Pamatojoties uz 2020. gada stabilitātes programmu, paredzams, ka Kipras vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 4,3 % no IKP, kas krietni pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Paredzams, ka deficīts galvenokārt būs saistīts ar deficītu palielinošo fiskālo ietekmi, ko rada valdības pieņemtie pasākumi pandēmijas apkarošanai (aplēsti 4,4 % apmērā no IKP), un ar prognozēto nodokļu ieņēmumu samazināšanos makroekonomiskās situācijas pasliktināšanās rezultātā.

Dati, kurus Kipras iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības pārpalikums Kiprā 2019. gadā sasniedza 1,7 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 95,5 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu Kipra plāno deficītu 4,3 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 116,8 % apmērā no IKP.

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

Pēc ievērojama samazinājuma līdz 93,9 % no IKP 2017. gadā valdības parāda attiecība pret IKP palielinājās līdz 100,6 % 2018. gadā. Palielinājums galvenokārt bija saistīts ar to, ka tika emitētas vairākas valsts obligāciju sērijas (3,2 miljardu EUR apmērā, kas ir vairāk nekā 15 % no IKP), lai finansētu vienreizēju valdības atbalstu Kipras Kooperatīvās bankas (CCB) pārdošanai un organizētai likvidācijai.

Valdības parāda attiecība pret IKP ievērojami samazinājās no 100,6 % no IKP 2018. gadā līdz 95,5 % 2019. gadā. Parāda samazinājuma iemesls bija pietiekams nominālais budžeta pārpalikums apvienojumā ar nominālā IKP pieaugumu. To daļēji kompensēja parādu palielinošā ietekme, ko radīja atlikumu un plūsmu korekcijas 2019. gadā (+0,4 % no IKP), kuras atspoguļoja valdības turēto naudas rezervju pieaugumu.

Paziņotie dati liecina, ka 2019. gadā Kipra parāda samazināšanas kritēriju nav izpildījusi (sk. 1. tabulu), atpalikdama par 0,1 % no IKP.

Līdz ar to analīze liecina, ka parāda kritērijs pirmšķietami nav izpildīts, pamatojoties uz 2019. gada izpildes datiem.

4. Būtiskie faktori

Līguma 126. panta 3. punktā ir noteikts: ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju izvirzītajām prasībām, Komisijai jāsagatavo ziņojums. Minētajā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valdības budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā.”

Minētie faktori ir sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā, kurā arī noteikts, ka nepieciešams pienācīgi ņemt vērā jebkurus citus faktorus, kurus attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtiskiem, lai pilnībā novērtētu atbilstību deficīta un parāda kritērijiem, un par kuriem dalībvalsts paziņojusi Padomei un Komisijai.

Parāda kritērija šķietama pārkāpuma gadījumā būtisko faktoru analīze ir sevišķi svarīga, jo faktori, kurus valdība nevar ietekmēt, parāda dinamiku ietekmē daudz lielākā mērā nekā deficītu. Tas ir atzīts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka, novērtējot atbilstību, pamatojoties uz parāda kritēriju, būtiskie faktori jāņem vērā neatkarīgi no pārkāpuma apjoma. Šajā sakarā, ņemot vērā ietekmi uz parāda dinamiku un atmaksājamību, parāda kritērija izpildes novērtējumā jāņem vērā vismaz šādi trīs galvenie aspekti: i) atbilstība VTM vai tā sasniegšanai vajadzīgajām korekcijām, ii) strukturālo reformu īstenošana un iii) dominējošie ekonomiskie apstākļi.

Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā attiecībā uz atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā, tā kā valdības parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību 60 % no IKP un nav izpildīts dubultais nosacījums, proti, deficītam jāpaliek tuvu atsauces vērtībai un tā atsauces vērtības pārsniegumam jābūt īslaicīgam, minētos būtiskos faktorus nevar ņemt vērā soļos, ko veic, lai attiecībā uz Kipru pieņemtu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esību uz deficīta kritērija pamata. Pašreizējā situācijā attiecībā uz 2020. gadu jāņem vērā vēl viens svarīgs faktors – Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme, kura ļoti nopietni ir skārusi budžeta situāciju un kuras dēļ perspektīva ir ārkārtīgi nenoteikta. Pandēmijas rezultātā ir arī iedarbināta vispārējā izņēmuma klauzula.

4.1. Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir būtiska negatīva ietekme Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Ņemot vērā sīkāku informāciju, kompetentajām statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai šiem pasākumiem ir tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības budžeta bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos šie pasākumi veicinās krietni lielāka valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos.

4.2. Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā, ieskaitot strukturālās reformas

Kopš 2016. gada reālā IKP pieaugums patēriņa dēļ arvien vairāk pārsniedz potenciālu. Arī nominālā izaugsme kopš 2016. gada ir bijusi ļoti spēcīga. Tādējādi nevar apgalvot, ka makroekonomiskie nosacījumi ir atbildību mīkstinoši faktori, kas izskaidro to, ka Kipra 2019. gadā nav panākusi pietiekamu virzību parāda samazināšanas kritērija izpildē.

Covid-19 pandēmijas rezultātā Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka IKP 2020. gadā samazināsies par gandrīz 7,5 %, atspoguļojot saimnieciskās darbības traucējumus, ko rada ceļošanas ierobežojumi un ierobežošanas pasākumi, kā arī paredzamo ievērojamo ārējā pieprasījuma kritumu pēc pakalpojumiem, jo īpaši tūrisma jomā. Makroekonomikas prognozēm raksturīga ievērojama nenoteiktība saistībā ar pandēmijas ilgumu un tās ekonomisko ietekmi. Tas ir atbildību mīkstinošs faktors novērtējumā par Kipras atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā.

Savā 2020. gada ziņojumā par valsti Komisija secināja, ka Kipra ir panākusi kopumā ierobežotu progresu attiecībā uz valstij adresēto 2019. gada ieteikumu īstenošanu. Konkrētāk, Kipra ir panākusi zināmu progresu jo īpaši valsts uzņēmumu pārvaldības uzlabošanā; ienākumus nenesošu aizdevumu samazināšanas veicināšanā; valsts nodarbinātības dienestu efektivitātes stiprināšanā un jauniešu informēšanas uzlabošanā; pētniecības un izstrādes uzlabošanā; MVU piekļuves finansējumam atvieglošanā un valsts veselības apdrošināšanas sistēmas reformas pirmā posma īstenošanā. Tikai ierobežots progress panākts i) valsts pārvaldes un pašvaldību reformēšanā; ii) ar investīcijām saistītās ekonomikas politikas koncentrēšanā uz ilgtspējīgu transportu, atkritumu un ūdens resursu apsaimniekošanu, digitalizāciju un digitālajām prasmēm; iii) tiesu sistēmas efektivitātes un maksājumu disciplīnas uzlabošanā; iv) uzticamas sistēmas izveidē nekustamā īpašuma tiesību izsniegšanai un nodošanai. Progress nav panākts privatizācijas projektu īstenošanā.

4.3. Budžeta stāvoklis vidējā termiņā, ieskaitot valdības investīcijas

Nominālais budžeta stāvoklis uzlabojās no deficīta 3,7 % apmērā no IKP 2018. gadā līdz pārpalikumam 1,7 % apmērā 2019. gadā. Nominālās bilances uzlabojums 2019. gadā salīdzinājumā ar 2018. gadu galvenokārt atspoguļo deficīta pagaidu raksturu 2018. gadā, kas skaidrojams ar vienreizēju valdības atbalstu banku nozarei 2018. gadā (7,4 % no IKP). Publiskās investīcijas ir samazinājušās no 5,7 % no IKP 2018. gadā līdz 1,7 % 2019. gadā saistībā ar vienreizējo ietekmi uz publiskajām investīcijām, ko radīja CCB paredzētie finansiālā atbalsta pasākumi 2018. gadā.

Pamatojoties uz izpildes datiem un Komisijas prognozi, Kipras strukturālajā bilancē 2019. gadā bija pārpalikums 0,1 % apmērā no IKP, tādējādi izpildot tās vidēja termiņa mērķi – līdzsvarotu strukturālo budžetu 2019. gadā. Atbilstība preventīvās daļas prasībām ir atbildību mīkstinošs faktors, novērtējot dalībvalsts pirmšķietamo neatbilstību parāda kritērijam 2019. gadā.

2020. gada stabilitātes programmā sniegta informācija par valdības pieņemto budžeta deficītu palielinošo pandēmijas apkarošanai paredzēto pasākumu kopuma paredzamo pagaidu ietekmi uz publiskajām finansēm (tā aplēsta 4,4 % apmērā no IKP). Vidēja termiņa fiskālajai perspektīvai raksturīga ārkārtēja nenoteiktība gan attiecībā uz pandēmijas ilgumu, gan tās ekonomisko ietekmi.

4.4. Valdības parāda stāvoklis vidējā termiņā