I. IEVADS

Šis ir septiņpadsmitais ziņojums par turpmāko progresu, kas gūts efektīvas un patiesas drošības savienības izveidē. Tajā ir aplūkotas norises, kuras atbilst diviem galvenajiem pīlāriem, proti, cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību un līdzekļiem, kas tos atbalsta, un mūsu aizsardzības pasākumu stiprināšanai un noturības veidošanai pret šiem draudiem. Pēdējos mēnešos Eiropas Parlamentā un Padomē ir vērojams ievērojams progress attiecībā uz vairākām likumdošanas prioritātēm. Tomēr par lielu skaitu svarīgu prioritāro dokumentu politiskā vienošanās vēl nav panākta, un abiem likumdevējiem ir jāturpina centieni. Ņemot vērā, ka 2019. gada maijā notiks nākamās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, laiks ir izšķirošais faktors, lai pieņemtu Komisijas izvirzītos vēl neapstiprinātos prioritāros priekšlikumus drošības savienības pabeigšanai, kā uz to savā 2018. gada runā par stāvokli Savienībā aicinājis priekšsēdētājs Žans Klods Junkers.

Eiropadomes 2018. gada 18. oktobra sanāksmē ES valstu vadītāji atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos stiprināt Savienības iekšējo drošību, atzīstot, ka pēdējos gados ir gūts reāls progress iekšējās drošības stiprināšanā, uzlabojot sadarbību, praksē īstenojot konkrētus pasākumus un pieņemot virkni juridisku tekstu. Pamatojoties uz to, Eiropadome aicināja rīkoties attiecībā uz vēl neapstiprinātajiem Komisijas priekšlikumiem par reaģēšanu uz kiberuzbrukumiem, to novēršanu un izskaušanu, novērst teroristiska satura izplatību tiešsaistē, nodrošināt ātru un efektīvu pārrobežu piekļuvi elektroniskiem pierādījumiem, atvieglot piekļuvi finanšu informācijai un uzlabot informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspēju. Šajā ziņojumā atspoguļots pašreizējais stāvoklis sarunās par šīm svarīgajām iniciatīvām, aicinot abus likumdevējus strādāt, lai tie tiktu ātri pieņemti (skatīt arī visu drošības savienības iniciatīvu sarakstu I pielikumā). Eiropadome aicināja arī izskatīt Komisijas iniciatīvu paplašināt Eiropas Prokuratūras kompetenci attiecībā uz teroristu pārrobežu noziegumiem, un Komisijai ir svarīgi izpētīt šīs pieejas priekšrocības. Turklāt valstu vai to valdību vadītāji uzsvēra, cik svarīgi ir aizsargāt Savienības demokrātiskās sistēmas un apkarot dezinformācijas izplatīšanu saistībā ar gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Nākamajā Eiropadomes sanāksmē, kas notiks 2018. gada 13. un 14. decembrī, tiks pievērsta uzmanība arī dezinformācijas kampaņu izplatībai kā akūtam izaicinājumam demokrātiskām sistēmām, kam nepieciešama steidzama rīcība, jo īpaši, lai nodrošinātu brīvas un godīgas Eiropas Parlamenta un valstu vēlēšanas. Ņemot to vērā, šajā ziņojumā ir ietverti panākumi, kas gūti, lai nodrošinātu Savienības vēlēšanu noturību.

Savā kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm 2018. un 2019. gadā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāji norādīja, ka ES pilsoņu drošības aizsardzība ir viena no augstākajām prioritātēm. Trīs iestādes apņēmās uzskatīt drošības savienības priekšlikumus par steidzamiem prioritāriem dokumentiem, kas jāpieņem pirms pašreizējā sasaukuma perioda beigām. Pamatojoties uz pēdējā gada laikā jau gūto progresu, darbs ir jāturpina, un Komisija mudina abus likumdevējus intensīvāk risināt sarunas.

Komisija pauž cerību, ka Eiropas Parlaments pieņems ziņojumu par Īpašās komitejas terorisma jautājumos veiktajiem konstatējumiem un ieteikumiem, kura pieņemšana plānota 2018. gada 12. decembrī.. Ziņojums būs svarīgs ieguldījums cīņā pret terorismu un drošības savienības turpmākajā attīstībā.



II. LIKUMDOŠANAS PRIORITĀŠU ĪSTENOŠANA

Pēdējo mēnešu laikā abi likumdevēji ir guvuši ievērojamu progresu vairākās likumdošanas prioritātēs, jo īpaši attiecībā uz pastiprinātu Šengenas Informācijas sistēmu, Kiberdrošības aktu un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem. Tomēr par lielu skaitu svarīgu prioritāro dokumentu politiskā vienošanās vēl nav panākta, un ir nepieciešami turpmāki centieni, lai nodrošinātu to pieņemšanu pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām (skatīt arī visu drošības savienības iniciatīvu sarakstu I pielikumā).

1.Spēcīgākas un viedākas informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai

Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes gūtos panākumus attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem, lai panāktu EES informācijas sistēmu sadarbspēju drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai. Priekšlikumi sniegtu dalībvalstu robežsargiem, imigrācijas dienestu amatpersonām un tiesībaizsardzības amatpersonām precīzu un uzticamu informāciju un spēju atklāt vienas personas vairākas identitātes un apkarot identitātes viltošanu. Trialoga sanāksmes notika 2018. gada 24. oktobrī, 2018. gada 15. novembrī un 2018. gada 27. novembrī. Saskaņā ar Kopīgo deklarāciju Komisija mudina abus likumdevējus panākt politisku vienošanos nākamajā trialoga sanāksmē 2018. gada 13. decembrī.

Informācijas sistēmu sadarbspēja ietvertu Vīzu informācijas sistēmu. Eiropas Parlaments un Padome turpina darbu pie 2018. gada maija tiesību aktu priekšlikuma, lai nodrošinātu rūpīgāku vīzas pieteikuma iesniedzēju izcelsmes pārbaudi un novērstu drošības informācijas trūkumu, uzlabojot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un nodrošinot pilnīgu sadarbspēju ar citām ES mēroga datubāzēm. Komisija aicina abus likumdevējus pēc iespējas ātrāk pieņemt sarunu pilnvaras, lai panāktu vienošanos par šo dokumentu pašreizējā Eiropas Parlamenta sasaukuma laikā.

Tiklīdz būs panākta vienošanās, informācijas sistēmu sadarbspēja ļautu izmantot arī visas pastiprinātās Šengenas informācijas sistēmas priekšrocības, ko abi likumdevēji pieņēma 2018. gada 28. novembrī.

Sadarbspēja ietvertu arī ierosināto Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas paplašinātu piemērošanu trešo valstu valstspiederīgajiem. Priekšlikumā paredzēts izveidot centralizētu datubāzi, kas ļaus ātri pārbaudīt, vai kādai dalībvalstij ir zināma informācija par personas, kurai nav ES pilsonība, sodāmību. Komisija aicina abus likumdevējus noslēgt sarunas par šo prioritāro likumdošanas iniciatīvu nākamajā trialoga sanāksmē 2018. gada 11. decembrī.

Informācijas sistēmu sadarbspēja ietvertu arī Eurodac. Komisijas priekšlikums stiprināt Eurodac paplašinātu tās uzdevumus, iekļaujot ne tikai patvēruma pieteikumu iesniedzēju identifikāciju, bet arī tādu trešo valstu valstspiederīgo identifikāciju, kuri uzturas nelikumīgi un kuri ieceļojuši ES neatbilstīgi. Komisija nesen ir izklāstījusi priekšrocības, ko sniedz šī priekšlikuma pieņemšana, ņemot vērā, ka tas ir viens no pieciem priekšlikumiem kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ietvaros, par kuru gandrīz jau panākta vienošanās. Šie priekšlikumi ir jāpieņem pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām.





Lai nodrošinātu spēcīgākas un viedākas informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: attiecībā uz kopīgajā paziņojumā izklāstītajām prioritātēm – ·līdz šī gada beigām panākt vienošanos par tiesību aktu priekšlikumiem par sadarbspēju, ·līdz 2018. gada decembrim panākt vienošanos par tiesību akta priekšlikumu paplašināt Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu, ietverot trešo valstu valstspiederīgos, ·pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām pieņemt tiesību aktu priekšlikumu par Eurodac, par kuru jau gandrīz ir panākta vienošanās; attiecībā uz citām prioritātēm: ·cik vien ātri iespējams pieņemt attiecīgos sarunu pilnvarojumus saistībā ar tiesību akta priekšlikumu par Vīzu informācijas sistēmas pastiprināšanu.

2.Drošības pastiprināšana, uzlabojot ārējo robežu pārvaldību

Ārējo robežu spēcīga un uzticama aizsardzība ir priekšnoteikums drošībai brīvas pārvietošanās zonā, kurā nepastāv iekšējā robežkontrole. Tas ir to dalībvalstu kopīgs uzdevums, kurām ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes palīdzību ir jānodrošina savu ārējo robežu pārvaldība gan savās interesēs, gan visu kopējās interesēs. Reaģējot uz Eiropadomes 2018. gada jūnija secinājumiem, Komisija 2018. gada septembrī ierosināja vairāk konsolidēt Eiropas Robežu un krasta apsardzi, lai apgādātu aģentūru tā, lai tās atbalsta spējas kļūtu uzticamākas un pastāvīgākas. Komisijas priekšlikumā ir saglabāta dalībvalstu primārā atbildība par ārējo robežu aizsardzību, taču aģentūrai ir piešķirti instrumenti atbalsta nodrošināšanai ar 10 000 Eiropas robežsargu pastāvīgu korpusu. Tā pakāpeniska, bet ātra izveide sniegtu tūlītēju stimulu ES kolektīvajai spējai aizsargāt ārējās robežas un efektīvi īstenot personu atgriešanu no ES.

Tieslietu un iekšlietu padomē 2018. gada 6. decembrī tika panākta daļēja vispārēja pieeja par Komisijas priekšlikuma atgriešanās un ārējiem aspektiem. Tomēr būs jāpastiprina darbs ar visiem priekšlikuma aspektiem, lai janvārī pēc iespējas drīzāk iegūtu pilnvaras sākt trialogus ar Eiropas Parlamentu. Eiropas Parlamentā ir sagaidāms, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojums tiks pieņemts 2019. gada janvārī. Šis priekšlikums ir skaidra Eiropas Savienības prioritāte, un Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt ierosināto tiesību aktu šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā.

Lai pastiprinātu drošību ar uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: attiecībā uz 2018. gada runā par stāvokli Savienībā izklāstītajām iniciatīvām: ·cik vien drīz iespējams pieņemt pilnīgas sarunu pilnvaras saistībā ar tiesību akta priekšlikumu stiprināt Eiropas Robežu un krasta apsardzi, lai pieņemtu tiesību aktu šajā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņā.

3.Radikalizācijas novēršana