1. Vispārīga informācija

Muitas savienība ir viens no ES pamatiem un būtisks vienotā tirgus darbības elements. ES muitas savienības teritorija tiek pārvaldīta saskaņā ar Savienības Muitas kodeksā (SMK) paredzētajiem kopīgajiem noteikumiem un procedūrām. Tie ir atbilstīgi un vienoti jāīsteno un jāpiemēro visās dalībvalstīs. Turklāt muitas politika un muitas administrāciju darbība pastāvīgi jāpielāgo mūsdienu tirdzniecības realitātei, pieaugošajiem pienākumiem un mūsdienīgajiem saziņas līdzekļiem. SMK ir atskaites punkts ES muitas modernizācijā, kuras mērķis ir izveidot elektronisku un pilnīgi automatizētu muitas savienību. ES programma “Muita 2020” — daudzgadu rīcības programma muitas darbībai ES, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1294/2013 — ir neaizstājams atbalsts šīs regulas īstenošanā. Tā nodrošina resursus, kas nepieciešami esošo Eiropas muitas informācijas sistēmu (EIS) darbībai (un jaunu SMK īstenošanai vajadzīgu sistēmu izstrādei), kā arī valstu muitas administrāciju sadarbības veicināšanai un stiprināšanai.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1294/2013 18. panta 1. un 3. punktu, kuros noteikts, ka Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Muitas programmas vidusposma un nobeiguma novērtējuma ziņojums, un norādīts, ka šie novērtējumi jāveic neatkarīgam ārējam vērtētājam, programmas galīgā novērtējuma vajadzībām tika pasūtīts ārējs pētījums. Tā rezultāti ir izklāstīti pievienotajā dienestu darba dokumentā un veido šā ziņojuma pamatu.

Šā galīgā novērtējuma pamatā ir Muitas programmas vidusposma novērtējums, kas tika publicēts 2019. gadā. Tā mērķis ir novērtēt programmas “Muita 2020” darbību kopš tās uzsākšanas 2014. gada 1. janvārī līdz tās darbības beigām 2020. gada 31. decembrī. Novērtējumā tiek ņemtas vērā visas programmas finansētās darbības un ieinteresētās personas.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1294/2013 18. panta 1. punktu šajā ziņojumā ir sniegti galīgā novērtējuma rezultāti par šādiem jautājumiem: i) programmas mērķu īstenošanas progress; ii) dažādu finansēto darbību rentabilitāte; iii) programmas saskaņotība un tās ieguldījums ES plašākas politikas un prioritāšu izpildē; iv) programmas turpmāks svarīgums; kā arī v) programmas pievienotā vērtība ES līmenī. Visā analīzē ir ņemta vērā programmas ilgtermiņa ietekme un tās seku ilgtspējība.

2. Efektivitāte

Programmas vispārīgais mērķis ir atbalstīt muitas savienības darbību un modernizāciju, izmantojot iesaistīto valstu, to muitas dienestu un ierēdņu sadarbību.

Novērtējumā tika apstiprināts, ka programma “Muita 2020” bija galvenais instruments, ar ko atbalstīt jaunā muitas tiesiskā regulējuma (SMK) īstenošanu un konsekventu piemērošanu. Tā ir būtiski sekmējusi muitas Eiropas informācijas sistēmu (EIS) progresīvu attīstību un darbību, izveidojot sadarbīgu IT vidi, kurā muitas dienesti sadarbojas un apmainās ar piegādes ķēdes datiem un ar riskiem saistītu informāciju.

Programmas “Muita 2020” kopīgās darbības bija instruments zināšanu un labās prakses apmaiņai starp muitas dienestiem un citām valstu iestādēm iesaistītajās valstīs. Izmantojot visu veidu kopīgās darbības, tostarp ekspertu grupas (jauns instruments, kas atbalsta pastiprinātu operatīvo sadarbību reģionālā vai tematiskā līmenī), programma ir palīdzējusi izstrādāt pamatnostādnes un noteikt, izplatīt un pārņemt paraugpraksi, tādējādi uzlabojot darba metodes un nodrošinot Savienības muitas un ar to saistīto jautājumu tiesību aktu konsekventāku un saskaņotāku piemērošanu. Kopīgas darbības ir palīdzējušas arī sagatavot jaunas likumdošanas iniciatīvas, piemēram, priekšlikumu Regulai par ES vienoto vidi muitas jomā, tādējādi veicinot muitas savienības modernizāciju un vienotā tirgus labāku darbību.

Programmas “Muita 2020” apmācības pasākumi ir būtiski atbalstījuši tā jaunā muitas tiesiskā regulējuma (SMK) saskaņotāku piemērošanu, kas stājās spēkā finansēšanas periodā. Tas ir veicinājis izpratni gan muitas dienestu, gan uzņēmēju vidū, sekmējot raitāku īstenošanu. Apmācības pasākumi un vairākas kopīgas darbības arī palīdzēja izstrādāt norādes saistībā ar gatavošanos Apvienotās Karalistes izstāšanās procesam no Eiropas Savienības.

Programma “Muita 2020” ir radījusi uzticēšanos starp muitas administrācijām un to amatpersonām un ir sekmējusi darba attiecības un apmaiņu, kas turpinājās arī pēc konkrēto programmas darbību īstenošanas. Tomēr šīs tīklu veidošanas iespējas, kas vienmēr ir uzskatītas par programmas galveno elementu, ir nedaudz samazinājušās līdz ar Covid-19 pandēmiju, radot nepieciešamību pārvērtēt, kā optimizēt klātienes un tiešsaistes tikšanos izmantošanu, kā arī izpētīt piemērotāku platformu un/vai kanālu iespējas, kas var nodrošināt, ka tīklu veidošana turpinās, izmantojot virtuālus līdzekļus, lai aizstātu vai papildinātu ierastos tīklu veidošanas veidus.

Pamatojoties uz iepriekšminēto, novērtējums parādīja, ka programma “Muita 2020” pozitīvi ietekmēja Muitas savienības un iekšējā tirgus darbību un modernizāciju, vienlaikus atbalstot likumīgu tirdzniecību un novēršot nelikumīgas darbības. Programma ir atbalstījusi likumīgu saimniecisku darbību dažādos veidos. Pirmkārt, programmas finansēto muitas procedūru digitalizācija ir vienkāršojusi un harmonizējusi dažas no šīm procedūrām (un paredzams, ka tas turpināsies, kad sāks darboties vairāk sistēmu), tādējādi samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas, palielinot juridisko noteiktību tirgotājiem un, galu galā, stiprinot Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Otrkārt, minētā mērķa sasniegšana tika arī atbalstīta ar mācību materiāliem, kuri pieejami gan muitas dienestiem, gan uzņēmējiem. Turklāt paraugprakse, kas izriet no kopīgām darbībām, ir palīdzējusi uzlabot tirdzniecības veikšanas nosacījumus un procedūras.

Tomēr, kā jau norādīts, digitalizācija joprojām ir pastāvīgs process un dažas SMK paredzētās IT sistēmas vēl nav izstrādātas vai atjauninātas, tādējādi aizkavējot gaidāmo ieguvumu īstenošanu praksē. Apspriedē iesaistītie uzņēmēji saskata iespējas vēl vairāk atvieglot tirdzniecību kopumā un ir norādījuši uz problēmām, kas saistītas ar IT vides sarežģītību, dalībvalstu nacionālo komponentu pakāpenisko izstrādi un nepietiekamo saziņu šajā jomā. Lai gan šie jautājumi galvenokārt ir saistīti ar politiku un ir ES dalībvalstu kompetencē, tie norāda uz iespēju veidot labāku sadarbību ar uzņēmējiem nākamā programmas atkārtojuma satvarā.

Saskaņā ar novērtējumu programma ir atbalstījusi muitas dienestus nelikumīgu darbību novēršanā un līdz ar to arī Savienības un dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzībā. Programmas “Muita 2020” atbalstītais digitalizācijas process nodrošina līdzekļus automatizētu pārbaužu, salīdzinošās pārbaudes un datu validācijas procesu veikšanai, kas, iespējams, palīdz samazināt krāpšanu un kļūdas. Turklāt IT spēju veidošanas pasākumi un kopīgās darbības (jo īpaši jaunās ekspertu grupas) palīdzēja uzlabot muitas dienestu un Komisijas koordināciju krāpšanas novēršanas jomā. Cilvēku kompetences uzlabošanas pasākumi ir nostiprinājuši muitas ierēdņu kompetenci saistībā ar kontrolēm Savienības muitas teritorijā.

Neskatoties uz šiem pozitīvajiem konstatējumiem, pastāv pierādījumi par muitas kontroles nekonsekventu piemērošanu — tas liecina, ka ir jāpielāgo riska pārvaldības sistēma, ko Komisija ar programmas atbalstu ir ieviesusi, lai novērstu nelikumīgas darbības. Turklāt vairākas apspriedē iesaistītās ieinteresētās personas kā neatrisinātu problēmu minēja ar e-komerciju saistītu krāpšanu.

3. Lietderīgums

Programmas “Muita 2020” satvarā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam tika piešķirts budžets 531,7 miljonu EUR apmērā. Šis budžets ir ievērojami lielāks nekā 272 miljoni, kas tika piešķirti iepriekšējā plānošanas periodā (2007.–2013. g.), galvenokārt tāpēc, ka SMK īstenošanas kontekstā ir pievērsta pastiprināta uzmanība EIS pilnveidošanai. 87 % no budžeta ir izlietoti EIS izstrādei, uzturēšanai un darbībai muitas jomā. Šīs kopīgās IT sistēmas nepārprotami ir resursietilpīgas. Tomēr tās ir neaizstājamas muitas administrāciju ikdienas darbā un sniedz virkni priekšrocību visās muitas darbības jomās. Lai gan nebija iespējams šos ieguvumus izteikt skaitliski, tie galvenokārt ir saistīti ar muitas procedūru vienkāršošanu un standartizāciju, izmantojot automatizāciju, muitas tiesību aktu efektīvāku īstenošanu un konsekventu piemērošanu, kā arī muitas dienestu lielāku sadarbspēju un informācijas apmaiņu. Izstrādājot un izmantojot EIS kopīgos komponentus, programma ir panākusi nozīmīgus apjomradītus ietaupījumus, novēršot dalībvalstu centienu dublēšanos un vienlaikus samazinot atbilstības panākšanas izmaksas un administratīvo slogu uzņēmējiem. Lai gan novērtējums nevarēja apliecināt IT spēju veidošanas pasākumu rentabilitāti (galvenokārt tāpēc, ka bija grūtības izteikt to sniegtos ieguvumus skaitliski), tas sniedza vispārēju pozitīvu priekšstatu par to lietderīgumu.

Kopīgās darbības veidoja 11 % no piešķirtā budžeta un sniedza lielu ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā. Vidējās izmaksas uz vienu dalībnieku vienā darbībā visu veidu kopīgām darbībām (izņemot ekspertu grupām) bija aptuveni 742 EUR. Projektu grupas veidoja gandrīz pusi no kopīgajām darbībām paredzētajiem izdevumiem, taču to tvēruma (vairāk nekā 33 000 dalībnieku) un salīdzinoši zemo izmaksu (vidējās dalības izmaksas ir 676 EUR) dēļ šādas grupas, iespējams, ir visrentablākais veids. Tās ir uzlabojušas dalībnieku sadarbību un darba attiecības un atbalstījušas jaunu muitas tiesību aktu sagatavošanu un spēkā esošo tiesību aktu efektīvu īstenošanu, nosakot administratīvo procedūru darbības paraugpraksi. Novērtējums liecināja par nepieciešamību uzlabot uzaicinājumu uz sanāksmēm savlaicīgumu, lai nodrošinātu labāko iespējamo ekspertu piedalīšanos ar viszemākajām izmaksām. Jaunizveidoto ekspertu grupu atšķirīgā rakstura (un līdz ar to arī dažādu uzraudzības datu) dēļ ir grūti salīdzināt ekspertu grupu un citu kopīgo darbību rentabilitāti. Tomēr izvērtēšanas laikā tika uzsvērts to izmaksu samazināšanas potenciāls, jo tās dalībvalstīm dod iespēju apvienot resursus un īpašās zināšanas, nevis rīkoties atsevišķi.