Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.

(3)2020. gada [17. martā] Padome saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu pieņēma lēmumu par to, ka Rumānijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.

(4)Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padomei ir pienākums attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu noteiktā laikā. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei būtu jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz ieteikuma pamatā esošo prognozi, atbilstu strukturālās bilances, t. i., cikliski koriģētās bilances, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, minimālajam ikgadējam uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

(5)Saskaņā ar Komisijas 2020. gada ziemas prognozi, kas papildināta ar fiskālajiem mainīgajiem lielumiem līdz 2022. gadam, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums 2019. gadā bija 3,9 %. Pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, Komisija prognozē, ka reālā IKP pieaugums būs mērens, bet saglabāsies stabils – 3,8 % 2020. gadā un 3,5 % 2021. un 2022. gadā. No vienas puses, ievērojamais fiskālais stimuls, kas izriet no pašreizējās politikas, turpinātu dot zināmu impulsu privātajam patēriņam. No otras puses, pastāvīga fiskālā deficīta palielināšanās mazinātu patērētāju un ieguldītāju uzticēšanos ekonomikas izaugsmes trajektorijas ilgtspējai. Rezultātā paredzams, ka ieguldījumi samazināsies, jo privātie ieguldītāji ņem vērā makroekonomikas nelīdzsvarotības palielināšanos. Paredzams, ka neto eksporta devums prognozes periodā saglabāsies negatīvs, jo eksportu joprojām ietekmē vājš ārējais pieprasījums, savukārt importu atbalsta privātais patēriņš. Tas savukārt vēl vairāk pasliktinātu jau tā augsto tekošā konta deficītu.

(6)Valdība 2019. gada 10. decembrī pieņēma un nosūtīja parlamentam fiskālo budžeta stratēģiju 2020.–2022. gadam (“fiskālā stratēģija”), kuras mērķrādītājs 2019. gadā ir pārskatīts vispārējās valdības budžeta deficīts 3,8 % apmērā no IKP, kas pārsniedz atsauces vērtību – 3 % no IKP. Minētā pārskatīšana salīdzinājumā ar sākotnēji plānotajiem 2,8 % no IKP 2019. gadā bija balstīta uz budžeta izpildes datiem no gada sākuma. Fiskālā stratēģija tika izsludināta ar likumu 2019. gada 18. decembrī.

(7)Komisijas 2020. gada ziemas prognozē, kas papildināta ar fiskālajiem mainīgajiem lielumiem līdz 2022. gadam, paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts visā prognozes periodā saglabāsies virs atsauces vērtības – 3 % no IKP. Pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, Komisija prognozē, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā būs 4,0 % no IKP, 2020. gadā – 4,9 %, 2021. gadā – 6,9 % un 2022. gadā – 7,7 %. Tiek prognozēts, ka strukturālais deficīts 2019. gadā pasliktināsies par 1,0 % no IKP, 2021. gadā – vēl par 1,9 % no IKP un 2022. gadā – vēl par 0,8 %. Komisijas prognozēto budžeta deficīta pieaugumu galvenokārt nosaka 2019. gada vasarā pieņemtie ievērojamie pensiju palielinājumi. Lielāki izdevumi par pensijām dotu 0,9 procentpunktus no IKP budžeta deficīta pieaugumam 2020. gadā, 1,7 procentpunktus no IKP 2021. gadā un 1,1 procentpunktu no IKP 2022. gadā. Tiek lēsts, ka bērnu pabalsta divkāršošanai, kas stāsies spēkā no 2020. gada augusta, gada budžeta izmaksas būs 0,6 % no IKP. Fiskālajā stratēģijā valdība paredz, ka 2020. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts būs 3,6 % no IKP, 2021. gadā – 3,4 % un 2022. gadā – 2,8 %. Pamatojoties uz valdības aplēsēm, tas izraisītu strukturālu korekciju 0,3 % apmērā 2020. gadā, 0,2 % apmērā 2021. gadā un 0,6 % apmērā 2022. gadā. Fiskālās stratēģijas korekcijas pamatā galvenokārt ir izdevumi. Jo īpaši tiek prognozēts, ka samazināsies izdevumi par darba ņēmēju atalgojumu, precēm un pakalpojumiem un ārpussavienības valstu līdzfinansētiem kapitālizdevumiem kā īpatsvars no IKP. Mazāka budžeta deficīta prognoze fiskālajā stratēģijā salīdzinājumā ar Komisijas prognozi izriet no optimistiskākām fiskālās stratēģijas pamatā esošajām makroekonomikas prognozēm un no tā, ka fiskālajā stratēģijā nav ņemta vērā dažu pieņemto pasākumu fiskālā ietekme, savukārt plānotā kārtējo izdevumu ierobežošana nav pilnībā pamatota ar pieņemtajiem vai ticami paziņotajiem pasākumiem un tāpēc to nevarēja pilnībā ņemt vērā Komisijas prognozē.

(8)Vispārējās valdības parāds Rumānijā 2018. gadā bija 34,7 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas prognozi paredzēts, ka 2022. gadā vispārējās valdības parāds palielināsies līdz 46,6 % no IKP, tādējādi saglabājoties zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības.

(9)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu pārmērīga budžeta deficīta novēršana būtu jāpabeidz nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas (šajā gadījumā līdz 2021. gadam), ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Korekcija būtu jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97, ņemot vērā dalībvalsts ekonomisko un fiskālo stāvokli.

(10)Pašreizējā situācijā Rumānijā pastāv šādi īpaši apstākļi. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2021. gadam būtu nepieciešama pārāk krasa fiskālā korekcija, kas radītu ievērojamu ražošanas apjoma samazinājumu. Ilgākai korekcijai, lai gan joprojām ir vajadzīgas būtiskas ikgadējas korekcijas, būtu pakāpeniskāka ietekme uz izaugsmi, un tajā būtu ņemts vērā tas, ka 2020. budžeta gads jau ir sācies. Strukturālās reformas, ko veic paralēli fiskālajai konsolidācijai, palīdzēs nodrošināt pārmērīga budžeta deficīta noturīgu novēršanu. Ņemot to vērā un ņemot vērā ekonomisko un fiskālo situāciju Rumānijā, ir pamatoti noteikt termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2022. gadam.