LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA  
Briselē, 23.9.2009 
SEC(2009) 1222 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS,  
 
kas pievienots 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko groza Direkt īvu 2003/71/EK par prospektu, kurš j āpublicē, publiski pied āvājot 
vērtspapīrus vai at ļaujot to tirdzniec ību, un Direkt īvu 2004/109/EK par atkl ātības 
prasību saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts 
tirgot regul ētā tirgū  
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS   
{COM(2009) 491 gal īgā redakcija}  
{SEC(2009) 1223}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA  
Eksistē pierādījumi par apgr ūtinājumiem un juridiskaj ām neskaidr ībām, kas palielina 
izmaksas un rada neefektivit āti, aizkavējot kapitāla piesaistes procesu uz ņēmumiem 
un finanšu starpniekiem Eiropas Savien ībā. Šīs problēmas var iedal īt divās grupās.  
1.1. Neefektivit āte, ko rada juridiskas skaidr ības trūkums 
1.1.1.  Pienākumi gad ījumā, kad vērtspapīru izvietošana notiek ar  finanšu starpnieku 
palīdzību (mazumtirdzniec ības kaskāde): šķiet, ka  skaidrības trūkums Prospekta 
direktīvas 3. panta 2. punkt ā rada probl ēmas emitentiem dažos tirgos, kuros 
vērtspapīri tiek izplat īti ar „mazumtirdzniec ības kaskādes” palīdzību.  
1.1.2.  Atšķirīgas kvalific ētu investoru [ieguld ītāju] un profesion ālu klientu defin īcijas: 
prospekta rež īms kvalific ētiem ieguld ītājiem atšķiras no rež īma profesion āliem 
klientiem, k ā noteikts DpFIT1 (Direktīva par finanšu instrumentu tirgiem).   
1.1.3.  Juridiska neskaidr ība attiecībā uz pienākumu papildin āt prospektu un atsaukšanas 
tiesību izmantošanu: Prospekta direkt īvas 16. pants dal ībvalstīs var tikt piem ērots 
dažādi, jo nav saska ņots laika interv āls atsaukšanas ties ību izmantošanai, un 
dalībvalstis ar valsts īstenošanas ties ību aktiem ir noteikušas daž ādus periodus.   
1.1.4.  Saskaņotu atbild ības noteikumu tr ūkums: Prospekta direkt īvas 6. panta 2. punkts 
neparedz saska ņotu atbild ības režīmu.  
1.1.5.  Prospekta kopsavilkuma funkcion ēšana: Prospekta direkt īvas prim āro mērķi par 
ieguldītāju inform ēšanu faktiski var kav ēt 21. apsv ērumā noteiktie ierobežojumi. 
Turklāt novērotas būtiskas neatbilst ības kopsavilkuma inform ācijas sniegšanas veid ā 
un tā saturā attiecībā uz plaši sal īdzināmiem produktiem.  
1.2. Situācijas, kad uz ņēmumiem, kuri nodarbojas ar kapit āla piesaisti v ērtspapīru 
tirgos, un iesaist ītajiem starpniekiem tiek izvirz ītas apgrūtinošas pras ības  
1.2.1.  Atšķirīgs režīms darbiniekiem pieš ķirto vērtspapīru shēmām: atbrīvojums 4. panta 
1. punkta e) apakšpunkt ā rada neizdev īgāku situāciju nodarbin ātajiem, kuri str ādā 
trešo valstu uz ņēmumos, kas nav re ģistrēti ES regul ētajā vērtspapīru tirgū, ES 
uzņēmumos, kas nav re ģistrēti regulētajā vērtspapīru tirgū, vai uzņēmumos, kas 
tirgojuši v ērtspapīrus ES biržu regul ētajos tirgos.   
1.2.2.  Pārskatāmības pienākumu dubl ēšanās: savā 2008. gada 18. septembra atzinum ā 
neatkarīgu ieinteres ēto personu augsta l īmeņa grupa administrat īvā sloga jaut ājumos 
ieteica Eiropas Komisijai izskat īt Prospekta direkt īvas 10. panta atcelšanu, jo 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu 
instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direkt īvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2000/12/EK un atce ļ Padomes Direkt īvu 93/22/EEK. OV L 145, 
30.4.2004., 1.–44. lpp.  
 
LV 3   LV Pārskatāmības direkt īva2 ir padarījusi lieku inform ācijas sniegšanas pras ību reģistrēto 
vērtspapīru emitentam, izraisot vien ādu emitentam izvirz īto prasību dublēšanos.   
1.2.3.  Ierobežojums attiec ībā uz parāda vērtspapīru emitentu izcelsmes dal ībvalsts izv ēli: 
2. panta 1. punkta m) apakšpunkta ii) da ļā noteikts ierobežojums attiec ībā uz 
izcelsmes dal ībvalsts izv ēli to vērtspapīru emisijai, kuri nav kapit āla vērtspapīri.  
1.2.4.  Apgrūtinošas inform ācijas sniegšanas pras ības dažos gad ījumos  
1.2.4.1.  Jaunu akciju emisija: ieinteres ētās personas ir paudušas bažas par pien ākumu 
publicēt pilnu prospektu attiec ībā uz jaunu akciju emisiju, īpaši tāpēc, ka izmaksas 
par pilna prospekta izgatavoš anu var netikt attaisnotas. 
1.2.4.2.  Nelieli kot ēti uzņēmumi: vair ākas nozares ieinteres ētās personas ir paudušas bažas, 
ka inform ācijas sniegšanas pras ības saistībā ar prospekta izdošanu var ētu būt pārāk 
apgrūtinošas un d ārgas uzņēmumiem ar maz āku tirgus kapitaliz āciju. Lielākoties tas 
attiecas uz atbr īvojumu pied āvājumiem ar kop ējo vērtību, kas ir maz āka par 
2,5 miljoniem euro, k ā noteikts Prospekta direkt īvas 1. panta 2. punkta 
h) apakšpunkt ā. 
1.2.4.3.  Nelielas kred ītiestādes: atbrīvojums 1. panta 2. punkta j) apakšpunkt ā bija izstr ādāts 
nelielu kred ītiestāžu finans ēšanai. Tom ēr nelielo kred ītiestāžu pārstāvji uzskata, ka 
praksē 50 miljonu euro ierobežojums ir p ārāk mazs gada emisijas apjomam un t ādēļ 
mazās bankas nevar piln ībā izmantot š ī atbrīvojuma sniegt ās iespējas. 
1.2.5.  Apgrūtinoša inform ācijas sniegšana attiec ībā uz vald ības garantiju sh ēmām: 
pašreizējās finanšu kr īzes kontekst ā dalībvalstis ir nol ēmušas garant ēt banku par āda 
vērtspapīru emisiju. T ā kā šī shēma ir jauna, ir zi ņojumi par neskaidr ībām saistībā ar 
juridisko rež īmu, kas ir piem ērojams šāda tipa pied āvājumiem attiec ībā uz prospekt ā 
sniedzamo inform āciju par valsts galvot āju.  
1.2.6.  Prospekta iespiest ā forma (pap īra forma): savā 2008. gada 18. septembra atzinum ā 
ieinteresēto personu augsta l īmeņa grupa administrat īvā sloga jaut ājumos ieteica 
Eiropas Komisijai izskat īt iespēju atcelt Prospekta direkt īvas 14. panta 2. punkt ā 
noteikto pien ākumu personai, kura l ūdz atļauju vērtspapīru tirdzniec ībai, vai finanšu 
starpniekiem, kuri izvieto vai p ārdod vērtspapīrus, iesniegt bezmaksas prospektu 
papīra formātā pēc ieguldītāja piepras ījuma pied āvātājam, jo nozares ieinteres ēto 
personu grupa uzskata, ka šim pien ākumam neb ūtu pievienot ās vērtības un ka 
elektroniska inform ācijas iesniegšana b ūtu pietiekama efekt īvai uzraudz ībai.  
                                                 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direkt īva 2004/109/EK par atkl ātības prasību 
saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū, un 
par grozījumiem Direkt īvā 2001/34/EK. OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp. P ārskatāmības direkt īva stājās 
spēkā 2005. gada 20. janv ārī, un visām dalībvalstīm tā bija jātransponē līdz 2007. gada 20. janv ārim.  
 
LV 4   LV 1.2.7.  Prospekta kopsavilkuma tulkojums:  tajā pašā atzinumā augsta līmeņa grupa ieteica 
izskatīt iespējas atcelt pien ākumu nodrošin āt kopsavilkuma tulkojumu p ārrobežu 
piedāvājumu gad ījumā saskaņā ar 19. panta 3. punktu, jo ieinteres ēto personu grupa 
uzskata, ka š ī prasība nav nepieciešama un ka t ā atbalsta valodas rež īma saskaņošanu 
visam iekš ējam tirgum.   
2. PAMATSCEN ĀRIJS, SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE  
Ja ES līmenī netiks veikti nek ādi pasākumi, 1. noda ļā definētās problēmas paliks 
neatrisinātas. Eiropas Komisija uzskata, ka ieteiktajos risin ājumos tiek respekt ēts 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes princips. No vienas puses, ņemot vērā, ka 
vērtspapīru piedāvājumiem var ētu būt pārrobežu dimensija Eiropas Savien ībā, šo 
uzdevumu lab āk izskatīt ES juridisk ā tekstā. No otras puses, visi izvirz ītie risinājumi 
ir vērsti uz efekt īvas produkta inform ācijas sniegšanas un ieguld ītāju aizsardz ības 
nodrošināšanu.  
3. MĒRĶI  
Prospekta direkt īvas pārskatīšana ir v ērsta uz i) efektivit ātes paaugstin āšanu 
prospekta rež īmā un ii) apgr ūtinājumu samazin āšanu ES uz ņēmumiem, kuri 
nodarbojas ar kapit āla piesaisti Eiropas v ērtspapīru tirgos.  
4. POLITIKAS IZV ĒLES IESP ĒJAS  
Nolūkā izpildīt iepriekš ējā nodaļā nospraustos m ērķus Komisijas dienesti ir 
izanalizējuši dažādas politikas izv ēles iespējas.  
4.1. Politikas izv ēles iespējas juridisk ās skaidrības un efektivit ātes palielin āšanai 
prospekta rež īmā  
4.1.1.  Politikas izv ēles iespējas vērtspapīru tālākas izvietošanas gad ījumā ar finanšu 
starpnieku pal īdzību (mazumtirdzniec ības kaskāde): i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; 
ii) preciz ēt, ka v ērtspapīru turpm āka tālākpārdošana mazumtirdzniec ības 
ieguldītājiem ar finanšu starpnieku pal īdzību pēc sākotnējās emisijas nekvalific ējas 
kā sākotnējā emitenta publisks pied āvājums; iii) groz īt Prospekta direkt īvas 3. panta 
2. punktu, lai preciz ētu, ka vienm ēr, kad starpnieks pied āvā vērtspapīrus publikai, 
viņam publikas r īcībā jānodod der īgs prospekts.  
4.1.2.  Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz atšķirīgām kvalific ētu ieguld ītāju un 
profesion ālu klientu defin īcijām: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) grozīt direktīvu 
un saskaņot kvalific ētu ieguldītāju definīciju Prospekta direkt īvas 2. panta 1. punkta 
e) apakšpunkta i) un ii) da ļā un profesion ālu klientu un ties īgu darījumu partneru 
definīciju DpFIT; iii) atcelt Prospekta direkt īvā noteikto centr ālo reģistru sistēmu 
papildus otraj ā izvēles iespējā ieteiktajai saska ņošanai.   
4.1.3.  Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz pien ākumu papildin āt prospektu un 
atsaukšanas ties ību izmantošanu (Prospekta direkt īvas 16. pants): i) neveikt 
pasākumus ES l īmenī; ii) saska ņot dažādos laika periodus atsaukšanas ties ību 
 
LV 5   LV izmantošanai; iii) saska ņot dažādos laika periodus ar iesp ēju emitentam pieš ķirt 
ilgāku laiku; iv) saska ņot dažādos vērstpapīru norēķinu operāciju laika periodus.   
4.1.4.  Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz saska ņotu atbild ības noteikumu tr ūkumu: 
i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) saska ņot prospektam piem ērojamos atbild ības 
standartus.   
4.1.5.  Politikas izv ēles iespējas attiecībā uz prospekta kopsavilkumu:  i) neveikt pas ākumus 
ES līmenī; ii) sniegt priv ātiem ieguld ītājiem atbilstošu inform āciju viegli analiz ējamā 
un saprotam ā veidā, lai ieguld ījumu lēmumus var ētu pieņemt, piln ībā apzinoties 
lietas apst ākļus.  
4.2. Situācijas, kad uz ņēmumiem, kuri nodarbojas ar kapit āla piesaisti v ērtspapīru 
tirgos, un iesaist ītajiem starpniekiem tiek izvirz ītas nesam ērīgas vai 
apgrūtinošas pras ības  
4.2.1.  Politikas izv ēles iespējas vienādu noteikumu izvirz īšanai attiec ībā uz darbiniekiem 
piešķirto vērtspapīru shēmām: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) grozīt direktīvu 
un paplašin āt 4. panta 1. punkta e) apakšpunkt ā noteikto atbr īvojumu, attiecinot to uz 
darbiniekiem pieš ķirto vērtspapīru shēmām, kuras ieviesuši neregul ētajā tirgū 
reģistrētie uzņēmumi (trešo valstu un ES emitenti); iii) groz īt direktīvu un paplašin āt 
4. panta 1. punkta e) apakšpunkt ā noteikto atbr īvojumu, attiecinot to uz neregul ētajā 
tirgū reģistrētajiem un nere ģistrētajiem uzņēmumiem.   
4.2.2.  Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz pārskatāmības pien ākumu dubl ēšanos 
(Prospekta direkt īvas 10. pants): i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) izsl ēgt 
direktīvas 10. pant ā noteikto pien ākumu.   
4.2.3.  Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz parāda vērtspapīru emitentu izcelsmes 
dalībvalsts izv ēles ierobežojumu: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) nodrošin āt 
izcelsmes dal ībvalsts izv ēli tādu vērtspapīru (kuri nav kapit āla vērstpapīri) emisijai, 
kas nesasniedz 1000 euro slieksni.   
4.2.4.  Politikas izv ēles iespējas kapitāla piesaistes veicin āšanai ar jaunu akciju emisijas 
palīdzību: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī un atļaut Eiropas V ērtspapīru regulatoru 
komitejas ( CESR ) biedriem vienoties par jaunu akciju emisijas inform ācijas 
sniegšanas rež īmu saīsinātā formā; ii) atbrīvot jaunu akciju emisiju no prospekt ā 
noteiktās prasības; iii) ieviest „proporcion ālu” prospektu jaunu akciju emisijai.  
4.2.5.  Politikas izv ēles iesp ējas proporcion ālu inform ācijas sniegšanas pras ību 
nodrošināšanai nelieliem kot ētiem uzņēmumiem: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; 
ii) atbrīvot nelielus kot ētus uzņēmumus no pien ākuma public ēt prospektu, 
paaugstinot direkt īvas 1. panta 2. punkta h) apakšpunkt ā noteikto slieksni; iii) ieviest 
„proporcion ālu” prospektu nelieliem kot ētiem uzņēmumiem.   
4.2.6.  Politikas izv ēles iesp ējas proporcion ālu inform ācijas sniegšanas pras ību 
nodrošināšanai neliel ām kredītiestādēm: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) atbrīvot 
nelielas kred ītiestādes no pien ākuma public ēt prospektu, paaugstinot direkt īvas 
1. panta 2. punkta j) apakšpunkt ā noteikto slieksni; ii i) ieviest „proporcion ālu” 
prospektu neliel ām kredītiestādēm.  
 
LV 6   LV 4.2.7.  Politikas izv ēles iespējas attiec ībā uz prospekta inform ācijas sniegšanu valsts 
garantiju sh ēmu gadījumā vajadzētu racionaliz ēt: i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; 
ii) atbrīvot dalībvalsts vald ības garant ēto vērtspapīru emitentus no pien ākuma sniegt 
prospektā informāciju par galvot āju; iii) atbr īvot dalībvalsts vald ības garant ēto 
vērtspapīru emitentus no pien ākuma sniegt prospekt ā informāciju par galvot āju un 
arī par garantiju.  
4.2.8.  Politikas izv ēles iespējas attiecībā uz prospekta iespiesto formu (pap īra eksempl āru): 
i) neveikt pas ākumus ES l īmenī; ii) atcelt pien ākumu iesniegt prospektu iespiest ā 
formā (papīra eksempl āru).  
4.2.9.  Politikas izv ēles iespējas attiecībā uz prospekta kops avilkuma tulkojumu:  i) neveikt 
pasākumus ES l īmenī; ii) atcelt pien ākumu tulkot prospekta kopsavilkumu.   
5. IZVĒLES IESP ĒJU NOVĒRTĒJUMS UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Dažādās politikas izv ēles iespējas tiek p ārbaudītas pēc ieguldītāju aizsardz ības, 
patērētāju uztic ēšanās, efektivit ātes, skaidr ības un administrat īvā sloga 
samazināšanas krit ērijiem. Ņemot vērā ietekmes nov ērtējumā izdarītos slēdzienus, 
Eiropas Komisija uzskata par piem ērotu iesniegt priekšlikumu par Prospekta 
direktīvas grozīšanu, lai izskat ītu šādus jautājumus.  
– Mazumtirdzniec ības kask āde: ieguldītāju aizsardz ības, patērētāju uzticēšanās, 
administrat īvā sloga samazin āšanas, noteikt ības un efektivit ātes nolūkos izvēlētā 
iespēja ir groz īt Prospekta direkt īvas 3. panta 2. punktu, lai preciz ētu to, ka 
starpniekiem nav pien ākuma sagatavot jaunu prospektu katram n ākamajam 
piedāvājumam, ja vien vi ņiem ir iesp ēja izmantot emitenta s ākotnējo prospektu (ar 
noteikumu, ka š āds prospekts ir der īgs saskaņā ar 9. pantu).  
– Kvalificēta ieguld ītāja/profesion āla klienta defin īcija: administrat īvā sloga 
samazināšanas, noteikt ības un efektivit ātes nolūkos 2. panta 1. punkta 
e) apakšpunkt ā noteiktā kvalificētā ieguldītāja definīcija ir jāpārveido, lai ietvertu 
personas, kuras tiek uzskat ītas par profesion āliem klientiem saska ņā ar DpFIT.  
– Atsaukšanas ties ību izmantošana:  ieguldītāju aizsardz ības, patērētāju uzticēšanās, 
administrat īvā sloga samazin āšanas, noteikt ības un efektivit ātes nolūkos 
Prospekta direkt īvas 16. panta 2. punkt ā noteiktais laika interv āls atsaukšanas 
tiesību izmantošanai j āsaskaņo visās ES dalībvalstīs; tomēr ir jāsniedz emitentiem 
iespēja brīvprātīgi paplašin āt laika interv ālu.  
– Saskaņotu atbild ības noteikumu tr ūkums:  atbildības standartu saska ņošana ir 
mērķis, kas pārsniedz Prospekta direkt īvas mērķus. Izvēlētā iespēja ir saglab āt 
status quo . 
– Prospekta kopsavilkums: ieguldītāju aizsardz ības, pat ērētāju uzticēšanās, 
noteiktības un efektivit ātes nolūkos prospekta kopsavilkuma saturs j āstandartiz ē 
atbilstoši pieejai, kas pie ņemta Eiropas Komisijas pazi ņojumā par standartiz ētiem 
privāto ieguldījumu produktiem.  
– Darbiniekiem pieš ķirto vērtspapīru shēmas:  efektivit ātes, noteikt ības un 
administrat īvā sloga samazin āšanas nol ūkos Prospekta direkt īvas 4. panta 
 
LV 7   LV 1. punkta e) apakšpunkt ā noteiktais atbr īvojums darbiniekiem pieš ķirto 
vērtspapīru shēmām jāpaplašina attiec ībā uz darbiniekiem, kuri str ādā 
uzņēmumos, kas ir re ģistrēti citos tirgos ārpus ES regul ētajiem tirgiem, un 
nereģistrētajos uzņēmumos. 
– Pārskatāmības pien ākumu dubl ēšanās: ieguldītāju aizsardz ības, patērētāju 
uzticēšanās, administrat īvā sloga samazin āšanas un efektivit ātes nolūkos jāatceļ 
Prospekta direkt īvas 10. pant ā noteiktās informācijas sniegšanas pras ības.  
– To vērtspapīru, kuri nav kapit āla vērtspapīri, emitentu izcelsmes dal ībvalsts 
izvēle: administrat īvā sloga samazin āšanas un efektivit ātes nolūkos to vērtspapīru, 
kuri nav kapit āla vērtspapīri, emitentiem j ānodrošina ties ības izvēlēties izcelsmes 
dalībvalsti neatkar īgi no pied āvājumā norādītā vienas vien ības nomin āla. Jāsvītro 
Prospekta direkt īvas 2. panta 1. punkta m) apakšpunkt ā noteiktais slieksnis 
1000 euro apm ērā.  
– Jaunu akciju emisija:  patērētāju uzticēšanās, administrat īvā sloga samazin āšanas, 
noteiktības un efektivit ātes nolūkos izvēlētā iespēja ir ieviest direkt īvā samazināta 
informācijas sniegšanas rež īma principu prospektiem jaunu akciju emisijai; šis 
režīms jāpapildina ar īstenošanas pas ākumiem, t.i., ar groz ījumu īstenošanas 
regulējumā. 
– Nelieli kot ēti uzņēmumi un nelielas kred ītiestādes: patērētāju uzticēšanās, 
administrat īvā sloga samazin āšanas, noteikt ības un efektivit ātes nolūkos nelielu 
kotētu uzņēmumu un nelielu kred ītiestāžu kapit āla piesaiste j āpakļauj 
„proporcion ālām” inform ācijas sniegšanas pras ībām. Šis princips ir j āatspoguļo 
Prospekta direkt īvas 5. pant ā un ir jāpiešķir Eiropas Komisijai pilnvaras ieviest 
īstenošanas ties ību aktus, kuros b ūtu precizētas inform ācijas sniegšanas pras ības 
šajā sakarā.  
– Valdības garantiju sh ēmas:  administrat īvā sloga samazin āšanas, noteikt ības un 
efektivitātes nolūkos Prospekta direkt īvas 1. panta 3. punkt ā jāprecizē, ka 
dalībvalsts garant ēto vērtspapīru emitentiem prospekt ā nav jāiekļauj inform ācija 
par valsts galvot āju (tomēr tajā būtu jāietver inform ācija par garantiju).  
6. IZVĒLĒTO IESP ĒJU RADĪTĀ IETEKME  
Ietekmes nov ērtējums par āda, ka izv ēlētajām iespējām būs pozitīva ietekme uz 
ieguldītājiem, uz ņēmumiem, kuri piesaista kapit ālu, finanšu starpniekiem, 
nodarbinātajiem un mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem. Izv ēlēto iespēju īstenošanas 
rezultātā identificējamais administrat īvā sloga samazin ājums gadā sasniedz aptuveni 
302 miljonus euro .  
Pienākums  Algu izmaksu 
samazinājums 
uz gadījumu  Pieskaitāmie 
izdevumi uz 
gadījumu 
(25 % no algu 
izmaksām) Biežums  Administrat īvais 
slogs uz 
gadījumu Uzņēmumu 
skaits, kurus 
ietekmē 
pārmaiņas KOPĒJAIS 
administrat īvais slogs 
Prospekta 
direktīvas 
10. panta svītrošana, lai EUR 2 000  EUR 500 1  EUR 2 500 12 000  EUR 30 000 000 
 
LV 8   LV izvairītos no 
pārskatāmības 
prasības 
dublēšanās 
Atbrīvojums no 
pienākuma 
publicēt 
prospektu visu 
veidu 
darbiniekiem piešķirto 
vērtspapīru 
shēmām, kādas 
uzsāktas ES   EUR 392 000  EUR 98 000 1  EUR 490 000 37  EUR 18 130 000 
Informācijas 
sniegšanas 
prasību 
samazināšana 
jaunu akciju 
emisijas 
piedāvājumiem   EUR 186 400  EUR 46 600 1  EUR 233 000 343  EUR 79 919 000 
 
Informācijas 
sniegšanas prasību 
samazināšana 
nelieliem kotētiem 
uzņēmumiem  EUR 39 200  EUR 9 800 
 0,5  EUR 24 500 7056 
  EUR 172 872 000 
 
Izslēgt 
informāciju par 
galvotāju 
valdības garantiju 
shēmas 
izmantošanas 
gadījumā  EUR 23 200  EUR 5 800 
 1  EUR 29 000 28  EUR 812 000 
Kopā EUR  EUR 301 733 000 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Eiropas Komisija ir L īguma uzraudz ītāja, un tādēļ tā uzraudzīs, kā dalībvalstis ir 
īstenojušas Prospekta direkt īvas izmai ņas. Likumdošanas pas ākuma piem ērošanas 
rezultātu novērtēšanai jānorisinās trīs gadus p ēc likumdošanas pas ākuma stāšanās 
spēkā. Novērtēšana tiek veikta k ā Komisijas zi ņojums Padomei un Eiropas 
Parlamentam.