzbrukumiem. Šis process ietvers ar publiskā un privātā sektora partnerības stiprināšanu.

3.6. Lai uzlabotu digitālās prasmes un nodarbinātību, Komisija aicina pēc iespējas drīzāk īstenot Eiropas prasmju programmu (19) un digitālo prasmju un arodu koalīciju (20). Turklāt 2018. gadā Komisija uzsāks projektu Digitālā iespēja, kura mērķis būs dot izglītības iestāžu absolventiem pārrobežu stažēšanās iespēju digitālajā nozarē.

3.7. Eiropas rūpniecības digitalizācijas stratēģija (21) veicinās sadarbību un labas prakses apmaiņu. Šo iniciatīvu papildina resursi, kas paredzēti programmā “Apvārsnis 2020” (5,5 miljardi EUR), un privātie un publiskie ieguldījumi, piesaistot publiskā un privātā sektora partnerību. Dažās būtiskās jomās, piemēram, tādās kā enerģētikas, transporta un finanšu joma, tiks būtiski mainīti ilgtspējības un efektivitātes kritēriji.

3.8. ES e-pārvaldes rīcības plāns 2016.–2020. gadam (22) atvieglos pāreju uz digitālajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem valstu un Eiropas līmenī. Komisija paredz, ka veselības aprūpes nozarē tiks veiktas būtiskas izmaiņas, lai nodrošinātu veselības aprūpes tiesības katrā ES valstī (veselības kartes un digitālās receptes) un arvien plašāku tehnoloģiju izmantošanu ārstu atbalstam (analīzēm, operācijām, terapijai …).

3.9. Nolūkā stiprināt pozīcijas pasaules mērogā ES ir palielinājusi līdzekļus pētniecības un inovācijas jomā un uzsākusi divas būtiskas iniciatīvas tehnoloģiju jomā: mākoņdatošanu, lai kopīgotu un atkalizmantotu iegūtās zināšanas, un kvantu skaitļošanu, lai atrisinātu skaitļošanas problēmas, kuru risināšana nav pa spēkam tagadējiem superdatoriem.

3.10. Komisija uzskata, ka DVTS arvien vairāk ietekmēs attiecības starp ES un trešām valstīm. Tas ietvers jauno digitālo tiesību aizsardzību, cīņu pret digitālo protekcionismu un iniciatīvu veicināšanu cīņā pret sašķeltību digitālajā jomā pasaules mērogā.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. EESK atbalsta Komisijas apņemšanos attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu, lai sasniegtu DVTS noteiktos mērķus tehnoloģiju, ekonomikas un sociālās izaugsmes jomā. Konkrēti, Komiteja uzskata, ka šim vidusposma pārskatam ir būtiska nozīme šīs stratēģijas īstenošanā, samazinot sadrumstalotību un izkropļojumus.

4.2. EESK atzinīgi vērtē jaunākos sasniegumus, piemēram, tādus kā mazumtirdzniecības viesabonēšanas maksu atcelšana (23), tiešsaistes produktu pārrobežu pārnesamība (24) un nepamatotas ģeogrāfiskās bloķēšanas atcelšana (25). Šādas iniciatīvas palīdzēs radīt labāku priekšstatu par ES, kaut arī joprojām ir daudz risināmu problēmu, lai nodrošinātu patērētāju tiesības un godīgu konkurenci starp uzņēmumiem.

4.2.1. Komiteja tomēr norāda, ka daudzās dalībvalstīs viesabonēšanas maksu atcelšana noris sadrumstaloti un nevienmērīgi, tādējādi radot uzskatāmu kaitējumu patērētājiem un ES tēlam. Dažādās valstīs patērētāju apvienības ziņo par mēģinājumiem apiet viesabonēšanas atcelšanu, kas izpaužas galvenokārt kā tiešsaistes pārlūkošanas nodrošināšanai vajadzīgo gigabaitu ierobežošana. Tādēļ EESK aicina Komisiju stingri uzraudzīt šo procesu, kā arī pastiprināt un paātrināt tā īstenošanas termiņus un kārtību.

4.2.2. Attiecībā uz tiešsaistes satura pārrobežu pārnesamību EESK cer, ka provizorisko vienošanos starp Padomi un Komisiju, ko Eiropas Parlaments pieņēma pagājušā gada 18. maijā, sāks drīz konkrēti īstenot. Vienošanās attiecas uz regulu, ar ko Eiropas Savienībā ieviest vienotu pieeju tiešsaistes satura pārnesamībai, lai nodrošinātu pakalpojumu abonentiem iespēju tiem piekļūt un tos izmantot, kad viņi uz laiku uzturas citā dalībvalstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts.

4.3. EESK pauž bažas par to, ka tikai daži tiesību aktu priekšlikumi, kurus Komisija ierosinājusi DVTS jomā, ir faktiski īstenoti. Tas rada nopietnus ierobežojumus attiecībā gan uz stratēģijas novērtējumu kopumā, gan uz reālistiskām ES izaugsmes un konkurētspējas perspektīvām. Komiteja aicina visas koplēmuma pieņemšanas procesā iesaistītās iestādes saīsināt sarunu laiku un cer, ka dalībvalstis savlaicīgi un saskaņoti piemēros noteikumus.

4.4. EESK uzskata, ka digitālā revolūcija radikāli mainīs iedzīvotāju dzīvi, kā arī ietekmēs uzņēmējdarbības veidus, ražošanu un tirdzniecību, radot pašlaik grūti paredzamas ilgtermiņa sekas, jo īpaši attiecībā uz darba tirgu un nodarbinātību. Digitalizācija pārveidos darba organizāciju, uzdevumus, vietu, laikus, nosacījumus un līgumus. Tāpēc Komiteja atkārtoti uzsver vajadzību digitālā vienotā tirgus stratēģijā (DVTS) stiprināt sociālo dimensiju (26). Tikai šādā veidā būs iespējams apsvērt visas problēmas un riskus, ko sagādā digitālā revolūcija, lai ikvienam nodrošinātu iespēju izmantot tās radītās priekšrocības un iespējas.

4.5. EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir pēc iespējas ātrāk sākt īstenot plašu ES programmu, kas veltīta digitālajai izglītībai un apmācībai, lai nodrošinātu visiem iedzīvotājiem instrumentus labākai pārejas pārvarēšanai. Kaut arī EESK apzinās valstu konkrēto kompetenci šajā jautājumā, tā jo īpaši cer, ka šo programmu sāks īstenot skolās, uzlabojot skolotāju zināšanas, pielāgojot mācību programmas un didaktiku digitālajām tehnoloģijām (ieskaitot e-mācības), kā arī nodrošinot visiem jauniešiem augstas kvalitātes apmācību. Šo programmu varēs dabiski paplašināt uz mūžizglītību, lai mainītu vai atjauninātu visu darbinieku prasmes (27).

4.6. EESK uzskata, ka uzņēmumiem būs steidzami jāpielāgo savas digitālās prasmes, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem par kiberdrošību. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai vajadzētu atbalstīt uzņēmumus, lai ar akadēmisko aprindu atbalstu nodrošinātu augsta līmeņa apmācību vadītājiem, uzlabotu zināšanas un izpratni par riskiem saistībā ar datu zādzību un datornoziedzību. EESK arī uzskata, ka svarīgi ir atbalstīt IT drošības speciālistu apmācību, izmantojot atbilstīgas kiberuzbrukumu simulācijas un pārbaudot viņu reaģēšanas spējas.

4.7. EESK atzīmē, ka papildus tam, kas jau tika ieteikts 2015. gadā (28), dažas būtiskas problēmas, kas saistītas ar DVT ieviešanu, vēl netiek pietiekami risinātas. Digitālo prasmju izplatīšana, datorprasmes, uzņēmumu digitalizācija un e-pārvalde joprojām ir galvenie priekšnoteikumi plašai, kopīgai un līdzsvarotai attīstībai.

4.8. ES ir ieguldījusi un arvien turpina ieguldīt inovācijās, kā arī digitālajā nozarē. Tomēr, atsaucoties uz Komisijas veikto vajadzību novērtējumu (apmēram 155 miljardi EUR), ieguldījumu apjomi vēl ir tālu no līmeņa, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu digitālās nozares spēcīgu un līdzsvarotu attīstību, ņemot vērā svarīgākos globālos konkurentus. Tādēļ bieži vien Komisija ir paziņojusi, ka ieguldījumu trūkuma pārvarēšanai tā vēlas izmantot publiskā un privātā sektora partnerības (PPP).

4.8.1. EESK uzskata, ka PPP noteikti ir svarīgs attīstības un inovācijas virzītājspēks, taču to nevar uzskatīt par universālu līdzekli pret visām problēmām. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas iestādes aktīvāk iesaistīties darbībās un finansējuma piešķiršanā jomās, kurās tirgus ir mazāk attīstīts, lai ar šādām iniciatīvām radītu infrastruktūru ar augstu pievienoto vērtību, bet kuru ieguvumus varētu sagaidīt tikai ilgtermiņā (EISI programma).

4.9. Nodokļu uzlikšana digitālajai nozarei starptautiskā līmenī jau noteiktu laiku ir izraisījusi plašas debates un būtiskas institucionālas iniciatīvas. Konkrēti, valstu nodokļu sistēmas ne vienmēr paredz uzlikt nodokli peļņai, ko nozares uzņēmumi gūst ES. Komiteja aicina Komisiju noteikt risinājumus, lai saskaņā ar subsidiaritātes principu nodrošinātu līdzsvaru starp vajadzību pēc taisnīgas peļņas aplikšanas ar nodokļiem un šķēršļu neradīšanu inovācijai un attīstībai.

4.10. EESK atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi samazināt digitālo plaisu, kas draud kļūt par vienu no ekonomiskās, nodarbinātības un sociālās atstumtības pamatfaktoriem. Šajā sakarā pēc iespējas ātrāk ir jāīsteno izglītības un apmācības stratēģijas, ko ES paredzējusi digitālajā jomā (Eiropas prasmju programma un digitālo prasmju un darbvietu koalīcija). Tādēļ EESK iesaka Komisijai raudzīties, lai dalībvalstis ātri un pareizi minēto procesu īstenotu.

4.11. Komiteja atkārtoti uzsver principu, ar kuru saskaņā piekļuve internetam ir ikviena iedzīvotāja pamattiesību sastāvdaļa un sociālās integrācijas un ekonomiskās izaugsmes neatsverams instruments. Tādēļ piekļuve ātrdarbīgam internetam bez kavēšanās jāiekļauj vispārējo pakalpojumu vidū (29). EESK arī uzskata, ka digitālās revolūcijas procesu var pārvaldīt tikai ar iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanos, nodrošinot viņu informētību par iespējām un briesmām, ko sniedz internets.

4.12. Tāpēc svarīgi ir, lai ES aktīvi atbalstītu un piedalītos ikgadējā Interneta pārvaldības forumā, kas nākamajā Ženēvas sanāksmē 2017. gada decembrī sauksies Shape Your Digital Future!, un tajā tiks apspriests, kā maksimāli palielināt iespējas, ko piedāvā internets, ņemot vērā jaunos riskus un problēmas.

4.13. EESK atbalsta savienojamības tiesību aktu kopumu (30) un īpaši atzinīgi vērtē iniciatīvas teritoriālās digitālās plaisas mazināšanai (Wifi4EU) un digitālo sakaru kvalitātes nodrošināšanai (5G). Konkrēti, Komiteja uzskata, ka iniciatīva Wifi4EU ir būtiska, lai vienotais digitālais tirgus patiešām būtu pieejams visiem. Tāpēc Komiteja sagaida, ka iepriekš minētais izmēģinājuma projekts, kura budžeta apjoms pašlaik ir 125 miljoni EUR, varēs kļūt strukturāls ES politikas jomās un ka tā budžets tiks pielāgots, lai tādējādi nodrošinātu visiem iedzīvotājiem, tostarp tiem, kas dzīvo apgabalos, kur tirgus aktivitāte ir zema (salās, kalnu apvidos un attālākos reģionos), kvalitatīvu piekļuvi internetam.

4.14. EESK atbalsta priekšlikumu iesaistīt tiešsaistes platformas plaša mēroga projektā, lai tās kļūtu par atbildīgiem taisnīgas un pārredzamas interneta ekosistēmas dalībniekiem. Tomēr šajā procesā bez ievērības nevar atstāt vajadzību samazināt likumdošanas sadrumstalotību, ņemot vērā ietekmi uz uzņēmumiem (negodīga konkurence), darba ņēmējiem (līgumi) un patērētājiem (31) (pārrobežu strīdi), kā arī nodrošinot ieviesto standartu saglabāšanu.

4.15. EESK uzskata, ka Eiropas datu ekonomika ir viena no jomām, kurā visvairāk redzama atšķirība starp ES un globālajiem digitālās inovācijas līderiem. Komiteja atbalsta priekšlikumu izveidot tiesisko regulējumu ar nosacījumu, ka to varētu atbilstīgi piemērot saistībā ar mākoņdatošanu (32), mākslīgo intelektu un lietu internetu, ka tajā ir ņemta vērā līgumu brīvība, novēršot šķēršļus inovācijai, un tam tiek paredzēts pietiekams ES finansējums.

4.16. EESK uzskata, ka kiberdrošība ir prioritāte, jo tā ir transversāla visām digitālās piemērošanas jomām un nepieciešama, lai nodrošinātu ES suverenitāti, kas nav iedomājama bez digitālās autonomijas gan datu vākšanā un pārvaldībā, gan arī pašu iekārtu pārvaldībā, kuras izmanto šī procesa kontrolei un pārraudzībai. Ņemot vērā attiecīgo jomu daudzveidību, EESK uzskata, ka finansējums kiberdrošībai ir būtiski jāpalielina, ejot tālāk par pētījumiem un iesaistot uzņēmumus no sensitīvām nozarēm (transports, rūpnieciskā ražošana ar augstu pievienoto vērtību utt.), kā arī atbalstot dalībvalstis digitālās aizsardzības nostiprināšanā.

4.17. Pašlaik kiberterorisms un kibernoziegumi rada paredzamus draudus visu valstu ekonomikām un valdībām. Komiteja iesaka kiberdrošības stratēģijas pārskatīšanas priekšlikumā paredzēt ievērojami uzlabot novēršanas, atturēšanas, reaģēšanas, krīžu pārvaldības un izturētspējas standartus, ievērojot ES pamattiesības un veidojot pamatu dalībvalstu un trešo valstu sadarbības stiprināšanai.

4.17.1. EESK atbalsta Komisijas viedokli, uzskatot, ka visiem digitālajiem produktiem un ar tiem saistītajām sistēmām jābūt drošām jau kopš to laišanas tirgū, un sagaida, ka iespējami ātri tiks pieņemti paziņotie pasākumi.

4.17.2. Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu paplašināt ENISA pilnvaras (33), pielāgojot tās jaunajiem globālajiem draudiem. Konkrēti, EESK uzskata, ka Eiropas kiberdrošības stratēģiju pārskatīšana veicinās arī lielāku atklātību, dialogu un pārredzamību ENISA un iedzīvotāju, organizētās pilsoniskās sabiedrības starpā, lai aģentūra varētu uzlabot savas iniciatīvas un darbību.

5. Īpašas piezīmes

5.1. Kaut arī 90 % Eiropas uzņēmumu ir vajadzīgas digitālās prasmes, 2016. gadā tikai 44 % Eiropas iedzīvotājiem un 37 % darba ņēmējiem tās bija vismaz pietiekamas. Turklāt gandrīz puse Eiropas uzņēmumu neveic savu darbinieku pārkvalificēšanu, kaitējot gan darba ņēmējiem, gan pašu uzņēmumu konkurētspējai (34). Tādēļ EESK atkārtoti uzsver, ka ir steidzami ar ad hoc resursiem jāfinansē vērienīga digitālās izglītības un apmācības stratēģija (35), īpašu uzmanību pievēršot plaisai starp iedzīvotājiem, kuriem digitālās iemaņas ir “ieliktas šūpulī”, un vecākiem cilvēkiem (36), kā arī sniedzot atbalstu un palīdzību visiem “nedigitalizētajiem” subjektiem, neatkarīgi no to vecuma vai statusa.

5.2. Saistībā ar ietekmi uz nodarbinātību pastāv arī konkrēta iespēja, ka robotizācija radīs darbvietu plašu samazināšanu, pakāpeniski pārņemot darbvietas, kas ietver darbību atkārtošanos un mazāku radošumu (37). Tādēļ EESK aicina Komisiju izmantot Eiropas sociālā dialoga instrumentu un radīt iespēju, lai nodrošinātu pienācīgu atalgojumu, līdzsvarotas privātās dzīves un darba laika attiecības, kvalitatīvas darbvietas, kā arī vispārēju piekļuvi sociālajam nodrošinājumam (38).

5.2.1. Lai pārvarētu digitalizācijas problēmas, būs svarīgi veikt pasākumus izglītības un apmācības jomās, izstrādājot Eiropas mēroga ad hoc nostādnes, kā pārkvalificēt tos darba ņēmējus, kuru darbs tiks nodots mašīnām vai robotizācijas procesā izzudīs, pienācīgi novēršot sociālās sekas, lai viņiem nodrošinātu cienīgu dzīvi profesionālās pārprofilēšanās posmā. Pamatā tas ietvers šādu pasākumu iekļaušanu vērienīgā, elastīgā un stabilā stratēģijā, kas spēj ātri un efektīvi reaģēt uz pārmaiņām, ko izraisa digitālā revolūcija, lai to pārvaldītu un lai tās sekas neradītu negatīvu ietekmi.

5.3. EESK atkārtoti pauž atbalstu e-pārvaldes rīcības plānam, kas paredzēts, lai piedāvātu viegli lietojamus, personalizētus un pārrobežu digitālos pakalpojumus. Komiteja tomēr uzskata, ka šos mērķus patlaban nevar sasniegt, ņemot vērā kavēšanos stratēģijas īstenošanā valstu līmenī un vienmērīgi izkliedētas, savstarpēji savienotas digitālās infrastruktūras trūkumu Eiropas mērogā. Komiteja atzīmē, ka pastāv problēmas saistībā ar principu “tikai vienreiz” un kavēšanos izveidot vienotu digitālo vārteju. Turklāt EESK arī atkārtoti uzsver vajadzību nodrošināt jaunāko tehnoloģiju modernizāciju un vajadzību pēc lielākas pieejamības nodrošināšanu lietotājiem attiecībā uz iespēju mainīt vai dzēst savus datus (tiesības tikt aizmirstam) (39).

5.4. Komiteja atzīst, ka e-veselības nozarē ir līdzīgas problēmas kā e-pārvaldes jomā. Tādēļ EESK ierosina veicināt progresīvas digitālās infrastruktūras izveidi, lai stiprinātu sadarbību ar pētniecību un inovāciju un aktīvāk iesaistītu lietotājus un veselības aprūpes speciālistus (40).

5.5. EESK atbalsta paziņojumu Eiropas rūpniecības digitalizācija, atkārtoti uzsverot, ka neviena dalībvalsts atsevišķi nevar izmantot visas iespējas, ko piedāvā digitālā joma. Gluži pretēji, ES var sacensties ar svarīgākajiem globālajiem konkurentiem, ar nosacījumu, ka tiek izstrādāta kopēja stratēģija, kas vajadzīga, lai stiprinātu Eiropas rūpniecisko bāzi (rūpniecība 4.0), kas ir konkurētspējas autonoms faktors un spēj piesaistīt ieguldījumus, veicināt darbvietu skaita palielināšanos un pastāvīgi koncentrēt uzmanību uz rūpnieciskās ražošanas mērķa sasniegšanu, kas ir 20 % no Eiropas IKP līdz 2020. gadam (41).

5.6. Komiteja aicina Komisiju atbalstīt digitālo inovāciju visos uzņēmumos, īpašu uzmanību pievēršot MVU, kuri no digitalizācijas varētu gūt lielus ieguvumus (vienkāršošana un birokrātijas mazināšana), bet kuri, nesaņemot pienācīga atbalstu un palīdzību, var zaudēt vietu tirgū. Katra uzņēmuma digitalizācija jau ir kļuvusi vajadzīgs, bet ne pietiekams priekšnoteikums, lai saglabātu vietu tirgū, un MVU, kuru rīcībā mazāk instrumentu un resursu, varētu būt grūtāk pielāgoties pārmaiņām.

5.7. EESK uzskata, ka ir jāatbalsta jaunuzņēmumi, jo tiem ir priekšrocības digitālās inovācijas, ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības jomā, veicinot to attīstību un konsolidāciju (scale-up). Komiteja jo īpaši iesaka transversālu pieeju dažādiem uzņēmumu veidiem, pamatojoties uz trim galvenajiem mērķiem: noteikumu vienkāršošanu, tīklu veidošanu un atvieglotu piekļuvi finansējumam (42).

5.8. EESK uzskata, ka pārrobežu elektroniskā tirdzniecība ir viena no pamatjomām, kas saistīta ar digitālā vienotā tirgus attīstību. Komiteja atkārto aicinājumu rīkoties izlēmīgāk, lai izmaksas, kas saistītas ar paku piegādi, būtu pieejamas visiem (43). Turklāt Komiteja iesaka labāk saskaņot noteikumus par digitālajiem līgumiem, ņemot vērā izvēlētos tiesību aktus (divas direktīvas), kas varētu radīt neskaidrības, ja netiks veikta regulējuma vienkāršošana (44).

5.9. EESK atzinīgi vērtē Komisijas sniegto informāciju par rezultātiem, kas gūti patērētāju tiesību aizsardzībā, izmantojot platformas strīdu izšķiršanai tiešsaistē (45), taču uzskata, ka šajā jomā vēl ir daudz darāmā, lai platforma kļūtu plaši pazīstama un patērētāju uzticēšanās tirdzniecībai tiešsaitē nostiprinātos. Komiteja jo īpaši vēlas, lai tiktu stiprināti instrumenti strīdu alternatīvai izšķiršanai, jo īpaši pārrobežu līmenī. Turklāt ir vajadzīgi pasākumi datu aizsardzības (46), audiovizuālo mediju pakalpojumu (47), autortiesību pārkāpumu un autortiesību aizsardzības jomā (48), īpašu uzmanību pievēršot lietotāju, jo īpaši neaizsargātāko lietotāju, aizsardzībai pret kiberiebiedēšanu, viltus ziņām un jebkāda veida kūdīšanu uz vardarbību.

5.10. EESK arī atzinīgi vērtē Komisijas uzsākto procesu, kura mērķis ir saskaņot patērētāju aizsardzību Eiropas mērogā, ar nosacījumu, ka tādējādi tiks saglabāti vai paaugstināti patērētāju aizsardzības standarti, norādot uz digitālās jomas patērētāju aizsardzības vispārēju aizsardzību ES.

5.11. EESK aicina Komisiju DVTS piešķirt lielāku starpnozaru dimensiju, integrējot to ar citām svarīgām Eiropas attīstības jomām/stratēģijām, piemēram, enerģētiku, aprites ekonomiku (49) un transportu (50), ņemot vērā ANO noteikto vispārējo ilgtspējīgas attīstības mērķu plašāku satvaru. Tas patiešām varētu dot būtisku ieguldījumu ilgtspējības, vienkāršošanas un efektivitātes mērķu sasniegšanā.

5.12. EESK uzskata, ka ES ir jāpalielina ieguldījumi pētniecībā un attīstībā, lai konkurētu ar digitālās inovācijas līderiem. Iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt infrastruktūras bāzi, ir svarīgas, bet ne tik būtiskas. Konkrēti, Eiropai iespējami drīz jāīsteno iecerētais mākoņdatošanas (51) jomā, saskaņā ar stratēģiju Open Innovation, Open Science, Open to the World (“Atklātā inovācija, atklātā zinātne un atvērtība pasaulei”). Komiteja arī uzskata, ka ir lietderīgi turpināt darbu, lai padziļinātu zināšanas un sasniegumus kvantu informātikas un mākslīgā intelekta jomā (52).

5.13. EESK atbalsta Komisijas pieeju attiecībā uz DVTS ārējās dimensijas stiprināšanu, taču uzskata, ka šajā jomā līdz šim ļoti maz ir paveikts. Konkrēti, Komiteja sagaida, ka tiks veikti divu līmeņu pasākumi: — jaunu attiecību noteikšana ar digitālajiem konkurentiem. ES būs jāaizsargā digitālās tiesības, jānovērš digitālais protekcionisms un jāveicina globāla kiberdrošības alianse. Šim procesam būs būtiska loma jaunās vispārējās pārvaldības noteikšanā, — digitālās attīstības veicināšana. Digitālā attīstība var būt nozīmīgs izaugsmes vektors, kas var novērst karu, nabadzību un migrāciju. Turklāt Komiteja uzskata, ka liela un visaptveroša digitālā resursu izmantošana ir būtiska, lai sasniegtu lielāko daļu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu, aktīvi iesaistot valstis un iedzīvotājus, un ne tikai bagātākos un attīstītākos. Tāpēc tehnoloģiskās plaisas samazināšanai vajadzētu būt ES prioritātei globālā mērogā un ne tikai raugoties no pārrobežu sadarbības viedokļa.

Briselē, 2017. gada 18. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Georges DASSIS

(1) OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp., 3.8. un 3.9. punkts.

(2) COM(2015) 192 final.

(3) COM(2016) 399 final.

(4) COM(2015) 627 final.

(5) COM(2016) 289 final.

(6) COM(2016) 587, 588, 589, 590, 591 final.

(7) COM(2015) 634 un 635 final.

(8) COM(2016) 283 final.

(9) COM(2016) 285 final.

(10) COM(2016) 757 final.

(11) COM(2016) 593 final.

(12) Regula (ES) 2016/679.

(13) COM(2017) 10 final.

(14) COM(2016) 287 final.

(15) COM(2016) 593 un 594 final.

(16) Eirobarometra speciālaptauja 460.

(17) COM(2016) 288 final.

(18) JOIN(2013) 1.

(19) COM(2016) 381 final.

(20) 2016/C484/01.

(21) COM(2016) 180 final.

(22) COM(2016) 179 final.

(23) OV C 24, 28.1.2012., 131. lpp.; OV C 34, 2.2.2017., 162. lpp.

(24) OV C 264, 20.7.2016., 86. lpp.

(25) OV C 34, 2.2.2017., 93. lpp.

(26) OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp., 3.8. un 3.9. punkts.

(27) OV C 434, 15.12.2017., 30. lpp.

(28) OV C 71, 24.2.2016., 65. lpp., Digitālā vienotā tirgus stratēģija, 1.1., 1.2., 1.3. un 1.8. punkts.

(29) OV C 161, 6.6.2013., 8. lpp.

(30) EESK ir izstrādājusi atzinumu par katru priekšlikumu, pamatojoties uz vienotu struktūru, lai nodrošinātu redzējuma un satura konsekvenci: OV C 125, 21.4.2017., 51. lpp.; OV C 125, 21.4.2017., 56. lpp.; OV C 125, 21.4.2017., 65. lpp.; OV C 125, 21.4.2017., 69. lpp.; OV C 125, 21.4.2017., 74. lpp.

(31) OV C 75, 10.3.2017., 119. lpp.

(32) OV C 487, 28.12.2016., 86. lpp.

(33) OV C 75, 10.3.2017., 124. lpp.

(34) Eiropas Komisija, Digital Transformation Scoreboard, 2017. g.

(35) OV C 173, 31.5.2017., 1. lpp.; OV C 173, 31.5.2017., 45. lpp.

(36) OV C 389, 21.10.2016., 28. lpp.

(37) The Risk of Automation for Jobs in OECD Countries: A Comparative Analysis, ESAO, 2016. g. Patlaban ir uzsāktas debates par digitālās revolūcijas ietekmi uz nodarbinātības līmeni. ESAO ir aplēsusi darbvietu skaita samazinājumu 9 % apmērā (darbvietas, kuras tiek uzskatītas par vismonotonākām), bet citos pētījumos, piemēram, Pasaules Bankas vai citu iestāžu pētījumos, paredzēta darbvietu skaita palielināšanās vai izzudušo darbvietu kompensēšana ar jaunu darbvietu radīšanu. Ir saprotams, ka visi pētījumi balstās uz principa, ka nodarbinātības jomā notiks lielas pārmaiņas, kā arī uz nepieciešamības pieņemt savlaicīgus un noturīgus pretpasākumus.

(38) OV C 13, 15.1.2016., 161. lpp.

(39) OV C 487, 28.12.2016., 99. lpp.

(40) OV C 13, 15.1.2016., 14. lpp.

(41) OV C 389, 21.10.2016., 50. lpp.

(42) OV C 288, 31.8.2017., 20. lpp.

(43) OV C 34, 2.2.2017., 106. lpp.

(44) OV C 264, 20.7.2016., 57. lpp.

(45) Saskaņā ar komisāres Jourova teikto platformas pirmajā darbības gadā tika izšķirti 24 000 gadījumi. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-727_lv.htm?locale=lv

(46) OV C 288, 31.8.2017., 107. lpp.

(47) OV C 34, 2.2.2017., 157. lpp.

(48) OV C 125, 21.4.2017., 27. lpp.

(49) OV C 264, 20.7.2016., 98. lpp.

(50) OV C 288, 31.8.2017., 85. lpp.; OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.

(51) OV C 487, 28.12.2016., 86. lpp.

(52) OV C 288, 31.8.2017., 1. lpp.