KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Kosovas( progresu jautājumu risināšanā, kuri izklāstīti Padomes 2012. gada decembra secinājumos, ņemot vērā iespējamo lēmumu sākt sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu /* JOIN/2013/08 final */





KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Kosovas* progresu jautājumu risināšanā, kuri izklāstīti Padomes 2012. gada decembra secinājumos, ņemot vērā iespējamo lēmumu sākt sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu 1. Ievads Komisija 2012. gada oktobrī sagatavoja priekšizpēti par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu[1]. Priekšizpētē secināts, ka Kosova lielākoties ir gatava sākt sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Tajā arī norādīts, ka Komisija ierosinās sarunu norādes šādam nolīgumam, tiklīdz Kosova būs veikusi vairākus konkrētus pasākumus tiesiskuma, publiskās pārvaldes, minoritāšu aizsardzības un tirdzniecības jomā. Padomes 2012. gada decembra secinājumos tika ņemta vērā priekšizpēte un Komisijas nodoms ierosināt sarunu norādes stabilizācijas un asociācijas nolīgumam, tiklīdz Kosova būs izpildījusi šīs īstermiņa prioritātes. Padome arī aicināja Kosovu turpināt godprātīgi īstenot visas līdz šim dialogā starp Belgradu un Prištinu panāktās norunas un konstruktīvi iesaistīties visu jautājumu risināšanā. Papildus dialogam starp Belgradu un Prištinu un priekšizpētē noteiktajām īstermiņa prioritātēm Padomes secinājumos uzsvērti centieni stiprināt publiskās pārvaldes reformu un konsolidēt tiesiskumu, īpaši apliecinot, ka notiek cīņa pret organizēto noziedzību un korupciju, tiek veikta tiesu iestāžu reforma un nodrošināta vārda brīvība. Secinājumos apstiprināts, ka Komisijas sāktajām iniciatīvām, tostarp strukturētajam dialogam par tiesiskumu, dialogam par vīzu režīma liberalizāciju un stabilizācijas un asociācijas procesa dialogam, ir būtiska loma Kosovas reformu centienu virzīšanā minētajās prioritārajās jomās. Padome uzsvēra to, cik nozīmīgi ir, lai Kosova nostiprinātu tās ciešo sadarbību ar EULEX un respektētu misijas atjaunotās pilnvaras. Secinājumos atzinīgi novērtēti Komisijas pašreizējie centieni risināt sarunas par pamatnolīgumu ar Kosovu par tās dalību Savienības programmās. Padome arī ņēma vērā Kosovas dalību Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankā un iespēju Eiropas Investīciju bankai palielināt savu nozīmi Kosovā. Ņemot vērā iespējamo lēmumu sākt sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu, Padome apņēmās izskatīt progresu visos iepriekš minētajos jautājumos. Padome arī apņēmās šīs prezidentūras laikā izskatīt ziņojumu un, ja novērtējums ir pozitīvs, pieņemt sarunu norādes. Ņemot vērā minētos elementus, šis ziņojums ir sadalīts trīs daļās. Pirmajā daļā analizēts Kosovas progress priekšizpētē noteikto īstermiņa prioritāšu izpildē. Otrajā daļā izskatīti visi pārējie jautājumi, kas noteikti Padomes decembra secinājumos, tostarp politiskais dialogs starp Kosovas un Serbijas premjerministriem, kuru sekmēja Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, un līdz šim panākto norunu īstenošana. Šā ziņojuma beigu daļā ir izdarīti secinājumi. 2. Kosova izpilda priekšizpētē noteiktās īstermiņa prioritātes Saskaņā ar priekšizpēti Kosovai bija jāveic turpmāki pasākumi tiesiskuma, publiskās pārvaldes, minoritāšu aizsardzības un tirdzniecības jomā, lai Komisija varētu ierosināt sarunu norādes stabilizācijas un asociācijas nolīgumam. · Tiesiskums: parādīt skaidru apņemšanos gūt rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju, tostarp uzsākt izmeklēšanas un nodrošināt pastāvīgu labu sadarbību ar EULEX. Atbalstīt Īpašās izmeklēšanas darba grupas darbu. Kamēr tiek ieviesta tiesu jaunā struktūra, nodrošināt, lai īpašā prokuratūra, kas atbild par organizētās noziedzības, kara noziegumu un korupcijas lietām, saglabā savu kompetenci. Pieņemt tiesību aktus par līdzekļu konfiskāciju un pārskatīt likumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu. Pieņemt jaunu pretkorupcijas stratēģiju. Kosovas politiskie vadītāji un tiesībaizsardzības un tiesu iestādes ir saglabājušas savu apņemšanos cīnīties pret organizēto noziedzību un korupciju. Kosovas iestādes un EULEX ik dienas sadarbojas praktiskos operatīvos jautājumos vai nu darbaudzināšanas un konsultēšanas darbībās vai vienādranga sadarbībā kopējās izmeklēšanās. Sadarbība starp Kosovu un EULEX tiek vērtēta atzinīgi. Partnerības rezultāti kļūst aizvien uzskatāmāki. Svarīgs nesens piemērs ir cilvēku kontrabandas noziedzīga tīkla darbības izjaukšana visā Eiropā janvāra beigās. Pateicoties EULEX un Kosovas policijas kopīgiem centieniem, tika apcietinātas 103 personas desmit dažādās valstīs visā Eiropā, tostarp Kosovā. Kopš pagājušā gada oktobra Kosovas īpašā prokuratūra ir sākusi izmeklēšanas sešās korupcijas lietās (divas lietas izskata vietējie īpaši prokurori) un sešās organizētās noziedzības lietās (četrām no tām ir pārrobežu raksturs, divas lietas izskata vietējie īpaši prokurori). Pārskata periodā sadarbība starp EULEX prokuroriem un Īpašās prokuratūras biroja vietējiem prokuroriem ir pastiprinājusies. Kosovas policijas īpašais pretkorupcijas departaments sadarbībā ar EULEX laikposmā no 2012. gada oktobrim līdz 2013. gada janvārim sāka astoņas izmeklēšanas, tostarp par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem kā organizētā noziedzība, dienesta pilnvaru ļaunprātīga izmantošana, korupcija un krāpšana. Kopīgās tiesiskuma koordinācijas padomes ietvaros, kas atrodas Prištinā, trīs valdes līdzpriekšsēdētāji (premjerministra vietnieks un tieslietu ministrs, Eiropas Savienības īpašais pārstāvis / ES biroja vadītājs un EULEX vadītājs) 9. novembrī parakstīja dokumentu ("Paktu"). Minētajā dokumentā noteikts satvars, kurā izklāstīti galvenie tiesiskuma principi un kopīgi mērķi, kā arī norādīti līdzekļi, ar kuriem tie īstenojami. Valde plāno to īstenošanu regulāri pārskatīt. Valdes 7. marta sanāksmē tā pirmoreiz apspriedās par Pakta īstenošanas uzraudzības mehānismu („Compact Tracking Mechanism”). Kosovas iestādes aicināja EULEX uzraudzīt amatpersonu iecelšanu vadošajos amatos galvenajās tiesiskuma nodrošināšanas iestādēs, arī policijā un tiesu iestādēs. Kosovas iestādēm ir jāturpina praktiska sadarbība, kā arī jāsaglabā spēcīga politiskā apņemšanās atbalstīt EULEX darbu un tā pilnvaru īstenošanu. Kosovas iestādes joprojām vēlas atbalstīt Īpašās izmeklēšanas darba grupas darbu. Jaunā tiesu struktūra tika ieviesta 2013. gada 1. janvārī, un ir veiksmīgi sākta tās īstenošana. Tiesu reformas īstenošanas rezultātus var pilnībā novērtēt tikai tad, kad šis process ir pabeigts. Šajā ziņā Kosova saskaņā ar savām saistībām priekšizpētes ietvaros ir saglabājusi īpašās prokuratūras kompetences. Ja tiesu reformas pašreizējā īstenošana būs efektīva un lietderīga, Kosova un ES, veicot rūpīgu pārskatīšanu ciešā sadarbībā ar ES, var sākt kopīgi apsvērt to, kā īpašās prokuratūras kompetences labāk pielāgot pārstrukturētajai krimināltiesību sistēmai. Kosova 2012. gada otrajā pusē pieņēma jaunas stratēģijas un rīcības plānus cīņai pret organizēto noziedzību, narkotiku izplatīšanu un terorismu. Tā ir izstrādājusi arī stratēģiju un rīcības plānu cīņai pret cilvēku tirdzniecību. Korupcijas apkarošanas politikas satvaru papildināja ar jaunu korupcijas apkarošanas stratēģiju, kurai pievienoja rīcības plānu, kas pieņemts 11. februārī. Asambleja arī apstiprināja likumu par līdzekļu konfiskāciju un pārskatīja likumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanu. Šie tiesību akti un šīs stratēģijas uzlaboja politikas un tiesisko satvaru cīņai pret organizēto noziedzību un korupciju, un Kosovai ir jāturpina tos īstenot. · Publiskā pārvalde: pieņemt vajadzīgos sekundāros tiesību aktus par civildienestu un par civildienesta ierēdņu atalgojumu. Piešķirt telpas Ombudam un nodrošināt tā budžeta neatkarību, uzliekot valdībai par pienākumu Ombuda budžeta projekta priekšlikumu bez izmaiņām ietvert vispārējā budžeta projektā, kas iesniegts parlamentam. Kopš priekšizpētes pieņemšanas Kosova ir ieviesusi sekundāros tiesību aktus likumu īstenošanai par civildienestu un par civildienesta ierēdņu atalgojumu. Tas ietver noteikumus par civildienesta ierēdņu profesionālās izaugsmes iespējām, par nosacījumiem attiecībā uz ierobežojumiem, ko piemēro tiesībām streikot civildienesta konkrētos dienestos, noteikumus par aprūpes procedūrām civildienesta ierēdņiem invaliditātes vai veselības problēmu gadījumā, noteikumus par pabalstiem papildus algai un citām kompensācijām civildienesta ierēdņiem, kā arī noteikumus par darba stundām un Asamblejas civildienesta ierēdņu kompensāciju. Vienojoties ar Ombudu, Valsts pārvaldes ministrija 3. decembrī pieņēma lēmumu, ar ko Ombudam piešķir Konstitucionālās tiesas pašreizējās telpas. Konstitucionālā tiesa tiks pārcelta uz ES finansētu Tiesu pili pēc tam, kad tā tiks pabeigta vēlāk šī gada laikā. Jaunās telpas un to atrašanās vieta ir piemērotas Ombudam un nodrošina vieglu piekļuvi plašai sabiedrībai. Ombuds 2012. gada jūnijā ierosināja savu budžetu. Valdība to ietvēra kopējā budžeta projektā, kas bez grozījumiem tika iesniegts Asamblejai. · Minoritāšu aizsardzība: nodrošināt tādas struktūras pastāvēšanu, kas ļauj tieši apspriesties ar reliģiskajām kopienām, jo īpaši ar Serbijas Pareizticīgo baznīcu, par reliģiskā un kultūras mantojuma sekmēšanu un aizsardzību. Vides un teritorijas plānošanas ministrs 12. februārī pieņēma administratīvu norādījumu par Īstenošanas un uzraudzības padomes (IMC) izveidi. Padomē ir pieci locekļi: Serbu pareizticīgo baznīcas, Vides un teritorijas plānošanas ministrijas, Kultūras, jaunatnes un sporta ministrijas, EDSO un ES pārstāvji. Vides un teritorijas plānošanas ministrijas un ES pārstāvji ir IMC līdzpriekšsēdētāji. IMC pirmā darba sanāksme notika 26. februārī, un visas puses apstiprināja ciešu apņemšanos piedalīties šajā procesā. Otrā sanāksme, kurā izskatīja baznīcai svarīgus jautājumus, notika 3. aprīlī. · Tirdzniecība: īstenot valdības lēmumu par Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārstrukturēšanu, izveidot mehānismu, lai vadītu un koordinētu sarunas Kosovā un sagatavotu ietekmes analīzi par stabilizācijas un asociācijas nolīguma tirdzniecības aspektiem. Kosova ir pabeigusi Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārstrukturēšanu. Ministrijas jaunā organizatoriskā struktūra nodrošina to struktūru efektīvu organizāciju, kuras atbild par sarunām attiecībā uz stabilizācijas un asociācijas nolīguma daļām saistībā ar tirdzniecību. Amatpersonas ir ieceltas galvenajos amatos. Ieinteresētās personas, tostarp uzņēmēji, var sniegt ieguldījumu Kosovas tirdzniecības politikā, piedaloties oficiālās un regulārās apspriedēs. Minētās apspriedes organizē ekonomikas padomē, ministriju padomē par tirdzniecības politiku, tirdzniecības politikas darba grupā un tās piecās apakšgrupās (tirdzniecības nolīgumi, tirdzniecības veicināšana, rūpniecība, lauksaimniecība un pakalpojumi). Februārī Kosovas valdība pieņēma lēmumu par stabilizācijas un asociācijas nolīguma sarunu grupas struktūru. Tirdzniecības un rūpniecības ministrija minētajā struktūrā vadīs tehnisko grupu, kas atbalsta sarunas par nolīguma aspektiem saistībā ar tirdzniecību. Tirdzniecības un rūpniecības ministrija ir pabeigusi savu pirmo ietekmes analīzi par stabilizācijas un asociācijas nolīguma tirdzniecības aspektiem. Šajā analīzē ietverts novērtējums par tirdzniecības liberalizācijas ietekmi uz tirdzniecības plūsmām, publiskajām finansēm, ražošanu un nodarbinātību. Ir skaidrs, ka šis dokuments ir jāpapildina, ņemot vērā jaunus un atjauninātus datus. Tajā pašā laikā ierosinātā metode un analīzes pirmie rezultāti nodrošina labu pamatu, lai Kosova sagatavotos sarunām. 3. Citi Padomes decembra secinājumos ietvertie jautājumi Kosovas iesaistīšanās dialogā starp Prištinu un Belgradu un norunu īstenošana Pēc Serbijas vēlēšanām dialogs starp Belgradu un Prištinu pārtapa Augstās pārstāves sekmētā augsta līmeņa politiskajā procesā. Kopš 2012. gada oktobra ir notikušas vairākas augsta līmeņa sanāksmes starp abu pušu premjerministriem. Augstā pārstāve jau pašā sākumā abām pusēm ļoti skaidri darīja zināmu procesa koncepciju — tā gaitā sākumā tiktu skatīti vienkāršāki jautājumi, pakāpeniski pārejot uz sarežģītākiem, un uz šo procesu attiektos noteikti ierobežojumi. Mērķis bija pakāpeniski normalizēt abu pušu attiecības, neskarot abu pušu nostāju par statusu, un panākt progresu abu pušu ceļā uz dalību ES. Laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2013. gada aprīlim notika desmit sanāksmes[2]. Prezidenti Nikolic un Jahjaga arī tikās sanāksmē 6. februārī. Augsta līmeņa dialoga pirmajā daļā, kas notika līdz 2012. gada decembrim, tika apspriesti jautājumi, kurus uzskatīja par vieglākiem, piemēram, integrētas robežu pārvaldības īstenošana, reliģiskais un kultūras mantojums, sadarbības pasākumi. Šajos pirmajos mēnešos jau tika panākti pirmie būtiskie rezultāti. Svarīgākais no tiem bija integrētas robežu pārvaldības īstenošana. Līdz 2012. gada beigām darbojās četras izejas, tostarp divas izejas Ziemeļkosovā, un kopš februāra beigām darbojas visas sešas izejas starp Serbiju un Kosovu. Īstenošanas sarunās abas puses arī piekrita sākt muitas nodokļu iekasēšanu un izveidot fondu Ziemeļkosovas attīstībai. Kas attiecas uz brīvu pārvietošanos, ir spēkā ieceļošanas režīms, saskaņā ar kuru jāuzrāda tikai identitātes karte, un šis režīms darbojas labi. Abas puses turpina īstenot nolīgumu par muitas zīmogiem. Labi panākumi ir gūti attiecībā uz civilstāvokļa aktu reģistru, un īstenošana būtu jāpabeidz līdz 2014. gada janvārim. Attiecībā uz kadastru abas puses vēl joprojām veic vajadzīgos sagatavošanās pasākumus. Vienmērīgi norit nolīguma par universitātes diplomu atzīšanu īstenošana. Serbijas sadarbība ar EULEX turpinājās, lai panāktu uzlabojumus vairākās jomās. Tā būs jāstiprina, tiklīdz vēl vairāk normalizēsies attiecības starp abām pusēm. Sadarbību turpina atvieglot tieši augsta līmeņa kontakti un regulāri kontakti operatīvā līmenī, tostarp cīņā pret organizēto noziedzību. Serbija ir apņēmusies pilnībā īstenot protokolu par policijas amatpersonu dalību EULEX. Starp citiem nozīmīgiem rezultātiem, ko sasnieguši abu pušu premjerministri, jāmin nolīgums par sadarbības noteikumu izveidi un nolīgums par reliģiskā un kultūras mantojuma vietu aizsardzības uzlabošanu (īpašas/daudznacionālas policijas vienības izveide Kosovā). Augsta līmeņa dialoga otrajā daļā, kas norisinājās kopš 2013. gada janvāra, abu pušu premjerministru tikšanās bija orientētas uz jautājumiem saistībā ar Kosovas ziemeļu daļu un tādu struktūru izveidi, kas atbilstu vietējo iedzīvotāju vajadzībām pēc drošības un tiesiskuma un vienlaikus nodrošinātu vienotas institucionālās un administratīvās sistēmas funkcionalitāti Kosovā, atbilstīgi Padomes 2012. gada decembra secinājumiem. Sarunu laikā abas puses vienojās, ka apspriežu rezultātā jāizstrādā principu un pasākumu kopums, kas Kosovas serbu kopienai sniegtu jaunu nākotnes perspektīvu, ņemot vērā tās bažas un vajadzības, vienlaikus saglabājot Kosovas iestāžu un tiesiskā regulējuma funkcionalitāti. Visā augsta līmeņa procesa laikā abas puses izrādīja apņēmību un ieinteresētību.. Abi premjerministri īpaši izveidoja labas darba attiecības un parādīja politisko drosmi un briedumu, apspriežot delikātus un sarežģītības jautājumus, bieži vien nestabilā politiskajā vidē. Tas ir ļoti slavējami. Dialoga pēdējā posmā sanāksmēs piedalījās arī abu pušu premjerministru vietnieki, ar savu klātbūtni stiprinot vietējo politisko leģitimitāti un papildinot kompetenci. Sarunas par Kosovas ziemeļu daļu un Kosovas serbu kopienas problēmām tika noslēgtas 19. aprīlī, parafējot „Pirmo nolīgumu par pamatprincipiem attiecību normalizēšanai”. Ar minēto nolīgumu Kosovā paredzēts izveidot Serbu pašvaldību asociāciju/kopienu, kas darbosies saskaņā ar Kosovā spēkā esošo tiesisko regulējumu. Asociācijai/kopienai, balstoties uz citas Kosovā jau pastāvošās asociācijas modeli, būs savi statūti un pārvaldes struktūras un tā pildīs pārstāvības uzdevumus attiecībā pret centrālo valdību. Attiecībā uz policiju nolīguma tekstā ir apstiprināts princips, kas Kosovā paredz vienotu policiju un Kosovas ziemeļu daļā esošās visas policijas integrēšanu Kosovas policijā. Par četrām Kosovas ziemeļu daļas pašvaldībām atbild reģionālās policijas virspavēlnieks. Viņu ieceļ Kosovas Iekšlietu ministrija, izvēloties no četru mēru sagatavota kandidātu saraksta. Tika panākta vienošanās, ka to četru ziemeļu pašvaldību mēri, kurās iedzīvotāju vairākums ir serbi, konsultēs asociāciju/kopienu un iesniegs sarakstu Iekšlietu ministrijai, kas no šā saraksta izraudzīsies reģionālās policijas virspavēlnieku. Attiecībā uz tiesu iestādēm tekstā ir apstiprināts princips, kas paredz visu tiesu iestāžu integrāciju un darbību Kosovas tiesiskā regulējuma ietvaros. Prištinā tiek izveidota Apelācijas tiesa, kas strādās ar visām Kosovas pašvaldībām, kurās iedzīvotāju vairākums ir serbi, un viena šīs tiesas nodaļa pastāvīgi noturēs sēdes Ziemeļmitrovicā. Saskaņā ar nolīgumu ziemeļu pašvaldībās 2013. gadā tiks organizētas pašvaldību vēlēšanas ar EDSO atbalstu. Nolīguma tekstā arī paredzēts, ka līdz jūnija vidum ir jānoslēdz apspriedes enerģētikas un telekomunikāciju jomā. Abas puses ir vienojušās par to, ka neviena no tām nebloķēs, kā arī nemudinās citus bloķēt otras puses progresu tās virzībā uz ES. Runājot par turpmākajiem pasākumiem, abas puses vienojās pieņemt īstenošanas plānu līdz 26. aprīlim un ar ES palīdzību izveidot īstenošanas komiteju. ES arī cer, ka abas puses, jaunas savstarpējas sapratnes/attiecību garā un neskarot nostājas par Kosovas statusu, turpinās darbu pie abpusējo attiecību normalizēšanas un šajā kontekstā cita starpā risinās jautājumu par Kosovas integrāciju/dalību starptautiskajās iestādēs. Publiskās pārvaldes reforma Priekšizpētē secināts, ka tiesiskais satvars, kas vajadzīgs stabilai un profesionālai publiskajai pārvaldei, lielākoties ir ieviests. Izpildot priekšizpētē noteiktās īstermiņa prioritātes, Kosova turpināja uzlabot savu tiesisko satvaru un radīja apstākļus, lai īstenotu tiesību aktus par civildienestu un par civildienesta ierēdņu atalgojumu. Pašreiz Kosova ir sākusi veltīt centienus tiesību aktu, publiskās pārvaldes reformas stratēģijas un tās rīcības plāna īstenošanai. Kosova ir arī ieguldījusi pūles, lai stiprinātu Ombudu. Asamblejas apstiprinātais Ombuda budžets šim gadam no pagājušā gada 636 000 euro pieauga līdz vairāk nekā 1 miljonam euro. Tas ļāva darbinieku skaitu palielināt no 48 līdz 60. Publiskās pārvaldes reforma ir ilgtermiņa uzdevums. Pārējās Rietumbalkānu valstis, uz kurām attiecas stabilizācijas un asociācijas nolīgumi, turpina saskarties ar šo problēmu. Kosovas līdz šim sasniegtais progress rada nepieciešamo pamatu (tiesisko un politisko satvaru), lai turpinātu centienus šajā būtiskajā jomā. Tiesiskuma konsolidēšana Priekšizpētē secināts, ka ir ieviests pamata institucionālais un tiesiskais satvars, lai Kosovā nodrošinātu tiesiskumu. Kosovas vadītāji daudzkārt ir atkārtoti pauduši politisko apņemšanos cīnīties pret organizēto noziedzību un korupciju. Šī politiskā apņemšanās rada labu pamatu, lai tiesībaizsardzības un tiesu iestādes Kosovā turpinātu uzlabot savu veikumu, īpaši gūstot rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju. Kosovai ir jāturpina īstenot pasākumus, lai novērstu un apkarotu cilvēku, narkotiku un ieroču tirdzniecību. Izmeklēšanas gaitā izskatīšanai ir nodotas dažas svarīgas lietas. Pagājušā gada novembrī Prištinas apgabaltiesa pieņēma izskatīšanā prokuratūras izvirzīto apsūdzību pret bijušajiem ministriem par dienesta pilnvaru vai dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu; patlaban norit tiesvedība. 2012. gada novembrī Prištinas apgabaltiesa arī pieņēma izskatīšanā apsūdzību pret Prištinas pašvaldības iepirkuma biroja bijušo vadītāju un pieciem citiem ierēdņiem par dienesta stāvokļa vai pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu. Pejë/Peć apgabaltiesa 2012. gada oktobrī un novembrī notiesāja un piesprieda sodu 34 personām, tostarp augsta ranga amatpersonām uzņēmējdarbības fakultātē Pejë/Peć, par noziegumiem, kas ietver dienesta stāvokļa vai pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu, dienesta stāvokļa nelikumīgu piesavināšanos, krāpšanu dienestā un oficiālu dokumentu viltošanu. Tiesas spriedums arī aizliedz minētajiem notiesātajiem ierēdņiem pildīt dienesta pienākumus. 2013. gada janvārī Kosovas un EULEX tiesnešu panelis Pejë/Peć pamattiesā piesprieda sodu deviņiem apsūdzētajiem noziegumos, kas attiecas uz migrantu kontrabandu. Kopumā 2012. gadā Kosovas tiesas izskatīja 183 lietas, kas attiecas uz dienesta stāvokļa un pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu, 6 organizētās noziedzības lietas, 22 cilvēku tirdzniecības lietas, 186 lietas saistībā ar narkotiku noziegumiem un 24 lietas, kas saistītas ar ieročiem. Šie Kosovas un EULEX kopīgo centienu konkrētie rezultāti liecina par ciešo praktisko sadarbību. Tajā pašā laikā cīņa pret organizēto noziedzību un korupciju joprojām ir problēmjautājums, un Kosovai ir jāturpina gūt panākumi šajā jomā, darbojoties neatkarīgi un sadarbībā ar EULEX. Priekšizpētē secināts, ka tiesu sistēmas pamatiestādes sākušas pildīt savus uzdevumus un ka tiesību akti nodrošina spēcīgas garantijas tiesu iestāžu neatkarībai. 1. janvārī stājās spēkā likumi par tiesām un izmeklēšanu, ar ko tika ieviesta jauna tiesu un izmeklēšanas sistēma. Tā aizstāj iepriekšējo pašvaldību un apgabaltiesu sistēmu, nodibinot septiņas pamattiesas un vienu apelācijas tiesu. Tās īstenošana sākās bez lielām grūtībām. Jaunais tiesiskais regulējums veicina tiesu sistēmas neatkarību, efektivitāti, pārskatbildību un objektivitāti Kosovā, un tā īstenošana tiks turpmāk pārbaudīta. Jaunais kriminālkodekss un kriminālprocesa kodekss stājās spēkā tajā pašā laikā, kad tika ieviesti likumi par tiesām un izmeklēšanu. Tā rezultātā tika būtiski izmainīta Kosovas tiesu un krimināltiesību sistēma. Jaunajā kriminālkodeksā ietverti noteikumi, inter alia, par migrantu kontrabandu, cilvēku tirdzniecību, narkotiku ražošanu un tirdzniecību, organizēto noziedzību, korupciju un ieroču tirdzniecību. Tā noteikumos ņemtas vērā īpašās prokuratūras ekskluzīvās un papildu kompetences. Vēl ir pārāk agri noteikt šo tiesu sistēmas reformu praktisko ietekmi, jo to īstenošana ir nupat uzsākta. Domājams, ka šādu sarežģītu reformu praktiskai īstenošanai būs nepieciešami turpmāki grozījumi tiesību aktos. Priekšizpētē apstiprināts, ka vārda brīvība ir garantēta konstitūcijā. Pagājušā gada oktobrī Kosova kriminālkodeksā atcēla divus pantus par žurnālistu avotu krimināltiesisko atbildību un aizsardzību. Jaunajā kriminālprocesa kodeksā žurnālisti turklāt ietverti to liecinieku kategorijā, kuri ir atbrīvoti no pienākuma sniegt liecību. Tā rezultātā plašsaziņas līdzekļi nav saucami pie kriminālatbildības. 28. februārī Asamblejas attiecīgā komiteja ar EDSO atbalstu organizēja publisku apspriešanu žurnālistu asociāciju pārstāvjiem. Apspriešanā tika izskatīti jautājumi, kas ietekmē plašsaziņas līdzekļu brīvību, īpaši fiziskie uzbrukumi un draudi, kas vērsti pret žurnālistiem. Pagājušā gada beigās Kosovas policija sadarbībā ar EULEX sāka izmeklēšanu par draudiem, kas vērsti pret nevalstiskas organizācijas locekļiem, kas bija izdevusi žurnālu par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesību jautājumiem. Asamblejā, plašsaziņas līdzekļos, pilsoniskajā sabiedrībā vai sabiedrības protestos joprojām tiek apšaubītas Kosovas iestādes. Kosovai jāturpina radīt vide, kas veicina vārda brīvību, un jānodrošina, ka uzbrukumi žurnālistiem tiek pamatīgi izmeklēti. Instrumentu kopums, ar ko atbalsta Kosovas reformu centienus Lai virzītu Kosovas reformas centienus, Komisija ir izstrādājusi vairākus instrumentus. Stabilizācijas un asociācijas procesa dialogs, kas sākts pēc Komisijas 2009. gada paziņojuma "Kosova – Eiropas perspektīvas īstenošana"[3], ir izrādījies svarīgs instruments, lai mobilizētu, apspriestu un noteiktu prioritātes Kosovas vispārējā Eiropas reformu darba kārtībā. Strukturētajā dialogā par tiesiskumu nosaka ES un Kosovas prioritātes, lai risinātu ar tiesiskumu saistītas problēmas. Tas nodrošina stingras politikas norādes, lai konsolidētu tiesiskumu. Dialogs par vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu tika sākts 2012. gada janvārī un tāpat kā citās Rietumbalkānu valstīs tas Kosovai kalpo kā pamatstruktūra, lai pieņemtu un īstenotu reformas tiesiskuma jomā. Visos šajos procesos Eiropas integrācijas lietu ministrijai ir būtiska loma. Tā ir izveidojusi stabilus mehānismus Kosovā, lai noteiktu prioritātes, koordinētu un nodrošinātu rezultātu sasniegšanu. Pārējie Padomes decembra secinājumos noteiktie Kosovas Eiropas perspektīvas elementi Decembrī Padome atgādināja par ES vēlmi ar skaidras Eiropas perspektīvas palīdzību sniegt atbalstu Kosovas saimnieciskai un politiskai attīstībai saskaņā ar reģiona Eiropas perspektīvu. Tā uzsvēra vajadzību šajā nolūkā veikt konkrētus pasākumus. Savā 2009. gada paziņojuma par Kosovu Komisija ierosināja izskatīt iespēju noslēgt pamatnolīgumu ar Kosovu par vispārīgiem principiem tās dalībai ES programmās. Padome 2012. gada oktobrī atļāva Komisijai risināt sarunas par šādu nolīgumu. Šā gada sākumā Komisija noslēdza sarunas un drīzumā plāno sniegt priekšlikumu Padomes lēmumiem par pamatnolīguma ar Kosovu parakstīšanu un noslēgšanu. Kosova 2012. gada decembrī kļuva par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) locekli un darbības valsti. ERAB patlaban sagatavo trīs gadu valsts stratēģiju. Tas ļaus bankai paplašināt un dažādot savus pasākumus, lai atbalstītu Kosovas attīstību sociālajā un ekonomikas jomā. ERAB misija decembrī apmeklēja Kosovu. Bankas biroji Prištinā tika pārcelti uz plašākām telpām, lai Kosovā palielinātu tās darbinieku skaitu. Bankas prezidents Kosovu apmeklēja 8. februārī. Eiropas Investīciju banka patlaban apspriež pamatnolīgumu ar Kosovas valdību. Pusēm ir jāvienojas par jomām, kurās banka veiks ieguldījumus. Nolīgumu paredzēts apstiprināt un parakstīt pavasarī. EIB var sākt savas darbības drīz pēc tam. Kopīga EIB un Komisijas misija viesojās Kosovā 2012. gada decembrī. EIB neplāno Kosovā nodrošināt nepārtrauktu klātbūtni. 4. Secinājumi Kopš 2012. gada oktobra priekšizpētes un Padomes 2012. gada decembra secinājumiem Kosova ir izpildījusi visas priekšizpētē noteiktās īstermiņa prioritātes. Kosova ir parādījusi savu apņemšanos cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju. Tā ir pieņēmusi vajadzīgos tiesību aktus un stratēģiskus dokumentus un ir saglabājusi Īpašās prokuratūras kompetences. Ir sāktas vairākas izmeklēšanas par organizētās noziedzības un korupcijas lietām. Kosova ir uzturējusi labu sadarbību ar EULEX un joprojām vēlas atbalstīt Īpašās izmeklēšanas darba grupas darbu. Ombudam ir piešķirtas jaunas telpas. Valdība atteicās veikt grozījumus Ombuda ierosinātajā budžetā, pirms Asamblejā tika iesniegts vispārējā budžeta projekts. Tika arī pieņemti sekundārie tiesību akti publiskās pārvaldes reformas īstenošanai. Tika izveidota un darbu sāka jaunā Īstenošanas un uzraudzības padome, kurā tiek pārstāvēta Serbu pareizticīgo baznīca, Kosovas iestādes, ES un EDSO. Tirdzniecības un rūpniecības ministrija ir pārstrukturēta, un amatpersonas ir ieceltas galvenajos amatos. Ir ieviests mehānisms sarunu vadīšanai un koordinēšanai tirdzniecības jautājumos Stabilizācijas un asociācijas nolīguma kontekstā. Kosova spēs definēt savu nostāju sarunās, pamatojoties uz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma tirdzniecības aspektu ietekmes analīzi. Tā rezultātā Komisija iesniedz savu priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko ļauj sākt sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu[4]. Kosova ir veikusi ļoti būtiskus pasākumus, lai panāktu acīmredzamu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Serbiju saskaņā ar Padomes 2012. gada secinājumiem. Kosova ir aktīvi un konstruktīvi iesaistījusies ES veicinātajā dialogā ar Serbiju un sākusi apspriešanos par virkni jautājumu, kas jāatrisina, lai panāktu acīmredzamu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Serbiju. Dialogs tika pārveidots par augsta līmeņa procesu, ko veicināja Augstā pārstāve. Laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2013. gada aprīlim notika desmit sanāksmes. Prezidenti Nikolic un Jahjaga arī tikās sanāksmē 6. februārī. Tika turpināta arī dialogā līdz šim panākto vienošanos īstenošana. Integrētās robežu pārvaldības jomā visās sešās izejās tika atvērti kopīgi pagaidu robežšķērsošanas punkti, kuri patlaban darbojas. Tiek īstenots 2012. gada nolīgums par reliģiskām un kultūras mantojuma vietām. Abas puses turpina īstenot nolīgumu par muitas zīmogiem. Labs progress panākts civilstāvokļa aktu reģistra izveidē, un tā īstenošana būtu jāpabeidz līdz 2014. gada janvārim. Attiecībā uz kadastru abas puses vēl joprojām veic vajadzīgos sagatavošanās pasākumus. Vienmērīgi norit nolīguma par universitātes diplomu atzīšanu īstenošana. Abas puses arī piekrita sākt muitas nodokļu iekasēšanu un izveidot fondu Ziemeļkosovas attīstībai. Augsta līmeņa dialoga otrajā daļā, kas noritēja kopš 2013. gada janvāra, abu premjerministru sanāksmēs uzmanība tika veltīta Ziemeļkosovai, kā rezultātā 2013. gada 19. aprīlī tika parafēts "Pirmais nolīgums par pamatprincipiem attiecību normalizēšanai". Balstoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka Kosova ir nopietni un konstruktīvi iesaistījusies, lai veiktu pasākumus nolūkā panākt acīmredzamu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Serbiju. * Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [1] COM(2012) 602 galīgā redakcija. [2] 19. oktobrī, 7. novembrī, 4. decembrī un 17. janvārī, 20. februārī, 4. martā, 20. martā, 2. aprīlī, 17. aprīlī un 19. aprīlī. [3] COM(2009) 534 galīgā redakcija. [4] COM(2013) 200 galīgā redakcija.