KOMISIJAS ZIŅOJUMS

Zviedrija



Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu sagatavotais ziņojums

1. Ievads

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

Dati, kurus Zviedrijas iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums Zviedrijā 2019. gadā sasniedza 0,5 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 35,1 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu Zviedrija plāno deficītu 3,8 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 39,9 % apmērā no IKP.

2020. gadā plānotais deficīts pirmšķietami apliecina to, ka pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, kas definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā.

Tāpēc Komisija, ņemot vērā iepriekš minēto, ir sagatavojusi šo ziņojumu, kurā analizēta Zviedrijas atbilstība Līgumā noteiktajam deficīta kritērijam. Parāda kritēriju var uzskatīt par izpildītu, jo parāda attiecība pret IKP 2019. gadā ir mazāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību, proti, 60 % no IKP. Tajā ņemti vērā visi būtiskie faktori un ievērojamais ekonomikas satricinājums, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju.

1. tabula. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds (% no IKP)

2016 2017 2018 2019 2020 COM 2021 COM Deficīta kritērijs Vispārējās valdības bilance 1,0 1,4 0,8 0,5 -5,6 -2,2 Vispārējās valdības bruto parāds 42,2 40,8 38,8 35,1 42,6 42,5

Avots: Eurostat, Eiropas Komisijas 2020. gada pavasara prognoze.

2.Deficīta kritērijs

Pamatojoties uz 2020. gada konverģences programmu, tiek plānots, ka Zviedrijas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 3,8 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai.

Plānotais Līguma atsauces vērtības pārsniegums 2020. gadā ir ārkārtējs, jo tas ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi, Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 6,1 %.

Plānotais Līguma atsauces vērtības pārsniegums būtu īslaicīgs, pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, kurā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā samazināsies zem 3 % no IKP. Tomēr šīs prognozes ir saistītas ar ārkārtīgi lielu nenoteiktības pakāpi.

Kopsummā 2020. gadā plānotais deficīts ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Plānotais pārsniegums atbilstoši definīcijām Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā tiek uzskatīts par ārkārtēju, savukārt pārsnieguma būtība pašlaik tiek uzskatīta par īslaicīgu. Tādējādi analīze pirmšķietami liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais budžeta deficīta kritērijs nav izpildīts.

3. Būtiskie faktori