Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Grieķijas 2012. gada valsts reformu programmu /* COM/2012/0307 final */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Grieķijas 2012. gada valsts reformu programmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumus[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā atbalstīja Eiropas Komisijas priekšlikumu sākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads), savukārt 2010. gada 21. oktobrī — lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[4], kas kopā veido „integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu par Grieķijas valsts reformu programmu 2011. gadam. (4) Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju "Eiropa 2020". (5) Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes palielināšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. (6) Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā "Euro plus", savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. (7) Grieķija 2012. gada 12. aprīlī iesniedza savu 2012. gada valsts reformu programmu un nepilnīgu informāciju par budžeta plāniem. Grieķijas iestādes tiek aicinātas iesniegt visas standarta tabulas, kas nepieciešamas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu. (8) Eurogrupa 2012. gada 21. februārī vienojās par otru ekonomikas pielāgošanas programmu Grieķijai. Saprašanās memorandā par īpašiem politikas nosacījumiem izklāstītās ekonomikas politikas īstenošana sekmēs Grieķijas valsts parāda samazināšanu līdz 117 % no IKP 2020. gadā. Tika panākta vienošanās, ka nozaru oficiālais programmu finansējums līdz 2014. gadam sasniegs 130 miljardus euro papildus summām, kas piešķirtas pirmajā finansējuma programmā. (9) Maksājuma daļu pārskaitīšana ir balstīta uz atbilstību kvantitatīviem izpildes rādītājiem un pozitīvu virzību attiecībā uz politikas kritērijiem, kas noteikti Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumā 2011/734/ES (grozījumi izdarīti 2011. gada 8. novembrī un 2012. gada 13. martā) un saprašanās memorandā, kurā izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi un kas tika parakstīts 2012. gada 14. martā. (10) Jaunās finansējuma programmas pirmās daļas (14,5 miljardi euro) pirmā iemaksa (5,9 miljardi euro) no EFSI Grieķijai tika izmaksāta 2012. gada 19. martā. Grieķija ir saņēmusi arī 1,6 miljardus euro no SVF. Līdz 2012. gada maijam Grieķija no pirmās un otrās programmas oficiālā finansējuma bija saņēmusi 147,5 miljardus euro. (11) Grieķija 2010. un 2011. gadā panāca daļēju progresu attiecībā uz pielāgošanas programmas ambiciozajiem mērķiem. Īstenošanu kavēja vairāki faktori: politiskā nestabilitāte, sociālie nemieri un administratīvo spēju problēmas, un daudz būtiskāk, lejupslīde, kas bija daudz dziļāka, nekā iepriekš paredzēts. Daži būtiski fiskālie mērķi netika sasniegti, kā rezultātā 2010. un 2011. gadā tika pieņemti papildu konsolidācijas pasākumi. Taču Grieķija panāca vispārējā valsts budžeta deficīta būtisku samazinājumu: no 15,8 % no IKP 2009. gadā līdz 9,1 %2011. gadā. (12) Komisija 2012. gada 18. aprīlī pieņēma paziņojumu "Izaugsme Grieķijai", kurā uzsvērta pozitīvā ietekme, kāda var būt ekonomikas pielāgošanas programmas pilnīgai un efektīvai īstenošanai, liekot pamatu izaugsmei, ieguldījumiem un sociālajai atjaunotnei. Šajā paziņojumā ir atgādināts, ka Grieķija var smelties spēku un saņemt konkrētu atbalstu no savas dalības ES un no eurozonas. Tajā uzsvērts, ka otrajā ekonomikas pielāgošanas programmā noteiktās reformas ir paredzētas, lai atjaunotu Grieķijas ekonomikas izaugsmes un darbavietu radīšanas potenciālu un radītu vienlīdzīgāku sabiedrību. Tajā ir aprakstīts plašais finansiālais atbalsts, kas ir pieejams Grieķijai, un uzsvērta Grieķijas partneru, jo īpaši Komisijas, gatavība apzināt veidus, kādos var gūt maksimālu labumu no pasākumiem, kuri ir jāīsteno pirmie, ar ātru rīcību un ES atbalstu. (13) Ekonomikas krīze un turpmākie fiskālās konsolidācijas pasākumi ir ietekmējuši Grieķijas spēju sasniegt "Eiropa 2020" mērķus, jo īpaši mērķus sociālajā jomā. Taču strukturālās reformas, jo īpaši reformas darba tirgū, vairāku nozaru liberalizācija un pasākumi, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, palīdzēs sekmēt konkurenci, veicināt produktivitāti, palielināt nodarbinātību un samazināt ražošanas izmaksas, tādējādi sekmējot nodarbinātības palielināšanos un ierobežojot nabadzību un sociālo atstumtību vidējā termiņā. Neraugoties uz ekonomikas krīzi, Grieķija turpina strādāt pie stratēģijā "Eiropa 2020" vides jomā noteikto mērķu sasniegšanas. (14) Šobrīd notiek struktūrfondu stratēģiska pārplānošana, galveno uzmanību pievēršot jauniešu nodarbinātības un konkurētspējas atbalstam (jo īpaši MVU). Jaunie pasākumi stiprina darbības šādās jomās: piekļuve nodarbinātībai, apmācība un profesionālās kvalifikācijas un piekļuve finansējumam maziem un vidējiem uzņēmumiem. (15) Grieķija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu „Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gada saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu, valsts finanšu ilgtspējības sekmēšanu un finanšu stabilitātes stiprināšanu, IESAKA Grieķijai īstenot pasākumus, kas noteikti Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumā 2011/734/ES, kas grozīts 2011. gada 8. novembrī un 2012. gada 13. martā, un saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kas tika parakstīts 2012. gada 14. martā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2012)307 final. [3] P7_TA(2012)0048 un P7_TA(2012)0047. [4] Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/ES.