Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 353/03)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Cataluña” / “Catalunya”

PDO-ES-A1549-AM06

Paziņojuma datums: 20.6.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Palielināts ekstrakcijas iznākums

APRAKSTS

Ekstrakcijas iznākums ir palielināts no 70 līdz 74 litriem vīna no 100 kg novākto vīnogu.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 3. punktu un vienotā dokumenta 5.1. un 5.2. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Komisijas Deleģētās Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

PAMATOJUMS

Saistībā ar tehnoloģiskajiem sasniegumiem nozarē tagad no novāktajām vīnogām var iegūt vairāk misas un vīna, neapdraudot produkta galīgo kvalitāti. Divi skaidri piemēri šajā saistībā ir pektolītisko fermentu izmantošanas iespēja un jau pašlaik plaši izplatītā pneimatisko spiešanas ierīču pieejamība vīna darītavās.

2. Maksimālā ražas iznākuma noteikšana šķirnēm “garnacha roja” un “xarello rosado”

APRAKSTS

Sarkanogu šķirņu ražas iznākuma ierobežojums ir 10 000 kg/ha. Attiecībā uz sarkanogu šķirnēm “Garnacha Roja” / “Garnacha Gris” un “Xarello Rosado” tas tiek palielināts līdz 12 000 kg/ha, kas atbilst baltogu šķirnēm noteiktajam ierobežojumam.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Komisijas Deleģētās Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

PAMATOJUMS

Abas minētās šķirnes ir klasificētas kā sarkanvīna šķirnes, bet tiek raudzētas bez mizām (tāpat kā gatavojot baltvīnu, bez saskares ar mizām). Tāpēc ir lietderīgāk piemērot tādu pašu maksimālo ražas iznākumu, kāds noteikts baltogu šķirnēm, nevis sarkanogu šķirnēm noteikto ierobežojumu.

3. Jauna norāde marķējumā “catalunya vinyeró”

APRAKSTS

Ir izstrādāti noteikumi par norādes “CATALUNYA VINYERÓ” izmantošanu, lai atšķirtu vīnkopjus ražotājus. Šīs norādes izmantošanu var pieprasīt vīnkopji ražotāji, kas visus savus vīnus gatavo tikai no tām vīnogām, kuras tie izaudzējuši savos vīndārzos.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8.3. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Komisijas Deleģētās Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

PAMATOJUMS

Saskaņā ar 20. panta 6. punktu 2020. gada 5. marta Likumā Nr. 2/2020 par vīnkopību Katalonijā produkta specifikācijā ir jāiekļauj īpaša norāde, kas ļauj atšķirt vīnkopjus un vīndarus, kuri audzē vīnogas, ko tie izmanto savos vīnos. Šā grozījuma mērķis ir arī nošķirt vīnus, ko gatavojuši vieni un tie paši vīnogu audzētāji.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Nosaukums vai nosaukumi

Cataluña

Catalunya

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna(-u) apraksts

1. Baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Šie vīni ir moderni un inovatīvi. To krāsa ir no bāldzeltenas ar zaļganām niansēm līdz izteikti zeltainiem toņiem. Vīnu aromātiskums ir vidēji līdz stipri izteikts, un tie ir vairāk vai mazāk strukturēti atkarībā no vīnogu ražas. Tiem raksturīgs mērens skābums un labi piemērots spirta saturs, un tie vilina patērētāju nobaudīt vēl un vēl. Jaunākajos vīnos dominē ziediem un/vai augļiem piemītošas nianses, bet izturēšana koka mucās piedod nogatavinātajiem vīniem trešējas aromāta nianses, kādas raksturīgas vaniļai un pat grauzdējumiem. Jaunie vīni ir gaiši un svaigi, bet vairāk nogatavināti vīni ir daudz krēmīgāki, un tajos jūtamas nianses, kas atgādina to mucu koksni, kurās tie izturēti.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

* Ja robežvērtības nav norādītas, piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Šie vīni ir moderni un inovatīvi. To krāsa var būt no koši sarkanas ar zaigojošu violetu nokrāsu līdz sīpolmizas krāsai ar vidēji oranžiem toņiem. Vīnu aromātiskums ir vidēji līdz stipri izteikts, un to struktūra atšķiras atkarībā no vīnogu ražas. Tiem ir labs spirta saturs, un nobeigumā tie vilina patērētāju nobaudīt vīnu vēl un vēl. Šie vīni ir viegli, svaigi un līdzsvaroti.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

* Ja robežvērtības nav norādītas, piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. Sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Atkarībā no nogatavināšanas to krāsa ir no intensīvas ķirškrāsas līdz viegli izteiktam rubīnkrāsas tonim ar okera piekrāsu. Vīnu aromātiskums ir vidēji līdz stipri izteikts — tādā mērā, kādā to struktūra ir atkarīga no vīnogu ražas. Tiem raksturīgs mērens skābums un labi piemērots spirta saturs, un tie vilina patērētāju nobaudīt vēl un vēl. Jaunajiem vīniem ir viegla un pilnīga garša, un to raudzēšana un/vai izturēšana koka mucās ir par iemeslu tam, ka tie kļūst par labi noapaļotiem vīniem un ar ilgi paliekošu pēcgaršu, turklāt tie ir maigi, taču strukturēti vīni.

* Gaistošais skābums var pārsniegt 1 m.ekv./l par katru grādos izteiktu spirta procentu, kas pārsniedz 11 tilp. %, un izturēšanas gadu, sasniedzot līdz pat 20 m.ekv./l.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

* Ja robežvērtības nav norādītas, jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. Pusdzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Īpašībām jābūt tādām pašām, kādas iepriekšējās teksta daļās aprakstītas par attiecīgo vīnu krāsu, papildinot tās ar burbuļu klātbūtni. Vīni ir līdzsvaroti un svaigi, un, tos baudot, sajūtama viegla kņudināšana, ko rada oglekļa dioksīda izdalīšanās.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l – baltvīniem un sārtvīniem 200 mg/l, sarkanvīniem 150 mg/l; ja cukuru saturs ir augstāks par 5 g/l – baltvīniem un sārtvīniem 250 mg/l, sarkanvīniem 200 mg/l.

* Ja robežvērtības nav norādītas, jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Desertvīns

ĪSS APRAKSTS

Desertvīnu krāsa ir diapazonā no neskaidriem, košiem toņiem līdz skaidrākiem toņiem, kādi aprakstīti attiecībā uz baltvīniem un sarkanvīniem, un atkarībā no nogatavinātības pakāpes tie var iegūt pat dzintarkrāsas toņus. Vīniem piemīt liegs siltenums, turklāt koka mucās neizturētie vīni izceļas ar augļainākām aromāta niansēm, bet vairāk nogatavinātiem vīniem ir raksturīgs aldehīdu un žuvušu augļu aromāts. Tie ir silti, krēmīgi un ar ilgstošu pēcgaršu.

* Gaistošais skābums var pārsniegt 1 m.ekv./l par katru grādos izteiktu spirta procentu, kas pārsniedz 11 tilp. %, un izturēšanas gadu, sasniedzot līdz pat 20 m.ekv./l.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja tas ir 5 g/l vai augstāks.

* Ja robežvērtības nav norādītas, jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. Baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni ar pazeminātu spirta saturu (xispejant)

ĪSS APRAKSTS

Sk. iepriekš minēto baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu aprakstu.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: ja cukuru saturs ir zemāks par 5 g/l — baltvīniem un sārtvīniem 200 mg/l, sarkanvīniem 150 mg/l; ja cukuru saturs ir augstāks 5 g/l vai augstāks — baltvīniem un sārtvīniem 250 mg/l, sarkanvīniem 200 mg/l.

* Ja robežvērtības nav norādītas, jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 4,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Ierobežojumi saistībā ar vīndarību

Vīnogu novākšanā jāievēro vislielākā rūpība. Vīnus, uz kuriem attiecas šis ACVN, drīkst pagatavot tikai no slimību neskartām vīnogām, kas ir pietiekami ienākušās, lai ražotu vīnus, kuriem minimālais dabiskais spirta saturs ir 9,5 tilp. % vai augstāks (CII zonai) un 10 tilp. % vai augstāks (CIII zonai).

Lai nodrošinātu, ka no katriem 100 kg novāktu vīnogu tiek iegūts ne vairāk kā 74 litru vīna, misas vai vīna ekstrakcijā un tā atdalīšanā no vīnogu miziņām tiek izmantots piemērots spiediens.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Baltogu šķirnes 12 000 kg vīnogu no hektāra

2. 88,8 hl no hektāra

3. Sarkanogu šķirnes 10 000 kg vīnogu no hektāra

4. 74 hl no hektāra

5. Šķirnes “Xarel·lo rosado” un “Garnatxa roja” vai “Garnacha gris” 12 000 kg vīnogu no hektāra

6. 88,8 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Abrera

Agramunt: bijusī pievienotā Montclar pašvaldības teritorija

Aguilar de Segarra

Agullana

Aiguamúrcia

Albagés, l’

Albi, l’

Albiol, l’

Albons

Aleixar, l’

Alfarràs

Alcarràs: 6. kadastrālā rajona 9022., 9017. un 9005. zemesgabals un 15. kadastrālā rajona 3., 57., 9001., 9003., 9004., 9007. un 9027. zemesgabals

Albinyana

Alcover

Alella

Alforja

Algerri

Alió

Almacelles: 5. kadastrālā rajona 25., 180., 193. un 196. zemesgabals

Almenar

Almoster

Alós de Balaguer

Alpicat

Altafulla

Ametlla de Mar, l’

Almetlla de Segarra, l’

Arbeca

Arboç, l’

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Argentera, l’

Argentona

Arnes

Artés

Artesa de Segre

Ascó

Avinyó

Avinyonet de Penedès

Avinyonet de Puigventós

Badalona

Balaguer

Balsareny

Banyeres del Penedès

Barberà de la Conca

Barcelona: 1. kadastrālā rajona 1. zemesgabals

Baronia de Rialb

Batea

Begues

Begur

Belianes

Bellaguarda

Bellcaire d’Empordà

Bellmunt del Priorat

Bellprat

Bellvei

Benissanet

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bisbal del Penedès, la

Bisbal de Falset, la

Biure

Blancafort

Boadella i les Escaules

Bonastre

Borges Blanques, las: 9. kadastrālā rajona., 30. un 96. zemesgabals, 21. kadastrālā rajona 114., 165. un 167. zemesgabals un 22. kadastrālā rajona 118., 119. un 120. zemesgabals

Borges del Camp, les

Bot

Botarell

Bovera

Bràfim

Bruc, el

Cabacés

Cabanes

Cabanyes, les

Cabassers

Cabra del Camp

Cabrera d'Igualada

Cabrera de Mar

Cabrils

Cadaqués

Calafell

Calders

Caldes de Montbui: 1. kadastrālā rajona 57. zemesgabals un 2. kadastrālā rajona 12. zemesgabals

Calella

Callús

Calonge

Cambrils

Canonja, la

Canovelles

Cantallops

Canyelles

Capafons

Capellades

Capçanes

Capmany

Cardedeu

Cardona

Carme

Caseres

Castell-Platja d’Aro

Castell de Mur: pievienotā Cellers un Guardia de Tremp pašvaldību teritorija

Castellbisbal

Castellet i la Gornal

Castellfollit del Boix

Castellgalí

Castellnou de Bages

Castelló de Farfanya

Castellolí

Castellvell del Camp

Castellví de la Marca

Castellví de Rosanes

Catllar, el

Cervelló

Cervià de les Garrigues

Cistella

Ciutadilla

Colera

Collbató

Colldejou

Conca de Dalt

Conesa

Constantí

Copons

Corbera de Llobregat

Corçà

Corbera d’Ebre

Cornudella de Montsant

Creixell

Cruïlles; Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Cubells, 7. kadastrālā rajona 90. zemesgabals

Cubelles

Cunit

Darnius

Duesaigües

Esparraguera

Espluga Calba, l’

Espluga de Francolí, l’

Espolla

Falset

Fatarella, la

Febró, la

Figuera, la

Figueres

Figuerola del Camp

Flix

Floresta, la

Fogars de Montclús

Fonollosa

Font-rubí

Foradada

Forallac

Forés

Franqueses del Vallès

Fulleda

Gaià

Gandesa

Garcia

Garidells, els

Garriguella

Gavet de la Conca un tai pievienotā Sant Cristofol de la Vall, Sant Martí de Barcedana un Sant Miquel de la Vall teritorija

Gelida

Gimenells i el Pla de la Font

Ginestar

Granada, la

Granollers

Granyanella

Granyena de Segarra

Gratallops

Guiamets, els

Guimerà

Horta de Sant Joan

Hostalets de Pierola, els

Igualada

Isona i Conca Dellà un tai pievienotā Conques, Figuerola d’Orcau, Orcau-Basturs un Sant Romà d’Abella teritorija

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Jonquera, la

Jorba

Juncosa

Juneda: 5. kadastrālā rajona 487. zemesgabals, 12. kadastrālā rajona 14., 15., 16., 33., 34. un 37. zemesgabals un 13. kadastrālā rajona 3., 4. un 5. zemesgabals

Llacuna, la

Llançà

Llardecans

Lleida: pievienotā Raimat un Sucs teritorija

Llers

Lliçà d’Amunt

Llimiana

Lloar, el

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Maldà

Manresa

Marçà

Margalef

Marsà

Martorell

Martorelles

Masarac

Masllorenç

Masnou, el

Masó, la

Maspujols

Masquefa

Masroig, el

Massoteres

Mataró

Mediona

Menàrguens

Milà, el

Miravet

Molar, el

Mollet de Peralada

Montgat

Monistrol de Calders

Montblanc

Montbrió del Camp

Montferri

Montmell, el

Montoliu de Segarra

Montornès de Segarra

Montornès del Vallès

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova

Morell

Morera de Montsant, la un tai pievienotā Scala-dei teritorija

Mura

Nalec

Navarcles

Navàs

Nou de Gaià, la

Nulles

Òdena

Olèrdola

Olesa de Bonesvalls

Olivella

Omells de na Gaia, els

Omellons, els

Orpí

Òrrius

Os de Balaguer

Pacs del Penedès

Palafrugell

Palamós

Palau-sator

Palau-saverdera

Pallaresos, els

Palma d'Ebre, la

Pals

Pau

Pedret i Marzà

Penelles,

Perafort

Peralada

Perelló, el

Piera

Pinell de Brai, el

Pira

Pla de la Font, el

Pla de Santa Maria, el

Pla del Penedès, el

Pla del Penedès

Pobla de Cérvoles, la

Pobla de Claramunt, la

Pobla de Mafumet, la

Pobla de Massaluca, la

Pobla de Montornès, la

Pobla de Segur

Poboleda

Pont d'Armentera, el

Pont de Molins

Pont de Vilomara i Rocafort, el

Pontons

Porrera

Port de la Selva, el

Portbou

Pradell de la Teixeta, el

Prades

Prat del Compte

Preixana

Preixens

Premià de Dalt

Premià de Mar

Puigdàlber

Puigpelat

Querol

Rabós

Rajadell

Rasquera

Regencós

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

Riera de Gaià, la

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Riumors

Roca del Vallès, la

Roda de Barà

Rodonyà

Rocafort de Queralt

Roses

Rourell, el

Sabadell: “Can Gambús”, 2 hektāru liels īpašums ar kadastrālo atsauces numuru 28003001 DG2020A

Salàs de Pallars

Sallent

Salomó

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Climent Sescebes

Sant Cugat de Sesgarrigues

Sant Esteve Sesrovires

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Fost de Campsentelles

Sant Fruitós de Bages

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jaume dels Domenys

Sant Joan de Vilatorrada

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Llorens d’Hortons

Sant Martí de Riucorb

Sant Martí de Tous

Sant Martí Sarroca

Sant Martí Vell

Sant Mateu de Bages

Sant Pere de Ribes

Sant Pere de Riudebitlles

Sant Pol de Mar

Sant Quintí de Mediona

Sant Sadurní d’Anoia

Sant Salvador de Guardiola

Santa Cristina d’Aro

Santa Margarida i els Monjos

Santa Maria de Miralles

Santa Maria d’Oló

Santa Oliva

Santa Fe del Penedès

Santa Maria de Martorelles

Santa Margarida de Montbui

Santpedor

Sarral

Secuita, la

Selva del Camp, la

Selva de Mar, la

Senan

Sentmenat

Sitges

Siurana d’Empordà

Solivella

Sort

Subirats

Súria

Talamanca

Talarn

Tallada d’Empordà

Tarragona

Tàrrega

Tarrés

Teià

Terrades

Tiana

Tivissa

Tordera

Torrebesses: 6. kadastrālā rajona 247. un 283. zemesgabals

Torre de Claramunt, la

Torre de Fontaubella, la

Torre de l'Espanyol, la

Torredembarra

Torrefarrera

Torrelavit

Torrelles de Foix

Torrent

Torroella de Montgrí

Torroja del Priorat

Tortellà

Tremp (iepriekšējā pašvaldība) un tai pievienotā Gurb, Palau de Noguera, Puigcercós, Suterranya un Vilamitjana teritorija

Ullà

Ulldemolins

Vallbona de les Monges

Vallbona d’Anoia

Vallclara

Vallfogona de Riucorb

Vallgorguina

Vallirana

Vall-llobrega

Vallromanes

Valls

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Vallmoll

Vendrell, el

Ventalló

Verdś

Vespella

Vilademuls

Vila-rodona

Vilafant

Vilafranca del Penedès

Vilagrassa: 4. kadastrālā rajona 92. zemesgabals

Vilajuïga

Vilalba dels Arcs

Vilallonga del Camp

Vilamalla

Vilamaniscle

Vilanant

Vilanova del Camí

Vilanova d’Escornalbou

Vilanova de Prades

Vilanova i la Geltrú

Vilanova del Vallès

Vila-seca

Vilassar de Dalt

Vilassar de Mar

Vilabella

Vilaverd

Vilella Alta, la

Vilella Baixa, la

Vilosell, el

Vilobí del Penedès

Vilopriu

Vimbodí

Vinaixa

Vinebre

Vinyols i els Arcs

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“GARNACHA TINTA” — “LLADONER”

“PARELLADA” — “MONTONEC”

“PARELLADA” — “MONTONEGA”

“XARELLO” — “CARTOIXA”

“XARELLO” — “PANSA BLANCA”

“XARELLO” — “PANSAL”

8. Saiknes apraksts

8.1. Vīns

Izteiktā Vidusjūras ietekme rada maigus, blīvus vīnus ar salīdzinoši zemu skābumu, augstu spirta saturu un aromātu, kas, palielinoties vīna vecumam, uzlabojas, it īpaši sarkanvīnu gadījumā. Lielais saules gaismas daudzums, ko bauda šis reģions, sekmē košāku (it īpaši sarkanās) krāsas toņu attīstību, kas šiem vīniem ir tik raksturīgi.

Vietējo augšņu granulometrisko sastāvu veido lielākoties putekļi un smilšmāls, kas piešķir miesīgumu un strukturējumu gan balto, gan sarkano šķirņu vīnogām un dod sarkanvīnus ar vēl izteiktāku krāsu.

Plašais vīnogu šķirņu klāsts Katalonijā ir vēl viens pierādījums uz pasauli vērstai atvērtībai, kāda vienmēr bijusi raksturīga kataloņiem. Tas arī atspoguļo ilgo vīndarības vēsturi reģionā. Saskaņā ar Pere Gil citātu, kas datējams ar 1600. gadu: “Vīni tiek gatavoti visā Katalonijā, gan piejūras, gan Vidusjūras apgabalu iekšzemes apvidos (..). Katalonijas vīni tipiski ir stipri un ļoti labi. Tajā ražo visu veidu vīnus (..)”. Savukārt autors Jaume Ciurana (1980) ir sniedzis aprakstu par kataloņu raksturiezīmi, kas piešķir vienotu pamatu visiem Katalonijas vīniem: pašaizliedzība, vēlme veikt uzlabojumus un sasniegumu gars mīt cilvēkos, kas tos ir gatavojuši.

8.2. Pusdzirkstošais vīns

Kaļķainās augsnes dod tādus vīnus, kas ir dinamiski, aromātiski un ļoti rafinēti.

Agrāka ražas novākšanas uzsākšana ļauj iegūt zemāku spirta koncentrāciju un lielāku skābenumu. Šis faktors apvienojumā ar dabiskā ceļā radušās oglekļa dioksīda klātbūtni dara vīnus atsvaidzinošus, kas ir raksturīga to iezīme.

Kataloņu sabiedrībai ir vēsturiska un kultūras saikne ar vīniem, kuros ir dabiskas izcelsmes oglekļa dioksīds, par ko liecina Katalonijas galvenā dzirkstošā vīna ražošanas nozare, kuras darbība aizsākusies jau XIX gadsimta pirmajā pusē.

8.3. Desertvīns

Izteiktā Vidusjūras ietekme un attiecīgajai vīna kategorijai jau aprakstītais augšņu granulometriskais sastāvs līdzīgā kārtā nosaka arī ACVN “Cataluña”/“Catalunya” desertvīnu īpašības, piešķirot tiem lielu krāsas un aromāta intensitāti, miesīgumu un vidēji līdz vāji izteiktu skābenumu.

Šāds desertvīns bieži tiek celts daudzu kataloņu galdā kā izmeklēts diģestīvs [gremošanu veicinošs dzēriens], un šāda veida vīns, ko kataloņu desertā pasniedz kopā ar dažādiem riekstiem (mandelēm, lazdu riekstiem, priežu riekstiem) un žāvētiem augļiem (rozīnēm, vīģēm, aprikozēm), ir pazīstams kā “postres de músic” (“mūziķa deserts”).

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

Apzīmējumu “xispejant” pēc izvēles var iekļaut tādu baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu marķējumā, kuriem ir pazemināts spirta saturs, ko nodrošina apzināta spirta rūgšanas procesa pārtraukšana.

Produkta marķējumā var iekļaut norādi “CATALUNYA VINYERÓ”, lai izceltu vīnkopju ražotāju statusu. Šīs norādes izmantošanu var pieprasīt vīnkopji ražotāji, kas visus savus vīnus gatavo tikai no tām vīnogām, kuras tie izaudzējuši savos vīndārzos.

Saite uz produkta specifikāciju

https://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/DOP-Cat-control-de-canvis.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.