EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 27.5.2015 COM(2015) 222 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI



Euro ieviešana Lietuvā



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Euro ieviešana Lietuvā 1.Ievads Padome 2014. gada 23. jūlijā nolēma, ka Lietuva ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus un ka no 2015. gada 1. janvāra ir jāatceļ Lietuvas izņēmuma statuss attiecībā uz piedalīšanos vienotajā valūtā . Lietuva sekoja visu to dalībvalstu praksei, kuras ieviesa euro pēc pirmās pārejas kārtas (1999.–2002. gadā), un īstenoja tā dēvēto “lielā sprādziena” scenāriju, t. i., euro banknotes un monētas ieguva likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro ieviešanas dienā . Divas nedēļas ilgs vienlaicīgas apgrozības periods, kura laikā apgrozībā vienlaikus bija gan euro, gan Lietuvas litu banknotes un monētas, sniedza iespēju pakāpeniski izņemt no apgrozības litu skaidro naudu. Šī sekmīgā euro ieviešana vēlreiz apliecina, ka tad, ja pāreja ir labi sagatavota, īss vienlaicīgas apgrozības periods ir pietiekams . Vairums Lietuvas iedzīvotāju (86 %) uzskatīja, ka pāreja bija raita un efektīva . Komisija jau ir publicējusi divus ziņojumus par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro ieviešanai Lietuvā , savukārt šajā ziņojumā ir aplūkoti svarīgākie pārejas procesa aspekti no ex post skatpunkta, galveno uzmanību veltot sagatavošanās pasākumiem skaidras naudas nomaiņai, vienlaicīgas apgrozības periodam, pasākumiem, kas veikti, lai nepieļautu ļaunprātīgu cenu noteikšanas praksi un cenu kļūdainu uztveri, cenu izmaiņu tendencēm un uztverei, kā arī informēšanai par euro. Attiecīgos gadījumos ziņojumā ir izklāstīti arī Komisijas ieteikumi par iespējamām turpmākām darbībām, ko varētu veikt Lietuvas iestādes, un izdarīti secinājumi, kas varētu būt vērtīgi turpmākajās euro ieviešanas reizēs. 2.Pāreja uz euro 2.1.Sagatavošanās pasākumi skaidras naudas nomaiņai Skaidrās naudas nomaiņa, domājams, ir visuzskatāmākais elements valūtas nomaiņas procesā, jo tajā ir iesaistītas gandrīz visas finanšu iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji. Šā procesa raitums un efektivitāte ir atkarīga no euro skaidrās naudas pienācīgas piegādes visām iesaistītajām pusēm un no banku un uzņēmumu pietiekamas sagatavotības ievērojamam papildu darbam. Atbilstīgi publiskā iepirkuma konkursa rezultātiem Lietuvas naudas kaltuve izkala 370 miljonus euro monētu ar Lietuvas valsts pusi. Vācijas Federālā banka (Deutsche Bundesbank) aizdeva aptuveni 132 miljonus dažādas nominālvērtības euro banknošu. Līdz 2014. gada beigām bankām un uzņēmumiem tika pakāpeniski piegādāta euro skaidrā nauda. Euro monētu priekšpiegāde kredītiestādēm sākās 2014. gada 1. oktobrī, un banknošu priekšpiegāde – 2014. gada 1. novembrī. Regulāra pakārtotā priekšpiegāde komercbanku lielajiem klientiem sākās 2014. gada 1. decembrī; nelieliem korporatīviem klientiem, kas izmantoja vienkāršoto pakārtoto priekšpiegādi, euro skaidrā nauda tika piegādāta 2014. gada decembra beigās. Priekšpiegādes gaitā izsniegto euro banknošu un monētu kopējā vērtība bija 622 miljoni euro. No 2014. gada 1. decembra 343 komercbanku filiālēs, 330 pasta nodaļās un trijās Lietuvas Bankas kasēs pārdošanā bija pieejami 900 000 euro monētu sākuma komplekti, kuros bija iekļautas visu nominālvērtību Lietuvas euro monētas (katra komplekta vērtība – EUR 11,59). Sākuma komplekti bija ļoti pieprasīti. Līdz 2014. gada 14. decembrim no 900 000 komplektiem bija pārdoti 640 000, un 2015. gada 1. janvārī gandrīz visi pilsoņu sākuma komplekti bija izpirkti. Papildus tika sagatavoti arī divi dažādi sākuma komplekti mazumtirgotājiem (60 000 komplektu EUR 111 vērtībā un 50 000 komplektu EUR 200 vērtībā). Ņemot vērā paaugstināto drošības risku, tika izstrādāts drošības rīcības plāns, kurā tika paredzēti pasākumi, ar ko skaidras naudas pārvadājumu nozarē uzlabot skaidras naudas pārvadājumu drošību euro ieviešanas procesa laikā, t. i., nodrošinot speciālas mācības policistiem. Tika izveidots arī rīcības plāns, kas īstenojams nelabvēlīgu laikapstākļu gadījumā. Komercbankām un pasta nodaļām bija jārīkojas ar sevišķi lielām skaidras naudas summām, jo īpaši 2014. gada decembra pēdējās dienās. Lai atvieglinātu loģistiku saistībā ar litu monētu izņemšanu no apgrozības, skaidras naudas pārvadājumu uzņēmumi un komercbankas tika apgādātas ar standarta pārvietojamiem konteineriem, kas izmantojami monētu savākšanai, uzglabāšanai un pārvadāšanai. Atsevišķas komercbankas 2014. gada beigās un pirmajās dienās pēc "euro dienas" palielināja darbinieku skaitu filiālēs, lai atvieglotu darbības ar skaidru naudu, un/vai izveidoja papildu klientu apkalpošanas vietas. Tā kā banku filiāļu parastais darba laiks Lietuvā ir salīdzinoši ilgs, nebija paredzēts pārejas procesa laikā pagarināt visu filiāļu darba laiku. Tomēr deviņas komercbankas 2014. gada beigās un 2015. gada sākumā pagarināja savu klientu apkalpošanas centru darba laiku. Komercbankas bez maksas sniegs neierobežotus skaidras naudas maiņas pakalpojumus līdz 2015. gada 30. jūnijam, un aptuveni 90 banku filiālēs – līdz 2015. gada 31. decembrim. Kopš 2014. gada septembra beigām Lietuvas Banka personām, kas rīkojas ar skaidru naudu, un grāmatvežiem piedāvāja vispārīgas mācības par euro skaidro naudu, arī par pretviltošanas elementiem. Šajās mācībās piedalījās arī mazumtirgotāji un pasta nodaļu darbinieki (“instruktoru mācības”). Darba devēji banku darbiniekiem sarīkoja īpašas mācības par euro ieviešanas vispārējiem principiem un tās ietekmi uz banku pakalpojumiem, kā arī par banku pakalpojumu pieejamību pirms "euro dienas" un pēc tās. Lai uzlabotu skaidras naudas maiņas pakalpojumu pieejamību, jo īpaši lauku rajonos, Lietuvas Pasts aktīvi piedalījās pārejas uz euro skaidro naudu īstenošanā, piedāvājot iedzīvotājiem skaidras naudas maiņas pakalpojumus 330 pasta nodaļās. Saskaņā ar Komisijas apsekojumu, kas tika veikts 2014. gada decembra beigās, daudziem Lietuvas iedzīvotājiem bija euro skaidrā nauda jau pirms pārejas uz euro: 44 % iedzīvotāju bija euro banknotes (56 % no ceļojuma uz ārvalstīm, 35 % – samainītas bankā Lietuvā) un 46 % iedzīvotāju bija euro monētas (62 % no ceļojuma uz ārvalstīm un 31 % – no sākuma komplekta).

Skaidras naudas nomaiņas process Lietuvā bija labi sagatavots un organizēts. Pirms pārejas uz euro bankas, uzņēmumi un pilsoņi tika pienācīgi apgādāti ar euro skaidro naudu. 2.2.Vienlaicīgas apgrozības periods Divas nedēļas ilgais vienlaicīgas apgrozības periods, kura laikā apgrozībā vienlaikus bija gan euro, gan Lietuvas liti, beidzās 2015. gada 15. janvārī. Banku automāti (bankomāti) spēja izsniegt euro jau 2015. gada 1. janvārī, un arī pēc tam to darbība norit normāli. Euro skaidrā nauda bankomātos lielākoties tika ievietota 2014. gada decembra pēdējās dienās, un banknošu nominālvērtība galvenokārt bija EUR 5, 10, 20 un 50. Lai gan vairāki bankomāti darbojās uzreiz pēc pusnakts, viss Lietuvas bankomātu tīkls (aptuveni 1200 bankomātu) bija pilnīgi darbspējīgs 1. janvārī plkst. 00.26. Tirdzniecības vietu termināļu norēķinu valūta vienlaicīgi tika pārslēgta uz euro 2015. gada 1. janvārī. Banku klienti tika aicināti biežāk izmantot elektroniskos maksājumus, īpaši pirmajās dienās pēc 2015. gada 1. janvāra. Vienlaicīgas apgrozības periodā maksājumu kartes tika izmantotas 6,7 miljoniem darījumu, kuru kopējā vērtība bija 127 miljoni euro. Salīdzinot ar to pašu laikposmu 2014. gada janvārī, elektronisko maksājumu izmantošanas apmērs 2015. gada janvārī pieauga par aptuveni 5 %. Pateicoties rūpīgam sagatavošanās darbam, bankas un pasta nodaļas sekmīgi tika galā ar papildu slodzi vienlaicīgās apgrozības periodā. Vairākas bankas skaidrās naudas darījumu veikšanai filiālēs piesaistīja papildu darbiniekus. Mazumtirgotājiem un citiem korporatīviem klientiem proaktīvi tika sniegti skaidras naudas iekasēšanas pakalpojumi. Filiālēs tika pielāgots skaidras naudas skaitīšanas un glabāšanas aprīkojums. No bankomātiem 2015. gada janvāra pirmajā pusē izņemtās skaidrās naudas apmērs bija 314 miljoni euro. Papildus tam atsevišķas bankas konfigurēja savus bankomātus, kuros iespējama skaidras naudas iemaksa un izmaksa (R-ATM), pirmajās 2015. gada nedēļās iekasēt litus un izmaksāt euro. Izmantojot skaidras naudas iemaksas un izmaksas bankomātus, janvāra pirmajā pusē tika iemaksāti vairāk nekā 205 miljoni litu (59,3 miljoni euro). Iespēju apmainīt litus pret euro piedāvāja pavisam 343 banku filiāles, 330 pasta nodaļas, trīs Lietuvas Bankas kases, kā arī 14 kredītapvienību filiāles. Līdz 2015. gada 15. janvārim bankās tika samainīti 419 miljoni euro, pasta nodaļās – 156 miljoni euro, ar Lietuvas Bankas starpniecību – 14 miljoni euro un kredītapvienībās – 2 miljoni euro. Saskaņā ar Komisijas apsekojumu, kas Lietuvā veikts 2015. gada 16.–19. janvārī, 91 % no aptaujātajām personām nesaskārās ar problēmām, janvāra pirmajā nedēļā bankās mainot litu skaidro naudu vai izņemot euro skaidro naudu. Šis rādītājs ir nedaudz lielāks nekā euro ieviešanas gaitā Latvijā (88 %) un kopumā atbilst skaitļiem, kas konstatēti līdzšinējās pārejās uz euro. Ziņojuma 1. diagrammā ir redzama tikai euro valūtā veikto skaidrās naudas maksājumu apmēra izmaiņas vienlaicīgas apgrozības periodā Lietuvā salīdzinājumā ar Latviju un Igauniju. Jau trešajā dienā pēc pārejas uz euro (2015. gada 3. janvārī) 36 % iedzīvotāju veica skaidras naudas maksājumus tikai euro. Savukārt 8. janvārī jau katri četri no pieciem aptaujātajiem pilsoņiem maksājumiem izmantoja tikai euro skaidro naudu. Pēc tam tikai euro veikto skaidrās naudas maksājumu īpatsvars pakāpeniski palielinājās līdz pat vienlaicīgas apgrozības perioda beigām; izņēmums bija sestdiena, 2015. gada 10. janvāris, kad īpatsvars no 80 % saruka līdz 69 %, tomēr nākamajā dienā tas no jauna strauji pieauga, sasniedzot 86 %. Tikai euro valūtā veikto skaidras naudas maksājumu apmēra izmaiņas kopumā bija straujas, tomēr mazliet nevienmērīgākas nekā vienlaicīgas apgrozības periodā Latvijā 2014. gadā. Kopumā arī mazumtirdzniecības nozarē tika sekmīgi pārvarētas ar pārejas procesu un divu valūtu vienlaicīgu izmantošanu saistītās grūtības. Mazumtirgotāji bija labi nodrošināti ar euro skaidro naudu, un nav ziņots par ievērojamām rindām. Kā redzams 2. diagrammā, jau 2. janvārī 84 % iedzīvotāju saņēma skaidras naudas atlikumu tikai euro valūtā. Šis īpatsvars 7. janvārī pieauga līdz 100 %. Uzreiz pēc vienlaicīgas apgrozības perioda beigām veiktais Komisijas apsekojums liecina, ka ļoti liela Lietuvas iedzīvotāju daļa (86 %) uzskatīja, ka pāreja uz euro bija raita un efektīva. 2.3.Iepriekšējās valūtas izņemšana no apgrozības Lai gan kopš 2014. gada sākuma apgrozībā esošās litu skaidrās naudas apmērs samazinājās, litu skaidrās naudas izņemšana no apgrozības bija sarežģīta, jo Lietuvas ekonomiku var raksturot kā skaidras naudas ietilpīgu. Ievērojams apgrozībā esošās Lietuvas litu skaidrās naudas daudzums tika izņemts no apgrozības jau pirms pārejas uz euro. Ņemot vērā 2014. gadā apgrozībā esošo litu monētu daudzumu un kopējo svaru, Lietuvas Banka, lai samazinātu litu monētu apgrozību, līdz 2014. gada decembra beigām piedāvāja litu monētu neierobežotu un bezmaksas apmaiņu pret litu banknotēm. Lai pirms 2015. gada 1. janvāra samazinātu apgrozībā esošo lielas nominālvērtības litu banknošu daudzumu, 2014. gada rudenī tika aicināts, lai skaidras naudas pārvadājumu uzņēmumi un citi uzņēmumi nepasūta lielas nominālvērtības banknotes. Savukārt komercbankas pastiprināja bezskaidras naudas maksājumu reklamēšanu klientiem. Apgrozībā esošo litu apmērs 2014. gada 31. decembrī bija par 51 % mazāks nekā 2014. gada janvārī; 2014. gada 31. decembrī apgrozībā joprojām bija aptuveni 5,8 miljardi litu.

Litu banknošu pakāpeniska demonetizācija tika sākta jau 2014. gada augustā, savukārt litu monētu demonetizācija – 2014. gada oktobrī. Pāreja uz euro Lietuvā bija labi sagatavota un tika raiti īstenota. Bankomāti un tirdzniecības vietu termināļi tika laikus pielāgoti euro, un bankas un pasta nodaļas labi tika galā ar papildu slodzi vienlaicīgas apgrozības periodā. Mazumtirgotāji sekmīgi pārvarēja ar pārejas procesu un divu valūtu vienlaicīgu izmantošanu saistītās grūtības. Viņi bija labi apgādāti ar euro skaidro naudu, un saskaņā ar Komisijas apsekojuma rezultātiem 84 % no aptaujātajiem iedzīvotājiem jau 2015. gada 2. janvārī saņēma skaidras naudas atlikumu tikai euro. 3.Ļaunprātīgas cenu noteikšanas prakses un kļūdainas cenu uztveres novēršana Iedzīvotājiem bija bažas par pārejas uz euro iespējamo ietekmi uz cenām. Tāpēc bija sevišķi svarīgi, lai Lietuvas iestādes īstenotu pasākumus, kas vajadzīgi ļaunprātīgas prakses un kļūdainas cenu izmaiņu uztveres novēršanai. No 2014. gada janvāra tika uzraudzītas 100 bieži pirktu preču un pakalpojumu cenas iecienītākajās tirdzniecības vietās septiņās lielākajās Lietuvas pilsētās. Cita starpā tika uzraudzītas to pakalpojumu cenas, kurus, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi euro ieviešanā, visticamāk, varētu skart ar pāreju uz euro saistīti cenu paaugstinājumi, proti, tuvumā esošo mazo pakalpojumu sniedzēju cenas (piem., frizieru, restorānu/kafejnīcu un automašīnu mazgāšanas pakalpojumu sniedzēju cenas). Atbilstību prasībām par cenu norādīšanu un pārrēķināšanu (piem., noapaļošanas noteikumiem) cenu paralēlās norādīšanas periodā un memoranda par labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas īstenošanu uzraudzīja Patērētāju tiesību aizsardzības centrs, un procesā iesaistījās arī citas iestādes, piemēram, Valsts Pārtikas un veterinārais dienests un Valsts Nepārtikas preču inspekcija. Cenu paralēlās norādīšanas perioda sākumā, t. i., 2014. gada 23. augustā, tika sāktas intensīvas pārbaudes. Pēc Eiropas Komisijas pirmā īpašā ziņojuma pieņemšanas par Lietuvas praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem euro ieviešanai kopējais iesaistīto cenu uzraudzītāju skaits tika ievērojami palielināts un pārsniedza 350. Periods, kurā cenas bija obligāti jānorāda gan litos, gan euro, sākās 2014. gada 23. augustā un ilgs līdz 2015. gada vidum. Kopš 2014. gada augusta ir veiktas 13 819 pārbaudes. Patērētāju tiesību aizsardzības centrs ir konstatējis 870 pārkāpumus. Visbiežāk atklātās nepilnības bija cenas nenorādīšana abās valūtās un cenu nepareiza noapaļošana. Atkarībā no pārkāpuma smaguma tika noteiktas sodanaudas, kuru apmērs bija no LTL 1000 (EUR 289) līdz LTL 10 000 (EUR 2896). Sankcijas tika attiecinātas uz 833 uzņēmumiem, 819 no tiem tika izteikts brīdinājums, bet sodanauda tika piemērota tikai 14 gadījumos. 2015. gada janvārī bija veiktas 1543 pārbaudes un konstatēti 93 pārkāpumi. Kopumā Lietuvas iedzīvotāji cenu paralēlo norādīšanu uzskatīja par noderīgu līdzekli, kas atvieglo cenu salīdzināšanu un palīdz pierast pie jaunās valūtas. Saskaņā ar janvārī veiktā Komisijas apsekojuma rezultātiem vairāk nekā divas trešdaļas Lietuvas iedzīvotāju (67 %) paralēlo cenu norādīšanu pēc pārejas uz euro uzskatīja par noderīgu. Vairāk nekā trim ceturtdaļām Lietuvas pilsoņu (77 %) šķiet, ka cenu paralēlā norādīšana tika īstenota pareizi vai lielākoties pareizi. Lietuvā ir vismazākais to respondentu īpatsvars, kuri uzskata, ka cenu paralēlā norādīšana tika īstenota pareizi vai lielākoties pareizi. Uz jautājumu par cenu pārrēķināšanu gandrīz puse respondentu (47 %) atbildēja, ka tā ir veikta pareizi. Šis rezultāts ir aptuveni pa vidu līdzšinējās euro ieviešanās konstatētajiem rezultātiem. 2014. gada 18. augustā sākās kampaņa “Memorands par labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas”, ar ko uzņēmumi tika aicināti apņemties neizmantot pāreju uz euro ļaunprātīgos peļņas gūšanas nolūkos, ievērot euro ieviešanas noteikumus un sniegt saviem klientiem nepieciešamo palīdzību. Kampaņā tiek ievērots brīvprātīgo iniciatīvu princips, kas tika sekmīgi īstenots iepriekšējās euro ieviešanas reizēs. Kampaņu vada Ekonomikas ministrija. Kampaņas dalībniekiem ir tiesības izmantot īpašu logotipu, kas apliecina to dalību. Memorandam 2015. gada 7. janvārī bija pievienojušies vairāk nekā 5000 uzņēmumu, kas patērētājiem pārdod preces vai pakalpojumus, tostarp 13 639 tirdzniecības vietas. Kampaņā iesaistījās aptuveni 90 % no visiem Lietuvas mazumtirgotājiem. Godīgas cenu noteikšanas kampaņa ir ļoti svarīga iniciatīva, lai nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu rīcību saistībā ar cenu noteikšanu un novērstu cenu kļūdainu uztveri. Salīdzinot ar kopējo to uzņēmumu skaitu, kas iesaistījās iniciatīvā euro ieviešanas periodā Latvijā, un ņemot vērā pieredzi, kas gūta iepriekšējās euro ieviešanas reizēs, izvirzītais mērķis tika sekmīgi īstenots. Kopš 2014. gada 1. oktobra patērētāji varēja iesniegt sūdzības par cenu norādīšanas noteikumu pārkāpumiem, izmantojot īpašu uzticības tālruni, e-pastu vai atzīmējot attiecīgo tirdzniecības vai pakalpojumu sniegšanas vietu interaktīvā kartē, kas pieejama patērētāju asociāciju tīmekļa vietnē. Sūdzības tiek pārbaudītas ne vēlāk kā 48 stundās pēc iesniegšanas. Iedzīvotāji pauda bažas galvenokārt par tādiem jautājumiem kā cenu norādīšana un noapaļošanas noteikumu piemērošana. Atbildīgās iestādes rūpīgi izskata visus jautājumus un sūdzības. Tomēr Lietuvas pilsoņi joprojām ir nobažījušies par euro ietekmi uz cenām un ļaunprātīgu cenu noteikšanas praksi . Tāpēc ir ieteicams vēl pāris mēnešus turpināt uzraudzīt cenu paralēlo norādīšanu, pārrēķināšanas un noapaļošanas noteikumu pareizu piemērošanu un vispārīgās cenu izmaiņas. Lietuva ir īstenojusi cenu paralēlo norādīšanu un godīgas cenu noteikšanas iniciatīvu atbilstīgi Komisijas ieteikumiem . Salīdzinot ar līdzšinējām pārejām uz euro, Lietuvā līdzdalība godīgas cenu noteikšanas iniciatīvā ir bijusi diezgan liela. 4.Cenu izmaiņu tendences un cenu uztvere Pirms pārejas uz euro Lietuvā bija ļoti zemas (un dažkārt negatīvas) inflācijas periods. Deflācijas iemesls galvenokārt bija enerģijas cenu faktors un – mazākā apmērā – ar enerģiju nesaistītu rūpniecības preču cenu izmaiņas. Šīs tendences līdzinās tendencēm, kas novērojamas eurozonā kopumā un Lietuvas kaimiņvalstīs. Saskaņā ar nesen veikta Komisijas apsekojuma rezultātiem Lietuvas iedzīvotāju vairākums (58 %) uzskata, ka euro palielinās inflāciju valstī (salīdzinājumam – pēc savu valstu pārejas uz euro šādi uzskatīja arī 57 % latviešu un 55 % igauņu). Aptuveni ceturtdaļa aptaujāto (26 %) bija pārliecināti, ka pievienošanās eurozonai palīdzēs Lietuvai saglabāt cenu stabilitāti. Divās iepriekšējās euro ieviešanas reizēs šis skaits bija mazāks (Igaunijā – 21 %, Latvijā – 19 %). Ievērojot praksi, kas iedibināta pēc euro ieviešanas citās dalībvalstīs, Eurostat plāno sagatavot novērtējumu par cenu izmaiņām pēc pārejas uz euro Lietuvā, tiklīdz būs pieejami pietiekami dati. 5.Informēšana par euro Pēc Padomes 2014. gada 23. jūlija lēmuma pieņemšanas Lietuvas iestādes uzsāka ar euro ieviešanas īstenošanu saistīto informatīvo pasākumu intensīvo posmu. Euro ieviešanas informēšanas kampaņas pamatnostādnes tika noteiktas dokumenta “Euro ieviešanas informatīvā stratēģija Lietuvā” galīgajā versijā, kas tika apstiprināta ar Lietuvas Republikas valdības 2013. gada 24. jūnija Rezolūciju Nr. 604. Kampaņas kvantitatīvais mērķis bija nodrošināt, lai 80 % iedzīvotāju uzskatītu, ka ir labi informēti par visiem ar pāreju uz euro saistītajiem praktiskajiem aspektiem.