2020. gada ES pētniecības un izstrādes ieguldījumu rezultātu pārskats parādīja, ka 421 uzņēmums, kas atrodas ES, veido 20,9 % no kopējās pētniecības un izstrādes un ka to ieguldījumi pētniecībā un izstrādē pieaug jau desmito gadu pēc kārtas, un tas ir pieaugums autobūves, IKT un veselības aprūpes nozarēs. “Zaļo ieguldījumu” tendences saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) ir īpaši daudzsološas.

Augstākās izglītības organizācijas joprojām ir lielākā saņēmēju grupa (39,4 % no visiem saņēmējiem), savukārt 24,73 % no ES finansējuma saskaņā ar prioritātēm “Vadošā loma rūpniecībā” un “sabiedrības problēmu risināšana” saņem MVU.

Turklāt 400 miljoni EUR no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” InnovFin ir piešķirti, lai paātrinātu vakcīnu izstrādi (piemēram, no BioNTech un CureVac) un citām intervencēm, zālēm, medicīniskām un diagnostikas ierīcēm (piemēram, tvēruma šķidrumiem) vai jaunām kritiskām pētniecības un inovācijas infrastruktūrām (tostarp ražošanas iekārtām). Citi ES finansēti projekti (piemēram, EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax) izstrādā un izmanto plašu tehnoloģiju klāstu (DNS, RNS un vīrusu vektori), lai paplašinātu vakcīnas kandidātkanālus. ADITEC un OptiMalVax ir viens no projektiem, ar ko izstrādā jaunas imunizācijas tehnoloģijas un izvērš tās klīniskās pārbaudēs, lai padarītu vakcīnas efektīvākas, arī attiecībā uz neapmierinātām vecu cilvēku un jauniešu vajadzībām.

Pirmais ārkārtas izsaukums pandēmijas novēršanai tika izsludināts 2020. gada 30. janvārī rekordīsā laikā saskaņā ar darba programmas daļu “Veselība” – dienā, kad Pasaules veselības organizācija Covid-19 pasludināja par starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, iespējams, padarot to par pirmo uzaicinājumu visā pasaulē. Tā rezultātā 18 projekti saņēma ES finansējumu 48,2 miljonu eiro apmērā. Otrajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus tai pašai darba programmas daļai maijā 23 projekti saņēma 128 miljonus EUR no ES finansējuma. Papildu finansējums aptuveni 22,7 miljonu EUR apmērā tika mobilizēts un piešķirts septiņiem spēkā esošiem dotāciju nolīgumiem, lai segtu papildu darbības saistībā ar pandēmiju.

2018.–2020. gada darba programmā bija iekļautas vairāk nekā 30 “starptautiskās sadarbības pamatiniciatīvas” ar ES budžetu gandrīz 2 miljardu EUR apmērā, lai apturētu starptautiskās sadarbības samazināšanās tendenci pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pirmajos gados. Pamatiniciatīvām bija pozitīva ietekme, jo sadarbības projektos piedalījās struktūras, kas veic uzņēmējdarbību neasociētās trešās valstīs, no vidēji 2,4 % 2014.–2017. gadā līdz 3,3 % 2018. gadā, 3,2 % 2019. gadā un līdz šim 2,6 % 2020. gadā. Dalībnieku, kas veic uzņēmējdarbību neasociētās trešās valstīs, iemaksas palielinājās no vidēji 44 miljoniem EUR/gadā 2014‑2017. gadā līdz 82 miljoniem EUR 2018. gadā un 153 miljoniem EUR 2019. gadā (līdz šim 42 miljoni EUR 2020. gadā). Kopumā dalībnieki, kas veic uzņēmējdarbību neasociētās trešās valstīs, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektos ir ieguldījuši gandrīz 560 miljonus EUR.

Lai pētniekiem ar invaliditāti nodrošinātu taisnīgu piekļuvi doktorantūras izglītībai, pētniecības apmācībai, prasmju pilnveidošanai un zināšanu tālāknodošanai un lai stimulētu iekļaujošu un ne‑diskriminējošu pētniecības un inovāciju dalību darba tirgū, MSCA “īpašo vajadzību vienreizējo maksājumu” izmēģinājuma projekts tika turpināts 2020. gadā. Finansiālais atbalsts tika sniegts 16 MSCA stipendiātiem ar īpašām vajadzībām.

Dzimumzinātnes, sociālās un humanitārās zinātnes (SSH) un atvērtā zinātne

Lai atbalstītu EPT politikas darbu dzimumu līdztiesības jomā, daži jauni projekti veido dzimumu līdztiesības un institucionālo pārmaiņu praktiķu kopienu visā Eiropā. Ar vienu projektu ir sākts darbs pie scenārijiem attiecībā uz dzimumu līdztiesības apbalvošanas/sertifikācijas sistēmu pētniecības organizācijās un universitātēs un jaunu pētniecības un inovācijas darbību, kuras mērķis ir pastiprināt dzimumu dimensiju ES zinātniskajā dialogā ar starptautiskajiem partneriem. MSCA veicina ļoti augstu sieviešu pētnieču līdzdalības līmeni, kas gadu gaitā ir saglabājies stabils (41 % no visiem MSCA stipendiātiem).

Piektais uzraudzības ziņojums (2018. gadā) par SSH integrāciju pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas publicēts 2020. gadā, liecināja par iedvesmojošiem rezultātiem un būtiskiem uzlabojumiem: 65 % projektu liecināja par labu SSH integrāciju, un 391 projekts tika finansēts saskaņā ar iezīmētajiem tematiem – salīdzinājumā ar 262 projektiem 2017. gadā. Projektu kopējais budžets bija 1,9 miljardi EUR, kas ir palielinājums no 1,2 miljardiem EUR 2017. gadā.

2020. gada maijā Atvērtās zinātnes politikas platforma sniedza galīgo ziņojumu par atvērtās zinātnes īstenošanu un turpmāku attīstību Eiropas Savienībā, norādot, ka galvenais instruments atvērtās zinātnes turpmākai attīstībai ir pašreizējā pētnieku atlīdzības un stimulu sistēma. Ziņojums tika iesniegts Konkurētspējas padomei 2020. gada 27. novembrī. Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa (EOSC) pagaidu pārvaldība noslēdza darbu pie pārvaldības struktūras izveides, kas nodrošinās EOSC turpmāku izvēršanu. To nodrošina EOSC asociācija, kas tika izveidota 2020. gada jūlijā un kurā 2020. gada beigās ir vairāk nekā 180 organizāciju. Atjauninātais EOSC mērķis ir izstrādāt FAIR (atrodamu, pieejamu, savietojamu un atkārtoti izmantojamu) datu un pakalpojumu tīklu zinātnei ar vienotiem standartiem un pamatprogrammām, ļaujot pētniecības objektiem, piemēram, publikācijām, datu kopām un programmatūrai, būt integrētām FAIR. Uz šo mērķi tika izdarīta atsauce EOSC deklarācijā, ko prezidentvalsts Vācija 2020. gada 27. novembrī iesniedza pētniecības ministriem . Dalībvalstis apstiprināja savu nodomu iesaistīties EOSC turpmākajā attīstībā.

Pēc “Atvērtā pētniecība Eiropai” (Open Research Europe) – pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa” saņēmēju atvērtās piekļuves publicēšanas platformas, kas bija paredzēta jaunajā EPT paziņojumā – atklāšanas notiek gatavošanās tās oficiālai atklāšanai 2021. gadā, un manuskripti ir sagatavoti atklātai profesionālapskatei.

Eiropas Inovācijas padome (EIP)

No pirmā izmēģinājuma projekta tika turpināts uzlabots EIC izmēģinājuma projekts, pietuvinot pilntiesīgu EIC reālajai situācijai. Līdz šim katrs EIC izmēģinājuma atbalsta eiro ir veicinājis turpmākus ieguldījumus EUR 2,4 apmērā. 2020. gada martā Komisija grozīja 2020. gada darba programmas iedaļu “EIC izmēģinājuma projekts”, lai iekļautu 300 miljonu EUR budžetu revolucionārām un tirgu radošām inovācijām, kas veicina EGD un ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu.

2020. gada 19. maijā tika izsludināts īpašais EIP Accelerator uzaicinājums iesniegt “zaļā kursa” priekšlikumus, kas vērsti uz jaunuzņēmumiem un MVU, un tā rezultātā 64 no tiem tika piešķirti vairāk nekā 307 miljoni EUR. Uzvarējušie priekšlikumi ietver inovatīvus risinājumus autobūves, aviācijas un jūrniecības nozarēm, progresīvus materiālus un lietiskā interneta tehnoloģijas. Šie spēlētāju mainīgie saņēmēji atrodas dažādās valstīs, tostarp 17 dalībvalstīs (no kurām septiņas atpaliek no saviem pētniecības un inovācijas rezultātiem), padarot to par līdz šim ģeogrāfiskāki visdažādāko Eiropas Inovāciju padomes uzaicinājumu.

EIP ir bijusi izšķiroša nozīme, atbalstot novatorus, kas strādā pie Covid-19 risinājumiem. Papildus tam, ka tiek publicēts paātrināšanas uzaicinājums jaunuzņēmumiem un MVU, kas izstrādā inovatīvus risinājumus, lai palīdzētu ārstēt, testēt, uzraudzīt vai tikt galā ar dažādiem uzliesmojuma aspektiem, EIC organizēja “EUvsVirus” hakatonu un mačatonu (virtuālu pasākumu, kura mērķis ir sasaistīt pētniekus un novatorus, kas strādā ar Covid saistītu inovāciju jomā, ar ieinteresētajiem iepirkuma veicējiem un potenciālajiem finansētājiem). Pēc pirmā ļoti veiksmīgā Eiropas Inovācijas padomes digitālo piedāvājumu (“ePitching”) pasākuma pret Covid-19, kas tika organizēts 30. aprīlī, Komisija 2020. gada 17. novembrī rīkoja otro digitālo piedāvājumu (“ePitching”) pasākumu iesniedzējiem pret Covid-19 .

Apvienotā finansējuma un kapitālieguldījumu ieviešana transformatīvās inovācijas atbalstam ir būtisks jauns pavērsiens ES finansējumā pētniecības un inovācijas jomā un daļa no EIP unikālās vērtības piedāvājuma. EIP fonds, kas izveidots 2020. gada jūnijā kā atsevišķa privāttiesību juridiska persona, pārvalda kapitāla ieguldījumus, un Eiropas Investīciju banka sniedz galvenos pārvaldes pakalpojumus. Maksimālais finansējums (dotācijas un pašu kapitāls) var sasniegt 17,5 miljonus eiro. EIP fonda mērķis ir novērst kritisko finansējuma trūkumu, ar ko saskaras inovatīvi uzņēmumi, kad to tehnoloģijas no augstas tehnoloģiskās gatavības līmeņa nonāk komercializācijas posmā. Tas palīdzēs novērst šo plaisu sākuma posmā, kur ES riska kapitāla tirgus pasaules mērogā joprojām nedarbojas pietiekami labi. Tās mērķis ir atbalstīt līdztiesību un dzimumu līdzsvaru un sniegt lielu ieguldījumu ilgtspējībā, īpašu uzmanību pievēršot veselībai, noturībai un zaļajai un digitālajai pārejai. Ņemot COVID‑19 krīzes lielo ietekmi, tās loma ir kļuvusi vēl svarīgāka, tostarp attiecībā uz daudziem inovatīviem jaunuzņēmumiem. Zīmīgs jauninājums bija tas, ka izmēģinājuma posmā tika pieņemti darbā četri EIP programmu vadītāji, kuri proaktīvi pārvaldīs portfeļus un ar tiem saistītās saņēmēju kopienas un citas ieinteresētās personas.

4.3. Ar kodolenerģiju nesaistītas tiešās darbības, ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs (JRC)

JRC ātri reaģēja uz Covid-19 pandēmiju un sniedza politikas atbalstu iniciatīvām tūlītējai krīžu pārvarēšanai un atveseļošanai. Epidemioloģisko aspektu un krīzes potenciālās ietekmes modelēšana dažādās politikas jomās veicināja stratēģiju un politikas izstrādi. Lai uzlabotu Covid-19 testu ticamību, tika izstrādāti kontroles materiāli.

JRC darbs saistībā ar ES klimata paktu, atjaunināto ilgtspējīga finansējuma stratēģiju, stratēģiju “no lauka līdz galdam”, bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, aprites ekonomikas rīcības plānu, bioekonomikas stratēģijas rīcības plānu un Eiropas datu stratēģiju saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Tās darbs pie efektīvas nodokļu uzlikšanas un taisnīgām minimālās algas iniciatīvām palīdz izveidot “Eiropas ekonomiku, kas darbojas cilvēku labā”. Tās ieguldījums Eiropas dzimumu līdztiesības stratēģijā, Āfrikas stratēģijā un jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā palīdz padarīt Eiropu stiprāku un veicināt mūsu dzīvesveidu.

JRC ir sniedzis būtisku ieguldījumu stratēģiskajā prognozēšanā, tostarp kopā ar pirmo gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumu, kurā galvenā uzmanība pievērsta izturētspējai, kurā ieteikts otro prognozēšanas pētījumu koncentrēt uz atvērtu stratēģisko autonomiju.

Tā arī turpināja paplašināt zināšanu pārvaldības darbības, izveidojot jaunus zināšanu centrus par bioloģisko daudzveidību, zemes novērošanu un vēzi.

Tā publicēja divus jaunus pamatziņojumus par kiberdrošību un taisnīgumu. Vairāk nekā 1100 Kopīgā pētniecības centra (JRC) publikāciju, kas saistītas ar politiku, un vairāk nekā 700 publikācijas bija zinātniskas un zinātniski‑recenzētas publikācijas. Aptuveni 45 % no tās zinātniski recenzētajiem rakstiem tika publicēti 10 % visvairāk citēto žurnālu.