Islande joprojām ir izolēta sistēma jaunās elektroenerģijas direktīvas (Direktīva 2009/72/EK) nozīmē, jo tai nav pārrobežu savienojumu. Elektroenerģijas patēriņš Islandē pašlaik pārsniedz patēriņu, kāds raksturo mazu, izolētu sistēmu iepriekšējās elektroenerģijas direktīvas (Direktīva 2009/72/EK) 2. panta 26. punkta nozīmē. Pašreizējais gada patēriņš ir aptuveni 17 TWh, savukārt robežvērtība mazām, izolētām sistēmām ir 3 TWh 1996. gadā. Tomēr tā sistēmas daļa, kura apkalpo mājsaimniecības un mazākus rūpnieciskos patērētājus, joprojām ir samērā neliela, jo ir aptuveni 320 000 iedzīvotāju un 124 000 mājsaimniecību, kas kopā ar mazajiem rūpnieciskajiem patērētājiem patērē apmēram 20 % no visas saražotās elektroenerģijas. Tāpēc šo sistēmu veido mazi sadales sistēmas operatori, kuriem ir samērā maz darbinieku un attiecīgi neliels tīkla darbību apjoms, t.i., situācija ir tāda pati kā piemērojot Direktīvu 2003/54/EK. Tāpēc joprojām spēkā ir apsvērums, ka gadījumā, ja pēc direktīvas spēkā stāšanās ir būtiskas problēmas šādu sistēmu darbībā, vajadzētu būt iespējai piemērot atkāpi no attiecīgajiem noteikumiem, kā attiecībā uz Islandi atļauts saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK. Tādēļ Maltai piešķirtā iespēja atkāpties no 26., 32. un 33. panta būtu jāpiešķir arī Islandei.

11. pantā izklāstītās procedūras ietvaros dalībvalstis lūdz Komisijas atzinumu par to, vai ir izpildītas nodalīšanas prasības un vai sertifikācijas piešķiršanas gadījumā netiek apdraudēta Kopienas energoapgādes drošība. Saskaņā ar EEZ līguma 1. protokola 4. punkta d) apakšpunktu Komisijas funkcijas, kas saistītas ar verificēšanas vai apstiprināšanas, informēšanas, paziņošanas vai apspriešanās procedūrām un līdzīgiem jautājumiem, attiecībā uz EBTA valstīm tiek veiktas saskaņā ar to kopīgi noteiktām procedūrām. Enerģētikas jomā EBTA Uzraudzības iestādes uzdevums ir īstenot ES tiesību aktos paredzētās procedūras.

Tā kā ir paredzēts pielāgojums, ar kuru 11. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto energoapgādes drošības noteikumu izslēdz no noteikumiem, kas jāņem vērā saskaņā ar EEZ līgumu, EBTA Uzraudzības iestāde šo kritēriju nevar ņemt vērā, sniedzot atzinumu EBTA valstīm. Tāpēc arī šajā ziņā ir ierosināts pielāgojuma teksts.

Ierosinātais pielāgojuma teksts:

“EBTA valstīm nepiemēro 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu, 11. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 11. panta 7. punktu.”

49. panta 2., 4., 5. un 6. punkts — jauni un izolēti tirgi

Pamatojums

Norvēģija: Ierosinātā pielāgojuma pirmajā punktā ir precizēts, ka saistībā ar EBTA valstīm EBTA Uzraudzības iestāde veiks Komisijas uzdevumu.

Ierosinātā pielāgojuma otrais punkts ietver īpašu pielāgojumu attiecībā uz esošu infrastruktūru Norvēģijā. Šis pielāgojums ir skaidrojams ar to, ka Norvēģija līdz 2014. gada aprīlim tika klasificēta kā “jauns tirgus” saskaņā ar Direktīvu 2003/55. Lai gan Norvēģijai vairs nav šā statusa, Norvēģijas iekšējais dabasgāzes tirgus ir neliels un joprojām veidošanās posmā. Dabasgāzes sadales infrastruktūras attīstība ir notikusi tikai dažās ģeogrāfiski ierobežotās teritorijās, kuras nav savstarpēji savienotas.

Attiecībā uz divām ģeogrāfiski ierobežotām teritorijām ir pieprasīts atbrīvojums saskaņā ar 49. panta 4. un 5. punktu. Abās teritorijās tika veikti ieguldījumi infrastruktūrā, kamēr Norvēģijai bija jauna tirgus statuss, un līdz ar to nav tikuši iesniegti atkāpes pieprasījumi. Turklāt joprojām tiek izskatītas jaunu ieguldījumu un tirgus izaugsmes iespējas abās teritorijās. Tādējādi direktīvas pilnīga īstenošana radītu ievērojamas problēmas, mazinot stimulus turpmākiem ieguldījumiem jaunā gāzes infrastruktūrā. Pielāgojumi nodrošinās paredzamus un stabilus pamatnosacījumus jauniem ieguldījumiem gāzes infrastruktūrā. Infrastruktūras vecums abās šajās teritorijās pilnībā atbilst 49. panta 5. punktā norādītajiem laika ierobežojumiem atkāpes piešķiršanai.

Abās ģeogrāfiski ierobežotajās teritorijās atbrīvojumi no noteikumiem, kas saistīti ar sadali, tiek uzskatīti par vajadzīgiem. Tiek ierosināta atkāpe no 32. panta, jo trešo personu pilnīga piekļuve vājinātu stimulus ieguldījumiem infrastruktūras turpmākā attīstībā. Ņemot vērā tirgus attīstības agrīno stadiju, tostarp attiecīgās infrastruktūras ierobežoto lielumu un vecumu, un nesamērīgo slogu, kas būtu saistīts ar noteikumu paredzēšanu SSO, ir ierosināts atbrīvojums no pienākuma norīkot SSO saskaņā ar 24. pantu – ir ņemts vērā arī tas, ka attiecīgais SSO saskaņā ar priekšlikumu darbotos sistēmā bez trešo personu piekļuves. Atkāpes no 24. panta piemērošanas rezultātā no 25., 26. un 27. panta izrietošās saistības nepiemēro. Atkāpes no 32. panta piemērošanas rezultātā ir ierosināta atkāpe no 31. panta.

Ģeogrāfiskās teritorijas, kurās ir nepieciešams piemērot atkāpes, ir norādītas pielāgojuma tekstā. Pagaidu atkāpes norādītajām teritorijām attiecas gan uz esošiem, gan uz nākotnes projektiem teritorijās līdz pat 20 gadu ilgā laikposmā no brīža, kad attiecīgajā teritorijā, izmantojot infrastruktūru, pirmo reizi tika piegādāta gāze. Norvēģijas valsts regulatīvā iestāde ik pēc pieciem gadiem izskatīs nepieciešamību piemērot atkāpes, un Norvēģija informēs EEZ Apvienoto komiteju un EBTA Uzraudzības iestādi par pārskatīšanas rezultātiem. Divu mēnešu laikā EBTA Uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumu, ar kuru pieprasa Norvēģijas valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu. Norvēģijas valsts regulatīvā iestāde izpilda EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu viena mēneša laikā un par to informē attiecīgi EEZ Apvienoto komiteju un EBTA Uzraudzības iestādi.

Abu Norvēģijas ģeogrāfiski ierobežoto teritoriju apraksts

Hordaland. Hordaland reģionā dabasgāze ir pieejama vietējai izmantošanai Kollsnes izpētes un ieguves rūpnīcā. Kamēr Norvēģijai bija jauna tirgus statuss saskaņā ar Direktīvu 2003/55, ar šo piekļuves punktu savienoto infrastruktūru attīstīja dabasgāzes uzņēmums Gasnor, kurš ir arī pašreizējais operators. Tīklam ir pieslēgti un dabasgāzi savām darbībām izmanto daži rūpnieciskie klienti.

Jæren un Ryfylke. Jæren un Ryfylke reģionos dabasgāzes uzņēmums Lyse Neo ir izveidojis sadales tīklu, kas sastāv no 620 km cauruļvadu ar aptuveni 1700 pieslēgtiem klientiem. Gāzi tīklam piegādā no Kårstø izpētes un ieguves rūpnīcas, un tas apkalpo galvenokārt rūpnieciskos klientus un dažus lietotājus pakalpojumu nozarē. Sadales tīkls tika veidots laikā, kad Norvēģijai bija jauna tirgus statuss saskaņā ar Direktīvu 2003/55. Lyse Neo ir tīkla operators.

Lihtenšteina: Lihtenšteinai pašlaik ir piešķirta atkāpe no Direktīvas 2003/55/EK 9. pantā paredzētajiem nodalīšanas noteikumiem. Tas ir saistīts ar Lihtenšteinas īpatnībām (tā ir ļoti neliela, bet rūpnieciski augsti attīstīta valsts ar aptuveni 36 000 iedzīvotāju, 14 000 mājsaimniecību un 33 000 darbvietu), kā arī ar Lihtenšteinas gāzes tirgus īpašo situāciju.

Lihtenšteinā ir tikai viens gāzes uzņēmums, LGV, kuram ir piekļuve tikai vienam 26 km garam augstspiediena gāzes vadam (projektēts 70 bar spiedienam). Sākot no šā cauruļvada un izmantojot vietējos cauruļvadu tīklus, LGV apkalpo aptuveni 4045 galapatērētāju. LGV nodarbojas tikai uz gāzes tirdzniecību un gāzesvadu tīkla izbūvi, jo pašai Lihtenšteinai nav dabasgāzes resursu.

Pašreizējos apstākļos pārvades sistēmas operatora, kurš darbojas Lihtenšteinā, nodalīšana būtu nesamērīgs pasākums, jo īpaši, ņemot vērā Direktīvas 2009/73/EK 26. panta 4. punktu. Saskaņā ar šo noteikumu sadales sistēmas operatora nodalīšana nav jāveic, ja ir mazāk nekā 100 000 sistēmai pieslēgtu klientu. Tāpēc Direktīvas 2009/73/EK 9. pantu Lihtenšteinai nepiemēro.

Ierosinātais pielāgojuma teksts:

“Direktīvas 49. panta 4. punktā vārdu “Komisiju” un 5. punktā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa attiecīgi kā “EBTA Uzraudzības iestādi” un “EBTA Uzraudzības iestāde”.”