Komisija arī ievieš koordinētu pieeju tam, kā vakcīnas tiks izplatītas starp ES dalībvalstīm. Saskaņā ar vakcīnu sadales metodiku, par ko Komisija vienojusies ar dalībvalstīm, visām dalībvalstīm būs vienlīdzīga piekļuve pieejamajām vakcīnu devām atkarībā no to iedzīvotāju skaita.

Lai sagatavotu Eiropas Savienību un tās iedzīvotājus laikam, kad būs pieejama droša un iedarbīga vakcīna, Komisija ir izklāstījusi ieteikumus, kas dalībvalstīm jāņem vērā savās Covid-19 vakcinācijas stratēģijās atbilstīgi ES līgumos izklāstītajām kompetencēm. Šie galvenie apsvērumi palīdzēs dalībvalstīm apzināt un novērst iespējamās problēmas un trūkumus drošas Covid-19 vakcīnas efektīvā ieviešanā un pieņemšanā. Tehniski un politiski saskaņotu vakcinācijas stratēģiju rezultātā galu galā būtu jāpanāk Covid-19 vakcīnu plašāka izmantošana ES. Sevišķi izšķiroša nozīme būs iedarbīgiem, konsekventiem un pārredzamiem plaša mēroga paziņojumiem par vakcīnām un to pieejamību.

Patlaban nav zināms, kura potenciālā vakcīna, ja tāda ir, sekmīgi izies izstrādes un apstiprināšanas procesu un tādējādi atbildīs drošuma un iedarbīguma kritērijiem, lai to varētu laist ES tirgū. Krīzes pārvarēšanai Eiropai jāiegūst plašs kandidātvakcīnu portfelis, kas maksimāli palielinātu iespējas ātri izstrādāt, ražot un ieviest vakcīnu visiem eiropiešiem.

Lai palīdzētu Eiropai sagatavoties iespējamiem turpmākiem Covid-19 uzliesmojumiem un tos ierobežot, lai glābtu dzīvības un saglabātu iztikas līdzekļus laikā, līdz būs pieejama droša un iedarbīga vakcīna plašai lietošanai, jūlijā Komisija pieņēma paziņojumu par ES veselības jomas īstermiņa sagatavotību turpmākiem Covid-19 uzliesmojumiem. Tajā izklāstīti pamatpasākumi, kas veicami sešās konkrētās jomās. Lai faktiski īstenotu paziņojumā minētos pasākumus, ir vajadzīga koordinācija un efektīva informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm. Viens no galvenajiem rīcības punktiem, kas nepieciešams, lai Eiropa pārvarētu koronavīrusa pandēmiju, aicina paātrināt Covid-19 vakcīnu izstrādi, ražošanu un ieviešanu. Turpmāko kursu iezīmē jūnijā publicētā ES stratēģija “Covid-19 vakcīnas”. Tās ieteikumi joprojām ir aktuāli, un visas dalībvalstis tiek mudinātas tos ievērot.

Eiropai mācoties sadzīvot ar pandēmiju, dalībvalstīm vakcīnu ieviešanā obligāti jāievēro kopēja vakcinācijas stratēģija un jāpiemēro uz pierādījumiem balstīti un samērīgi nefarmaceitiski pasākumi, lai infekcijas līmeni samazinātu līdz pieņemamam. Abi virzieni būtu jāpielāgo vietējām un reģionālām vajadzībām. Vienlaikus ir vajadzīga koordinācija ES līmenī, kas ļautu saskaņot mūsu centienus, nodrošinātu pilnīgu iekšējā tirgus darbību, labu sabiedrības veselības pārvaldību Covid-19 jautājumos, demonstrētu solidaritāti un vislabāk gādātu par visu ES iedzīvotāju aizsardzību neatkarīgi no tā, kur viņi dzīvo. Dalībvalstis Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 2. oktobrī aicināja Padomi un Eiropas Komisiju vēl vairāk pastiprināt vispārējos koordinācijas centienus un intensīvāk darboties vakcīnu izstrādes un izplatīšanas jomā ES līmenī.

Drošu un iedarbīgu Covid-19 vakcīnu izstrāde un ātra ieviešana globālā mērogā arvien ir būtisks elements sabiedrības veselības krīzes pārvaldībā un tās iespējamā risināšanā. Tiklīdz būs pieejama droša un iedarbīga vakcīna, vakcinācija būs galvenais pasākums, kas ļaus glābt dzīvības, ierobežot pandēmiju, aizsargāt veselības aprūpes sistēmas un palīdzēt atjaunot ES ekonomiku. Lai gan vakcīnas izstrāde ir ārkārtīgi sarežģīta un parasti prasa 10 gadus, tiek darīts viss, lai to iegūtu 12–18 mēnešos vai pat, iespējams, ātrāk, turklāt saglabājot vajadzīgo drošuma, kvalitātes un iedarbīguma līmeni. Nodrošināt, lai visiem eiropiešiem būtu piekļuve drošai vakcīnai, ir Eiropas Komisijas galvenā prioritāte.

Lai gan nefarmaceitiskiem pasākumiem ir izšķirīga nozīme koronavīrusa izplatības palēnināšanā, ar šādiem pasākumiem vien nepietiek, lai ilgstoši spētu kontrolēt tā izplatību. Ir pierādīts, ka šādu pasākumu iedarbīgums ar laiku mazinās, jo iedzīvotāji piedzīvo pandēmijas izraisītu nogurumu un pagurst no nepieciešamo piesardzības pasākumu īstenošanas, tai skaitā no fiziskas distancēšanās un samazinātas sociālās mijiedarbības. Šādi ārkārtas pasākumi ļāvuši saglabāt cilvēku dzīvības, un tie joprojām ir nepieciešami. Kā savā runā par stāvokli Savienībā 2020. gadā uzsvēra Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena, Eiropai pret Covid-19 pandēmiju jāizturas ārkārtīgi piesardzīgi, atbildīgi un saliedēti un gūtā pieredze jāizmanto, lai stiprinātu ES sagatavotību krīzēm un pārrobežu veselības apdraudējumu pārvaldību.

Lai gan sākotnēji šādu rādītāju paaugstināšanās bija skaidrojama ar to, ka valstīs arvien intensīvāk notika testēšana, un ar slimības pārnesi starp jauniešiem, kuri bija asimptomātiski vai kuriem bija viegli simptomi, vairumā ES valstu tagad vērojams būtisks infekcijas gadījumu, kā arī hospitalizācijas gadījumu, smagu saslimšanas gadījumu un nāves gadījumu skaita pieaugums visā sabiedrībā. Daļā Eiropas Covid-19 gadījumu skaits, galvenokārt starp jauniešiem, pieaug strauji, tāpēc veselības aizsardzības iestādes daudzās dalībvalstīs aicina visus iedzīvotājus, bet īpaši jauniešus, uz aktīvāku rīcību vīrusa izplatības apturēšanai.

Koronavīrusa krīze ir “apgriezusi kājām gaisā” mūsu dzīvesveidu, to, kā mēs mijiedarbojamies viens ar otru, kā izmantojam publiskās telpas un kā strādājam. Tā ir ietekmējusi ikvienu mūsu dzīves jomu. Eiropa ir spērusi milzu soļus, lai pārvarētu koronavīrusa pandēmiju, aizsargātu iekšējo tirgu un nodrošinātu pārrobežu risinājumus.

Lai veicinātu Covid-19 vakcīnu paātrinātu ieviešanu, tiklīdz tās būs apstiprinātas, Komisija ar dalībvalstīm un Eiropas Zāļu aģentūru jau ir apspriedusi atkāpes no marķēšanas un iepakošanas prasībām, ko attiecīgos gadījumos varēs izmantot uz noteiktu laiku. Kā izklāstīts ES Covid-19 vakcīnu stratēģijā, šāda elastība var veicināt ātrāku vakcīnas ieviešanu, palielinot ražošanas jaudu, samazinot transporta izmaksas, optimizējot uzglabāšanas vietas, uzlabojot devu sadalījumu starp dalībvalstīm un ierobežojot iespējamo ietekmi uz citu plānoto vakcīnu ražošanu. Piedāvāto atkāpju piemēri ir šādi: Covid-19 vakcīnu vairākdevu iepakojumi, iespēja iepakojuma un marķējuma informāciju sniegt tikai vienā ES oficiālajā valodā, kā arī iespēja zāļu instrukciju pievienot kā atsevišķu izdruku, kura būtu klāt katrai pacientam paredzētajai devai. Kas attiecas uz ātrāku vakcīnas izplatīšanu, Komisija šīs atkāpes var izmantot, precizējot Covid-19 vakcīnu marķēšanas un iepakošanas nosacījumus, un valstīm šāda informācija būtu skaidri jāpaziņo iedzīvotājiem.

Plānojot infrastruktūru, būtu jāņem vērā, ka Covid-19 vakcīnām būs atšķirīgas īpašības, uzglabāšanas nosacījumi un transportēšanas prasības un ka “viens risinājums, kas der visiem”, visticamāk, praksē nedarbosies. Dažām vakcīnām būs specifiskas temperatūras prasības (līdz pat –70 °C), un atšķirīgās vakcīnu īpašības varētu nozīmēt to, ka būs dažāda izmēra vakcīnu iepakojumi un specifiskas vajadzības attiecībā uz transportu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpārskata noteikumi, paturot prātā, ka varētu būt nepieciešams paplašināt aukstuma nodrošināšanas ķēdes, iespējas vakcīnas transportēt atdzesētā veidā, kā arī palielināt perifēro un centrālo uzglabāšanas kapacitāti. Ļoti iespējams, ka tiks ieviests tādu vakcīnu portfelis, kurām ir atšķirīgas īpašības un prasības. Šajā procesā Komisija dalībvalstis var atbalstīt, ļaujot tām izmantot visus Savienības instrumentus ar loģistikas un transporta risinājumiem, tādus kā Savienības civilās aizsardzības mehānisms.

Ir svarīgi nodrošināt, lai, tiklīdz kļūs pieejama viena vai vairākas Covid-19 vakcīnas, vakcinācijas dienesti spētu tās piegādāt un sadalīt saskaņā ar noteiktu kārtību, termiņiem un atbilstoši strauji mainīgajai epidemioloģiskajai situācijai. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vakcinācijas dienestu rīcībā ir pietiekami resursi tiem uzticēto uzdevumu veikšanai — gan kvalificēti darbinieki Covid-19 vakcīnu ievadīšanai, gan pietiekami krājumi ar nepieciešamajiem medicīniskajiem un aizsardzības līdzekļiem. Kas attiecas uz nepieciešamo darbaspēku, dalībvalstīm jau tagad būtu jāapsver jaunas darbā pieņemšanas un apmācības programmas, kurās, iespējams, varētu iesaistīt arī studentus vai pensionējušos darbiniekus. Savukārt attiecībā uz nepieciešamo medicīnisko un aizsardzības līdzekļu piegādēm būtu jāpievērš uzmanība potenciālajiem vājajiem punktiem to ražošanā. Dalībvalstīm būtu jāizmanto kopīgā publiskā iepirkuma pamatlīgumi, ko Komisija iesaistīto dalībvalstu vārdā parakstījusi un kas ļauj tām pasūtīt preces, kuras vajadzīgas vakcinācijai pret Covid-19. Turklāt Savienības civilās aizsardzības mehānisma rescEU ietvaros dalībvalstis turpinās veidot medicīnisko pretlīdzekļu rezerves ārkārtas situācijām.

Ļoti liela nozīme ir sagatavošanās pasākumiem, ko katra dalībvalsts veic saistībā ar nākamo izšķirošo posmu. Šajā sakarā Pasaules Veselības organizācija PVO Eiropas reģionam ir izstrādājusi būtiskus norādījumus, kas veselības ministrijām, to struktūrām, valstu imunizācijas programmu tehnisko padomdevēju grupām vai komitejām un attiecīgajām publiskā un privātā sektora iestādēm palīdzēs sagatavoties Covid-19 vakcīnu apguvei un pašai vakcinācijai.

Līdztekus drošumam, veicot Covid-19 vakcīnu pārraudzību un kontroli, būs vajadzīgas pastiprinātas ES līmeņa uzraudzības sistēmas, kurās integrēt datus par slimības epidemioloģiju un vakcinācijas aptveri mērķgrupās. Jebkurai uzraudzības sistēmai, ja tajā noris persondatu apstrāde, būs jāatbilst Vispārīgajai datu aizsardzības regulai. Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai būtu aktīvi jākoordinē ES datu aizsardzības iestāžu darbība, lai krīzes laikā veicinātu datu aizsardzības noteikumu konsekventu piemērošanu visā Eiropas Savienībā. Galvenais vakcīnas pieņemšanas un pieejamības rādītājs būs augsts vakcinācijas aptveres līmenis. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un Eiropas Zāļu aģentūra, cieši sadarbojoties ar Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas un starptautiskajiem partneriem, izstrādā vakcīnu iedarbīguma, aptveres, drošuma un ietekmes pastiprinātas uzraudzības pasākumus īpaši attiecībā uz Covid-19 vakcīnām. Viens no šādiem pasākumiem ir vakcīnām, tostarp Covid-19 vakcīnām, paredzētas strukturētas pēcreģistrācijas pārraudzības platformas izstrāde.

ES tiesību aktos ir noteikts, ka pēc vakcīnu apstiprināšanas jāveic gan to drošuma, gan iedarbīguma pārraudzība. Pārraudzības ietvaros par vakcinācijas programmām atbildīgās publiskās iestādes veiks pētījumus. Šādus pētījumus var pieprasīt arī no uzņēmumiem, paužot to kā prasību ievērot nosacījumus to tirdzniecības atļaujas saglabāšanai. Lai novērtētu Covid-19 vakcīnu ietekmi un iedarbīgumu, pēc to plašākas ieviešanas sabiedrībā būs centralizēti jāvāc sīkāki pierādījumi, raugoties no sabiedrības veselības puses. Tas būs ļoti svarīgi, lai pārvarētu pandēmiju un vairotu eiropiešu uzticēšanos.

Viens no galvenajiem ES Covid-19 vakcīnu stratēģijas pīlāriem risina šo konkrēto jautājumu. ES tiesiskais regulējums, kas nosaka augstus standartus un stingras prasības, ietver regulējuma elastību, lai ņemtu vērā situācijas steidzamību. Tādējādi iespējams paātrināt vakcīnu izstrādi, apstiprināšanu un pieejamību, vienlaikus saglabājot stingrus vakcīnu kvalitātes, drošuma un iedarbīguma standartus. Šie aspekti ir ļoti svarīgi, lai panāktu iedzīvotāju uzticēšanos.

Lai gan nepieciešamība pēc Covid-19 vakcīnām ik dienu pieaug un eksperti un zinātnieki visā pasaulē dienu un nakti strādā, lai sekmīgi pabeigtu to izstrādi, tā dēļ netiks apdraudēta vakcīnu kvalitāte, drošums un iedarbīgums. Iedzīvotāju drošība Eiropas Komisijai ir un vienmēr būs pirmajā vietā. Kvalitāte, drošums un iedarbīgums ir pamatprasības, kas jāievēro, lai jebkura vakcīna vai zāles nonāktu ES tirgū. Covid-19 vakcīnu drošuma prasības joprojām ir tikpat stingras kā jebkurai citai vakcīnai izvirzītās prasības ES, un pandēmijas iedibinātais konteksts vai steidzamība to nemainīs.

Lai panāktu, ka ar drošu Covid-19 vakcīnu vakcinētos pietiekami liels skaits iedzīvotāju, jau tagad ir svarīgi veidot sabiedrības uzticēšanos vakcīnām. Nesenā pagātnē uzticības trūkums vakcīnām novedis pie tā, ka nepietiekami tiek izmantotas svarīgākās bērniem paredzētās vakcīnas, kā rezultātā ir konstatēti jauni vakcīnregulējamu slimību, piemēram, masalu, uzliesmojumi. Problēmas, kas saistītas ar uzticības vakcīnām mazināšanos, ir aprakstītas, piemēram, Eiropas Komisijas paziņojumā “Par pastiprinātu sadarbību, kas vērsta pret vakcīnregulējamām slimībām”, 2018. gada ziņojumā State of Vaccine Confidence in the EU, kā arī tā paša gada Wellcome Global Monitor ziņojumā par uzticēšanos vakcīnām. Neuzticēšanās nav jauna parādība.

Kā uzsvērts Komisijas paziņojumā “Ar Covid-19 saistītās dezinformācijas apkarošana, pamatojoties uz faktiem”, maldinošas informācijas un dezinformācijas apjoms par iespējamo vakcīnu pret Covid-19 nav mazinājies, tāpēc iespējams, ka tas radīs sarežģījumus vakcīnas ieviešanā un pietiekama vakcinēto skaita sasniegšanā. Lai īstenotu dezinformācijas par Covid-19 monitoringu un cīnītos pret to, kā arī iedarbīgi reaģētu uz problēmām, ko rada maldinoša informācija, ir būtiski nodrošināt, ka iesaistītās personas gan ES, gan globālā līmenī kopā ar Pasaules Veselības organizāciju un tiešsaistes platformām rīkojas koordinēti un sadarbojas. Būtiska nozīme ir skaidrai un savlaicīgai informācijai un proaktīvai pieejai attiecībā uz nepatiesu un maldinošu informāciju. Līdz 2020. gada beigām Komisija sīkāk pievērsīsies dezinformācijas problēmas risināšanai Eiropas demokrātijas rīcības plāna kontekstā.

Turklāt, neskatoties uz to, ka tiek pilnībā ievēroti augsti kvalitātes, drošuma un iedarbīguma standarti, pašreizējā ārkārtīgi steidzamā Covid-19 vakcīnu izstrāde, visticamāk, ļoti apgrūtinās uzticības veidošanu šīm vakcīnām, jo iedzīvotāji pauž bažas par tik īsā laikposmā izstrādāto vakcīnu drošumu. Ir svarīgi, lai dalībvalstis jau tagad sāktu mērķtiecīgi sniegt iedzīvotājiem objektīvu, precīzu un uz faktiem balstītu informāciju par Covid-19 vakcīnu nozīmi. Šeit jāpaskaidro, ka šādas vakcīnas, visticamāk, būs mūsu vienīgā reālā izeja no pašreizējās pandēmijas un ka, ņemot vērā stingro ES tirgus atļauju piešķiršanas procedūru, netiks dotas nekādas atkāpes attiecībā uz vakcīnu iedarbīgumu vai drošumu. Savlaicīga, pastāvīga un konsekventa informācija par vakcīnu izstrādes, apstiprināšanas, uzsākšanas, ieviešanas un drošuma monitoringa procedūrām palīdzēs pārliecināt iedzīvotājus, ka visi mehānismi, kas nodrošina vakcīnu drošumu un iedarbīgumu, reāli darbojas.

Vairāku vakcīnu vienlaicīga laišana tirgū, tiklīdz tās būs atzītas par drošām un iedarbīgām, un to izplatīšana būs grūts uzdevums, kas no visām dalībvalstīm prasīs ciešu sadarbošanos un saskaņotu rīcību. Covid-19 vakcīnas iedarbīguma un drošuma monitoringa pētījumu īstenošana koordinēti un ES līmenī radītu būtiskus ieguvumus. Diskusijas valsts līmenī var papildināt ar datu un informācijas apmaiņu, kas patlaban notiek, sadarbojoties ES/EEZ valstu imunizācijas programmu tehnisko padomdevēju grupām. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs var palīdzēt risināt tādus jautājumus kā vakcinācijas politika, palīdzēt sistemātiski pārskatīt ziņojumus par pieejamajiem pierādījumiem un noteikt būtiskus rādītājus, lai novērtētu izpildi un aptveri.

Šīs globālās veselības krīzes laikā dalībvalstīm ir svarīgi dalīties ar zināšanām un pieredzi. Komisija ar Veselības drošības komitejas starpniecību palīdz dalībvalstīm koordinēt to centienus un reaģēšanas pasākumus saistībā ar pandēmiju. Lai gan veselības politika ir dalībvalstu kompetencē un nacionālās stratēģijas var atšķirties dažādu tos ietekmējošu faktoru dēļ, piemēram, atšķirīga veselības aprūpes sistēmu kapacitāte, iedzīvotāju struktūra vai epidemioloģiskā situācija, tomēr ir svarīgi nodrošināt, ka valstis uz pandēmiju reaģē koordinēti. Tas attiecas arī uz Covid-19 vakcīnu sadalīšanu un ieviešanu, tiklīdz tās būs apstiprinātas. Šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt sadarbību starp dalībvalstu veselības aizsardzības un civilās aizsardzības iestādēm. Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centrs varētu sniegt atbalstu dalībvalstīm šajā jautājumā, kā arī veicot monitoringu un informācijas apmaiņu. Komisija ir cieši sadarbojusies ar dalībvalstīm, lai definētu vajadzības, izpētītu stratēģijas un apmainītos ar informāciju un paraugpraksi. Turklāt publiskās pārvaldes un pakalpojumu (arī veselības aprūpes) modernizācija ir viena no ierosinātajām Atveseļošanas un noturības mehānisma pamatiniciatīvām.

IEROSINĀTĀS DARBĪBAS Īstenošanas grafiks ØDalībvalstīm būtu jānodrošina vakcinācijas dienestu spēja piegādāt Covid-19 vakcīnas, kā arī kvalificētus darbiniekus un medicīniskos un individuālos aizsardzības līdzekļus. 2020. gada oktobris un novembris ØDalībvalstīm būtu jānodrošina, ka iedzīvotāju mērķgrupas var viegli piekļūt vakcīnām gan cenu pieejamības, gan fiziskā tuvuma ziņā. 2020. gada oktobris–decembris ØDalībvalstīm vajadzētu būt gatavām ieviest vakcīnas ar atšķirīgām īpašībām un uzglabāšanas un transportēšanas prasībām, kā arī būtu jāpārskata nepieciešamā vakcinācijas infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz aukstuma nodrošināšanas ķēdi, iespējām veikt transportēšanu atdzesētā veidā un uzglabāšanas kapacitāti. no oktobra ØDalībvalstīm būtu jānodrošina, ka imunizācijas informācijas sistēmas un citi vakcinācijas reģistri ir atjaunināti un spēj apstrādāt vakcinācijas datus. no oktobra ØDalībvalstīm būtu jānodrošina skaidra komunikācija par Covid-19 vakcīnu sniegtajiem ieguvumiem, riskiem un vakcinēšanās nozīmi, tā veicinot sabiedrības uzticēšanos. -Dalībvalstīm būtu jāapzina un jāapmainās ar paraugpraksi par iedarbīgiem veidiem, kā novērst vakcīnneizlēmību. -Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar veselības aprūpes speciālistiem kā uzticamiem avotiem vakcinācijas jautājumos. no oktobra ØDalībvalstīm būtu koordinēti jāapkaro maldinoša informācija un dezinformācija par iespējamo Covid-19 vakcīnu, saskaņojot darbības un sadarbojoties ar starptautiskām struktūrām un tiešsaistes platformām. Komisijai šādi centieni būtu jāatbalsta. no oktobra ØDalībvalstīm un sabiedrības veselības iestādēm būtu jāsagatavojas no nozares interesēm neatkarīgu pētījumu veikšanai par vakcīnas iedarbīgumu un drošumu: -būtu jāizveido tīkli, kas vajadzīgi, lai vāktu datus un analizētu pierādījumus, tai skaitā, ja iespējams, statistiski reprezentatīvā veidā un attiecībā uz dažādām iedzīvotāju mērķgrupām, piemēram, darba ņēmējiem; -būtu jānodrošina mehānismi vakcīnu drošuma incidentu atklāšanai, izskatīšanai un reaģēšanai uz tiem; -būtu jānodrošina mehānismi pastāvīgai riska/ieguvumu novērtēšanai; -būtu jāgatavojas piedalīties vakcīnas iedarbīguma un drošuma monitoringa pētījumos, kas plašā mērogā tiks īstenoti ES līmenī un ko koordinēs Eiropas Zāļu aģentūra un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs. no oktobra līdz 2022. gadam ØES/EEZ valstu imunizācijas programmu tehnisko padomdevēju grupu sadarbība ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, lai atbalstītu valstu centienus, koordinēti apmainoties ar datiem un informāciju. darbība tiek īstenota ØDalībvalstīm un sabiedrības veselības iestādēm ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra tehnisko atbalstu būtu jāizveido sistēmas, kas vāc datus par vakcinācijas aptveri iedzīvotāju mērķgrupās, un jāveic šādas aptveres reāllaika monitorings, izmantojot individuālus datus, tai skaitā no elektroniska imunizācijas reģistra un saskaņā ar noteikumiem par persondatu aizsardzību. darbība tiek īstenota ØDalībvalstīm ar Eiropas Komisijas koordinēto Veselības drošības komitejas starpniecību būtu jākoordinē centieni un reaģēšana uz pandēmiju. Būtu jānodrošina sadarbība starp veselības aizsardzības un civilās aizsardzības iestādēm. darbība tiek īstenota

4.IESPĒJAMĀS PRIORITĀRAS GRUPAS VAKCĪNAS IEVIEŠANAS SĀKOTNĒJOS POSMOS

Tiklīdz iedarbīgas un drošas vakcīnas pret Covid-19 kļūs pieejamas, pirmie piegādes posmi būs atkarīgi no pieejamās ražošanas jaudas. Dalībvalstīm būs jālemj par to, kurām grupām vakcinācija pret Covid-19 jāveic vispirms, lai glābtu pēc iespējas vairāk dzīvību. Šiem lēmumiem būtu jābalstās uz diviem kritērijiem: pasargāt visneaizsargātākās grupas un personas, kā arī palēnināt un, iespējams, apturēt slimības izplatīšanos.

Dalībvalstis un ekspertu organizācijas ir sākušas izstrādāt rīcības plānus un prioritātes sarakstus, pamatojoties uz datiem par to, kā pandēmijas pirmajā posmā Covid-19 ir ietekmējis dažādas iedzīvotāju grupas un kopienas. Piemēram, Pasaules Veselības organizācijas Imunizācijas ekspertu stratēģiskā padomdevēju grupa, balstoties uz pamatprincipiem un dažādiem mērķiem, ir publicējusi vadlīnijas Covid-19 vakcīnu piešķiršanai un vakcinācijas prioritātes noteikšanai. Turklāt Nacionālās Zinātņu, inženierzinātņu un medicīnas akadēmijas (NASEM) nesen nāca klajā ar galīgo ziņojumu, kurā attiecībā uz vakcīnas sadali Amerikas Savienotajās Valstīs tika ieteikta četru posmu sistēma.

Pamatojoties uz šādām pieejām, kā arī uz pašlaik pieejamajām zināšanām par koronavīrusa īpašībām un tā izraisīto slimību, turpmākajā tabulā sniegti tādu prioritāro grupu piemēri (bez īpašas secības), kuras valstīm jāņem vērā, tiklīdz Covid-19 vakcīnu ieviešana kļūs par realitāti. Turpmāka prioritātes noteikšana un konkrēti ieteikumi attiecībā uz vakcīnu būs iespējami tad, kad par konkrētu vakcīnu būs pieejama šāda sīkāka informācija: vakcīnas specifika un īpašības, novērtējums par vakcīnas iedarbīgumu konkrētās grupās un ieguvumiem no vakcinācijas, kā arī prasības attiecībā uz uzglabāšanu un piegādes ķēdi.

Šīs neskaidrības attiecībā uz dažādu vakcīnu sagaidāmās aizsargātspējas profiliem un vakcīnas iedarbīgumu dažādās mērķgrupās parāda, ka vēl jo svarīgāk ir strādāt pie vakcīnu portfeļiem. Piemēram, vakcīna, kura būtiski atvieglo slimības gaitu, būtu jāizmanto mazākaizsargātajās grupās, savukārt vakcīna, kura efektīvi mazina vīrusa pārnesi, būtu jāizmanto grupām, kuru iespēja izplatīt slimību ir lielāka. Šie aspekti būtu jāņem vērā vakcinācijas stratēģijās, kā arī nosakot to attiecīgos mērķus. Tas ir svarīgi, lai panāktu dažādu vakcīnu pieejamību un piekļuvi plašam vakcīnu klāstam, – it īpaši posmā, kad tiek definētas dažādas mērķgrupas un noteikta attiecīgā prioritāte. Specifiskas stratēģijas var būt vajadzīgas konkrētām grupām, piemēram, jauniešiem, kuru vidū pēdējā laikā arvien biežāk tiek konstatēts pozitīvs vīrusa testa rezultāts un kuri tādējādi var palielināt koronavīrusa izplatīšanos. Dalībvalstis tiek mudinātas uzrunāt jauniešus un nodrošināt, ka viņi izprot situācijas nopietnību.

Turklāt lēmumu pieņemšanu valsts līmenī noteiks un ietekmēs vēl citi aspekti, piemēram, valsts epidemioloģiskā situācija vakcīnas ieviešanas laikā, demogrāfiskais stāvoklis, vakcīnu piegādes sistēmas un veselības aprūpes sistēmas prasības un iespējas. Turklāt, tā kā vakcīnu pieejamība laika gaitā uzlabosies, būs attiecīgi jāpielāgo vakcīnu stratēģijas un to mērķi. Piemēram, sākumposmā stratēģijas koncentrēsies, visticamāk, uz to, lai samazinātu Covid-19 pandēmijas izraisīto mirstību un saslimšanas slogu un turpinātu nodrošināt kritiski svarīgus pakalpojumus, savukārt vakcinācijas ieviešanas vēlākā posmā uzsvars būs uz sabiedrībai un ekonomikai noteikto plaša mēroga ierobežojumu un to izraisītās ietekmes mazināšanu. Dalībvalstīm, izstrādājot vakcinācijas stratēģijas, šāda elastība būtu jāparedz attiecībā uz mērķu maiņu. Tāpat būtu jāizstrādā pielāgojama un elastīga vakcinācijas pieeja, lai reaģētu uz straujām epidemioloģiskās situācijas izmaiņām vietējā, reģionālā un valsts līmenī.

GRUPAS, KURAS DALĪBVALSTĪM BŪTU JĀNOSAKA PAR PRIORTĀRĀM (bez īpašas secības) APSVĒRUMI Veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes iestāžu darbinieki Kritiski svarīgās profesijās strādājošie, kas pakļauti būtiski augstākam inficēšanās riskam Kritiski svarīgo pakalpojumu nodrošināšana, lai apkarotu pandēmiju Personas, kas vecākas par 60 gadiem Paaugstināts smagas saslimšanas vai nāves risks, kas saistīts ar vecumu Īpaši personas, kuras atrodas augsta riska apstākļos, piemēram, mitinās ilgtermiņa aprūpes iestādēs Mazaizsargātie iedzīvotāji hronisku slimību, komorbiditātes un citu veselības problēmu dēļ Paaugstināts smagas saslimšanas vai nāves risks Riska faktori: aptaukošanās, hipertensija, astma, sirds slimības, grūtniecība Kritiski svarīgās profesijās strādājošie, kuru darbs nav saistīts ar veselības aprūpes nozari Piemēram, skolotāji, bērnu aprūpes darbinieki, lauksaimniecības un pārtikas nozares darbinieki, transporta nozares darbinieki, policijas un neatliekamās palīdzības dienestu darbinieki Sabiedrības grupas, kurām nav iespējams fiziski distancēties Piemēram, cilvēki, kuri uzturas kopmītnēs, cietumosvai bēgļu nometnēs Darbinieki, kuri nevar strādāt attālināti Piemēram, darbinieki, kuri strādā rūpnīcās, gaļas izciršanas uzņēmumos un kautuvēs Mazaizsargātās sociālekonomiskās grupas un citas augstākam riskam pakļautas grupas Sociāli neaizsargāto personu grupas jānosaka atbilstīgi apstākļiem attiecīgajā valstī

Tādējādi ļoti iespējams, ka vakcinācijas programmu izpildes sākumposmā būs vajadzīga pakāpeniska pieeja. Tiklīdz vakcīnu ražošanas mērogs palielināsies un to piegādes apjoms un temps sāks atbilst pieprasījumam, būs svarīgi sākt novērtēt, kā vakcīna nodrošina iedzīvotāju imunitāti un aizsardzību. Patlaban joprojām nav skaidrs, vai pēc vakcinācijas programmu uzsākšanas imunitāti iegūs visi iedzīvotāji, un tas būs atkarīgs no konkrētām vakcīnām, kas Eiropas Savienībā tiks atļautas, kā arī no tā, cik liels aptveramo iedzīvotāju īpatsvars būs sasniegts.

IEROSINĀTĀS DARBĪBAS Īstenošanas grafiks ØDalībvalstīm būtu jāsagatavo vakcinācijas prioritātes saraksts. Tas būtu jādara, identificējot un nosakot galvenās iedzīvotāju mērķgrupas un mērķkopienas un ideālā gadījumā izmantojot pakāpenisku/vairāku posmu pieeju. Šādam sarakstam vajadzētu būt elastīgam, lai pielāgojumus un atjauninājumus varētu izdarīt, tiklīdz kļūs pieejama sīkāka informācija par vakcīnu, un lai ņemtu vērā epidemioloģiskās situācijas attīstību. Darbība tiek īstenota ØDalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāveic vakcinācijas modelēšanas darbības (piemēram, pieprasījuma plānošanai un vakcīnu nodrošināšanai iedzīvotāju mērķgrupām), vēlams, tādā veidā, kas Eiropas mērogā ļauj dalīties ar zināšanām un pieredzi. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs izstrādā matemātisku modeli, kas palīdzēs dalībvalstīm pieņemt lēmumus par Covid-19 vakcīnu ieviešanas plānošanu. 2020. gada oktobris–decembris ØDalībvalstīm būtu regulāri jāpārskata tādi kritiskie faktori kā epidemioloģiskā situācija valsts un vietējā līmenī, jauni pierādījumi par vīrusu un tā ietekmi uz cilvēka veselību, faktiskais vakcinēto skaits un attiecīgās kategorijas, vakcīnu uzglabāšanas un piegādes ķēdes kapacitāte un iedzīvotāju vakcinēšanai nepieciešamie cilvēkresursi, un tām būtu attiecīgi jānosaka, atkārtoti jānovērtē un jāpielāgo Covid-19 vakcinācijas mērķi, uzdevumi, prioritātes un stratēģijas. Darbība tiek īstenota ØDalībvalstīm ar Eiropas Komisijas koordinētās Veselības drošības komitejas starpniecību būtu jāapmainās ar zināšanām un pieredzi par vakcinācijas stratēģiju izstrādi un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz prioritāro grupu noteikšanu un aptvērumu. Darbība tiek īstenota

5. PĀREJAS PASĀKUMI. CEĻĀ UZ VAKCĪNU VISPĀRĒJU PIEEJAMĪBU