Līdzīgā kārtā 2017. gada 11. novembrī Komisija pieņēma rīcības plānu, lai apkarotu sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību. Tajā galvenā uzmanība vērsta uz dažādiem jautājumiem, piemēram: vienlīdzīgas darba samaksas principa īstenošanas uzlabošana; segregācijas apkarošana; sieviešu prasmju, centienu un atbildības augstāka novērtēšana; nevienlīdzības un stereotipu atklāšana; izpratnes veicināšana par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām un spēcīgākas partnerības veidošana to mazināšanai.

2. Hartas ievērošana ES un no tās puses

Nekad iepriekš nav bijis tik svarīgi izcelt to, ka Pamattiesību hartas ievērošana ir nevis izvēle, bet gan ES iestāžu un dalībvalstu pienākums, īstenojot ES tiesību aktus.

2017. gadā pamattiesību jomā ES radās arī grūtības. Bija apdraudēta tiesu iestāžu neatkarība – tiesu iestādes ir būtisks tiesiskuma elements un efektīvas pamattiesību ievērošanas un izpildes priekšnoteikums. Tas mudināja Komisiju pirmo reizi Padomei ierosināt pieņemt lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu. Turklāt tika apšaubīts un apgrūtināts to pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbs, kuras darbojas pamattiesību jomā. Apdraudētas ir arī sieviešu tiesības, kā apspriests 2017. gada ikgadējā kolokvijā par pamattiesībām.

Saskaņā ar šo pārskatu 2017. gadā ieviestās struktūras un rīki, kas veicina pamattiesību kultūru ES un nodrošina to, ka Harta ir cilvēku dzīves realitāte, ir bijuši atbilstoši. Eiropas sociālo tiesību pīlāra ieviešana 2017. gada novembrī bija vēl viens solis vienlīdzības veicināšanai un atstumtības mazināšanai.

Pamattiesības attiecas uz visiem. To ievērošana nodrošina to, ka ES ir vieta, kurā sabiedrība var attīstīties, izmantot savu brīvību un dzīvot savu dzīvi bez diskriminācijas.

Eiropas Savienība ir “vērtību savienība”, kā tas ir norādīts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un kā savā 2017. gada 13. septembra runā par stāvokli Savienībā to uzsvēra Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Junkers. Eiropas Savienības pamatā ir trīs pīlāri: pamattiesības, demokrātija un tiesiskums. Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (“Harta”) ir jāvada visa ES darbība. Tā nodrošina mūsdienīgu pamattiesību kopumu, kas ir juridiski saistošs ES iestādēm un dalībvalstīm, kad tās īsteno ES tiesību aktus.

2017. gada 4. decembrī Komisija arī pieņēma paziņojumu par papildu pasākumiem saistībā ar ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai , nodrošinot uz pamattiesībām balstītu, dzimumus ievērojošu un bērniem piemērotu pieeju.

Demokrātijas un pamattiesību veicināšana ar veselīgām sabiedrības debatēm un aktīvu pilsonisko sabiedrību

2017. gadā Komisija uzsāka iniciatīvu par viltus ziņām un dezinformācijas izplatību internetā kā paziņoja priekšsēdētājs Junkers. Šīs iniciatīvas, kas arī seko Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. jūnija rezolūcijai, mērķis ir noteikt atbilstošos veidus, kādos ierobežot viltus satura izplatības ietekmi un kā sekmēt veselīgas sabiedriskās diskusijas. Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu un uzsāka plašu apspriešanos. 2017. gada oktobrī Padome šos jautājumus apsprieda 3. ikgadējā tiesiskuma dialogā, kurā galvenā uzmanība tika vērsta uz mediju plurālismu un tiesiskumu digitālajā laikmetā.

Cilvēktiesību aizstāvju darbs, tostarp pilsonisko sabiedrību darbs, kuras strādā pamattiesību un demokrātijas jomā, 2017. gadā bija īpaši apgrūtināts. To loma ir būtiska pamattiesību un vērtību padarīšanā par ikviena realitāti, un tām būtu jāspēj veikt savu darbu drošā un labvēlīgā vidē. Lai turpinātu atbalstīt tiesību aizstāvjus, 2017. gada decembrī kā daļu no ES 2018. gada budžeta Eiropas Parlaments pieņēma sagatavošanas darbību par “ES fondu finansiālam atbalstam tiesvedības gadījumos, kas attiecas uz demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumiem”.





Veicināt ES, kurā nav rasisma, diskriminācijas un vardarbības

Otrajā ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojumā (EU-MIDIS II), ko 2017. gada decembrī publicēja ES pamattiesību aģentūra, konstatēts, ka ES turpinās neiecietība, vardarbība un naids. Šīs bažas 2017. gadā bija augsta līmeņa grupas rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos darba uzmanības centrā.

Lai nodrošinātu to, ka tiek identificēta un dzēsta pretlikumīga naida runa tiešsaistē, tika stiprināta sadarbība ar IT uzņēmumiem, valsts iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Rīcības kodeksa cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē īstenošanas pārraudzībātika konstatēts, ka IT uzņēmumi šajā jomā ievērojami progresējuši. 2017. gada 28. septembrī Komisija pieņēma paziņojumu par cīņu pret nelikumīgu saturu tiešsaistē, lai ieviestu vairāk labas prakses, kas novērš, atklāj, izņem un liedz piekļuvi nelikumīgam saturam. Tajā pašā laikā tā ieviesa drošības mehānismus, lai novērstu pārmērīgu izņemšanu, nodrošinātu pārredzamību un aizsargātu vārda brīvību.

Augsta līmeņa grupa tiesībaizsardzības un krimināltiesību aizsardzības iestādēm arī apkopoja pamatprincipus par naida noziegumiem un par tiesu, aizsardzības un atbalsta pieejamību naida noziegumu upuriem. Tā ir izstrādājusi turpmākas vadlīnijas par to, kā tiesībaizsardzības iestādēm uzlabot naida noziegumu reģistrēšanu, kuras patlaban tiek izmēģinātas vairākās dalībvalstīs.

2017. gada maijā musulmaņu un ebreju organizācijas sanāca kopā uz kopīgas rīcības dienu cīņai pret antisemītismu un pret musulmaņiem vērsto naidu un diskrimināciju un diskutēja par īpašām problēmām, piemērām, ebreju kopienas drošības vajadzībām un stereotipiem par musulmaņiem masu informācijas līdzekļos. Secinājumus par musulmaņiem, ko 21. septembrī publicēja ES pamattiesību aģentūra, un tās 2017. gada pārskats par antisemītismu atklāja, ka pastāv satraucošas un būtiskas problēmas, kuras ir jārisina.

Komisija 2017. gada 30. augustā publicēja vidusposma pārskatu par ES regulējumu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam. Saskaņā ar pārskatu ir tikuši mobilizēti Eiropas tiesību, politikas un finansēšanas instrumenti, lai apkarotu diskrimināciju un veicinātu romu iekļaušanu. Izglītības sektorā ir vērojamas liecības par progresu, lai arī joprojām pastāv segregācija, kas dažos gadījumos ir pat palielinājusies. Ir palielinājies arī to romu jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā vai neapgūst arodu. 2017. gadā Komisija uzsāka padziļinātu novērtēšanu un publiskas konsultācijas par šo regulējumu, lai uzturētu ieceres par politikas iespējām pēc 2020. gada.

2017. gadā Komisija turpināja īstenot darbību sarakstu, lai veicinātu LGBTI līdztiesību. Izmantojot tiesību, līdztiesības un pilsonības programmu, tā atbalstīja projektus, kas veicina informētību un cīnās pret diskrimināciju un neiecietību pret LGBTI cilvēkiem.

Tiesu iestāžu pieejamības un efektīvas tiesību aizsardzības veicināšana

Tiesu iestāžu pieejamības un efektīvas tiesību aizsardzības veicināšana atbilstoši Hartas 47. pantam ir priekšnoteikums efektīvai visu tiesību ievērošanai saskaņā ar ES tiesību aktiem, tostarp tām, kas iekļautas Hartā. Komisija palīdz dalībvalstīm īstenot to saistības, lai nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību jomās, uz kurām attiecas ES tiesību akti.

Pēc tam, kad 2017. gadā tika pieņemts paziņojums “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu”, Komisija palīdzēja dalībvalstīm to centienos izvērst ES tiesību aktu ieviešanu privātpersonu un uzņēmumu labā. Tā organizēja augsta līmeņa dialogus un labākās prakses apmaiņu starp valstu iestādēm un tiesām. Tā arī strādāja ar Eiropas ombudu tīklu un palīdzēja dalībvalstīm veidot izpratni par pilsoņu tiesībām saskaņā ar ES tiesību aktiem un par problēmu risināšanas instrumentiem, kas ir pieejami valstu un ES līmenī.

Valstu tieslietu sistēmu kvalitātes, neatkarības un efektivitātes uzlabošana Eiropas pusgada kontekstā joprojām bija galvenā prioritāte, un tā ietvaros Komisija piecām dalībvalstīm sniedza konkrētus ieteikumus, lai tām palīdzētu uzlabot savas tieslietu sistēmas. Komisija arī sekoja līdzi gadījumiem, kuros valstu tiesību akti nenodrošina efektīvu tiesību aizsardzību saistībā ar ES tiesību aktu pārkāpumiem vai kuros valstu tiesību akti neļauj valstu tieslietu sistēmām nodrošināt efektīvu ES tiesību aktu ievērošanu saskaņā ar tiesiskuma principiem un Hartas 47. pantu.

Saistībā ar vides jautājumiem Komisija 2017. gada 28. aprīlī pieņēma paziņojumu par tiesu pieejamību , kurā izskaidrots tas, kā fiziskās personas un sabiedrības var valstu tiesās apstrīdēt valsts iestāžu lēmumus, darbību vai bezdarbību, kas saistīta ar ES vides tiesību aktiem. Paziņojums palīdz pilsoņiem izlemt, vai iesniegt prasību valsts tiesā vai nē. Tā informē valstu tiesas par Eiropas Savienības Tiesas (EST) lietām, kuras tām būtu jāņem vērā, saskaroties ar jautājumiem, kas saistīti ar tiesu pieejamību.

2.2. Pamattiesību ievērošanas nodrošināšana

ES iestādēm, organizācijām, struktūrām un aģentūrām ir visās savās darbībās jārīkojas saskaņā ar Hartu. Jebkādi neatbilstības gadījumi var tikt iesniegti Eiropas Savienības Tiesā. Komisijas ir apņēmusies nodrošināt pilnu pamattiesību ievērošanu visos savos likumdošanas un politikas priekšlikumos.

2017. gada 12. decembrī Komisija pieņēma priekšlikumus par ES informācijas sistēmu sadarbspējai, lai novērstu informācijas nepilnības un labāk aizsargātu ES pilsoņus. Mērķis ir uzlabot ES mēroga informācijas apmaiņas rīku efektivitāti, padarot iespējamu to kopīgu darbu labākā veidā. Pilnvarotajiem lietotājiem (piemēram, policistiem, migrācijas iestāžu amatpersonām un robežsargiem) būs ātrāka, netraucēta un sistemātiskāka piekļuve informācijai, kas tiem nepieciešama savu pienākumu pildīšanai, pilnībā ievērojot pamattiesības. Komisijas vispārējais instrumentu novērtējums ietvers to ietekmes uz pamattiesībām pārbaudi.