LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 376/51

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”””

COM(2011) 78 galīgā redakcija

2011/C 376/09

Ziņotājs: LANNOO kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2011. gada 23. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu” ” ”

COM(2011)78 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2011. gada 30. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 474. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 21. un 22. septembrī (21. septembra sēdē), ar 155 balsīm par, 3 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pauž gandarījumu, ka daudzi tās ierosinātie pasākumi iekļauti pārskatītajā Mazās uzņēmējdarbības aktā (MUA). Komiteja secina, ka pēdējos gados Kopienas dokumentu izstrādē vairāk ņemti vērā MVU (1) un mikrouzņēmumi. Komiteja arī apzinās, cik svarīgs ir Parlamenta un dalībvalstu atbalsts, lai efektīvāk ievērotu minēto uzņēmumu vajadzības. MUA ir būtisks pavērsiens Eiropas pieejā, jo tajā paredzēts veidot pārvaldību, kas balstīta uz partnerattiecībām starp valsts pārvaldes iestādēm, pašvaldībām, ekonomikas un sociālajiem partneriem, MVU un mikrouzņēmumu pārstāvības organizācijām.

1.2 Pārskatīts Eiropas mazās uzņēmējdarbības akts ir jauns svarīgs posms MVU un jo īpaši mikrouzņēmumu politiskajā atzīšanā. EESK īpaši aicina Komisiju, Parlamentu un Padomi, kā arī dalībvalstis un reģionus izvirzīt pamatprincipu “Vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” par vadošo principu lēmumu pieņemšanā Eiropas, valstu un teritoriālajā līmenī. Komiteja iesaka dalībvalstīm un reģioniem pieņemt to kā MVU atbalsta politikas, ekonomikas un rūpniecības politikas pamatu. Komiteja uzskata, ka MUA jābūt saistošākam, jo īpaši attiecībā uz ES iestādēm.

1.3 Pārskatītais MUA apstiprina, ka arvien pieaug mazajiem un vidējiem uzņēmumiem piešķirtā nozīme. Tomēr MUA un principa “Vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” īstenošana ir nevienmērīga un dažās dalībvalstīs pat neesoša. Tas pats sakāms par Kopienas tiesību aktu izstrādes un lēmumu pieņemšanas procesu.

1.4 EESK uzskata, ka MVU sūtņa (SME Envoys) iecelšana valstu līmenī varētu palīdzēt dalībvalstīm īstenot MUA. EESK iesaka iecelt MVU sūtņus arī reģionu līmenī.

1.5 EESK atzinīgi vērtē daudzgadu finanšu shēmas projektā iekļautos priekšlikumus ar mērķi izstrādāt MVU konkurētspējas programmu, kā arī MVU atbalsta pasākumus galvenajās programmās laikposmam pēc 2013. gada. Tomēr Komiteja secina, ka Komisijai, īpaši Uzņēmējdarbības ĢD, nav pietiekamu cilvēkresursu, lai efektīvi īstenotu MUA. Komiteja aicina ES iestādes pieņemt MVU konkurētspējas programmu, to īpaši orientējot uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, un piešķirt tai vajadzīgos cilvēkresursus un finanšu resursus.

1.6 Tagad ir jāpāriet uz nākamo posmu “vispirms rīkoties mazo uzņēmumu interesēs” (“Act small first”). MUA dos gaidītos rezultātus tikai tad, ja tiks izveidota uz partnerību balstīta pārvaldība, kurā iesaistīti vairāki dalībnieki un līmeņi. Ir jāpanāk, lai ekonomikas un sociālie partneri, kā arī visi publiskā un privātā sektora pārstāvji būtu iesaistīti politiskajās pārdomās un tiesību aktu izstrādes procesā jau no paša sākumposma. EESK prasa, lai dažādu MVU kategoriju pārstāvības organizācijas konkrēti piedalītos tiesību aktu izstrādes un lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos.

1.7 Visbeidzot, EESK aicina Komisiju nekavējoties sākt apspriešanos ar Eiropas organizācijām, kas pārstāv dažādas MVU kategorijas, lai vienotos par prioritāri īstenojamiem pasākumiem. EESK uzskata, ka ir svarīgi veicināt šādu vienošanos starp valsts iestādēm un ekonomikas un sociālajiem partneriem dalībvalstīs un reģionos.

2. Vispārīgas piezīmes

2.1 Joprojām pārāk vispārēja pieeja reālajai situācijai MVU jomā

2.1.1 Princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” vienmēr tiek interpretēts kā “vispirms domāt par MVU”, lai gan 92 % uzņēmumu ir mikrouzņēmumi, kas darbojas dažādos tirgos. Tā ir būtiska darba devēju daļa, kurai jābūt MUA un ES politikas jomu prioritārai mērķgrupai. Taču mikrouzņēmumiem ir grūtāk īstenot ES politikas un tiesību aktus, tādēļ tiem ir jāpievērš lielāka uzmanība un jāpiemēro pielāgota un vienkāršota pieeja.

2.1.2 MUA ierosinātajos pasākumos jāņem vērā mazo uzņēmumu situācija, piemēram, uzņēmuma vadītāja daudzveidīgās funkcijas, prasmju tālāknodošana vai iekļaušanās vietējā vidē. Jāņem vērā arī fakts, ka MVU atbilstības panākšana daudzajiem Kopienas noteikumiem ir atkarīga no ļoti ierobežota cilvēku skaita; gluži pretēja situācija ir lielajos uzņēmumos, kuru dienestos strādā daudz speciālistu.

2.1.3 Pārskatā par MUA apstiprināts, ka jāņem vērā dažādu MVU kategoriju faktiskā situācija, proti, to lielums, raksturīgās īpašības un struktūra (ražošana, tirdzniecība, brīvās profesijas u.c.), kā arī darbības veids atkarībā no tirgus. EESK uzskata, ka gan ES, gan valstu un reģionālajā līmenī īpaša uzmanība jāpievērš ģimeņu uzņēmumiem un individuālajiem uzņēmumiem. Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt šādiem uzņēmumiem paredzētus reglamentējošus, administratīvus, nodokļu un apmācības pasākumus.

2.1.4 Tā kā ietekmes novērtējumi pašlaik ir orientēti uz MVU kopumā, ir grūti iegūt precīzu informāciju par ES politikas jomu un programmu radītajām sekām, ierobežojumiem un priekšrocībām attiecībā uz katru konkrēto MVU kategoriju. Lai novērstu šīs nepilnības, visās ES programmās prioritāri jāizstrādā uz konkrētajām kategorijām orientēti pētījumi un novērtējumi.

2.1.5 ES politikas jomām un programmām, kā arī MUA pasākumiem jāatbalsta ne tikai uzņēmumu ar lielu izaugsmes potenciālu, bet gan visu uzņēmumu konkurētspējas palielināšana. Jāsniedz atbalsts arī 95 % mazo un mikrouzņēmumu, kas darbojas vietējā tirgū un neatkarīgi no to lieluma piedāvā būtiskas attīstības iespējas un jaunas darba vietas vietējā mērogā. Tomēr pašreizējās statistikas metodes, kuru pamatā ir apgrozījuma apjoms, apdraud šo mazo uzņēmumu sociālo un kultūras nozīmi, jo sevišķi reģionālajā un vietējā līmenī. EESK lūdz Komisijai to ņemt vērā savās analīzēs un izstrādāt atbilstošus vajadzīgos rādītājus.

2.1.6 EESK pauž gandarījumu, ka Mazās uzņēmējdarbības aktā apskatīta MVU starptautiskā dimensija. Tomēr Komiteja uzsver, ka lielākajai daļai mazo uzņēmumu to darbība starptautiskajā mērogā visbiežāk ir nevis pašmērķis, bet uzņēmumu attīstības rezultāts. Eiropas Savienībai vajadzētu aktīvāk veicināt šo darbību, atbalstot iniciatīvas dalībvalstīs un atsākot INTERPRISE sadarbības programmas īstenošanu.

2.2 Vai MUA tik tiešām ir ņemts vērā galvenajās ES politikas jomās?

2.2.1 Neraugoties uz atsaucēm īpašajos dokumentos, piemēram, stratēģijā “Eiropa 2020” un dažādās tās pamatiniciatīvās, MUA un tā principi nav pietiekami ņemti vērā galveno ES politikas jomu izstrādē. Mazie un mikrouzņēmumi, šķiet, joprojām tiek ignorēti vai nav pietiekami ņemti vērā tiesību aktu izstrādes procesā. Turpmāk minētie piemēri apstiprina šo apgalvojumu.

2.2.2 Inovācijas politikā prioritāte ir ātri augošiem uzņēmumiem. Šis ierobežotais redzējums neatbilst inovācijas realitātei mazajos uzņēmumos, kur galvenokārt ir vajadzīgi atbalsta pakalpojumi un instrumenti, kas ir pielāgoti to īpatnībām.

Tas pats sakāms par enerģētikas politiku. Atzinumā par tematu “Eiropas Savienības enerģētikas politikas efektivitātes palielināšana attiecībā uz MVU un jo īpaši mikrouzņēmumiem” (2) EESK uzsvēra, ka šajā ES nākotnei nozīmīgajā politikā nekad nav aplūkots jautājums par tās īstenošanu mazajos uzņēmumos un mikrouzņēmumos.

Visbeidzot, ietekmes novērtējumos par iekšējā tirgus izveides pasākumiem ir nepietiekami ņemti vērā mazo uzņēmumu situācija un problēmas, kas tiem var rasties pārrobežu tirdzniecībā vai vietējās un tuvējās darbībās.

2.2.3 EESK aicina visos politiskajos priekšlikumos saistībā ar ES prioritātēm ievērot principu “Vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”. Komiteja aicina ES iestādes stratēģijas “Eiropa 2020” un “Akta par vienoto tirgu” pamatiniciatīvu īstenošanā ņemt vērā mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu intereses.

2.2.4 Tādēļ EESK pauž gandarījumu, ka Komisijas paziņojumā par divpadsmit mehānismiem vienotā tirgus veicināšanai kā pirmā darbība minēti pasākumi, lai atvieglotu MVU piekļuvi riska kapitālam; tas saistīts ar vissteidzamāk risināmo problēmu, ar ko saskaras MVU, proti, piekļuvi finansējumam. Komiteja aicina šo pamatdarbību neizstrādāt nošķirti, bet gan papildinājumā ar citām darbībām, kuras paredzētas pārskatītajā “Mazās uzņēmējdarbības aktā”.

2.3 Mazās uzņēmējdarbības aktā nav minēts atbalsts mazajiem uzņēmumiem, ne arī uzņēmēju organizāciju nozīme.

2.3.1 MUA atzīts, ka mazajiem uzņēmumiem ir vajadzīgs atbalsts. EESK daudzkārt norādījusi, ka jāstiprina atbalsta un konsultāciju pasākumi mazajiem uzņēmumiem, izmantojot atbilstošus pakalpojumus, ko dažādos veidos sniedz publiskās vai privātās struktūras. Komiteja arī uzskata, ka uzņēmēju organizācijām ir svarīga nozīme, jo tās īsteno starpnieka funkciju starp politikas veidotājiem un uzņēmumiem un padomdevēja funkciju attiecībā uz uzņēmumiem, no vienas puses, un politikas veidotājiem, no otras puses.

2.3.2 EESK uzskata, ka mazo uzņēmumu konkurētspējas veicināšanas divi galvenie faktori ir šādi: stiprināt atbalstu ar dažādu MVU pārstāvības organizāciju starpniecību un uzlabot MVU un politikas veidotāju dialogu visos līmeņos. Minētās organizācijas bieži vien ir vienīgās, kam ir tieša, individuāla un katra uzņēmuma vajadzībām pielāgota saikne ar konkrēto uzņēmumu. Ar minēto organizāciju palīdzību vismazākie uzņēmumi var īstenot tiesību aktus, uzņēmumi var izmantot ES finansējumu un politikas veidotāji var uzzināt par to reālajām vajadzībām, lai attiecīgi pielāgotu politikas jomas.

2.3.3 EESK aicina:

— uzlabot ES programmu pieejamību MVU organizācijām, lai tās varētu īstenot kopīgu rīcību,

— paredzēt ES tiesību aktos tehniskā atbalsta līdzekļus, ar kuriem MVU organizācijas varētu īstenot informācijas, atbalsta un apmācības pasākumus,

— izvērtēt un stiprināt minēto organizāciju “vienas pieturas aģentūras” nozīmi, jo īpaši attiecībā uz informēšanas un atbilstības nodrošināšanas pasākumiem un ES programmu pieejamību.

2.3.4 Ņemot vērā budžeta ierobežojumus un vajadzību mobilizēt līdzekļus prioritātēm, EESK uzskata, ka atbalsts MVU, īpaši mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu konsultēšanai, informēšanai un apmācībai ir viena no galvenajām prioritātēm. Komiteja aicina ES programmās šo atbalstu uzskatīt par prioritāru un paredzēt vajadzīgo palīdzību starpniekorganizācijām, kuras pārstāv visas MVU kategorijas.

3. Īpašas piezīmes

3.1 Piekļuve finansējumam

3.1.1 Ekonomikas krīzei izvēršoties, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir aizvien grūtāk piekļūt finansējumam. Šādos apstākļos būtiska nozīme ir organizācijām, kas MVU piedāvā bankas konta pārtēriņa garantijas un pretgarantijas. EESK pauž cerību, ka Eiropas Komisija atzīs šo organizāciju svarīgo lomu, jo tās ir būtisks instruments, kas mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem atvieglo piekļuvi finansējumam.

3.1.2 ES finanšu instrumentiem jābūt pieejamiem visiem MVU, tostarp arī vismazākajiem. EESK aicina stiprināt “garantiju” shēmas, lai tās arī turpmāk būtu paredzētas visām MVU darbībām. Minēsim, piemēram, MVU garantijas mehānismu, kas jau ir apliecinājis savu efektivitāti un kam vajadzētu kļūt par pirmo pīlāru MVU rīcības plānā laikposmam pēc 2013. gada. EESK aicina vienkāršot finanšu iestāžu, kas nav bankas, piemēram, garantiju institūciju vai savstarpējā galvojuma iestāžu piekļuvi minētajiem finanšu instrumentiem.

3.1.3 EESK uzskata, ka Bāzeles komitejas pasākumi (Bāzele III) ļaus uzlabot banku darbības praksi. Taču Komiteja pauž bažas par šo pasākumu ietekmi, jo tie varētu apgrūtināt mazo uzņēmumu piekļuvi banku finansējumam un līdz ar to krasi samazināt gan MVU, gan reālās ekonomikas finanšu resursus. Komiteja aicina ES iestādes, jo sevišķi saistībā ar gaidāmajiem noteikumiem par kapitāla pietiekamību (Kapitāla prasību direktīva — CRD IV) nodrošināt, lai jaunās prasības banku sektoram neietekmētu MVU finansēšanu. EESK aicina pieņemt noteikumus, lai bankas, īpaši vietēja mēroga bankas un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, kā arī finanšu iestādes, kas sniedz bankas garantijas pakalpojumus, arī turpmāk varētu īstenot reālās ekonomikas finansēšanas funkciju.

3.1.4 Dažādie riska kapitāla veidi, ja tie atbilst uzņēmumu vajadzībām un īpatnībām, varētu interesēt uzņēmumus. Eiropas Savienībai būtu jāveicina riska kapitāla tirgus, kas darbojas vienmērīgi. Tomēr šie riska kapitāla veidi nevar aizstāt citus instrumentus, piemēram, garantiju. Mazajiem uzņēmumiem jānodrošina iespēja izvēlēties vispiemērotākos instrumentus.

3.2 Ceļā uz lietpratīgu regulējumu

3.2.1 EESK uzsver, ka vērojama ļoti pozitīva virzība attiecībā uz MVU testa iekļaušanu ietekmes novērtējumos, kuros tagad ņemta vērā gan sociālā ietekme, gan ietekme uz vidi. Komiteja aicina Komisiju plašāk izvērst šos testus, iekļaujot tajos vairāk mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu. Papildus tam, ka ietekmes novērtējumi un testi jāveic pilnīgi neatkarīgām struktūrām, EESK aicina konsultēties ar MVU pārstāvības organizācijām saistībā ar novērtējumu izstrādi, kā arī nodrošināt tām “tiesības uz atbildi” pirms šo novērtējumu galīgās redakcijas publicēšanas.

3.2.2 Cerot, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tiks samazināts administratīvais slogs, EESK ierosina apvienot principu “tikai vienreiz” (“Only once”) ar principu “one in one out”, kas paredz, ka, ieviešot ikvienu jaunu likumu par administratīvo slogu, būtu jāatceļ kāds no spēkā esošajiem likumiem. Šis princips būtu jāpiemēro gan Eiropas, gan vietējā līmenī.

3.2.3 Atzinīgi vērtējama vēlme atjaunotajā MUA efektīvāk piemērot principus “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un “tikai vienreiz”. Pašlaik problēma ir saistīta ar MUA piemērošanu valstu līmenī un visos Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātos. Tāpēc EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš

— kvalitatīvu un neatkarīgu ietekmes novērtējumu izstrādei, kuros ņemta vērā MVU daudzveidība,

— Komisijas MVU sūtņa – Eiropas Komisijas un MVU starpnieka – nozīmei; MVU sūtnim jāizvērtē visas politikas jomas, kas varētu ietekmēt mazos uzņēmumus, jādara zināma mazo uzņēmumu nostāja un, vajadzības gadījumā, jānoraida lēmumi, kas nav labvēlīgi mazajiem uzņēmumiem.

3.2.4 Par prioritāti būtu jākļūst proporcionalitātei pasākumu īstenošanā, lai mazajiem uzņēmumiem būtu jāpilda tikai obligāti nepieciešamās formalitātes. Ja ES līmeņa lēmumu pieņēmēji stingri ievēro pamatprincipu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”, kuru viņi apņēmušies piemērot, atbrīvojumi nav vajadzīgi.

3.2.5 Atzīt mikrouzņēmumu atšķirības vēl nenozīmē, ka visus mikrouzņēmumus vajadzētu atbrīvot no dažām formalitātēm. Ja atbrīvojumi tomēr būtu nepieciešami, tos vajadzētu apspriest ar ieinteresēto uzņēmumu pārstāvjiem. Pretējā gadījumā varētu rasties nevēlama situācija, ka uzņēmumus iedala tajos, kas piemēro tiesību aktus, un tajos, kas tos nepiemēro.

3.2.6 Tādēļ EESK iesaka

— visās “Eiropa 2020” stratēģijas sadaļās piemērot principus “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un “tikai vienreiz”;

— tiesību aktus jau pašā sākumā izstrādāt partnerībā ar iesaistīto mazo uzņēmumu pārstāvjiem;

— sistemātiski piemērot proporcionalitātes principu minēto tiesību aktu īstenošanā;

— izvairīties no papildu prasībām valstu un reģionālajā līmenī, transponējot vai piemērojot tiesību aktus;

— iesaistīt Komisijas MVU sūtni Ietekmes novērtējuma padomes darbā, kuras uzdevums ir pārbaudīt ietekmes novērtējumu kvalitāti.

3.3 Piekļuve tirgiem

3.3.1 MUA atzīta nepieciešamība sekmēt MVU piekļuvi publiskajam iepirkumam. Lai veicinātu MVU līdzdalību publiskajā iepirkumā, dalībvalstīm ne tika jāvienkāršo procedūras, bet arī jāizstrādā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīga politika; līdz šim tas īstenots tikai dažās dalībvalstīs.

3.3.2 EESK uzskata, ka ir nekavējoties pilnībā jāīsteno “Eiropas paraugprakses kodekss” (3) par MVU piekļuvi publiskajam iepirkumam. Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt politikas, kas sekmētu MVU un mikrouzņēmumu efektīvāku piekļuvi publiskajam iepirkumam.

3.4 Uzņēmējdarbība un darba vietu radīšana

3.4.1 Mazajos uzņēmumos ir īpašas iekšējās sociālās attiecības, un tiem ir ļoti vajadzīgs kvalificēts darbaspēks. EESK atzīst, ka darba ņēmējiem ir svarīga nozīme MVU attīstībā, jo viņiem piemīt inovācijas potenciāls, un viņi piedalās uzņēmuma mērķu īstenošanā. Komiteja norāda, ka mazajos uzņēmumos ir labvēlīgi apstākļi profesionālajai apmācībai un izglītībai un tiem ir svarīga nozīme, lai apgūtu prasmes un pilnveidotu zināšanas.

3.4.2 EESK pauž nožēlu, ka MUA gandrīz nemaz nav apskatītas problēmas saistībā ar darba un nodarbinātības tirgu, ne arī nodarbināto un uzņēmuma vadītāju kvalifikācijas jautājums, kaut gan šīs problēmas ierobežo minēto uzņēmumu attīstības iespējas un jaunu darba vietu radīšanas potenciālu.

3.4.3 EESK atbalsta Komisijas centienus, kas vērsti uz sieviešu uzņēmējdarbības nostiprināšanu, un iesaka izplatīt paraugprakses rokasgrāmatas, kurās iekļauti gan dalībvalstu uzsāktie pasākumi, gan MVU pārstāvības organizāciju īstenotie pasākumi.

4. Kas jādara, lai MUA un tā prioritātes tiktu ņemtas vērā?

4.1 Nodrošināt uz partnerību balstītu pārvaldību: vairāku dalībnieku un daudzlīmeņu pārvaldības princips

4.1.1 Paziņojumā precizēts, ka stingrai pārvaldībai ir svarīga nozīme un ka MUA galvenajiem prioritārajiem pasākumiem “būs nozīme tikai tad, ja to pamatā būs spēcīga MVU jomas pārvaldība”. ES politikas jomas, programmas un tiesību akti būs efektīvi tikai tad, ja tos izstrādās un īstenos partnerībā ar pārstāvības starpniekorganizācijām visos līmeņos. Nodrošināt šādu partnerību tiesību aktu izstrādes un/vai lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas, valsts un reģionālajā līmenī ir jāizvirza par vienu no pārskatītā MUA galvenajām prioritātēm.

4.1.2 Lai gan Eiropas Biznesa atbalsta tīklā pārskatītie MVU paneļi var būt noderīgs informācijas avots, EESK tomēr uzskata, ka tie nevar aizstāt MVU pārstāvības struktūru pieredzi un kompetenci. Daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā MVU konkurētspējas programmai nav paredzēti pasākumi šīm organizācijām un uzmanība pievērsta vienīgi Eiropas Biznesa atbalsta tīklam, kuram, diemžēl, vairākās dalībvalstīs ir pievienojušās ne visas dažādu kategoriju MVU pārstāvības organizācijas. Tīkla darbība būtu padziļināti jāizvērtē, jāpilnveido tā metodoloģija un darbības noteikumi, lai tajā varētu efektīvāk iesaistīties dalībvalstu dažādu kategoriju MVU organizācijas.

4.2 Pāreja no principa “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem uz “vispirms rīkoties mazo uzņēmumu interesēs”

4.2.1 EESK aicina ES iestādes

— vienoties, lai ar saistošākiem nosacījumiem iekļautu MUA un principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” iestāžu lēmumos; tas rosinātu valstu un vietējās iestādes rīkoties saskaņoti;

— vadoties pēc ASV Mazās uzņēmējdarbības aktā paredzētās “Office of advocacy” sistēmas, ieviest piesardzības principu, kas būtu Eiropas MVU sūtņa pārziņā; šāda sistēma garantētu, ka neviens tiesību akts, kas skar mazos uzņēmumus, nav pretrunā to interesēm.

4.3 Ar kādiem līdzekļiem?

4.3.1 Atjauninātais MUA un tā efektivitāte būs atkarīga no tā īstenošanai piešķirtajiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu jaunajai MVU konkurētspējas programmai, kuras prioritātēm vajadzētu būt šādām:

— MUA principu īstenošanas pārraudzība un novērtēšana visās ES programmās un tiesību aktos, kā arī dalībvalstīs;

— “advocacy unit” sistēmas ieviešana ar mērķi palielināt ietekmes novērtējumu efektivitāti, veicot izpēti par turpmāko tiesību aktu iespējamām sekām uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem;

— konkurētspējas, standartizācijas, informācijas un sadarbības instrumentu, kas balstīti uz principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” ieviešana;

— MVU attīstībai paredzētu finanšu instrumentu (jo sevišķi “MVU garantijas” instrumenta) pieejamības nodrošināšana;

— MVU organizāciju atbalsta un konsultācijas darbības veicināšana, kā arī uz partnerību balstītas pārvaldības stiprināšana ar pārstāvības organizāciju starpniecību;

— dažādu MVU kategoriju statistikas datu un ekonomiskā analīze, kurā ņemta vērā to daudzveidība, kā arī minēto kategoriju mērķtiecīgi novērtējumi un izpēte un dalībvalstu un reģionu labas prakses izplatīšana saistībā ar atbalstu MVU.

4.3.2 EESK pauž bažas par ierobežoto cilvēku skaitu, kas ES iestādēs pašlaik strādā pie MVU un MUA jautājumiem. Tādēļ MVU atbalsta programmas īstenošanai un jo sevišķi tās pārraudzībai ir jāparedz pietiekami cilvēkresursi, tostarp Uzņēmējdarbības ĢD, atbilstīgi MUA tālejošajiem mērķiem.

4.3.3 EESK pauž gandarījumu par MVU sūtņa iecelšanu dalībvalstu līmenī; tā uzdevums būs veicināt MUA prioritāšu īstenošanu dalībvalstīs un nodrošināt, lai valstu politikas jomās un tiesību aktos tiktu ņemts vērā MVU un mikrouzņēmumu viedoklis. Tomēr Komiteja uzskata, ka šā pasākuma efektivitāte būs atkarīga no MVU sūtņa spējas ietekmēt valstu politiskos lēmumus un tiesību aktus, kā arī no tā, cik kvalitatīva būs sadarbība ar dažādām MVU organizācijām.

4.3.4 EESK uzsver, ka svarīga nozīme ir MUA padomdevēju grupai, kas darbosies kā saskaņošanas forums starp Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas MVU organizācijām. Šī padomdevēju grupa varētu kļūt par tiesību aktu priekšlikumu un darbības programmu saskaņošanas forumu visiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu jautājumiem. Komiteja atzinīgi vērtē, ka vairāki reģioni iecēluši MVU sūtņus, un aicina atbalstīt šādas iniciatīvas.

5. Pasākumi politikas jomā

5.1 EESK lūdz, lai Eiropas Komisija katru gadu iesniegtu Komitejai pārskatu, kurā

— apskatīta MUA īstenošana Komisijas dienestos, dalībvalstīs un reģionos;

— analizēta MUA principu ievērošana ES dokumentos, kurus pieņem Parlaments un Padome;

— izvērtēta pašreizējā situācija un padomdevēju grupas darba rezultātā panāktais progress.

Minēto pārskatu vajadzētu arī iesniegt Padomei, Parlamentam un Reģionu komitejai.

5.2 Visbeidzot, EESK aicina Padomi rīkot īpašu MVU, mikrouzņēmumu un MUA jautājumiem veltītu ikgadēju Konkurētspējas Padomi.

5.3 Ņemot vērā principu, uz kuru pamatojoties darbojas ar Padomes 2003. gada 6. marta lēmumu izveidotā augstākā līmeņa trīspusējā sociālā sanāksme par izaugsmi un nodarbinātību, EESK ierosina Padomei divreiz gadā saistībā ar Konkurētspējas padomes sanāksmi organizēt ekonomisko dialogu. Lai iesaistītu MVU pārstāvjus un augstākā līmeņa politiķus un palīdzētu MVU īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, tajā piedalītos Eiropas MVU pārstāvības organizācijas, kā arī trijotni pārstāvošie rūpniecības un MVU ministri, dalībvalstis, Komisija un EESK, kura pārstāv pilsonisko sabiedrību.

Briselē, 2011. gada 21. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) Komisijas ieteikums Nr.2003/361 par MVU definīciju, OV L 124/36, 20.05.2003.

(2) OV C 44, 11.02.2011., 118. lpp.

(3) http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/sme_code_of_best_practices_lv.pdf