Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā /* COM/2011/0822 galīgā redakcija - 2011/0387 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir izveidots ar Regulu (EK) Nr. 294/2008, un tā uzdevums ir veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot ES un tās dalībvalstu inovācijas spējas, to panākot ar pilnīgu zinību triādes integrāciju. Regulā noteikts, ka Komisija, pamatojoties uz EIT priekšlikuma projektu, pirms 2011. gada beigām pieņem priekšlikumu pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Padomē par EIT stratēģisko inovāciju programmu, kurā noteiks EIT ilgtermiņa prioritāšu jomas, tostarp pārskatu par plānotajām darbībām augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas darbību jomā septiņiem gadiem. EIT iesniedza pirmo stratēģisko inovāciju programmu Komisijai pirms 2011. gada 30. jūnija. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Sagatavojot priekšlikumu, tika ņemtas vērā atklātajā sabiedriskajā apspriešanā par EIT saņemtās atbildes, kā arī atklātās sabiedriskās apspriešanas rezultāti par pētniecības un inovācijas finansējuma vienoto stratēģisko satvaru. Viedokli izteica dalībvalstis, kā arī daudzi nozares, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Apspriedēs tika pausts ievērojams atbalsts EIT pamatuzdevumam palielināt un uzlabot augstākās izglītības pārstāvju, uzņēmēju, pētnieku un inovatoru sadarbību. Respondenti uzskatīja, ka EIT jāuzņemas īpaši aktīva loma programmā „Apvārsnis 2020”, turpmākajā ES Pētniecības un inovācijas programmā, kā arī jāveicina ciešāka saistība ar pārējiem Eiropas un dalībvalstu īstenotajiem centieniem. Lielākā daļa respondentu atzinīgi vērtēja to, kā EIT nodrošina uzņēmumu līdzdalību savā darbā, un mudināja institūtu uzsākt informatīvos pasākumus. Turklāt respondenti uzskatīja, ka EIT turpmākie panākumi ir lielā mērā atkarīgi no uzņēmumu iesaistīšanas. Tāpēc, lai panāktu privātā sektora iesaistīšanos, ir būtiski nodrošināt elastību, skaidrus noteikumus un neapšaubāmu ieguldījumu ienesīgumu. Priekšlikumā arī ņemts vērā ārējā novērtējuma ziņojums, kurā par ļoti svarīgu atzīta zinību triādes integrēšana, kā arī galvenie temati, kas ir EIT struktūras pamatā. EIT izstrādātais modelis, kura pamatā ir ilgtermiņa integrēti sadarbības centru tīkli, saņem plašu atbalstu. Respondenti arī konsekventi atbalstīja uzskatu, ka ZIK ir vērtīgas tāpēc, ka tās darbojas kā katalizatori, lai radītu papildu vērtību darbībās, kuras atsevišķi dalībnieki jau veic sadrumstalotākā veidā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 173. panta 3. punkts. Tas balstās uz EIT regulā paredzētajiem noteikumiem un papildina pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” iekļautos priekšlikumus. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikumam, ar ko groza EIT izveidošanas regulu, ir pievienots tiesību akta finanšu pārskats, kurā izklāstīta ietekme uz budžetu, cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. 2011/0387 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi[1], ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Regulā (EK) Nr. 294/2008 paredzēts, ka Komisija iesniedz pirmo stratēģisko inovāciju programmu (turpmāk “SIP”), pamatojoties uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta iesniegto projektu. (2) SIP būtu jānosaka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) ilgtermiņa prioritāšu jomas un jāietver tā ekonomiskās ietekmes un spējas novērtējums radīt vislielāko pievienoto vērtību inovāciju jomā. SIP būtu jāņem vērā EIT pārraudzības un izvērtēšanas rezultāti. (3) Pirmajā SIP jāietver sīks EIT darbības apraksts un pilnvaras, valdes un zināšanu un inovāciju kopienu (turpmāk “ZIK”) sadarbības noteikumi, kā arī ZIK finansēšanas noteikumi, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo tiek pieņemta Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta stratēģiskā inovāciju programma atbilstoši pielikumā izklāstītajam. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS EIT STARTĒĢISKĀ INOVĀCIJU PROGRAMMA 1. Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūts: ES inovācijas dalībnieks Stratēģiskajā inovāciju programmā (SIP) noteiktas EIT prioritātes laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, kā arī tā darbības noteikumi. Tāpēc tā ir galvenais Eiropas politikas veidotāju instruments, lai veiktu EIT stratēģisko koordināciju, vienlaikus nodrošinot institūtam ievērojamu autonomiju tādos jautājumos kā noteikto mērķu sasniegšanas veidi un līdzekļi. SIP ir tāda padziļināta procesa rezultāts, kurā cenšas ņemt vērā EIT gūto pieredzi un pilnībā parādīt reālo situāciju Eiropas inovācijas jomā. Tās pamatā ir pirmais SIP projekts, kuru EIT valde iesniedza Eiropas Komisijai 2011. gada 15. jūnijā saskaņā ar EIT regulas prasībām. Tās pamatā ir arī EIT sākotnējā posma neatkarīga novērtējuma rezultāti, kā arī apspriešana, kurā varēja piedalīties visi, kas bija vai varētu būt saistīti ar EIT darbībām, tostarp uzņēmumi, augstākās izglītības iestādes un pētniecības organizācijas, kā arī valstu un reģionālās iestādes. 1.1. EIT: sabiedrības problēmu risināšana, izmantojot inovācijas zinību triādē Strauji mainīgajā pasaulē Eiropas nākotnes virzības pamatā ir gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme. Lai sasniegtu šo mērķi un saglabātu konkurētspēju globālajā zināšanu ekonomikā, par galveno virzītājspēku tiek uzskatīta pētniecības, izglītības un inovāciju zinību triāde, kā arī šo trīs aspektu mijiedarbība. Eiropas Savienība ir atbilstoši rīkojusies un noteikusi šīs jomas kā politikas prioritātes stratēģijā “Eiropa 2020”. Šīs prioritātes tiek plaši īstenotas, izmantojot pamatiniciatīvas “Inovāciju savienība” un “Jaunatne kustībā”, kas veido visaptverošu politikas regulējumu ES rīcībai šajās jomās. Tās papildina pamatiniciatīvas “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam” un “Resursu ziņā efektīva Eiropa”. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) dos plašu ieguldījumu šo pamatiniciatīvu mērķu izpildē. Iemesli, kāpēc pētniecību, izglītību un inovāciju izvirza centrā, ir acīmredzami. Pieaugošās globālās konkurences un vietējo demogrāfisko problēmu dēļ Eiropas turpmākā ekonomiskā izaugsme un darba vietas arvien vairāk būs atkarīgas no inovāciju sasniegumiem produktos, pakalpojumos un uzņēmējdarbības modeļos, kā arī no spējas atbalstīt, piesaistīt un saglabāt talantīgus cilvēkus. Lai gan visā Eiropā ir atsevišķi veiksmes stāsti, vidēji ES dalībvalstis atpaliek salīdzinājumā ar globālajiem līderiem inovācijas jomā. Turklāt ES saskaras ar augošu konkurenci attiecībā uz talantīgiem cilvēkiem no jauniem izcilības centriem valstīs ar strauji augošu ekonomiku. Tāpēc ir vajadzīgas dziļas pārmaiņas mūsu inovācijas sistēmās un paradigmās. Joprojām pārāk bieži izcilība augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas jomā ir sadrumstalota, lai gan šāda izcilība pastāv visā Eiropā. Eiropai jāpārvar šī pārrobežu stratēģiskās sadarbības nepietiekamība starp valstīm, nozarēm un disciplīnām. Turklāt Eiropai jāpieņem patiesa uzņēmējdarbības kultūra, lai izmantotu pētniecības un inovācijas radīto vērtību, veidotu jaunus uzņēmumus un ieviestu inovācijas tirgus nozarēs ar augstu izaugsmes potenciālu. Eiropai jāveicina augstākās izglītības iestāžu kā inovācijas virzītāju loma, jo talantīgiem cilvēkiem vajadzīgas atbilstošas prasmes, zināšanas un attieksme, lai attīstītu inovāciju. EIT ir izveidots tieši tāpēc — lai sekmētu ilgtspējīgu Eiropas ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, stiprinot dalībvalstu un Savienības spējas inovāciju jomā. Pilnīgi integrējot augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas veidoto zinību triādi, institūts būtiski veicinās pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteikto sabiedrības problēmu risināšanu un sistēmiski mainīs Eiropas inovācijas dalībnieku sadarbību. Lai sasniegtu šo mērķi, EIT apvieno stratēģisko ievirzi EIT līmenī ar augšupēju pieeju, izmantojot zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK). ZIK ir īpaši integrētas partnerības, kurās darbā pie sabiedrisko problēmu risināšanas ilgtermiņā apvienojušās izcilības kritērijiem atbilstošas universitātes, pētniecības centri, mazi un lieli uzņēmumi, kā arī citi inovācijas nozares pārstāvji. Katras ZIK centrā ir daži savstarpēji saistīti sadarbības centri, kuros partneri katru dienu strādā cieši kopā, izvēloties vienotus stratēģiskus mērķus. Sadarbības centru pamatā ir esošie izcilības centri, kurus turpmāk pārveido par vietējām inovāciju ekosistēmām un saista citu ar citu plašākā inovācijas punktu tīklā visā Eiropā. EIT regulējumā katrai ZIK ir paredzēta plaša autonomija savas iekšējās organizācijas, uzbūves, programmas un darba metožu noteikšanā, ļaujot tai izvēlēties tādu pieeju, kura ir vispiemērotākā noteikto mērķu sasniegšanai. Attiecībā uz stratēģiju EIT organizē ZIK atlases procesu, koordinē tās ar elastīgas sistēmas palīdzību un izplata ZIK labākos pārvaldības un finansēšanas modeļus. Izmantojot zināšanu un inovāciju kopienas, EIT palīdz radīt vidi, kurā inovācijas labāk var attīstīties un būt par pamatu sasniegumiem augstākās izglītības, pētniecības un uzņēmumu sadarbības jomā. Šāda pieeja sniedz iespēju visaptveroši pievērsties arvien sarežģītākām sabiedriskajām problēmām, kuras noteiktas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, apvienojot izcilus dažādu nozaru, profesiju un jomu pārstāvjus — kuri citādi, visticamāk, nesatiktos —, lai kopīgi meklētu šo problēmu risinājumus. Sasniegumi EIT ir pabeidzis sākotnējo posmu, kurā tika uzsākta darbība, izmantojot ZIK, un izveidots EIT lēmumu pieņemšanas process un izpildfunkcijas — valde un galvenais birojs. EIT ir arī veiksmīgi sasniedzis savu galveno mērķi — visas inovācijas ķēdes pilnīgu integrāciju, apvienojot augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas un uzņēmumus trīs sākotnējās zināšanu un inovāciju kopienās, kas nodibinātas 2010. gadā jomās, kuras Padome un Parlaments noteikušas kā būtiskas Eiropas nākotnes attīstībai. Tās ir ilgtspējīga enerģija (“ZIK InnoEnergy”), pielāgošanās klimata pārmaiņām un to seku mazināšana (“Klimata ZIK”) un nākotnes informācijas un komunikācijas sabiedrība (“EIT IKT laboratorijas”). Turklāt pašlaik EIT nostiprinās kā inovācijas iestāde, izmantojot galveno biroju Budapeštā. Ir izveidots arī EIT fonds — juridiski neatkarīga organizācija, kura sekmē un atbalsta EIT darbu un darbības, kā arī palielina EIT sabiedrisko ietekmi. ZIK ceļā uz pasaules līmeņa integrētām partnerībām Pašreizējās trīs ZIK ir izdevies sasniegt kritisko masu attiecīgajās jomās, tostarp zinību triādes dažādu elementu līdzsvarotu dalību. Apvienotās partneru stiprās puses zināšanu un inovāciju kopienās gan attiecībā uz skaitu, gan attiecībā uz nozīmi attiecīgajās jomās nodrošina vajadzīgo potenciālu, lai sasniegtu pasaules līmeni. 1. grafiks. ZIK sadarbība ZIK ir īstenojušas diferencētu pieeju, veidojot savas stratēģijas un pārvaldības struktūras atkarībā no dažādām tematiskām jomām. Viena ZIK ir izveidota kā uzņēmums, bet abas pārējās ir bezpeļņas organizācijas. Visas ZIK ir strukturētas ap apmēram 30 galvenajiem partneriem un 5–6 sadarbības centriem, kurus parasti atbalsta atšķirīgs papildu saistīto partneru skaits, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Tas, ka ZIK ir izveidotas kā atsevišķas juridiskas personas, kuras vada izpilddirektors (CEO), nozīmē skaidru atteikšanos no tradicionālās daudzu saņēmēju pieejas. Turklāt visas ZIK darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības loģiku attiecībā uz savu darbību stratēģisko plānošanu, kā arī visas ZIK ir īstenojušas sadarbības koncepciju: apvienojot atšķirīgas grupas vienā atrašanās vietā, darbojoties kā daudzu ZIK darbību starpniecības centrs un apvienojot kompetenci un prasmes, kuras iegūtas dažādās specializācijas jomās Eiropas līmenī. ZIK darbības aptver visu inovācijas ķēdi un cita starpā ietver tādu maģistrantūras un doktorantūras programmu ar EIT kvalitātes zīmi izveidi, kuras apvieno izcilu zinātni ar uzņēmējdarbības izglītību, uzņēmumu izveides pakalpojumiem, kā arī mobilitātes shēmas. ZIK sākotnējās darbībās galvenā uzmanība tika pievērsta talantīgiem cilvēkiem, un pirmie rezultāti ir gūti izglītības un uzņēmējdarbības jomā, tostarp maģistrantūras un doktorantūras programmu izveidē. Divas ZIK ir apvienojušās un sadarbojas kopīgā maģistrantūras programmā viedo tīklu jomā. ZIK sasniegumi pirmā darbības gada laikā (2010.–2011. gads) ir daudzsološi: gandrīz 500 studenti pabeidza mācības vasaras kursos, un vairāk nekā 200 studenti pašlaik ir uzņemti speciālā ZIK maģistrantūrā. Pieprasījums no talantīgu cilvēku puses ir liels: piemēram, ZIK InnoEnergy saņēma 950 pieteikumus maģistrantūras programmā, kurā varēja uzņemt 155 studentus. Studenti, kuri pabeidza Klimata ZIK kursus 2010. un 2011. gadā ir izveidojuši absolventu asociāciju, lai saglabātu ilgtermiņa līdzdalību ZIK. Ir izveidoti seši jauni uzņēmumi, izmantojot sagatavošanas naudu no balvām un piešķīrumiem, kā arī ZIK atbalstu. Vairāk nekā 50 jaunizveidotos uzņēmumos pašlaik notiek inkubācijas darbības. EIT IKT laboratorijas atbalsta 18 nelielus uzņēmumus, nodrošinot tiem uzņēmējdarbības konsultantus. Saiknes zinību triādē tika izveidotas reģionālā līmenī, izmantojot tādas starpdisciplīnu profesionālās pilnveides programmas kā Klimata ZIK programma “Pionieri praksē” (līdz šim šo mobilitātes shēmu ir apmeklējuši 59 cilvēki). Tika izveidoti jaunie intelektuālā īpašuma (IP) noteikumi no IPR gūtās peļņas sadalei starp iesaistītajiem uzņēmumiem un ZIK juridisko personu. 2. grafiks. ZIK partneri 2011. gadā (uzņēmumi, augstākās izglītības iestādes, pētniecība) 1.2. EIT pievienotā vērtība: atšķirīgās īpatnības EIT pieejai ir raksturīgi vairāki elementi, ar kuriem tā nodrošina patiesu pievienoto vērtību Savienības līmenī: · Sadrumstalotības novēršana ar integrētām ilgtermiņa partnerībām un kritiskās masas panākšana, izmantojot tā Eiropas dimensiju. Turpinot esošās sadarbības iniciatīvas, EIT nodrošina izvēlētajām ZIK partnerībām lielāku pastāvību un stratēģiskumu. ZIK sniedz iespēju pasaules mēroga partneriem sadarboties jaunā sastāvā, optimizēt esošos resursus un iegūt jaunas uzņēmējdarbības iespējas, ko sniedz jaunas vērtību ķēdes, kurās risina riskantākas un lielāka mēroga problēmas. Turklāt, lai gan ES dalībvalstīs pastāv liels skaits izcilības centru, tiem bieži neizdodas atsevišķi nodrošināt kritisko masu, kas vajadzīga, lai konkurētu starptautiskā mērogā. ZIK sadarbības centri spēcīgiem vietējiem procesu dalībniekiem piedāvā ciešu sadarbību ar citiem izcilības kritērijiem atbilstošiem partneriem pāri robežām, dodot tiem iespēju darboties un tikt atzītiem globāli. · Ieguldījumu ietekmes palielināšana izglītībā, pētniecībā un inovācijā un jaunu inovācijas pārvaldības veidu izmēģināšana. EIT darbojas kā katalizators, kas papildina esošo pētniecības bāzi, paātrinot tehnoloģiju un pētījumu rezultātu apguvi un izmantošanu. Inovācijas pasākumi palīdz saskaņot un integrēti izmantot ieguldījumus pētniecībā un padarīt izglītības un mācību pasākumus atbilstošākus uzņēmējdarbības vides vajadzībām. Tāpēc EIT ir pieejama pietiekami liela elastība, lai varētu izmēģināt jaunos inovācijas modeļus, kas ļauj panākt īstu ZIK pārvaldības un ZIK modeļu finansējuma diferencēšanu, kā arī ātri pielāgoties, lai varētu labāk izmantot radušās iespējas. · Talantīgu cilvēku atbalstīšana pāri robežām un uzņēmējdarbības veicināšana, integrējot zinību triādi. EIT veicina cilvēku radītu inovāciju un savos centienos liek uzsvaru uz studentiem, pētniekiem un uzņēmējiem. Tas nodrošina jaunas karjeras iespējas akadēmiskajā un privātā sektora vidē, kā arī inovatīvas profesionālās attīstības shēmas. EIT zīme inovatīvām ZIK maģistrantūras un doktorantūras programmām veicinās starptautiski atpazīstama izcilības zīmola radīšanu, palīdzot piesaistīt talantīgus cilvēkus no Eiropas un citām valstīm. Uzņēmējdarbību veicina jauna pasaules līmeņa studentu paaudze, kuriem ir atbilstošas zināšanas un attieksme, lai idejas pārvērstu jaunās uzņēmējdarbības iespējās. · Gudra finansēšana, izmantojot “sviras efektu” apvienojumā ar pieeju, kas orientēta uz rezultātiem un uzņēmējdarbību. EIT nodrošina līdz 25 % no ZIK budžeta un darbojas kā katalizators attiecībā uz 75 % no finanšu līdzekļiem, kurus iegulda dažādi valsts un privātie partneri, radot ievērojamu “sviras efektu”, apvienojot liela mēroga ieguldījumus un pilnveidojot dažādus valsts un privātus avotus kopīgi saskaņotu stratēģiju īstenošanai. Turklāt, pievēršot uzmanību gan tirgum, gan sabiedrības ietekmei, EIT izmanto uz rezultātiem orientētu pieeju. ZIK darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības loģiku, pamatojoties uz gada uzņēmējdarbības plāniem, tostarp vērienīgu darbību portfeli, sākot ar izglītību un līdz pat uzņēmumu veidošanai, ar skaidriem mērķiem, rezultātiem un izpildes pamatrādītājiem (KPI), kurus izmanto rezultātu mērīšanai. 1.3. Sinerģija un papildināmība ar citām politikas un finansēšanas iniciatīvām ES iniciatīvās un programmās arvien biežāk atzīst pētniecības, inovācijas un izglītības savstarpējās attiecības. Eiropas, valsts un reģionālā līmenī ir liels savstarpēji nostiprinošu darbību potenciāls. ES līmenī šīs sinerģijas pilnīga izmantošana nākotnē tiks nodrošināta ar stratēģisko regulējumu, kurš paredzēts Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam). EIT būtiski sekmē pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteikto mērķu izpildi, jo īpaši risinot sabiedrības problēmas papildus citām iniciatīvām šajās jomās. Attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” EIT piedalīsies mērķa “sabiedrības problēmu risināšana” izpildē, bet, ņemot vērā pieeju, kurā paredzēta netraucēta mijiedarbība starp mērķiem, EIT veicinās arī mērķa “vadošā loma rūpniecībā un konkurētspēja” izpildi, stimulējot uz rezultātiem orientētu pieeju un tādu inovatīvu mazo un vidējo uzņēmumu izveidi, kuriem ir augsts izaugsmes potenciāls. Visbeidzot, EIT dos ieguldījumu “izcilas zinātniskas bāzes” radīšanā, veicinot mobilitāti pāri disciplīnu, nozaru un valstu robežām, kā arī iekļaujot uzņēmējdarbības un riska uzņemšanās kultūru inovatīvos pēcdiploma akadēmiskajos grādos. Tāpēc EIT dos ievērojamu ieguldījumu tādu pamatnosacījumu veicināšanā, kuri nepieciešami ES pētniecības inovatīvā potenciāla realizēšanai un Eiropas Pētniecības telpas (EPT) īstenošanai. Turklāt EIT nodrošina visaptverošu izglītības dimensiju ES pētniecības un inovācijas politikā. Izmantojot inovatīvu, uzņēmējdarbības izglītību, tas sasaista pētniecības un inovācijas pamatprogrammu ar izglītības politiku un programmām un sniedz vajadzīgo ilgtermiņa ieguldījumu, lai radītu ilgtspējīgas pārmaiņas augstākajā izglītībā. Īpaši izmantojot jaunus, starpdisciplīnu grādus, kas apzīmēti kā EIT grādi, EIT vada sadarbību inovatīvas izglītības jomā, nepārprotami ietekmējot arī augstākās izglītības iestāžu modernizācijas Eiropas programmu, tādējādi veicinot Eiropas augstākās izglītības telpu. Turklāt pastāv iespējas veikt savstarpēji nostiprinošu mijiedarbību ar Savienības kohēzijas politiku, veidojot saiknes starp inovācijas vietējo un globālo aspektu. Sadarbības centri nodrošina pārrobežu sadarbību, kā arī spēj labi izmantot finansējumu no dažādām shēmām attiecīgajos reģionos, kuros tie atrodas. Sadarbības centriem ir svarīga nozīme vietējās un globālās ZIK savienojamības stiprināšanā kopumā, tostarp cieši sadarbojoties ar reģionālām iestādēm, īpaši tām, kuras iesaistītas reģionālo inovācijas stratēģiju gudrai specializācijai (RIS3) izstrādē un īstenošanā. Turklāt var stiprināt saiknes starp ZIK un vietējām kopu organizācijām, lai paplašinātu MVU iesaistīšanos ZIK darbībās. Sinerģijas iespējas atšķiras atkarībā no ZIK tematiskās jomas, savukārt vairākas iniciatīvas un programmas ES līmenī, šķiet, īpaši orientējas uz sadarbības un koordinācijas rezultātā gūto priekšrocību piedāvāšanu. Pašā EIT/ZIK koncepcijas pamatā ir esošās Eiropas izcilības pievienotā vērtība, tāpēc pašreizējās un nākamās zināšanu un inovāciju kopienas pēc savas būtības centīsies maksimāli paplašināt šo sinerģiju. Zināšanu un inovāciju kopienas veidos pievienoto vērtību iniciatīvām, kuras darbojas tādās jomās kā kopīgas plānošanas ierosme (JPI), Eiropas inovācijas partnerība (EIP) un publiskā un privātā sektora partnerība (PPP). Galvenais instruments cīņā pret pētniecības sadrumstalotību — kopīgas plānošanas ierosme — paredzēta, lai nodrošinātu Eiropas ZIK pētniecības bāzes kodolu. Savukārt ZIK var paātrināt un veicināt izcilas publiskās pētniecības izmantošanu, kuru apvieno kopīgas plānošanas ierosmes, tādējādi cīnoties pret sadrumstalotību inovācijas jomā. Kopīgas tehnoloģiju ierosmes (JTI) un tikko izveidotās publiskā un privātā sektora partnerības nodrošina platformu, lai veicinātu plaša mēroga uz rūpniecību orientētu pētniecību un sekmētu galveno tehnoloģiju izstrādi. ZIK var kļūt par katalizatoru ieguldījumiem lielajos pētījumos, lai atbalstītu tehnoloģiju pārnesi un komercializāciju, kā arī veidotu jaunus uzņēmumus esošajā uzņēmējdarbības vidē ar talantīgu uzņēmēju palīdzību. Izmantojot zinību triādes pieeju, EIT papildinās Eiropas Pētniecības padomes (ERC) ieguldījumu pasaules līmeņa progresīvos pētījumos visā inovācijas ķēdē, sākot no idejām līdz pat to piemērošanai un izmantošanai, kā arī nodrošinās Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību pētniekiem un “Erasmus visiem” studentiem papildu iespējas inovācijā un piekļuvi uzņēmējdarbības videi. Gaidāmās Eiropas inovācijas partnerības nodrošinās visaptverošu pamatu, lai veicinātu saskaņotību un sinerģiju starp piedāvājuma un pieprasījuma virzīto pētniecību un inovācijas instrumentiem un politiku. ZIK var dot ieguldījumu Eiropas inovācijas partnerībās, izmantojot dalīto uzbūvi un savu praktisko pieredzi, kā arī veidojot vajadzīgo cilvēkkapitālu, izglītojot tādus galvenos dalībniekus kā uzņēmējus un pētniekus, nosakot pamatnosacījumus un labāko praksi attiecībā uz politiku, regulatīviem vai standartizācijas jautājumiem attiecīgajās nozarēs. Praksē sinerģijas iespējas īstenos dažādos veidos, no ZIK uz ZIK un no problēmas uz problēmu. Pašlaik ZIK līmenī tiek veidotas saiknes ar citām iniciatīvām, atkarībā no katras ZIK specifikas un tematiskās jomas. ZIK un citu iniciatīvu sinerģijas piemēri praksē (2011. gada septembris) · EIT IKT laboratorijas sadarbojas un strādā cieši kopā ar nākamo Interneta publisko un privāto partnerību, Artemis kopīgo tehnoloģiju ierosmi un tādām EUREKA iniciatīvām kā ITEA (Informācijas tehnoloģija Eiropas attīstībai) un partnerību Uzticība digitālajai dzīvei. Piemērojot tādus ZIK “katalizatorus” kā Inovāciju radars, Atbalsts patentiem un Tehnoloģiju pārnese visā ES finansēto pētniecības projektu dzīves ciklā, EIT IKT laboratorijas atbalsta to ietekmi uz tirgu. Piedāvājot piekļuvi saviem sadarbības centriem, ZIK var veicināt cilvēku un ideju mobilitāti visā Eiropā. · ZIK InnoEnergy veicina ES energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET plāns) izpildi, izmantojot cita starpā līdzdalību SETIS platformā tehnoloģiju uzraudzības un apzināšanas jomā. Pašlaik tā sadarbojas arī ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru (JRC) tādā jomā kā modelēšanas spēja scenāriju veidošanā. · Klimata ZIK aktīvi nodrošina sinerģiju ar kopīgām plānošanas ierosmēm (JPI) šajā jomā, jo Klimata ZIK inovācijas programmas un īstenošanas plāna pamatā daļēji būs kopīgā stratēģiskā programma, kura paredzēta kopīgajā plānošanas ierosmē klimata jomā (klimata dienesti un pielāgošanās). Klimata ZIK reģionālās inovācijas un īstenošanas kopienas (RIC) nodrošina sākotnējo Eiropas reģionālās inovācijas modeli, kurā reģioni tiek izmantoti kā pārbaudes vietas, sasaistot pārvaldības spējas veidošanu un reģionālās priekšrocības ar globālajām problēmām. 2. 2. EIT lomas padziļināšana pēc 2013. gada: prioritātes 2.1. Izaugsmes, ietekmes un ilgtspējas stimulēšana, izmantojot EIT Izveides posmā gūtās mācības Sākotnējo ZIK izveides process lielā mērā bija „mācīšanās darot”. Tas liecināja, ka ZIK ir jauni veidojumi, un neviena no procesā iesaistītajām pusēm pienācīgi nenovērtēja to, cik sarežģīta būs ZIK juridiskā reģistrēšana, kā arī ZIK un to partneru līgumisko attiecību veidošana. Izveides procesu apgrūtināja arī zināšanu trūkums par to, kāds ir piemērotākais juridiskā statusa veids. Lai gan ir jāsaglabā augšupējā pieeja, kas katrai ZIK sniedz pietiekamu rīcības brīvību savu partnerību organizēšanā, vienlaicīgi būtu jānodrošina arī lielāka palīdzība piemērotā juridiskā statusa noteikšanā. Turklāt nedrīkst pārāk zemu novērtēt pārbaudījumu apvienot atšķirīgo akadēmisko aprindu un uzņēmējdarbības kultūru vienā juridiskā personā; tāpēc ir svarīgi, ka gan ZIK, gan EIT līmenī tiek atbalstītas kopīgas vērtības. Turklāt ZIK ir apjomīgi institucionālie jauninājumi, un visas ZIK ir atšķirīgas. Līdz ar to ir iespējams izmantot visdažādākos inovācijas modeļus, tomēr tas arī apgrūtina ZIK vispārējo koordinēšanu un pārraudzību. Turpmāk skaidrākas norādes būtu savlaicīgi jāsniedz jau atlases procesa laikā, lai nodrošinātu svarīgāko stratēģisko elementu vienotu ieviešanu visās ZIK, vienlaicīgi ļaujot ZIK organizēšanā, darbībā un finansēšanā izmantot dažādas pieejas. Visbeidzot, pašreizējās trīs zināšanu un inovāciju kopienas vēl nenodrošina kritisko masu, lai EIT pilnībā īstenotu savu potenciālu kā vadošā inovācijas iestāde. Ir ierobežotas iespējas tikai ar trīs ZIK izmantot savstarpējas ZIK priekšrocības no citām inovācijas priekšrocībām, kā arī apjomradītus ietaupījumus administrācijas un izplatīšanas jomā. Tas nozīmē arī, ka EIT nav pietiekami liels, lai pastāvīgi darbotos kā Eiropas iestāde. Tāpēc ir jāveido papildu ZIK, lai EIT nodrošinātu kritisko masu, kura ir vairāk nekā tikai “sastāvdaļu summa”. Ja EIT ir jāpēta jauni inovācijas pārvaldības un vadības modeļi, izmantojot zināšanu un inovāciju kopienas, tad jāizveido ierobežots skaits papildu partnerību, lai palielinātu paraugu, kurš ir EIT pieredzes pamatā. EIT kā ieguldītājs zinību triādē Pamatojoties uz šīm mācībām, EIT mērķis ir nostiprināt un turpināt attīstīties kā ieguldītājam, kurš atbalsta un veicina esošo pētniecības, uzņēmējdarbības un augstākās izglītības izcilības centru Eiropā apvienošanos, kā arī sekmē to sistemātisku ilgtermiņa sadarbību, izmantojot ZIK. EIT “ieguldītāja pieejā” uzsvars tiek likts uz labāko stratēģisko iespēju noteikšanu un pasaules līmeņa partnerību — ZIK — atlasi. Šajā pieejā ir paredzēts, ka EIT piešķir ZIK ikgadējās dotācijas, pamatojoties uz to līdzšinējās darbības rezultātiem un uzņēmējdarbības plānā ierosinātajām darbībām. Ārēji, neatkarīgi eksperti veiks uzņēmējdarbības plānu novērtējumu. Tādējādi EIT ne tikai jānosaka vispārīgi virzieni un redzējumi, bet arī jānodrošina ZIK ar atbilstoša līmeņa atbalstu un jāuzrauga to darbība. Vienlaikus zināšanu un inovāciju kopienām tiek dota ievērojama rīcības brīvība, lai definētu savu iekšējo stratēģiju un organizāciju, kā arī veiktu darbības un piesaistītu talantīgus cilvēkus un vajadzīgos līdzekļus. Ieguvumi no EIT ieguldījuma zināšanu un inovāciju kopienās tiks vērtēti, ņemot vērā materiālas priekšrocības Eiropas ekonomikai un sabiedrībai kopumā, piemēram, radot jaunus uzņēmumus, produktus un pakalpojumus esošajos un nākotnes tirgos, prasmīgākus uzņēmējus, jaunas un pievilcīgākas darba iespējas, kā arī piesaistot un saglabājot talantīgus cilvēkus no ES un citām valstīm. Tāpēc EIT jāizveido stabila pārraudzības un novērtēšanas sistēma, kurā galveno uzmanību pievērš sasniegumiem, rezultātiem un ietekmes radīšanai gan uz ekonomiku, gan uz sabiedrību, kā arī kritērijiem, kuri balstīti uz labāko starptautisko praksi. Veidojot līdzsvarotu darbības rezultātu pārraudzības sistēmu EIT ietekmes novērtēšanai, izmantojot ZIK, EIT prioritāte šajā jomā ir tā organizatoriskās darbības rezultāti un ieguldījums pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu īstenošanā. Tāpēc arī EIT uzņēmuma identitātes izveide, ko veic kopā ar zināšanu un inovāciju kopienām, izmantojot kopīgu vērtību kopumu, ir svarīgs elements. Lai arī ZIK un to atsevišķiem partneriem ir savas uzņēmumu identitātes un vērtības, tām ir arī kopīgas vērtības, kuras apvieno EIT un zināšanu un inovāciju kopienas. Tās ir: izcilība visā zinību triādē; prasmīgi un uz uzņēmējdarbību orientēti cilvēki; ilgtermiņa sadarbība pāri robežām, disciplīnām un nozarēm; uzsvars uz ietekmi uz sabiedrību un ekonomiku. Šāda identitāte palīdzēs sekmēt EIT un zināšanu un inovāciju kopienu ārējo pamanāmību un reputāciju. 2.1.1. Esošo ZIK nostiprināšana un to izaugsmes un ietekmes veicināšana EIT aktīvi atbalstīs pirmās trīs ZIK, lai palielinātu to potenciālu un ietekmi, kā arī to ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu īstenošanā. Laika gaitā ZIK paplašinās savu sākotnējo darbību portfeļus, lai izmantotu jaunas tirgus un sabiedrības iespējas. Lai to atbalstītu, EIT ciešā sadarbībā ar katru atsevišķu ZIK ieteiks un definēs pielāgotas līdzfinansēšanas stratēģijas, kuras vienlaikus veido stratēģisko darbību pamatu no EIT perspektīvas. ZIK jāturpina darbība kā dinamiskām partnerībām, tādējādi jābūt atvērtām jauniem partneriem, bet vajadzības gadījumā jāpārtrauc sadarbība ar esošajiem partneriem. ZIK jāizmanto jauni esošās un potenciālās izcilības avoti, ja tie nodrošina pievienoto vērtību, izmantojot jaunu partneru līdzdalību esošajos sadarbības centros, uzlabotu savstarpējo sadarbības darbu katrā ZIK vai pat jauna sadarbības centra izveidi, vienlaikus saglabājot ZIK partnerību mērķtiecību, stabilitāti un pārvaldi. Labs līdzsvars starp sadarbību un konkurenci ir tikpat svarīgs, lai ZIK darbotos maksimāli labi. EIT stimulēs ZIK iesaistīšanos savstarpējā ZIK darbā jomās, kurās ir ievērojams sinerģijas potenciāls, piemēram, izmantojot kopīgus profesionālās pilnveides kursus, kopīgas pētniecības darbības, maģistra vai doktora grādus vai arī savstarpēju ZIK mobilitāti akadēmiskajās un uzņēmējdarbības aprindās. Vienlaikus EIT stimulēs zināmu konkurenci, lai mudinātu ZIK turpināt koncentrēties uz rezultātiem un ietekmi, kā arī veiks atbilstošus pasākumus, ja rezultāti būs neapmierinoši. ZIK izmanto ne tikai savu partneru esošo izcilo pētniecības bāzi, bet ir arī EIT izglītošanas uzdevuma veicināšanas un īstenošanas avangards. Mērķis ir izglītot un apmācīt talantīgus cilvēkus, palīdzot viņiem gūt globālajā zināšanu ekonomikā vajadzīgās prasmes, zināšanas un domāšanu. Tāpēc EIT cita starpā aktīvi stimulē EIT zinātniskos grādus, uzraugot to kvalitāti un saskaņotu īstenošanu zināšanu un inovāciju kopienās. Šajās darbībās tās plaši izmantos līdzīgi kvalificētu speciālistu un ekspertu salīdzinošu vērtēšanu, kā arī veidos dialogu ar valstu un kvalitātes nodrošināšanas iestādēm. Tas veicinās EIT kvalifikāciju atzīšanu valstu un starptautiskā līmenī un vairos to pievilcību globālā līmenī, vienlaikus nodrošinot platformu starptautiskai sadarbībai. Nākotnē ZIK tiks mudinātas paplašināt darbības pēcdiploma izglītības jomā, lai piedāvātu lielāku mācību režīmu daudzveidību plašākām inovatīvām un profesionālās attīstības darbībām, tostarp izglītību vadītājiem, pielāgotus apmācību kursus un vasaras skolas. Lai veicinātu ZIK izglītojošās darbības un sasniegtu plašāku auditoriju, ZIK var paredzēt eksperimentālu pirmsdiploma kursu modeļu vai skolas izglītībai paredzētu kopumu izstrādi. EIT: · pakāpeniski izveidos ZIK dotācijas procentuālo daļu piešķiršanas konkurētspējīgus pārskata mehānismus, ņemot vērā ZIK atšķirīgo izaugsmes tempu; · mudinās ZIK izstrādāt kopīgas darba programmas transversālos jautājumos, sākot ar ilgtspējīgām un gudrām pilsētām; · izveidos EIT kvalifikāciju salīdzinošās vērtēšanas sistēmu un veidos dialogu ar valsts un starptautiskām kvalitātes nodrošināšanas iestādēm; · mudinās ZIK veidot lielāku izglītības un apmācības darbību daudzveidību. 2.1.2. Jaunu ZIK veidošana Lai turpinātu palielināt ietekmi un stimulēt inovāciju jaunās sabiedrības problēmu jomās, EIT pakāpeniski paplašinās savu ZIK portfeli. Ejot pa pakāpenisku attīstības ceļu un veidojot jaunas ZIK, EIT nodrošinās, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā iepriekšējos posmos gūtās mācības un ka ZIK tiek veidotas tikai tajās jomās, kurās tiešām ir inovācijas potenciāls un augstākā līmeņa izcilība, ko var izmantot kā pamatu. Tāpēc laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam jaunas ZIK tiks veidotas divās kārtās, t. i. trīs jaunas ZIK 2014. gadā un trīs — 2018. gadā, tādējādi izveidojot deviņas ZIK laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam (kas nozīmē 40–50 sadarbības centru izveidi visā ES). Jaunā ZIK atlases procesā 2018. gadā tiks ņemts vērā vispārējs EIT un esošo ZIK ārējais novērtējums, tostarp ZIK ietekmes novērtējums uz ekonomiku un sabiedrību, kā arī EIT ieguldījums ES un dalībvalstu inovācijas spējas stiprināšanā un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” novērtējuma rezultāti. Jaunas ZIK veidos lielu sabiedrības problēmu jomās, kurās ir plašs inovācijas potenciāls. Tāpēc EIT veicina plašas ES politikas programmas mērķu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem, kura izvirza vairākas lielas sabiedrības problēmas, kā arī attiecībā uz ražošanas tehnoloģijām un pamattehnoloģijām. Mērķis ir izveidot ZIK tajās tematiskajās jomās, kuras apjoma un sarežģītības dēļ var risināt tikai, piemērojot starpdisciplīnu, pārrobežu un starpnozaru pieeju. Tāpēc tematisko jomu atlases pamatā jābūt rūpīgai analīzei, lai novērtētu, vai ZIK tiešām var radīt pievienoto vērtību un pozitīvi ietekmēt ekonomiku un sabiedrību. Eiropas Komisija ir veikusi šo analīzi, izmantojot procesu, kurš nodrošina nākamo ZIK tematu potenciāla objektīvu novērtējumu. Sākuma punkts bija SIP projekts, kuru EIT valde iesniedza Komisijai 2011. gada jūnijā. Vienlaikus tika izstrādāts stabils kritēriju kopums, lai dotu iespēju objektīvi novērtēt katra nākamā piedāvātā temata inovācijas potenciālu. Šo kritēriju derīgumu pārbaudīja plaša inovācijas kopiena visā zinību triādē, izmantojot atklātu sabiedrisko apspriešanu. Šā procesa rezultātā tika izvirzīti kritēriji, kuri: · Risina Eiropas galvenās ekonomiskās un sabiedriskās problēmas, kā arī veicina stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu. · Pielāgojas un atbilst attiecīgajai ES politikai, kā arī esošajām pamatprogrammās “Apvārsnis 2020” un “Erasmus visiem” noteiktajām iniciatīvām. · Spēj piesaistīt ieguldījumus un ilgtermiņa saistības no uzņēmumiem; produktiem jau ir noieta tirgus vai arī piemīt spēja radīt jaunus tirgus. · Rada ilgtspējīgu un sistēmisku ietekmi, ko var izmērīt, ņemot vērā jaunus izglītotus uzņēmējus, jaunas tehnoloģijas un jaunus uzņēmumus. · Apvieno pasaules līmeņa pētniecības, izglītības un inovācijas ieinteresēto personu kritisko masu, kuras citādi nesatiktos. · Rada vajadzību izveidot starpdisciplīnu pieejas un jaunus izglītības veidus, kuri pārsniedz disciplīnu robežas. · Novērš trūkumus tādās inovācijas jomās kā Eiropas paradokss, t. i. temati, kuros Eiropai ir spēcīga pētniecības bāze, bet slikti inovācijas darbības rezultāti. EIT projektā un plašākas ieinteresēto personu kopienas ierosināto tematu novērtējums skaidri liecināja par atšķirīgu ZIK izveides ietekmi konkrētās tematiskās jomās. Rezultātā vairāki temati tika pilnībā noraidīti, bet citiem mainīja definīciju, lai tie labāk atbilstu Eiropas un globālā konteksta specifikai attiecīgajā jomā. Ir noteiktas šādas tematiskās jomas, kurās jaunas ZIK izveidei ir vislielākais pievienotās vērtības radīšanas un reāls inovācijas atbalsta potenciāls: · Pievienotās vērtības ražošana. · Pārtika nākotnei — ilgtspējīga piegādes ķēde no resursiem līdz patērētājiem. · Inovācija veselīgai dzīvei un aktīvām vecumdienām. · Izejvielas — ilgtspējīga izpēte, ieguve, apstrāde, otrreizējā pārstrāde un aizstāšana. · Gudra, droša sabiedrība. · Pilsētvides mobilitāte. Sīkāka informācija par katru atsevišķu tematu ir sniegta faktu lapās dokumenta beigās[3]. Pamatojoties uz šiem tematiem, EIT saglabās autonomiju nākamajā ZIK atlases procesa organizēšanā. Nākamo uzaicinājumu veidot ZIK panākumi lielā mērā ir atkarīgi no skaidriem norādījumiem par gaidāmajiem rezultātiem un prasībām, kā arī termiņa, kurā ZIK pieteikuma iesniedzējiem būs iespēja sagatavoties gan juridiski, gan finansiāli pirms priekšlikuma iesniegšanas. ZIK tiks atlasītas, izmantojot sīki izstrādātus, EIT regulā definētus kritērijus, pamatojoties uz vispārējiem izcilības un inovācijas nozīmes principiem. Jebkurai atlasītajai ZIK būs jāparāda, kā tā radīs maksimālu ietekmi attiecīgajā jomā, un jāpierāda savas stratēģijas dzīvotspēja. Gatavojoties divām ZIK atlases kārtām, kuras paredzētas 2014. un 2018. gadā, pirmajai kārtai ir izvirzīti trīs temati. Atspoguļojot vajadzību piemērot pakāpenisku pieeju jaunu ZIK veidošanai, pirmo trīs tematu pamatā ir attiecīgās jomas briedums, potenciālā ietekme uz ekonomiku un sabiedrību, kā arī sinerģijas iespējas ar citām iniciatīvām. Tie ir: · Inovācija veselīgai dzīvei un aktīvām vecumdienām. · Izejvielas — ilgtspējīga izpēte, ieguve, apstrāde, otrreizējā pārstrāde un aizstāšana. · Pārtika nākotnei — ilgtspējīga piegādes ķēde no resursiem līdz patērētājiem. Otrajā kārtā 2018. gadā tiks izskatīti atlikušie temati (pilsētvides mobilitāte, pievienotās vērtības ražošana un gudra, droša sabiedrība), vienlaikus ņemot vērā nākotnē iespējamas jaunas un neparedzētas problēmas. EIT: · laicīgi sagatavos atlases procedūru ZIK otrajai kārtai 2014. gadā un — pēc pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, kā arī tās īpašo programmu un EIT novērtēšanas — otrajai kārtai 2018. gadā; · nodrošinās, ka nākamo ZIK atlases procedūru pamatnosacījumi veicina optimālu rezultātu, īpaši sniedzot skaidrus norādījumus attiecībā uz prasībām un procesiem, kā arī dodot priekšlikumu iesniedzējiem pietiekami daudz laika, lai izveidotu partnerību. 2.2. EIT ietekmes palielināšana Inovācijas veicināšana visā Savienībā Sākotnējā periodā EIT centieni galvenokārt bija vērsti uz ZIK dibināšanu. Tā kā EIT skaidri definēts mērķis ir stiprināt esošos izcilības centrus, EIT būs jānodrošina priekšrocības tām Savienības jomām, kuras tieši nepiedalās zināšanu un inovāciju kopienu darbā. Tāpēc svarīgs EIT uzdevums ir aktīvi veicināt labas prakses izplatīšanu zinību triādes integrācijas jomā, lai attīstītu kopīgo inovācijas un zināšanu apmaiņas kultūru. Nākotnē EIT jāstrādā, lai padarītu ZIK pieredzi saprotamu un ieviešamu, kā arī padarītu to par kultūru, kas var būt paraugs Eiropā un ārpus tās. Nosakot, analizējot un apmainoties ar labu praksi, kā arī jauniem pārvaldības un finansēšanas modeļiem no ZIK, EIT cenšas nodrošināt, ka EIT un ZIK radītās zināšanas tiek izplatītas un sniedz priekšrocības visiem cilvēkiem un iestādēm, tostarp arī tām, kuras tieši nepiedalās zināšanu un inovāciju kopienās. EIT var būt izšķiroša loma dažādo ZIK izmantoto pieeju sintēzē un to nodošanā jomām ar vāju inovācijas spēju, kuras citādi nevarētu izmantot EIT gūto pieredzi. Šāda ietekme nodrošinās, ka EIT pieredzes priekšrocības dos ieguldījumu inovācijas spēju attīstībā šajās jomās. Ar šo darbību ir iespējams radīt lielus ienākumus, ciktāl tās pamatā ir zināšanu un inovāciju kopienu veikums. Mācību galvenie virzītājspēki EIT līmenī var būt: uz inovāciju orientēta pētniecība jaunu uzņēmumu un jaunu uzņēmējdarbības modeļu radīšanai, intelektuālā īpašuma portfeļu pārvaldība un jaunas pieejas attiecībā uz intelektuālā īpašuma apmaiņu, uzņēmējdarbība un jauni, integrēti starpdisciplīnu izglītības veidi; inovatīva pārvaldība un finanšu modeļi, kuru pamatā ir atvērtas inovācijas vai valsts sektora iestāžu iesaistīšanas koncepcija. Tas palīdzēs EIT būt par paraugu un rīkoties kā “spēles noteicējam” Eiropas inovāciju vidē, kā arī kļūt par starptautiski atzītu inovāciju iestādi. Talantīgu cilvēku stimulēšana un piesaiste Galvenais, kas vajadzīgs veiksmīgai inovācijai, ir talantīgi cilvēki. Viens no EIT svarīgākajiem uzdevumiem ir dot iespēju talantīgiem cilvēkiem izmantot savu potenciālu pilnībā un izveidot vidi, kurā viņi var attīstīties. Izmantojot ZIK, EIT rada šādu vidi, bet tā jāpapildina ar stratēģijām, kuras paredzētas izcili talantīgu cilvēku piesaistīšanai un iesaistīšanai no vietām, kas atrodas ārpus ZIK. Tāpēc EIT ieviesīs speciālu cilvēku shēmu, lai nodrošinātu, ka talantīgi studenti, pētnieki, pedagoģiskais personāls un uzņēmēji jebkurā karjeras posmā ārpus sadarbības centriem tiks pilnībā saistīti ar iniciatīvu. Šāda shēma ne tikai nodrošinās iespēju izcili talantīgiem cilvēkiem no vietām, kas atrodas ārpus ZIK, izmantot sadarbības centros radītās inovāciju vides priekšrocības, bet arī stimulēs viņus pilnībā izmantot zināšanas un zinātību, kura gūta ārpus ZIK. Parasti EIT fondam var būt ievērojama nozīme šajā jomā. Turklāt EIT uzdevums ir piesaistīt talantīgus cilvēkus no valstīm ārpus ES. Radot spēcīgu zīmolu un veicinot stratēģiskas attiecības ar galvenajiem partneriem no visas pasaules, EIT var vairot zināšanu un inovāciju kopienu partneru pievilcību. Ciešā sadarbībā ar ZIK EIT jāizstrādā stabila starptautiskā stratēģija, kurā noteiktas un iesaistītas attiecīgās kontaktpersonas un potenciālie partneri. Šajā sakarā EIT un ZIK pilnībā jāizmanto tādas šajā jomā esošās ES iniciatīvas kā “Erasmus visiem” programma un Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības. Turklāt, sekmējot EIT absolventu tīkla izveidi, EIT var veicināt zināšanu apmaiņu, darbaudzināšanu un sakaru veidošanu. Lai atbalstītu talantīgus cilvēkus un izcilas idejas, EIT veiks tādus papildu pasākumus kā ideju konkursu organizēšana vai balvu piešķiršana, īstenojot to kā savu iniciatīvu vai sadarbībā ar vadošajiem globālajiem partneriem. EIT: · ciešā sadarbībā ar ZIK izstrādās shēmu (“EIT stipendiāti”), kura dos iespēju ļoti talantīgiem cilvēkiem no visas ES un ārpus tās iesaistīties ZIK sadarbības centru darbībās uz noteiktu laiku, tādējādi radot savstarpējus labumus gan dalībniekam, gan ZIK; · izveidos/pielāgos tiešsaistes instrumentu, lai veicinātu zināšanu apmaiņu un sakaru veidošanu visā EIT; · izveidos un atbalstīs funkcionālu un stabilu EIT/ZIK izglītības un apmācības darbību absolventu tīklu (“EIT absolventi”); · padarīs ZIK gūtās mācības un panākumus pieejamus plašai ES inovācijas kopienai un ārpus tās. To var panākt arī, izveidojot glabātuvi, kurā pieejami mācību kursi no EIT un ZIK izglītības un apmācību pasākumiem. 2.3. Jauni īstenošanas mehānismi un uz rezultātiem orientēta pārraudzība EIT ir obligāti jāveic atbildīga un saprotama vienkāršošana, lai sasniegtu efektīvus rezultātus, veicinātu inovācijas sasniegumus un iesaistītu uzņēmēju aprindas. EIT joprojām var maksimāli izmantot savu elastīgumu, lai panāktu lielāku vienkāršošanu. Kā iestāde, kura veic ieguldījumu zināšanu un inovāciju kopienās, EIT uzskata vienkāršošanu par dinamisku procesu, kas iekļauts EIT darbībā un ir ZIK atbalsta funkcijas neatņemama sastāvdaļa. Tāpēc EIT centīsies pielāgot, uzlabot un pilnveidot savus pārraudzības, ziņošanas un finansēšanas procesus un pastāvīgi meklēs iespēju vienkāršot pieeju, kura var palīdzēt ZIK apmierināt jaunās radušās vajadzības un veicināt to ietekmi. ZIK nodrošinās ideālu vietu, kur izmēģināt inovāciju finansēšanas un pārvaldības jaunās pieejas. Izmantojot ZIK eksperimentus un pieredzi, EIT īstenos vienkāršošanas programmu tādās svarīgās jomās kā līgumi, vienkāršota ziņojumu iesniegšana, vienreizējie maksājumi un vienotās likmes. Komisija cieši uzraudzīs EIT spēju īstenot iespējami vienkāršus ZIK darbību finansēšanas un pārvaldības nolīgumus un principus, pamatojoties uz EIT izstrādāto vienkāršošanas programmu. Gūto ieskatu, tostarp trūkumos, darīs zināmu nākamajām ZIK, kā arī to ietvers pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmās un shēmās. Komisija ir palielinājusi atbalstu EIT pareizas un stabilas, uz rezultātiem orientētas pārraudzības sistēmas izveidei. Šī pārraudzības sistēma nodrošinās EIT un ZIK pilnīgu pārskatatbildību, rezultātu kvalitāti, ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritāšu īstenošanā, vienlaikus ļaujot ZIK uzņēmumu dinamikai saglabāt elastīgumu. Tādējādi EIT varēs attīstīt stabilu ZIK darba rezultātu apkopošanas un analizēšanas spēju, novērtēt EIT darbības rezultātus saistībā ar tā mērķiem, kā arī izvērtēt EIT un ZIK, ņemot vērā labāko praksi Eiropas un pasaules līmenī. Sistēma būs elastīga un vajadzības gadījumā tiks pielāgota, lai ņemtu vērā EIT un ZIK darbību attīstību un izaugsmi. Ņemot vērā neatkarīga, ārēja eksperta novērtējumā paustos ieteikumus un vispārējus pārraudzības noteikumus saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, Komisija ierosināja saistībā ar EIT un ZIK izveidot EIT uz rezultātiem orientētu darbības rezultātu pārraudzības sistēmu, kura darbojas četros līmeņos: · Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” līmenis: regulāri pārrauga EIT un ZIK ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu īstenošanā. · EIT līmenis: novērtē EIT kā efektīvas un lietderīgas ES struktūras darbības rezultātus; vērtējot, ņem vērā zināšanu un inovāciju kopienām sniegto atbalstu, informatīvo, izplatīšanas un starptautisko darbību intensitāti un tvērumu, kā arī to spēju īstenot vienkāršotas procedūras. · Savstarpējais ZIK līmenis: pārrauga visu ZIK ieguldījumu EIT stratēģisko mērķu īstenošanā, kā noteikts tādā speciālā instrumentā kā EIT rezultātu apkopojums. · Atsevišķas ZIK līmenis: uzrauga atsevišķas ZIK darbības rezultātus, pamatojoties uz individuāliem mērķiem un izpildes pamatrādītājiem (KPI), kuri paredzēti atsevišķas ZIK uzņēmējdarbības plānā. ZIK izmanto dažādus uzņēmējdarbības modeļus un tirgus, un tāpēc arī dažādus nozares KPI, kuriem ir liela nozīme atsevišķas ZIK sekmīgā pārvaldībā. EIT: · izstrādās vienkāršošanas programmu, tostarp kritērijus gūto panākumu novērtēšanai, un saskaņā ar gada darbības pārskatu ziņos Komisijai par īstenošanas gaitu; nodrošinās, ka jaunos vienkāršošanas modeļus izplata visā ES un ka tiek informētas arī citas ES iniciatīvas; · sadarbībā ar Komisiju un ZIK izveidos vispārēju sistēmu, lai pārraudzītu EIT ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā; EIT ietekmi, veicot EIT un ZIK darbības; un ZIK rezultātus; EIT iekļaus informāciju par visām savām pārraudzības darbībām gada darbības pārskatā. 3. Efektīva lēmumu pieņemšana un darba nosacījumi EIT pārvaldības struktūra apvieno ZIK augšupējo pieeju un stratēģiskus norādījumus no EIT līmeņa. Tāpēc lēmumu pieņemšanai EIT līmenī jānotiek, ņemot vērā stratēģisku perspektīvu, apvienojumā ar efektīviem īstenošanas mehānismiem un sistemātisku zinību triādes dalībnieku iesaistīšanu visā Eiropā. EIT pārvaldības modelis ir apliecinājis savu vispārējo vērtību. Tomēr sākotnējā posma pieredze liecina, ka var veikt papildu pasākumus, lai palielinātu EIT lēmumu pieņemšanas un īstenošanas mehānismu efektivitāti. Attiecības starp EIT valdi, kura atbild par stratēģiskiem lēmumiem, un EIT galveno biroju, kurš atbild par īstenošanu, ir jādefinē un jāracionalizē skaidrāk. EIT galvenajam birojam būs jādefinē tās svarīgās jomas, kurās EIT jāsniedz atbalsts zināšanu un inovāciju kopienām, nodrošinot atbilstošu līdzsvaru starp atbalsta un pārraudzības funkcijām. Visbeidzot valdei jānodrošina, ka stratēģiskos lēmumos pienācīgi tiek ņemta vērā zināšanu un inovāciju kopienu, kā arī plašākas inovācijas kopienas pieredze. 3.1. EIT lēmumu pieņemšanas pilnveide un precizēšana EIT valde nosaka EIT stratēģisko virzienu un pamatnosacījumus zināšanu un inovāciju kopienām, kā arī ar to dalībnieku starpniecību sasaista EIT ar dažādām ieinteresēto personu kopienām attiecīgajā jomā. Saskaņā ar EIT uz uzņēmējdarbību orientēto pieeju lēmumu pieņemšanai jānotiek efektīvi, ātri un mērķtiecīgi. Šajā sakarā noteicošie faktori ir valdes locekļu skaits, uzbūve un procedūras. Neatkarīgu locekļu princips apvienojumā ar ierobežotu vēlēto locekļu skaitu, kuri pārstāv ZIK, ir apliecinājis savu vērtību un dod iespēju savākt zinātību no visas zinību triādes. Sākotnējais modelis ar 18 vēlētiem locekļiem un vēl nesen iesaistītajiem 4 papildu ZIK pārstāvjiem tomēr ir parādījis, ka tā iespējas ir ierobežotas. Valdes samazināšanas rezultātā lēmumu pieņemšana notiks efektīvāk un samazināsies papildu administratīvās izmaksas. Visbeidzot, papildu efektivitāti var gūt, atkal pievēršot EIT valdes uzmanību tās pamatuzdevumam — stratēģisko norādījumu sniegšanai. Turklāt turpināsies saskaņotības nostiprināšana ar citām ES iniciatīvām, izmantojot plašu apspriešanos ar Eiropas Komisiju par trīsgadu darba programmu. Informācija par EIT un ZIK no EIT trīsgadu darba programmas ļaus novērtēt un nodrošināt papildināmību ar pārējām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sadaļām un citām Savienības politikas jomām un instrumentiem. Visas šīs izmaiņas ir iekļautas grozītajā EIT regulā, kura pievienota SIP. EIT valdes lēmumus īsteno EIT galvenais birojs direktora vadībā, kurš ir atbildīgs par EIT darbībām. Tādējādi galvenais birojs atspoguļo uz rezultātiem orientēto EIT un ZIK būtību, kas arī ir vienkāršošanas procedūru virzītājspēks. Vienlaikus EIT galvenais birojs pilnveido spēju sistemātiski saņemt zināšanu un inovāciju kopienās gūtās mācības un padarīt tās pieejamas plašākai inovāciju kopienai. Laika gaitā EIT galvenais birojs kļūs par labas prakses glabātuvi un reālu zināšanu partneri politikas veidotājiem. EIT galvenā biroja uzdevums ir talantīgu speciālistu piesaiste un saglabāšana. Lai piesaistītu talantīgākos cilvēkus un labākās prasmes, EIT birojs definēs skaidru cilvēkresursu stratēģiju, tostarp iespējas, kuras pārsniedz tiešas nodarbinātības iespējas, piemēram, pārcelšana vai pagaidu piesaiste, veicinot regulāru apmaiņu ar personālu un praktikantiem starp izcilām inovācijas, pētniecības un izglītības iestādēm no ES un pārējās pasaules. EIT: · izmantojot gudru cilvēkresursu stratēģiju, tostarp iekšējus un ārējus atzinumus un iekšējas pārvaldības procedūras, nodrošinās EIT kā atsauces iestādes attīstību inovatīvas pārvaldības jomā; · veiks konkrētus pasākumus, lai turpinātu veicināt atklātības un pārredzamības kultūru. 3.2. Ieguldīšana zināšanu un inovāciju kopienās: EIT un ZIK attiecības Mijiedarbība starp EIT un ZIK ir ne tikai ZIK veiksmīgas darbības pamatā, bet arī savstarpēja mācību procesa pamatā, kurš dod iespēju EIT būt par jaunu inovācijas modeļu izmēģinājuma vietu. Lai nodrošinātu ZIK ar atbilstošiem pamatnosacījumiem, EIT visos procesa posmos jāsniedz skaidri un saskaņoti norādījumi, kuri vienlaikus nedrīkst būt pārāk preskriptīvi. Lai sasniegtu maksimālu efektivitāti, mijiedarbībai starp EIT galveno biroju un ZIK jābūt sistemātiskai un balstītai uz uzticību. Tas jāveicina gan līgumattiecībām starp EIT un ZIK, gan organizatoriskajiem pasākumiem. Uzņemoties plašākas, nevis tikai administratora funkcijas, EIT galvenais birojs optimizēs savas darbības struktūras, lai virzītu ZIK uz maksimāliem darbības rezultātiem un padarītu tos plaši pieejamus. Efektivitātes pieaugums jāsasniedz nevis atsevišķas ZIK līmenī, bet nodrošinot vairākus centralizētus pakalpojumus un funkcijas. Tā kā visas ZIK strādā ar konkrētiem tematiem, vairākiem elementiem ir transversāls raksturs, un tieši tā EIT var nodrošināt reālu pievienoto vērtību. Šāda zināšanu sniedzēja funkcija var attiekties uz EIT galveno biroju, tam kļūstot par informācijas koordinētāju un kontaktpersonu resursu jomā, piemēram, lai veicinātu savstarpējo ZIK apmaiņu un mācīšanos, sekmētu attiecības ar ES iestādēm un citām svarīgām organizācijām, tādām kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), vai konkrētos transversālos jautājumos, piemēram, konsultācijas intelektuālā īpašuma jomā, tehnoloģiju un zināšanu pārnese, kritēriji, kuru pamatā ir labākā starptautiskā prakse, vai gaidāmo notikumu un prognožu pētījumu veikšana, lai noteiktu EIT un ZIK turpmākās darbības virzienu. EIT kopā ar ZIK jālemj, kā šos uzdevumus var veikt visefektīvāk. Šajā sakarā ir ļoti svarīgi, ka EIT un zināšanu un inovāciju kopienas izveido dzīvotspējīgus mehānismus sistemātiskai sadarbībai transversālo jautājumu jomā. EIT: · nodrošinās skaidrus un saskaņotus norādījumus attiecībā uz gaidāmajiem rezultātiem, pienākumiem un atbildību visā ZIK dzīves ciklā; · ciešā sadarbībā ar ZIK veidos EIT galvenā biroja spēju, lai veicinātu savstarpēju ZIK apmaiņu un mācīšanos; · sniegs vairākus pakalpojumus zināšanu un inovāciju kopienām horizontālos jautājumos, kas var palielināt efektivitāti, kā arī īstenos citus uzņēmuma politikas virzienus tādā pašā nolūkā. 3.3. Ieinteresēto personu iesaistīšana Savstarpēja mācīšanās un aktīva apmaiņa ar citām iniciatīvām ir EIT pasākumu stūrakmens, pārbaudot jaunus inovācijas modeļus. Tāpēc EIT jāizmanto esošā labā prakse un ārējs atzinums, lai kļūtu par tādu inovācijas references iestādi, par kādu tas cenšas būt. Tāpēc ir svarīgi, ka valde pieņem lēmumus, pamatojoties uz vietējo inovācijas dalībnieku ieskatu un vajadzībām, kā arī plašāka Eiropas regulējuma kontekstā. Lai veidotu atvērtības un ārējas iesaistīšanās kultūru, EIT var aktīvi veicināt jaunu inovāciju apgūšanu un to pieņemšanu sabiedrībā kopumā. Tāpēc EIT tieši iesaistīs dalībvalstis un citas ieinteresētās personas no visas inovācijas ķēdes, radot labvēlīgu ietekmi abām pusēm. Lai nodrošinātu, ka šāda apspriešana un apmaiņa notiek sistemātiski, EIT ieinteresēto personu foruma izveidošana, kura apvienotu plašāku transversālajos jautājumos ieinteresēto personu kopienu, var būt atbilstošs instruments, lai nodrošinātu divvirzienu, interaktīvu saziņu. Ieinteresētās personas būs valsts un reģionālo iestāžu pārstāvji, organizētas interešu un individuālas struktūras no uzņēmējdarbības, augstākās izglītības un pētniecības aprindām, kopu organizācijas, kā arī citas ieinteresētās personas no visas zinību triādes. Ieinteresēto personu foruma organizēšana ir iekļauta grozītajā EIT regulā, kura pievienota SIP. Turklāt aktīva apspriešanās ar citām ES iestādēm, kuras piedalās procesā no paša sākuma, īpaši ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, palīdzēs palielināt sinerģiju un savstarpēju mācīšanos ar citām ES iniciatīvām. EIT: · izveidos pastāvīgu EIT ieinteresēto personu forumu, lai veicinātu savstarpējo mācīšanos un mijiedarbību ar plašāku inovācijas kopienu visā zinību triādē, kā arī ietverot valsts un reģionālās iestādes. Šajā kontekstā tīmekļa platforma var palīdzēt veicināt dalībnieku mijiedarbību; · sistemātiski izmantos esošās universitāšu asociācijas, uzņēmumus, pētniecības organizācijas un kopu organizācijas kā platformu zināšanu apmaiņai un rezultātu izplatīšanai; · izveidos mehānismu, lai turpinātu veicināt sinerģiju starp EIT/KIC un citām ES iniciatīvām, tādām kā EIT, ZIK un Eiropas Komisijas attiecīgo dienestu gada sanāksme. 4. Finansiālo vajadzību un finansējuma avotu aprēķins 2014.–2020. gadam 4.1. Gudra ZIK finansēšanas modeļa nostiprināšana EIT izstrādāja sākotnējo finansēšanas modeli, kura pamatā ir apvienotas esošo izcilo organizāciju stiprās puses un resursi; EIT finansējums darbojas kā katalizators, lai izmantotu un apkopotu papildu finanšu līdzekļus no vairākiem valsts un privātiem partneriem. Pamatojoties uz to, EIT nodrošina vidēji līdz 25 % no kopējā ZIK finansējuma, bet atlikušos vismaz 75 % ir jāsaņem no avotiem ārpus EIT. Tas ietver ZIK partneru pašu ieņēmumus un līdzekļus, kā arī valsts finansējumu valsts, reģionālā un ES līmenī, īpaši pašreizējos un nākotnes struktūrfondus, kā arī Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu. Pēdējā no gadījumiem ZIK (vai daži tās partneri) piesakās finansējumam saskaņā ar attiecīgajiem programmu noteikumiem un uz līdzvērtīgiem nosacījumiem ar citiem pieteikuma iesniedzējiem. ZIK parteru ieguldījums nav klasiskā dotācijas līdzfinansējuma prasība, bet gan priekšnoteikums, lai nodrošinātu esošo organizāciju minimālo iesaistīšanās līmeni un to finanšu ieguldījumu ZIK. Šī augšupējā pieeja garantē ZIK partneru ciešu apņemšanos, stimulē ieguldīšanu un sekmē strukturālās un organizatoriskās pārmaiņas ZIK partneru vidū un citur. Sākotnējo ZIK pieredze liecina, ka nozare ir finansiāli gatava īstenot ZIK uzņēmējdarbības plānus un ka ZIK budžeta daļa no nozares partneriem veido no 20 % līdz 30 % no kopējā ZIK gada budžeta. Turklāt ZIK ir spējusi saskaņot un apvienot papildu valsts finansējuma plūsmas, kuras citādi nebūtu pieejamas (piemēram, Vācijas valdība ir nolēmusi uzticēt izglītības iniciatīvas “Software Campus” pārvaldību zināšanu un inovāciju kopienai IKT laboratorijas ar budžetu EUR 50 miljoni, kurš gan no valsts, gan privātiem avotiem saņemts 5 gadu periodam). EIT finansējums ir paredzēts tikai “ZIK pievienotās vērtības darbībām”, īpaši darbībām, kuras palīdz integrēt zinību triādes (izglītība, pētniecība un inovācija) politiku un partnerus visos ZIK saskaņā ar ZIK uzņēmējdarbības plānos paredzētajiem mērķiem un prioritātēm. Jo īpaši tas ietver ZIK izglītības, uzņēmējdarbības un uzņēmumu veidošanas projektus, kuri papildina ieguldījumu izveidotajās darbībās (piemēram, esošajos pētniecības projektos). No EIT ieguldījuma jāsedz arī ZIK administrācijas, pārvaldības un koordinācijas darbību izdevumi. Pirms pilna apjoma darbības sasniegšanas ZIK iziet dažādus attīstības posmus, kuros kopējais budžets ir atšķirīgs. Pašā sākumā, ZIK absorbcijas spēja ir relatīvi neliela, bet tā pakāpeniski palielinās nākamajos gados. Pēc sākotnējā izveides posma, kurš ilga divus gadus, ZIK budžeti ir ievērojami palielinājušies un salīdzinoši īsā laikā var piesaistīt ievērojamu jaunu līdzekļu daudzumu no esošiem un jauniem partneriem. Lai sasniegtu kritisko masu un panāktu ietekmi Eiropas līmenī, ZIK gada budžets pilna apjoma darbības laikā būs no EUR 250 līdz EUR 450 miljoniem atkarībā no katras atsevišķas ZIK stratēģijas, partnerības un tirgus potenciāla. Tā kā ZIK nebūs pilnīgi finansiāli neatkarīgas no EIT, tās tiks mudinātas sasniegt ilgtspēju vidējā termiņā, piemēram, samazināt atkarību no EIT finansējuma, veicot papildu nostiprināšanu un paplašināšanu. EIT turpinās nodrošināt finansējumu konkrētām ZIK pievienotās vērtības darbībām, kurās EIT ieguldījums dod ievērojamus ienākumus, piemēram, izglītība, uzņēmumu veidošana, sadarbība, informēšana un izplatīšana. Pašlaik EIT finansē zināšanu un inovāciju kopienas tikai ar dotācijām. Nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (MFF 2014.–2020. gadam) var tikt izveidoti jauni finanšu mehānismi, izmantojot aizņemto līdzekļu instrumentus. Kā iestāde, kura veic ieguldījumu zināšanu un inovāciju kopienās, EIT uzmanīgi vēros šos notikumus un mudinās ZIK piekļūt šiem ieguldījumiem un pilnībā tos izmantot, vajadzības gadījumā sekmējot un koordinējot šo piekļuvi. 4.2. EIT budžeta vajadzības Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam EIT budžeta vajadzības ir EUR 3,1 miljardi, un to pamatā ir trīs galvenie elementi: izdevumi esošo trīs ZIK nostiprināšanai, pakāpeniskai jaunu ZIK veidošanai attiecīgi 2014. un 2018. gadā, kā arī izplatīšanas un informatīviem pasākumiem, un administratīvie izdevumi. Apmēram EUR 1,69 miljardi (53,15 % no kopējā EIT budžeta) paredzēti, lai finansētu 2009. gadā izveidotās ZIK, kuras jau darbojas pilnā apjomā; EUR 1,01 miljards (31,81 %) paredzēti ZIK otrajai kārtai (izveides un attīstības posmam) un EUR 259,75 miljoni (8,16 %) — trešajā kārtā izveidotajām ZIK. Tāpēc plānotais EIT budžets zināšanu un inovāciju kopienām laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 2,9 miljardi (93,13 % no EIT kopēja budžeta 2014.–2020. gadam). Izmantojot EIT spēcīgo “sviras efektu”, sagaidāms, ka ZIK piesaistīs papildu EUR 8,89 miljardus no citiem valsts un privātiem avotiem. EIT arī iesaistīsies vairākos izplatīšanas un informatīvajos pasākumos, piemēram, EIT stipendiju programmā, kura ievērojami palielina EIT darbības ietekmi visā Eiropā. Turklāt vairāki transversāli atbalsta un uzraudzības pakalpojumi nodrošinās ZIK darbību pievienotās vērtības un efektivitātes pieaugumu. Īstenojot un pilnveidojot šīs darbības, EIT jāievēro stratēģija, kuras mērķis ir augsts efektivitātes koeficients, piemēram, maksimālā ietekme jāsasniedz, izmantojot neapgrūtinošus mehānismus. Šo darbību īstenošanai ir vajadzīgi apmēram 141,76 miljoni (4,4 %) no EIT budžeta. Ja EIT ir pionieris jaunu atklātas inovācijas un vienkāršošanas modeļu jomā, tas jāatspoguļo arī tā pieejā administratīviem jautājumiem. EIT galvenajam birojam jākļūst par vienkāršotu organizāciju, kura vajadzības gadījumā ievēro stratēģisku pieeju attiecībā uz zinātības izmantošanu, vienlaikus neradot nevajadzīgas, smagnējas un pastāvīgas struktūras. Administratīvie izdevumi, kurus veido personāla, administratīvās, infrastruktūras un darbības izmaksas, laika gaitā nepārsniegs 2,4 % no EIT budžeta. Daļu no administratīvajiem izdevumiem segs uzņēmējvalsts Ungārija, piešķirot bezmaksas biroja telpas līdz 2030. gada beigām, kā arī ikgadēju ieguldījumu EUR 1,5 miljonu apmērā personāla izmaksām līdz 2015. gada beigām. Pamatojoties uz iepriekš minēto, administratīvie izdevumi 2014.–2020. gadā būs apmēram EUR 77 miljoni. 3. grafiks. Budžeta vajadzību sadalījums Precīzs sadalījums tiek sniegts finanšu pārskatā, kurš pievienots priekšlikumam par EIT regulas grozījumiem. Nākamās MFF laikā EIT tiks finansēts no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, kurā tam paredzēti EUR 2,8 miljardi. Turklāt EIT saņems ieguldījumu aptuveni 2,5 % apmērā no EIT kopēja budžeta no Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas, kuras saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas lēmumu ir iesaistītās valstis. Faktu lapa Nr. 1. Pievienotās vērtības ražošana 1. PROBLĒMA Viena no galvenajām Eiropas inovāciju programmā noteiktajām problēmām, kura jārisina arī saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ir ES dalībvalstu konkurētspēja globālajā tirgū. Viena no nozarēm, kurā šī problēma ir īpaši neatliekama, ir ražošana. Eiropas valstīs ražošanā ir vērojama liela spriedze: augoša konkurence no citām attīstītām valstīm, zemas ražošanas izmaksas jaunattīstības valstīs un izejvielu nepietiekamība rada spiedienu uz Eiropas ražošanas uzņēmumiem. Vienlaikus pastāv papildu faktori, kuri rada pārmaiņas ražošanas nozarē: jaunas tirgus un sabiedrības vajadzības, strauja zinātnes un tehnoloģijas, vides un ilgtspējas prasību attīstība. Viens no iespējamiem šo problēmu risinājumiem ir “augstvērtīga (jeb pievienotās vērtības) ražošana”. Šis jēdziens attiecas uz integrētu sistēmu, kurā iekļauj preču, produktu un pakalpojumu ražošanas ciklu, izplatīšanu un apstrādi pēc ekspluatācijas beigām, piemērojot uz klientu un lietotāju orientētu inovācijas sistēmu. Tā vietā, lai konkurētu izmaksu jomā, pievienotās vērtības ražotāji rada vērtību, piedāvājot inovatīvu produktu/pakalpojumu, panākot procesa izcilību, sasniedzot augstu zīmola atpazīstamību un/vai dodot ieguldījumu ilgtspējīgā sabiedrībā[4]. Ražošanas nozarei ir ļoti svarīga nozīme attiecībā uz ekonomiku, sabiedrību un vidi. Ražošanas nozare 2010. gadā veidoja 15,4 % no ES IKP un vairāk nekā 33 miljonus darbavietu[5].. Šie skaitļi palielinātos par 37 %, ja tiktu ietvertas arī tādas nozares kā enerģijas ražošana, celtniecība un ar to saistītie pakalpojumi. Vienlaikus ražošana radīja arī apmēram 25 % no atkritumiem, 23 % no siltumnīcefekta gāzēm un 26 % no Eiropā radītā slāpekļa oksīda. Ņemot to vērā, ir skaidrs, ka vispārējiem mērķiem ražošanas jomā jāietver Eiropas konkurētspējas pieaugums globālajā tirgū, kā arī ilgtspējīgāku un videi nekaitīgāku ražošanas procesu attīstība. 2. NOZĪME UN IETEKME ZIK pievienotās vērtības ražošanas jomā palīdzēs izpildīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātes attiecībā uz ražošanas un pārstrādes attīstību, kā arī tās īpašo mērķi “pārveidot esošos rūpnieciskās ražošanas veidus zināšanu ietilpīgās, ilgtspējīgās, zemas oglekļa emisijas, starpnozaru ražošanas un pārstrādes tehnoloģijās, lai realizētu inovatīvus produktus, procesus un pakalpojumus”. Tāda ZIK piesaistīs ieguldījumus un ilgtermiņa saistības no uzņēmējdarbības jomas, kā arī paplašinās un radīs jaunus tirgus. Tā var pildīt īpašu funkciju, lai atbalstītu Eiropas Tehnoloģiju platformas (ETP) stratēģiskās pētniecības programmā “Manufuture” noteiktās darbības: · produktu un pakalpojumu ar pievienoto vērtību izstrāde; · jaunu uzņēmējdarbības modeļu izstrāde; · uzlabotu ražošanas tehnisko procesu izstrāde; · jaunizveidotas ražošanas zinātnes un tehnoloģijas; · esošo pētniecības un izglītības infrastruktūru pārveide, lai atbalstītu pasaules līmeņa ražošanu. Atbalstot jaunu produktu, pakalpojumu, uzņēmējdarbības modeļu un ražošanas procesu izstrādi, uzsvars ir jāliek uz ilgtspēju, resursu samazināšanu un energoapgādes trūkumiem, pozitīvas ietekmes uz vidi palielināšanu, kā arī jāveicina pozitīva ietekme uz ekonomiku un sabiedrību. Šāda pieejā tiks ietverti enerģijas un izejvielu efektivitātes procesi un iekārtas, atjaunojamās enerģijas avoti un/vai gudrās enerģētikas izmantošana, tādējādi radot ievērojamu atkritumu un emisiju samazinājumu. Veicinot ilgtspējīgākas, resursu ziņā efektīvākas un konkurētspējīgākas ražošanas izstrādi un ieviešanu, ZIK sekmēs ražošanas un patērētāju uzvedības maiņa un jārada sistēmiska ietekme. ZIK pievienotās vērtības ražošanas jomā var būt arī ļoti svarīga nozīme un ietekme reģionālā līmenī: reģionālā līmenī ZIK galvenie uzdevumi būs savstarpēji saistītu tādu reģionālu kopu izveides veicināšana, kurās notiek pārnese un sadarbība vietējā līmenī, kompetences attīstība augsta līmeņa ražošanas tehnoloģiju jomā un izcilības veidošana ražošanas tehnoloģiju jomā. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš tiem reģioniem, kurus visvairāk skāris ražošanas spējas samazinājums, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Viena no galvenajām problēmām attiecībā uz iepriekš minēto mērķu sasniegšanu ir augsti kvalificēta darbaspēka pieejamība pietiekamā daudzumā un kvalitātē. Tāpēc šajā jomā ZIK būtu svarīga izglītības vides pārveidošanas nozīme. Radot ciešākas saiknes starp tiem, kuri pieprasa prasmes, un izglītības iestādēm, ZIK veicinās kopīgu pēcdiploma grādu, pēcdiploma profesionālās apmācības un reālas ražošanas kursu īstenošanu. Pievienotās vērtības ražošanas jomā izveidota ZIK būs vērsta arī uz spēju palielināšanu. Tas attiecas ne tikai uz nodrošinājumu ar augsti kvalificētu darbaspēku, bet arī uz iespēju izveidot ZIK kā starpdisciplīnu prasmju un kompetences mijiedarbības un veicināšanas forumu, īpaši attiecībā uz vairāku svarīgu pamattehnoloģiju apvienošanu, kā ierosināja svarīgu pamattehnoloģiju jautājumu augsta līmeņa grupa (KETs)[6]. Šā temata ZIK izmantos savu potenciālu, lai apvienotu dažādus dalībniekus un ieinteresētās personas šajā plašajā starpdisciplīnu nozarē, tostarp vērtību ķēdes iepriekšējos un nākamos elementus. Tas attiecas uz pārstrādes nozarēm (piemēram, metāla vai ķīmisko rūpniecību), kuras ir nepastarpināti saistītas ar pievienotās vērtības ražošanas vērtību ķēdi. 3. SINERĢIJA UN PAPILDINĀMĪBA AR ESOŠAJĀM INICIATĪVĀM Kā iepriekš aprakstīts, ZIK papildinās vairākas iniciatīvas ES, dalībvalstu un nozaru asociāciju līmenī. Papildus jau minētajai ETP “Manufuture” ZIK var veidot saiknes ar Eiropas Tehnoloģiju platformām viedo sistēmu integrēšanai un ar kopīgo tehnoloģiju ierosmi (JTI) iegulto datorsistēmu jomā. Nākotnes rūpnīcu publiskā un privātā partnerība (PPP), kā arī vairāki pamatprogrammu projekti būs piemēroti sadarbības partneri. ZIK jāņem vērā saistībā ar ETP definētās pētniecības prioritātes un rīcības plāni, kā arī JTI, PPP un pamatprogrammas projektos veiktais pētniecības darbs šajā jomā. Līdzīgi, tā saistīsies arī ar CIP (Konkurētspējas un jauninājumu programma) ekoloģiskās inovācijas projektiem, kurus paredzēts ieviest tirgū un kuru pieredze ilgtspējīgas ražošanas jomā tiek pilnveidota. Šo pieredzi turpinās izmantot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kontekstā, proti, sabiedriskās problēmas kontekstā attiecībā uz klimatu, resursu efektivitāti un izejvielām. Jāņem vērā arī sinerģija ar vides tehnoloģiju pārbaudes (ETV) izmēģinājuma programmu, kuras mērķis ir veicināt augstvērtīgu vides tehnoloģiju ieviešanu, sniedzot trešās puses apstiprinājumu par to darbību. ZIK pievienotās vērtības ražošanas jomā var kļūt par savienojuma punktu sinerģijas pasākumiem ar Eiropas Tehnoloģijas pētniecības padomi, kura Pamattehnoloģiju jautājumu augsta līmeņa grupa iesaka izmantot tehnoloģijas pētniecības un inovācijas izcilības veicināšanai. Šajā jomā izveidota ZIK papildinās šīs darbības, pievēršoties starpdisciplīnu darbībām zinību triādē, liekot uzsvaru uz izglītību, kas vērsta uz uzņēmējdarbību. 4. NOBEIGUMS Iepriekš izklāstīto problēmu risināšanai vislabāk piemērota ir tāda ZIK, kura galveno uzmanību pievērš visu ar ražošanu saistīto ieinteresēto personu integrācijai un liek uzsvaru uz izglītības programmas pārveidošanas nozīmi šajā jomā. Tā atbilst arī kritērijiem, kuri noteikti ZIK tematu atlasei SIP: · ZIK risina svarīgu ekonomisku un sabiedrisku problēmu, ar kuru saskaras Eiropa (ES dalībvalstu konkurētspējas palielināšana globālajā tirgū un ilgtspējīgāka un videi nekaitīgāka ražošanas procesa izstrādes veicināšana), kā arī veicina stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu gudras un ilgtspējīgas izaugsmes jomā. · ZIK pielāgojas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktajām prioritātēm un papildina citas ES darbības šajā jomā. · Tās pamatā var būt stabila ražošanas nozare, kuru ZIK piesaistīs. · Tā piedāvā iespējas īstenot dažādus jaunus produktus, pakalpojumus un uzņēmējdarbības modeļus, un, galvenokārt, tā palīdzēs apmierināt lielo pieprasījumu pēc kvalificēta darbaspēka šajā nozarē. · Tai ir sistēmiska pieeja, kuras īstenošanai jāveic starpdisciplīnu darbs, kā arī jāattīsta jauna veida izglītība, kura pārsniedz disciplīnu robežas. · Tā apvienos izcilu pētniecības, inovācijas, izglītības un apmācības jomu ieinteresēto personu kritisko masu visā vērtību ķēdē, kas citādi nenotiktu. · Tā risinās Eiropas paradoksu, jo izmantos ES spēcīgo pētniecības bāzi un atradīs jaunas inovatīvas pieejas, lai nodrošinātu konkurētspējīgāku, ilgtspējīgāku un resursu ziņā efektīvāku ražošanas nozari. Faktu lapa Nr. 2. Pārtika nākotnei — ilgtspējīga piegādes ķēde no resursiem līdz patērētājiem 1. PROBLĒMA Globālā pārtikas aprite saskaras ar sarežģītu problēmu kopumu. Attiecībā uz pieprasījumu stāvokli raksturo pieaugošs iedzīvotāju skaits pasaulē, augošs dzīves līmenis (īpaši jaunajās jaunietekmes valstīs), kas rada pieprasījumu pēc daudzveidīgāka, kvalitatīva uztura, tādējādi radot nepieciešamību pēc papildu pārtikas ražošanas. ANO prognozēja, ka 2050. gadā pārtikas pieprasījums palielināsies par apmēram 70 %[7]. Vienlaikus strauja bioenerģētikas nozares paplašināšanās palielina pieprasījumu pēc blakusproduktiem, kuri tiek iegūti pārtikas ražošanas procesā. Attiecībā uz piedāvājumu globālā klimata pārmaiņas palielina spiedienu uz pārtikas ražošanu un pārtikas piedāvājumu. Turklāt vairākas pārtikas ražošanas sistēmas pasaulē nav ilgtspējīgas. Neveicot pārmaiņas, globālā pārtikas sistēma turpinās degradēt vidi un apdraudēt pasaules spēju saražot pārtiku nākotnei. Šīs problēmas īpaši izceļas saistībā ar patērētāju attieksmi un bažām, jo ražošanas virzītājspēks ir patērētāji un tirgi. Pārtikas patēriņa jautājums ir kļuvis īpaši sarežģīts divās pēdējās desmitgadēs. Patērētāji pieprasa pārtikas produktus, kas būtu par pieejamu cenu, dažādi, augstas kvalitātes un ērti, un atbilstu viņu gaumei un vajadzībām. Bažas par dažādiem jautājumiem, sākot no pārtikas nekaitīguma un vides aizsardzības līdz pat tādiem ētiskiem apsvērumiem kā godīgas tirdzniecības prakse vai dzīvnieku labturība, turpina palielināties, un to rezultātā pieaug patērētāju grupu prasības attiecībā uz politisku rīcību. Visbeidzot, pārtikas patērēšanas paradumiem (tostarp attiecībā uz pārtikas atkritumiem) var būt ievērojama ietekme uz patērētāju veselību un labklājību, kā arī primāro ražošanu un vidi. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” vēršas pret minēto sarežģītību un definē problēmas, kuras attiecas uz šo nozari: “Problēma ir nodrošināt nekaitīgas un kvalitatīvas pārtikas un bioloģisku produktu apriti, kā arī ilgtspējīga bioloģisko resursu pārvaldību, veicinot gan lauku, gan piekrastes teritoriju attīstību un Eiropas bioloģiskās ražošanas konkurētspēju, vienlaikus saglabājot sauszemes un jūras ekosistēmu, samazinot atkarību no fosilā kurināmā, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām, kā arī veicinot bezatkritumu saimniekošanu.” 2. NOZĪME UN IETEKME ZIK ilgtspējīgas piegādes ķēdes jomā palīdzēs izpildīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātes, proti, tās, kuras noteiktas sabiedrības problēmas “Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un bioekonomika” kontekstā. Turklāt šī tematiskā joma ir ļoti nozīmīga arī, ņemot vērā ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. Pārtikas nekaitīguma un nodrošinājuma jautājums attiecas gandrīz uz visām mūsu ekonomikas un sabiedrības jomām, kurās bieži vajadzīgas regulatīvas darbības. Pārtikas rūpniecība ir vislielākā ražošanas nozare Eiropā, un tai ir svarīga loma Eiropas ekonomikas attīstībā. Tomēr Eiropas pārtikas un dzērienu nozares konkurētspēja ir apdraudēta. Pēdējā desmitgadē, saskaroties ar konkurenci no tādām valstīm ar strauji augošu ekonomiku kā Ķīna, Indija un Brazīlija, Eiropas globālā tirgus daļa ir samazinājusies no 25 % līdz 21 %. Tā kā arvien palielinās Eiropas pārtikas nozares nespēja konkurēt tikai izmaksu jomā, tai jārada pievienotā vērtība, ražojot veselīgākus, ilgtspējīgākus un resursu ziņā efektīvākus produktus, ja tā vēlas novērst šo samazinājumu. Jārīkojas, lai nodrošinātu pret klimata pārmaiņām noturīgu un ilgtspējīgu globālo pārtikas sistēmu, vienlaikus apmierinot pieaugošo pārtikas pieprasījumu, ņemot vērā ierobežojumus saistībā ar pieejamo zemi un arvien mazākiem zivju krājumiem, aizsargājot dabisko vidi un cilvēku veselību. Šajā jomā ZIK pievērsīs galveno uzmanību pārtikas apritei. Šis uzsvars īpaši labi iederas ZIK holistiskajā pieejā. Tajā paredzēts resursu ieguldījums ķēdes sākuma posmā (mēslojums u. c.), pārtikas ražošanā, pārstrādē, iepakošanā un izplatīšanā; un tas beidzas pie patērētājiem, kuriem jākļūst par ZIK īpašu prioritāti (pārtikas atkritumu samazināšana, veselīgs uzturs u. c.). Mērķis ir nodrošināt efektīvāku un iedarbīgāku pārtikas aprites sistēmu, vienlaikus palielinot visu šīs ķēdes daļu ilgtspēju un izsekojamību. Risinot pārtikas aprites problēmu ar ZIK, būs iespēja ne tikai atrisināt dažas svarīgas ekonomiskas un sabiedriskas problēmas Eiropā, bet arī piesaistīt ieguldījumu un ilgtermiņa saistības no uzņēmumiem — proti, attiecībā uz jaunu un inovatīvu tehnoloģiju, procesu un zināšanu izmantošanu, lai uzlabotu ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, pārstrādi, iepakošanu un izplatīšanu, samazinātu atkritumu apjomu un veicinātu labāku uzturu. Izmantojot integrētu pieeju, šajā jomā ZIK varēs ietekmēt nozares pieeju, lai galveno uzmanību pievērstu uz patērētāju orientētai inovācijai. Tas atbildīs jauno uzņēmējdarbības modeļu potenciālam un tirgus stratēģijai, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta patērētāju vajadzībām un tendencēm un kas balstās uz uzlabotu informētību pārtikas ķēdē, kura var palīdzēt saskaņot inovāciju un tehnoloģiju iespējas ar patērētāju interesēm un tādējādi radīt jaunas uzņēmējdarbības iespējas. Šajā jomā ZIK būs liela nozīme pārtikas aprites lielās sadrumstalotības novēršanā. Tā sapludinās izcilu pētniecības, inovācijas, izglītības un apmācības jomu ieinteresēto personu kritisko masu visā ķēdē. Visi ķēdes elementi (primārā ražošana, pārtikas ražošana, pārtikas pārstrādātāji, mazumtirgotāji, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi un patērētāji) ir cieši saistīti cits ar citu nākotnes inovāciju koncepcijā. ZIK nodrošinās vajadzīgo sistēmisko un starpdisciplīnu pieeju, lai risinātu šos jautājumus. Šajā jomā ZIK galvenā pievienotā vērtība būs tās nozīme pašreizējās prasmju un cilvēkresursu nepietiekamības novēršanā. Pašlaik, iespējams, puse no Eiropas pārtikas un dzērienu ražošanas uzņēmumiem saskaras ar zinātniska un kvalificēta darbaspēka trūkumu. Tas rada šķērsli inovācijai šajā nozarē. ZIK risinās šo jautājumu, integrējot izglītību citās zinību triādes nozarēs. Vienlaikus tas dos iespēju atbalstīt jaunus izglītotus, uzņēmīgus cilvēkus, kuri spēj izstrādāt jaunas inovatīvas tehnoloģijas un veidot uzņēmumus. Šim uzsvaram uz uzņēmējdarbību ir īpaša nozīme pārtikas nozarē, kurā darbojas daudz MVU. Saskaņā ar šo tematu galvenais ZIK panākumu apdraudējums ir saistīts galvenokārt ar vajadzīgās papildu inovācijas pamatnosacījumiem, kurus zināšanu un inovāciju kopienas tieši nenosaka. Ilgtspējas palielināšanai visā pārtikas apritē var būt vajadzīgi daži grozījumi regulā, piemēram, lai iekļautu pārtikas ražošanas izmaksas. Tāpēc zināšanu un inovāciju kopienām jāsaistās ar notiekošajām ES un valstu inovācijas un politikas darbībām šajos jautājumos (skatīt nākamo iedaļu). 3. SINERĢIJA UN PAPILDINĀMĪBA AR ESOŠAJĀM INICIATĪVĀM ES ir pilnībā iesaistījusies šajā jomā. ZIK jāveicina pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sabiedriskās problēmas “Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un bioekonomika” risināšana. Tai ir īpaši jāsadarbojas ar ierosināto Eiropas inovācijas partnerību (EIP) “Ražība lauksaimniecībā un ilgtspēja”. Tā kā minētajā partnerībā tiks uzsvērta saiknes veidošana starp mūsdienīgu pētniecību un praktisku inovāciju, ZIK jāveido īpaša papildināmība attiecībā uz tādiem svarīgiem izglītības jomas dalībniekiem kā uzņēmēji un patērētāji. Jāveic saskaņošana arī ar kopīgo plānošanas ierosmi “Lauksaimniecība, pārtikas nodrošinājums un klimata pārmaiņas”, kura apvienos valsts pētniecības pasākumus, lai integrētu pielāgošanos, mazināšanu un pārtikas nodrošinājumu lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zemes izmantošanas nozarēs. Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds sekmē vides un sociālo ilgtspēju zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, tādējādi uzsverot vajadzību pēc tehniskiem risinājumiem un jaunām uzņēmējdarbības prasmēm šajās jomās, ievērojot patērētāju uzvedības attīstību un sniedzot iespējas sinerģijai. Līdzīgi saskaņošana būs iespējama arī ar nesen uzsāktajām JPI “Veselīga pārtika veselīgai dzīvei” un “Klimata pētniecības apvienošana Eiropā”, kā arī ar Eiropas tehnoloģiju platformām attiecīgajās jomās (īpaši platformu “Pārtika dzīvei”) vai ar vairākiem Septītās pamatprogrammas projektiem. Līdzīgi, tā saistīsies arī ar CIP (Konkurētspējas un inovācijas programma) ekoloģiskās inovācijas projektiem, kurus paredzēts ieviest tirgū un kuru viena no prioritārajām jomām ir pārtika un dzērieni. Šo pieredzi turpinās izmantot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kontekstā, proti, sabiedriskās problēmas kontekstā attiecībā uz klimatu un resursu efektivitāti. Šajā jomā ZIK papildinās šīs darbības, jo tai jāpievērš galvenā uzmanība starpdisciplīnu darbībām zinību triādē, liekot ievērojamu uzsvaru uz inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, uzņēmējdarbības izglītību, kā arī patērētāju jautājumiem. 4. NOBEIGUMS Iepriekš izklāstīto problēmu risināšanai vislabāk piemērota ir tāda ZIK, kura galveno uzmanību pievērš pārtikas apritei. Tā atbilst arī kritērijiem, kuri noteikti ZIK tematu atlasei: · ZIK risina svarīgu ekonomisku un sabiedrisku problēmu (vajadzību nodrošināt elastīgu un ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, vienlaikus apmierinot pieaugošo pārtikas pieprasījumu, ņemot vērā ierobežojumus pieejamās zemes jomā, aizsargājot dabisko vidi un cilvēku veselību), kā arī veicina stratēģijas “Eiropa 2020” un tās mērķu īstenošanu klimata un enerģijas, nodarbinātības, inovācijas un izglītības jomās. · ZIK pielāgojas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktajām prioritātēm un papildina citas ES darbības pārtikas nozarē, īpaši EIP “Ražība lauksaimniecībā un ilgtspēja”. · ZIK spēj piesaistīt ieguldījumu un ilgtermiņa saistības no uzņēmumiem un piedāvā iespējas dažādu jaunu produktu un pakalpojumu īstenošanai — proti, attiecībā uz jaunu un inovatīvu tehnoloģiju, procesu un zināšanu ieviešanu, lai palielinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, pārstrādi, iepakošanu un izplatīšanu, samazinātu atkritumu apjomu un veicinātu labāku uzturu. · Tā rada ilgtspējīgu un sistēmisku ietekmi, ko var izmērīt, ņemot vērā jaunus izglītotus uzņēmējus, jaunas tehnoloģijas un jaunus uzņēmumus. Tā veicinās jaunas tehnoloģiskas izstrādes, kā arī efektīvākas un ilgtspējīgākas ražošanas sistēmas. · Tās mērķis ir pārvarēt pārtikas aprites lielo sadrumstalotību un uzlabot izsekojamību, un tā apvienos izcilas pētniecības, inovācijas, izglītības un apmācības jomu ieinteresēto personu kritisko masu visā ķēdē. · Tāpēc rodas vajadzība veikt starpdisciplīnu darbu, iesaistot tādas zināšanu jomas kā agronomija, ekoloģija, bioloģija, ķīmija, uzturs un sociālekonomika. · Tā risinās Eiropas paradoksu, jo atradīs jaunas inovatīvas pieejas, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku un efektīvāku piegādes ķēdi un uzlabotu pārtikas nodrošinājumu. Faktu lapa Nr. 3. Inovācija veselīgai dzīvei un aktīvām vecumdienām 1. PROBLĒMA Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība ir galvenās sabiedriskās problēmas, kuras ir noteiktas un tiks risinātas saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Jebkuras šīs problēmas risināšanai paredzētās darbības visaptverošs mērķis ir uzlabot visu gadagājumu Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti un saglabāt veselības un sociālās aprūpes sistēmas ekonomisko ilgtspēju, ņemot vērā augošās izmaksas, cilvēkresursu samazināšanos un iedzīvotāju gaidas attiecībā uz vislabāko iespējamo aprūpi. Ar veselības un sociālās aprūpes nozari saistīto problēmu ir daudz, un tās ir savstarpēji cieši saistītas. Tās ir gan hroniskas slimības (sirds un asinsvadu slimības, vēzis, diabēts) kopā ar lieko svaru un aptaukošanos, infekciju slimībām (HIV/AIDS, tuberkuloze) un neirodeģeneratīvām slimībām (augošās iedzīvotāju novecošanas ietekmē), gan sociālā atstumtība, labklājības mazināšanās, pieaugoša pacientu atkarība no formālās un brīvprātīgās aprūpes, kā arī daudzkārtēja vides faktoru ietekme, kura rada nezināmas ilgtermiņa sekas attiecībā uz veselību. Turklāt šķēršļi jaunu atklājumu, produktu un pakalpojumu piemērošanai, izmantošanai un ieviešanai traucē efektīvi reaģēt uz šīm problēmām. Reaģējot uz minētajām problēmām, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir izvirzīts mērķis “atbalstot pētniecības un inovācijas darbības, nodrošināt labāku veselību, dzīves kvalitāti un labklājību visiem iedzīvotājiem. Šajās darbībās galvenā uzmanība tiks pievērsta veselības saglabāšanai un veicināšanai visas dzīves laikā un slimību profilaksei; spējai novērst, ārstēt un apieties ar slimību un invaliditāti; aktīvu vecumdienu atbalstam; ilgtspējīgas un efektīvas aprūpes nozares izveides veicināšanai.” 2. NOZĪME UN IETEKME ZIK veselīgas dzīves un aktīvu vecumdienu inovācijas jomā palīdzēs izpildīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātes, proti, tās, kuras noteiktas sabiedrības problēmas “Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība” kontekstā. Šai tematiskajai jomai ir liela nozīme no sabiedrības un valsts politikas viedokļa. Veselīgas dzīves un aktīvu vecumdienu jautājums attiecas gandrīz uz visām mūsu dzīves un sabiedrības jomām, kurās bieži vajadzīgas regulatīvas darbības. Veselības un sociālās aprūpes nozarei ir liela nozīme no sociāli ekonomiskās perspektīvas, jo tā ir viena no nozarēm, kurai tiek tērēts visvairāk naudas (valsts un privātas)[8], un šī nozare ne tikai piedāvā iespējas ekonomikas un tehnoloģiskai inovācijai, bet tai ir arī liels sociālās inovācijas potenciāls. Sociāli ekonomisko nozīmi palielina arī fakts, ka Eiropa gūst labumu no ievērojamas farmācijas nozares klātbūtnes un attīstītām veselības un sociālās aprūpes sistēmām, kuras nodrošina ar darbu miljoniem cilvēku visā ES. Šī nozare ir arī viena no lielākajām augsto tehnoloģiju ražošanas nozarēm ES. Izaugsmes potenciāls šajās jomās ir ļoti augsts, jo novecojoša sabiedrība nozīmē palielinātu kopējo pieprasījumu pēc aprūpes, kā arī produktiem un pakalpojumiem, kuri nodrošina neatkarīgu dzīvi. Jāņem vērā arī tādas nozares kā tūrisms. Liela daļa novecojošo iedzīvotāju pieder pie paaudzes, kas parasti ceļo, joprojām vēlas ceļot un kuriem ir augstas prasības attiecībā uz kvalitāti, tādējādi palielinot pieprasījumu pēc pieejamiem pakalpojumiem (transporta, viesnīcām, izklaidēm u. c.). Pieejamāki tūrisma pakalpojumi var palielināt visas nozares konkurētspēju un veicināt turpmāku novecojošo iedzīvotāju iekļaušanu. ES izmanto priekšrocības, kuras sniedz pasaules līmeņa pētniecība un izglītība šajā jomā. Daudzās ES valstīs darbojas izcilas pētniecības infrastruktūras un institūti, kuri nodrošina pievilcīgu bāzi nozares iesaistīšanai EIT plānotajās darbībās. Ar veselīgu dzīvi saistītas problēmas ir aktuālas visā Eiropā. Reakcija, kuru var nodrošināt ZIK, paredz intensīvu sadarbību starp izcilām, daudzdisciplīnu un daudznozaru grupām ar dalībniekiem no visām zinību triādes nozarēm (pētniecības, uzņēmējdarbības un izglītības). Šajā tematā ZIK jārada pievienotā vērtība, saistot darbības inovācijas un augstākās izglītības jomā ar jau esošo izcilo pētniecības bāzi. Tādējādi ZIK īpaši pievērsīsies augstākās izglītības mācību programmu izstrādei, jaunu prasmju pilnveidei (kuras vajadzīgas, piemēram, tehnoloģiju izstrādē, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē), uzņēmējdarbības aspektu stiprināšanai, lai veicinātu uz uzņēmējdarbību orientēta darbaspēka attīstības stimulēšanu šajā jomā, lai atbalstītu jaunu produktu un pakalpojumu izstrādi, kā arī lai stiprinātu esošās vērtību ķēdes vai pat radītu jaunas. Minētie produkti un pakalpojumi, kurus varētu izstrādāt ZIK, var pārsniegt tehnoloģiju lietojuma robežas (piemēram, lai ārstētu, kodētu, standartizētu un interpretētu datus tādās jomās kā vēzis, sirds un asinsvadu slimības; vai instrumenti riska novērtēšanai un agrīnai atklāšanai) un var radīt jaunas sociālās inovācijas koncepcijas, piemēram, dzīvesveida pārvaldības un uztura uzlabošanai, aktīvas un neatkarīgas dzīves veicināšanai vecāka gadagājuma cilvēkiem draudzīgā vidē vai ekonomiski ilgtspējīgu aprūpes sistēmu uzturēšanai. Pievēršot galveno uzmanību Eiropas veselības un sociālās aprūpes sistēmas sistēmiskajiem aspektiem un aktīvu vecumdienu atbalstam, šajā tematiskajā jomā ZIK jāietver arī ciešāka sadarbība starp specializētiem lieliem un maziem uzņēmumiem plašākai zināšanu apritei. Turklāt īpaša pievienotā vērtība, kuru ZIK var nodrošināt šajā jomā, ir radošu partnerību izveide vietējā līmenī, kam ir īpaši liela nozīme pakalpojumu nozarē. Izmantojot integrējošu pieeju zinību triādei, ZIK veselīgas dzīves un aktīvu vecumdienu jomā dos lielu ieguldījumu Eiropas paradoksa risināšanā: radot pievienoto vērtību ES izcilajai zinātniskajai pētniecībai un pārvēršot to inovatīvos produktos un pakalpojumos, kā arī jaunās uzņēmējdarbības iespējās un tirgos. Šajā tematā galvenais ZIK panākumu apdraudējums ir saistīts galvenokārt ar vajadzīgās papildu inovācijas un politikas regulatīviem pamatnosacījumiem, kuriem var būt nepieciešami pielāgojumi, ko zināšanu un inovāciju kopienas tieši neveic[9]. Tāpēc zināšanu un inovāciju kopienām jāsaistās ar esošajām ES un valstu inovācijas un politikas darbībām šajos jautājumos (skatīt nākamo iedaļu). 3. SINERĢIJA UN PAPILDINĀMĪBA AR ESOŠAJĀM INICIATĪVĀM Jautājumi, kas saistīti ar veselību un aktīvām vecumdienām, tiek plaši atbalstīti daudzās ES iniciatīvās. Šādas iniciatīvas papildus veselības nozarei ietver plašu politikas jomu klāstu, piemēram, ekonomika, drošība un vide. Tāpēc tās dod netiešu ieguldījumu tādu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu izpildē kā pētniecība un attīstība/inovācija, nodarbinātība un sociālā iekļaušana. ZIK veselīgas dzīves un aktīvu vecumdienu inovācijas jomā cieši sadarbosies ar izmēģinājuma Eiropas inovācijas partnerību (EIP) “Aktīvas un veselīgas aktīvu vecumdienas”. Tā ņems vērā konkrētas darbības, kuras iekļautas EIP stratēģiskajā inovāciju plānā, un veicinās savu mērķu īstenošanu. Tā veidos papildināmību ar galvenajiem izglītības un apmācības jomas dalībniekiem, kā arī attiecībā uz unikāla strukturēta praktizējošu speciālistu tīkla nodrošināšanu, kurš paredzēts, lai noteiktu pamatnosacījumus un labāko praksi attiecībā uz politikas, regulatīviem vai standartizācijas jautājumiem, kuri ietekmē nozari. EIP kontekstā ZIK šajā jomā var veicināt arī Pirmtirgus iniciatīvu — e-veselība, kuras mērķis ir stimulēt inovatīvu e-veselības risinājumu tirgu, galveno uzmanību pievēršot politikas instrumentiem (standartizācijai, sertifikācijas sistēmai un publiskajam iepirkumam). Tiks veicināta saskaņošana arī ar kopīgo plānošanas ierosmi (JPI), lai atbalstītu Alcheimera un citu neirodeģeneratīvu slimību pētniecību, kā arī ar JPI “Ilgāks mūžs, labāka dzīve — demogrāfisko izmaiņu iespējas un problēmas”. Šajā jomā ZIK paātrinās un veicinās izcilas valsts pētniecības izmantošanu, kuru apvienojušas minētās kopīgās plānošanas ierosmes, un tādējādi cīnīsies pret sadrumstalotību inovācijas vidē. ZIK darba pamatā būs un tā izmantos tādu iniciatīvu galvenos pētniecības rezultātus kā kopīgā tehnoloģiskā ierosme inovatīvu zāļu jomā un pamatprogrammas pētniecības projekti, kuros aplūkota šī tematiskā joma (piemēram, veselības pētniecības programma vai IKT pētniecības darbības veselības un novecošanas jomā), lai atbalstītu tehnoloģiju pārnesi un komercializāciju, izmantojot izcilu talantu uzņēmējdarbības jomā. Līdzīgi, tā arī saskaņos savu darbību ar Interaktīvas automatizētas dzīvesvides kopīgo programmu un Konkurētspējas un jauninājumu programmu. Visbeidzot, šajā jomā ZIK papildinās šīs darbības, jo tā pievērsīs galveno uzmanību starpdisciplīnu darbībām zinību triādē, liekot ievērojamu uzsvaru uz inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, kā arī uzņēmējdarbības izglītību. 4. NOBEIGUMS ZIK, kura galveno uzmanību pievērš inovācijas jautājumiem veselīgas dzīves un aktīvu vecumdienu jomā, ievēro ZIK tematu atlasei izvirzītos kritērijus: · ZIK risina svarīgu ekonomisku un sabiedrisku problēmu (veselība mūža garumā un labklājība visiem, vienlaikus saglabājot ekonomiski ilgtspējīgas aprūpes sistēmas), kā arī veicina stratēģijas “Eiropa 2020” un tās mērķu īstenošanu nodarbinātības, inovācijas, izglītības un sociālās iekļaušanas jomās. · ZIK pielāgojas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktajām prioritātēm un papildina citas ES darbības veselības un sociālās aprūpes jomā, īpaši EIP “Aktīvas un veselīgas aktīvu vecumdienas”. · Tā var izmantot spēcīgu pētniecības bāzi stabilā ražošanas nozarē, kuru ZIK piesaistīs. ZIK spēj piesaistīt ieguldījumu un ilgtermiņa saistības no uzņēmumiem, kā arī piedāvā iespējas īstenot dažādus jaunus produktus un pakalpojumus. · Tā risinās Eiropas paradoksu, jo izmantos ES spēcīgo pētniecības bāzi un atradīs jaunas inovatīvas pieejas, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti un Eiropas iedzīvotāju dzīvi, kā arī saglabātu veselības un sociālās aprūpes sistēmas ekonomisko ilgtspēju. · Tā rada ilgtspējīgu un sistēmisku ietekmi, ko var izmērīt, ņemot vērā jaunus izglītotus uzņēmējus, jaunas tehnoloģijas un jaunus uzņēmumus. Tā veicinās jaunas tehnoloģiskas izstrādes un sociālo inovāciju. · Tās mērķis ir pārvarēt visas veselības un sociālās aprūpes nozares lielo sadrumstalotību, un tā apvienos izcilas pētniecības, inovācijas, izglītības un apmācības jomu ieinteresēto personu kritisko masu visā nozarē. · Tai ir sistēmiska pieeja, un tāpēc rodas vajadzība veikt starpdisciplīnu darbu, iesaistot tādas zināšanu jomas kā medicīnu, bioloģiju, psiholoģiju, ekonomiku, socioloģiju, demogrāfiju, IKT. Faktu lapa Nr. 4. Izejvielas[10] — ilgtspējīga izpēte, ieguve, apstrāde, otrreizējā pārstrāde un aizstāšana 1. PROBLĒMA Mūsdienu sabiedrība ir pilnībā atkarīga no piekļuves izejvielām. Piekļuve izejvielām par pieņemamu cenu ir būtiska efektīvai ES ekonomikas darbībai. Tomēr neatjaunojamu dabas resursu samazināšanās, nemitīgi augošs iedzīvotāju skaits un strauji augošs patēriņa līmenis jaunattīstības valstīs palielina planētas pieprasījumu pēc izejvielām un dabas resursiem. Šie ir daži no faktoriem, kuru dēļ nākamajās dekādēs tiek prognozēts dabas resursu patēriņa pieaugums. Kā norādīts resursu efektivitātes ceļvedī un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, mums jācenšas nodrošināt Eiropas ekonomikai un labklājībai vajadzīgo izejvielu pieejamību un piekļuvi tām, vienlaikus īstenojot resursu ziņa efektīvu ekonomiku, kura atbilst iedzīvotāju vajadzībām apstākļos, kad viņu skaits strauji aug, bet ekoloģiskās iespējas nav neizsmeļamas. 2. NOZĪME UN IETEKME Šī tematiskā joma ir ļoti nozīmīga, ņemot vērā ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. Izejvielām ir liela nozīme attiecībā uz pasaules ekonomiku un dzīves kvalitāti; resursu efektivitātes palielināšana būs būtiska, lai nodrošinātu izaugsmi un darbavietas Eiropā. Tā dos lielas ekonomiskas priekšrocības, uzlabos ražību, samazinās izmaksas un veicinās konkurētspēju. Tā kā ES piemīt izcilība pētniecības jomā un tajā atrodas dažādi izcilības centri, tā var darīt daudz vairāk, lai to izmantotu šajā prioritāšu jomā. ZIK ir īpaši labi piemērota šim mērķim. Pielāgojoties citām ES darbībām, šajā jomā ZIK jāpievērš galvenā uzmanība zināšanu centru un zinātības centru atbalstīšanai akadēmiskās, tehniskās un praktiskās izglītības un pētniecības jomā, aptverot ilgtspējīgu virszemes, pazemes un dziļjūras ieguvi, materiālu pārvaldību, otrreizējās pārstrādes tehnoloģijas, materiālu aizvietošanu un izejvielu ģeopolitisko tirdzniecību. ZIK jākļūst par Eiropas izcilības centru brokeri un starpniecības centru minētajos tematos, kā arī jāvada ES rūpniecībai stratēģiski svarīga pētniecības programma. Tāpēc un lai palielinātu darbību ietekmi, kā arī izvairītos no dublēšanas ar ES darbībām, tostarp EIP izejvielu jomā, ZIK nodrošinās papildu cilvēkkapitālu (t. i. apmācības, izglītība), kurš vajadzīgs inovatīvu tehnoloģiju izmēģinājuma darbībām tādās jomās kā (piemēram, demonstrējumu iekārtas) zemes un jūras izpēte, ieguve un pārstrāde, savākšana un otrreizējā pārstrāde. Vienlaikus ZIK varēja izvirzīt mērķi kļūt par tehnoloģiju pionieri, veidojot izmēģinājuma shēmas, kā arī inovatīvu procesu un risinājumu demonstrējumus, tostarp, piemēram, izmantojot ekonomiski pievilcīgus un ilgtspējīgus alternatīvos materiālus, kuri ES ir stratēģiski svarīgi. Tāpēc tas var pakāpeniski veicināt esošo tirgu paplašināšanos un jaunu tirgu rašanos, proti, ilgtspējīgas ieguves un pārstrādes, materiālu pārvaldības, otrreizējās pārstrādes tehnoloģiju un materiālu aizvietošanas jomās. Būs jānovērtē ietekme un jāizstrādā inovatīvi un rentabli pielāgošanas un riska novēršanas pasākumi, īpaši attiecībā uz sensitīvām teritorijām, piemēram, Arktikā. Šajā jomā ZIK būs ļoti svarīgi pārvarēt šķērsli saistībā ar tehnoloģiju trūkumu. Tehniskā inovācija ir vajadzīga daudzu papildu tehnoloģiju izstrādei, lai mainītu tradicionālās derīgo izrakteņu un izejvielu vērtības ķēdes. Šajā jomā jāturpina darbs, lai izstrādātu jaunus procesus, kā arī optimizētu un komercializētu esošās zināšanas šajā jomā. ZIK uzņēmējdarbības pieeja ir īpaši piemērota šī jautājuma risināšanai. ZIK izejvielu jomā pievienotās vērtības elements ir arī tās ieguldījums nozares ierobežoto sakaru veidošanas iespēju problēmas risināšanā. Tā kā iesaistītas ļoti atšķirīgas pētniecības jomas, pastāv ierobežotas iespējas atrast pētniekus dažādās tematu jomās un izmantot savstarpējas ideju apmaiņas un sadarbības priekšrocības, lai veicinātu rentablu, zemas oglekļa emisijas, videi nekaitīgu risinājumu rašanos. Sakaru veidošana ZIK ietvaros un ieinteresēto personu apvienošana no zinību triādes trīs plaknēm visā vērtību ķēdē veicinās šo trūkumu pārvarēšanu. Tas dos iespēju veicināt gan tehnoloģijas, zināšanu un zinātības nodošanu, gan sniegt pētniekiem, studentiem un uzņēmējiem zināšanas un prasmes, kuras ir vajadzīgas, lai īstenotu inovatīvus risinājumus un pārvērstu tos jaunās uzņēmējdarbības iespējās. 3. SINERĢIJA UN PAPILDINĀMĪBA AR ESOŠAJĀM INICIATĪVĀM ES ir noteikusi šo prioritāšu jomu kā vienu no lielajām problēmām. ZIK veicinās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sabiedriskās problēmas risināšanu, proti, attiecībā uz izejvielām un resursu efektivitāti. Tā veicinās ierosinātās EIP izejvielu jomā īstenošanu. EIP izejvielu jomā nodrošinās vispusīgus apstākļus, kuros veicināt pielāgojumus un sinerģiju starp esošajiem pieprasījuma un piedāvājuma noteiktajiem pētījumiem un inovācijas instrumentiem, kā arī politiku šajā jomā. Tas ietvers uz tehnoloģiju vērstas darbības, kā arī noteiks pamatnosacījumus un labāko praksi attiecībā uz politikas, regulatīviem vai standartizācijas jautājumiem, kuri ietekmē inovāciju šajā nozarē vai saistībā ar problēmu. Šajā jomā ZIK veidos papildināmību ar galvenajiem izglītības jomas dalībniekiem, kā arī attiecībā uz unikāla strukturēta praktizējošu speciālistu tīkla nodrošināšanu. Tā nodrošinās stabilu pamatu citu ar inovāciju saistītu darbību atbalstam, kuras veiks saistībā ar EIP, kā arī panākumiem, kuru gūšanai ir vajadzīgs cilvēkkapitāls. Tā arī palīdzēs EIP noteikt pamatnosacījumus un labāko praksi attiecībā uz politikas, regulatīviem vai standartizācijas jautājumiem, kuri ietekmē šo nozari. ZIK lielā mērā izmantos un kapitalizēs vairāku Septītās pamatprogrammas pētniecības projektu rezultātus, kuros tiek aplūkots šis temats, jo īpaši tajos projektos, kuri tiek finansēti saistībā ar nanozinātni, nanotehnoloģijām, materiāliem un jaunām ražošanas tehnoloģijām, kā arī vides tematiem. Līdzīgi, tā saistīsies arī ar CIP (Konkurētspējas un jauninājumu programma) ekoloģiskās inovācijas projektiem, kurus paredzēts ieviest tirgū un kuru viena no prioritārajām jomām ir materiālu otrreizēja pārstrāde. Šo pieredzi turpinās izmantot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kontekstā, proti, sabiedriskās problēmas kontekstā attiecībā uz darbību klimata jomā, resursu efektivitāti un ilgtspējīgu izejvielu piegādi. Šajā jomā ZIK jāpapildina šīs darbības, jo tai jāpievērš galvenā uzmanība starpdisciplīnu darbībām zināšanu trīsstūrī, liekot ievērojamu uzsvaru uz inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, kā arī uzņēmējdarbības izglītību. 4. NOBEIGUMS Šajā jomā ZIK ir vispiemērotākā, lai risinātu iepriekš minētās problēmas. Tā atbilst arī kritērijiem, kuri noteikti ZIK tematu atlasei SIP: · ZIK risina svarīgu ekonomisku un sabiedrisku problēmu, ar kuru saskaras Eiropa (inovatīvu risinājumu izstrāde rentablai, zemas oglekļa emisijas un videi nekaitīgai izpētei, ieguvei, apstrādei un izejvielu otrreizējai pārstrādei), kā arī veicina stratēģijas “Eiropa 2020” un tās mērķu īstenošanu klimata un enerģijas, nodarbinātības, inovācijas un izglītības jomās. · ZIK pielāgojas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktajām prioritātēm un papildina citas ES darbības izejvielu jomā, īpaši EIP izejvielu jomā. · ZIK spēj piesaistīt ieguldījumu un ilgtermiņa saistības no uzņēmumiem, kā arī piedāvā iespējas dažādiem jauniem produktiem un pakalpojumiem — proti, ilgtspējīgas ieguves un pārstrādes, materiālu pārvaldības, otrreizējās pārstrādes tehnoloģiju un materiālu aizvietošanas jomā. · Tā rada ilgtspējīgu un sistēmisku ietekmi, ko var izmērīt, ņemot vērā jaunus izglītotus uzņēmējus, jaunas tehnoloģijas un jaunus uzņēmumus. Tā piedāvā iespējas radīt sociālo vērtību, cenšoties sasniegt ilgtspējas mērķi visā produkta dzīves ciklā, efektīvāk izmantojot izejvielas, uzlabojot otrreizējo pārstrādi un izejvielu reģenerāciju. · Tā ietver spēcīgu izglītības elementu, kurš nav pieejams citās iniciatīvās un apvieno to ar izcilu pētniecības un inovācijas jomu ieinteresēto personu kritisko masu. · Tāpēc rodas vajadzība veikt starpdisciplīnu darbu, iesaistot tādas zināšanu jomas kā ģeoloģija, ekonomika, vides zinātne, ķīmija, mehānika un daudzas rūpniecības jomas (celtniecība, autobūve, aviācija, mehānismi un darba mašīnas, kā arī atjaunojamā enerģija). · Tā risinās Eiropas paradoksu, jo Eiropā ir spēcīga pētniecības bāze un vāja inovācijas darbība šajā jomā. Tā piedāvā inovācijas iespējas ilgtspējīgas ieguves un materiālu pārvaldības jomā. Aizvietošana un otrreizējā pārstrāde var veicināt turpmākas izmaiņas nozarē un sekmēt ieguldījumu darbības, radot jaunus produktus, pakalpojumus un piegādes ķēdes pieejas. Faktu lapa Nr. 5. Gudra, droša s