LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.9.2010 
SEC(2010) 1050 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
 
PADOMES IETEIKUMS 
 
“Jaunatne kust ībā” —jauniešu m ācību mobilit ātes veicin āšana  
 
{COM(2010) 478 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1049}  
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējums tiks pievienots Padomes ieteikuma priekšlikumam, kas 
izstrādāts ar m ērķi veicināt jauniešu m ācību mobilit āti un kas ietilpst vair āku 
pasākumu kopum ā, kuri īstenojami saska ņā ar iniciat īvu “Jaunatne kust ībā”. 
1. PRIEKŠV ĒSTURE 
“Jaunatne kust ībā” (JK) ir ES pamatiniciat īva stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstam. Š īs 
iniciatīvas mērķis ir “uzlabot Eiropas augst ākās izglītības iestāžu darbību un starptautisko 
pievilcību un paaugstin āt visu izgl ītības un m ācību līmeņu vispārējo kvalitāti ES, apvienojot 
izcilību un vienl īdzību, šai nol ūkā veicinot studentu un stažieru mobilit āti, un uzlabot situ āciju 
jauniešu nodarbin ātības jomā”1.  
Iniciatīvas “Jaunatne kust ībā” galvenais m ērķis ir veicin āt mācību mobilit āti. Iniciatīva būs 
vērsta uz to, lai iev ērojami palielin ātu studentu mobilit āti (un uzlabotu š īs mobilit ātes 
kvalitāti). Turkl āt tā tieksies paplašin āt mācību mobilit ātes iespējas, lai iek ļautu visus 
jauniešus, īpaši arodizgl ītības apguv ēju grupās un jauniešus, kam ir maz āk iespēju.  
Taču ir skaidrs, ka ES programmas vienas pašas nevar īstenot iniciat īvas pamat ā esošos 
apjomīgos mērķus. Tāpēc paziņojumā “Jaunatne kust ībā” paredzēts, ka ES programmas 
atbalsts ir j āpapildina, dal ībvalstīm un cit ām iesaist ītajām person ām apvienojot centienus 
mācību mobilit ātes atbalstam. B ūtisks elements b ūs darbs, lai noteiktu un nov ērstu mobilit ātes 
šķēršļus.  
Komisija ierosina Padomes priekšlikuma projektu, lai apvienotu labas valsts l īmeņa politikas 
pieejas, kas veicina m ācību mobilit āti, un izveidotu politikas pamatnost ādnes, kas pal īdzētu 
dalībvalstīm, sniedzot ieguld ījumu iniciat īvas “Jaunatne kust ībā” vispārējo mērķu īstenošanā. 
Ietekmes nov ērtējums piev ēršas šim konkr ētajam “Jaunatne kust ībā” paketes elementam, īpaši 
mobilitātes šķēršļu novēršanai.  
2. PROBL ĒMAS  IZKLĀSTS 
Personu p ārvietošanās brīvības ietvaros m ācību mobilit āte, t. i., starptautiska mobilit āte jaunu 
prasmju apg ūšanai, ir viena no pamatmetod ēm, kā cilvēki, it īpaši jaunieši, var uzlabot savas 
nodarbinātības iespējas, un tā veicina personisko izaugsmi. 
Eiropas Savien ība jau ilgstoši sekm ē un atbalsta m ācību mobilit āti, un šis ieguld ījums tiek 
augsti vērtēts, jo tas Eiropas iedz īvotājiem nozīmē tiešu un uzskat āmu ieguvumu. Daž ādas 
iniciatīvas, piem ēram, programma “Erasmus”, vair āk nekā diviem miljoniem cilv ēku devušas 
iespēju mācīties citā valstī, un šīs mācības tikušas ofici āli atzītas.  
Taču pārāk daudziem Eiropas jauniešiem m ācību mobilit āte joprojām nav re āli pieejama 
iespēja. Salīdzinoši neliels skaits jauniešu g ūst labumu no m ācību pieredzes ārzemēs, un 
dažas grupas, piem ēram, jaunieši, kas n āk no nelabv ēlīgas vides, nav pietiekami p ārstāvētas. 
Joprojām pastāv valodas, kult ūras, finanšu, juridiski un administrat īvi šķēršļi, ieskaitot 
ārzemēs pabeigtu m ācību atzīšanu, apstiprin āšanu un izpratni par to kvalit āti, it īpaši ārpus 
                                                 
1 COM(2010) 2020. 
 
LV 3   LV strukturētajām ES mobilit ātes programm ām. Turklāt jaunieši joproj ām nav visai inform ēti 
par mobilit ātes iespējām. Pašreiz ējā tiesiskā regulējumā uzmanība vērsta uz atseviš ķām 
nozarēm (proti, augst ākā izglītība, profesion ālā izglītība un apm ācība, brīvprātīgais darbs, 
skolotāji un pasniedz ēji, jaunie p ētnieki), un tas var kav ēt apvienotu pieeju izmantošanu. 
Papildu resursi valsts un Eiropas m ērogā (esošās programm ās) var sekm ēt mobilitāti, taču ar 
lielāku finans ējumu vien nepietiek, lai īstenotu redz ējumu par mobilit āti, kas būtu reāla 
iespēja ikvienam. Dal ībvalstīm jāpieliek liel ākas pūles, lai nov ērstu šķēršļus, kas joproj ām 
sastopami valsts un re ģionu mērogā. 
Ir Padomes 2001. gada ieteikums2 par studentu, apm ācībā iesaistītu personu, br īvprātīgo 
darbinieku, skolot āju un pasniedz ēju mobilit āti Kopien ā, taču to vairs neizmanto, un tagad tas 
ir nedaudz novecojis. Min ētā Padomes 2001. gada ieteikuma efektivit ātes novērtējumā3 
konstatēja, ka ieteikums bijis zin āmā mērā efektīvs, taču informācija par ieteikuma konkr ēto 
noteikumu īstenošanas gaitu nav visaptveroša un viegli pieejama. Ir steidzami jāaktualizē, 
jāpārorientē un jāatjaunina šis ieteikums . 
3. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Līgumā par Eiropas Savien ības darbību (Lisabonas l īgumā) noteikts, ka izgl ītības, jaunatnes 
un apmācības politikas jom ā ES kompetenc ē ir sniegt atbalstu . Līgumā (165. pants) 
paredzēts, ka, “ veicinot dal ībvalstu sadarb ību un vajadz ības gadījumā atbalstot un papildinot 
to rīcību, Savien ība sekmē pilnvērtīgās izglītības attīstību,” un konkr ēti tajā norādīts, ka 
Eiropas Savien ības rīcības mērķis ir “ veicināt studentu un m ācībspēku mobilit āti, inter alia  
veicinot diplomu un m ācību laika akad ēmisku atz īšanu ,” kā arī “palīdzēt attīstīties jaunatnes 
apmaiņai un darbaudzin ātāju apmaiņai”. 
Lai veiktu šo uzdevumu, ES izmanto paral ēlu pieeju, sadarboj oties ar ES dal ībvalstīm 
politikas jom ā un īstenojot m ūžizglītības programmu (t. i., Erasmus , Comenius , Leonardo , 
Gruntvig ) un “Jaunatne darb ībā” programmas, kas nodrošina finans ējumu mobilit ātes darbību 
atbalstam.  
4. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Galvenais izvirz ītais politikas m ērķis ir padar īt mācību mobilit āti par iesp ēju, kas pieejama 
visiem: 
– novēršot mācību mobilit ātes šķēršļus valsts/re ģionu līmenī, 
– informējot par mācību mobilit āti. 
Konkrēti īstenos šādus izvirz ītos mērķus:  
• uzlabot inform ācijas pieejam ību par iesp ējām mācīties ārzemēs un tā priekšroc ībām,  
• uzlabot valodu prasmes atbilstoši daudzvalod ības stratēģijas mērķiem4, ieskaitot m ērķi 
“dzimtā valoda plus divas (svešvalodas) ikvienam iedz īvotājam”,  
• novērst juridiskos un administrat īvos šķēršļus, kas kav ē kopīgu pārrobežu studiju 
programmu izstr ādi un citu veidu m ācību mobilit āti, 
                                                 
2 2001/613/EK. 
3 COM(2004) 21.  
4 2008/C 320/01.  
 
LV 4   LV • mazināt juridiskos un administrat īvos šķēršļus, kas saist īti ar jauno p ētnieku, stažieru un 
brīvprātīgo darbinieku vesel ības un soci ālo nodrošin ājumu,  
• veicināt saskaņota tiesisk ā regulējuma izveidi attiec ībā uz nepilngad īgo personu mobilit āti, 
• mazināt vai atcelt studentu finansi ālā atbalsta p ārnesamības ierobežojumus,  
• uzlabot ārzemēs pabeigtas form ālās, neform ālās un neofici ālās izglītības atzīšanu un 
apstiprināšanu, 
• uzlabot iesp ējas piedal īties mobilit ātē jauniešiem no grup ām, kas nav pietiekami 
pārstāvētas (slikt āks sociāli ekonomiskais st āvoklis, etnisk ās minorit ātes, cilvēki ar 
invaliditāti),  
• atbalstīt pievēršanos mobilit ātes kvalitātes uzlabošanai, 
• rosināt pārnozaru sadarb ību, lai pal īdzētu rast kop īgus risinājumus daž ādām mērķgrupām, 
• darīt iespējamu progresa kvalitat īvāku salīdzinājumu starp dal ībvalstīm un atbalst īt 
savstarpēju mācīšanos.  
Lai gan ir lietder īgi noteikt jomas, kur ās īpaši vajadz īga dalībvalstu rīcība, jāuzsver, ka ES 
mēroga ieteikumiem izgl ītības un apm ācības jomā nevajadz ētu būt pārāk preskript īviem: 
ievērojot subsidiarit ātes principu, dal ībvalstis pašas noteiks, k ā tās rīkosies, ņemot vērā 
konkrētos apstākļus. 
5. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Pēc sākotnēja iespējamu risin ājumu nov ērtējuma trīs galvenie risin ājumi izceļas kā visreālākie 
un īstenojamākie, turkl āt tie atbilst ES intervences šaurajai darb ības jomai izgl ītības un 
apmācības jomā. 
5.1. 1. risin ājums. ES m ērogā netiek veiktas nek ādas darb ības/Status Quo  (atsauces 
scenārijs) 
Esošs Padomes 2001. gada ieteikums par studentu, apm ācībās iesaistītu personu, br īvprātīgo 
darbinieku, skolot āju un pasniedz ēju mobilit āti Kopienā, kuru vairs neizmanto. 
5.2. 2. risin ājums. Padomes ieteikums “Jaunatne kust ībā” — jauniešu m ācību 
mobilitātes veicin āšana 
Jauns Padomes ieteikums, kur ā aktualizēts un pārorientēts 2001. gada ieteikums un tiek 
veicināta pārnozaru pieeja, lai nov ērstu mobilit ātes šķēršļus, kas kop īgi vairākām 
mērķgrupām, kā arī specifisk āka pārraudzība.  
5.3. 3. risin ājums. Jauna atkl ātā koordinācijas metode (AKM) jauniešu mobilit ātei 
Jauna, atseviš ķa atklātā koordinācijas metode, lai uzraudz ītu esošas dal ībvalstu r īcības 
mobilitātes uzlabošanai un zi ņotu par tām, kā arī lai dalītos ar paraugpraksi. 
6. R ISINĀJUMU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
6.1. Atlas īto risinājumu gaid āmā ietekme ekonomikas, soci ālajā un vides jom ā 
“Status quo” risin ājumam būtu ierobežota ietekme ekonomikas, soci ālajā un vides jom ā, jo tas 
nozīmē, ka neb ūtu turpm ākas rīcības ES m ērogā, savukārt 2. un 3. risin ājumam b ūtu 
ievērojama ekonomiska un soci āla ietekme, liel ākam skaitam jauniešu iesaistoties m ācību 
 
LV 5   LV mobilitātē, kuras priekšroc ības ir pier ādītas nodarbin ātības un kult ūras integr ācijas jom ā, 
veidojot lab ākas un plaš ākas prasmes. Gaid āms, ka mobilit āte palielin āsies plaš ākas 
informācijas, lab ākas atzīšanas, rait āku administrat īvo proced ūru un uzlabotu atbalsta 
struktūru dēļ. Domājams, ka īpašu labumu g ūs jaunieši, kas n āk no nelabv ēlīgas vides vai 
kuriem mobilit āte nav bijusi pieejama, kad tiks nov ērsti konkr ētie šķēršļi, kas tiem rad īja 
nelabvēlīgākus apstākļus, un tādējādi var uzlaboties vi ņu sociālā un ekonomisk ā (re-
)integrācija.  
6.2. Administrat īvā sloga nov ērtējums 
Pirmais risin ājums nerada papildu administrat īvo slogu, jo tas neparedz turpm āku ES vai 
valsts iest āžu rīcību. Otrais risin ājums noz īmē zināmas papildu izmaksas īstenošanas 
aģentūrām, iestādēm un vald ības departamentiem saist ībā ar ieteikumu, piem ēram, jaunu 
stratēģiju izstrādei vai ties ību aktu p ārskatīšanai, lai jaunieši vienk āršāk varētu iesaistīties 
mācību mobilit ātē. Nelielas papildu izmaksas rad īs arī mobilitātes rezult ātu apkopojuma 
izveide, ta ču kopējā ietekme b ūs neitrāla, jo to kompens ēs esošo p ārraudzības un zi ņojumu 
sniegšanas pras ību pārorientēšana. Trešais risin ājums nozīmētu vislielāko administrat īvā sloga 
palielināšanos: īstenošanas izmaksas b ūtu aptuveni l īdzvērtīgas 2. risin ājuma izmaks ām, taču 
jaunas AKM p ārraudzības un zi ņojumu sniegšanas sist ēmas izveide rad ītu papildu izmaksas 
ES un valsts l īmenī. 
6.3. Ietekme ārpus ES  
Paredzams, ka pirm ā risinājuma ietekme uz mobilit āti ārpus ES b ūs ierobežota, jo Padomes 
2001. gada ieteikum ā šis jaut ājums nav apskat īts. Otrais risin ājums labv ēlīgi ietekm ēs 
mobilitāti ārpus ES, ņemot vērā to, ka jaunaj ā Padomes ieteikum ā šim jautājumam piev ērsta 
īpaša uzman ība, un sal īdzinājumā ar atsauces scen āriju tas noz īmēs būtisku jaunin ājumu un 
uzlabojumu. Treš ā risinājuma ietekme uz mobilit āti ārpus ES b ūs ierobežota, jo dom ājams, ka 
bez juridiska instrumenta dal ībvalstis b ūs mazāk motivētas rīkoties. 
7. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS , PAMATOJOTIES UZ TO PAREDZAMO IETEKMI  
Saglabājot status quo , laika gait ā būtu iespējams panākt zināmu uzlabojumu, ta ču domājams, 
ka tas neb ūtu pietiekams, lai īstenotu visiem pieejamas m ācību mobilit ātes ieceri. 2001. gada 
ieteikumā nebija paredz ēta būtiskā pēdējos gados pieredz ētā virzība izglītības un apm ācības 
nozarē, kas ietekm ē mācību mobilit āti. Turklāt uz atseviš ķām nozarēm vērstā pieeja sarež ģī 
tādu jautājumu risin āšanu, kas kop īgi vairākām mērķgrupām. Domājams arī, ka šķēršļi, kas 
jau ilgstoši kav ē mobilitāti un kas nav pien ācīgi noteikti vai nov ērsti, arī turpmāk radīs bažas. 
Pat ja 2001. gada ieteikumu īstenotu piln ībā kopā ar papildpas ākumiem izgl ītības un 
apmācības AKM, tas neb ūtu pietiekami, lai nov ērstu visus pašreiz ējos mobilit ātes šķēršļus. 
Tāpēc ir vajadz īga papildu r īcība, lai īstenotu 4. sada ļā izklāstītos mērķus. 
Otrajam un trešajam risin ājumam ir daudz liel āks potenci āls radīt pārmaiņas dalībvalstu 
noteikumos, lai īstenotu iepriekš aprakst ītos mērķus. Ar jaunu Padomes ieteikumu, k ā 
aprakstīts 2. risin ājumā, rodas iesp ēja izveidot plašu un skaidru p ārmaiņu ieviešanas 
programmu konkr ētās jomās, kurās konstatēti trūkumi, kuru nov ēršana tiks nov ērtēta. Šim 
risinājumam piem īt potenciāls atsākt, atjaunin āt un aktualiz ēt darbu šaj ā jomā, izmantojot 
jaunu juridisku instrumentu, kas v ērsts uz horizont āliem šķēršļiem, kas ir kop īgi vairākās 
nozarēs, un radīt jaunus stimulus, k ā arī uzlabot inform ētību par mobilit ātes jautājumiem, l īdz 
ar potenci ālu uzskatāmi salīdzināt valstu pan ākto progresu, t āpēc paredzams, ka tas darbosies 
kā virzītājspēks progresam šaj ā jomā. Trešais risin ājums ir ierobežots, jo tas paredz tikai 
ieteikuma ties ības, un tas mazina t ā potenciālo ietekmi sal īdzinājumā ar juridisku instrumentu, 
īpaši attiec ībā uz juridisku un administrat īvu šķēršļu novēršanu dalībvalstīs. Salīdzinājumā ar 
 
LV 6   LV 2. risinājumu past āv risks, ka kop īgās pieliktās pūles būs mazākas, ja neb ūs ieteikuma k ā 
sākotnējā virzītājspēka. Visbeidzot, jaunas AKM izveide un īstenošana valsts un ES m ērogā 
radītu nozīmīgu papildu administrat īvo slogu, un dom ājams, ka dal ībvalstīm būtu nopietni 
iebildumi. 
7.1. V ēlamais politiskais risin ājums 
Pamatojoties uz iepriekš izkl āstīto novērtējumu, vēlamais risin ājums ir 2. risin ājums 
(Padomes ieteikums), kur ā rasts vislab ākais līdzsvars starp gaid āmo ietekmi, izmaks ām un 
administrat īvo slogu. 
8. P ĀRRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Pārraudzība, vērtēšana un zi ņojumu sniegšana tiktu īstenota esošaj ā stratēģiskajā sistēmā 
Eiropas sadarb ībai izglītības un apm ācības jomā (atklātā koordinācijas metode), kuru šim 
mērķim pārorientēs. Pamatojoties uz valstu zi ņojumiem, Komisija sniegtu divu gadu 
novērtējumu par progresu dal ībvalstīs un valsts l īmeņa novērojumiem par tr ūkumiem un 
priekšrocībām, novēršot mācību mobilit ātes šķēršļus, un taj ā izmantotu mobilit ātes rezultātu 
apkopojumu, kas ļauj veikt valstu sal īdzinošu nov ērtējumu.  
Mērot progresu attiec ībā uz mērķu īstenošanu, galveno r ādītāju pamatā būs šādi dati:  
• būtisku ar mobilit ātes šķēršļiem saist ītu problēmu mazin āšanās, par kuru inform ējuši 
mobilitātē iesaistītie studenti/br īvprātīgie darbinieki/p ētnieki (mēra, izmantojot aptaujas), 
• konkrēti rādītāji, ko izstr ādā, pamatojoties uz progresu katr ā šķēršļa jomā, un pārrauga, 
izmantojot ierosin āto mobilit ātes rezultātu apkopojumu,  
• lielāks skaits jauniešu (no 15 l īdz 35 gadiem) iesaist ās mācību mobilit ātē, 
• ierosinās ES mēroga mācību mobilit ātes kritēriju(-s) (paredz ēts saistībā ar stratēģisko 
sistēmu izglītības un apm ācības jomā “ET2020”), 
• augstākajā izglītībā: līdz 2020. gadam vismaz 20 % studentu, kuri beidz m ācības Eiropas 
augstākās izglītības telpā, jābūt pavadījušiem m ācību vai apm ācības periodu ārzemēs 
(Boloņas procesa mobilit ātes kritērijs). 
Lai novērtētu gūtās sekmes p ēc ieteikuma īstenošanas pirmajiem četriem gadiem (t. i., 
2014. gada beig ās) , ir ierosin āts veikt ārēju novērtējumu.