ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
44.

pauž nožēlu par to, ka Kipras problēma joprojām nav atrisināta, un uzsver, ka risinājums saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām un saskaņotajā sistēmā pozitīvi ietekmēs Turcijas attiecības ar ES; atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka vienīgais ilgtspējīgais Kipras jautājuma risinājums ir taisnīgs, visaptverošs un dzīvotspējīgs risinājums, ietverot tā ārējos aspektus, ANO sistēmas ietvaros, pamatojoties uz divu kopienu, divu zonu federāciju ar vienotu starptautisku juridiskas personas statusu, vienotu suverenitāti, vienotu pilsonību un politisku vienlīdzību, kā noteikts attiecīgajās ANO Drošības padomes rezolūcijās un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ievērojot principus, kas ir Savienības pamatā; pauž nožēlu par to, ka Turcijas valdība ir atteikusies no saskaņotā risinājuma pamata un ANO sistēmas un pati aizstāv divu valstu risinājumu Kiprā; aicina Turciju atteikties no šā nepieņemamā priekšlikuma par divu valstu risinājumu; turklāt aicina Turciju izvest savas armijas vienības no Kipras un atturēties no jebkādām vienpusējām darbībām, kas nostiprinātu salas pastāvīgo sadalīšanu, un atturēties no darbībām, kas maina demogrāfisko līdzsvaru; nosoda tā dēvētā Ekonomikas un finanšu protokola parakstīšanu starp Turciju un Kipras valdības nekontrolētajām teritorijām; nosoda to, ka Turcija turpina pārkāpt ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 550(1984) un Nr. 789 (1992), kurās Turcija tiek aicināta nodot Varošas teritoriju tās likumīgajiem iedzīvotājiem ANO pagaidu pārvaldībā, atbalstot Varošas pilsētas atvēršanu sabiedrībai; uzskata, ka šāda rīcība apdraud savstarpējo uzticēšanos un līdz ar to izredzes atsākt tiešas sarunas par Kipras problēmas visaptverošu risinājumu; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par nesenajām jaunajām nelikumīgajām darbībām nožogotajā Varošas teritorijā saistībā ar jaunas pludmales daļas atvēršanu, kā arī par nesen parakstīto “Finanšu protokolu”, ar kura starpniecību Turcija finansēs Varošas atjaunošanas projektus; aicina Turcijas valdību atsākt dialogu, pamatojoties uz ANO formātu, kas ir vienīgais dzīvotspējīgais ceļš uz izlīgumu; mudina pēc iespējas drīzāk atsākt sarunas par Kipras atkalapvienošanos ANO ģenerālsekretāra aizgādībā un no punkta, kurš tika apspriests, kad puses 2017. gadā Kranmontānā pameta sarunu galdu; atkārtoti aicina Turciju pildīt tās pienākumu pilnībā un nediskriminējoši īstenot Ankaras nolīguma Papildprotokols attiecībā uz visām dalībvalstīm, to vidū arī Kipras Republiku; pauž nožēlu par to, ka Turcija vēl joprojām nav panākusi progresu attiecību normalizēšanā ar Kipras Republiku; uzsver, ka sadarbība joprojām ir būtiska tādās jomās kā tieslietas un iekšlietas, kā arī aviācijas tiesību akti un gaisa satiksmes sakari ar visām ES dalībvalstīm, tostarp Kipras Republiku;
12.

uzsver, ka cilvēku tirdzniecība seksuālai izmantošanai un citiem mērķiem joprojām ir viens no lielākajiem riskiem sievietēm un bērniem, kas bēg no Ukrainas un atrodas īpaši neaizsargātā situācijā; norāda, ka pat pirms kara Ukrainas sievietes bija vienas no izplatītākajām cilvēku tirdzniecības upuriem ES; mudina dalībvalstis garantēt sieviešu un meiteņu bēgļu drošību un brīvību no seksuālas izmantošanas, tostarp nodrošinot drošu un koordinētu transportu starp dalībvalstīm; mudina dalībvalstis un ES ātri atklāt cilvēku tirdzniecības tīklus, kas gūst labumu no sieviešu un meiteņu bēgļu seksuālas izmantošanas, un saukt pie atbildības tajos iesaistītās personas; atkārtoti norāda, ka prostitūcija veicina neaizsargātu sieviešu tirdzniecību; mudina ES atbalstīt Ukrainu ieguldīšanā cilvēku tirdzniecības apkarošanas izpratnes veicināšanas un profilakses pasākumos Ukrainas teritorijā, piemēram, izplatot informāciju par šiem riskiem; uzsver, ka surogātmātes ir īpaši neaizsargātā un nestabilā situācijā; stingri uzstāj, ka svarīgākais šajā situācijā ir minēto sieviešu dzīvība un ka viņām nebūtu jāliedz izbraukt no Ukrainas, ja viņas to vēlas; atgādina, ka seksuālā ekspluatēšana surogācijas un reproduktīvos nolūkos ir nepieņemama un ir cilvēka cieņas un cilvēktiesību pārkāpums;
63.

Google Ads , nodrošina 97 % no šiem reklāmas ieņēmumiem un ir atbildīgi par savos inventāros iekļauto publicētāju tīmekļu vietņu atlasi, tāpēc to varā ir noteikt, kāds saturs tiek monetizēts un kāds ne; uzskata par nepieņemamu to, ka algoritmi, kas sadala reklāmas līdzekļus, sabiedrībai ir pilnīgi neizzināmi; aicina Komisiju izmantot konkurences politikas un pretmonopola tiesību aktu instrumentus, lai nodrošinātu funkcionālu tirgu un izbeigtu šo monopolu; aicina šos rīcībspēkus nepieļaut, ka dezinformācijas tīmekļa vietnes tiek finansētas ar to reklāmas pakalpojumiem; uzteic organizācijas, kuras ir apņēmušās vairot informētību par šo satraucošo jautājumu; īpaši uzsver, ka reklāmdevējiem vajadzētu būt tiesībām zināt un izlemt, kur to reklāma tiek izvietota un kurš brokeris ir apstrādājis to datus; aicina izstrādāt mediācijas procesu, kas ļautu reklāmdevējiem saņemt atlīdzību, ja reklāma tiek ievietota tīmekļa vietnēs, kuras popularizē dezinformāciju; pauž satraukumu par to, ka aptuveni 1 400 dezinformācijas tīmekļa vietņu, kuras vērstas uz ES iedzīvotājiem, ik gadu gūst vidēji 65 miljonus EUR reklāmas ieņēmumos ( 16 ) ; uzsver, ka tiešsaistes reklāma, dažkārt pat publisko iestāžu reklāma, bez reklāmdevēja piekrišanas vai ziņas nonāk ļaunprātīgās tīmekļa vietnēs, kas popularizē naida runu un dezinformāciju, un tādējādi tās finansē; atzīmē, ka pieci uzņēmumi, tostarp, nodrošina 97 % no šiem reklāmas ieņēmumiem un ir atbildīgi par savos inventāros iekļauto publicētāju tīmekļu vietņu atlasi, tāpēc to varā ir noteikt, kāds saturs tiek monetizēts un kāds ne; uzskata par nepieņemamu to, ka algoritmi, kas sadala reklāmas līdzekļus, sabiedrībai ir pilnīgi neizzināmi; aicina Komisiju izmantot konkurences politikas un pretmonopola tiesību aktu instrumentus, lai nodrošinātu funkcionālu tirgu un izbeigtu šo monopolu; aicina šos rīcībspēkus nepieļaut, ka dezinformācijas tīmekļa vietnes tiek finansētas ar to reklāmas pakalpojumiem; uzteic organizācijas, kuras ir apņēmušās vairot informētību par šo satraucošo jautājumu; īpaši uzsver, ka reklāmdevējiem vajadzētu būt tiesībām zināt un izlemt, kur to reklāma tiek izvietota un kurš brokeris ir apstrādājis to datus; aicina izstrādāt mediācijas procesu, kas ļautu reklāmdevējiem saņemt atlīdzību, ja reklāma tiek ievietota tīmekļa vietnēs, kuras popularizē dezinformāciju;
E.

tā kā šī situācija un Krievijai noteiktās likumīgās sankcijas radīs būtiskus kumulatīvos traucējumus pasaules lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras tirgos, ko jau ietekmējusi Covid-19 krīze un nesenais ievērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, un, ņemot vērā to, ka Ukraina un Krievija pasaules tirgū nodrošina apmēram 30 % no kviešu tirdzniecības, 32 % no miežu tirdzniecības, 17 % no kukurūzas tirdzniecības, vairāk nekā 50 % no saulespuķu eļļas tirdzniecības un 20 % no saulespuķu sēklu tirdzniecības, šie traucējumi īpaši skars graudu un augu eļļas tirgus, kā arī ietekmēs mēslošanas līdzekļu un to ražošanai nepieciešamo izejvielu pieejamību;
—

ņemot vērā ESAO 2020. gada 19. maija ziņojumu Tax and Fiscal Policy in Response to the Coronavirus Crisis: Strengthening Confidence and Resilience (Nodokļu un fiskālā politika, reaģējot uz koronavīrusa krīzi: uzticēšanās un noturības stiprināšana),
S.

tā kā 2022. gada 21. februārī ES paziņoja par to, ka tiek pieņemtas papildu sankcijas pret atsevišķām personām un vienībām par to iesaisti nopietnos cilvēktiesību pārkāpumos Mjanmā; tā kā Mjanmas naftas un gāzes uzņēmums (MOGE), kas ir viena no sarakstā iekļautajām vienībām, ir valstij piederošs uzņēmums, kuru kopš pagājušajā gadā notikušā apvērsuma kontrolē militārā hunta; tā kā atkāpe no sankciju režīma skaidri ļauj Mjanmā palikušajiem ES naftas un gāzes nozares operatoriem veikt finanšu darījumus ar MOGE;
15.

mudina Kazahstānas varas iestādes atturēties no “terorisma apsūdzību” izvirzīšanas, pamatojoties uz pārāk plašu šā termina interpretāciju, un miermīlīgos protestētājus nošķirt no tiem, kas ir izmantojuši vardarbību un izdarījuši noziegumus saskaņā ar starptautiskajām normām; atkārtoti aicina pārskatīt ekstrēmisma definīciju, lai to saskaņotu ar Kazahstānas starptautiskajām saistībām; mudina Kazahstānas varas iestādes beigt izmantot Kazahstānas Kriminālkodeksa 405. pantu, lai vērstos pret iedomātiem vai faktiskiem aizliegto “ekstrēmistu” grupu locekļiem, censties pārskatīt tiesas patvaļīgi noteikto miermīlīgo politisko kustību aizliegumu; ierosināt neatkarīgu visu to notiesājošo spriedumu pārskatīšanu, kas ir pasludināti, pamatojoties uz apsūdzībām aizliegtas “ekstrēmistu” organizācijas organizēšanā vai dalībā tajā, un aicina tiesas atcelt visus spriedumus, ar kuriem cilvēki ir notiesāti tikai par iespējamu dalību miermīlīgā politiskā opozīcijā vai aizstāvības grupā vai par atbalsta sniegšanu tām;
90.

norāda, ka lēmumi, kas pieņemti par ES zāļu tiesisko regulējumu, radīs ietekmi aiz ES robežām, ņemot vērā to, ka vairākas trešās valstis atzīst ES prasības un paļaujas uz tām, it īpaši attiecībā uz eksporta veicināšanu un atkāpšanos no prasībām pārbaudīt zāles trešās valstīs, ja tās ieved no ES; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas saglabāt šādus savstarpējās atzīšanas nolīgumus ar trešām valstīm un nodrošināt to atjaunināšanu;
—

ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī, un tās kandidātvalsts statusu,
—

ņemot vērā Reģionu komitejas pasūtīto ziņojumu “Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027” (“Partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principa piemērošana kohēzijas politikas plānošanā 2021.–2027. gadam”) (9),
—

ņemot vērā VNV priekšsēdētājas Elke König 2021. gada janvāra runu “The crisis management framework for banks in the EU: what can be done with small and medium-sized banks?” (Krīzes pārvaldības satvars bankām Eiropas Savienībā: ko darīt ar mazajām un vidējām bankām?) (24),
6.

atgādina, ka 2018. gada ES spēju attīstības prioritātēs, kas noteiktas saistībā ar Spēju attīstības plānu ( CDP ), ir apsvērta nepieciešamība attīstīt pilna spektra spējas un kiberaizsardzība ir noteikta par vienu no galvenajām prioritātēm; atgādina, ka CDP ir uzsvērts, ka kiberstāvokļa apzināšanās tehnoloģijām un aizsardzības kibertehnoloģijām ir būtiska nozīme drošības apdraudējumu novēršanā; atzinīgi vērtē EAA sniegto atbalstu dalībvalstīm saistībā ar to kibernoturības uzlabošanas spēju attīstīšanu, piemēram, spēju konstatēt un izturēt kiberuzbrukumus, kā arī atgūties no tiem; pieņem zināšanai dažādās dalībvalstu darbības, ko tās īstenojušas EAA ietvaros, tostarp EAA projektu “Kiberaizsardzības prasību izstrāde” ( CyDRE ), kura rezultātā būtu jāizstrādā kibertelpas operāciju korporatīvā arhitektūra, tostarp to darbības jomu, funkcionalitāti un prasības, pamatojoties uz valstu un ES tiesību aktiem;
M.

tā kā ANO Rietumāzijas Ekonomikas un sociālo lietu komisija konstatēja, ka no 2019. līdz 2020. gadam nabadzības līmenis iedzīvotāju skaita izteiksmē jau ir krasi palielinājies no 28 % līdz 55 %; tā kā daudzdimensionālas nabadzības līmenis Libānā ir palielinājies gandrīz divas reizes — no 42 % 2019. gadā līdz 82 % 2021. gadā — un patlaban galēja daudzdimensionāla nabadzība skar 34 % iedzīvotāju; tā kā bezdarba līmenis ir palielinājies līdz vairāk nekā 40 % no darbaspēka un aizvien lielākai daļai mājsaimniecību ir grūtības piekļūt tādiem pamatpakalpojumiem kā pārtika, ūdens un veselības aprūpe; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas 2021. gada jūnija ziņojumu “Lebanon Economic Monitor” Libāna piedzīvo nopietnu un ilgstošu ekonomikas lejupslīdi, ko var uzskatīt par vienu no smagākajām krīzēm pasaulē kopš deviņpadsmitā gadsimta vidus;
—

ņemot vērā to, ka kopš Šengenas nolīguma parakstīšanas 1985. gada 14. jūnijā Šengenas acquis pastāvīgi attīstās, pašlaik ietverot daudzus ES tiesību aktus tādās jomās kā iekšējo un ārējo robežu pārvaldība, vīzu politika, atgriešanas politika, policijas sadarbība un datu aizsardzība, kā arī tiesību aktus, ar kuriem izveido un pārvalda divas Savienības aģentūras (Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex) un Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)), finanšu programmu (finansiāla atbalsta instruments ārējo robežu pārvaldībai un kopējai vīzu politikai) un četras lielapjoma IT sistēmas (Šengenas Informācijas sistēma, vīzu informācijas sistēma, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) un ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS)), tostarp nodrošina to sadarbspēju,
—

ņemot vērā Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevējas komitejas 2018. gada 19. decembra atzinumu “The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won” (“Dzimumu līdztiesības stratēģija pēc 2019. gada: katra uzvara jāizcīna no jauna”) (27),
L.

tā kā Subsahāras Āfrika joprojām ir visvairāk skartais reģions, kurā tiek konstatēti 57 % no visiem jaunajiem inficēšanās ar HIV gadījumiem un 84 % no visiem bērnu (vecumā līdz 14 gadiem) inficēšanās ar HIV gadījumiem, kurā ir daudz lielāka HIV izplatība sieviešu nekā vīriešu vidū, katru nedēļu ar HIV inficējoties 4 500 meitenēm un jaunām sievietēm (vecumā no 15 līdz 24 gadiem), un kurā dzīvo 25,6 miljoni ar HIV inficētu cilvēku;
O.

tā kā pret žurnālistiem, jo īpaši (bet ne tikai) pētnieciskajiem žurnālistiem, arvien biežāk tiek vērsta tā sauktā “stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību” (SLAPP), kuras vienīgais mērķis ir kavēt viņu darbu, izvairīties no sabiedriskās kontroles un novērst to, ka iestādes tiek sauktas pie atbildības, radot atturošu ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu brīvību; tā kā laikā, kad tika nogalināta Daphne Caruana Galizia, viņas līdzekļi bija iesaldēti, pamatojoties uz izdotajiem tiesas orderiem kopā ar četrām prasībām prāvā par apmelošanu, kuras bija iesniedzis bijušais Maltas ekonomikas ministrs un viņa palīgs; tā kā viņas nāves brīdī šīs lietas bija to izvirzīto 42 civilprasību vidū saistībā ar apmelošanu, kas pret viņu bija uzsāktas, ieskaitot vienu, ko ierosināja toreizējais premjerministrs, divas — toreizējais tūrisma ministrs un divas — toreizējais Premjerministra biroja vadītājs,
25.

atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta trialoga sarunās par Taisnīgas pārkārtošanās fondu, piešķirot papildu līdzekļus no Eiropas Atveseļošanas instrumenta, un par diviem papildu pīlāriem taisnīgas pārejas mehānismam, proti, īpaši tam paredzētu shēmu InvestEU ietvaros un publiskā sektora aizdevumu mehānismu, kas palīdzēs mazināt ekonomiskās sekas, ko Savienības visneaizsargātākajos reģionos rada pārkārtošanās uz klimatneitralitāti; uzsver, ka Taisnīgas pārkārtošanās fonds būs jauns instruments to teritoriju atbalstam, kuras pārkārtošanās uz klimatneitralitāti ietekmē visvairāk, un ar to novērsīs reģionālo atšķirību palielināšanos; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas ierosinātā papildu summa ir samazināta par divām trešdaļām (no 30 līdz 10 miljardiem EUR) saskaņā ar Padomes vienošanos par Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu; uzsver, ka šie samazinājumi kaitē Fonda pamatmērķu sasniegšanai un rada papildu spiedienu uz valstu budžetiem; aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk plānot šos līdzekļu sadali un aicina attiecīgās dalībvalstis īpašu uzmanību līdzekļu sadalē pievērst tālākajiem reģioniem, jo tos būtiski ietekmē klimata pārmaiņas un tie ir pakļauti dabas katastrofām, piemēram, cikloniem, vulkāna izvirdumiem un sausumam, kā arī plūdiem un ūdens līmeņa celšanās ietekmei;
8.

uzsver, ka pašreizējā pandēmija ir paplašinājusi digitālo plaisu Eiropas Savienībā, un tādēļ uzsver steidzamo nepieciešamību veicināt digitālo pratību visiem un sekmēt alternatīvu, tostarp neformālās un ikdienējās mācīšanās iespēju, piemēram, tiešsaistes un digitālās mācīšanās un apmācības, visaptverošu izmantošanu, atzīšanu un validēšanu; jo īpaši aicina pievērsties un sniegt atbalstu konkrēti tiem jauniešiem, kuri ir piedzīvojuši ienākumu zaudēšanu, atrodoties tehniskajā, duālajā izglītībā un profesionālajā izglītībā un apmācībā, un izstrādāt un plaši izmantot kvalitatīvus digitālos rīkus, mācīšanas un apmācības materiālus un saturu, lai novērstu to, ka cilvēki pārtrauc izglītošanos, un nodrošinātu netraucētu un efektīvu pāreju no izglītības iestādes uz darba dzīvi; uzsver, ka, pat neraugoties uz Covid-19 īpašajiem apstākļiem, ir svarīgi uzturēt mācīšanos klātienē un nodrošināt, ka neviens netiek atstāts novārtā, jo īpaši attiecībā uz maziem bērniem, neaizsargātām grupām un jauniešiem no sarežģītas sociālekonomiskās vides bez tehnoloģiskiem līdzekļiem vai prasmēm;
41.

atzinīgi vērtē Ombuda apņemšanos nodrošināt iedzīvotāju tiesības iesaistīties Savienības demokrātiskajā procesā, kā to apliecina Ombuda dalība Eiropas Ombudu tīkla ikgadējā konferencē 2019. gada aprīlī par nepieciešamību pastiprināt iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskajā procesā; atbalsta Ombuda pieeju atbildēt visiem, kas vēlas saņemt palīdzību, valodā, kurā tiek iesniegta sūdzība, un aicina ES publisko pārvaldi darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji spēj efektīvi sazināties ar to visās 24 oficiālajās ES valodās un valstu zīmju valodās; atzinīgi vērtē Ombuda pamatnostādņu projektu par valodu lietojumu ES iestāžu tīmekļa vietnēs; uzsver, ka šādas pamatnostādnes ir ārkārtīgi svarīgas, lai aizsargātu lielo Eiropas valodu daudzveidību; norāda, ka ES iestāžu tīmekļa vietnēs būtu labāk jāatspoguļo visu 24 ES oficiālo valodu vienlīdzība; pauž nožēlu par to, ka daudzas ES iestāžu tīmekļa vietņu sadaļas un tajās augšupielādētās publikācijas joprojām ir pieejamas tikai dažās populārās valodās un nekad nesaņem informāciju visās 24 oficiālajās ES valodās, kā to prasa Savienības principi;
G.

tā kā 2020. gada 23. augustā Ķīnas iestādes aizturēja 12 Honkongas aktīvistus, kuri it kā mēģināja ar laivu bēgt no Honkongas; tā kā 10 no 12 aktīvistiem piesprieda cietumsodus no 7 mēnešiem līdz 3 gadiem, apsūdzot tos par nelikumīgu robežas šķērsošanu, turklāt tas notika tiesas procesā, kurā netika ievērotas atbildētāju tiesības uz pienācīgu procesu; tā kā viens no šiem aktīvistiem, 19 gadus vecais students Kok Tsz-Lun, ir Ķīnas un Portugāles dubultpilsonis un tāpēc ES pilsonis; tā kā apsūdzētie tika aizturēti, turēti bez saziņas un tiesāti Šenženā; tā kā viņiem tika liegta arī iespēja izvēlēties savus pārstāvjus;
4.

pauž bažas par to, ka 2019. gadā Komisija uzsāka 797 jaunas pārkāpumu procedūras, kas ir vairāk nekā 2018. gadā (644) un 2017. gadā (716); pauž bažas arī par to, ka 2019. gadā Komisija nosūtīja 316 argumentētus atzinumus — salīdzinājumā ar 157 atzinumiem 2018. gadā un 275 atzinumiem 2017. gadā; tomēr atzīmē, ka 2019. gadā vēl nebija sāktas 1 564 neatbilstības procedūras — neliels samazinājums, salīdzinot ar 1 571 procedūru, kas joprojām ir atvērta 2018. gada beigās, un neliels kāpums, salīdzinot ar procedūrām, kas joprojām ir atvērtas 2017. gadā (1 559); atzinīgi vērtē to, ka to savlaicīgas transponēšanas pienākumu neatbilstības procedūru skaits, kuras 2019. gadā vēl joprojām ir atvērtas, ir samazinājies līdz 599 procedūrām, kas ir par 21 % mazāk nekā to procedūru skaits, kuras joprojām ir atvērtas 2018. gada beigās (758 procedūras);
N.

tā kā ES attīstības sadarbība ar Etiopiju ir viena no apjomīgākajām pasaulē, laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam sasniedzot 815 miljonus EUR; tā kā Etiopija ir arī viena no lielākajām ES Ārkārtas trasta fonda Āfrikai līdzekļu saņēmējām un 2015.–2019. gadā ir saņēmusi vairāk nekā 271,5 miljonus EUR; tā kā 2020. gadā ES ir piešķīrusi 44,29 miljonus EUR humānās palīdzības projektiem Etiopijā, atbalstot vitāli svarīgas palīdzības sniegšanu valsts iekšienē pārvietotām personām, kurām nācies pamest mājas vardarbības vai dabas radītu apdraudējumu dēļ;
18.

pauž bažas par vairākām kļūdām un pārredzamības trūkumu saistībā ar Ķīnas sākotnējo reakciju uz Covid-19 pandēmijas globālo uzliesmojumu, tostarp slēpjot problēmas apmēru, mēģinot manipulēt ar informāciju un neizpaust to, vāji sazinoties ar PVO, ieviešot cenzūru, apspiežot un vajājot trauksmes cēlējus, cilvēktiesību aktīvistus un pilsoniskās sabiedrības žurnālistus, draudot viņiem un organizējot viņu piespiedu pazušanu, kā arī radot šaubas par oficiālo no Covid-19 mirušo personu skaitu, un norāda, ka visas šīs darbības negatīvi ietekmēja ES spēju prognozēt Covid-19 radīto krīzi, sagatavoties tai un cīnīties ar to, un tā rezultātā tika zaudētas cilvēku dzīvības; tādēļ mudina Ķīnas valdību pilnībā sadarboties neatkarīgajā starptautiskajā izmeklēšanā par Covid-19 izcelsmi un aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošu pieeju Ķīnas izaugsmei un aizsargāt ES stratēģisko autonomiju;
64.

mudina Moldovas iestādes ratificēt Stambulas konvenciju, kuru Moldovas Republika parakstīja 2017. gada 6. februārī, bet kuras ratifikācija kavējas, neraugoties uz to, ka tā ir minēta kā skaidrs mērķis valsts rīcības plānā cilvēktiesību jomā 2018.–2022. gadam un valsts stratēģijā vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanai un apkarošanai 2018.–2023. gadam; atgādina, ka Moldovas Republikā ir izplatīta vardarbība pret sievietēm un meitenēm un divas no katrām piecām sievietēm no 15 gadu vecuma ir pieredzējušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību no partnera vai citas personas puses;
2.

ņem vērā Komisijas 2020. gada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI); pauž bažas par to, ka dalībvalstis ir panākušas ierobežotu progresu vai nav panākušas nekādu progresu sešos no 10 KVAI, kas tām tika adresēti 2019. gadā un ka šis progress dažādās dalībvalstīs un politikas jomās joprojām nav vienmērīgs un ir īpaši lēns attiecībā uz nodokļu bāzes paplašināšanu, kā arī uz veselību un ilgtermiņa aprūpi; uzsver, ka KVAI būtu jābūt saskanīgiem ar ES ekonomikas, sociālajiem un vides mērķiem; uzsver, ka KVAI īstenošana ir būtiski svarīga, lai sekmētu sociālo iekļaušanu un uzlabotu sociālās tiesības, kā arī lai nodrošinātu pilnīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un sociāli taisnīgu pārkārtošanos; tāpēc mudina dalībvalstis neatkarīgi no to dalības eurozonā labāk īstenot ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem; uzsver, ka, mācoties no iepriekšējās krīzes un reaģējot uz Covid-19 ekonomikas un sociālo krīzi, KVAI būtu jāveicina darba tirgus regulēšana, jāstiprina ekonomikas politikas noturība un jāatbalsta sabiedriskie pakalpojumi;
C.

tā kā zāles vidē nonāk ar notekūdeņiem, kas tiek novadīti no sadzīves notekūdeņu attīrīšanas ietaisēm, dzīvnieku kūtsmēslu un akvakultūras plašākas izmantošanas rezultātā, ar notekūdeņiem, kas tiek novadīti no rūpniecības uzņēmumiem, notekūdeņu dūņu plašākas izmantošanas rezultātā, no ganību dzīvniekiem, lolojumdzīvnieku turēšanas rezultātā un tad, ja neizlietotas zāles un inficēti atkritumi ir nepareizi apglabāti atkritumu poligonā;
10.

nosoda to, ka Eritrejas valdība piemēro ekstrateritoriālo diasporas nodokli; mudina valdību ievērot pārvietošanās brīvību un izbeigt “kopējās vainas” politiku, kas vērsta pret to personu ģimenes locekļiem, kuras izvairās no valsts dienesta, cenšas bēgt no Eritrejas vai nemaksā 2 % ienākuma nodokli, ko valdība noteikusi Eritrejas emigrantiem, tostarp ES pilsoņiem;
10.

uzskata, ka Eiropola informācijas pārsūtīšana no Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm citām iestādēm Jaunzēlandē, tostarp izmantošanai tiesvedībā, būtu jāatļauj tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un uz to būtu jāattiecina prasība vispirms saņemt Eiropola atļauju; norāda, ka Eiropola informācijas pārsūtīšanu no Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm trešo valstu iestādēm nedrīkstētu atļaut;
—

ņemot vērā ESAO un Sāhelas un Rietumāfrikas kluba 2020. gada 14. februāra ziņojumu The Geography of Conflict in North and West Africa (“Konflikta ģeogrāfija Ziemeļāfrikā un Rietumāfrikā”),