EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.7.2011 
SEC(2011) 871 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
KOMISIJAS VEIKTS P ĀRSKATS PAR EUROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 
2009. GADA 18. J ŪNIJA REGULAS (EK) NR. 544/2009 
PAR VIESABON ĒŠANU PUBLISKAJOS MOBILO TELEFONSAKARU T ĪKLOS 
KOPIEN Ā DARBĪBU 
{COM(2011) 407 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 870 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentam  
KOMISIJAS VEIKTS P ĀRSKATS PAR EIROPAS PA RLAMENTA UN PADOMES 
2009. GADA 18. J ŪNIJA REGULAS (EK) NR. 544/2009  
PAR 
VIESABON ĒŠANU PUBLISKAJOS MOBILO TELEFONSAKARU T ĪKLOS 
KOPIEN Ā DARBĪBU 
1. PRIEKŠV ĒSTURE   
Šajā ietekmes nov ērtējuma ziņojumā analizēti varianti p ēc viesabon ēšanas regulas darb ības 
pārskatīšanas1. Tajā izvērtēts, vai ir nepieciešams palielin āt regulējošās intervences darb ību 
pēc tās beigšanās 2012. gada 30. j ūnijā, kā arī šādas intervences iesp ējas. 
Komisija ir uzraudz ījusi situācijas attīstību viesabon ēšanas tirg ū kopš groz ītās viesabon ēšanas 
regulas st āšanās spēkā 2009. gada 1. j ūlijā. Komisija uzs āka publisko apspriešanos 2010. gada 
8. decembr ī ar nolūku saņemt viedok ļus par viesabon ēšanas regulas p ārskatīšanu. Komisija 
2010. gada 30. j ūnijā pieņēma starpposma zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā secināts, ka regula ir 
īstenota apmierinoši, ta ču vēl nepastāv pietiekami att īstīta konkurence.  
2. PROBL ĒMAS  DEFINĪCIJA   
Pirms regul ējošās intervences viesabon ēšanas cenas bija p ārmērīgi augstas un t ās nevarēja 
attaisnot ar attiec īgajām izmaks ām, kas saist ītas ar viesabon ēšanas pakalpojumu sniegšanu. 
Pašreizējās un iepriekš ējās viesabon ēšanas regulas nol ūks bija pārmērīgo cenu likvid ēšana un 
konkurences stimul ēšana. Pēdējo gadu laik ā cenu līmenis ir samazin ājies, taču tas galvenok ārt 
ir noticis cenu reglament ēšanas dēļ, bet ne izveidojuš ās konkurences rezult ātā. Starpība starp 
vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības cenām absolūtā izteiksm ē ir palikusi nemain īga 
vai samazin ājusies nedaudz. Tas noz īmē, ka starp ība relatīvajā izteiksm ē ir palielin ājusies. 
Vidējie ES tarifi joproj ām ir ārkārtīgi tuvi cenu griestiem, kas noteikti regul ā. Šī tendence 
liecina, ka viesabon ēšanas tirgus v ēl nav konkur ētspējīgs.  
Tirgus un tehnolo ģiju attīstība 
Lai arī pastāv vairāki daļēji aizstājēji viesabon ēšanas pakalpojumiem, tie j āuzskata par 
papildinošiem , jo tie nerada konkuren ces spiedienu viesabon ēšanas tirg ū. Nevar cer ēt, ka 
jaunu tīklu (piem., LTE) att īstība, kas nodrošin ātu lielāku darbsp ēju un, iesp ējams, rad ītu 
intensīvāku datu lietošanu, samazin ās mazumtirdzniec ības cenas, ja neb ūs ieviesti konkurenci 
atbalstoši struktur āli pasākumi.  
Pamatcēloņi 
                                                 
1 OV L 171, 2007. g. 29. j ūnijs, 32. –40. lpp. 
 
LV 3   LV Vairumtirdzniec ības līmenī divpusējās sarunas starp operatoriem liel ā mērā nosaka 
datplūsmas pārraides apjoms, ko vi ens operators apmai ņā novirzīs cita operatora t īklā, radot 
ierobežojošas konkurences ietekmi. Mazumtirdzniec ības līmenī nepastāv vai ir tikai daži 
viesabonēšanas aizst ājēji. Vēl viens iemesls baž ām mazumtirdzniec ības tirgū ir ierobežot ā 
pieprasījuma elast ība viesabon ēšanas pakalpojumu komplektiem. Lietot āji neinteres ējas par 
viesabonēšanas cenu, kad p ērk mobilo pakalpojumu komplektu, kas noz īmē, ka operatori 
nekonkur ē ar šo mobilo pakalpojum u komplekta elementu. Turkl āt pastāv pārredzamības 
trūkums, jo viesabon ēšanas tarifu sal īdzināšana mobilo pakalpojum u komplektos ir sarež ģīts 
un laikietilp īgs uzdevums.  
3. VAI  ES RĪCĪBA IR PAMATOTA,  ŅEMOT  VĒRĀ SUBSIDIARIT ĀTI? 
Regulējošā intervence ES l īmenī ir nepieciešama, jo valstu regulat īvās iestādes nevar atrisin āt 
augsto cenu probl ēmu vietējā līmenī starptautisk ā viesabon ēšanas tirgus p ārrobežu rakstura 
dēļ. Tā kā dalībvalstīm nav stimula ieviest regul ējumu, kur ā ņemta vērā šī regulējuma 
iespējamā ietekme uz cit ām dalībvalstīm, ir vēlama intervence ES l īmenī, jo tajā labāk būtu 
ņemtas vērā visu ES dal ībvalstu visp ārējās intereses. Pieeja Eiropas l īmenī nepieļautu 
dalībvalstu atš ķirīgas pieejas augstu cenu probl ēmas risin āšanā, kas radītu šķēršļus iekšējā 
tirgū.  
Pamatojoties uz L īguma 114. pantu2, Eiropas likumdev ējas iestādes jau ir pie ņēmušas divas 
regulas 2007. un 2009. gad ā. Lai gan daži mobilo sakaru operatori apstr īdēja šo regulu 
juridisko pamatu, Eiropas Just īcijas tiesa ( ECJ) nesen apliecin āja Eiropas Kopienu 
dibināšanas līguma 95. panta3 piemērošanu kā derīgu juridisko pamatu 2007. gada regulai4. 
Tajā pašā lēmumā Eiropas Just īcijas tiesa ar ī izskatīja un apstiprin āja Eiropas likumdev ēju 
iestāžu darbības atbilst ību samērīguma un subsidiarit ātes principam.  
4. M ĒRĶI 
Viens no st ūrakmeņiem stratēģijā „ES 2020” ir jaun ā „Digitālā programma Eiropai”5, kurā 
noteikti vair āki „galvenie darb ības mērķi”, lai izveidotu digit ālo vienoto tirgu. M ērķis 
attiecībā uz viesabon ēšanu ir „līdz 2015. gadam pan ākt, ka atšķirība starp viesabon ēšanas un 
valsts tarifiem ir tuvu nullei”6. Šo mērķi var uzskat īt par sasniegtu, ja konkurence ļauj 
klientiem izmantot viesabon ēšanas tarifus, ka s ir tuvi konkur ētspējīga vietējā līmeņa cenām. 
Šajā kontekstā iespējams identific ēt trīs zemāk aprakstītos vispārējos politikas m ērķus. 
• Pirmais m ērķis ir saist īts ar vienota saskan īga tiesisk ā regulējuma izveidošanu, 
sekmējot iekšējā tirgus att īstību. 
• Otrais m ērķis ir saist īts ar ilgtsp ējīgas konkurences  stimulēšanu un stiprin āšanu 
digitālajā vienotajā tirgū.  
                                                 
2 Pirms tam – Eiropas Kopienu dibin āšanas līguma 95. pants 
3 Sk. jaun ā Līguma par Eiropas Savien ības darbību 114. pantu 
4 Sk. Lietu C-58/08: tiesas 2010. gada 8. j ūnija spriedums 
5 Sk. http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm 
6 Sk. „Digit ālās programmas Eiropai” 2. pielikumu 
 
LV 4   LV • Trešais visp ārējais mērķis ir veicināt iedzīvotāju ieinteres ētību jo īpaši, nodrošinot 
augsta līmeņa klientu aizsardz ību Eiropas Savien ībā. 
Ietekmes nov ērtējumā arī definēti vairāki īpašie un darb ības mērķi, kas atbalsta iepriekš 
izklāstītos vispārīgos mērķus. Politikas variantus izv ērtē pēc to spējas sasniegt šos m ērķus. 
5. POLITIKAS  VARIANTI 
Šajā ietekmes nov ērtējumā izvērtētas vairāki politikas varianti jaut ājumiem, kas izkl āstīti 
iepriekšējā sadaļā. Jāņem vērā, ka struktur ālie pasākumi paredz ēti, lai nov ērstu augsto 
viesabonēšanas tarifu pamatc ēloņus, t. i., stimul ētu lielāku konkurenci. Struktur ālie pasākumi 
var ietvert pas ākumus, lai veicin ātu ienākšanu tirg ū, vai pasākumus, kas uzlabotu klientu 
izvēles iespējas, ļaujot tiem ieg ādāties viesabon ēšanu kā atsevišķu pakalpojumu. Atseviš ķa 
cenu griestu noteikšana ne uzlabo konkurenci viesabon ēšanas tirg ū un, lai ar ī zināmu laiku 
aizsargā klientus, t ā tomēr neatrisina pamatprobl ēma, kā arī, visticam āk, tā būs jāatkārto pēc 
nākamā regulējuma perioda. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā izvērtētie politikas varianti ir 
aprakstīti zemāk.  
1. Bez regul ējuma 
2. Pašreizējās pieejas saglab āšana , piemērojot gan vairumtirdzniec ības, gan 
mazumtirdzniec ības cenu griestu reglament ēšanu, kā arī darbības jomas 
paplašināšana, mazumtirdzniec ības cenu griestos ietverot datu p ārraides 
viesabonēšanas pakalpojumus (sk. b) un c) punktus turpm āk): 
(a) turpinājums, kas identisks esošajam , ar tādiem pašiem cenu griestiem; šo 
scenāriju uzskata par pamata scen āriju;  
(b) paplašināts pašreiz ējais modelis ar piel āgotiem ikgad ējiem cenu griestiem un ar 
mazumtirdzniec ības cenu griestiem datu p ārraides viesabon ēšanas 
pakalpojumiem; šaj ā variantā paredzēta straujāka cenu pazemin āšana nek ā 
pašreizējā regulā, ieviešot viet ējām cenām tuvas mazumtirdzniec ības cenas; 
(c) „Roam-Like-Home/Roam-like-a-Local”  ar fiks ētu uzcenojumu; šim cenu 
griestu noteikšanas veidam t ādejādi ir atļauts pie viet ējām cenām (klienta valsts 
vietējā tirgū vai apmekl ētās valsts tirg ū) pievienot reglament ētu uzcenojumu, 
lai segtu vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības izmaksas. 
3. Struktur āls risinājums – 2 vai 3 jaunu elementu kombin ācijas ieviešana 
vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības līmenī: 
(a) atdalīšana – struktur āls risinājums mazumtirdzniec ības līmenī. Klienti var pirkt 
viesabonēšanas pakalpojumus no cita operatora, nevis viet ējā pakalpojumu 
sniedzēja;  
(b) piekļuves nodrošin āšana mobilo sakaru virtu ālo tīklu operatoriem ( MVNO )7; 
variants saist īts ar struktur ālo pasākumu ieviešanu vairumtirdzniec ības līmenī, 
atļaujot MVNO  viesabon ēšanas piek ļuvi atseviš ķiem vairumtirdzniec ības cenu 
                                                 
7 Ar ī mobilo sakaru operatoriem, kas v ēlas ienākt jaunā tirgū 
 
LV 5   LV līmeņiem. Tas var b ūt atsevišķs variants vai darboties kop ā ar iepriekš 
3. punkta a) apakšpunkt ā minēto;  
(c) iepriekšmin ētie varianti (a un b), kas kombin ēti ar cenu griestu garantiju 
noteiktam laika periodam. Uzskat āms, ka atdal īšanas pas ākumi kop ā ar 
piekļuvi MVNO rad īs konkurences spiedienu mazumtirdzniec ības tirgū. 
4. Aktuāltirgus  
Tirdzniec ības sistēma, kas paredz ēta, lai nov ērstu pašreiz ējo šķērsli, kas saist īts ar to, ka 
datplūsmas pārraides apjoms, ko operators var pied āvāt apmaiņā, galvenok ārt nosaka 
vairumtirdzniec ības cenas vairumtirdzniec ības ienākošo datu tirg ū. Šis variants var izveidot 
uz izmaks ām vērstas vairumtirdzniec ības cenas visai viesabon ēšanas datpl ūsmai un visiem 
operatoriem. Dom ājams, ka radik ālas izmai ņas viesabon ēšanas tirgus uzb ūvē nebūtu 
labvēlīgas nozarei Eirop ā, jo nebūtu skaidrs, vai var ētu veidot izdev īgākos piedāvājumus, ko 
piedāvā vairāku valstu savien ības, ja šo savien ību visu valstu partneriem b ūtu jāiziet cauri 
aktuāltirgum. Aktu āltirgus izveidošana nenodrošin ātu konkurenci mazumtirdzniec ības līmenī. 
6. IETEKMJU  NOVĒRTĒJUMS 
Vispirms visus politikas variantus izv ērtē kvalitatīvi saskaņā ar mērķiem. Pēc tam izveido 
atlasīto variantu sarakstu un visus variantus izv ērtē kvantitat īvā analīzē, izmantojot 
ekonomikas modeli, lai nov ērtētu ietekmi uz nozares ien ākumiem, klientu papildieguvumiem 
un vispārējo labklājību. Atlasītajiem variantiem veic izmaksu un ieguvumu anal īzi.  
Kvalitatīvā analīze 
1. variants. Bez regul ējuma 
Pašreizējās regulas darb ības termi ņa beigšan ās gadījumā konkurences tr ūkums 
vairumtirdzniec ības un mazumtirdzniec ības līmenī neļautu cenām samazin āties. Drīzāk tās 
palielinātos, jo samazin ātos operatoru skaits, kas b ūtu spējīgi reāli konkur ēt 
mazumtirdzniec ības tirgū. 
2.a variants. Pašreiz ējo cenu griestu saglab āšana  
Šis pamata scen ārijs koncentr ējas uz pārmērīgu mazumtirdzniec ības tarifu nepie ļaušanu, 
vienlaicīgi nodrošinot viesabon ēšanas tarifu p ārredzamību un nov ēršot negaid īti lielus rēķinus 
par viesabon ēšanas pakalpojumiem. Tom ēr klienti nesa ņemtu ieguvumus no zem ākiem 
viesabonēšanas tarifiem, kam j ārodas cenu krituma rezult ātā, un turpin ātu saskarties ar 
pārmērīgu datu p ārraides viesabon ēšanas cenu risku. Pašreiz ējā pieeja regul ēšanai 
strukturiz ēti nenodarbojas ar vair ākiem šķēršļiem gan vairumtirdzniec ības (ienākošajā un 
tālākpārdošanas) tirg ū, gan mazumtirdzniec ības tirgū.  
2.b variants. Pašreiz ējā modeļa paplašin āšana ar piel āgotiem cenu griestiem un 
mazumtirdzniec ības cenu griestiem 
Šī pieeja rad ītu automātisku mazumtirdzniec ības cenu samazin āšanos balss, SMS un datu 
pārraides viesabon ēšanai attiec īgajā laika period ā tādā līmenī, kas tuvojas viet ējam cenu 
līmenim. Tas nodrošin ātu augsta l īmeņa klientu aizsardz ību. No otras puses, š ī pieeja 
neveicinātu konkurenci iekš ējā tirgū un tādēļ nerisinātu struktur ālās pamatprobl ēmas. Šī 
 
LV 6   LV pieeja nenodr ošina ilgtsp ējīgu ilgtermi ņa risinājumu, un situ ācija var atk ārtoties pēc nākamā 
reglament ējuma perioda beig ām.  
2.c variants. „Roam-Like-Home /Roam-like-a-Local” ar fiks ētu uzcenojumu 
Metodes šaj ā variantā nodrošina, lai ieguvumi no viet ējās mazumtirdzniec ības konkurences 
automātiski nok ļūtu līdz viesabon ēšanas lietot ājiem, lai gan t ās maz sekm ē konkurenci 
viesabonēšanas pakalpojumu sniegšan ā, jo nerisina pamat ā esošos struktur ālos jautājumus. 
Lai gan šis variants rad ītu zemākas cenas nek ā šobrīd ir tipiski atseviš ķiem patērētāju 
segmentiem, tai ir maz ākas priekšroc ības salīdzinājumā ar eirotarifu cenu griestiem 
(2.b variants iepriekš) attiec ībā uz viesabon ēšanas cenu tuvin āšanu vietējiem līmeņiem visiem 
klientiem.  
3.a variants. Atdal īšana 
Paredzams, ka šis variants ļautu risin āt konkurences tr ūkuma un ierobežotu klientu izv ēles 
iespēju problēmu. Tomēr šī risinājuma īstenošanai b ūtu vajadzīgs laiks, kas liecina, ka var b ūt 
nepieciešama mazumtirdzniec ības cenu griestu garantijas turpm āka nodrošin āšana. Atdal īšana 
var arī neradīt apstākļus jaunpien ācēju ienākšanai viesabon ēšanas tirg ū. Tādēļ var būt 
nepieciešams to papildin āt ar pienākumu nodrošin āt piekļuvi (sk. 3.b variantu turpm āk).  
3.b variants. Pien ākums nodrošin āt piekļuvi par reglament ētām cenām vairumtirdzniec ības 
viesabonēšanai 
Tas varētu veicin āt konkurenci un izrais ītu Eiropas virtu ālo tīklu attīstību, kā arī ļautu 
piedāvāt vienādus viesabon ēšanas tarifu pl ānus klientiem daž ādās valstīs. Paredzams, ka 
3.b variantam b ūtu pozit īva ietekme uz tir gus konkurences apst ākļiem vismaz 
vairumtirdzniec ības līmenī. Tomēr šis variants var veicin āt konkurenci v ēl ievērojamāk, ja to 
kombinē ar mazumtirdzniec ības struktur ālajiem pien ākumiem (3.a variants).  
3.c variants. Atdal īšana/pien ākums nodrošin āt piekļuvi/cenu griestu garantija 
Lai atdalīšana būtu maksim āli efektīva, tā ir jākombinē ar pienākumu nodrošin āt piekļuvi, kas 
veicinātu jaunu vai esošu dal ībnieku, tostarp Eiropas viesabon ēšanas pakalpojumu sniedz ēju, 
ienākšanu tirg ū. Šāda kombin ācija varētu uzlabot konkurenci, un tai neb ūtu nepieciešami 
stingrāki mazumtirdzniec ības cenu griesti, lai nodrošin ātu zemākas cenas klientiem. Tom ēr, 
ņemot vērā, ka šī varianta īstenošanai nepieciešams laiks, piem ērotāk ir noteiktu laika periodu 
saglabāt mazumtirdzniec ības cenu griestu garantijas, ka s noteiktas pietiekami augst ā līmenī, 
atstājot vietu konkurencei, lai klientiem sniegtu droš ības sistēmu, kamēr atdalīšanas pas ākumi 
kļūtu pilnībā darboties sp ējīgi un efekt īvi. Šis risin ājums būtu vērsts uz galvenaj ām 
viesabonēšanas probl ēmām un sniegtu konkur ētspējas risinājumu viesabon ēšanai bez 
nepieciešam ības ilgtermi ņā reglament ēt cenas.  
3.d variants. Aktu āltirgus  
Šis variants nesekm ē mazumtirdzniec ības konkurenci, t ādēļ nesniedz garantiju, ka 
viesabonēšanas cenas b ūs pielīdzināmas dažādu dalībvalstu viet ējām cenām. Ņemot vērā šīs 
pieejas izteikti neskaidros ieguvumus, var uzskat īt, ka šis variants, visticam āk, nenodrošin ās 
mērķu sasniegšanu efekt īvā vai proporcion ālā veidā.  
Kvantitat īvā analīze 
 
LV 7   LV Pamatojoties uz iepriekš sniegto nov ērtējumu, ir ieteicams veikt 1. varianta, 2.a varianta, 
2.b varianta un 3.c varianta kvantitat īvo novērtējumu. Lai veiktu ekonomisk ās ietekmes 
novērtējumu, ir izstr ādāts sīks ekonomikas modelis. Š ī modeļa mērķis ir noteikt daž ādu 
regulējošo variantu ietekmi uz viesabon ēšanas apjomu un ie ņēmumiem, klientu un 
pakalpojumu sniedz ēju papildieguvumiem un visp ārējo sociālo labklājību kopum ā un katrai 
valstij.  
Varianti 2.b un 3.c saist īti ar cenu griestu noteikšanu un atcelšanu daž ādos laika posmos. Lai 
salīdzināšanu vienk āršotu, šo variantu kvantitat īvā ietekme ir apr ēķināta saistībā ar 
attiecīgajiem mazumtirdzniec ības cenu griestiem, ne ņemot vērā cenu pazemin āšanas ietekmi, 
ko rada papildu konkurence saska ņā ar 3.c variantu. 
Regulējuma atcelšanas (1. variants) iev ērojamā negatīvā ietekme ir skaidri redzama. To 
galvenokārt izraisa pašreiz ējais konkurences tr ūkums gan vairumtirdzniec ības, gan 
mazumtirdzniec ības līmenī. Varianti 2.b un 3.c saist īti ar pozit īvu un sal īdzināmu sociālās 
labklājības kāpumu. Šo variantu kop īgā iezīme ir tāda, ka klienti g ūtu labumu no 
mazumtirdzniec ības datu p ārraides cenu gries tiem, ko papildin ātu esošie cenu griesti p ārējiem 
pakalpojumiem. Paredzams, ka 3.c variants sniegtu l īdzīgus rezult ātus kā 2.b variants, bet tas 
notiktu bez cenu ilgtermi ņa regulējuma. Jāpiemin, ka 3.c variants pamatojas uz maz āk stingru 
pieeju cenu griestiem, ļaujot tirgus faktoriem pašiem noteikt cenas. 
Vispārīgie secin ājumi par viesabon ēšanas pakalpojumu zemo elast ību, izņemot 
mazumtirdzniec ības datu p ārraidi, liecina, ka ietekme uz kop ējo labklājību ir neliela, t ādēļ arī 
atšķirības starp šiem variantiem ir nelielas, jo cenu samazin āšana nozīmē tikai to, ka klienti 
maksā mazāk par aptuveni to pašu pat ēriņu – t. i., veidojas p ārnese no uz ņēmumiem uz 
klientiem. Tom ēr tas var main īties sagaid āmā datu pārraides pieauguma d ēļ, jo sagaid āms, ka 
zemākas datu p ārraides viesabon ēšanas cenas rad īs lielāku datu p ārraides viesabon ēšanas 
patēriņu. 
Administrat īvās izmaksas 
Varianti 1., 2.a un 2.b nerad ītu ievērojamas pieaugoš ās izmaksas, jo t ās vai nu nav saist ītas ar 
regulējumu, vai ir saist ītas status quo  saglabāšanu – atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas un 
administrat īvās izmaksas ir t ādas pašas k ā jau past āvošās. Lai īstenotu 3.c variantu, 
nepieciešams laiks, jo sadarb ībā starp Komisiju, BEREC , operatoriem un, iesp ējams, 
standartiz ācijas iestādēm, jārisina vair āki tehniskie, droš ības un maršrut ēšanas jaut ājumi. 
No otras puses, tikl īdz struktur ālie risinājumi sāk darboties un mazumtirdzniec ības cenu 
griesti ir atcelti, paredzams, ka uzraudz ības un atbilst ības izmaksas samazin āsies.  
7. VARIANTU  SALĪDZINĀŠANA 
Pamatojoties uz kvalitat īvo un kvantitat īvo analīzi, gan 2.b variants, gan 3.c variants liecina 
par pozitīvu ietekmi uz soci ālo labklājību. No klientu aizsardz ības viedok ļa nedaudz lab āk 
darbojas 2.b variants (cenu griestu noteikšana), jo taj ā paredzēta tieša asa intervence 
mazumtirdzniec ības līmenī, ar regulu nodrošinot, ka visiem klientiem – neatkar īgi no tirgus 
apstākļiem – vienm ēr būtu zemākas cenas. No otras puses, 3.c variants pied āvā iespēju 
uzlabot viesabon ēšanas pakalpojumu konkurenci, radot zem ākas cenas klientiem, vienlaic īgi 
konkrētu laika posmu saglab ājot cenu griestu ga rantiju, lai nodrošin ātu zināmu klientu 
aizsardzības līmeni, līdz atdalīšanas pas ākumi ir k ļuvuši piln ībā darboties sp ējīgi un efekt īvi. 
Palielinot konkurenci, šis variants rad ītu stabilāku regulējošo intervenci ilg ākam laika 
 
LV 8   LV periodam. Izmantojot 2.b variantu, netiek ieviestas konkurenci veicinošas struktur ālas 
izmaiņas un var b ūt nepieciešams veikt jaunu mazumtirdzniec ības cenu reglament ēšanu pēc 
2015. gada. T ādēļ ieteicams piem ērot pārstrādātu viesabon ēšanas regulu, īstenojot 
3.c variantu uz desmit gadiem un Komisijai sniedzot piln īgu ziņojumu par t ās darbību ik pēc 
diviem gadiem. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Mobilo sakaru viesabon ēšanas regulas paplašin āto darbību cieši uzraudz īt turpinās gan 
individuālas valstu regulat īvās iestādes un BEREC , gan Komisija. Valstu regulat īvās iestādes 
turpinās veikt uzraudz ības uzdevumus un atbilst ības pārraudzību un pēc savas iniciat īvas 
varēs iesaistīties, lai nodrošin ātu atbilstību saskaņā ar grozītās regulas noteikumiem. Attiec ībā 
uz paplašin ātās viesabon ēšanas regulas nov ērtēšanu pastāv uzskats, ka tai var piem ērot līdzīgu 
pieeju kā pašreizējai regulai. Paredz ēts, ka Komisija, ņemot vērā BEREC atzinumu, 
2015. gad ā veiks pārskatīšanu un iesniegs zi ņojumu Padomei un Parlamentam. P ēc tam 
Komisija l īdz regulas darb ības termiņa beigām 2022. gad ā regulāri ik pēc 2 gadiem sagatavos 
ziņojumus.