P6_TA(2007)0220
Zieme ļrietumu Atlantijas zvejniec ības organiz ācijas p ārvaldes apgabal āpiem ēroja-
mie saglab āšanas un izpildes pas ākumi *
Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. j ūnija normat īvārezol ūcija par priek šlikumu Padomes regulai, ar
kuru nosaka Zieme ļrietumu Atlantijas zvejniec ības organiz ācijas p ārvaldes apgabal āpiem ērojamos
saglab āšanas un izpildes pas ākumus (COM(2006)0609 —C6-0403/2006 —2006/0200(CNS))
(Apspriežu procedūra)
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas priek šlikumu Padomei (COM(2006)0609) (1),
—ņemot vērāEK līguma 37. pantu, saska ņāar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0403/2006),
—ņemot vērāReglamenta 51. pantu,
—ņemot vērāZivsaimniecības komitejas zi ņojumu (A6-0162/2007),
1. apstiprina groz īto Komisijas priek šlikumu;
2. aicina Komisiju attiec īgi grozīttās priekšlikumu saska ņāar EK līguma 250. panta 2. punktu;
3. aicina Padomi inform ēt Parlamentu, ja t āir paredzējusi nepievienoties Parlamenta
apstiprinātajam tekstam;
4. prasa Padomei v ēlreiz ar to apspriesties, ja t āir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priek šlikumu;
5. uzdod priek šsēdētājam nosūtīt Parlamenta nost āju Padomei un Komisijai.
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
Grozījums Nr. 1
4. pants
Prasības par piezveju Piezveja , ko patur uz ku ģa
1. Zvejas ku ģinedrīkst veikt to sugu specializ ēto zveju, uz
kurām attiecas piezvejas ierobe žojumi. Zivju sugas specializ ēta
zveja notiek tad, ja šīsuga svara izteiksm ēveido procentu āli
lielāko nozvejas da ļutās izcel šanas reiz ē.1. Katras I pielikum āminētās sugas, kuras zvejai attiec ī-
gajārajon āKopienai ir iedal ītas kvotas, zvejas kuģuveikt ā
piezveja nep ārsniedz 2500 kg vai 10 %, izv ēloties liel āko no
abiem daudzumiem .
(1)O V vēl nav publicēts.C 125 E/100 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
2. To sugu piezveja, attiec ībāuz kur ām Kopiena nav notei-
kusi kvotas k ādaiNAFO pārvaldes apgabala da ļai un kuras
nozvejo šajāapgabala da ļā, veicot k ādas sugas specializ ētu
zveju, katrai sugai nedr īkst p ārsniegt 2500 kg vai 10 % no
kopējāsu zk u ģa patur ētās nozvejas svara, izv ēloties liel āko
no abiem daudzumiem. Tom ērNAFO pārvaldes apgabala
daļā, kur da žu sugu zivju specializ ēta zveja ir aizliegta vai
kvota “Citi”ir piln īgi izsmelta, katras šādas sugas zivju
piezveja nedr īkst p ārsniegt attiec īgi 1250 kg vai 5 %.2. Ja sp ēkāir zvejas aizliegums vai kvota “Citas sugas ”ir
pilnībāapgūta, attiec īgo sugu piezveja nedr īkst p ārsniegt
1250 kg vai 5 %, izv ēloties liel āko no abiem daudzumiem.
3. Ja kop ējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas
piezvejas ierobe žojumi, vien āzvejas r īka iemetien āpārsniedz
2. punkt āparedz ēto un attiec īgajāgadījumāpiem ērojamo
robežlielumu, tad ku ģim tūlītjāattālinās vismaz piecas j ūras
jūdzes no iepriek šējās zvejas r īku iemetiena vietas. Ja kop ējais
to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobe žojumi,
pārsniedz min ēto robe žlielumu ar īkādāno turpm ākajiem zve-
jas rīku iemetieniem, tad ku ģim atkal nekav ējoties j āattālinās
vismaz piecas j ūras j ūdzes no iepriek šējās zvejas r īku ieme-
tiena vietas, un tas nedr īkst atgriezties šajāteritorij āvēl vis-
maz 48 stundas.3. Šāpanta 1. un 2. punkt āminēto procentu ālo da ļu apr ē-
ķina k ākatras sugas procentu ālo da ļu no kop ējās nozvejas
svara, kas patur ēta uz ku ģa. Garne ļu nozveju ne ņem v ērāben-
tisko zivju sugu piezvejas apjoma apr ēķināšanā.
4. Garne ļu(Pandalus borealis ) zvejas ku ģiem gad ījumā,j a
visu zivju sugu kop ējāpiezveja vien āzvejas r īku iemetien ā3M
rajon āpārsniedz 5 % un 3L rajon ā—2 , 5 %n os v a r a ,t ūlīt
jāattālinās vismaz piecas j ūras j ūdzes no iepriek šējās zvejas
rīku iemetiena vietas.
5. Garne ļu nozveju ne ņem v ērābentālo zivju sugu piezvejas
apjoma apr ēķināšanā.
Grozījums Nr. 2
4.a pants
4.a pantsPiezveja vien āzvejas r īku iemetien ā
1. Ja piezvejas procentu ālādaļa vien āzvejas r īku iemetien ā
pārsniedz 31. panta 1. un 2. punkt āparedz ēto procentu ālo
daļu, tad ku ģim tūlītjāattālinās vismaz 10 j ūras j ūdzes no
iepriek šējās zvejas r īku iemetiena vietas un n ākamāiemetiena
laikājāsaglab āvismaz 10 j ūras j ū
džu att ālums l īdz iepriek-
šējāzvejas r īku iemetiena vietai. Ja n ākamaj āzvejas r īku
iemetien ā, ko veic p ēc att ālināšanās, piezvejas limiti tiek
pārsniegti, ku ģis nekav ējoties atst āj attiec īgo rajonu un neat-
griežas taj āvismaz 60 stundas.
2. Ja visu bentisko zivju sugu, kur ām noteikta kvota,
kopējāpiezveja vien āzvejas r īku iemetien āgarne ļuz v e j āpārs-
niedz 5 % procentus no nozvejas svara 3M rajon āun 2,5 %
procentus no nozvejas svara 3L rajon ā, tad ku ģis att ālinās
vismaz 10 j ūras j ūdzes no iepriek šējās zvejas r īku iemetiena
vietas un n ākamāiemetiena laik āsaglab āvismaz 10 j ūras
jūdžu att ālumu l īdz iepriek šējāzvejas r īku iemetiena vietai.
Ja nākamaj āzvejas r īku iemetien ā, ko veic p ēc att ālināšanās,
piezvejas limiti tiek p ārsniegti, ku ģis nekav ējoties atst āj attie-
cīgo rajonu un neatgrie žas taj āvismaz 60 stundas.22.5.2008. LV C 125 E/101 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
3. Vien āzvejas r īku iemetien āatļauto piezvejas procentu ālo
daļu apr ēķina k ākatras sugas procentu ālo da ļu no attiec īgajā
iemetien āiegūtās kop ējās nozvejas svara.
Grozījums Nr. 3
4.b pants
4.b pantsSpecializ ēta zveja un piezveja
1. Kopienas ku ģu kaptei ņi neveic to sugu specializ ētu zveju,
uz kur ām attiecas piezvejas ierobe žojumi. Uzskata, ka ir
veikta zivju sugas specializ ēta zveja, ja šīsuga svara izteiksm ē
veido procentu āli liel āko vien āiemetien āiegūtās kop ējās
nozvejas da ļu.
2. Ja ku ģis veic raju specializ ētu zveju ar zvejas r īkiem,
kuru linuma acs izm ērs ir piem ērots attiec īgajai zvejai, tad
pirmo zvejas r īku iemetienu, kur āzivju sugas, kam noteikti
piezvejas limiti, veido liel
āko procentu ālo da ļu no kop ējās
nozvejas, tom ēr uzskata par nejau šu.Šādāgadījumākuģim
tūlītjāmaina atra šanās vieta saska ņāar 32. panta 1. un
2. punktu.
3. P ēc tam, kad ku ģis nav uztur ējies attiec īgajārajon āvis-
maz 60 stundas saska ņāar 32. panta 1. un 2. punktu, Kopie-
nas ku ģu kaptei ņi veic zvejas r īku izm ēģinājuma iemetienu,
kura ilgums nep ārsniedz 3 stundas. Atk āpjoties no šāpanta
1 punkta, ja šāda izm ēģinājuma iemetiena pirmaj āzvejas r īku
izcelšanas reiz ēto zivju sugu nozveja, kur ām noteikti piezvejas
limiti, veido liel āko procentu ālo da ļu no kop ējās nozvejas
svara, to neuzskata par specializ ētu zveju. Šādāgadījumā
kuģim t ūlītjāmaina atra šanās vieta saska ņāar 32. panta
1. un 2. punktu.
Grozījums Nr. 4
5. pants
Šīs regulas I pielikum āminēto bentālo sugu zivju specializ ētajā
zvejāaizliegts izmantot trali, kam jebkur āvietālinuma acu
izmērs ir mazāks par 130 mm. Īsspuru kalmāra(Illex illecebrosus)
specializētajāzvejālinuma acu izm ēru var samazin ātlīdz
60 mm. Raju (Rajidae) tiešajāzvejālinuma acu izm ēru palielina
līdz 280 mm āmīun 220 mm vis āspārējās traļad aļās.1.Šīs regulas I pielikum āminēto bentisko zivju sugu
specializētāzvejā,izņemot 3. punkt āminēto dzi ļūdens
sarkanasaru ( Sebastes mentella )z v e j ā,aizliegts izmantot
trali, kura linuma acs izm ērs jebkurāvietāir mazāks par
130 mm.Īsspuru kalm āra(Illex illecebrosus) specializētāzvejā
linuma acs izm ēru var samazin ātlīdz 60 mm. Raju (Rajidae)
specializētāzvejālinuma acs izm ēru palielina l īdz 280 mm
āmīun līdz 220 mm vis āspārējās traļad aļās.
Garneļu(Pandalus borealis) zvejākuģi izmanto tīklus, kuriem
linuma acu izm ērs nav mazāks par 40 mm.2. Ziemeļug a r n eļu(Pandalus borealis) zvejākuģi izmanto zve-
jas rīkus, kuru linuma acs izm ērs nav mazāks par 40 mm.
3. Ku ģi, kas zvejo pela ģiskos dzi ļūdens sarkanasarus
(Sebastes mentella ) 2. apak šapgabal āun 1F un 3K rajon ā,
izmanto zvejas r īkus, kuru linuma acs izm ērs nav maz āks
par 100 mm.C 125 E/102 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
Grozījums Nr. 5
6. pants
1. Ja kuģi veicšīs regulas I pielikum āminētas sugas vai sugu
specializētu zveju, uz tiem nedr īkst atrasties t īkli, kuru linuma
acu izmērs ir mazāks paršīs regulas 5. pant ānoteikto izm ēru.1. Ja kuģi veic I pielikum āminētas sugas vai sugu speciali-
zētu zveju, uz Kopienas ku ģiem nedrīkst atrasties zvejas r īki,
kuru linuma acs izm ērs ir mazāks par 29. pant ānoteikto.
2. Tomēru zk uģiem, kas tāpaša reisa laikāzvejo teritorij ās
ārpus NAFO pārvaldes apgabala, dr īkst atrasties t īkli ar mazāku
acu izmēru, nekānoteiktsšīs regulas 5. pant ā,j am i nētie tīkli ir
droši piestiprināti, sakrauti un nav pieejami t ūlītējai izmantoša-
nai.Šiem tīkliem2. Tomēru z Kopienas ku ģiem, kas tāpaša reisa laikāzvejo
teritorijāsārpus NAFO pārvaldības apgabala, dr īkst atrasties zve-
jas rīki ar mazāku linuma acs izm ēru, nekānoteikts 29. pant ā,
ja minētie zvejas rīki ir droši nostiprināti, uzglabāti un nav
gatavi tūlītējai lietošanai.Šiem zvejas rīkiem jābūt:
a) jābūt atvienotiem no kl āja un to vilk šanas vai tral ēšanas
virvēm un trosēm un,a) atvienotiem no tra ļu durvīm, veijeriem un kabe ļiem un
b) ja tīkli atrodas uz kl āja vai virs tā, tie stingri j āpiestiprina
pie kādas virsbūves daļas.b) droši nostiprinātiem pie kādas virsbūves daļas, ja tie atrodas
uz klāja vai virs tā.
Grozījums Nr. 6
10. panta virsraksts un 1. punkta ievadda ļa
Īpašāsp r a s ības par datu v ākšanu Zvejas aizlieguma apgabali
1. Attiec īgāgadījumādalībvalstis pilda īpašās datu v ākša-
nas pras ības par ku ģiem, kas zvejo šādās teritorij ās.Turpm āk nor ādītajos apgabalos aizliedz zvejas darb ības, kur ās
izmanto grunts zvejas r īkus:
Grozījums Nr. 7
10. panta 2. un 3. punkts
2. Dati, kas v ācami saska ņāar 1. punktu, j āvāc pa datu
kopām, un p ēc iesp ējas jāsniedz šādas zi ņas:svītrots
a) nozvejas sugu strukt ūra pēc skaita un svara;
b) sastopamo garumu bie žums;
c) otol īti;
d) kopai atbilsto šāatrašanās vieta, ģeogrāfiskais platums un
garums;
e) zvejas r īki;
f) dzi ļums, k ādātiek veikta zveja;
g) laiks (p ēc pulkste ņa);
h) kopai atbilsto šais laikposms;
i) vilk šana uzs ākta (akt īviem zvejas r īkiem);
j) citi biolo ģiskie paraugi, kas ņemti, piem ēram, brieduma
vērtēšanai, ja tas ir iesp ējams.22.5.2008. LV C 125 E/103 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
3. Saska ņāar 1. punktu sav āktos datus zi ņo dal ībvalstu
kompetentaj ām iest ādēm, kas iesp ējami dr īzpēc katra zvejas
reisa tos p ārsūtaNAFO sekretari ātam.
Grozījums Nr. 8
12. panta 2. punkts
2. Vismaz 15 dienas pirms ku ģa iebraukšanas NAFO pārval-
des apgabalākatra dalībvalsts datorlas āmāformānosūta Komi-
sijai visus groz ījumus attiecīgās valsts sarakst āpar kuģiem, kuri
peld aršīs valsts karogu un ir re ģistrēti Kopienā, un kuriem ir
atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabal ā. Komisija šos groz īju-
mus tūlītpārsūtaNAFO sekretariātam.2. Katra dal ībvalsts vismaz 15 dienas pirms ku ģa ieiešanas
NAFO pārvaldības apgabalādatorlasāmāformānosūta Komisijai
visus grozījumus attiecīgās valsts to ku ģu sarakstā, kuri peld ar
šīs valsts karogu un ir re ģistrēti Kopienā, un kuriem ir at ļauts
zvejot NAFO pārvaldības apgabalā. Komisija šo inform ācijutūlīt
pārsūtaNAFO sekretariātam.
Grozījums Nr. 9
13. panta 1. punkts
1. Dalībvalstij var at ļaut slēgt maksājumu līgumus par savu
zvejas kuģi, kas peld ar t ās karogu un kam ir at ļauts zvejot
NAFO pārvaldes apgabal ā, lai pilnīgi izmantotu kvotu un/vai
zvejas dienas, kuras ir pie šķirtas citai NAFO Līgumslēdzējai
pusei.1. Dalībvalsts var piekrist, ka tiek frakt ēts zvejas kuģis, kas
peld ar tās karogu un kam ir at ļauts zvejot NAFO pārvaldības
apgabalā, lai pilnīgi izmantotu kvotu un/vai zvejas dienas, kuras
ir iedalītas citai NAFO Līgumslēdzējai pusei. Tomēr neat ļauj
slēgt frakt ēšanas l īgumus par ku ģiem, kurus NAFO vai cita
reģionāla zvejniec ības organiz ācija ir identific ējusi k ātādus,
kas ir piedal ījušies neleg ālās, nezi ņotās un neregul ētās
(NNN) zvejas darb ībās.
Grozījums Nr. 10
14. panta 5. punkts
5. Katra dal ībvalsts ik gadu ne v ēlākkā31. decembr īiesniedz
Komisijai ziņojumu par zvejas pl ānuīstenošanu.Šajāziņojumā
norāda to kuģu skaitu, kas faktiski veic zvejas darb ībasNAFO
pārvaldes apgabal ā, katra kuģagūto nozveju un to dienu kop-
skaitu, kuras katrs ku ģis ir zvejojis šajāapgabalā. Par to kuģu
darbībām, kas zvejo garneles 3M un 3L rajon ā,z iņo atsevišķi
un par katru rajonu.5. Katra dal ībvalsts ik gadu ne v ēlākkā15. janv ārīiesniedz
Komisijai ziņojumu par zvejas pl ānuīstenošanu.Šajāziņojumā
norāda to kuģu skaitu, kas faktiski veic zvejas darb ībasNAFO
pārvaldības apgabalā, katra kuģagūto nozveju un to dienu kop-
skaitu, kuras katrs ku ģis ir zvejojis šajāapgabalā. Par to kuģu
darbībām, kas zvejo garneles 3M un 3L rajon ā,z iņo atsevišķi
un par katru rajonu.
Grozījums Nr. 11
16. pants
Kopienas ku ģiNAFO pārvaldes apgabal āneveic pārkraušanas
darbības, ja vien tie iepriek šnav saņēmuši attiecīgu atļauju no
kompetentajām iestādēm.1. Kopienas ku ģiNAFO pārvaldības apgabalāneveic pārkrau-
šanas darbības, ja vien tie iepriek šnav saņēmuši attiecīgu atļauju
no kompetentaj ām iestādēm.
2. Kopienas ku ģi nep ārkrauj zivis no ku ģa vai cit ākuģī,
kas nepieder NAFO Līgumsl ēdzējai pusei un kas ir redz ēts
vai cit ādi identific ēts kātāds, kur šveicis zvejas darb ības
NAFO pārvald ības apgabal ā.C 125 E/104 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
3. Kopienas ku ģiz iņo sav ām kompetentaj ām iest ādēm par
katru p ārkrau šanu cit ākuģīNAFO pārvald ības apgabal ā.
Kuģi, no kuriem p ārkrauj, zi ņo par to vismaz divdesmit četras
stundas iepriek š,b e ts a ņēmējkuģi—ne vēlākkāvienu stundu
pēcpārkrau šanas.
4. Šāpanta 3. punkt āminētajāziņojum āiekļauj laiku,
ģeogrāfisko st āvokli, kop ējo svaru pa izkraujam ām un iekrau-
jamām sug ām kilogramos, k āarīpārkrau šanāiesaist īto ku ģu
radio izsaukuma sign ālu.
5. Sa ņēmējkuģis vismaz divdesmit četras stundas pirms
izkrau šanas darbiem papildus uz ku ģa eso šai kop ējai nozvejai
un izkraujamo zivju kopsvaram pazi ņo ostas nosaukumu un
paredzamo izkrau šanas laiku.
6. Dal ībvalstis nekav ējoties nos ūta 3. un 5. punkt āminētos
ziņojumus Komisijai, kas tos t ūlītp ārsūta
NAFO sekretari ātam.
Grozījums Nr. 12
17. panta 1. l īdz 4. punkts
1. Kapteinis papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8.,
11. un 12. panta pras ību izpildei zvejas žurnālāieraksta IV pie-
likumāminēto informāciju.1. Kapteinis papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8.,
11. un 12. panta pras ību izpildei zvejas žurnālāieraksta IV pie-
likumāminēto informāciju.
1.a L īdz katra m ēneša 15. datumam katra dal ībvalsts
Komisijai datorlas āmāform āpaziņo par II pielikum ānorādīto
krājumu apjomiem, kas izkrauti iepriek šējāmēnesī, un pazi ņo
visu saska ņāar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu
saņemto inform āciju.
2. Kopienas ku ģu kapteiņi Regulas (EEK) Nr. 2847/93
15. panta 1. punkt āminēto sugu nozveju re ģistrē:2. Kopienas ku ģu kapteiņi Regulas (EEK) Nr. 2847/93
15. panta 1. punkt āminēto sugu nozveju re ģistrē:
a) produkcijas žurnālā, kurāatzīmēkopējo uz kuģagūto pro-
dukcijas daudzumu pa sug ām, norādot produkcijas svaru,
kas izteikts kilogramos;a) produkcijas žurnālā, kurāatzīmēkopējo uz kuģagūto pro-
dukcijas daudzumu pa sug ām, norādot produkcijas svaru,
kas izteikts kilogramos;
b) nokraušanas plānā, kurānorāda dažādo sugu zivju izvieto-
jumu tilpnēs.b) nokraušanas plānā, kurānorāda dažādo sugu zivju izvieto-
jumu tilpnēs.Attiec ībāuz garnel ēmu zk u ģa ir nozvejas
glabāšanas pl āns, kur āatsevi šķi nor ādīta 3L un 3M
rajon āiegūto garne ļu atra šanās vieta, k āarīuz ku ģa gla-
bāto garne ļu daudzums pa rajoniem, nor ādot produkcijas
svaru, kas izteikts kilogramos.
3.Šāpanta 2. punkt āminēto produkcijas žurnālu un
nokraušanas plānu katru dienu atjaunina par iepriek šējo dienu
no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC) , un tiem jāatrodas
uz kuģa, līdz kuģis ir pilnīgi izkrauts.3.Šāpanta 2. punkt āminēto produkcijas žurnālu un
nokraušanas plānu katru dienu atjaunina par iepriek šējo dienu
no plkst 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC) , un tiem jāatrodas
uz kuģa, līdz kuģis ir pilnīgi izkrauts.22.5.2008. LV C 125 E/105 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
4. Kuģa kapteinis sniedz pal īdzību, kas vajadz īga, lai pārbau-
dītu produkcijas žurnālāreģistrēto daudzumu un uz ku ģa glabā-
tās apstrādātās produkcijas daudzumu atbilst ību.4. Kopienas ku ģakapteinis sniedz pal īdzību, kas vajadz īga,
lai pārbaudītu zvejas produkcijas žurnālāreģistrēto daudzumu
un uz ku ģa glabātās apstrādātās produkcijas
daudzumu atbilst ību.
Grozījums Nr. 13
18. pants
1. Visas apstr ādātās zivis, kas ieg ūtasNAFO pārvaldes apga-
balā,m a rķētā, lai būtu iespējams identific ēt katru sugu un pro-
duktu kategoriju, k āminēts Padomes Regulas (EK)
Nr. 104/2000 1. pant ā.Tās turklātm a rķēkāzivis, kas nozvejo-
tasNAFO pārvaldes apgabal ā.1. Visas apstr ādātās zivis, kas ieg ūtasNAFO pārvaldības
apgabalā,m a rķētā, lai būtu iespējams identific ēt katru sugu un
produktu kategoriju, k āminēts 1. pantāPadomes Regulai (EK)
Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniec ības
un akvakult ūras produktu tirgu kop īgo organiz āciju (1), un—
attiec ībāuz garnel ēm—lai būtu iespējams identific ētnozvejas
datumu .Tās turklātm a rķēkāzivis, kas nozvejotas NAFO pār-
valdības apgabalā.
2. Visas garneles, kas nozvejotas 3L rajon ā, un visus melnos
paltusus, kas nozvejoti 2. apak šapgabalāun 3KLMNO rajonos,
marķēkānozvejotus attiec īgajās zonās.2. Visas garneles, kas nozvejotas 3L rajon ā, un visus melnos
paltusus, kas nozvejoti 2. apak šapgabalāun 3KLMNO rajonos,
marķēkānozvejotus attiec īgajās zonās.
3. Vienas un t āsp ašas sugas nozveju var nokraut vair āk
nekāvienātilpnes da ļā, bet katr ātilpnes da ļā, kur āto
nokrauj, t āskaidri j āatdala no citu sugu nozvejas (piem ēram,
ar plastik ātu, sapl āksni, t īklu u. c.).3. Ņemot v ērādrošības apsv ērumus un ku ģa kaptei ņa liku-
misko atbild ību par ku ģošanu, piem ērošādus noteikumus:
a) visas nozvejas, kas ieg ūtasNAFO pārvald ības apgabal ā,
glabāatsevi šķi no nozvej ām, kas ieg ūtasārpus šāapga-
bala. T ās skaidri atdala no cit ām, piem ēram, ar plasti-
kātu, sapl āksni vai t īkla linumu;
b) vienas sugas nozvejas var glab āt vair ākās tilpnes da ļās,
bet viet ām, kur t ās glab ā,jābūt skaidri nor ādītām
17. pant āminētajānozvejas glab āšanas pl ānā.
Līdzīgāveidāvisa nozveja, kas g ūtaNAFO konvencijas apga-
balā,i rj ānokrauj atsevi šķi no nozvejas, kas g ūtaārpus šī
apgabala.
(1) OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regul āgrozījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 1759/2006 (OV L 335, 1.12.2006., 3. lpp.).
Grozījums Nr. 14
42. pants
1. Ja dal ībvalstij pazi ņo par p ārkāpumu, ko izdar ījis ku ģis,
kas peld ar t ās karogu, attiec īgādalībvalsts steidzami veic
pasākumus saska ņāar valsts ties ību aktiem, lai sa ņemtu un
izskat ītu pier ādījumus un veiktu turpm āko izmekl ēšanu, kas
vajadz īga, lai var ētu veikt darb ības saist ībāar p ārkāpumu
un, ja iesp ējams, p ārbauda ku ģi.1. Dalībvalsts kompetent ās iest ādes, kur ām pazi ņots par
pārkāpumu, ko izdar ījis kāds no dal ībvalsts ku ģiem, veic t ūlī-
tēju un piln īgu attiec īgāpārkāpuma izmekl ēšanu, lai ieg ūtu
vajadz īgos pier ādījumus, vajadz ības gad ījumāveicot ar īattie-
cīgākuģa fizisku p ārbaudi.C 125 E/106 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
2. Dalībvalstis sadarbojas ar inspic ējošāsLīgumsl ēdzējas
puses iest ādēm, lai nodro šinātu to, ka pier ādījumi par p ārkā-
pumu tiek sagatavoti un saglab āti veid ā, kas atvieglo tiesve-
dību.2. Ja nav iev ēroti NAFO pieņemtie pas ākumi, dal ībvalsts
kompetent ās iest ādes saska ņāar attiec īgās valsts ties ību
aktiem veic t ūlītējus juridiskus vai administrat īvus pas ākumus
pret to pilso ņiem, kuri atbild īgi par ku ģi, kas peld ar attiec ī-
gās dal ībvalsts karogu.
3. Dalībvalstis izraug ās iest ādes, kuru pien ākums ir
saņemt pier ādījumus par p ārkāpumiem, un dara zin āmu
Komisijai to adresi.3. Karoga dal ībvalsts kompetent ās iest ādes nodro šina to,
ka atbilst īgi 2. punktam uzs āktās proced ūras saska ņāar attie-
cīgās valsts ties ību aktiem sp ēj nodro šināt efekt īvus pas āku-
mus, kuri ir atbilst īgi pārkāpuma smagumam, nodro šina pra-
sību iev ērošanu, atsavina atbild īgajiem p ārkāpuma rezult ātā
iegūto ekonomisko labumu. un efekt īvi attur no turpm āku
pārkāpumu izdar īšanas.
Grozījums Nr. 15
47.a pants (jauns)
47.a pants
Stingr āki turpm ākie pas ākumi attiec ībāuz nopietniem p ārkā-
pumiem
1. Papildus šīs ieda ļas noteikumiem, jo īpaši 46. un 47. pan-
tam, karoga dal ībvalsts veic pas ākumus saska ņāaršo ieda ļu,
ja ku ģis, kas peld ar t ās karogu, ir izdar ījis vienu no turpm āk
minētajiem nopietnajiem p ārkāpumiem:
a) t ādu kr ājumu specializ ēta zveja, uz kuriem attiecas mora-
torijs vai kuru zveja ir aizliegta;
b) nepareiza nozveju uzskaite. Lai uzs āktu turpm ākus pas ā-
kumus saska ņāaršo pantu, starp ībai starp inspektora
novērtēto aptuveno nozveju uz ku ģa, pa sug ām vai kop ā,
un skait ļiem, kas re ģistrēti zvejas produkcijas žurnālā,
jāsasniedz 10 tonnas vai 20 %, izv ēloties liel āko no
abiem daudzumiem, kas apr ēķināti kāprocentu ālādaļa
no zvejas produkcijas žurnālāreģistrētajiem skait ļiem.
Lai apr ēķinātu aptuveno nozveju uz ku ģa, izmanto glab ā-
šanas koeficientu, par ko inspic ējošāsLīgumsl ēdzējas
puses inspektors vienojas ar inspic ējamākuģaLīgumsl ē-
dzēju pusi;
c) 43. pant āminētānopietn āpārkāpuma atk ārtošana, kas
apstiprin āta saska ņāar 44. panta 4. punktu, 100 dien ās
vai vien āzvejas reis ā, izvēloties īsāko no abiem laikpo-
smiem.
2. Karoga dal ībvalsts nodro šina, ka p ēc 3. punkt āminētās
inspekcijas attiec īgais ku ģis pārtrauc visas zvejas darb ības un
tiek uzs ākta nopietn āpārkāpuma izmekl ēšana.
3. Ja p ārvald ības zon ānav ku ģa karoga dal ībvalsts inspek-
tora vai citas izraudz ītas personas, kas var ētu veikt 1. punkt ā
paredz ēto izmekl ēšanu, karoga dal ībvalsts pieprasa, lai ku ģis
tūlīt dodas uz ostu, kur āiespējams uzs ākt izmekl ēšanu.22.5.2008. LV C 125 E/107 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
4. Ja tiek izmekl ēts 1. punkta b) apak špunkt āminētais
nopietnais p ārkāpums, proti, nozvejas nepareiza uzskaite,
karoga dal ībvalsts nodro šina, ka fizisk āpārbaude un kop ējās
uz ku ģa eso šās nozvejas uzskaite notiek ost ā, kas ir t ās
pakļautībā.Šāda pārbaude var notikt, piedaloties inspektoram
no jebkuras citas L īgumsl ēdzējas puses, kas v ēlas taj āpiedal ī-
ties, ja sa ņemta karoga dal ībvalsts attiec īga piekri šana.
5. Ja ku ģim izteikta pras ība doties uz ostu saska ņāar 2.,
3. un 4. punktu, citas L īgumsl ēdzējas puses inspektors dr īkst
būtu zk u ģa un/vai palikt uz ku ģa laik ā,k a m ēr tas dodas uz
ostu, ja inspic ētākuģa dal ībvalsts kompetent āiestāde nepie-
prasa inspektoram nok āpt no ku ģa.
Grozījums Nr. 16
47.b pants (jauns)
47.b pants
Izpildes pas ākumi
1. Karoga dal ībvalsts veic izpildes pas ākumus attiec ībāuz
kuģi, ja saska ņāar tās ties ību aktiem ir pier ādīts, ka attiec ī-
gais zvejas ku ģis, kas peld ar t ās karogu, ir izdar ījis kādu no
47.a pant āminētajiem nopietnajiem p ārkāpumiem.
2. Šāpanta 1. punkt āminētie pas ākumi, jo īpaši atkar ībā
no nodar ījuma smaguma pak āpes un saska ņāar attiec īgās
valsts ties ību aktu atbilst īgajiem noteikumiem var ietvert:
a) soda naudas;
b) aizliegto zvejas r īku un nozvejas arestu;
c) ku ģa aiztur ēšanu;
d) zvejas at ļaujas aptur ēšanu vai atsauk šanu;
e) nozvejas kvotas samazin āšanu vai atsauk šanu.
3. Attiec īgākuģa karoga dal ībvalsts t ūlīt pazi ņo Komisijai
par atbilsto šajiem pas ākumiem, kas veikti saska ņāaršo
pantu. Pamatojoties uz šo pazi ņojumu, Komisija par min ēta-
jiem pas ākumiem inform ēNAFO sekretari ātu.
Grozījums Nr. 17
47.c pants (jauns)
47.c pants
Ziņojumi par p ārkāpumiem
1. Šīs regulas 47.a pant āminēta nopietna p ārkāpuma
gadījumāattiec īgādalībvalsts —tiklīdz iesp ējams vai katr āC 125 E/108 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
ziņātrīsmēnešos p ēcpārkāpuma pazi ņošanas —sniedz
Komisijai zi ņojumu par izmekl ēšanas gaitu, tostarp s īku infor-
māciju par vis ām darb ībām, kas veiktas vai ierosin ātas
saistībāar attiec īgo nopietno p ārkāpumu, un zi ņojumu par
izmekl ēšanas rezult ātiem, kad izmekl ēšana ir pabeigta.
2. Komisija, pamatojoties uz dal ībvalstu zi ņojumiem, saga-
tavo Kopienas zi ņojumu. Četros m ēnešos pēcpārkāpuma pazi-
ņošanas t ānosūtaNAFO sekretari ātam Kopienas zi ņojumu
par izmekl ēšanas gaitu un p ēc iesp ējas dr īzāk—ziņojumu
par izmekl ēšanas rezult ātiem, kad izmekl ēšana ir pabeigta.
Grozījums Nr. 18
48. pants
1. Dalībvalstis citu L īgumsl ēdzēju pu šu un citu dal ībvalstu
inspektoru sagatavotajiem zi ņojumiem pie šķir to pa šu statusu,
ko savu inspektoru zi ņojumiem.1. NAFO inspektoru sagatavotie inspekcijas un uzraudz ī-
bas zi ņojumi ir pie ņemami pier ādījumi tiesu vai administrat ī-
vajās proced ūrās jebkur ādalībvalst ī. Faktu konstat ēšanas
nolūkādalībvalstis min ētajiem zi ņojumiem pie šķir tādu pa šu
statusu k āsavu inspektoru inspekcijas un uzraudz ības zi ņoju-
miem.
2. Dalībvalstis sadarbojas ar attiec īgajāmL īgumsl ēdzējām
pusēm, lai atvieglotu valsts ties ību aktiem atbilsto šu tiesve-
dību vai citas proced ūras, kas izriet no inspektora iesniegt ā
ziņojuma saska ņāarNAFO programmu .2. Dalībvalstis sadarbojas , lai atvieglin ātu tiesu proced ūras
vai citas proced ūras, kas izriet no zi ņojuma, ko inspektors
iesniedzis saska ņāaršos hēmu, iev ērojot noteikumus, ar ko
reglament ēpierādījumu pie ņemam ību attiec īgās valsts tiesu
sistēmāvai cit ās sist ēmās.
Grozījums Nr. 19
51. panta 2. punkta d) apak špunkts
d)zona vai zonas NAFO pārvaldes apgabal ā, kurātika gūta
nozveja.d)rajons vai rajoni, vai zonas NAFO pārvaldības apgabalā,
kurātika gūta nozveja.
Grozījums Nr. 20
58. pants
Pasākumi attiecībāuztrešop ušukuģiem Pas ākumi attiecībāuzNNN kuģiem
1. Dalībvalstis veic visus nepiecie šamos pas ākumus atbil-
stīgi valsts un Kopienas ties ību aktiem, lai nodro šinātu to, ka1. Kuģiem, kurus NAFO ir iek ļāvusi NNN ku ģu sarakst ā,
kas figur ēPadomes 2006. gada 21. decembra Regulas (EK)
Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkr ētu zivju kr ā-
jumu un zivju kr ājumu grupu zvejas iesp ējas un ar t ām sais-
tītus nosac ījumus, kuri piem ērojami Kopienas ūdeņos un —
attiec ībāuz Kopienas ku ģiem—ūdeņos, kur nepiecie šami
nozvejas ierobe žojumi (1), XVII pielikuma 2. ieda ļā, piem ēro
šādus pas ākumus:
a)kuģiem, kuri ir NNN sarakst ā, netiek izdota licence vai
īpaša zvejas at ļauja zvejai ūdeņos, kas ir dal ībvalstu suve-
renitātēvai jurisdikcij ā;a)ar dal ībvalsts karogu peldo šiem zvejas ku ģiem, apg ādes
kuģiem, degvielas uzpildes ku ģiem, b āzes ku ģiem un kra-
vas ku ģiem nav at ļauts nek ādāveidāpalīdzēt NNN
saraksta ku ģiem, kop īgi ar tiem veikt zivju apstr ādes dar-
bības, p ārkrau šanu vai piedal īties ar tiem kop īgās zvejas
darbībās;22.5.2008. LV C 125 E/109 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI
b)kuģiem, kuri ir NNN sarakst ā, netiek pie šķirts to karogs; b)NNN ku ģiem ost ās nepieg ādākrājumus un degvielu un
nesniedz citus pakalpojumus;
c)kuģiem, kuri ir NNN sarakst ā, nav at ļaujas izkraut, p ār-
kraut, atjaunot degvielas vai citus kr ājumus, iz ņemot
nepārvaramas varas apst ākļos, vai veikt zvejas vai citas
darbības, lai zvejotu vai sagatavotos zvejai ost āsv a i ūde-
ņos, kas ir dal ībvalstu suverenit ātēvai jurisdikcij ā;c)NNN ku ģiem nav at ļauts ien ākt dal ībvalstu ost ās, izņe-
mot nep ārvaramas varas apst ākļus;
d)import ētājus, p ārvadātājus un citus uz ņēmējus mudina
attur ēties no sarun āma rk u ģiem, kuri ir NNN sarakst ā,
un no šādu ku ģu nozvejoto zivju p ārkrau šanas;d)NNN ku ģiem nav at ļauts nomain īt apkalpi, iz ņemot
saistībāar nep ārvaramas varas apst ākļiem;
e)visu inform āciju par ku ģiem, kuri ir NNN sarakst ā, savāc
un dara zin āmu p ārējāmLīgumsl ēdzējām pus ēm, tre šajām
pusēm un cit āmr eģionālajām zivsaimniec ības organiz āci-
jām, lai atkl ātu un nov ērstu viltotu importa/eksporta ser-
tifikātu izmanto šanu attiec ībāuz ziv īmn o šādiem
kuģiem.e)NNN ku ģiem nav at ļauts zvejot Kopienas ūdeņos, un tos
ir aizliegts frakt ēt;
f) dal ībvalstis atsak ās piešķirt savu karogu NNN ku ģiem un
mudina import ētājus, p ārvadātājus un citu saist īto jomu
pārstāvjus attur ēties no dar ījumiem ar šādiem ku ģiem un
nošādu ku ģu nozvejoto zivju p ārkrau šanas cit ākuģī;
g) aizliegts import ēt zivis no NNN ku ģiem.
2. Zvejas ku ģiem, ieskaitot nodro šinājuma ku ģus, degvielas
uzpildes ku ģus, b āzes ku ģus un kravas ku ģus, kas peld ar
dalībvalsts karogu, ir aizliegts jebk ādāveidāpalīdzēt vai pie-
dalīties p ārkrau šanāvai cit ādarbībā, ko veic, lai NNN sarak-
stāiekļauti ku ģi sagatavotos zvejai, zvejotu vai lai zvejotu
kopīgi ar šiem ku ģiem, vai ko veic saist ībāar min ētajām dar-
bībām.2. Komisija groza NNN ku ģu sarakstu, lai tas atbilstu
NAFO veidotajam NNN ku ģu sarakstam, tikl īdzNAFO pie-
ņem jaunu sarakstu.
3. NNN sarakst āiekļautu ku ģi frakt ēt ir aizliegts.
(1) OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regul āgrozījumi izdar īti ar Komisi-
jas Regulu (EK) Nr. 444/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 22. lpp.).C 125 E/110 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
KOMISIJAS IEROSIN ĀTAIS TEKSTS PARLAMENTA IZDAR ĪTIE GROZĪJUMI