LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 229/1

Eiropas Savienības parlamentu Savienības un Eiropas lietu komiteju konferences reglaments

2011/C 229/01

PREAMBULA

Šā reglamenta pieņemšanas mērķis ir veicināt un uzlabot tās Eiropas Savienības parlamentu (1) Eiropas lietu komiteju konferences (turpmāk “COSAC”) darbu, ko izveidoja Parīzē, 1989. gada 16. un 17. novembrī.

To var piemērot arī citu parlamentāro komiteju sanāksmēm, kuras rīko tās dalībvalsts parlaments (turpmāk “prezidējošais parlaments”), kura ir Padomes prezidējošā valsts.

COSAC locekļi ir nolēmuši strādāt saskaņā ar Eiropas Savienības parlamentārās sadarbības pamatnostādnēm, kuras ir pieņemtas Lisabonā 2008. gada 19.–21. jūnijā notikušajā Eiropas Savienības parlamentu priekšsēdētāju konferencē, un atbilstīgi savai parlamentārajai praksei (2).

Budapeštā 2011. gada 29.–31. maija XLV COSAC sanāksmē pieņemtais reglaments stājas spēkā tā reglamenta vietā, ko pieņēma Eštorilā 2007. gada 14.–16. oktobrī XXXVIII COSAC sanāksmē.

1. COSAC UZDEVUMI UN TIESĪBAS

1.1. COSAC ir forums, kurā notiek viedokļu apmaiņa, neskarot Eiropas Savienības parlamentāro iestāžu kompetenci.

1.2. Lisabonas līgumā ir noteikts, ka COSAC ir tiesīga iesniegt jebkuru priekšlikumu, ar kuru pēc tās ieskatiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jāiepazīstas, un sekmēt informācijas un paraugprakses apmaiņu valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta starpā, tostarp parlamentu īpašo komiteju starpā. Tā drīkst arī organizēt īpašiem tematiem veltītas starpparlamentāras konferences, jo īpaši lai apspriestu ar kopējo ārlietu un drošības politiku saistītos jautājumus, tostarp kopējo drošības un aizsardzības politiku.

1.3. COSAC iesniegtie priekšlikumi nav saistoši valstu parlamentiem un neietekmē to nostāju.

2. SANĀKSMJU ORGANIZĒŠANA

2.1. Plenārās sanāksmes

Katras Padomes prezidentūras laikā organizē vienu COSAC plenāro sanāksmi, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo parlamentāro praksi, vēlēšanu periodus un valsts svētku dienas. Nākamās sanāksmes datumu nosaka un paziņo ne vēlāk kā pēdējās sanāksmes dienā.

2.2. Ārkārtas sanāksmes

COSAC ārkārtas sanāksmes organizē, ja tās par nepieciešamām uzskata valstu parlamentu Eiropas lietu komiteju priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta pārstāvju absolūts vairākums.

2.3. Priekšsēdētāju sanāksmes

Pirms COSAC plenārajām sanāksmēm tiek organizētas Eiropas lietu komiteju priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta pārstāvja(-u) sagatavošanās sanāksme, par to vienojoties COSAC prezidentūras trijotnei. Katru delegāciju veido divi attiecīgā parlamenta deputāti.

2.4. Priekšsēdētāju ārkārtas sanāksmes

Eiropas lietu komiteju priekšsēdētāju un attiecīgās Eiropas Parlamenta struktūrvienības priekšsēdētāja ārkārtas sanāksmes organizē, ja to ierosina prezidējošais parlaments pēc apspriešanās ar prezidentūras trijotni vai ja to par nepieciešamu uzskata valstu parlamentu Eiropas lietu komiteju priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta pārstāvju absolūts vairākums.

2.5. COSAC prezidentūras trijotne

COSAC prezidentūras trijotni veido prezidējošās valsts, iepriekš prezidējušās valsts un nākamās prezidējošā valsts parlamentu delegācijas un Eiropas Parlamenta delegācija. Katrā delegācijā ir divi attiecīgā parlamenta deputāti.

2.6. Darba grupas

COSAC var pieņemt lēmumu par darba grupas izveidi kāda atsevišķa jautājuma izpētei, kas ir saistīts ar Eiropas Savienības darbību. Šādu darba grupu izveido arī tad, ja to par nepieciešamu uzskata valstu parlamentu Eiropas lietu komiteju un Eiropas Parlamenta pārstāvju absolūts vairākums. Prezidējošā parlamenta Eiropas lietu komitejas priekšsēdētājs ir šīs darba grupas priekšsēdētājs. Prezidējošā parlamenta sekretariāts ir šīs darba grupas sekretariāts, kuram palīdz COSAC sekretariāts.

2.7. Sanāksmju dokumenti

Visu valstu parlamenti un Eiropas Parlaments vismaz divas nedēļas pirms iepriekš minētajām sanāksmēm saņem to darba kārtības, un visu valstu parlamenti un Eiropas Parlaments divu nedēļu laikā pēc šīm sanāksmēm saņem to protokolus.

2.8. Sanāksmju norises vieta

Sanāksmes notiek prezidējošajā dalībvalstī. Ārkārtas, priekšsēdētāju, COSAC prezidējošās trijotnes un darba grupu sanāksmes var notikt arī citur.

2.9. Sanāksmju sasaukšana

COSAC plenārās sanāksmes, Eiropas lietu komiteju priekšsēdētāju sanāksmes, ārkārtas sanāksmes un darba grupu sanāksmes sasauc prezidējošais parlaments.

2.10. Sanāksmju sagatavošana

Delegācijas prezidējošajā parlamenta sekretariātam var sūtīt vēstules vai dokumentus, kas attiecas uz darba kārtības punktiem, un prezidējošais parlaments var konferences vajadzībām izstrādāt arī diskusiju dokumentus.

2.11. Sanāksmju plānošana

COSAC savu sanāksmju vajadzībām izstrādā secīgu ilgtermiņa plānu.

3. SASTĀVS

3.1. Plenārās un ārkārtas sanāksmes

Katras valsts parlamentu pārstāv ne vairāk kā seši Eiropas lietu komitejas(-u) locekļi. Eiropas Parlamentu pārstāv seši deputāti. Valstu parlamenti paši nosaka savu delegāciju sastāvu.

3.2. Novērotāji no kandidātvalstu parlamentiem

No katras kandidātvalsts parlamenta uz plenārajām un ārkārtas COSAC sanāksmēm uzaicina trīs deputātus kā novērotājus. No katras kandidātvalsts parlamenta uz Eiropas lietu komitejas priekšsēdētāju sanāksmi uzaicina divus deputātus kā novērotājus.

3.3. Citi novērotāji, speciālisti un īpaši viesi

Prezidējošā valsts uzaicina novērotājus no Padomes un Komisijas ģenerālsekretariāta un var uzaicināt novērotājus no Eiropas Savienības dalībvalstu vēstniecībām, kā arī pēc apspriešanās ar prezidentūras trijotni – citus valstu parlamentu speciālistus un īpašus viesus.

3.4. Sanāksmju publiskums

COSAC sanāksmes ir publiskas, ja vien nav noteikts citādi.

4. SANĀKSMJU NOSAUKUMS

4.1. Plenāro un ārkārtas sanāksmju nosaukums ir “Eiropas Savienības parlamentu Savienības un Eiropas lietu komiteju konference – COSAC”, kuram priekšā liek romiešu kārtas skaitli un aiz kura raksta datumu un sanāksmes vietu.

5. DARBA KĀRTĪBA

5.1. Pirms pēdējās katra gada plenārās sanāksmes delegācijas norāda tematus, ko tās ierosina izskatīt nākamajā gadā. Šo jautājumu apspriež sanāksmes beigās. Prezidentūras trijotne, pienācīgi ņemot vērā Lisabonas līgumam pievienotā Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 10. panta normas, katras prezidentūras sākumā ierosina vienu vai vairākus tematus no Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas darba programmas vai priekšlikumiem, kurus COSAC locekļi ir izteikuši iepriekš minētās sanāksmes laikā.

5.2. Visu darba kārtības projektu saturu galvenokārt nosaka COSAC kā tāda foruma loma, kurā Eiropas Savienības parlamenti apmainās ar informāciju un paraugpraksi, it īpaši par parlamentārās kontroles praktiskajiem aspektiem.

5.3. Darba kārtības projektu pēc apspriešanās ar Eiropas lietu komitejas priekšsēdētājiem un Eiropas Parlamenta pārstāvi(-jiem) izstrādā prezidējošā parlamenta Eiropas lietu komitejas priekšsēdētājs. Delegācijas var ierosināt prezidējošajam parlamentam darba kārtībā iekļaut kādu noteiktu jautājumu vai to no tās svītrot.

5.4. Lēmumu par galīgo darba kārtību pieņem sanāksmes dalībnieki.

6. VALODAS

6.1. Katra delegācija ir atbildīga par visu to dokumentu tulkošanu angļu un/vai franču valodā, ko tā iesniedz.

6.2. Parlamenti, kas piedalās konferences darbā, tās dokumentus saņem angļu un/vai franču valodā. Katrs parlaments ir atbildīgs par tulkojumu savas valsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās).

6.3. Plenārajās sanāksmēs nodrošina sinhrono mutisko tulkošanu ES oficiālajās valodās.

6.4. COSAC priekšlikumu oriģināla eksemplāru izstrādā angļu un franču valodā, un abi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

7. COSAC PRIEKŠLIKUMI

7.1. Saskaņā ar Lisabonas līgumam pievienoto Protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā COSAC ir tiesīga Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai iesniegt priekšlikumus.

7.2. Katra delegācija var likt priekšā, lai COSAC pieņem kādu priekšlikumu. Priekšlikuma projektu izstrādā, ja to ierosina prezidējošais parlaments pēc apspriešanās ar prezidentūras trijotni vai ja to par nepieciešamu uzskata valstu parlamentu Eiropas lietu komiteju priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta pārstāvju absolūts vairākums, vai ja par to ir pieņemts lēmums COSAC sanāksmē.

7.3. Priekšlikuma projektu pirms attiecīgās COSAC sanāksmes delegācijām nosūta laikus, lai tām pietiktu laiks pārbaudei un piezīmju sagatavošanai.

7.4. Priekšlikuma projekta galīgo redakciju sagatavo priekšsēdētāji sagatavošanas sanāksmē, kas notiek attiecīgās COSAC sanāksmes laikā. Tajā iekļauj visu delegāciju apsvērumus un piezīmes, to skaitā iespējamos paziņojumus par balsošanu.

7.5. Parasti COSAC priekšlikumus cenšas pieņemt vispārējā vienprātībā. Ja tas nav iespējams, priekšlikumus pieņem ar kvalificētu vairākumu, kuram ir jābūt vismaz trīs ceturtdaļām no nodotajām balsīm. Vairākumam, ko veido trīs ceturtdaļas no nodotajām balsīm, vienlaikus jābūt vismaz pusei no kopējā balsu skaita.

7.6. Katrai delegācijai ir divas balsis.

7.7. Pēc priekšlikuma pieņemšanas to Eiropas Savienības oficiālajās valodās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.8. Pēc priekšlikuma pieņemšanas prezidējošās valsts parlaments to nosūta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētājiem, aicinot viņus uz priekšlikumu atbildēt.

8. PREZIDĒJOŠĀ PARLAMENTA LOMA

8.1. Prezidējošā parlamenta Eiropas lietu komiteja ir prezidējošais COSAC loceklis.

8.2. Prezidējošā parlamenta sekretariāts sagatavo sanāksmei nepieciešamos dokumentus. Tam palīdz COSAC sekretariāts.

8.3. Sanāksmes vada prezidējošā parlamenta Eiropas lietu komitejas priekšsēdētājs(-i).

8.4. Prezidējošā parlamenta Eiropas lietu komisijas priekšsēdētājs ierosina sanāksmes grafiku un runu garumu, kas nedrīkst būt ilgāks par četrām minūtēm, ja vien sanāksmē neizlemj citādi.

8.5. Prezidējošā parlamenta sekretariāts sagatavo sanāksmes īsu protokolu, pamatojoties uz COSAC sekretariāta iesniegto protokola projektu.

8.6. Prezidējošā parlamenta Eiropas lietu komitejas priekšsēdētājs uzstājas par prezidentūras trijotnes izstrādātajiem debašu secinājumiem.

8.7. Prezidējošā parlamenta sekretariāts prezidentūras laikā veic sekretariāta pienākumus attiecībā uz COSAC darbību. COSAC sekretariāts sniedz palīdzību.

9. COSAC SEKRETARIĀTS

9.1. COSAC sekretariātā darbojas prezidentūras trijotnes parlamentu amatpersonas, kā arī pastāvīgs loceklis, kas sniedz atbalstu sekretariāta darbā.

9.2. Prezidentūras trijotnes valstu parlamentu amatpersonas attiecīgais parlaments ieceļ uz astoņpadsmit mēnešiem bez iespējām tikt pārvēlētam uz otru termiņu.

9.3. Pastāvīgo locekli pēc prezidentūras trijotnes priekšlikuma ieceļ COSAC priekšsēdētāji. Pastāvīgais loceklis ir valsts parlamenta amatpersona, ko ieceļ uz diviem gadiem, un viņa pilnvaru termiņu var atjaunot vienreiz.

9.4. COSAC sekretariāts palīdz prezidējošam parlamentam visu tā uzdevumu veikšanā. Par COSAC sekretariāta locekļu darbu politiski atbild COSAC prezidentūra un prezidentūras trijotne vai arī viņi darbojas saskaņā ar COSAC sanāksmēs pieņemtajiem lēmumiem. Pastāvīgais loceklis prezidējošā parlamenta vadībā koordinē COSAC sekretariāta darbu.

9.5. Ar sekretariāta pastāvīgā locekļa nosūtīšanu uz Briseli saistītās izmaksas un citas nepieciešamās tehniskās sekretariāta izmaksas kopīgi sedz parlamenti, kuri to vēlas. Par kopīgi finansēto izdevumu summu un maksāšanas kārtību vienojas parlamenti, kas sedz šos izdevumus.

10. COSAC SECINĀJUMI UN PAZIŅOJUMI

10.1. Ja COSAC izlemj pieņemt secinājumus vai sniegt paziņojumu, prezidentūras trijotne izstrādā šo dokumentu projektu.

10.2. Secinājumu projektu pirms attiecīgās COSAC sanāksmes delegācijām nosūta laikus, lai tām pietiktu laika pārbaudei un piezīmju sagatavošanai.

10.3. Prezidējošā parlamenta sekretariāts secinājumus un/vai paziņojumus nosūta valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

11. REGLAMENTA GROZĪŠANAS KĀRTĪBA

11.1. COSAC delegācijas var iesniegt priekšlikumus par reglamenta grozīšanu. Minētos priekšlikumus visiem Eiropas Savienības parlamentiem iesniedz rakstveidā vismaz vienu mēnesi pirms COSAC sanāksmēm.

11.2. Priekšlikumi par reglamenta grozīšanu būtu jāiekļauj tās COSAC sanāksmes darba kārtībā, kas ir nākamā pēc to iesniegšanas.

11.3. Lai pieņemtu priekšlikumu, vajadzīgs sanāksmē klātesošo delegāciju vienbalsīgs lēmums. Delegāciju atturēšanās nav uzskatāma par šķērsli priekšlikuma pieņemšanai.

11.4. Kvorums ir vismaz divas trešdaļas delegāciju.

11.5. Katrai delegācijai ir viena balss.

12. STĀŠANĀS SPĒKĀ

12.1. Reglamenta oriģināla eksemplāru izstrādā angļu un franču valodā, abi šie teksti ir vienlīdz autentiski un tos publicē visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Reglaments stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) Jēdziens “Eiropas Savienības parlamenti” attiecas uz Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentiem (turpmāk “valstu parlamenti”) un Eiropas Parlamentu.

(2) Atbilstīgi Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā teiktajam veids, kā valstu parlamenti kontrolē savu valdību darbību saistībā ar Eiropas Savienības darbību, ir atkarīgs no katras dalībvalsts konstitucionālās iekārtas un prakses.