Līdz 2021. gada beigām no EJZF tika finansēti 15 tieši pārvaldīti projekti par kopējo summu aptuveni 25 miljoni EUR. Šos reģionālos un pārrobežu projektus koordinēja dalībvalstu plānošanas iestādes, un tie palīdzēja dalībvalstīm jūras telpisko plānojumu izstrādes laikā sadarboties kopīgu interešu jomās (tādās kā vides aizsardzība vai atjaunīgās enerģijas ražošana). Ar projektiem tika atbalstīta arī JTP spēju veidošana, nododot pieredzi un paraugpraksi no vienas dalībvalsts citām vai izstrādājot JTP darbību atbalstam domātus rīkus. Visbeidzot, tie sekmēja pārrobežu apmaiņu ar ieinteresētajām personām un apspriešanos. Šie projekti arī nostiprināja JTP ES dimensiju, jo īpaši jūras baseinu sadarbības kontekstā.

Gadījumos, kad bija norādīta valsts aģentūra, tās kompetence sniedzās no jūras darbību plānošanas līdz to reglamentēšanai vai aprobežojās ar darbībām vidiskās (piemēram, ūdeņu un jūras) pārvaldības jomā.

Direktīvas 8. pants ievieš ceturto dimensiju – laiku, prasot dalībvalstīm jūras telpiskajos plānojumos noteikt “atbilstīgās esošās un turpmākās darbības un izmantošanas veidus to jūras ūdeņos, un to izplatību telpā un laikā”.

Cits labs piemērs, kā izmantot vislabākos pieejamos datus, ir ģeogrāfiskās informācijas sistēma ar sabiedrības līdzdalību (public participation geographic information system, PPGIS). PPGIS satvarā ir izstrādātas metodes, kā vākt no laika un vietas atkarīgu informāciju no ieinteresētajām personām un tādā veidā apkopot vietējus pieredzē balstītus datus. Šos datus var izmantot, lai identificētu saiknes starp darbībām un teritorijām un lai verificētu un papildinātu ekspertu sniegtu informāciju. Šāda pieeja izmantota aptaujā, ko Somijas organizējusi projekta “Pan Baltic Scope” kontekstā, lai Olandes salās un Satakuntas reģionā apzinātu teritorijas, kas ir svarīgas dabas un kultūras vērtības izteiksmē.

Jūras telpiskās plānošanas īstenošana ES pēc plānojumu pirmās kārtas pieņemšanas nebeigsies. Tieši pretēji, nākamajos gados JTP loma ilgtspējīgas jūru attīstības nodrošināšanas kontekstā pakāpeniski mainīsies, un to, visticamāk, paātrinās Eiropas zaļā kursa un ar to saistītu tiesību aktu un stratēģiju īstenošana.

Citas problēmas, kas konstatētas saistībā ar procesu, bija datu vākšana un apkopošana (piemēram, visaptverošu datu par jūras teritorijām trūkums, datu starpnozaru dimensija vai grūtības savākt datus no valstu iestādēm) un it īpaši kaimiņvalstu plānojumu saskaņotība (proti, plānojumu pārrobežu problēma). Vairākās dalībvalstīs pasākumu un nozaru prioritāšu noteikšanu apgrūtināja JTP transversālais raksturs un skaidru mērķrādītāju trūkums dažādās jūrlietu nozarēs (piemēram, valsts drošība salīdzinājumā ar saimnieciskajām darbībām).

ES Atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģijā skaidri atzīts, ka JTP ir būtisks un nostabilizējies rīks, kas paredzēts, lai sekmētu atkrastes atjaunīgās enerģijas ilgtspējīgu attīstību ES. Vairākas dalībvalstis šīs izmaiņas paredzējušas savos plānojumos, proti, noteikušas teritorijas, kurās nākotnē iespējams izveidot atkrastes vējparkus, kā arī identificējušas jūras telpas daudzējādās izmantošanas potenciālu, kas palīdzēs apmierināt dažādas vajadzības, tādas kā mazoglekļa pārtikas ražošana akvakultūrā un zvejniecībā.

Vislielāko pieredzi JTP jomā un sadarbībā jūras baseina līmenī guvušas Ziemeļjūras un Baltijas jūras valstis. Lai iespējotu politisku un tehnisku sadarbību, arī saistībā ar JTP, piekrastes dalībvalstis ir izveidojušas Ziemeļu jūru enerģētiskās sadarbības satvaru. Atlantijas okeānā un Vidusjūrā vairākos ncaionālajos plānojumos ietverta zonēšana iespējamai atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanai, tā paverot ceļu atjaunīgās enerģijas ražošanas izvēršanai.

Pārrobežu un reģionālajai sadarbībai būs svarīga loma arī tādā ziņā, ka tā palīdzēs jūras telpiskos plānojumus salāgot ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kuri jāpārskata 2023. gadā un kuros, visticamāk, tiks noteikti lielāki mērķrādītāji atkrastes atjaunīgās enerģijas jomā.

JTP, iespējams, būs jāatspoguļo arī intensīvāka jūras transporta izmantošana, jo īpaši tuvsatiksmes kuģošanai, kā tas paredzēts Komisijas ilgtspējas un viedās mobilitātes stratēģijā.

JTP ir galvenais rīks, kas palīdz ES ūdeņos sasniegt JSPD noteiktos laba vides stāvokļa mērķus un saglabāt biodaudzveidību.Lai atbalstītu dalībvalstis šajos centienos, Komisija 2021. gadā pieņēma vadlīnijas par ekosistēmas pieejas īstenošanu JTP, kurās īpaša uzmanība pievērsta JSPD mērķu integrēšanai JTP. Starptautiskos forumos attiecībā uz JTP joprojām risinās diskusijas par ekosistēmas pieeju definīciju, bet ir skaidrs, ka ES līmenī ļoti būtiska ir saikne starp attiecīgajiem tiesību aktiem. Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF) dalītā pārvaldībā īstenotās programmas piedāvā dalībvalstīm iespēju to piešķīrumu izmantot, lai atbalstītu JTP direktīvas īstenošanu, proti, JSPD izvirzītos mērķus integrētu JTP.

Stratēģiskā plānošana, pie kuras pieder arī telpiskā plānošana, ir būtiska, lai aizsargājamo jūras teritoriju platību līdz 2030. gadam no pašreizējiem 12 % palielinātu līdz 30 %, vismaz vienai trešdaļai aizsargājamo teritoriju piemērojot stingras aizsardzības pasākumus, kā paredzēts ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam. Visiem jūras telpiskajiem plānojumiem, kas iesniegti Komisijai, ir veikts vides novērtējums, kurā izvērtēta plānoto pasākumu ietekme uz vides aizsardzību un tas, kā ar tiem tiek novērsta, mazināta un kompensēta jebkāda būtiska kaitīga ietekme uz šo plānojumu īstenošanas vidi. Tomēr Biodaudzveidības stratēģijas mērķu integrēšana varētu kļūt pilnībā redzama tikai nacionālo plānojumu pārskatīšanas laikā, jo vajadzīgie norādījumi un satvars tika sagādāti tad, kad lielākajai daļai plānojumu vides novērtējums jau bija pabeigts.

Komisijas mērķis ir vēl vairāk pastiprināt sinerģijas starp zivsaimniecību un vides politiku, šim nolūkam izmantojot zvejas resursu saglabāšanas un jūras ekosistēmu aizsardzības rīcības plānu, ko plānots pieņemts vēlāk šogad. Komisija līdz 2022. gada beigām ziņos arī par kopējās zivsaimniecības politikas darbību.

5.2.Turpmākā virzība

Gan dalībvalstu darbs pie JTP direktīvas transponēšanas un īstenošanas, gan Komisijas atbalsts pārrobežu projektiem un politikas dialogam ir palīdzējis izveidot lielu un daudzveidīgu JTP kopienu visā ES. Tas ir nozīmīgs aktīvs nākotnes attīstības kontekstā. Paredzēts, ka līdz ar ES zilās ekonomikas pārkārtošanos sadarbība, jo īpaši jūras baseina līmenī, kļūs vēl intensīvāka. Komisija paplašinās vajadzīgo dialogu starp dažādiem jūras izmantotājiem, 2022. gadā izveidojot Zilo forumu jūras lietotājiem un sniedzot pastāvīgu atbalstu JTP.

Piekrastes ES dalībvalstis ir panākušas progresu JTP direktīvas transponēšanā un īstenošanā. Direktīvas pieņemšana un īstenošana ir padarījusi ES par JTP izstrādē visprogresīvāko valstu grupu un par starptautisku atsauces punktu šajā laukā.

Tomēr dažas dalībvalstis atpaliek. Komisija pret piecām dalībvalstīm bija uzsākusi pārkāpuma procedūru par nespēju izstrādāt jūras telpiskos plānojumus un/vai tos paziņot Komisijai. Komisija cieši seko līdzi arī to dalībvalstu panāktajam progresam, kuras jau izstrādā plānojumus, taču vēl nav tos oficiāli pieņēmušas.

Turklāt dalībvalstīm savos jūras telpiskajos plānojumos būs jāturpina atspoguļot Eiropas zaļā kursa vērienīgās ieceres, kā arī savi plānojumi jāsalāgo ar šīm iecerēm. Tas attiecas arī uz saistītajām iniciatīvām tādās jomās kā klimata pārmaiņu mīkstināšana un/vai pielāgošanās tām, biodaudzveidība, piesārņojums, pārtika, mobilitāte, enerģētikas pārkārtošana, kā arī uz jau pastāvošām darbībām un interesēm tādās jomā kā akvakultūra, zvejniecība, kuģošana un aizsardzība.

JTP arī turpmāk atbalstīs jaunu mērķu un jaunu prakšu līdzāspastāvēšanu jūrā. JTP būs aizvien lielāka nozīme izmaiņu un iespējamo konfliktu agrīnā prognozēšanā un sinerģiju nodrošināšanā. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” misija “Atjaunot mūsu okeānus un ūdeņus” un saistītās “bākas” ar jūras baseina dimensiju palīdzēs risināt šīs problēmas.

Gaidāmajos jūras telpiskajos plānojumos būs jāņem vērā antropogēno slodžu kumulatīvā ietekme, piemērojot ekosistēmas pieeju un izpildot visus relevantos vides tiesību aktus.

Dalībvalstis JTP darbības var plānot, izmantojot kopīgi pārvaldītus EJZAF līdzekļus jūras telpisko plānojumu turpmākas izstrādes atbalstam. Dalībvalstis var pieprasīt atbalstu, arī izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu, kas sniedz tehnisku atbalstu reformu izstrādei un īstenošanai ES dalībvalstīs.

Komisija turpinās sniegt vajadzīgo atbalstu, lai padarītu JTP par digitālu Viseiropas instrumentu, arī izmantojot EJZAF tieši pārvaldītus līdzekļus. Eiropas JTP platforma sadarbosies ar dalībvalstīm un EMODnet, lai vēl ciešāk saskaņotu datus un izplatītu plānojumu saturu kopīgā vai kopīgotā digitālā platformā. Komisija dalībvalstīm iesaka par pamatu izmantot vienu no trim lietošanai gatavajiem datu modeļiem atkarībā no tā, kurš no tiem ir piemērots to JTP plānojumam un/vai kuru valsts iestādes jau ir īstenojošas reģionālās sadarbības vai kopīga projekta satvarā. Lai gan šie datu modeļi nenodrošina tādu detalizācijas pakāpi, kādu dalībvalstis panākušas savos jūras telpiskajos plānojumos, to izmantošana ļaus analizēt jūras telpiskos plānojumus jūras baseina un ES līmenī.

Komisija rosina dalībvalstis turpināt ieinteresēto personu plašo iesaisti un rezultatīvi īstenot un uzraudzīt savus jūras telpiskos plānojumus. Komisija atbalstīs šos procesus un informēs Eiropas Parlamentu un Padomi par to savā nākamajā progresa ziņojumā, kas jāsagatavo 2026. gadā.