Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Savienības un Indonēzijas Republikas brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un koka izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību /* COM/2013/0432 final - 2013/0204 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Rīcības plānā meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT)[1], ko Padome apstiprināja 2003. gadā[2], ir ieteikti vairāki pasākumi, kas ietver atbalstu koksnes ieguves valstīm, daudzpusēju sadarbību, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecību, privātā sektora iniciatīvu atbalstu, kā arī pasākumus, lai nepieļautu investīcijas darbībās, kas veicina nelikumīgu mežizstrādi. Rīcības plāna stūrakmens ir FLEGT partnerību izveidošana starp ES un koksnes ieguves valstīm, lai pārtrauktu nelikumīgu mežizstrādi. Padome 2005. gadā pieņēma Regulu (EK) Nr. 2173/2005[3], ar kuru izveido mehānismu, lai pārbaudītu to kokmateriālu likumīgumu, kurus ES importē saskaņā ar FLEGT partnerībām. 2005. gada decembrī Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par FLEGT partnerības nolīgumiem ar koksnes ieguves valstīm[4]. 2007. gada janvārī Komisija uzsāka sarunas ar Indonēziju. Komisijai palīdzēja vairākas dalībvalstis, jo īpaši Apvienotā Karaliste, kuras nodrošinātie resursi sekmēja procesu Indonēzijā. Komisija ar ziņojumiem Mežsaimniecības darba grupai, kā arī ES valstu vēstniecībām Indonēzijā ir regulāri atskaitījusies Padomei par paveikto. Nolīgumā aptverti visi elementi, kas paredzēti Padomes pieņemtajās sarunu norādēs. Konkrēti nolīgumā noteikts FLEGT licencēšanas sistēmas regulējums, iestādes un sistēmas. Tajā paredzēts regulējums, saskaņā ar kuru uzrauga atbilstību tiesību aktiem, un neatkarīga sistēmas revīzija. Minētie komponenti ir izklāstīti nolīguma pielikumos, kuros sīki aprakstītas struktūras, kas būs pamatā no FLEGT licences izrietošā likumīguma nodrošināšanai. Brīvprātīgajā partnerattiecību nolīgumā (BPN) uzmanība ir koncentrēta uz pārvaldību un noteikumu izpildi, un ar licencēšanas sistēmas palīdzību tas dod garantijas par Indonēzijas kokmateriālu ieguves likumīgumu. Indonēzijai tā ir nozīmīga saistību uzņemšanās, lai risinātu pastāvīgo nelikumīgās mežizstrādes problēmu. FLEGT licence ES tirgum dos pārliecību, ka Indonēzijas koka izstrādājumi ir no pārbaudītiem likumīgiem avotiem. Tiesību akti, kuru prasību ievērošana jāpārbauda, ir atlasīti pēc plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām Indonēzijā. Indonēzija sadarbosies ar neatkarīgu revidentu, kurš sniegs regulārus, publiskus ziņojumus par sistēmas efektivitāti. Vēl viens nolīguma mērķis ir palielināt nozares pārredzamību, tostarp Indonēzijā piemērojot tiesību aktus par informācijas brīvību. Nolīgums attiecas uz plašāku izstrādājumu klāstu, nekā ierosināts II pielikuma sarakstā Regulā (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT sistēmu, un aptver daudzus un dažādus eksportētus koka izstrādājumus. Nolīgumā ietverts noteikums par importa kontroli uz ES robežām, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT sistēmu un Regulā (EK) Nr. 1024/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas pasākumus. Nolīgumā iekļauts arī apraksts par Indonēzijas FLEGT licenci, kura atbilst licences formātam, kas noteikts otrajā minētajā regulā. Ar nolīgumu tiek izveidots mehānisms dialogam un sadarbībai ar ES, kas FLEGT sistēmas jomā notiek, izmantojot Apvienoto [nolīguma] īstenošanas komiteju. Noteikti arī principi saistībā ar ieinteresēto personu līdzdalību, sociālo aizsardzību, pārskatatbildību un pārredzamību, nolīguma īstenošanas uzraudzību un ziņojumu sagatavošanu. Paredzams, ka FLEGT licencēšanas sistēma pilnībā sāks darboties 2013. gada beigās. Pirms ES sāks atzīt FLEGT licences, licencēšanas sistēma tiks novērtēta pēc nolīgumā noteiktajiem kritērijiem. 2013/0204 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Savienības un Indonēzijas Republikas brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un koka izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas Komisija 2003. gada maijā pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei "Meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība (FLEGT): priekšlikums ES rīcības plānam"[5], ar kuru aicināja ieviest pasākumus nelikumīgas mežizstrādes novēršanai, izstrādājot brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus ar koksnes ieguves valstīm. Padome 2003. gada oktobrī pieņēma secinājumus[6] par minēto rīcības plānu, un Parlaments 2005. gada 11. jūlijā pieņēma rezolūciju[7] šajā jautājumā. (2) Padome 2005. gada 5. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par partnerattiecību nolīgumiem, lai īstenotu ES rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai. (3) Padome 2005. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2173/2005[8] par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Savienībā no valstīm, ar kurām Savienība ir noslēgusi brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus. (4) Sarunas ar Indonēzijas Republiku ir noslēgušās, un 2011. gada 4. maijā tika parafēts Eiropas Savienības un Indonēzijas Republikas brīvprātīgais partnerattiecību nolīgums par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un koka izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību (turpmāk "nolīgums"). (5) Ņemot vērā nolīguma noslēgšanu, tas būtu jāparaksta, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo atļauj Eiropas Savienības vārdā parakstīt Eiropas Savienības un Indonēzijas Republikas brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un koka izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību, ņemot vērā šā nolīguma noslēgšanu[9]. 2. pants Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru instrumentu, lai persona vai personas, ko izraudzījies nolīguma sarunvedējs, parakstītu nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs […] PIELIKUMS EIROPAS SAVIENĪBAS UN INDONĒZIJAS REPUBLIKAS BRĪVPRĀTĪGAIS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS PAR MEŽA TIESĪBU AKTU IEVIEŠANU, PĀRVALDĪBU UN KOKA IZSTRĀDĀJUMU TIRDZNIECĪBU UZ EIROPAS SAVIENĪBU EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk "Savienība", un INDONĒZIJAS REPUBLIKA, turpmāk "Indonēzija", abas kopā turpmāk — "Puses", ATGĀDINOT Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Indonēzijas Republiku un Eiropas Kopienu, kas parakstīts Džakartā 2009. gada 9. novembrī; IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Savienību un Indonēziju, jo īpaši saistībā ar 1980. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru un Taizemi, kas visas ir Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības dalībvalstis; ATGĀDINOT saistību uzņemšanos ar Bali Deklarāciju par meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību (FLEG) 2001. gada 13. septembrī, kad valstis no Āzijas austrumu un citiem reģioniem apņēmās nekavējoties rīkoties, lai pastiprinātu individuālu valstu centienus un stiprinātu divpusēju, reģionālu un daudzpusēju sadarbību nolūkā stāties pretim meža tiesību aktu pārkāpumiem un meža noziedzībai, īpaši nelikumīgai mežizstrādei un ar to saistītajai nelegālajai tirdzniecībai un korupcijai, un to negatīvajai ietekmei uz tiesiskumu; ŅEMOT VĒRĀ Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) kā pirmo soli, lai risinātu aktuālus nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības jautājumus; ATSAUCOTIES uz kopīgo deklarāciju, kuru Indonēzijas Republikas mežsaimniecības ministrs un Eiropas komisāri attīstības un vides jomās parakstīja Briselē 2007. gada 8. janvārī; ŅEMOT VĒRĀ juridiski nesaistošo 1992. gada Paziņojumu par visa veida mežu apsaimniekošanas, aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības principiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas pieņemto Juridiski nesaistošo dokumentu par visiem meža tipiem; APZINOTIES to principu nozīmīgumu, kas izklāstīti 1992. gada Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijā saistībā ar ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas nodrošināšanu, un īpaši izceļot 10. principu, kas attiecas uz sabiedrības informētību par vides jautājumiem un iesaistīšanos to risināšanā, un 22. principu, kas attiecas uz pamatiedzīvotāju un citu vietējo kopienu būtisko nozīmi vides pārvaldībā un attīstībā; ATZĪSTOT Indonēzijas Republikas valdības centienus sekmēt labu meža pārvaldību, tiesību aizsardzību un likumīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecību, tostarp izmantojot Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (SVLK) kā Indonēzijas kokmateriālu likumīguma nodrošināšanas sistēmu (TLAS), kura ir izstrādāta ar visu ieinteresēto pušu iesaistīšanos, ievērojot labas pārvaldības, ticamības un pārstāvības principus; ATZĪSTOT, ka Indonēzijas TLAS ir izstrādāta, lai nodrošinātu visu koka izstrādājumu atbilstību tiesību aktu prasībām; ATZĪSTOT, ka FLEGT brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma īstenošana stiprinās meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu un dos ieguldījumu klimata pārmaiņu apkarošanā, samazinot atmežošanas un mežu degradācijas radītās emisijas un palielinot meža saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas un meža oglekļa krājumu (REDD +) nozīmi; ŅEMOT VĒRĀ Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un jo īpaši prasību, ka eksporta atļaujas, ko CITES Līgumslēdzējas puses izdod attiecībā uz I, II vai III pielikumā iekļauto sugu īpatņiem, drīkst piešķirt tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem un ka šādi īpatņi nedrīkst būt iegūti, pārkāpjot attiecīgās puses tiesību aktus par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību; APŅEMOTIES censties pēc iespējas mazināt nelabvēlīgo ietekmi uz pamatiedzīvotājiem, vietējo sabiedrību un trūcīgiem cilvēkiem, kura var tiešā veidā izrietēt no šā nolīguma īstenošanas; ŅEMOT VĒRĀ to, cik lielu nozīmi Puses piešķir starptautiskā mērogā saskaņotiem attīstības mērķiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķiem; IEVĒROJOT to, cik lielu nozīmi Puses piešķir principiem un noteikumiem, kuri reglamentē daudzpusējas tirdzniecības sistēmas, jo īpaši tiesības un pienākumus, kas noteikti ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) un citos daudzpusējos nolīgumos, ar kuriem izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), kā arī vajadzībai tos piemērot pārredzamā un nediskriminējošā veidā; ŅEMOT VĒRĀ Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus; NO JAUNA PIESAUCOT savstarpējas cieņas, suverenitātes, vienlīdzības un nediskriminācijas principus, kā arī atzīstot priekšrocības, ko Pusēm dod šis nolīgums; SASKAŅĀ ar attiecīgajiem Pušu tiesību aktiem, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. 1. pants Mērķis 1. Šā nolīguma mērķis, kas ir saderīgs ar Pušu kopīgo apņemšanos nodrošināt visu tipu meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu, ir izveidot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu to, ka visi koka izstrādājumi, uz kuriem attiecas šis nolīgums un kurus Savienībā importē no Indonēzijas, ir ražoti likumīgi, un tādējādi veicināt koka izstrādājumu tirdzniecību. 2. Ar šo nolīgumu tiek arī izveidots pamats dialogam un Pušu sadarbībai, lai atvieglotu un veicinātu tā pilnīgu piemērošanu un stiprinātu meža tiesību aktu piemērošanu un pārvaldību. 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā piemēro šādas definīcijas: (a) "imports Savienībā" ir koka izstrādājumu laišana brīvā apgrozībā Savienībā 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/1992, ar ko izveido Savienības muitas kodeksu, 79. panta nozīmē, ja šos koka izstrādājumus nevar kvalificēt kā "nekomerciāla rakstura preces", kā definēts 1. panta 6. punktā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/1992, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu; (b) "eksports" ir koka izstrādājumu fiziska izvešana vai izņemšana no jebkuras vietas Indonēzijas ģeogrāfiskajā teritorijā; (c) "koka izstrādājumi" ir I A un I B pielikumā uzskaitītie produkti; (d) "HS kods" ir preču četrciparu vai sešciparu kods, kas noteikts Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajā sistēmā, kura izveidota ar Pasaules Muitas organizācijas Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu; (e) "FLEGT licence" ir Indonēzijas pārbaudīts likumīgs (V-legal) dokuments, kas apliecina, ka koka izstrādājumu krava, kuru paredzēts eksportēt uz Savienību, ir ražota likumīgi. FLEGT licence var būt sagatavota papīra vai elektroniskā formātā; (f) "licenču izdevēja iestāde" ir Indonēzijas pilnvarota iestāde, kas izdod un apstiprina FLEGT licences; (g) "kompetentās iestādes" ir iestādes, ko Savienības dalībvalstis norīkojušas FLEGT licenču saņemšanai, pieņemšanai un pārbaudīšanai; (h) "krava" ir noteikts daudzums koka izstrādājumu, par kuriem izdota FLEGT licence un kurus nosūtītājs sūta no Indonēzijas, un kurus Savienībā uzrāda muitas iestādē laišanai brīvā apgrozībā; (i) "likumīgi iegūti kokmateriāli" ir koka izstrādājumi, kas iegūti vai importēti un ražoti saskaņā ar tiesību aktiem, kas nosaukti II pielikumā. 3. pants FLEGT licencēšanas sistēma 1. Šā nolīguma Puses ievieš licencēšanas sistēmu attiecībā uz meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (turpmāk "FLEGT licencēšanas sistēma"). Ar šo sistēmu tiek ieviests tādu procedūru un prasību kopums, kuru mērķis ir, izmantojot FLEGT licences, pārbaudīt un apliecināt to, ka koka izstrādājumi, ko sūta uz Savienību, ir ražoti likumīgi. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 Savienība pieņem tikai tādas importam paredzētas kravas no Indonēzijas, par kurām izdotas FLEGT licences. 2. FLEGT licencēšanas sistēmu piemēro I A pielikumā minētajiem koka izstrādājumiem. 3. Koka izstrādājumus, kas minēti I B pielikumā, nedrīkst eksportēt no Indonēzijas un par tiem nedrīkst izdot FLEGT licenci. 4. Puses vienojas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai FLEGT licencēšanas sistēma tiktu īstenota saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 4. pants Licenču izdevējas iestādes 1. Licenču izdevēja iestāde pārliecinās, ka koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi saskaņā ar II pielikumā norādītajiem tiesību aktiem. Licenču izdevēja iestāde izdod FLEGT licences par likumīgi iegūtu koka izstrādājumu kravām, lai tās eksportētu uz Savienību. 2. Licenču izdevēja iestāde neizdod FLEGT licences par koka izstrādājumiem, kas pilnībā vai daļēji sastāv no koka izstrādājumiem, kuri Indonēzijā importēti no trešās valsts, un ir tādā formā, kuru attiecīgās trešās valsts tiesību akti aizliedz eksportēt vai par kuru ir pierādījumi, ka attiecīgie koka izstrādājumi ir ražoti, pārkāpjot tās valsts tiesību aktu noteikumus, kurā koki nocirsti. 3. Licenču izdevēja iestāde saglabā un publisko savas FLEGT licenču izdošanas procedūras. Turklāt licenču izdevēja iestāde reģistrē visu to kravu datus, par kurām izdotas FLEGT licences, un atbilstīgi valsts tiesību aktiem par datu aizsardzību nodrošina šādu reģistru pieejamību neatkarīgas uzraudzības vajadzībām, vienlaikus ievērojot ar eksportētāju īpašumtiesībām aizsargātās informācijas konfidencialitāti. 4. Indonēzija izveido Licenču informācijas nodaļu, kas darbosies kā kontaktpunkts informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un licenču izdevējām iestādēm, kā noteikts III un V pielikumā. 5. Indonēzija paziņo Eiropas Komisijai licenču izdevējas iestādes un Licenču informācijas nodaļas kontaktinformāciju. Puses publisko šo informāciju. 5. pants Kompetentās iestādes 1. Kompetentās iestādes pirms kravas laišanas brīvā apgrozībā Savienībā pārliecinās, ka par katru kravu ir izdota derīga FLEGT licence. Ja rodas šaubas par FLEGT licences derīgumu, šo laišanu brīvā apgrozībā var apturēt un kravu aizturēt. 2. Kompetentās iestādes veido un katru gadu publicē pārskatu par saņemtajām FLEGT licencēm. 3. Kompetentās iestādes personām vai struktūrām, kas norādītas kā neatkarīgais tirgus uzraudzītājs, dod piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem un datiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem par datu aizsardzību. 4. Kompetentās iestādes neveic 5. panta 1. punktā aprakstīto darbību attiecībā uz tādu koka izstrādājumu kravām, kas iegūtas no sugām, kuras ir iekļautas CITES pielikumos, jo šīm sugām piemērojamie pārbaudes noteikumi ir paredzēti Padomes 1996. gada 9. decembra Regulā (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību. 5. Eiropas Komisija paziņo Indonēzijai kompetento iestāžu kontaktinformāciju. Puses publisko šo informāciju. 6. pants FLEGT licences 1. Licenču izdevēja iestāde izdod FLEGT licences, tādējādi apliecinot, ka koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi. 2. FLEGT licenci sagatavo un aizpilda angļu valodā. 3. Puses, savstarpēji vienojoties, var izveidot elektronisku sistēmu FLEGT licenču izdošanai, nosūtīšanai un saņemšanai. 4. Licences tehniskās specifikācijas ir izklāstītas IV pielikumā. FLEGT licenču izdošanas procedūra ir izklāstīta V pielikumā. 7. pants Kokmateriālu ieguves likumīguma pārbaude 1. Indonēzija īsteno TLAS, lai pārbaudītu, vai kravā esošie koka izstrādājumi ir iegūti likumīgi, un nodrošinātu, ka uz Savienību eksportē tikai šādu pārbaudi izturējušas kravas. 2. Sistēma, ko izmanto, lai pārbaudītu, vai kravā esošie koka izstrādājumi ir ražoti likumīgi, ir aprakstīta V pielikumā. 8. pants Kravas ar FLEGT licenci: laišana apgrozībā 1. Procedūras, kas reglamentē to kravu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, par kurām izdota FLEGT licence, ir aprakstītas III pielikumā. 2. Ja kompetentajām iestādēm ir pamats aizdomām, ka licence nav derīga vai īsta, vai neatbilst kravai, par kuru tā it kā izdota, var piemērot III pielikuma procedūras. 3. Ja ar FLEGT licencēm saistītajās apspriedēs rodas neatrisināmas domstarpības vai grūtības, lietu var nodot izskatīšanai Apvienotajā īstenošanas komitejā. 9. pants Pārkāpumi Puses viena otru informē par aizdomām vai pierādījumiem par FLEGT licencēšanas sistēmas apiešanu vai pārkāpumiem, tostarp attiecībā uz: (a) tirdzniecības noteikumu apiešanu, kas ietver uz Savienību vērstas tirdzniecības plūsmas virzīšanu no Indonēzijas caur trešu valsti; (b) FLEGT licencēm, kas izdotas par koka izstrādājumiem, kuru sastāvā ir tādi trešu valstu izcelsmes kokmateriāli, kas rada aizdomas par to ieguves likumīgumu; (c) krāpšanu saistībā ar FLEGT licenču iegūšanu vai izmantošanu. 10. pants Indonēzijas TLAS un citu pasākumu piemērošana 1. Ar Indonēzijas TLAS palīdzību Indonēzija pārbauda uz ārpussavienības tirgiem eksportēto kokmateriālu un vietējos tirgos pārdoto kokmateriālu likumīgumu, kā arī cenšas pārbaudīt importēto koka izstrādājumu likumīgumu, tālab — ja iespējams — izmantojot šā nolīguma vajadzībām izveidoto sistēmu. 2. Savienība, atbalstīdama šādus centienus, sekmē minētās sistēmas izmantošanu attiecībā uz tirdzniecību citos starptautiskajos tirgos un ar trešām valstīm. 3. Savienība īsteno pasākumus, lai nepieļautu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu Savienības tirgū. 11. pants Ieinteresēto personu līdzdalība nolīguma īstenošanā 1. Indonēzija regulāri apspriežas ar ieinteresētajām personām par šā nolīguma īstenošanu un šajā sakarībā pielieto atbilstīgas apspriešanās stratēģijas, metodes un programmas. 2. Savienība regulāri apspriežas ar ieinteresētajām personām par šā nolīguma īstenošanu, ņemot vērā savas saistības saskaņā ar 1998. gada Orhūsas Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā un piekļuvi tiesai vides jautājumos. 12. pants Sociālā aizsardzība 1. Lai mazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, Puses vienojas veidot padziļinātu izpratni par to, kā šis nolīgums var mainīt mežrūpniecību un potenciāli ietekmēto pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu dzīvesveidu, un to dara, kā noteikts to attiecīgajos valsts tiesību aktos. 2. Puses uzrauga šā nolīguma ietekmi uz vietējām kopienām un citiem 1. punktā minētajiem dalībniekiem, vienlaikus veicot pamatotus pasākumus, lai mazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi. Puses var vienoties par papildu pasākumiem nelabvēlīgās ietekmes novēršanai. 13. pants Tirgus stimuli Savienība, ņemot vērā savas starptautiskās saistības, veicina labvēlīgas vides veidošanu Savienības tirgū attiecībā uz šā nolīguma aptvertajiem koka izstrādājumiem. Konkrēti šī veicināšana ietver pasākumus, lai atbalstītu: (a) publiskā un privātā iepirkuma rīcībpolitikas, kas atsevišķi nodala likumīgi iegūtu koka izstrādājumu piegādes un nodrošina tiem tirgu, un (b) labvēlīgāku nostāju attiecībā uz izstrādājumiem ar FLEGT licenci Savienības tirgū. 14. pants Apvienotā īstenošanas komiteja 1. Puses izveido kopīgu mehānismu (turpmāk "Apvienotā īstenošanas komiteja" jeb "AĪK"), lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma īstenošanu un pārskatīšanu. 2. Katra Puse ieceļ pārstāvjus Apvienotajā īstenošanas komitejā, kas savus lēmumus pieņem vienprātīgi. AĪK kopīgi vada augstākā ranga amatpersonas; viena no Savienības un viena no Indonēzijas. 3. AĪK nosaka savu reglamentu. 4. AĪK sanāk vismaz reizi gadā, uz tādu laiku un ar tādu darba kārtību, par ko Puses ir iepriekš vienojušās. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var tikt sasauktas papildu sanāksmes. 5. Apvienotā īstenošanas komiteja: (a) izskata un pieņem kopējus pasākumus, lai īstenotu šo nolīgumu; (b) pārskata un uzrauga nolīguma īstenošanas gaitu kopumā, tostarp TLAS un tirgus pasākumu darbību, pamatojoties uz konstatējumiem un ziņojumiem, ko nodrošina mehānismi, kas izveidoti saskaņā ar 15. pantu; (c) novērtē ieguvumus un ierobežojumus, kas izriet no šā nolīguma īstenošanas, un pieņem lēmumus par korektīviem pasākumiem; (d) izskata ziņojumus un sūdzības par FLEGT licencēšanas sistēmas piemērošanu Pušu teritorijā; (e) vienojas par FLEGT licencēšanas sistēmas darbības sākuma datumu pēc tam, kad, pamatojoties uz VIII pielikuma kritērijiem, ir novērtēta TLAS darbība; (f) nosaka jomas, kurās jāsadarbojas, lai atbalstītu šā nolīguma īstenošanu; (g) vajadzības gadījumā īpašu uzdevumu veikšanai izveido palīgstruktūras, kurās darbojas eksperti; (h) sagatavo, apstiprina, izplata un publisko gada pārskatus, sanāksmju materiālus un citus dokumentus, kas ir saistīti ar tās darbu; (i) veic visus citus uzdevumus, par kuriem tā vienojas. 15. pants Uzraudzība un novērtēšana Lai novērtētu šā nolīguma īstenošanu un efektivitāti, Puses vienojas izmantot ziņojumus un konstatējumus, ko nodrošina šādi divi mehānismi: (a) Indonēzija, apspriedusies ar Savienību, nolīgst periodisku vērtētāju, lai tas veiktu VI pielikumā noteiktos uzdevumus; (b) Savienība, apspriedusies ar Indonēziju, nolīgst neatkarīgu tirgus uzraudzītāju, lai tas veiktu VII pielikumā noteiktos uzdevumus. 16. pants Papildu pasākumi 1. Par tādu resursu nodrošināšanu, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanu sekmējošiem pasākumiem, kuri noteikti saskaņā ar 14. panta 5. punkta f) apakšpunktu, tiks lemts Savienības un tās dalībvalstu finanšu plānošanas kontekstā, plānojot sadarbību ar Indonēziju. 2. Puses nodrošina, ka ar šā nolīguma īstenošanu saistītās darbības ir saskaņotas ar esošajām un turpmākajām attīstības programmām un iniciatīvām. 17. pants Ziņošana un informācijas publiskošana 1. Puses nodrošina, ka AĪK darbības ir, cik iespējams, pārredzamas. AĪK darbības ziņojumus Puses sagatavo kopīgi, un tos publisko. 2. AĪK publisko gada ziņojumu, kas citstarp ietver sīkas ziņas par: (a) koka izstrādājumu daudzumu, kas eksportēts uz Savienību FLEGT licencēšanas sistēmas ietvaros, un tiem atbilstošās HS pozīcijas; (b) Indonēzijas izdoto FLEGT licenču skaitu; (c) šā nolīguma mērķu sasniegšanā paveikto un jautājumiem, kas saistīti ar tā īstenošanu; (d) darbībām, kas veiktas, lai novērstu nelikumīgi iegūtu koka izstrādājumu eksportu, importu un laišanu vai tirdzniecību iekšzemes tirgū; (e) Indonēzijā importēto kokmateriālu un koka izstrādājumu daudzumiem un darbībām, kas veiktas, lai novērstu nelikumīgi iegūtu koka izstrādājumu importu un uzturētu pareizu FLEGT licencēšanas sistēmas darbību; (f) gadījumiem, kuros konstatēta neatbilstība FLEGT licencēšanas sistēmas prasībām, un darbībām, kas veiktas, lai to novērstu; (g) koka izstrādājumu daudzumu, kas Savienībā importēts saskaņā ar FLEGT licencēšanas sistēmu, un atbilstošās HS pozīcijas un Savienības dalībvalstis, kurās notika importēšana Savienībā; (h) Savienības saņemto FLEGT licenču skaitu; (i) to gadījumu skaitu un attiecīgo koka izstrādājumu daudzumus, kad ir notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. panta 2. punktu. 3. Lai sasniegtu mērķi uzlabot pārvaldību un pārredzamību meža nozarē un uzraudzītu šā nolīguma īstenošanu un ietekmi kā Indonēzijā, tā Savienībā, Puses vienojas, ka IX pielikumā aprakstītā informācija būs publiski pieejama. 4. Puses vienojas neizpaust konfidenciālu informāciju, ar kuru tās apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, un to regulē attiecīgie Pušu tiesību akti. Puses neizpauž sabiedrībai un neļauj savām iestādēm nodot atklātībai informāciju par komercnoslēpumiem, ar kuru tās apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, nedz arī konfidenciālu komercinformāciju. 18. pants Paziņojumi par īstenošanu 1. Pušu pārstāvji, kuri atbild par oficiālo saziņu attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu, ir: Indonēzijā: Eiropas Savienībā: Mežsaimniecības ministrijas ES delegācijas Indonēzijā Meža izmantošanas ģenerāldirektors vadītājs 2. Puses laikus viena otrai dara zināmu informāciju, kas vajadzīga šā nolīguma īstenošanai, tostarp izmaiņas 1. punktā 19. pants Teritoriālā piemērošana Šo nolīgumu piemēro teritorijai, kurai piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar minētā līguma nosacījumiem, no vienas puses, un Indonēzijas teritorijai, no otras puses. 20. pants Strīdu izšķiršana 1. Visus strīdus par šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu Puses cenšas atrisināt ar ātru apspriešanos. 2. Ja ar apspriešanos strīdu nav izdevies atrisināt divu mēnešu laikā pēc pirmā apspriešanās pieprasījuma, jebkura no Pusēm var pieprasīt strīda izskatīšanu AĪK, kas mēģina to atrisināt. AĪK saņem visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama situācijas padziļinātai izskatīšanai, lai rastu pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā AĪK izskata visas iespējas turpināt šā nolīguma patiesu īstenošanu. 3. Ja divu mēnešu laikā AĪK strīdu nespēj atrisināt, Puses var kopīgi pieprasīt trešās personas pakalpojumus vai starpniecību. 4. Ja nav iespējams strīdu izšķirt saskaņā ar 3. punktu, jebkura no Pusēm var paziņot otrai Pusei par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai Pusei tad 30 kalendāra dienu laikā pēc pirmā šķīrējtiesneša iecelšanas jāieceļ otrais šķīrējtiesnesis. Divu mēnešu laikā pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas Puses kopīgi ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. 5. Šķīrējtiesnešu lēmumus pieņem ar balsu vairākumu sešu mēnešu laikā pēc trešā šķīrējtiesneša iecelšanas. 6. Šāds lēmums Pusēm ir saistošs, un to nevar pārsūdzēt. 7. AĪK nosaka šķīrējtiesas darba procedūras. 21. pants Apturēšana 1. Puse, kas vēlas apturēt šo nolīgumu, rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu. Pēc tam Puses kopīgi apspriež šo jautājumu. 2. Ikviena Puse var apturēt šā nolīguma piemērošanu. Lēmumu par apturēšanu un šā lēmuma iemeslus rakstiski paziņo otrai Pusei. 3. Šā nolīguma noteikumus beidz piemērot, kad pagājušas 30 kalendāra dienas pēc šāda paziņojuma. 4. Šā nolīguma noteikumus atsāk piemērot, kad pagājušas 30 kalendāra dienas pēc tam, kad Puse, kas nolīgumu apturējusi, paziņo otrai Pusei, ka apturēšanas iemesli vairs nav spēkā. 22. pants Grozījumi 1. Puse, kas vēlas šo nolīgumu grozīt, vismaz trīs mēnešus pirms AĪK nākamās sanāksmes iesniedz attiecīgu priekšlikumu. AĪK šo priekšlikumu apspriež un vienprātības gadījumā sniedz ieteikumu. Ja Puses ieteikumam piekrīt, tās to apstiprina saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. 2. Ikviens grozījums, ko šādi apstiprinājušas abas Puses, stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Puses viena otrai paziņojušas par šajā nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 3. AĪK var pieņemt šā nolīguma pielikumu grozījumus. 4. Paziņojumu par grozījumiem izdara, izmantojot diplomātiskos kanālus, un to adresē Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram un Indonēzijas Republikas ārlietu ministram. 23. pants Stāšanās spēkā, darbības ilgums un izbeigšana 1. Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Puses viena otrai rakstiski paziņojušas par attiecīgo šajā nolūkā nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 2. Paziņojumu izdara, izmantojot diplomātiskos kanālus, un to adresē Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram un Indonēzijas Republikas ārlietu ministram. 3. Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus. To pagarina par secīgiem piecu gadu periodiem, ja vien kāda no Pusēm neatsakās no šādas pagarināšanas, par to rakstiski informējot otru Pusi vismaz divpadsmit mēnešus pirms šā nolīguma termiņa beigām. 4. Ikviena Puse var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstiski paziņojot otrai Pusei. Šādā gadījumā nolīgumu beidz piemērot, kad pagājuši 12 mēneši kopš paziņojuma sniegšanas dienas. 24. pants Pielikumi Pielikumi ir neatņemama šā nolīguma sastāvdaļa. 25. pants Autentiskie teksti Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un indonēziešu (Bahasa Indonesia) valodā, un ikviens no šiem tekstiem ir autentisks. Atšķirīgas šā nolīguma interpretācijas gadījumā noteicošais ir teksts angļu valodā. TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies, būdami atbilstoši pilnvaroti, ir parakstījuši šo nolīgumu. Briselē, Eiropas Savienības vārdā || Indonēzijas Republikas vārdā I PIELIKUMS IZSTRĀDĀJUMU SARAKSTS Šajā pielikumā ietvertais saraksts ir ņemts no Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas, kas izveidota ar Pasaules Muitas savienības Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu. IA PIELIKUMS: HARMONIZĒTIE PREČU KODI KOKMATERIĀLIEM UN KOKA IZSTRĀDĀJUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS FLEGT LICENCĒŠANAS SISTĒMA 44. nodaļa: HS KODI || APRAKSTS || Malka apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu vai tamlīdzīgā veidā; koksnes šķeldas vai skaidas; zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomerēti vai neaglomerēti brikešu, granulu vai tamlīdzīgā veidā: || 4401.21 || - koksnes šķeldas vai skaidas — skujkoku 4401.22 || - koksnes šķeldas vai skaidas — lapu koku Ex.4404 || - Koka skaidas un tamlīdzīgi materiāli Ex.4407 || - Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti, slīpēti vai saaudzēti garumā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm 4408 || Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un tamlīdzīgiem laminētas koksnes materiāliem un citi garumā sazāģēti kokmateriāli, lobīti vai mizoti, arī ēvelēti, slīpēti, savienoti vai saaudzēti garumā, ne biezāki par 6 mm || Kokmateriāli (ieskaitot nesamontētus parketa dēlīšus un joslas) ar nepārtrauktu profilu (ar ierievjiem, gropēm, izciļņiem, ierobēm, fāzēm, noapaļojumu) kādā no malām vai virsmām, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā: 4409.10 || - skujkoku 4409.29 || - lapu koku — citādi 4410 || Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (OSB) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām 4411 || Kokšķiedru vai citu koksnveida materiālu plātnes, kam ir vai nav pievienoti sveķi vai citas organiskas vielas 4412 || Saplāksnis, finierētas plātnes un tamlīdzīgi laminēti koksnes materiāli 4413 || Blīvināti kokmateriāli kluču, plātņu, līstu vai profilētu izstrādājumu veidā 4414 || Koka ietvari gleznām, fotogrāfijām, spoguļiem un tamlīdzīgiem priekšmetiem 4415 || Koka lādes, kastes, redeļkastes, spoles un tamlīdzīga tara; koka kabeļu spoles; paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koka; paliktņu apmales no koka 4416 || Mucas, muciņas, kubli, toveri un citādi mucinieku darinājumi un to daļas no koka, ieskaitot mucu dēlīšus 4417 || Koka darbarīki, to korpusi un rokturi, slotu un suku koka daļas un rokturi; koka kurpju liestes un izstiepēji 4418 || Namdaru un būvgaldnieku darinājumi, ieskaitot šūnveida koka paneļus, saliktus grīdas dēļus, jumstiņus un lubas Ex.4421.90 || - koka seguma bloki 47. nodaļa: HS KODI || APRAKSTS || Papīra masa no koksnes vai cita celulozes šķiedrmateriāla; pārstrādāts (atkritumu un makulatūras) papīrs vai kartons: 4701 || - Mehāniskā papīra masa 4702 || - Ķīmiskā koksnes celuloze, šķīstošās šķirnes 4703 || - Koksnes natronceluloze vai sulfātceluloze, izņemot šķīstošās šķirnes 4704 || - Koksnes sulfītceluloze, izņemot šķīstošās šķirnes 4705 || - Koksnes celuloze, kas iegūta, apvienojot mehāniskās un ķīmiskās pārstrādes procesus 48. nodaļa: HS KODI || APRAKSTS 4802 || Nekrītots papīrs un kartons, izmantojams rakstīšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem darbiem, neperforētas perfokartes un perforatora lentes papīrs ruļļos vai jebkura izmēra taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātu) loksnēs, izņemot pozīcijā 4801 vai 4803 minēto papīru; rokas lējuma papīrs un kartons 4803 || Tualetes papīra vai sejas salvešu, dvieļu vai galdautu materiāli un tamlīdzīgs mājturības vai higiēnas vajadzībām izmantojams papīrs, celulozes vate un audumi no celulozes šķiedrām, krepēti, ciļņoti, perforēti, ar virsmas krāsojumu, dekorējumu vai iespiedumu vai bez šādas apstrādes, ruļļos vai loksnēs 4804 || Nekrītots kraftpapīrs un kartons ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4802 vai 4803 minēto 4805 || Cits nekrītots papīrs un kartons ruļļos vai loksnēs, kas nav apstrādāts tālāk, kā norādīts šīs nodaļas 3. piezīmē 4806 || Pergamentpapīrs, taukvielas necaurlaidīgs papīrs, pauspapīrs, pergamīns un citādi kalandrēti caurredzami vai caurspīdīgi papīri ruļļos vai loksnēs 4807 || Kompozītpapīrs un kartons (izgatavots, salīmējot vairākas papīra vai kartona loksnes) bez virskārtas pārklājuma un nepiesūcināts, iekšēji stiegrots vai nestiegrots, ruļļos vai loksnēs 4808 || Gofrēts papīrs un kartons (aplīmēts vai neaplīmēts ar gludām ārējām loksnēm), krepēts, ciļņots vai perforēts, ruļļos vai loksnēs, kas nav pozīcijā 4803 minētais 4809 || Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (ieskaitot krītotu vai piesūcinātu papīru trafaretspiedēm vai ofseta platēm), apdrukāts vai neapdrukāts, ruļļos vai loksnēs 4810 || Papīrs un kartons, kas no vienas vai abām pusēm pārklāts ar kaolīnu vai citām neorganiskām vielām, lietojot saistvielas vai bez tām, bez citiem pārklājumiem, ar virsmas krāsojumu vai bez tā, ar dekoratīvu virsmu vai iespiedattēliem vai bez tiem, jebkura lieluma ruļļos vai taisnstūrveida (arī kvadrātveida) loksnēs 4811 || Papīrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes šķiedrām, krītots, piesūcināts, ar pārklājumu, ar krāsotu vai dekoratīvu virsmu vai apdrukāts, jebkura izmēra ruļļos vai taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātu) loksnēs, izņemot pozīcijā 4803, 4809 vai 4810 minēto 4812 || Papīra masas filtru bloki, plātnes un plāksnes 4813 || Cigarešu papīrs, atbilstīgi izmēram sagriezts vai nesagriezts, grāmatiņās vai čaulītēs 4814 || Tapetes un tamlīdzīgi sienu pārklājumi; caurspīdīgi papīra pārklājumi logiem 4816 || Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (izņemot papīru pozīcijā 4809), papīrs trafaretspiedēm un ofsetplatēm, iepakots kastēs vai bez kastēm 4817 || Papīra vai kartona aploksnes, slēgtas vēstules, pastkartes bez zīmējumiem un sarakstes kartītes; kārbas, pasta maisiņi, kabatas grāmatiņas no papīra vai kartona, papīra kancelejas piederumu komplekti 4818 || Tualetes papīrs un tamlīdzīgs papīrs, celulozes vate vai celulozes šķiedru papīrs, ko izmanto mājsaimniecībā vai sanitāriem un higiēnas nolūkiem, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 36 cm, vai sagriezts pēc izmēra vai formas; kabatlakatiņi, kosmētikas salvetes, dvieļi, galdauti, galda salvetes, palagi un tamlīdzīgi mājsaimniecības, sanitārijas vai slimnīcu piederumi, apģērba gabali un apģērba piederumi no papīra masas, papīra, celulozes vates vai celulozes šķiedras audumiem 4821 || Jebkura veida birkas un etiķetes no papīra vai kartona ar iespiestu tekstu vai attēlu vai bez tā 4822 || Spolītes, spoles, rullīši un tamlīdzīgi turētāji no papīra masas, papīra vai kartona (perforēti vai neperforēti, stiegroti vai nestiegroti) 4823 || Citāds papīrs, kartons, celulozes vate un audumi no celulozes šķiedrām, sagriezts pēc izmēra vai formas; citādi izstrādājumi no papīra masas, papīra, kartona, celulozes vates vai celulozes šķiedru auduma 94. nodaļa: HS KODI || APRAKSTS || Citādi sēdekļi, ar koka karkasu: 9401.61. || - polsterēti 9401.69. || - citādi || Citādas mēbeles un to daļas: 9403.30 || - koka mēbeles birojiem 9403.40 || - koka mēbeles virtuvēm 9403.50 || - koka mēbeles guļamistabām 9403.60 || - citādas koka mēbeles Ex. 9406.00. || - Saliekamās koka būvkonstrukcijas IB PIELIKUMS: HARMONIZĒTIE PREČU KODI KOKMATERIĀLIEM, KURUS SASKAŅĀ AR INDONĒZIJAS TIESĪBU AKTIEM IR AIZLIEGTS EKSPORTĒT 44. nodaļa: HS KODI || APRAKSTS 4403 || Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas vai aplievas, vai četrskaldņu brusas Ex. 4404 || - Stīpu klūgas; šķeltas kārtis; koka pāļi, mieti un stabi, nosmailināti, bet gareniski nezāģēti; koka nūjas, rupji tēstas, bet nav virpotas, liektas vai citādi apdarinātas, piemērotas pastaigu spieķu, lietussargu, instrumentu rokturu vai tamlīdzīgu izstrādājumu izgatavošanai 4406 || Dzelzceļa vai tramvaja sliežu gulšņi no koka Ex. 4407 || - Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, nav nedz ēvelēti, nedz slīpēti, nedz saaudzēti garumā ar ķīļtapām; biezāki par 6 mm II PIELIKUMS LIKUMĪGUMA DEFINĪCIJA IEVADS Indonēzijas kokmateriālus uzskata par likumīgiem, ja to izcelsme un ražošanas process, kā arī sekojošās apstrādes, pārstrādes, transportēšanas un tirdzniecības darbības ir pārbaudītas un atbilst visiem piemērojamajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Indonēzijā ir pieci likumīguma standarti, kas izstrādāti kā principu, kritēriju, rādītāju un kontroldokumentu kopumi, kuri visi ir balstīti uz pamata tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām. Šie pieci standarti ir šādi: · 1. likumīguma standarts, attiecas uz koncesijām saimnieciskā meža zonās valsts zemēs; · 2. likumīguma standarts, attiecas uz kopienu plantāciju mežiem un kopienu mežiem saimnieciskā meža zonās valsts zemēs; · 3. likumīguma standarts, attiecas uz privātajiem mežiem; · 4. likumīguma standarts, attiecas uz kokmateriālu ieguvi nemeža zonās valsts zemēs; · 5. likumīguma standarts, attiecas uz kokrūpniecības uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar koksnes apstrādi un pārstrādi. Šie pieci likumīguma standarti ir piemērojami dažādu veidu kokmateriālu atļaujām, kas norādītas turpmākajā tabulā. Atļaujas veids || Apraksts || Zemes piederība/ resursu apsaimniekošana vai izmantošana || Piemērojamais likumīguma standarts IUPHHK-HA/HPH || Atļauja izmantot meža produktus no dabiskajiem mežiem || Pieder valstij/ apsaimnieko uzņēmums || 1 IUPHHK-HTI/HPHTI || Atļauja ierīkot un apsaimniekot rūpnieciskā meža plantāciju || Pieder valstij/ apsaimnieko uzņēmums || 1 IUPHHK-RE || Atļauja veikt meža ekosistēmas atjaunošanu || Pieder valstij/ apsaimnieko uzņēmums || 1 IUPHHK-HTR || Atļauja attiecībā uz kopienu plantāciju mežiem || Pieder valstij/ apsaimnieko kopiena || 2 IUPHHK-HKM || Atļauja attiecībā uz kopienu meža apsaimniekošanu || Pieder valstij/ apsaimnieko kopiena || 2 Privāta zeme || Atļauja nav vajadzīga || Privātīpašums/ izmanto privāti || 3 IPK/ILS || Atļauja izmantot kokmateriālus no nemeža zonām || Pieder valstij/ izmanto privāti || 4 IUIPHHK || Atļauja izveidot un vadīt pirmapstrādes uzņēmumu || Neattiecas || 5 IUI Lanjutan vai IPKL || Atļauja izveidot un vadīt tālākapstrādes uzņēmumu || Neattiecas || 5 Šie pieci likumīguma standarti un saistītie kontroldokumenti ir sīkāk aprakstīti turpmāk. II PIELIKUMS – LIKUMĪGUMA STANDARTS NR. 1: STANDARTS, KAS ATTIECAS UZ KONCESIJĀM SAIMNIECISKĀ MEŽA ZONĀS Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi[10] 1 || P1. Platības juridiskais statuss un tiesības to izmantot || K1.1. Meža apsaimniekošanas vienība (koncesionāri) atrodas saimnieciskā meža zonā || 1.1.1. Atļaujas turētājs var pierādīt, ka koksnes resursu izmantošanas atļauja (IUPHHK) ir derīga || Meža koncesijas tiesību sertifikāts || Valdības noteikumi PP72/2010 Mežsaimniecības ministra noteikumi P50/2010 Mežsaimniecības ministra noteikumi P12/2010 Apliecinājums, ka ir nokārtots maksājums par meža koksnes produktu izmantošanas atļauju 2. || P2. Mežizstrādes sistēmu un procedūru ievērošana || K2.1. Atļaujas turētājam ir cirsmas izstrādes plāns, kuru apstiprinājušas kompetentās administratīvās iestādes || 2.1.1. Kompetentā administratīvā iestāde ir apstiprinājusi darba plāna dokumentus: ģenerālplānu, gada darba plānu, tostarp to papildinājumus || Apstiprinātais ģenerālplāns un papildinājumi, kas sagatavoti, pamatojoties uz visaptverošu meža inventarizāciju, kuru veikuši kompetenti tehniskie darbinieki Apstiprinātais gada darba plāns, kas sagatavots, pamatojoties uz ģenerālplānu Kompetentu tehnisko darbinieku sagatavotas kartes, kurās attēlots darba plāna aptverto platību novietojums un robežas || Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P56/2009 Mežsaimniecības ministra noteikumi P60/2011 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || || Karte, kurā iezīmētas zonas, kurās saskaņā ar gada darba plānu mežizstrāde nav paredzēta, un pierādījumi par īstenošanu uz vietas || Mežizstrādes vietas (bloki vai nodalījumi) ir skaidri iezīmētas, un tās var pārbaudīt uz vietas. K2.2. Darba plāns ir derīgs || 2.2.1. Meža izmantošanas atļaujas turētājam ir derīgs darba plāns, kas atbilst piemērojamajiem noteikumiem || Meža koksnes produktu izmantošanas ģenerālplāns un papildinājumi (izskatīšanā esoši pieteikumi ir pieņemami) || Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P56/2009 Mežsaimniecības ministra noteikumi P60/2011 Dabiskā meža apaļkoku atrašanās vieta un iegūstamie apjomi platībās, kurās paredzēta mežizstrāde, atbilst darba plānam || || 2.2.2 Visa mežizstrādes aprīkojuma izmantošanas atļaujas ir derīgas, un tās var pārbaudīt uz vietas (neattiecas uz valsts mežu uzņēmumu) || Aprīkojuma izmantošanas un aprīkojuma pārvietošanas atļauja || Mežsaimniecības ministra noteikumi P53/2009 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi 3. || P3. Apaļkoku transportēšanas vai īpašnieka maiņas likumīgums || K.3.1. Atļaujas turētāji nodrošina, ka visi apaļkoki, kurus no apaļkoku krautuves mežā nogādā meža produktu pirmapstrādes uzņēmumā vai reģistrētam kokmateriālu tirgotājam, arī izmantojot starpkrautuvi, ir fiziski identificēti un tiem ir pievienoti derīgi dokumenti || 3.1.1. Visi izstrādātie vai komerciālām vajadzībām iegūtie apaļkoki ar lielu caurmēru ir iekļauti kokmateriālu produkcijas pārskatā || Apstiprinātā kokmateriālu produkcijas pārskata dokumenti || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 3.1.2. Visiem kokmateriāliem, kurus izved no atļaujas aptvertās platības, ir pievienots derīgs transporta dokuments || Derīgi transporta dokumenti un papildinājumi ir pievienoti apaļkokiem, kurus no apaļkoku krautuves nogādā meža produktu pirmapstrādes uzņēmumā vai reģistrētam kokmateriālu tirgotājam, arī izmantojot starpkrautuves || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 || || || 3.1.3. Apaļkoki ir iegūti apgabalos, kas noteikti meža izmantošanas atļaujā || Uz apaļkokiem ir kokmateriālu administrēšanas marķējums/svītrkods (PUHH) || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Atļaujas turētājs konsekventi marķē kokmateriālus Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K3.2. Atļaujas turētājs ir nokārtojis piemērojamās maksas un nodevas par kokmateriālu ieguvi komerciālām vajadzībām || 3.2.1. Atļaujas turētājs apliecina, ka ir nokārtota iemaksa meža atjaunošanas fondā un/vai maksa par meža resursiem, kas atbilst apaļkoku produkcijai un piemērojamajam tarifam || Maksājuma uzdevumi attiecībā uz iemaksu meža atjaunošanas fondā un/vai maksu par meža resursiem || Valdības noteikumi PP22/1997 Valdības noteikumi PP51/1998 Mežsaimniecības ministra noteikumi P18/2007 Tirdzniecības ministra noteikumi 22/M-DAG/PER/4/2012 Valdības noteikumi PP59/1998 || || || || Apliecinājums, ka ir nokārtota iemaksa meža atjaunošanas fondā un/vai maksa par meža resursiem, un maksājumu kvītis || || || || Iemaksa meža atjaunošanas fondā un/vai maksa par meža resursiem atbilst apaļkoku produkcijai un piemērojamajam tarifam Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K3.3. Starpsalu pārvadājumi un tirdzniecība || 3.3.1. Atļaujas turētāji, kuri nosūta apaļkokus, ir reģistrēti starpsalu kokmateriālu tirgotāji (PKAPT) || PKAPT dokumenti || Rūpniecības un tirdzniecības ministra noteikumi 68/2003 Mežsaimniecības ministra, satiksmes ministra un rūpniecības un tirdzniecības ministra kopējie noteikumi 22/2003 3.3.2. Apaļkoku transportēšanā izmanto Indonēzijas karoga kuģus, kuriem ir derīga darbības atļauja || Reģistrācijas dokumenti, kas apliecina kuģa identitāti, un derīga atļauja || Rūpniecības un tirdzniecības ministra noteikumi 68/2003 Mežsaimniecības ministra, satiksmes ministra un rūpniecības un tirdzniecības ministra kopējie noteikumi 22/2003 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi 4. || P4. Ar kokmateriālu ieguvi saistīto vides un sociālo aspektu ievērošana || K.4.1. Atļaujas turētājam ir apstiprināts ietekmes uz vidi novērtējuma (EIA) dokuments, un ir īstenoti tajā norādītie pasākumi || 4.1.1. Atļaujas turētājam ir EIA dokumenti, kurus apstiprinājušas kompetentās iestādes un kuri attiecas uz visu darba platību || EIA dokumenti || Valdības noteikumi PP27/1999 Mežsaimniecības un plantāciju ministra noteikumi 602/1998 || || 4.1.2. Atļaujas turētājam ir vides pārvaldības plāna un vides monitoringa plāna īstenošanas ziņojumi, kuros norādītas darbības, kas veiktas, lai mazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu sociālos ieguvumus || Vides pārvaldības plāna un vides monitoringa plāna dokumenti || Valdības noteikumi PP27/1999 Pierādījumi par vides pārvaldības plāna īstenošanu un būtiskas ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes monitoringu Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi 5. || P5. Darba normatīvo un administratīvo aktu ievērošana || K.5.1. Darba drošības un veselības (OSH) prasību ievērošana || 5.1.1. Ir izveidotas un tiek īstenotas OSH procedūras || OSH procedūru īstenošana || Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 01/1978 Mežsaimniecības ministra noteikumi P12/2009 OSH aprīkojums Darba negadījumu reģistrs K.5.2. Strādnieku tiesību ievērošana || 5.2.1. Strādnieku apvienošanās brīvība || Strādnieki ir arodbiedrību biedri, vai uzņēmuma politika ļauj strādniekiem dibināt arodbiedrības vai iesaistīties to aktivitātēs || Likums 21/2000 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2001 5.2.2. Ir darba koplīgumi || Darba koplīguma dokumenti vai dokumenti par uzņēmuma politiku darba tiesību jomā || Likums 13/2003 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2011 5.2.3. Uzņēmums nenodarbina nepilngadīgas personas || Nav nepilngadīgu strādnieku || Likums 13/2003 Likums 23/2003 Likums 20/2009 LIKUMĪGUMA STANDARTS NR. 2: STANDARTS, KAS ATTIECAS UZ KOPIENU PLANTĀCIJU MEŽIEM UN KOPIENU MEŽIEM SAIMNIECISKĀ MEŽA ZONĀS Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi 1. || P1. Platības juridiskais statuss un tiesības to izmantot || K1.1. Meža apsaimniekošanas vienība atrodas saimnieciskā meža zonā || 1.1.1. Atļaujas turētājs var pierādīt, ka koksnes resursu izmantošanas atļauja (IUPHHK) ir derīga || Meža koncesijas tiesību sertifikāts || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2011 Mežsaimniecības ministra noteikumi P37/2007 Mežsaimniecības ministra noteikumi P49/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P12/2010 Apliecinājums, ka ir nokārtots maksājums par meža koksnes produktu izmantošanas atļauju 2. || P2. Mežizstrādes sistēmu un procedūru ievērošana || K2.1. Atļaujas turētājam ir cirsmas izstrādes plāns, kuru apstiprinājušas kompetentās administratīvās iestādes || 2.1.1. Kompetentā administratīvā iestāde ir apstiprinājusi darba plāna dokumentu || Apstiprināts darba plāna dokuments || Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Karte, kurā iezīmētas zonas, kurās saskaņā ar gada darba plānu mežizstrāde nav paredzēta, un pierādījumi par īstenošanu uz vietas Mežizstrādes kvartāla atrašanās vieta ir skaidri iezīmēta, un to var pārbaudīt uz vietas Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K2.2. Darba plāns ir derīgs || 2.2.1. Meža izmantošanas atļaujas turētājam ir derīgs darba plāns, kas atbilst piemērojamajiem noteikumiem || Meža koksnes produktu izmantošanas ģenerālplāns un papildinājumi (izskatīšanā esoši pieteikumi ir pieņemami) || Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Apaļkoku atrašanās vietai un iegūstamajiem apjomiem apgabalā, kas jāizdala meža īpašumā, jāatbilst darba plānam 2.2.2. Visa mežizstrādes aprīkojuma izmantošanas atļaujas ir derīgas, un tās var fiziski pārbaudīt uz vietas || Aprīkojuma izmantošanas un aprīkojuma pārvietošanas atļaujas || Mežsaimniecības ministra noteikumi P53/2009 || || K2.3. Atļaujas turētāji nodrošina, ka visi apaļkoki, kurus no apaļkoku krautuves mežā nogādā meža produktu pirmapstrādes || 2.3.1. Visi izstrādātie vai komerciālām vajadzībām iegūtie apaļkoki ar lielu caurmēru ir iekļauti kokmateriālu produkcijas pārskatā || Apstiprinātā kokmateriālu produkcijas pārskata dokumenti || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || uzņēmumā vai reģistrētam kokmateriālu tirgotājam, arī izmantojot starpkrautuvi, ir fiziski identificēti un tiem ir pievienoti derīgi dokumenti || 2.3.2. Visiem apaļkokiem, kurus izved no atļaujas aptvertās platības, ir pievienots likumīgs transporta dokuments || Likumīgi transporta dokumenti un attiecīgie papildinājumi tiek nosūtīti no apaļkoku krautuves uz starpkrautuvi un no starpkrautuves uz pirmapstrādes uzņēmumu un/vai reģistrētam kokmateriālu tirgotājam || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 || || || 2.3.3. Apaļkoki ir iegūti apgabalos, kas noteikti meža izmantošanas atļaujā || Uz apaļkokiem ir kokmateriālu administrēšanas marķējums/svītrkods (PUHH) || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Atļaujas turētājs konsekventi marķē kokmateriālus || || || 2.3.4. Atļaujas turētājs var uzrādīt apaļkoku transporta dokumentus, kas pievienoti apaļkokiem, kurus transportē no apaļkoku krautuves || Apaļkoku transporta dokuments, kam pievienots apaļkoku saraksts || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K2.4. Atļaujas turētājs ir nokārtojis piemērojamās maksas un nodevas, kas vajadzīgas kokmateriālu ieguvei komerciālām vajadzībām || 2.4.1. Atļaujas turētājs uzrāda apliecinājumu, ka ir nokārtota maksa par meža resursiem, kas atbilst apaļkoku produkcijai un piemērojamajam tarifam || Maksājuma uzdevums attiecībā uz maksu par meža resursiem || Mežsaimniecības ministra noteikumi P18/2007 Tirdzniecības ministra noteikumi 22/M-DAG/PER/4/2012 Apliecinājums, ka ir nokārtota maksa par meža resursiem Maksa par meža resursiem atbilst apaļkoku produkcijai un piemērojamajam tarifam 3. || P3. Ar kokmateriālu ieguvi saistīto vides un sociālo aspektu ievērošana || K3.1. Atļaujas turētājam ir apstiprināts ietekmes uz vidi novērtējuma (EIA) dokuments, un ir īstenoti tajā norādītie pasākumi || 3.1.1. Atļaujas turētājam ir ietekmes uz vidi novērtējuma dokumenti, kurus apstiprinājušas kompetentās iestādes un kuri attiecas uz visu darba apgabalu || EIA dokumenti || Mežsaimniecības un plantāciju ministra noteikumi 622/1999 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || 3.1.2. Atļaujas turētājam ir vides pārvaldības un monitoringa īstenošanas ziņojumi par pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu sociālos ieguvumus || Attiecīgie vides pārvaldības un monitoringa dokumenti || Valdības noteikumi PP27/1999 Pierādījumi par vides pārvaldības īstenošanu un būtiskas ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes monitoringu LIKUMĪGUMA STANDARTS Nr. 3: STANDARTS, KAS ATTIECAS UZ PRIVĀTAJIEM MEŽIEM Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi 1. || P1. Kokmateriālu īpašuma tiesības var pārbaudīt || K1.1. Likumīgas zemes īpašuma tiesības vai tiesības apliecinošs dokuments attiecībā uz kokmateriālu ieguves apgabalu || 1.1.1. Privātie zemes vai meža īpašnieki var pierādīt zemes īpašuma tiesības vai izmantošanas tiesības || Derīgi zemes īpašuma vai zemes valdījuma dokumenti (tiesības uz zemi apliecinoši dokumenti, kurus atzinušas kompetentās iestādes) || Likums 5/1960 Mežsaimniecības ministra noteikumi P33/2010 Valdības noteikumi PP12/1998 Tirdzniecības ministra noteikumi 36/2007 Tirdzniecības ministra noteikumi 37/2007 Likums 6/1983 Likums 13/2003 Likums 23/2003 Likums 20/2009 Zemes apsaimniekošanas tiesības Uzņēmuma dibināšanas dokuments Uzņēmējdarbības licence uzņēmumiem, kas nodarbojas ar tirdzniecību (SIUP) Uzņēmuma reģistrācijas apliecība (TDP) Nodokļu maksātāja reģistrācijas apliecība (NPWP) Privātā meža platības karte un dabā iezīmētas robežas 1.1.2. Apsaimniekošanas vienības (kas pieder atsevišķiem īpašniekiem vai grupai) var uzrādīt derīgus kokmateriālu transporta dokumentus || Kokmateriālu izcelsmes sertifikāts vai apaļkoku transporta dokuments || Mežsaimniecības ministra noteikumi P30/2012 Rēķins/ pārdošanas kvīts/ kravas muitošanas dokumenti Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || 1.1.3. Apsaimniekošanas vienības uzrāda apliecinājumu, ka ir nokārtotas piemērojamās maksas saistībā ar kokiem, kuri platībā auguši pirms tiesību vai valdījuma nodošanas || Apliecinājums, ka ir nokārtota iemaksa meža atjaunošanas fondā un/vai maksa par meža resursiem un kompensācija valstij izcirstās krājas vērtības apmērā || Mežsaimniecības ministra noteikumi P18/2007 2. || P2. Ar kokmateriālu ieguvi saistīto vides un sociālo aspektu ievērošana, ja uz platībām attiecas zemes apsaimniekošanas tiesības || K2.1. Atļaujas turētājam ir apstiprināts ietekmes uz vidi novērtējuma (EIA) dokuments, un ir īstenoti tajā norādītie pasākumi || 2.1.1. Atļaujas turētājam ir EIA dokumenti, kurus apstiprinājušas kompetentās iestādes un kuri attiecas uz visu darba platību || EIA dokumenti || Valdības noteikumi PP27/1999 Mežsaimniecības un plantāciju ministra noteikumi 602/1998 3. || P3. Darba normatīvo un administratīvo aktu ievērošana, ja uz platībām attiecas zemes apsaimniekošanas tiesības || K3.1. Darba drošības un veselības (OSH) prasību ievērošana || 3.1.1. Ir izveidotas un tiek īstenotas OSH procedūras || OSH procedūru īstenošana || Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 01/1978 Mežsaimniecības ministra noteikumi P12/2009 OSH aprīkojums Darba negadījumu reģistrs Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K3.2. Strādnieku tiesību ievērošana || 3.2.1. Strādnieku apvienošanās brīvība || Strādnieki ir arodbiedrību biedri, vai uzņēmuma politika ļauj strādniekiem dibināt arodbiedrības vai iesaistīties to aktivitātēs || Likums 21/2000 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2001 3.2.2. Ir darba koplīgumi || Darba koplīguma dokumenti vai dokumenti par uzņēmuma politiku darba tiesību jomā || Likums 13/2003 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2011 3.2.3. Uzņēmums nenodarbina nepilngadīgas personas || Nav nepilngadīgu strādnieku || Likums 13/2003 Likums 23/2003 Likums 20/2009 LIKUMĪGUMA STANDARTS NR. 4: STANDARTS, KAS ATTIECAS UZ KOKMATERIĀLU IEGUVI NEMEŽA ZONĀS Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi 1. || P1. Platības juridiskais statuss un tiesības to izmantot || K.1.1. Kokmateriālu ieguves atļauja nemeža zonā, nemainot meža juridisko statusu || 1.1.1 Mežizstrādes operācija nomātajā platībā ir atļauta ar citu juridisko atļauju (ILS)/ pārveidošanas atļauju (IPK) || ILS/IPK atļaujas mežizstrādes operācijām nomātajā platībā || Mežsaimniecības ministra noteikumi P18/2011 Kartes, kas pievienotas ILS/IPK atļaujām attiecībā uz nomāto platību, un pierādījumi par to ievērošanu uz vietas K1.2. Kokmateriālu ieguves atļauja nemeža zonā, kas nerada izmaiņas meža juridiskajā statusā || 1.1.2 Kokmateriālu ieguve ir atļauta saskaņā ar zemes pārveidošanas atļauju (IPK) || Uzņēmējdarbības atļaujas un kartes, kas pievienotas atļaujai (šī prasība attiecas gan uz IPK turētājiem, gan uzņēmējdarbības atļaujas turētājiem) || Mežsaimniecības ministra noteikumi P14/2011 Mežsaimniecības ministra noteikumi P33/2010 IPK pārveidojamajās platībās IPK pievienotās kartes Dokumenti, kas atļauj mainīt meža juridisko statusu (šī prasība attiecas gan uz IPK turētājiem, gan uzņēmējdarbības atļaujas turētājiem) Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K1.3. Atļauja valsts meža teritorijā iegūt meža koksnes produktus attiecībā uz darbībām plantāciju mežos, kuros veic meža atjaunošanu (HTHR) || 1.3.1. Mežizstrāde ir atļauta saskaņā ar atļauju iegūt meža koksnes produktus plantāciju mežos, kuros veic meža atjaunošanu, platībās, kas noteiktas par plantāciju mežiem, kuros veic meža atjaunošanu (HTHR) || HTHR atļauja || Mežsaimniecības ministra noteikumi P59/2011 Kartes, kas pievienotas HTHR, un pierādījumi par ievērošanu uz vietas 2. || P2. Mežizstrādei un apaļkoku transportēšanai piemērojamo juridisko sistēmu un procedūru ievērošana || K2.1. IPK/ILS plāns un īstenošana atbilst zemes izmantošanas plānojumam || 2.1.1. Apstiprināts darba plāns attiecībā uz platībām, ko aptver IPK/ILS || IPK/ILS darba plāna dokumenti || Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P53/2009 Derīga aprīkojuma izmantošanas atļauja 2.1.2. Atļaujas turētājs var pierādīt, ka transportētie apaļkoki ir iegūti apgabalos, uz kuriem attiecas derīga zemes pārveidošanas atļauja/citas atļaujas (IPK/ILS) || Meža inventarizācijas dokumenti || Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Kokmateriālu produkcijas pārskata dokumenti (LHP) Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || K2.2. Valsts maksu un nodevu samaksāšana un kokmateriālu transportēšanas prasību ievērošana || 2.2.1. Apliecinājumi par maksu nokārtošanu || Apliecinājums, ka ir nokārtota iemaksa meža atjaunošanas fondā, maksa par meža resursiem un kompensācija valstij izcirstās krājas vērtības apmērā || Mežsaimniecības ministra noteikumi P18/2007 2.2.2. Atļaujas turētājam ir derīgi kokmateriālu transporta dokumenti || Apaļkoku pārvadāšanas rēķins (FAKB) un kokmateriālu saraksts attiecībā uz apaļkokiem ar mazu caurmēru || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Apaļkoku likumīguma dokuments (SKSKB) un apaļkoku saraksts attiecībā uz apaļkokiem ar lielu caurmēru 3. || P3. Darba normatīvo un administratīvo aktu ievērošana || K.3.1. Darba drošības un veselības (OSH) prasību ievērošana || 3.1.1. Ir izveidotas un tiek īstenotas OSH procedūras || OSH procedūru īstenošana || Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 01/1978 Mežsaimniecības ministra noteikumi P12/2009 OSH aprīkojums Darba negadījumu reģistrs K.3.2. Strādnieku tiesību ievērošana || 3.2.1. Strādnieku apvienošanās brīvība || Strādnieki ir arodbiedrību biedri, vai uzņēmuma politika ļauj strādniekiem dibināt arodbiedrības vai iesaistīties to aktivitātēs || Likums 21/2000 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2001 Nr. || Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || 3.2.2. Ir darba koplīgumi || Darba koplīguma dokumenti vai dokumenti par uzņēmuma politiku darba tiesību jomā || Likums 13/2003 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2011 3.2.3. Uzņēmums nenodarbina nepilngadīgas personas || Nav nepilngadīgu strādnieku || Likums 13/2003 Likums 23/2003 Likums 20/2009 LIKUMĪGUMA STANDARTS NR. 5: STANDARTS, KAS ATTIECAS UZ KOKRŪPNIECĪBAS UZŅĒMUMIEM, KURI NODARBOJAS AR KOKSNES APSTRĀDI UN PĀRSTRĀDI Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi P1. Meža koksnes produktu apstrādes un pārstrādes rūpniecība atbalsta likumīgu kokmateriālu tirdzniecību || K1.1. Uzņēmējdarbības vienībām, piemēram, (a) koksnes apstrādes un pārstrādes uzņēmumiem un (b) apstrādātu koka izstrādājumu eksportētājiem, ir derīgas atļaujas || 1.1.1. Koksnes apstrādes un pārstrādes uzņēmumiem ir derīgas atļaujas || Uzņēmuma dibināšanas dokuments un jaunākie dokumenta grozījumi (uzņēmuma dibināšanas dokuments) || Tieslietu un cilvēktiesību ministra noteikumi M.01-HT.10/2006 Tirdzniecības ministra noteikumi 36/2007 Tirdzniecības ministra noteikumi 37/2007 Likums 6/1983 Valdības noteikumi PP80/2007 Mežsaimniecības ministra noteikumi P35/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P16/2007 Tirdzniecības ministra noteikumi 39/2011 Rūpniecības ministra noteikumi 41/2008 Vides ministra noteikumi 13/2010 Atļauja nodarboties ar tirdzniecības darbībām (uzņēmējdarbības licence/SIUP) vai tirdzniecības atļauja, kas var būt rūpnieciskas darbības atļauja (IUI), pastāvīgas uzņēmējdarbības atļauja (IUT) vai rūpniecības uzņēmuma reģistrācijas apliecība (TDI) Traucējumu atļauja (uzņēmumam izdota atļauja ietekmēt vidi darbības vietas apkaimē) Uzņēmuma reģistrācijas apliecība (TDP) Nodokļu maksātāja identifikācijas numurs (NPWP) Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || Ir pieejami ietekmes uz vidi novērtējuma dokumenti || Ir pieejama rūpnieciskas darbības atļauja (IUI), pastāvīgas uzņēmējdarbības atļauja (IUT) vai rūpniecības uzņēmuma reģistrācijas apliecība (TDI) Ir pieejams izejvielu krājumu plāns (RPBBI) meža produktu pirmapstrādes uzņēmumā (IPHH) 1.1.2. Apstrādātu koka izstrādājumu eksportētājiem ir derīgas atļaujas gan kā koka izstrādājumu ražotājiem, gan kā eksportētājiem || Eksportētājiem ir reģistrēta kokrūpniecības izstrādājumu eksportētāja (ETPIK) statuss || Tirdzniecības ministra noteikumi P64/2012 Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || K1.2. Uzņēmējdarbības vienības amatnieku grupu/ ģimenes uzņēmumu formā ir likumīgi reģistrētas || 1.2.1. Uzņēmumu grupas (kooperatīvi/ komandītsabiedrības (CV)/ citas uzņēmumu grupas) likumīgi veic uzņēmējdarbību || Dibināšanas dokuments || Likums 6/1983 Nodokļu maksātāja reģistrācijas apliecība (NPWP) 1.2.2. Apstrādātu koka izstrādājumu tirgotājiem ir derīga eksportētāja reģistrācijas apliecība, un preces tiem piegādā mazi un vidēji sertificēti apstrādes un pārstrādes uzņēmumi, kas nav reģistrēti eksportētāji || Tirgotāji ir reģistrēti kā neražojoši kokrūpniecības izstrādājumu eksportētāji (ETPIK Non Produsen) || Tirdzniecības ministra noteikumi P64/2012 || || || Sadarbības vienošanās vai līgums ar apstrādes vai pārstrādes uzņēmumu, kam ir kokmateriālu likumīguma sertifikāts (S-LK) Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi P2. Uzņēmējdarbības vienības piemēro kokmateriālu izsekojamības sistēmu, kas nodrošina iespēju noteikt kokmateriālu izcelsmi || K2.1. Ir izveidota un tiek piemērota sistēma, ar kuru nodrošina koka izstrādājumos izmantotās koksnes izsekojamību || 2.1.1. Uzņēmējdarbības vienības var pierādīt, ka saņemtie kokmateriāli ir no likumīgiem avotiem || Pirkšanas un pārdošanas dokumenti un/vai izejvielu piegādes līgums, un/vai iegādes apliecinājums, kam pievienoti meža produktu likumīguma dokumenti / apliecinājums || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Mežsaimniecības ministra noteikumi P30/2012 Mežsaimniecības ministra noteikumi P62/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P56/2009 Apstiprināts kokmateriālu pārvietošanas pārskats un/vai pārvietošanas apliecinājums, un/vai oficiāls kokmateriālu pārbaudes ziņojums; meža produktu likumīguma apliecinājums Importētiem kokmateriāliem ir pievienoti paziņojumi par importu un informācija par kokmateriālu izcelsmi, kā arī dokumenti, kas apliecina kokmateriālu likumīgumu un ieguves valsti Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || Apaļkoku transporta dokumenti || Transporta dokumenti (SKAU/Nota) un atbilstošie oficiālie vietējās iestādes amatpersonas ziņojumi attiecībā uz lietotiem kokmateriāliem, kas iegūti no nojauktām ēkām/ konstrukcijām, izraktiem kokmateriāliem un zemē ieraktiem kokmateriāliem Transporta dokumenti (FAKO/Nota) attiecībā uz rūpnieciskiem koksnes atkritumiem Dokumenti/ziņojumi par apaļkoku krājumu izmaiņām (LMKB)/ ziņojumi par maza caurmēra apaļkoku krājumu izmaiņām (LMKBK)/ ziņojumi par apstrādātu meža koksnes produktu krājumu izmaiņām (LMHHOK) Apliecinoši dokumenti, t. i., izejvielu krājumu plāns (RPBBI), lēmums, ar kuru oficiāli apstiprina gada darba plānu (SK RKT) Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || 2.1.2. Uzņēmējdarbības vienības piemēro kokmateriālu izsekojamības sistēmu un darbojas, nepārsniedzot atļauto ražošanas apjomu || Izejvielu izmantojuma un produkcijas izlaides uzskaites lapas || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Rūpniecības ministra noteikumi 41/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P35/2008 Produkcijas izlaides pārskati attiecībā uz apstrādātiem izstrādājumiem Vienības produkcija nepārsniedz atļauto ražošanas jaudu Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || 2.1.3. Ražošanas process, kas notiek sadarbībā ar citu pusi (citu rūpniecības uzņēmumu vai amatniekiem/ģimenes uzņēmumiem), nodrošina kokmateriālu izsekojamību || Ar citu pusi noslēgts sadarbības līgums vai pakalpojumu līgums par izstrādājumu apstrādi vai pārstrādi || Tirdzniecības ministra noteikumi 37/M-DAG/PER/9/2007 Likums 6/1983 Mežsaimniecības ministra noteikumi P35/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P16/2007 Tirdzniecības ministra noteikumi 39/M-DAG/PER/12/2011 Rūpniecības ministra noteikumi 41/M-IND/PER/6/2008 Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Sadarbības pusei ir derīgas atļaujas, kā noteikts saskaņā ar 1. principu Saražoto izstrādājumu nošķiršana/atdalīšana || || || Dokumenti par izejvielām, procesiem, produkciju un, attiecīgā gadījumā, eksportu, ja eksportu veic ar tādas uzņēmējdarbības vienības/ cita uzņēmuma starpniecību, ar kuru ir noslēgta sadarbības vienošanās Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi P3. Apstrādāto kokmateriālu tirdzniecības vai īpašnieka maiņas likumīgums || K3.1. Starpsalu pārvadājumi un tirdzniecība atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem || 3.1.1. Uzņēmējdarbības vienība, kas nosūta apstrādātus koka izstrādājumus starp salām, ir reģistrēts starpsalu kokmateriālu tirgotājs (PKAPT) || PKAPT dokumenti || Rūpniecības un tirdzniecības ministra noteikumi 68/MPP/Kep/2/2003 Mežsaimniecības ministra, satiksmes ministra un rūpniecības un tirdzniecības ministra kopējie noteikumi 22/2003 PKAPT ziņojuma dokumenti || || 3.1.2. Apstrādāto kokmateriālu transportēšanai izmanto Indonēzijas karoga kuģi, kuram ir derīga darbības atļauja || Dokumenti, kas apliecina kuģa identitāti. Reģistrācijas dokumenti, kas apliecina kuģa identitāti, un derīga atļauja || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Mežsaimniecības ministra noteikumi P30/2012 Satiksmes ministra noteikumi KM71/2005 || || || Kuģa identitāte atbilst identitātei, kas norādīta apaļkoku vai kokmateriālu transporta dokumentos Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || || || || Mežsaimniecības ministra, satiksmes ministra un rūpniecības un tirdzniecības ministra kopējie noteikumi 22/2003 || || 3.1.3. Reģistrēti starpsalu kokmateriālu tirgotāji (PKAPT) var pierādīt, ka transportētie kokmateriāli ir no likumīgiem avotiem || Apaļkoku vai kokmateriālu transporta dokumenti || Mežsaimniecības ministra noteikumi P55/2006 Mežsaimniecības ministra noteikumi P30/2012 Mežsaimniecības ministra, satiksmes ministra un rūpniecības un tirdzniecības ministra kopējie noteikumi 22/2003 Uz apaļkokiem ir kokmateriālu administrēšanas marķējums/svītrkods (PUHH) Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi || K3.2. Eksportam paredzēto apstrādāto kokmateriālu krava atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem || 3.2.1. Eksportam paredzēto apstrādāto kokmateriālu kravai ir pievienoti eksporta paziņojuma (PEB) dokumenti || PEB || Likums 17/2006 (muita) Finanšu ministra noteikumi 223/PMK.011/2008 Muitas ģenerāldirektorāta noteikumi P-40/BC/2008 Muitas ģenerāldirektorāta noteikumi P-06/BC/2009 Tirdzniecības ministra noteikumi P64/2012 Prezidenta dekrēts 43/1978 Mežsaimniecības ministra noteikumi 447/2003 Iepakojumu saraksts Rēķins B/L (kravas zīme) Eksporta licences dokumenti (V-Legal) Tehniskās pārbaudes rezultāti (vērtētāja ziņojums) attiecībā uz izstrādājumiem, kuriem tehniskā pārbaude ir obligāta || || || Attiecīgā gadījumā – apliecinājums par izvedmuitas samaksu Citi attiecīgie dokumenti (tostarp CITES atļaujas) attiecībā uz koku sugām, kuru tirdzniecība ir ierobežota Principi || Kritēriji || Rādītāji || Kontroldokumenti || Saistītie noteikumi P4. Darba noteikumu izpilde, ciktāl tas attiecas uz apstrādes vai pārstrādes rūpniecību || K.4.1. Darba drošības un veselības (OSH) prasību ievērošana || 4.1.1. Ir izveidotas un tiek īstenotas OSH procedūras || OSH procedūru īstenošana || Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 01/1978 Mežsaimniecības ministra noteikumi P12/2009 OSH aprīkojums, piemēram, viegli ugunsdzēšamie aparāti, individuālie aizsardzības līdzekļi un evakuācijas ceļi Darba negadījumu reģistrs K.4.2. Strādnieku tiesību ievērošana || 4.2.1. Strādnieku apvienošanās brīvība || Arodbiedrība vai uzņēmuma politika, kas ļauj darbiniekiem/strādniekiem dibināt arodbiedrību vai iesaistīties arodbiedrības aktivitātēs || Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2001 4.2.2. Darba koplīgums vai uzņēmuma politika darba tiesību jomā || Darba koplīgums vai dokumenti par uzņēmuma politiku darba tiesību jomā || Likums 13/2013 Darbaspēka un transmigrācijas ministra noteikumi 16/2011 || || 4.2.3. Uzņēmums nenodarbina nepilngadīgas personas || Nav nepilngadīgu strādnieku || Likums 13/2003 Likums 23/2003 Likums 20/2009 III PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ FLEGT LICENCI SAŅĒMUŠU INDONĒZIJAS KOKA IZSTRĀDĀJUMU LAIŠANU BRĪVĀ APGROZĪBĀ SAVIENĪBĀ 1. Licences iesniegšana 1.1. Licenci iesniedz kompetentajai iestādei Savienības dalībvalstī, kurā laišanai brīvā apgrozībā tiek deklarēta krava, par ko ir izdota minētā licence. Licenci var iesniegt elektroniski vai citā operatīvā veidā. 1.2. Licenci atzīst par derīgu, ja tā atbilst visām IV pielikumā minētajām prasībām un papildu pārbaudes atbilstīgi šā pielikuma 3., 4. un 5. iedaļai netiek uzskatītas par vajadzīgām. 1.3. Licenci var iesniegt pirms tās kravas ierašanās, par kuru tā izdota. 2. Licences atzīšana 2.1. Licence, kas neatbilst IV pielikumā noteiktajām prasībām un specifikācijām, ir nederīga. 2.2. Dzēsumus vai labojumus licencē atzīst tikai tad, ja šādus dzēsumus vai labojumus ir apstiprinājusi licenču izdevēja iestāde. 2.3. Licenci uzskata par spēkā neesošu, ja to iesniedz kompetentajai iestādei pēc licencē norādītā derīguma termiņa beigām. Licences derīguma termiņa pagarinājums netiek atzīts, ja vien šādu pagarinājumu nav apstiprinājusi licenču izdevēja iestāde. 2.4. Licences dublikāts vai aizstājēja licence netiek atzīta par derīgu, ja vien to nav izdevusi un apstiprinājusi licenču izdevēja iestāde. 2.5. Ja ir vajadzīga turpmāka informācija par licenci vai par kravu saskaņā ar šo pielikumu, licenci atzīst par derīgu tikai pēc tam, kad ir saņemta prasītā informācija. 2.6. Ja to koka izstrādājumu tilpums vai svars, kas veido laišanai brīvā apgrozībā uzrādīto kravu, no attiecīgajā licencē norādītā tilpuma vai svara atšķiras ne vairāk kā par desmit procentiem, uzskata, ka krava tilpuma vai svara ziņā atbilst licencē sniegtajai informācijai. 2.7. Tiklīdz licence ir atzīta par derīgu, kompetentā iestāde saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un procedūrām par to informē muitas dienestus. 3. Licences derīguma un autentiskuma pārbaude 3.1. Ja rodas šaubas par licences, tās dublikāta vai aizstājējas licences derīgumu vai autentiskumu, kompetentā iestāde var pieprasīt papildu informāciju no Licenču informācijas nodaļas. 3.2. Licenču informācijas nodaļa var lūgt, lai kompetentā iestāde nosūta attiecīgās licences kopiju. 3.3. Ja nepieciešams, licenču izdevēja iestāde atsauc licenci un izdod koriģētu eksemplāru, uz kura izdara ar zīmogu autentificētu atzīmi “Dublikāts”, un nosūta to kompetentajai iestādei. 3.4. Ja kompetentā iestāde divdesmit vienas kalendāra dienas laikā pēc papildu informācijas pieprasījuma nav saņēmusi atbildi no Licenču informācijas nodaļas, kā minēts šā pielikuma 3.1. iedaļā, kompetentā iestāde licenci neatzīst un rīkojas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un procedūrām. 3.5. Ja licences derīgums tiek apstiprināts, Licenču informācijas nodaļa nekavējoties informē kompetento iestādi, vēlams, elektroniski. Uz atpakaļ nosūtītajiem eksemplāriem izdara ar zīmogu autentificētu atzīmi “Apstiprināts [datums]”. 3.6. Ja no saņemtās papildu informācijas un turpmākas izmeklēšanas izriet, ka licence nav derīga vai autentiska, kompetentā iestāde licenci neatzīst un rīkojas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un procedūrām. 4. Pārbaude par kravas atbilstību licencē sniegtajai informācijai 4.1. Ja kompetentās iestādes uzskata par vajadzīgu veikt kravas turpmāku pārbaudi, pirms tās izlemj, vai licence ir atzīstama par derīgu, tās var veikt pārbaudes, lai konstatētu, vai attiecīgā krava atbilst licencē sniegtajai informācijai un/vai licenču izdevējas iestādes veiktajiem ierakstiem par attiecīgo licenci. 4.2. Ja rodas šaubas par kravas atbilstību licencē sniegtajai informācijai, attiecīgā kompetentā iestāde var lūgt Licenču informācijas nodaļu sniegt papildu skaidrojumus. 4.3. Licenču informācijas nodaļa var pieprasīt kompetentajai iestādei nosūtīt attiecīgās licences kopiju vai aizstājēju licenci. 4.4. Ja nepieciešams, licenču izdevēja iestāde atsauc licenci un izdod koriģētu eksemplāru, uz kura jāizdara ar zīmogu autentificēta atzīme “Dublikāts” un kurš jānosūta kompetentajai iestādei. 4.5. Ja kompetentā iestāde divdesmit vienas kalendāra dienas laikā pēc papildu skaidrojuma pieprasījuma nav saņēmusi atbildi, kā minēts 4.2. iedaļā, kompetentā iestāde licenci neatzīst un rīkojas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un procedūrām. 4.6. Ja pēc papildu informācijas saņemšanas un turpmākas izmeklēšanas tiek konstatēts, ka attiecīgā krava neatbilst licencē sniegtajai informācijai un/vai licenču izdevējas iestādes veiktajiem ierakstiem par attiecīgo licenci, kompetentā iestāde licenci neatzīst un rīkojas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un procedūrām. 5. Citi jautājumi 5.1. Pārbaudes laikā radušās izmaksas sedz importētājs, izņemot gadījumus, kad attiecīgo Savienības dalībvalstu piemērojamajos tiesību aktos un procedūrās ir noteikts citādi. 5.2. Ja saistībā ar licenču pārbaudi rodas neatrisināmas domstarpības vai grūtības, jautājumu var nodot izskatīšanai Apvienotajā īstenošanas komitejā. 6. ES muitas deklarācija 6.1. Tās licences numuru, kas izdota koka izstrādājumiem, par kuriem sagatavo muitas deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, norāda deklarēšanai izmantotā Vienotā administratīvā dokumenta 44. ailē. 6.2. Ja muitas deklarāciju sagatavo elektroniski, atsauci norāda attiecīgajā ailē. 7. Laišana brīvā apgrozībā 7.1. Koka izstrādājumu sūtījumus laiž brīvā apgrozībā tikai tad, kad ir pilnībā pabeigta 2.7. iedaļā izklāstītā procedūra. IV PIELIKUMS PRASĪBAS UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS ATIECĪBĀ UZ FLEGT LICENCĒM 1. Vispārīgās prasības attiecībā uz FLEGT licencēm 1.1. FLEGT licenci var izdot papīra vai elektroniskā formā. 1.2. Gan papīra, gan elektroniskajās licencēs sniedz 1. papildinājumā minēto informāciju saskaņā ar 2. papildinājumā izklāstītajiem norādījumiem. 1.3. FLEGT licences numurē tā, lai Puses varētu atšķirt FLEGT licenci, kas izdota par Savienības tirgum paredzētām kravām, un V-legal dokumentu, kas izdots par kravām, kuras paredzētas tirgiem ārpus Savienības. 1.4. FLEGT licence ir derīga no tās izdošanas dienas. 1.5. FLEGT licences derīguma termiņš nepārsniedz četrus mēnešus. Licencē norāda derīguma termiņa beigu datumu. 1.6. Pēc derīguma termiņa beigām FLEGT licenci uzskata par spēkā neesošu. Force majeure vai citu pamatotu iemeslu gadījumā, kurus licences turētājs nevar ietekmēt, licenču izdevēja iestāde var pagarināt derīguma termiņu vēl par diviem mēnešiem. Termiņa pagarināšanas gadījumā licenču izdevēja iestāde ieraksta un validē jauno derīguma termiņu. 1.7. FLEGT licenci uzskata par spēkā neesošu un nodod atpakaļ licenču izdevējai iestādei, ja koka izstrādājumi, par kuriem minētā licence izdota, pirms nonākšanas Savienībā ir pazuduši vai iznīcināti. 2. Tehniskās specifikācijas attiecībā uz FLEGT licencēm papīra formā 2.1. Papīra licences atbilst formātam, kas norādīts 1. papildinājumā. 2.2. Izmanto A4 formāta papīru. Papīrā jābūt iestrādātām ūdenszīmēm, kurās attēlots logotips, kura reljefs iespiedums papīrā papildina zīmogu. 2.3. FLEGT licenci aizpilda mašīnrakstā vai datorrakstā. Ja nepieciešams, to var aizpildīt ar roku. 2.4. Licenču izdevējas iestādes zīmogus uzliek, izmantojot spiedogu. Tomēr licenču izdevējas iestādes zīmogu var aizstāt ar reljefu iespiedumu vai perforāciju. 2.5. Licenču izdevēja iestāde izmanto pret viltojumiem drošu metodi, lai atļauto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai norāžu iestarpināšana. 2.6. Veidlapā nedrīkst būt ne dzēsumi, ne labojumi, ja vien licenču izdevēja iestāde šādus dzēsumus vai labojumus nav apstiprinājusi ar zīmogu un parakstu. 2.7. FLEGT licenci izdrukā un aizpilda angļu valodā. 3. FLEGT licences eksemplāri 3.1. FLEGT licenci sagatavo šādos septiņos eksemplāros: i) “Oriģināls”, ko patur kompetentā iestāde, sagatavots uz balta papīra; ii) “Galamērķa muitas eksemplārs” uz dzeltena papīra; iii) “Importētāja eksemplārs” uz balta papīra; iv) “Licenču izdevējas iestādes eksemplārs” uz balta papīra; v) “Licences turētāja eksemplārs” uz balta papīra; vi) “Licenču informācijas nodaļas eksemplārs” uz balta papīra; vii) “Indonēzijas muitas eksemplārs” uz balta papīra. 3.2. Eksemplārus, uz kuriem ir norāde “Oriģināls”, “Galamērķa muitas eksemplārs” un “Importētāja eksemplārs”, izsniedz licences turētājam, kurš tos nosūta importētājam. Importētājs oriģinālu iesniedz kompetentajai iestādei un attiecīgo eksemplāru – muitas iestādei Savienības dalībvalstī, kurā laišanai brīvā apgrozībā tiek deklarēta krava, par ko ir izdota minētā licence. Trešo eksemplāru, uz kura ir norāde “Importētāja eksemplārs”, importētājs patur savām uzskaites vajadzībām. 3.3. Ceturto eksemplāru, uz kura ir norāde “Licenču izdevējas iestādes eksemplārs”, patur licenču izdevēja iestāde savām uzskaites vajadzībām un iespējamai vēlākai izdoto licenču pārbaudei. 3.4. Piekto eksemplāru, uz kura ir norāde “Licences turētāja eksemplārs”, izsniedz licences turētājam tā uzskaites vajadzībām. 3.5. Sesto eksemplāru, uz kura ir norāde “Licenču informācijas nodaļas eksemplārs”, izsniedz Licenču informācijas nodaļai tās uzskaites vajadzībām. 3.6. Septīto eksemplāru, uz kura ir norāde “Indonēzijas muitas eksemplārs”, izsniedz Indonēzijas muitas iestādei eksporta vajadzībām. 4. Pazaudēta, nozagta vai iznīcināta FLEGT licence 4.1. Ja ir pazaudēts, nozagts vai iznīcināts eksemplārs ar norādi “Oriģināls” vai eksemplārs ar norādi “Galamērķa muitas eksemplārs”, vai abi minētie eksemplāri, licences turētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis var iesniegt licenču izdevējai iestādei pieteikumu aizstājējas licences saņemšanai. Kopā ar pieteikumu licences turētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis iesniedz skaidrojumu par oriģināla un/vai otrā eksemplāra nozaudēšanu. 4.2. Ja licenču izdevēju iestādi skaidrojums apmierina, tā piecu darbdienu laikā no licences turētāja pieprasījuma saņemšanas izdod aizstājēju licenci. 4.3. Aizstājējā licencē ir informācija un ieraksti, kas bija iekļauti licencē, kuru tā aizstāj, tostarp licences numurs, un atzīme “Aizstājēja licence”. 4.4. Ja nozaudētā vai nozagtā licence tiek atgūta, to neizmanto un nodod atpakaļ licenču izdevējai iestādei. 5. Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektroniskajām FLEGT licencēm 5.1. FLEGT licenci var izdot un apstrādāt, izmantojot elektroniskas sistēmas. 5.2. Savienības dalībvalstīs, kas nav pievienojušās elektroniskajai sistēmai, izdod licences papīra formā. PAPILDINĀJUMI 1. Licences veidlapa 2. Norādījumi 1. papildinājums – Licences veidlapa 2. papildinājums – Norādījumi Vispārīgi norādījumi – Licenci aizpilda ar drukātiem burtiem. – ISO kods, ja tāds norādīts, ir valstij piešķirtais starptautiskais standarta divburtu kods. – 2. aili izmanto tikai Indonēzijas iestādes. – A un B sadaļu aizpilda tikai FLEGT licencēm, kas paredzētas ES A sadaļa || Galamērķis || Ieraksta “Eiropas Savienība”, ja licence attiecas uz kravu, kuras galamērķis ir Eiropas Savienība B sadaļa || FLEGT licence || Ieraksta “FLEGT”, ja licence attiecas uz kravu, kuras galamērķis ir Eiropas Savienība || || 1. aile || Izdevēja iestāde || Norāda licenču izdevējas iestādes nosaukumu, adresi un reģistrācijas numuru 2. aile || Informācija Indonēzijas iestāžu vajadzībām || Norāda importētāja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, kravas kopējo vērtību (USD), kā arī galamērķa valsts un, attiecīgā gadījumā, tranzītvalsts nosaukumu un ISO divburtu kodu 3. aile || V-Legal dokumenta/ licences numurs || Norāda izdevējas iestādes piešķirto numuru 4. aile || Derīguma termiņš || Norāda licences derīguma termiņu 5. aile || Eksportētājvalsts || Norāda partnervalsti, no kuras koka izstrādājumi eksportēti uz ES 6. aile || ISO kods || Norāda 5. ailē minētās partnervalsts ISO divburtu kodu 7. aile || Transporta veids || Norāda transporta veidu eksportēšanas vietā 8. aile || Licences turētājs || Norāda eksportētāja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, tostarp reģistrētā eksportētāja ETPIK un nodokļa maksātāja reģistrācijas numuru 9. aile || Komercapraksts || Iekļauj koka izstrādājumu komercaprakstu. Aprakstam jābūt pietiekami sīkam, lai būtu iespējama klasificēšana harmonizētajā sistēmā 10. aile || HS kods || “Oriģinālā”, “Galamērķa muitas eksemplārā” un “Importētāja eksemplārā” norāda preču četrciparu vai sešciparu kodu, kas noteikts atbilstīgi Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajai sistēmai. Eksemplāros, kas paredzēti izmantošanai Indonēzijā (iv)–vii) eksemplārs, kā norādīts IV pielikuma 3.1. punktā) norāda preču desmitciparu kodu saskaņā ar Indonēzijas muitas tarifu grāmatu 11. aile || Vispārpieņemtie un zinātniskie nosaukumi || Norāda izstrādājuma ražošanā izmantotās koku sugas vispārpieņemto un zinātnisko nosaukumu. Ja kompozītmateriālu izstrādājuma ražošanā izmantota vairāku sugu koksne, katru sugu norāda atsevišķā rindā. Var neaizpildīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai tā sastāvdaļa satur vairāku sugu koksni, taču to identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, skaidu plātne) 12. aile || Ieguves valstis || Norāda valstis, kurās iegūta 10. ailē minēto sugu koksne. Attiecībā uz kompozītmateriālu izstrādājumiem norāda visas izmantotās koksnes izcelsmes valstis. Var neaizpildīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai tā sastāvdaļa satur vairāku sugu koksni, taču to identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, skaidu plātne) 13. aile || ISO kodi || Norāda 12. ailē minēto valstu ISO kodu. Var neaizpildīt, ja kompozītmateriālu izstrādājums vai tā sastāvdaļa satur vairāku sugu koksni, taču to identifikācija vairs nav iespējama (piemēram, skaidu plātne) 14. aile || Tilpums (m3) || Norāda kopējo tilpumu kubikmetros. Var neaizpildīt, ja vien nav atstāta neaizpildīta arī 15. ailē prasītā informācija 15. aile || Tīrsvars (kg) || Norāda kravas kopējo svaru kilogramos uzmērīšanas laikā. Kopējais svars ir koka izstrādājumu neto masa, kurā nav iekļauts konteinera vai iepakojuma svars (izņemot balstus, starplikas, uzlīmes u. c.) 16. aile || Vienību skaits || Norāda vienību skaitu, ja tas ir optimālākais veids izstrādājuma daudzuma norādīšanai. Var neaizpildīt 17. aile || Atšķirības zīmes || Norāda svītrkodu un, attiecīgā gadījumā, atšķirības zīmes, piemēram, partijas numuru, pavadzīmes numuru. Var neaizpildīt 18. aile || Izdevējas iestādes paraksts un zīmogs || Ailē ir pilnvarotas amatpersonas paraksts un licenču izdevējas iestādes oficiālā zīmoga nospiedums. Norāda arī parakstītāja vārdu un uzvārdu, kā arī vietu un datumu V PIELIKUMS INDONĒZIJAS KOKMATERIĀLU LIKUMĪGUMA NODROŠINĀŠANAS SISTĒMA 1. Ievads Mērķis: nodrošināt apliecinājumu, ka apaļkoku un koka izstrādājumu ieguve, transportēšana, apstrāde, pārstrāde un pārdošana atbilst attiecīgajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Būdama nelikumīgas mežizstrādes un nelegāli iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecības apkarošanas priekšpulkā, Indonēzija 2001. gada septembrī Bali uzņēma Austrumāzijas ministru konferenci par meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību (FLEG), kurā tika sagatavota Deklarācija par meža tiesību aktu ieviešanu un pārvaldību (Bali deklarācija). Kopš tā laika Indonēzija ir saglabājusi vadošo lomu starptautiskajā sadarbībā nelikumīgas mežizstrādes un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanā. Kā viens no starptautiskajiem centieniem šo jautājumu risināšanā jāmin tas, ka arvien lielāks skaits patērētājvalstu ir apņēmušās veikt pasākumus, lai savos tirgos nepieļautu tirdzniecību ar nelikumīgiem kokmateriāliem, savukārt ražotājvalstis ir apņēmušās izveidot mehānismu, kas nodrošina to koka izstrādājumu likumīgumu. Ir svarīgi ieviest uzticamu sistēmu, lai garantētu kokmateriālu un koka izstrādājumu ieguves, transportēšanas, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības likumīgumu. Indonēzijas kokmateriālu likumīguma nodrošināšanas sistēma (TLAS) sniedz apliecinājumu, ka Indonēzijā saražotie un apstrādātie kokmateriāli un koka izstrādājumi nāk no likumīgiem avotiem un pilnībā atbilst attiecīgajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, jo to pārbauda neatkarīga revīzija un uzrauga pilsoniskā sabiedrība. 1.1. Indonēzijas normatīvie un administratīvie akti, kas veido TLAS pamatu Lai uzlabotu pārvaldību meža nozarē, apturētu nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistīto kokmateriālu tirdzniecību un nodrošinātu Indonēzijas koka izstrādājumu uzticamību un uzlabotu to tēlu, ar Indonēzijas noteikumiem “Standarti un vadlīnijas attiecībā uz ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas efektivitātes novērtēšanu un kokmateriālu likumīguma pārbaudi valsts un privātajos mežos” (Mežsaimniecības ministra noteikumi P.38/Menhut-II/2009) ir izveidota TLAS, kā arī ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas (SFM) shēma. TLAS ir turpmāk norādītie elementi: 1) likumīguma standarti; 2) piegādes ķēdes kontrole; 3) pārbaudes procedūras; 4) licenču izdošanas shēma; 5) uzraudzība. TLAS ir pamatsistēma, ko izmanto, lai apliecinātu to kokmateriālu un koka izstrādājumu likumīgumu, kuri saražoti Indonēzijā un paredzēti eksportam uz Savienību un citiem tirgiem. 1.2. TLAS izveide – process, kurā piedalās daudzas ieinteresētās personas Kopš 2003. gada plašs Indonēzijas mežsaimniecībā ieinteresēto personu loks ir aktīvi iesaistījies TLAS izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, tādējādi panākot labāku procesa pārskatāmību, pārredzamību un ticamību. 2009. gadā procesā, kurā piedalās daudzas ieinteresētās personas, tika izstrādāti Mežsaimniecības ministra noteikumi P.38/Menhut-II/2009, kam sekoja Meža izmantošanas ģenerāldirektorāta tehniskās vadlīnijas Nr. 6/VI-SET/2009 un Nr. 02/VI-BPPHH/2010. 2. TLAS darbības joma Indonēzijas meža resursus var vispārīgi iedalīt divos īpašuma veidos: valsts meži un privātie meži/zemes. Valsts meži sastāv no saimnieciskajiem mežiem, kuros notiek ilgtermiņā stabila kokmateriālu ieguve saskaņā ar vairākiem atļauju veidiem, un meža teritorijām, kuras var pārveidot izmantošanai ar mežsaimniecību nesaistītām vajadzībām, piemēram, apdzīvotu vietu vai plantāciju ierīkošanai. TLAS piemērošana valsts mežos un privātajos mežos/zemēs ir aprakstīta II pielikumā. TLAS aptver kokmateriālus un koka izstrādājumus, kas iegūti saskaņā ar visiem atļauju veidiem, kā arī darbības, kuras veic visi kokmateriālu tirgotāji, koksnes apstrādes un pārstrādes uzņēmumi un eksportētāji. TLAS ir noteikta prasība, ka importētie kokmateriāli un koka izstrādājumi ir jāatmuito un tiem jāatbilst Indonēzijas importa noteikumiem. Importētiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem jābūt pievienotiem dokumentiem, kas apliecina kokmateriālu likumīgumu ieguves valstī. Importētie kokmateriāli un koka izstrādājumi ir jāiekļauj kontrolētā piegādes ķēdē, kas atbilst Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Indonēzija sniedz norādījumus, kā īstenot iepriekšminēto. Daži koka izstrādājumi var saturēt otrreizējas izejvielas. Indonēzija sniedz norādījumus, kā TLAS tiks izskatīta otrreizējo izejvielu izmantošana. Konfiscēti kokmateriāli netiek iekļauti TLAS, un tāpēc par tiem nevar izdot FLEGT licenci. TLAS aptver koka izstrādājumus, kas paredzēti vietējiem un starptautiskiem tirgiem. Pārbauda visu Indonēzijas ražotāju, apstrādes un pārstrādes uzņēmumu un tirgotāju (saimnieciskās darbības veicēju) darbības likumīgumu, arī to, kuri apgādā vietējo tirgu. 2.1. TLAS likumīguma standarti TLAS ir pieci kokmateriālu likumīguma standarti. Šie standarti un to pārbaudes vadlīnijas ir noteiktas II pielikumā. TLAS ietver arī “Standartus un vadlīnijas par ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas (SFM) efektivitātes novērtēšanu”. Ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas novērtēšanā, kurā izmanto SFM standartu, pārbauda arī to, vai revidējamais ievēro attiecīgos likumīguma kritērijus. SFM sertificētas organizācijas, kas darbojas saimnieciskā meža zonās valstij piederošās zemēs (pastāvīgas meža platības), ievēro gan attiecīgos likumīguma, gan SFM standartus. 3. Kokmateriālu piegādes ķēdes kontrole Atļaujas turētājs (ja piešķirtas koncesijas) vai zemes īpašnieks (ja tā ir privātā zeme), vai uzņēmums (ja tie ir tirgotāji, apstrādes un pārstrādes uzņēmumi un eksportētāji) pierāda, ka ikviens posms to piegādes ķēdē tiek kontrolēts un dokumentēts, kā noteikts Mežsaimniecības ministra noteikumos P.55/Menhut-II/2006 un P.30/Menhut-II/2012 (turpmāk “noteikumi”). Šajos noteikumos prasīts, lai provinces un rajona mežniecības amatpersonas katrā piegādes ķēdes posmā veiktu pārbaudes uz vietas un apstiprinātu dokumentus, kurus iesnieguši atļaujas turētāji, zemes īpašnieki vai apstrādes un pārstrādes uzņēmumi. Operatīvās kontroles katrā piegādes ķēdes posmā ir apkopotas 1. diagrammā; norādījumi attiecībā uz importu tiek izstrādāti. Visiem sūtījumiem piegādes ķēdē jābūt pievienotiem attiecīgajiem transporta dokumentiem. Uzņēmumiem jāpiemēro atbilstošas sistēmas, lai pārbaudītas izcelsmes kokmateriālus un koka izstrādājumus nošķirtu no kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas iegūti no citiem avotiem, un jākārto uzskaite, kurā abi izcelsmes veidi tiek nodalīti. Uzņēmumiem katrā piegādes ķēdes posmā ir jāreģistrē, vai attiecīgais kokmateriālu vai koka izstrādājumu sūtījums ir pārbaudīts, izmantojot TLAS. Saimnieciskās darbības veicējiem piegādes ķēdē ir noteikta prasība kārtot uzskaiti par saņemtajiem, uzglabātajiem, apstrādātajiem un piegādātajiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, lai būtu iespējams veikt kvantitatīvo datu secīgu salīdzināšanu starp piegādes ķēdes posmiem un viena posma robežās. Šādus datus dara pieejamus provinces un rajona mežniecības amatpersonām, lai tās veiktu salīdzinošās pārbaudes. Galvenās darbības un procedūras, ieskaitot salīdzināšanu, katrā piegādes ķēdes posmā ir sīkāk izskaidrotas šā pielikuma papildinājumā. 1. diagramma. Piegādes ķēdes kontrole un galvenie dokumenti, kas vajadzīgi katrā piegādes ķēdes posmā. 4. Likumīguma pārbaudes un eksporta licenču izdošanas institucionālā struktūra 4.1. Ievads Indonēzijas TLAS pamatojas uz pieeju, kura pazīstama kā “licenču izdošana saimnieciskās darbības veicējam” un kurai ir daudz kopīgu iezīmju ar produktu vai meža apsaimniekošanas sertifikācijas sistēmām. Indonēzijas Mežsaimniecības ministrija ieceļ vairākas atbilstības novērtēšanas struktūras (LP un LV), kuras tā pilnvaro pārbaudīt kokmateriālu ražotāju, tirgotāju, apstrādes un pārstrādes uzņēmumu un eksportētāju (turpmāk “saimnieciskās darbības veicēji”) darbību likumīgumu. Indonēzijas Valsts akreditācijas struktūra (KAN) akreditē atbilstības novērtēšanas struktūras (CAB). Ar CAB līgumu slēdz saimnieciskās darbības veicēji, kuri vēlas, lai viņu darbības tiktu sertificētas kā likumīgas, un tām jādarbojas saskaņā ar attiecīgajām ISO vadlīnijām. Par revīzijas rezultātiem tās ziņo revidējamajam un Mežsaimniecības ministrijai. CAB pārbauda, vai revidējamais darbojas saskaņā ar Indonēzijas likumīguma definīciju, kas iekļauta II pielikumā, tostarp veic kontroles, kuru mērķis ir nepieļaut nezināmas izcelsmes kokmateriālu nonākšanu piegādes ķēdē. Ja konstatē, ka revidējamais ievēro noteikumus, tiek izdots likumīguma sertifikāts, kura derīguma termiņš ir 3 (trīs) gadi. LV darbojas arī kā eksporta licenču izdevējas iestādes un pārbauda verificēto eksportētāju piegādes ķēdes kontroles sistēmas. Ja tās atbilst noteikumiem, tiek izdotas eksporta licences V-Legal dokumentu formā. Tas nozīmē, ka eksports bez eksporta atļaujas ir aizliegts. Indonēzija ir ieviesusi noteikumu, kas ļauj pilsoniskās sabiedrības grupām izteikt iebildumus pret saimnieciskās darbības veicēja likumīguma pārbaudi, ko veikusi CAB, vai darbību laikā atklātu nelikumību gadījumā. Ja ir radušās sūdzības par atbilstības novērtēšanas struktūras darbībām, pilsoniskās sabiedrības grupas var iesniegt sūdzības KAN. 2. diagrammā ir attēlota saikne starp dažādām struktūrām, kas iesaistītas TLAS īstenošanā. 4.2. Atbilstības novērtēšanas struktūras Atbilstības novērtēšanas struktūras ieņem nozīmīgu vietu Indonēzijas sistēmā. Ar tām slēdz līgumus par atsevišķu uzņēmumu ražošanas, apstrādes, pārstrādes un tirdzniecības darbību likumīguma pārbaudi piegādes ķēdē, arī par piegādes ķēdes integritātes pārbaudi. LV izdod arī V-Legal dokumentus atsevišķām eksportējamo kokmateriālu kravām. Ir divu veidu CAB: i) novērtēšanas struktūras (Lembaga Penilai/LP), kas veic meža apsaimniekošanas vienību (FMU) darbības revīziju, izmantojot ilgtspējas standartu, un ii) pārbaudes struktūras (Lembaga Verifikasi/LV), kas veic FMU un uz koksnes resursiem balstītu rūpniecības uzņēmumu revīziju, izmantojot likumīguma standartus. Lai nodrošinātu to, ka minētās revīzijas, kurās pārbauda II pielikumā izklāstīto likumīguma standartu ievērošanu, notiek visaugstākajā kvalitātē, LP un LV tiek prasīts izstrādāt vajadzīgās vadības sistēmas, kas attiecas uz kompetenci, konsekvenci, objektivitāti, pārredzamību, un novērtēšanas procesa prasības, kas izklāstītas ISO/IEC 17021 (SFM standarts, ko piemēro LP) un/vai ISO/IEC Rokasgrāmatu 65 (Likumīguma standarti, ko piemēro LV). Šīs prasības ir norādītas TLAS vadlīnijās. LV var darboties arī kā licenču izdevējas iestādes. Šajā gadījumā LV izdod eksporta licences, kas attiecas uz koka izstrādājumiem, kuri paredzēti starptautiskiem tirgiem. Attiecībā uz ārpussavienības tirgiem licenču izdevējas iestādes izdod V-Legal dokumentus, un attiecībā uz Savienības tirgu tiek izdotas FLEGT licences saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajām prasībām. Indonēzija izstrādā detalizētas procedūras V-Legal dokumenta vai FLEGT licences izdošanai eksporta sūtījumiem. Revidējamie slēdz līgumus ar LV, lai tās veiktu likumīguma revīzijas un izdotu TLAS likumīguma sertifikātus un V-Legal dokumentu vai FLEGT licences eksportam uz starptautiskiem tirgiem. LP veic kokmateriālu ražošanas koncesiju revīziju, izmantojot SFM standartu. LP neizdod eksporta licences. 4.3. Akreditācijas struktūra Indonēzijas Valsts akreditācijas struktūra (Komite Akreditasi Nasional, KAN) ir atbildīga par CAB akreditēšanu. Ja rodas problēmas ar LP vai LV, sūdzības var iesniegt KAN. 2009. gada 14. jūlijā KAN parakstīja Saprašanās memorandu ar Mežsaimniecības ministriju par akreditācijas pakalpojumu sniegšanu TLAS vajadzībām. KAN ir neatkarīga akreditācijas struktūra, kas izveidota ar Valdības noteikumiem (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 par Valsts standartizāciju un Prezidenta dekrētu (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 par Valsts akreditācijas komiteju. KAN darbojas saskaņā ar ISO/IEC 17011 (Vispārējās prasības akreditācijas institūcijām, kuras akreditē atbilstības novērtēšanas institūcijas). Tā ir izstrādājusi iekšējus TLAS atbalsta dokumentus LP (DPLS 13) un LV (DPLS 14) akreditācijai. Turklāt KAN izstrādās prasības un norādījumus attiecībā uz LV akreditāciju saistībā ar eksporta licenču izdošanu. Klusā okeāna akreditācijas kooperācija (PAC) un Starptautiskais akreditācijas forums (IAF) ir starptautiski atzinuši KAN, lai tā akreditētu sertifikācijas struktūras, kas veic kvalitātes vadības sistēmu, vides pārvaldības sistēmu un produktu sertifikāciju. KAN ir atzinušas arī Āzijas Klusā okeāna laboratoriju akreditācijas kooperācija (APLAC) un Starptautiskā laboratoriju akreditācijas kooperācija (ILAC). 4.4. Revidējamie Revidējamie ir saimnieciskās darbības veicēji, kuriem veic likumīguma pārbaudi. To vidū ir meža apsaimniekošanas vienības (koncesionāri vai kokmateriālu ieguves atļaujas turētāji, kopienai piešķirtas meža izmantošanas atļaujas turētāji, privātie meža/zemes īpašnieki) un kokrūpniecības uzņēmumi. Meža apsaimniekošanas vienībām un kokrūpniecības uzņēmumiem ir jāievēro piemērojamais TLAS standarts. Eksporta vajadzībām kokrūpniecības uzņēmumiem ir jāievēro prasības, kas saistītas ar eksporta licenču izdošanu. Sistēma ļauj revidējamajiem iesniegt LP vai LV pārsūdzību attiecībā uz revīzijas norisi vai rezultātiem. 4.5. Neatkarīgs uzraudzītājs Pilsoniskajai sabiedrībai ir būtiska nozīme TLAS neatkarīgajā uzraudzībā. Neatkarīgā uzraudzītāja konstatējumus var izmantot arī periodiskajā novērtēšanā, kas ir paredzēta šajā nolīgumā. Ja tiek konstatēts ar novērtēšanu saistīts pārkāpums, pilsoniskās sabiedrības sūdzības tiek iesniegtas tieši attiecīgajai LP vai LV. Ja uz sūdzībām netiek pienācīgi reaģēts, pilsoniskās sabiedrības grupas var iesniegt ziņojumu KAN. Par pārkāpumiem, kas saistīti ar akreditāciju, sūdzības iesniedz tieši KAN. Ikreiz, kad pilsoniskās sabiedrības grupas atklāj saimnieciskās darbības veicēju pārkāpumus, tās var iesniegt sūdzību attiecīgajai LP vai LV. 4.6. Valdība Mežsaimniecības ministrija reglamentē TLAS un pilnvaro akreditētās LP veikt SFM novērtējumu un LV veikt likumīguma pārbaudi un izdot V-Legal dokumentus. Turklāt Mežsaimniecības ministrijas pārziņā ir arī Licenču informācijas nodaļa (LIU), kas atbild par informācijas apmaiņu, saņem un glabā attiecīgos datus un informāciju par V-Legal dokumentu izdošanu un atbild uz kompetento iestāžu vai ieinteresēto personu jautājumiem. 5. Likumīguma pārbaude 5.1. Ievads Indonēzijas kokmateriālus uzskata par likumīgiem, ja to izcelsme un ražošanas process, kā arī sekojošās apstrādes, pārstrādes, transportēšanas un tirdzniecības darbības ir pārbaudītas un atbilst visiem piemērojamajiem Indonēzijas normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kā izklāstīts II pielikumā. LV veic atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu atbilstību. 5.2. Likumīguma pārbaudes process Saskaņā ar ISO/IEC Rokasgrāmatu 65 un TLAS vadlīnijām likumīguma pārbaudes process sastāv no šādiem elementiem. Pieteikuma iesniegšana un līguma slēgšana. Atļaujas turētājs iesniedz LV pieteikumu, kurā noteikts pārbaudes tv