KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 15/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 24. jūlijā,

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā

(2006/C 251 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

Ņemot vērā skolu, augstākās izglītības, arodmācību un pieaugušo izglītības specifiku un no tās izrietošo nepieciešamību Kopienas darbību balstīt uz tām paredzētajiem mērķiem, darbības veidiem un organizāciju struktūrām, ir lietderīgi saglabāt individuālas programmas, kas saistībā ar mūžizglītības programmu attiecas uz katru no šiem četriem sektoriem, vienlaikus maksimāli palielinot to saskanību un kopējo pamatojumu.

Ir nepieciešams nodrošināt pietiekamu elastību šā lēmuma formulējumā, pieļaujot attiecīgas korekcijas mūžīzglītības programmas pasākumos, lai reaģētu uz izmaiņām vajadzībās laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam un lai izvairītos no nevajadzīgi detalizētiem Socrates un Leonardo Da Vinci programmu iepriekšējo fāžu noteikumiem.

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13) , un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar kuru paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (14) , kas aizsargā Kopienas finanšu intereses, ir jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, to gadījumu skaita ierobežošanu, kuros Komisija ir tieši atbildīga par to īstenošanu un pārvaldību, un nepieciešamo samērīgumu starp resursu apjomu un administratīvo apgrūtinājumu, kas saistīts ar to izmantošanu.

Ir lietderīgi nodrošināt mūžizglītības programmas pareizu slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldībai paredzēto daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, attiecībā uz tehnisko un administratīvo palīdzību. No 2014. gada 1. janvāra tehniskajai un administratīvajai palīdzībai vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to darbību pārvaldība, kas nav pabeigtas līdz 2013. gada beigām, tostarp pārraudzības un revīzijas darbības.

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi — proti, Eiropas sadarbības ieguldījumu kvalitatīvā izglītībā un apmācībā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīgas daudzpusīgas partnerības, starptautiska mobilitāte un informācijas apmaiņa Kopienas mērogā, un to, ka nepieciešamo darbību un pasākumu iedabas dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

I NODAĻA

Mūžizglītības programma

1. pants

Mūžizglītības programmas izveide

1. Ar šo lēmumu izveido programmu Kopienas darbībai mūžizglītības jomā, turpmāk — “mūžizglītības programma”.

2. Mūžizglītības programmas pamatmērķis ir, izmantojot mūžizglītību, veicināt Kopienas kā augsta līmeņa uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstību ar stabilu ekonomikas izaugsmi, ar vairāk un labākām darbavietām un augstāku sociālo kohēziju, vienlaikus nodrošinot labu vides aizsardzību nākamām paaudzēm. Tās mērķis ir jo īpaši veicināt savstarpēju apmaiņu, sadarbību un mobilitāti starp izglītības un apmācību sistēmām Kopienā, lai tās kļūtu par pasaules kvalitātes standartiem.

3. Mūžizglītības programmas īpašie mērķi ir šādi:

sekmēt visu vecumu cilvēku aktīvu dalību mūžizglītībā, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām un to, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa;

4. Saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem administratīvajiem noteikumiem mūžizglītības programma atbalsta un papildina dalībvalstu veiktās darbības, vienlaikus pilnībā respektējot dalībvalstu atbildību par izglītības un apmācību sistēmu saturu, kā arī to kultūru un valodu dažādību.

5. Kā izklāstīts 3. pantā, mūžizglītības programmas mērķus sasniedz, īstenojot četras nozaru programmas, vienu transversālo programmu un Jean Monnet programmu, turpmāk visas kopā — “apakšprogrammas”.

6. Šo lēmumu īsteno laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr sagatavošanās pasākumus, tostarp Komisijas lēmumus saskaņā ar 9. pantu, var īstenot no šā lēmuma stāšanās spēkā.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

“daudzpusējs” ir tāds, kurā ir iesaistīti partneri no vismaz trīs dalībvalstīm. Komisija par daudzpusējām var uzskatīt apvienības vai citas struktūras, kuru locekļi ir no trīs vai vairāk dalībvalstīm;

3. pants

Apakšprogrammas

1. Nozaru apakšprogrammas ir šādas:

2. Transversālā programma ietver četras galvenās darbības:

3. Jean Monnet programma atbalsta iestādes un darbības, kas saistītas ar Eiropas integrāciju. Tā ietver trīs galvenās darbības:

4. pants

Piekļuve mūžizglītības programmai

Mūžizglītības programma attiecas uz:

5. pants

Kopienas darbības

1. Mūžizglītības programma ietver atbalstu šādām darbībām:

2. Kopienas atbalstu var piešķirt sagatavošanās vizītēm saistībā ar jebkuru darbību, kas minēta šajā pantā.

3. Komisija var organizēt seminārus, kolokvijus vai sanāksmes, kas varētu atvieglināt mūžizglītības programmas īstenošanu, un veikt attiecīgas informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības un darbības nolūkā veicināt sabiedrības informētību par programmu, kā arī programmas pārraudzību un izvērtēšanu.

4. Šajā pantā minētās darbības var īstenot, organizējot priekšlikumu vai pieteikumu konkursu, vai arī Komisija tās var īstenot nepastarpināti.

6. pants

Komisijas un dalībvalstu uzdevumi

1. Komisija nodrošina mūžizglītības programmā paredzēto Kopienas darbību faktisku un efektīvu īstenošanu.

2. Dalībvalstis:

organizācija, ko izveido vai norīko kā valsts aģentūru, ir juridiska persona vai daļa no struktūras, kas ir juridiska persona, un to reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti. Kā valsts aģentūru nedrīkst norīkot ministriju;

uzņemas atbildību par to, lai b) apakšpunktā minētās valsts aģentūras pareizi pārvaldītu līdzekļus, kas valsts aģentūrām nodoti projektu atbalstīšanai, un jo īpaši par to, lai valsts aģentūras ievērotu pārskatāmības, vienlīdzības principus un izvairītos no paralēlas finansēšanas no citiem Kopienas līdzekļiem un lai tās izpildītu pienākumu pārraudzīt projektus un atgūt līdzekļus, kas saņēmējiem jāatmaksā;

3. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina:

7. pants

Trešo valstu dalība

1. Līdzdalība mūžizglītības programmā ir atvērta šādām valstīm:

2. Šā lēmuma 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā Jean Monnet programmas pirmā galvenā darbība ir atvērta arī jebkuras citas trešās valsts augstākās izglītības iestādēm.

3. Uz trešām valstīm, kas piedalās mūžizglītības programmā, attiecas visas saistības un uzdevumi, kas šajā lēmumā izklāstītas attiecībā uz dalībvalstīm.

8. pants

Starptautiskā sadarbība

Saskaņā ar mūžizglītības programmu un atbilstīgi 9. pantam Komisija var sadarboties ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO).

II NODAĻA

Mūžizglītības programmas īstenošana

9. pants

Īstenošanas pasākumi

1. Komisija saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem mūžizglītības programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus attiecībā uz šādiem jautājumiem:

2. Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu visus jautājumus, kuri nav šā panta 1. punktā minētie jautājumi, pieņem saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto procedūru.

10. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja, turpmāk — “Komiteja”.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4. Komiteja pieņem savu reglamentu.

5. Dalībvalstu pārstāvji nedrīkst būt personas, kas ir nodarbinātas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajās valsts aģentūrās vai kas ir atbildīgas par to darbu.

11. pants

Sociālie partneri

1. Ja ar Komiteju apspriežas par jautājumu, kas attiecas uz šā lēmuma piemērošanu saistībā ar arodizglītību un apmācībām, Komitejas darbā kā novērotāji var piedalīties sociālo partneru pārstāvji, kurus pēc Eiropas sociālo partneru priekšlikumiem ieceļ Komisija.

Šādu novērotāju skaits ir vienāds ar dalībvalstu pārstāvju skaitu.

2. Šādiem novērotājiem ir tiesības lūgt, lai viņu nostāju iekļauj Komitejas sanāksmes protokolā.

12. pants

Horizontālā politika

Īstenojot mūžizglītības programmu, atbilstīgu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu, ka tā pilnībā veicina Kopienas horizontālo politiku, jo īpaši:

13. pants

Saskaņotība un papildināmība ar citām politikas jomām

1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskaņotību un papildināmību ar darba programmu “Izglītība un apmācības 2010” un citu attiecīgu Kopienas politiku, instrumentiem un darbībām, jo īpaši ar tām, ko īsteno tādās jomās kā kultūra, mediji, jaunatne, pētniecība un attīstība, nodarbinātība, kvalifikāciju atzīšana, uzņēmumi, vide, IKT, un ar Kopienas Statistikas programmu.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina efektīvu saikni starp mūžizglītības programmu un programmām un darbībām izglītības un apmācību jomā, ko īsteno saskaņā ar Kopienas pirmspievienošanās instrumentiem, kā arī citu sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām.

2. Komisija regulāri informē Komiteju par citām attiecīgām Kopienas ierosmēm mūžizglītības jomā, tostarp par sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

3. Īstenojot darbības saskaņā ar mūžizglītības programmu, Komisija un dalībvalstis ņem vērā prioritātes, kas izklāstītas nodarbinātības integrētajās pamatnostādnēs, ko Padome pieņēmusi kā daļu no Lisabonas Partnerības izaugsmei un darbavietām.

4. Partnerībā ar Eiropas sociālajiem partneriem Komisija tiecas attīstīt atbilstīgu koordināciju starp mūžizglītības programmu un sociālo dialogu Kopienas līmenī, tostarp dažādos ekonomikas sektoros.

5. Īstenojot mūžizglītības programmu, Komisija vajadzības gadījumā nodrošina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) palīdzību jomās, kas saistītas ar tā kompetenci un saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75 (17) izklāstītajiem pasākumiem. Vajadzības gadījumā Komisija var arī nodrošināt Eiropas Izglītības fonda atbalstu atbilstīgi tā pilnvarām un saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 1360/90 (18) izklāstītajiem pasākumiem.

6. Komisija regulāri informē Arodmācību padomdevēju komiteju par attiecīgu attīstību arodizglītības un apmācību jomā.

III NODAĻA

Finanšu noteikumi — izvērtējums

14. pants

Finansējums

1. Ar šo indikatīvais finansējums šā lēmuma īstenošanai 7 gadu laikposmam no 2007. gada 1. janvāra tiek noteikts EUR 6 200 miljoni (19). Atbilstīgi šim finansējumam Comenius programmai, Erasmus programmai, Leonardo da Vinci programmai un Grundtvig programmai piešķiramie līdzekļi nav mazāki par pielikuma B. iedaļas 11. punktā paredzētajiem. Komisija šos piešķīrumus var grozīt saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

2. Līdz 1 % no mūžizglītības programmas piešķīruma var izmantot, lai partnerībās, projektos un tīklu darbībās, ko organizē saskaņā ar mūžizglītības programmu, atbalstītu to partneru dalību, kuri ir no trešām valstīm un kuri nepiedalās mūžizglītības programmā saskaņā ar 7. pantu.

3. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu shēmu.

15. pants

Pārraudzība un izvērtēšana

1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga un izvērtē mūžizglītības programmu, ņemot vērā to, kā sasniegti programmas mērķi.

2. Komisija nodrošina to, ka regulāri tiek veikta neatkarīga ārējie mūžizglītības programmas izvērtēšana, un regulāri publicē statistiku, lai pārraudzītu panākumus.

3. Īstenojot programmu, ņem vērā mūžizglītības programmas un iepriekšējo izglītības un apmācību programmu pārraudzības un izvērtējumu secinājumus.

4. Dalībvalstis, attiecīgi, līdz 2010. gada 30. jūnijam un 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumus par mūžizglītības programmas īstenošanu un ietekmi.

5. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

II SADAĻA

APAKŠPROGRAMMAS

I NODAĻA

Comenius programma

16. pants

Dalība Comenius programmā

Mūžizglītības programmā Comenius apakšprogramma attiecas uz:

17. pants

Comenius programmas mērķi

1. Papildus mūžizglītības programmas mērķiem, kas izklāstīti 1. pantā, Comenius programmas īpašie mērķi ir šādi:

2. Comenius programmas darbības mērķi ir šādi:

18. pants

Comenius programmas darbības

1. Comenius programma var atbalstīt šādas darbības:

2. Šā panta 1. punktā izklāstīto pasākumu darbības elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

19. pants

Comenius programmai piešķirtie līdzekļi

Ne mazāk kā 80 % no Comenius programmai piešķirtajiem līdzekļiem paredz, lai atbalstītu mobilitāti, kā minēts 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un Comenius partnerībām, kā izklāstīts 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

II NODAĻA

Erasmus programma

20. pants

Dalība Erasmus programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Erasmus programma attiecas uz:

21. pants

Erasmus programmas mērķi

1. Papildus 1. pantā izklāstītajiem mūžizglītības programmas mērķiem Erasmus programmas īpašie mērķi ir šādi:

2. Erasmus programmas darbības mērķi ir šādi:

22. pants

Erasmus programmas darbības

1. Erasmus programmā var atbalstīt šādas darbības:

2. Personas, kas piedalās mobilitātē saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu (“Erasmus studenti”) ir šādas:

augstākās izglītības iestāžu vismaz otrā gada studenti, kas, izmantojot Erasmus programmas mobilitātes darbības, pavada studiju periodu citā dalībvalstī, neatkarīgi no tā, vai tiem šajā programmā piešķir finansiālu atbalstu. Šādus periodus pilnībā atzīst ar iestāžu nolīgumu starp sūtītāju un uzņēmēju iestādi. Uzņēmēja iestāde nevar iekasēt mācību maksu no šādiem studentiem;

3. Šā panta 1. punktā izklāstīto darbību elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

23. pants

Erasmus programmai piešķirtie līdzekļi

Ne mazāk kā 80 % no Erasmus programmai piešķirtajiem līdzekļiem paredz, lai atbalstītu mobilitāti, kā minēts 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

III NODAĻA

Leonardo da Vinci programma

24. pants

Dalība Leonardo da Vinci programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Leonardo da Vinci programma attiecas uz:

25. pants

Leonardo da Vinci programmas mērķi

1. Papildus 1. pantā izklāstītajiem mūžizglītības programmas mērķiem Leonardo da Vinci programmas īpašie mērķi ir šādi:

2. Leonardo da Vinci programmas darbības mērķi ir šādi:

atvieglot jauninājumu attīstību arodizglītības un to mācību jomā, kas nav augstākās izglītības mācības, un jauninājumu tālāku nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts citām;

26. pants

Leonardo da Vinci programmas darbības

1. Leonardo da Vinci programmā var atbalstīt šādas darbības:

2. Šādu darbību elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

27. pants

Leonardo da Vinci programmai piešķirtie līdzekļi

Ne mazāk kā 60 % no Leonardo da Vinci programmai piešķirtajiem līdzekļiem paredz, lai atbalstītu mobilitāti un partnerības, kā minēts 26. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

IV NODAĻA

Grundtvig programma

28. pants

Dalība Grundtvig programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Grundtvig programma attiecas uz:

29. pants

Grundtvig programmas mērķi

1. Papildus mūžizglītības programmas uzdevumiem, kas izklāstīti 1. pantā, Grundtvig programmas īpašie mērķi ir šādi:

2. Grundtvig programmas darbības mērķi ir šādi:

palīdzēt personām no sociāli nestabilām grupām un personām no sociāli atstumtām grupām, it īpaši gados vecākiem cilvēkiem un tiem, kas ir pārtraukuši izglītošanos, nesaņemot pamata kvalifikācijas, lai sniegtu tiem alternatīvas iespējas izmantot pieaugušo izglītību;

atvieglot jauninājumu attīstību pieaugušo izglītībā un to tālāku nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts citām;

30. pants

Grundtvig programmas darbības

1. Grundtvig programma var atbalstīt šādas darbības:

2. Šādu pasākumu darbības elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

31. pants

Grundtvig programmas budžets

Ne mazāk kā 55 % no Grundtvig programmai pieejamā budžeta paredz, lai atbalstītu mobilitāti un partnerības, kā minēts 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

V NODAĻA

Transversālā programma

32. pants

Transversālās programmas mērķi

1. Papildus 1. pantā izklāstītajiem mūžizglītības programmas mērķiem transversālās programmas īpašie mērķi ir šādi:

2. Transversālās programmas darbības mērķi ir šādi:

33. pants

Transversālās programmas darbības

1. Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar mūžizglītības politikas sadarbības un jauninājumu pamatvirzieniem, kas noteikti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā:

2. Kā 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā valodu mācīšanas pamatvirziena darbības var atbalstīt šādas darbības, kuru mērķis ir mācīšanas un mācīšanās vajadzības, kas attiecas vairāk nekā uz vienu apakšprogrammas jomu:

3. Kā 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā IKT pamatvirziena darbības var atbalstīt šādas darbības, kuru mērķis ir mācīšanas un mācīšanās vajadzības, kas attiecas vairāk nekā uz vienu apakšprogrammas jomu:

4. Kā 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētā popularizēšanas pamatvirziena darbības var atbalstīt šādas darbības:

VI NODAĻA

Jean Monnet programma

34. pants

Dalība Jean Monnet programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Jean Monnet programma attiecas uz:

35. pants

Jean Monnet programmas mērķi

1. Papildus 1. pantā noteiktajiem mūžizglītības programmas mērķiem Jean Monnet programmas īpašie mērķi ir šādi:

2. Jean Monnet programmas darbības uzdevumi ir šādi:

36. pants

Jean Monnet programmas darbības

1. Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem pamatvirzieniem:

2. Saskaņā ar 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem pamatvirzieniem var piešķirt mērķfinansējumu, kas paredzēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu darbības un šādu iestāžu administratīvās izmaksas, kas darbojas Eiropas interesēs:

3. Saskaņā ar 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pamatvirzieniem var piešķirt darbības mērķfinansējumu, kas paredzēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu noteiktas izglītības un apmācību jomā aktīvo Eiropas iestāžu darbības un administratīvās izmaksas.

4. Mērķfinansējumu var paredzēt uz vienu gadu vai šo termiņu pagarinot saskaņā ar partnerību vienošanos ar Komisiju.

37. pants

Jean Monnet programmas budžets

Ne mazāk kā 16 % no Jean Monnet programmai pieejamā budžeta paredz, lai atbalstītu 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto pamatvirzienu, ne mazāk kā 65 % — 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajam pamatvirzienam un ne mazāk kā 19 % — 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajam pamatvirzienam.

III SADAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38. pants

Pārejas noteikumi

1. Darbības, kas sāktas 2006. gada 31. decembrī vai pirms minētās dienas, pamatojoties uz Lēmumu 1999/382/EK, Lēmumu Nr. 253/2000/EK, Lēmumu Nr. 2318/2003/EK, Lēmumu Nr. 791/2004/EK vai Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, pārvalda saskaņā ar minētajiem lēmumiem, izņemot, ja ar minētajiem lēmumiem izveidotās komitejas ir aizstātas ar komiteju, kas izveidota ar šā lēmuma 10. pantu.

2. Kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantā, apropriācijas, kas atbilst paredzamajiem ieņēmumiem, kurus veido atmaksātās summas, kas nepareizi izmaksātas saskaņā ar Lēmumu 1999/382/EK, Lēmumu Nr. 253/2000/EK, Lēmumu Nr. 2318/2003/EK, Lēmumu Nr. 791/2004/EK vai Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, var darīt pieejamas mūžizglītības programmai.

39. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(1) OV C 221, 8.9.2005., 134. lpp.

(2) OV C 164, 5.7.2005., 59. lpp.

(3) Eiropas Parlamenta 2005. gada 25. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 24. jūlijā Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta … Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes … Lēmums.

(4) OV L 146, 11.6.1999., 33. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

(5) OV L 28, 3.2.2000., 1.lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004.

(6) OV L 345, 31.12.2003., 9. lpp.

(7) OV L 138, 30.4.2004., 31. lpp.

(8) OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.

(9) OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

(10) OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.

(11) OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

(12) OV C 293 E, 28.11.2002., 103. lpp.

(13) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(14) OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

(15) OV C ….

(16) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(17) OJ L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

(18) OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.).

(19) Šīs summas pamatā ir 2004. gada skaitļi, un to tehniski koriģē, lai ņemtu vērā inflāciju.

PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVIE UN FINANŠU NOTEIKUMI

A. Administratīvie noteikumi

Mūžizglītības programmas darbību ieteikuma un izvēles procedūras ir šādas:

1. Valsts aģentūras procedūra

1.1. 1. procedūra

Šādas darbības, par kurām izvēles lēmumus pieņem attiecīgās valsts aģentūras, pārvalda saskaņā ar “valsts aģentūru 1. procedūru”:

a) mūžizglītībā iesaistīto personu mobilitāte, kā minēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

b) divpusējas un daudzpusējas partnerības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

c) vienpusēji un valsts projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ja tos finansē saskaņā ar 33. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

Finansiāla atbalsta pieprasījumus šīm darbībām iesniedz attiecīgajām valsts aģentūrām, ko ir izraudzījušās dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Valsts aģentūras izvēlas un piešķir finansiālu atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstīgi vispārīgajām pamatnostādnēm, kuras nosaka atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam. Valsts aģentūras piešķir mērķfinansējumu saņēmējiem to attiecīgajā valstī. Katrs partneris divpusējās vai daudzpusējās partnerībās saņem līdzekļus tieši no savas attiecīgās valsts aģentūras.

1.2. 2. procedūra

Šādu darbību, kurā lēmumus pieņem Komisija, bet izvērtēšanas un līgumslēgšanas procedūras veic attiecīgās valsts aģentūras, pārvalda saskaņā ar “valsts aģentūru 2. procedūru”:

— daudzpusēji projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

Finansiāla atbalsta pieprasījumus, ko iesniedz saskaņā ar šo darbību, nosūta valsts aģentūrai, ko projekta koordinatora dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Projekta koordinatora dalībvalsts valsts aģentūra veic pieteikumu izvērtēšanu un iesniedz Komisijai to pieteikumu sarakstu, kurus tā iesaka pieņemt. Komisija lemj par iesniegto sarakstu, un pēc tam valsts aģentūra piešķir

atbilstīgu finansiālo atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstīgi vispārīgajām pamatnostādnēm, ko nosaka atbilstīgi 9. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Pirms saraksta iesniegšanas Komisijai tās valsts aģentūra, kurā projektu koordinē, sazinās ar valsts aģentūrām citās projekta partneru valstīs. Valsts aģentūras izsniedz mērķfinansējumu izvēlētajiem projekta koordinatoriem to attiecīgajās dalībvalstīs, kas tālāk ir atbildīgi par līdzekļu sadali projektos iesaistītajiem partneriem.

2. Komisijas procedūra

Šādas darbības, kurās projektu priekšlikumus iesniedz Komisijai un izvēles lēmumus pieņem Komisija, pārvalda saskaņā ar “Komisijas procedūru”:

a) vienpusēji un valsts projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izņemot tos, kurus finansē atbilstīgi 33. panta 4. punkta a) apakšpunktam;

b) daudzpusēji projekti un tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā;

c) mūžizglītības jomas politiku un sistēmu novērošana un analīze, uzziņas materiālu veidošana, tostarp aptaujas, statistika, analīze un indikatori, kā arī darbības, ar kurām atbalsta kvalifikāciju un iepriekšējās izglītības pārredzamību un atzīšanu, kā minēts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

d) mērķfinansējums, kas minēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā;

e) citas ierosmes, kuru mērķis ir sekmēt mūžizglītības programmas mērķu sasniegšanu, kā minēts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”).

Finansiāla atbalsta pieprasījumus, kas iesniegti šīm darbībām, iesniedz Komisijai, kas veic izvēli un piešķir finansiālo atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kuri izvēlēti saskaņā ar vispārīgajām pamatnostādnēm, ko nosaka atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

B. Finanšu noteikumi

Komisija nodrošina, lai finansiālās un administratīvās prasības, kas noteiktas mūžizglītības programmas mērķfinansējuma saņēmējiem, ir proporcionālas saņemtā mērķfinansējuma līmenim. Komisija īpaši nodrošina, lai finansiālie noteikumi un izpildes un atskaitīšanās prasības individuālajai mobilitātei un partnerībām ir viegli lietojamas un pietiekami vienkāršas, lai neliegtu pieeju mazāk izdevīgā stāvoklī esošiem indivīdiem vai organizācijām, kas ar tiem strādā.

Jo īpaši Komisija sagatavo valsts aģentūrām kritērijus, kuri tām jāievēro attiecībā uz izvēles un piešķiršanas procedūrām, kā arī līgumu un maksājumu/revīzijas pasākumus tiem fondiem, ko tās pārvalda. Šajos kritērijos ņem vērā piešķirtā mērķfinansējuma apmēru; un gadījumos, ja mērķfinansējums ir mazāks par EUR 25 000, kritērijos paredz vienkāršotas sistēmas visos posmos attiecībā uz pieteikumu iesniedzējiem un saņēmējiem. Kritērijos paredz iespēju valsts aģentūrām noteikt un ierobežot datus, kas pieteikuma iesniedzējiem nepieciešami mērķfinansējuma saņemšanai, kā arī slēgt vienkāršotus līgumus pēc mērķfinansējuma piešķiršanas, kuros būtu ietverti šādi elementi:

— līgumslēdzējas puses,

— līguma termiņš, kas ir vienāds ar laikposmu, kurā atļauts izmantot piešķirtos līdzekļus,

— maksimālā piešķirtā summa,

— attiecīgās darbības īss kopsavilkums;

— prasības par ziņošanu un piekļuvi revīzijai.

Tāpat kritērijos paredz, ka valsts aģentūras nodrošina, ka saņēmēju līdzfinansējums var būt ieguldījums natūrā. Tiem jābūt faktiski pārbaudāmiem, taču tiem nav obligāti jāveic finanšu izvērtējums.

1. Darbības, ko pārvalda saskaņā ar valsts aģentūru procedūru

1.1. Kopienas līdzekļi, kas domāti finansiāla atbalsta sniegšanai saskaņā ar valsts aģentūru procedūru, darbībām, ko pārvalda atbilstīgi šā pielikuma A iedaļas 1.1. punktam, ir jāsadala starp dalībvalstīm saskaņā ar formulu, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 10. panta 2. punktu un kurā var būt šādi elementi: a) minimālā katrai valstij piešķiramā summa, kas jānosaka saskaņā ar budžeta pieejamību saistītajai darbībai; b) pārējais tiek piešķirts dažādām valstīm, pamatojoties uz: i) katras dalībvalsts: — skolnieku un skolotāju skaitu skolu izglītības sistēmā skolu partnerību un Comenius programmas mobilitātes darbībām, kas noteiktas 18. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā; — studentu un/vai absolventu skaitu augstākās izglītības sistēmā studentu mobilitātes un intensīvās programmas darbībām Erasmus programmā, kas noteikta 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un iv) punktā; — mācībspēku skaitu augstākās izglītības sistēmā mācībspēku mobilitātes un cita personāla mobilitātes darbībām Erasmus programmā, kas noteikta 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā; — iedzīvotāju skaitu kopumā attiecībā pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 35 gadiem mobilitātes, partnerību un daudzpusēju projektu darbībām Leonardo da Vinci programmā, kas noteikta 26. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; — pieaugušo skaitu mobilitātes un partnerību darbībām Grundtvig programmā, kas noteikta 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā; ii) dzīves dārdzības atšķirību starp dažādām dalībvalstīm; iii) attālumiem starp dažādu dalībvalstu galvaspilsētām; iv) konkrētās darbības pieprasījuma un/vai uzsākšanas līmeni.

1.2. Šiem formulējumiem jābūt cik iespējams neitrāliem, lai respektētu atšķirīgās dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmas.

1.3. Šādi sadalītus Kopienas līdzekļus pārvalda valsts aģentūras, kas paredzētas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

1.4. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, veic nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu sabalansētu piedalīšanos Kopienas, valsts un, nepieciešamības gadījumā, reģionālā līmenī, un atbilstīgā gadījumā, skarot vairākas pētījumu jomas. Šiem pasākumiem piešķiramo līdzekļu apjoms nevar pārsniegt 5 % no katras attiecīgās darbības gada budžeta.

2. Saņēmēju noteikšana

Šā lēmuma 36. panta 2. punktā uzskaitītās iestādes ar šo tiek noteiktas kā mūžizglītības programmas mērķfinansējuma saņēmējas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 168. pantu.

NARIC tīkla, Eurydice tīkla, Euroguidance tīkla, valstu atbalsta dienesti e-tīklošanai un Europass valsts centru valsts vienības darbojas kā instrumenti, lai īstenotu programmu valsts līmenī saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. pantu.

3. Saņēmēju veidi

Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 114. panta 1. punktu mērķfinansējumu var piešķirt juridiskām vai fiziskām personām. Ja saņēmēji ir fiziskas personas, tas var būt stipendijas veidā.

4. Vienotas likmes mērķfinansējums, vienības izmaksu salīdzināšana un prēmijas

Vienotas likmes mērķfinansējumu un/vai vienības izmaksu salīdzināšanu, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. panta 1. punktā, var izmantot attiecībā uz darbībām, kas noteiktas 5. pantā.

Vienotas likmes mērķfinansējumu var izmantot, piešķirot, ne vairāk kā EUR 25 000 katram mērķfinansējumam. Tos var apvienot līdz EUR 100 000 un/vai izmantot saistībā ar vienības izmaksu salīdzināšanu.

Komisija var piešķirt prēmijas saistībā ar uzsāktajām mūžizglītības programmas darbībām.

5. Iepirkums

Ja saskaņā ar šo programmu atbalstītu darbību īstenošana prasa, lai saņēmējs veic iepirkuma procedūras, piemēro neliela apjoma līgumiem paredzētās procedūras, kas izklāstītas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 129. pantā.

6. Partnerības nolīgumi

Ja saskaņā ar šo programmu darbības atbalsta, izmantojot pamata partnerības mērķfinansējumu, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 163. pantā, šādas partnerības var izraudzīties un finansēt četru gadu laikposmā, ievērojot atvieglinātu atjaunošanas procedūru.

7. Sabiedriskās iestādes vai organizācijas, kas sniedz izglītības iespējas

Visas dalībvalstu noteiktās skolas un augstākās izglītības iestādes, kā arī visas iestādes vai organizācijas, kas sniedz izglītības iespējas un kas saņēmušas vairāk par 50 % no saviem ieņēmumiem no valsts avotiem pēdējo divu gadu laikā, vai kurus pārrauga valsts struktūras vai to pārstāvji, Komisija uzskata par tādām, kurām ir nepieciešamie finanšu, profesionālie un administratīvie resursi, kā arī nepieciešamā finanšu stabilitāte, lai īstenotu šīs programmas projektus; tām nav jāuzrāda papildu dokumentācija, lai to pierādītu. Šādas iestādes vai organizācijas var atbrīvot no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 173. panta 4. punkta prasībām.

8. Struktūras, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs

Ja darbības mērķfinansējumu piešķir struktūrām, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 162. pantā, uz tām saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu neattiecas pakāpeniskas samazināšanas princips, atjaunojot piešķīrumu.

9. Pieteikumu iesniedzēju profesionālā kompetence un kvalifikācijas

Komisija saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 176. panta 2. punktu var nolemt, ka noteiktas saņēmēju kategorijas ir atbilstīgi profesionāli kompetentas un kvalificētas, lai realizētu piedāvāto darbību vai darba programmu.

10. Partneru piedalīšanās no trešajām valstīm

Partneri no trešām valstīm var piedalīties daudzpusējos projektos, tīklos vai partnerībās saskaņā ar 14. panta 2. punkta nosacījumiem pēc Komisijas vai attiecīgās valsts aģentūras ieskatiem. Lēmums par atbalstu šādiem partneriem ir atkarīgs no Eiropas līmenī gūtā labuma, kas varbūtēji rastos no dalības šādā projektā, tīklā vai partnerībās.

11. Minimāli piešķīrumi

Saskaņā ar šā lēmuma 15. pantu minimāli piešķiramie līdzekļi sektoru apakšprogrammām saistībā ar finansējumu, kas noteikts attiecīgajā pantā, ir:

Comenius — 13 %

Erasmus — 40 %

Leonardo da Vinci — 25 %

Grundtvig — 4 %.

12. Valsts aģentūras

Kopienas finansiālais atbalsts tiek piešķirts, lai atbalstītu valsts aģentūru darbību, ko ir izveidojušas vai norīkojušas dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. panta 1. punktu valsts aģentūras funkcijas trešās valstīs, kas mūžizglītības programmā piedalās saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 1. punktu, var pildīt publiskas struktūras vai publiskā dienesta uzdevumus pildošas struktūras, kas ir privāttiesību subjekti, ko reglamentē ar attiecīgās valsts tiesību akti.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu sertifikācijas un ziņošanas prasības paredzēs minimālajā nepieciešamajā līmenī.

13. Tehniskā palīdzība

No mūžizglītības programmas finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas pasākumiem, pārraudzību, kontroli, auditu un izvērtēšanu, kas tieši nepieciešams programmas realizēšanai vai tās mērķu sasniegšanai. Tas jo īpaši var ietvert pētījumus, sanāksmes, informatīvas darbības, publikācijas, izdevumus informātikas tīklu izveidei informācijas apmaiņai un jebkādiem citiem izdevumiem tehniskai vai administratīvai palīdzībai, pēc kādas Komisijai būtu jāvēršas programmas realizēšanai.

14. Krāpšanas novēršanas pasākumi

Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 9. pantu, līgumiem un nolīgumiem, kas izriet no šiem lēmumiem, kā arī nolīgumiem ar iesaistītajām trešām valstīm, ir jābūt pieejamiem pārraudzības un finanšu kontroles vajadzībām, ko veic Komisija (vai jebkāds cits pilnvarots pārstāvis), tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā šīs kontroles veicot uz vietas. Šādas kontroles var veikt arī valsts aģentūrām, kā arī vajadzības gadījumā mērķfinansējuma saņēmējiem.

Mērķfinansējuma saņēmējs glabā visus apliecinošos dokumentus, tostarp revidējamo finanšu pārskatu par izdevumiem mērķfinansējuma gada laikā, Komisijai pieejamā veidā piecus gadus pēc pēdējā maksājuma. Mērķfinansējuma saņēmējs nodrošina, ka dokumenti, kas atrodas pie locekļiem vai partneriem, ja tādi ir, ir pieejami Komisijai.

Komisija mērķfinansējuma izmantojuma revīziju var veikt tieši, izmantojot savu personālu vai jebkuru citu kvalificētu neatkarīgu iestādi pēc savas izvēles. Šādas revīzijas var veikt visā vienošanās spēkā esamības laikā un piecu gadu laikā pēc bilances maksājuma. Attiecīgā gadījumā revīzijas rezultāti var būt pamatā tam, lai Komisija pieņemtu lēmumus par atmaksāšanu.

Komisijas personālam un ārpus komisijas pilnvarotam personālam jābūt attiecīgām piekļuves tiesībām, it īpaši saņēmēju birojiem un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas nepieciešama, lai veiktu šādas revīzijas.

Revīzijas palātai un OLAF ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.

Turklāt saskaņā ar šo programmu Komisija var veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas atbilstīgi Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (1).

Attiecībā uz Kopienas darbībām, kas finansētas atbilstīgi šim lēmumam, “pārkāpuma” jēdzienu, kurš minēts 1. panta 2. punktā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (2), saprot kā Kopienas tiesību aktu pārkāpšanu vai jebkādu līgumsaistību pārkāpšanu, kas radusies saimnieciskās darbības subjekta darbības vai bezdarbības rezultātā, un kas ir radījusi vai būtu varējusi radīt kaitējumu Eiropas Kopienu kopējam budžetam vai to pārvaldītajiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.

(1) OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(2) OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.