Komisijas atzinums saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktu par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padomes kopējā nostājā, kas attiecas uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas valsts kontroli (pārstrādāta redakcija), ar ko groza Komisijas priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu /* COM/2008/0830 galīgā redakcija - COD 2005/0238 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.11.2008 COM(2008) 830 galīgā redakcija 2005/0238 (COD) KOMISIJAS ATZINUMS saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktu par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padomes kopējā nostājā, kas attiecas uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par ostas valsts kontroli (pārstrādāta redakcija), AR KO GROZA KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMU saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu 2005/0238 (COD) KOMISIJAS ATZINUMS saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktu par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padomes kopējā nostājā, kas attiecas uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par ostas valsts kontroli (pārstrādāta redakcija), (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads EK līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktā paredzēts, ka Komisijai jāsniedz atzinums par grozījumiem, ko Eiropas Parlaments ierosinājis otrajā lasījumā. Turpmāk seko Komisijas atzinums par 34 Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem. 2. Priekšvēsture Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei | 09.01.2006. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 13.09.2006. | Reģionu komitejas atzinuma datums | 15.06.2006. | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis savu atzinumu | 25.04.2007. | Kopējās nostājas pieņemšanas datums (atturējusies Malta) | 06.06.2008. | Datums, kad Eiropas Parlaments otrajā lasījumā sniedzis savu atzinumu | 24.09.2008. | 3. Priekšlikuma mērķis Priekšlikums pārstrādāt Direktīvu 95/21/EK par ostas valsts veikto kuģu kontroli ir viens no pasākumiem ar mērķi stiprināt un pilnīgot esošo tiesisko regulējumu kuģošanas drošības jomā. Priekšlikumam ir divi mērķi, pirmais — konsolidēt direktīvu vienā dokumentā un tādējādi padarīt šo dokumentu lasāmāku un saskaņotāku. Otrais mērķis ir sākt padziļinātu esošās sistēmas reformu, aizstājot pašreizējo režīmu, kura pamatā ir kvantitatīvais noteikums katrai dalībvalstij pārbaudīt 25 % kuģu, ar kolektīvu mērķi pārbaudīt visus kuģus, kas piestāj Eiropas Savienības ostās, un veikt biežākas pārbaudes kuģiem ar paaugstināta riska profilu. Tādējādi „visbīstamākajiem” kuģiem pārbaudes veiks reizi 6 mēnešos, bet labas kvalitātes kuģiem — retāk. Priekšlikumā pārstrādāt direktīvu par ostas valsts veikto kuģu kontroli pienācīgi ņemti vērā secinājumi, kurus pēc tankkuģa „PRESTIGE” satiksmes negadījuma sagatavoja Eiropas Parlamenta izveidota MARE pagaidu komiteja. Tas jo īpaši paredz kuģu iebraukšanas aizlieguma režīma noteikumus padarīt stingrākus, attiecinot šo režīmu uz visu kategoriju kuģiem, nosakot aizlieguma ilguma minimumu un paredzot galīgu aizliegumu kuģiem, kas jau divreiz saņēmuši rīkojumu par iebraukšanas aizliegumu un kam atkārtoti liegts iebraukt. Komisija ierosina arī publicēt to kuģošanas sabiedrību melno sarakstu, kuriem ir zemi kvalitātes rādītāji. Visbeidzot, tehniskā ziņā priekšlikuma pamatā ir tā darba rezultāti, ko ostas valsts kontroles jomā atbilstīgi Parīzes memorandam ( Paris MoU ) paveikuši speciālisti. 4. Komisijas atzinums par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem 4.1. Komisijas atbalstītie grozījumi 4.1.1. Grozījumi, ko atbalsta pilnībā Komisija var pilnībā atbalstīt 1., 3., 5., 6., 7., 12., 14., 16., 26., 30., 32., 36., 38., 39., 40., 42., 44., 45. un 51. grozījumu. 4.1.2. Grozījumi, ko atbalsta daļēji Atbalsta vispārējos mērķus 15. grozījumā, kas precizē direktīvas piemērošanas jomu attiecībā uz enkurvietām. Toties neatbalsta vairāku elementu formulējumu, proti, to noteikumu formulējumu, ar kuriem nosaka kārtību, kādā valstis bez izejas uz jūru atkāpjas no direktīvas; šos noteikumus nevar nodot komiteju procedūrai, un tā kā tie ir būtiskie tiesību akta elementi, tie jānosaka dokumenta rezolutīvajā daļā. Komisija var atbalstīt 19., 22. un 24. grozījumu, jo tajos iekļauti noderīgi precizējumi jautājumā par elastīgumu, kuru paredz dalībvalstu pienākumiem attiecībā uz pārbaudēm. Tomēr netiek atbalstīts elastīguma trūkums attiecībā uz pārbaužu sistēmas darbību. Daļējs elastīgums ir vajadzīgs tādēļ, lai ņemtu vērā darbības objektīvo realitāti un lai starp dalībvalstīm taisnīgi sadalītu pārbaudes pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt kolektīvu mērķi — pārbaudīt 100 % kuģu. Attiecībā uz atteikumu iebraukt dalībvalstu ostās 31. grozījums atbilst Komisijas sākotnējam priekšlikumam, jo grozījumā noteikts, ka aizlieguma prasības tiek vienādi piemērotas kuģiem, kas peld ar tādas valsts karogu, kura iekļauta melnajā sarakstā, un kuģiem, kas peld ar tādas valsts karogu, kura iekļauta Parīzes memoranda pelēkajā sarakstā. Taču Komisija ir atbalstījusi Padomes kopējo nostāju, kurā valstīm, kas iekļautas pelēkajā sarakstā, ir paredzēts labvēlīgāks režīms. Izņemot dažus elementus, kuriem jau piemēro komiteju procedūru, 28. grozījumu var atbalstīt attiecībā uz to, ka komitejas procedūru izmantos, lai noteiktu vairākus kuģa riska profila kritērijus. Atbalstāmi ir 25. un 50. grozījums, kura mērķis ir kuģiem, kas pakļauti pastiprinātai pārbaudei, likt paziņot par savu iebraukšanu ostā, tajā pašā laikā nav atbalstāma pārmērīga un nevajadzīga prasība kuģiem sniegt informāciju par visām iepriekš apmeklētajām ostām. 4. grozījums atceļ Padomes ierosināto apsvērumu, kurā ir paredzēts, ka ostas pārvaldes ar nosacījumu, ka to rīcībā ir pietiekami resursi, nosūta minēto informāciju ostas valsts kontroles inspektoriem. Var atbalstīt to, ka minētais nosacījums tiek svītrots, taču atlikušo apsvēruma daļu varētu saglabāt. Principā atbalstāms ir 33. grozījumu, ar ko kompetentajām iestādēm tiek prasīts saņemto sūdzību iepriekš izvērtēt. Tomēr papildu prasība par to, ka sūdzībai jābūt pamatotai un precīzai, pārmērīgi ierobežo sūdzības iesniegšanas tiesības. Komisija var atbalstīt 43. grozījuma mērķus attiecībā uz direktīvas īstenošanas novērtējumu. Tomēr Komisija skaidri apzinās, ka 18 mēnešu termiņš, kas tai atvēlēts, lai novērtētu direktīvas piemērošanu, ir nepietiekams. Šā darba galvenais uzdevums ir pamatīgi izvērtēt, kā minētie mehānismi palīdz sasniegt kolektīvo mērķi — pārbaudīt visus kuģus, kas piestāj Kopienas ostās. Pārbaužu dati būs jāapkopo un jāanalizē reprezentatīvā laikposmā. Lai labi sagatavotu šo novērtējumu, ir vajadzīgs vismaz 36 mēnešu termiņš. 2. un 17. grozījumā ir pārņemti elementi, kas iekļauti direktīvā par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību; šī direktīva ir trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes neatņemama sastāvdaļa un pagaidām vēl nav saskaņota Padomē. Komisija piekrīt minētajam. Tomēr šajos grozījumos ir iekļauti arī jauni elementi, kuri paredz pilnīgu kompensāciju par kaitējumu saskaņā ar principu „piesārņotājs maksā”; minētos elementus nevar saglabāt tādus, kādi tie ir. Turklāt Komisija ir pieņēmusi zināšanai politisko vienošanos, kas Padomes 2008. gada 9. oktobra sanāksmē panākta attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par kuģu īpašnieku finanšu garantijām saistībā ar prasībām kuģniecības jomā. 4.1.3. Grozījumi, ko atbalsta principā un/vai ar nosacījumu, ka tiek mainīts teksta formulējums Var atbalstīt sūdzības definīciju (11. grozījums) un pārbaužu datubāzes definīciju (13. grozījums), ja vien tiks uzlabots to formulējums. Var atbalstīt 27. un 49. grozījumu, kas apraksta riska profila elementus un nosaka pastiprināto pārbaužu jomu, ar nosacījumu, ka tiks koriģēts to formulējums (vajadzības izteiksme būtu jāaizstāj ar īstenības izteiksmi), jo runa nav par pienākumiem, bet par parastu faktu izklāstu). Principā var atbalstīt 34. grozījumu, ar kuru inspektoriem uzliek prasību informēt ostu pārvaldes par aizturēšanas gadījumiem, taču būtu jāmaina grozījuma formulējums, lai šis pasākums iekļautos plašākā sadarbības lokā starp ostas valsts kontroles iestādēm un ostu pārvaldēm. Komisija atbalsta 35. grozījuma mērķi, kas veicina dalībvalstu sadarbību apelācijas gadījumos, kad tiek pārsūdzēti rīkojumi par kuģu aizturēšanu vai noraidīšanu, bet uzskata, ka šo mērķi varētu minēt tikai vienā apsvērumā. Atbalstāms ir 41. grozījums, kas paredz tādas informācijas nosūtīšanu uz pārbaužu datubāzi, kura attiecas uz kuģu iebraukšanu un izbraukšanu, tomēr šķiet, ka informācijas nosūtīšanai paredzētais termiņš ir ļoti īss. 4.2. Komisijas noraidītie grozījumi 8. grozījums — Komisija piekrīt kopējai nostājai, kura atbalsta pārbaužu sistēmas, nevis pārbaužu režīma koncepciju. Noraida 9. grozījumu, ar ko ievieš ostas definīciju; tā nav lietderīga, turklāt šī definīcija nav attiecīgi pielāgota, jo tajā ir iekļauta arī ostas sauszemes daļa. 10. un 23. grozījums atceļ dalībvalstīm piešķirto elastīgumu, kas dot iespēju atteikties no nakts pārbaudēm. Komisija nepiekrīt, ka šis elements tiek atcelts. Elastīgums ir vajadzīgs, ja ņem vērā izpildes un personāla drošības apsvērumus attiecībā uz nakts pārbaudēm. 18. grozījums nav atbalstāms, jo saskaņā ar to pārbaužu aprēķina bāzē iekļauj visas kuģu piestāšanas reizes enkurvietās; tad dalībvalstīm tiktu uzlikts pārāk liels obligāti veicamo pārbaužu slogs. 20. un 21. grozījums, ar kuriem atceļ kopējā nostājā iekļautos kompensācijas mehānismus, kas paredzēti pārbaužu apjoma līdzsvarošanai starp dalībvalstīm, nav atbalstāmi, jo Kopienā esošā nelīdzsvarotība tādējādi nostiprinātos vēl vairāk. Bez šāda mehānisma dažām dalībvalstīm būtu liels pārbaužu slogs, taču citām dalībvalstīm, ņemot vērā satiksmes rādītājus, rastos grūtības aizpildīt savas pārbaužu kvotas. 37. grozījums uzliek par pienākumu kuģiem, kuri pārbaudes ostā nevar novērst savus trūkumus, doties bez piestāšanas tieši uz tuvāko ostu, kurā var veikt remontu. Šī prasība ir pārmērīga un var radīt drošības problēmas, piemēram, gadījumos, kad starppiestāšana ir vajadzīga, lai izkrautu bīstamu kravu, kura atrodas uz kuģa. 46. grozījums nosaka, ka kuģim ar mazu riska pakāpi jāveic pārbaude, kad kuģim ir 30, nevis 36 mēneši. Šis grozījums neatbilst Komisijas mērķim „kompensēt” labas kvalitātes kuģus un samazināt pārbaužu slogu kuģiem ar mazu riska pakāpi. Komisija neatbalsta 47. un 48. grozījumu, kas paredz obligātās pārbaudes kuģiem, kuri nav paziņojuši par savu iebraukšanu ostā, kā arī kuģiem, kas nav novērsuši visus trūkumus. Šīs prasības dēļ ievērojami palielināsies kompetentajām iestādēm veicamo obligāto pārbaužu skaits, un tās kļūs grūti pārvaldāmas. 5. Secinājums Saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu Komisija groza savu priekšlikumu atbilstoši iepriekšminētajam.