ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.

Pēdējos trijos gados darījumu, kas radīja aizdomas par krāpšanu, apmērs bija vidēji EUR 500 miljonu gadā, taču lēš, ka to faktiskā kopējā vērtība ir daudz lielāka. No pārkāpējiem tiek atgūta tikai neliela daļa no šīs kopsummas, proti, nepilni 10 % (6). Tiek lēsts, ka 2010. gadā 46 % paziņojumu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas apdraud Savienības finanšu intereses (dalībvalstu līmenī), attiecas uz publisko sektoru, bet 52 % – uz privāto sektoru. Informācija par nozarēm, kurās notiek krāpšana, ir šāda: 17 % lauksaimniecībā, 1 % attiecībā uz cigaretēm, 6 % muitā, 11 % attiecībā uz tiešajiem izdevumiem vai iegādēm, 27 % attiecībā uz ES iestādēm, 19 % – ārējo atbalstu un 19 – struktūrfondiem. Kopumā no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) ziņojumiem izriet, ka šos datus var attiecināt arī uz 2011. un 2012. gadu. Šādā situācijā ir vajadzīgi īpaši risinājumi un pasākumi ES krimināltiesību politikas līmenī.
4.13.

EESK atzinīgi vērtē iespēju operatoriem saņemt kompensāciju par iznīcināto to augu, augu produktu vai citu objektu vērtību, ko skāruši apkarošanas vai ierobežošanas pasākumi, kuri ieviesti ar jauno augu aizsardzības tiesību aktu. Līdzīga pieeja jau ir ieviesta ES Veterinārijas fondā attiecībā uz dzīvniekiem. Iznīcinātu augu un u. c. vērtības kompensācija tiks tiesiski īstenota pēc augu veselības tiesību akta stāšanās spēkā. To būtu vēlams nodrošināt bez ilgākas kavēšanās vienlaikus ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas stāšanos spēkā.
—

katra uzņēmēja pienākumu sniegt iestādēm informāciju par to, no kā viņš ir iegādājies ražojumu un kam viņš to ir piegādājis.
4.8

Komiteja šeit norāda uz atzinumu (9), kuru lūdza izstrādāt prezidentvalsts Īrija un kurā tā pauž bažas par enerģijas cenu kāpumu un to ietekmi uz iedzīvotājiem un konkurētspēju. Lai veicinātu vairāk no tirgus apstākļiem atkarīgu konkurenci, Komiteja minētajā atzinumā ierosināja, kā vienīgo pasākumu atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam tirgū noteikt piemērotu cenu ogleklim (piemēroti emisiju tirdzniecības noteikumi, nodokļi vai tml.). Tas sadārdzina fosilās enerģijas cenu un līdz ar to arī elektrību, kas ražota ogļu, naftas vai gāzes spēkstacijās, tomēr vienlaicīgi arī ļauj atteikties no cita veida daudzveidīgām, izmaksas palielinošām un tirgu kropļojošām subsīdijām vai piespiedu pasākumiem atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam. Tāpēc ieņēmumus no emisiju tiesību piešķiršanas nekādā gadījumā nedrīkst uzskatīt par dalībvalstu papildu vispārējiem finanšu ieņēmumiem; tos drīkst izmantot tikai tam, lai attīstītu un praktiski ieviestu efektīvas nākotnes enerģētikas sistēmas. Jāsecina, ka attiecīgais Komisijas priekšlikums ir orientēts pareizajā virzienā un ir atbalstāms.
1.6

Šobrīd joprojām valda vispārēja zinātnieku vienprātība, ka nekādā gadījumā nedrīkstētu pieļaut globālās temperatūras paaugstināšanos vairāk nekā par 2 grādiem salīdzinājumā ar pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu līmeni, un ka siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā vajadzēs stabilizēt aptuveni pašreizējā līmenī. Lai to panāktu, klimatam kaitīgu gāzu emisijas būtiski jāsamazina. Taču pašlaik siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms gadu no gada pastāvīgi palielinās. Lai gan tas, ka tiek īstenoti aizvien plašāki pasākumi emisiju ierobežošanai, vērtējams atzinīgi, tie tomēr tālu atpaliek no tā, kas ir vajadzīgs, lai panāktu līmeņa stabilizēšanos. Sarunu jaunās kārtas vispārējam mērķim tādēļ jābūt šādam: no jauna pasteidzināt minēto procesu un nodrošināt daudz vērienīgākas saistības un rīcību no visu valstu un visas sabiedrības puses.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 271/151

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to pasākumu pārredzamību, ar kuriem reglamentē cilvēkiem paredzētu zāļu cenas un to iekļaušanu publisko veselības apdrošināšanas sistēmu tvērumā”

COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD)

2013/C 271/29

Padome 2013. gada 8. aprīlī un Eiropas Parlaments 2013. gada 16. aprīlī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to pasākumu pārredzamību, ar kuriem reglamentē cilvēkiem paredzētu zāļu cenas un to iekļaušanu publisko veselības apdrošināšanas sistēmu tvērumā”

COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD).

Tā kā Komiteja jau ir paudusi viedokli par minētā priekšlikuma saturu savā 2012. gada 12. jūlijā (1) pieņemtajā atzinumā CESE 1573/2012, tā 490. plenārsesijā, kas notika 2013. gada 22. un 23. maijā (22. maija sēdē), ar 161 balsi par, 2 balsīm pret un 5 atturoties, nolēma jaunu atzinumu par šo tematu neizstrādāt, bet atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajā atzinumā.

Briselē, 2013. gada 22. maijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to pasākumu pārredzamību, ar kuriem regulē cilvēkiem paredzētu zāļu cenas, un par to iekļaušanu publisko veselības apdrošināšanas sistēmu tvērumā”, OV C 299, 4.10.2012, 81. lpp.
2.14

Iniciatīvai pārstrādāt direktīvu ir šādi mērķi: — modernizēt un uzlabot direktīvas spēkā esošos noteikumus, izdarot grozījumus novecojušajos noteikumos, palielinot juridisko noteiktību un izskaidrojot preču zīmju tiesības attiecībā uz to darbības jomu un ierobežojumiem; — sasniegt lielāku valstu preču zīmju tiesību aktu un procedūru tuvināšanu nolūkā padarīt tās saskanīgākas ar Kopienas preču zīmju sistēmu, a) pievienojot būtiskus papildu noteikumus; b) direktīvā ieviešot galvenos procesuālos noteikumus saskaņā ar regulā ietvertajiem noteikumiem, tostarp tiem, kur esošās atšķirības rada būtiskas problēmas no lietotāja skatpunkta un kur šāda saskaņošana tiek uzskatīta par neatņemamu sastāvdaļu, lai radītu harmonisku un papildinošu preču zīmju aizsardzības sistēmu Eiropā; c) sekmējot sadarbību starp dalībvalstu birojiem un ITSB, lai veicinātu prakses konverģenci un kopīgu instrumentu izstrādi, nosakot juridisko pamatu šādai sadarbībai.
4.4

Pamatojoties uz SMART (konkrēts, izmērāms, sasniedzams, reālistisks un ar noteiktu termiņu (no angļu val.: specific, measurable, achievable, realistic and timely) principu, politikas veidotājiem jānosaka ne tikai kvalitatīvi, bet arī kvantitatīvi mērķi. Svarīgs priekšnosacījums efektīvai iniciatīvu pārvaldībai un to faktiskās ietekmes novērtēšanai ir sasniegumu izmērīšana, salīdzinot tos ar reālistiskiem mērķiem. (8) Tādējādi šajā tradicionāli darbietilpīgajā nozarē vienlaikus ar darba ņēmēju darba apstākļiem uzlabojas patērētāja, operatora un uzņēmuma uzticēšanās līmenis.
3.15.

Elektroenerģijas pārvades tīklu paplašināšana. Lielākā daļa no jaudas, ko saražo no atjaunojamiem avotiem, tiek ievadīta zemsprieguma vai vidēja sprieguma energotīklos, tāpēc tie būs jāpilnveido un jānostiprina. Sadales tīklu jaunajām funkcijām būs jāpielāgo arī transformatori un kontroles sistēmas (“viedtīkli”). Turklāt steidzami vajadzīgi ieguldījumi augstsprieguma pārvades tīklos, jo nepietiekamais starpsavienojumu daudzums (piemēram, starp Vācijas ziemeļu un dienvidu daļu) rada neplānotas enerģijas plūsmas, kas apdraud pārvades sistēmu darbības drošumu. Zināmā mērā tas skaidrojams ar to, ka vēja enerģijas iekārtas neatrodas tuvu vietām, kurās koncentrējušies patērētāji vai uzglabāšanas iekārtas, un ar to, ka papildu jauda Eiropā varētu nodrošināt ciešāku sinhronizāciju, lai daļēji aizstātu uzglabāšanas iekārtas un rezerves jaudas.
4.6.

Neapšaubāmi jautājums nav atrisināms vienkārši, jo situācija atšķiras atkarībā no valsts un no automobiļu ražotāja. Lai arī 2012. gadā Eiropā ražošanas jaudas vidējais izmantojuma rādītājs bija aptuveni 70 %, pastāv būtiskas atšķirības valstu vidū: Apvienotajā Karalistē un Vācijā šis rādītājs ir aptuveni 80 %, Spānijā — 70 %, Francijā — 60 % un Itālijā — nedaudz augstāks par 50 % (avots: The Economist). Automobiļu ražotāju situācijas atšķirības ir atkarīgas no vairākiem faktoriem. Viens no tiem ir eksporta līmenis, kas labāku situāciju nodrošina tiem ražotājiem, kuri lielu apjomu eksportē uz valstīm ārpus ES (piemēram, BMW, Audi, Daimler), savukārt grūtības rodas tiem, kas ir atkarīgi no vietējā tirgus.
1.3

Taču to, kāds būs starptautiskās sadarbības devums Eiropai, būtiski ietekmē Eiropas pētniecības telpas pievilcība un attiecīgo Eiropas universitāšu, pētniecības iestāžu un uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), prestižs un veiktspēja. Lai to nodrošinātu, Eiropas Savienībai no savas puses ir jārada vajadzīgie priekšnosacījumi, un tas ir viens no stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem.
2.1.

Pēc Fukušimas negadījuma (2011. gada 11. martā) Eiropā un citās pasaules daļās tiek vēlreiz pārbaudīta kodoliekārtu drošība. Eiropas Savienībā ir 145 reaktori, no kuriem ir slēgti vai tiek demontēti 13 reaktori, un attiecīgi darbojas 132 reaktori, kas atrodas 58 vietās — dažreiz pierobežas rajonos. Pat ja ES teritorijā nav noticis neviens līdzīgs negadījums, bija jāpārskata visu to noteikumu kopums, kas nodrošina pēc iespējas augstāku drošības, drošuma un pretradiācijas aizsardzības līmeni. No kaimiņvalstīm noturības testos piedalījās Šveice un Ukraina.
4.7.1.

Pievienotajos dokumentos īpašs nodarbinātības pieauguma potenciāls piedēvēts tā sauktajai “zaļajai ekonomikai”. Taču minētais potenciāls lielā mērā ir atkarīgs no dažādās dalībvalstīs pieņemtajiem tiesību aktiem par darbību, kas saistīta ar vidi. Atšķirībā no citām izaugsmes jomām kā, piemēram, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, “zaļās ekonomikas” izaugsme ir vairāk atkarīga nevis no ekonomiskajām, bet arī no politiskajām interesēm, jo šajā nozarē veiktie ieguldījumi atmaksājas lēnāk. Tādēļ vides politikā ir vajadzīgi skaidri stimuli. Bez tam, minēto stimulu struktūra būtu jāveido tā, lai ļautu plānot ilgtermiņa perspektīvā un mazināt nenoteiktību sakarā ar vides politikas noteikumu iespējamajām izmaiņām. Lai īstenošana būtu sekmīga, obligāti nepieciešama cieša vides un ekonomikas politikas sadarbība un koordinācija. Tomēr minētā sadarbība nedrīkst attālināties no mērķa. Šajā saistībā šaubas raisa jēdziena “zaļās darba vietas” paplašināšana, proti, ka tajā ietver arī no vides nodokļiem finansētu nodarbinātību (15). Ja par pamatu ņem šādu definīciju, vairs netiek ņemts vērā darbības saturs kā galvenais kritērijs “zaļajai nodarbinātībai”, lai cik plaši tā būtu definēta (16).
2.3

Šī parādība jāskata apstākļos, kad to ES iedzīvotāju skaits, kas Eiropas Savienībā pārceļas no vienas valsts uz citu, no 2005. gada līdz 2010. gadam ir palielinājies par 3 miljoniem, sasniedzot 12,3 miljonus, un nekustamā īpašuma pārrobežu īpašumtiesību apjoms no 2002. gada līdz 2010. gadam Eiropas Savienībā ir palielinājies par 50 % (3). Turklāt aizvien izteiktāks ir pārrobežu ieguldījumu portfeļa pieaugums. Mantojuma nodokļa daudzkārša vai diskriminējoša uzlikšana smagi skar iedzīvotājus, taču ES dalībvalstu ienākumi no mantojuma nodokļiem nepārsniedz 0,5 % no kopējiem nodokļu ieņēmumiem, kas pārrobežu mantojuma gadījumos ir vēl daudz mazāki.
2.2

Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, ietver turpmāk minēto. — I nodaļā noteikts pamats ļaunprātīgas izmantošanas un tiesību aktu apiešanas novēršanai. Priekšlikumi ietver noteikumus, kā precizēt, vai uzņēmums patiešām veic ne tikai praktisku iekšējo pārvaldību un/vai administratīvās darbības, bet arī patiešām būtiskas darbības. Ir sniegts jēdziena “norīkošana darbā pakalpojumu sniegšanai” elementu apraksts, kā arī kritēriji, kuri nosaka, kas ir faktisks pakalpojumus sniedzošs uzņēmums dalībvalstī. Mērķis ir novērst viltus norīkošanu darbā vai “pastkastīšu” uzņēmumus. — II nodaļā paredzēti noteikumi par piekļuvi informācijai, t. i. darba ņēmējiem un uzņēmumiem nepieciešamo informāciju par to tiesībām un pienākumiem. Šīs nodaļas 5. pants ietver sīkāk izstrādātus noteikumus, kā padarīt informāciju par darba tirgus noteikumiem pieejamu visiem, ieskaitot gadījumus, kad noteikumi ir paredzēti kolektīvajos līgumos. — III nodaļa ietver noteikumus par to valsts iestāžu sadarbību, kas atbildīgas par norīkošanu darbā. Vispārējie principi, noteikumi un kārtība, kas nepieciešami efektīvai administratīvai sadarbībai un palīdzībai, ir noteikti 6. pantā, bet prasības dalībvalstij, kura norīko darbā, ir izklāstītas 7. pantā. — IV nodaļa attiecas uz darbā norīkošanas pārraudzību, un tajā ietverti valsts kontroles pasākumi, nosakot, ka dalībvalstis drīkst paredzēt tikai noteiktas administratīvas prasības un kontroles pasākumus. — V nodaļā paredzēti mehānismi prasību izpildei un piemērošanai praksē, sūdzību iesniegšanai un tiesībām sākt tiesvedību vai administratīvo procesu. Noteikumi, kas ietverti 12. pantā, attiecas uz darba ņēmēju tiesībām, balstoties, pirmkārt, uz solidāro atbildību par norīkoto darba ņēmēju atalgojumu būvniecības sektorā un, otrkārt, uz sūdzību labāku izskatīšanu. Noteikumi attiecas tikai uz būvniecības sektoru, kā noteikts darbību sarakstā, kas iekļauts Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Ar nosacījumu, ka darbs tiks veikts būvniecības sektorā, ir iekļauta darbā norīkošana arī ar darbā iekārtošanas aģentūru starpniecību. Tomēr, ja dalībvalstis vēlas, tās drīkst paplašināt šos noteikumus, iekļaujot arī citus sektorus. — VI nodaļā izklāstīti noteikumi par pārrobežu izpildi un administratīvajām sankcijām un soda naudām. Visbeidzot, VII nodaļā ir noteiktas sankcijas un noteikumi par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas lietojumu.
1.5

Programmai “Eiropa pilsoņiem” jāatbilst Lisabonas līgumā panāktajām demokrātijas normām un jāsekmē to nostiprināšana Eiropā, it sevišķi Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantā paredzētie līdzdalības mehānismi un caurskatāmība. Tomēr programma tikai tad varēs pilnvērtīgi darboties, ja arī ES institūcijas veiks savus mājas darbus minēto pantu iedzīvināšanai, t. sk. ar zaļajām grāmatām. Tāpat programma nekādā veidā nedrīkst aizstāt katra EK ģenerāldirektorāta pienākumu no saviem finanšu un citiem līdzekļiem un plašāk nekā līdz šim atbalstīt sabiedrības līdzdalību, dialogu un partnerības savā darbības jomā.
3.1

Vairāk kā 20 gadus palīdzība vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem tika nodrošināta no intervences krājumiem. Sākotnēji krājumu apjoms bija liels, bet secīgās KLP reformas to būtiski samazināja. No strukturāliem intervences krājumiem tie kļuvuši par cikliskiem.
2.1

Minētajā priekšlikumā paredzēts ieviest īpašus noteikumus Regulā 1698/2005 (EK), lai varētu palielināt ELFLA ieguldījumu likmi, kas piemērojama minēto dalībvalstu lauku attīstības programmām, līdz no attaisnotajiem valsts izdevumiem reģionos, kas tiesīgi to saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi, attālākajiem reģioniem un nelielajām Egejas jūras salām un līdz no attaisnotajiem valsts izdevumiem citos reģionos. Minētie noteikumi, kas būs spēkā tik ilgi, kamēr attiecīgās dalībvalstis saņems atbalstu no iepriekš minētajiem mehānismiem, nodrošinās šīm dalībvalstīm papildu finanšu resursus, tā atvieglojot programmu turpmāko īstenošanu vietējā līmenī. Tāpēc šīm dalībvalstīm nebūs jāmeklē tik daudz līdzekļu valsts līdzfinansējumam un laikā, kad šo valstu budžetos stāvoklis ir ļoti sarežģīts, šāds risinājums būtiski sekmēs grūtībās nonākušās ekonomikas atveseļošanos minētajās valstīs.
2.3

Programmas “Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēma” (European Geostationary Navigation Overlay System — EGNOS) un “GALILEO” uzsāka 19. gadsimta 90-o gadu vidū, un to mērķis bija izveidot neatkarīgu Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS). EGNOS ir Eiropas uz satelītiem balstīta papildinošā sistēma, kas uzlabo satelītu navigācijas signālus, kuri nāk no pastāvošajām sistēmām, piemēram, no GPS. Pašlaik izstrādes procesā ir GALILEO, Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēma.
3.1

Vispirms jāteic, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 247/2006 grozītā redakcija vajadzīga, lai minēto regulu pielāgotu jaunākajām izmaiņām tiesību aktos, jo īpaši Lisabonas līgumam, kura spēkā stāšanās paredz koplēmuma procedūras piemērošanu Kopējai lauksaimniecības politikai. Saskaņā ar to ir jānošķir 290. pantā paredzētās Komisijas pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus (deleģētus aktus), kas papildina vai groza nebūtiskus leģislatīvu tiesību aktu elementus, no vienas puses, un 291. pantā paredzētās Komisijas pilnvaras attiecībā uz īstenošanas aktiem, no otras puses.
3.4.

Ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos, izaugsmes periodu no 2005. līdz 2008. gadam var skaidrot ar vairākiem faktoriem; Eiropas rūpniecības preču eksportētājvalstīm bija izdevīgs lielais pieprasījums Āzijas valstīs, galvenokārt Ķīnā. Bet dažās Eiropas valstīs bija vērojama izaugsme, kas saistīta ar spekulācijām finanšu un nekustamā īpašuma jomā; atskatoties uz šo izaugsmi, varam to vērtēt kā neveselīgu. Taču minētā izaugsme pamatojās uz ārējo pieprasījumu, no vienas puses, un plašu spekulāciju nekustamā īpašuma tirgū, no otras puses. Tātad tā bija nenoturīga izaugsme ES robežās. Ilgtspējīgai izaugsmei un efektīvai darba tirgus darbībai vajadzīgs gan eksports, gan iekšzemes pieprasījums.
3.3.2.

Īstenojot Eiropas projektu, viens no pamatuzdevumiem ir nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību politikā. Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas notika 2009. gada jūnijā, 35 % deputātu vietu ieguva sievietes; no Komisijas locekļiem 10 ir sievietes, bet 17 — vīrieši. Dalībvalstu parlamentos 24 % no visiem deputātiem ir sievietes, savukārt dalībvalstu valdībās sievietes ieņem 25 % no visiem ministru amatiem (9). No pašreizējiem EESK locekļiem 23,6 % ir sievietes, bet 76,4 % — vīrieši, un augstākajos vadības amatos (direktori, direktoru vietnieki, ģenerālsekretāra vietnieki) tikai 16,7 % ir sievietes, toties vīrieši — 83,3 %. Lai panāktu līdztiesību visos varas līmeņos, par vienu no svarīgākajām prioritātēm jāizvirza vīriešu un sieviešu vienlīdzīga pārstāvība.
2.6.

Baltijas jūras reģiona stratēģiju un tajā ierosinātos pasākumus iecerēts finansēt no esošajiem finanšu avotiem, proti, no ES struktūrfondiem (55 miljardi euro no 2007. līdz 2013. gadam), Baltijas jūras reģiona valstu līdzekļiem, nevalstiskajām organizācijām, privātajiem līdzekļiem, kā arī no tādu finanšu iestāžu līdzekļiem kā Eiropas Investīciju banka, Ziemeļvalstu Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka.
3.1.5

Lai nodrošinātu īstenošanu praksē, ir jādod dalībvalstīm iespēja valsts līmenī noteikt saistības fiziskām un juridiskām personām, kas pirmoreiz laiž vietējā tirgū produktus no trešām valstīm, kā arī citām Kopienas valstīm (Kopienas iekšējā tirdzniecība). Tāpēc dalībvalstis var ieviest proporcionālus noteikumus, kas ļautu tām apzināt minētās personas un noteikt tām prasības nodrošināt reģistrāciju un finansējumu to EEIA apsaimniekošanai, kuri rodas no šo personu pārdotajiem produktiem.
—

ES finansējuma lielāko daļu tomēr varētu iegūt no emisiju sertifikātu izsolēs iegūtajiem līdzekļiem. Ja šim mērķim izlietotu 5 % no prognozētajiem ieņēmumiem (to apjoms lēšams no 30 līdz 50 miljardiem euro), 2020. gadā būtu pieejami no 1,5 līdz 2,5 miljardiem euro.
4.3.

Īstenojot atbalsta pasākumus uzņēmējdarbības jomā, ir jānodrošina arī tas, ka uzņēmumi, it īpaši MVU, atkal var netraucēti piekļūt finansējumam, kā arī jānodrošina produktu tirgus labāka darbība. Paredzot pasākumus tautsaimniecības atbalstam, jāsper soļi arī attīstības virzienā, lai tā varētu stiprināta izkļūt no krīzes. Jācenšas realizēt “dubultas dividendes” koncepciju, proti, lai pārdomātas un uz strukturāliem uzlabojumiem orientētas investīcijas ne tikai īslaicīgi atveseļotu tautsaimniecību, bet arī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju veicinātu konkurētspēju un palielinātu turpmākās izaugsmes iespējas. Lai to panāktu, nepieciešami ieguldījumi jauninājumos un infrastruktūras modernizācijā (piemēram, Eiropas enerģijas tīklos un platjoslas pieslēguma infrastruktūrā), pētniecībā un izglītībā. Īstenojot papildu pasākumus, piemēram, nodokļu jomā vai sniedzot valsts garantijas, jāstiprina MVU konkurētspēja un novatoriskās spējas, lai izmantotu to iespējas veicināt ekonomikas atveseļošanu.
Ņemot vērā apstākli, ka vairākas dalībvalstis joprojām nav spējušas pielāgot minimālo likmi EUR 64 par tūkstoš cigaretēm pat attiecībā uz PCK, piedāvāto palielinājumu līdz EUR 90 vajadzētu pārskatīt un dažādu apsvērumu dēļ vai nu samazināt, vai nu atvēlēt ilgāku laikposmu, lai nodrošinātu palielinājuma ieviešanu līdz 2018. gada 1. janvārim.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 – 55 %)
4.3.9

Tomēr ir jāatzīst specializēto NVO un citu sociālo pušu paveiktais darbs bēgļu un viņu ģimeņu labā, un no valsts iestādēm ir jāsaņem vajadzīgais atbalsts. EESK aicina atzīt to NVO lomu, kas ir specializējušās patvēruma un bēgļu jautājumos, un tām ir jābūt nodrošinātai visu to procedūru un forumu pieejamībai, kuri ir saistīti ar šādu organizāciju darbību.
4.8.

Izstrādājot prakses kodeksus attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to aprūpi, pienācīga uzmanība ir jāvelta to cilvēku viedoklim, kam ir vismaz piecu gadu nepārtraukta darba pieredze dzīvnieku aprūpē, apvienojumā ar akadēmiskām zināšanām par to, kā ar pret dzīvniekiem jāizturas un kā tie aprūpējami. Šis viedoklis ir jāņem vērā arī kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu iegūšanai paredzētajos kursos.
3.13

EESK atbalsta jebkādus centienus uzlabot Eiropas pārvaldību. To rezultātam jābūt dažādu politisko stratēģiju un to īstenošanas labākai un pārredzamākai saiknei. Īstenošanas procesā katrā ziņā jāpiedalās reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresētajām pusēm kā no publiskā, tā arī no privātā sektora. Viņu iesaistīšanai jābūt pamanāmākai. Pateicoties līdzdalībai puses parasti uzņemas kopīgas saistības un atbildību. Pēc EESK domām, tas ir ļoti svarīgi.
1.12.

Lai uzlabotu tūrisma nozares noturīgumu un konkurētspēju, svarīgi ņemt vērā tūrisma galamērķu īpašās iezīmes. Komiteja iesaka ņemt vērā to dalībvalstu īpašās iezīmes, kuras lielā mērā ir atkarīgas no tūrisma. Izstrādājot politikas un priekšlikumus tūrisma jomā, pienācīgi jāpievēršas dažādu reģionu vajadzībām. Komisijas ietekmes novērtējumos būtu jāņem vērā iespējamo nesamērīgo ietekmi dažādos reģionos un nozarēs, piemēram, tādos galamērķos kā salas, kas lielā mērā vai pilnīgi atkarīgas no gaisa transporta, un kur nav pieejams neviens cits transporta veids.
5.12.2

Tādēļ Komiteja iesaka direktīvas noteikumus grozīt tā, lai, no vienas puses, nodrošinātu pietiekami vienādas procedūras dalībvalstīs, taču lai, no otras puses, novērstu nevajadzīgu kavēšanos un pietiekami ņemtu vērā subsidiaritātes principu. Viena no iespējām būtu noteikt, ka valsts iestādes tikai informē Komisiju par atļauju piešķiršanas procesu. Pārkāpumu gadījumā Komisijas rīcībā būtu pārbaudīts instruments — pienākumu neizpildes procedūra saskaņā ar EK dibināšanas līguma 226. pantu. Līdz ar to 10. panta teksts varētu būt šāds: “Kompetentā valsts iestāde paziņo Komisijai par lēmumu izsniegt uzglabāšanas atļauju, lai Komisija varētu to izvērtēt.”
2.4

ES kosmētikas līdzekļu nozares raksturīga iezīme ir MVU. ES 97 % no visiem kosmētikas līdzekļu ražošanas uzņēmumiem ir MVU, un 80 % no tiem strādā mazāk par 19 darbiniekiem. MVU nodarbina apmēram divas trešdaļas no visiem strādājošajiem, kas tieši nodarbināti kosmētikas līdzekļu ražošanas nozarē ES.
3.2

Sagatavošanas darbs šai programmai tika veikts laikposmā no 2004. gada 1. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim, īstenojot īpašo atbalsta pasākumu projektu “Interaktīva automatizēta dzīves vide” saskaņā ar FP6 IST (Informācijas sabiedrības tehnoloģijas) prioritāti. Tika izveidots partneru konsorcijs no šādām dalībvalstīm: Austrija, Vācija, Francija, Somija, Itālija, Beļģija un Šveice. Partneri bija no privātā sektora, publiskā sektora un universitātes.