EIROPAS KOMISIJA Briselē, 21.11.2018 COM(2018) 808 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Pastiprināta uzraudzība — Grieķija, 2018. gada novembris {SWD(2018) 508 final}



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Pastiprināta uzraudzība — Grieķija, 2018. gada novembris Pamatinformācija Grieķija 2018. gada 20. augustā sekmīgi pabeidza Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) makroekonomikas korekciju programmu. Pēc minētās programmas beigām Grieķija ir iekļauta eurozonas dalībvalstīm paredzētajā regulārajā ekonomikas uzraudzības sistēmā saskaņā ar Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai. Lai ņemtu vērā Grieķijas konkrētās vajadzības un problēmas, Komisija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2013 no 2018. gada 21. augusta ir aktivizējusi pastiprinātu uzraudzību Grieķijā. Minētajā lēmumā atzīts, ka vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāpieņem pasākumi, lai novērstu ekonomikas un finanšu grūtību cēloņus vai varbūtējos cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija sanāksmē Grieķija ir apstiprinājusi savu vispārējo apņemšanos turpināt un pabeigt saskaņā ar ESM programmu pieņemtās reformas un nodrošināt saskaņā ar finansiālās palīdzības programmām pieņemto svarīgo reformu mērķu sasniegšanu. Turklāt iestādes ir izstrādājušas izaugsmes stratēģiju un plāno uzraudzīt tās īstenošanu. Komisija ik ceturksni publicēs pastiprinātas uzraudzības ziņojumus, ievērojot grafiku, kas ir saskaņots ar Eiropas pusgada galvenajiem posmiem. Pastiprinātas uzraudzības kontekstā Komisija saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā ar SVF veic regulāras pārbaudes misijas, lai pārbaudītu panākto progresu; ESM piedalās gan agrīnās brīdināšanas sistēmas, gan 2018. gada 27. aprīļa saprašanās memoranda par Komisijas un ESM darba attiecībām ietvaros. Sagatavojot šo ziņojumu, 2018. gada 10.–14. septembrī tika veikta kopīga misija uz Atēnām. Šis pirmais pastiprinātas uzraudzības ziņojums ir sagatavots vienlaikus ar 2018. gada rudens pusgada dokumentu kopumu, kurā ietverts novērtējums par 2019. gada budžeta plāna projektu, ko Grieķijas iestādes 2018. gada 15. oktobrī nosūtīja Komisijai. Pēc budžeta plāna projekta iesniegšanas ir pabeigts diskrecionāro pasākumu kopums, kas jāiekļauj 2019. gada budžetā un kas atbilst apstiprinātajam primārā pārpalikuma mērķim — 3,5 % no IKP. Komisija uzskata, ka galīgais tiesību aktu kopums veido līdzsvarotu pieeju, lai izpildītu apstiprinātos fiskālos un ekonomiskos mērķus, atbalstot arī sociālo iekļaušanu. Pastiprināta uzraudzība nodrošina visaptverošu pamatu ekonomikas attīstības uzraudzībai un tādas politikas īstenošanai, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos. Tajā iekļauts novērtējums par ekonomikas un finanšu apstākļiem Grieķijā, kā arī novērtējums par vispārējo un konkrēto reformu saistību izpildi, ko Grieķija uzņēmās attiecībā pret saviem Eiropas partneriem . Konkrētās saistības pabeigt galvenās strukturālās reformas, kas tika sāktas saskaņā ar programmu, ir sešās galvenajās jomās, un tām ir apstiprināti termiņi līdz 2022. gada vidum, proti, i) fiskālā politika un fiskāli strukturālā politika, ii) sociālā drošība, iii) finanšu stabilitāte, iv) darba un produktu tirgi, v) privatizācija un vi) valsts pārvaldes modernizācija. Visbeidzot, šis pastiprinātas uzraudzības ziņojums ietver valsts finansēšanas nosacījumu atjauninājumu, kā arī parāda atmaksājamības analīzes tehnisku atjauninājumu. Eurogrupa 2018. gada 22. jūnijā vienojās, ka Grieķijas parāda samazināšanas pasākumu kopumā būtu jāietver stimuli, lai nodrošinātu programmā apstiprināto reformu pasākumu stingru un pastāvīgu īstenošanu. Šajā nolūkā daži no apstiprinātajiem parāda pasākumiem tiks darīti pieejami Grieķijai reizi pusgadā līdz 2022. gada vidum, ja Grieķija pildīs savas saistības attiecībā uz reformu nepārtrauktību un pabeigšanu un ja saskaņā ar pastiprinātu uzraudzību sagatavotie ziņojumi būs pozitīvi. Tie ietver: i) ienākumam līdzvērtīgu summu atgriešanu, kuras izriet no centrālo banku turējumiem Grieķijas obligācijās saskaņā ar Vērtspapīru tirgu programmu un Nolīgumu par neto finanšu aktīviem, un ii) atteikšanos no palielinātās procentu likmju starpības daļai aizdevumu, kurus izsniedzis Eiropas finanšu stabilitātes instruments. Abu pasākumu summa ir attiecīgi 1,3 miljardi EUR un 0,2 miljardi EUR gadā. Stabila izaugsme, bet ar riskiem un problēmām Patlaban Grieķijā vērojams stabilas izaugsmes periods. Paredzams, ka 2018. gadā reālais IKP pieaugs par 2 %, 2019. gadā sasniedzot 2,2 % no IKP un 2020. gadā — 2,3 %. Paredzams, ka 2019. gada izaugsme tiks atbalstīta ar 2019. gada budžetu, kas ietver diskrecionārus pasākumus, lai panāktu primāro pārpalikumu 3,5 % no IKP saskaņā ar apstiprinātajiem mērķiem. Paredzams, ka iekšzemes pieprasījums un jo īpaši privātie ieguldījumi turpmākajos gados kļūs par izaugsmes virzītājspēku, un paredzams, ka stabilu eksporta pieaugumu kompensēs importa pieaugums, kas saistīts ar spēcīgu ieguldījumu pieaugumu. Paredzams, ka turpināsies atveseļošanās darba tirgū, palielinoties saimnieciskajai darbībai, un to atbalstīs reformas, kas pieņemtas saskaņā ar programmu. Bezdarba līmenis 2018. gada augustā samazinājās līdz 18,9 % salīdzinājumā ar 20,8 % iepriekšējā gadā un 24,5 % 2015. gada augustā, kad tika sākta ESM programma. Neraugoties uz minēto pozitīvo tendenci, bezdarba līmenis joprojām ir ļoti augsts, jo īpaši jauniešu vidū, sasniedzot 38 % to personu grupā, kas ir jaunākas par 25 gadiem; gandrīz trīs no četriem bezdarbniekiem ir ilgtermiņa bezdarbnieki. Sociālās drošības reformu pilnīga ieviešana nolūkā uzlabot Grieķijas sociālās drošības sistēmas efektivitāti, lietderību un atbilstību varētu palīdzēt turpmākajos gados uzlabot sociālo situāciju. Algu attīstība ir bijusi mērena, un nākotnē būs svarīgi, lai sociālie partneri un Grieķijas iestādes saglabātu algu izmaiņas atbilstoši produktivitātes pieaugumam, lai nodrošinātu algu konkurētspējas ieguvumus un darbvietu radīšanas pozitīvu pieaugumu saskaņā ar programmu. Neraugoties uz dažām pozitīvām pazīmēm, finansēšanas nosacījumi joprojām ir sarežģīti un varētu kavēt ekonomikas atveseļošanos. Pēc tam, kad Grieķija veiksmīgi pabeidza ESM programmu, kad tika izveidota ievērojama naudas rezerve un panākta vienošanās par būtisku pasākumu kopumu, lai nodrošinātu valsts parāda ilgtspēju, uzlabojās Grieķijas valsts kredītreitingi. Tomēr valsts obligāciju ienesīguma starpības joprojām ir paaugstinātas, pastāvot sarežģītai ārējai videi un iekšzemes neaizsargātībai. Minētā situācija rada īpašas problēmas privātajam sektoram. Kopumā makroekonomisko risku bilance ir lejupvērsta; tas ir saistīts ar iespējamām iekšzemes politikas novirzēm, vājām banku nozares starpniecības spējām, kā arī negatīviem ārējiem notikumiem, tostarp pasaules tirdzniecības procesu ievērojamo samazināšanos. Desmit gadus ilgušajai krīzei Grieķijā ir daudz ieilgušu seku ne tikai bezdarba, bet arī publiskā un privātā sektora parāda un nerezultatīvu riska darījumu (NRD) veidā. Lai novērstu bilances vai uzkrāto lielumu problēmas, joprojām ir nepieciešami ilgtspējīgas izaugsmes gadi (ko atbalsta pastāvīga strukturālo reformu īstenošana, lai samazinātu pārmērīgos parādus), kuru laikā Grieķija, visticamāk, joprojām būs pakļauta ekonomikas satricinājumiem. Svarīgs jautājums ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai, kam nepieciešama īpaša uzmanība, ir kapitāla resursu samazināšanās. Grieķijas ikgadējie fiksētie ieguldījumi samazinājās par 65 %, ņemot vērā tā augstāko punktu 2007. gadā un zemāko rādītāju 2017. gadā. Ieguldījumu plūsmu atšķirības var koriģēt dažu gadu laikā, un galvenais šajā sakarā būs darbs, kas jāveic uzņēmējdarbības vides nostiprināšanā, jo īpaši saistībā ar tiesu sistēmu un īpašuma reģistrāciju. 2019. gada budžets atbilst primārā pārpalikuma mērķim — 3,5 % no IKP Pēc diskusijām, kas notikušas pēc budžeta plāna projekta iesniegšanas Komisijai, Grieķijas iestādes ir pabeigušas 2019. gada budžetā iekļaujamo diskrecionāro pasākumu kopumu — Komisija prognozē, ka 2019. gada budžets atbildīs apstiprinātajam primārā pārpalikuma mērķim 3,5 % no IKP. Kā norādīts Komisijas atzinumā par budžeta plāna projektu, pasākumu kopumā ir ievērotas Savienības fiskālās sistēmas prasības, jo 2019. gadā tas nodrošina primāro pārpalikumu 3,5 % no IKP un vispārējās valdības bilanci 0,2 % no IKP. Diskrecionāro pasākumu kopums atšķiras no fiskāli neitrālā pasākumu kopuma attiecībā uz pensiju samazinājumiem, kam jāstājas spēkā 2019. gada 1. janvārī un kas tika apstiprināts 2017. gada vidū. Grieķijas iestādes plāno līdz 2022. gadam īstenot pensiju iesaldēšanu, bet tās neturpinās pensiju samazināšanu, kas saistīta ar tā saukto negatīvo individuālo atšķirību tūlītēju pārkalibrēšanu. Turklāt iestāžu mērķis ir stiprināt sociālo pabalstu sistēmu, ieviešot jaunu mājokļu pabalstu, kura izmaksas 2019. gadā būs 400 miljonu EUR. Tās arī plāno samazināt sociālā nodrošinājuma iemaksas noteiktām pašnodarbinātu personu kategorijām, subsidēt darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksas personām, kas jaunākas par 24 gadiem, samazināt nekustamā īpašuma (ENFIA) nodokli, lai samazinātu publisko ieguldījumu budžeta izdevumu maksimālo apjomu līdz līmenim, ko iestādes uzskata par reālistiskāku, ņemot vērā pastāvīgo nepilnīgo līdzekļu izlietojumu, un, sākot no 2020. gada, pakāpeniski samazināt uzņēmumu ienākuma nodokļus. Grieķijas iestādes nav informējušas institūcijas par plāniem mainīt apstiprināto pasākumu saistībā ar ienākuma nodokļa kredīta samazināšanu, kas paredzēts 2020. gada 1. janvārī. Komisija uzskata, ka galīgais diskrecionāro pasākumu kopums, kas jāiekļauj 2019. gada budžeta projektā, vairāku iemeslu dēļ veido līdzsvarotu pieeju, lai izpildītu apstiprinātos fiskālos un ekonomiskos mērķus, atbalstot arī sociālo iekļaušanu.

·Pasākumu kopuma rezultātā rodas primārais pārpalikums 3,5 % no IKP saskaņā ar apstiprinātajiem mērķiem. ·Iepriekš apstiprinātā pensiju samazinājuma īstenošana nav vajadzīga, lai vidējā termiņā sasniegtu vai saglabātu primārā pārpalikuma mērķi 3,5 % no IKP. Turklāt tiek prognozēts, ka ierosinātā pensiju iesaldēšana līdz 2022. gadam radīs tādu pašu pensiju izdevumu līmeni kā daļa no IKP stabilā situācijā salīdzinājumā ar iznākumu, ko iegūst, ja 2019. gadā tiks pilnībā īstenoti apstiprinātie pensiju samazinājumi. Ja 2015. un 2016. gadā sāktās reformas turpinās pilnībā īstenot, tiek prognozēts, ka pensiju izdevumi samazināsies no 17 % no IKP 2016. gadā līdz eurozonas vidējam rādītājam 13 % no IKP 2027. gadā. ·Tiek lēsts, ka apstiprināto pensiju samazinājumu īstenošana samazinātu aptuveni 1,4 miljonu pensionāru tiešās pensijas vidēji par 14 %. Distributīvā analīze liecina, ka, īstenojot apstiprinātos pensiju samazinājumus, ievērojami palielinātos to pensionāru skaits, kuriem draud nabadzība. ·2019. gada budžeta projekts ļauj daļēji īstenot apstiprinātos pasākumus, lai palielinātu izdevumus par citiem sociālajiem pabalstiem, kas paredzēti, lai novērstu nabadzības risku bērniem un darbspējas vecuma ģimenēm. Pamatojoties uz ģimenes pabalstu reformu, kas tika sākta kopš 2018. gada sākuma, Komisija atzinīgi vērtē to, ka 2019. gadā ir plānots ieviest mājokļa pabalstu, kura izmaksas ir 400 miljonu EUR, — saskaņā ar Euromod simulācijām tiek prognozēts, ka, pateicoties efektīvai mērķu nospraušanai, minētajam pasākumam būs būtiska ietekme uz nabadzības riska mazināšanu jauniešu vidū un galvenokārt zemu ienākumu grupās. Šie pasākumi kopā veido papildu izdevumus 0,35 % no IKP par sociālajiem pabalstiem, kas nav pensijas, un tie atbilst pusei no palielinājuma, kas paredzēts apstiprinātajā 2017. gada pasākumu kopumā. ·2019. gada budžetā iekļautajā diskrecionāro pasākumu kopumā ir ietverti pasākumi, kas samazina darbaspēka, uzņēmumu un nekustamā īpašuma nodokļus, un kā tādi tie ir atbilst pasākumiem, kas iekļauti apstiprinātajā 2020. gada pasākumu kopumā. Minētie pasākumi varētu veicināt izaugsmi, lai gan to ietekme būs samērā neliela, ņemot vērā to mērogu un struktūru. Tomēr pasākuma izstrāde, lai samazinātu sociālā nodrošinājuma iemaksas pašnodarbinātām personām, kas ietver lielāku samazinājumu atsevišķām speciālistu kategorijām, liek apšaubīt 2016. gada pensiju reformas mērķi panākt vienotu pieeju attiecībā uz dažādiem nodrošinājuma sniedzēju veidiem. Zemāki maksimālie apjomi ne vienmēr ietekmēs publisko ieguldījumu faktisko līmeni 2019. gadā, ņemot vērā līdzekļu pastāvīgo nepilnīgo izlietojumu jau vairāku gadu garumā. Turklāt, lai palīdzētu novērst strukturālos trūkumus publisko ieguldījumu projektu noteikšanā un uzraudzībā, ko veic Finanšu ministrija, tiks sniegta tehniskā palīdzība, izmantojot Strukturālo reformu atbalsta dienestu. Fiskālā prognoze ir neskaidra. Nepietiekamie izdevumi pēdējos gados ir veicinājuši pārlieku labus budžeta rādītājus, lai gan tas nav vēlams rezultāts, ņemot vērā budžeta procesu vai ietekmi uz izaugsmi. Ieguldījumu izdevumu maksimālā apjoma samazināšana ir samazinājusi fiskālās prognozes pozitīvos riskus saistībā ar iespējamu līdzekļu nepilnīgu izlietojumu. Attiecībā uz lejupvērstiem riskiem viena konkrēta problēma, kas nav saistīta ar Grieķijas iestāžu tiešu atbildību, skar vairākas nesenas tiesu lietas un nolēmumus, ar kuriem ir vai, iespējams, varētu padarīt par spēkā neesošiem dažus reformu aspektus, kas ieviesti saskaņā ar ESM un iepriekšējām programmām. Tie ietver gadījumus / nolēmumus, kas saistīti ar pensiju reformām, kuras ieviestas 2012., 2015. un 2016. gadā, kā arī 2012. gadā pieņemtos pasākumus, ar kuriem atcēla publiskā sektora darbinieku 13. un 14. mēneša algu. Nolēmumu faktiskā ietekme, tostarp fiskālā ietekme, lielā mērā būs atkarīga no tiesu argumentācijas, un var būt nepieciešami korektīvi pasākumi, kas jāīsteno, lai nodrošinātu reformu strukturālo iezīmju ievērošanu un fiskālo mērķu sasniegšanu. Grieķijas iestādēm būtu jāuzrauga fiskālie riski, tostarp tiesu nolēmumi, un tās tiek aicinātas veikt izlīdzināšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidēja termiņa fiskālos mērķus saistībā ar vidēja termiņa fiskālo stratēģiju (VTFS) un tās ikgadējiem atjauninājumiem. Grieķijas iestādes plāno pieņemt vienreizējus pasākumus, kuriem izmanto daļu no gaidāmā 2018. gada primārā pārpalikuma mērķa (3,5 % no IKP) pārsnieguma, bet nav iesniegti konkrēti priekšlikumi. Šādi pasākumi būtu jāapsver tikai tad, ja ir atbilstoša drošības rezerve, lai ņemtu vērā iespējamās turpmākās datu pārskatīšanas attiecībā uz fiskālajiem rezultātiem. Ja tiek apsvērti šādi pasākumi, priekšroka būtu jādod visu to atlikušo saistību tīrvērtei, kas izriet no tiesas lēmumiem, un būtu jānodrošina pilnīga atbilstība politikai, ko uzrauga, veicot pastiprinātu uzraudzību. Fiskālās strukturālās reformas — reformu saistību izpildes gaita Iestādes turpina ieviest ENFIA īpašuma nodokļa reformu, lai pakāpeniski saskaņotu zonālo vērtību novērtējumu ar tirgus cenām. Tiek veidota administratīvā spēja, kurai par labu nāk tehniskais atbalsts, un tiek gatavots pastāvīgs pamatlikums par vērtēšanu. Attiecībā uz neatkarīgo ieņēmumu pārvaldību (IAPR) progress ir neviendabīgs. Joprojām jāīsteno galvenie darbības rādītāji attiecībā uz nodokļu parādu iekasēšanu. Tomēr dažās svarīgās jomās vērojama kavēšanās un trūkumi. Konkrēti — 2018. gada beigām izvirzītais IAPR mērķis darbinieku nodrošināšanas jomā netiks sasniegts sakarā ar kavējumiem ārēja konkursa organizēšanā nodokļu administratoriem / muitas ierēdņiem un sakarā ar mobilitātes shēmas īstenošanu. Turklāt joprojām ir vērojama kavēšanās, pabeidzot IAPR reformu rīcības plānu, kurā noteikti ieguldījumi, kas nepieciešami, lai vēl vairāk stiprinātu IAPR spējas, un pieņemot nepieciešamos tiesību aktus, lai pabeigtu cilvēkresursu reformu, ar ko ieviesīs IAPR vajadzībām pielāgotas amatpersonu karjeras pakāpes, atalgojumu un darba rezultātu novērtējumu. Netiek ievērots nokavēto maksājumu segšanas grafiks. Iestādes īsteno strukturālus pasākumus, lai novērstu nokavēto maksājumu uzkrāšanās avotus un segtu kavētos maksājumus. Ņemot vērā iepriekš minēto, nokavēto maksājumu segšana nav pilnībā atbilstoša gaidītajam, jo 2018. gada augusta beigās uzkrātā nokavēto maksājumu summa saskaņā ar programmas definīciju joprojām bija 3,2 miljardi EUR. Saskaņā ar nokavēto maksājumu precizēto definīciju pastiprinātas uzraudzības vajadzībām neto nokavēto maksājumu summa ir 1,7 miljardi EUR, ņemot vērā jaunus detalizētākus datus, kā arī elementus, kuriem tīrvērti veic, izmantojot ieskaitu, vai kuriem nevar veikt tīrvērti tādu juridisku vai tehnisku ierobežojumu dēļ, kurus iestādes nevar ietekmēt. Aptuveni 1,1 miljards EUR no līdzekļiem, kas paredzēti nokavētu maksājumu segšanai, ir ieskaitīts valdības sektora struktūru kontos, un šī summa bija tur līdz 2018. gada augusta beigām sakarā ar līdzekļu pārvedumu kavēšanos, un tas nozīmē, ka struktūrām bija ierobežots termiņš līdzekļu apguvei. Minētie līdzekļi bez kavēšanās būs jānodod galasaņēmēju rīcībā. Raugoties nākotnē un ņemot vērā Grieķijas saistības, savlaicīga un pilnīga apstiprināto rīcības plānu īstenošana būs būtiska arī turpmāk. Būtu pamatoti, ka iestādes īsteno pasākumus, lai likvidētu nesamaksātos prasījumus, kurus bankas iesniegušas saskaņā ar valsts garantētajiem aizdevumiem. Šajā sakarā iestādes tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2019. gada pirmā pusgada beigām pārskatīt iekšējos procesus un kapacitāti, lai nodrošinātu prasījumu savlaicīgu un efektīvu novērtējumu un samaksu saskaņā ar valsts garantētajiem aizdevumiem. Mūsdienīga un ilgtspējīga sociālās drošības sistēma — reformu saistību izpildes gaita Pēdējos gados ir veiktas būtiskas reformas, lai modernizētu visus sociālās drošības sistēmas aspektus Grieķijā, veicot pensiju, veselības aprūpes un citu sociālo pabalstu visaptverošas reformas. Izmantojot Komisijas Strukturālo reformu atbalsta dienestu, šīs reformas ir saņēmušas Pasaules Veselības organizācijas un Pasaules Bankas tehnisko atbalstu. Panākts progress attiecībā uz 2016. gada pensiju reformas īstenošanu, un pensiju pārrēķins notiek atbilstoši plāniem. Tika atjaunināts vienotā galvenā pensiju fonda EFKA rīcības plāns ar mērķi saskaņā ar saistībām pilnībā pabeigt tā izveidi līdz 2020. gada vidum. Veselības aprūpes reformu jomā panāktais progress ir neviendabīgāks. Lai gan iestādes turpina īstenot daudzus pasākumus, ir šķēršļi, kas izriet no ieinteresēto personu pretestības / opozīcijas un resursu un spējas ierobežojumiem. Minētie faktori ir palēninājuši progresu attiecībā uz to, lai veiktu ieskaitu un iekasētu atgūstamās summas, izveidotu primārās veselības aprūpes centrus, kā arī izveidotu tādu pastāvīgu iestādi un nodrošinātu tai darbiniekus, kas ir atbildīga par centralizēto veselības aprūpes iepirkumu (EKAPY). Plānotais atgūstamo summu termiņu pagarinājums, kas jau tāpat bija ilgs, vai plāni pāriet no zāļu pārcenošanas divas reizes gadā uz reizi gadā būtu solis nepareizajā virzienā. Reformas, lai izveidotu primārās veselības aprūpes centrus un centralizētu iepirkumu, tiek veiktas, bet tās notiek lēnāk, nekā paredzēts. Tās ir apņēmīgi jāīsteno. Panākts progress, lai virzītu uz priekšu sociālās drošības tīklu reformas, kas tika sāktas saskaņā ar ESM programmu. Iestādes ir atzinīgi novērtējušas pasākumus sociālās solidaritātes ienākumu shēmas un jo īpaši darba tirgus reintegrācijas pīlāra izveides pabeigšanai; tomēr, lai minētais pīlārs darbotos pilnībā, ir jāpabeidz pašreizējā aktīvas darba tirgus politikas reforma, ieviešot jaunu īstenošanas modeli, kas ļautu sniegt individualizētus pakalpojumus darba meklētājiem, kā arī sniegt sociālos pakalpojumus. Turklāt uz priekšu virzās iestāžu darbs, īstenojot reformas invaliditātes pabalsta un transporta subsīdiju jomā. Saistībā ar 2019. gada budžetu tiks ieviests mājokļa pabalsts ar gada budžetu 400 miljonu EUR. Finanšu sektors — reformu saistību izpildes gaita ESM programmas ietvaros ir veikti būtiski pasākumi, lai stiprinātu banku sektoru. 2018. gada pirmajā pusē kopumā saglabājās stabils Grieķijas banku vidējais 1. līmeņa pamata kapitāla koeficients — aptuveni 16 %. Bankas turpināja samazināt atkarību no Eurosistēmas finansējuma; ir palielinājušies privātā sektora noguldījumi, kas deva iespēju no 2018. gada 1. oktobra vēl vairāk samazināt kapitāla kontroli. Bankas lielā mērā ir sasniegušas savus nerezultatīvu riska darījumu (NRD) samazinājuma mērķus, tomēr būs nepieciešami ievērojami turpmāki centieni, lai paātrinātu NRD noregulējumu, kas nepieciešams mērķu sasniegšanai 2019. gadā. Kopumā banku sistēmu joprojām apgrūtina smagās krīzes sekas. Neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem, joprojām ir jārisina galvenais jautājums — banku bilanču sakārtošana, jo NRD joprojām veido tikai nedaudz mazāk par 48 % no kopējiem riska darījumiem un banku un valsts saikne joprojām ir spēcīga, turklāt abas šīs problēmas joprojām negatīvi ietekmē banku rentabilitāti. Banku kreditēšanas darbību apjoms joprojām ir neliels, kas ir būtisks faktors. Bankām ir jākoncentrējas uz aizdevumu palielināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu peļņu un segtu NRD samazināšanas izmaksas. Neto procentu starpības ir stabilas — aptuveni 2,5 %, bet tās ir pakļautas spiedienam. Attiecībā uz līdzekļiem, kas paredzēti NRD samazināšanai, bankas līdz šim galvenokārt izmantoja norakstīšanu un NRD pārdošanu. Uzlabojas elektronisko izsoļu izmantošana, lai gan salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni saglabājas neliels apjoms un trešo personu pircēju interese ir ierobežota. Bankas savās bilancēs saglabā 80 % no aktīviem, kas pārdoti izsolē. Ir nepieciešama e-izsoles sistēmas efektivitātes pastāvīga uzraudzība, un ir atbilstoši jānovērš visi konstatētie šķēršļi. Jaunās korporatīvās procedūras ieviešana un mājsaimniecību maksātnespējas lietu izskatīšana joprojām ir lēna, lai gan ir sagaidāms, ka pēc nesenajiem pasākumiem, lai palielinātu efektivitāti un atturētu no stratēģisko saistību neizpildes, maksātnespējas lietu izskatīšana uzlabosies. Ārpustiesas risinājumu apjoms un apgrozījums joprojām ir ļoti pieticīgs, salīdzinot ar sākotnējām cerībām, un tiek veikti gan regulatīvi, gan tehniski pasākumi, lai uzlabotu sistēmas darbību.

Grieķijas iestādes ir paudušas savu nodomu pielāgot galveno dzīvesvietu aizsardzību saskaņā ar Mājsaimniecību maksātnespējas likumu (termiņam jābeidzas 2019. gada 1. janvārī). Tā kā šāda pielāgošana būtu būtiska izmaiņa salīdzinājumā ar 2015. gada beigās apstiprināto reformu un ņemot vērā īso termiņu, ir vajadzīga sīkāka informācija, lai veiktu pienācīgu novērtējumu, un jebkura izmaiņa tiesību aktos būtu jāveic tikai pēc dialoga ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Iespējamai pielāgošanai nevajadzētu kavēt NRD pārstrukturēšanas procesu, tai vajadzētu būt šaurākai un to vajadzētu apvienot ar stingriem nosacījumiem, tostarp īpašuma vērtības kritērijiem, lai šāda aizsardzība vairāk būtu vērsta uz visneaizsargātākajām sabiedrības grupām. Vēl viens svarīgs princips — jebkāda aizsardzība nepamatoti nekavē banku spēju vērsties pret stratēģiskajiem saistību nepildītājiem. Ar visiem priekšlikumiem būtu jālikvidē prakse, saskaņā ar kuru sistēma tiek ļaunprātīgi izmantota, lai bloķētu jau plānotu elektronisko izsoļu rīkošanu. Neizskatīto lietu skaits saskaņā ar Mājsaimniecību maksātnespējas likumu tika samazināts līdz aptuveni 135 000 lietām (2018. gada septembris). Samazināšanas temps ir vēl vairāk jāpalielina, lai panāktu, ka līdz 2021. gada beigām visas lietas tiek izskatītas. Darbs pie tā, lai izveidotu Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (HFSF) pārdošanas stratēģiju, turpinās un būs jāturpina turpmākajās nedēļās, ņemot vērā mērķi to pabeigt līdz 2018. gada beigām. Iestādes ir arī apņēmušās pagarināt HFSF atlases grupas pilnvaras, lai tās atbilstu HFSF pilnvarām. Produktu un darba tirgus reformas — reformu saistību izpildes gaita Darba tirgus iestāžu reformas un darba samaksas noteikšanas sarunas pēdējos gados ir palīdzējušas Grieķijai atgūt izmaksu konkurētspēju un veicina nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos un bezdarba līmeņa pazemināšanos. Darba tirgus darbība joprojām tiek atbalstīta, izmantojot rīcības plānu nedeklarēta darba novēršanai, kura īstenošana norit un būtu jāpabeidz līdz 2019. gada beigām. Sociālo partneru un Grieķijas iestāžu pieņemtajiem lēmumiem turpmākajos mēnešos būs svarīga nozīme, nosakot, vai darba samaksas noteikšanas sarunas pēc programmas beigām nodrošina ekonomiski pamatotus rezultātus, kas atbilst atbalstam konkurētspējai un izaugsmei, vai arī atkal īstenojas pirmskrīzes perioda trūkumi. Proti: ·šajā posmā Komisija nevar novērtēt apstiprināto izmaiņu ietekmi uz darba koplīguma slēgšanas sarunu regulējumu, kas stājās spēkā pēc ESM programmas beigām. Līdz šim nozaru līmenī ir paplašināti vairāki koplīgumi, kuru rezultātā dažās nozarēs, piemēram, tūrisma nozarē, pieaugušas algas. Nākotnē svarīgs jautājums ir par to, vai sociālie partneri ar koplīgumiem var ieviest pietiekamu elastīgumu, kas var sniegt pienācīgu nodrošinājumu uzņēmumiem, kuri saskaras ar īpašām problēmām; ·iestādes patlaban pārskata ar likumu noteiktās minimālās darba algas līmeni, kas stāsies spēkā 2019. gada janvārī. Būs ļoti svarīgi, lai ikviens lēmums par jauno minimālās darba algas līmeni tiktu pieņemts, pamatojoties uz vispusīgu apspriešanos ar sociālajiem partneriem saskaņā ar Likumā 4172/2013 paredzēto procesu. Lai saglabātu konkurētspēju un lejupvērstu bezdarba līmeni, pārskatīšana jāveic, pamatojoties uz pamatā esošās ekonomiskās un darba tirgus situācijas rūpīgu analīzi; ·iestādes ir norādījušas, ka tās plāno nesaglabāt par minimālo algu mazāku algu, kas patlaban ir noteikta personām, kuras ir jaunākas par 25 gadiem, un tas nozīmētu ievērojamu minimālās algas līmeņa paaugstināšanos minētajā grupā. Komisija uzskata, ka galīgais lēmums par minēto jautājumu būtu jāpieņem tikai pēc tam, kad veikta pilnīga ietekmes analīze, pierādot, ka iespējamā ietekme uz jauniešu nodarbinātības izredzēm ir ierobežota, ņemot vērā to, ka jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts un ka arī minimālās algas saņēmēju īpatsvars jauniešu vidū šķiet liels (41 % 2017. gadā). Produktu tirgu reformu progresa temps ir neviendabīgs; dažās jomās progress ir straujš, savukārt citās kavējas. Kadastra un mežu kartes projekts virzās uz priekšu, proti, ir iecelta vadība un pieņemtas darbā specializētas darbinieku komandas, lai nodrošinātu progresu. Vienlaikus atbilstošie sekundārie tiesību akti, lai definētu vides infrastruktūru nozares darbībām paredzēto licencēšanas procedūru ieviešanu un īstenošanu, tika pieņemti ar kavēšanos, ņemot vērā primārajos tiesību aktos paredzēto 2018. gada oktobra termiņu, un darbs būtu jāpaātrina, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots 2018. gada beigu termiņš. Grieķijas iestādes kopš 2018. jūlija vēl joprojām nav pieņēmušas likumu par privātklīnikām. Turklāt tiek gaidīts papildu skaidrojums par dienas klīniku līdzšinējās reformas faktisko ietekmi jaunu licenču izsniegšanas ziņā. Notiek reformas enerģētikā. Neraugoties uz nelielu kavēšanos trešo personu dēļ, paredzams, ka 2019. gada sākumā tiks pabeigta valsts elektroapgādes uzņēmuma ar lignītu veiktās elektroenerģijas ražošanas jaudas pārdošana. Tiek veiktas darbības, kas nepieciešamas, lai līdz 2019. gada aprīlim ieviestu mērķa modeli, izstrādāti attiecīgie noteikumi, sagatavojot tos regulatīvai apstiprināšanai, un saskaņā ar grafiku notiek darbs pie citiem sagatavošanas posmiem. Būs svarīgi saglabāt reformu tempu. Lai atbalstītu enerģijas tirgus turpmāko attīstību, apvienojot ar pasākumiem, kas nodrošina nepieciešamo atbalstu ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu avotos, ir būtiski nodrošināt, ka mērķa modelis ir veidots tā, lai faktiski var ienākt jauni dalībnieki un cenas tiek noteiktas reālistiski. HCAP un privatizācija — reformu saistību izpildes gaita Grieķijas Aktīvu un līdzdalības sabiedrība HCAP turpina strādāt pie aktīvu portfeļu un meitasuzņēmumu pārstrukturēšanas. Pozitīvi vērtējams tas, ka sekmīgi norit nekustamā īpašuma fonda ETAD pārstrukturēšana un tuvojas noslēgumam kritiskā jautājuma risināšanas process attiecībā uz darbiniekiem. Valstij piederošos uzņēmumos turpinās dažādas pārvaldības iniciatīvas un tiek izstrādāta standartizēta ziņošanas kārtība. Parādās problēmas, ņemot vērā dažas konkrētas reformu saistības. Konkrēti — līdz 2018. gada beigām nenotiks olimpiskā sporta centra (OAKA) nodošana; tas skaidrojams ar projekta sarežģītību, paplašināto darbības jomu un kavējumiem, kurus valdība nevar ietekmēt. Valstij piederošu uzņēmumu valdes locekļu pārskatīšanas un vajadzības gadījumā aizstāšanas process notiek ar nelielu kavēšanos. Jaunākie tiesību akti var pārklāties ar koordinācijas mehānisma aspektiem vai ietekmēt HCAP tiesības attiecībā uz konkrētiem aktīviem. Minēto tiesību aktu ietekme tiek pārskatīta, un var būt nepieciešamas korekcijas, lai saglabātu regulējuma mērķus un līdzsvaru. Svarīgi būs arī ātri veikt HCAP sagatavošanas darbus koordinācijas mehānismu īstenošanai, lai palīdzētu pārvaldīt mijiedarbību starp HCAP un ministrijām jautājumos, kas saistīti ar sabiedriskās politikas mērķiem. Kopumā ir gūts progress privatizācijas konkursos, kurus plānots pabeigt līdz 2018. gada beigām. Proti, notiek konkurss attiecībā uz dabasgāzes pārvades operatoru DESFA, savukārt ir kavēšanās ar Atēnu starptautiskās lidostas darījumu, radot lielas grūtības to finansiāli noslēgt līdz 2018. gada beigām. Attiecībā uz Hellinikon projektu vērojams būtisks progress, ņemot vērā visus vēl neizskatītos jautājumus. Tomēr projekta sarežģītības dēļ ir sagaidāma kavēšanās attiecībā uz pilsētplānošanas un vides apstiprinājumiem, kā arī kazino licences piešķiršanu. Ja iestādes turpinās pielikt lielas pūles, projektu varētu sekmīgi pabeigt 2019. gada pirmajā ceturksnī. Turpretī būtiska kavēšanās ir vērojama dažos privatizācijas konkursos, kurus plānots pabeigt 2019. gadā. Lai gan attiecībā uz Alimas jahtu piestātni ir panākts apmierinošs progress, joprojām nav atrisināts jautājums saistībā ar Hellenic Petroleum vairākuma daļas (50,1 %) kopīgu pārdošanu (kopā ar otru stratēģisko akcionāru). Konkursu attiecībā uz Egnatia automaģistrāli raksturo sistemātiski kavējumi un problēmas, kas liecina par ieinteresētības trūkumu. Faktiski minētā darījuma īstenošanā nav panākts nekāds progress sakarā ar dažādiem kavējumiem, kuri rodas Egnatia S.A. vai Infrastruktūras ministrijas dēļ. Būtiska kavēšanās ir notikusi, arī pieņemot tiesību akta grozījumu par apakškoncesijām reģionālajām ostām. Grieķijas iestādēm ir jāveic steidzami pasākumi, lai novērstu kavējumu iemeslus, jo minētie kavējumi negatīvi ietekmē labvēlīgo ietekmi uz ieguldītāju noskaņojumu, ko rada konkursi, kas norisinās labi. Valsts pārvalde un tiesu sistēma — reformu saistību izpildes gaita Turpinās darbs pie valsts pārvaldes cilvēkresursu pārvaldības reformas. Jo īpaši mobilitātes un darba rezultātu novērtēšanas shēmu izmantošana norit sekmīgi — 2018. gada vidū sāka īstenot trešo mobilitātes ciklu, un tajā piedalās ievērojami vairāk dalībnieku, liecinot, ka administrācija arvien vairāk izmanto šo rīku. Arī integrētas cilvēkresursu pārvaldības sistēmas struktūras sarežģītā reforma virzās uz priekšu, lai sistēmu pilnībā pabeigtu 2019. gada beigās. Digitālo struktūrshēmu izstrāde ir veikta ātrāk, nekā plānots, un norit tehniskās sagatavošanas darbs attiecībā uz visu sistēmu. Notiek tiesību aktu kodifikācijas reforma. Tiesību aktu kodifikācijas nacionālā padome ir pieņēmusi valsts stratēģiju, kurā izklāstīta vispārējā pieeja, kura ministrijām jāizmanto, kad tās veic tiesību aktu kodifikāciju, kas ietver arī vienota darba kodeksa kodifikāciju līdz 2020. gada vidum. Turklāt saskaņā ar plānu norit darbs, lai līdz 2022. gada vidum izveidotu Grieķijas tiesību aktu kodifikācijas un reformas valsts vārteju. Ir gūts neviendabīgs progress attiecībā uz vadītāju iecelšanu amatā, kas jāveic līdz 2018. gada beigām, un ir gandrīz pabeigta ģenerāldirektoru iecelšana amatā, savukārt administratīvo sekretāru iecelšana ir aizkavējusies. Būtu jāpaātrina darbs, lai ievērotu termiņu, ko iestādes ir apņēmušās ievērot. Finanšu ministrijas atalgojuma politikas nesen pieņemtās izmaiņas nav saskaņotas ar iepriekšējo reformu, lai izveidotu vienotu atalgojuma sistēmu. Ar šo pasākumu dažiem Finanšu ministrijas darbiniekiem tiek ieviests jauns pabalsts, izraisot atalgojuma līmeņa diferenciāciju darbiniekiem, kas veic līdzīgus uzdevumus gan ministrijās, gan publiskā sektora struktūrās. Lai gan sākotnējās fiskālās izmaksas var būt nelielas, šis pasākums apdraud vienotās atalgojuma sistēmas būtību un var radīt fiskālus riskus, ja citas valsts pārvaldes daļas prasīs līdzīgus maksājumus. Publiskā sektora lielums Grieķijā kopumā ir salīdzināms ar citu eurozonas dalībvalstu publiskā sektora lielumu, un galvenais uzdevums ir izvairīties no pirmskrīzes prakses, kad publiskajā sektorā darbā tika pieņemts pārlieku liels darbinieku skaits. Šķiet, ka jaunu pastāvīgo darbinieku skaits 2018. gadā kopumā atbilst atbiruma noteikumam “viens jauns darbinieks uz trim aizejošiem”, tomēr attiecībā uz pagaidu darbiniekiem jaunākie dati par 2018. gadu liecina, ka to skaits salīdzinājumā ar 2017. gada līmeni varētu pieaugt, tāpēc ir nepieciešama rūpīga uzraudzība. Attiecībā uz laika periodu no 2019. gada līdz 2022. gadam atbiruma noteikums darbā pieņemšanas plānā, kas iekļauts VTFS, koriģēts līdz 1:1; tas ļaus pieņemt darbā jaunus darbiniekus prioritārajās jomās, vienlaikus saglabājot publiskā sektora kopējo lielumu pašreizējā līmenī. Izņēmuma kārtā iestādes 2019. gadā plāno konkrētu pagaidu darbinieku darba līgumus pārveidot par beztermiņa darba līgumiem, lai apmierinātu pastāvīgas vajadzības (piemēram, pēc skolotājiem). Tā kā minētā pārveide (kopā 7500) tiks īstenota, attiecīgi samazinot pagaidu darbinieku skaitu, algu izdevumi tiks saglabāti pašreizējā līmenī un tādējādi nav paredzama ietekme uz budžetu. VTFS paredzētais pašreizējais darbā pieņemšanas plāns pamatojas uz prognozēm par aizejošiem darbiniekiem publiskajā sektorā, galvenokārt sakarā ar aiziešanu pensijā. Tādēļ ir būtiski, lai faktiski tiktu ievērots darbā pieņemšanas plāns, pamatojoties uz VTFS iekļauto atbiruma noteikumu 1:1, un tādējādi plānošana un paziņojumi par pieņemšanu darbā publiskajā sektorā pamatotos uz piesardzīgām aplēsēm. Centieni uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti ir bijuši neviendabīgi; tie ir ļoti svarīgi, lai pēc krīzes nostiprinātu uzņēmējdarbības vidi un piesaistītu ieguldījumus. Paredzams, ka līdz 2018. gada decembra beigām iestādes pabeigs e-tiesiskuma sistēmas pirmā posma izveidi saskaņā ar konkrētajām saistībām attiecībā pret Eurogrupu. Otrais posms sāksies uzreiz pēc tam, kad būs izanalizēta pieredze, kas gūta pirmajā posmā. Šim nolūkam projekts, sākot no 2018. gada septembra, ir pamatīgi pārstrādāts un uzlabots un tā budžets ir palielināts no 13 miljoniem EUR līdz 24 miljoniem EUR — tādēļ bija jāpārskata tā grafiks, kas a priori ir pamatoti, ņemot vērā tā paplašināto darbības jomu. Bažas rada no 2018. gada oktobra vidus uz 2019. gada septembra vidu atliktā dažu nesen pieņemtā ārpustiesas mediācijas regulējuma noteikumu stāšanās spēkā. Šāda rīcība šķiet nepamatota, jo jaunākos Augstākās tiesas konstatējumus, ņemot vērā to ierobežoto apjomu, varētu saprātīgi īstenot īsākā laikposmā.