LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 24.4.2015.  
COM(2015) 179 final  
  
KOMISIJAS ZIŅOJUMS  
Progresa ziņojums par Vienotās pieejas par ES decentralizētajām aģentūrām īstenošanu   
 
2 
 Vienotajā pieejā par ES decentralizētajām aģentūrām, par kuru 2012.  gada jūlijā vienojās 
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, ir definēta saskaņotāka un efektīvāka aģentūru 
darbības sistēma.  
Komisija apņēmās veikt turpmākus pasākumus saistībā ar šo vie nošanos, vajadzības gadījumā 
sadarbībā ar aģentūrām. Komisijas galvenie mērķi attiecībā uz vienotās pieejas īstenošanu ir: 
sabalansētāka pārvaldība, uzlabota efektivitāte un pārskatatbildība un lielāka saskaņotība. Šie 
mērķi ir īpaši nozīmīgi laikā, kad ef ektīva un atbildīga resursu izmantošana ir sevišķi svarīga.  
Komisija 2012.  gada decembra ceļvedī sīki izklāstīja, kā tā plāno īstenot turpmākos 
pasākumus saistībā ar vienoto pieeju: tajā ir uzskaitītas vairākas iniciatīvas, kurām bija 
vajadzīga rīcība no K omisijas puses un/vai no aģentūru, dalībvalstu, Eiropas Parlamenta un 
Padomes puses. Šīs iniciatīvas tika izveidotas, tieši pārvēršot vienotās pieejas noteikumus 
konkrētos rezultātos. Ceļvedī ir noteikti termiņi to rezultātu sasniegšanai, par kuriem atbild īga 
ir Komisija (30  iniciatīvas), un uzsvērtas 5  iniciatīvas, kuras Komisija uzskata par prioritātēm. 
Tajā turklāt ietvertas norādes, ja ir nepieciešama sadarbība ar aģentūrām un ja aģentūras jau ir 
sākušas īstenot vienoto pieeju.  
Līdztekus pasākumiem, ka s uzskaitīti ceļvedī, lai īstenotu vienoto pieeju, pēc katra konkrētā 
gadījuma analīzes ir jāpielāgo esošo aģentūru dibināšanas tiesību akti, kā arī jāpielāgo vai 
jāpieņem citi tiesību akti (Civildienesta noteikumi1, Finanšu pamatregula2).  
Šis ir otrais z iņojums par ceļveža īstenošanu, ko iesniegusi Komisija. Tas īpaši pievēršas 
progresam, kas panākts kopš pirmā ziņojuma3 pieņemšanas 2013.  gada decembrī attiecībā uz 
ceļveža pasākumiem, kas ir Komisijas atbildības jomā. Iepriekšējā gadā Komisija jau panāca 
ievērojamu progresu ceļveža īstenošanā, tostarp, inter alia , pieņēma pamatnostādnes attiecībā 
uz ES decentralizēto aģentūru mītnes nolīgumu standartnoteikumiem, paziņojumu 
rokasgrāmatu ES decentralizētajām aģentūrām, pamatnostādnes par interešu konfliktu 
novēršanu un pārvaldību ES decentralizētajās aģentūrās un pamatnostādnes par darbības 
budžeta veidošanu un decentralizētajām aģentūrām.  
 
1. Labs progress ceļveža īstenošanā  
Ceļvedī Komisija ir izvirzījusi vērienīgu darba programmu 2013.  gadam un turpmākajiem 
gadiem. Komisijas dienesti un decentralizētās aģentūras ir kopīgi ieguldījušas vērā ņemamas 
pūles.  
 
 
                                                            
1 OV L 287, 29.10.2013., 15.  lpp. 
2 OV L 328, 7.12.2013., 42.  lpp. 
3 http://europa.eu/agencies/documents/2013 -12-
10_progress_report_on_the_implementation_of_the_common_approach_en.pdf   
 
3 
 a. Aģentūru izveide  
2014.  gadā Komisijas dienesti ar aģentūru sniegto ieguldījumu izveidoja aģentūru darbības 
uzsākšanas instrumentu kopumu, kas aptver procedūras, kuras jāievēro aģentūras izveidošanas 
procesā4. Šie norādījumi ir pieejami gan aģentūrām, gan partneru ģenerāldirektorātiem, un tie 
tiek nepārtraukti atjaunināti.  
Šis pasākums ir īpaši noderīgs saistībā ar Vienotā noregulējuma valdes (VNV) – 2014. gadā 
radītas jaunas Eiropas Savienības struktūras – izveidošanu5. VNV ir banku savienības 
noregulējuma iestāde un tā strādās ciešā sadarbībā ar iesaistīto dalībvalstu valsts 
noregulējuma iestādēm. Tā ar 2015.  gada 1.  janvāri sāks strādāt pie noregulējuma plānu 
izstrādes kredītiestādēm, un ir paredzēts, ka tā būs pilnībā  funkcionējoša no 2016.  gada 
1. janvāra. Saskaņā ar vienoto pieeju mītnes nolīgums starp VNV un Beļģijas iestādēm būtu 
jāparaksta ar iespējami mazāku kavēšanos, balstoties uz nostādnēm, kuras Komisija šajā 
saistībā sniedza 2013.  gadā.  
Patlaban vēl 7  aģentū rām6 joprojām nav pienācīgu mītnes nolīgumu. Tādēļ Komisija vēlreiz 
aicina attiecīgās dalībvalstis7 un aģentūras pēc iespējas drīzāk parakstīt šos nolīgumus8. 
 
b. Aģentūru darbība  
Balstoties uz aģentūru atsauksmēm, Komisija izstrādāja nostādnes attiecībā uz aģentūru 
plānošanas dokumentu9 (piemērojamas no 2016.  gada), kā arī paraugu aģentūru 
konsolidētajam gada darbības ziņojumam10 (piemērojams no 2015.  gada) saskaņā ar jaunajā 
Finanšu pamatregulā noteiktajām prasībām. Šie dokumenti11 kalpos par atbalstu aģentūr ām šo 
divu galveno instrumentu, t.i., ziņošanas dokumenta sagatavošanā pirmo reizi par 
2014.  finanšu gadu un plānošanas dokumenta sagatavošanā no 2017.  finanšu gada un 
turpmākajos gados, un tādējādi palīdzēs uzlabot saskaņotu pārvaldību un pārskatatbildību  
visās aģentūrās.   
Saistībā ar ierobežotajiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem Komisija un aģentūras 
turpināja savus centienus noteikt un ieviest strukturālus pasākumus, lai racionalizētu aģentūru 
darbību.  
                                                            
4 Ceļvež a 10.  pasākums . 
5 VNV dibināšanas regulas (Regula (ES) Nr.  806/2014, 15.7.2014., OV  L 225/1, 30.7.2014.) 64.  pantā 
paredzēts, ka, ciktāl tie ir saderīgi ar valdes īpašo būtību, finanšu noteikumi ir balstīti uz Finanšu 
pamatregulu, kas pieņemta attiecībā uz  struktūrām, kuras izveidotas, pamatojoties uz LESD, saskaņā ar 
208. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr.  966/2012.  
6 CPVO , EASA , EMA , ERA, ESMA , Eurofound , FRONTEX.  
7 Francija, Vācija, Apvienotā Karaliste, Īrija, Polija.  
8 Ceļveža 8. pasākums . 
9 Ceļveža 26.  pasākums.  
10 Ceļveža 31.  pasākums.  
11 C(2014) 9641.  
 
4 
  Pakalpojumu sniegšana12: Komisijas dienesti 20 14. gada martā pieņēma „Norādes par 
pakalpojumu līdzekļu atgriešanu” starp tās ģenerāldirektorātiem un dienestiem. Lai 
gan šīs norādes neattiecas uz decentralizētajām aģentūrām, tās nosaka pamatprincipus 
iekšējai līdzekļu atgriešanai, piemēram, vienlīdzīgu  attieksmi pret klientiem, 
pārredzamību un bezpeļņas noteikumu. Lai nodrošinātu konsekvenci, tajās ir ierosināts 
arī vienkāršs izmaksu uzskaites modelis un ikgadējās ziņošanas paraugs. Komisija 
gatavo līdzīgas norādes citām iestādēm, decentralizētām aģentū rām un struktūrām. 
Šajā kontekstā Komisija ir ņēmusi vērā aģentūru ierosinātos vispārīgos principus 
saistībā ar Komisijas sniegtajiem pakalpojumiem (piemēram, pārredzamību, uz 
atbalstu vērstu pieeju, efektivitāti, savlaicīgumu, saskaņotību un pārskatatbild ību).  
 Līgumu par pakalpojumu līmeni ( SLA) pārskatīšana13: līgumi par pakalpojumu līmeni 
starp aģentūrām un Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu biroju ( PMO ) ir 
pārrunāti no jauna, kā rezultātā ir izveidoti racionalizēti nosacījumi, kas ir balstīti uz  
faktisko vidējo izmaksu aprēķināšanas pārredzamu metodi. Nākotnē tiks pārskatīti citi 
līgumi par pakalpojumu līmeni saskaņā ar jaunajām norādēm.   
 Atbalsts publiskā iepirkuma jomā14: ir izstrādātas papildu norādes, ņemot vērā 
aģentūru līdzdalību Komisijas i zsludinātos konkursos un līgumos, ikreiz, kad pastāv 
iespēja panākt efektivitātes pieaugumu. Komisija arī nodrošina aģentūrām vispārēju 
atbalstu šajā jomā. Proti, Komisija nodrošina pielāgotas finanšu mācības aģentūrām, 
kuras parakstījušas līgumu par pakal pojumu līmeni ar Komisiju. Komisija arī dara 
pieejamu savu finanšu palīdzības dienestu, kurā aptuveni trešdaļu jautājumu saistībā ar 
finanšu pārvaldību uzdod aģentūras. Turklāt visai informācijai par iepirkumu un 
līgumu pārvaldību aģentūras var piekļūt tam  īpaši veltītā iekštīkla vietnē.  
 Atbalsts struktūru gada pārskatu sertifikācijas jomā: Finanšu regulas 208.  panta 
4. punktā minēts, ka "neatkarīgs ārējais revidents pārbauda katras struktūras gada 
pārskatus". Šajā nolūkā Komisija ir aģentūrām darījusi piee jamu tās pamatlīgumu par 
revīziju un pārbaudēm. Tā kā katra aģentūra joprojām ir pilnībā atbildīga par 
parakstīto konkrēto līgumu, specifikācijas ir sagatavotas ciešā sadarbībā ar Eiropas 
Revīzijas palātu, lai nodrošinātu konsekvenci ar Tiesas praksi un pi evienoto vērtību 
ziņojumam, ko nodrošina ārējs līgumslēdzējs.  
Attiecībā uz aģentūru starptautisko darbību racionalizēšanu vairākuma ģenerāldirektorātu un 
aģentūru starpā ir parakstītas vai tiek parakstītas darba vienošanās, lai nodrošinātu, ka 
aģentūras da rbojas savu pilnvaru un institucionālās sistēmas ietvaros15, jo īpaši tajos 
gadījumos, kad attiecīgie noteikumi par starptautiskajām darbībām, kas ietverti aģentūru 
dibināšanas aktos, ir vispārīgi. Komisija regulāri uzraudzīs šo procesu.  
Saistībā ar svarīgo  jautājumu par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību16 Komisija 
2013.  gada decembrī izdeva norādes. Komisija aicina aģentūras nekavējoties pieņemt 
attiecīgas pamatnostādnes par interešu konfliktiem saskaņā ar šīm norādēm. Tādējādi 
                                                            
12 Ceļveža 12.  pasākums.  
13 Ceļveža 13.  pasākums.  
14 Ceļveža 14.  pasākums.  
15 Ceļveža 17.  pasākums.  
16 Ceļveža 33. –35. pasākums.  
 
5 
 aģentūrām ir jāpanāk adekvāts līdzsvars starp interešu konfliktu pārvaldību un savas spējas 
iegūt vislabākās iespējamās zinātniskās konsultācijas saglabāšanu. Komisija atgādina, ka, tā 
kā aģentūras ir juridiski neatkarīgas struktūras, tās vienīgās ir atbildīgas par veidu, kādā  tās 
risina jautājumu par interešu konfliktiem praksē, un jo īpaši, kā tās nodrošina un kontrolē, ka 
tiek ievēroti galvenie principi šajā jomā, kā arī par ziņošanu par to.  
Lai veicinātu apmaiņu ar paraugpraksi par apmaiņu ar ES klasificēto informāciju (ES KI)17, 
Komisija izveidoja tīklu no ES decentralizēto aģentūru amatpersonām, kurām ir ar drošību 
saistīti pienākumi. Tīkla mērķis ir rīkot regulāras (vismaz reizi gadā) interaktīvas sanāksmes, 
kas kalpo kā platforma apmaiņai ar paraugpraksi un pieredzi darbā  ar ESKI kopumā un jo 
īpaši ar ESKI apmaiņu. Turklāt, izmantojot izveidotos līgumus par pakalpojuma līmeni, 
Komisija nodrošina atbalstu vairākām aģentūrām citās drošības jomās, piemēram, dienesta 
caurlaižu izgatavošanas, drošības apmācību, konsultāciju par  ēku fizisko aizsardzību u.c. 
jomās.  
c. Novērtējumi, revīzijas un OLAF   
Komisija turpina darbu, lai pārskatītu savas novērtēšanas pamatnostādnes18. Aģentūras ir 
veicinājušas šo procesu. Šīs norādes, kas piemērojamas visiem Komisijas dienestu veiktajiem 
novērt ējumiem, veidos pamatu rokasgrāmatai par aģentūru novērtējumiem, kas tika izstrādāta 
to Darbības attīstības tīkla ietvaros.  
Attiecībā uz revīzijas programmas izveidošanu Iekšējās revīzijas dienests (IRD) izmanto riska 
novērtējuma pieeju portfeļa līmenī. Ka trai aģentūrai ir piešķirts riska reitings, balstoties uz 
vairākiem noteiktiem kritērijiem. Revidēto struktūru riska reitingi tiek pārskatīti katru gadu. 
Revīziju biežums, veids un aptvertie procesi tiek izlemti atkarībā no struktūras riska reitinga, 
ko pa pildina ar īpašu riska informāciju procesa līmenī. Turklāt tiek izstrādāti attiecīgi 
noteikumi, lai nodrošinātu obligātās revīzijas tvērumu struktūrām ar zemāku risku. Attiecībā 
uz ieteikumu ieviešanas uzraudzību tas maina uzsvaru no periodiska/ikgadēja pa sākuma uz 
pastāvīgu uzraudzību un neizpildīto ieteikumu pēckontroli. Saskaņā ar jauno IRD hartu 
attiecībā uz aģentūrām un citām autonomām struktūrām IRD pēc vajadzības piedāvā 
sadarbību ar Iekšējās revīzijas struktūrām (IRS), lai nodrošinātu optimālu revīz ijas tvērumu.  
OLAF  2014.  gada janvārī organizēja divus darbseminārus aģentūrām, lai tām sniegtu papildu 
detalizētas norādes par to, kā sagatavot savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju. OLAF  dažādām 
aģentūrām vēlāk arī sniedza individualizētu palīdzību. Līdz šim EFCA , CEDEFOP , EASA , 
EIGE , EIOPA , ESMA  un OHIM  jau ir pieņēmuši savas krāpšanas apkarošanas stratēģijas.  
EBA krāpšanas apkarošanas stratēģija patlaban tiek pabeigta.  
d. Finanšu resursu u n cilvēkresursu pārvaldība un budžeta procedūra  
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2013.  gadā vienojās izveidot starpiestāžu darba 
grupu aģentūru resursu jautājumos samierināšanas procedūras ietvaros attiecībā uz 2014.  gada 
ES budžetu. Kā paredzēts Dau dzgadu finanšu shēmā 2014. –2020.  gadam, trīs iestādes 
apņēmās pakāpeniski samazināt personālu visās ES iestādēs, struktūrās un aģentūrās par 5  % 
piecu gadu laikā un vienojās par nepieciešamību ciešāk un pastāvīgāk uzraudzīt decentralizēto 
                                                            
17 Ceļveža 37.  pasākums.  
18 Ceļveža 45.  pasākums.  
 
6 
 aģentūru attīstīb u, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju. Starpiestāžu darba grupa aģentūru resursu 
jautājumos 2014.  gadā tikās divas reizes, un paredzams, ka tā turpinās darbu līdz 2017.  gada 
beigām, kad ir plānots pieņemt 2018.  gada budžetu un sasniegt 5  % mērķi.  
Saskaņā ar jauno Finanšu pamatregulu plānošanas instruments attiecībā uz cilvēkresursu 
pārvaldību (t.  i., personāla politikas daudzgadu plāns) ir daļa no jaunā vienotā plānošanas 
dokumenta, kurā apvienotas gada un daudzgadu darba programmas, kā arī cilvēkresursu un 
finanšu resursu plānošana. Šo jauno instrumentu19 aģentūras izmantos, sākot ar 2017.  gada 
plānošanas pasākumu. Turklāt ar mērķi racionalizēt ziņošanas prasības, t.i., apvienot 
ziņošanas par cilvēkresursiem aspektus ar ziņošanu par finansēm un darbībām, tika izstrādātas 
jaunas norādes par ziņojumu sniegšanu.  
Pēc padziļinātām apspriedēm ar aģentūrām Komisijas dienesti izdeva norādes20 par īpaši 
pielāgotiem darbības rādītājiem, lai novērtētu aģentūru izpilddirektoru sasniegtos rezultātus21. 
Šos rādītājus ņem vērā  Eiropas Parlamenta un Padomes darbā saistībā ar aģentūru budžeta 
izpildes apstiprināšanas procedūru.  
Civildienesta noteikumu pēdējā reforma ļāva vienkāršot procedūru attiecībā uz īstenošanas 
noteikumu piemērošanu aģentūrās. Turklāt jaunās norādes22, ko Ko misijas dienesti izstrādāja 
īstenošanas noteikumu pieņemšanai, nodrošināja turpmāku vienkāršošanu, ļaujot ietaupīt 
procesā iesaistīto laiku un resursus. Turklāt, lai novērstu to, ka aģentūru starpā veidojas 
dažādi noteikumi, ir izstrādāti īstenošanas parau gnoteikumi aģentūru personāla nodarbinātības 
un karjeras jomā. Tie tika izstrādāti sadarbībā starp Komisijas dienestiem un aģentūrām.  
Attiecībā uz administratīvo izmeklēšanu un disciplinārajām procedūrām Komisijas dienesti 
cieši sadarbojās ar aģentūrām, l ai izveidotu starpaģentūru disciplinārlietu izmeklētāju 
kopumu. Tas ietvēra arī Komisijas organizētas intensīvas mācības.  
Visbeidzot, Komisijas dienesti turpinās darbu pie norāžu izstrādes par aģentūru iekšējo 
plānošanu un ieņēmumu prognozēšanu, pamatojoties uz paraugpraksi, lai palīdzētu aģentūrām 
samazināt pārnešanas un atcelšanas līmeņus, ja tādi ir23. 
 
2. Aģentūru dibināšanas aktu pārskatīšana  
Komisija 2014.  gadā ierosināja pielāgot CEPOL  dibināšanas aktu principiem, kas noteikti 
vienotajā pieejā.  Priekšlikumā arī ņemti vērā attiecīgie noteikumi pārskatītajā Finanšu 
pamatregulā. Pārskatīšana bija vajadzīga, lai varētu piešķirt CEPOL  pienācīgas juridiskās 
pilnvaras un nepieciešamos resursus, lai īstenotu ES Tiesībaizsardzības apmācības shēmu. 
Priekš likums ir saskaņā ar abu likumdevēju pieņemto lēmumu pārcelt CEPOL  uz Budapeštu. 
Abi likumdevēji noraidīja Komisijas sākotnējo priekšlikumu apvienot CEPOL  un Eiropolu.  
                                                            
19 Ceļveža 26.  pasākums.  
20 SWD(2015)62.  
21 Ceļveža 89.  pasākums.  
22 Ceļveža 87.  pasākums.  
23 Ceļveža 82.  pasākums.  
 
7 
 CEPOL , Eurojust , Eiropola un OHIM  dibināšanas aktu pārskatīšanas gadījumā Komisija ir 
ierosinājusi būtiskus reformu elementus, lai nodrošinātu vienotās pieejas pilnīgu īstenošanu. 
Komisija atgādina starpiestāžu apņemšanos izmantot šādu aģentūru dibināšanas aktu 
pārskatīšanu kā iespēju īstenot un tādējādi ievērot vienoto pieeju, piemēram, pas tiprināt 
valdes pārraudzības lomu (tostarp nodrošinot Komisijas pilnīgu līdzdalību), nodrošināt 
pārredzamu direktoru atlases procedūru un pieņemt vajadzīgo plānošanas dokumentu ar 
daudzgadu komponentu, iespējami izveidot izpildpadomi, ja tas nodrošinātu li elāku 
efektivitāti, un pienākums veikt labākus pēcpasākumus saistībā ar novērtējumiem un 
revīzijām. Ņemot vērā notiekošās starpiestāžu diskusijas par noteiktu aģentūru dibināšanas 
aktu pārskatīšanu, Komisija pauž nožēlu par politiskās apņemšanās trūkumu, l ai nodrošinātu, 
ka tiek ievērota vienotā pieeja attiecībā uz ES decentralizētajām aģentūrām, jo īpaši attiecībā 
uz aģentūru pārvaldes struktūru lomu vai sastāvu.  
Komisija atzinīgi vērtē 2014.  gadā pieņemto pārskatīto Eiropas GNSS  aģentūras ( GSA) 
dibināšana s regulu24, kas ir lielā mērā saskaņota ar vienotajā pieejā izklāstītajiem principiem.  
 
3. Komisijas pārstāvju loma aģentūru valdēs  
Tāpat kā 2013.  gadā Komisijas pārstāvji aģentūru valdēs neaktivizēja trauksmes/brīdinājuma 
sistēmu, kas izveidota ar vienoto pie eju. Jāatgādina, ka šim instrumentam ir politiska, nevis 
juridiska dimensija. Komisijas pārstāvim nav juridisku iespēju apturēt lēmumu, ko pieņēmusi 
valde. Sistēma tomēr ļauj Komisijas pārstāvjiem oficiāli iebilst pret valžu lēmumu, lai 
nodrošinātu saskaņo tību ar ES politiku un aģentūru darbību saderību ar to pilnvarām un 
attiecīgajiem ES tiesību aktiem, un attiecīgi brīdināt Eiropas Parlamentu un Padomi.  
Komisijas pārstāvji aģentūru valdēs turpināja atbalstīt aģentūru veikto vienotās pieejas 
īstenošanu, v eicot turpmākus pasākumus attiecībā uz ceļveža īstenošanu katrā atsevišķā 
aģentūrā, pārskatot progresu un sarežģījumu gadījumos brīdinot partneru ģenerāldirektorātus 
un centrālos dienestus.  
Jo īpaši, ja Komisijas attiecīgie deleģētie kredītrīkotāji ( AOD ) aģentūrām izņēmuma 
gadījumos ir uzticējuši budžeta izpildes uzdevumus, tiem būtu jāspēj paļauties uz pārbaužu 
rezultātiem un aģentūras paziņotajiem rādītājiem un līdz ar to iegūt pārliecību par iekšējās 
pārbaudes mērķu sasniegšanu attiecībā uz saistīto bud žeta īstenošanu. Šajā kontekstā 
attiecīgie deleģētie kredītrīkotāji var balstīties arī uz informāciju, ko apkopojuši Komisijas 
pārstāvji aģentūras valdē.  
 
4. Secinājumi  
Atbilstoši Komisijas iepriekšējām saistībām 2013. un 2014.  gadā tā ir ieguldījusi ievēroja mas 
pūles, lai īstenotu tās atbildības jomā esošās ceļveža darbības ar mērķi veikt turpmākus 
pasākumus saistībā ar vienoto pieeju attiecībā uz ES decentralizētajām aģentūrām. Komisija ir 
arī veikusi padziļinātu katra atsevišķa gadījuma analīzi, izstrādājot  tiesību aktu priekšlikumus, 
                                                            
24 OV L 150, 20.5.2014., 72.  lpp. 
 
8 
 lai pārliecinātos, ka tie ir atbilst vienotajai pieejai. Tās darba galvenais mērķis bija nodrošināt 
līdzsvarotāku pārvaldību, uzlabotu efektivitāti un pārskatatbildību un panākt lielāku 
saskaņotību.  
Ceļveža par vienoto pieeju ī stenošanas pamatā bija plašs darbs gan no Komisijas puses, gan 
arī no decentralizēto aģentūru puses, kuras aktīvi piedalījās visā procesa gaitā. Komisija 
atzinīgi vērtē aģentūru aktīvo pieeju un ņem vērā ziņojumu par aģentūru atbildības jomā 
ietilpstošajām  ceļveža pasākumiem, ko 2015.  gada februārī apstiprinājis ES aģentūru tīkls.  
Reformas, kas veiktas vienotās pieejas ietvaros, būs ļoti būtiskas arī turpmākajos gados. 
Komisija turpinās aizstāvēt vienotajā pieejā noteiktos principus un aicina Eiropas Parlamentu, 
Padomi, dalībvalstis un pašas aģentūras darīt to pašu, jo īpaši jautāju mos, kas ir to tiešā 
kompetencē.