LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.12.2011. 
SEC(2011) 1614 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES Regulai, 
ar ko izveido apmai ņas, atbalsta un m ācību pro grammu euro aizsardz ībai pret viltošanu 
(programmu “Perikls 2020”) 
  
{COM(2011) 913 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1615 gal īgā redakcija} 
 
 
  
 
  
 
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, un neskar Komisijas turpm āko lēmumu 
galīgo redakciju. 
 
LV 2   LV Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums pa r Perikla programmu  
1. POLITISKAIS PAMATS UN DEVUMS ES PRIORIT ĀTĒM 
Perikla programma ir apmai ņas, atbalsta un m ācību programma  euro aizsardz ībai pret 
viltošanu. To administr ē Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ). 
Bažas par euro aizsardz ību ir atspogu ļotas Līgumā, paredzot pas ākumus, kas nepieciešami 
euro kā vienotās valūtas izmantošanai (LESD 133. pants). Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1338/20011 ir paredz ēti pasākumi, kas vajadz īgi euro aizsardz ībai pret viltošanu, k ā arī 
informācijas apmai ņa, sadarb ība un savstarp ēja palīdzība, tādējādi izveidojot saska ņotu 
pamatu euro aizsardz ībai. 
Ierosinātais budžets Perikla programmai laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam ir 1 miljons 
euro gadā. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Ietekmes nov ērtējums atspogu ļo apspriedes ar ieinteres ētajām person ām, jo īpaši ar 
dalībvalstu operat īvajiem dienestiem, p ārējiem Komisijas dienestiem un ES strukt ūrām, kā arī 
OLAF  operatīvo pieredzi un Komisijas pieredzi programmas p ārvaldībā. Tajā ir iekļauta 
informācija no programmas vidusposma izv ērtējuma, kas tika pabeigts 2011. gada s ākumā. 
3. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS UN INTERVENCES LO ĢIKA 
3.1. Apmērs 
Euro aizsardz ība pret viltošanu ir nep ārtraukts darbs, kura pamat ā ir cieša sadarb ība starp ES 
iestādēm un dalībvalstīm. Perikla programma, kas veido stabilu pamatu dal ībvalstu darb ību 
plānošanai, nodrošina nep ārtrauktu modr ību, mācības un tehnisko atbalst u, kas nepieciešams, 
lai stiprin ātu euro aizsardz ību pret viltošanu. 
Ekspertu grupa euro viltošanas jaut ājumos ( ECEG ) koordinē Perikla programmas darb ības un 
ir saistīta ar to īstenošanu. 
3.2. Virzošie apsv ērumi 
Ietekmes nov ērtējumā ir norādīti šādi virzošie pamatapsv ērumi, kas b ūtu jāņem vērā Perikla 
programmai: 
– euro joproj ām ir mērķis tām organiz ēto noziedznieku grup ām, kas nodarbojas ar naudas 
viltošanu ne tikai Eirop ā, bet arī citos pasaules re ģionos, piem ēram, Dienvidamerik ā un 
Austrumāzijā; 
                                                 
1 OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp. 
 
LV 3   LV – atšķirīgie stimuli un jaudas daž ādās valstīs ietekmē to, cik saska ņota ir euro aizsardz ība 
pret viltošanu. 
3.3. Problēmas 
Saistībā ar katru apsv ērumu ir noteiktas konkr ētas problēmas. Tās ir šādas: saglab āt prioritāti, 
ko ES valstis pieš ķir cīņai pret euro viltošanu, pastiprin āt euro aizsardz ību 
Dienvidaustrumeirop ā un paplašin āt euro aizsardz ību Dienvidamerik ā, un noteikt jomas, 
kurās rodas jauni riski. 
4. PROGRAMMAS M ĒRĶI 
4.1. Vispārējais mērķis 
Programmas visp ārējais mērķis ir novērst un apkarot viltošanu un kr āpšanu, tādējādi uzlabojot 
Eiropas ekonomikas konkur ētspēju un nostiprinot publisko finanšu ilgtsp ēju. 
4.2. Konkrētais mērķis 
Programmas konkr ētais mērķis ir aizsarg āt euro banknotes un mon ētas pret viltošanu un ar to 
saistīto krāpšanu, atbalstot un papildinot dal ībvalstu veiktos pas ākumus un pal īdzot 
kompetentaj ām valstu un Eiropas iest ādēm īstenot to centienus izveidot ciešu un regul āru 
sadarbību starp paš ām iestādēm un ar Eiropas Komisiju, iesaistot ar ī trešās valstis un 
starptautisk ās organizācijas.  
Šā mērķa sasniegšanu nov ērtē, cita starp ā vērtējot finanšu, tehnisko, ties ībaizsardz ības un 
tiesu iestāžu darbības efektivit āti, izmantojot t ādus rādītājus kā atklāto viltošanas gad ījumu, 
likvidēto nelegālo ražotņu, aizturēto personu un piem ēroto sankciju skaits. 
5. SUBSIDIARIT ĀTE UN ES MĒROGA PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
Euro joproj ām ir pievilc īgs mērķis tām organiz ēto noziedznieku grup ām, kas nodarbojas ar 
naudas viltošanu ne tikai Eirop ā, bet arī citos pasaules re ģionos. Vēršoties pret draudiem 
saistībā ar euro viltošanu, to starptautisk ās dimensijas d ēļ ir nepieciešams veikt p ārvalstisku 
koordinēšanu; izmantojot Perikla programmu, Komisija īsteno šādu koordin ēšanu, veicot 
apmaiņu, īstenojot m ācību pasākumus un sniedzot te hnisko atbalstu. Konkr ēti, īstenojot īpašu 
mācību un atbalsta strat ēģiju, kas saska ņota ar dal ībvalstīm, programma papildina valsts 
mācības, pievienojot daudzdiscipl īnu un starptautisku dimensiju. T ā piedāvā saņēmējiem 
iespēju piedalīties starptautisk ās mācībās un paaugstina standartu sadarb ībai ārpus Eiropas 
Savienības robež ām, mācību pasākumos nepastarpin āti iesaistot vissensit īvākās trešās valstis.  
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMU APRAKSTS  
1. risinājums: turpin āt programmu, saglab ājot līdzšinējo finans ējuma apjomu (atsauces 
scenārijs). 
2. risinājums: atjaunot Perikla programmu, uzlabojot m ērķus un metodolo ģiju, jo īpaši 
paredzot palielin ātu līdzfinansējuma maksim ālo daļu. 
 
LV 4   LV 3. risinājums: apvienot Perikla programmu ar cit ām Komisijas programm ām. 
4. risinājums: pārtraukt Perikla programmu un ļaut dalībvalstīm valsts l īmenī organizēt 
darbības euro aizsardz ībai. 
Ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, kas ir cieši saist īta ar dalībvalstu un Komisijas darb ībām euro 
aizsardzībai, kā arī sagaidāmo ietekmi, ko rad īs darbību izvēršana, priekšroka dodama 
risinājumam atjaunot programmu, uzlabojot m ērķus un metodolo ģiju. Šim risin ājumam 
budžeta pieš ķīrums ir re ālās cenās un tas b ūs līdzīgs pašreiz ējam piešķīrumam (apm ēram 
viens miljons euro gad ā). Tas palielina elast īgumu dot ācijas summas noteikšan ā, vienkāršojot 
to izmaksu noteikšanu, kas j āsedz dalībvalstīm2; paplašina attiecin āmo darbību loku, dodot 
iespēju finans ēt tādu iekārtu iegādi, ko treš ās valstīs izmantos specializ ētas viltojumu 
novēršanas aģentūras, lai aizsarg ātu euro pret viltošanu; un – pien ācīgi pamatotos iz ņēmuma 
gadījumos – palielina l īdzfinansējuma daļu līdz maksim āli 90 % no attiecin āmajām 
izmaksām. Tam vajadz ētu kalpot par atbildi uz p ēdējos gados radušos tendenci, kad ir 
samazinājusies dal ībvalstu sp ēja līdzfinansēt projektus, jo valsts p ārvaldes iest ādēm kopum ā 
trūkst līdzekļu. Palielin āta līdzfinansējuma daļa jo īpaši veicin ās darbību vienm ērīgāku 
ģeogrāfisko pārklājumu, pied āvājot dalībvalstīm plašāku jomu pieteikumu iesniegšanai. 
Turpretim programmas p ārtraukšana samazin ātu izdevumus ES l īmenī, bet nerad ītu faktiskus 
ietaupījumus un nekompens ētu resursus valstu l īmenī vai citas ES programmas ietvaros, un 
tādējādi apdraud ētu efektīvu un vienotu euro aizsardz ību dalībvalstīs un trešās valstīs. 
7. SAIKNE AR CIT ĀM INICIAT ĪVĀM LAIKPOSMAM P ĒC 2013. GADA  
Starp OLAF  un pārējiem Komisijas dienestiem ir veikta nepieciešam ā saskaņošana, lai 
izvairītos no programmu p ārklāšanās vai neskaidr ībām saistībā ar tām. 
8. VIENKĀRŠOŠANA UN ADMINISTRAT ĪVĀ SLOGA SAMAZIN ĀŠANA  
Pamatojoties uz vidusposma izv ērtējuma rezult ātiem, programma vienk āršos kārtību, kādā 
kompetent ās valsts iest ādes sagatavo pieteikumus. Lai vienk āršotu proced ūras un samazin ātu 
administrat īvo slogu, pieš ķiramo summu apr ēķins tiks padar īts skaidrāks un programma – 
lietotajam draudz īgāka. Tiesību akti tiks groz īti, lai nodrošin ātu lielāku elastību piešķirto 
summu izmantošan ā; šis mērķis tiks pan ākts, vienk āršojot tos programmas finansi ālos 
noteikumus, kuri konkr ēti nosaka īpašās izmaksas, kas j āsedz dalībvalstīm un Komisijai. 
Saskaņā ar vēl vienu paredz ēto vienkāršošanas pas ākumu dal ībvalstu pārstāvji Ekspertu grup ā 
euro viltošanas jaut ājumos ( ECEG ) tiks nepastarpin āti informēti un notiks tiešas apspriedes 
dažādos programmas īstenošanas posmos. 
9. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Eiropas Parlamentam un Padomei tiks sniegti gada p ārskati par rezult ātiem, tostarp saskan ību 
ar ES programm ām un atbilst ību tām; papildus tam ir pl ānots neatkar īgs novērtējums – 
                                                 
2 Skat īt Padomes 2001. gada 17. decembra L ēmuma 2001/923/EK  8. līdz 11. pantu. 
 
LV 5   LV vidusposma izv ērtējums - par programmas m ērķu sasniegšanu (ko veiktu ne v ēlāk kā līdz 
2017. gada 31. decembrim). T āpat līdz 2021. gada beig ām budžeta l ēmējinstitūcijai tiks 
nosūtīts gala ziņojums par programmas m ērķu sasniegšanu.