LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.7.2010 
SEC(2010) 880 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
Novērtējums par Apvienot ās Karalistes darb ībām, kas veiktas,  
atbildot uz Padomes 2009. gada 2. decembra Ieteikumu, lai izbeigtu p ārmērīga valsts 
budžeta defic īta stāvokli  
 
LV 2   LV 1. STABILIT ĀTES  UN IZAUGSMES  PAKTA  PIEMĒROŠANA  PAŠREIZ ĒJĀ 
KRĪZES  SITUĀCIJĀ  
Daudzu ES valstu budžeta defic īts patlaban p ārsniedz L īgumā par Eiropas Savien ības darbību 
(LESD) noteikto atsauces v ērtību 3 % no IKP. Defic īta pieaugums, kas daudzos gad ījumos 
raksturojams k ā ievērojams, k ā arī parāda attīstība jāaplūko nepieredz ētās pasaules 
2008./2009. gada finanšu kr īzes un ekonomikas lejupsl īdes kontekst ā. Jāņem vērā vairāki 
faktori. Pirmk ārt, ekonomikas lejupsl īdes rezult ātā samazinās nodokļu ieņēmumi un pieaug 
sociālo pabalstu (piem ēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. Otrk ārt, ņemot vērā to, ka 
budžeta politikai ir svar īga nozīme ārkārtas situācijā, kāda pašreiz ir ekonomik ā, Komisija 
2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānā (EEAP), ko decembr ī 
apstiprināja Eiropadome, aicin āja veikt fisk ālās stimulēšanas pas ākumus. Pl ānā bija noteikts, 
ka stimul ēšanas pas ākumiem j ābūt katrā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo valstu 
atšķirīgās situācijas no valsts finanšu ilgtsp ējības un konkur ētspējas viedok ļa. Visbeidzot, 
vairākas dalībvalstis, lai stabiliz ētu finanšu sektoru, ir veikušas pas ākumus, no kuriem daži 
ietekmē parādu vai palielina risku, ka defic īts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas 
valsts atbalsta pas ākumu izmaksas n ākotnē varētu atgūt.  
2009. gada oktobr ī, pamatojoties uz pirmaj ām ekonomikas atvese ļošanās pazīmēm, 
Eiropadome apstiprin āja fiskālo stimulu pak āpeniskas samazin āšanas strat ēģiju, pamatojoties 
uz šādiem četriem principiem: i) š ī stratēģija valstīm jākoordinē saistībā ar Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta konsekventu īstenošanu; ii) nepieciešam ība savlaic īgi atcelt fisk ālos 
stimulus. Ja Komisijas prognozes ar ī turpmāk rādīs, ka atvese ļošanās nostiprin ās un 
stabilizējas, fiskālo konsolid āciju visās ES dalībvalstīs vajadzētu sākt vēlākais 2011. gad ā. 
Jāņem vērā konkrētā situācija valstī, un vairākām valstīm pirms tam ir nepieciešams veikt 
konsolidāciju; iii) ņemot vērā šos uzdevumus, konsolid ācijas mērogam jābūt vērienīgam un 
lielākajā daļā dalībvalstu tam krietni j āpārsniedz noteiktais r ādītājs, proti, 0,5 % no IKP gad ā 
strukturālā izteiksmē; iv) fiskālo stimulu pak āpeniskas samazin āšanas papildpolitik ā paredzēs 
stiprināt valstu budžeta sist ēmas, lai nostiprin ātu konsolid ācijas strat ēģiju ticam ību un 
veicinātu ilgtermi ņa fiskālās stabilitātes atbalsta pas ākumus, k ā ir uzsvērts Stabilit ātes un 
izaugsmes pakt ā. Turklāt jāstiprina struktur ālo reformu centieni, lai uzlabotu raž īgumu un 
atbalstītu ilgtermi ņa investīcijas. Šie fisk ālo stimulu pak āpeniskas samazin āšanas principi ir 
izmantoti ieteikumos, kas izdoti saist ībā ar pārmērīga deficīta proced ūrām, kā arī nesenajā 
sarunu k ārtā par Stabilit ātes un konver ģences programmas ikgad ējo novērtēšanu. 
Dalībvalstīm ir noteikti daž ādi termiņi korekciju veikšanai un nepieciešamajam struktur ālajam 
darbam, ņemot vērā valsts konkr ētos apstākļus.  
Stimulējošie pasākumi saist ībā ar EEAP, kas apvienoti ar pas ākumiem, kuri veikti finanšu 
nozares stabiliz ēšanai, ir nov ērsuši ekonomikas lejupsl īdi un rad ījuši pamatu ekonomikas 
atveseļošanai. Komisijas dienestu 2010. gada  pavasara prognoze apstiprina pak āpeniskas 
atveseļošanās pazīmes, kas ir savienojamas ar fisk ālo stimulu atcelšanu. R ādītāji liecina par 
pašatvese ļošanos 2010. gada beig ās un arī 2011. gad ā. Tomēr joprojām pastāv ievērojams 
risks saist ībā ar situāciju finanšu tirg ū un iespējamo negat īvo mijiedarb ību starp valsts par ādu 
pieaugumu un banku nozari. Ņemot vērā izklāstīto inform āciju, ir veikts š āds novērtējums par 
Apvienotās Karalistes pas ākumiem, kuri īstenoti, atbildot uz 2009. gada 2. decembra 
ieteikumiem. 
 
LV 3   LV 2. PĀRMĒRĪGA  BUDŽETA  DEFICĪTA NOVĒRŠANAS  
PROCED ŪRA UN JAUNĀKIE  IETEIKUMI  
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā noteikts, ka Komisijai j āuzsāk pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūra vienm ēr, kad kādas dalībvalsts budžeta defic īts pārsniedz atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 2005. gad ā izdarīto grozījumu mērķis 
bija jo īpaši nodrošin āt, ka situācija ekonomik ā un budžeta st āvoklis ir piln ībā ņemts vērā 
visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un 
izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, lai ātri atkal sasniegtu stabilu budžeta 
stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā, un tādējādi ilgtermi ņā nodrošin ātu valsts finanšu 
ilgtspējību.  
Padome 2008. gada 8. j ūlijā pieņēma lēmumu, kur ā norādīts, ka Apvienotajai Karalistei ir 
pārmērīgs budžeta defic īts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma (EK l īgums) 
104. panta 6. punktu. Nesenais Padomes ieteikums saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības 
darbību (LESD) 126. panta 7. punktu tika pie ņemts 2009. gada 2. decembr ī1.  
Padome Apvienotajai Karalistei ieteica izbeigt pašreiz ējo pārmērīga budžeta defic īta stāvokli 
līdz 2014./2015. finanšu gadam2. Saskaņā ar ieteikumu Apvienot ās Karalistes iest ādēm ticamā 
un ilgtspējīgā veidā ir jāsamazina valsts budžeta defic īts tā, lai tas b ūtu mazāks par 3 % no 
IKP, īstenojot pas ākumus vid ējā termiņā. Konkrēti, šā mērķa sasniegšanai Apvienot ās 
Karalistes iest ādēm ir: a) 2009./2010. gad ā jāīsteno fisk ālie pasākumi, kā plānots 2009. gada 
budžetā, jāizvairās no turpm ākiem pasākumiem, kas veicin ātu valsts finanšu pasliktin āšanos, 
un 2010./2011. gad ā jāsāk konsolid ācija, lai l īdz 2014./2015. gadam budžeta defic īts būtu 
samazināts zem atsauces v ērtības; b) t ādēļ laikposm ā no 2010./2011. gada l īdz 
2014./2015. gadam katru gadu j ānodrošina fisk ālie pasākumi vid ēji 1¾ % apm ērā no IKP 
gadā, kam arī būtu jāpalīdz samazin āt valsts kop ējā parāda attiecību, pietiekami strauji tuvinot 
to atsauces v ērtībai un pietiekam ā līmenī atjaunojot prim āro pārpalikumu; c) j āturpina 
precizēt papildu pas ākumus, kas nepieciešami p ārmērīgā budžeta defic īta novēršanai līdz 
2014./2015. gadam, ja to pie ļauj cikliskie nosac ījumi, un strauj āk jāsamazina budžeta defic īts, 
ja ekonomikas vai budžeta st āvoklis izr ādītos labāks, nekā šobrīd gaidāms. 
Turklāt Apvienot ās Karalistes iest ādēm ieteica papildus fisk ālajiem pas ākumiem izmantot ar ī 
citas izdev ības, ko rada, piem ēram, labāki ekonomiskie apst ākļi, lai paātrinātu kopējā parāda 
rādītāja samazin āšanos atsauces v ērtības virzien ā. Apvienotajai Karalistei j ānodrošina, lai t ās 
pārskatītā fiskālā programma ierobežotu korekcijas riskus un p ēc pārmērīgā budžeta defic īta 
novēršanas liktu pamatus ilgstošai budžeta konsolid ācijai.  
Padome Apvienot ās Karalistes vald ībai noteica termi ņu — 2010. gada 2. j ūnijs —, līdz kuram 
tai efektīvi jārīkojas, īstenojot 2009. gada budžet ā plānotos fisk ālos pasākumus, un s īki 
jāizklāsta konsolid ācijas strat ēģijas pasākumi, kas b ūs vajadzīgi, lai g ūtu panākumus 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanā. Novērtējumā par to, vai r īcība bijusi efekt īva, tiks 
ņemtas vērā ekonomikas izmai ņas salīdzinājumā ar ekonomisko situ āciju, kas aprakst īta 
Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoz ē.  
                                                 
1 Visi ar p ārmērīgā budžeta defic īta procedūru saistītie dokumenti par Apvienoto Karalisti atrodami šaj ā 
tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
2 Apvienot ās Karalistes finanšu gads s ākas aprīlī un beidzas mart ā. 
 
LV 4   LV Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/973 un pārskatīto rīcības kodeksu4 ir uzskat āms, ka 
dalībvalsts ir veikusi efekt īvus pasākumus, ja t ā ir rīkojusies atbilst īgi LESD 126. panta 
7. punktā paredzētajam ieteikumam. R īcības kodekss nosaka, ka pas ākumu efektivit ātes 
novērtējumā īpaši jāņem vērā tas, vai attiec īgā dalībvalsts ir sasniegusi Padomes s ākotnēji 
ieteikto cikliski kori ģētās bilances gada uzlabojumu, neskaitot vienreiz ējus vai citus pagaidu 
pasākumus. Ja korekcija ir maz āka nekā ieteiktā, rūpīgi jāanalizē iemesli, k āpēc notikusi š āda 
atpalikšana no m ērķa rādītājiem. Vair āku gadu ilgas korekcijas gad ījumā rīcības kodekss 
nosaka, ka nov ērtējumam galvenok ārt jāattiecas uz pas ākumiem, kas veikti, lai nodrošin ātu 
atbilstīgu fiskālo korekciju taj ā gadā, kurš seko p ēc pārmērīga budžeta defic īta konstat ēšanas.  
Pēc vispārējām vēlēšanām 2010. gada 6. maij ā jaunā valdība ātri paziņoja par nodomu 
iesniegt ārkārtas budžetu, kuru pie ņēma 2010. gada 22. j ūnijā. Novērtējumā ir ņemts vērā arī 
minētais budžets.  
3. VEIKTO PAS ĀKUMU NOV ĒRTĒJUMS  
Komisijas dienestu jaun ākā 2010. gada 5. maij ā publicētā makroekonomisk ā prognoze 
kopumā ir tāda pati kā 2009. gada ruden ī paredzētā ekonomikas prognoze, uz kuru pamatoj ās 
Padomes 2009. gada decembra ieteikumi. 2009/2010. finanšu gad ā ražošana samazin ājās par 
½ procentpunktu vair āk, nekā bija paredz ēts 2009. gada ruden ī, kas daļēji ir tāpēc, ka 
2010. gada pirmaj ā ceturksn ī bija nelabv ēlīgi laika pst ākļi. Pretēji tam 2010. gada pavasara 
prognoze 2010./2011. gad ā paredz sp ēcīgāku ražošanas izaugsmi. Pa redzams, ka faktiskais 
ražošanas pieaugums 2010./2011. gad ā sasniegs 1¾ %, kas ir par ½ procentpunktu vair āk 
salīdzinājumā ar rudens prognozi, galvenok ārt atspogu ļojot mājsaimniec ību patēriņa 
izdevumu pozit īvas izaugsmes perspekt īvas. Būtisks palielin ājums prognoz ē par patēriņa cenu 
inflāciju vēl vairāk veicināja lielākus rādītājus nomin ālā IKP pieauguma prognoz ē 
2010./2011. gadam par ¾ procentpunktu, lai gan apr ēķināts, ka infl ācijai Apvienotaj ā 
Karalistē būs kopumā neitrāla ietekme uz valsts finans ēm. 2010. gada pavasara prognoze 
apstiprināja 2009. gada rudens prognozi par faktisk ās darbības paplašin āšanos 
2011./2012. gad ā par 2¼ %. 
2010. gada pavasara prognoz ē paredzēja valsts defic īta samazin āšanos no apr ēķinātajiem 
12¼ % no IKP 2009./2010. gad ā līdz 11½ % 2010/2011. gad ā. Valsts defic īta samazin āšanos 
2010./11. gad ā veicināja racionāli pasākumi, kuri veido summu 1% apm ērā no IKP. Jo īpaši 
tika aplēsts, ka standarta PVN likmes palielin āšana, sākot no 2010. gada janv āra, līdz tās 
iepriekšējam līmenim pirms fisk ālo stimulu pie ņemšanas palielin ātu ieņēmumus 
2010./2011. gad ā par 0,6 % no IKP, bet kapit ālizdevumu samazin ājums par 0,2 % no IKP 
varētu kompens ēt plānoto valsts ieguld ījumu pārcelšanu no 2010./2011. gada uz 
2008./2009.gadu un 2009./2010. gadu, lai atbalst ītu ekonomiku recesijas laik ā. 2010. gada 
pavasara prognoz ē ņēma vērā arī plānoto izdevumu faktiskos ietaup ījumus 0,3 % apm ērā no 
IKP 2010./2011. gad ā, par ko pazi ņoja 2009. gada apr īlī un kas galvenok ārt attiecas uz 
izdevumiem vesel ības jomā. Tajā aplēsa, ka 2010./2011. gad ā strukturālais budžeta defic īts 
varētu sarukt tikai par ¼ % no IKP, s ākot no 2009./2010. gada, cita starp ā atspoguļojot mazu 
ieņēmumu elast ību, kas izriet no neliel ās aktivitātes finanšu un m ājokļu tirgos, kas l īdz šim 
bija galvenie ie ņēmumu avoti. 
                                                 
3 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. 
4 "Specifik ācijas, kā īstenot Stabilit ātes un izaugsmes paktu, un pamatnost ādnes par stabilit ātes un 
konverģences programmu formu un saturu”, ko Ekonomikas un finanšu padome pie ņēma 2009. gada 
10. novembr ī, ir pieejamas: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . 
 
LV 5   LV Pēc tam, kad bija public ēta 2010. gada pavasara prognoze, 17. maij ā tika pieņemta jauna 
iniciatīva par neatkar īgas prognozes nodrošin āšanu Apvienotaj ā Karalist ē, Apvienot ās 
Karalistes vald ība 2010. gada 21. maij ā publicēja ievērojami samazin ātu valsts budžeta 
deficīta prognozi 2009./2010. gadam, jaunus pas ākumus valsts izdevumu samazin āšanai 
paziņoja 2010. gada 24. maij ā un 17. j ūnijā, un Parlamentam ārkārtas budžetu iesniedza 
22. jūnijā. 
Tūlīt pēc jaunas koal īcijas vald ības izveides p ēc vispārējām vēlēšanām Apvienot ās Karalistes 
iestādes 2010. gada 17. maij ā paziņoja, ka tiek izveidots par budžeta izpildi atbild īgais birojs 
— Office for Budget Responsibility  jeb OBR , kas sniegs neatkar īgas prognozes par valsts 
finansēm un ekonomiku, lai dotu inform āciju fiskālās politikas l ēmumu pie ņemšanai. Ministrs 
apstiprināja, ka izmantos prognozes, lai inform ētu valsts politikas l ēmumu pie ņēmējus. OBR  
turklāt “novērtēs iespējas izpildīt fiskālās politikas pilnvarojumu, kas j ānosaka ministram”. 
Valdība 2010. gada 24. maij ā paziņoja par jauniem izdevumu samazin ājumiem, kas 
nekavējoties stāsies spēkā un kuri galvenok ārt izpaužas k ā mazāks budžets vair ākām valdības 
iestādēm un civildienesta ier ēdņu darbā pieņemšanas iesald ēšana. Diskrecion āru izdevumu 
samazinājums varētu mazināt deficītu par 0,4 % no IKP pašreiz ējā 2010./2011. finanšu gad ā, 
bet 2011./2012. gad ā kompens ētu sociālās apdrošin āšanas iemaksu likmju nepalielin āšanu, 
kuras bija pl ānojusi palielin āt iepriekš ējā valdība. Vald ība 17. jūnijā paziņoja arī, ka, 
pārskatot iepriekš ējās valdības kopš 2010. gada 1. janv āra pieņemtos lēmumus par 
izdevumiem, tiek anul ēti vairāki projekti, kuru izmaksas ir  0,1 % no IKP, un tiek atlikti 
projekti, kas galvenok ārt saistīti ar aizsardz ības un transporta jomu un kuru izmaksas b ūtu 
0,6 % no IKP to īstenošanas laik ā. 
Saskaņā ar 2010. gada 18. j ūnijā publicētajiem valsts finanšu datiem, kas bija saska ņā ar 
Apvienotās Karalistes statistikas biroja 2010. gada 21. maij ā publicētajiem datiem, valsts 
budžeta defic īts 2009./2010. gad ā varētu būt 11,3 % no IKP. Lai gan tas ir par aptuveni 
1¾ procentpunktu no IKP maz āks, nekā plānots 2009. gada rudens prognoz ē, un gandr īz par 
1 procentpunktu maz āks, nekā plānots 2010. gada pavasara prognoz ē5, deficīts joprojām ir 
viens no liel ākajiem ES. Savuk ārt faktiskais defic īts, kas bija lab āks nekā prognozētais tāpēc, 
ka ekonomisk ās aktivitātes mazin āšanās uz nodok ļu ieņēmumiem rad īja vājāku negatīvo 
ietekmi, nek ā bija paredz ēts, varētu veidot maz āku deficītu 2010./2011. gad ā.  
Jaunā valdība 2010. gada 22. j ūnija izklāstīja “ārkārtas budžetu”. To veido b ūtiski fiskālās 
konsolidācijas papildpas ākumi. Saska ņā ar OBR  aprēķiniem jaunie pas ākumi samazin ās valsts 
deficītu vēl par 0,5 % no IKP pašreiz ējā 2010./2011. finanšu gad ā, par 1,0 % no IKP 
2011./2012. gad ā, par 1½ % no IKP 2012./2013. gad ā un par 2¼ % no IKP 2014./2015. gad ā. 
Ņemot vērā jau 2010. gada marta budžet ā vai agrāk paziņotos pasākumus, kas kop ā līdz 
2014./2015. gadam veido 4,0 % no IKP, k ā arī jaunos pas ākumus, par kuriem pazi ņoja 
2010. gada j ūnija budžet ā, OBR  paredz defic īta samazin ājumu no 11,3 % no IKP 
2009./2010. gad ā līdz 10¼ % 2010./2011. gad ā un 7¾ % 2011./2012. gad ā. OBR paredz, ka 
līdz termiņam, kas Apvienotajai Karalistei noteikts Padomes 2009. gada decembra Ieteikum ā, 
proti, 2014./2015. gadam, valsts defic īts būs 2¼ % no IKP sal īdzinājumā ar 4¼ % no IKP, 
pamatojoties uz politikas pas ākumiem, kas pazi ņoti pirmsv ēlēšanu 2010. gada marta budžet ā. 
OBR uzskata, ka iesp ēja panākt šo mērķi ir lielāka par 50 %. OBR  ir ticami prognoz ējis, ka 
valsts par āda procentu ālais rādītājs sasniegs aptuveni 85 % no IKP 2012./2013. gad ā, pirms 
tas samazin āsies līdz aptuveni 80 % no IKP 2015./2016. gad ā.  
                                                 
5 Datus public ēja pēc valsts finanšu statistikas public ēšanas 2010. gada 22. apr īlī. Tādējādi jaunākie 
deficīta aprēķini 2009./10. gadam ir balst īti uz datiem, kurus v ēl nav apstiprin ājis Eurostat .  
 
LV 6   LV Jaunie 2010. gada j ūnija budžet ā paziņotie pasākumi palīdzēs uzlabot prognoz ēto struktur ālo 
budžeta bilanci, kas p ārrēķināta, izmantojot visp ārpieņemtu metodolo ģiju, — 
2010./2011. gad ā par ¾ % no IKP un laikposm ā no 2010./2011. gada l īdz 2014./2015. gadam 
vidēji aptuveni par 1½ % no IKP. Tas ir nedaudz zem āks rādītājs, nekā 2009. gada decembr ī 
ieteikusi Padome (1¾ % no IKP), bet tom ēr tas ir pie ņemami, ņemot vērā, ka budžeta defic īts 
2009./2010. gad ā ir daudz maz āks, nekā paredzēts (11,3 % no IKP sal īdzinājumā ar 13,0 % 
2009. gada rudens prognoz ē), un tāpēc tas ir saska ņā ar mērķi līdz 2014./2015. gadam 
samazināt vispārējo budžeta defic ītu ievērojami zem āk par atsauces v ērtību. 
Aptuveni tr īs ceturtda ļas no jaun ā fiskālā samazin ājuma ir pl ānots pan ākt, mazinot 
diskrecion āros izdevumus, tostarp samazinot vald ības iestāžu budžetus, — iz ņemot vesel ības 
aizsardzības nozari un cit ām valstīm paredz ētā atbalsta budžetu, — par 25 % faktisk ā 
izteiksmē vidēji četru gadu laik ā, divus gadus iesald ējot algas valsts sektor ā un samazinot 
sociālos pabalstus. Izdevumu p ārskatā, kuru public ēs 2010. gada 20. oktobr ī, tiks noteikti 
konkrēti izdevumu ierobežojumi vald ības iestādēm visā pašreizējā parlamenta pilnvaru 
termiņa laikā. Papildie ņēmumus galvenok ārt gūs, paaugstinot PVN pamatlikmi no 17½ % l īdz 
20 %, sākot no 2011. gada janv āra, un tas palielin ās valsts ie ņēmumus par 0,2 % no IKP 
2010./2011. gad ā un pēc tam aptuveni par 0,8 % no IKP katru gadu. Jauns bankas nodoklis, 
kuru ievies īs 2011. gada janv ārī, palielin ās nodokļu ieņēmumus par 0,1 % no IKP 
2011./2012. gad ā. No otras puses, nosac īti liels fizisko personu ien ākuma nodok ļa atlaižu 
pieaugums un darba dev ēju sociālās apdrošin āšanas iemaksu samazin ājums mazin ās 
ieņēmumus kopum ā par 0,4 % no IKP, s ākot no 2011./2012. gada. Vald ība arī paziņoja par 
uzņēmumu ien ākumu nodok ļa pamatlikmes samazin ājumu un nodok ļa likmes samazin ājumu 
maziem uz ņēmumiem, un paredzams, ka tas samazin ās ieņēmumus no uz ņēmumu pe ļņas 
nodokļa par 0,2 %, s ākot no 2012./2013. gada. 
Salīdzinājumā ar 2010. gada janv āra konver ģences programmu un 2010. marta budžetu, 
2010. gada j ūnijā budžeta makroekonomisk ā prognoze, kuru neatkar īgi sagatavoja OBR , ir 
vairāk atbilstoša Komisijas dienestu 2010. ga da pavasara prognozei par 2010./2011. gadu un 
2011./2012. gadu un pašreiz ējiem saska ņotajiem apr ēķiniem laikposm ā no 2012. l īdz 
2014. gadam. Tom ēr ražošanas izaugsme ir bijusi l ēnāka, nekā paredzēts budžetā, iespējams, 
arī tāpēc, ka papildpas ākumiem bijusi liel āka ietekme uz piepras ījumu un ka ārējā situācija 
nav bijusi veicinoša, kas var ētu izraisīt pakārtotu ietekmi uz valsts finans ēm. Turkl āt 
makroekomiskie riski un paredz ēto izdevumu samazin ājumi to apjoma d ēļ būs grūti 
īstenojami, un, ja tie netiks pan ākti, mazin āsies izredzes izpild īt Padomes ieteikumu, neveicot 
kompensācijas pasākumus. Kopum ā, lai gan ir b ūtiski riski, šaj ā posmā Apvienot ā Karaliste 
rīkojas pareizi, lai ieteiktaj ā termiņā panāktu deficītu, kas zem āks par 3 % no IKP, ar pl ānoto 
deficītu 2¼ % no IKP 2014./2015. gad ā, kas nodrošina aizsardz ību pret novirz ēm. 
Apvienotās Karalistes iest ādes 2010. gada j ūnija budžet ā arī paziņoja par jaun ām fiskālajām 
“pilnvarām”, lai līdz prognoz ētā piecu gadu darb ības perioda beig ām panāktu cikliski kori ģētu 
pašreizējo (t.i. kapit āla izdevumu neto) bilanci. To papildina m ērķis, kas nosaka l īdz 
2015./2016. gadam samazin āt neto par ādu kā procentu ālo daļu no IKP. Ar skaidri noteiktu 
beigu termi ņu un maz āku iespēju manipul ācijām, jaunās pilnvaras ir iepriekš ējā zelta likuma 
skaidrs uzlabojums. Lai gan fisk ālo mērķu definīcijas nav tieši sal īdzināmas, jo defic īta mērķī 
precīzi neņem vērā kapitālizdevumus, un par āda mērķis vairāk attiecas uz neto par ādu, nevis 
bruto parādu, jaunaj ā pilnvarojum ā noteiktā pieeja var ētu veicināt lielāku saskaņotību ar ES 
sistēmu. 
 
LV 7   LV 4. SECIN ĀJUMI 
Ņemot vērā pašreiz pieejamo inform āciju, var uzskat īt, ka Apvienot ā Karaliste veikusi 
pasākumus, kas nor āda uz pien ācīgu virzību, lai nov ērstu pārmērīgu budžeta defic ītu Padomes 
noteiktajos termi ņos. Jo īpaši 2010. gada j ūnija ārkārtas budžet ā paziņotie pasākumi vēl 
vairāk palielin ās fiskālo konsolid āciju 2010./2011. gad ā un arī ievērojami pastiprin ās plānoto 
deficīta samazin ājuma tempu vid ējā termiņā.  
Saskaņā ar 2010. gada j ūnija budžet ā paziņotajiem pas ākumiem defic īts 2014./2015. gad ā —
termiņš, kas Apvienotajai Karalist ei noteikts Padomes ieteikum ā, — atbilst īgi OBR 
prognozēm samazin āsies līdz 2¼ % no IKP. Ražošanas pieaugums šaj ās prognoz ēs ir lielākā 
mērā saskaņā ar Komisijas dienestu prognozi nek ā iepriekš. Pl ānoto konsolid ācijas tempu 
nosaka maz āki diskrecion ārie izdevumi. Izdevumu p ārskata public ēšana 2010. gada 20. 
oktobrī, sniedzot s īki izstrādātus valsts iest āžu izdevumu ierobežojumus, lai atbalst ītu 
vispārējos izdevumu samazin āšanas mērķus visā pašreizējā parlamenta pilnvaru termi ņa laikā, 
būs vēl viens noz īmīgs solis iest āžu centienos atjaunot ilgtsp ējīgas valsts finanses Apvienotaj ā 
Karalistē. Plānoto izdevumu samazin ājumi to apjoma d ēļ būs grūti īstenojumi, un, ja tie netiks 
panākti, varētu mazin āties izredzes izpild īt Padomes ieteikumu, neveicot kompens ācijas 
pasākumus. Jaunizveidotais OBR  un Apvienot ās Karalistes iest āžu paziņotais jaunais fisk ālais 
pilnvarojums tom ēr varētu veicin āt fiskālās sistēmas uzlabošanu un ierobežot korekciju 
apdraudošos riskus. Lai gan fisk ālo mērķu definīcijas nav tieši sal īdzināmas, jo defic īta mērķī 
precīzi neņem vērā kapitālizdevumus un par āda mērķis vairāk attiecas uz neto par ādu, nevis 
bruto parādu, jaunaj ā pilnvarojum ā noteiktā pieeja var ētu veicināt lielāku saskaņotību ar ES 
sistēmu. Kopum ā, lai gan past āv riski, šaj ā posmā Apvienot ā Karaliste r īkojas pareizi, lai l īdz 
ieteiktajam termi ņam panāktu deficītu, kas ir maz āks par 3% no IKP.   
Ņemot vērā iepriekšējo novērtējumu, Komisija uzskata, ka pa šreiz Apvienotajai Karalistei 
nav jāveic papildu pas ākumi saist ībā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru. 
Komisija atbilst īgi Līgumam un SIP turpin ās rūpīgi uzraudz īt budžeta situ ācijas attīstību 
Apvienotaj ā Karalistē. 
 
LV 8   LV Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu sal īdzinājums  
    2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 
2010. g. j ūnija 
budžets  -1,4 -3,7 1,8 2,4 2,9 2,8 2,7 2,7 
COM 2010. g. 
pavasaris  -1,4 -3,7 1,7 2,2 - - - - Reālais IKP 
(izmaiņas %)  
KP 2010. gada 
janvāris -1,3 -3,5 2,0 3,3 3,3 3,3 3,3 - 
2010. g. j ūnija 
budžets  -1,0 -4,1 -3,7 -3,5 -2,8 -2,3 -1,6 -0,9 
COM 2010. g. 
pavasaris  0,3 -4,0 -3,7 -2,8 - - - - Ražošanas apjoma 
starpība1 (% no 
potenciālā IKP) 
 KP 2010. gada 
janvāris 0,0 -4,6 -4,4 -2,8 -1,5 -0,4 0,5 - 
2010. g. j ūnija 
budžets  -6,8 -11,3 -10,2 -7,7 -5,7 -3,7 -2,3 -1,3 
COM 2010. g. 
pavasaris  -6,8 -12,2 -11,5 -9,4 - - - - Valsts budžeta 
bilance2  
(% no IKP)  KP 2010. gada 
janvāris -6,9 -12,7 -12,1 -9,2 -7,4 -5,6 -4,7 - 
2010. g. j ūnija 
budžets  -4,7 -9,1 -7,3 -4,7 -2,5 -0,3 1,2 2,2 
COM 2010. g. 
pavasaris  -4,7 -10,0 -8,6 -6,4 - - - - Primārā bilance 
(% no IKP)  
KP 2010. gada 
janvāris -4,7 -10,5 -9,1 -5,7 -3,7 -1,8 -0,9 - 
2010. g. j ūnija 
budžets  -6,4 -9,6 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
COM 2010. g. 
pavasaris  -6,9 -10,5 -10,0 -8,2 - - - - Cikliski kori ģētā 
bilance1 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
janvāris -6,9 -10,8 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
2010. g. j ūnija 
budžets  -5,7 -9,3 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
COM 2010. g. 
pavasaris  -6,2 -10,2 10,0 -8,2 - - - - Strukturālā 
bilance3 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
janvāris -6,2 -10,5 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
2010. g. j ūnija 
budžets  55,8 71,2 78,9 83,6 85,5 84,9 83,1 80,4 
COM 2010. g. 
pavasaris  55,8 71,4 80,9 87,9 - - - - Valsts kop ējais 
parāds 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
janvāris 55,5 72,9 82,1 88,0 90,9 91,6 91,2 - 
Piezīmes.     
 1 Komisijas dienestu veikts programm ā/budžetā norādītā ražošanas apjoma starp ības un cikliski kori ģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz 
programm ā/budžetā sniegto inform āciju. 
 2 Valsts kop ējais parāds koriģēts UMTS  ieņēmumiem saska ņā ar Eurostat  lēmumu. Parasti tas palielina defic īta radītāju par 0,1 procentpunktu 
salīdzinājumā ar oficiālajos budžeta dokumentos public ēto rādītāju. 
 3Cikliski kori ģētā bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus.  
 Avots : 
 2010. g. j ūnija budžets; Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozes (COM); Apvienot ās Karalistes 2010. g. konver ģences programma 
(KP); Komisijas dienestu apr ēķini.  
 
 
LV 9   LV