EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.4.2022 COM(2022) 195 final 2022/0138(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par tirdzniecības pagaidu liberalizāciju, kura papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopš 2022. gada 24. februāra īstenotā neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu ir būtiski negatīvi ietekmējusi Ukrainas spēju tirgoties ar pārējo pasauli, jo tā ir prasījusi daudzu cilvēku dzīvību un tās rezultātā ir jākoncentrējas uz teritorijas aizsardzību, ļoti daudzi iedzīvotāji ir pārvietoti, kā arī ir iznīcināta ražošanas jauda un ievērojama daļa transporta ceļu nav pieejami tāpēc, ka ir slēgta piekļuve Melnajai jūrai. Šajā sarežģītajā situācijā Ukraina ir lūgusi Savienību pēc iespējas atvieglot nosacījumus, lai palīdzētu valstij saglabāt savu tirdzniecības pozīciju ar pārējo pasauli un vēl vairāk padziļināt savas tirdzniecības attiecības ar Savienību. Šajā nolūkā cita starpā tiks veikti pasākumi loģistikas veicināšanai un tirgus liberalizācijas pakāpes palielināšanai. Šie pasākumi palielinātu elastību un noteiktību Ukrainas ražotājiem. Tāpēc Komisija ierosina Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko ievieš šādus trīs tirdzniecības liberalizācijas pasākumus, kuri būtu piemērojami vienu gadu: –visu atlikušo tarifu pagaidu apturēšana saskaņā ar IV sadaļu Asociācijas nolīgumā starp ES un Ukrainu (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), ar ko izveido padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA). Tas attiecas uz trim ražojumu kategorijām: ·rūpniecības precēm, kurām līdz 2022. gada beigām pakāpeniski ir jāsamazina nodoklis; ·augļiem un dārzeņiem, uz ko attiecas ievešanas cenu sistēma; ·lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, uz ko attiecas tarifu likmes kvotas; –antidempinga maksājumu par Ukrainas izcelsmes importu pagaidu neiekasēšana no šīs regulas spēkā stāšanās dienas un –kopīgo importa noteikumu (aizsardzības pasākumu) piemērošanas pagaidu apturēšana attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu. Šie pagaidu un ārkārtas pasākumi palīdzēs atbalstīt un veicināt esošās tirdzniecības plūsmas no Ukrainas uz Savienību. Tas atbilst vienam no Asociācijas nolīguma galvenajiem mērķiem – izveidot nosacījumus pastiprinātām ekonomiskām un tirdzniecības attiecībām, kas vestu uz pakāpenisku Ukrainas integrāciju ES iekšējā tirgū. Šajā regulas priekšlikumā paredzētie tirdzniecības liberalizācijas pasākumi tiek veikti, ievērojot saistības, kas noteiktas Asociācijas nolīguma 2. pantā, kurā kā nolīguma būtiska sastāvdaļa ir noteikta suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanas veicināšana. Tāpat tirdzniecības liberalizācijas pasākumi būtu atkarīgi no tā, vai tiek ievēroti tie paši pamatprincipi, kas minēti 2. pantā, ieskaitot tos, kuri nosaka, ka demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un tiesiskuma principa ievērošana ir minētā nolīguma būtiska sastāvdaļa. Turklāt šajā priekšlikumā ietverto tirdzniecības liberalizācijas pasākumu mērķis ir saskaņā ar LESD 207. panta 1. punktu nodrošināt, ka Savienības kopējā tirdzniecības politika tiek īstenota, ievērojot LES 21. pantā izklāstītos Savienības ārējās darbības principus un mērķus. Tiek piemērotas parastās drošības procedūras. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šie tirdzniecības liberalizācijas pasākumi būtu saskaņā ar Asociācijas nolīguma īstenošanu un jo īpaši ar IV sadaļu, ar kuru izveido DCFTA un kurā noteikts, ka pārejas perioda laikā, kas nepārsniedz 10 gadus, skaitot no dienas, kad stājas spēkā minētais nolīgums, puses pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu. Turklāt Ukraina saskaņā ar nolīguma 29. panta 4. punktu 2021. gadā lūdza sākt pārskatīšanu, lai apsvērtu iespēju paātrināt muitas nodokļu atcelšanu tirdzniecībā starp Ukrainu un Savienību un paplašināt šīs atcelšanas tvērumu. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Eiropas Savienība ir stingri nosodījusi Krievijas agresiju pret Ukrainu un, lai atbalstītu Ukrainu šajā ārkārtas situācijā, tā ir veikusi vēl nepieredzētus pasākumus – sākot no finansiālas palīdzības, kas ietver ārkārtas makrofinansiālo palīdzību, un beidzot ar militārā aprīkojuma piegādi. Tāpēc ierosinātā regula atbilstu LES 21. panta 3. punktā noteiktajam Savienības pienākumam nodrošināt konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī LESD 207. panta 1. punktam, kurā noteikts, ka kopējo tirdzniecības politiku īsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 2. punkts. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Saskaņā ar LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Šis priekšlikums ir vajadzīgs, lai īstenotu kopējo tirdzniecības politiku un sasniegtu mērķi palīdzēt Ukrainai pārvarēt ekonomiskās grūtības, arī tirdzniecībā ar Savienību. •Juridiskā instrumenta izvēle Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 207. panta 2. punktu, kurā ir paredzēti kopējās tirdzniecības politikas pasākumi. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Neattiecas. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neattiecas. •Ietekmes novērtējums Ņemot vērā ārkārtas situāciju Ukrainā, ir svarīgi, lai šī regula stātos spēkā iespējami drīz. Tādēļ šim pasākumam netika veikts ietekmes novērtējums. Tomēr 2007. gadā tika veikts ilgtspējas ietekmes novērtējums par Asociācijas nolīguma tirdzniecības noteikumiem un ar tirdzniecību saistītajiem noteikumiem, kuru bija pasūtījis Tirdzniecības ĢD un kura rezultāti tika ņemti vērā sarunās par DCFTA. Minētais pētījums apstiprināja, ka tirdzniecības noteikumu un ar tirdzniecību saistīto noteikumu īstenošanai būtu pozitīva ekonomiskā ietekme gan ES, gan Ukrainā. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Pasākums nepalielina regulatīvo slogu uzņēmumiem. •Pamattiesības Šajos pasākumos tiktu ievēroti tie paši pamatprincipi, kā tie, kas noteikti Asociācijas nolīgumā starp ES un Ukrainu. Proti, 2. pants Asociācijas nolīgumā ar Ukrainu nosaka, ka nolīguma būtiskas sastāvdaļas ir demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma principa ievērošana. Tirdzniecības liberalizācijas pasākumi būtu saskaņā arī ar Eiropas Pamattiesību hartu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Pamatojoties uz aplēsēm par importa līmeni no Ukrainas 2021. gadā, Eiropas Savienībā muitas ieņēmumu zaudējumi gadā būs mazāki nekā 31 miljons EUR. Turklāt tiek lēsts, ka antidempinga maksājumu zaudējums būs 34,6 miljoni EUR. Šis skaitlis, visticamāk, būs ievērojami mazāks, jo konflikts ir ietekmējis importa līmeni no Ukrainas. Tāpēc ietekme uz ES pašu resursiem būs nenozīmīga. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Speciāli tam paredzētās Eiropas Komisijas tīmekļa vietnēs ir iespējams tiešsaistē ziņot par ES un Ukrainas divpusējās tirdzniecības attīstību. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Ņemot vērā ārkārtas situāciju Ukrainā, pasākuma mērķis ir, apturot visus atlikušos Ukrainas ražojumiem piemērotos tarifus un ievedmuitas nodokļus, palielināt tirdzniecības plūsmas visam importam no Ukrainas. Tirdzniecības liberalizācijas pasākumi nozīmētu ievedmuitas nodokļu pilnīgu apturēšanu visiem ražojumiem. 2022/0138 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par tirdzniecības pagaidu liberalizāciju, kura papildina tirdzniecības koncesijas, kas Ukrainas ražojumiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“asociācijas nolīgums”), veido pamatu attiecībām starp Savienību un Ukrainu. Asociācijas nolīguma IV sadaļa, kas attiecas uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, provizoriski tiek piemērota no 2016. gada 1. janvāra, un tā pilnībā stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī pēc tam, kad to bija ratificējušas visas dalībvalstis. (2)Asociācijas nolīgums pauž pušu vēlmi stiprināt un paplašināt attiecības vērienīgā un inovatīvā veidā, veicināt un panākt pakāpenisku ekonomisko integrāciju un to darīt saskaņā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā. (3)Asociācijas nolīguma 2. pants cita starpā nosaka, ka nolīguma būtiskas sastāvdaļas ir demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanas veicināšana. (4)Asociācijas nolīguma 25. pants nosaka, ka, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu, pakāpeniski tiek izveidota brīvās tirdzniecības zona starp pusēm. Šajā sakarā Asociācijas nolīguma 29. pants paredz muitas nodokļu pakāpenisku atcelšanu saskaņā ar Asociācijas nolīgumā iekļautajiem sarakstiem un iespēju paātrināt un paplašināt šādu atcelšanu. Asociācijas nolīguma 48. pants nosaka, ka, pirms starp pusēm tiek piemēroti antidempinga pasākumi, ir jāņem vērā sabiedrības intereses. (5)Kopš 2022. gada 24. februāra īstenotā neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu ir būtiski negatīvi ietekmējusi Ukrainas spēju tirgoties ar pārējo pasauli, arī tāpēc, ka ir iznīcināta ražošanas jauda un ievērojama daļa transporta ceļu nav pieejami, jo ir slēgta piekļuve Melnajai jūrai. Lai mazinātu šīs agresijas radīto negatīvo ekonomisko ietekmi, ir nepieciešams paātrināt ciešāku ekonomisko attiecību veidošanu starp Savienību un Ukrainu, lai šajos ārkārtas apstākļos ātri sniegtu atbalstu Ukrainas iestādēm un iedzīvotājiem. Tādēļ ir lietderīgi un nepieciešami stimulēt tirdzniecības plūsmas un muitas nodokļu tirdzniecībai starp Savienību un Ukrainu atcelšanas paātrināšanas nolūkā piešķirt visiem ražojumiem koncesijas tirdzniecības liberalizācijas pasākumu veidā. (6)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 3. punktu Savienībai ir jānodrošina konsekvence savas ārējās darbības dažādās jomās. Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 1. punkts nosaka, ka kopējā tirdzniecības politika ir jāīsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus. (7)Ar šo regulu noteiktajiem tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem vajadzētu būt šādiem: i) ievedmuitas nodokļu pilnīga apturēšana (“preferenciāli muitas nodokļi”) rūpniecības preču importam no Ukrainas; ii) ievešanas cenu sistēmas piemērošanas augļiem un dārzeņiem apturēšana; iii) nulles tarifa kvotu apturēšana un ievedmuitas nodokļu pilnīga apturēšana; iv) atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 1. punkta pirmās daļas, antidempinga maksājumi par šīs regulas piemērošanas laikā veiktu Ukrainas izcelsmes importu nebūtu jāiekasē nevienā brīdī, pat ne pēc šīs regulas termiņa beigām, un v) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/478 piemērošanas pagaidu apturēšana. Ar šiem pasākumiem Savienība uz laiku sniegs pienācīgu ekonomisko un finansiālo atbalstu Ukrainai un tās attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem. (8)Lai novērstu krāpšanu, šajā regulā paredzētie preferenču režīmi būtu jāpiemēro ar nosacījumu, ka Ukraina ievēro visus attiecīgos nosacījumus Asociācijas nolīgumā paredzēto priekšrocību saņemšanai, tai skaitā attiecīgo ražojumu izcelsmei piemērojamos noteikumus un ar tiem saistītās procedūras, kā arī ar nosacījumu, ka Ukraina iesaistās ciešā administratīvā sadarbībā ar Savienību, kā paredzēts minētajā nolīgumā. (9)Ukrainai vajadzētu atturēties ieviest jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi, kā arī tai vajadzētu atturēties palielināt pašreizējos nodokļus vai maksājumus vai atturēties ieviest jebkādus citus ierobežojumus tirdzniecībai ar Savienību, ja vien tas nav skaidri pamatojams kara apstākļu dēļ. Komisijai vajadzētu būt pilnvarām gadījumā, kad Ukraina neizpilda kādu no minētajiem nosacījumiem, uz laiku pilnībā vai daļēji apturēt ar šo regulu izveidotos preferenču režīmus. (10)Asociācijas nolīguma 2. pants nosaka, ka arī demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī cīņa pret masu iznīcināšanas ieročiem, ar tiem saistītiem materiāliem un to piegādes līdzekļiem ir būtiskas sastāvdaļas attiecībās ar Ukrainu, ko reglamentē minētais nolīgums. Turklāt Asociācijas nolīguma 3. pantā ir minēts, ka tiesiskums, laba pārvaldība, cīņa pret korupciju un pret starptautiska mēroga organizētās noziedzības un terorisma dažādām izpausmēm, ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšana un efektīvas daudzpusējās attiecības ir īpaši svarīgi faktori, kas veicina pušu attiecības. Ir lietderīgi, līdzīgi kā citos Savienības noslēgtajos asociācijas nolīgumos, ieviest iespēju uz laiku apturēt šajā regulā paredzētos preferenču režīmus gadījumā, kad Ukraina neievēro Asociācijas nolīguma vispārējos principus. (11)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, kas tai sniegtu iespēju uz laiku apturēt 7. apsvēruma i), ii) un iii) punktā minētos preferenču režīmus un ieviest korektīvus pasākumus gadījumos, kad saskaņā ar šo regulu veikts imports būtiski ietekmē vai var ietekmēt Savienības ražotājus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (12)Ir jāparedz iespēja, pamatojoties uz Komisijas veiktu izmeklēšanu, no jauna ieviest saskaņā ar Asociācijas nolīgumu parasti piemērojamus muitas nodokļus jebkuru tādu ražojumu importam, kuri ietilpst šīs regulas piemērošanas jomā un rada vai draud radīt nopietnas grūtības Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus. (13)Komisijas gada ziņojumā par to, kā tiek īstenota padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības zona, kas ir Asociācijas nolīguma neatņemama daļa, būtu jāiekļauj rūpīgs šajā regulā noteikto tirdzniecības liberalizācijas pasākumu īstenošanas novērtējums. (14)Ņemot vērā ārkārtas situāciju Ukrainā, šajā regulā būtu jānosaka atbilstošs pārejas noteikums un tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Tirdzniecības liberalizācijas pasākumi

1.Preferenciālie muitas nodokļi par konkrētu Ukrainas izcelsmes rūpniecības preču importu Savienībā, kurām saskaņā ar Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļu septiņu gadu laikā pakāpeniski ir jāsamazina nodokļi, ir nulle. 2.Ievešanas cenu sistēmas piemērošanu aptur attiecībā uz ražojumiem, kuriem tā tiek piemērota, kā norādīts Asociācijas nolīguma I pielikuma A daļā. Minētajiem ražojumiem nepiemēro muitas nodokļus. 3.Aptur visas I pielikuma A daļā noteiktās tarifu likmes kvotas, un ražojumus, uz kuriem attiecas šīs kvotas, no Ukrainas Savienībā ļauj ievest bez muitas nodokļu piemērošanas. 4.Atkāpjoties no Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 1. punkta pirmās daļas, antidempinga maksājumus par šīs regulas piemērošanas laikā veiktu Ukrainas izcelsmes importu neiekasē nevienā brīdī, pat ne pēc šīs regulas termiņa beigām. 5.Uz laiku aptur Regulas (ES) 2015/478 piemērošanu Ukrainas izcelsmes importam. 2. pants Nosacījumi preferenču režīmu piešķiršanai Preferenču režīmus, kas noteikti 1. panta 1., 2. un 3. punktā, piešķir ar šādiem nosacījumiem: (a)atbilstība Asociācijas nolīgumā noteiktajiem ražojumu izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistītajām procedūrām; (b)Ukraina atturas ieviest jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi attiecībā uz importu, kura izcelsme ir Savienībā, kā arī palielināt pašreizējos nodokļus vai maksājumus un ieviest jebkādus citus ierobežojumus, ieskaitot diskriminējošus iekšējus administratīvus pasākumus, ja vien tas nav skaidri pamatojams kara apstākļu dēļ; (c)Ukraina ievēro demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, un tiesiskuma principu, kā arī īsteno pastāvīgus un konsekventus centienus korupcijas un nelikumīgu darbību apkarošanai, kā paredzēts Asociācijas nolīguma 2., 3. un 22. pantā. 3. pants Pagaidu apturēšana 1.Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi tam, ka Ukraina neievēro šīs regulas 2. pantā minētos nosacījumus, tā, ievērojot 5. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var ar īstenošanas aktu pilnībā vai daļēji apturēt 1. panta 1., 2. vai 3. punktā noteiktos preferenču režīmus. 2.Ja dalībvalsts pieprasa Komisijai apturēt kādu no preferenču režīmiem, jo Ukraina nav ievērojusi 2. panta b) apakšpunktā minētos nosacījumus, Komisija četru mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas iesniedz pamatotu atzinumu par to, vai apgalvojums, ka Ukraina neievēro nosacījumus, ir pamatots. Ja Komisija secina, ka apgalvojums ir pamatots, tā sāk šā panta 1. punktā minēto procedūru. 4. pants Drošības klauzula 1.Ja Ukrainas izcelsmes ražojumu importē saskaņā ar noteikumiem, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu ražotājiem Savienībā rada vai draud radīt nopietnas grūtības, šādam ražojumam jebkurā brīdī var no jauna ieviest muitas nodokļus, kas tam parasti būtu piemērojami saskaņā ar Asociācijas nolīgumu. 2.Komisija cieši uzrauga šīs regulas ietekmi, cita starpā attiecībā uz cenām Savienības tirgū, ņemot vērā informāciju par to ražojumu eksportu, importu un ražošanu Savienībā, uz kuriem attiecas šajā regulā noteiktie tirdzniecības liberalizācijas pasākumi. 3.Komisija pieņem oficiālu lēmumu par izmeklēšanas sākšanu saprātīgā termiņā:

(a)pēc dalībvalsts pieprasījuma, (b)pēc jebkuras juridiskas personas pieprasījuma vai jebkuras tādas apvienības pieprasījuma, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, proti, visu vai lielākās daļas tādu ražotāju vārdā, kuri ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus, vai (c)pēc savas iniciatīvas, ja Komisijai ir skaidrs, ka pastāv pietiekami pirmšķietami pierādījumi par nopietnām grūtībām, kas minētas 1. punktā. Šā panta nolūkiem “lielākā daļa” nozīmē Savienības ražotājus, kuru kopējā saražotā produkcija veido vairāk nekā 50 % no saražoto līdzīgo vai tieši konkurējošo ražojumu Savienības produkcijas kopējā apjoma, ko saražojusi tā Savienības ražošanas nozares daļa, kura ir vai nu atbalstījusi pieprasījumu, vai to noraidījusi, un ne mazāk kā 25 % no līdzīgo vai tieši konkurējošo ražojumu kopējās produkcijas, ko saražojusi Savienības ražošanas nozare. 4.Ja Komisija nolemj sākt izmeklēšanu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā tā paziņo par izmeklēšanas sākšanu. Paziņojumā sniedz saņemtās informācijas kopsavilkumu un norāda, ka jebkāda svarīga informācija jānosūta Komisijai. Tajā norāda termiņu, kurā ieinteresētās personas rakstiski var paust savu viedokli. Šis termiņš nepārsniedz četrus mēnešus no paziņojuma publicēšanas dienas. 5.Komisija vāc visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, un tā iegūto informāciju var pārbaudīt, sazinoties ar Ukrainu vai jebkuru citu atbilstīgu avotu. Komisijai var palīdzēt tās dalībvalsts amatpersonas, kuras teritorijā notiek šāda pārbaude, ja attiecīgā dalībvalsts pieprasa, lai tās amatpersonas sniegtu šādu palīdzību. 6.Pārbaudot, vai pastāv nopietnas grūtības, kas minētas 1. punktā, Komisija attiecībā uz Savienības ražotājiem, ja attiecīgā informācija ir pieejama, cita starpā ņem vērā šādus faktorus: (a)tirgus daļa, (b)ražošana, (c)krājumi, (d)ražošanas jauda, (e)jaudas izmantojums, (f)nodarbinātība, (g)imports, (h)cenas. 7.Izmeklēšanu pabeidz sešu mēnešu laikā no šā panta 3. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Ārkārtas apstākļos Komisija, ievērojot 5. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, ar īstenošanas aktu var pagarināt šo termiņu. 8.Trīs mēnešu laikā no izmeklēšanas pabeigšanas Komisija, ievērojot 5. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par to, vai no jauna būtu jāievieš muitas nodokļi, kas parasti būtu piemērojami saskaņā Asociācijas nolīgumu. Minētais īstenošanas akts stājas spēkā viena mēneša laikā pēc tā publicēšanas. Muitas nodokļus, kas parasti būtu piemērojami saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, no jauna var ieviest uz tik ilgu laiku, cik nepieciešams, lai novērstu Savienības ražotāju ekonomiskā vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, vai uz laiku, kamēr pastāv šādas pasliktināšanās risks. Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka šā panta 1. punktā minētie nosacījumi nav ievēroti, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izbeidz izmeklēšanu un procedūru saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 9.Ja ārkārtas apstākļi prasa tūlītēju rīcību un izmeklēšana tāpēc nav iespējama, Komisija, iepriekš informējot 5. panta 1. punktā minēto Muitas kodeksa komiteju, var veikt visus vajadzīgos preventīvos pasākumus. 5. pants