EIROPAS KOMISIJA Briselē, 10.2.2020 JOIN(2020) 3 final KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ziņojums par vispārējo preferenču sistēmu attiecībā uz 2018.–2019. gada laikposmu {SWD(2020) 16 final} - {SWD(2020) 17 final} - {SWD(2020) 18 final} - {SWD(2020) 19 final} - {SWD(2020) 20 final} - {SWD(2020) 21 final} - {SWD(2020) 22 final} - {SWD(2020) 23 final} - {SWD(2020) 24 final} - {SWD(2020) 25 final}



1.Ievads Izmantojot vispārējo preferenču sistēmu (VPS), Eiropas Savienība I ar tirdzniecības palīdzību vienpusēji atbalsta jaunattīstības valstis to centienos sasniegt ilgtspējīgu attīstību. Tirdzniecības preferences veicina cilvēktiesību, darba pamatstandartu, vides aizsardzības un labas pārvaldības universālās vērtības. Šim trešajam pārgadu ziņojumam par vispārējo preferenču sistēmu ir pievienoti desmit kopīgie (Eiropas Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos) dienestu darba dokumenti. Tajos ir izvērtēti rezultāti, kas iegūti pastiprinātā sadarbībā ar deviņām VPS+ režīma un trīs īpašā režīma “Viss, izņemot ieročus” (EBA) saņēmējvalstīm. Šajā ziņojumā īpaša uzmanība ir pievērsta: 1.tam, cik lielā mērā saņēmējvalstis izmanto sistēmu; 2.vairākiem plašākiem tematiem, tostarp nāvessodam, pilsoniskās sabiedrības telpai, bērnu darbam un videi; 3.partnerattiecībām – ar piemēriem, kā ES sadarbojas ar partneriem, lai VPS padarītu efektīvāku. Ziņojumā ir izmantota informācija, kas iegūta no ES pārraudzības misijām, VPS vidusposma novērtējuma II , ES sadarbības ar partnervalstīm (tostarp dialogiem attiecībā uz cilvēktiesībām), starptautiskām organizācijām, pilsoniskās sabiedrības un rūpniecības nozarēm. 2019. gada 16. jūlijā notika šim mērķim paredzēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību. III 2.Kopsavilkums VPS saņēmējvalstis attīstās. 2018.–2019. gada periodā vairākas valstis tikušas pārkvalificētas no sistēmas, jo ir sasniegušas ekonomikas statusu ar vidēji augstu ienākumu līmeni. Turklāt ES sekmīgā sarunu programma palīdzēja valstīm izstāties no VPS, noslēdzot ar ES divpusējus nolīgumus par preferenciāliem režīmiem. 2019. gada beigās bija 71 saņēmējvalsts, t. i., par 11 mazāk, nekā norādīts pēdējā ziņojumā. Attiecībā uz preferenču ietekmi VPS ir kļuvusi daudz nozīmīgāka gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Neraugoties uz saņēmējvalstu skaita samazināšanos, importa vērtība Eiropas Savienībā no VPS valstīm pieauga par 16,2 %, t. i., no 158 miljardiem euro 2016. gadā līdz 183,6 miljardiem euro 2018. gadā (kopējais ES imports palielinājās par 13,3 %). No tā apjoms 68,9 miljardu euro vērtībā tika importēts, izmantojot VPS. VPS īpaši svarīga ir visnabadzīgākajām valstīm – vismazāk attīstīto valstu (VAV) daļa ES kopējā importā 2018. gadā sasniedza 2,2 %, t. i., vairāk nekā divreiz lielāku par VAV daļu pasaules importā (0,98 % 2017. gadā). IV EBA saņēmējvalstu preferenciālais eksports uz ES pieauga par 15,3 %. Preferenciālā importa vērtība Eiropas Savienībā no Āfrikas VPS saņēmējvalstīm ir palielinājusies par 17,2 % un sasniegusi 3,3 miljardus euro. Mauritānija VPS eksportu palielināja par 62 %, un Senegāla – par 44 %. Tomēr importa īpatsvars Eiropas Savienībā no Āfrikas VPS valstīm joprojām ir relatīvi mazs, veidojot mazāk par 5 %, neatkarīgi no tā, ka no 71 saņēmējvalsts 38 ir Āfrikas valstis. Visnozīmīgākās nozares, kas gūst labumu no VPS, ir saistītas ar apģērbu ražošanu, jo citas valstis šajā nozarē mēdz būt konkurētspējīgākas. Tā kā VPS rada iespējas vairākās citās nozarēs (piemēram, pārtikas pārstrādes nozarē), tās potenciālu varētu izmantot vēl vairāk. Nozīme ir arī informētības tūkumam par sistēmu un faktoriem, kas ierobežo Āfrikas valstu uzņēmumu eksportspēju. VPS tirdzniecības preferenču izmantošana 2018. gadā ir sasniegusi 81,8 % (78,8 % 2016. gadā). EBA režīmam šis rādītājs bija 93,4 %. Iespējas galvenokārt ir izmantotas apģērbu nozarē, jo eksporta diversifikācija joprojām ir grūts uzdevums. ES importētāji un rūpniecība VPS saņēmējvalstīs atbalsta ilgtspējīgas attīstības programmu un var radīt pozitīvu ietekmi, jo īpaši veicinot darba tirgus reformas un darba aizsardzību. Eksportējošās nozares, piemēram, Pakistānā, Bangladešā, Mjanmā un Šrilankā, tiecas panākt atbilstību starptautiskajiem standartiem. Tas ir tiešs rezultāts, ko panākuši (Eiropas) pircēji, kuri pieprasa atbildīgas piegādes ķēdes, un kam ir plašāka ietekme uz valstīm. VPS+ saņēmējvalstis ir guvušas panākumus nolīgumā uzskaitīto 27 starptautisko konvenciju efektīvā īstenošanā. Tās ir uzņēmušās arī papildu saistības. Visas VPS+ saņēmējvalstis ir parakstījušas Parīzes nolīgumu, dažreiz reaģējot uz VPS+ pārraudzības misiju aicinājumiem (Filipīnas). Armēnija parakstīja ANO Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) otro fakultatīvo protokolu par nāvessoda atcelšanu un Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD).

Attiecībā uz bērnu darbu Mongolija pēc nesen notikušās pārraudzības misijas piekrita veikt apsekojumu par bērnu darbu. Pakistānā tiek veikts valsts mēroga apsekojums par bērnu darbu. Šrilankai ar novatoriskajām “Zonām bez bērnu darba” izdevās samazināt bērnu darbu no 16 % līdz 1 %. Savukārt Bolīvija palielināja minimālo nodarbināšanas vecumu līdz starptautiskajam minimālajam standartam – 14 gadiem. Kaboverde guva panākumus, kriminalizējot nepilngadīgo izmantošanu prostitūcijai un tās veicināšanu un seksuālo izmantošanu. Paragvaja pieņēma valsts stratēģiju bērnu darba izskaušanai līdz 2024. gadam. Saņēmējvalstis saglabā saistības arī pēc izstāšanās no VPS. Piemēram, Paragvaja 2019. gadā pēc izstāšanās no VPS publicēja brīvprātīgu vidusposma ziņojumu par ANO Cilvēktiesību padomes vispārējā regulārā pārskata ieteikumu īstenošanu. Dažas valstis uzņemas saistības, pirms tās pretendē uz VPS+ režīmu – Uzbekistāna 2019. gada 14. oktobrī kā daļu no programmas pretendēšanai uz VPS+ pieņēma likumu par pievienošanos Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību. Tomēr joprojām pastāv grūtības panākt atbilstību VPS prasībām – pilsoniskās sabiedrības telpa samazinās, jo īpaši Pakistānā un Filipīnās. Aicinājumi atjaunot nāvessodu (tā izpildi) ir kļuvuši skaļāki, arī Šrilankā, Mongolijā un Filipīnās. Lielākā daļa saņēmējvalstu saskaras ar problēmām saistībā ar biedrošanās brīvību. Valstīm, kas nevēlas iesaistīties sasāpējušu jautājumu risināšanā, tiek pievērsta lielāka uzmanība. Pateicoties pastiprinātai iesaistei, ES ir izvērsusi dialogu ar Bangladešu, Kambodžu un Mjanmu, lai uzstātu, ka ir konkrēti jārīkojas un jāatrod ilgtspējīgi risinājumi būtiskiem trūkumiem pamata cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanā. Sadarbība ar katru no šīm valstīm notiek citā virzienā – sadarbībā ar Bangladešu galvenā uzmanība ir pievērsta atbilstības nodrošināšanai Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām. 2019. gada oktobrī ES pārraudzības misijas laikā Bangladešas iestādes piekrita izstrādāt ceļvedi ar termiņiem darba tiesību uzlabošanai, jo īpaši Bangladešas Darba likuma un Eksporta pārstrādes zonu likuma saskaņošanai. Attiecībā uz Mjanmu augsta līmeņa pārraudzības misiju laikā 2018. gada oktobrī un 2019. gada februārī tika apspriestas bažas attiecībā uz cilvēktiesībām un darba tiesībām. Diskusijas turpinājās pirmajā ES un Mjanmas augstākā līmeņa amatpersonu sanāksmē, kas notika 2019. gada maijā, kā arī 2019. gada jūnijā – ES un Mjanmas dialogā par cilvēktiesībām, ko kā līdzpriekšsēdētājs vadīja ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos. Tā kā Kambodžā nebija rezultātu cilvēktiesību un darba tiesību jomā, tika uzsākta procedūra, lai uz laiku atceltu tarifa preferences. 3.Attīstība kopš pēdējā ziņojuma Vispārējo preferenču sistēmu veido trīs režīmi. Saskaņā ar vispārējo VPS režīmu ES piešķir tarifa samazinājumus produktiem, uz kuriem attiecas 66 % tarifa pozīciju un kuru izcelsme ir tādās valstīs ar zemiem vai vidēji zemiem ienākumiem, kuras negūst labumu no citas preferenciālas piekļuves ES tirgum. Valstīm, kas gūst labumu no īpaša veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+), ES likvidē tarifus produktiem, uz kuriem attiecas būtībā tādas pašas tarifa pozīcijas. Saskaņā ar “Viss, izņemot ieročus” (EBA) režīmu ES piešķir beznodokļu un bezkvotu piekļuvi visiem importētajiem produktiem, izņemot ieročus un munīciju, no valstīm, kuras ANO ir klasificējusi kā vismazāk attīstītās valstis (VAV). Saņēmējvalstis nezaudē EBA statusu, ja noslēdz brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar ES. 3.1.Leģislatīvie atjauninājumi Eiropas Komisija pieņēma vairākus ar regulu saistītus tiesību aktus: -produktu pārkvalificēšana – Komisijas 2019. gada 12. februāra regula vairākiem produktiem 2020.–2022. gada periodam apturēja tarifa preferences trīs saņēmējvalstīm: Indijai, Indonēzijai un Kenijai; V

-svītrošana no VPS saņēmējvalstu saraksta – VPS statuss tika atcelts šādām valstīm, kas trīs gadus pēc kārtas sasniedza ekonomikas statusu ar vidēji augstiem ienākumiem: Kamerūnai, Fidži, Gruzijai, Irākai, Māršala salām un Tongai VI (2017. gada 1. janvārī), un Paragvajai VII (2019. gada 1. janvārī); -dažas valstis zaudēja saņēmējvalsts statusu, jo noslēdza preferenciālas tirdzniecības nolīgumu ar ES: Kotdivuāra, Gana, Svazilenda (2019. gada 1. janvārī), Gruzija (2017. gada 1. janvārī) VIII un Ukraina (2018. gada 1. janvārī) IX . Dažas valstis zaudēja EBA preferences, jo to VAV statuss tika pārkvalificēts: Samoa (2019. gada 1. janvārī) X un Ekvatoriālā Gvineja (2021. gada 1. janvārī) XI (katrā gadījumā pēc trīs gadu pārejas perioda no pārkvalificēšanas datuma). Citi ar VPS regulu saistīti tiesību akti: -Komisijas 2019. gada 16. janvāra Īstenošanas regula XII , ar ko nosaka aizsardzības pasākumus attiecībā uz Kambodžas un Mjanmas/Birmas izcelsmes Indica rīsu importu; -Komisijas 2019. gada 11. februāra Īstenošanas lēmums par procedūras sākšanu, lai uz laiku atceltu preferences, kas piešķirtas Kambodžai. XIII 3.2.Gaidāmie grozījumi VPS saņēmējvalstis, kuras Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas ir klasificējusi kā ekonomikas ar vidēji augstiem ienākumiem, zaudē savu VPS saņēmējvalsts statusu. Attiecīgi Nauru, Samoa un Tonga no 2021. gada 1. janvāra tiks svītrotas no saņēmējvalstu saraksta. Citas valstis kopš 2018. gada (Armēnija) un 2019. gada (Šrilanka) bija klasificētas kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem. Vjetnama zaudēs VPS saņēmējvalsts statusu divus gadus pēc gaidāmās BTN ar ES stāšanās spēkā. Tomēr uzņēmēji varēs izmantot VPS nodokļus, ja tie būs izdevīgāki. Tajā pašā laikā vairākas VAV ir plānots pārkvalificēt. Tas nozīmē, ka pēc trīs gadu pārejas perioda no saraksta tiks svītrotas valstis, kas gūst labumu no EBA režīma. Pēc tam tās varētu pretendēt uz VPS+ režīmu, ja izpildīs nosacījumus, vai gūt labumu no VPS režīma. 2023. gadā tiks pārkvalificēta Butāna, tai sekos Santome un Prinsipi, bet 2024. gadā — Zālamana salas. Tuvalu un Kiribati pārkvalificēšanas datums tiks noteikts 2021. gadā. Tajā pašā gadā pārkvalificēšanai varētu būt ieteiktas Bangladeša, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Mjanma, Nepāla un Austrumtimora. Divas valstis, kas gūst labumu no vispārējās VPS (Tadžikistāna un Uzbekistāna) ir paudušas ieinteresētību pievienoties VPS+ režīmam. 3.3.Nākamā VPS regula Pašreizējās VPS regulas darbība beigsies 2023. gada 31. decembrī. Lai uzņēmēji un saņēmējvalstis varētu pielāgoties jaunajai regulai, Komisija ir uzsākusi sagatavošanos tai. Paredzēts, ka jaunā regula turpinās saņēmējvalstu ilgtspējīgas ekonomiskās, sociālās un vides attīstības veicināšanas politiku, tostarp labas pārvaldības un cilvēktiesību ievērošanu, ar nabadzības izskaušanu kā galveno mērķi. Sabiedriskā apspriešana notiks 2020. gadā. Eiropas Parlaments 2019. gada 14. martā pieņēma neleģislatīvu rezolūciju par VPS regulas īstenošanu. XIV Eiropas Parlaments atzīst VPS regulas pozitīvo ietekmi un sniedz vairākus ieteikumus saistībā ar nākamās VPS regulas sagatavošanu. Nākamajai regulai jo īpaši būtu jāveicina diversifikācija, jāpievērš lielāka uzmanība vides standartu uzlabošanai un pārraudzības pastiprināšanai. 4.VPS darbojas — ekonomiskie ieguvumi jaunattīstības valstīm Neraugoties uz mazāku VPS saņēmējvalstu skaitu 2018.–2019. gada pārskata periodā, nozīmīgi palielinājās importa kopējā vērtība Eiropas Savienībā no VPS valstīm – no 61,3 miljardiem euro 2016. gadā līdz 68,9 miljardiem euro 2018. gadā. Imports 32,3 miljardu euro vērtībā bija no valstīm, kas gūst labumu no vispārējā VPS režīma, aptuveni 9,5 miljardu euro vērtībā – no VPS+ saņēmējvalstīm, savukārt 27,1 miljardu euro vērtībā – no EBA saņēmējvalstīm. XV 1. attēls. ES importa vērtība saskaņā ar trim VPS režīmiem

Raugoties uz kopējo ES importu (ieskaitot nepreferenciālo importu), 2016.–2018. gadā imports no VPS saņēmējvalstīm palielinājās par 16,2 %. EBA valstu eksports uz ES pieauga par 9,9 %, VPS+ saņēmējvalstu eksports – par 13,4 %, bet eksports saskaņā ar vispārējo VPS režīmu – par 18,8 %. Indija ir VPS saņēmējvalsts ar lielāko daļu no kopējā importa (ieskaitot nepreferenciālo importu), pēc tam ierindojas Vjetnama, Nigērija, Bangladeša un Indonēzija. Ja ņem vērā tikai preferenciālo importu, Bangladeša ir kļuvusi par ES lielāko VPS partneri, pēc kuras uzreiz ierindojas Indija, Indonēzija, Vjetnama un Pakistāna.



1. tabula. VPS importa vērtība Eiropas Savienībā no lielākajām saņēmējvalstīm (miljonos euro) un tā procentuālā daļa kopējā importā un kopējā ES VPS importā 2018. gadā Atbilstoši produktu sadaļām lielākā daļa importa saskaņā ar VPS (47,9 % no 33 miljardiem euro) joprojām ir apģērbs, pēc tam ierindojas apavi (11 %), mehāniskas ierīces (7 %), zivju produkti (4 %), āda (3,7 %) un plastmasas (2,7 %) – sk. 2. attēlu.



2. attēls. Galvenās produktu sadaļas ES VPS importā 2018. gadā



4.1.Vidusposma izvērtējums – VPS ir efektīva Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei 2018. gadā iesniedza ziņojumu par to, kā tiek piemērota VPS regula XVI . Vidusposma izvērtējums liecina, ka ES VPS ir attaisnojusi cerības – ir veiksmīgi noteiktas preferences valstīm, kurām visvairāk nepieciešama palīdzība, un ir dots ieguldījums to ilgtspējīgai attīstībai. ES VPS efektivitāte ir uzlabojusies, pateicoties pārraudzības mehānismam, kas ir uzlabojis cilvēktiesību un darba tiesību aizsardzību. Tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē preferenciālais eksports saskaņā ar EBA režīmu ir pozitīvi ietekmējis uzņēmējdarbību un darbvietu radīšanu. Daži ieteikumi un papildpasākumi, kas izriet no vidusposma izvērtējuma ·Panākt labāku pārredzamību – Komisija apsver vairākas praktiskas darbības, lai uzlabotu VPS+ pārraudzību un veicinātu pilsoniskās sabiedrības iesaisti, kā arī palielinātu uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sociālo partneru, informētību.

·Izmantot VPS regulas aizsardzības noteikumus – pēc izmeklēšanas, kā noteikts VPS regulā, ES 2019. gadā noteica aizsardzības pasākumus attiecībā uz Kambodžas un Mjanmas izcelsmes Indica rīsu importu. ·Sākt atcelšanas procedūras, ja pārraudzības struktūras ir ziņojušas par nopietniem un sistemātiskiem pārkāpumiem – Komisija 2019. gada 11. februārī uzsāka procedūru, lai uz laiku atceltu Kambodžai piešķirtās tarifa preferences. ·Vēl vairāk pastiprināt sadarbību ar attīstības partneriem, arī tādēļ, lai piesaistītu vairāk ieguldījumu vismazāk attīstītajās valstīs. 5.VPS veicina ilgtspējīgu attīstību Attiecībā uz darba tiesībām un cilvēktiesībām vidusposma izvērtējumā konstatēja VPS+ efektivitāti ietekmes radīšanai, izmantojot VPS+ pārraudzības mehānismu un pievienošanās iespēju (kandidātvalstīm). Biežāka VPS+ atbilstības pārraudzība un uzlabots tvērums ir palielinājis ES ietekmi. 2018.–2019. gada pārskata periodā Eiropas Komisijas dienesti un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) veica pārraudzības misijas Armēnijā, Bolīvijā, Kirgizstānā, Mongolijā, Pakistānā, Filipīnās, Šrilankā, Kambodžā, Bangladešā un Mjanmā. Papildus VPS ietekmei uz darbvietu radīšanu, kuru skaits tiek lēsts no 500 000 Mjanmā līdz 5 miljoniem Bangladešā, iesaiste arī pievērsa lielāku uzmanību darba standartiem, cilvēktiesībām un attiecībā uz VPS+ – videi un labai pārvaldībai. Ir gūti panākumi bērnu tiesību jomā – Mongolijā tika pieņemti bērnu tiesību aizsardzības likumi un nozīmīgi palielināti budžeti. Paragvaja daudz darīja, lai veicinātu un aizsargātu bērnu tiesības. Šrilankā bērnu darbs tika samazināts līdz 1 %. Bolīvijā tika panākta minimālā nodarbināšanas vecuma atbilstība SDO standartiem. Pakistānā valdība piekrita veikt apsekojumus par bērnu darbu. Kaboverde ir guvusi nozīmīgus panākumus nepilngadīgo seksuālas izmantošanas kriminalizācijā. Tiek reaģēts uz iespējamu atkāpšanos no cilvēktiesībām. Satraucoši ir aicinājumi atjaunot nāvessodu. Vislielākās bažas rada atkārtots aicinājums Filipīnās balsot par likumprojektu atjaunot nāvessodu. Šāds likumprojekts būtu pretrunā ar Filipīnu saistībām, ko tās uzņēmušās saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām otro fakultatīvo protokolu. Šrilankā bažas rada paziņojumi, ka varētu tikt atjaunota nāvessoda izpilde. Tomēr aina nav tikai drūma, piemēram, nesen notikušās VPS+ misijas laikā Šrilankas valdības amatpersonas bija pārliecinātas, ka saglabātos de facto moratorijs. Mongolijas pašas veiktā novērtējumā secināts, ka nāvessoda atjaunošana nebūtu savienojama ar tās starptautiskajām saistībām. Šis novērtējums palīdzēja vērsties pret nāvessoda atjaunošanas plāniem. Savukārt Pakistānā debatē par to, vai samazināt ar nāvessodu sodāmo noziegumu skaitu, un vienlaicīgi tā ir nozīmīgi samazinājusi nāvessoda izpildes gadījumu skaitu un reformējusi apžēlošanas lūgumu procedūru. Dažās valstīs samazinās pilsoniskās sabiedrības telpa. Pakistānā vairākas starptautiskas NVO ir izraidītas ar sekām to organizāciju brīvībām, kuras joprojām ir valstī. Ir apdraudēta vārda brīvība, tostarp arī plašsaziņas līdzekļos. Bolīvijā ir ziņots par verbālu un fizisku vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem, kā arī par kriminālprocesu pieaugošu skaitu, kas pret tiem ierosināti. Attiecībā uz Filipīnām ir nopietnas bažas par nāves gadījumu skaitu saistībā ar kampaņām pret nelikumīgām narkotiskām vielām un visu nāves gadījumu efektīvas, objektīvas un pārredzamas izmeklēšanas trūkumu. Pilsoniskās sabiedrības telpa samazinās arī to pasākumu dēļ, kas veikti saistībā ar cīņu pret terorismu. Tas ir radījis lielāku vardarbību pret pilsoniskās sabiedrības locekļiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, pirmiedzīvotājiem, žurnālistiem un juristiem. Kambodžā pēdējos trīs gados ir pasliktinājusies demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums, tostarp samazinājusies telpa politiskai opozīcijai, plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskajai sabiedrībai. Savukārt Armēnijā 2018. gada “Samta revolūcijas” laikā parādījās nozīmīgi uzlabojumi vārda brīvības un biedrošanās brīvības jomā. Darba tiesību jomā joprojām ir bažas par biedrošanās brīvību Šrilankā, Pakistānā, Bangladešā un Mjanmā. Kirgizstānā Arodbiedrību likumprojekta pieņemšana krasi ierobežotu arodbiedrību neatkarību. Filipīnās kongress pieņēma likumprojektu par atrašanās amatā drošību, lai izbeigtu to, ka tiek ļaunprātīgi izmantota pastāvīgā darba aizstāšana ar pagaidu darbu; nesen, izmantojot savas veto tiesības, šo likumprojektu noraidīja prezidents. Attiecībā uz vides un klimata pārmaiņām valstis ir uzlabojušas ziņošanu (piemēram, saistībā ar Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām). Visas saņēmējvalstis parakstīja Parīzes nolīgumu un Kigali grozījumu Monreālas protokolam. Tomēr iespējams, ka, pārraudzībā vairāk uzmanības pievēršot videi, varētu radīt lielāku ietekmi. Paredzams, ka saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību Globālais bioloģiskās daudzveidības satvars laikposmam pēc 2020. gada noteiks stingrākus mērķus un pārbaudes mehānismus attiecībā uz attīstību un īstenošanu valstīs. 6.Vispārējais VPS režīms 2018.–2019. gada pārskata periodā Gana, Kotdivuāra un Svazilenda izstājās no VPS, jo tās noslēdza BTN ar ES, savukārt viena valsts pievienojās (Samoa), jo tās VAV statuss tika pārkvalificēts, tādējādi līdz perioda beigām pavisam kopā ir 15 saņēmējvalstis. Attēlā turpmāk ir sniegts vispārējā VPS režīma preferenciālā importa sadalījums XVII 2018. gadā. 3. attēls. Vispārējā VPS režīma galvenās saņēmējvalstis 2018. gadā (ES imports miljonos euro)

Neatkarīgi no neliela VPS importa samazinājuma (no 16,6 miljardiem euro 2016. gadā līdz 16,4 miljardiem euro 2018. gadā) Indija joprojām ir lielākā saņēmējvalsts vispārējā VPS režīmā ar 50,8 % no visa VPS importa Eiropas Savienībā, pēc kuras ierindojas Vjetnama (27,9 %) un Indonēzija (20,5 %). Piecu lielāko saņēmējvalstu skaitā ierindojas arī Nigērija un Uzbekistāna ar vien nelieliem īpatsvariem (attiecīgi 0,4 % un 0,3 %).



Produktu pārkvalificēšana Produktu pārkvalificēšana ir paredzēta kā preferenču atcelšana VPS saņēmējvalstīm konkrētām produktu sadaļām, pamatojoties uz loģisku apsvērumu, ka šo produktu importam vairs nav nepieciešamas ES preferences. Tas attiecas uz vispārējo VPS režīmu. Jaunos pārkvalificēšanas pasākumus piemēro no 2020. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim: 2. tabula. Produktu pārkvalificēšana 2017.–2019. gadā un 2020.–2022. gadā VPS saņēmējvalsts VPS sadaļa, kas pārkvalificēta līdz 2019. gada 31. decembrim VPS sadaļa, kas pārkvalificēta no 2020. gada 1. janvāra Produkta apraksts Indija S-5 Minerālprodukti S-6a S-6a Neorganiskie un organiskie ķīmiskie savienojumi S-11 a S-11 a Tekstils S-14 S-14 Pērles un dārgmetāli S-15 a S-15 a Dzelzs, tērauds un dzelzs un tērauda izstrādājumi S-15b S-15b Parastie metāli (izņemot dzelzi un tēraudu), parasto metālu izstrādājumi (izņemot dzelzs un tērauda izstrādājumus) S-17 a Vilcienu vai tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs S-17b S-17b Mehāniskie transportlīdzekļi, velosipēdi, gaisa kuģi un kosmosa kuģi, kuģi un laivas Indonēzija S-1 a S-1 a Dzīvi dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, izņemot zivis S-3 S-3 Dzīvnieku vai augu eļļas, tauki un vaski S-5 Minerālprodukti S-9 a Koks un koka izstrādājumi; kokogle Kenija S-2 a S-2 a Veģetējoši augi un puķkopības produkti Ukraina S-17 a Dzelzceļa un tramvaju ritošais sastāvs un ražojumi S-3 Dzīvnieku vai augu eļļas, tauki un vaski 7.VPS+ režīms VPS+ režīms ir viens no galvenajiem ES instrumentiem, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību neaizsargātās jaunattīstības valstīs. Valstīm ir jāizpilda divi papildu kritēriju kopumi: i) neaizsargātība (to veido importa daļa un ekonomikas diversifikācija) un ii) ilgtspējīga attīstība. Attiecībā uz pēdējo minēto kritēriju valstīm ir jāratificē 27 starptautiskās konvencijas par cilvēktiesībām un darba tiesībām, vides aizsardzību un labu pārvaldību. Turklāt valstīm nedrīkst būt formulētu atrunu, kas ar šīm konvencijām ir aizliegtas; šo konvenciju izpildes pārraudzības struktūru visjaunākajos secinājumos nedrīkst būt konstatēti būtiski trūkumi to efektīvā īstenošanā. Šādas 9 VPS+ saņēmējvalstis ir aptvertas 2018.–2019. pārskata periodā: Armēnija, Bolīvija, Filipīnas, Kaboverde, Kirgizstāna, Mongolija, Pakistāna, Paragvaja un Šrilanka. Paragvaja pārstāja gūt labumu no VPS+ 2019. gada 1. janvārī tāpēc, ka tā trīs gadus pēc kārtas tika klasificēta kā valsts ar vidēji augstiem ienākumiem. 4. attēlā ir atspoguļota preferenciālā importa vērtība no VPS+ saņēmējvalstīm 2018. gadā. Lielākā importa daļa ir no Pakistānas, veidojot 62,2 % no visa VPS+ importa Eiropas Savienībā (74 % 2018. gadā). 4. attēls. Lielākās VPS+ režīma saņēmējvalstis 2018. gadā (imports uz ES miljonos euro) 8.“Viss, izņemot ieročus” režīms EBA ir ES galvenais tirdzniecības instruments, kas izstrādāts, lai palīdzētu pasaules nabadzīgākajām un vājākajām valstīm – VAV. Viena valsts (Samoa) 2019. gadā izstājās no režīma, jo 2014. gadā tās VAV statuss tika pārkvalificēts, tādējādi pavisam kopā ir 48 saņēmējvalstis.





5. attēls. Lielākās “Viss, izņemot ieročus” režīma saņēmējvalstis 2018. gadā (ES imports miljonos euro) 9.Partnerattiecības VPS ir vairāk nekā tikai tirdzniecības instruments – dialogs ar ES par starptautisko konvenciju efektīvu īstenošanu atbalsta attiecīgo valstu ilgtermiņa ilgtspējīgu attīstību. Eiropas Savienība partneriem sniedz arī finansiālu atbalstu, lai palīdzētu tiem īstenot konvencijas un vairāk izmantot sniegtās priekšrocības: Mongolijā tika identificēti produkti, kurus varētu tirgot ES, izmantojot VPS+ režīmu. Pēc valdības lūguma atbalsts no ES budžeta ietvēra apsekojumu par bērnu darbu. Šrilankā ES palīdzēja formulēt Valsts eksporta stratēģiju. Kirgizstānā ar ES tehnisko palīdzību tika uzlabota informētība par ES standartiem, procedūrām un uzņēmējdarbības modeļiem, palielinot preferenču izmantošanas rādītāju. Armēnijā atbalsts reģionālajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām palīdzēja sekmēja uz pierādījumiem balstītu alternatīvu ziņojumu sagatavošanu, kas nepieciešami ANO pārskatiem. Kaboverdē ES atbalstīja pirmo mājsaimniecībā nodarbināto personu apvienību. Bolīvijā ES palīdzēja izveidot centru, kas tiešsaistē sniedz bezmaksas juridiskās konsultācijas par politiskās vardarbības gadījumiem. Pakistānā ES atbalstīja projektu, kas vērsts uz Pendžābas lauksaimniecības nozarē strādājošo sieviešu sociālekonomisko tiesību veicināšanu; organizācija “SMART Myanmar” veicina apģērbu ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu. Izmantojot projektu “Tirdzniecība par pienācīgu darbu” (Trade for Decent Work), ES sadarbojas ar SDO, lai uzlabotu SDO pamatkonvenciju piemērošanu Bangladešā. 10.Secinājumi ES vienpusējās tirdzniecības preferences palīdz valstīm izkļūt no nabadzības, veidojot uz vērtībām balstītu ekonomiku – vairāk nekā 10 % ES importa (ieskaitot nepreferenciālo importu) ir no VPS saņēmējvalstīm. Atvieglojot eksportēšanu uz ES, VPS piesaista ieguldījumus, atbalstot integrāciju globālajās vērtību ķēdēs. Tas rada darbvietas un ienākumus. VPS rada stimulus ieguldīt saņēmējvalstīs. Lai gan preferenciālā importa daļa kopējā ES importā ir ierobežota, proti, 3,8 % 2018. gadā, VPS rosināja uzņēmumus un valdības sasaistīt uzņēmējdarbību ar ilgtspējīgu attīstību. Veicinot labu pārvaldību un cilvēktiesību aizsardzību, tiek radīta paredzamāka uzņēmējdarbības vide. Apģērbu nozarē ES pircēji ievieš jaunus uzņēmējdarbības modeļus ar augstiem (augstākiem) vides un darba standartiem. Šīs starptautiskās vērtības padara uzņēmumus konkurētspējīgākus. VPS ir jāsaglabā aktualitāte attīstības ziņā. Tirdzniecības nolīgumu ietekmē samazinās preferenču ietekme. Arvien svarīgāk kļūst nodrošināt saskaņotību ar citām politikām, lai saņēmējvalstis varētu izmantot VPS sniegtās priekšrocības. Tas ietver atbalstu ekonomikas diversifikācijai, jaunu investoru piesaistei, tirdzniecības atvieglošanai un informētībai. VPS vajadzīgas spēcīgas partnerattiecības – ES turpinās cieši sadarboties ar saņēmējvalstīm un ieinteresētajām personām. Šie partneri, tostarp Eiropas Parlaments un ES dalībvalstis, ir būtiski, lai īstenotu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. ES rūpniecība ir izvirzījusies vadībā augsto darba, ražošanas procesu un vides standartu ziņā, un tā var atbalstīt valstu ilgtspējīgu attīstību, izmantojot šo valstu darījumdarbības plānus. Ar piekļuvi ES tirgum mēs atbalstām jaunattīstības valstu centienus panākt ekonomikas izaugsmi, nabadzības mazināšanu, labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību. I pielikums. Saņēmējvalstis

*Atkarībā no Pasaules Bankas klasifikācijas par valsti ar vidēji augstu ienākumu statusu.



II PIELIKUMS. Statistikas informācija 1. tabula. Preferenciālā importa vērtība attiecībā uz visām VPS valstīm (tūkstošos euro)* 2. tabula. Preferenciālā importa vērtība pēc vispārējās VPS valsts (tūkstošos euro) * “Kopējais imports” ietver visu importu, tostarp produktus, kuriem automātiski piemēro vislielākās labvēlības režīma (MFN) nulles tarifus. “EBA kritērijiem atbilstošs imports” attiecas tikai uz tiem produktiem saskaņā ar EBA režīmu, uz kuriem citos gadījumos neattiecas MFN nulles nodoklis.



3. tabula. Preferenciālā importa vērtība pēc EBA valsts (tūkstošos euro)*

4. tabula. Preferenciālā importa vērtība pēc VPS+ valsts (tūkstošos euro)*