ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

ņem vērā to, ka nesen atbrīvoti vairāki demokrātiskās opozīcijas aktīvisti, tostarp Baltkrievijas Tautas frontes jauniešu kustības un Jaunās frontes (Malady Front) vadītāji, bet nosoda to, ka pēc 2008. gada 16. janvāra Minskā notikušās manifestācijas, kuras mērķis bija demonstrēt solidaritāti ar apcietinājumā esošajiem Baltkrievijas opozīcijas aktīvistiem un bez vēsts pazudušo pazīstamo baltkrievu ģimenēm, šie aktīvisti tika arestēti, 15 dienas atradās apcietinājumā un viņiem draudēja izslēgšana no universitātes;
—

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (4), kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā,
6.

atzīmē, ka, īstenojot pasākumus saistībā ar konstatējumiem, kas tika saņemti 2019. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, Aģentūra turpina aktīvi strādāt pie tā, lai efektīvāk darbotos ex post pārbaužu sistēma, kuras mērķis samazināt aizkavēšanos posmā no dokumentu iesniegšanas līdz brīdim, kad tiek pārbaudīts, vai pieteikuma iesniedzējs kvalificējas mazā vai vidējā uzņēmuma (MVU) statusam; atzinīgi vērtē to, ka MVU statusa pārbaudes procesa rezultātā no reģistrācijas maksas gūto papildu ieņēmumu (cita starpā arī no REACH reģistrāciju un to atjaunināšanas gūto ieņēmumu) summa bija 1 370 000 EUR (salīdzinājumā ar 700 000 EUR 2019. gadā); atzīst, ka ieņēmumu pieaugumu galvenokārt varētu būt nodrošinājusi efektīva tā dēvētās MVU kampaņas īstenošana, kuras ietvaros uzņēmumi bija aicināti paši pareizi deklarēt savu lielumu, pirms pārbaudi sāk Aģentūra, turklāt nepiemērojot nekādu administratīvu nodevu, kas citādi tiktu piemērota, ja izrādītos, ka iepriekš uzņēmuma lielums deklarēts nepareizi, un piešķirot prioritāti uzņēmumiem ar vislielākajiem finanšu samazinājumiem; konstatē, ka 2020. gadā uzņēmuma lieluma ziņā tika pārbaudīti pavisam 504 uzņēmumi (salīdzinājumā ar 333 uzņēmumiem 2019. gadā) un ka ārpus papildu ieņēmumiem no reģistrācijas maksas Aģentūra vēl iekasēja 1 050 000 EUR administratīvajās nodevās (salīdzinājumā ar 1 010 000 EUR 2019. gadā) no uzņēmumiem, kam nebija tiesību uz atskaitījumiem, kurus tie bija saņēmuši; atzinīgi vērtē to, ka 2021. gadā Aģentūra savus centienus turpinās un ka tai ir izredzes līdz 2023. gada beigām pabeigt ar 2018. gada reģistrācijas termiņu saistīto prasījumu izskatīšanu;
6.

norāda, ka 2020. gada 31. janvārī Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības un Euratom; norāda, ka izstāšanās līgumā Apvienotā Karaliste apņēmās segt savas saistības saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un iepriekšējiem finanšu plāniem, kas izriet no tās dalības Savienībā, un ka tā ir veikusi attiecīgās iemaksas ES 2020. gada budžetā un saņēmusi maksājumus no tā, it kā tā būtu dalībvalsts; norāda, ka tad, kad tiks ratificēts protokols par Apvienotās Karalistes asociēšanu ar Savienības programmām, Apvienotā Karaliste kļūs par Euratom asociēto valsti, kurai piemēros tādus pašus nosacījumus kā pilntiesīgām dalībvalstīm; aicina Kopuzņēmumu ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par situācijas attīstību šajā jautājumā;
15.

ar bažām norāda uz dzimuma līdzsvara trūkumu Aģentūras augstākā līmeņa vadībā, proti, 20 no 25 vadītājiem (80 %) ir vīrieši, savukārt valdē 60 no 80 valdes locekļiem (75 %) ir vīrieši; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 508 no 744 darbiniekiem (68,3 %) ir vīrieši; prasa Aģentūrai turpmāk nodrošināt dzimumu līdzsvaru vadības un personāla līmenī; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis, izvirzot savus locekļus Aģentūras valdē, ņemt vērā to, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvaru;
6.

atkārtoti pauž bažas par dzimumu līdzsvara trūkumu BEREC biroja augstākajā un vidējā līmeņa vadībā, proti, to, ka trīs no četriem vadītājiem ir vīrieši (75 %) un BEREC biroja valdē, kur 23 no 29 locekļiem ir vīrieši (79,31 %); pieņem zināšanai dzimumu sadalījumu BEREC biroja kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 24 no 42 darbiniekiem (57,14 %) ir vīrieši; atkārtoti aicina BEREC biroju veikt pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk panāktu dzimumu līdzsvaru; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, ka, izvirzot BEREC biroja valdes locekļus, ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvaru;
C.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2021/007 FR/Selecta, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. jūnija līdz 2021. gada 1. oktobrim visos Francijas NUTS 2. līmeņa reģionos kontinentālajā Francijā, izņemot Limuzēnu (FRI2), 294 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 46. nodaļā (“Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”);
50.

pauž nožēlu par to, ka Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par Savienības attīstības palīdzību Kenijai trūkst pienācīgas izpratnes par Savienības attīstības politikas galveno mērķi, proti, nabadzības mazināšanu, un pauž nožēlu arī par to, ka Revīzijas palāta pat nav norādījusi uz ANO Programmu 2030. gadam un izdarījusi kļūdainus secinājumus, kas izriet no šiem nopietnajiem trūkumiem; atgādina, ka saskaņā ar FAO datiem mazie ģimenes lauksaimnieki saražo 80 % no pasaules pārtikas; šajā sakarā pauž bažas par Revīzijas palātas nostāju attiecībā uz to, ka ievērojama daļa Savienības atbalsta tiek piešķirta Kenijas lauksaimniecības kopienām neauglīgo un daļēji neauglīgo zemju teritorijās un mazajiem lauksaimniekiem, un par Revīzijas palātas aicinājumu turpināt industrializēt vietējo agropārtikas nozari, jo tas var apdraudēt pārtikas nodrošinājumu un šo kopienu dzīvesveidu;
A.

tā kā pastāvīgi pieaug Parlamenta kā viena no likumdevējiem, vienas no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, iestādes ar pārbaudes tiesībām un Eiropas demokrātijas veicinātāja nozīme, cita starpā saistībā ar Eiropas reakciju uz Covid-19 pandēmiju un saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par budžeta rūpīgu pārbaudi attiecībā uz jauniem priekšlikumiem, kuru pamatā ir LESD 122. pants un kuri varētu radīt ievērojamu ietekmi uz Savienības budžetu (19), tas izceļ nepieciešamību pastāvīgi nodrošināt Parlamentam pienācīgu zinātību likumdošanas jomā un finanšu resursus ar mērķi garantēt likumdošanas un pārbaudes darba kvalitāti un ziņošanu par tā rezultātiem; tā kā Parlamenta un tā deputātu uzticamība Eiropas iedzīvotāju acīs ir atkarīga no paša Parlamenta spējas plānot un īstenot savus izdevumus piesardzīgi, efektīvi un pamatoti, lai atspoguļotu valdošo ekonomisko situāciju;
9.

uzsver, ka ir jāveic uzlabojumi saistībā ar darbinieku ģeogrāfisko līdzsvaru, jo īpaši vadošos amatos, ņemot vērā to, ka līdz 2020. gada vidum 15 no 58 nodaļu vadītājiem (25,8 %) un divi no 15 direktoriem (13,3 %) bija no dalībvalstīm, kuras ES ir pievienojušās kopš 2004. gada maija (salīdzinājumā ar 15 no 57 nodaļu vadītājiem un diviem no 13 direktoriem 2018. gadā); aicina Tiesu šajā ziņā darīt vairāk, veicinot pieteikumu iesniegšanu no kandidātiem, kuru valstis nav pietiekami pārstāvētas, un izmantojot darbinieku apmaiņu starp iestādēm;
23.

atzīmē, ka Komitejas IT budžets ir kopīgs ar EESK; uzsver, ka, balstoties uz apropriāciju pārvietojumiem, IT budžets palielinājās no 7 963 825 EUR 2018. gadā līdz 9 082 838,76 EUR 2019. gadā; atzinīgi vērtē, ka IT nodaļa strādāja pie tā, lai nodrošinātu informācijas sistēmas, kas atbalsta četras darbības jomas, proti, politisko darbu, dokumentu pārvaldību, komunikāciju un cilvēkresursus/finanses, un ka digitālās darba vides jomā ir panākts progress no visiem programmas aspektiem;
12.

norāda, ka saistībā ar 2019. gadā izsludināto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Kopuzņēmums 2019. gadā saglabāja un parakstīja 17 dotāciju nolīgumus (no 48 saņemtajiem priekšlikumiem) un ka viens temats netika aptverts; norāda arī to, ka ar piešķirtajām un parakstītajām dotācijām tiks finansēti pētniecības un inovācijas pasākumi līdz pat 74 760 000 EUR apmērā no kopējās vērtības 148 551 000 EUR un ka šajā sakarībā pārējie locekļi (dibinātāji, kas nav Savienība, un asociētie locekļi) ir vienojušies ierobežot savus finansējuma pieprasījumus līdz 44,44 % no kopējām projekta izmaksām (t. i., neto 41,44 % ikvienam no pārējiem locekļiem pēc tam, kad ir ņemti vērā tā pienākumi); norāda, ka 2019. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus piedalījās 90 mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) (20 %) un ka finansējumam tika atlasīti 40 MVU (44,4 %), turklāt 30 % no atklātajos uzaicinājumos atlasītajiem subjektiem ir MVU; norāda, ka divas ar 2018. gada uzaicinājumu saistītas dotācijas tika parakstītas 2019. gada pirmajā ceturksnī;
5.

norāda, ka ģenerālsekretāra ziņojums par provizorisko tāmes projektu paredz, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības notiks sakārtoti; no minētā ziņojuma secina, ka lielākā daļa ietaupījumu, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, jau ir iekļauti 2020. gada budžetā, kurā ņemts vērā, ka no 2020. gada 1. februāra Parlamentā būs tikai 705 deputāti; tomēr pauž izbrīnu par to, ka 2021. gada aplēses neatbilst loģiskajai ietaupījumu tendencei tajās budžeta pozīcijās, kuras tieši ietekmēja Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības; vēlētos noskaidrot, kāpēc no 2018. līdz 2021. gadam ir palielinājušies ceļa izdevumi (1004. pozīcija) un parlamentārās palīdzības izdevumi (4220. pozīcija), neraugoties uz to, ka deputātu un reģistrēto deputātu palīgu skaits pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ir samazinājies; prasa pirms rudenī paredzētā lasījuma sagatavot detalizētu analīzi un pamatojumu par izdevumiem un ietaupījumiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības;
11.

norāda, ka 94 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir vīrieši un 78,2 % no tiem ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem; norāda, ka atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver: informācijas sesijas un sagatavošanās darbseminārus, profesionālo orientāciju uz nodarbinātību vai pašnodarbinātību, apmācību (turklāt personām, kuru mērķis ir pašnodarbinātība, tiks nodrošināta apmācība uzņēmējdarbības jomā), konsultācijas pēc atgriešanās darbā, intensīvu palīdzību darba meklēšanā un dažādus stimulus;
17.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu līdzīgas kontroles nepilnības tika konstatētas attiecībā uz to, kā tiek īstenots pamatlīgums par konferenču un multivides aprīkojuma un pakalpojumu nodrošināšanu, un ka Centrs pirms pasūtījuma veidlapu iesniegšanas saistībā ar šo pamatlīgumu neveica pietiekamas pārbaudes par to, vai līgumā paredzētā diskonta likme tika piemērota līgumslēdzēja galveno piegādātāju produktu cenu sarakstam; norāda, ka Centrs nolēma nepagarināt līgumu pēc termiņa beigām 2019. gada oktobrī un ka šis līgums tiks aizstāts ar jaunu starpiestāžu pamatlīgumu, ko pārvaldīs Komisija; aicina Centru pielāgot pasūtījumu veidlapu ex ante pārbaudes;
29.

norāda, ka Revīzijas palāta sagatavoja “apstākļu akcentējuma punktu” par abām aģentūrām, kas atrodas Londonā, ņemot vērā Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības; norāda, ka Aģentūras mītne 2019. gada martā tika pārvietota uz Amsterdamu un ka Aģentūras pārskatos 2018. gada 31. decembrī tika iekļauti uzkrājumi saistītajām izmaksām 17 800 000 EUR apmērā; pauž nožēlu par to, ka nomas līgumā par telpām Londonā nomas periods ir noteikts līdz 2039. gadam un nav paredzēta izstāšanās klauzula; vēl pauž nožēlu par to, ka 2019. gada 20. februārī Anglijas un Velsas Augstā tiesa pieņēma nolēmumu neapmierināt Aģentūras prasību anulēt nomas līgumu; taču norāda, ka nomas līgumā ir atļauts nodot vai izīrēt telpas trešām personām, ja īpašnieks tam piekrīt; pauž dziļu nožēlu par to, ka 2018. gada 31. decembrī publiskotajos pārskatos ir minēti 468 000 000 EUR, kas vēl jāsamaksā par telpu īri līdz 2039. gadam; no tiem summa 465 000 000 EUR apmērā, kas atbilst nomas periodam pēc tam, kad Aģentūra plāno pārcelties uz Amsterdamu, ir reģistrēta kā iespējamās saistības; atzīst Aģentūras ievērojamos centienus atrast apakšīrnieku tās Londonas telpām; uzsver, ka, lai gan Aģentūra no 2019. gada 1. jūlija noslēdza telpu apakšnomu, turpmākās neto izmaksas nomas līgumam, kas nav atceļams, nav zināmas; mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai Aģentūrai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgā nomas līguma ilgtermiņa finansiālo, administratīvo un operatīvo ietekmi; aicina Aģentūru iesaistīt Komisiju, jo īpaši tās Juridisko dienestu un sarunu grupu, kas darbojas saistībā ar Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības, juridiskās problēmas izskatīšanā, jo tā palielina Apvienotās Karalistes valdības juridisko un finansiālo atbildību par Līguma par Eiropas Savienību 50. panta piemērošanu, ko Augstā tiesa nav atzinusi par force majeure gadījumu; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šo jautājumu;
21.

atzinīgi vērtē to, ka FCH 2 ir ieviesis ex ante kontroles procedūras, kas pamatojas uz finanšu un pamatdarbības dokumentārajām pārbaudēm un dotāciju saņēmēju ex post revīzijām, attiecībā uz Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgajiem maksājumiem un “Apvārsnis 2020” projektu izmaksu deklarācijām, norādot, ka par ex post revīzijām atbildīga ir Komisija; atzinīgi vērtē to, ka ex post revīzijās konstatētais atlikušo kļūdu īpatsvars 2018. gada beigās bija 1,10 % Septītajā pamatprogrammā un 0,46 % pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumu ir zem būtiskuma sliekšņa;
8.

norāda, ka kavējumi tālvadības gaisa kuģu sistēmas ( RPAS ) darbībās saistībā ar Eiropas līmeņa sadarbību krasta apsardzes funkciju izpildē radās tādēļ, ka bija tehniskas problēmas un pastāvīgas grūtības no valsts iestādēm saņemt lidošanas atļaujas, līdz ar to tika pieņemts budžeta grozījums, kas paredzēja samazināt ES subsīdijas un atmaksāt Komisijai maksājumu apropriācijas 6 000 000 EUR apmērā; norāda, ka ar šo samazinājumu bija par maz, jo tehniskas problēmas un slikti laikapstākļi radīja papildu kavējumus, kuru dēļ maksājumu apropriāciju izlietojums samazinājās vēl vairāk; atbalsta valdes ieteikumu attiecībā uz to, ka Aģentūrai būtu jānovērš risks, ka lidošanas atļauju izdošanas problēma var apdraudēt pilnīgu budžeta izpildi;
8.

atzinīgi vērtē to, ka savlaicīgi tiek sākts ex post novērtējums, kurā Komisija plāno ieguldīt 300 000 EUR no pieejamā budžeta;
2.

ar bažām norāda, ka tika atcelti 52 767 EUR no apropriācijām, kuras tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 5,06 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, un tas ir par 2,31 % vairāk nekā 2016. gadā;
144.

norāda, ka no pavisam 224 līgumiem, kuru slēgšanas tiesības tika piešķirts 2017. gadā, 79 līgumu pamatā bija atklāta vai slēgta procedūra un to vērtība bija 517 miljoni EUR, savukārt 145 līgumu pamatā bija sarunu procedūra un to kopējā vērtība bija 70 miljoni EUR; norāda, ka kopējais sarunu procedūrās piešķirto līgumu skaits kā īpatsvars no kopējā piešķirto līgumu skaita nedaudz samazinājās – no 14 % 2016. gadā līdz 12 % 2017. gadā, lai gan to vērtība laikā no 2016. gada līdz 2017. gadam palielinājās gandrīz par 10 % (70,5 miljoni EUR 2017. gadā salīdzinājumā ar 64,28 miljoniem EUR 2016. gadā);
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA (ES) 2019/1427

(2019. gada 26. marts)

ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EIROPAS PARLAMENTS,

20.

atzinīgi vērtē centienus saistībā ar informācijas sistēmu, IT infrastruktūras un lietotāju atbalsta pakalpojumu efektivitāti; norāda uz tādiem piemēriem kā jaunas lietojumprogrammas izstrāde darbinieku vērtēšanas vajadzībām, tiešsaistē pieejama personāla rokasgrāmata, galveno operatīvo sistēmu lietojamības un ziņošanas vides uzlabošana; tomēr ar bažām norāda, ka Komiteja līdz ar Reģionu komiteju IT ir atvēlējusi mazāk nekā 3 % no to kopīgā budžeta, taču IT projekti un aprīkojums vairākus gadus nav saņēmuši pienācīgu finansējumu; aicina Komiteju sagatavot vidusposma stratēģiju par investīcijām IT projektos un aprīkojumā un iekļaut to nākamajā Komitejas gada darbības pārskatā;
42.

norāda, ka Tiesa ir ieguldījusi līdzekļus IT instrumentos, lai uzlabotu lietu pārvaldību; prasa Tiesai sniegt detalizētu kvantitatīvu un kvalitatīvu finanšu informāciju par pašreizējo situāciju saistībā ar IT projektiem, kas īstenoti Tiesā kopš 2014. gada; aicina Tiesu izstrādāt pilnībā integrētu IT sistēmu lietu pārvaldības atbalstīšanai;
16.

norāda, ka joprojām nav panākts ģeogrāfiskais līdzsvars vadības līmenī; norāda, ka divi no trim vadītājiem, kas nāk no Ombuda pārstāvētās dalībvalsts, ieņēma vadošus amatus birojā ilgi pirms pašreizējā Ombuda ievēlēšanas un ir ierēdņi, savukārt trešais pievienojās kā biroja vadītājs pašreizējā Ombuda pilnvaru laika sākumā; atzīst, ka līdz ar to situāciju ir grūti mainīt īsā laikā, taču mudina Ombudu censties panākt ģeogrāfisko līdzsvaru vadības amatu aizpildījumā ilgtermiņā;
24.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu ar bažām atgādina, ka Komisija 2014. gadā parakstīja pamatlīgumu ( FWC ) ar vienu līgumslēdzēju par IT programmu un licenču, kā arī ar to saistīto IT uzturēšanas un konsultāciju pakalpojumu iegādi vairāk nekā 50 Savienības iestāžu un struktūru (tostarp Aģentūras) vārdā; norāda, ka pamatlīgumslēdzējs darbojas kā starpnieks starp Aģentūru un piegādātājiem un ka attiecībā uz šiem starpniecības pakalpojumiem pamatlīgumslēdzējs ir tiesīgs uzcenot piegādātāju cenas par diviem līdz deviņiem procentiem; turklāt norāda, ka pamatlīgumā ir skaidri noteikts, ka ar to līgumslēdzējam netiek piešķirtas nekādas ekskluzīvas pilnvaras; norāda, ka 2016. gadā Aģentūra izmantoja pamatlīgumu, lai iegādātos programmatūras licences kopā par EUR 442 754; norāda, ka lielākoties tika iepirkti produkti, kuri piederēja īpašai kategorijai, ko vajadzētu izmantot tikai izņēmuma gadījumos, un kuru cenas netika minētas ne konkursa gaitā, ne pamatlīgumā; konstatē, ka Revīzijas palātas ziņojumā norādīts, ka šī procedūra nenodrošina pietiekamu konkurenci un ekonomiskākā risinājuma izmantošanu; turklāt norāda, ka pamatlīgumslēdzēja prasītie uzcenojumi netika pienācīgi pārbaudīti – vislielākais attiecīgais pasūtījums bija ekskluzīva skandināvu tālākpārdevēja izdotu programmatūras licenču atjaunošana (EUR 112 248); pauž bažas par to, ka šajā gadījumā pamatlīguma izmantošana bija nepamatota, tāpēc uzcenojums tika samaksāts lieki; pieņem zināšanai Aģentūras atbildi uz Revīzijas palātas komentāru;
4.

ņem vērā, ka Centrs ir nedaudz (par 2,07 %) samazinājis to apropriāciju kopējo līmeni, par kurām uzņemtas saistības un kuras tika pārnestas uz nākamo gadu, – no 9,63 % 2015. gadā līdz 7,56 % 2016. gadā; ņem vērā, ka izmaksu augstais izpildes līmenis ir lielā mērā skaidrojams ar izdevumu apmēru 1. sadaļā, kurā tika izmantoti 97,80 % no budžeta;
10.

no Revīzijas palātas ziņojuma konstatē, ka 2015. gadā Aģentūrā bija vērojama liela darbinieku mainība, proti, 14 cilvēki no darba aizgāja un tika pieņemti 26 jauni; no Aģentūras sniegtās informācijas konstatē, ka lielā darbinieku mainība rodas no grūtībām galveno darbinieku piesaistē un noturēšanā darba tirgus nozarē, kurai raksturīga liela konkurence un tehnisks raksturs, un pamatā šīs grūtības izraisa Aģentūras galvenās mītnes atrašanās vieta un ar to saistītais salīdzinoši zemais korekcijas koeficients, kas ietekmē algu līmeni Čehijā; tomēr atzīmē, ka Aģentūra dara visu iespējamo, lai padarītu pievilcīgāku savu tēlu, piemēram, uzsverot tās uzdevumu nozīmīgumu; aicina Aģentūru un Komisiju ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par iespējamiem veidiem, kā darbu Aģentūrā padarīt pievilcīgāku; aicina Aģentūru sagatavot rīcības plānu, lai efektīvi risinātu jautājumu par augsto personāla mainību;
29.

uzsver, ka ES budžeta prognozējamība un ilgtermiņa stabilitāte ir priekšnosacījums spēcīgai un stabilai Eiropas Savienībai; uzsver nepieciešamību DFS ilgumu pielāgot gan Parlamenta, gan Komisijas politiskajiem cikliem; vērš uzmanību uz to, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES dos iespēju risināt ieilgušās problēmas, kuru dēļ nebija iespējams sasniegt ES budžeta reālo potenciālu, jo īpaši attiecībā uz budžeta ieņēmumu daļu, un pakāpeniski likvidēt visas atlaides un korekciju mehānismus; atkārtoti apstiprina, ka Parlaments iestājas par ES pašu resursu padziļinātu reformu, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos ( HLGOR ) ir iesniegusi galīgo ziņojumu; aicina visas iesaistītās puses izdarīt attiecīgus secinājumus no šī ziņojuma un izanalizēt iespējas īstenot HLGOR ieteikumus, kas palīdzētu padarīt ES budžetu stabilāku, vienkāršāku, autonomāku, taisnīgāku un prognozējamāku; sagaida, ka jebkādiem jauniem pašu resursiem būtu jāļauj dalībvalstīm samazināt uz NKI balstītās iemaksas; atzinīgi vērtē HLGOR secinājumu par to, ka ES budžets jākoncentrē uz jomām, kas rada lielāko Eiropas pievienoto vērtību, un par taisnīgas atdeves ( juste retour ) pieeju, ko būtu jābeidz piemērot, jo ziņojums liecina, ka visas dalībvalstis gūst labumu no ES budžeta neatkarīgi no to “neto bilances”;
7.

norāda, ka pēdējos gados Aģentūra ir sākusi plašu reformu procesu, kura rezultātā pakāpeniski ir no jauna noteiktas plānošanas, uzraudzības un izvērtēšanas funkcijas, tostarp vispusīgāka darbības rezultātu iekšējās uzraudzības sistēma, visaptveroša uzraudzības un izvērtēšanas politika un ikgadējs rīcības plāns uzraudzības un izvērtēšanas jomā; norāda, ka pašlaik notiek piecas ex ante un četras ex post izvērtēšanas un ka to rezultāti tiks publicēti Aģentūras 2016. gada darbības pārskatā;
F.

tā kā ieguldījumi Kopuzņēmumā, kuri plānoti visam “Apvāršņa 2020” darbības periodam, ir EUR 1 184 874 000 no Savienības, EUR 1 170 000 000 – no iesaistītajām valstīm un EUR 1 657 500 000 – no privātiem locekļiem;
13.

pieņem zināšanai, ka 2015. gadā tika slēgti pēdējie divi no IAS 18 ieteikumiem attiecībā uz IKS ievērošanu un ka līdz ar to IKS ievērošana ir nodrošināta; atzīst – ņemot vērā to, ka Birojs ir neliela institūcija, un to, ka IKS satvars kopumā nav paredzēts mazām organizācijām, pastāvīga augsta līmeņa atbilstības IKS nodrošināšana Birojam rada lielu administratīvo slogu;
2.

norāda, ka Somija pieteikumu finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF iesniedza 2016. gada 11. martā un ka Komisija pieteikuma novērtējuma sagatavošanu pabeidza 2016. gada 29. jūlijā pēc papildu informācijas saņemšanas no Somijas, tādējādi ievērojot termiņu — 12 nedēļas no aizpildītā pieteikuma saņemšanas dienas, un secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā atbalsta piešķiršanai ir ievēroti;
5.

ar bažām konstatē, ka tika atcelti 15 % (EUR 129 828) no apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras bija pārnestas no 2013. gada; norāda, ka atcelto apropriāciju lielais īpatsvars ir galvenokārt skaidrojams ar to, ka tika anulēta projekta Matrix īstenošana un saskaņā ar 2013. gada dotāciju nolīgumiem atmaksājamās summas bija mazākas, nekā aplēsts; aicina Akadēmiju līdzīgiem projektiem, aplēšot dotāciju izmaksas, sagatavot pienācīgu lietotāju analīzi un iegūt precīzāku informāciju no līdzekļu saņēmējiem; norāda, ka atcelto apropriāciju lielais īpatsvars, kas saistīts ar to, ka saskaņā ar iepriekšējo gadu dotāciju nolīgumiem atmaksājamās summas bija mazākas, nekā sākotnēji aplēsts, nav jauna parādība Akadēmijas budžeta pārvaldībā un tādēļ Akadēmijai šis jautājums būtu jāizskata īpaši rūpīgi; turklāt norāda, ka tika atcelti 14 % no pārnestajām III sadaļas apropriācijām, kas bija paredzētas galvenokārt kursiem un komunikācijas darbībām;