KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par 2011. gadā īstenotajiem dalībvalstu centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas kapacitāti un zvejas iespējām /* COM/2013/085 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par 2011. gadā īstenotajiem dalībvalstu centieniem panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas kapacitāti un zvejas iespējām 1. Ievads un galvenie konstatējumi Dalībvalstis ir atbildīgas par stabilu un ilgstošu līdzsvaru starp flotēm un tām iedalītajām zvejas iespējām[1]. Ilgtspējīga zvejniecības pārvaldība nozīmē, ka ekonomiski stabila flote izmanto dabiskos resursus, nepārsniedzot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Tas ir viens no Eiropas Komisijas ierosinātās kopējās zivsaimniecības politikas reformas pamatprincipiem. Šajā ziņojumā ir sniegts pārskats par ES zvejas flotēm. Tajā izmantota informācija, ko dalībvalstis sniegušas savos 2011. gada ziņojumos[2], ES flotes reģistrā[3] vai kā datus, kas savākti saskaņā ar datu vākšanas sistēmu[4] (sk. 1. pielikumu). Šos datus ir izvērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK)[5]. Galvenais konstatējums ir tāds, ka nākamajos gados ir ievērojami jāuzlabo veids, kā dalībvalstis novērtē līdzsvaru un pārvalda savas flotes. Tā kā zvejniecības pārvaldība attīstās, lai iekļautu MSY mērķi, vairs nepietiek tikai ar paļaušanos uz limitiem, kas izteikti statiskos parametros. Lai pārvaldītu ES flotes ar mērķi sasniegt ekonomiski stabilu floti, kas izmanto resursus, pilnībā apgūstot to bioloģisko potenciālu, ir vajadzīgi ekonomiskās dzīvotspējas un plašākas ilgtspējas indikatori. Ir ļoti svarīgi uzlabot krājumu novērtēšanu, kā arī datu vākšanu un sniegšanu, analīzi un metodiku. 2. MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ KAPACITĀTE… Katrai dalībvalstij ir jānodrošina, lai tās zvejas kapacitāte tilpības (GT) un dzinēju jaudas (kW) izteiksmē vienmēr būtu vienāda ar vai mazāka par nominālajiem līmeņiem, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1013/2010[6]. Pašreizējie ieraksti flotes reģistrā liecina, ka visas dalībvalstis, izņemot Rumāniju, šos nominālos līmeņus ir ievērojušas (sk. 2. pielikumu). Savienības flotes kapacitāte bija par 14,1 % mazāka nekā noteiktais limits GT izteiksmē un par 9,9 % mazāka nekā noteiktais limits kW izteiksmē, rādītājiem svārstoties robežās no 2 % līdz 62 %[7]. 2011. gadā kuģu skaits samazinājās par 2 %, bet tilpība un dzinēju jauda − attiecīgi par 3,7 % un 3,1 %. Gan tilpības, gan jaudas samazinājumi dalībvalstīs bija līdzīgi, atšķirības bija nelielas (sk. 3. pielikumu). Lai nodrošinātu flotes reģistrā ievadīto mērījumu pareizību, dalībvalstīm ir noteikts pienākums no 2012. gada janvāra attiecībā uz zvejas piepūles režīmā iekļautiem kuģiem un no 2013. gada janvāra attiecībā uz visiem kuģiem sistemātiski sertificēt jaunos dzinējus, aizstājējdzinējus un tehniski pārveidotus dzinējus, kuru jauda pārsniedz 120 kW. Dalībvalstīm jāveic arī datu verifikācija, pamatojoties uz paraugu ņemšanas plāniem. Ja informācija liecina, ka dzinēja jauda ir lielāka nekā kuģa zvejas licencē norādītā jauda, tām jāveic fiziskas pārbaudes. Vairākas dalībvalstis mērīšanas un uzraudzības termiņus nav ievērojušas. Dažas dalībvalstis šos uzraudzības pienākumus nepilda vispār. Tikai nedaudzas dalībvalstis ir pieņēmušas prasītos paraugu ņemšanas plānus, kas vajadzīgi datu verifikācijai. 2012. gada novembra beigās vienpadsmit dalībvalstis bija pieņēmušas paraugu ņemšanas plānu dzinēju jaudas verifikācijai, savukārt deviņas dalībvalstis bija paziņojušas par šāda plāna pieņemšanu tuvākajā nākotnē. Divas dalībvalstis to vēl nav izdarījušas. Komisija uzskata, ka Kontroles regulas ievērošana ir ļoti svarīga. Tā ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES zvejniecībās. Eiropas Revīzijas palāta 2011. gadā publicēja īpašu ziņojumu par flotes kapacitātes pārvaldību ES. Spēkā esošās kapacitātes definīcijas netika atzītas par uzticamiem kuģu nozvejas potenciāla rādītājiem[8]. Komisija apzinās, ka tādi parametri kā GT un kW nav piemēroti tehniskā progresa atspoguļošanai, turklāt praksē pastāv grūtības dzinēja jaudas mērīšanā. Pārvaldības instruments, kuru kapacitātes samazināšanai izmanto visbiežāk, ir kuģu ekspluatācijas pārtraukšana. Komisija lēš, ka 2000.−2015. gadā ekspluatācijas pārtraukšanai būs izmantoti gandrīz 1,3 mljrd. euro no ES līdzekļiem (sk. 4. pielikumu). Analizējot ekspluatācijas pārtraukšanas atbalstu, Eiropas Revīzijas palāta secināja, ka ekspluatācijas pārtraukšanas shēmas, kurās izmantots publiskais finansējums, nebija pareizi virzītas un tajās trūka skaidru attiecināmības un izvēles kritēriju[9]. Palāta secināja, ka zvejas kuģu nodošanai sadalīšanai bija maza ietekme uz attiecīgajiem zivju krājumiem vai tās nebija vispār. 3. … un kapacitātes indikatori Laika gaitā ir atklājušies trūkumi, kas piemīt flotu kapacitātes izteikšanai dzinēja jaudā un tilpībā. Pat ja šie parametri nepārsniedz maksimāli pieļaujamos līmeņus, tas pats par sevi nebūt neliecina par to, ka zvejas flotes ir līdzsvarā ar to resursu stāvokli, no kuriem tās atkarīgas. Lai novērtētu nelīdzsvarotību, drīzāk ir vajadzīga flotu darbības analīze, kurā izvērtē to resursu stāvokli, no kuriem tās atkarīgas, ekonomisko situāciju un kuģu izmantojumu. Vairākos dalībvalstu ziņojumos par flotēm šādas analīzes nav vai tā šķiet nepilnīga. Vai zvejas flote izmanto krājumus, pārsniedzot ilgtspējīgus nozvejas apjomus? Vai kuģu vidējā peļņa flotē ir pietiekama vismaz īstermiņa izmaksu segšanai? Vai kuģu ienesīgums ir pietiekams, lai vajadzības gadījumā varētu aizstāt kuģus un dzinējus? Vai kuģi tiek izmantoti pilnībā, vai arī daudzi bieži vien stāv dīkā? Šie indikatori var atklāt nelīdzsvarotību flotē. Šajā ziņojumā ir sniegts kopsavilkums par dalībvalstu īstenotajiem centieniem problēmu risināšanā un izvērtēta patlaban pieejamā informācija, kas nebija sniegta dalībvalstu ziņojumos. Flote, kas darbojas ilgtspējīgi un ir ekonomiski stabila: · izmanto krājumus īstermiņā noturīgā apjomā un tiecas panākt izmantošanu, kas nepārsniedz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, · ir rentabla gan īstermiņa, · gan ilgtermiņa skatījumā, un · tiek pilnībā izmantota, ņemot vērā to, ka daudzas zvejniecības, kurās kuģiem parasti būtu aktīvi jādarbojas, ir sezonālas. Komisija ir lūgusi ZZTEK izvērtēt ES flotes, izmantojot indikatorus, kas atbilst iepriekš minētajiem jautājumiem. Ar laiku un resursiem saistītu iemeslu dēļ ZZTEK līdz šim ir izskatījusi tikai 92 vissvarīgākās flotes 14 dalībvalstīs ar vislielāko zvejniecības nozari, taču tās aptver 72 % ES ienākumu, kas tiek gūti no izkrāvumiem, un tāpēc ļauj spriest par vissvarīgākajām Eiropas zvejas darbībām. ZZTEK ir izmantojusi indikatoru vērtības, kas aprēķinātas, attiecīgā gadījumā izmantojot dalībvalstu ziņojumus, datu vākšanas sistēmas datus un zivju krājumu novērtējumus. Izmantotie indikatori ir norādīti turpmāk (pilnu aprakstu sk. 5. pielikumā). Atkarīga no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY, nozīmē, ka flote vidēji ir zvejojusi, pārsniedzot ilgtermiņa skatījumā noturīgus apjomus. Ņemot vērā KZP reformas mērķus, par normu ir pieņemti izmantošanas apjomi, kas ir mazāki par MSY. Strādāt bez zaudējumiem nozīmē gūt pietiekamu peļņu, lai segtu flotes īstermiņa izdevumus. Slikti ekonomiskie rezultāti nozīmē, ka ilgtermiņā flotes peļņa nav pietiekama, lai tā varētu aizstāt lielos pamatlīdzekļus (kuģus, dzinējus), kad tie ir nolietojušies. Negatīvs ienākums no materiālajiem pamatlīdzekļiem var liecināt par pārmērīgu kapitalizāciju, ja tā saglabājas ilgākā laika periodā. Nepilnīgi izmantoti kuģi nozīmē, ka kuģi ir zvejojuši, taču darījuši to tikai 70 % vai mazāk laika salīdzinājumā ar laiku, ko tie būtu varējuši pavadīt zvejā, ņemot vērā zvejas sezonālo raksturu. Neaktīvi kuģi ir kuģi, kuri gada laikā vispār nav zvejojuši. Indikatori balstās uz katra novērtētā flotes segmenta vidējiem rādītājiem. Piemēram, katra kuģa darbības ekonomiskie rezultāti flotes segmentā atšķiras; kuģu darbības rezultāti var būt labāki vai sliktāki nekā vidējie rādītāji. 4. Flotes kapacitāte dalībvalstīs Šis pārskats par flotes situāciju katrā dalībvalstī pamatojas uz dalībvalstu ziņojumiem un ZZTEK pārskatā izdarītajiem konstatējumiem par 2008.−2011. gadu, ja tādi pieejami. Beļģijas flotes kopš 2003. gada ir ievērojami samazinātas, samazinot spēkā esošo licenču skaitu un pārdalot zvejas iespējas flotē palikušajiem kuģiem. Sīka informācija sadalījumā pa flotēm nav sniegta. Beļģija ir secinājusi, ka tās flotes ir līdzsvarā ar zvejas iespējām. ZZTEK pārskatā norādīts, ka flote, kurā darbojas 18−24 m gari kuģi zvejai ar rāmja trali, vidēji nepelna pietiekami, lai varētu aizstāt lielos pamatlīdzekļus. Gan šī flote, gan flote, kurā darbojas 24−40 m gari kuģi zvejai ar rāmja trali, ir atkarīga no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. Bulgārija ir secinājusi, ka līdzsvars starp zivju krājumiem un flotes lielumu ir gandrīz panākts. Bulgārija plāno veikt pasākumus, lai samazinātu neaktīvo kuģu skaitu, un tajā patlaban tiek mainīts tiesiskais regulējums. 2011. gadā vairāk nekā 57 % visu kuģu bija neaktīvi, lielākā daļa no tiem bija kuģi, kas īsāki par 12 m. Analizētajā periodā visas flotes, kurās darbojas par 12 m garāki kuģi, lielāka degvielas patēriņa un augsto degvielas cenu dēļ ir uzrādījušas sliktus ekonomiskos rezultātus, lai gan tās spēj segt izmaksas. Kuģi, kas īsāki par 18 m, ir izmantoti nepilnīgi, tie zvejo tikai 70 % no maksimāli iespējamā zvejas laika. Kipra plāno samazināt pārmērīgo kapitalizāciju, nododot sadalīšanai aptuveni 100 mazos piekrastes kuģus, kuru zvejas piepūle netiek ierobežota. Iepriekšējos desmit gadus tā ir palielinājusi zvejas piepūles ierobežojumiem pakļautu mazāko kuģu skaitu, vienlaikus samazinot kapacitāti GT un kW izteiksmē. Ziņojumā norādīts, ka visās flotēs kuģi netiek pilnībā izmantoti, izņemot floti, kurā darbojas 12−24 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem stacionāriem zvejas rīkiem, kā arī tas, ka ienākums no ieguldījumiem visās flotēs ir neliels vai negatīvs. Dānijā flotes kapacitāte (kuģu skaits, GT, kW) ir ievērojami samazināta kopš 2003. gada, proti, kopš individuālu nododamu kvotu sistēmas ieviešanas. Dānija uzskata, ka sistēma ir diezgan stabila un ievērojams fiziskas kapacitātes pārpalikums ilgtermiņā nepastāv. Dānija ir konstatējusi pārmērīgu kapacitāti flotē, kurā darbojas 0−12 m un 12−24 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem stacionāriem zvejas rīkiem, kā arī flotēs, kurās darbojas mazāki traleri (0−12 m garu grunts traleru un seineru flote) un 12−24 m gari kuģi zvejai ar dragām. ZZTEK pārskatā norādīts, ka visas novērtētās Dānijas flotes ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. Triju flotu peļņa nebija pietiekama, lai aizstātu lielos pamatlīdzekļus (10−12 m un 12−18 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem stacionāriem zvejas rīkiem, 12−18 m gari kuģi zvejai ar pārvietojamiem un stacionāriem zvejas rīkiem). Divās flotēs (18−24 m gari kuģi zvejai ar pārvietojamiem un stacionāriem zvejas rīkiem un 18−24 m gari grunts traleri un seineri) kuģi tiek izmantoti nepilnīgi. Vācijas ziņojumā spēkā esošās pamatnostādnes un indikatori nebija izmantoti. Katras flotes līdzsvars bija izvērtēts tikai kvalitatīvā izteiksmē. Vācijas izvirzītais mērķis ir saglabāt pietiekamu kopējo kapacitāti, lai tā varētu izmantot savas kvotas. 2011. gadā flote ir samazināta par 5,6 % kuģu skaita izteiksmē, par 4,4 % GT izteiksmē un par 6,4 % kW izteiksmē. Kuģu izslēgšana no flotes nevienā gadījumā nav notikusi ar publisko atbalstu. ZZTEK pārskatā konstatēts, ka flotes, kurās darbojas par 10 m īsāki kuģi zvejai ar stacionāriem zvejas rīkiem, 12−18m, 18−24 m un 24−40 m gari grunts traleri un 24−40 m gari kuģi zvejai ar rāmja trali, ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY (taču tās darbojas ekonomiski ilgtspējīgi). Kuģi netiek pilnībā izmantoti, un ir liela neaktīva mazāko kuģu flote (ieskaitot 458 neaktīvus kuģus, kuri īsāki par 10 m). Igaunija ziņoja par pārmērīgu kapacitāti, galvenokārt attiecībā uz traleriem, kas garāki par 12 m. 2011. gadā flote ir samazināta par 7 kuģiem (izslēdzot no flotes 371 GT un 1056 kW). ZZTEK pārskatā norādīts, ka 24−40 m gari pelaģiskie traleri ir atkarīgi no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY, un tie netiek pilnībā izmantoti, taču tie darbojas ekonomiski ilgtspējīgi. Grieķija nav iesniegusi līdzsvara novērtējumu, tā nav nedz novērtējusi savu flotes politiku, nedz sniegusi datus saskaņā ar datu vākšanas sistēmu. Grieķija savā ziņojumā ir minējusi heku un garneļu pārzveju Egejas jūrā, taču nav norādījusi sīkas ziņas. 2011. gadā flote ir samazināta par 488 kuģiem (kapacitātes samazinājums par 3,6 % GT izteiksmē un 4,0 % kW izteiksmē). Anšovu un sardīņu zvejai ar grunts traleriem un kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, ir izstrādāti pārvaldības plāni, kuros paredzēta īpašu licenču izdošana. Tā kā trūkst datu (bioloģisku, ekonomisku, tehnisku), līdzsvaru starp Grieķijas floti un resursiem nav iespējams novērtēt. Spānijas ziņojumā norādīts, ka flotes kapacitāte joprojām nedaudz pārsniedz zvejas iespējas un ka flotes nozvejas potenciāls ir lielāks nekā tai iedalītās kvotas. Spānija nemitīgi pūlas samazināt flotes kapacitāti gan ar publisko atbalstu, gan bez tā, un 2011. gadā tā panākusi kopējo samazinājumu par 4,6 % GT izteiksmē un 3,7 % kW izteiksmē. Attiecībā uz tehnisko indikatoru Spānija ziņoja par to, ka daļa flotes netiek pilnībā izmantota gan valsts zvejas zonās, gan starptautiskajos ūdeņos, taču 2008.−2011. gadā šī tendence ir mazinājusies. Ir sniegta informācija tikai par attiecību starp flotu pašreizējiem ieņēmumiem un ieņēmumiem, kas sedz izmaksas. Daļēji tas ir tāpēc, ka nav sniegti dati sadalījumā pa nozvejām. Spānijas ziņojumā teikts, ka visas flotes darbojas ar peļņu. Šajos ienākumu aprēķinos iekļautas kuģu īpašnieku saņemtās subsīdijas. Tā kā nav datu, nav iespējams veikt salīdzināmu un objektīvu pārzvejas un ekonomiskās ilgtspējas novērtējumu. ZZTEK aprēķinātie ieņēmumi (kuri neietver ieņēmumus no subsīdijām) liecina, ka flotes, kurās darbojas par 10 m īsāki kuģi zvejai ar pārvietojamiem un stacionāriem zvejas rīkiem, 18−24 m un 24−40 m gari grunts traleri un seineri un 24−40 m gari un par 40 m garāki kuģi zvejai ar āķiem, darbojās ar zaudējumiem. Francija ziņoja par visiem kontinentālās flotes kuģiem kopā un secināja, ka lielākajā daļā zvejniecību ir panākts līdzsvars. Bioloģiskie, tehniskie un ekonomiskie indikatori netika sniegti. Francija 2011. gadā ar publisko atbalstu ir pārtraukusi 133 kuģu ekspluatāciju (attiecīgā kapacitāte ir 7653 GT un 20 408 kW). Īstenojot īpašus plānus kuģu izslēgšanai no flotes, darbību pārtrauca gandrīz 60 kuģi, kas darbojās dažādās “jutīgo” zvejniecību kategorijās. ZZTEK pārskats atklāj vairākas atšķirīgas situācijas. Flotes, kurās darbojas par 10 m īsāki, 10−12 m, 12−18 m, 18−24 m un 24−40 m gari kuģi zvejai ar dreifējošiem un nostiprinātiem tīkliem, ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY, taču analizētajā periodā tās darbojās ekonomiski ilgtspējīgi un bez zaudējumiem. Flotes, kurās darbojas 24−40 m gari kuģi zvejai ar āķiem un 24−40 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem pārvietojamiem zvejas rīkiem, arī ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. Indikatori liecina, ka analizētajā gadā ekonomiskie rezultāti ir bijuši slikti. Arī flotes, kurās darbojas 12−18 m gari kuģi zvejai ar dragām, 18−24 m gari un par 40 m garāki pelaģiskie traleri, 18−24 m, 24−40 m gari un par 40 m garāki grunts traleri un seineri un par 40 m garāki kuģi zvejai ar riņķvadu, novērtētajā periodā ir uzrādījušas sliktus ekonomiskos rezultātus. Turpretī flotes, kurās darbojas par 10 m īsāki kuģi zvejai ar murdiem un zivju krātiņveida lamatām, par 10 m īsāki kuģi zvejai ar āķiem, 10−12 m gari grunts traleri un seineri, 12−18 m gari grunts traleri un seineri, darbojās ekonomiski ilgtspējīgi, taču trūkst zināšanu par to krājumu stāvokli, no kuriem atkarīga šo flotu darbība. Īrija ziņoja, ka dažās flotēs ir saglabājusies zināma nelīdzsvarotība, taču nebija norādījusi konkrētas flotes. Jāiegulda lielāks darbs, lai nodrošinātu datu pieejamību. ZZTEK norāda, ka 24−40 m gari pelaģiskie traleri bija atkarīgi no krājumiem, kuru nozveja ir lielāka par MSY, un to peļņa nav pietiekama, lai aizstātu lielos pamatlīdzekļus. Arī par 40 m garāki pelaģiskie traleri zvejoja krājumus, kuru nozveja pārsniedz MSY, un netika pilnībā izmantoti, taču tie darbojās bez zaudējumiem, un to darbība šķita ekonomiski ilgtspējīga. Flotes, kurās darbojas 10−12 m gari kuģi zvejai ar dragām un 18−24 m gari grunts traleri un seineri, uzrāda pārmērīgas kapitalizācijas pazīmes. Flotes, kurās darbojas par 10 m īsāki kuģi zvejai ar murdiem un zivju krātiņveida lamatām, šķita ekonomiski ilgtspējīgas, taču krājumu stāvoklis ir slikti zināms. Itālija ir konstatējusi pārmērīgu kapacitāti flotes segmentos, kuros darbojas par 24 m garāki kuģi zvejai ar riņķvadu un grunts traleri, un plāno plašu ekspluatācijas pārtraukšanas shēmu. ZZTEK pārskatā norādīts, ka flotēs, kurās darbojas 24−40 m gari grunts traleri un seineri un 24−40 m gari kuģi zvejai ar rāmja trali, peļņa nav pietiekama, lai aizstātu lielos pamatlīdzekļus, un ka pēdējās minētās flotes kapacitāte netiek pietiekami izmantota. Flotes, kurās darbojas 6−12 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem stacionāriem zvejas rīkiem, 12−18 m un 18−24 m gari kuģi zvejai ar dragām un grunts traleri un seineri, izrādījās ekonomiski ilgtspējīgas. Lielākajai daļai no flotu izmantotajiem krājumiem bioloģiskais stāvoklis nav zināms, un tas nozīmē, ka nav iespējams izvērtēt, vai flotes izmanto krājumus, kuru nozveja pārsniedz MSY. Latvija ziņojumā norādīja par pārmērīgu kapacitāti flotē, kurā darbojas 12−24 m un 24−40 m gari traleri un 24−40 m gari kuģi zvejai ar tīkliem. Latvijas flote ir samazinājusies par 14,9 % GT izteiksmē un 14,3 % kW izteiksmē. 2011.−2012. gadā Latvijā varēja izmantot zvejas darbību izbeigšanas shēmu. ZZTEK pārskatā norādīts, ka flote, kurā darbojas 24−40 m gari pelaģiskie traleri, ir ekonomiski ilgtspējīga, taču ir atkarīga no zivju krājumiem, kuru nozveja nedaudz pārsniedz MSY. Lietuvas mērķis ir saglabāt pietiekamu kopējo kapacitāti, lai varētu apgūt iedalītās kvotas. 2011. gadā kuģu skaits ievērojami samazinājās (− 12 %), bet flotes kapacitāte tilpības ziņā samazinājās tikai nedaudz (− 1,6 % GT) un dzinēju jaudas ziņā gandrīz nemaz. Lietuva savā ziņojumā indikatorus nebija izmantojusi. ZZTEK pārskatā norādīts, ka flotes, kurās darbojas 24−40 m gari grunts traleri un seineri, nezvejoja pārzvejotus krājumus un bija ekonomiski ilgtspējīgas. Tomēr flote ir lielā mērā neizmantota. Maltas ziņojumā par 2009. un 2010. gadu bija sniegtas ziņas par pārmērīgu kapacitāti, taču par 2011. gadu secinājumi nebija izdarīti, jo trūka ekonomisko un sociālo datu. Maltas flotes kapacitāte ir ievērojami samazināta (par 32,8 % GT izteiksmē un 9,2 % kW izteiksmē). Kuģu izmantojums bija mazāks par 50 %. Nīderlande ziņoja, ka daži grunts zvejas kuģi tiek reti izmantoti un pieejamo kvotu būtu iespējams apgūt ar mazāku kuģu skaitu. Attiecībā uz grunts zvejas sektoru bioloģiskais indikators joprojām ir nedaudz virs mērķvērtības, taču 2008.−2011. gada periodā tas ir uzlabojies. Attiecībā uz pelaģiskajām flotēm krājumu bioloģiskais stāvoklis Ziemeļaustrumu Atlantijā ir samērā labs, taču zvejas radītā slodze uz krājumiem, kurus zvejo Rietumāfrikas ūdeņos un citās tāljūras zvejniecībās, ir pārāk liela. ZZTEK pārskatā norādīts, ka visas piecas novērtētās flotes, izņemot 18−24 m garus kuģus zvejai ar rāmja trali, ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. Turklāt grunts traleru un seineru flotes netiek pilnībā izmantotas. Pelaģiskās zvejas flotes uzrāda pārmērīgas kapitalizācijas pazīmes. Polija ziņojumā secinājusi, ka flote nav vairāk jāsamazina. Attiecībā uz Baltijas jūras centrālās daļas reņģēm, kuras galvenokārt zvejo 24−40 m gari pelaģiskie traleri, zvejas izraisītā zivju mirstība bija pārāk liela. 2009. gadā Baltijas jūras flotes ekonomiskie indikatori ir ievērojami uzlabojušies, taču tas neattiecas uz 12−18 m gariem kuģiem zvejai ar āķu jedām un 18−24 m gariem grunts traleriem. 2011. gadā 2/3 flotes, kas Baltijas jūrā zvejo mencas, saņēma atbalstu par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu. Šie kuģi drīzumā atsāks zveju. 13,8 % kuģu (16 % GT izteiksmē) bija neaktīvi. Portugāle ir secinājusi, ka flotes ir līdzsvarā ar zvejas iespējām. 2011. gadā Portugāles kontinentālās flotes kopējā kapacitāte praktiski nemainījās (samazinājums par 1 %). Liela daļa nozveju tiek gūtas zivju krājumos, kuru stāvoklis nav novērtēts. Tomēr ZZTEK pārskatā aprēķinātie indikatori liecina, ka flotes ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. ZZTEK pārskatā norādīts, ka flotes, kurās darbojas 0−10 m gari kuģi zvejai ar pārvietojamiem un stacionāriem zvejas rīkiem un 24−40 m gari kuģi zvejai ar āķiem, uzrāda ilgtermiņā sliktus ekonomiskos rezultātus. Flotes, kurās darbojas 0−10 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem stacionāriem zvejas rīkiem, 12−18 m gari kuģi zvejai ar dreifējošiem un nostiprinātiem tīkliem, 12−18 m gari kuģi zvejai ar murdiem un zivju krātiņveida lamatām un 18−24 m un 24−40 m gari kuģi zvejai ar riņķvadu, nav pilnībā izmantotas. Flotes, kurās darbojas 24−40 m gari kuģi zvejai ar daudzfunkcionāliem pārvietojamiem un stacionāriem zvejas rīkiem, grunts traleri un seineri un kuģi zvejai ar āķiem, bija ilgtspējīgas no ekonomiskā viedokļa, bet novērtējums par bioloģisko ilgtspēju nebija pieejams. Rumānija ziņojumu par 2011. gadu neiesniedza. Datu vākšanas sistēmā Rumānijas dati nebija pieejami. Slovēnija ziņoja, ka vairumam flotu ir pārmērīga kapacitāte. Slovēnija plāno izmantot publisko atbalstu kuģu nodošanai sadalīšanai 2012. gada pirmajā pusē un koriģēt dažādo flotu zvejas piepūli. Flotei raksturīgs tas, ka tā ievērojamā mērā netiek izmantota, proti, neaktīvi ir 55 % kuģu, taču šie dati ietver arī migrējošo sugu zivju zveju, kas notiek sezonāli. Zināšanas par krājumu bioloģisko stāvokli ir sliktas, un novērtējumi nav pieejami. Somija savā ziņojumā pamatnostādnes nebija izmantojusi, un tajā nebija iekļauti indikatori, lai novērtētu kapacitāti attiecībā pret zvejas iespējām. Somija norādīja, ka tās flote ir pieņemamā līdzsvarā ar zvejas resursiem. 2011. gadā zvejas piepūle salīdzinājumā ar 2010. gadu ir palielinājusies par 12,2 %, lielākoties pelaģiskajās zvejniecībās. No 75 kuģiem, kas zvejo aiz piekrastes ūdeņiem, 2011. gadā neaktīvi bija 28 %. Zviedrija ziņojumā norādījusi, ka vairākām flotēm joprojām ir pārmērīga kapacitāte un ka tā cenšas risināt šo problēmu, pārtraucot kuģu ekspluatāciju. Divas shēmas attiecas tieši uz traleriem, kas zvejo mencas. Kopumā no flotes izslēgti 26 % GT izteiksmē un 19 % kW izteiksmē. ZZTEK pārskatā norādīts, ka daudzas novērtētās flotes ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. Turklāt flotēm, kurās darbojas 10−12 m gari kuģi zvejai ar stacionāriem zvejas rīkiem un 24−40 m gari grunts traleri un seineri, peļņa nebija pietiekama, lai aizstātu lielos pamatlīdzekļus. Dažos sektoros kuģi nav pilnībā izmantoti. Apvienotā Karaliste uzskata, ka daudzas flotes darbojas ilgtspējīgi, jo resursi, kurus tās izmanto, tiek zvejoti, ievērojot piesardzīgu zvejas izraisītu zivju mirstību, lai gan dažās jomās ir vērojama nelīdzsvarotība (piemēram, krājumi, uz kuriem attiecas atjaunošanas režīms). Kopš 2010. gada oktobra flotes ir varējušas pārstrukturēties, izmantojot tā saukto “license parking facility”, kas ļauj vairākas zvejas licences izmantot ar vienu kuģi. Apvienotā Karaliste ir ziņojusi par panāktajiem kapacitātes samazinājumiem, taču nav iesniegusi turpmāku korekciju plānus. ZZTEK pārskatā norādīts, ka daudzas flotes ir atkarīgas no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY. Nav pieejams novērtējums par resursiem, no kuriem atkarīgas flotes, kurās darbojas par 10 m īsāki kuģi zvejai ar murdiem un zivju krātiņveida lamatām, 12−18 m, 18−24 m gari un par 40 m garāki grunts traleri un seineri, taču šīs flotes darbojas ekonomiski ilgtspējīgi. 5. Secinājumi Šis pārskats par dalībvalstu centieniem panākt noturīgu līdzsvaru starp flotes kapacitāti un zvejas resursiem apliecina, ka Eiropas zvejas flotes kapacitāte joprojām ir pārāk liela. Lai gan pēdējos desmit gados daudzu Eiropas zvejas flotu lielums ir samazinājies, daudzi kuģi vairākās dalībvalstīs darbojas ar finansiāliem zaudējumiem un netiek pilnībā izmantoti. Turklāt daudzu kuģu ieņēmumi ir pārāk mazi, lai veiktu vajadzīgos ieguldījumus kuģu un zvejas rīku modernizācijā. Analizētajā periodā pārāk daudzas flotes bija atkarīgas no krājumiem, kurus var uzskatīt par pārzvejotiem salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kas ir viens no reformētās KZP galvenajiem mērķiem. Pašreizējai flotes pārvaldības politikai nav izdevies panākt, lai flotes būtu līdzsvarā ar resursiem, kurus tās izmanto. Nepietiek tikai ar paļaušanos uz to, ka tiek ievērota valstij noteiktie kapacitātes limiti (kuģu tilpības (GT) vai dzinēju jaudas (kW) izteiksmē). Flotes kapacitātes un zivju resursu līdzsvara nodrošināšana ir viens no galvenajiem kopējās zivsaimniecības politikas reformas jautājumiem. Primārā atbildība par flotes pārvaldību gulstas uz dalībvalstu pleciem. Flotu pārmērīgas kapitalizācijas potenciālās sekas un pastāvīga atkarība no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, ir pierādījums tam, ka reformētajā KZP ir vajadzīgi labāki flotes pārvaldības instrumenti. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm savas flotes jāpārvalda tā, lai zivju krājumi tiktu izmantoti, nepārsniedzot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un tās varētu būt ekonomiski stabilas. 1. pielikums: Informācijas kvalitāte 1. Kvalitatīvā un aprakstošā informācija Problemātiskās jomas, par kurām valstu ziņojumos nebija sniegta informācija vai tā bija nepilnīga, tabulā ir atzīmētas ar X. || Saikne starp flotēm un zvejniecībām || Flotes attīstība || Norāde par zvejas piepūles samazināšanas shēmām || Zvejas piepūles samazināšanas shēmu ietekme || Flotes pārvaldības sistēmas novērtējums || Flotes pārvaldības sistēmas uzlabošanas plāni || Norāde par iekļaušanas/ izslēgšanas shēmas ievērošanu || Administratīvo procedūru izmaiņas || Līdzsvara novērtējums BE || || || X || X || || || || || BG || X || || || X || || X || || X || CY || || || || || || || || || DE || || || X || X || X || X || || || X DK || || || || || || || || || EE || || || X || X || X || || || X || X EL || || || || || X || X || || X || X ES || || || || || || || || || FI || X || || || || || X || || X || X FR || X || X || X || || X || || X || || X IE || || || || || X || X || || || IT || || || || || || || || || LT || X || || || || X || X || X || || X LV || || || || X || || X || || || X MT || X || X || || || X || || || X || NL || || || X || || || X || || X || X PO || || || || || X || || || || PT || || || || X || || || || || RO || X || X || X || X || X || X || X || X || X SI || X || || || || || X || || || X SE || || || || X || || X || X || || UK || X || X || || || X || X || || || X Avots: Ziņojuma STECF-12-18 “Pārskats par valstu ziņojumiem par dalībvalstu centieniem panākt līdzsvaru starp flotes kapacitāti un zvejas iespējām” 5.3. tabula. 2. Kvantitatīvā informācija Lai novērtētu flotes atkarību no krājumiem, kuru nozveja pārsniedz MSY, ir vajadzīgi zivju krājuma kvantitatīvie novērtējumi. Tie ir pieejami par lielāko daļu krājumu Baltijas jūrā un Ziemeļjūrā, taču Ķeltu jūras nav pilnībā aptvertas. Vidusjūrā daudzas flotes zvejo krājumus, kuru stāvoklis nav zināms, taču zināšanas šajā jomā strauji uzlabojas. Lai gan dažas dalībvalstis ir sniegušas informāciju par nozvejas apjomiem, to nevar izmantot, lai izdarītu secinājumus par ilgtspējību. Vairumā dalībvalstu ziņojumu nebija iztirzāts jautājums par katras zvejas flotes līdzsvaru, kā noteikts datu vākšanas sistēmā. Tas liedz kvantitatīvi novērtēt līdzsvaru, jo pieejamie dati neatbilst flotēm, kuras tiek novērtētas. No dalībvalstīm vajadzīgi arī dati par katras flotes nozveju un nozvejas vērtību. Šī informācija ir prasīta datu vākšanas sistēmā, taču to nav sniegušas visas dalībvalstis. Dažas dalībvalstis nebija sniegušas informāciju par ienākumu no materiālajiem pamatlīdzekļiem (return on fixed tangible assets, ROFTA), vai arī tā bija nepilnīga. Attiecībā uz lielāko daļu dalībvalstu datu vākšanas sistēmā ir pieejama informācija par neaktīvo kuģu skaitu katrā garuma klasē (neatkarīgi no mērķa zvejniecības vai zvejas rīku veida). Tomēr šā datu avota kvalitāte dažos gadījumos ir apšaubāma. Valstu ziņojumos lielākā daļa dalībvalstu bija iekļāvušas tehniskā indikatora vērtības (vidējais kuģa jūrā pavadīto dienu skaits, kas dalīts ar maksimālo jūrā pavadīto dienu skaitu flotē), taču šī informācija nebija pilnīga. Septiņas dalībvalstis savos ziņojumos tehniskā indikatora vērtības nebija norādījušas. 2. pielikums 2.1. tabula. Iekļaušanas/izslēgšanas limitu ievērošana 31.12.2011. (izņemot tālākos reģionus) NB! Dati izgūti no Savienības flotes reģistra, pamatojoties uz 01.09.2012. datiem (Rumānija: 2012. gada 1. marta dati). 3. pielikums 3.1. tabula. Dalībvalstu flotu attīstība (kuģu skaits, tilpība un dzinēju jauda) 2011. gadā (izņemot tālākos reģionus) NB! Dati izgūti no Savienības flotes reģistra, pamatojoties uz 01.09.2012. datiem (Rumānija: 01.03.2012. dati). 4. pielikums 4.1. tabula. EZF atvēlētie līdzekļi par zvejas darbību izbeigšanu (2007.−31.07.2012.) Avots: Dalībvalstu dati, pamatojoties uz Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD oficiālu pieprasījumu (08.2012.) iesniegt summārus EZF datus par laikposmu no 01.01.2007. līdz 31.07.2012. %: līdzekļi (procentos), kas EZF līdz šim atvēlēti kuģu nodošanai sadalīšanai; NS: sadalīšanas gadījumu (sadalīto kuģu) skaits; R%: līdzekļi (procentos), kas EZF atvēlēti kuģu novirzīšanai citām darbībām; NR: citām darbībām novirzīto kuģu skaits; %S + %R: kopējie līdzekļi (procentos) par nodošanu sadalīšanai un novirzīšanu citām darbībām 5. pielikums ZZTEK izmantotie indikatori “Ilgtspējīga ieguves apjoma indikators” ir vidējā zvejas izraisītā zivju mirstība katras flotes izmantotajos zivju krājumos, turklāt vidējais svērtais ir aprēķināts, ņemot vērā katra krājuma ekonomisko nozīmi nozvejā. Ja šis indikators ir vienāds ar 1, tad krājumi vidēji tiek izmantoti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā. Ja vērtība ir lielāka par 1, flote vidēji ir atkarīga no pārzvejotiem krājumiem, un otrādi. Šajā rādītājā nav ņemts vērā fakts, ka daži krājumi, no kuriem gūst jauktas nozvejas, var būt vairāk vai mazāk būtiski pārzvejoti vai noplicināti, un nav ņemts vērā arī tas, kādā mērā citas flotes ietekmē resursu izmantošanu. Ir izmantoti divi “ekonomiskās ilgtspējas indikatori”. Ienākums no materiālajiem pamatlīdzekļiem (ROFTA) (šajā gadījumā aizstāj ienākumu no ieguldījumiem) rāda ilgtermiņa ekonomisko stabilitāti. Tā ir neto peļņa, dalīta ar kapitālieguldījumu vērtību. Ja šī attiecība ir lielāka nekā bezriska procenti, ko var iegūt citur (nominālā izteiksmē 2 %), tad flote ir labā ekonomiskajā stāvoklī un var aizstāt lielos pamatlīdzekļus, kad tas kļūst nepieciešams. Ja ROFTA ir mazāks par 2 %, tas nozīmē, ka šādi ieguldījumi nav finansiāli izdevīgi, jo, ieguldot līdzekļus citur, būtu iespējams gūt lielāku peļņu. Attiecība starp “pašreizējiem ieņēmumiem un ieņēmumiem, kas sedz izmaksas” (CR/BER) rāda īstermiņa dzīvotspēju. Ja tā ir mazāka par viens, kuģi nevar segt ekspluatācijas izmaksas, un tiem nāksies pārtraukt zveju, kad izbeigsies nauda; ja tā ir lielāka par viens, kuģi var segt ekspluatācijas izmaksas, taču tas nenozīmē, ka tie gūst pietiekamus ienākumus, lai varētu aizstāt lielos pamatlīdzekļus. Ir izmantoti divi parametri, lai novērtētu, vai kuģi ir “pilnībā izmantoti”. “Tehniskais indikators” ir attiecība starp vidējo jūrā pavadīto laiku un ilgāko praktiski iespējamo zvejas laiku attiecīgajā zvejas darbībā. Šī vērtība ir viens, kad visi kuģi zvejo, cik vien praktiski iespējams, kaut arī zvejas sezona var būt īsa. Vērtības, kas ir mazākas par viens, norāda, ka flotes segmenti zvejo mazāk, nekā varētu. Par zīmi, ka flote ir ievērojamā mērā neizmantota, parasti tiek pieņemta robežvērtība 70 % apmērā. Tomēr daži kuģi var visu gadu vispār nezvejot, un tad tie ir “neaktīvi”. Ja zvejas flotē ir daudz neaktīvu kuģu, tas liecina par to, ka flote nav līdzsvarā ar resursiem. [1] Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. pants. [2] Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 14. pantā. [3] Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. pantu un 11. pantu Komisijas Regulā (ES) Nr. 1013/2010, ar ko paredz īstenošanas noteikumus attiecībā uz Savienības flotes politiku, kura noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 III nodaļā. [4] Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku. [5] “Pārskats par valstu ziņojumiem par dalībvalstu centieniem panākt līdzsvaru starp flotes kapacitāti un zvejas iespējām” (STECF-12-18). Publicēts 2012. gadā sērijā “JRC Scientific and Policy Reports”. [6] Komisijas 2010. gada 10. novembra Regulas (ES) Nr. 1013/2010 7. un 8. pants. [7] Rumānija nav iekļauta. [8] ERP Īpašais ziņojums Nr. 12/2011 “Vai ES pasākumi ir veicinājuši zvejas flotu jaudas pielāgošanu zvejas iespējām?” − ziņojuma 21. punkts. [9] ERP Īpašais ziņojums Nr. 12/2011 “Vai ES pasākumi ir veicinājuši zvejas flotu jaudas pielāgošanu zvejas iespējām?” − ziņojuma 76. punkts.