LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.6.2008 
SEC(2008) 2011 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums  
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko atce ļ Lēmumu 2005/183/EK par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Polij ā 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. K ONTEKSTS  
Līguma 104. pants nosaka, ka dal ībvalstīm jāizvairās no pārmērīga budžeta defic īta, kā arī 
paredz tā noteikšanas un nov ēršanas proced ūru. Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūra ir preciz ēta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga 
budžeta discipl īnas ievērošana, pamatojoties uz diviem krit ērijiem, proti: a) vai pl ānotais vai 
reālais valsts budžeta defic īts nepārsniedz atsauces v ērtību, kas ir 3 % no IKP (iz ņemot 
gadījumus, kad vai nu defic īta attiecība ir būtiski un past āvīgi pazemin ājusies un sasniegusi 
atsauces v ērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz 
laiku, un š ī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai), un b) vai valsts par āds nepārsniedz 
atsauces v ērtību, kas ir 60 % no IKP (ja vien par āda attiecība pietiekami strauji nesamazin ās 
un netuvin ās atsauces v ērtībai). 
Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanai 
vajadzīgos datus. Piem ērojot min ēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas 
(EK) Nr. 3605/93 4. pantu2,3 ir pienākums divreiz gad ā, proti, l īdz 1. apr īlim un l īdz 
1. oktobrim, pazi ņot datus par valsts budžeta defic ītu un valsts par ādu un citiem saist ītajiem 
rādītājiem. Kā izskaidrots zem āk esošajā lodziņā, Polija bija to valstu starp ā, kurām noteikts 
pārejas periods, lai ieviestu Eiropas Kopie nu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta l ēmumu 
par fondēto pensiju sh ēmu klasifik āciju, un l īd z  a r  t o  t ā līdz 2007. gada martam zi ņoja par 
deficīta un parāda rādītājiem, izslēdzot 1999. gada pensiju sist ēmas reformas t īros izdevumus 
(pašlaik tie katru gadu sasn iedz aptuveni 2 % no IKP). Kopš 2007. gada marta defic īta un 
parāda rādītāji tiek pazi ņoti saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja l ēmumu. Ja vien 
nav norādīts citādi, visi šaj ā dokument ā minētie skaitļi ir saska ņā ar Eiropas Kopienu 
Statistikas biroja l ēmumu.  
Lodziņš — Pensiju sh ēmu klasifik ācija  
Valsts pensiju sist ēmu parasti veido daž ādi līmeņi, tādi kā paaudžu solidarit ātes jeb nefond ētās shēmas 
un fondētās shēmas, turkl āt pensiju sh ēmas var b ūt noteiktu ieguvumu vai noteiktu iemaksu sh ēmas.  
Ja pensiju sh ēma tiek klasific ēta valdības sektor ā, tad shēmas ietvaros sa ņemtās iemaksas un 
izmaksātie pabalsti ir valsts ie ņēmumi un izdevumi, un tie tiek iek ļauti valsts bilanc ē. Ja pensiju sh ēma 
tiek klasific ēta citā sektorā, nevis valsts sektor ā, tad šīs shēmas iemaksas un pabalsti neskar valsts 
bilanci. EKS95 gr āmatvedības standarts nosaka, ka pensiju sh ēmas, kuras tiek klasific ētas kā valsts 
shēmas ir tās, kuras “uzliek, kontrol ē un finans ē valsts”. 
2004. gada 2. mart ā Eiropas Kopienu St atistikas birojs precizēja, ka fond ētās noteiktu iemaksu 
shēmas neatbilst šiem krit ērijiem, jo t ādās shēmās izmaksātās pensijas i) galvenok ārt ir atkar īgas no 
finanšu tirgus darb ības (t.i., t ās nekontrol ē valdība) un ii) t ās finansē no rezerv ēm, kuras ekonomisk ā 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
2 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.). 
3 Jaun ākais Polijas pazi ņojums ir pieejams šeit:  
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
LV 3   LV ziņā nepieder vald ībai. Pat ja t ās ir obligātas un tās pārvalda vald ība (piemēram, tās pārvalda tā pati 
valsts aģentūra, kura atbild par paaudžu solidarit ātes līmeni) vai past āv valsts garantijas attiec ībā uz 
minimālo pensiju, fond ētās noteiktu iemaksu sh ēmas nevar klasific ēt kā valdības shēmas(*). 
Šā lēmuma īstenošanai tika noteikts p ārejas periods, kurš beidz ās 2007. pavasar ī (līdz ar pirmo 
2007. gada pazi ņojumu)(**). 
(*) Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta Zi ņu izlaidums Nr. 30/200. 
(**) Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 23. septembra Zi ņu izlaidums Nr. 117/2004. 
Komisija 2004. gada 12. maij ā uzsāka pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru 
attiecībā uz Poliju, pie ņemot ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, pamatojoties 
uz 2003. gada visp ārējo valsts budžeta defic ītu 4,1 % apm ērā no IKP (neskaitot pensiju 
reformas izdevumus)4. Padome 2004. gada 5. j ūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 
saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu pie ņēma lēmumu, ka Polij ā pastāv pārmērīgs budžeta 
deficīts5. Padomes l ēmumā bija norādīts, ka defic īta un parāda rādītāji būs jālabo uz augšu, ja 
fondētās pensiju sh ēmas tiks izsl ēgtas no vald ības sektora saska ņā ar Eiropas Kopienu 
Statistikas biroja l ēmumu par fond ēto pensiju sh ēmu klasifik āciju (sk. lodzi ņu). Tajā pašā 
laikā, arī pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome saska ņā ar Līguma 104. panta 
7. punktu Polijai ieteica v ēlākais līdz 2007. gada beig ām novērst pārmērīgo budžeta defic ītu6. 
Padome 2006. gada 28. novembr ī saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu, pamatojoties uz 
Komisijas ieteikumu, pie ņēma lēmumu, ka Polijas iest āžu veiktās darbības ir bijušas 
nepietiekamas7. 2007. gada 27. febru ārī Padome, pamatojoties uz Ko misijas ieteikumu, izdeva 
jaunus ieteikumus saska ņā ar Līguma 104 panta 7. punktu.  
Savā otrajā ieteikum ā saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Pa dome ieteica Polijas 
iestādēm novērst pārmērīgo budžeta defic ītu līdz sākotnēji noteiktajam termi ņam 2007. gad ā 
un samazin āt valsts kopbudžeta defic ītu ticamā un ilgspējīgā veidā, un šajā nolūkā 2007. gad ā 
salīdzinājumā ar 2006. gadu nodrošin āt struktur ālās bilances (t.i., cikliski kori ģētā bilance, 
atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) uzlabojumus par vismaz 
0,5 procentpunktiem no IKP. Padome noteica 2007. gada 27. augustu k ā termiņu Polijas 
iestādēm efektīvu darbību veikšanai. Bez tam Padome aicin āja Poliju nodrošin āt to, ka p ēc 
tam, kad nov ērsts pārmērīgais budžeta defic īts, tiek turpin āta budžeta konsolid ācija virzībā uz 
Polijas vid ējā termiņa mērķi sasniegt struktur ālo budžeta defic ītu 1 % apm ērā no IKP. 
                                                 
4 SEC(2004) 826 gal īgā redakcija. 
5 OV L 62, 9.3.2005., 18. lpp. 
6 Visus ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītos dokumentus attiec ībā uz Poliju var 
atrast šajā tīmekļa vietnē:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
7 OV L 414, 30.12.2006., 81. lpp. 
LV 4   LV 1. tabula. Padomes 2007. gada 27. febru ārī apstiprin ātās korekcijas  
% no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi  2006 2007 
Valsts kopbudžeta bilance  
Izmaiņas struktur ālajā bilancē 
p.m.: reālā IKP pieaugums (%) −3,9 
 
5,4 Deficīts tuvu 38 
Vismaz +0,5 
5,1 
Piezīme: Struktur ālā bilance = cikliski kori ģētā bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus.  
Avots : 2007. gada 27. febru ārī pieņemtie dokumenti — Padomes ieteikums saska ņā ar Līguma 104. panta 
7. punktu un attiec ībā uz reālā IKP pieaugumu Padomes atzinums par konver ģences programmas 2006. gada 
novembra atjaunin ājumu.  
2007. gada 20. novembr ī, t.i., pēc Padomes ieteikum ā noteiktā veicamo pas ākumu termi ņa 
beigām, Komisija pie ņēma paziņojumu Padomei, kur ā secināts, ka Polijas darb ības, reaģējot 
uz Padomes ieteikumu, ir bijušas atbilst īgas ieteikumam. Lai gan Komisija izteica bažas par 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas ilgtsp ēju 2008. un 2009. gad ā, nekādi turpm āki 
pasākumi saska ņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru tobrīd netika ieteikti9. 
Padome sav ā 2007. gada 4. decembra san āksmē piekrita šim nov ērtējumam. Gan Komisija, 
gan Padome aicin āja Polijas iest ādes iespējami drīz iesniegt atjaunin ātu konver ģences 
programmu, aprakstot to vid ējā termiņa stratēģiju attiecībā uz visu Parlamenta pilnvaru laiku, 
un kura nodrošin ātu ilgstošu p ārmērīga budžeta defic īta novēršanu un turpm āku progresu 
attiecībā uz vidējā termiņa mērķu sasniegšanu. Jaun ā programma tika iesniegta 2008. gada 
marta beig ās. Kopā ar šo ieteikumu par Padomes l ēmumu Komisija iesaka Padomei ar ī 
pieņemt atzinumu par min ēto programmu.  
Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu, ja Padome atz īst, ka pārmērīgais budžeta defic īts 
attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts, tai, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, j āatceļ savs 
lēmums par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu.  
2. J AUNĀKĀS BUDŽETA DEFIC ĪTA ATTĪSTĪBAS TENDENCES  
Pēc tam, kad valsts kopbudžeta defic īts 2003. gad ā sasniedza augst āko robežu 6,3 % apm ērā 
no IKP, tas katru gadu samazin ājās vidēji par vair āk nekā 1 procentpunktu, un, pamatojoties 
uz Komisijas ( Eurostat ) datiem saska ņā ar Polijas zi ņojumu pirms 2008. gada apr īļa, 
kopbudžeta defic īts 2007. gad ā sasniedza 2 % no IKP10, 11,12. Kopumā rezultāti bija lab āki 
                                                 
8 Sav ā ieteikum ā Padome atsauc ās uz konver ģences programmas 2006. gada atjaunin ājumu, kurš paredz 
budžeta defic ītu 3,4 % no IKP 2007. gad ā un kurā ietverts „pieņēmums, ka saska ņā ar Līguma 
104. panta 12. punktu pie ņemtā lēmuma par to, ka ir p ārmērīgs budžeta defic īts, atcelšanas nol ūkā 
Komisija un Padome var ētu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 7. punktam ņemt 
vērā 1999. gada pensiju reformas budžeta izdevumus[, kuri 2007. gad ā lēsti aptuveni 2 % apm ērā no 
IKP,] atbilst īgi lineāri regresīvai skalai l īdz pat 60 % 2007. gad ā. Padome atg ādina, ka, lai Polija 
varētu atsaukties uz šo noteikumu, defic ītam būtu ievērojami un past āvīgi jāsamazinās un jāsasniedz 
līmenis, kas ir tuvs atsauces v ērtībai. Tā kā deficīts ir ievērojami un past āvīgi samazin ājies laikposm ā 
no 2004. gada l īdz 2006. gadam, p ēc rezultātiem par 2007. gadu un turpm ākām perspekt īvām tiks 
galīgi noteikts, vai šo noteikumu var piem ērot Polijai”.  
9 SEC(2007) 1543 gal īgā redakcija.  
10 Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2008. gada 18. apr īļa Ziņu izlaidums Nr. 54. 
11 Defic īta attiecības parasti p ārskata – palielinot vai samazinot – p ēc pavasara zi ņojuma pirmo rezult ātu 
publicēšanas. Vērtējot ES dal ībvalstis kopum ā, korekcijas parasti ir sal īdzinoši nelielas, un to vid ējais ir 
tuvs nullei. Ņemot vērā atšķirības starp pašreiz zi ņoto budžeta defic ītu 2007. gadam un budžeta defic īta 
LV 5   LV nekā gaidīts, pateicoties gan p ārsteidzoši pozit īvajai izaugsmei, kura veicin āja negaid ītus 
ieņēmumus, gan ar ī izdevumu pl ānu nepiln īgai izpildei.  
2007. gad ā valsts kopbudžeta faktiskais defic īts bija 2,0 % no IKP sal īdzinājumā ar 
2006. gada novembra konver ģences programm ā plānotajiem 3,4 %. Par galveno iemeslu tam 
kalpoja daudz augst āks reālā un nomin ālā IKP pieaugums nek ā 2006. gada novembr ī 
plānotais, taču tika veikti ar ī izdevumu ierobežojumi. Jo īpaši augst ā uzņēmumu rentabilit āte 
ļāva iegrožot subs īdiju pieaugumu, bet straujais bezdarba kritums un indeks ācijas trūkums 
saskaņā ar Hausnera pl ānu13 samazin āja sociālo pārvedumu pieaugumu. Bez tam valsts 
pārvaldes sektor ā strādājošo atlīdzība bija zem āka par plānoto. Visbeidzot, valsts invest īcijas 
bija mazākas par pl ānotajām, jo ES fondu apguve notika l ēnāk nekā plānots. Kopum ā 
izdevumu un IKP attiec ība bija par 1,5 procentpunktiem zem āka par 2006. gada novembr ī 
plānoto. Analiz ējot ieņēmumus, ie ņēmumi no netiešajiem nodok ļiem un soci ālajām iemaks ām 
izrādījās labāki nekā 2006. gada novembr ī plānotie, galvenok ārt pateicoties daudz liel ākam 
nodarbinātības un darba algu pieaugumam. Šos pozit īvos pārsteigumus kompens ēja citu 
ieņēmumu poz īciju zemāka izpilde (tiešie nodok ļi nodokļu kategoriju palielin āšanas dēļ). 
Kopumā ieņēmumu attiec ība bija nedaudz zem pl ānotā līmeņa.  
3. B UDŽETA DEFIC ĪTA PROGNOZES 2008.–2009. GADAM  UN TURPM ĀKAJIEM GADIEM  
Komisijas dienestu 2008. gada pava sara prognoze paredz, ka 2008. gad ā valsts kopbudžeta 
deficīts pieaugs l īdz 2,5 % no IKP, atbilst īgi 2008. gada marta konver ģences programm ā 
noteiktajam m ērķim. Tiek prognoz ēts, ka IKP pieaugs par 5,3 % 2008. gad ā un par 5 % 
2009. gad ā. Komisijas dienesti prognoz ē, ka privātais patēriņš 2008. gad ā pieaugs l īdz 5,6 %, 
ko veicin ās sociālo iemaksu samazin ājumi, un 2009. gad ā tas samazin āsies līdz 4,7 %, jo 
pasliktināsies ārējā vide, kas mazin ās patērētāju uzticību.  
Pieaugošais valsts kopbudžeta defic īts izriet no Polijas 2008. ga da budžeta, kurš paredz 
centrālās valsts bilances (ne EKS95) pasliktin āšanos par aptuveni 0,8 % no IKP 2008. gad ā, 
salīdzinot ar r ādītāju 2007. gad ā, jo pirms 2007. gada oktobr ī notikušaj ām Parlamenta 
vēlēšanām tika pie ņemta virkne budžeta defic ītu palielinošu pas ākumu. Liel ākā daļa no tiem 
samazinās valsts ie ņēmumus — ir veikts otrais soci ālo iemaksu samazin ājums un noteikti 
iedzīvotāju ienākumu nodok ļa atvieglojumi ģimenēm. Attiec ībā uz izdevumiem 2008. gada 
budžets paredz liel ākas valsts invest īcijas un atjauno d āsno (inflācija plus darba algu 
pieaugums) ikgad ējo pensiju un invalidit ātes pabalstu indeks āciju. Budžeta defic ītu 
palielinošos pas ākumus da ļēji kompens ēs uzlabot ā nodokļu saistību izpilde, augst āki ar 
nodokļiem apliekamie ien ākumi un akc īzes nodok ļa kāpums saist ībā ar ES nodok ļu 
saskaņošanu.  
                                                                                                                                                         
atsauces v ērtību, pastāv maza varb ūtība, ka iesp ējamas vēlākas valsts budžeta datu p ārskatīšanas 
rezultātā 2007. gada defic īta attiecība pārsniegs 3 % no IKP.  
12 Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 7. punktu, lemjot par to, vai atcelt l ēmumu par p ārmērīga 
budžeta defic īta pastāvēšanu, ja defic īts ir būtiski un pak āpeniski samazin ājies un sasniedzis atsauces 
vērtībai tuvu l īmeni, jāņem vērā tīrās izmaksas, k ādas ir pensiju reformai, ar ko ievieš vair āku līmeņu 
sistēmu, kurā ietverts oblig āts, pilnībā finansēts pensiju l īmenis. Tā kā 2007. gada valsts kopbudžeta 
deficīts bija zem 3 % atsauces v ērtības, nav nepieciešam ības izskat īt minētā panta piem ērošanu.  
13 2003. gad ā ierosinātais un l īdz šim visaptveroš ākais un viskonkr ētākais mēģinājums reform ēt 
izdevumus ar m ērķi samazin āt valsts izdevumus soci ālās aizsardz ības, valsts administr ācijas un valsts 
atbalsta jom ā. Cita starp ā Hausnera pl āns aizstāja ikgadējo indeks āciju ar indeks āciju pēc tam, kad 
kumulatīvā inflācija pārsniedz 5 %, vai ik p ēc trim gadiem (atkar ībā no tā, kas realiz ējas pirmais). 
LV 6   LV Saskaņā ar Komisijas dienestu 2008. ga da pavasara prognozi, kura balst īta uz pieņēmumu par 
politikas nemain īšanu, valsts kopbudžeta defic īta rādītājs 2009. gad ā nedaudz pieaugs l īdz 
2,6 % no IKP. 2008. gada marta konver ģences programma, kur ā pieņemts, ka tiks īstenoti 
daži budžeta defic ītu samazinoši pas ākumi, kuri v ēl tiks preciz ēti, paredz valsts kopbudžeta 
deficītu 2,0 % apm ērā no IKP. 
Pavasara prognoze paredz, ka struktur ālais budžeta defic īts 2008. gad ā pieaugs aptuveni par 
¼ procentpunktiem no IKP, bet 2009. gad ā samazināsies par aptuveni ⅓ procentpunktiem, kas 
izriet no uzlabojumiem darba tirg ū, ko veicina nodarbin āšanas izmaksu un neto algas 
starpības samazin ājumi14. 
Galvenais budžeta strat ēģijas mērķis, kas izkl āstīts 2008. gada marta konver ģences 
programm ā, ir sasniegt VTM — struktur ālo budžeta defic ītu 1 % apm ērā no IKP — l īdz 
2011. gadam, t.i., vienu gadu p ēc konver ģences programmas darb ības beigām. Budžeta 
korekcija ir balst īta uz izdevumiem un koncentr ēta uz 2009. un 2010. gadu. 
4. P ARĀDA ATT ĪSTĪBA UN PROGNOZES  
Šķiet, ka pēc tam, kad valsts par āda rādītājs 2006. gad ā sasniedza augst āko robežu 47,6 % 
apmērā no IKP, tas ir s ācis samazin āties. Būtisks parāda samazin ājums tika sasniegts 
2007. gad ā, kad par āda attiecība samazin ājās par gandr īz 2½ procentpunktiem, sasniedzot 
45,2 % no IKP, galvenok ārt pateicoties lielajam nomin ālā IKP pieaugumam, k ā arī zlota 
vērtības kāpumam. Saska ņā ar 2008. gada pavasara prognozi, kura balst īta uz pieņēmumu par 
politikas nemain īšanu, valsts kop ējais parāds šogad samazin āsies daudz l ēnāk, un 2009. gad ā 
tas sasniegs aptuveni 44 % no IKP.  
5. S ECINĀJUMI  
Valsts kopbudžeta budžeta defic īts ir samazin ājies no 6,3 % no IKP 2003. gad ā līdz 2,0 % 
2007. gad ā, kas ir zem āk par atsauces v ērtību — 3 % no IKP. Budžeta defic īta samazin ājums 
2007. gad ā galvenok ārt atspogu ļoja lielāku ekonomisko izaugsmi, kas kop ā ar izdevumu 
ierobežojumiem (da ļēji pateicoties nepiln īgai invest īciju plānu izpildei) samazin āja izdevumu 
rādītāju salīdzinājumā ar budžeta pl āniem. Ieņēmumu rādītājs bija tuvs noteiktajam m ērķim, 
jo negaid ītos ieņēmumus labv ēlīgo ekonomisko nosac ījumu rezult ātā kompens ēja tiešo 
nodokļu samazin ājumi un citu ie ņēmumu kategoriju neizpilde. Struktur ālā bilance (t.i., 
cikliski kori ģētā bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) uzlaboj ās par 
aptuveni 1½ procentpunktiem no IKP, kas p ārsniedz fisk ālo sniegumu vismaz 
0,5 procentpunktu apm ērā, ko ieteica Padome. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2008. gada 
pavasara prognozi kop ējais budžeta defic īts 2008. gad ā pieaugs l īdz 2,5 % no IKP un, 
pamatojoties uz pie ņēmumu par politikas nemain īšanu, līdz 2,6 % 2009. gad ā. Tas liecina, ka 
                                                 
14 Izskat ās, ka Polij ā pastāv īpaši liels potenci āls ēnu ekonomikas mazin āšanai un darbasp ēka aktivit ātes 
veicināšanai, par ko liecina b ūtiskā starpība (2008. gada s ākumā — aptuveni 3 procentpunkti) starp 
reģistrēto bezdarba l īmeni un bezdarba l īmeni, kas ieg ūts oficiālajos darbasp ēka apsekojumos. Turkl āt 
Polijā ir viens no viszem ākajiem darbasp ēka aktivit ātes rādītājiem ES (63½% sal īdzinājumā ar gandrīz 
71 % ES 2007. gada otraj ā pusē), jo īpaši attiec ībā uz cilvēkiem vecum ā virs 55 gadiem. Bez tam 
straujo uz ņēmumu nodok ļu un mazo uz ņēmumu iedz īvotāju ienākuma nodok ļu ieņēmumu pieaugumu 
pēdējo gadu laik ā Polijā daļēji var izskaidrot ar lab āku saistību izpildi kopš samazin ātas sākotnēji 
augstās nodokļu likmes.  
LV 7   LV budžeta defic īta samazin āšana zem robežlieluma — 3 % no IKP — ir notikusi ticami un 
ilgspējīgi. 
Valsts kop ējais parāds ir samazin ājies no 47,6 % no IKP 2006. gad ā līdz 45,4 % 2007. gad ā, 
kas ir zem atsauces v ērtības — 60 % no IKP. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2008. gada 
pavasara prognozi par āda attiecība līdz 2009. gadam turpin āsies samazin āties līdz aptuveni 
44 % no IKP (pamatojoties uz pie ņēmumu par politikas nemain īšanu).  
No vispārēja novērtējuma izriet, ka p ārmērīga budžeta defic īta stāvoklis Polij ā ir novērsts. 
Līdz ar to Komisija iesaka Padomei atcelt t ās lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu Polij ā.  
2. tabula. Budžeta att īstība 2003.–2009. gad ā 
2008 2009 % no IKP, ja vien nav nor ādīts 
citādi 2003 2004 2005 2006 2007 
KOM KP(2) KOM(3) KP(2) 
Valsts kopbudžeta bilance  −6,3 −5,7 −4,3 −3,8 −2,0 −2,5 −2,5 −2,6 −2,0 
Kopējie ieņēmumi  38,4 36,9 39,0 40,0 40,.4 40,1 40,0 39,7 39,2 
Kopējie izdevumi 44,6 42,6 43,3 43,8 42,4 42,6 42,5 42,3 41,2 
No kuriem: − procentu 
izdevumi 3,0 2,8 2,8 2,7 2,6 2,7 2,3 2,7 2,3 
– kopējie ieguldījumi 
pamatlīdzekļos 3,3 3,4 3,4 3,9 4,1 4,5 5,2 4,8 5,0 
Primārā bilance  −3,3 −2,9 −1,5 −1,1 0,6 0,2 −0,2 0,1 0,3 
Vienreizēji un pagaidu pas ākumi  0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 
Struktur ālā bilance(1) −5,9 −5,9 −4,2 −4,0 −2,5 −2,7 −2,8 −2,3 −1,9 
Strukturālā primārā bilance(1) −2,9 −3,1 −1,4 −1,3 0,1 0,0 −0,5 0,3 0,4 
Pm Reālā IKP pieaugums 
(%) 3,9 5,3 3,6 6,2 6,5 5,3 5,5 5,0 5,0 
Pm Ražošanas apjoma 
starpība  −1,0 0,4 −0,4 0,6 1,2 0,5 0,7 −0,7 −0,2 
(1) Cikliski kori ģētā (primārā) bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus.  
(2) Cikliski kori ģētās, struktur ālās bilances un ražošanas apjoma starp ības saska ņā ar Komisijas dienestu 
aprēķiniem, pamatojoties uz programm ā sniegto inform āciju.  
(3) Pie ņemot, ka politika nemain ās. 
 Avoti: Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze (KOM) un konver ģences programmas 2008. gada 
marta atjaunin ājums (KP)  
LV 8   LV Ieteikums  
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko atce ļ Lēmumu 2005/183/EK par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Polij ā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,  
ņemot vērā Komisijas ieteikumu,  
tā kā: 
(1) Ar Padomes 2004. gada 5. j ūlija Lēmumu 2005/183/EK15, pamatojoties uz Komisijas 
ieteikumu atbilst īgi Līguma 104. panta 6. punktam, tika pie ņemts lēmums, ka Polij ā 
pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Padome atz īmēja, ka valsts kopbudžeta defic īts 
2003. gad ā bija 4,1 % no IKP, p ārsniedzot L īgumā noteikto atsauces v ērtību — 3 % no 
IKP, kam ēr valsts kop ējais parāds bija 45,4 % no IKP, zem L īgumā noteiktās atsauces 
vērtības, kas ir 60 % no IKP. Padomes l ēmumā bija norādīts, ka budžeta defic īta un 
parāda rādītāji būs jālabo uz augšu, ja fond ētās pensiju sh ēmas tiks izsl ēgtas no valsts 
pārvaldes sektora saska ņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja l ēmumu par fond ēto 
pensiju sh ēmu klasifik āciju 16. 
(2) Saska ņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulas 
(EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūras īstenošanu17, 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. j ūlijā, 
pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ieteica Polijai nov ērst pārmērīgu budžeta 
deficītu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika publiskots. 
(3) Padome 2006. gada 28. novembr ī saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu, 
pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pie ņēma lēmumu, ka Polijas iest āžu veiktās 
darbības ir bijušas nepietiekamas18. Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Padome 
2007. gada 27. febru ārī izdeva jaunu ieteikumu, pamato joties uz Komisijas ieteikumu, 
ar ko apstiprin āja 2007. gadu k ā termiņu budžeta defic īta novēršanai. Šis ieteikums 
tika publiskots. 
(4) Saska ņā ar Līguma 104. panta 12. punktu, ja Padome atz īst, ka pārmērīgais budžeta 
deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts, tai j āatceļ savs lēmums par p ārmērīga 
budžeta defic īta pastāvēšanu. 
                                                 
15 OV L 62, 9.3.2005., 18. lpp. 
16 Eurostat News Releases No 30/2004 of 2 March 2004 and No 117/2004 of 23 September 2004. 
17 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp). 
18 OV L 414, 30.12.2006., 81. lpp. 
LV 9   LV (5) Saska ņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija nodrošina proced ūras īstenošanai vajadz īgos datus. Piem ērojot 
minēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra 
Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, k ā piemērot Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam 
pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru19, divreiz 
gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, j āpaziņo dati par valsts  budžeta defic ītu 
un parādu un citiem saist ītajiem rādītājiem. 
(6) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) sniegtajiem datiem saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 3605/93 8g. panta 1. punktu p ēc Polijas pazi ņojuma līdz 2008. gada 1. apr īlim un 
balstoties uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozi, var izdar īt šādus 
secinājumus: 
– valsts kopbudžeta defic īts tika samazin āts no 3,8 % no IKP 2006. gad ā līdz 
2,0 % no IKP 2007. gad ā, kas ir zem defic īta atsauces v ērtības — 3 % no IKP. 
Tas atbilst pl ānotajiem 3,4 % no IKP, kas bija noteikti konver ģences 
programmas 2006. gada novembra atjaunin ājumā,  
– labāku 2007. gada budžeta defic īta rezultātu, salīdzinot ar t ā mērķi, veicināja 
daudz augst āks reālā IKP pieaugums nek ā tas bija pie ņemts 2006. gada 
novembra konver ģences programm ā. Bez tam, r ēķinot pret IKP, vald ība izdeva 
mazāk sociālajiem p ārvedumiem (pateicoties indeks ācijas iztr ūkumam 
2007. gad ā), subsīdijām, invest īcijām un darbinieku atl īdzībai. Kopum ā 
izdevumu kopsumma bija par 1,5 procentpunktiem zem āka par 2006. gada 
konverģences programm ā plānoto. Struktur ālās bilances (cikliski kori ģētā 
bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) uzlabojums 
2007. gad ā tiek lēsts 1,5 procentu punktu apm ērā no IKP, 
– 2008. gad ā, IKP pieaugot l ēnāk nekā 2007. gad ā, 2008. gada pavasara 
prognoze paredz budžeta defic īta palielin āšanos līdz 2,5 % no IKP, ta ču tas 
joprojām saglabāsies zem atsauces v ērtības, un to galvenok ārt ietekmēs sociālo 
iemaksu samazin ājums, iedz īvotāju ienākuma nodok ļa atvieglojumi un soci ālo 
pārvedumu pieaugums kop ā ar lielākām investīcijām. Tieši t āds pats ir ar ī 
konverģences programmas 2008. gada marta atjaunin ājumā noteiktais ofici ālais 
budžeta defic īta mērķis. Attiecībā uz 2009. gadu pavasara prognoze paredz, ka 
budžeta defic īts vairāk vai maz āk stabiliz ēsies, pie ņemot, ka politika 
nemainīsies. Tas liecina, ka budžeta defic īts ir samazin āts zem atsauces 
vērtības — 3 % no IKP — ticam ā un ilgtspējīgā veidā,  
– tomēr 2008. gad ā tiek paredz ēta struktur ālās bilances neliela pasliktin āšanās 
par ¼ procentpunktiem no IKP un, pamatojoties uz pie ņēmumu par politikas 
nemainīšanu, 2009. gad ā paredz ēta uzlabošan ās par aptuveni 
⅓ procentpunktiem. Tas j āskata kontekst ā ar nepieciešam ību sasniegt budžeta 
stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), kas Polijas gad ījumā ir struktur ālais 
budžeta defic īts 1 % apm ērā no IKP, 
– valsts par āds ir samazin ājies no 47,6 % no IKP 2006. gad ā līdz 45,2 % 
2007. gad ā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognozi par āda rādītājs būs 
                                                 
19 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas Regulu (EK) 
Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.). 
LV 10   LV krietni zem robežlieluma (60 % no IKP) un turpin ās samazin āties līdz aptuveni 
44 % 2009. gada beig ās.  
(7) Padome uzskata, ka p ārmērīgais budžeta defic īts Polijā ir novērsts un t ādejādi 
Lēmums 2005/183/EK ir j āatceļ, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
No vispārējā novērtējuma izriet, ka p ārmērīgais budžeta defic īts Polijā ir novērsts. 
2. pants 
Ar šo tiek atcelts L ēmums 2005/183/EK. 
3. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Polijas Republikai. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs