ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

norāda, ka galvenais šķērslis efektīvai pārkāpumu izmeklēšanas procedūras īstenošanai (EK līguma 226. un 228. pants) vēl arvien ir šīs procedūras ilgums un ierobežota 228. panta izmantošana; uzsver, ka Komisijas ierosināto vēlamo laika periodu, kas ir paredzēts transponēšanas pasākumu nepaziņošanai (ne ilgāk kā 12 mēneši no oficiālas paziņojuma vēstules nosūtīšanas līdz lietas izbeigšanai vai Eiropas Kopienas Tiesas lēmumam) un tiesvedībai, lai varētu nodrošināt iepriekšēja Eiropas Kopienas Tiesas lēmuma izpildi (no 12 līdz 24 mēnešiem) nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt, un tālab aicina Komisiju šajās laika robežās īstenot periodisku pārraudzību pār to, kā virzās pārkāpumu izskatīšanas procedūra un informēt par to pilsoņus, uz kuriem šī procedūra attiecas;
—

ņemot vērā mērķi konsolidēt demokrātiju un politiskās brīvības Krievijas Federācijā, kas noteikts Partnerības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), kurš stājās spēkā 1997. gadā un kura termiņš izbeidzas 2007. gadā,
Eiropas Parlamenta deklarācija par dzīvu liellopu eksporta kompensācijām trešām valstīm



Oficiālais Vēstnesis 157 E , 06/07/2006 Lpp. 0504 - 0505



P6_TA(2005)0307 Dzīvu liellopu eksporta kompensācijas trešām valstīm Eiropas Parlamenta deklarācija par dzīvu liellopu eksporta kompensācijām trešām valstīm Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Reglamenta 116. pantu, A. ņemot vērā, ka ik gadu 200000 dzīvus liellopus eksportē no ES uz Libānu un Ēģipti; B. ņemot vērā, ka iepriekšējos gados tika izmaksātas eksporta kompensācijas EUR 60 miljonu apmērā par šo dzīvnieku eksportu un ka 2005. gadā eksporta kompensācijām ir pieejami apmēram EUR 77 miljonu; C. norūpējies par to, ka transportēšana var ilgt vairāk nekā 10 dienas un ka pēc dzīvnieku atvešanas bieži to apstrādāšanas un kaušanas paņēmieni ir aizliegti saskaņā ar ES tiesībām, un ka tādējādi šiem dzīvniekiem nodara lielas ciešanas; D. norūpējies par to, ka spēkā esošie tiesību akti netiek īstenoti un jebkurā gadījumā pietiekami nenodrošina dzīvnieku labturību, 1. apstiprina, ka ES atzīst, ka dzīvnieki ir jūtīgas būtnes; 2. aicina Komisiju un Padomi nekavējoties un nepārejoši atcelt eksporta kompensāciju maksājumu sistēmu par dzīvu liellopu eksportu uz trešām valstīm; 3. aicina publisko finansējumu labāk izlietot programmām, kas veicina un aizsargā dzīvnieku labturību; 4. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei un Komisijai. --------------------------------------------------
15.

pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Iestādes augstākā līmeņa vadītāju vidū, proti, to, ka trīs no pieciem vadītājiem (60 %) ir sievietes; ar bažām norāda uz dzimumu līdzsvara trūkumu Iestādes valdē, proti, to, ka 12 no 15 tās locekļiem (80 %) ir vīrieši; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Iestādes kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 285 no 467 darbiniekiem (61,03 %) ir sievietes; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru, kad tās izvirza savus kandidātus Iestādes valdes locekļu amatam;
D.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums 10 gadu laikā IMI kopuzņēmumā ir 1 000 000 000 EUR un to nodrošina no Septītās pamatprogrammas budžeta, bet katrs no dibinātājiem veic vienlīdzīgas iemaksas IMI kopuzņēmuma saimniecisko izdevumu segšanai, nepārsniedzot 4 % no Savienības kopējiem ieguldījumiem;
80.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības 2020. gada 31. janvārī EĀDD beidzot izveidoja ES delegāciju Londonā un Apvienotās Karalistes nodaļu savā galvenās mītnes struktūrshēmā; tomēr pauž nožēlu par aizkavēšanos diplomātiskā statusa piešķiršanā Parlamenta darbiniekiem, kuri strādā Eiropas Parlamenta Birojā Londonā, un EĀDD sākotnējo atteikumu rast šai problēmai apmierinošu risinājumu; saprot, ka izveides līgums aizstāj visus pagaidu noteikumus un nodrošina to, ka delegācijai Londonā, tās darbiniekiem un īpašumam ir piešķirtas privilēģijas un imunitāte, kas līdzvērtīgas Vīnes konvencijā minētajām, līdzīgi kā pārējo 144 delegāciju un biroju gadījumā; pauž nožēlu par to, ka EĀDD veda sarunas par izveides līgumu ar Apvienotās Karalistes iestādēm, neapspriežoties ar Parlamentu; uzsver, ka regulāru atjauninājumu nosūtīšana Parlamentam tā vietā, lai ar to pienācīgi apspriestos, neatbilst EĀDD pienākumam sniegt atbilstošu atbalstu un sadarboties, kurš noteikts Lēmuma, ar ko izveido EĀDD, 3. panta 4. punktā; atzīmē, ka 2020. gada beigās no kopumā 43 pieejamajām amata vietām aizpildītas bija gandrīz 40 (ieskaitot ārvalstīs strādājošos un vietējos darbiniekus); apzinās, ka delegācija atrodas ēkā, kas ir Savienības īpašums un ko pirms tam izmantoja Komisijas pārstāvniecība un Eiropas Parlamenta Birojs;
8.

ar bažām norāda uz dzimumu līdzsvara trūkumu Institūta augstākā un vidējā līmeņa vadītāju vidū, proti, to, ka pieci no sešiem (83 %) vadītājiem ir vīrieši; atzinīgi vērtē dzimumu līdzsvaru Institūta valdē, proti, to, ka seši no 12 (50 %) locekļiem pieder pie viena un tā paša dzimuma, kā arī dzimumu līdzsvaru Institūta kopējā darbinieku vidū, kur 37 no 64 (57,81 %) darbiniekiem ir sievietes;
16.

ar bažām pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumus, ka dažas Iestādes iepirkuma procedūras ir pretrunā Finanšu regulai, jo īpaši tās, kas saistītas ar īstermiņa banku nolīguma parakstīšanu ar banku; pieņem zināšanai to, ka minētajā gadījumā Iestāde daudz par zemu novērtēja līguma vērtību, kā rezultātā Iestāde izmantoja nepareizu iepirkuma procedūras veidu; turklāt pieņem zināšanai to, ka Iestāde sāka procedūru jauna banku pakalpojumu līguma parakstīšanai tikai vienu nedēļu pirms iepriekšējā līguma termiņa beigām, izņēmuma kārtā uzsākot sarunu procedūru bez iepriekšējas publicēšanas tikai ar vienu potenciālo darbuzņēmēju un nesniedzot pamatojumu šādai rīcībai; pauž nožēlu par Revīzijas palātas konstatējumu, ka potenciālā darbuzņēmēja piedāvājums neatbilda Iestādes vēlmēm, kā rezultātā Iestāde pieprasīja piedāvājumus no citiem pretendentiem, nenosakot kritērijus labākā piedāvājuma atlasei un pienācīgi neizvērtējot saņemtos piedāvājumus, tā vietā pieņemot sākotnējo piedāvājumu; pieņem zināšanai to, ka parakstītajā līgumā bija iekļauta maksa par negatīvu procentu likmi par Iestādes noguldītajiem līdzekļiem un no 2020. gada janvāra līdz augustam samaksātā summa bija 38 430 EUR, nevis aplēstie 11 808 EUR; pieņem zināšanai Revīzijas palātas juridisko novērtējumu, kurā secināts, ka saskaņā ar Finanšu regulas I pielikuma 14. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksāto negatīvo procentu summu, būtu vajadzējis piemērot iepirkuma procedūru mazas vērtības līgumiem ar vismaz trijiem piedāvājumiem, kuri bija jāpieprasa jau no paša sākuma, un Revīzijas palātas turpmāko secinājumu, ka iepirkuma procedūra un ar to saistītie maksājumi tiek uzskatīti par nepareiziem;
6.

ar bažām norāda uz dzimumu līdzsvara trūkumu Aģentūras augstākā līmeņa vadītāju vidū, proti, to, ka 8 no 9 (88,9 %) ir vīrieši; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 41 no 79 darbiniekiem (51,9 %) ir vīrietis; aicina Aģentūru turpināt centienus panākt lielāku dzimumu līdzsvaru augstākās vadības līmenī; atgādina Aģentūrai, ka kandidātu atlasē svarīga nozīme ir kompetencēm, zināšanām un pieredzei, kā arī personāla ģeogrāfiskajam un dzimumu līdzsvaram;
30.

pauž nožēlu par to, ka izpilddirektors ir ilgstoši kavējies ar pamattiesību amatpersonas un pamattiesību uzraudzības speciālistu iecelšanu darbā, kā to uzsvērusi Frontex kontroles darba grupa, jo īpaši, ņemot vērā Aģentūras izpilddirektora biroja paplašināšanu; norāda, ka Aģentūras pamattiesību amatpersona stājās amatā 2021. gada 1. jūnijā; uzsver, ka 2020. gadā Aģentūras štatu saraksts tika samazināts no 377 AD amata vietām līdz 275 AD amata vietām; atzīst, ka tas ir ietekmējis visu personāla struktūru – arī 40 pamattiesību uzraudzības speciālistu pieņemšanu darbā; pieņem zināšanai Aģentūras izpilddirektora paziņojumus par to, ka ir pabeigta pirmās pamattiesību uzraudzības speciālistu grupas (20 speciālisti, kuru apmācība sākās 2021. gada 1. jūnijā) pieņemšana darbā un ka šobrīd notiek otrās pamattiesību uzraudzības speciālistu grupas (20 speciālisti) iecelšana; pauž bažas par to, ka pieci no minētajiem pieņemtajiem 20 pamattiesību uzraudzības speciālistiem ir iecelti darbā AD 7 līmenī un piecpadsmit – AST 4 līmenī; atgādina, ka Parlaments Frontex kontroles darba grupas ziņojumā uzsvēra, ka šī zemākā pakāpe var ietekmēt uzraudzības speciālistu autoritāti, autonomiju un piekļuvi klasificētai un sensitīvai informācijai un līdz ar to arī viņu efektivitāti; atgādina, ka visi 40 pamattiesību uzraudzības speciālisti Aģentūrai bija jāpieņem darbā AD līmenī, lai nodrošinātu vislabāko prasmju kopuma ieguvi un pienācīgu izvietošanu operācijās; tomēr atgādina, ka dažādu aģentūru darbiniekiem joprojām tiek piemērots zems korekcijas koeficients, un atzīst, ka zemākām algām var būt negatīva ietekme uz Eiropas kandidātiem un atsevišķās aģentūrās tas var apgrūtināt pieņemšanu darbā; pieņem zināšanai to, ka Frontex kontroles darba grupa stingri nosoda izpilddirektora nevajadzīgo kavēšanos attiecībā uz pamattiesību uzraudzības speciālistu pieņemšanu darbā; atkārtoti norāda, ka Regulā (ES) 2019/1896 ir paredzēts, ka līdz 2020. gada 5. decembrim jāpieņem darbā vismaz 40 pamattiesību uzraudzības speciālisti; pauž dziļas bažas par to, ka šis pienākums joprojām nav izpildīts, un uzstāj, ka Aģentūrai ir savlaicīgi un bez turpmākas kavēšanās jāieceļ amatā pārējie 20 pamattiesību uzraudzības speciālisti, turklāt AD pakāpē, lai nodrošinātu statusu, kas vajadzīgs, lai viņi varētu veikt savus pienākumus neatkarīgi; jo īpaši atgādina, ka Frontex kontroles darba grupa norādīja – ir ļoti svarīgi, lai pamattiesību uzraudzības speciālistiem tiktu nodrošināta neierobežota un nepieteikta piekļuve attiecīgajām vietām, aktīviem un informācijai; turklāt uzsver, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāsadarbojas ar pamattiesību amatpersonu, sniedzot pierādījumus par izmeklēšanā esošo lietu būtību; uzsver, ka ir jāpaskaidro Aģentūras paziņojums par to, ka atlikušie 20 pamattiesību uzraudzības speciālisti tiks pieņemti darbā, izvēloties no izveidota AD 7 rezerves saraksta, kad Aģentūrai būs piešķirtas papildu AD 7 amata vietas, savukārt Komisija ir norādījusi, ka Aģentūrai jau ir piešķirts pietiekams skaits AD amata vietu;
B.

tā kā Nīderlande ir iesniegusi pieteikumu EGF/2020/004 NL/KLM par finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) pēc 1 851 darba ņēmēja atlaišanas (4) no darba uzņēmumā KLM Royal Dutch Airlines NUTS 2. līmeņa reģionā Noord-Holland (NL32) Nīderlandē pieteikuma atskaites periodā no 2020. gada 15. augusta līdz 2020. gada 15. decembrim;
12.

ar gandarījumu norāda uz augšupēju tendenci, palielinoties sieviešu vadošos amatos īpatsvaram, kas sasniedzis 30,3 % (vai 81 amata vietu) salīdzinājumā ar 27,1 % 2018. gadā un 24,5 % 2017. gadā; norāda, ka par delegāciju vadītājām iecelto sieviešu īpatsvars ir palielinājies no 19,5 % 2015. gadā līdz 27,7 % 2019. gadā (jeb no 137 delegāciju vadītājiem 38 bija sievietes); atkārtoti pauž atbalstu EĀDD centieniem panākt, lai dalībvalstis izvirzītu vairāk kandidātes sievietes; norāda, ka kopumā sievietes veido 47,7 % no EĀDD personāla; atgādina, ka līdzsvarota dzimumu pārstāvība būtu jāapsver arī attiecībā uz ES īpašajiem pārstāvjiem, ņemot vērā to, ka no astoņiem ES īpašajiem pārstāvjiem tikai divas ir sievietes;
16.

pauž bažas par to, ka sieviešu skaits direktoru amatos ir samazinājies no 30 % 2018. gadā līdz 20 % 2019. gadā un sieviešu skaits nodaļu vadītāju amatos ir samazinājies no 39 % 2018. gadā līdz 35 % 2019. gadā; tomēr norāda, ka Revīzijas palātas locekļu amatos sieviešu skaits ir nedaudz palielinājies – no 21 % 2018. gadā (6 no 28 locekļiem) līdz 25 % 2019. gadā (7 no 28 locekļiem); uzsver Parlamenta Budžeta kontroles komitejas apņemšanos atbalstīt Revīzijas palātas locekļu izvirzīšanas procesa pārskatīšanu, lai panāktu dzimumu līdzsvaru (2019. gadā Revīzijas palātas locekļi bija 7 sievietes un 21 vīrietis); atgādina, ka dalībvalstis ir aicinātas aktīvāk mudināt sievietes pieteikties uz šādiem amatiem; atkārtoti norāda, ka amatā iecelšanas procedūras laikā Padomei vienmēr būtu jāiesniedz vismaz divas – vienas sievietes un viena vīrieša – kandidatūras;
26.

norāda, ka 2019. gadā Kopuzņēmums turpināja izmantot jau esošos Komisijas pamatlīgumus un pakalpojuma līmeņa vienošanās, kā arī sāka konkrētas konkursa procedūras, un ka turklāt tas parakstīja konkrētus līgumus par pagaidu darba aģentūru darbiniekiem un kopējiem IT pakalpojumiem, izmantojot pamatlīgumus, kurus tas kopīgi pārvalda ar citiem kopuzņēmumiem White Atrium ēkā; turklāt norāda, ka 2018. gada sākumā programmas birojs ieviesa iekšējās konkursu rīkošanas un iepirkuma līgumu parakstīšanas procedūras racionalizētu versiju, ko tas 2019. gadā to vēl uzlaboja un vienkāršoja; norāda, ka tiek īstenota ex ante kontroles sistēma, lai nodrošinātu visu maksājumu pareizību un novērstu dubultu finansēšanu atbilstīgi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ex ante kontroles un krāpšanas apkarošanas stratēģijām; aicina Kopuzņēmumu ņemt vērā iespējamos riskus, ko rada IT pakalpojumu novirzīšana ārējiem pakalpojumu sniedzējiem; aicina Kopuzņēmumu sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei sīkāku informāciju par pagaidu darba aģentūras darbinieku pieņemšanu darbā un jo īpaši par to, vai tas bija pagaidu risinājums palielinātas darba slodzes gadījumā;
7.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas viedokli risks, kas saistīts ar aģentūru pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, kopumā uzskatāms par vidēju, taču atkarībā no konkrētām budžeta sadaļām tas var svārstīties no zema līdz augstam; norāda, ka ar I sadaļu (“Personāla izdevumi”) saistītais risks kopumā ir zems, ar II sadaļu (“Administratīvie izdevumi”) saistītais risks tiek uzskatīts par vidēju un ar III sadaļu (“Pamatdarbības izdevumi”) saistītais risks var svārstīties no zema līdz augstam atkarībā no aģentūras un tās darbības izdevumu veida; norāda, ka augsts risks parasti ir saistīts ar iepirkumu un dotāciju maksājumiem, kur ir runa par lielām summām; norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka, lai gan dotāciju kontroles kopumā ir uzlabojušās, to darbība ne vienmēr ir pilnībā efektīva;
12.

ņem vērā, ka 2019. gada 31. decembrī bija aizpildīti 98,08 % no štatu sarakstā paredzētajām amata vietām un no Savienības budžetā apstiprinātajiem 208 pagaidu darbiniekiem darbā bija pieņemti 204 (salīdzinājumam – 209 apstiprinātas vietas 2018. gadā); ņem vērā, ka turklāt 2019. gadā Aģentūrā strādāja arī 17 līgumdarbinieki un 16,5 norīkotie valstu eksperti (pilnslodzes ekvivalentos) no budžetā paredzētā 21;
3.

pieņem zināšanai to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu VKI un Savienības iemaksu procentuālā daļa neatbilst 2017. gadā veiktajām iemaksām (Savienības iemaksa – 37,16 % un VKI – 62,84 %) un 2017. gada pārpalikums tika sadalīts 2019. gadā (Savienība – 40 % un VKI – 60 %); pieņem zināšanai Iestādes atbildi, kurā tā norāda, ka tās izveides regulā ir noteikts finansējuma sadalījums Savienībai (40 %) un VKI (60 %), tomēr nepareizas izpratnes dēļ 2017. un 2019. gadā no VKI kopā procentuāli tika atgūts vairāk nekā no Savienības; pieņem zināšanai to, ka Iestāde pilnībā atmaksāja Savienībai 2017. gada budžeta pārpalikumu un Savienība to savukārt atmaksāja Iestādei 2019. gadā, piemērojot sākotnējo finansējuma 40/60 sadalījumu; aicina Iestādi uzlabot ziņošanas politiku, lai turpmāk izvairītos no būtiskām neatbilstībām;
15.

atzīmē, ka Komisijas Iekšējās revīzijas dienests ( IAS ) 2016. gadā veica pilnu riska izvērtēšanu, tostarp attiecībā uz IT, kuras rezultātā tika izstrādāts jauns Aģentūras stratēģiskais revīzijas plāns laikposmam no 2017. gada līdz 2019. gadam un formulēti revīzijas temati nākamajam plānošanas laikposmam; norāda, ka 2018. gadā IAS veica revīziju par Aģentūras IT drošību un informācijas drošību REMIT jomā un Aģentūra sagatavoja rīcības plānu, kuru paredzēts īstenot 2019. gadā, lai rīkotos galīgajā revīzijas ziņojumā iekļauto ieteikumu sakarā; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par norisēm šajā jautājumā;
9.

mudina Centru pieņemt ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli saskaņā ar pārveides plānu, kas izstrādāts, balstoties uz ārējo pētījumu “Study on the Translation Centre as the Linguistic Shared Service Provider for the EU Agencies and Bodies” (“Tulkošanas centrs – kopējs lingvistisko pakalpojumu sniedzējs ES aģentūrām un struktūrām”); mudina Centru pilnībā īstenot tādus pasākumus kā tulkošanu tīmeklī un runas atpazīšanas projektu, kas palīdzētu pielāgot jauno uzņēmējdarbības modeli tehnoloģiju progresam;
2.

norāda, ka Eurojust izmanto kvantitatīvus un kvalitatīvus galvenos snieguma rādītājus, lai novērtētu savu gada darbības mērķu sasniegšanu un ietekmi, rezultātu rādītājus, darbības/iznākuma rādītājus un saimnieciskās darbības/tehniskos/pamatdarbības rādītājus, kā arī atbalsta/vadības/pārvaldības rādītājus nolūkā uzlabot budžeta pārvaldību; norāda, ka Eurojust spēja izmērīt un novērtēt 98 no 2018. gadam izvirzītajiem 119 galvenajiem snieguma rādītājiem (82 %), kuru gadījumā tika sasniegti vai pārsniegti 72 % no sākotnējiem mērķiem; norāda, ka Eurojust 2018. gada darba programmā ieviesa vairākus jaunus rādītājus, kuriem nav atsauces vērtības, un ka līdz ar to 15 % no galvenajiem snieguma rādītājiem nebija iespējams novērtēt; aicina Eurojust risināt šo jautājumu un nodrošināt, ka visus rādītājus var pienācīgi novērtēt, un līdz 2020. gada jūnijam ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par paveikto;
8.

atkārtoti pauž bažas par to, ka no 2017. uz 2018. gadu ir pārnests ļoti liels apropriāciju apmērs, jo īpaši attiecībā uz mēbelēm, tehnisko aprīkojumu, transportu un datorsistēmām; atgādina Padomei, ka, piemērojot gada pārskata principu, pārnešana uz nākamo gadu ir jāveic izņēmuma kārtā un tai būtu jāatspoguļo faktiskās vajadzības; turklāt pauž nožēlu par to, ka Padome nav sniegusi pietiekamu informāciju par nekustamā īpašuma politiku;
4.

uzskata, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai ar vienu mērķi; norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektam ir divi mērķi, proti, atbrīvot saistību un maksājumu apropriācijas budžeta pozīcijās, kas paredzētas 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, 1.b izdevumu kategorijā “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”, 3. izdevumu kategorijā “Drošība un pilsonība”, 4. izdevumu kategorijā “Globālā Eiropa”, kā arī Eiropas Savienības Solidaritātes fondam, un palielināt dažu iestāžu 2019. gada budžetu, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības atlikšanu uz 2019. gada 31. oktobri; norāda, ka vissteidzamākais budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekta mērķis ir koriģēt dažu iestāžu 2019. gada budžetu, ņemot vērā to, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības ir atlikta līdz 2019. gada 31. oktobrim; tāpēc apstiprina šos koriģējumus, taču noraida ierosinājumu atbrīvot saistību apropriācijas;
2.

atzinīgi vērtē to, ka tika atcelti 37 528 EUR no apropriācijām, kuras tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 1,2 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, un tas ir par 3,7 % mazāk nekā 2016. gadā;
2.

atzīmē, ka saskaņā ar noteikumiem, ko paredz Aģentūras jaunā izveides regula, kura stājās spēkā 2016. gada jūnijā, Aģentūrai ir atļauts iekasēt maksas dažās no tās jaunajām kompetences jomām; pieņem zināšanai to, ka tika ieviests režīms maksas noteikšanai par sertifikātu, atļauju un apstiprinājumu izsniegšanu, kuram pilnībā jābūt gatavam darboties, sākot no 2019. gada, un prasību Aģentūrā ieviest jaunu resursu sistēmu un iekšējās procedūras tam, lai nodrošinātu tiesību aktos paredzēto un uz maksu balstīto uzdevumu noteikšanu un izsekošanu; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šīs jaunās sistēmas īstenošanu;
3.

konstatē, ka tika atcelti 76 566 EUR no apropriācijām, kuras tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 2,6 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, un tas ir ievērojami – par 7,13 % – mazāk nekā 2016. gadā;
2.

pauž nožēlu par to, ka tika atcelts liels apmērs – 443 566 EUR – apropriāciju, kuras tika pārceltas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 10,55 % no kopējā pārcelto apropriāciju apmēra, un tas ir ievērojami – par 5,16 % – vairāk nekā 2016. gadā;
7.

norāda, ka pieteikums attiecas uz 1161 atlaisto darba ņēmēju, no kuriem ierosinātie pasākumi tiks piemēroti 730; norāda, ka lielākā daļa atlaisto darba ņēmēju ir sievietes (88,63 %); turklāt norāda, ka 20,55 % no atlaistajiem darba ņēmējiem ir vecāki par 55 gadiem; ņemot to vērā, atzīst, ka EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem ir svarīga nozīme, lai uzlabotu minēto neaizsargāto darba ņēmēju grupu izredzes atgriezties darba tirgū;
6.

pieņem zināšanai Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 1/2017 par Finanšu regulas pārskatīšanu, kurā ierosināts atjaunināt decentralizēto aģentūru revīzijas kārtību; pauž nožēlu par to, ka saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu nav bijis iespējams vienoties par iestāžu nolīgumu, kas nodrošinātu no pašreizējās kārtības izrietošā administratīvā sloga samazinājumu; aicina Revīzijas palātu iesniegt priekšlikumu par to, kā varētu uzlabot pašreizējo kārtību un kā šāds uzlabojums varētu veicināt Revīzijas palātas gada pārskata un aģentūru gada darbības pārskatu sinhronizāciju;
18.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju 2014. gadā Komisija vairāk nekā 50 Savienības iestāžu un struktūru, tostarp Aģentūras, vārdā parakstīja pamatlīgumu ar vienu līgumslēdzēju par IT programmu un licenču, kā arī ar to saistīto IT uzturēšanas un konsultāciju pakalpojumu iegādi; atzīmē, ka pamatdarbuzņēmējs darbojas kā starpnieks starp Aģentūru un piegādātājiem, kuri var apmierināt Aģentūras vajadzības; ņem vērā, ka par šiem starpniecības pakalpojumiem pamatdarbuzņēmējs var saņemt komisijas maksu par diviem līdz deviņiem procentiem no piegādātāju cenas; konstatē, ka 2016. gadā kopējie maksājumi pamatdarbuzņēmējam sasniedza EUR 8 900 000; ar nožēlu norāda uz to, ka Aģentūra sistemātiski nepārbaudīja cenas un prasītos uzcenojumus salīdzinājumā ar piegādātāju cenu piedāvājumiem un rēķiniem, kas izsniegti pamatdarbuzņēmējam; tomēr norāda, ka saistībā ar Revīzijas palātas 2017. gada oktobra konstatējumiem Aģentūra izvērtēja konkrēto gadījumu, kā rezultātā līgumslēdzējs atzina savu kļūdu un tika paredzēts atgūt aptuveni EUR 12 000; turklāt norāda, ka kopš 2017. gada oktobra Aģentūra ir ieviesusi īpašus iekšējos norādījumus; šie norādījumi ietver sistemātiskas pārbaudes attiecībā uz produktu kategoriju un ar tām saistītu uzcenojumu par katru cenu piedāvājumu, kas saņemts no Comparex un pārsniedz EUR 60 000;
7.

atzīmē, ka Fonda iepirkumu un līgumu padomdevēja komiteja ( ACPC ), kas sniedz atzinumu par līgumu priekšlikumiem ar vismaz EUR 250 000 vērtību, 2016. gadā sanāksmes nerīkoja, jo nebija šiem kritērijiem atbilstošu lietu; turklāt atzīmē, ka ACPC veica ikgadēju ex post pārbaudi trim no vienpadsmit 2016. gadā piešķirtajiem līgumiem; atzīmē, ka ACPC kopumā bija apmierināta ar to, kā Fonds ievēro iepirkuma procedūras;
15.

atzinīgi vērtē to, ka FCH 2 ir ieviesis ex ante kontroles procedūras, kuru pamatā ir finanšu un pamatdarbības dokumentārās pārbaudes, un veic Septītās pamatprogrammas dotāciju izmaksu deklarāciju ex post revīzijas; atzinīgi vērtē to, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ex post revīzijās, par kurām ziņots FCH 2 2016. gada darbības pārskatā, bija 1,24 %;
4.

atzinīgi vērtē to, ka Iestādei ir izdevies vēl vairāk samazināt to pārnesto apropriāciju līmeni, par kurām bija uzņemtas saistības, no 10 % 2015. gadā līdz 8 % 2016. gadā, sasniedzot līdz šim viszemāko līmeni, ņemot vērā kopējā budžeta palielinājumu 9 % apmērā no viena gada uz otru;
127.

norāda, ka no pavisam 219 līgumiem, kuru slēgšanas tiesības tika piešķirts 2016. gadā, 77 līgumu pamatā bija atklāta vai slēgta procedūra un to vērtība bija EUR 436 miljoni, savukārt 141 līguma pamatā bija sarunu procedūra un to kopējā vērtība bija EUR 64 miljoni; norāda, ka kopējais sarunu procedūrā piešķirto līgumu skaits 2016. gadā bija par 14 % mazāks (141 salīdzinājumā ar 151 2015. gadā) un to vērtība bija par 29 % zemāka (EUR 64 miljoni salīdzinājumā ar EUR 90 miljoniem 2015. gadā);