EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.8.2021 COM(2021) 493 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2019. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu (Plovdivas un Matēras) ex post novērtējums {SWD(2021) 232 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2019. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu (Plovdivas un Matēras) ex post novērtējums 1.Ievads Šis ziņojums tiek iesniegts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmuma Nr. 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. gada līdz 2019. gadam (turpmāk “lēmums”), 12. pantu, kurā noteikts, ka Komisija katru gadu nodrošina iepriekšējā gada pasākuma “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” rezultātu ārēju un neatkarīgu novērtēšanu un attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām sniedz ziņojumu par šo novērtējumu. Ex post novērtējuma konstatējumu un metožu vispusīgāks izklāsts ir sniegts pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. 2.Rīcības priekšvēsture 2.1.ES rīcība “Eiropas kultūras galvaspilsēta” (EKG) Projekts “Eiropas kultūras pilsēta”, kas 1985. gadā sākās starpvaldību līmenī , 1999. gadā kļuva par pilntiesīgu ES rīcību . To pašlaik reglamentē Lēmums Nr. 445/2014/ES , bet uz pilsētām, kas tika izraudzītas par EKG līdz 2019. gadam, attiecas Lēmums Nr. 1622/2006/EK. EKG rīcība ir izveidota, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību, daudzveidību un kopīgās iezīmes, tādējādi veicinot Eiropas pilsoņu labāku savstarpēju saprašanos. Tās mērķis ir arī stimulēt pilsētu uz kultūru balstītu ilgtermiņa attīstību. Lai sasniegtu šos mērķus, ar EKG rīcību ir paredzēts palīdzēt rīkotājpilsētām bagātināt to kultūras piedāvājuma klāstu, daudzveidību un Eiropas dimensiju, paplašināt to iedzīvotāju līdzdalību kultūrā, stiprināt kultūras nozares spējas un palielināt to starptautisko atpazīstamību. 2.2.2019. gada EKG atlase un uzraudzība Saskaņā ar lēmumu tiesības 2019. gadā rīkot pasākumu “Eiropas kultūras galvaspilsēta” tika piešķirtas divām dalībvalstīm — Bulgārijai un Itālijai. Atbilstīgi Lēmumam Nr. 1622/2006/EK atlases process sākas vismaz sešus gadus pirms EKG titula gada, kad attiecīgo dalībvalstu attiecīgā iestāde (proti, to kultūras ministrija) publicē aicinājumu savas valsts ieinteresētajām pilsētām iesniegt pieteikumus. Atlase notiek divos posmos: atlases saraksta izveide un galīgais ieteikums attiecīgi piecus un četrus gadus pirms titulgada. Atlases žūrija, kurā darbojās trīspadsmit locekļi, no kuriem sešus iecēla attiecīgā dalībvalsts un pārējos septiņus — ES iestādes un struktūras, novērtēja kandidātpilsētu iesniegtos piedāvājumus, pamatojoties uz lēmumā noteiktajiem mērķiem un kritērijiem. Itālijā Kultūras mantojuma, pasākumu un tūrisma ministrija izsludināja uzaicinājumu 2012. gada novembrī. Līdz termiņam, proti, 2013. gada 20. septembrim, tā saņēma rekordlielu pieteikumu skaitu — 21 pieteikumu, kas liecina par EKG titula lielo popularitāti un pievilcību šajā valstī. Pirmsatlases sanāksmē 2013. gada novembrī žūrija ieteica ministrijai uz noslēguma posmu uzaicināt sešas pilsētas: Kaljari, Leči, Matēru, Perudžu, Ravennu un Sjēnu. Visbeidzot, 2014. gada oktobrī žūrija ieteica 2019. gada EKG titulu Itālijā piešķirt Matērai . Bulgārijas Kultūras ministrija uzaicinājumu publicēja 2012. gada decembrī, un līdz termiņam — 2013. gada 18. oktobrim — konkursam pieteicās astoņas pilsētas. Priekšatlases sanāksmē 2013. gada decembrī atlases sarakstā no tām iekļāva četras: Plovdivu, Sofiju, Varnu un Veliko Tarnovu. Žūrija 2014. gada septembrī ieteica atzīt Plovdivu par pirmo Bulgārijas pilsētu, kas saņems EKG titulu. Eiropas Savienības Padome 2015. gada maijā oficiāli izraudzījās Matēru un Plovdivu par 2019. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām . Vēlāk abām pilsētām tika piemēroti uzraudzības pasākumi: Komisijas aizbildnībā šādu pasākumu mērķis bija panākt, lai darba grupa, kuras sastāvā ir septiņi ES iestāžu un struktūru iecelti neatkarīgi eksperti, sekotu līdzi pilsētu progresam, sniegtu tām norādījumus par īstenošanu un nodrošinātu atbilstību programmai un saistībām, uz kuru pamata tās tika izraudzītas. Matēras un Plovdivas pārstāvji piedalījās divās oficiālās uzraudzības sanāksmēs — 2016. gada oktobrī un 2018. gada aprīlī. Pēc uzraudzības procesa pabeigšanas žūrija sniedza pozitīvu ieteikumu Komisijai piešķirt katrai no šīm pilsētām 1,5 miljonus EUR vērto Melinas Merkuri vārdā nosaukto balvu. Šo balvu, ko finansē programmas “Radošā Eiropa” satvarā , abām minētajām EKG piešķīra 2018. gada rudenī. 2.3.Abu 2019. gada EKG temati un galvenais mērķis Matēra ir salīdzinoši neliela pilsēta ar 60 000 iedzīvotāju, un tā atrodas Bazilikatas reģionā Dienviditālijā. Tā ir Matēras provinces galvaspilsēta un ir pazīstama ar nosaukumu “Città Sotteranea” (Pazemes pilsēta). Mūsdienās Matēru visā pasaulē atpazīst pēc tās vēsturiskā centra, ko dēvē par “I Sassi” un kas 1993. gadā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Lai gan Matēru līdz 20. gadsimta 50. gadiem skāra augsts nabadzības un bērnu mirstības līmenis, tā ir arī labs piemērs, kā īstenot pilsētas atdzimšanu un reģenerāciju, kas sākās 20. gadsimta 60. gados un galu galā ir padarījusi pilsētu par reģiona brīvā laika pavadīšanas un kultūras galvaspilsētu un reģiona apmeklētāju galamērķi. Matēras EKG pieteikumā tika izcelta kultūras atjaunošanas procesa nozīme ne tikai Matērai, bet arī visai Itālijas dienvidu daļai laikā, ko raksturo ekonomiskā un sociālā lejupslīde. Tās kultūras programmai tika piešķirts nosaukums “Open Future” (“Atvērtā nākotne”) ar mērķi “stiprināt plašu, atvērtu un daudzveidīgu pilsoniskumu, stiprināt starptautiskās attiecības un, kas ir vissvarīgāk, pārveidot Matēru par nozīmīgāko atvērtās kultūras platformu Dienvideiropā”.

Plovdiva ir otrā lielākā Bulgārijas pilsēta, un tajā dzīvo aptuveni 347 000 iedzīvotāju. Tā ir Dienvidbulgārijas kultūras un uzņēmējdarbības centrs. Ar tās 8000 gadu ilgo vēsturi unikālā pilsēta ir viena no senākajām joprojām apdzīvotajām pilsētām pasaulē. Tā var lepoties ar daudzām senatnes liecībām un vairāk nekā 200 arheoloģisko atradumu vietām, kā arī ar ļoti rosīgu kultūras dzīvi. No ekonomiskā viedokļa tā ir viena no visstraujāk augošajām pilsētām Bulgārijā, un tai ir tradīcijas ražošanas, tirdzniecības, transporta, sakaru un tūrisma jomā. Pilsēta izceļas arī ar savu daudznacionālo iedzīvotāju loku, jo tajā mīt bulgāri, turki, grieķi, armēņi, ebreji un romi. Šis pilsētas konteksta aspekts kļuva par būtisku EKG pieteikuma un vispārējās programmas daļu, un uz to tika koncentrētas vairākas galvenās tēmas un projekti. Plovdivas daudzveidība tika atspoguļota arī tās EKG devīzē “Together” (“Kopā”), ko iedvesmoja dažādu etnisko mazākumgrupu, sociālo grupu un reliģisko kopienu līdzāspastāvēšana. 3.Vērtēšana 3.1.Vērtēšanas noteikumi Pamatojoties uz ievadā minēto ārējo neatkarīgo pētījumu (sk. 2. zemsvītras piezīmi), vērtēšanā tiek izskatīts, kā abas 2019. gada EKG programmas ir īstenotas un izpildītas visā norises ciklā — no agrīnās uzsākšanas līdz ilgtspējas un pieredzes tālāknodošanas apsvērumiem. Īpaši vērtē abu 2019. gada EKG pasākumu atbilstību, efektivitāti un rezultativitāti. Vērtēšanā pēta arī 2019. gada EKG rīcības ES pievienoto vērtību, kā arī saskanību un savstarpējo papildināmību ar citām ES iniciatīvām. Visbeidzot, tiek izdarīti secinājumi, kas izriet no abu pilsētu pieredzes. 3.2.Izvēlētās pieejas metodika un ierobežojumi Šāda vērtēšana un tās metodika tika izstrādāta, lai apmierinātu lēmumā izklāstītās prasības un palīdzētu detalizētāk izprast EKG rīcības izpildi un sasniegumus. Konkrētāk, šis process dod vērtīgu iespēju kritiski izvērtēt iepriekšējo gadu, lai uzsvērtu gūtās atziņas un ieteikumus nolūkā pārveidot pašreizējās zināšanas un izpratni atbilstīgi rīkotājpilsētu jaunajai pieredzei. Visās iepriekšējās vērtēšanās intervences loģika balstījās uz mērķu hierarhiju atbilstīgi lēmumam. Lai rezultāti būtu salīdzināmi, vērtēšanas metodikas pamatā bija pierādījumu vākšanas un analīzes pieeja, kas pieņemta visos iepriekšējos EKG rīcības novērtējumos. Tomēr sakarā ar Covid-19 uzliesmojumu 2020. gada pirmajā pusgadā šo metodiku nācās nedaudz pārskatīt, jo sākotnēji plānotie abu pilsētu apmeklējumi nevarēja notikt, bet klātienes intervijas tika aizstātas ar attālinātām intervijām un tiešsaistes sanāksmēm ar ieinteresētajām personām. Vērtēšanas pamatā bija divu veidu dati un attiecīgi avoti: -primārie dati ietvēra datus, kurus iesniedza katra EKG, piemēram, intervijas un tiešsaistes aptaujas. Interviju galvenais mērķis bija iegūt dažādus viedokļus par katru EKG, tostarp viedokli, ko pauda vadības komandas, lēmumu pieņēmēji, galvenie kultūras darbinieki un dažādi programmu izpildē iesaistītie partneri, kā arī to organizāciju izlase, kuras vadīja konkrētos projektus vai piedalījās tajos; -sekundāro datu avoti ietvēra ES politikas un likumdošanas dokumentus, akadēmiskos pētījumus par EKG un kultūras nozīmi pilsētu attīstībā, abus 2019. gada EKG sākotnējos piedāvājumus, ar pieteikumu iesniegšanas procesiem saistītus iekšējos ziņojumus, uzraudzības un novērtējuma ziņojumus, EKG satvarā sagatavotus vai pasūtītus pētījumus un gada ziņojumus, pasākumu programmas, popularizēšanas materiālus un tīmekļa vietnes, kā arī abu pilsētu apkopotos pamata statistikas datus par budžetiem un sīkāku informāciju par tēriņiem, projektu skaitu un veidiem, līdzdalības līmeņiem un apmeklētāju skaitu, ieguvumiem un rezultātiem; -vērtēšanā netika iekļauta plašāka sabiedriskā apspriešana. Kā paskaidrots attiecīgajā ceļvedī, šī rīcība ir uzskatāma par vietēju, un starptautiskie dalībnieki ir izkaisīti gan Eiropā, gan ārpus tās un ir grūti sasniedzami. Tāpat kā visos iepriekšējos EKG ex post novērtējumos, Komisija uzskata, ka izraudzītā metodika ir piemērota, lai nodrošinātu pietiekami stabilu pamatu racionāliem secinājumiem par EKG pasākuma rezultātiem. Tomēr, kā jau tika uzsvērts visu iepriekšējo gadu ziņojumos, joprojām ierobežo tas, ka nav izejas datu, kas iekļaujami salīdzinošā pētījumā par pilsētu pirms EKG titula iegūšanas un titulgada sākuma un pēc EKG gada īstenošanas. Šie dati ir būtiski, lai sasniegtu līdzsvarotu perspektīvu, ko atbalsta pamatotu un plašu datu bāze par EKG rīcības faktisko ietekmi uz pilsētu. Tomēr vērtēšanai atvēlētie budžeta līdzekļi (ik gadu aptuveni 70 000 EUR), kuri ir proporcionāli nelielajam ES finansējuma apmēram, ko ES tieši piešķir katrai EKG pasākuma rīkotājpilsētai (Melinas Merkuri balva 1,5 miljonu EUR apmērā), nedod iespēju veikt sākotnējo (“izejas datu”) izpēti un situācijas izpēti pēc pasākuma. Vēl citas nelielā budžeta sekas ir tendence, ka pierādījumu primāro datu vākšana ir drīzāk kvalitatīva, nevis kvantitatīva; lai gan vērtēšanā liela nozīme joprojām ir kvalitatīviem datiem, datu avotu daudzveidības trūkums mazina uzticamību, piemēram, procesā, kurā pierāda objektīvos rezultātus un EKG ietekmi uz līdzdalības paplašināšanu kultūras pasākumos. Tāpēc šis ziņojums un tā secinājumi vairāk pamatojas uz daudziem kvalitatīviem datiem (piemēram, dažādu ieinteresēto personu uzskatiem), nevis uz visaptverošu kvantitatīvo datu kopumu. Šajā ziņojumā Komisija var vienīgi atkārtot to pašu, ko tā kopš 2007. gada jau vairākkārt paudusi iepriekšējos gada ziņojumos par EKG ex post novērtējumiem, t. i., ka tā pilnīgi apzinās un pieņem šos ierobežojumus, kuri ir arī skaidri identificēti un paziņoti Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma projektam, kurā paredzēta Savienības rīcība attiecībā uz EKG laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1622/2006/EK .

Kā minēts Komisijas iepriekšējos ziņojumos, ņemot vērā šo problēmu, šajā priekšlikumā un uz tā pamata pieņemtajā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā ir paredzēts, ka par galvenajām vērtēšanas procesa īstenotājām kļūst pašas izraudzītās pilsētas, jo tās ir EKG rīcības galvenās finansētājas un labuma guvējas un tām ir lielākas iespējas iegūt izejas datus un savākt primāros datus par EKG titula ietekmi. Lai palīdzētu pilsētām veikt šo uzdevumu, Komisija publicēja pamatnostādnes, kurās uzsvērts, cik svarīgi ir veikt novērtējumus garengriezumā un ka, lai novērtētu ietekmi, ir nepieciešami bāzes rādītāji. Tomēr šo jauno pienākumu, kas liek EKG — nevis Komisijai — veikt to titulgada ex post novērtēšanu, piemēros, tikai sākot no 2020. gada titulpilsētām. Papildus minētajiem novērtējumiem, ko tieši veic titulpilsētas, Komisija īstenos arī vispārēju novērtēšanu, kas aptvers vairākus EKG gadus, ļaujot izmērīt EKG rīcības ilgtermiņa ietekmi, kā norādīts Lēmumā Nr. 445/2014/ES. Ir vērts uzsvērt arī to, ka Komisijas novērtējumā, kad vien iespējams, tika iekļauti Plovdivas un Matēras pasūtīto vietējo pētniecības darbību rezultāti. Visbeidzot, lai gan trūkst kvantitatīvu datu un citu neatkarīgu pierādījumu, Komisija uzskata, ka šā novērtējuma pamatošanai ir savākti pietiekami pierādījumi, un piekrīt vispārējam vērtējumam un secinājumiem, uzskatot, ka tie nodrošina kopumā pareizu un pamatotu priekšstatu par 2019. gada EKG. 4.Galvenie konstatējumi 4.1.Atbilstība Saskaņā ar novērtējumā izklāstītajiem konstatējumiem abu 2019. gada EKG mērķi atbilda EKG rīcības mērķiem, kas noteikti Lēmumā Nr. 1622/2006/EK. Gan “Matēra 2019”, gan “Plovdiva 2019” programma veicināja kultūras daudzveidību un Eiropas pilsoņu labāku savstarpēju saprašanos, jo īpaši procesa, bet arī satura ziņā. Matērā tas tika panākts, iesaistot gandrīz 200 starptautisku mākslinieku, īstenojot vairāk nekā 1000 starptautiskās mobilitātes programmu, radošo rezidenču, iekļaujot programmā starptautiskus pasākumus u. c. Programma sasniedza arī sākotnējos pieteikumā izvirzītos mērķus, proti, radikāli mainīt Matēras pieeju kultūrai un tās lomu valsts un Eiropas kultūras dzīvē, kā arī (vismaz daļēji) stimulēt kultūras atjaunošanas procesu, aktīvi iesaistot vietējos kultūras darbiniekus un iedzīvotājus (sk. 4.3. punktu). Par Plovdivu jānorāda, ka 2019. gadā tika izveidotas vairāk nekā 130 partnerības ar radošām organizācijām no Eiropas un kopumā pārrobežu dimensija bija 80 pasākumiem, kas četrkārt pārsniedz šādu pasākumu skaitu bāzes, proti, 2017. gadā. Plovdivā tika sasniegti mērķi ievērojami dažādot tās kultūras piedāvājumu, nodrošinot šādu spēcīgāku Eiropas un starptautisko mākslinieku klātbūtni, izvērst kultūras kapacitāti (sk. 4.3. punktu), bet mazākā mērā — labāk iesaistīt pilsētas kultūras dzīvē romu kopienu (nozīmīgu Plovdivas iedzīvotāju daļu), neskatoties uz dažiem iepriecinošiem rezultātiem (sk. pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu). 4.2.Efektivitāte Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka EKG joprojām ir efektīva ES rīcība, kas ES līmenī nodrošina augstu ienesīguma līmeni apmaiņā pret salīdzinoši nelielu ES ieguldījumu: jau pašai EKG titula piešķiršanai ir ievērojams sviras efekts attiecībā uz EKG kultūras programmas izstrādei un īstenošanai atvēlamā rīkotājpilsētu finansējuma apmēru, un šis tituls ir ievērojams intereses un finansēšanas ģenerators plašam ieinteresēto personu lokam, ieskaitot vietējās, reģionu un valsts varas iestādes un — 2019. gada rīkotājpilsētu gadījumā nedaudz mazākā mērā — privātos ieguldītājus. Turklāt Melinas Merkuri balvas, proti, vienīgā tiešā finanšu ieguldījuma, kuru rīkotājpilsētas saņem no Eiropas Savienības, absolūtā vērtība salīdzinājumā ar EKG kopējām izmaksām ir neliela (1,5 miljoni EUR vienai EKG), jo 2019. gada EKG darbības izdevumi Matērai bija apmēram 54,8 miljoni EUR un Plovdivai — 10,0 miljoni EUR. Pilsētu līmenī novērtējumā secināts, ka gan Matērā, gan Plovdivā sagatavošanās periodā radās grūtības ar vadības pasākumiem. Pozitīvi vērtējams tas, ka abu nodibinājumu kolektīvos, kas bija atbildīgi par EKG projekta īstenošanu, bija skaidri nodalītas lomas un pienākumi. Tas pēc sākotnējo grūtību pārvarēšanas nodrošināja pārsvarā netraucētu EKG programmu īstenošanu titulgadā. Matēra piesaistīja pietiekamus līdzekļus, lai īstenotu apjomīgu kultūras programmu saskaņā ar tās sākotnējām prognozēm (54,8 miljoni EUR salīdzinājumā ar tās pieteikumā norādītajiem 52,3 miljoniem EUR). Sarežģītāka situācija bija Plovdivā, kur kopējais budžets (ietverot darbības un infrastruktūras budžetu) bija mazāks nekā pieteikumā ierosinātais, jo īpaši tāpēc, ka privātā sektora un pilsētas ieguldījums bija mazāks, nekā gaidīts, tomēr budžets bija pietiekams, lai īstenotu vērienīgu programmu, kas labvēlīgi ietekmēja tūrismu un pilsētas ekonomisko izaugsmi (sk. turpmāk). 4.3.Rezultativitāte Novērtējumā ir secināts, ka abas 2019. gada EKG ir būtiski sekmējušas lēmuma mērķu sasniegšanu. Abas pilsētas sagatavoja kultūras programmas, kas, salīdzinot ar kultūras piedāvājumu iepriekšējos gados, bija plašākas, daudzveidīgākas, inovatīvākas un starptautiskākas. Tās abas paplašināja piekļuvi kultūras dzīvei un veicināja dalību tajā. Matērā tika sasniegts sākotnējais mērķis, proti, nodrošināt, lai liela daļa no daudzajiem 2019. gadā organizētajiem pasākumiem tiktu īstenoti kopā ar Matēras iedzīvotājiem. Tiek lēsts, ka kopējā auditorija ir bijusi 500 000 cilvēku. Taču, kas vēl svarīgāk, nodibinājuma izveidotajā līdzradīšanas procesā un spēju veidošanas programmā tika iesaistīti aptuveni 60 000 iedzīvotāju. Plovdivā spēcīgs EKG projekta elements bija arī kultūras pasākumu pieejamības un līdzdalības veicināšana, un kultūras programmai izdevās piesaistīt 1 528 432 cilvēkus, tostarp jauniešus no trūcīgiem rajoniem un vecāka gadagājuma cilvēkus no mazpilsētām un ciematiem plašākajā Plovdivas reģionā. Abas EKG arī palīdzēja stiprināt vietējo kultūras un radošo nozaru spējas kultūras jomā. Tas tika panākts, uzlabojot kultūras infrastruktūru (apzinot ap 400 vietu un telpu, ko Matērā varētu izmantot kultūras pasākumiem) vai īstenojot īpašas spēju veidošanas programmas (nodibinājuma “Plovdiv 2019” rīkotajā daudzgadu izglītības platformā piedalījās 4900 dalībnieku). EKG arī sekmēja abu pilsētu starptautisko atpazīstamību. Plovdivā aptuveni 9 % no apmeklētājiem, kas piedalījās ar EKG saistītos pasākumos, bija ārvalstu viesi. “Matēra 2019” un tās kultūras programma tika apspriesta gandrīz 58 000 rakstu, ko publicēja valsts un starptautiskie laikraksti un žurnāli, kā arī aptuveni 1300 radio un televīzijas reportāžās. Ir paredzama pozitīva ietekme attiecībā uz EKG mantojumu abās pilsētās, jo tika ieguldītas ievērojamas pūles, lai saglabātu impulsu arī pēc 2019. gada, kaut gan plānus būtiski ietekmēja Covid-19 uzliesmojums 2020. gada sākumā.