Pēcuzraudzības padomei būtu jāuzrauga un jākoordinē tiesu sistēmas reformas un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanas politika. Tādējādi tai būtu jānodrošina iestādēm un ieinteresētajām personām vispārējs satvars progresa pārredzamai novērtēšanai un uzmanības koncentrēšanai uz atlikušajām problēmām. Tās devums varētu ietvert arī atbildības prasīšanu no attiecīgajām iestādēm, kad tas ir nepieciešami un lietderīgi. Bulgārijas iestādes premjerministra līmenī ir apņēmušās nodrošināt šai padomei īpašu lomu, lai tā spētu efektīvi uzraudzīt reformu īstenošanu un gūtos rezultātus korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā, kā arī lai tā spētu koordinēt turpmāko politiku.

Bulgārija jau ir ieviesusi svarīgus elementus, kas pieder pie šādas valsts iekšējās uzraudzības un apspriešanās ar ieinteresētajām personām, ieskaitot īpašas konsultatīvās padomes tiesu sistēmas reformas un korupcijas apkarošanas jomā. Turklāt Bulgārijas valdība nesen nolēma izveidot papildu, vispusīgāku valsts iekšējās pēcuzraudzības mehānismu, kas piesaistīts Koordinācijas un sadarbības padomei (“pēcuzraudzības padome”). Jaunā pēcuzraudzības padome darbu sāks pēc SPM noslēgšanās un sanāks vismaz reizi trijos mēnešos. Tās līdzpriekšsēdētāji būs premjerministra vietnieks(-ce), kas atbild par tiesu sistēmas reformu, un Augstākās tiesu padomes pārstāvis(-e). Tās uzdevums būs pārraudzīt reformu turpināšanos, un tā pēc katras sanāksmes sagatavos publiski pieejamu ziņojumu un ik gadu iesniegs ziņojumu valdībai un Augstākajai tiesu padomei. Tā apkopos informāciju no dažādām attiecīgajām iestādēm un iesaistīs pilsonisko padomi, kurā būs pilsoniskās sabiedrības un tiesu sistēmas profesionālo asociāciju pārstāvji.

2017. gada janvāra ieteikumos būtiska vieta bija arī reformu mehānismu izstrādei valsts līmenī. Ieteikumos bija uzsvērts, ka ir svarīgi izstrādāt mehānismus, kas uzraudzību integrē valsts līmenī, iestrādājot to valsts iekšējos procesos tā, ka tiek iesaistītas ne tikai iestādes, bet arī pilsoniskā sabiedrība. Ievērojot šo pieeju, 2018. gada novembra ziņojumā bija uzsvērts, ka Bulgārijai ir jāturpina gūt labus un konkrētus rezultātus gan SPM ietvaros, gan nākotnē, un ka būtisks šā procesa elements ir pastāvīga Bulgārijas iestāžu veiktā uzraudzība, arī pēc SPM slēgšanas. Ziņojumā bija īpaši uzsvērts, ka, lai valsts iekšējā uzraudzība kalpotu par pasākumu, kas palīdz nosargāt progresa un reformu gaitu, svarīga ir pārredzama ziņošana un publiskā kontrole.

Vēl viens būtisks vispārējā konteksta aspekts ir plašākas tiesiskuma infrastruktūras attīstīšanās gan ES, gan valstu līmenī. Šā procesa rezultātā rodas jauni instrumenti, kas stimulē tiesiskuma nostiprināšanu, tostarp jautājumos, kuri ir ietverti SPM. ES līmenī valstu tiesu sistēmas jau vairākus gadus tiek vērtētas ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā , savukārt kopā ar korupcijas apkarošanas sistēmām – Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadā (ieskaitot strukturālās reformas). Šis aspekts tiks attīstīts vēl tālāk, balstoties uz Komisijas 2019. gada jūlija paziņojumu, kurā paredzēti konkrēti pasākumi, kā nostiprināt Savienības spēju veicināt un uzturēt tiesiskumu, sekmējot kopēju tiesiskuma kultūru, ieviešot tiesiskuma izvērtējuma ciklu tendenču uzraudzībai dalībvalstīs un paredzot efektīvu reaģēšanu. Šajā ziņā turpināmību nodrošina nākamās Komisijas politikas pamatnostādnes, kurās paredzēts izveidot visaptverošu ES mēroga tiesiskuma mehānismu, kura ietvaros tiktu objektīvi ziņots par visām dalībvalstīm. Neatkarīgi no SPM kritērijiem efektīva tiesību aizsardzība neatkarīgā tiesā ir noteikta LES 19. panta 1. punktā kā konkrēta tiesiskuma vērtības izpausme, ko apliecina arī Eiropas Savienības Tiesas nesenā judikatūra. Šie horizontālie procesi tiesiskuma (tostarp korupcijas apkarošanas sistēmu) uzraudzībai visās dalībvalstīs un to turpmākās attīstīšanas perspektīva pasvītro SPM īpašo raksturu: tas ir uzraudzības process, kas ir ierobežots gan aptverto dalībvalstu, gan attiecīgo jautājumu ziņā.

Neatkarīgi un plurālistiski mediji ir ārkārtīgi svarīgi demokrātiskām debatēm, un tiem būtu jāļauj darboties bez nepamatota spiediena no ekonomisko vai politisko interešu puses. Kaut arī mediju vide neietilpst SPM satvarā, trūkumi šajā jomā ietekmē tiesu sistēmu. Pilnībā ievērojot vārda brīvību un mediju neaizstājamo lomu atbildības prasīšanā no iestādēm un sabiedrības informēšanā, Augstākajai tiesu padomei tomēr ir svarīgs pienākums aizstāvēt tiesu neatkarības principu. Līdz ar pagājušajā gadā pieņemto nostiprināto politiku būtu jādara vairāk, vēršoties pret maldinošu atspoguļojumu medijos vai politiķu paziņojumiem, kas skar visas tiesu sistēmas reputāciju un uzticamību. Tas attiecas arī uz tiesas procesa neatkarību un objektivitāti potenciāli apdraudošiem gadījumiem, kad tiesneši tiek sistemātiski un mērķtiecīgi kritizēti viņu spriedumu satura dēļ.

Atsevišķi jāatzīmē, ka Konstitucionālā tiesa 2019. gada februārī sprieda, ka ar Bulgārijas konstitūciju nav saderīgi 2017. gadā Tiesu sistēmas likuma 230. pantā iekļautie noteikumi, kas paredz maģistrātu automātisku atstādināšanu no amata, ja pret viņiem sākta kriminālizmeklēšana. Valdība 2019. gada 20. septembrī iesniedza grozījumu projektu, kas paredz atcelt minētos noteikumus, lai likumu padarītu atbilstīgu konstitūcijai, un apņēmās mudināt šo grozījumu ātru pieņemšanu Nacionālajā asamblejā.

Drīzumā gaidāms būtisks lēmums par ģenerālprokurora iecelšanu amatā – pašreizējā ģenerālprokurora pilnvaras beidzas 2020. gada janvārī. Augstākā tiesu padome procedūru sāka jūnijā, un paredzams, ka 2019. gada 24. oktobrī tiks izvirzīts pēctecis, kura kandidatūra pēc tam būs jāapstiprina republikas prezidentam. 2019. gada jūlijā Augstākās tiesu padomes prokuratūras palātas locekļi vienbalsīgi atbalstīja vienu izraudzīto kandidātu. Kandidāts ir rakstveidā iesniedzis savas prioritātes septiņu gadu pilnvaru termiņam. Procedūra pirms izvirzīšanas paredz arī kandidāta iztaujāšanu, kurā var uzdot pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu jautājumus un minēt to bažas. Iepriekšējās nedēļās šis process medijos izvērsti apspriests, un dažas ieinteresētās personas ir paudušas bažas attiecībā uz procedūru un kandidātu. Augstākās tiesu padomes uzdevums būs līdz galam nodrošināt procesa pārredzamību un uzskatāmi demonstrēt, ka paustās bažas ir izskatītas un ņemtas vērā padomes lēmumā.

Iepriekšējos ziņojumos bija atzīts progress, ko Bulgārija kopš iestāšanās panākusi ar konstitucionālā un tiesiskā satvara grozījumiem nolūkā uzlabot tiesu neatkarības aizsardzību, kā arī tiesas procesu pārredzamību un efektivitāti. Neseno uzlabojumu vidū var minēt konstitūcijas 2015. gada grozījumus, līdz ar kuriem tika reformēta Augstākā tiesu padome un nostiprināta tiesu iestāžu inspekcija. Šie grozījumi tagad ir bijuši spēkā vairākus gadus un ir palīdzējuši padarīt pārredzamāku un pārskatatbildīgāku procesu, kas attiecas uz tiesu iestāžu amatpersonu iecelšanu amatā un integritāti. Līdz ar to 2018. gada novembra ziņojumā tika secināts, ka abi ar konstitucionālo un tiesisko satvaru saistītie kritēriji ir uzskatāmi par provizoriski izpildītiem. Tiesu iestāžu amatpersonu iecelšana amatā un tiesu iestāžu inspekcijas darbība tika atzītas par jomām, kurās jāturpina uzraudzība, un arī daži tiesiskās vides aspekti tika atstāti atklāti turpmākai izskatīšanai citu kritēriju ietvaros.

Šī iedaļa attiecas uz tiem trim kritērijiem, kuri 2018. gada novembrī tika atzīti par provizoriski izpildītiem. Tie attiecas uz konstitucionālā un tiesiskā satvara reformu un organizētās noziedzības apkarošanu un izriet no Bulgārijā konstatētajiem trūkumiem laikā, kad tā iestājās Eiropas Savienībā. Provizoriskā izpildes atzīšana nozīmēja, ka Komisijas skatījumā strukturālās un tiesību aktu izmaiņas nodrošina SPM prasību apmierinošu izpildi, savukārt īstenošanas uzraudzība turpinās.

Ieteikums Nr. 3. Uzlabot tiesu iestāžu inspekcijas praktisko darbību un Augstākās tiesu padomes veiktos pēcpasākumus attiecībā uz inspekcijas konstatējumiem, jo īpaši integritātes jautājumos, apsvērt ārējās palīdzības piesaistīšanu, piemēram, no Strukturālo reformu atbalsta dienesta un/vai Eiropas Padomes.

Ieteikums Nr. 7. Izstrādāt ceļvedi Strukturālo reformu atbalsta dienesta ziņojuma ieteikumu īstenošanai attiecībā uz Prokuratūras reformu un tās mijiedarbību ar citām iestādēm, tostarp mehānismu ziņošanai par progresu plašākai sabiedrībai. Ieteikums Nr. 8. Izstrādāt ceļvedi pētījumā par ECT nolēmumiem ietverto ieteikumu īstenošanai, tostarp mehānismu ziņošanai par progresu plašākai sabiedrībai.

2018. gada novembra ziņojumā bija konstatēts ievērojams progress attiecībā uz tiem četriem ieteikumiem, kas ir saistīti ar tiesu sistēmas reformu turpināšanu. Tomēr vairāki svarīgi procesi vēl turpinās vai ir nepieciešams turpināt uzraudzību, lai varētu apstiprināt progresa novērtējumu.

Kopš 2017. gada valdība īsteno regulāru uzraudzības un ziņošanas ciklu par progresu tiesu sistēmas reformu stratēģijas īstenošanā. Šajā procesā būtiska loma ir konsultatīvajai padomei tiesu sistēmas reformas jautājumos, kura tika izveidota 2016. gadā Tieslietu ministrijas paspārnē. Šie procesi nodrošina pamatu sadarbībai ar ieinteresētajām personām aktuālajos likumdošanas projektos, un tie varētu arī tikt izmantoti, kad nākotnē tiks atjaunināta tiesu sistēmas reformu stratēģija. Pēc SPM noslēgšanās progresa uzraudzībā būtiska loma būtu arī jaunveidojamajai pēcuzraudzības padomei.

Viens būtisks uzdevums, kas turpmākajos gados prasīs neatlaidīgu darbu, ir tiesu sistēmas efektivitātes un pieejamības uzlabošana ar e-tiesiskuma ieviešanu un darba slodzes sabalansētu pārvaldību visā tiesu sistēmā. Visaptveroša reforma pēdējos gados ir tikusi aizkavēta vairāku iemeslu dēļ, tomēr kopš 2017. gada Augstākā tiesu padome ir spērusi lielus soļus, tiecoties novērst šīs problēmas ar dažādu pasākumu palīdzību, un darbs vēl turpinās.

Vēl viena nopietna problēma, kas pastāvīgi tiek turēta uzmanības lokā, ir tas, kā darbojas kopējā augsta līmeņa korupcijas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas sistēma. Gaidu gaitā ir panākts ievērojams progress. Pēdējā laikā šajā darbā ir ņemta vērā 2016. gadā veikta Prokuratūras darbības neatkarīga analīze, kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūras analīze, kas koncentrējās uz šīs tiesas 2016. gadā norādītajām problēmām, ieskaitot sistemātisko Bulgārijas problēmu saistībā ar neefektīvu kriminālizmeklēšanu. Rezultātā tika veikti vairāki nozīmīgi pasākumi, kas aprakstīti iepriekšējos SPM ziņojumos. Starp būtiskiem aspektiem, kurus tiek turpināts novērot, ir kriminālizmeklēšanas uzsākšanas process, ieskaitot sākotnējo izmeklēšanu lomu un iespējamo nepieciešamību tiesā pārskatīt prokuratūras lēmumus nesākt izmeklēšanu.

Īpaši delikāts ir jautājums par to, kā izveidot procedūras, kas nodrošinātu neatkarību visos posmos izmeklēšanā attiecībā uz amatā esoša ģenerālprokurora iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem. Jūnijā tieslietu ministrs nāca klajā ar Kriminālprocesa kodeksa un Tiesu sistēmas likuma grozījumu projektiem sabiedriskajai apspriešanai ar ieinteresētajām personām par iespējamu valdības priekšlikumu, kurā paredzēts mehānisms kriminālprocesa ierosināšanai pret amatā esošu ģenerālprokuroru, kā arī pret Augstākās kasācijas tiesas un Augstākās administratīvās tiesas priekšsēdētājiem.

Šie grozījumu projekti piesaistīja ievērojamu sabiedrības uzmanību, tostarp no pilsoniskās sabiedrības un tiesu sistēmā ieinteresēto personu puses. Tika paustas dažādas bažas, taču reizē arī uzsvērta atklātas un pārredzamas apspriešanas nozīme šādos delikātos jautājumos. Diskusijās izkristalizējās jautājumi par to, vai ierosinātie grozījumi rada pietiekamu skaidrību par to, kā tie nodrošinātu amatā esoša ģenerālprokurora neatkarīgu izmeklēšanu. Turklāt tas, ka ierosinātajā mehānismā paredzēts iekļaut Augstākās kasācijas tiesas un Augstākās administratīvās tiesas priekšsēdētājus, radīja jaunas bažas par iespējamu tiesu neatkarības apdraudējumu, īpaši tāpēc, ka prasības attiecībā uz neatkarību prokuroriem un tiesnešiem atšķiras.

Bulgārijas iestāžu iniciētās sabiedriskās apspriedes par konkrētiem priekšlikumiem šajā delikātajā jautājumā tiek vērtētas atzinīgi, tomēr, lai saglabātu sabiedrības uzticību, izšķirīgi būs, vai paustās bažas tiks pienācīgi ņemtas vērā. Šādos gadījumos Komisija uzskata, ka ir ļoti lietderīgi izmantot Eiropas Padomes un cita veida neatkarīgas speciālās zināšanas. Lai nodrošinātu, ka grozījumu galīgi pieņemtajā redakcijā ir ietverti pienācīgi tiesu neatkarības aizsardzības pasākumi, Bulgārijas iestādes ir pieprasījušas Eiropas Padomes komisijas “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisija) atzinumu. Tieslietu ministrs šo pieprasījumu Venēcijas komisijai nosūtīja 2019. gada 24. septembrī, un Eiropas Komisijas saziņā ar premjerministra biroju Bulgārija apņēmās izpildīt Venēcijas komisijas ieteikumus, ievērojot Bulgārijas konstitucionālās kārtības nosacījumus. Komisija atzinīgi vērtē Bulgārijas iestāžu gatavību izmantot neatkarīgas speciālās zināšanas, lai tām palīdzētu rast izsvērtu un sabalansētu risinājumu, kas garantētu tiesu neatkarības nodrošināšanu jaunajā procedūrā.

Jau iesniegtie priekšlikumi attiecas konkrēti uz augstākā līmeņa maģistrātu efektīvu izmeklēšanu, taču Bulgārijas iestādēm būtu rūpīgi jāpievēršas arī plašākai sistēmiskajai problēmai attiecībā uz efektīvām izmeklēšanām, pienācīgi ievērojot nepieciešamību rīkot plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām un ekspertiem. Bulgārijas valdība ir apņēmusies turpināt sadarbību ar Eiropas Padomi, lai šajos jautājumos rastu praktiskus risinājumus, kas būtu saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru.

Pamatojoties uz trešā kritērija analīzi, secināms, ka Bulgārija ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu 5., 6., 7. un 8. ieteikuma īstenošanā, un var uzskatīt, ka šie ieteikumi ir īstenoti apmierinošā līmenī. Bulgārijas valdība turklāt ir uzsākusi vairāku turpmāku pasākumu kopumu, un Komisija atzinīgi vērtē saistības, ko Bulgārijas valdība ir uzņēmusies šajā sakarā. Attiecībā uz šiem turpmākajiem pasākumiem ir jāatvēl pietiekams laiks plašai apspriešanai ar ieinteresētajām personām un ekspertiem, ieskaitot attiecīgās Eiropas Padomes struktūras. Šie jautājumi būtu arī jāizskata pēcuzraudzības padomei, un tiktu iekļauti turpmākajā dialogā ar Komisiju attiecībā uz visaptverošo tiesiskuma mehānismu.

3.3. Ceturtais kritērijs. Augsta līmeņa korupcija

Ieteikums Nr. 9. Pieņemt jaunu tiesisko regulējumu korupcijas apkarošanai atbilstīgi pretkorupcijas stratēģijā izklāstītajiem nodomiem un nodrošināt tā īstenošanu. Izveidot efektīvu pretkorupcijas iestādi. Ieteikums Nr. 10. Pieņemt un īstenot valsts pārvaldes likuma reformu, lai stiprinātu iekšējās inspekcijas valsts pārvaldē. Ieteikums Nr. 11. Balstoties uz iepriekšējo lietu analīzi, izveidot ceļvedi starp visām attiecīgajām iestādēm, lai novērstu trūkumus augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanā un saukšanā pie atbildības par tām, tostarp mehānismu ziņošanai par progresu plašākai sabiedrībai. Ieteikums Nr. 12. Izveidot mehānismu publiskai ziņošanai par progresu augsta līmeņa korupcijas lietās, kas ir pieejamas atklātībai. Ģenerālprokuratūrai – ziņot, vienlaikus ievērojot nevainības prezumpciju, par izmeklēšanām un izvirzītām apsūdzībām. Augstākajai kasācijas tiesai un Tieslietu ministrijai – ziņot par notiesājošiem spriedumiem, kā arī par spriedumu izpildi.

2018. gada novembra ziņojumā bija konstatēts ievērojams Bulgārijas progress attiecībā uz tiem četriem ieteikumiem, kas attiecas uz augsta līmeņa korupcijas apkarošanu. Vienlaikus bija arī norādīts, ka vēl ir jāpanāk stabili rezultāti attiecībā uz galīgiem notiesājošiem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas lietās un ka nolūkā konsolidēt panākto progresu ir nepieciešams pastāvīgi uzraudzīt jauno korupcijas apkarošanas institucionālo satvaru.

Vispārējā korupcijas apkarošanas institucionālā satvara vispusīgās reformas, kas tika veiktas pēdējo divu gadu laikā, ir sākušas nest augļus. Tas jo īpaši sakāms par 2018. gada Korupcijas apkarošanas likumu, ar ko izveidota jauna korupcijas apkarošanas aģentūra, 2017. gada grozījumiem Valsts pārvaldes likumā, ar kuriem precizēts iekšējo inspekciju darba tiesiskais regulējums, un 2017. gada grozījumiem Kriminālprocesa kodeksā, ar kuriem specializētajai prokuratūrai un organizētās noziedzības tiesai piešķirtas papildu pilnvaras augsta līmeņa korupcijas jomā.

Bulgārijas iestādes ziņo, ka šīs reformas ir palīdzējušas uzlabot vispārējos korupcijas novēršanas, atklāšanas, izmeklēšanas un kriminālvajāšanas apstākļus. Piemēram, jaunā korupcijas apkarošanas aģentūra izskata vairāku tūkstošu amatpersonu iesniegtās interešu deklarācijas un apzina gadījumus, kad nepieciešama rīcība. Ir normāli, ka paies zināms laiks, līdz reformu iedarbība būs sasniegusi visus izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un iespējamās notiesāšanas posmus, tāpēc šim aspektam nākotnē būs jāpievērš nopietna uzmanība, lai pārliecinātos, ka tiek gūti stabili un konkrēti rezultāti. Bulgārijas problēmas šajā jomā vēl īpaši izgaismoja pēdējā laikā skaļi izskanējuši apgalvojumi par augsta līmeņa amatpersonu un politiķu korupciju.

Bulgārijas kontekstā īpašs izaicinājums tādām institūcijām kā jaunā korupcijas apkarošanas aģentūra un prokuratūras dienests ir tas, ka šīm korupcijas apkarošanas institūcijām ir laika gaitā jāiemanto sabiedrības uzticēšanās un reputācija, ka tās ir neatkarīgas un strādā profesionāli. Pirmām kārtām iedzīvotājiem būtu jāspēj būt pilnībā pārliecinātiem, ka šīs institūcijas darbojas objektīvi un pilnībā ievērojot pienācīgu procesu un pamattiesības, ieskaitot nevainīguma prezumpciju. Nozīmīgs elements šīs pārliecības veidošanā ir process, saskaņā ar kuru ieceļ šo institūciju vadību.