PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Eiropas standartizācijas organizācijas (ESO) ir privātas organizācijas, kurām ir īpaša loma Eiropas standartizācijas sistēmā. Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris), Eiropas standartizāciju organizē attiecīgās ieinteresētās personas atbilstoši savām interesēm, pamatojoties uz valstu pārstāvību (Eiropas Standartizācijas komitejā, CEN un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejā (CENELEC)) un uz tiešu dalībnieku līdzdalību (Eiropas Telekomunikāciju standartu institūtā (ETSI)). Kad Komisija iesniedz standartizācijas pieprasījumu, Eiropas standartizācijas organizācijas (kā definēts Regulā (ES) Nr. 1025/2012) ir vienīgās iestādes, kas var izdot standartus un standartizācijas nodevumus. Tas tiek darīts saskaņā ar īpašajām procedūrām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. pantā (Standartizācijas regula). Standartizācijas regulā arī paredzēts, ka Eiropas Savienība var finansiāli atbalstīt Eiropas standartizācijas organizācijas.

Eiropas standartizācijas organizācijas ir definētas Standartizācijas regulas 2. panta 8. punktā un I pielikumā. Ir trīs Eiropas standartizācijas organizācijas: CEN, CENELEC un ETSI. To ekskluzīva loma ir veikt Komisijas pieprasīto standartizācijas darbu, lai atbalstītu ES tiesību aktus un politiku.

Tas galvenokārt ir saistīts ar vēsturiskiem iemesliem. Astoņdesmitajos gados, kad tika izveidotas pašreizējās Eiropas standartizācijas organizācijas un tika izveidota to loma standartu izstrādē, sistēma galvenokārt bija vērsta uz Eiropas Savienības ieinteresētajām personām.

Pašlaik situācija ir atšķirīga, un ESO iekšējā pārvaldība, lēmumu pieņemšanas procedūras un to dalībnieku struktūra ir vairākkārt mainījusies. Eiropas standartizācijas organizācijas tagad sadarbojas ar plašu ieinteresēto personu loku, tostarp no trešām valstīm, un ļauj tām piedalīties ne tikai tehniskajā darbā, bet arī iekšējās politikas un lēmumu pieņemšanā. Šāda sadarbība ir vērtējama atzinīgi. Tomēr, kad Eiropas standartizācijas organizācijām jākoncentrējas uz atbalstu ES tiesību aktiem un politikai, vajadzīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu pareizu procedūru un ieinteresēto personu interešu līdzsvarotu pārstāvību saskaņā ar stratēģiskajām prioritātēm un likumdošanas vajadzībām. Tas īpaši attiecas uz iekšējiem lēmumiem izstrādāt standartus un standartizācijas nodevumus, kā to pieprasījusi Komisija, pamatojoties uz Standartizācijas regulas 10. panta 1. punktu. Šie iekšējie lēmumi var attiekties uz tādiem jautājumiem kā lēmumi par standartizācijas pieprasījumu pieņemšanu, jaunu darba punktu pieņemšanu un Eiropas standartizācijas nodevumu pieņemšanu, pārskatīšanu vai atsaukšanu. Šādos gadījumos, jo īpaši gadījumos, kad Eiropas standartizācijas organizācijas atbalsta ES tiesību aktu piemērošanu un izstrādā standartus, kas ir būtiski ES plašai sabiedrībai un uzņēmumiem, Eiropas standartizācijas organizāciju iekšējā pārvaldībā pienācīgi jāņem vērā visu Eiropas ieinteresēto personu (tostarp mazo un vidējo uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju) viedokļi. Tas ir vēl svarīgāk, ņemot vērā, ka dažas Eiropas standartizācijas organizācijas galvenokārt veido ekonomikas dalībnieki, kuriem ir balsstiesības, un dažos gadījumos pilsoniskās sabiedrības organizāciju un publisko iestāžu līdzdalība ir ierobežota.

Tādēļ ir vajadzīgs skaidrāks precizējums, lai nodrošinātu, ka viss iekšējais lēmumu pieņemšanas process standartu un standartizācijas nodevumu izdošanas jomā, kurus Komisija pieprasījusi, pamatojoties uz Standartizācijas regulas 10. panta 1. punktu, atbilst tam, ko ES iestādes sagaida no standartu izstrādes struktūras, kas oficiāli atzīta par Eiropas standartizācijas organizāciju.

Pieprasot valstu standartizācijas iestādēm konkrētas pārstāvības un lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz Komisijas pieprasītajiem standartiem, tiktu nodrošināta pietiekama līdzsvara un atsvara sistēma, lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem un politikai.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Komisija paziņoja, ka savā iniciatīvā, ar ko atjaunina jauno rūpniecības stratēģiju 2020. gadam (COM(2021)350), tā ierosinās grozījumu Regulā (ES) Nr. 1025/2012 kopā ar standartizācijas stratēģiju, kas tiek iesniegta kopā ar šo priekšlikumu.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Ierosinātais tiesību akta grozījums atbilst standartu politiskajai nozīmei, kā uzsvērts citās svarīgās Komisijas iniciatīvās, piemēram, Eiropas digitālās nākotnes veidošana (COM(2020) 67), Global Gateway (JOIN(2021) 30) vai Padomes paziņojumā, kurā atzinīgi vērtēts Komisijas nodoms izstrādāt standartizācijas stratēģiju, lai stiprinātu Eiropas standartizācijas sistēmu un tās pārvaldību (Padomes secinājumi 09.06.2020.).

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šīs iniciatīvas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants.

•Subsidiaritāte (attiecībā uz rīcību, kurā ESO nav ekskluzīvas kompetences)

Jautājums par subsidiaritāti nav risināmais jautājums. Šīs iniciatīvas mērķis ir grozīt ES regulu, kas reglamentē Eiropas standartizācijas sistēmu. Tās konkrētais mērķis ir aizsargāt labas pārvaldības principus to standartu izstrādē, kurus Komisija pieprasījusi saskaņā ar Standartizācijas regulas 10. panta 1. punktu. Šī iniciatīva stiprinās valstu pārstāvju (t. i., valstu standartizācijas iestāžu) lomu sistēmā.