Komisijas ziņojums budžeta lēmējinstitūcijai par vispārējā budžeta garantijām - Stāvoklis 2008. gada 31. decembrī {SEC(2009) 1063} /* COM/2009/0398 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.7.2009 COM(2009) 398 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS budžeta lēmējinstitūcijai par vispārējā budžeta garantijām Stāvoklis 2008. gada 31. decembrī {SEC(2009) 1063} SATURS 1. Ievads un garantēto operāciju veidi 3 2. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2008. gada 30. jūnijā 3 3. Informācija par budžeta segtajiem riskiem 4 3.1. Riska definīcija 4 3.2. Ar dalībvalstīm saistītais risks 5 3.3. Ar trešām valstīm saistītais risks 7 3.4. Budžeta segtā riska kopsumma 8 3.5. Riska attīstība 8 4. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 10 4.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem 10 4.2. Maksājumi no budžeta 10 4.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai 10 5. Garantiju fonds ārējai darbībai 10 5.1. Atgūtie līdzekļi 10 5.2. Aktīvi 11 5.3. Paredzētais apjoms 11 6. Risku novērtējums. To trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas 11 6.1. Mērķi 11 6.2. Riska novērtēšanas metodes 11 IEVADS UN GARANTēTO OPERāCIJU VEIDI Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulas 130. pantu, kas nosaka, ka Komisija divreiz gadā sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem[1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments[2] ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem. No Eiropas Savienības budžeta („Budžets”) sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās: - Eiropas Kopienu piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t.i., makrofinansiālās palīdzības[3] (MFA) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm, aizdevumi maksājumu bilances (MB) atbalstam valstīm, kas nav EMS dalībvalstis un risina pārejas perioda problēmas; kā arī - aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem (Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) ārējās finansēšanas darījumi[4]). Šīs operācijas kopš 1994. gada sedz Garantiju fonds ārējās finansēšanas darbībām („Fonds”)[5], ko izveidoja cita starpā, lai ierobežotu ietekmi uz budžetu, ko izraisa tie garantiju pieprasījumi aizdevumu operācijām trešās valstīs, kurus sedz no budžeta (ja valsts ir kļuvusi par dalībvalsti, risks skar tieši budžetu). Ja Fondā nav pietiekamu līdzekļu, izmanto budžetu. Padomes 1994. gadā pieņemto Regulu, ar kuru nodibināja Fondu („Fonda regula”[6]), pirmo reizi grozīja 1999. gadā. Saskaņā ar Padomes regulas otro grozījumu 2004. gadā, garantiju, ko sedz no Fonda līdzekļiem, atceļ, ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm. 2007. gadā ar Padomes regulas grozījumu[7] tika noteikts jauns finansēšanas mehānisms. Aizdevumus dalībvalstīm, ko piešķīrusi vai garantējusi Kopiena, sedz tieši no budžeta. NOTIKUMI PēC PēDēJā ZIņOJUMA PAR STāVOKLI 2008. GADA 30. JūNIJā 2008. gada otrajā pusē netika veikti maksājumi atbilstīgi MFA aizdevumiem. Euratom aizdevuma jauna daļa 22 miljonu ASV dolāru apmērā tika izmaksāta 2008. gada oktobrī. Ungārijai piešķirtā maksājumu bilances aizdevuma pirmo daļu 2000 miljonu euro apmērā izmaksāja 2008. gada decembrī (skatīt 3.5. iedaļu). Attiecībā uz EIB finansēšanas operācijām EIB apstiprināja kopsummu 5 943 miljonu euro apmērā saskaņā ar vispārējām pilnvarām 2007.–2013. gadam (Padomes Lēmums 2006/1016/EK). Attiecībā uz izmaksāto apjomu 2008. gada otrajā pusē izmaksāja 2 052 miljonus euro, no kuriem 643 miljonus euro izmaksāja saskaņā ar jaunajām vispārējām pilnvarām 2007.–2013. gadam. Jāatzīmē, ka pēc Parlamenta veiktās darbības, Eiropas Kopienu Tiesa 2008. gada 6. novembrī atcēla Padomes Lēmumu 2006/1016/EK, jo tas nebija pieņemts saskaņā ar divkāršu juridisko pamatu. Tomēr Tiesa, atceļot lēmumu, pasludināja spriedumu, ka „tā ietekme attiecībā uz noslēgto Eiropas Investīciju bankas finansējumu ir spēkā līdz brīdim, kad tiek pieņemts un stājas spēkā jauns lēmums, kas, izmantojot piemērotu juridisko pamatu, proti, gan EK 179. pantu, gan EK 181.a pantu, ir jāpieņem 12 mēnešu termiņā, skaitot no šī sprieduma pasludināšanas dienas”. 2009. gada 14. janvārī Komisija pieņēma Eiropas Parlamentam un Padomei adresētu priekšlikumu aizstāt atcelto lēmumu (COM(910) 2008). INFORMāCIJA PAR BUDžETA SEGTAJIEM RISKIEM Riska definīcija Budžeta riski izklāstīti riska novērtējumā un tie rodas no kapitāla un procentiem, ko neatmaksā saistībā ar garantētām operācijām. Ja neizpildīto maksājumu saistību operācijas attiecas uz trešām valstīm, tās sedz no Fonda (68 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma 2008. gada 31. decembrī), bet, ja iesaistītas dalībvalstis — tieši no Budžeta (aizdevumi par labu dalībvalstīm vai projektu finansēšanai tajās veido atlikušos 32 % no kopējās garantētās neatmaksātās summas). Ar dalībvalstīm saistīto garantēto aizdevumu summa ir tik liela neseno paplašināšanās kārtu[8] izdevumu dēļ un saistībā ar Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānismu dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro. Šā ziņojuma nolūkā izmanto divas metodes, lai novērtētu riskus, ko sedz no budžeta (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). - Aprēķina attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus. Šī metode sniedz pārskatu par budžeta risku noteiktā dienā. - Budžeta pieeja, ko sauc par „budžeta gada risku”, pamatojas uz tādas maksimālās summas aprēķinu, kura Kopienai būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[9]. 1. tabula: Kopējās segtās neatmaksātās summas 2008. gada 31. decembrī (miljonos euro) | Neatmaksātais kapitāls | Uzkrātie procenti | Kopā | % | Dalībvalstis* | MFA | 140 | 2 | 142 | 1% | Euratom | 433 | 8 | 440 | 2% | MBM | 2 000 | 4 | 2 004 | 10% | EIB | 3 921 | 36 | 3 957 | 19% | Dalībvalstis* (starpsumma) | 6 494 | 50 | 6 544 | 32% | Trešās valstis | MFA | 514 | 1 | 515 | 2% | Euratom | 53 | 7 | 60 | <1% | EIB | 13 480 | 129 | 13 609 | 66% | Trešās valstis (starpsumma) | 14 047 | 137 | 14 184 | 68% | Kopā | 20 541 | 187 | 20 728 | 100% | * Šo risku sedz tieši no budžeta, un tas ietver Bulgāriju un Rumāniju, kuras pievienojās ES 2007. gada 1. janvārī. | Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām un garantiju likmēm, ir sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1., A2., A3. un A4. tabulā. Salīdzinājumā ar stāvokli 2008. gada 30. jūnijā (skatīt 3.5. iedaļu) budžeta kapitāla un procentu neatmaksātā kopsumma palielinājās par 3 627 miljoniem euro, sasniedzot 20 728 miljonus euro. Ar dalībvalstīm saistītais risks Pašreizējie ar dalībvalstīm saistītie riski ir pirmspievienošanās periodā izmaksāto aizdevumu rezultāts un maksājumu bilances instrumenta ieviešana 2008. gada beigās. 2009. gadā ar dalībvalstīm saistītais budžeta maksimālais risks ir 802 miljoni euro. 2. tabulā ir redzams, ka dalībvalstu starpā pēc neatmaksāto summu apjoma Rumānija un Čehija ierindojas pirmajā un otrajā vietā. 2. tabula: Dalībvalstu secība atkarībā no budžeta maksimālā riska, kas ar tām saistīts 2009. gadā (miljonos euro) | Vieta | Valsts | 2009 | % | 1 | Rumānija | 264,5 | 33,0% | 2 | Čehija | 144,3 | 18,0% | 3 | Bulgārija | 96,1 | 12,0% | 4 | Ungārija | 93,7 | 11,7% | 5 | Polija | 85,8 | 10,7% | 6 | Slovākija | 66,2 | 8,3% | 7 | Slovēnija | 26,2 | 3,3% | 8 | Kipra | 9,5 | 1,2% | 9 | Latvija | 7,3 | 0,9% | 10 | Lietuva | 6,4 | 0,8% | 11 | Igaunija | 1,0 | 0,1% | 12 | Malta | 0,7 | 0,1% | Kopā | 801,8 | 100,0% | Ar dalībvalstīm saistītie riski attiecas uz visiem tiem aizdevumiem, kuri piešķirti pirms pēdējām divām paplašināšanās kārtām un kuru atmaksas termiņš ir 2038. gads. Ar trešām valstīm saistītais risks Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks 2009. gadā ir 1 494 miljoni euro. Tabulā ir uzskaitītas pirmās 10 valstis, kas sarindotas secībā pēc vislielākās neatmaksātās kopsummas. Ar šīm valstīm saistītās summas ir 79 % no Fonda riska 2009. gadā. Ekonomiskā situācija šajās valstīs, kā arī Melnkalnē, Gruzijā un Ukrainā, ir raksturota Komisijas dienestu darba dokumentā. 3. tabula: 10 trešās valstis, ar kurām saistītais Fonda maksimālais risks 2009. gadā ir visnozīmīgākais (EUR miljoni) | Vieta | Valsts | 2009 | % no kopējā maksimālā riska | 1 | Turcija | 293,4 | 19,6% | 2 | Ēģipte | 208,7 | 14,0% | 3 | Maroka | 137,1 | 9,2% | 4 | Tunisija | 131,2 | 8,8% | 5 | Dienvidāfrika | 115,2 | 7,7% | 6 | Brazīlija | 80,8 | 5,4% | 7 | Libāna | 70,6 | 4,7% | 8 | Serbija | 57,0 | 3,8% | 9 | Jordānija | 45,8 | 3,1% | 10 | Sīrija | 35,6 | 2,4% | 10 valstis kopā | 1 175,3 | 78,7% | Fonds ir sniedzis garantiju par aizdevumiem 57 valstīm, kuru galīgās atmaksas termiņš pagarināts līdz 2038. gadam. Sīkākas ziņas par katrai valstij aizdotajām summām ir minētas Komisijas dienestu darba dokumenta A2. tabulā. Budžeta segtā riska kopsumma Budžeta segtā riska kopsumma 2009. gadā ir 2 296 miljoni euro, kas ietver šajā periodā atmaksājamās summas, no kurām 35 % attiecas uz dalībvalstīm (skatīt Komisijas dienesta darba dokumenta A2. tabulu). Riska attīstība - Maksājumu bilances palīdzības mehānisms Ar dalībvalstīm saistītais risks 2008. gadā palielinājās, kad sāka izmantot Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānismu (maksājumu bilances mehānisms). Šāds finansiālās palīdzības mehānisms sniedz iespēju piešķirt aizdevumus vienai vai vairākām dalībvalstīm, kuras vēl nav ieviesušas euro un kuras patlaban jau risina grūtības to maksājumu bilancē vai kuras apdraud šādas grūtības. 2008. gada 2. decembrī[10] aizdevumu maksimālā apjoma pamatsumma, kas saskaņā ar maksājumu bilances mehānismu piešķirta dalībvalstīm, kas neietilpst euro zonā, tika palielināta no 12 miljardiem euro līdz 25 miljardiem euro. Pirmais aizdevums Ungārijai 6 500 miljonu euro apmērā tika piešķirts un parakstīts 2008. gada otrajā pusgadā[11]. Vienu aizdevuma daļu 2 000 miljonu euro apmērā izmaksāja 2008. gada decembrī. Vēl vienu aizdevuma daļu 2 000 miljonu euro apmērā izmaksāja 2009. gada martā. Atlikušās divas aizdevuma daļas kopsummā 2 500 miljoni euro plānots izmaksāt 2009. gadā. Otrais aizdevums Latvijai tika piešķirts 2009. gada sākumā[12] 3 100 miljonu euro apmērā. Aizdevums tiks izmaksāts vairākās daļās 2009. gadā. 2009. gada 18. maijā[13] limits kopējai summai, ko piešķir dalībvalstīm ārpus euro zonas, tika palielināts no 25 miljardiem euro līdz 50 miljardiem euro. - Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi Katram MFA aizdevumam trešām valstīm ir nepieciešams atsevišķs Padomes lēmums. Finansiālā palīdzība, ko piešķir saskaņā ar Padomes 2007. gada 10. decembra Lēmumu 2007/860/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai, ir 50 miljoni euro aizdevumu un 30 miljoni euro dotāciju veidā. Aizdevuma daļa tiks izmaksāta divos vienādos maksājumos 2009. gadā. - Euratom aizdevumi Maksimālais apjoms Euratom aizdevumiem dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir 4 miljardi euro, no kuriem 85 % jau ir izlietoti. Atlikusī rezerve ir aptuveni 600 miljoni euro. Atbilstīgi 2004. gadā noslēgtajam nolīgumam par aizdevumu Energoatom Ukrainā (EUR ekvivalents USD 83 miljoni) 2008. gada 10. oktobrī tika izmaksāta vēl viena aizdevuma daļa 22 miljoni euro apmērā. - EIB aizdevumi EIB iepriekšējās vispārējās pilnvaras beidzās 2007. gada 31. jūlijā. Minētajā datumā bija parakstīti nolīgumi par summu, kas atbilst 98 % no kopējā apjoma saskaņā ar šīm pilnvarām (20 060 miljoni euro, skatīt A5. tabulu Komisijas dienestu darba dokumentā). 2008. gada 31. decembrī saskaņā ar šīm pilnvarām vēl ir jāizmaksā 5 307 miljoni euro un tie ir jāizmaksā 10 gados no pilnvaru termiņa beigām, jo šā laikposma beigās beidzas Kopienas garantijas termiņš[14]. Budžeta risku nākotnē visvairāk ietekmēs garantija, ko Kopiena nesen piešķīra EIB atbilstīgi 2007.–2013. gada vispārējām pilnvarām. Kopienas garantija var segt ne vairāk kā 65 % no EIB finansēšanas operācijās izmaksāto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas; maksimālais apjoms ir 27 800 miljoni euro[15]. Saskaņā ar šīm pilnvarām 2008. gada 31. decembrī apstiprināja kopsummu 5 943 miljoni euro apmērā, no kuras 5 053 miljoni euro pašreiz vēl nav izmaksāti (sk. tabulu A6 Komisijas dienestu darba dokumentā). NEIZPILDīTāS MAKSāJUMU SAISTīBAS, BUDžETA GARANTIJU AKTIVIZēšANA UN NOKAVēTIE MAKSāJUMI Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Komisija izmanto savus skaidras naudas līdzekļus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas savu aizdevuma operāciju apkalpošanā, ja kāds parādnieks novēlo maksājumu Komisijai[16]. Maksājumi no budžeta Tā kā 2008. gada otrajā pusgadā nebija reģistrēta neviena neizpildīta maksājumu saistība, netika prasītas apropriācijas saskaņā ar budžeta 01 04 01. pantu „Eiropas Kopienas garantijas aizdevumu operācijām”. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai Ja kāds Kopienas piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tad vēršas Garantiju fondā, lai tas nosegtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maksājums bija jāveic[17]. Fonds 2008. gada otrajā pusgadā nebija jāizmanto. GARANTIJU FONDS āRēJAI DARBīBAI Atgūtie līdzekļi 2008. gada 12. novembrī tika atgūti USD 1 448 433,44, tas ir, soda procenti no Argentīnas Republikas. No 2008. gada 31. decembra Fondam nebija jāatgūst nokavētie maksājumi. Aktīvi Fonda neto aktīvi[18] 2008. gada 31. decembrī bija EUR 1 182 717 413. Paredzētais apjoms Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksātā kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. Attiecība starp Fonda resursiem (EUR 1 182 717 413) un neatmaksātā kapitāla saistībām[19] (EUR 14 183 712 379) Fonda regulas izpratnē nedaudz uzlabojās, no 8,29 % 2008. gada 30. jūnijā palielinoties līdz 8,34 % 2008. gada 31. decembrī. Fonda līdzekļi 2008. gada beigās bija mazāki par paredzēto apjomu. Atbilstīgi jaunajiem finansēšanas noteikumiem, ko Padome pieņēma 2007. gada 30. janvārī[20], šī summa — 93 100 000 euro— tika pievienota provizoriskajā budžeta projektā 2010. gadam. 2010. gada janvārī no budžeta šī summa tiks pārskaitīta uz Fondu. RISKU NOVēRTēJUMS. TO TREšO VALSTU EKONOMIKAS UN FINANšU STāVOKLIS, KURāS IR VISLIELāKāS RISKA IESPēJAS Mērķi Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par Budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem. Tomēr jāizvērtē arī risku iespējamība, kas atkarīga no operācijas veida un aizņēmēja stāvokļa (skatīt 3.3. iedaļu). Riska novērtēšanas metodes Riska novērtēšana šajā ziņojumā tiek pamatota ar informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas aplēses par plānotajiem zaudējumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kas ir nepārprotami ir neskaidras. Valsts riska rādītāji, kas ir iekļauti Komisija dienestu darba dokumenta tabulās, atklāj, ka risks pieaug attiecībā pret neizpildītiem maksājumiem. Komisijas dienestu darba dokumenta 2. iedaļā ir analizētas tās valstis, kurās rada vislielāko risku budžetam 2009. gadā, un valstis, kuras tieši ietekmē Kopienas budžets (MFA un Euratom aizdevumi). [1] COM(2009)68 un SEC(2009)159 kopā veido iepriekšējo ziņojumu par Budžeta segtajām garantijām 2008. gada 30. jūnijā. [2] SEC(2009)1063. [3] MFA var arī būt trešām valstīm sniegtu dotāciju veidā. Lai uzzinātu vairāk par MFA, skatīt Komisijas ziņojumu COM(2008)590 un SEC(2008)2504. [4] Informācija par EIB pilnvarām sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1. tabulā, un atsauces uz juridisko pamatu uzskaitītas A4. tabulā. [5] Jaunākais ziņojums par Fondu ir COM(2006)695 „Pilnīgs ziņojums par Garantiju fonda darbību” un tam pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments (SEC(2006)1460). [6] Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.). [7] Padomes 2007. gada 30. janvāra Regula (EK, Euratom) Nr. 89/2007, (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.). [8] Saskaņā ar Fonda regulas 1. panta trešo daļu, līdzko attiecīgā valsts pievienojas Eiropas Savienībai, aizdevumu risks tiek pārnests no Fonda uz budžetu. [9] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t.i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (skatīt arī Komisijas dienestu darba dokumenta 1.iedaļu). [10] Padomes 2008. gada 2. decembra Regula (EK) Nr. 1360/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm [11] Padomes 2008. gada 4. decembra Lēmums 09/102/EK. [12] Padomes 2009. gada 20. janvāra Lēmums 09/290/EK. [13] Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm [14] Skatīt 1.06. pantu pārveidotajā un grozītajā garantijas nolīgumā, ko EK un EIB parakstīja 2005. gada 30. augustā/2. septembrī. [15] Sadalīts starp noteikta maksimālā apjoma pamatsummu (25 800 miljoni euro) un fakultatīvām pilnvarām (2000 miljoni euro), par ko lemj Padome. [16] Skatīt 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu. [17] Papildinformāciju skatīt Komisijas dienestu darba dokumenta 1.4.3. iedaļā. [18] Fonda kopējie aktīvi, atņemot uzkrātos izdevumus (EIB un revīzijas maksas). [19] Ieskaitot uzkrātos procentus. [20] Padomes 2007. gada 30. janvāra Regula (EK, Euratom) Nr. 89/2007, (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.).