Priekšlikums PADOMES REGULA par kopuzņēmumu ECSEL /* COM/2013/0501 final - 2013/0234 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Vispārējais konteksts Eiropas Savienībai (ES) ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu tās izkļūšanu no ekonomikas un finanšu krīzes un nostātos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Viens no mērķiem Eiropas Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”[1] būs nostiprināt Eiropas rūpniecību, dažādās rūpniecības nozarēs īstenojot pētniecības un inovācijas atbalsta darbības. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pīlārs “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” ir īpaši vērsts uz rūpniecības konkurētspējas nostiprināšanu galveno tehnoloģiju, piemēram, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT), jomā. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” IKT veltītajā sadaļā noteiktās prioritārās jomas ir mikroelektronika un nanoelektronika, kā arī viedo iegulto komponentu un sistēmu izstrāde. Lai labāk saskaņotu pētniecībai un inovācijai paredzēto ES atbalstu ar rūpniecības mērķiem, kā arī Eiropā piesaistītu lielākus ieguldījumus rūpniecībā, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir paredzēta publiskā un privātā sektora partnerību izveide galvenajās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu un palīdzēt risināt sabiedrībai aktuālas problēmas. Šis jaunais priekšlikums par publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) izveidi ir saistīts ar kopuzņēmumu (KU) elektronisko komponentu un sistēmu jomā. Kopuzņēmums ECSEL (Electronic Components and Systems for European Leadership) aizstāj iepriekšējos kopuzņēmumus ENIAC[2] un ARTEMIS[3], kas Septītās pamatprogrammas ietvaros[4] tika izveidoti nanoelektronikas un iegulto sistēmu jomās. Tas ir ierosināts saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu[5], Komisijas priekšlikumu par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, Komisijas paziņojumu “Partnerības pētniecībā un inovācijā”[6], pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”[7], Komisijas paziņojumu par svarīgām pamattehnoloģijām[8] “Eiropas stratēģija par svarīgām pamattehnoloģijām — tilts uz izaugsmi un nodarbinātību”, kā arī Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā”[9]. Priekšlikums ir saskaņā arī ar Komisijas paziņojumu “Publiskā un privātā sektora partnerības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” — efektīvs instruments inovācijas un izaugsmes mērķu īstenošanai Eiropā”[10]. · Kopuzņēmuma elektronisko komponentu un sistēmu jomā pamatojums un mērķi Elektronisko komponentu un iegulto sistēmu joma ir ne tikai svarīga rūpniecības nozare ar vairāk nekā EUR 1000 miljardu lielu apgrozījumu pasaules mērogā, tā arī ir nodrošinājusi lielāko daļu ražīguma uzlabojumu visās ekonomikas jomās, un tai ir būtiska nozīme sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanā. Lai gan elektronisko komponentu un sistēmu nozarei ir spēcīga ietekme svarīgos vertikālajos tirgos (autobūve, enerģētika, maksājumu sistēmas u. c.), Eiropā tā saskaras ar lielām problēmām, kas ietekmēs ekonomiku kopumā. Konkrētāk, Eiropa elektronisko komponentu un sistēmu jomā saskaras ar divām galvenajām problēmām. Viena problēma ir saistīta ar vajadzību kontrolēt galvenos vērtības radīšanas ķēdes elementus (t. i., projektēšanu, ražošanu un integrēšanu galaproduktos), kas ir svarīgi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu vērtības radīšanu Eiropā, izmantojot elektroniku, tostarp daudzu citu Eiropas rūpniecības nozaru (autobūves, enerģētikas, veselības aprūpes, tīmekļa u. c.) konkurētspēju. Otra problēma ir saistīta ar vajadzību novērst būtiskus trūkumus inovācijas ķēdēs, lai nodrošinātu labāku pētniecības izcilības pārveidi komerciālos panākumos. Risinot iepriekš minētās problēmas, Eiropai ir jāspēj pārvarēt grūtības, ko rada sīva konkurence pasaules mērogā, tās rūpniecības nozaru tirgus daļu samazināšanās, augstās pētniecības un inovācijas izmaksas, kā arī straujā tehnoloģiju attīstība. Šajā saistībā elektronisko komponentu un sistēmu jomā izveidotā kopuzņēmuma mērķi būs šādi: · garantēt to galveno tehnoloģiju piegādes drošību, kuras ir visās svarīgākajās ekonomikas nozarēs veiktu inovāciju pamatā, kā arī nodrošināt, lai Eiropa varētu maksimāli izmantot šīs tehnoloģijas vispārējas ekonomikas izaugsmes stimulēšanai; · atbalstīt ES politikas programmas, vidi un rūpniecības konkurētspēju, kā paredzēts stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei “Eiropa 2020”; · pārvarēt šķēršļus efektīvai pētniecībai un inovācijai šajā jomā, tostarp lielus riskus, augstās pētniecības un izstrādes izmaksas un neveiksmes tirgū. Privāto ieguldījumu palielināšanai ir vajadzīgs publiskais atbalsts; · saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un atbalstītu stabilas publiskās finanses, novēršot centienu nevajadzīgo dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot pētniecībā un inovācijā iesaistīto dalībnieku līdzdalību; · mudināt nozares pārstāvjus pieņemt ilgtermiņa stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, radīt vajadzīgo kritisko masu, palielināt privātos ieguldījumus, atvieglot zināšanu apmaiņu, mazināt riskus, pazemināt izmaksas un samazināt laiku līdz nonākšanai tirgū. Šā jaunā kopuzņēmuma konkrētie mērķi ir šādi: · saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā, tostarp vadošo lomu ražošanas aprīkojuma un materiālu apstrādes jomā; · nodrošināt vadošo lomu projektēšanas un sistēmu, tostarp iegulto tehnoloģiju, inženiertehniskās izstrādes jomā; · nodrošināt visām ieinteresētajām personām piekļuvi pasaules līmeņa infrastruktūrai elektronisko komponentu, kā arī iegulto un viedo sistēmu projektēšanai un ražošanai; · veicināt ekosistēmu attīstību, iesaistot inovatīvus MVU, nostiprinot esošos klasterus un atbalstot jaunu klasteru izveidi jaunās daudzsološās jomās. · Iepriekšējās pieredzes izmantošana Ierosinātā kopuzņēmuma pamatā ir panākumi, ko guvuši iepriekšējie kopuzņēmumi, kuri tika izveidoti Septītās pamatprogrammas ietvaros (ENIAC un ARTEMIS). Abu kopuzņēmumu mērķis bija Eiropas mēroga pētniecības un izstrādes programmas izveide nanoelektronikas un iegulto sistēmu jomā, sniedzot stimulu, lai rūpniecības pārstāvji, dalībvalstis un Eiropas Savienība saskaņotu stratēģijas un palielinātu ieguldījumus. Tie nodrošināja būtiskas iespējas izveidot sadarbību Eiropas mērogā, radīt kritisko masu un palielināt ieguldījumus. KU apliecināja, ka tie var sekmīgi uzņemties godīga starpnieka lomu un darboties kā katalizatori vērienīgos projektos, paplašinot izcilu privātā sektora pārstāvju līdzdalību sistēmā, kurā valsts un Eiropas līmeņa publiskās iestādes var atbalstīt stratēģiski svarīgus jautājumus. Šo spēju ir pārliecinoši apliecinājušas kopuzņēmuma ENIAC sekmes, sniedzot izšķirošu stimulu svarīgu pamattehnoloģiju ieteikumu īstenošanas sākšanai, kā arī kopuzņēmums ARTEMIS, sākot pirmos liela mēroga inovāciju izmēģinājumu projektus. Laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gadam aptuveni 2000 dalībnieku, no kuriem vairāk nekā 500 ir MVU, pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā veica ieguldījumus EUR 2,8 miljardu apmērā. Šajos KU ir iesaistīti privātā sektora pārstāvji, kā arī valstu un Eiropas iestādes. Viena būtiska problēma saistībā ar šo trīspusējo struktūru attiecās uz procedūru un satura saskaņošanu ar iesaistīto dalībvalstu gaidām un procesiem. Pirmais un otrais ARTEMIS un ENIAC starpposma novērtējums apliecināja, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros būtu ļoti ieteicams turpināt līdzīgas iniciatīvas īstenošanu, ņemot vērā apstākli, ka neviena atsevišķa organizācija vai dalībvalsts nevarētu atrisināt visas šīs nozares problēmas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka piemērotākais turpmākās darbības veids ir saskaņota rīcība Eiropas līmenī. Gūtā pieredze apliecina, ka spēkā esošais modelis ir ļāvis sasniegt mērķus, tomēr zināšanu spektrs bijis plašāks, nekā tika paredzēts, un to apguves laikā bija jāiegūst pārliecība un jāizstrādā praktiskās darbības metodes. Papildus iepriekš minēto veiksmju aprakstam par pašreizējo kārtību ir jāsniedz vairāki apsvērumi: · nav nodrošināta pietiekama dažādo valstu procedūru sinhronizēšana (gan attiecībā uz līgumu slēgšanu, gan maksājumiem), radot kavējumus projektu īstenošanā; · dalībniekiem noteiktais pienākums noslēgt divus dotāciju nolīgumus (kopuzņēmuma un valsts) rada administratīvo slogu; · atšķirīgie valstu noteikumi ietekmē to, kā tiek veidoti konsorciji; · spēcīgā ES un valstu saistību savstarpējā atkarība (ieguldījumu likme, kas ir noteikta Padomes regulā DV/ES 1,8) ir kavējusi budžeta izpildi; · pamata Finanšu regulā noteiktās prasības attiecībā uz decentralizētām aģentūrām rada būtiskas grūtības saistībā ar ierobežotajiem kopuzņēmuma resursiem. Šīs grūtības neaizkavēja pasākumu veikšanu, bet to dēļ visām pusēm pastāvīgi jāstrādā, lai nodrošinātu sistēmas darbību. Turpmākai iniciatīvai būtiskas priekšrocības sniegs vienkāršotais darbības modelis atbilstīgi pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktajam vispārējam vienkāršošanas mērķim. Priekšlikumā par jauno kopuzņēmumu ir paredzēti noteikumi, kuru mērķis ir pasākumu vienkāršošana un elastība. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI · Apspriešanās rezultāti Ieinteresētās personas uzskata, ka divi IKT jomā pastāvošie kopuzņēmumi ir ļoti vērtīgi. Sabiedriskā apspriešana apliecināja, ka KU attiecīgajās jomās palīdzēja novērst svarīgākos vājos posmus un veicināja Eiropas konkurētspējas palielināšanos. Pašreizējos kopuzņēmumos ENIAC un ARTEMIS ir iesaistītas rūpniecības nozari pārstāvošās ieinteresētās personas (gan lielie uzņēmumi, gan MVU) un pētniecības aprindas (pētniecības un zināšanu izplatīšanas organizācijas) no visas Eiropas. Dalībvalstis ir tieši iesaistītas pārvaldības struktūrās un sniedz finansiālu atbalstu. Rūpniecības un pētniecības aprindas ir pārstāvētas ar rūpniecības apvienību AENEAS un ARTEMIS-IA starpniecību. Apspriešanās apliecina, ka visi dalībnieki ir motivēti un apņēmības pilni īstenot kopīgās tehnoloģiju ierosmes (KTI). Saskaņā ar nozares pārstāvju sniegto informāciju KTI ir bijušas noderīgas, nodrošinot ieinteresēto personu tikšanos un atvieglojot sadarbību saistībā ar stratēģisko pētniecības programmu īstenošanu. KTI apkopo privātos resursus un publisko finansējumu no dalībvalstīm un Eiropas Savienības. Attiecībā uz jauno KTI visas ieinteresētās personas stingri atbalsta divus galvenos mērķus, proti: · panākt kritisko masu, apvienojot publiskos un privātos resursus; · sniegt publisko atbalstu liela mēroga demonstrējumu un izmēģinājumu projektiem. Jāsniedz atbalsts sadarbībai saistībā ar inovāciju veikšanu vērtību ķēdēs visā Eiropā un tuvāk tirgum. Ir jāaptver sarežģītu elektronisko komponentu un sistēmu projektēšana, kā arī ražošana un tehnoloģiju attīstība. Dalībvalstis uzstāj, ka publiskais finansējums ir jāizmanto pēc iespējas efektīvāk to valsts rūpniecības un pētniecības aprindu interesēs. Visas iesaistītās dalībvalstis atzīst, ka to valsts ekonomikas kontekstā svarīga nozīme ir spēcīgai elektronisko komponentu un sistēmu rūpniecības nozarei. Dalībvalstis ir gatavas apsvērt dalību trīspusējā modelī, ja finansējuma līmenis rada vajadzību apvienot resursus un nodrošināt ciešāku stratēģiju saskaņošanu reģionālā, valsts un ES līmenī. Dažas dalībvalstis atzīst grūtības, ar kurām pašlaik saskaras dalībnieki, jo īpaši saistībā ar valsts atbilstības kritēriju piemērošanu un nepietiekamu valsts līgumu slēgšanas un finansēšanas noteikumu sinhronizēšanu un saskaņošanu. Valstu līgumu atšķirību dēļ pastāv dažādi dalības nosacījumi un samazinās efektivitāte. Ieinteresētās personas ziņoja par šādām grūtībām saistībā ar trīspusējo KTI modeli. MVU ir svarīgi, lai līdzdalība būtu vienkārši īstenojama. Tie stingri atbalsta mērķtiecīgāku atbalstu, un šai nostājai piekrīt iesaistītās dalībvalstis. Daudzas ieinteresētās personas uzsvērušas arī vajadzību pieņemt dalībvalstu daudzgadu finanšu shēmas attiecībā uz kopuzņēmumu darbību. Izstrādājot jauno KTI elektronisko komponentu un sistēmu jomā, tika ņemti vērā dažādie viedokļi, lai gan visas dalībvalstis nesniedza vienādu atbalstu KU kā vienas pieturas aģentūras darbības metodei. · Ietekmes novērtējums Ierosinātā regula ir aplūkota Komisijas ietekmes novērtējumā, kas ir pievienots priekšlikumam. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikumu veido Padomes regula, ar kuru izveido kopuzņēmumu ECSEL un nosaka tā mērķus, juridisko statusu, darbības noteikumus un statūtus laikposmā no 2014. līdz 2024. gadam (attiecībā uz finanšu plānojumu — līdz 2020. gadam). Ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 attiecīgi nanoelektronikas un iegulto datorsistēmu jomā tika izveidoti kopuzņēmumi ENIAC un ARTEMIS. Šīs regulas ir jāatceļ līdz ar jaunā kopuzņēmuma darbības sākšanu. · Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pants. Tiks piemēroti dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu "Apvārsnis 2020". Taču, ņemot vērā attiecīgās šīs ierosmes operacionālās vajadzības, nepieciešamas atkāpes no šiem noteikumiem. Šajā posmā konkrētās atkāpes vēl nav iekļautas šajā priekšlikumā, lai neskartu starpiestāžu apspriedes par piemērotu to pieņemšanas juridisko pamatu/procedūras noteikumiem, kuras vēl joprojām turpinās saistībā ar darbu likumdošanas procesā attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (COM(2011) 0810 – 2011/0399(COD). Konkrētās atkāpes tiks ieviestas vēlākā posmā, ņemot vērā minēto apspriežu rezultātus. Lai varētu piemērot valsts atbalsta noteikumus, no Regulas (ES) Nr. … [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] jāparedz atkāpes attiecībā uz vienotu finansējuma likmi katrai darbībai. Tā kā dalībvalstis sniedz līdzfinansējumu, kopuzņēmuma piešķirtajam publiskajam atbalstam piemēro valsts atbalsta noteikumus, kuros paredzēti īpaši nosacījumi par atbalsta intensitāti, kas ir atkarīga no dalībnieku un darbību veida. · Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē. Turpmāk norādīto iemeslu dēļ priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs. · Ievērojamās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas rūpniecība un ekonomika, rada vajadzību pēc lieliem ieguldījumiem, un, lai dalībvalsts tos varētu veikt tikai saviem spēkiem, ir jāiegulda lielas pūles. Tā rezultātā atsevišķas dalībvalstis neatkarīgi no to ekonomikas lieluma vilcinās iesaistīties pētniecības un inovācijas jomā vai kavējas veikt ieguldījumus, kas ir būtiski, lai piesaistītu turpmākus privātus ieguldījumus un pilnveidotu Eiropas spēju īstenot inovācijas un uzlabot savu konkurētspēju. Apvienojot reģionālā, valsts un ES līmeņa resursus, Eiropa var ātri reaģēt uz lieliem ieguldījumiem un prognozēt to pieprasījumu, ko apliecina 2012. gada uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saistībā ar KTI ENIAC. Šis uzaicinājums atbalstīja ražošanas izmēģinājuma iekārtu kopu svarīgās Eiropas rūpniecības nozaru jomās. · Eiropai ir augstas kvalitātes specializēti tehnoloģiju un rūpnieciskie klasteri mikroelektronikas un nanoelektronikas komponentu, kā arī viedo un iegulto sistēmu jomā. Inovācijas un konkurētspējīgi produkti un pakalpojumi arvien biežāk tiek izstrādāti, izmantojot pārnozaru pētniecības un inovācijas darbības, kā arī apvienības un partnerības vērtības radīšanas ķēdes ietvaros — no pusvadītāju izstrādes līdz iegultajai programmatūrai un tīklā izmantojamām lietojumprogrammām. Ja ES līmenī netiks sākta jauna iniciatīva, pētniecības un inovācijas vides sadrumstalotība Eiropā palielināsies. Bez mērķtiecīgas un saskanīgas programmas elektronisko komponentu un sistēmu jomā Eiropas ieguldījumu veidotu sadrumstalotu un neorganizētu vietējā mēroga pasākumu kopa. Nepietiekama pētniecības un izstrādes mērķu saskaņošana, centienu dublēšanās, nevajadzīga birokrātija un neoptimāls ierobežotā pētniecības finansējuma izmantojums kavēs progresu. Tāpēc atsevišķu dalībvalstu rīcība nav pietiekama, lai pārvarētu problēmas, ar kurām saskaras elektronisko komponentu un sistēmu nozare. Neviens atsevišķs valsts mehānisms nespēs nodrošināt visus vajadzīgo zināšanu un finanšu līdzekļu apkopošanu, lai panāktu stabilu pozīciju konkurētspējīgā pasaules mēroga tirgū. Vairāku iemeslu dēļ vēlamos mērķus labāk būs iespējams sasniegt ar ES līmeņa pasākumu palīdzību. Eiropas publiskā un privātā sektora partnerība nodrošinās lielākus finanšu un tehniskos līdzekļus, kas ir svarīgi, lai spētu kontrolēt sarežģīto situāciju saistībā ar inovācijām, kuru attīstības temps šajā jomā kļūst arvien straujāks. Tā palīdzēs nodrošināt mērķtiecīgāku pieeju attiecībā uz Eiropas, valsts un rūpniecības nozaru prioritātēm. Šajā partnerībā tiks apvienotas starpvalstu un Eiropas programmu stiprās puses. Vienkāršotu darbības metožu pieņemšana nodrošinātu īsākus dotāciju nolīguma noslēgšanas termiņus un ļautu dalībniekiem izvairīties no jauniem birokrātiskiem šķēršļiem. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. · Proporcionalitātes princips Saskaņā ar proporcionalitātes principu šīs regulas noteikumi paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai. Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam. Ierosinātais KU ir vienīgā vienkārši īstenojamā iespēja, kas ļauj pārvarēt darbības mērķu sasniegšanai noteiktos ierobežojumus un apmierina prasības. Tā ir noturīga struktūra, tai ir juridiskas personas statuss, un tā rada skaidru juridisku pamatu pētniecības un inovācijas jomā iesaistīto dalībnieku, valsts iestāžu un ES sadarbībai un līdzdalībai publiskā un privātā sektora partnerībā. Īpaši svarīga ir visu ieinteresēto personu līdzdalība. Tā kā iniciatīvā galvenā uzmanība ir pievērsta rūpnieciskiem mērķiem, kas ir ļoti svarīgi ekonomikas konkurētspējas nodrošināšanai, pētniecības prioritāšu un inovācijas politikas izstrādē ir vajadzīga nozaru līdzdalība. Dalībvalstu iesaistīšanās ir vajadzīga, lai mobilizētu valsts finansējumu, kas veido lielāko publiskā ieguldījuma daļu pētniecībā un izstrādē šajā jomā. Visbeidzot ES ir jāuzņemas vadība integrācijas procesa virzīšanā, partneru dažādo interešu līdzsvarošanā un ES finansējuma izmantošanas atbilstīgas uzraudzības nodrošināšanā. Ierosinātās darbības rezultātā ES līmenī tiks panākta vajadzīgā integrācija, vienlaikus nodrošinot elastīgus apstākļus atsevišķu dalībvalstu līdzdalībai. Lēmumu pieņemšana par valsts finansiālajiem ieguldījumiem joprojām ietilpst dalībvalstu kompetencē. Kopuzņēmums nodrošinās kompaktu lēmumu pieņemšanas un finanšu un administratīvās darbības struktūru. Tas būs īpaši rentabls, jo paredzams, ka tā administratīvās izmaksas būs aptuveni 3% apmērā no kopējā ES ieguldījuma saistībā ar pētniecības un inovācijas darbībām, kuras veiks kopuzņēmums. · Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi juridiskie instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: tāda kopuzņēmuma izveidei, kurā piedalās Eiropas Savienība, ir vajadzīga Padomes regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta novērtējumā attiecībā uz līdzekļu piešķīrumu no CNECT budžeta pīlāram “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” ir norādīts, ka maksimālais ES izdevumu apmērs kopuzņēmuma ECSEL pastāvēšanas laikā (līdz 2024. gadam) ir EUR 1 215 255 000[11] [12] (ieskaitot EBTA), kas būtu jāpiešķir līdz 2020. gada 31. decembrim, kad beidzas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” termiņš, un jāizmaksā līdz 2024. gada 31. decembrim. 5. IZVĒLES ELEMENTI · Vienkāršošana Lai risinātu praktiskos sarežģījumus, kas dalībniekiem ir radušies saistībā ar pašreizējo kopuzņēmumu, piemēram, dažādie valstu noteikumi un prakses, kas nosaka būtiski atšķirīgu pieeju atsevišķiem dalībniekiem, ir ierosināts vienkāršots darbības modelis. Saskaņā ar ierosinājumu jaunais kopuzņēmums dalībvalstīs var rīkoties valsts pārvaldes iestāžu vietā, noslēdzot dotāciju nolīgumus / veicot maksājumus, tāpat kā tas rīkojas saistībā ar ES ieguldījumu. Tas kopuzņēmumam sniegs iespēju darboties kā vienas pieturas aģentūrai un nodrošināt finansējuma piešķiršanas sinhronizēšanu visiem dalībniekiem. Ir ierosināta arī (no ES un valstu finansējuma avotiem piešķirtā) publiskā finansējuma likmju saskaņošana attiecībā uz visiem dalībniekiem. · Eiropas intereses Eiropai ir ļoti svarīga inovatīva elektronisko komponentu un sistēmu nozare, jo tā nodrošinās elektroniskās pamattehnoloģijas, kas veicina inovāciju daudzos uzņēmumos visās ekonomikas nozarēs – no autobūves un kosmosa aviācijas nozares līdz enerģētikas, veselības aprūpes aprīkojuma un sadzīves tehnikas nozarei, kā arī visu veidu rūpnieciskās ražošanas procesiem. Saistībā ar to kopuzņēmuma ECSEL mērķi un darbības joma paredzēs precīzu tehnoloģiskās attīstības virzienu un īstenojamos ekonomiskos mērķus, atklātus un godīgus dalībnieku atlases kritērijus, nozares iesaistīšanos ieguldījumu veikšanā un darbavietu radīšanā, kā arī piemērotu pārvaldību un īstenošanas noteikumus. Kopuzņēmuma ECSEL darbībām sniegtais publiskais atbalsts uzlabos Eiropas Savienības starptautisko stāvokli pētniecības un inovācijas jomā. Tie sniegs labumu visai elektronisko komponentu un sistēmu nozares vērtību ķēdei Eiropā, tostarp daudziem MVU, un, pateicoties plašākai radītajai ietekmei, arī citiem ekonomikas dalībniekiem. Komisija pēc dalībvalsts vai attiecīgu dalībvalstu grupas paziņojuma var pieņemt, ka kopuzņēmuma ECSEL ierosmes ir uzskatāmas par būtiskiem projektiem visas Eiropas interesēs, ja ir nodrošināta atbilstība visām attiecīgajām prasībām. 2013/0234 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA par kopuzņēmumu ECSEL (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[13], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[14], tā kā: (1) Publiskā un privātā sektora partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju formā sākotnēji bija paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gads)[15]. (2) Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumā 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013)[16], tika noteiktas konkrētas atbalstāmas publiskā un privātā sektora partnerības, tostarp publiskā un privātā sektora partnerības konkrētās ENIAC un ARTEMIS kopīgo tehnoloģiju ierosmju jomās. (3) Stratēģijā “Eiropa 2020”[17] ir uzsvērta vajadzība radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanu un inovācijas jomā, lai Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Šo stratēģiju ir apstiprinājis gan Eiropas Parlaments, gan Padome. (4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regulā (ES) Nr. …/2013, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”[18], ir noteikts mērķis sasniegt lielāku ietekmi, apvienojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un privātā sektora līdzekļus publiskā un privātā sektora partnerībās tajās būtiskākajās jomās, kurās pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības vērienīgāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu un palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas. ES var iesaistīties minētajās partnerībās, veicot finansiālus ieguldījumus kopuzņēmumos, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu, saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK. (5) Saskaņā ar Padomes 2013. gada […] Lēmumu (ES) Nr. […]/2013, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pamatprogrammu 2014.–2020. gadam "Apvārsnis 2020"[19], kopuzņēmumiem, kas ir izveidoti atbilstīgi Lēmumam Nr. 1982/2006/EK saskaņā ar Lēmumā (ES) Nr. […]/2013 paredzētajiem nosacījumiem, būtu jāpiešķir papildu atbalsts. Prioritāte, kas attiecas uz vadošo lomu rūpniecībā, ir vērsta uz diviem konkrētiem darbību virzieniem informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā: “mikroelektronika un nanoelektronika” un “jauna komponentu un sistēmu paaudze, progresīvu un viedu iegulto komponentu un sistēmu inženiertehniskā izstrāde”. Iegultās datorsistēmas (ARTEMIS) un nanoelektroniku (ENIAC) būtu jāapvieno vienā ierosmē. (6) Komisijas paziņojumā “Eiropas stratēģija par svarīgām pamattehnoloģijām — tilts uz izaugsmi un nodarbinātību”[20] ir noteiktas svarīgās pamattehnoloģijas (turpmāk tekstā — KET), kuru vidū kā neaizstājams inovāciju avots ir minēta mikroelektronika un nanoelektronika. Pašlaik pastāv plaisa starp pamatzināšanu veidošanu un to vēlāko komercializāciju precēs un pakalpojumos. Tas ir jānovērš, cita starpā īstenojot mērķtiecīgu darbu saistībā ar ražošanas izmēģinājuma iekārtām un inovāciju izmēģinājumu projektiem, tostarp plašāka mēroga projektiem, lai nodrošinātu tehnoloģijas un produkta validēšanu ražošanas apstākļos un plašāku integrāciju un savstarpēju bagātināšanos starp dažādajām KET. (7) Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija par mikro- un nanoelektronikas komponentu un sistēmu jomā”[21] mikroelektronikas un nanoelektronikas komponenti un sistēmas ir visu galveno ekonomikas nozaru konkurētspējas un inovācijas pamatā. Tā kā šī nozare ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas ES tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc ir sniegts ierosinājums izveidot ES līmeņa mehānismu, lai dalībvalstis, Eiropas Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijām elektronikas komponentu un sistēmu jomā. (8) Ņemot vērā Eiropas vadošās pozīcijas atgūšanu nanoelektronikas ekosistēmas jomā, rūpniecības un pētniecības jomā ieinteresētās personas ir ierosinājušas stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kas paredz līdz 2020. gadam veikt ieguldījumus kopumā EUR 100 miljardu apmērā, ar mērķi vairāk nekā par EUR 200 miljardiem gadā palielināt pasaules mērogā gūtos Eiropas ienākumus nanoelektronikas jomā un Eiropā radīt papildu 250 00 tiešās un inducētās darbavietas. (9) Termins “elektroniskie komponenti un sistēmas” ietver mikroelektronikas un nanoelektronikas, kā arī iegulto/kiberfizisko un viedo integrēto sistēmu un lietojumprogrammu jomas. (10) Ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008[22] izveidotais kopuzņēmums ENIAC ir veiksmīgi īstenojis pētniecības programmu, nostiprinot attiecīgās jomas nanoelektronikas nozarē, kurās Eiropa uzlaboja savu konkurētspēju, palielinot ieguldījumus prioritārajās jomā un iesaistot visu ekosistēmu. (11) Kopuzņēmums ARTEMIS, kas tika izveidots atbilstīgi Padomes 2007. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā[23], ir apliecinājis savu stratēģisko pozicionēšanos, kurā izmanto gan no augšas sniegtas pamatnostādnes, gan arī vietēji definētus risināmos tehniskos jautājumus, tādējādi piesaistot projektus, kuros var gūt rezultātus, kuri tiešā veidā attiecas uz nozari. (12) Kopuzņēmumu ENIAC un ARTEMIS starpposma novērtējumi ir apliecinājuši, ka tie ir noderīgi un pielāgoti instrumenti spēku apvienošanai un ka tiem ir būtiska ietekme attiecīgajās jomās. Tāpēc būtu jāturpina sniegt atbalstu kopuzņēmumu ENIAC un ARTEMIS aptvertajām pētniecības jomām, lai uzlabotu elektronisko komponentu un sistēmu konkurētspēju Eiropā un pievērstos tādu stratēģisku darbību kopumam, par kurām vienojušās šajās ierosmēs iesaistītās privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas. (13) Nanoelektronikas un iegulto datorsistēmu pētniecības programmām pastāvīgais atbalsts būtu jāpiešķir, pamatojoties uz kopuzņēmumu ENIAC un ARTEMIS darbībā gūto pieredzi, tostarp starpposma novērtējuma rezultātiem, ieinteresēto personu ieteikumiem un vajadzību panākt resursu efektīvu koordināciju un sinerģiju. (14) Ir nostiprinājusies sadarbība starp Eiropas Tehnoloģiju platformu ARTEMIS, ENIAC un EPoSS (Eiropas Tehnoloģiju platforma viedo sistēmu integrēšanai) ieinteresētajām personām, kā sīki izklāstīts IKT komponentu un sistēmu nozaru augsta līmeņa stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā, ko tās publicēja 2012. gadā. Lai pēc iespējas labāk atspoguļotu šīs sadarbības radītās sinerģijas un uz tām pamatotos, ir jāizveido vienots kopuzņēmums (turpmāk tekstā — kopuzņēmums ECSEL), kas aptver elektroniskos komponentus un sistēmas, tostarp kopuzņēmumu ENIAC un ARTEMIS iepriekšējās darbības, un izmanto vajadzībām piemērotāku struktūru un noteikumus, lai uzlabotu efektivitāti un nodrošinātu vienkāršošanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumam ECSEL būtu jāpieņem tā vajadzībām piemēroti finanšu noteikumi atbilstīgi 209. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[24]. (15) Rūpniecības nozari pārstāvošo ieinteresēto personu ierosinātās augsta līmeņa stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanas pamatā ir vairāki atbalsta avoti: valstu, reģionālās un starpvaldību programmas, ES pamatprogramma un kopīga tehnoloģiju ierosme publiskā un privātā sektora partnerības formā. (16) Publiskā un privātā sektora partnerībai elektronisko komponentu un sistēmu jomā būtu jāapvieno finanšu un tehniskie līdzekļi, kas ir svarīgi, lai spētu kontrolēt sarežģīto situāciju saistībā ar inovācijām, kuru attīstības temps šajā jomā kļūst arvien straujāks. Tāpēc kopuzņēmuma ECSEL biedriem, pamatojoties uz brīvprātības principu, vajadzētu būt Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm (turpmāk tekstā — asociētās valstis), kā arī asociācijām kā biedriem no privātā sektora, kas pārstāv uzņēmumus un citas organizācijas, kuras aktīvi darbojas Eiropā elektronisko komponentu un sistēmu nozarē. Kopuzņēmumam ECSEL vajadzētu būt atvērtam jaunu biedru uzņemšanai. (17) Kopuzņēmumam ECSEL būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegs iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā projektēt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm palīdzētu saglabāt vadošo pozīciju starptautiskajā vidē, kurā pastāv sīva konkurence, visā Eiropā nodrošinātu tehnoloģiju jomā iegūtās vadošās pozīcijas ātru un plašu izmantojumu rūpniecībā, radot būtisku pārnesi sabiedrībai, kopā uzņemtos riskus un apvienotu spēkus, saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus kopīgu Eiropas interešu īstenošanai, ir vajadzīgs strukturēts un saskaņots Eiropas līmeņa finansiālais atbalsts. Komisija pēc dalībvalsts vai attiecīgu dalībvalstu grupas paziņojuma var atzīt, ka kopuzņēmuma ECSEL ierosmes ir uzskatāmas par būtiskiem projektiem visas Eiropas interesēs, ja ir nodrošināta atbilstība visām attiecīgajām prasībām. (18) Privātās asociācijas AENEAS, ARTEMISIA un EPoSS rakstiski ir paudušas savu piekrišanu, lai pētniecības un inovācijas darbības kopuzņēmuma ECSEL darbības jomā tiktu īstenotas tādas struktūras ietvaros, kas ir labi pielāgota publiskā un privātā sektora partnerības būtībai. Ir svarīgi, lai privātās asociācijas pieņemtu šīs regulas pielikumā izklāstītos statūtus, to apliecinot ar apstiprinājuma vēstuli. (19) Lai kopuzņēmums ECSEL sasniegtu savus mērķus, tam finansiālais atbalsts būtu jāsniedz galvenokārt dotāciju veidā, to piešķirot dalībniekiem, kuri atsaucas uz atklātiem pamatotiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. Šāds finansiālais atbalsts jāvērš uz pierādītām neveiksmēm tirgū, kas rada šķēršļus attiecīgās programmas izstrādei, un jānodrošina stimulējoša ietekme, mainot saņēmēja uzvedību. (20) Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz visiem iekšējā tirgū aktīvajiem uzņēmumiem, pamatprogrammas sniegtais finansējums būtu jāparedz atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, lai nodrošinātu publiskā sektora izdevumu efektivitāti un nepieļautu traucējumu radīšanu tirgū, piemēram, privātā finansējuma izspiešanu, neefektīvu tirgus struktūru radīšanu vai neefektīvu firmu saglabāšanu. (21) Līdzdalībai kopuzņēmuma ECSEL finansētajās netiešajās darbībās būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada ... Regulai (ES) Nr. …/2013, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads)[25]. (22) Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam un attiecīgajiem noteikumiem par netiešo pārvaldību, kas ir paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem[26]. (23) Šajā regulā paredzēto ES līdzekļu saņēmēju revīzijas būtu jāveic tā, lai samazinātu administratīvo slogu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../2013 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. (24) Visā izdevumu ciklā Savienības un citu kopuzņēmuma ECSEL biedru finansiālās intereses būtu jāaizsargā, veicot samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā — saskaņā ar Finanšu regulu (EK, Euratom) Nr. 966/2012 noteiktus administratīvus un finansiālus sodus. (25) Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz kopuzņēmumu ECSEL, kādas viņam ir attiecībā uz Komisiju. (26) Saskaņā ar Līguma 287. panta 1. punktu Savienības izveidoto struktūru, biroju vai aģentūru izveides aktā var būt paredzēts aizliegums Revīzijas palātai pārbaudīt šo struktūru, biroju vai aģentūru ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu minētās regulas 209. pantā paredzēto struktūru pārskati ir jāpārbauda neatkarīgai revīzijas struktūrai, kura sniedz atzinumu, cita starpā par pārskatu ticamību un pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Vajadzība novērst divkāršu pārskatu pārbaudi pamato noteikumu, kam atbilstīgi Revīzijas palātai nebūtu jāpārbauda kopuzņēmuma ECSEL pārskati. (27) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi, nevar pienācīgi īstenot kopuzņēmuma ECSEL mērķus attiecībā uz rūpnieciskās pētniecības un inovācijas nostiprināšanu visā Savienībā, un tos labāk var sasniegt Savienības līmenī, novēršot dublēšanos, saglabājot kritisko masu un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantojumu. Šajā regulā ir ietverts pasākumu minimums, lai sasniegtu šos mērķus, un tās noteikumi ir paredzēti tikai šo mērķu īstenošanai. (28) Kopuzņēmumi ENIAC un ARTEMIS tika izveidoti, lai darbotos laikposmā līdz 2017. gada 31. decembrim. Pāreja no kopuzņēmumiem ENIAC un ARTEMIS uz kopuzņēmumu ECSEL būtu jāsaskaņo un jāsinhronizē ar pāreju no Septītās pamatprogrammas uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, lai nodrošinātu optimālu pētniecībai pieejamā finansējuma izmantojumu. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un skaidrību, būtu jāatceļ Padomes Regula (EK) Nr. 72/2008 un Regula (EK) Nr. 74/2008 un jāparedz pārejas noteikumi. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Izveide 1. Lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju ierosmi “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai”, uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim tiek izveidots kopuzņēmums (turpmāk — kopuzņēmums ECSEL) Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. panta izpratnē. 2. Kopuzņēmums ECSEL aizstāj kopuzņēmumus ENIAC un ARTEMIS, kuri sākotnēji tika izveidoti ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008, un ir to tiesību un saistību pārņēmējs. 3. Kopuzņēmums ECSEL ir struktūra, kas ir pilnvarota īstenot Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā paredzēto publiskā un privātā sektora partnerību. 4. Kopuzņēmumam ECSEL ir juridiskas personas statuss. Visās dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja, kas šo dalībvalstu tiesību aktos paredzēta juridiskajām personām. Tas var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. 5. Kopuzņēmuma ECSEL mītne ir Briselē, Beļģijā. 6. Kopuzņēmuma ECSEL statūti ir izklāstīti pielikumā. 2. pants Mērķi 1. Kopuzņēmumam ECSEL ir šādi mērķi: (a) sniegt ieguldījumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada ... Regulas (ES) Nr. ..., ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, un jo īpaši Padomes 2013. gada ... Lēmuma Nr. .../2013/ES, ar ko izveido pamatprogrammas 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” īpašo programmu, ... daļas īstenošanā; (b) sniegt ieguldījumu spēcīgas un globālā mērogā konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares izveidē Savienībā; (c) nodrošināt elektronisko komponentu un sistēmu pieejamību galvenajiem tirgiem un sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanai ar mērķi saglabāt Eiropas vadošo pozīciju tehnoloģiju attīstības jomā, pārvarēt plaisu starp pētniecību un tās rezultātu izmantošanu, nostiprināt inovācijas spēju, kā arī nodrošināt ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi Savienībā; (d) saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un palielinātu publiskā atbalsta efektivitāti, novēršot centienu nevajadzīgo dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot pētniecībā un inovācijā iesaistīto dalībnieku līdzdalību; (e) saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā, tostarp vadošo lomu ražošanas aprīkojuma un materiālu apstrādes jomā; (f) nodrošināt vadošo pozīciju projektēšanas un sistēmu, tostarp iegulto tehnoloģiju, inženiertehniskās izstrādes jomā; (g) visām ieinteresētajām personām nodrošināt piekļuvi pasaules līmeņa infrastruktūrai, kas paredzēta elektronisko komponentu, kā arī iegulto/kiberfizisko un viedo sistēmu projektēšanai un ražošanai; (h) izveidot dinamisku ekosistēmu, iesaistot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), nostiprinot pastāvošos klasterus un atbalstot jaunu klasteru izveidi jaunās daudzsološās jomās. 2. Kopuzņēmuma ECSEL darbības jomas pamatā būs kopuzņēmuma ENIAC un kopuzņēmuma ARTEMIS, kā arī Eiropas Tehnoloģiju platformas EpoSS panāktie rezultāti. Tas veicinās jauninājumus turpmāk norādītājās galvenajās jomās un nodrošinās šo jomu sinerģijas: (a) mikroelektronikas un nanoelektronikas projektēšanas tehnoloģijas, process un integrācija, aprīkojums un materiāli, īpašu uzmanību veltot miniaturizācijai, diversifikācijai un diferenciācijai, neviendabīgai integrācijai; (b) programmatūras un/vai kontrolietilpīgu iegultu/kiberfizisku sistēmu procesi, metodes, rīki un platformas, etalonprojekti un arhitektūra, pievēršoties netraucētai savienojamībai un sadarbspējai, funkcionālajam drošumam, augstai izmantojamībai, profesionālo un patērētāju tipa lietojumprogrammu drošībai, kā arī savienotajiem pakalpojumiem; (c) daudzdisciplināras pieejas viedajām sistēmām, ko atbalsta attīstība vienotas projektēšanas un progresīvas ražošanas jomā, lai īstenotu pašpietiekamas un pielāgojamas viedās sistēmas, kam ir sarežģītas saskarnes un kas nodrošina kompleksas funkcijas, kuru pamatā ir, piemēram, netraucēta devēja, iedarbinātāja, apstrādes, energoapgādes un tīklu izveides funkciju integrēšana. 3. pants Savienības finansiālais ieguldījums 1. Maksimālais Savienības ieguldījums, ieskaitot EBTA apropriācijas, kopuzņēmuma ECSEL administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir EUR 1 215 255 000. Ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas ir piešķirtas īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014–2020). Budžeta izpildi attiecībā uz Savienības ieguldījumu uztic kopuzņēmumam ECSEL, kas rīkojas kā Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā minētā struktūra atbilstīgi minētās regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktam, 60. un 61. pantam. 2. Procedūru saistībā ar ES finansiālo ieguldījumu izklāsta deleģēšanas nolīgumā un ikgadējos līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumos, ko Eiropas Savienības vārdā noslēdz starp Komisiju un kopuzņēmumu ECSEL. 3. Deleģēšanas nolīgums, kas minēts 2. punktā, attiecas uz elementiem, kas noteikti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktā, 60. un 61. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā, kā arī cita starpā uz turpmāk norādītajiem elementiem: (a) prasības par kopuzņēmuma ECSEL ieguldījumu , kas noteikti Lēmuma Nr. .../ES [īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] II pielikumā; (b) prasības par kopuzņēmuma ECSEL ieguldījumu uzraudzībā, kas minēta Lēmuma Nr. .../ES [īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] III pielikumā; (c) , kas ir saistīti ar kopuzņēmuma ECSEL darbību; (d) , kā norādīts Regulas (ES) Nr. …/2013 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 22. pantā; (e) kārtību attiecībā uz cilvēkresursu izmantošanu un izmaiņām šajā jomā, jo īpaši darbā pieņemšanu atbilstoši funkciju grupām, pakāpēm un kategorijām, pārklasificēšanu un jebkurām darbinieku skaita izmaiņām. 4. pants Ieguldījums, ko sniedz biedri, kuri nav Savienība 1. ECSEL dalībvalstis sniedz tādu finansiālo ieguldījumu kopuzņēmuma ECSEL darbības izmaksu segšanai, kas 1. pantā noteiktajā laikposmā ir vismaz EUR 1 200 000 000. 2. Privātie biedri 1. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmumā ECSEL sniedz kopējo ieguldījumu vismaz EUR 1 700 000 000 apmērā vai nodrošina, ka šādu ieguldījumu veic to sastāvā esošie tiesību subjekti. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto ieguldījumu veido ieguldījumi kopuzņēmumā ECSEL, kā noteikts statūtu 16. punkta 2. apakšpunktā, 16. punkta 3. apakšpunkta b) punktā un 16. punkta 3. apakšpunkta c) punktā. 4. Kopuzņēmuma ECSEL biedri, kas nav Savienība, katru gadu līdz 31. janvārim ziņo valdei par to 1. un 2. punktā minēto ieguldījumu vērtību, kuri veikti katrā iepriekšējā finanšu gadā. 5. Lai noteiktu statūtu 16. punkta 3. apakšpunkta c) punktā minēto ieguldījumu vērtību, izmaksas nosaka atbilstoši attiecīgo tiesību subjektu ierastajai izmaksu uzskaites praksei, tās valsts piemērojamajiem grāmatvedības standartiem, kurā attiecīgais tiesību subjekts veic uzņēmējdarbību, un piemērojamajiem Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem / Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apliecina neatkarīgs ārējais revidents, ko iecēlis attiecīgais tiesību subjekts. Kopuzņēmums ECSEL pārbauda noteikto ieguldījumu vērtību. Nenovērstu neskaidrību gadījumā kopuzņēmums ECSEL var veikt revīziju. 6. Komisija var iesaistīties koriģējošos pasākumos un izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā ECSEL vai sākt statūtu 26. punkta 2. apakšpunktā minēto likvidācijas procedūru, ja biedri vai to sastāvā esošie tiesību subjekti nesniedz šā panta 1. un 2. punktā minētos ieguldījumus vai tos sniedz tikai daļēji vai novēloti. 5. pants Finanšu noteikumi Kopuzņēmums ECSEL pieņem īpašus finanšu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantu un Regulu (ES) Nr. … [Deleģētā regula par finanšu regulas paraugu attiecībā uz PPP]. 6. pants Personāls 1. Uz kopuzņēmuma ECSEL personālu attiecas Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[27] paredzētie Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kā arī noteikumi, kuri pieņemti, Eiropas Savienības iestādēm savstarpēji vienojoties, lai īstenotu minētos aktus. 2. Valde attiecībā uz kopuzņēmuma ECSEL personālu īsteno pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem piešķirtas iecēlējinstitūcijai un kas ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumus (turpmāk tekstā — iecēlējinstitūcijas pilnvaras). Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu valde pieņem lēmumu, kas pamatots ar Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģējot izpilddirektoram un definējot nosacījumus šāda pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt tālāk. Izņēmuma apstākļos valde var nolemt uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un pilnvaru tālākdeleģējumu, ko veicis izpilddirektors, un īstenot tās pati vai deleģēt tās kādam no saviem biedriem vai kopuzņēmuma ECSEL darbiniekam, kurš nav izpilddirektors. 3. Valde pieņem atbilstošus Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu. 4. Personālresursus saskaņā ar gada budžetu paredz kopuzņēmuma ECSEL štatu sarakstā, norādot pagaidu darbinieku skaitu atbilstīgi funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, ko izsaka pilnslodzes ekvivalentos. 5. Kopuzņēmuma ECSEL personālu veido pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki. 6. Visas ar personālu saistītās izmaksas sedz kopuzņēmums ECSEL. 7. pants Norīkotie valstu eksperti un stažieri 1. Kopuzņēmums ECSEL var izmantot norīkotus valstu ekspertus un stažierus, kurus kopuzņēmums ECSEL nav pieņēmis darbā. Norīkoto valstu ekspertu skaitu, ko izsaka pilnslodzes ekvivalentos, iekļauj šīs regulas 6. panta 4. punktā minētajā informācijā par personālu atbilstoši gada budžetam. 2. Valde pieņem lēmumu, kurā paredz noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumu ECSEL un par stažieru izmantošanu. 8. pants Privilēģijas un imunitāte Uz kopuzņēmumu ECSEL un tā personālu attiecas Protokols par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti. 9. pants Kopuzņēmuma ECSEL atbildība 1. Kopuzņēmuma ECSEL līgumisko atbildību nosaka attiecīgie līgumu noteikumi un konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam piemērojamie tiesību akti. 2. Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopēji visu dalībvalstu tiesību aktiem, kopuzņēmums ECSEL atlīdzina jebkādus zaudējumus, ko, pildot pienākumus, ir nodarījuši tā darbinieki.. 3. Jebkuru kopuzņēmuma ECSEL veiktu maksājumu attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītās izmaksas un izdevumus uzskata par kopuzņēmuma ECSEL izdevumiem un sedz no tā līdzekļiem. 4. Par kopuzņēmuma ECSEL saistību izpildi ir atbildīgs tikai pats kopuzņēmums. 10. pants Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti 1. Eiropas Savienības Tiesai ir jurisdikcija Līgumā noteiktajos gadījumos un šādos gadījumos: (a) jebkurā strīdā starp kopuzņēmuma ECSEL biedriem, kas ir saistīts ar šīs regulas priekšmetu; (b) ievērojot jebkuru šķīrējklauzulu, kas iekļauta kopuzņēmuma ECSEL noslēgtajos nolīgumos, līgumos un pieņemtajos lēmumos; (c) strīdos saistībā ar tādu zaudējumu atlīdzināšanu, ko, pildot pienākumus, ir nodarījuši kopuzņēmuma ECSEL darbinieki; (d) jebkuros strīdos starp kopuzņēmumu ECSEL un tā darbiniekiem, ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. 2. Jebkuram jautājumam, kas skar asociēto valsti, piemēro īpašos noteikumus, kas ir paredzēti attiecīgajos nolīgumos. 3. Jebkuram jautājumam, kas nav aplūkots šajā regulā vai ES tiesību aktos, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas kopuzņēmuma ECSEL mītne. 11. pants Novērtēšana 1. Līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija sagatavo kopuzņēmuma ECSEL starpposma novērtējumu, kurā novērtē privāto biedru, to sastāvā ietilpstošo tiesību subjektu un citu juridisko personu dalības un ieguldījumu līmeni netiešajās darbībās. Komisija šā novērtējuma secinājumus un savus komentārus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2018. gada 30. jūnijam. 2. Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem starpposma novērtējuma secinājumiem, Komisija var rīkoties saskaņā ar 4. panta 6. punktu vai veikt citas atbilstīgas darbības. 3. Sešu mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma ECSEL likvidācijas procedūras, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc statūtu 26. punktā minētās likvidācijas procedūras uzsākšanas Komisija sagatavo kopuzņēmuma ECSEL galīgo novērtējumu. Galīgā novērtējuma rezultātus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. 12. pants Budžeta izpildes apstiprināšana 1. Budžeta izpildes apstiprināšana attiecībā uz Savienības ieguldījumu kopuzņēmumā ECSEL ir daļa no apstiprinājuma, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma sniedz Komisijai saskaņā ar Līguma 319. pantā paredzēto procedūru. 2. Kopuzņēmums ECSEL pilnībā sadarbojas ar budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā iesaistītajām iestādēm un sniedz visu vajadzīgo papildu informāciju. Šajā saistībā var rasties vajadzība nodrošināt pārstāvību sanāksmēs ar attiecīgajām iestādēm vai struktūrām un sniegt atbalstu Komisijas deleģētajam kredītrīkotājam. 13. pants Ex post revīzijas 1. Netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums ECSEL veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešo darbību ietvaros. 2. Lai nodrošinātu konsekvenci, Komisija var nolemt 1. punktā minētās revīzijas veikt pati. 14. pants Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Neskarot statūtu 22. punktu 4. apakšpunktu, kopuzņēmums ECSEL nodrošina Komisijas darbiniekiem un citām tā pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi tās objektiem, telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga, lai veiktu revīzijas. 2. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, atbilstīgi noteikumiem un procedūrām, kas ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[28], un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[29], lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē ES finansiālās intereses saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kurš finansēts saskaņā ar šo regulu. 3. Neskarot 1. un 2. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas skaidri pilnvaro Komisiju, kopuzņēmumu ECSEL, Revīzijas palātu un OLAF veikt revīzijas un izmeklēšanu saskaņā ar to attiecīgajām kompetencēm. 4. Kopuzņēmums ECSEL nodrošina savu biedru finansiālo interešu pienācīgu aizsardzību, veicot vai pasūtot atbilstīgus iekšējas un ārējas kontroles pasākumus. 5. Kopuzņēmums ECSEL pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic OLAF[30]. Kopuzņēmums ECSEL pieņem vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu OLAF veiktās iekšējās izmeklēšanas. 15. pants Konfidencialitāte Neskarot 16. pantu, kopuzņēmums ECSEL nodrošina tādas sensitīvas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt tā biedru vai kopuzņēmuma ECSEL darbībā iesaistīto dalībnieku interesēm. 16. pants Pārredzamība 1. Uz kopuzņēmuma ECSEL rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem [31]. 2. Kopuzņēmuma ECSEL valde var pieņemt praktiskus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai. 3. Neskarot 10. pantu, lēmumi, ko kopuzņēmums ECSEL pieņēmis atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantam, var būt iemesls sūdzībai ombudam atbilstīgi Līguma 228. pantā paredzētajiem nosacījumiem. 17. pants Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi Uz darbībām, ko finansē kopuzņēmums ECSEL, attiecas Regula (ES) Nr.... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"]. Saskaņā ar minēto regulu kopuzņēmumu ECSEL uzskata par finansēšanas struktūru, un tas sniedz finansiālu atbalstu netiešajām darbībām, kā norādīts statūtu 1. punkta a) apakšpunktā. 18. pants Uzņēmējvalsts atbalsts Kopuzņēmums ECSEL un valsts, kurā atrodas tā mītne, var noslēgt administratīvu nolīgumu par privilēģijām un imunitāti, kā arī citu atbalstu, kas šai valstij jāsniedz kopuzņēmumam ECSEL. 19. pants Atcelšana un pārejas noteikumi 1. Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 atceļ šīs regulas spēkā stāšanās dienā. 2. Neskarot 1. punktu, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 sāktās darbības, tostarp ikgadējos īstenošanas plānus, kas pieņemti atbilstīgi minētajām regulām, līdz to izpildei turpina pārvaldīt atbilstīgi minētajām regulām. 3. Papildus 3. panta 1. punktā un 4. panta 2. punktā minētajiem ieguldījumiem laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam tiks veikti turpmāk norādītie ieguldījumi kopuzņēmuma ECSEL administratīvo izmaksu segšanai, lai pabeigtu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 sāktās darbības: EUR 2 050 000 piešķir Savienība, EUR 1 430 000 piešķir asociācija AENEAS un EUR 975 000 — asociācija ARTEMISIA. Starpposma novērtējums, kas minēts 11. panta 1. punktā, ietver kopuzņēmumu ENIAC un ARTEMIS galīgo novērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 72/2008 un Regulai (EK) Nr. 74/2008. 4. Izpilddirektoram, kas iecelts atbilstoši Regulai (EK) Nr. 72/2008, uz atlikušo pilnvaru termiņu uztic kopuzņēmuma ECSEL izpilddirektora funkcijas, kas paredzētas šajā regulā, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās datuma. Pārējie izpilddirektora līguma noteikumi netiek grozīti. 5. Ja saskaņā ar 4. punktu ieceltajam izpilddirektoram tas ir pirmais amata pilnvaru termiņš, viņu ieceļ uz atlikušo pilnvaru termiņu, paredzot iespēju pilnvaru termiņu pagarināt līdz 4 gadiem saskaņā ar statūtu 8. punkta 4. apakšpunktu. Ja izpilddirektors saskaņā ar 4. punktu ir iecelts uz otro amata pilnvaru termiņu, iespēja pagarināt pilnvaru termiņu nepastāv. Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir pagarināts, nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā, kopējā termiņa beigās pretendējot uz to pašu amatu. 6. Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 74/2008 ieceltā izpilddirektora darba līgumu pārtrauc pirms datuma, kad stājas spēkā šī regula. 7. Neskarot 4. un 5. punktu, šī regula neietekmē atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 72/2008 un Regulai (EK) Nr. 74/2008 iesaistītā personāla tiesības un pienākumus. Viņu darba līgumus var atjaunot atbilstīgi šai regulai saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī atbilstīgi kopuzņēmuma ECSEL budžeta ierobežojumiem. 8. Kopuzņēmuma ECSEL izpilddirektors sasauc pirmo valdes un Publisko iestāžu padomes sanāksmi. 9. Ja vien atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 72/2008 un Regulai (EK) Nr. 74/2008 kopuzņēmuma ENIAC biedri un kopuzņēmuma ARTEMIS biedri nevienojas citādi, visas kopuzņēmumu biedru tiesības un pienākumus, tostarp aktīvus, parādus un saistības saskaņā ar minētajām regulām nodod kopuzņēmuma ECSEL biedriem atbilstīgi šai regulai. 10. Visas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu (EK) Nr. 74/2008 piešķirtās neizmantotās apropriācijas nodod kopuzņēmumam ECSEL. Jebkuru maksājumu, kas asociācijai AENEAS un asociācijai ARTEMISIA ir jāveic kopuzņēmuma ENIAC un kopuzņēmuma ARTEMIS administratīvajām apropriācijām laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, pārskaita kopuzņēmumam ECSEL saskaņā ar kārtību, par kuru ir jāvienojas ar Komisiju. 20. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS KOPUZŅĒMUMA ECSEL STATŪTI 1. Uzdevumi Kopuzņēmums ECSEL veic šādus uzdevumus: (a) finansiāli atbalsta pētniecības un inovācijas netiešās darbības, galvenokārt dotāciju veidā; (b) nodrošina kopuzņēmuma ECSEL ilgtspējīgu pārvaldību; (c) attīsta ciešu sadarbību un nodrošina saskaņošanu ar Eiropas (jo īpaši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”), valstu un starpvalstu darbībām, struktūrām un ieinteresētajām personām, lai Eiropā veicinātu auglīgu inovācijas vidi, radītu sinerģijas un uzlabotu pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu elektronisko komponentu un sistēmu jomā; (d) definē un veic visus vajadzīgos pielāgojumus daudzgadu stratēģiskajam plānam; (e) izstrādā un īsteno darba plānus daudzgadu stratēģiskā plāna izpildei; (f) ierosina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, novērtē priekšlikumus un pieejamo līdzekļu robežās piešķir finansējumu netiešajām darbībām; (g) publicē informāciju par netiešajām darbībām; (h) uzrauga netiešo darbību izpildi un pārvalda dotāciju nolīgumus vai lēmumus; (i) uzrauga vispārējo progresu ceļā uz kopuzņēmuma ECSEL mērķu īstenošanu; (j) īsteno informēšanas, paziņošanas, izmantošanas un izplatīšanas darbības, mutatis mutandis piemērojot Regulas (ES) Nr. …/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 22. panta noteikumus; (k) veic jebkuru citu uzdevumu, kas ir vajadzīgs, lai īstenotu šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus. 2. Biedri 1. Kopuzņēmuma ECSEL biedri ir šādi: (a) Savienība, kuru pārstāv Komisija; (b) [Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste], un (c) pēc šo statūtu pieņemšanas, ko apliecina ar apstiprinājuma vēstuli, asociācija AENEAS, kas reģistrēta atbilstīgi Francijas tiesību aktiem (reģistrācijas Nr. 20070039) ar juridisko adresi Parīzē (Francijā), asociācija ARTEMISIA, kas reģistrēta atbilstīgi Nīderlandes tiesību aktiem (reģistrācijas Nr. 17201341) ar juridisko adresi Eindhovenā (Nīderlande), asociācija EPoSS, kas reģistrēta atbilstīgi … tiesību aktiem (reģistrācijas Nr. …), ar juridisko adresi… (…)]. 2. Valstis, kuras ir kopuzņēmuma ECSEL biedri, turpmāk tekstā ir apzīmētas kā “ECSEL dalībvalstis”. Katra ECSEL dalībvalsts ieceļ savus pārstāvjus kopuzņēmuma ECSEL struktūrvienībās un izraugās tiesību subjektu vai subjektus attiecīgajā valstī, kas ir atbildīgi par to saistībām attiecībā uz kopuzņēmuma ECSEL darbību veikšanu. 3. ECSEL dalībvalstis un Komisija turpmāk tekstā tiek sauktas par kopuzņēmuma ECSEL “publiskajām iestādēm”. 4. Privātās asociācijas turpmāk tekstā tiek sauktas par kopuzņēmuma ECSEL “privātajiem biedriem”. 3. Izmaiņas biedru sastāvā 1. Savienības dalībvalstis vai asociētās valstis, kas nav uzskaitītas 2. punkta 1. apakšpunkta b) punktā, kļūst par kopuzņēmuma ECSEL biedriem pēc tam, kad tās ir paziņojušas valdei, ka tās ir rakstiski apstiprinājušas šos statūtus un visus citus noteikumus, kuri reglamentē kopuzņēmuma ECSEL darbību. 2. Iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par kopuzņēmuma ECSEL biedriem, var turpmāk norādītie tiesību subjekti, ja vien tās sniedz ieguldījumu 16. punkta 4. apakšpunktā minētajā finansējumā, lai sasniegtu šīs regulas 2. pantā noteiktos kopuzņēmuma ECSEL mērķus, un pieņem šos statūtus: (a) ikviena valsts, kura nav norādīta 1. apakšpunktā un kura īsteno pētniecības un inovācijas politiku vai programmas elektronisko komponentu un sistēmu jomā; (b) ikviena cita juridiskā persona, kas tieši vai netieši atbalsta pētniecību un inovāciju dalībvalstī vai asociētajā valstī. 3. Visus pieteikumus, ko iesniedz par dalību biedra statusā kopuzņēmumā ECSEL saskaņā ar 2. punktu, adresē valdei. Valde izskata pieteikumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja atbilstību un iespējamo pievienoto vērtību saistībā ar kopuzņēmuma ECSEL mērķu sasniegšanu. Pēc tam tā pieņem lēmumu par pieteikumu. 4. Ikviens biedrs var izbeigt savu dalību kopuzņēmumā ECSEL. Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc paziņošanas pārējiem biedriem. Kopš tā brīža bijušo biedru atbrīvo no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus kopuzņēmums ECSEL apstiprinājis vai kurus radījis pirms dalības izbeigšanas. 5. Dalību kopuzņēmumā ECSEL nevar nodot trešai personai bez valdes iepriekšējas piekrišanas. 6. Tiklīdz ir notikušas jebkādas izmaiņas biedru sastāvā atbilstoši šim punktam, kopuzņēmums ECSEL nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē atjauninātu kopuzņēmuma ECSEL biedru sarakstu, norādot datumu, kurā šādas izmaiņas stājas spēkā. 4. Kopuzņēmuma ECSEL struktūra Kopuzņēmuma ECSEL struktūrvienības ir: (a) valde; (b) izpilddirektors; (c) Publisko iestāžu padome; (d) Privāto biedru padome. 5. Valdes sastāvs Valdi veido kopuzņēmuma ECSEL biedru pārstāvji. Katrs kopuzņēmuma ECSEL biedrs ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir biedra balsstiesības valdē. 6. Valdes darbība 1. Balsstiesību sadalījums ir šāds: 1/3 privātajiem biedriem kopā, 1/3 Komisijai un 1/3 ECSEL dalībvalstīm kopā. Biedri dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību. Ja vienprātību panākt neizdodas, valde pieņem lēmumus ar vismaz 75 % balsu vairākumu no visām balsīm, ieskaitot klāt neesošo pārstāvju balsis. Pirmajos divos finanšu gados balsstiesības ECSEL dalībvalstu vidū sadala šādi: viens procents katrai ECSEL dalībvalstij, un atlikušās balsis katru gadu sadala ECSEL dalībvalstu vidū proporcionāli to faktiskajiem iepriekšējos divos gados veiktajiem finansiālajiem ieguldījumiem, tostarp to ieguldījumiem kopuzņēmumā ENIAC un kopuzņēmumā ARTEMIS. Turpmākajos gados ECSEL dalībvalstu balsstiesības nosaka katru gadu proporcionāli līdzekļiem, kurus šīs dalībvalstis ir faktiski piešķīrušas netiešajām darbībām divu aizvadīto finanšu gadu laikā. Privāto biedru balsstiesības vienādi sadala starp privātajām asociācijām, ja vien Privāto biedru padome nelemj citādi. Visiem jaunajiem kopuzņēmuma ECSEL biedriem, kas nav dalībvalsts vai asociētā valsts, balsstiesības nosaka valde pirms šā biedra pievienošanās kopuzņēmumam ECSEL. 2. Valde ievēl savu priekšsēdētāju vismaz uz vienu gadu. 3. Valde rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Pēc Komisijas vai ECSEL dalībvalstu pārstāvju vai privāto biedru vairākuma pieprasījuma vai pēc priekšsēdētāja vai izpilddirektora pieprasījuma atbilstīgi 16. punkta 5. apakšpunktam valde var rīkot ārkārtas sanāksmes. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās parasti notiek kopuzņēmuma ECSEL mītnē. Valdes kvorumu veido Komisija, privātie biedri un vismaz triju ECSEL dalībvalstu galvenie pārstāvji. Izpilddirektoram ir tiesības piedalīties jautājumu apspriešanā, bet viņam nav balsstiesību. Valde katrā gadījumā atsevišķi var aicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs novērotāja statusā, jo īpaši ES reģionālo iestāžu pārstāvjus. Kopuzņēmuma ECSEL biedru pārstāvji nav personīgi atbildīgi par darbībām, ko viņi veic kā pārstāvji valdē. Valde pieņem savu reglamentu. 7. Valdes uzdevumi 1. Valde ir vispārējā atbildība par kopuzņēmuma ECSEL stratēģisko virzību un darbību, un tā uzrauga tā darbību īstenošanu. 2. Valde jo īpaši veic šādus uzdevumus: (a) izvērtē, apstiprina vai noraida jaunus pieteikumus par dalību biedra statusā, kas iesniegti saskaņā ar 3. punkta 3. apakšpunktu; (b) pieņem lēmumus par jebkura biedra, kas nepilda savus pienākumus, dalības izbeigšanu kopuzņēmumā ECSEL; (c) pieņem kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumus saskaņā ar šīs regulas 5. pantu; (d) pieņem kopuzņēmuma ECSEL gada budžetu, tostarp štatu sarakstu, kurā norāda pagaidu amatu skaitu atbilstīgi funkciju grupai un pakāpei, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, ko izsaka ar pilnslodzes ekvivalentu; (e) īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz personālu saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu; (f) ieceļ, atlaiž izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību; (g) pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina 9. punkta 5. apakšpunktā minētā Programmu biroja organizatorisko struktūru; (h) pieņem 21. punkta 1. apakšpunktā minēto daudzgadu stratēģisko plānu; (i) pieņem darba plānu un atbilstīgās izdevumu aplēses, kas minētas 21. punkta 2. apakšpunktā; (j) apstiprina gada pārskatus; (k) apstiprina gada darbības ziņojumu, tostarp atbilstīgos izdevumus, kas minēti 22. punkta 1. apakšpunktā; (l) attiecīgā gadījumā organizē kopuzņēmuma ECSEL iekšējās revīzijas funkcijas izveidošanu; (m) pēc izpilddirektora ieteikuma izveido kopuzņēmuma ECSEL saziņas politiku; (n) vajadzības gadījumā paredz īstenošanas noteikumus atbilstīgi šīs regulas 6. panta 3. punktam; (o) vajadzības gadījumā paredz noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumu ECSEL un par stažieru izmantošanu atbilstīgi šīs regulas 7. panta 2. punktam; (p) vajadzības gadījumā papildus kopuzņēmuma ECSEL struktūrvienībām izveido padomdevējas grupas; (q) vajadzības gadījumā iesniedz Komisijai visus pieprasījumus grozīt šo regulu, kurus ierosinājis jebkurš kopuzņēmuma ECSEL biedrs; (r) ir atbildīga par visiem uzdevumiem, kas nav īpaši uzticēti kādai no kopuzņēmuma ECSEL struktūrvienībām; valde tos var uzticēt kādai no minētajām struktūrvienībām. 8. Izpilddirektora iecelšana amatā, atlaišana vai pilnvaru termiņa pagarināšana 1. Izpilddirektoru no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas un pārredzamas atlases procedūras ieceļ valde. Komisija attiecīgā gadījumā atlases procedūrā iesaista citu kopuzņēmuma ECSEL biedru pārstāvjus. Konkrētāk, atlases procedūras pirmsatlases posmā nodrošina pienācīgu citu kopuzņēmuma ECSEL biedru pārstāvību. Šajā nolūkā ECSEL dalībvalstis un privātie biedri, savstarpēji vienojoties, valdes vārdā ieceļ pārstāvi un novērotāju. 2. Izpilddirektors ir personāla loceklis un tiek nodarbināts kā kopuzņēmuma ECSEL pagaidu darbinieku saskaņā ar Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu. Lai ar izpilddirektoru noslēgtu līgumu, kopuzņēmumu ECSEL pārstāv valdes priekšsēdētājs. 3. Izpilddirektora pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Līdz minētā termiņa beigām Komisija, attiecīgā gadījumā piesaistot ECSEL dalībvalstis un privātos biedrus, sagatavo izpilddirektora darbības un kopuzņēmuma ECSEL turpmāko uzdevumu un problēmu novērtējumu. 4. Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā minētais novērtējums, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu uz laiku, kas nepārsniedz četrus gadus. 5. Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir pagarināts, nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā, kopējā termiņa beigās pretendējot uz to pašu amatu. 6. Izpilddirektoru var atlaist tikai ar valdes lēmumu pēc priekšlikuma, ko izteikusi Komisija, attiecīgā gadījumā piesaistot citas kopuzņēmuma ECSEL dalībvalstis un privātos biedrus. 9. Izpilddirektora uzdevumi 1. Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas atbildīga par kopuzņēmuma ECSEL pārvaldību ikdienā saskaņā ar valdes lēmumiem. 2. Izpilddirektors ir kopuzņēmuma ECSEL likumīgais pārstāvis. Viņš atskaitās valdei. 3. Izpilddirektors izpilda kopuzņēmuma ECSEL budžetu. 4. Konkrētāk, izpilddirektors neatkarīgi veic šādus uzdevumus: (a) konsolidē un iesniedz pieņemšanai valdē daudzgadu stratēģiskā plāna projektu, ko veido Privāto biedru padomes ierosinātā daudzgadu stratēģiskā pētniecības un inovācijas programma un Publisko iestāžu sagatavotie daudzgadu finanšu plāni; (b) sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē gada budžeta projektu, tostarp attiecīgo štatu sarakstu, kurā norāda pagaidu darbinieku skaitu atbilstīgi funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, ko izsaka ar pilnslodzes ekvivalentu; (c) sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē darba plāna projektu, kurā ir aprakstīta to uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus darbības joma, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu pētniecības un inovācijas darbību plānu atbilstīgi Privāto biedru padomes ierosinājumam un saskaņā ar publisko iestāžu ierosinātajām izdevumu aplēsēm; (d) sagatavo un iesniedz valdē apstiprināšanai gada pārskatus; (e) sagatavo un iesniedz apstiprināšanai valdē gada darbības ziņojumu, tostarp informāciju par atbilstīgajiem izdevumiem; (f) paraksta individuālus dotāciju nolīgumus vai lēmumus; (g) paraksta iepirkuma līgumus; (h) īsteno kopuzņēmuma ECSEL saziņas politiku; (i) organizē, vada un pārrauga kopuzņēmuma ECSEL darbības un personālu, ievērojot valdes noteiktos deleģējuma ierobežojumus, kā paredzēts šīs regulas 6. panta 2. punktā; (j) izveido efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību, un ziņo valdei par visām būtiskajām izmaiņām šādā sistēmā; (k) nodrošina riska novērtējuma un riska pārvaldības veikšanu; (l) veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērtētu kopuzņēmuma ECSEL progresu ceļā uz 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanu; (m) veic visus citus uzdevumus, ko izpilddirektoram uzticējusi vai deleģējusi valde. 5. Izpilddirektors izveido Programmu biroju visu no šīs regulas izrietošo atbalsta uzdevumu izpildei savā atbildībā. Programmu birojā strādā kopuzņēmuma ECSEL darbinieki, kuri veic jo īpaši šādus uzdevumus: (a) sniedz atbalstu pienācīgas grāmatvedības sistēmas izveidē un pārvaldībā atbilstīgi kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumiem; (b) pārvalda uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atbilstīgi darba plānam, kā arī administrē dotāciju nolīgumus vai lēmumus; (c) sniedz kopuzņēmuma ECSEL biedriem un pārējām struktūrvienībām visu atbilstīgo informāciju un atbalstu, kas tiem vajadzīgs to uzdevumu veikšanai un kas atbilst to īpašajām prasībām; (d) rīkojas kā kopuzņēmuma ECSEL struktūrvienību sekretariāts un sniedz atbalstu ikvienai padomdevējai grupai, ko izveidojusi valde. 10. Publisko iestāžu padomes sastāvs Publisko iestāžu padomi veido kopuzņēmuma ECSEL publisko iestāžu pārstāvji. Katra publiskā iestāde ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir balsstiesības Publisko iestāžu padomē. 11. Publisko iestāžu padomes darbība 1. Balsstiesības Publisko iestāžu padomē atbilstīgi 18. punkta 4. apakšpunktam katru gadu piešķir publiskajām iestādēm proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmuma ECSEL darbībās attiecīgajā gadā; katram attiecīgajam biedram piešķir ne vairāk kā 50 % no kopējā balsu skaita Publisko iestāžu padomē. Ja saskaņā ar 18. punkta 4. apakšpunktu par savu finansiālo ieguldījumu izpilddirektoram ir paziņojušas mazāk nekā trīs ECSEL dalībvalstis, Komisijai ir 50 % balsstiesību, un pārējos 50 % sadala vienādās daļās starp ECSEL dalībvalstīm. Publiskās iestādes dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību. Ja vienprātību panākt neizdodas, valde pieņem lēmumus ar balsu vairākumu, kas ir vismaz 75 % no kopējā balsu skaita, ieskaitot klāt neesošo biedru balsis. Katrai publiskajai iestādei ir veto tiesības visos jautājumos par to, kā izlietot tās ieguldījumu kopuzņēmumā ECSEL. 2. Publisko iestāžu padome ievēl savu priekšsēdētāju vismaz uz vienu gadu. 3. Publisko iestāžu padome rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Pēc Komisijas vai ECSEL dalībvalstu pārstāvju vairākuma pieprasījuma vai pēc priekšsēdētāja pieprasījuma tā var rīkot ārkārtas sanāksmes. Publisko iestāžu padomes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās parasti notiek kopuzņēmuma ECSEL mītnē. Publisko iestāžu padomes kvorumu veido Komisija un vismaz triju ECSEL dalībvalstu galvenie pārstāvji. Izpilddirektoram ir tiesības piedalīties jautājumu apspriešanā, bet viņam nav balsstiesību. Ikviena dalībvalsts vai asociētā valsts, kas nav kopuzņēmuma ECSEL biedrs, var piedalīties Publisko iestāžu padomē novērotāja statusā. Novērotāji saņem visus attiecīgos dokumentus un var sniegt ieteikumus saistībā ar ikvienu Publisko iestāžu padomes pieņemto lēmumu. Publisko iestāžu padome vajadzības gadījumā var izveidot darba grupas vienas vai vairāku publisko iestāžu pārraudzībā. Publisko iestāžu padome pieņem savu reglamentu. 12. Publisko iestāžu padomes uzdevumi Publisko iestāžu padome: (a) nodrošina, ka, piešķirot publisko finansējumu netiešajās darbībās iesaistītajiem dalībniekiem, ir pienācīgi piemēroti godīguma un pārredzamības principi; (b) apstiprina reglamentu attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un netiešo darbību novērtēšanu, atlasi un uzraudzību; (c) apstiprina uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar darba plānu; (d) sarindo priekšlikumus, pamatojoties uz atlases un atbalsta piešķiršanas kritērijiem un ņemot vērā to ieguldījumu uzaicinājumā norādīto mērķu sasniegšanā un sinerģiju ar valsts prioritātēm; (e) pieņem lēmumu par publiskā finansējuma piešķiršanu atlasītajiem priekšlikumiem, nepārsniedzot pieejamā budžeta robežas un ņemot vērā pārbaudes, kas veiktas saskaņā ar 18. punkta 5. apakšpunktu. Šis lēmums ECSEL dalībvalstīm ir saistošs, un papildu novērtējumi vai atlases procesi nav jāveic. 13. Privāto biedru padomes sastāvs Privāto biedru padomi veido kopuzņēmuma ECSEL privāto biedru pārstāvji. Katrs privātais biedrs ieceļ savus pārstāvjus un galveno pārstāvi, kuram ir balsstiesības Privāto biedru padomē. 14. Privāto biedru padomes darbība 1. Privāto biedru padome pulcējas vismaz divreiz gadā. 2. Privāto biedru padome vajadzības gadījumā var izveidot darba grupas viena vai vairāku privāto biedru pārraudzībā. 3. Privāto biedru padome ievēl savu priekšsēdētāju. 4. Privāto biedru padome pieņem savu reglamentu. 15. Privāto biedru padomes uzdevumi Privāto biedru padome: (a) sagatavo un regulāri atjaunina 21. punkta 1. apakšpunktā minēto daudzgadu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 2. pantā noteikto kopuzņēmuma ECSEL mērķu sasniegšanai; (b) kā pamatu 21. punkta 2. apakšpunktā minētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus katru gadu sagatavo pētniecības un inovācijas darbību plāna projektu nākamajam gadam; (c) valdes noteiktajos termiņos iesniedz izpilddirektoram daudzgadu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu un ikgadējo pētniecības un inovācijas darbību plāna projektu; (d) organizē ieinteresēto personu padomdevēju forumu, kurā var piedalīties visas publiskās un privātās personas, kas ir ieinteresētas elektronisko komponentu un sistēmu jomā, lai informētu tās par savām darbībām un saņemtu atsauksmes par daudzgadu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu un pētniecības un inovācijas darbību plāna projektu konkrētajam gadam. 16. Finansējuma avoti 1. Kopuzņēmumu ECSEL kopīgi finansē tā biedri, veicot finansiālos ieguldījumus iemaksu veidā un ieguldījumus natūrā, ko veic netiešajās darbībās iesaistītie privātie biedri vai to sastāvā esošie tiesību subjekti un kuras neatlīdzina kopuzņēmums ECSEL. 2. Kopuzņēmuma ECSEL administratīvās izmaksas nepārsniedz EUR 39 420 000, un tās sedz ar finansiālajiem ieguldījumiem atbilstīgi 3. panta 1. punktam par Savienības ieguldījumu, kas nepārsniedz EUR 15 255 000, 4. panta 2. punktam par privāto biedru ieguldījumu, kas nepārsniedz EUR 19 710 000, un 19. panta 2. punktam par to darbību pabeigšanu, kuras sāktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 72/2008 un Regulu Nr. 74/2008. Ja daļa no ieguldījuma administratīvo izmaksu segšanai netiek izlietota, to var darīt pieejamu kopuzņēmuma ECSEL darbības izmaksu segšanai. 3. Kopuzņēmuma ECSEL darbības izmaksas sedz no šādiem līdzekļiem: (a) Savienības finansiālais ieguldījums; (b) ECSEL dalībvalstu finansiālais ieguldījumus. (c) ieguldījumi natūrā, ko sniedz privātie biedri vai to sastāvā esošie tiesību subjekti un kas sastāv no izmaksām, kuras tiem radušās, īstenojot netiešās darbības, atskaitot kopuzņēmuma ECSEL ieguldījumu un jebkuru citu Savienības ieguldījumu šādu izmaksu segšanā. 4. Kopuzņēmuma ECSEL resursus, kas ir iekļauti tā budžetā, veido šādi ieguldījumi: (a) biedru finansiālais ieguldījums administratīvo izdevumu segšanai; (b) biedru finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai, tostarp ieguldījumi no ECSEL dalībvalstīm, kuras atbilstīgi 17. punkta 1. apakšpunktam uztic šo ieguldījumu izmaksu kopuzņēmumam ECSEL; (c) visi kopuzņēmuma ECSEL gūtie ieņēmumi; (d) visi pārējie finansiālie ieguldījumi, resursi un ieņēmumi. Visus procentus no ieguldījumiem, ko saņēmis kopuzņēmums ECSEL, uzskata par tā ieņēmumiem. 5. Ja kāds kopuzņēmuma ECSEL biedrs nav izpildījis pienākumus attiecībā uz iepriekš saskaņoto finansiālo ieguldījumu, izpilddirektors par to rakstiski paziņo un nosaka pieņemamu termiņu, kurā minētos pienākumus var izpildīt. Ja pienākumi nav izpildīti norādītajā termiņā, izpilddirektors sasauc valdes sanāksmi, lai lemtu par to, vai būtu jāatsauc attiecīgā biedra dalība vai jāveic kādi citi pasākumi, līdz pienākumi ir izpildīti. 6. Visi kopuzņēmuma ECSEL resursi un darbības ir paredzēti šīs regulas 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai. 7. Kopuzņēmumam ECSEL pieder visi aktīvi, ko tas ir radījis vai kas tam ir nodoti šīs regulas 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai. 8. Ja vien kopuzņēmumu nelikvidē saskaņā ar 26. punktu, kopuzņēmuma ECSEL biedriem līdzekļu atlikumu neizmaksā. 17. ECSEL dalībvalstu ieguldījums 1. Izmantojot dotāciju nolīgumus, kurus kopuzņēmums ECSEL ir noslēdzis ar netiešajās darbībās iesaistītajiem dalībniekiem, ECSEL dalībvalstis var uzticēt kopuzņēmumam ECSEL pienākumu veikt to ieguldījumus minētajiem dalībniekiem. Tās arī var uzticēt kopuzņēmumam ECSEL pienākumu izmaksāt dalībniekiem to ieguldījumus vai pašas veikt maksājumus, pamatojoties uz kopuzņēmuma ECSEL veiktajām pārbaudēm. 2. Ja ECSEL dalībvalsts neuztic šos pienākumus kopuzņēmumam ECSEL, kā izklāstīts 1. punktā, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai noslēgtu savus dotāciju nolīgumus termiņā, kas ir līdzīgs kopuzņēmuma ECSEL dotāciju nolīgumu noslēgšanas termiņiem, nodrošinot pilnīgu šo nolīgumu atbilstību Regulā (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] paredzētajām izmaksu atbilstības prasībām. ECSEL dalībvalsts kā daļu no sava maksājuma procesa var izmantot kopuzņēmuma ECSEL veikto izmaksu atbilstības pārbaudi, kas minēta 18. punkta 7. apakšpunktā. 3. ECSEL dalībvalstu un kopuzņēmuma ECSEL sadarbības kārtību nosaka ar administratīvu nolīgumu, ko noslēdz tiesību subjekti, kuras šim nolūkam ir iecēlušas ECSEL dalībvalstis, un kopuzņēmums ECSEL. 4. Ja ECSEL dalībvalstis saskaņā ar 1. punktu uztic pienākumus kopuzņēmumam ECSEL, 3. punktā minēto administratīvo kārtību papildina ar ikgadējiem nolīgumiem, kurus noslēdz tiesību subjekti, ko šim nolūkam ir iecēlušas ECSEL dalībvalstis, un kopuzņēmums ECSEL, paredzot noteikumus un prasības attiecībā uz ECSEL dalībvalstu finansiālu ieguldījumu kopuzņēmumā ECSEL. 5. Dalībvalstis, asociētās valstis un trešās valstis, kas nav kopuzņēmuma ECSEL biedri, ar kopuzņēmumu ECSEL var vienoties par līdzīgu risinājumu. 18. Netiešo darbību finansēšana 1. Kopuzņēmums ECSEL atbalsta netiešās darbības, izmantojot atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā un pieejamā budžeta ietvaros piešķirot publisko finansējumu. Jebkurš saskaņā ar šo ierosmi paredzētais publiskais atbalsts neskar valsts atbalsta procesuālos un materiālos noteikumus. 2. Publisko iestāžu finansiālais ieguldījums ir definēts 16. punkta 3. apakšpunkta a) punktā un 16. punkta 3. apakšpunkta b) punktā, un to netiešajās darbībās iesaistītajiem dalībniekiem izmaksā kā attiecināmo izmaksu atlīdzību. Kopējais publiskā sektora ieguldījums konkrētā darbībā nepārsniedz Regulā (ES) Nr. … [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] noteiktās robežvērtības. 3. Atbilstības kritēriji Savienības finansējuma saņemšanai ir izklāstīti Regulā (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"]. Konkrētus atbilstības kritērijus finansējuma saņemšanai no ECSEL dalībvalstīm var noteikt atbilstīgās valstu finansējuma piešķiršanas iestādes, un tos iekļauj darba plānā. 4. Publiskās iestādes paziņo izpilddirektoram par savām finanšu saistībām, ko tās uzņēmušās attiecībā uz katru darba plānā iekļaujamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un attiecīgā gadījumā atbilstīgi 17. punkta 1. apakšpunktam kopuzņēmuma ECSEL budžeta projekta izstrādes laikā, ņemot vērā darba plānā aplūkoto pētniecības un inovācijas darbību mērogu. 5. Izpilddirektors pārbauda potenciālo atbalsta saņēmēju atbilstību ES finansējuma saņemšanas prasībām, un ECSEL dalībvalstis pārbauda savu atbalsta potenciālo saņēmēju atbilstību un ieguldījumu netiešajās darbībās, ņemot vērā visus iepriekš noteiktos valsts kritērijus attiecībā uz finansējumu, un paziņo rezultātus izpilddirektoram. 6. Pamatojoties uz 5. punktā aprakstītajām pārbaudēm, izpilddirektors sagatavo ierosināto sarakstu, kurā iekļauj potenciālo atbalsta saņēmēju norādītas netiešās darbības, kurām piešķirams finansējums, un paziņo šo sarakstu Publisko iestāžu padomei, kura pieņem lēmumu par maksimālo publiskā finansējuma piešķīrumu saskaņā ar 12. punkta e) apakšpunktu un pilnvaro izpilddirektoru noslēgt nolīgumus ar attiecīgajiem dalībniekiem. 7. Kopuzņēmums ECSEL veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp izmaksu atbilstības pārbaudi, publiskā finansējuma izmaksai attiecīgajiem dalībniekiem saskaņā ar 17. punkta 3. un 4. apakšpunktā minēto kārtību. 8. ECSEL dalībvalstis pieprasa tikai tos uzraudzības un tehniskās revīzijas ziņojumus, ko pieprasa kopuzņēmums ECSEL. 19. Finanšu saistības Kopuzņēmuma ECSEL finanšu saistības nepārsniedz tā budžetā pieejamo vai tā biedru atvēlēto finanšu līdzekļu apjomu. 20. Finanšu gads Finanšu gads ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. 21. Darbības un finanšu plānošana 1. Daudzgadu stratēģiskajā plānā Privāto biedru padomes sagatavotas daudzgadu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas un publisko iestāžu sagatavotu daudzgadu finanšu plānu veidā izklāsta stratēģiju un plānus 2. pantā izklāstīto kopuzņēmuma ECSEL mērķu sasniegšanai. Tajā ir jānorāda pētniecības un inovācijas prioritātes galveno kompetenču izstrādei un pieņemšanai elektronisko komponentu un sistēmu jomā dažādās piemērošanas nozarēs, lai nostiprinātu Eiropas konkurētspēju un palīdzētu veidot jaunus tirgus un jaunus lietojumu veidus sabiedrībā. Tas ir regulāri jāpārskata atbilstīgi vajadzību attīstībai rūpniecības jomā Eiropā. 2. Izpilddirektors iesniedz pieņemšanai valdē ikgadējā vai daudzgadu darba plāna projektu, kurā iekļauj pētniecības un inovācijas darbību plānu, administratīvās darbības un attiecīgās izdevumu aplēses. 3. Darba plānu pieņem pirms tā īstenošanas, līdz iepriekšējā gada beigām. Darba plānu dara publiski pieejamu. 4. Izpilddirektors sagatavo gada budžeta projektu nākamajam gadam un iesniedz to pieņemšanai valdē. 5. Konkrēta gada budžetu valde pieņem līdz iepriekšējā gada beigām. 6. Gada budžetu pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības budžetā noteikto Savienības ieguldījuma apmēru. 22. Ziņošana par darbību un finansēm 1. Izpilddirektors katru gadu ziņo valdei par savu pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma ECSEL finanšu noteikumiem. Katru gadu līdz 15. februārim izpilddirektors iesniedz apstiprināšanai valdē gada darbības ziņojumu par kopuzņēmuma ECSEL gūto progresu iepriekšējā kalendārajā gadā, jo īpaši atsaucoties uz minētā gada darba plānu. Šajā ziņojumā cita starpā iekļauj informāciju par šādiem jautājumiem: (a) veiktās pētniecības, inovācijas un citas darbības un atbilstīgie izdevumi; (b) iesniegtie priekšlikumi, tostarp to sadalījums atbilstīgi dalībnieku veidam, tostarp MVU, un valstīm; (c) finansējumam atlasītie priekšlikumi, tostarp to sadalījums atbilstīgi dalībnieku veidam, tostarp MVU, un valstīm, norādot kopuzņēmuma ECSEL un ECSEL dalībvalstu ieguldījumu individuāliem dalībniekiem un netiešajām darbībām. 2. Pēc tam, kad valde gada darbības ziņojumu ir apstiprinājusi, to dara publiski pieejamu. 3. Kopuzņēmums ECSEL katru gadu iesniedz ziņojumu Komisijai atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktam. 4. Kopuzņēmuma ECSEL pārskatus pārbauda neatkarīga revīzijas struktūra, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā. Revīzijas palāta nepārbauda kopuzņēmuma ECSEL pārskatus. 23. Iekšējā revīzija Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz kopuzņēmumu ECSEL, kādas viņam ir attiecībā uz Komisiju. 24. Biedru atbildība un apdrošināšana 1. Attiecībā uz kopuzņēmuma ECSEL parādiem biedri ir finansiāli atbildīgi tikai par ieguldījumu, ko tie jau snieguši. 2. Kopuzņēmums ECSEL noslēdz un uztur spēkā atbilstīgu apdrošināšanu. 25. Interešu konflikts 1. Īstenojot savas darbības, kopuzņēmums ECSEL, tā struktūrvienības un personāls izvairās no jebkāda interešu konflikta. 2. Kopuzņēmuma ECSEL valde var pieņemt noteikumus interešu konfliktu novēršanai un to pārvaldībai attiecībā uz kopuzņēmuma biedriem, struktūrvienībām un personālu. Šajos noteikumos paredz prasību valdes vai Publisko iestāžu padomes sastāvā esošo kopuzņēmuma ECSEL biedru pārstāvjiem izvairīties no interešu konflikta. 26. Likvidācija 1. Kopuzņēmumu ECSEL likvidē šīs regulas 1. pantā paredzētā perioda beigās. 2. Ja Komisija vai visi privātie biedri izstājas no kopuzņēmuma ECSEL, automātiski sāk likvidācijas procedūru. 3. Kopuzņēmuma ECSEL likvidācijas procedūras veikšanai valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kuri izpilda valdes lēmumus. 4. Likvidējot kopuzņēmumu ECSEL, tā aktīvus izmanto, lai segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Visu atlikumu sadala starp biedriem likvidācijas brīdī proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā ECSEL. Visu šādu atlikumu, kas iedalīts Savienībai, ieskaita atpakaļ Savienības budžetā. 5. Ievieš ad hoc procedūru, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi pārvaldīts ikviens kopuzņēmuma ECSEL noslēgtais nolīgums vai pieņemtais lēmums, kā arī jebkurš iepirkuma līgums, kura termiņš ir ilgāks par kopuzņēmuma ECSEL pastāvēšanas termiņu. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas AMB/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Padomes regula par kopuzņēmumu ECSEL 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[32] Politikas joma: pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” Pasākums: “Apvārsnis 2020” — ar komunikāciju tīkliem, saturu un tehnoloģijām saistītā pētniecība un inovācija 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[33] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu þ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Stratēģija izaugsmei “ES 2020” — veicināt, lai tiktu sasniegts 3 % no ES IKP mērķis un iegūtie līdzekļi tiktu ieguldīti pētniecībā un inovācijā “Inovācijas savienība” — ES finansējuma instrumentus pievērst “Inovācijas savienības” prioritātēm Eiropas digitalizācijas programma — sniegt ieguldījumu V pīlāra pētniecībā un inovācijā IKT jomā, 50. darbībā (palielināt privātos ieguldījumus IKT pētniecības un inovācijas jomā) un 51. darbībā (nostiprināt resursu koordinēšanu un apvienošanu) 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1. Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā Attiecīgās ABM/ABB darbības Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģijās 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Ekonomiskā ietekme • Konkurētspēja — ieguldījumu vēriena paplašināšana un to mērķtiecīga novirzīšana, piesaistot privātos un publiskos līdzekļus, sadarbība inovācijas un vērtības ķēžu ietvaros un saiknes nodrošināšana starp tehnoloģijām un inovāciju. • Pētniecība un inovācija — sinerģija starp rūpniecības un valsts prioritātēm, izcilība, centienu dublēšanās un sadrumstalotības mazināšana. • Ieinteresētās personas — ietver plašu vērtības radīšanas ķēžu loku: nozare — tehnoloģiju nodrošinātāji un lietotāji, tostarp MVU, pētniecības un zināšanu izplatīšanas organizācijas, ES, dalībvalstis un reģioni. Sociālā ietekme • Nodarbinātība — augstas kvalifikācijas un tehnisko darbavietu izveide, radot izaugsmes iespējas daudzās ekonomikas jomās to inovācijai un ražīgumam. • Sabiedrībai aktuālu problēmu risināšana Eiropas iedzīvotājiem svarīgās jomās (piemēram, transports, veselības aprūpe, enerģētika), kas ir neaizstājams sabiedrības dzīves virzītājspēks. Ietekme uz vidi • Energopatēriņa samazināšana • Materiālo resursu izmantošanas pārvaldība 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašajā mērķī “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” izklāstītie rezultātu un ietekmes rādītāji tiek pārraudzīti, un Komisija katru gadu saņem par tiem sagatavotu ziņojumu. Turklāt, lai noteiktu panākto progresu kopuzņēmuma ECSEL mērķu sasniegšanā, tiks izmantoti turpmāk norādītie īpašie rādītāji. Mērķi || GDR || Rādītāji (novērtēti 2014.–2024. gadā) Strukturēt un veikt izcilu daudzdisciplināru pētniecību || Inovatīvi un moderni projekti || Ø Rezultātu kvalitāte, ko mēra, piemēram, izmantojot zinātniski recenzēto publikāciju skaitu Ø Inovatīva pētniecība un inovācija, vismaz 2 patenti uz finansējumu EUR 10 miljonu apmērā Ø Progresīvo tehnoloģiju skaits un ietekme Saskaņot stratēģijas || Stratēģiskā pētniecības un inovācijas programma (SPIP) ar prioritātēm || Ø Visu KU biedru ieguldījums Ø Uzsvars uz SPIP atbilstīgi pieejamajam budžetam Mobilizēt un apkopot resursus || Budžeta izpilde || Ø Visu KU biedru finanšu saistības Ø Ieguldījums, lai sasniegtu 3 % mērķi attiecībā uz pētniecību un inovāciju Saglabāt ražošanu ES un panākt tās izaugsmi || Radīt darba vietas elektronikas preču nozarēs Palielināt ražotņu skaitu Eiropā || Ø Tiešo un inducēto darbavietu skaits Eiropā — virzība uz 250 000 inducēto darba vietu radīšanu Ø Progresīvu ražotņu skaits Eiropā, kuru mēra ar tehnoloģiju mezgliem un plātņu izmēru Vadošā loma aprīkojuma un materiālu nozarē (E&M) || Stratēģiskā sadarbība aprīkojuma un materiālu (E&M) jautājumos || Ø Eiropas aprīkojuma un materiālu (E&M) piegādātāju rangs un tirgus daļa/apmērs Atbalsts augstiem TGL || Projektu mērogs un ietekme || Ø Jaunu/atjauninātu izmēģinājuma iekārtu skaits Eiropā — vismaz 3 iekārtas gadā Ø Integrētu risinājumu demonstrējumu skaits — vismaz 3 demonstrējumi gadā Ø To dalībnieku piekļuve un izmantojums, kuri nav tiešie izmēģinājuma iekārtu/demonstrējumu īstenotāji Elektronisko komponentu pieejamība || Jauno tehnoloģiju izmantojums nozarēs Eiropā || Ø Eiropas tirgus daļa/apmērs jauno risinājumu jomā Vadošā pozīcija sistēmu inženiertehniskajā izstrādē || Stratēģiskā sadarbība iegulto un viedo sistēmu jautājumos || Ø Eiropas elektronisko sistēmu piegādātāju rangs un tirgus daļa/apmērs Lai novērtētu kopuzņēmuma ECSEL darba rezultātus, tiks izmantoti turpmāk norādītie īpašie rādītāji: Mērķi || GDR || Rādītāji (novērtēti 2014.–2024. gadā) Pieņemt stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu || SPIP || Ø Visu būtisko dalībnieku pieņemta SPIP Ø Skaidrība un mērķtiecība ieinteresēto pušu skatījumā Efektīva programmas īstenošana || KU darbības || Ø Laiks līdz dotāciju piešķiršanai (no uzaicinājuma slēgšanas līdz dotācijas nolīguma parakstīšanai) < 270 dienas Ø Laiks līdz maksājuma veikšanai< 90 dienas Ø Rezultātu izplatīšanas darbības Ø Projekta rezultāti Sinerģijas rezultātu izmantošanai un MVU izaugsmes veicināšanai || Projektu rezultātu izmantošana rūpniecībā || Ø Papildu rezultātu skaits Ø MVU izaugsme apgrozījuma un nodarbinātības izteiksmē Atvieglot dalību projektos ar izteiktu Eiropas dimensiju || Vienkāršoti dalības noteikumi || Ø Nozares pārstāvju un MVU dalības līmenis — MVU gadījumā ≥ 30% Ø Administratīvo pieskaitāmo izmaksu samazināšana Piekļuve projektēšanas un ražošanas infrastruktūrai || Brīva piekļuve modernai infrastruktūrai un tās pieejamība || Ø MVU, tostarp sistēmu integrētāju, piekļuve un izmantojums Ieinteresēto personu sadarbība un koordinēšana || Partnerības || Ø Konsorciju sastāvs — stratēģisku apvienību rašanās Cilvēkresursu prasmju saglabāšana || Eiropā pieejamās zināšanas || Ø Mācību programmu/kursu pieejamība un profesionālo mācību efektīvs izmantojums atbilstīgi vajadzībām rūpniecības jomā 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Elektronisko komponentu un sistēmu jomā Eiropa saskaras ar divām būtiskām problēmām. • Vajadzība kontrolēt svarīgākos vērtības ķēdes elementus, t. i., “komponentu un sistēmu projektēšanu”, “komponentu ražošanu” un “elektronisko komponentu integrēšanu galaproduktos”. Elektronisko komponentu vērtības ķēde nebeidzas elektronisko komponentu ražošanas līmenī, bet aptver visu lietotāju nozari — no automobiļu līdz aviācijas nozarei, kā arī tīmekļa pakalpojumiem. Katrs no tās elementiem ir būtisks, lai Eiropā nodrošinātu ilgtspējīgu vērtības radīšanu no elektroniskajiem komponentiem. Konkrētāk, ja Eiropa zaudētu elektronisko komponentu ražošanas spējas, ne tikai attiecīgā piegādes ķēde un projektēšanas darbība varētu tikt pārvietota ārpus Eiropas, bet ievērojami ciestu arī visa ekonomikas struktūra, kas ir atkarīga no elektroniskajiem komponentiem. • Tā ir saistīta ar Eiropas inovācijas ķēdes efektivitātes uzlabošanu, kā uzsvērts KET ziņojumā, kurā ir norādīts, ka starp pamatzināšanu ģenerēšanu un šo zināšanu vēlāku komercializāciju pārdodamos produktos pastāv “nāves ieleja”. Tādējādi ir jānostiprina pasākumi saistībā ar inovāciju un rūpniecisko ražošanu, lai uzņēmumi un iedzīvotāji gūtu labumu no inovatīvām tehnoloģijām. Lai nodrošinātu vērtības ķēdes kontroli un uzlabotu tās inovācijas sistēmu, Eiropai ir jāpārvar šādas grūtības: • sīva globālā konkurence un mainīgi uzņēmējdarbības modeļi; • tirgus daļu samazināšanās; • augstas pētniecības un inovācijas izmaksas un sadrumstalota Eiropas vide; • strauja inovācijas attīstība. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Finanšu atbalsts uz sadarbību pamatotai pētniecībai un inovācijai, kurā ir iesaistīti rūpniecības nozaru un akadēmisko aprindu pārstāvji no visas Eiropas, ir vajadzīgs, lai: • arī turpmāk nodrošinātu Eiropas publisko pētniecības grupu vadošo lomu elektronisko komponentu jomā, kā arī nodrošinātu ātru un plašu tehnoloģiskās vadošās pozīcijas izmantošanu rūpniecībā visā Eiropā; • kopā ar elektronisko komponentu un sistēmu nozari segtu ar risku uzņemšanos saistītās izmaksas, izstrādājot progresīvākas tehnoloģijas un nodrošinot to plašāku izmantojumu, ņemot vērā milzīgo ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību visās ekonomikas nozarēs, kā arī ietekmi uz sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanu nākotnē; • apvienotu spēkus. Dalībvalstīm saistībā ar nozares atbalstīšanu ir savas prioritātes, bet atsevišķu valstu resursi nav pietiekami, lai nodrošinātu šai nozarei vajadzīgo atbalstu. Sadrumstalotības dēļ pētniecības un izstrādes jomā nereti tiek veikts lieks darbs. Turklāt Eiropā darbojas tikai daži pasaules mērogā vadošie klasteri, kuri elektronisko komponentu un iegulto sistēmu jomā īsteno plašu rūpniecisko darbību. Tāpēc ES nozares pārstāvjiem ir jāapvieno spēki. Labāka sadarbība, kuras pamatā ir uz sadarbību orientēti lietotāji uzņēmumi un tehnoloģiju nodrošinātāji, veicina produktu inovāciju abās pusēs, saskaņojot uzņēmējdarbības galveno virzienu, savukārt pētniecības projektu klasteri, pateicoties akadēmisko aprindu un lielās pamatiekārtu ražotāju nozares pārstāvju sadarbībai, nodrošina reģionālā atbalsta tīklu MVU; • nostiprinātu esošos Eiropas klasterus elektronisko komponentu jomā un aktīvi atbalstītu jaunu klasteru izveidi, lai Eiropai nodrošinātu vienlīdzīgu stāvokli ar citiem dalībniekiem visā pasaulē. Ir vajadzīga rīcība Eiropas līmenī, lai apvienotu resursus un pulcētu nozares dalībniekus nolūkā nodrošināt pienācīgu mērogu un iespējas nozares nostiprināšanai. Ar šī atbalsta palīdzību ir jānodrošina ilgtspējīgs un atbilstīgs risinājums, lai Eiropa varētu konkurēt starptautiskā līmenī. Šī darbība palīdzēs koplietot esošās un turpmākās platformas, kas ir vērstas uz labākas situācijas nodrošināšanu nozares pārstāvjiem, tostarp MVU un galalietotājiem, lai nostiprinātu to starptautisko konkurētspēju; • strukturētu un saskaņotu pētniecību un inovāciju Eiropā, lai nodrošinātu, ka nākotnē Eiropā darbosies ražošanas bāze un ka Eiropu pārstāvošajiem nozares dalībniekiem, tostarp lietotājiem, ir piekļuve aktuālākajiem tehnoloģiju jauninājumiem un infrastruktūrām. Lai šo mērķi sasniegtu, ir izšķiroši svarīgi, lai Eiropas un dalībvalstu līmenī izdotos piesaistīt lielāku publisko finansējumu. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Pašreizējie KU ARTEMIS un ENIAC nodrošināja būtiskas iespējas izveidot sadarbību Eiropas mērogā, radīt kritisko masu un palielināt ieguldījumus. To pirmais starpposma novērtējums apliecināja, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros būtu ļoti ieteicams turpināt līdzīgas iniciatīvas īstenošanu, ņemot vērā apstākli, ka neviena atsevišķa organizācija vai dalībvalsts nevarētu atrisināt visas šīs nozares problēmas. Tāpēc tiek uzskatīts, ka piemērotākais turpmākās darbības veids ir saskaņota rīcība Eiropas līmenī. KU ir apliecinājuši, ka tie var sekmīgi pildīt godīga starpnieka uzdevumu un darboties kā katalizatori vērienīgu projektu stimulēšanai un izcilu privātā sektora pārstāvju līdzdalības paplašināšanai, nodrošinot satvaru, kurā valsts un Eiropas līmeņa publiskā sektora iestādes var sniegt atbalstu stratēģiski svarīgiem jautājumiem. Šo spēju ir pārliecinoši apliecinājušas kopuzņēmuma ENIAC sekmes, sniedzot izšķirošu stimulu svarīgu pamattehnoloģiju ieteikumu īstenošanas sākšanai, kā arī kopuzņēmums ARTEMIS, izmēģinot pirmos lielos inovāciju izmēģinājumu projektus, atbilstīgi šo kopuzņēmumu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus 2012. gadā. Viena būtiska problēma saistībā ar abu KU trīspusējo modeli attiecas uz satura un procedūras saskaņošanu ar iesaistīto dalībvalstu gaidām un procesiem. Minētās dalībvalstis nodrošina iespēju izziņot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, iepriekš paredzot savus finansiālos ieguldījumus, kā arī nosakot valsts atbilstības kritērijus un finansēšanas likmes. Saistībā ar spēkā esošo modeli gūtā pieredze apliecina, ka KU ir spējis nodrošināt mērķu sasniegšanu, tomēr ilgā posma dēļ, kura laikā bija jāiegūst pārliecība un jāizstrādā praktiskās darbības metodes, ar plašāku zināšanu uzkrāšanu, nekā tika paredzēts. Papildus iepriekš aprakstītajām veiksmēm par pašreizējo kārtību ir jāsniedz vairāki apsvērumi: • nav nodrošināta pietiekama dažādo valsts procedūru sinhronizēšana (gan attiecībā uz līgumu slēgšanu, gan maksājumiem), radot kavējumus projektu īstenošanā; • dalībniekiem noteiktais pienākums noslēgt divus dotāciju nolīgumus (kopuzņēmuma un valsts) rada administratīvo slogu; • atšķirīgie valstu noteikumi ietekmē to, kā tiek veidoti konsorciji; • valstu saistības nereti tiek pielāgotas pēc tam, kad ir iegūti uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultāti, un šī situācija ir vērojama gan augšupējā, gan lejupējā virzienā; • spēcīgā ES un valstu saistību savstarpējā atkarība (likme DV/ES 1,8) ir kavējusi budžeta izpildi situācijās, kad valsts līdzdalība bija neliela vai valsts finansējuma likmes atšķīrās no prognozētās 1/3 (KU)–2/3 (valsts) likmes, kā notika izmēģinājuma iekārtu gadījumā; • ES pamata Finanšu regulā noteiktās prasības, kas piemērojamas attiecībā uz decentralizētām aģentūrām, rada būtiskas grūtības saistībā ar ierobežotajiem kopuzņēmuma resursiem. Šīs grūtības neaizkavēja pasākumu veikšanu, bet to dēļ visām pusēm pastāvīgi jāstrādā, lai nodrošinātu sistēmas darbību. Visas turpmākās līdzīgās iniciatīvas ievērojami iegūtu, ja šīs grūtības risinātu, izmantojot vienkāršotu darbības modeli,