EIROPAS KOMISIJA Briselē, 22.11.2018 COM(2018) 771 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI, REĢIONU KOMITEJAI UN EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAI Investīciju plāns Eiropai – līdzšinējie rezultāti un turpmākā rīcība





1. Eiropas iniciatīva investīciju veicināšanai Viena no pirmajām Komisijas prioritātēm Junkera vadībā bija būtiski stimulēt ekonomiku, risinot investīciju trūkuma problēmu Eiropas Savienībā pēc finanšu un ekonomiskās krīzes (1. attēls). Investīcijas — gan publiskās, gan privātās — ir svarīgs darbvietu radīšanas un izaugsmes virzītājspēks. Tas ir veids, kā novirzīt ietaupījumus projektiem un nozarēm, kas ir svarīgas nākotnei, piemēram, infrastruktūrai un mājokļiem, pētniecībai un izstrādei, jaunām tehnoloģijām un ražošanas metodēm, izglītībai un prasmju pilnveidei. Šīs investīcijas arī atbalsta Eiropas nozaru modernizāciju un sabiedrības pāreju uz aizvien digitalizētāku un mazoglekļa ekonomiku. 1. attēls. Investīciju apjoma izmaiņas Kopējā ekonomika, % no IKP Komisija 2014. gada novembrī prezentēja Investīciju plānu Eiropai — Junkera plānu, kura pamatā ir jauna, inovatīva pieeja investīcijām. Izmantojot ierobežotus publiskos resursus — ES budžeta garantiju Eiropas Investīciju bankas grupai —, investīcijām stratēģiski svarīgās ES ekonomikas nozarēs ir un tiks mobilizēti ievērojami privātie un publiskie līdzekļi. Pateicoties Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (Investīciju plāna finansiālajam kodolam), 2018. gada novembrī bija nodrošinātas papildu investīcijas 360 miljardu EUR apmērā, kas ievērojami pārsniedz sākotnējo 315 miljardu EUR mērķi. Fonda darbība ir pagarināta līdz 2020. gada beigām ar mērķi panākt, ka līdz tam laikam papildu investīciju apmērs sasniedz 500 miljardus EUR. Šis veiksmīgais modelis tagad kļūst par jauno standartu ES investīciju atbalstam gan Eiropā, gan ārpus tās. Tas ir izmantots par pamatu investīciju mobilizācijai Āfrikā un ES kaimiņvalstīs saskaņā ar ES Ārējo investīciju plānu, kas ierosināts 2016. gada septembrī, kā arī jaunajam instrumentam ārējās darbības finansēšanai nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. Junkera plāna panākumu pamatā papildus investīciju dimensijai ir trīs pīlāru struktūra, kas nodrošina visaptverošu un koordinētu darbību investīciju atbalstam. Papildus investīciju mobilizācijai Junkera plānā tika izveidota potenciālo projektu bāze ar uzsvaru uz pasākumiem, ar kuriem uzņēmējdarbības vide tiek padarīta labvēlīgāka investīcijām. Šajā nolūkā Komisija apvienoja spēkus ar Eiropas Investīciju bankas grupu, lai izveidotu Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu. Centrs sniedz konsultācijas un tehnisko palīdzību projektu virzītājiem, savukārt portālā ir sniegta pārredzama informācija par potenciālajiem projektiem, kuros var investēt. Vienlaikus Investīciju plāns pievēršas investīciju strukturālo šķēršļu likvidēšanai. Tas ietver regulatīvo šķēršļu novēršanu, administratīvā sloga samazināšanu, godīgas konkurences veicināšanu un investīcijām labvēlīgu strukturālo reformu īstenošanu. Tam ir nepieciešams darbs ES, valstu un reģionālā līmenī. Komisija ir ierosinājusi padziļināt vienoto tirgu, kas ir viena no ES lielākajām vērtībām, nepārprotami likusi uzsvaru uz investīcijām Eiropas pusgadā un izveidojusi Strukturālo reformu atbalsta dienestu, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot reformas. Dalībvalstis ir veikušas savus pasākumus investīciju šķēršļu novēršanai. Tomēr ir nepieciešams papildu darbs visos līmeņos. Investīciju plāns ir iekļauts ES investīciju un tirdzniecības programmā. ES ir viena no investīcijām atvērtākajām vietām pasaulē. Atbilstīgs tiesiskais regulējums un godīga konkurence ES iekšējā tirgū piesaista ārvalstu tiešos ieguldījumus, kas sniedz ES būtiskas priekšrocības darbvietu radīšanas un izaugsmes jomā. Tajā pašā laikā Komisija apzinās riskus, ko noteikti ārvalstu tiešie ieguldījumi var radīt drošībai vai sabiedriskajai kārtībai, un 2017. gada septembrī tā pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai un izveido dalībvalstu un Komisijas sadarbības mehānismu šajā jomā. Komisija aicina abus likumdevējus pēc iespējas ātrāk pabeigt regulas pieņemšanas procesu. ES atbalsta arī investīciju liberalizāciju visā pasaulē. Tā risina sarunas par investīcijām ar attiecīgajiem partneriem, lai investoriem abās pusēs nodrošinātu paredzamu ilgtermiņa piekļuvi tirgiem, no vienas puses, un aizsargātu investorus un to investīcijas, no otras puses. ES risina sarunas par investīcijām, piemēram, sarunās ar Kanādu, Singapūru, Vjetnamu, Japānu un Ķīnu. 2. Investīciju plāns Eiropai sniedz konkrētus rezultātus Privāto investīciju mobilizēšana sabiedrības interesēs Eiropas Stratēģisko investīciju fonds sekmīgi virzās uz mērķi nodrošināt papildu investīcijas vismaz 500 miljardu EUR apmērā piecu gadu laikā (2015.–2020. gadā). Saskaņā ar 2018. gada novembra datiem Eiropas Investīciju bankas grupa jau ir apstiprinājusi 993 fonda atbalstītus darījumus, kuru kopējā investīciju vērtība ir 360 miljardi EUR, aptverot visas dalībvalstis. Paredzams, ka labumu šādā veidā gūs aptuveni 850 000 mazo un vidējo uzņēmumu un vidējas kapitalizācijas sabiedrību. Divas trešdaļas no piesaistītajiem 360 miljardiem EUR nāk no privātiem avotiem, kas nozīmē, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir sasniedzis arī savu mērķi mobilizēt privātās investīcijas. Fonds sekmīgi īsteno arī mērķi attiecībā uz papildināmību. Projektiem, kuriem ar fonda starpniecību tiek piešķirts budžeta atbalsts, jābūt papildināmiem tādā ziņā, ka ar tiem tiek novērstas tirgus nepilnības vai neoptimāli investīciju apstākļi, un bez fonda atbalsta tie attiecīgajā periodā finansējumu nebūtu saņēmuši vai to nebūtu saņēmuši tādā apjomā. Eiropas Investīciju bankas grupas gada darījumu apmēra rādītāji no 2014. līdz 2017. gadam liecina, ka, lai arī ikgadējo aizdevumu apmērs saglabājās stabils, līdz ar fonda īstenošanu strauji pieauga īpašo pasākumu īpatsvars: no 4,6 miljardiem EUR 2014. gadā līdz 17,9 miljardiem EUR 2017. gadā. Turklāt ar “ESIF 2.0” regulu, ar ko Eiropas Stratēģisko investīciju fonda darbības termiņu pagarināja līdz 2020. gada beigām, tika ieviesta detalizētāka papildināmības definīcija un lielāka investīciju lēmumu pārredzamība. 2. attēls. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rezultāti 2018. gada novembrī

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir devis labumu visām dalībvalstīm. Pašlaik piesaistīto investīciju apjoms salīdzinājumā ar iekšzemes kopproduktu visaugstākais ir Grieķijā, Igaunijā, Lietuvā, Portugālē un Bulgārijā. Summu ģeogrāfiskais sadalījums liecina, ka ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda palīdzību piesaistītās investīcijas lielā mērā ir nonākušas valstīs, kuras visvairāk bija skārusi finanšu krīze un kurās investīciju kritums bija vislielākais. Piemēri projektiem, kurus atbalstījis Eiropas Stratēģisko investīciju fonds Spānija: 35 miljoni EUR sociālajam uzņēmumam Ilunión cilvēku ar invaliditāti atbalstam Eiropas Investīciju banka ir piešķīrusi 35 miljonu EUR aizdevumu Ilunión, Spānijas sociālajam uzņēmumam. Ilunión, Spānijas lielākais privātais darba devējs personām ar invaliditāti, veic uzņēmējdarbību dažādās jomās, ieskaitot ēku apsaimniekošanu, veselības aprūpes, tūrisma un brīvā laika pakalpojumus. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda atbalstītais aizdevums palīdzēs finansēt uzņēmuma līdz 2021. gadam noteikto investīciju plānu, kurā paredzēta vairāku ierīču izstrāde nolūkā uzlabot cilvēku ar invaliditāti dzīvi, kā arī energoefektivitātes pasākumi grupas rūpniecisko veļas mazgātavu ķēdei un jaunu darbvietu radīšana personām ar invaliditāti. Itālija: 29 miljoni EUR jaunas slimnīcas finansēšanai Trevizo Eiropas Investīciju banka palīdz finansēt jaunas slimnīcas projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju Trevizo, kas ir neliela pilsēta un rūpniecības centrs Itālijas ziemeļaustrumos. Kā lielākā slimnīca provincē, kas piedāvā speciālistu pakalpojumus, tā apkalpo aptuveni vienu miljonu cilvēku. Trevizo projekts ir labs piemērs tam, kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonds veicina sociālās ietekmes ieguldījumus inovatīvos risinājumos pētniecībā, veselības aprūpē, nodarbinātībā un sociālajos pakalpojumos, no kuriem labumu gūst vietējā kopiena. Bulgārija: 100 miljoni EUR dzīvnieku veselības uzņēmumam Biovet ir starptautisks dzīvnieku veselības uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Sofijā, Bulgārijā. Eiropas Investīciju banka piešķir tam 100 miljonu EUR aizdevumu, lai finansētu ražošanas apjoma palielināšanu un uzlabotu pētniecības un izstrādes iespējas. Projekta ietvaros tiks celtas divas jaunas ēkas: fermentācijas komplekss Pešterā, Bulgārijas dienvidos, un jauna rūpnīca dzīvnieku vakcīnu ražošanai Razgradā, Bulgārijas ziemeļaustrumos. Pateicoties šim projektam, uzņēmumam būs iespēja arī veikt pētniecību un izstrādi mikrobioloģijas jomā un izstrādāt jaunus produktus, piemēram, vakcīnas un fermentus. Grieķija: 150 miljoni EUR platjoslas tīklam Vienošanās par 150 miljonu EUR aizdevumu palīdzēs finansēt Cosmote plānus uzlabot un paplašināt tā mobilās platjoslas tīklu, ievērojami uzlabojot tīkla darbību ātruma, jaudas un pārklājuma ziņā. Tas uzlabos tīkla darbību Grieķijas laukos un attālākos apvidos. Francija: 15 miljoni EUR saules enerģijai ar mērķi izgatavot viedās virsmas Eiropas Investīciju banka aizdod 15 miljonus EUR inovatīvam Francijas uzņēmumam Sunpartner Technologies, kurš izmanto saules enerģijas paneļus, lai izgatavotu virsmas un būvniecības materiālus, kas izmanto saules enerģiju. Viens no uzņēmuma galvenajiem produktiem ir gandrīz caurspīdīgs fotoelementu stikls, kas var nodrošināt enerģiju logu aptumšošanai. Aptumšošanas pakāpi var regulēt attālināti ar viedtālruni, lai samazinātu gaisa kondicioniera izmantošanas nepieciešamību. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda atbalstīto aizdevumu uzņēmums izmantos, lai investētu pētniecībā, izstrādē, inovācijā un ražošanas apjoma palielināšanā. Investīciju plāns ir būtiski veicinājis darbvietu radīšanu un izaugsmi. Eiropas Investīciju bankas Ekonomikas departaments un Komisijas Kopīgais pētniecības centrs lēš, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds jau ir atbalstījis vairāk nekā 750 000 darbvietas. Plānots, ka līdz 2020. gadam šīs skaitlis būs pieaudzis līdz 1,4 miljoniem. Turklāt aprēķini liecina, ka Investīciju plāns jau tagad ir palielinājis ES iekšzemes kopproduktu par 0,6 %, un paredzēts, ka līdz 2020. gadam ES iekšzemes kopprodukts būs pieaudzis par 1,3 %. Papildus šai plānotajai pozitīvajai ietekmei Komisijas Kopīgā pētniecības centra analīze liecina, ka kopējā makroekonomiskā ietekme, pilnībā un paredzētajā termiņā īstenojot regulatīvās reformas, kas apzinātas digitālā vienotā tirgus, vienotā tirgus stratēģijas, kapitāla tirgu savienības un enerģētikas savienības kontekstā, varētu būt papildu 1 miljons darbvietu līdz 2030. gadam un papildu pieaugums ES iekšzemes kopprodukta ziņā par 1,5 % līdz 2030. gadam. Šī analīze ir balstīta uz pieņēmumu, ka ar leģislatīvo aktu priekšlikumiem, kurus Komisija ir pieņēmusi šo četru rīcībpolitiku ietvaros, tiek likvidēti vai samazināti pašreizējie šķēršļi, kas kavē investīcijas. Projektu kvalitātes uzlabošana un labu potenciālo projektu bāzes izveide Eiropas Investīciju konsultāciju centrs un Eiropas Investīciju projektu portāls palīdz padarīt projektus par realitāti. Centrs, kas ir Komisijas un Eiropas Investīciju bankas grupas kopīga iniciatīva, piedāvā vienotu piekļuves punktu konsultāciju un tehniskās palīdzības pakalpojumiem. Tas jau ir izskatījis vairāk nekā 860 pieprasījumu no visām dalībvalstīm. Turklāt tas ir parakstījis vairāk nekā 20 līgumus ar valstu bankām un iestādēm un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, lai attīstītu šo iestāžu spēju atbalstīt potenciālās investīcijas un veicinātu palīdzības sniegšanu vietējā līmenī. Šajā nolūkā 2017. gada decembrī tika izsludināts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus. Konkursam jau ir pieteikušās astoņas valstu bankas un iestādes, un vairākas citas ir izrādījušas interesi uzlabot savas konsultēšanas spējas. Turklāt 2017. gada novembrī ir atklāta centra jauna, specializēta Platforma konsultāciju atbalstam pilsētu investīcijām (URBIS), kuras ietvaros tiek sniegtas konsultācijas attiecībā uz investīcijām pilsētās. URBIS ir izveidota, lai sniegtu konsultāciju atbalstu pilsētu iestādēm ar mērķi veicināt, paātrināt un uzsākt pilsētu investīciju projektus, programmas un platformas. Līdz šim URBIS ir iedalīti 36 pieprasījumi, kas nāk no 17 dalībvalstīm. Eiropas Investīciju projektu portāls ir ES partneru meklēšanas portāls, kurā projektu virzītāji var atrast investorus no visas pasaules. Tajā jau ir publicēti gandrīz 450 investīciju projekti dažādās nozarēs no visām dalībvalstīm. Saskaņā ar 2018. gada pavasarī veiktu portāla projektu virzītāju aptauju investori ir sazinājušies ar 80 % projektu pārstāvjiem. Portāls ir arī parakstījis vairākus sadarbības līgumus ar līdzīgiem portāliem. Piemēri no Eiropas Investīciju konsultāciju centra Eiropas Investīciju konsultāciju centra darbi ietver atbalstu Rijekas Klīniskās slimnīcas centram (Horvātijā) mūsdienīga un integrēta slimnīcas kompleksa izbūvei. Centrs arī sniedz konsultācijas saistībā ar Roterdamas-Hāgas metropoles apgabala (Nīderlandē) redinamizāciju. Kopā ar stratēģijas Roadmap Next Economy īstenotājiem tas palīdz izstrādāt investīciju plānu, lai nodrošinātu finansējumu stratēģijas īstenošanai un izvērtētu iespēju izveidot investīciju platformu. Leišoes osta (Portugālē) meklēja finansējumu, lai uzlabotu piekļuvi ostai plašāka investīciju plāna ietvaros ar mērķi attīstīt Eiropas transporta tīkla Atlantijas okeāna pamattīkla koridoru. Centrs palīdzēja ostas iestādei novērtēt projekta gatavības pakāpi un izmaksu un ieguvumu analīzes metodiku, lai izpildītu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta prasības finansējuma apvienošanas konkursā. InvestEU: jauna līmeņa atbalsts investīcijām

Ņemot vērā Investīciju plāna Eiropai panākumus, Komisija ES daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam ietvaros ir ierosinājusi InvestEU programmu. Programmas sastāvā būs Eiropas Stratēģisko investīciju fonda pēctecis InvestEU fonds, InvestEU konsultāciju centrs un InvestEU portāls. InvestEU apvienos 13 pašreizējos finanšu instrumentus, ko centralizēti pārvalda Komisija. Tādējādi ES atbalsts kļūs pieejamāks un tiks panākti apjomradīti ietaupījumi. InvestEU fonds mobilizēs investīcijas, izmantojot Savienības budžeta garantijas, kas ļaus Komisijas finanšu partneriem uzņemties vairāk riska. Paredzams, ka InvestEU fonds piesaistīs papildu investīcijas vismaz 650 miljardu EUR apmērā nozarēs, kuras atbilst Savienības iekšpolitikas prioritātēm un kurās uzsvars ir uz rezultātiem sociālekonomiskajā un vides jomā, tostarp klimata pārmaiņu mazināšanā. InvestEU portāls turpinās palīdzēt investoriem atrast investīciju iespējas tiem interesējošajās nozarēs un vietās. Tas nodrošinās labāku saikni starp projektiem un iespējamu InvestEU īstenošanas partneru finansējumu. InvestEU konsultāciju centrs apvienos 13 pašreizējos ES konsultāciju pakalpojumus kā vienas pieturas aģentūru, kas sniedz palīdzību projektu izstrādē. Centrs sniegs tehnisko atbalstu un palīdzību, lai projektu īstenotājiem būtu vieglāk sagatavot, izstrādāt, strukturēt un īstenot projektus, tostarp veidot spējas. 3. Investīciju šķēršļu novēršana Investīciju plāna Eiropai trešā pīlāra mērķis ir uzlabot investīciju vidi, apzinot un novēršot šķēršļus investīcijām visos institucionālajos un administratīvajos līmeņos, tostarp attiecībā uz birokrātiju un regulatīvajiem ierobežojumiem. Komisija jau ir mazinājusi un turpinās mazināt regulatīvos un administratīvos šķēršļus valstu un ES līmenī. Iniciatīvas ES līmenī un strukturālās reformas dalībvalstīs ir savstarpēji papildinoši pasākumi, tādējādi arī dalībvalstis ir mazinājušas šķēršļus valstu līmenī. 3.1. Iniciatīvas ES līmenī Vienotā tirgus padziļināšana visās tā dimensijās Ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada marta pieprasījumu, Komisija šodien prezentēja novērtējumu un uzskaitīja atlikušos šķēršļus un iespējas, ko dotu pilnībā funkcionējošs vienotais tirgus. Komisija gadu gaitā ir īstenojusi pasākumus ar mērķi novērst regulatīvos šķēršļus, kas kavē pārrobežu tirdzniecību un investīcijas vienotajā tirgū. Vienotais tirgus — viens no Eiropas lielākajiem sasniegumiem un vērtībām — ir palīdzējis veicināt jaunas iespējas un apjomradītus ietaupījumus Eiropas uzņēmumiem un ļāvis cilvēkiem dzīvot, studēt un strādāt tur, kur viņi vēlas. Komisija 2015. gada oktobrī pieņēma vienotā tirgus stratēģiju, kurā īpaši uzsvērta investīciju veicināšana, novēršot atlikušos šķēršļus un nodrošinot lielāku regulējuma paredzamību. Pamatojoties uz vienotā tirgus stratēģiju, 2017. gadā pieņemto iepirkuma tiesību aktu kopums ietver dažādus pasākumus ar mērķi uzlabot Eiropas Savienības iepirkuma sistēmu un sekmēt stratēģiskāku esošo noteikumu īstenošanu. Investīciju veicināšanai ir svarīgs taisnīgs, paredzams un pārredzams iepirkums. Digitālā vienotā tirgus stratēģija, kas tika izsludināta 2015. gadā, ir vērsta uz to, lai novērstu šķēršļus, kas traucē digitālās ekonomikas optimālu darbību, un radītu jaunas iespējas inovācijai, izaugsmei un nodarbinātībai. Kopš tās īstenošanas sākuma ir panākts ievērojams progress. Vairākas jaunas iniciatīvas, piemēram, konsekventa ES sistēma e-komercijas jomā un vienkāršots pārrobežu PVN režīms, ir devušas Eiropas uzņēmumiem nozīmīgus rīkus, kas tiem ļauj kļūt konkurētspējīgākiem. Eiropas Elektronisko sakaru kodekss palīdz veicināt investīcijas platjoslas tīklos (tostarp 5G), samazinot šķēršļus operatoriem kopīgu investīciju un izmaksu apvienošanas jomā. Turklāt ES ir ieviesusi īpaši augstus standartus Eiropas iedzīvotāju labā, kas viņiem ļauj digitālajā laikmetā būtu labāk savienotiem un aizsargātiem. Tas cita starpā panākts, atceļot viesabonēšanas maksu un īstenojot Vispārīgo datu aizsardzības direktīvu. Kapitāla tirgi Kapitāla tirgu savienībai ir liels potenciāls veicināt investīcijas ES, novēršot šķēršļus brīvai kapitāla plūsmai pāri Eiropas robežām, sekmējot ekonomisko konverģenci un paplašinot piekļuvi uz tirgu balstītam finansējumam. Tas palīdz finansēt inovācijas un veicināt darbvietu radīšanu. Dziļi un likvīdi kapitāla tirgi arī uztur euro lomu starptautiskā mērogā, stiprina ekonomisko un monetāro savienību un uzlabo ES ekonomikas noturību, aizsargājot ES iedzīvotājus un uzņēmumus eurozonā un ārpus tās no ekonomikas satricinājumiem attiecīgajos reģionos. Komisija ir izstrādājusi vairākus no 2015. un 2017. gadā pieteiktajiem priekšlikumiem attiecībā uz kapitāla tirgu savienības pamatelementiem. Likumdevēji līdz šim ir pieņēmuši tikai 3 no šiem leģislatīvo aktu priekšlikumiem. Atlikušie priekšlikumi tagad ir jāpieņem steidzamības kārtībā. Konkrēta kapitāla tirgu savienības prioritāte ir vietējo kapitāla tirgu attīstība. Eiropas līmenī papildus kapitāla tirgu savienības ietvaros paredzētajiem mērķorientētiem pasākumiem atbalstu dziļākiem un likvīdākiem kapitāla tirgiem un to uzraudzību nodrošina attiecīgi Strukturālo reformu atbalsta programmas un Eiropas pusgada ietvaros. Vietējos kapitāla tirgos ir vērojams progress, pateicoties arī valstu un reģionāliem stimuliem, kurus veicinājusi Eiropas Savienība. Reģionālā līmenī dažas valstis ir izveidojušas pārrobežu sadarbību, lai sekmētu ārvalstu vērtspapīru iekļaušanu vērtspapīru sarakstos un ārvalstu investīcijas, sasaistītu tirgu infrastruktūras un saskaņotu citus reģionālos noteikumus. Valstu līmenī vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas nacionālās kapitāla tirgus stratēģijas, īstenojušas pasākumus, lai veicinātu piekļuvi kapitāla tirgiem ar publisko līdzekļu palīdzību, un kopumā uzlabo savu uzņēmējdarbības vidi. Transporta un enerģētikas infrastruktūra Lai efektīvi novērstu šķēršļus investīcijām transporta infrastruktūrā un sekmētu Eiropas transporta pamattīkla pabeigšanu līdz 2030. gadam, Komisija 2018. gada maijā pieņēma priekšlikumu regulai ar mērķi vienkāršot atļauju piešķiršanu un publiskā iepirkuma procedūras, lai palielinātu pārrobežu projektu sagatavošanas efektivitāti un samazinātu administratīvo slogu investoriem. Tas iekļaujas plašāka mēroga darbā ar mērķi uzlabot tiesisko regulējumu investīcijām transporta infrastruktūrā. Enerģētikas savienības izveides pabeigšana un enerģētikas pārkārtošanas paātrināšana rada milzīgas investīciju iespējas. Ir panākts ievērojams progress Eiropas energoinfrastruktūras galveno projektu īstenošanā: līdz 2018. gada beigām būs pabeigti 30 kopīgu interešu projekti. Plānots, ka līdz 2020. gada beigām šīs skaitlis būs pieaudzis līdz 47. Daudzi no šiem projektiem tiek atbalstīti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros. 2017. gada novembrī Komisija pieņēma trešo Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu. Paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kas pieņemta 2016. gada 30. novembrī, ir paredzēta plaša Eiropas enerģētikas sistēmas reforma no ražotāja līdz tiešajam izmantotājam, kas ietver elektroenerģijas tirgus uzbūvi, atjaunojamos energoresursus, energoefektivitāti, elektroapgādes drošību un ES enerģētikas savienības pārvaldības noteikumus. Tā veicina nozares virzītas iniciatīvas, lai uzlabotu konkurētspēju, novērš pārejas uz tīru enerģiju ietekmi uz sabiedrību un aptver dažādas iesaistītās personas, piemēram, vietējās un pilsētu iestādes un uzņēmumus, sociālos partnerus un investorus. Pakete ietver arī darbības, ar kurām paātrināt inovācijas tīras enerģijas jomā un renovēt Eiropas ēkas, kā arī pasākumus, ar kuriem veicināt publiskās un privātās investīcijas. Pirmais tiesību akta priekšlikums stājās spēkā 2018. gada jūnijā, savukārt par trim priekšlikumiem jau ir panākta politiskā vienošanās. Pārējie četri ir likumdevēju izskatīšanā, un cerams, ka tiks panākta ātra vienošanās un pieņemšana. Ar šādu tālejošu, stabilu un paredzamu tiesisko regulējumu ES ir labās pozīcijās, lai veiksmīgi izmantotu enerģētikas pārkārtošanas potenciālu. Šīs darbības vēl vairāk stiprina ES vadošā loma ilgtspējīga finansējuma jomā, kura mērķis ir pārorientēt privātā kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgākām investīcijām un kurš palīdz investoriem novērst apdraudējumus videi, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām. Cilvēki, izglītība un prasmes Cilvēkos, viņu prasmēs un zināšanās ir jāiegulda, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un piesaistītu investīcijas. Šī pieeja ieguldījumiem sabiedrībā ir atspoguļota Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko Eiropas Parlaments, Komisija un Padome pieņēma 2017. gada novembrī. Turklāt 2016. gadā Komisija pieņēma visaptverošu Prasmju programmu Eiropai. Tās 10 būtiskākās darbības ir vērstas uz to, lai veicinātu prasmju pilnveidi un mūžizglītību un nodrošinātu, ka eiropiešiem ir mūsu darba tirgos nepieciešamās prasmes. Turklāt, atbildot uz valstu vai valdību vadītāju aicinājumiem, Komisija veido Eiropas izglītības telpu. Visbeidzot, ņemot vērā sabiedrības novecošanu un darbaspēka samazināšanos, ir ļoti svarīgi veikt turpmākus ieguldījumus sociālajā infrastruktūrā, tostarp veselības un ilgtermiņa aprūpē. Eiropas strukturālie un investīciju fondi Ex ante nosacījumi, kas tika ieviesti, lai palielinātu Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti 2014.–2020. gada īstenošanas periodā, palīdzēja novērst šķēršļus investīcijām dalībvalstīs un reģionos vispārēji (ar horizontāliem nosacījumiem, piemēram, publiskā iepirkuma jomā, valsts atbalsta noteikumos un Mazās uzņēmējdarbības aktā) un nozarēs, kurām tika piešķirts atbalsts no šiem fondiem (piemēram, transporta, digitālajā, zilās ekonomikas, enerģētikas, atkritumu un ūdens apsaimniekošanas nozarē). Ar tiem tika veicinātas politikas reformas dalībvalstīs un jaunu stratēģisku un politikas sistēmu izveide valsts atbalstam un privātā sektora investīcijām, kā arī sekmēta valsts pārvaldes administratīvo spēju uzlabošana. Nākamajā plānošanas periodā ex ante nosacījumus aizstās “veicinošie nosacījumi”, kas nodrošinās nepieciešamos priekšnosacījumus efektīvai un produktīvai ES fondu izmantošanai. Nākamajai daudzgadu finanšu shēmai Komisija ir ierosinājusi būtiski samazināt administratīvo slogu tiem, kuri piesakās strukturālo fondu izmantošanai. Komisija ir ierosinājusi birokrātijas samazināšanu un vieglākas kontroles procedūras uzņēmumiem un uzņēmējiem, kuri izmanto ES atbalstu. Turklāt Komisija ierosināja vienotu noteikumu kopumu septiņiem ES fondiem, kas tiek īstenoti kopā ar dalībvalstīm, ieskaitot kohēzijas politikas fondus. Birokrātiju vajadzētu samazināt arī kopējās lauksaimniecības politikas pārejai no pieejas, kas balstīta uz atbilstību, uz pieeju, kas balstīta uz sniegumu. Vēl viens svarīgs administratīvā sloga samazinājums nākamajā budžeta periodā ir saistīts ar priekšlikumu InvestEU programmai, kas vienkāršo un apvieno vairākus esošos fondus.