1.Eiropas industriālā ceļa jaunais gājums

Rūpniecība Eiropā vienmēr ir bijusi klātesoša. Kā industriālās inovācijas līdere tā gadsimtu garumā palīdzējusi uzlabot ražošanas, patēriņa un uzņēmējdarbības modeļus visā pasaulē. Eiropas rūpniecība, spēcīga iekšējā tirgus balstīta, jau izsenis bijusi mūsu ekonomikas dzinējspēks, kas nodrošinājis stabilus dzīves apstākļus miljoniem cilvēku un izveidojis sociālos mezglus, ap kuriem izaugušas mūsu sabiedrības.

Vēstures gaitā šī nozare ir pierādījusi savu spēju būt par pārmaiņu nesēju. Tagad, kad Eiropa sāk pāreju uz klimatneitralitāti un digitālo līderību pasaulē, kas nemitīgi mainās un kļūst neprognozējamāka, rūpniecībai šī sava spēja jāpierāda no jauna.

Divējā (ekoloģiskā un digitālā) pārkārtošanās ietekmēs ikvienu mūsu ekonomikas, sabiedrības un industrijas daļu. Tai būs vajadzīgas jaunas tehnoloģijas un atbilstošas investīcijas un inovācija. Tā radīs jaunus produktus, pakalpojumus, tirgus un uzņēmējdarbības modeļus. Tā izveidos jauna tipa darbvietas, kādu vēl nav bijis un kurām vajadzīgas prasmes, kādu mums vēl nav. No lineārās ražošanas mēs pāriesim uz aprites ekonomiku.

Šī pārkārtošanās notiks laikā, kad līdzīgi tektoniskajām plātnēm iekustējušies ģeopolitiskie procesi pašos pamatos izmainīs konkurences iedabu. Eiropai vairāk nekā jebkad agrāk ir svarīgi apliecināt savu viedokli, aizstāvēt savas vērtības un cīnīties par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. Tas ir Eiropas suverenitātes jautājums.

Divējās pārkārtošanās plašums un dziļums, mērogs un ātrums, raksturs un steidzamība ir līdz šim nepieredzēti. Tas atspoguļojas priekšsēdētājas fon der Leienas politiskajās pamatnostādnēs, Eiropas Parlamenta noteiktajās prioritātēs un Eiropadomes stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam. Eiropas zaļais kurss un Komisijas nesenā Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģija ir iezīmējusi mūsu ieceru vērienu un to piepildīšanas ātrumu un virzienu turpmākajiem gadiem.

Tagad Eiropai jāatrod jauns industriālais ceļš, kas derētu gan šodienas mērķiem, gan rītdienas realitātei. Šo centienu sekmes atkarīgas no tā, cik labi Eiropas rūpniecībai izdosies īstenot divējo pārkārtošanos un uzturēt konkurētspēju. Vairs neiet runa par vienkāršu pielāgošanos: tagad tai pašai jākļūst par pārmaiņu un inovācijas paātrinātāju un veicinātāju. Mūsu industriālajai politikai jāpalīdz šo vērienīgo ieceri īstenot.

Eiropas industriālajai stratēģijai jāatspoguļo mūsu vērtības un sociālā tirgus tradīcijas. Mēs izspēlēsim savas stiprās kārtis — mūsu daudzveidību un talantus, mūsu vērtības un dzīvesveidu, mūsu novatorus un jaunradītājus. Mums vajadzīga tāda Eiropas industriālā politika, kuras pamatā ir konkurence, atvērti tirgi, pasaules klases pētniecība un tehnoloģijas un spēcīgs vienotais tirgus, kurā ir izskausti šķēršļi un samazināta birokrātija. Mums jāvairās no mānīgajiem protekcionisma vai tirgus izkropļojumu risinājumiem un tomēr nav jābūt naiviem negodīgas konkurences priekšā.

Šī stratēģija atzīst Eiropas Savienības galvenokārt kā iespēju devējas un regulētājas spēku un nozīmi. Tāpēc, lai dotu noteiktību, kas nepieciešama gan investoriem, gan novatoriem, gan industrijām, izšķiroši svarīgi ir izveidot satvaru un izvietot politiskos un rīcībpolitiskos ceļa rādītājus.

Mūsu jaunā industriālā stratēģija gan vārdos, gan darbos ir uzņēmējdarbīga. Komisija ir gatava risinājumus izstrādāt un radīt kopīgi ar nozares pārstāvjiem un sociālajiem partneriem un visām pārējām ieinteresētajām personām. Šajā darbā būs jauns uzsvars — industriālās ekosistēmas —, ar kuru tiks ņemti vērā visi vērtību ķēdes dalībnieki. Tāda ir mūsu jaunā pieeja, un tā atspoguļo vajadzību pēc jauniem domāšanas un strādāšanas veidiem, kuri virzīs divējo pārkārtošanos.

Šī stratēģija rāda virzienu uz mērķi un iezīmē maršrutu, pa kuru iesim. Tajā izklāstīts redzējums par to, ko un kā vēlamies sasniegt līdz 2030. gadam un vēlākā laikā. Pārkārtošanās un lielu pārmaiņu laikā, kas mūsu Savienībai stāv priekšā, nemainīga būs viena vienkārša patiesība: Eiropā rūpniecība vienmēr būs klātesoša. Ar šo stratēģiju Eiropas Komisija ir gatava darīt visu, kas vajadzīgs, lai tas tā arī paliktu.

2.Eiropas rūpniecības šodiena un rītdiena

Rūpniecībai ir liela loma Eiropas turpmākajā attīstībā un labklājībā. Tā sastāda vairāk nekā 20 % no ES ekonomikas un nodarbina aptuveni 35 miljonus cilvēku, un ar to ir saistīti vēl daudzi citi miljoni darbvietu gan pašu mājās, gan ārvalstīs. Tā dod 80 % no preču eksporta un ir galvenais iemesls, kāpēc ES ir viena no pasaulē lielākajām preču piegādātājām un ārvalstu tiešo investīciju saņēmējām. No visiem Eiropas uzņēmumiem vairāk nekā 99 % ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) — daudzi no tiem ģimenes uzņēmumi —, un tie ir mūsu ekonomiskais un sociālais pamats.

Eiropas rūpniecība bauda globālas konkurētspējas priekšrocības attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem ar augstu pievienoto vērtību. Tā rāda piemēru visaugstāko sociālo, darba un vidisko standartu ievērošanā un ļauj Eiropai izstarot savas vērtības. Pateicoties augstai inovētspējai, tā ir arī pasaules līdere zaļo tehnoloģiju patentu jomā un citos augsto tehnoloģiju sektoros. Eiropas uzņēmumiem, lai cik lieli vai mazi tie būtu, mūsu vienotais tirgus dod iespēju inovēt, izvērsties un nodarbināt vairāk cilvēku. Šīs stiprās puses ir jāvirza uz līderības pārņemšanu jomās, kurās ES pagaidām atpaliek, piemēram, mākoņu un datu lietojumprogrammām.

Eiropas rūpniecībā jau tagad notiek ievērojamas pārmaiņas. Vērojama izteikta pāreja no produktiem uz pakalpojumiem un no ekskluzīvām produktu un pakalpojumu īpašumtiesībām uz kopīpašumu. Lielā dabas resursu noslodze jau tagad ved pie apritīgākas pieejas ražošanai. Ar kardināli jaunu tehnoloģiju, piemēram, 3D drukāšanas, palīdzību Eiropai turklāt maksimāli jāizmanto lokalizācija kā iespēja atvest atpakaļ uz Eiropas Savienību daļu ražošanas dažos konkrētos sektoros.

Lai mūsu mērķus īstenotu dzīvē, Eiropai vajadzīga rūpniecība, kas kļūst videi nekaitīgāka un digitālāka, bet vienlaikus saglabā globālu konkurētspēju. Tā palīdzēs pārveidot vecās un izlolot jaunas industrijas, atbalstīs MVU un kļūs par konkurētspējīgas ilgtspējas nesēju visā ES. Tas ir vienlīdz svarīgi tiklab pakalpojumiem kā precēm.

Pateicoties Eiropas sociālajai tirgus ekonomikai, ekonomiskā izaugsme iet roku rokā ar uzlabotiem sociālajiem standartiem un dzīves līmeni un labiem darba apstākļiem. Arī turpmāk mūsu orientieris būs Eiropas sociālo tiesību pīlārs, kas nodrošinās divējās pārkārtošanās sociālo taisnīgumu.

Ar savu spēcīgo, novatorisko un integrēto industriālo bāzi Eiropai ir labas iespējas uzņemties pasaulē vadošo lomu.

2.1. Globāli konkurētspējīga un pasaulei ceļu rādoša