-lai kandidātvalsts būtu panākusi to iestāžu stabilitāti, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību aizsardzību un cieņu pret mazākumtautībām, un to aizsardzību;

ES apņemšanās atbalstīt Gruziju ir ilglaicīga un ir devusi rezultātus. Eiropas Savienība ir lielākā finansiālās palīdzības sniedzēja Gruzijai. 2014.–2021. gadā ES atbalsts sasniedza 819,2 miljonus euro dotāciju veidā no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un 166 miljonus euro aizdevumu un dotāciju veidā makrofinansiālās palīdzības programmas ietvaros ar nolūku atbalstīt sociālekonomisko attīstību, kā arī 159,6 miljonus euro no ārpolitikas instrumentiem. ES atbalsta Gruziju politikas izstrādē un visaptverošās reformās, cieši iesaistot ES dalībvalstis saskaņā ar “Eiropas komandas” pieeju. Svarīgākās programmas cita starpā ir atbalsts lauksaimniecībai un lauku attīstībai (ENPARD), atbalsts publisko finanšu pārvaldībai, kā arī atbalsts ekonomikas un uzņēmējdarbības attīstībai.

Asociācijas nolīgums (AN), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika parakstīts 2014. gada jūnijā un pilnībā stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. AN/DCFTA ir galvenais divpusējais juridiskais instruments, kas ir pamats ciešākām politiskajām attiecībām, spēcīgākām ekonomiskajām saiknēm, kopīgu vērtību veicināšanai un pastiprinātai sadarbībai savstarpējo interešu jomās. Nolīgums ietver saistošus noteikumus, un tajā paredzēta pastiprināta sadarbība. Nolīguma preambulā Eiropas Savienība atzinīgi vērtēja Gruzijas centienus integrēties Eiropā un tās izvēli par labu Eiropai, tostarp apņemšanos izveidot patiesu un ilgtspējīgu demokrātiju un tirgus ekonomiku. Uz AN/DCFTA pamata Gruzija daudzās jomās ir veikusi vairākas sarežģītas reformas un sekmīgi tuvinājusi savus tiesību aktus ES acquis. ES un Gruzijas pilsoniskās sabiedrības forums (CSP) ir viena no struktūrām, kas izveidota saskaņā ar asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju. Tas dod iespēju abu pušu pilsoniskās sabiedrības organizācijām uzraudzīt īstenošanas procesu un sagatavot ieteikumus attiecīgajām iestādēm.

Šā novērtējuma pamatā ir Kopenhāgenas kritēriji, kuri attiecas uz to iestāžu stabilitāti, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību aizsardzību un cieņu pret mazākumtautībām, un to aizsardzību.

Visi Augstākās tiesas tiesneši tika iecelti amatā uz mūžu, neraugoties uz to, ka Eiropas Savienība atkārtoti aicināja apturēt un pārskatīt amatā iecelšanas procesu, lai to saskaņotu ar Venēcijas komisijas ieteikumiem. Gruzijai jāsaskaņo Likums par vispārējās jurisdikcijas tiesām ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, kurus tā sniegusi atzinumos par piemērojamiem tiesību aktiem, kā arī ar ODIHR ieteikumiem, kas sniegti par procedūrām.

Tiesnešu un prokuroru iecelšana amatā lielā mērā ir balstīta uz nopelniem un objektīviem kritērijiem, kas tiek novērtēti atklātos konkursos. Augstā tieslietu padome ieceļ atsevišķu tiesu priekšsēdētājus. Tomēr prioritārā kārtā ir vajadzīga būtiska Augstās tieslietu padomes reforma, lai saskaņā ar Venēcijas komisijas un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) sniegtajiem ieteikumiem palielinātu Augstās tieslietu padomes pārredzamību, integritāti un pārskatatbildību, tostarp attiecībā uz iecelšanu amatā, novērtēšanu, paaugstināšanu amatā, pārcelšanu no viena amata uz otru, disciplinārajiem pasākumiem un pārsūdzībām. Pieci Augstās tieslietu padomes locekļi, kas nav tiesneši, vēl nav iecelti, neraugoties uz jau ilgstoši neaizpildītajām vakancēm. Turklāt tika paustas bažas par to, kā nesen tika iecelti divi Augstās tieslietu padomes locekļi, kas ir tiesneši. Publicētajos Augstās tieslietu padomes lēmumos būtu jāpievieno paskaidrojumi par šo lēmumu pamatojumu.

Organizētās noziedzības lietu izmeklēšanu veic vairākas aģentūras un iestādes atkarībā no nozieguma veida. Koordināciju nodrošina Gruzijas Starpiestāžu koordinācijas padome organizētās noziedzības apkarošanai. Iekšlietu ministrija apkopo noziedzības statistiku, ievietojot to lietu pārvaldības datubāzē

Gruzijas finanšu nozare kopumā ir stabila. Tajā dominē bankas, un tā ir ļoti koncentrēta; divām lielākajām vietējām bankām (no kopumā 16 bankām) pieder aptuveni trīs ceturtdaļas no kopējiem aktīviem. Gruzijas banku nozari raksturo zems riska profils – ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvars kopējos bruto aizdevumos pēdējo piecu laikā ir bijis zems (5 %–8 %), savukārt kapitāla pietiekamības rādītājs ir bijis augsts un ir palielinājies (līdz 19,6 % 2021. gada beigās). Finanšu sektora stabilitātes novērtējumā, ko nesen veicis SVF, ir apstiprināts, ka Gruzijas banku sistēma pēc pandēmijas vēl aizvien ir noturīga, neraugoties uz zināmiem zaudējumiem, kuri radušies šajā laikposmā. Banku aizdevumu apjoms privātajam sektoram bija lielākais reģionā (80 % no IKP), un pēdējo desmit gadu laikā tas ir vairāk nekā divkāršojies. To uzņēmumu īpatsvars, kuriem nav pieejami kredīti, ir mazāks nekā citās reģiona valstīs, kaut gan piekļuve finansējumam joprojām rada grūtības daudziem MVU.

Gruzijai ir labi rezultāti stabilas fiskālās un monetārās politikas piemērošanā, kā to vairākos programmu pārskatos atzinīgi novērtējis Starptautiskais Valūtas fonds. Valstī ir stingri fiskālie noteikumi, kuros paredzētas robežvērtības fiskālajam deficītam (3 % no IKP), valdības parādam (60 % no IKP) un ieņēmumiem. Pirms pandēmijas Gruzija šos noteikumus kopumā ievēroja. Fiskālais deficīts un valsts parāds bija zems – attiecīgi mazāk par 2 % no IKP un 40 % no IKP. Pandēmijas dēļ fiskālo noteikumu piemērošana tika apturēta uz trim gadiem. Lielākā daļa Gruzijas valsts parāda ir ārējs parāds, ko ar izdevīgiem nosacījumiem gandrīz pilnībā piešķīruši daudzpusējie un divpusējie partneri.

Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir pieņēmusi 27 spriedumus pret Gruziju, kuriem līdz to izpildes brīdim piemēro pastiprinātas uzraudzības procedūru. To starpā ir lietas, kas saistītas ar tiesībām uz dzīvību un aizsardzību pret sliktu izturēšanos, pārmērīgu spēka lietošanu, pārāk ilgu pirmstiesas apcietinājuma laiku, nespēju aizsargāt pret homofobiskiem uzbrukumiem un policijas bezdarbību saistībā ar vardarbību ģimenē.

Bezdarba līmenis Gruzijā 2021. gada beigās bija 19 %; tas bija augsts salīdzinājumā ar citām reģiona valstīm. Nodarbinātības līmenis pastāvīgi ir zems (41,5 % 2021. gada beigās). Tas daļēji izskaidrojams ar neatbilstību starp darbaspēka prasmēm un strauji mainīgajām darba devēju vajadzībām, lielo pašnodrošinājuma saimniecībās strādājošo lauksaimnieku skaitu (statistikā tie tiek klasificēti kā ekonomiski neaktīvi vai bezdarbnieki), kā arī ar augsto neoficiālās nodarbinātības līmeni, kas saskaņā ar aplēsēm sasniedz 32 % visās ar lauksaimniecību nesaistītajās darbvietās. Vēl pavisam nesen valsts nodarbinātības dienestiem bija ļoti ierobežota loma, taču pēc Nodarbinātības valsts aģentūras izveides 2019. gadā tie tiek pakāpeniski stiprināti.

2.2. Spēja izturēt konkurences spiedienu un tirgus spēku iedarbību Eiropas Savienībā

Neraugoties uz augstu izglītības līmeni (mācību ilgums skolā vidēji sasniedz 12,8 gadus), izglītības sistēmas un mācību programmu kvalitāte ir zema, kas daļēji skaidrojams ar to, ka izdevumi izglītībai (3,8 % no IKP 2020. gadā) ir mazāki nekā citās reģiona valstīs. Gruzijas absolventu prasmes globālās konkurētspējas indeksā ir ierindotas tikai 125. vietā (141 valsts vidū), un PISA novērtējumā izvērtētie mācīšanās rezultāti atpaliek no reģiona valstīm. Iestādes cenšas uzlabot mācību programmas un mācīšanas metodes un stiprināt profesionālo izglītību. Profesionālās izglītības jomā 2019. gadā tika izveidota Profesionālo prasmju valsts aģentūra. Izdevumi pētniecībai un izstrādei pēdējos gados bija nelieli – aptuveni 0,3 % no IKP. Gruzija ieņem 91. vietu globālās konkurētspējas indeksā attiecībā uz inovācijas spējām, tādējādi atpaliekot no lielākās daļas reģiona valstu.

Gruzijas ieguldījumu līmenis ir bijis augsts – pēdējos gados tas ir aptuveni 25 % no IKP, taču infrastruktūras vajadzībām tika iztērēti tikai 3–4 % no IKP. Saskaņā ar nesen veikto EIB un ERAB kopīgo novērtējumu pēdējo divdesmit gadu laikā ir ievērojami uzlabojusies svarīgākā enerģētikas infrastruktūra, tostarp ģenerācijas iekārtas, pārvades līnijas un gāzes cauruļvadi. Neraugoties uz Gruzijas milzīgo potenciālu atjaunīgās enerģijas ražošanā, valsts vēl aizvien ir pārāk atkarīga no fosilā kurināmā, it īpaši no subsidētas gāzes, un ir kļuvusi par elektroenerģijas neto importētāju. Attiecībā uz transporta jomu – ceļu un dzelzceļa tīkla kvalitāte un blīvums, neraugoties uz pakāpeniskiem uzlabojumiem, joprojām ir slikti, kā rezultātā pieaug ceļā pavadītais laiks un pasliktinās ceļu satiksmes drošības rādītāji. Ūdensapgādei un sanitārijai ārpus lielajām pilsētām, kā arī atkritumu apsaimniekošanas iekārtām ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi infrastruktūrā. Neraugoties uz IKT nozares ievērojamo izaugsmi pēdējos gados, piekļuve digitālajai infrastruktūrai dažās valsts daļās vēl aizvien ir nepietiekama.

Gruzijas ekonomikai ir diversificēta ekonomikas struktūra, kura ir koncentrēta uz nozarēm ar zemu pievienoto vērtību. Ekonomikā liela nozīme ir pakalpojumiem, jo īpaši tirdzniecībai un remontdarbiem (17 % no IKP 2021. gadā), kā arī nekustamā īpašuma, būvniecības, transporta un tūrisma nozarei. Ražošana veido 12 % no IKP, lauksaimniecība 7 %, savukārt kalnrūpniecība – 4 %. Preču eksports ir sistemātiski pieaudzis, proti, no 14 % no IKP 2016. gadā līdz 23 % no IKP 2021. gadā. Eksporta struktūrā dominē metāli (vara rūdas un ferosakausējumi), pārtikas produkti (vīns, stiprie alkoholiskie dzērieni, minerālūdens, lazdu rieksti) un reeksportēti automobiļi. Gruzijas uzņēmumu līdzdalība globālajās vērtības ķēdēs ir ļoti ierobežota. Pēdējos gados valstī pastāvīgi ir bijis ievērojams tirdzniecības deficīts, ko daļēji kompensēja emigrantu naudas pārvedumi un pārpalikums tūrisma un citu pakalpojumu nozarē.

2014. gadā parakstītais asociācijas nolīgums, ieskaitot padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības zonu starp ES un Gruziju, veicina Gruzijas ekonomikas attīstību, pateicoties tirdzniecības liberalizācijai un saskaņošanai ar ES tiesību aktiem un standartiem. Laikposmā no 2016. gada, kad stājās spēkā asociācijas nolīgums, līdz 2021. gadam Gruzijas eksports uz ES pieauga par 30 %, savukārt imports no ES palielinājās par 11 %. Pēdējos gados Eiropas Savienība ir bijusi Gruzijas galvenā tirdzniecības partnere, uz kuru 2020. gadā attiecās 21 % no valsts eksporta un 23 % no valsts importa. Gruzija kopš 2000. gada ir PTO dalībvalsts, un tā tradicionāli īsteno atvērtu tirdzniecības politiku.

3. SPĒJA UZŅEMTIES DALĪBAS PIENĀKUMUS

Gruzijas spēja uzņemties dalības pienākumus tika izvērtēta, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

-saistības, kas noteiktas saskaņā ar asociācijas nolīgumu un padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības zonu, un to īstenošana;

-tā acquis pieņemšanas, īstenošanas un izpildes līmenis, kas nav ietverts AN/DCFTA.

ES un Gruzijas asociācijas nolīgums, ieskaitot padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības zonu (AN/DCFTA), ir viens no jaunas paaudzes visvērienīgākajiem asociācijas nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība noslēgusi ar partnervalstīm. Nolīgumā ir ietverta ievērojama daļa no ES acquis kopā ar detalizētu īstenošanas grafiku (2–10 gadu laikposmā), un tas tuvina valsti Eiropas Savienībai tiesiskā regulējuma saskaņotības ziņā.

Kopš AN/DCFTA provizoriskās stāšanās spēkā 2014. gadā ES dalībvalstis ar Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas starpniecību ir cieši iesaistītas AN/DCFTA īstenošanā. Izskatīšanai Asociācijas padomē tiek pieņemtas kopējās nostājas, savukārt izskatīšanai Asociācijas komitejā tiek panākta vienošanās par detalizētu darba kārtību ar norādēm. Stratēģiskās norādes tiek sniegtas Asociācijas padomes sanāksmēs, kas notiek visaugstākajā politiskajā līmenī. Turklāt ES un Gruzijas Parlamentārās asociācijas komitejas ietvaros Eiropas Parlaments un Gruzijas parlaments iesaistās nolīguma īstenošanā. Diskusiju pamatā ir arī atsauksmes, ko pilsoniskā sabiedrība sniegusi ar ES un Gruzijas pilsoniskās sabiedrības platformas starpniecību un kas tiek pienācīgi ņemtas vērā.

Institucionālā struktūra ietver arī Asociācijas komiteju un Asociācijas komiteju tās tirdzniecības komitejas sastāvā, īpašas apakškomitejas, kā arī apakškomitejas, kas atbild par konkrētām kopām; tādējādi tiek aptvertas gandrīz visas ES acquis sadaļas, kas ļauj pastāvīgi un rūpīgi analizēt abpusējās attiecībās panākto progresu. ES un Gruzija ir cieši sadarbojušās, lai apzinātu galvenās politikas jomas, noteiktu reformu un likumdošanas progresa mērķus un novērtētu sasniegumus šajās jomās. Regulāri atjauninātajās asociācijas programmās ir izklāstīti ES un Gruzijas sadarbības īstermiņa un vidēja termiņa politikas mērķi.

Tas, kā Gruzija īsteno ES acquis, ir dokumentēts ES “Asociācijas īstenošanas ziņojumos” , kas kopš 2016. gada tiek publicēti ik gadu. Līdz brīdim, kamēr nav sagatavota visaptveroša visu sadaļu analīze, kas tiks veikta vēlākā posmā, turpmākajā analīzē ir sniegti piemēri sadaļām tajās kopās, kurās Gruzija guvusi īpaši labus rezultātus, un izceltas jomas, kurās tuvināšanās acquis ir bijusi ierobežota.

Pēc pārskatītās metodikas pieņemšanas un ES paplašināšanās politikas vajadzībām ES acquis ir strukturēts sešās tematiskās kopās. ES acquis šajās kopās lielā mērā ir ietverts asociācijas nolīgumā un padziļinātajā un visaptverošajā brīvās tirdzniecības zonā, un Gruzija ir pakāpeniski tam tuvinājusies. Kopumā Gruzija ir guvusi pietiekamus sasniegumus īstenošanā, tomēr progress ir nevienmērīgs un ir konstatēta zināma kavēšanās asociācijas nolīgumā/DCFTA noteikto vērienīgo termiņu ievērošanā.

Pamatjautājumu kopā ir ietvertas acquis sadaļas šādās jomās: tiesu sistēma un pamattiesības, tiesiskums, brīvība un drošība, publiskais iepirkums, statistika un finanšu kontrole. Šī kopa lielākoties ir tikusi novērtēta politisko un ekonomisko kritēriju iedaļās.

Šajā kopā ir jomas, kurās tuvināšanās ES acquis joprojām ir ierobežota, piemēram, šādas: tiesu sistēma un pamattiesības, kā arī tiesiskums, brīvība un drošība.

Kopā “Iekšējais tirgus” ir ietvertas acquis sadaļas šādās jomās: preču brīva aprite, darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība, kapitāla brīva aprite, uzņēmējdarbības tiesības, intelektuālā īpašuma tiesības, konkurences politika, finanšu pakalpojumi, patērētāju un veselības aizsardzība. Gruzija, piemēram, ir panākusi būtisku progresu savu tiesību aktu tuvināšanā acquis uzņēmējdarbības tiesību jomā, jo tā ir pieņēmusi jaunus tiesību aktus, ar kuriem tiek izveidots vienots un pārredzams tiesiskais regulējums attiecībā uz uzņēmumiem, to akcionāriem, uzņēmumu direktoriem, kreditoriem un citām ieinteresētajām personām.