PASKAIDROJUMA RAKSTS

Komisijas 2019. gada janvāra ziņojumā “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā” ir uzsvērts, ka šādas shēmas raisa bažas, it īpaši par drošību, organizētās noziedzības iefiltrēšanos, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju. Tajā arī ir brīdināts, ka ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, ko īsteno valstis, kuru pilsoņi Savienībā var ieceļot bez vīzas, iespējams, tiek izmantotas, lai apietu parasto Šengenas vīzu procedūru un ar to saistīto padziļināto riska novērtējumu.

Eiropas Savienības un Vanuatu nolīgums par vīzu režīma atcelšanu tiek piemērots no 2015. gada. Līdz 2015. gadam Vanuatu piemēroja tikai vienu ieguldītājiem paredzētu pilsonības shēmu, un saskaņā ar to tika izsniegts ierobežots skaits pasu. Tomēr kopš 2015. gada Vanuatu ir izveidojusi vēl citas ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, un sekmīgo pieteikuma iesniedzēju skaits ir ievērojami pieaudzis. Saskaņā ar Vanuatu iestāžu sniegto informāciju pašlaik spēkā ir divas shēmas: Vanuatu Iemaksu programma un Attīstības atbalsta programma. Līdz 2021. gada martam Vanuatu saskaņā ar tās ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām bija izsniegusi vairāk nekā 10 500 pasu. 2021. gada aprīlī Vanuatu parlaments apstiprināja jaunu pilsonības shēmu, kura vēl nav spēkā.

2017. gadā Komisija sāka Vanuatu ieviesto shēmu izmeklēšanu, jo par tām, it īpaši ar drošību saistīto nepilnību dēļ, radās nopietnas bažas. Turklāt Komisija brīdināja Vanuatu iestādes, ka tā varētu izmantot nolīgumā paredzēto iespēju apturēt nolīguma piemērošanu. 2017. gadā Komisija arī pieprasīja Vanuatu iestādēm informāciju par minēto shēmu pārvaldību, it īpaši par pieteikuma iesniedzējiem piemēroto drošības pārbaudi. 2018. gadā Vanuatu valdība Komisijai apliecināja drošības pārbaudes procedūru veikšanu un norādīja, ka šīs procedūras ietver datu pārbaudi Interpola datubāzēs.

Piektajā pastiprinātajā politiskajā dialogā starp ES un Vanuatu, kas notika 2019. gada 15. aprīlī, ES atkārtoti pauda bažas par Vanuatu īstenotajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām un norādīja, ka šīs bažas varētu ietekmēt nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu. ES paskaidroja, ka naturalizācijas procedūras ir Vanuatu suverēns lēmums, tomēr nolūkā novērst ļaunprātīgu izmantošanu obligāti ir jāveic ļoti rūpīga iepriekšējās darbības pārbaude.

2019. gada jūlijā Komisija uzzināja, ka Vanuatu saskaņā ar tās ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām ir piešķīrusi pilsonību pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir iekļauti Interpola datubāzēs, un ka daži pieteikuma iesniedzēji ir iesnieguši viltotus dokumentus (it īpaši viltotas izziņas par nesodāmību), bet Vanuatu iestādes nav konstatējušas, ka tie ir viltoti.

Komisija nosūtīja Vanuatu iestādēm vēstules, kurās tā lūdza sniegt papildu informāciju par minētajām shēmām, drošības pārbaudēm un pilsonības piešķiršanu Interpola kontrolsarakstos iekļautiem pieteikumu iesniedzējiem un atkārtoti brīdināja, ka tā varētu izmantot iespēju apturēt bezvīzu režīmu.

Sestajā pastiprinātajā politiskajā dialogā starp ES un Vanuatu, kas notika 2021. gada 21. aprīlī, ES vēlreiz norādīja uz Vanuatu ieviesto ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu iespējamo ietekmi uz nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu un stingri ieteica Vanuatu nekavējoties novērst iespējamos ar šādām shēmām saistītos riskus attiecībā uz organizētās noziedzības iefiltrēšanos, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju. Šā politiskā dialoga laikā Vanuatu pauda apņemšanos nolūkā novērst šīs bažas īstenot reformas, piemēram, cieši sadarboties ar dažādām ieinteresētajām personām, it īpaši tās finanšu ziņu vākšanas vienību, vai grozīt Likumu par pasēm. Tomēr 2021. gada aprīlī Vanuatu valdība īstenoja turpmākus pasākumus ar mērķi izveidot jaunu pilsonības piešķiršanas programmu.

Pamatojoties uz Vanuatu sniegto informāciju, Komisija secināja, ka Vanuatu ieviestās ieguldītājiem paredzētās shēmas, iespējams, rada risku Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iekšējai drošībai, jo šīm shēmām ir būtiski un ar drošību saistīti trūkumi. Konkrētāk, vidējais pieteikumu izskatīšanas laiks ir pārāk īss, lai varētu veikt rūpīgu pārbaudi, un pirms pilsonības piešķiršanas nenotiek sistemātiska informācijas apmaiņa ar pieteikuma iesniedzēja izcelsmes valsti vai valsti, kurā ir pieteikuma iesniedzēja pēdējā galvenā dzīvesvieta. Turklāt nav noteikta prasība par fizisku uzturēšanos vai atrašanos Vanuatu. Tas, ka nav noteikta prasība par klātienes interviju, vēl vairāk liek apšaubīt drošības pārbaudes uzticamību, jo tādējādi iestādēm ir mazākas iespējas apstiprināt pieteikumā sniegto informāciju, tai skaitā tās patiesumu un ticamību.

Bažas rada arī pieejamie dati par minēto shēmu tvērumu, noraidīto pieteikumu īpatsvaru un sākotnējo valstspiederību.

Pirmkārt, saskaņā ar Vanuatu Pasu biroja datiem sekmīgo pieteikuma iesniedzēju skaits ir ļoti liels (2013.–2021. gadā apmaiņā pret ieguldījumiem pilsonība ir piešķirta vairāk nekā 10 500 personām).

Otrkārt, noraidīto pieteikumu īpatsvars ir ārkārtīgi mazs. Pieejamā informācija liecina, ka līdz 2020. gadam bija noraidīts tikai viens pieteikums. Tas vairo šaubas par drošības un iepriekšējo darbību pārbaudes uzticamību.

Treškārt, starp sekmīgajiem pieteikuma iesniedzējiem ir arī tādu valstu valstspiederīgie, kuras parasti ir izslēgtas no citām pilsonības shēmām, piemēram, Irāna un Afganistāna, un kuru valstspiederīgajiem, lai īstermiņā uzturētos ES, ir vajadzīga vīza, to skaitā Nigērija, Jemena, Sīrija, Pakistāna un Lībija.

Tādējādi, pateicoties Vanuatu kopš 2015. gada ieviestajām shēmām, valstspiederīgie, uz kuriem attiecas vīzas prasība, var apiet parasto Šengenas vīzu procedūru un tajā ietverto padziļināto novērtējumu par individuālajiem migrācijas un drošības riskiem. Vanuatu ieviestās ieguldītājiem paredzētās pilsonības shēmas nenodrošina augsto drošības līmeni, kas minēts Komisijas 2019. gada ziņojumā par ieguldītājiem paredzētām pilsonības un uzturēšanās atļauju sistēmām.

Visbeidzot, minētās kopš 2015. gada izveidotās shēmas ir komerciāli popularizētas kā tādas, kas nodrošina tiesības ieceļot ES bez vīzas, tomēr nolīguma par vīzu režīma atcelšanu mērķis nav ļaut trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ieceļošanai Eiropas Savienībā ir vajadzīga vīza, apiet vīzas prasību, iegūstot Vanuatu pilsonību. Lai gan ES ievēro suverēno valstu tiesības lemt par savām naturalizācijas procedūrām, bezvīzu režīmu ieceļošanai Savienībā nedrīkstētu izmantot par instrumentu, ar ko piesaista individuālus ieguldījumus apmaiņā pret pilsonību.

Nolīguma piemērošanu var pilnībā vai daļēji apturēt sabiedriskās kārtības vai valsts drošības aizsardzības apsvērumu dēļ.

Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Vanuatu ieviestās ieguldītājiem paredzētās shēmas ir pretrunā ES vīzu politikas mērķiem un tajās netiek ņemts vērā Regulā 2018/1806 noteiktais trešo valstu iedalījums valstīs, uz kuru valstspiederīgajiem attiecas vīzas prasība, un valstīs, uz kuru valstspiederīgajiem šāda prasība neattiecas; šo iedalījumu nosaka ES, pamatojoties uz dažādu citu starpā ar drošību saistītu kritēriju novērtējumu katrā atsevišķā gadījumā. Pateicoties šādām shēmām, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem, ja viņi nebūtu ieguvuši Vanuatu pilsonību, būtu vajadzīga vīza, ir iespēja ieceļot ES bez vīzas un bez drošības pārbaudes pirms ierašanās pie ārējām robežām, kura jāveic saskaņā ar Šengenas vīzu procedūru.

Ņemot vērā iepriekšminēto, ir pamatoti daļēji un samērīgi apturēt nolīguma par vīzu režīma atcelšanu piemērošanu, lai mazinātu ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu ietekmi uz bezvīzu režīmu starp ES un Vanuatu. Ņemot vērā to, ka dalībvalstu robežsargiem praksē nebūs iespējams noteikt, vai parastā pase ir izsniegta saskaņā ar ieguldītājiem paredzētu shēmu, nolīguma piemērošanas apturēšanai būtu jāattiecas uz visām parastajām pasēm, kas izsniegtas kopš 2015. gada 25. maija, kad Vanuatu sāka apmaiņā pret ieguldījumiem izsniegt ievērojamu skaitu pasu.

2022/0001 (NLE)