KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ex-post novērtējums par 2012. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām (Gimarainša un Maribora) /* COM/2014/010 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ex-post novērtējums par 2012. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām (Gimarainša un Maribora) 1. Ievads Šis ziņojums ir izstrādāts saskaņā ar 12. pantu Lēmumā Nr. 1622/2006/EK[1], kurā paredzēts, ka Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma „Eiropas kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu un sniedz ziņojumu par šo novērtējumu pārējām ES institūcijām līdz nākamā gada beigām. Šajā ziņojumā izklāstīta Komisijas nostāja par galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem, kas pausti 2012. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu ārējā novērtējumā.[2] Ar pilnu novērtējuma tekstu, kurā pieejami kvantitatīvi un kvalitatīvi pierādījumi attiecībā uz dažādiem šī ziņojuma punktiem, var iepazīties šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm Ārējā novērtējumā vispirms atsevišķi izvērtēja abas 2012. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas (turpmāk „EKG”): Gimarainšu un Mariboru. Pēc tam gūtie konstatējumi tika salīdzināti, un izdarītie secinājumi attiecas gan uz abām pilsētām, gan rīcību pasākumam EKG. 2. Rīcības priekšvēsture 2.1. ES rīcība pasākumam „Eiropas kultūras galvaspilsēta” Sākotnējais projekts „Eiropas kultūras galvaspilsēta” starpvaldību mērogā tika uzsākts 1985. gadā[3]. Pamatojoties uz šo pieredzi, ar Lēmumu 1419/1999/EK noteica Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam[4]. Dalībvalstis tika sarindotas hronoloģiskā secībā, nosakot tiesības rīkot pasākumu attiecīgajā gadā. Valstīm, kurām attiecīgajā gadā tika piešķirtas tiesības rīkot pasākumu, bija jāizvirza kandidātpilsētas un jāiesniedz pieteikumi, tostarp gada kultūras programmas, Eiropas atlases žūrijai, kas Komisijai sniedza ieteikumu par attiecīgo pilsētu izvirzīšanu titulam. Ministru padome oficiāli izvirzīja Eiropas kultūras galvaspilsētas. 2007. gada 1. janvārī Lēmumu 1419/1999/EK aizstāja ar Lēmumu 1622/2006/EK, kurā precizēja mērķus, ieviesa valsts mēroga divpakāpju konkursu un uzraudzības procedūru 2013. gada un turpmāko gadu EKG titula ieguvējām. Ar jauno lēmumu tika ieviestas uzraudzības sanāksmes pēc pilsētas izraudzīšanas, kas noslēdzas ar žūrijas sniegtu ieteikumu par Melinas Merkuri (Melina Mercouri) vārdā nosauktās balvas piešķiršanu galvaspilsētām, ar nosacījumu, ka izvirzītās pilsētas atbilst kritērijiem, kas noteikti Lēmumā 1622/2006/EK, un ir īstenojušas atlases žūrijas un uzraudzības un konsultatīvās komitejas sniegtos ieteikumus. ES finanšu atbalstu nodrošina ES programma „Kultūra”. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam katrai EKG ik gadu ir pieejami līdz 1,5 miljoniem euro. No 2010. gada uz visām pilsētām, kuras tikušas izvirzītas Eiropas kultūras galvaspilsētas titulam, ir attiecināms Lēmumā 1622/2006/EK minētais uzraudzības posms. 2.2. Eiropas kultūras galvaspilsētas 2012. gadā Pamatojoties uz 2006. gada lēmumu, Portugālei un Slovēnijai tika piešķirtas tiesības rīkot pasākumu EKG 2012. gadā, ņemot vērā minētā lēmuma 14. pantā izklāstītos pārejas noteikumus, piesakoties atlasei un izvirzīšanai. Turklāt 2006. gada lēmumā ir īpaši norādīts, ka attiecībā uz 2010., 2011. un 2012. gadam izvirzītajām Eiropas kultūras galvaspilsētām tiks piemēroti 1999. gada lēmuma noteikumi attiecībā uz kritērijiem kultūras programmām, ja vien attiecīgā pilsēta neizvēlas izstrādāt programmu, pamatojoties uz 2006. gada lēmumā minētajiem kritērijiem. Attiecībā uz līdzfinansējumu un uzraudzību jānorāda, ka, jaunos procesus, kas izklāstīti 2006. gada lēmumā, piemēros, sākot ar 2010. gadam izvirzītajām EKG. 2006. gada lēmumā īpaši ieviests jauns Eiropas Savienības EKG finansēšanas mehānisms „Melinas Merkuri balvas” veidā, ko piešķir izvirzītajām pilsētām pirms attiecīgā gada sākuma, pamatojoties uz ziņojumiem, ko sniegusi uzraudzības un konsultatīvā komiteja, kuras pienākums ir atbalstīt un konsultēt pilsētas no dienas, kad tās izvirza, līdz titula īstenošanas gadam, lai izvērtētu un novērtētu to sagatavošanos un pārliecinātos, ka saistības tiek izpildītas. Šī balva pirmo reizi tika piešķirta 2010. gada EKG titulu ieguvušajām pilsētām un pēc tam arī 2011. gada un 2012. gada EKG. Saskaņā ar Lēmumā 1622/2006/EK izklāstītajiem pārejas noteikumiem Portugāles valdība, nerīkojot valsts mēroga konkursu, 2007. gadā nolēma ieteikt Gimarainšu pasākuma EKG rīkošanai 2012. gadā. Slovēnijas valdība nolēma rīkot valsts mēroga konkursu, lai izvēlētos pilsētu EKG rīkošanai, 2006. gadā organizējot atklātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kurā piedalījās 4 pilsētas, un uz tā pamata ieteica Mariboras pilsētu ar piecām partnerpilsētām. Tomēr saskaņā ar ārējo novērtējumu nav vienprātības starp aptaujātajām ieinteresētajām personām par to, vai valsts mēroga atlases process noritēja vispiemērotākajā un pārredzamākajā veidā. Atlases žūrija 2008. gada novembra ziņojumā ieteica šīm divām pilsētām piešķirt tiesības rīkot pasākumu EKG 2012. gadā, vienlaikus sniedzot ieteikumus, lai palīdzētu šīm pilsētām īstenot izvirzītos mērķus. Ministru padome 2009. gada maijā Gimarainšai un Mariborai oficiāli piešķīra 2012. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu. Uzraudzības un konsultatīvā komiteja 2011. gada maija ziņojumā sniedza ieteikumu piešķirt Melinas Merkuri balvu Gimarainšai un Mariborai[5]. 3. Ārējais novērtējums 3.1. Novērtēšanas noteikumi Novērtējuma mērķis bija izvērtēt EKG atbilstību, efektivitāti, iedarbīgumu, iespējamo ilgtspēju un pieredzes tālāknodošanas iespējas attiecībā uz rīcības mērķiem un mērķiem, ko iesniegtajos pieteikumos un īstenošanas posmā izvirzījušas pašas EKG. Novērtējumā arī tika ņemta vērā rīcības „Eiropas kultūras galvaspilsēta” atbilstība, efektivitāte, iedarbīgums un ilgtspēja kopumā. 3.2. Metodika Tika pieprasīts, lai novērtēšana tiktu veikta, izmantojot tādu pašu modeli kā 2007.–2011. gada novērtējumos, lai iegūtu laika griezumā salīdzināmus datus. Visur, kur iespējams, tika novēroti un mērīti vairāki pamatkritēriji un rādītāji, kas saistīti ar pasākuma augsta līmeņa globālo mērķu hierarhiju un tā konkrētiem un darbības mērķiem. Abas pilsētas vispirms tika novērtētas katra individuāli; novērtējuma pamatā bija primārie dati, kas iegūti, veicot novērtēšanu uz vietas, vai ko bija iesniegusi katra EKG, kā arī virknes sekundāro datu analīze. Primāro datu avoti bija kvalitatīvas intervijas, kas veiktas divu apmeklējumu laikā katrā pilsētā, un telefonintervijas. Veicot šīs intervijas, tika meklēta iespēja iegūt dažādus viedokļus par katru EKG, tostarp vadības komandas viedokli, lēmumu pieņēmēju viedokli vietējā un valsts mērogā, kā arī galveno kultūras pakalpojumu sniedzēju un pasākuma EKG īstenošanā iesaistīto dažādo partneru viedokļus. Turklāt pasākuma EKG projektu organizētāji tika aicināti piedalīties novērtēšanā, piedaloties tiešsaistes aptaujā. Sekundārie datu avoti bija informācija sākotnējos EKG pieteikumos, EKG pasūtītie pētījumi un ziņojumi, pasākumu programmas, reklāmas materiāli un tīmekļa vietnes, statistikas dati par kultūru un tūrismu un EKG sniegtie kvantitatīvie dati par finansēm, pasākumiem un rezultātiem. Salīdzinošā pārskatā tika aplūkoti secinājumi, kas radušies pēc EKG pasākuma Gimarainšā un Mariborā, tika salīdzinātas un pretstatītas pieejas un noteikti kopīgi temati un secinājumi pasākumam EKG kopumā. 4. Vērtētāju konstatējumi 4.1. Pasākuma „Eiropas kultūras galvaspilsēta” atbilstība Novērtējumā atzīts, ka pasākums EKG saglabā īpašo nozīmību un ir atbilstīgs Līgumam par Eiropas Savienības darbību, konkrēti, tā 167. pantam; tas veicina dalībvalstu kultūras uzplaukumu, izceļ kopīgo kultūras mantojumu un kultūras dažādību un vairo sadarbību kultūras jomā gan starp dalībvalstīm, gan starptautiskā mērogā. Pasākums EKG joprojām papildina citas ES kultūras iniciatīvas, jo īpaši programmu „Kultūra” 2007.–2013. gadam un programmu MEDIA (un to pēcteces ierosinātajā programmā „Radošā Eiropa”). Ir svarīgi, ka tā veicina arī Eiropas darba kārtības kultūrai mērķu sasniegšanu, veicinot kultūras daudzveidību, attīstot starptautiskas kultūras saiknes un vairojot kultūras lomu Eiropas pilsētu ilgtermiņa attīstībā. Turklāt pasākums EKG papildina citas Eiropas programmas, jo īpaši jaunatnes, pilsonības, izglītības un apmācības un reģionālās attīstības jomās. 4.2. 2012. gada EKG atbilstība Novērtējumā ir analizēta pilsētu motivācija, piesakoties EKG titulam, un izvirzīto mērķu atbilstība rīcības un 167. panta mērķiem. Tajā pētīts arī process, kā 2012. gada EKG motivācija pārveidojas mērķu kopumā, un šo mērķu pārmaiņas pasākuma izstrādes posmā. Novērtējumā konstatēts, ka abas 2012. gada EKG atbalstīja pasākumu mērķus un pielāgoja tos, ievērojot konkrētos apstākļus un prioritātes. Abu EKG īstenotie mērķi un darbības atbilda galvenajiem ES līmeņa mērķiem. Abas Eiropas kultūras galvaspilsētas plānoja daudzveidīgas kultūras programmas un ar tām saistītas darbības (piemēram, paziņojumus, brīvprātīgo iesaistīšanu utt.), kas attiecas uz ES līmeņa mērķiem, piemēram, sekmēt sadarbību starp kultūras pakalpojumu sniedzējiem, veicināt Eiropas kultūru daudzveidību un uzsvērt to kopīgās iezīmes, sekmēt kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā, atbalstot pilsētu sociālo un ekonomisko attīstību, veicināt iedzīvotāju līdzdalību, vairot pilsētu kultūras piedāvājumu daudzumu, dažādību un Eiropas mērogu, paplašinot piekļuvi un līdzdalību kultūras dzīvē, stiprināt kultūras nozares spēju un uzlabot pilsētu tēlu starptautiskā mērogā. 4.3. Pārvaldības un vadības efektivitāte un spēja īstenot pasākumu Novērtējumā aplūkota pilsētu spēja īstenot pasākumu EKG un EKG pārvaldības un vadības efektivitāte; tostarp organizācijas modeļi, kultūras darbību un pasākumu atlases un īstenošanas procesi, paziņojumi un reklāma, kā arī finansējuma piesaistīšanas procesi. Tāpat kā 2007.–2011. gada EKG pasākuma novērtējumā, arī 2012. gada EKG novērtējumā ir uzsvērts, ka būtiski ir izveidot atbilstošu organizācijas struktūru un komandu, kam būtu kultūras programmas īstenošanai vajadzīgās prasmes, bet tas var izrādīties sarežģīti. Tam vajag plašāku prasmju kopumu, līdz ar to arī citādu struktūru nekā komandā, kas izstrādājusi sākotnējo pieteikumu. Turklāt jārod līdzsvars starp mākslinieciskām un politiskām interesēm un jānodrošina, lai esošās ieinteresētās personas jaunus īstenošanā iesaistītos dalībniekus uztvertu kā sadarbības partnerus. Principā ieteicams veidot jaunu un neatkarīgu struktūru, kas būtu pielāgota pilsētas politiskajiem un kultūras apstākļiem. Gimarainšas pilsētas fondu kā jaunu organizāciju 2009. gadā izveidoja Kultūras ministrija un Gimarainšas pašvaldības padome. EKG pārvaldība un vadība tika nodalīta: fonds bija atbildīgs par vispārējo redzējumu izstrādi, komunikāciju un pārvaldību, bet jau esoša organizācija „A Oficina” bija atbildīga par pašas kultūras programmas īstenošanu. Turklāt vienu programmas daļu — „Laiki, kas krustojas” — neatkarīgi pārvaldīja un veidoja vietēju apvienību konsorcijs. Vērtētāji norāda, ka, lai gan izstrādes posmā bija vērojamas dažas grūtības, pārvaldības un vadības struktūras titula īstenošanas gadā darbojās salīdzinoši labi. Šķiet, ka titula „Gimarainša 2012” īstenošanas gadā vispārējais redzējums, mērķi un plānošanas principi ievērojami neatšķiras no tā, ko pilsēta izmantoja pieteikuma iesniegšanas posmā. Spēcīgais politiskais atbalsts, ko Gimarainša 2012. gadā saņēma no pilsētas administrācijas, arī ievērojami veicināja tās panākumus. Tas bija redzams attiecībā uz kultūras infrastruktūras projektiem, ciešo sadarbību un atbalstu vadības komandai un ievērojamo atbalstu kultūras projektu īstenošanai. Pilsētas administrācija uztvēra EKG kā stratēģisku projektu, un tā īstenošanai tika veltīti ievērojami centieni. Mariborā nepastāvēja oficiāla partnerība vai spēcīga vietējā vadība (valdības biežās maiņas dēļ), līdz ar to radās problemātiska situācija izstrādes un īstenošanas posmā. Izstrādes posmu vadīja pašvaldības izveidots pagaidu sekretariāts. Kad beidzot īstenošanas infrastruktūra tika izveidota, komanda tika izveidota salīdzinoši ātri, un tai, pēc vērtētāju viedokļa, bija uzreiz enerģiski jāķeras pie darba. Novērtējumā uzsvērti vairāki veiksmes faktori īstenotājas aģentūras pieejā pasākumu īstenošanai, tostarp jaunas un vienotas programmas koncepcijas izveide, plašas apspriedes ar partneriem, pakalpojumu sniedzējiem un māksliniekiem un arī veids, kā valde un vispārējā vadība atbalstīja darbiniekus un spēja nosargāt to autonomiju no ārējas iejaukšanās. EKG pakāpeniski ieguva pilsoņu, plašsaziņas līdzekļu partneru un citu ieinteresēto personu atbalstu. Tomēr vairums plānoto infrastruktūras uzlabojumu netika veikti, un tas ievērojami ierobežoja pasākumu norises vietu skaitu un dažreiz noteica to, ka plānotās darbības nevar īstenot. Bija brīži, kad institucionālo struktūru konfliktu, finansējuma saistību un infrastruktūras problēmu dēļ pastāvēja reālas briesmas, ka tiks apdraudēta visa projekta īstenošana. Līdzīgi kā iepriekšējos novērtējumos, 2012. gada novērtējumā ir uzsvērti EKG pārvaldības un vadības ievērojamie izaicinājumi, kā arī politiskās ietekmes, organizatoriskās nenoteiktības un kadru mainības loma. Iespējams, ka tas ir nenovēršami EKG rakstura un laika mēroga dēļ, bet 2012. gads parādīja arī to, cik ļoti svarīgs ir pilsētas un citu iestāžu pastāvīgs atbalsts, izrādot spēcīgu atbalstu un iesaistību, lai jebkādas grūtības varētu ātri konstatēt un risināt. Eiropas līmenī pasākums EKG joprojām ir ļoti rentabls izmaksu ziņā, salīdzinot ar citiem ES politikas instrumentiem un mehānismiem, ņemot vērā ļoti pieticīgo ES finansējumu, kas pieejams saistībā ar Melinas Merkuri balvu. Lai gan Melinas Merkuri balva vispārējā EKG budžetā abām pilsētām veidoja ļoti pieticīgu daļu, finansiālās grūtības, ar ko saskārās abas pilsētas, nozīmē, ka abos gadījumos tā tika augsti novērtēta. Turklāt balvai ir spēcīga simboliska vērtība, un ar to izsaka atzinību par pilsētu paveikto izstrādes posmā. 4.4. Efektivitāte, attīstot kultūras darbības, un kultūras un mākslinieciskais saturs Novērtējumā atzīts, ka 2012. gadā abām EKG izdevies īstenot kultūras programmas, kuras bija daudz plašākas, novatoriskākas un vairāk izvērstas starptautiskā mērogā (t. i., saistībā ar tematiem, māksliniekiem/izpildītājiem un publiku) salīdzinājumā ar parasto kultūras piedāvājumu katrā pilsētā. Tajās tika aptverti jauni temati, uzsvērta katras pilsētas kultūras piedāvājuma bagātība un daudzveidība un izmantotas jaunas vai neparastas norises vietas pasākumu norisei, tā sasniedzot iedzīvotājus. Maribora 2012. gadā īstenoja plašu un novatorisku kultūras programmu, tostarp daudzas pavisam jaunas kultūras darbības ar spēcīgu uzsvaru uz radošās izteiksmes jaunām formām un starpdisciplīnu sadarbību, kā arī īstenoja sadarbību un piedalīšanos veicinošu pieeju, savedot kopā starptautiskos pakalpojumu sniedzējus ar vietējām organizācijām, māksliniekiem un iedzīvotājiem. Daudzas darbības tika organizētas, veidojot kopražojumus un sadarbību. Tas, ka Maribora 2012. gadā veiksmīgi izmantoja kopražojumus, daļēji bija sekas līdzekļu un laika trūkumam izveidot visaptverošu pašmāju kultūras programmu. Tomēr izdevās veiksmīgi izmantot ārējo partneru līdzekļus un zināšanas (piemēram, kultūras vēstniecība ar 80 organizācijām no 31 valsts), nodrošinot, ka īstenotās darbības bija atbilstīgas pašu un ES mēroga mērķiem, kas izvirzīti EKG. Gala programma bija saskaņotāks un strukturētāks sākotnējās koncepcijas pārveidojums. Tajā bija ietverti simtiem projektu, un aplēstā kopējā auditorija 2012. gadā sasniedza 3,1 miljonu (un 4,5 miljonus kopumā). Tas ir ievērojams pieaugums gan attiecībā uz Mariboras iedzīvotājiem parasti pieejamo darbību mērogu, gan veidu. Saskaņā ar novērtējumu daudzas iesaistītās personas izteikušas komentārus, ka programmā bijis apmierinošs līdzsvars starp „augsto” mākslu un popkultūru, tostarp pietiekams skaits „prestižu” pasākumu, un arī spēcīgs uzsvars uz piedalīšanos veicinošām pieejām un novatorisku saturu, tostarp darbības, kurās mākslinieciskas disciplīnas apvienotas ar eksperimentālām pieejām, arī jaunu mediju izmantošana. Gimarainša īstenoja kultūras programmu, kurā bija apvienotas daudzas jaunas un novatoriskas kultūras darbības. Novērtējumā atzīts, ka sekmīgi ir tikuši iesaistīti pilsētas iedzīvotāji, piesaistīti pašmāju un ārvalstu apmeklētāji, kā arī palielināts pilsētā radītās kultūras pieredzes piedāvājums. Kultūras programmas uzsvars bija likts uz māksliniecisko jaunradi Gimarainšā. Jau no paša sākuma galvenās iesaistītās ieinteresētās personas nevēlējās vienkārši radīt festivālu programmu, uz kuru uzaicinātu labākos citur radītos projektus, bet nolēma visus spēkus koncentrēt uz māksliniecisko jaunradi pašā Gimarainšā un veicināt mākslinieciskās un radošās jaudas un potenciāla attīstību pilsētā. Gimarainšas programmā tika ietverti simtiem pasākumu ar 25 000 mākslinieku un profesionāļu dalību. 15 000 iedzīvotāju un 300 organizācijas deva ieguldījumu šajos kultūras pasākumos. Programmas ietvaros tika radīti 1000 jaunumi, un tie aptvēra 700 mākslinieku rezidences. Tika uzņemtas 40 filmas un publicētas 60 jaunas publikācijas un notika 100 starptautiskas pirmizrādes. Programmas mērķis bija izpētīt pilsētu ar māksliniecisko interpretāciju starpniecību no dažādiem tās pagātnes un tagadnes aspektiem. Piemēram, kinematogrāfiskā programma bija veltīta pilsētas audiovizuālā mantojuma atklāšanai no jauna, un mākslas un arhitektūras programma bija veltīta vietējai identitātei un vēsturei, jo īpaši saistībā ar industriālo mantojumu un tā sociālo, ekonomisko un kultūras dimensiju. 4.5. Efektivitāte, attīstot Eiropas dimensiju Saskaņā ar novērtējumu abu 2012. gada EKG kultūras programmu Eiropas dimensija galvenokārt attiecās uz centieniem atbalstīt starpvalstu sadarbību kultūras jomā un zināmā mērā padarīt pilsētu kultūras nozares starptautiskākas. Lai gan Eiropas temati bija iekļauti abu pilsētu programmās, tie bija vairāk saistīti ar īpašiem virzieniem vai atsevišķiem projektiem, nevis caurauda visu kultūras programmu kopumā. Lai gan būtu bijis nepamatoti gaidīt, ka EKG tituls būs izcēlis Gimarainšu un Mariboru kā būtiskus Eiropas kultūras galamērķus (vismaz ne pēc kultūras galvaspilsētas gada beigām), intensīvas starptautiskas reklamēšanas trūkums ir uzskatāms par neizmantotu iespēju abās pilsētās, lai arī EKG gads ir atstājis pozitīvu ietekmi uz abu pilsētu tēla un tūrisma plašāku veicināšanu. Šķiet, ka aptuveni 39 % gadījumu apmeklētāji Mariborā un tās partnerpilsētās 2012. gadā bija ieradušies tikai EKG titula dēļ. Gimarainšas tūristu informācijas birojos bija vērojams 120 % apmeklētāju pieaugums, un vairāk nekā 25 % apmeklētāju esot norādījuši, ka EKG bijis viens no iemesliem pilsētas apmeklējumam. Visbeidzot, starp abām EKG nebija tik plaša sadarbība kā cerēts, lai gan tādos gadījumos kā šis pastāv ierobežotas iespējas paplašināt saikni, jo attālums ir liels vai nepastāv vēsturiskas vai kultūras saiknes. 4.6. Iedzīvotāju iesaistes un ietekmes efektivitāte Novērtējumā norādīts, ka viens no galvenajiem veiksmes faktoriem bija iedzīvotāju iesaistīšana. Gimarainša 2012. gadā saņēma ievērojamu pilsētas iedzīvotāju atbalstu, enerģiju un aktīvu iesaisti, jo iedzīvotāji titula piešķiršanas gadu uztvēra kā vienu no pagrieziena punktiem savas pilsētas atdzīvināšanā, vairojot tās nozīmi valsts mērogā, kā arī palielinot tās pamanāmību starptautiskā mērogā. Saziņas stils un logo bija galvenie veiksmes faktori. Arī Maribora galu galā sasniedza augstu atpazīstamības, līdzdalības un iesaistes līmeni, un tas pakāpeniski radīja iedzīvotāju, plašsaziņas partneru un citu ieinteresēto personu atbalstu, pārvarot sākotnēji negatīvo publicitāti un plaši izplatīto skepticismu. Turklāt tās programmā bija ietverta virkne darbību, kurās tika izmantota saikne starp kultūru, radošumu un citām jomām, piemēram, Mariboras Universitātes darbā tika izveidota saikne starp pētniecību dažādās universitātes fakultātēs un mākslu un kultūru. 4.7. Efektivitāte, veicinot ekonomisko un pilsētvides attīstību, kā arī ietekme uz tūrismu Gimarainšai bija īpaši svarīgi ieguldīt pilsētas jaudā, lai dotu ieguldījumu ekonomiskā un sociālā attīstībā. Pirmkārt, infrastruktūras ieguldījumu mērķis bija palielināt pilsētas jaudu. Otrkārt, programmas uzmanība tika koncentrēta uz vietējās kultūras nozares jaudu. Treškārt, kultūras programmas ievērojama daļa bija veltīta auditorijas attīstībai, kopienas iesaistei un dažādu kultūras izpausmju parādīšanai iedzīvotājiem. Novērtēšanā atklātie fakti liecina, ka EKG ietekmēja uzņēmējdarbības attīstību pilsētā, īpaši saistībā ar pakalpojumu nozari pilsētas centrā. Spēcīgais politiskais atbalsts, ko Gimarainša 2012. gadā saņēma no pilsētas administrācijas, kura EKG uztvēra kā stratēģisku projektu, šai ziņā bija liels ieguvums. Gimarainšas pieredze 2012. gadā rāda, ka ERAF veiktie ieguldījumi var stiprināt ikvienas EKG nozīmi, savukārt tas dod pievienoto vērtību ERAF ieguldījumiem. Daudzas iepriekšējās EKG ir izmantojušas ERAF finansējumu infrastruktūras attīstīšanai, bet Gimarainšas gadījumā 2012. gadā aptuveni 70 % finansējuma nāca no ERAF. Mariborā sākotnējā pieteikumā liels uzsvars bija likts uz EKG izmantošanu pilsētvides, sociālās un ekonomiskās attīstības atbalstam, kā arī uz kultūras izmantošanu, lai radītu jaunu impulsu pilsētai, jaunu pārliecību tās iedzīvotājiem un jaunus sakarus plašākas sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanai. Lai gan lielākā daļa infrastruktūras projektu netika īstenoti, pilsēta saglabāja vēlmi izmantot EKG gadu kā līdzekli pilsētas un reģiona attīstības atbalstam. Tādējādi tika izstrādāts plašs darbību klāsts ar mērķi atgriezt dzīvību pilsētu centros, izmantojot kultūru. Vairākas partnerpilsētas bija ļoti pozitīvi noskaņotas par iesaistīšanu EKG gada pasākumos. Tam noteikti bija nozīmīga pozitīva ietekme attiecībā uz mazajām pilsētiņām, no kurām dažas piesaistīja lielu apmeklētāju skaitu, un tas radīja tām pārliecību par to kultūras vērtībām, kā arī idejas jauna veida kultūras un tūrisma attīstībai. Novērtējumā norādīts, ka abas pilsētas spēja norādīt uz apmeklētāju skaita pieaugumu, kas deva ievērojamu ieguldījumu vietējai ekonomiskajai darbībai. 4.8. Ilgtspēja Saskaņā ar 2006. gada lēmumu EKG „ir ilgtspējīga un ir pilsētas kultūras un sociālās ilgtermiņa attīstības neatņemama sastāvdaļa”. Novērtējumā pausts uzskats, ka abās 2012. gada EKG ir fakti par jaunām kultūras darbībām, kas turpināsies vēl pēc EKG titula saņemšanas gada, un jaunām un atjaunotām kultūras struktūrām. Kultūras ilgtspējības aspektā EKG rezultātā ir vairojusies pieredze un zināšanas, kā arī starp kultūras nozarēm izveidota labāka tīklošana un sadarbība. Abās pilsētās kultūras pakalpojumu sniedzēji ir ieguvuši vērtīgas prasmes un pieredzi un, visticamāk, ka būs mērena ietekme uz pilsētu kultūras piedāvājuma uzlabošanu. Ilgstoša ietekme uz kultūras pārvaldību šķiet neticama, tomēr tā pastiprina vajadzību pēc ilgtermiņa stratēģijas, kas iestrādāta atlases un uzraudzības procesos. Abos gadījumos izskatās, ka ilgtspēja nepavisam nav droša, jo īpaši neskaidrās ekonomiskās situācijas dēļ. Mariborā politiskā situācija ir nepastāvīga, ekonomiskās izredzes ir negatīvas un ilgtermiņa plānošanas vai pārmantošanas institūcijas neesamība (pēc 2013. gada jūnija) apvienojumā ar samazināto budžetu kultūrai nozīmē, ka būs grūti saglabāt pašreizējo kultūras darbību pieaugušo apjomu vai palielināto sabiedrības iesaisti kultūras aktivitātēs. Gimarainšai nav ilgtermiņa kultūras stratēģijas, un pilsētas fonds, kas pārvaldīja EKG norisi, tiks likvidēts 2013. gada beigās. Tomēr šobrīd noris pārrunas starp vietējo pašvaldību, valsts valdību un universitāti par kooperatīva izveidi vadības struktūras ilgtspējas nodrošināšanai. Ir arī iespējams, ka vietējā pašvaldība spēs nodrošināt konkrētu galveno darbību nepārtrauktību. 5. Ārējā novērtējuma galvenie ieteikumi un Komisijas secinājumi Ieteikumu pamatā ir vērtētāju apsvērumi par 2012. gada EGK, taču attiecas uz EGK pasākuma īstenošanu kopumā. Vērtētāji atzīmē, ka joprojām spēkā un būtiski ir vairāki ieteikumi no iepriekšējo EKG novērtējumiem. Ieteikumos iekļauts ieteikums turpināt pasākumu EKG kā augsta profila un simbolisku ES iniciatīvu; norādīts, ka vajadzīga pārredzama atlases kārtība valsts līmenī, ka jāpastiprina uzraudzības pasākumi ar mērķi sniegt atbalstu un padomus pilsētām, sākot no sagatavošanās posma, lai labāk nodrošinātu pareizu pāreju uz izstrādes posmu; jāpastiprina prasība katrai EKG uzlabot saikni ar tā paša gada otru EKG; jāpalielina uzsvars uz to, ka EKG ir savlaicīgi jāizveido institucionāli pasākumi, jāizstrādā konkrētākas mantošanas struktūras un pilsētām pašām jāievieš konsekventākas novērtēšanas procedūras. Novērtējuma secinājumos apstiprināts, ka EKG tituls joprojām tiek augstu vērtēts, tas rosina plašas kultūras programmas un rada ievērojamu ietekmi. ES piešķirtajam titulam un finanšu ieguldījumam ir ievērojams sviras efekts, kas padara šo iniciatīvu par ļoti rentablu un efektīvu pasākumu. Komisija piekrīt novērtējumā paustajam kopējam viedoklim un novērtējuma secinājumiem un pieņem tā ieteikumus. Šajā novērtējumā ietvertie ieteikumi lielā mērā atbilst Komisijas priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Savienības rīcību iniciatīvai „Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam[6]. Balstoties uz esošās sistēmas (kura kopumā darbojas labi) stiprajām pusēm, priekšlikumā saglabāti galvenie aspekti un vispārējā struktūra. Tomēr, ņemot vērā 2012. gada ārējo novērtējumu un iepriekšējo EKG novērtējumus, kā arī citus apsvērumus, ir ierosināti vairāki uzlabojumi: – padarīt stingrākus Melinas Merkuri balvas izmaksas nosacījumus, kā tika ieteikts arī 2011. gada EKG novērtējumā, saistot balvu ar pilsētu gūtajiem rezultātiem to saistību izpildē, ko tās apņēmušās pieteikuma iesniegšanas posmā, — ar skaidrākiem un spēcīgākiem nosacījuma kritērijiem, kuri ir pamatā tam, ka Komisija var atteikt finansējuma izmaksu — un atlikt izmaksu uz vēlāku laiku EKG titula gada laikā, lai Komisija var pieņemt lēmumu, izmantojot pamatīgāku un pilnīgāku informāciju; – ieviest precīzāku un vispusīgāku atlases kritēriju kopumu ar nolūku palielināt atlases pārredzamību un godīgumu, tostarp saistībā ar EKG ieguldījumu pilsētas ilgtermiņa stratēģijā, vajadzību saņemt plašu politisko atbalstu, finansēšanas stratēģijas pārvaldību vai iespējamību; – aicināt abas viena gada EKG censties veidot saikni un kopīgus projektus kā daļu no savām kultūras programmām, jo jaunu darbojošos attiecību pievienošana esošajām var būt tām liels ieguvums, pat ja — kā pareizi minēts novērtējumā — tas reizēm var būt izaicinājums, ja abas pilsētas ģeogrāfiski atrodas tālu vai tām ir pavisam nelielas kultūras vai vēsturiskas saites; – iedrošināt EKG veikt pētniecības uzdevumus un izpēti par titula gada rezultātiem un ietekmi, nosakot pilsētām pienākumu veikt novērtējumu, lai labāk izvērtētu izvirzīto mērķu sasniegšanu. Turklāt Komisijas priekšlikumā ir paredzēts uzlabot sistēmu, ieviešot vispārēju mērķi saistībā ar kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā, pievienojot trešo oficiālo uzraudzības sanāksmi trīs gadus pirms titula piešķiršanas gada un uzsverot, ka kandidātpilsētām pieteikumu iesniegšanas brīdī jābūt spēkā pilsētas kultūras attīstības stratēģijai. [1] OV L 304, 2006. gada 3. novembris. [2] Ex-post novērtējums par 2012. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām, gala ziņojums Eiropas Komisijai, ko Komisija 2012. gadā pasūtīja veikt uzņēmumam ECORYS UK Ltd saskaņā ar Pakalpojumu pamatlīgumu Nr.°EAC/50/2009 par novērtējumu, ar novērtējumu saistītiem pakalpojumiem un atbalstu ietekmes novērtēšanā. [3] Par kultūras jautājumiem atbildīgo ministru rezolūciju par pasākuma „Eiropas kultūras galvaspilsēta” ikgadēju rīkošanu (13.6.1985.) sk. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp. [5] Skatīt atlases žūrijas un uzraudzības un konsultatīvās komitejas ziņojumus tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/past-capitals_en.htm [6] COM(2012) 407 final