Priekslikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par likumdosanas pamatu iedibināsanu ekodizaina prasību noteiksanai enerģiju patērējosiem produktiem un grozījumiem Padomes direktīvā 92/42/EEK /* COM/2003/0453 galīgā redakcija - COD 2003/0172 */





Priekslikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par likumdosanas pamatu iedibināsanu ekodizaina prasību noteiksanai enerģiju patērējosiem produktiem un grozījumiem Padomes direktīvā 92/42/EEK (Komisijas iesniegts) 2003/0172 (KOD) Priekslikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par likumdosanas pamatu iedibināsanu ekodizaina prasību noteiksanai enerģiju patērējosiem produktiem un grozījumiem Padomes direktīvā 92/42/EK EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekslikumu [1], [1] OJ C [...], [...], p.[...] ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], [2] OJ C [...], [...], p.[...] ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3], [3] OJ C [...], [...], p.[...] kas darbojas saskaņā ar procedūru, kas izstrādāta līguma 251. pantā [4] [4] OJ C [...], [...], p.[...] tā kā: (1) Starpība starp likumiem vai administratīvajiem pasākumiem, kurus pieņēma dalībvalstis attiecībā uz ekodizaina enerģiju patērējosajiem produktiem, var radīt barjeras tirdzniecībās un izkropļot konkurenci Kopienā un tādējādi radīt tiesu ietekmi uz ieksējā tirgus iedibināsanu un funkcionēsanu. Valsts tiesību aktu harmonizēsana ir vienīgais veids, lai novērstu sāda veida barjeras attiecībā uz tirdzniecību un negodīgu konkurenci. (2) Enerģiju patērējosie produkti (turpmāk tekstā - EPP) atbild par lielu dabas resursu un enerģijas patēriņa proporciju Kopienā. Tie arī citādi ievērojami ietekmē apkārtējo vidi. Lielajam vairumam produktu kategoriju, kas ir pieejami Kopienas tirgū, var tikt noteiktas ļoti dazādas ietekmes pakāpes uz apkārtējo vidi, kaut arī tie nodrosina līdzīgu funkcionālu veiktspēju. Ilgspējīgas attīstības interesēs ir jāveicina nepārtraukta uzlabosana so produktu vispārējā ietekmē uz apkārtējo vidi, īpasi, ja sis uzlabojums nerada pārmērīgas izmaksas. (3) Ir jāiedibina saistītā likumdosana Kopienas ekodizaina prasībām EPP piemērosanai, lai nodrosinātu atbilstosu produktu brīvu kustību un lai uzlabotu vispārējo ietekmi uz apkārtējās vidi. Šāda veida Kopienas prasībām ir jāatbalsta starptautiskā tirgus principi. (4) Direktīva tiecas sasniegt augsta līmeņa apkārtējās vides aizsardzību, uzlabojot EPP resursu efektivitāti, kas galu galā patērētājiem un citiem gala lietotājiem ir izdevīga. Ilgspējīga attīstība arī pieprasa paredzētu atbilstoso veselības, sociālo un ekonomisko pasākumu ietekmes apsvērsanu. Produktu enerģijas efektivitātes uzlabosana veicina enerģijas piegādes drosību, kas ir plasas saimnieciskās darbības prieksnoteikums un tāpēc arī noturīgas attīstības prieksnoteikums. (5) Zaļajā grāmatā izklāstītā pieeja par integrētu produktu politiku [5], kas ir galvenais 6. Apkārtējās vides darbības programmas inovatīvais elements, kura ir izstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā Nr. 1600/2002/EK [6], tiecas samazināt produktu ietekmi uz apkārtējo vidi visā to dzīves ciklā. Izskatot projektēsanas stadijā, produkta ietekmei uz apkārtējo vidi visā tā dzīves ciklā ir augsts potenciāls, lai sekmētu apkārtējās vides uzlabosanu rentablā veidā. Ir jābūt pietiekamam elastīgumam, lai veicinātu so faktoru integrāciju produkta dizainā, ņemot vērā tehniskos, funkcionālos un ekonomiskos apsvērumus. [5] COM(2001)68 galīgā red. [6] OJ L 242, 10.9.2002, p. 1 (6) Iespējams, ka ir jāiedibina īpasi noteikta apjoma ekodizaina prasības daziem produktiem vai arī apkārtējās vides aspektiem, lai samazinātu apkārtējās vides ietekmi. Ir jāievies sāda veida prioritātes, īpasi ņemot vērā, to spējas samazināt siltumnīcas gāzu izplūdes par zemām izmaksām. Šāda veida pasākumus var veicināt, lai sasniegtu Kijoto protokolā noteikto mērķi Apvienoto Nāciju konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas apstiprināta ar Padomes lēmumu 2002/358/EK [7] un kas pieprasa Kopienā siltumnīcas gāzu izplūdes samazinājumu par 8% līdz 2012. gadam, kā arī turpmākos samazinājumus pēc 2012. gada. Tie var arī atbalstīt ilgspējīgu resursu izmantosanu un veidot galveno devumu desmit gadu programmai par ilgspējīgu razosanu un patērēsanu, par ko ir vienojusies 2002. gada septembrī Johannesburgā Vispasaules samitā par ilgspējīgu attīstību. [7] OJ L 130, 15.5.2002, p.1 (7) Ekodizaina prasību līmenis ir jāiedibina uz tehniskās, ekonomiskās un apkārtējās vides analīzes bāzes. Elastīguma princips prasību līmeņa iedibināsanas metodē var vieglāk īstenot strauju uzlabojumu apkārtējās vides sniegumā. Obligāto pasākumu noteiksana pieprasa atbilstosu iesaistīto pusu konsultāciju. Šāda veida konsultācijas var uzsvērt nepieciesamību pēc pakāpeniskas ieviesanas vai pagaidu pasākumiem. Starpperiodu mērķu ieviesana palielina politikas pareģojamību, pieļauj elastīgu produktu attīstību ciklu un ieinteresētajām pusēm sekmē ilgtermiņa plānosana. (8) Prioritāte ir jāpiesķir izvēles darbības programmām, piemēram, tādām kā pasregulācijai ar rūpniecības palīdzību, kur sāda veida darbības ir piemērotas, lai ātrāk izstrādātu politikas mērķus, vai tās izstrādātu par zemākām izmaksām nekā obligātās prasības. Var būt nepieciesami likumdosanas pasākumi, kur tirgus spēkiem neizdevās attīstīties pareizā virzienā vai piemērotā ātrumā. (9) EPP, atbilstot ekodizaina prasībām, kas ir izstrādātas, īstenojot sīs direktīvas pasākumus, ir jābūt ,CE" atzīmei un saistītai informācijai, lai veicinātu to novietosanu ieksējā tirgū un brīvu kustību. (10) Ir jāvelta uzmanība moduļiem un noteikumiem, kas ir paredzēti izmantosanai tehniskajā saskaņosanā, kura ir izklāstīta Padomes 1993. gada 22. jūlija 93/465/EEK lēmumā attiecībā uz moduļiem atbilstības novērtējuma procedūras atbilstības dazādām fāzēm un pievienosanas noteikumiem, un CE atbilstības iezīmēsanas izmantosanai. [8] [8] OJ L 220 of 30.8.1993, p. 23 (11) Uzraudzības iestādēm ir jāapmainās, lai uzlabotu tirgus uzraudzību, ar informāciju par paredzētajiem pasākumiem sīs direktīvas kompetences sfērā. Šāda veida sadarbībai ir maksimāli jāizmanto elektroniskie saziņas līdzekļi un ir jāveido saistītas Kopienas programmas. (12) Kopienas līmenī standartu esamība ir ieksējā tirgus funkcionēsanas interesēs. Reiz atsauce uz sāda veida standartu tika publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tās ievērosana izraisīja pieņēmumu par saskaņu ar izklāstītajām atbilstosajām prasībām īstenosanas pasākumos, kas ir pieņemti uz sīs direktīvas pamata, tomēr citi uzrādīsanas līdzekļi sādu saskaņu pieļāva. (13) Saskaņotie standarti ir tehniskās specifikācijas, kuras pieņēma Eiropas Standartizācijas institūcijas, kā tas ir minēts Eiropas Parlamenta 1998. gada 22. jūnija direktīvas 98/34/EK I pielikumā, kā arī Padome, izstrādājot procedūru informācijas nodrosināsanai tehnisko standartu jomā un noteikumus [9], par Komisijas izdotajiem norādījumiem saskaņā ar so direktīvu un saskaņā ar vispārējām vadlīnijām sadarbībai starp Komisiju un sīm institūcijām. Starptautiskās tirdzniecības, starptautisko standartu interesēs ir jāizmanto, kur vien tas ir atbilstosi. [9] OJ C 136, 4.6.1985, p. 1. (14) Šī direktīva ir saskaņā ar jaunas pieejas īstenosanas principiem, kas ir izstrādāta 1985. gada 7. maija Padomes rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskajai saskaņosanai un standartiem [10] un, veidojot atsauci uz saskaņotiem Eiropas standartiem. 1999. gada 28. oktobra Padomes rezolūcija [11] ieteica, lai Komisija pārbauda, vai Jaunās pieejas princips varētu tikt paplasināts vēl nesegtajās jomās kā uzlabosanas un likumdosanas vienkārsosanas līdzeklis tur, kur vien tas ir iespējams. [10] OJ C 136, 4.6.1985, p. 1. [11] OJ C 141, 19.5.2000, p.1. (15) Šīs direktīvas atbilstība un komplementaritāte ar pastāvosajiem Kopienas instrumentiem, piemēram, tādiem kā 1992. gada 22. septembra Padomes direktīvu par pazīmi marķējot un standarta izstrādājuma informāciju par enerģijas patēriņu un citiem resursiem, ko patērē sadzīves tehnika [12], 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekomarķējuma brīdinājuma shēmu [13], 2001. gada 6. novembra Regulu (EK) Nr. 2422/2001 par Kopienas enerģijas efektivitātes marķēsanas programmu biroja aprīkojumam [14], 2002/96/EK direktīvu par atkritumiem no elektriskā un elektroniskā aprīkojuma [15], 2002/95/EK direktīvu par dazu bīstamu vielu elektriskajā un elektroniskajā aprīkojumā izmantosanas ierobezojumiem [16] ir jāveicina to atbilstosā ieguldījuma palielināsanos un saistītu piemērojamo prasību izveidi razotājiem. [12] OJ L 297, 13.10.1992, p.16. [13] OJ L 237, 21.9.2000, p. 1. [14] OJ L37, 13.02.2003, p.24 [15] OJ L37, 13.02.2003, p.24 [16] OJ L37, 13.02.2003, p.19 (16) Kops 1992. gada 21. maija Padomes direktīva 92/42/EEK par efektivitātes prasībām jauniem karsta ūdens tvaika katliem, kas tiek kurināti ar sķidrumu vai gāzveida kurināmo [17], 1996. gada 3. septembra Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 96/57/EK par enerģijas efektivitātes prasībām mājas elektriskajiem ledusskapjiem, saldētavām un sakarā ar to arī apvienojumiem [18] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra direktīva par enerģijas efektivitātes prasībām luminiscējosā apgaismojuma balastam [19] jau satur nosacījumus enerģijas efektivitātes prasību pārskatīsanai, tie ir jāiekļauj esosajā satvarā. [17] OJ L 167, 22.6.1992, p. 17. [18] OJ L 236, 18.9.1996, p. 36. [19] OJ L 279, 1.11.2000, p. 33. (17) 92/94/EEK direktīva nodrosina sākuma novērtējuma sistēmu, kas ir paredzēta, lai enerģijas izpildei noteiktu tvaika katlu. Kops dalībvalstis un rūpniecība vienojās, ka sākuma novērtējuma sistēma ir pierādījusi, ka tā nespēj dot gaidāmo rezultātu; tādējādi 92/42/EEK direktīva ir jāgroza. (18) 1978. gada 13. februāra Padomes direktīvā 78/170/EEK izstrādātās prasības par karstuma ģeneratoru veiktspēju telpas apsildīsanai un karsta ūdens razosanai jaunās vai esosās nerūpniecības [20] ēkās un par siltuma izolēsanu un mājas karsta ūdens sadali jaunās nerūpniecības ēkās ir aizstātas ar 92/94/EEK direktīvas, 1990. gada 29. jūnija Padomes direktīvas 90/396/EKK par dalībvalstu likumiem attiecībā uz ierīcēm, kas dedzina gāzveida kurināmo [21], un 2002. gada 16. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2002/91/EK par ēku enerģijas sniegumu [22] nosacījumiem. Tāpēc 78/170/EEK direktīva ir jāanulē. [20] OJ L 52, 23.2.1978, p. 32, 82/885/EEC (OJ L 378, 31.12.1982, p.19) direktīvas grozīts. [21] OJ L 196, 26.7.1990, p. 15, 93/68/EEC direktīvas grozīts. [22] OJ L 1, 4.1.2003, p. 65. (19) 1986. gada 1. decembra direktīva 86/594/EEK par avio dienesta troksņa, kuru rada mājsaimniecības ierīces [23], izstrādā nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var pieprasīt informācijas par no sāda veida iekārtas radusā troksņa publicēsanu un nosaka procedūru troksņa līmeņa noteiksanai. Lai saskaņotu iemeslus, troksņa izlaide ir jāiekļauj apkārtējas vides snieguma integrētā novērtējumā. Kops sī direktīva nodrosina sādai integrētai pieejai, 86/594/EEK direktīva ir jāanulē. [23] OJ L 344, 6.12.1986, p.24 (20) Šīs direktīvas īstenosanai nepieciesamie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar 1999. gada 28. jūnija Padomes lēmuma 1999/468/EEK izstrādātajām procedūrām Komisijai [24] piesķirto īstenojoso spēku pārbaudei. [24] OJ L 184, 17.07.1999, p.23 (21) Dalībvalstīm ir jānosaka piemērojamie sodi pieņemto valsts noteikumu sakarā so direktīvu pārkāpsanas gadījumā. Šiem sodiem ir jābūt efektīviem, proporcionāliem un neatrunājosiem. (22) Tā kā ierosinātās darbības mērķus, proti, lai nodrosinātu ieksējā tirgus funkcionēsanu, pieprasot produktiem sasniegt piemērotu apkārtējās vides snieguma līmeni, dalībvalstis, darbojoties vienas, nevar sasniegt pietiekamā mērā un tādējādi var to apjoma un mērķu dēļ labāk sasniegt Kopienas līmenī; Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas ir izklāstīts līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas ir izklāstīts sajā pantā, sī direktīva nepaliek ārpus tā, kas ir nepieciesams so mērķu sasniegsanai. IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU: I. pants Temats un mērķis 1 Šī direktīva iedibina apkārtējās vides aspektu integrāciju produktu dizainā un attīstībā, lai nodrosinātu brīvu enerģijas patērējosu produktu kustību ieksējā tirgū. Tas nodrosina, ka prasību definīcija, kuru, īstenojot pasākumus, sedz enerģiju patērējosie produkti ir jāpiepilda, lai tos laistu tirgū. Tas veicina ilgspējīgu attīstību, palielinot enerģijas piegādes drosību un augstā līmenī veicinot apkārtējās vides aizsardzību. 2 Šī direktīva neattiecas uz transporta līdzekļiem personām vai precēm zemes ieksienē, jūrā un gaisā. 2. pants Definīcijas Uz so direktīvu attiecas sādas definīcijas: (1) "Enerģiju patērējoss produkts (EPP)" ir produkts, kas ir atkarīgs no enerģijas iedeves (elektrības, degizrakteņu un atjaunojamo izrakteņu), lai strādātu pēc paredzējuma, kā arī produkts sāda veida enerģijas ģenerēsanai, nodevei un noteiksanai, tai skaitā daļas, kas ir paredzētas iekļaut EPP, kuras ir laistas tirgū kā individuālas daļas gala lietotājiem un var tikt neatkarīgi novērtēts kā apkārtējās vides sniegums. (2) "Komponenti un mezgli" ir daļas, kuras ir paredzēts iekļaut EPP un kuras netiek laistas tirgū kā atsevisķas daļas gala lietotājiem, vai nevar tikt neatkarīgi novērtētas kā apkārtējās vides sniegums. (3) "Īstenosanas pasākumi" ir pasākumi, kas ir pieņemti saskaņā ar so direktīvu, izklāstīti ekodizaina prasībās, kas ir nepieciesamas, lai sasniegtu sīs direktīvas mērķi definēta EPP vai apkārtējās vides aspektiem. (4) "Laisana tirgū" nozīmē pirmo reizi padarīt EPP pieejamu Kopienas tirgū, lai to laistu vai izmantotu Kopienā, vai nu par atlīdzību, vai par brīvu. (5) "Razotājs" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par EPP atbilstību ar so direktīvu, lai to laistu tirgū ar tā pasa nosaukumu vai tirdzniecības zīmi, vai tā pasa izmantosanai. (6) "Pilnvarots pārstāvis" ir jebkāda Kopienā iedibināta fiziska vai juridiska persona, kas, skaidri razotāja nozīmēta, darbojas tā vārdā un pie kuras var vērsties iestādes un organizācijas Kopienā razotāja vietā par pēdējām saistībām saskaņā ar so direktīvu. (7) "Materiāli" ir izejmateriāli, starpprodukti un palīgmateriāli. (8) "Produkta dizains" ir procesu kopa, kas pārveido likumīgu, tehnisku, drosu, funkcionālu, tirgu vai citas prasības, ar kurām sastopas produkts, EPP tehniskās specifikācijās. (9) "Apkārtējās vides aspekti" ir tad, kad EPP funkcijas elements, kas var mijiedarboties ar apkārtējo vidi. (10) "Ietekme uz apkārtējo vidi" ir jebkādas nelabvēlīgas izmaiņas apkārtējā vidē, kas veidojās pilnīgi vai daļēji no EPP. (11) "Dzīves cikls" ir secīgas un ciesi saistītas EPP pakāpes no tā dizaina līdz tā gala nodosanai. (12) "Dzīves beigas" ir EPP stāvoklis ir sasniedzis savu beigu punktu tā pirmajā lietosanas reizē. (13) "Atkārtota lietosana" ir jebkāda operācija, ar kuru EPP vai tā komponents, ir sasniedzis savas pirmās izmantosanas beigas, tika lietots tiem pasiem mērķiem, kuriem tas tika paredzēts, tai skaitā EPP nepārtraukta izmantosana, kas ir atdots savāksanas punktos, izplatītājiem, pārstrādātājiem vai razotājiem, kā arī EPP atkārtota lietosana pēc atjaunosanas. (14) "Otrreizējā pārstrāde" ir atkārtota pārstrāde atkritumu razosanas procesā sākotnējam mērķim vai citiem mērķiem, bet izņemot enerģijas atguvi. "Enerģijas atguve" ir degamo atkritumu izmantosana kā līdzekli, lai ģenerētu enerģiju ar tiesas sadedzināsanas palīdzību ar vai bez citiem atkritumiem, bet bez karstuma atguves. (15) "Atguve" ir jebkādas piemērojamas operācijas, kas ir nodrosināta Padomes direktīvas 75/442/EEK [25] II B pielikumam. [25] OJ L 194, 25.07.1975, p. 39. (16) "Atkritumi" ir jebkāda viela vai objekts kategorijā, kas ir izklāstīta direktīvas 75/442/EEK I pielikumā, kas atmet turētāju vai paredz to darīt, vai arī tam ir obligāti jāatmet. (17) "Ekoloģiskais profils" ir apraksts, saskaņā ar kuru īstenosanas pasākums ir piemērojams EPP, tai skaitā iedeves un izdeves, atbilstosi, izejvielas, starpprodukti, izplūdes un atkritumi, kas ir saistīti ar EPP visā tā dzīves ciklā un kas ir nozīmīgs no tā ietekmes uz apkārtējo vidi skatu punkta un ir izpausts fiziski izmērāmos lielumos. (18) EPP "apkārtējās vides" sniegums ir razotāja EPP apkārtējās vides aspektu vadības rezultāts, kā tas atspoguļojas tā ekoloģiskajā profilā. (19) "Apkārtējās vides snieguma uzlabosana" ir veicināsanas process, EPP vispārējās apkārtējās vides sniegums pāri par secīgām paaudzēm, lai gan tas nav vienā laikā nepieciesams attiecībā uz visiem produkta apkārtējās vides aspektiem. (20) "Ekodizains" ir apkārtējās vides aspektu sistemātiska integrācija produkta dizainā, lai uzlabotu EPP apkārtējās vides sniegumu visā tā dzīves ciklā. (21) "Ekodizaina prasības" ir jebkādas prasības attiecībā uz EPP vai EPP dizainu, kas ir paredzēts, lai uzlabotu tā apkārtējās vides sniegumu vai jebkādas prasības informācijas apgādei par EPP apkārtējās vides aspektiem. (22) "Vispārējās ekodizaina prasības" ir ekodizaina prasības, kas ir balstītas uz ekoloģisko profilu kā kopumu un neiestata ierobezojosās vērtības uz konkrētiem apkārtējās vides aspektiem. (23) "Īpasas ekodizaina prasības" ir noteikta daudzuma un izmērāmas ekodizaina prasības attiecībā uz konkrētu EPP apkārtējās vides aspektu, piemēram, tādu kā enerģijas patēriņs lietosanas laikā, kas ir aprēķināts no redzamās izdeves veiktspējas vienības. (24) "Saskaņots standarts" ir tehniskas specifikācijas, kuras pieņēma atzītu standartu iestāde saskaņā ar Komisijas norādījumu un Direktīvas 98/34/EK izstrādātajām procedūrām, lai iedibinātu Eiropas prasības, ar kurām saskaņosana nav obligāta. 3 pants Laisana tirgū un ievietosana servisā Dalībvalstīm ir jāveic visi atbilstosie pasākumi, lai nodrosinātu, ka īstenosanas pasākumu segtais EPP varētu tikt laists tirgū un/vai tiktu ievietos servisā tikai tad, ja tas atbilst siem pasākumiem. 4. pants Marķēsana un atbilstība deklarācija 1. Pirms īstenosanas pasākumu segtais EPP ir laists tirgū, CE ir jābūt fiksētai saskaņotai marķēsanai un izdotai atbilstības deklarācijai, ar ko razotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrosina un paziņo, ka EPP saskan ar visiem saistītajiem piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem. 2. CE saskaņota marķēsana sastāv no iniciāļiem 'CE', kā tas ir redzams III pielikumā. 3. Atbilstības deklarācijai ir jāsatur VI pielikumā konkretizētie elementi. 4. Marķējumu piestiprināsana uz EPP, kas, iespējams, maldina lietotājus, jo līdzinās CE marķēsanas veidam vai nozīmei, ir aizliegta. 5. Dalībvalstis var pieprasīt, lai informācija, EPP sasniedzot gala lietotāju, kas tika piegādāta saskaņā ar I pielikuma 2.3(n) daļu, būtu to valsts valodā(s). Dalībvalstis var arī atļaut, lai tas būtu nodrosināts vienā vai dazās oficiālajās Kopienas valodā(s). Attiecinot pirmo apakspunktu, dalībvalstīm ir īpasi jāņem vērā: (a) vai informācija var tikt piegādāta ar saskaņotu simbolu vai atzītu kodu, vai citu iespēju palīdzību. (b) Paredzamais EPP lietotāja veids un nodrosināmais informācijas veids. 5. pants Brīvā kustība 1. Dalībvalstis neveido nekādus sķērsļus EPP laisanai tirgū un/vai ievietosanai servisā to teritorijās uz ekodizaina prasību pamata, kas atbilst visiem saistītajiem piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem un uz tā ir CE marķējums saskaņā ar 4. pantu. 2. Dalībvalstis nenovērs EPP izstādīsanu, piemēram, gadatirgos, izstādēs un demonstrācijās, kas neatbilst piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem, nodrosinot, lai redzama zīme skaidri norāda to neatbilstību un faktu, ka tie nav pieejami pārdosanai līdz saskaņosanai. 6. pants Laisanas tirgū ierobezojumi 1. Dalībvalstīm konstatējot, ka EPP ir CE marķējums, kas ir attiecināms uz 4. pantu un tiek izmantots saskaņā ar tā paredzēto lietojumu, neatbilst visiem saistītajiem piemērojamo īstenosanas saistību nosacījumiem un/vai, ka CE marķējums ir ticis nepiedienīgi fiksēts, razotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim ir noteikti EPP jāsaskaņo ar piemērojamiem īstenosanas pasākumu nosacījumiem un/vai ar CE marķēsanu un beigās pārkāpumu saskaņā ar dalībvalstu uzliktajiem nosacījumiem. Turpinoties neatbilstībai, dalībvalstīm ir jāierobezo vai jāaizliedz EPP laisana tirgū, lai apspriestu vai nodrosinātu, ka tas tiek izņemts no tirgus. 2. Jebkādam dalībvalstu lēmumam saskaņā ar so direktīvu, kas ierobezo EPP laisanu tirgū un/vai ievietosanu servisā, ir jāpaziņo tā patiesais pamats. Šāda veida lēmums ir nekavējoties jāpaziņo saistītajai pusei, kas tajā pasā laikā tiks informēta par pieejamajiem likumīgajiem līdzekļiem saskaņā ar saistītajiem spēkā esosajiem likumiem dalībvalstīs un par laika ierobezojumiem, uz kuriem sāda veida līdzekļi ir vērsti. 3. Dalībvalstīm ir nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par jebkādu pasākumu attiecībā uz 1. punktu, tādēļ nozīmējot iemeslus un jo īpasi, vai neatbilstība ir: (a) nespēja apmierināt piemērojamo īstenosanas pasākumu prasības. (b) Nepareiza saskaņoto standartu piemērosana attiecība uz 9. panta 2. punktu. (c) Trūkums saskaņotajos standartos attiecībā uz 9. panta 2. punktu. 4. Komisija bez vilcināsanās uzsāks konsultācijas ar saistītajām pusēm un var veidot neatkarīgo ārējo ekspertu tehniskos padomus. Kur pēc tādas konsultācijas Komisija uzskata, ka pasākums ir pamatots, tā nekavējoties informē dalībvalsti, kas uzņemas iniciatīvu un citas dalībvalstis par so rezultātu. Tur, kur Komisija uzskata, ka pasākumi nav pamatoti, tai ir nekavējoties jāinformē dalībvalstis par so rezultātu. 5. Kur lēmums, kas ir attiecināms uz sī panta 1. punkta pirmo apakspunktu, ir balstīts uz trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisijai ir nekavējoties jāuzsāk 9. panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītā procedūra. Tajā pasā Komisijai ir arī jāinformē Komiteja, kas attiecas uz 14. panta 1. punktu. 6. Kur uz EPP tad, kad nesaskan ar visiem saistītajiem piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem, ir CE marķējums, saistītajai dalībvalstij ir jāveic atbilstosas darbības pret razotāju vai tā pilnvaroto pārstāvi, kuri ir uzvietojusi CE marķējumu, un jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par so rezultātu. 7. Dalībvalstīm un Komisijai ir jāveic nepieciesamie pasākumi, lai nodrosināti konfidencialitāti attiecībā uz procedūras laikā nodrosināto informāciju tur, kur ir pamatots. 8. Dalībvalstu pieņemtos lēmumus saskaņā ar so pantu ir jāpublisko. Komisijas atzinumu par siem lēmumiem ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 7. pants Atbilstības novērtējums 1. Pirms EPP laisanas tirgū ar pasākumu īstenosanas palīdzību razotājam ir jāveic EPP atbilstības novērtējums ar visiem saistītajiem piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem. 2. Atbilstības novērtējumu precizē īstenosanas pasākumi un atstāj razotājiem iespēju starp ieksējā dizaina IV pielikumā izklāstīto kontroli un apkārtējās vides vadības sistēmu, kas ir izklāstīta V pielikumā. Kad tas ir savlaicīgi pamatots un proporcionāls riskam, atbilstības novērtējums ir jākonkretizē starp B,C,D,E moduļiem, kā tas ir raksturots 93/465/EEK direktīvā. Ja Ja EPP, kuru pārklāj īstenosanas pasākumi, veido organizācija, kas ir reģistrēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. 761/2001 [26], kā arī dizaina funkcijas ir iekļautas sīs reģistrācijas sfērā, tad tās organizācijas apkārtējās vides vadības shēma ir jāsaskaņo ar sīs direktīvas V pielikuma prasībām. [26] OJ L 114, 24.04.2001, p.1 Ja EPP, kuru pārklāj īstenosanas pasākumi, veido organizācija, kurai ir apkārtējās vides vadības sistēma, kas iekļauj produkta dizaina funkcijas un kas ir īstenota pēc saskaņotajiem standartiem, kuru atsauces numurs ir bijis publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tad apkārtējās vides vadības sistēma ir jāsaskaņo ar atbilstosajām V pielikuma prasībām. 3. Pēc īstenosanas pasākumu pārklāta EPP laisanas tirgū razotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim ir jāglabā dokumenti par veikto atbilstības novērtējumu izdotās atbilstības deklarācijām, kas ir pieejamas dalībvalstu pārbaudei 10 gadus pēc tam, kad tiks izgatavots pēdējais EPP. Saistītie dokumenti ir jāpadara pieejami 10 dienu laikā pēc dalībvalsts atbildīgās iestādes pieprasījuma saņemsanas. 4. Tur, kur razotājs nav iedibinājies Kopienā un ja tam nav pilnvarotā pārstāvja, ir jānodrosina, ka tirgū laistais EPP, kas atbilst piemērojamo īstenosanas pasākumu prasībām, ir jāatrodas pie personas, kas laiz EPP Kopienas tirgū. 5. Dokumentus par atbilstības novērtējumu un atbilstības deklarāciju saistībā ar 4. pantu ir jāsastāda vienā no Kopienas oficiālajām valodām. 8. pants Atbilstības pieņēmums 1. Dalībvalstīm ir jāuzlūko EPP ar CE marķējumu saistībā ar 4. pantu, kā atbilstosu saistītajiem piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem. 2. EPP, kura dēļ tika piemēroti saskaņotie standarti, atsauces numuri, kas tika publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir jāsaskaņo ar tiem saistītajiem piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumiem, uz kuriem sie standarti attiecas. 3. EPP, kam ir bijis piesķirts eko marķējums saskaņā ar regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir jāsaskaņo ar piemērojamo īstenosanas pasākumu ekodizaina prasībām tiktāl, cik sīs prasības atbilst eko marķējumam. 9. pants Saskaņotie standarti 1. Dalībvalstīm ir jānodrosina, lai tiktu veikti atbilstosie pasākumi, kas veicinātu ieinteresēto pusu konsultēsanu nacionālajā līmenī par saskaņotu standartu sagatavosanas un novērosanas procesu. 2. Tur, kur dalībvalstis vai Komisija uzskata, ka saskaņotie standarti, kuru piemērosana ir paredzēta, lai apmierinātu īpasos piemērojamo īstenosanas pasākumu nosacījumus, pilnībā neapmierina tos, kas attiecas uz dalībvalstīm vai Komisiju, ir jāinformē Pastāvīgā komiteja, ko ir izveidojis direktīvas 98/34/EK 5. pants par to, kas rada sādu rezultātu. Komitejai ir jāizdod steidzams atzinums. 3. Ņemot vērā Komisijas atzinumu, Komisijai jāizlemj vai publicēt vai ne ar ierobezojumiem, lai uzturētu vai anulētu atsauces uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi. 4. Komisijai ir jāinformē saistītā Eiropas Standartizācijas iestāde un, ja ir nepieciesams, jāizdod jauns norādījums, lai pārskatītu saistītos saskaņotus standartus. 10. pants Prasības pret komponentiem un mezgliem Saskaņā ar īstenosanas pasākumiem dalībvalstīm ir jānodrosina, ka EPP razotāji vai komponenti, vai mezgli nodrosina pēc citu razotāju pieprasījuma komponentu vai mezglu izmantosanu EPP, kas ir īstenosanas pasākumu segts, visu nepieciesamo informāciju EPP ekoloģiskā profila iedibināsanai. Konkrēti īstenosanas pasākumi var razotājiem pieprasīt nodrosināt informāciju par materiālu sastāvdaļām un enerģijas patēriņu un/vai to razojoso komponentu, vai mezglu resursiem un, kur tas ir pieejams, apkārtējās vides novērtējuma rezultātiem un/vai lietas atsauces pētījumiem attiecībā uz izmantosanu un saistīto dzīves beigu sastāvdaļu vai mezglu vadību. 11. pants Administratīvā sadarbība un informācijas apmaiņa 1. Dalībvalstīm ir jānozīmē atbildīgās iestādes par sīs direktīvas piemērosanu. Tām ir jāveicina so iestāzu savstarpējā sadarbība un tās jānodrosina ar informāciju, lai sekmētu sīs direktīvas piemērosanu. Administratīvajai sadarbība un informācijas apmaiņai vairumā gadījumu ir jānotiek ar elektroniskajiem saziņas līdzekļiem un tos var atbalstīt ar saistītu Kopienas programmu. 2. Informācijas apmaiņas starp Komisiju un dalībvalstīm specifikācijas un struktūra par 14. panta 2. punktu ir jāizlemj saskaņā ar procedūru. 12. pants Īstenosanas pasākumi 1. Komisija, kas darbojas saskaņā ar saistīto procedūru 14. panta 2. punktā, var pieņemt īstenosanas pasākumus, piemērojot sādus kritērijus: a) attiecībā uz nākotnē segtā EPP izvēli. EPP ir jāuzrāda ievērojams tirdzniecības un pārdosanas apjoms. EPP ir jābūt nozīmīgai ietekmei uz apkārtējo vidi. EPP ir jāpārstāv nozīmīgs attiecību uzlabosanas potenciāls ietekmei uz apkārtējo vidi bez saistītām pārmērīgām izmaksām. Ir jāņem vērā Kopienas apkārtējās vides prioritātes, piemēram, tādas kā ir izklāstītas lēmumā Nr. 1600/2002/EK. b) attiecībā uz pasākumu saturu: 1) ir jāņem vērā viss produkta dzīves cikls. 2) produkta devumam no lietotāja viedokļa nav nozīmīgi jāiespaido. 3) veselībai un drosībai nav jābūt nelabvēlīgi ietekmētai. 4) nav jābūt nozīmīgai negatīvajai ietekmei uz patērētāju, īpasi attiecībā uz produkta pieļaujamību izmaksu ziņā un dzīves cikla izmaksām. 5) ir ņemts vērā, ka nav jābūt nozīmīgai negatīvajai ietekmei uz razotāja konkurētspēju, tai skaitā tirgos ārpus Kopienas. 2. Īstenosanas pasākumiem ir jāizklāsta vispārējās ekodizaina prasības saskaņā ar I pielikumu un/vai īpasām ekodizaina prasībām saskaņā ar II pielikumu. Izvēlētajiem apkārtējās vides aspektiem, kuriem ir nozīmīga ietekme uz apkārtējo vidi, ir jāievies īpasas ekodizaina prasības. 3. Īstenosanas pasākumiem ir jāiekļauj VII pielikumā minētie elementi. 13. pants Esosie īstenosanas pasākumi 92/42/EEK, 96/57/EK un 2000/55/EK direktīva ir jāņem vērā kā īstenosanas pasākumi sīs direktīvas nozīmē mājas karstā ūdens tvaika katliem, mājas sasaldēsanas lietotnēm un balastiem luminiscējosam apgaismojumam, īpasi attiecībā uz enerģijas efektivitāti lietosanas laikā. 14. pants Komiteja 1. Komitejai (turpmāk tekstā "Komiteja") ir jāpalīdz Komisijai, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuru vada Komisijas pārstāvis. 2. Tur, kur ir atsauce uz so punktu, ir jāattiecina 1999/468/EK lēmuma 5. un 7. pants, ņemot vērā 8. panta nosacījumus. 1999/468/EK lēmuma 5. panta 6. punkta saistītajam periodam ir jābūt trim mēnesiem. 3. Komitejai ir jāpieņem sie reglamenti. 15. pants Sodi Dalībvalstīm ir jāizstrādā soda nosacījumi, kas ir piemērojami saskaņā ar so direktīvu valsts pieņemto noteikumu pārkāpsanas gadījumā un ir jāveic visi nepieciesamie pasākumi, lai nodrosinātu, ka tie tiek īstenoti. Nodrosinātajiem sodiem ir jābūt efektīviem, proporcionāliem un neatrunājosiem. Dalībvalstīm ir Komisijai jādara zināmi sie nosacījumi ne vēlāk kā līdz tam datumam, kas ir konkretizēts 18. panta pirmajā apakspunktā, un bez vilcināsanās ir jādara zināmi jebkādi secīgie tos ietekmējosie grozījumi. 16. pants Grozījumi 92/42/EEK direktīva tiek grozīta sādi: (1) 6. pants tiek svītrots. (2) I pielikuma 2. nodaļa tiek svītrota. 17. pants Atcelsana 78/170/EK direktīvu un 86/594/EEK direktīvu atceļ. 18. pants Pārņemsana 1. Dalībvalstīm likumi vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim ir jāpieņem un jāpublicē normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai saskaņotu ar so direktīvu. Tiem ir nekavējoties jāziņo Komisijai so noteikumu teksts un korelācijas tabula starp siem noteikumiem un direktīvu. Tiem ir jāattiecina sie nosacījumi, kas stājas spēkā no 2006. gada 1. jūlija. Kad dalībvalstis pieņem sos noteikumus, tām ir jāveido atsauce uz so direktīvu vai ir jābūt sādai atsaucei to oficiālās publicēsanas gadījumā. Dalībvalstīm ir jānosaka, kā tiks izdarīta sāda veida atsauce. 2. Dalībvalstīm ir jāziņo Komisijai valsts tiesību aktu noteikumu teksts, kuru tie ir pieņēmusi sīs direktīvas pārvaldītajā jomā. 19. pants Stāsanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 20. pants Adresāts Direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā priekssēdētājs priekssēdētājs I PIELIKUMS (attiecināms uz 12. panta 3. punktu) Metode, lai iestatītu vispārējās ekodizaina prasības Īstenosanas pasākumiem, kas ir izklāstīti ekodizaina prasībās saskaņā ar 12. panta 3. punktu, ir jāiekļauj sādi noteikumi, kā tas ir atbilstosi īstenosanas pasākumu segtajiem EPP. 1. daļa. Vispārējie noteikumi 1. EPP razotājiem ir jāveic reprezentatīva EPP modeļa apkārtējās vides aspektu novērtējums visā tā dzīves ciklā, kas ir balstīts uz reālistiskiem pieņēmumiem par normāliem nosacījumiem un izmantosanu. Uz sī novērtējuma pamata razotājiem jāiedibina ekoloģiskais reprezentatīvā EPP modeļa profils. Tam ir jābūt balstītam uz apkārtējās vides saistīta produkta raksturlielumiem un iedevēm/izdevēm, kas notiek visā produkta dzīves ciklā un izpauzas fiziski izmērāmos lielumos. Novērtējumam jākoncentrējas un jādod prieksroka tiem faktoriem, kurus produkta dizains spēj ievērojami ietekmēt. 2. Razotājiem jāizlieto sis novērtējums, lai novērtētu alternatīvus dizaina risinājumus, lai sasniegtu produkta apkārtējās vides snieguma uzlabojumu, ņemot vērā mūsdienīgumu ekodizaina jomā. Īpasu dizaina risinājumu izvēlei ir jāsasniedz vērā ņemams līdzsvars starp dazādiem apkārtējās vides aspektiem un starp apkārtējās vides aspektiem un citiem saistītiem nosacījumiem, piemēram, tādiem kā drosība un veselība, tehniskās funkcionalitātes, kvalitātes un veiktspējas prasības un ekonomiskie aspekti, tai skaitā razosanas izmaksas un prečspēja, iekams saskaņo ar visu saistīto likumdosanu. Dizaina procesam EPP vajadzībām ir jāiekļauj īpasi elementi, kas ir izklāstīti saskaņā ar sī pielikuma 2. daļu. Saistītie ekodizaina parametri ir jākonkretizē īstenosanas pasākumos. 2. daļa. kodizaina parametri EPP vajadzībām 2.1 Novērtējums, kas ir raksturots sī pielikuma 1. daļā jāvirza saskaņā ar īstenosanas pasākumiem sādas produkta dzīves cikla fāzes laikā tiktāl, cik tie ir saistībā ar produkta dizainu: a) izejmateriālu iegāde; b) razosana; c) iesaiņosana, transportēsana un izplatīsana; d) uzstādīsana un apkalpe; e) izmantosana; f) dzīves cikla beigas. 2.2 Katrai fāzei, kur tas ir saistīti, ir jānovērtē sādi apkārtējās vides aspekti: a) ieprieks paredzēta materiālu, enerģijas un citu resursu, piemēram, svaiga ūdens patēriņs; b) paredzama izplūde gaisā, ūdenī un augsnē; c) paredzētais piesārņojums ar fizisko efektu palīdzību, piemēram, tādu kā troksnis, vibrācijas, radiācija, elektromagnētiskie lauki; d) gaidāmo atkritumu razosana; e) atkārtotas materiālu un/vai enerģijas lietosanas, pārstrādes un reģenerācijas iespējas, ņemot vērā 2002/96/EK direktīvu par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (WEEE). 2.3 Īpasi ir jāizmanto sādi atbilstosi parametri un citu papildināti, kur tas ir nepieciesams, lai izvērtētu ieprieksējos punktos minēto apkārtējās vides aspektu uzlabojumu potenciālu: a) produkta svars un apjoms; b) otrreizējās pārstrādes materiālu lietosana; c) enerģijas patēriņs visā dzīves ciklā; d) vielu izmantosana, kas ir klasificētas kā bīstamas veselībai un/vai apkārtējai videi saskaņā ar 67/548/EEK [27] direktīvu un ņemot vērā likumdosanu par mārketingu un specifisko vielu izmantosanu, piemēram, tādu kā 76/769 EEK [28] vai 2002/95/EK; [27] OJ 196, 16.08.1967, p.1-5 [28] OJ L 262, 27.09.1976, p.201-203 e) patērējamā daudzums un veids, kas ir nepieciesams atbilstosai izmantosanai un apkalpei; f) viegli atkārtojami izmantojams un pārstrādājams, kā ir pausts caur: izmantojamo materiālu un sastāvdaļu daudzumu, standarta komponentu izmantojumu, demontāzai nepieciesamo laiku, demontāzai nepieciesamo rīku sarezģītību, komponentu un materiālu izmantosanu, sifrējot komponentu un materiālu, kas ir piemēroti atkārtotai izmantosanai un pārstrādei (tai skaitā plastmasas daļu marķēsanu saskaņā ar ISO), noteiksanas standartus, viegli pārstrādājamu materiālu izmantosanu, vieglu pieeju vērtīgiem un citiem pārstrādājamiem komponentiem un materiāliem, vieglu pieeju komponentiem un materiāliem, kas satur bīstamas vielas. g) izmantoto komponentu iesaiste; h) izvairīsanās no tehniskajiem risinājumiem, kas ierīcēm nav izdevīgi komponentu atkārtotai izmantosanai un pārstrādei; i) dzīves laika pagarināsana, kā tas ir pausts zemāk: minimālais garantētais dzīves laiks, minimālais rezerves detaļu, modularitātes, atjauninājuma, labojamības, pieejamības laiks; j) sarazoto atkritumu daudzums un sarazoto bīstamo atkritumu daudzums; k) izplūdes gaisā (siltumnīcas gāzes, paskābinosas vielas, gaistosi organiskie savienojumi, ozonu noārdosas vielas, noturīgi organiskie sārņotāji, smagie metāli, smalkas daļiņas un neizmantotas sīkas vielas), neietekmējot 97/68/EK direktīvu attiecībā uz pasākumiem pret gāzes un sīku sārņotāju emisiju no ieksējiem ieksdedzes dzinējiem, kas ir uzstādīti visurgājējā tehnikā [29]; [29] OJ L 59, 27.02.1998, p.1 l) emisija ūdenī (smagie metāli, vielas ar kaitīgu ietekmi uz skābekļa līmeni, noturīgi organiskie sārņotāji); m) emisija augsnē (īpasi bīstamu vielu noplūde produktu fāzu izmantosanas laikā un noplūdes iespēja atbrīvosanās laikā, piemēram, atkritumu). n) informācija, kas var ietekmēt EEP vadīsanas veidu, ko izmantoja vai pārstrādāja ne razotāji, iekļaujot tur, kur ir atbilstosi. - Instrukcijas attiecībā uz razosanas procesu. - Informācija patērētājiem par nozīmīgiem apkārtējās vides raksturojumiem un produkta sniegumu, pavadot to, kad tas ir ielaists tirgū, lai ļautu patērētājam salīdzināt sos produktu aspektus. - Instrukcijas patērētājiem/lietotājiem par to, kā uzstādīt, izmantot un apkalpot produktu, lai minimizētu tā ietekmi uz apkārtējo vidi un nodrosinātu optimālu dzīves ilgumu, kā arī to, kā atgriezt produktu dzīves beigu posmā. - Informācija ierīču apstrādei attiecībā uz demontāzu, pārstrādi vai iznīcināsana dzīves beigās. Pamatinformācija ir atrodama uz pasa produkta, kur vien tas ir iespējams. Šī informācija ņem vērā saistības saskaņā ar citu Kopienas likumdosana, piemēram, 2002/96/EK direktīvu par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (WEEE). II pielikums Specifisku ekodizaina prasību iestatīsanas metode (attiecināms uz 12. panta 3. punktu) Specifikās ekodizaina prasības ir, lai uzlabotu atlasītus produkta apkārtējās vides aspektus. Tās var izpausties sniegto resursu samazināta patēriņa prasību veidā, piemēram, tādu kā so resursu izmantosanas ierobezojumi dazādās dzīves cikla pakāpēs (piemēram, ūdens patēriņa ierobezojumi lietosanas fāzē vai sniegto materiālu, kas ir iesaistīti produktā, apjomi vai minimālie pieprasītie pārstrādāto materiālu apjomi). Specifisku ekodizaina prasību līmenis konkrētajam EPP ir jāiestata sādi: 1. Tehniskā un ekonomiskā analīze izvēlas EPP reprezentatīvu modeļu skaitu apspriezamajā tirgū un nosaka tehniskās produkta apkārtējās vides izpildes uzlabosanas iespējas, paturot izvēles ekonomisko dzīvotspējas ainu un izvairoties no jebkādas nozīmīgas izpildes vai patērētāju lietderības zaudējuma. Uz sīs analīzes pamata un, ņemot vērā ekonomisko un tehnisko iespējamību, kā arī uzlabosanas potenciālu, ir veikti konkrēti pasākumi, lai samazinātu produktu ietekmi uz apkārtējo vidi. Attiecībā uz lietoto enerģijas patēriņu enerģijas efektivitātes vai patēriņa līmenis ir jāiestata, tiecoties uz dzīves cikla minimālajām izmaksām reprezentatīvo EPP modeļu gala lietotājiem. Dzīves cikla izmaksu analīzes metode izmanto reālu 5% diskonta likmi un reālistisku EPP dzīves laiku, kas ir balstīts uz variāciju summu pirksanas cenā (veidojas no variācijām razosanas izmaksās) un pasreizējajās izmaksās, kas veidojas no dazādiem tehnisko uzlabojumu iespēju līmeņiem, kas nav ņemti vērā izskatīto reprezentatīvo EPP modeļu dzīves laikā. Tekosās izmaksas sedz primāro enerģijas patēriņu un papildu izmaksas citos resursos (piemēram, ūdens vai mazgāsanas līdzeklis). Ir jāīsteno jūtīguma analīze, kas sedz saistītus elementus (piemēram, enerģijas vai citu resursu cenu, izejmateriālu cenu vai razosanas izmaksas, diskonta likmes) un, kur tas ir atbilstosi, ārējo apkārtējās vides izmaksu ietversanu, lai pārbaudītu, vai ir nozīmīgas izmaiņas un vai vispārējie secinājumi ir robusti. Attiecīgi ir jāpieņem prasība. Līdzīga metodoloģija varētu tikt piemērota citiem resursiem, piemēram, ūdenim. 2. Specifisku ekodizaina prasību līmeni var iestatīt, izmantojot pieejamo liecību citu Kopienu aktivitātēs, tai skaitā regulā Nr. 1980/2000 par ES ekomarķējumu, gaidāmās tematiskās stratēģijas par resursu ilgspējīgu izmantosanu un pārstrādi, 92/75/EEK direktīvā par mājsaimniecības prieksmetu enerģijas marķēsanu un regulā (EK) Nr. 2422/2001 par biroja aprīkojuma enerģijas marķēsanu. Pieejamā liecība no esosajām programmām, kas ir piemērota citām pasaules daļām, var tikt izmantota, lai iestatītu specifiskas ekodizaina EPP prasības, kas tirgojas ar ES ekonomikas partneriem. 3. Principā specifisku ekodizaina prasību iestatīsanai nav jābūt kā iznākumam, ka patentēta tehnoloģija razotājiem tiek uztiepta. Nozīmējot prasību, lai ievērojama pasreiz razoto modeļu proporcija tiktu noņemta no tirgus, prasību stāsanās spēkā datumam ir jāņem vērā atkārtota dizaina produkta cikls. III pielikums CE marķēsana (attiecināms uz 4. panta 2. punktu) >REFERENCE TO A GRAPHIC> CE marķēsanai ir jābūt vismaz 5 mm augstumā. Ja CE marķējums ir samazināts ir palielināts, ir jāņem vērā dotās proporcijas augstāk redzamajā pabeigtajā zīmējumā. CE marķēsanai ir jābūt fiksētai EPP. Kur tas nav iespējams, tam ir jābūt piestiprinātam pie pakotnes un pie pavadokumentiem. IV pielikums Ieksējā dizaina kontrole (attiecināms uz 7. pantu) 1. Modulis raksturo procedūru, ar ko razotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas īsteno sī pielikuma 2. nodaļā izklāstītās saistības, nodrosina un paziņo, ka EPP apmierina saistītos piemērojamā īstenosanas pasākuma nosacījumus. Razotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim ir jāpievieno 4. pantā nodrosinātais CE marķējums katrai EPP vienībai un jāizraksta atbilstības deklarācija. Atbilstības deklarācija var segt vienu vai vairākus produktus un razotājam tā ir jāglabā. 2. Razotājam ir jāsastāda tehniskās dokumentācijas fails, kas veicina EPP atbilstības novērtējumu ar piemērojamo īstenosanas pasākumu prasībām. Dokumentācijai ir jākonkretizē, jo īpasi: a) vispārējo EPP un tā paredzētā lietojuma aprakstu. b) Saistītu razotāja īstenoto apkārtējās vides novērtējuma pētījumu rezultātus un/vai atsauces uz apkārtējās vides novērtējuma literatūru vai lietas izpēti, kuru razotājs izmanto, nosakot produkta dizaina risinājumus. c) Produkta ekoloģisko profilu. d) Produkta dizaina specifikāciju elementus attiecībā uz produkta apkārtējās vides dizaina aspektiem. e) Atbilstosu dokumentu sarakstu attiecībā uz 9. pantu, kas ir pilnīgi vai daļēji piemērots, un pieņemto risinājumu aprakstu, lai atbilstu saistītu īstenosanas pasākumu prasībām, kur dokumenti attiecībā uz 9. pantu nav bijusi piemēroti vai kur sie dokumenti nesedz pilnīgi atbilstosu īstenosanas pasākumu prasības. f) Informācijas par tā produkta apkārtējās vides dizaina aspektiem kopija, kas ir nodrosināta saskaņā ar I pielikuma 2. daļas, 3. punkta, n) apakspunktā konkretizētajām prasībām. g) Ekodizaina prasību mērījumu rezultāti, kas ir īstenoti, ieskaitot so mērījumu atbilstības detaļas, salīdzinot ar piemērojamā īstenosanas pasākumā izklāstītajām ekodizaina prasībām. 3. Razotājam ir jāveic visi nepieciesamie pasākumi, lai nodrosinātu, ka produkts tiks izgatavots atbilstosi dizaina specifikācijām attiecībā uz 2. nodaļas attiecināmo pasākumu prasībām. V pielikums Apkārtējās vides vadības sistēma (attiecināms uz 7. pantu) 1. Šis modulis raksturo procedūru, kur razotājs, kas apmierina sī pielikuma 2. nodaļas saistības, nodrosina un paziņo, ka EPP apmierina piemērojamā īstenosanas pasākuma prasības. Razotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim ir jāpievieno 4. pantā nodrosinātais CE marķējums katrai EPP vienībai un jāizraksta atbilstības deklarāciju. Atbilstības deklarācija var segt vienu vai vairākus produktus un razotājam tā ir jāglabā. 2. Razotājam ir jāīsteno sī pielikuma 3. nodaļā konkretizētie apkārtējās vides vadības sistēmas elementi. 3. Apkārtējās vides vadības sistēma (AVS). Šī sadaļa definē apkārtējās vides vadības sistēmas elementus un procedūras, kas ir nepieciesamas, lai uzlabotu apkārtējās vides produktu sniegumu, lai nodrosinātu EPP atbilstību ar piemērojamām īstenosanas pasākumu prasībām. 3.1. Apkārtējās vides produkta snieguma politika Razotājam ir jāspēj uzrādīt uzlabojumus visā apkārtējās vides produktu sniegumā un jānodrosina apkārtējās vides produktu snieguma mērķu un indikatoru iestatīsanas un pārskatīsanas satvaru, ņemot vērā īstenosanas pasākumu prasības. Visiem razotāja pieņemtajiem nosacījumiem, lai iedibinātu un uzlabotu produkta ekoloģisko profilu ar dizaina un razosanas palīdzību, ir jābūt dokumentētiem sistemātiskā un rūpīgā veidā rakstisku procedūru un instrukciju veidlapā. Tiem ir jāsatur īpasi atbilstoss apraksts: - nozīmīgs apkārtējās vides aspektu un produktu ietekmes un to būtības izskaidrojuma apraksts. - Apkārtējās vides snieguma mērķu un indikatoru, un organizācijas struktūras, atbildības jomu, vadības jaudu un resursu izvietojuma pret to īstenosanu un apkalpi apraksts. - Pārbauzu, kas ir īstenotas pēc razosanas, lai pārbaudītu produkta snieguma pret apkārtējās vides snieguma indikatoriem, apraksts. - Pieprasītās dokumentācijas kontroles procedūru un nodrosināsanas, ka tas seko laika garam, apraksts. - Apkārtējās vides vadības sistēmas efektivitātes un īstenosanas pārbaudes metodes apraksts. 3.2. Plānosana Razotājam ir jāiedibina un jāuztur: a) produkta ekoloģisko profilu iedibināsanas procedūras. b) Apkārtējās vides produktu snieguma mērķi un indikatori, kas izskata tehnoloģiskās iespējas, ņemot vērā tehniskās un ekonomiskās prasības. c) Programma so mērķu sasniegsanai. 3.3 Īstenosana a) ir jābūt noteiktām un dokumentētām atbildības jomām un pilnvarām, lai nodrosinātu efektīvu apkārtējās vides produkta sniegumu un ziņotu par tā darbību, lai to izskatītu un uzlabotu. b) Ir jāiedibina dokumenti, kas nozīmē dizaina kontroli un ieviesto tehniku pārbaudi, kā arī produkta dizaina izveides laikā izmantotos sistemātiskos pasākumus. c) Dokumenti, kas raksturo īstenotu ekodizaina prasību mērījumu rezultātus, ieskaitot so mērījumu atbilstības detaļas, salīdzinot ar piemērojamā īstenosanas pasākumā izklāstītajām ekodizaina prasībām. d) Razotājam ir jāiedibina specifikācijas, kas norāda īpasi piemērotus standartus; kur standarti, kas attiecas uz 9. pantu, nav piemēroti vai kur tie nesedz visas saistītu īstenosanas pasākumu prasības, izmantotie līdzekļi atbilstības nodrosināsanai. e) Razotājam ir jāiedibina un jāuztur informācija, lai raksturotu galvenos apkārtējās vides vadības sistēmas elementus un procedūras visu pieprasīto dokumentu kontrolēsanai. 3.4 Pārbaude un labosana a) Razotājam ir jāiedibina un jāuztur procedūras, lai izpētītu un regulētu neatbilstību, un īstenotu izmaiņas dokumentētās procedūrās, kas veidojas labosanas rezultātā. b) Razotājam ir jāīsteno vismaz ik trijos gados pilnīgs ieksējās apkārtējās vides vadības sistēmas audits. VI pielikums Atbilstības deklarācija (attiecināms uz 4. panta 3. punktu) EC atbilstības deklarācijai ir jāsatur zemāk redzamās detalizētas ziņas: 1. Razotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārds un adrese. 2. Modeļa, kas ir pietiekams nepārprotamai noteiksanai, apraksts. 3. Kur tas ir atbilstosi, tiek piemērotas saskaņotas standartu atsauces. 4. Kur tas ir atbilstosi, tiek izmantoti citi tehniskie standarti un specifikācijas. 5. Kur tas ir atbilstosi, citas Kopienas likumdosanas atsauce, kas nodrosina CE piemērotā marķējuma pievienosanu. 6. Personas identifikācija un paraksts, kas ir pilnvarota saistīt razotāju ar tā pilnvaroto pārstāvi. VII pielikums Īstenosanas pasākumu saturs (attiecināms uz 12. panta 4. punktu) īstenosanas pasākumam ir jākonkretizē, jo īpasi: 1. Patiesā EP segtā veida(u) definīcija. 2. EPP vajadzībām segtās ekodizaina prasība(s), īstenosanas datums(i), jebkāds secīgs vai pagaidu pasākums. - vispārēja ekodizaina prasības(u) gadījumā saistītie parametri starp tiem, kas ir minēti I pielikuma 2. daļā. - specifiska ekodizaina prasības(u) gadījumā, tās (to) līmenis(ņi). 3. EPP uzstādīsanas prasības, kur tam ir tiesa saistība ar vēra ņemto apkārtējās vides sniegumu. 4. Ir jāizmanto mērījuma standarti un/vai izmantotās mērījumu metodes, kur tas ir pieejams, saskaņoti standarti, atsauces numuri, kas ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 5 Atbilstības novērtējuma detaļas saskaņā ar 93/465/EEK lēmumu. - kur ir piemērots modulis(ļi), kas atsķiras no A moduļa; faktori, kas vada sīs specifiskās procedūras izvēli. - Kur saistītie apstiprināsanas un/vai tresās puses sertificēsanas kritēriji. Kur dazādie moduļi ir izklāstīti citās CE prasībās tam pasam EPP, modulis, kas ir definēts īstenosanas pasākumā, pārspēj vērā ņemto prasību. 6. Prasības par razotāju nodrosinātajiem datiem varas iestādēm, lai veicinātu atbilstības novērosanu. 7. Pārejas perioda ilgums, kā laikā dalībvalstīm ir jāļauj EPP palaisana tirgū, kas saskan ar to teritorijā spēkā esosajiem noteikumiem, īstenosanas pasākuma pieņemsanas dienā.