Pēc instrumentu veida no 156 spēkā esošajiem pasākumiem 116 ir AD, 5 ir AS un 35 ir AP (atgādinām, ka aizsardzības pasākumi nav vērsti pret konkrētām valstīm, tādēļ nevar uzskatīt, ka tie visi kaitētu ES eksportam).

Kā redzams nākamajā diagrammā, Indija joprojām visaktīvāk izmanto TAI pret ES, ko apliecina pavisam 24 pasākumi, kas bija spēkā 2016. gada beigās (19 AD un 5 AP), — salīdzinājumā ar 2015. gadu (19) to ir par 5 pasākumiem vairāk. Tai seko Amerikas Savienotās Valstis ar 21 spēkā esošu pasākumu, no kuriem 19 ir AD (par trim vairāk nekā 2015. gadā), bet 2 ir AS pasākumi. Ķīnas noteikto pasākumu skaits palicis nemainīgs, proti, tā bija noteikusi 19 pasākumus (17 AD un 2 AS), un līdzīgi arī Brazīlija noteikusi 15 pasākumus (visi AD).

Vienlaikus ES gaida, ka arī tās tirdzniecības partneri, izmantojot šādus instrumentus, ievēros piemērojamos PTO standartus, turklāt Savienība pastāvīgi ir veicinājusi paraugpraksi, proti, katru gadu Komisija rīko visaptverošu nedēļu ilgu semināru trešo valstu izmeklēšanas iestāžu amatpersonām par jautājumiem, kas saistīti ar TAI. 2016. gada novembrī notikušajās mācībās piedalījās 20 amatpersonas no 6 valstīm (Ēģiptes, Japānas, Taizemes, Tunisijas, Turcijas un Vjetnamas) un PTO sekretariāta. Pagājušajā gadā notika arī divpusējas sanāksmes, lai dalītos ar ES paraugpraksi ar TAI jomas amatpersonām attiecīgi no Indonēzijas, Taizemes, Ķīnas un Korejas, kā arī tika uzturēti neformālāki kontakti ar citiem tirdzniecības partneriem.

Antidempinga (AD) un antisubsidēšanas (AS) pasākumu nolūks ir veikt pretdarbību būtiskam kaitējumam (vai tā rašanās draudiem), ko iekšzemes ražošanas nozarei rada preču imports par dempinga cenām un/vai subsidēts imports, savukārt aizsardzības pasākumi (AP) sniedz iekšzemes ražošanas nozarei pagaidu atbalstu neparedzēta un būtiska importa pieauguma gadījumā. Aizsardzības pasākumus piemēro importam no visām valstīm nešķirojot (erga omnes), bet antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus piemēro konkrētām valstīm un pat konkrētiem uzņēmumiem.

Runājot par jaunām izmeklēšanām, 2016. gadā bija vērojams būtisks samazinājums: visas trešās valstis kopā sākušas pavisam 30 jaunas lietas pret ES, kas ir par 7 lietām mazāk nekā 2015. gadā. Tas skaidrojams galvenokārt ar jaunu AP izmeklēšanu skaita samazināšanās tendenci, kuru skaits samazinājās no 18 lietām 2015. gadā līdz 12 lietām 2016. gadā (-6). AD un AS izmeklēšanu skaits, salīdzinot ar 2015. gadu, saglabājās samērā stabils, proti, 18 jaunas AD lietas un neviena jauna AS lieta.

Vērts norādīt, ka salīdzinājumā ar citām valstīm Indija ir sākusi vislielāko skaitu jaunu izmeklēšanu (5, no tām 4 ir AD), tādējādi pavēršot pretējā virzienā 2015. gada samazināšanās tendenci, kad netika sākta neviena AD lieta.

Runājot par nozarēm, arī 2016. gadā turpinājās trešo valstu pret ES sākto jauno tērauda lietu pieauguma tendence, kas sākās 2015. gadā. Nākamajā diagrammā redzams, ka jauno tērauda eksporta izmeklēšanu skaits pārsniedz izmeklēšanu skaitu visās pārējās nozarēs. Faktiski 2016. gadā no 30 jaunajām izmeklēšanām 17 izmeklēšanas pret ES bija saistītas ar tērauda ražojumiem. Kopš 2015. gada pret tērauda ražošanas nozari visā pasaulē bieži tiek sāktas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas un noteikti pasākumi. Tā galvenais iemesls ir Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikums un pārprodukcija, kā rezultātā ļoti liels daudzums šīs nozares ražojumu tiek eksportēti par dempinga cenām. Lai gan Eiropas Savienības tērauda ražošanā nav jaudas pārpalikuma, arī attiecībā uz ES ražošanas nozari trešās valstis bieži nosaka tirdzniecības pasākumus pret tērauda importu. Tas īpaši attiecas uz aizsardzības pasākumiem, kas tiek piemēroti neatkarīgi no izstrādājumu izcelsmes valsts. Tomēr dažreiz trešās valstis to AD izmeklēšanu tvērumā, kas citādi pārsvarā vērstas pret tērauda ražojumiem par dempinga cenām no Āzijas, iekļauj arī ES ražošanas nozari.

Arī ES pati ir sākusi vairākas lietas un noteikusi pasākumus attiecībā uz tērauda ražojumu importu. Lai cieši sekotu norisēm nozarē, ES ir ieviesusi tērauda nozares uzraudzības mehānismu: tas paredz pastāvīgi novērot importa tendences, kas draud radīt kaitējumu ES tērauda ražotājiem.

Pret ES tērauda ražošanas un citām nozarēm sāktās jaunās izmeklēšanas Avots: PTO un ES statistika

2.3.2016. gadā noteiktie pasākumi

2016. gadā trešās valstis noteica pavisam 30 jaunus pasākumus pret ES eksportu. Tas ir ievērojams samazinājums, salīdzinot ar 2015. gadu (37), it īpaši tad, ja runa ir par aizsardzības pasākumiem, kuru skaits samazinājies no 15 uz 10. Šajā sakarā ir svarīgi atgādināt, ka Eiropas Komisija ļoti aktīvi strādā, lai veicinātu to, ka tirdzniecības partneri taisnīgi izmantotu TAI, jo it īpaši AP.

Noteikto AD un AS pasākumu statistikas skaitliskie rādītāji liecina, ka vērojama vispārēja stabilizācijas tendence. Salīdzinot ar 2015. gadu (21), pagājušajā gadā kopējais noteikto AD pasākumu skaits nedaudz samazinājās (19), tomēr atsevišķas valstis ir noteikušas vairāk pasākumu nekā 2015. gadā, proti, ASV un Indija ir noteikušas attiecīgi 5 un 3 AD pasākumus, savukārt 2015. gadā šīs valstis katra noteica tikai vienu. Turpretī Brazīlijā vērojama pretēja tendence: tā ir noteikusi AD pasākumus tikai 1 lietā, lai gan 2015. gadā tā bija noteikusi pasākumus 8 lietās. ASV pagājušajā gadā bija noteikušas tikai vienu AS pasākumu — tikpat, cik 2015. gadā.

3.Atkārtotās problēmas

3.1.Pretapiešanas pasākumi

2016. gadā joprojām bija liels to lietu skaits, ko trešās valstis ir sākušas pret ES saistībā ar aizdomām par pasākumu apiešanu. Tāpat kā 2015. gadā, arī pērn tika sāktas pavisam 5 ar apiešanu saistītas lietas: Turcijā spēkā bija 3 pasākumi (2 attiecās uz audumiem no Bulgārijas un Polijas un 1 pasākums attiecās uz saplāksni no Bulgārijas — šis pasākums tika noteikts oktobrī), tika sākta 1 jauna izmeklēšana (attiecībā uz virām no Grieķijas, Spānijas un Itālijas), un vēl vienu izmeklēšanu sāka Argentīna (attiecībā uz krītpapīru no Somijas).

Apiešana nozīmē nelikumīgu praksi, piemēram, pārkraušanu, nepareizas izcelsmes valsts norādīšanu, ražojumu pārveidošanu vai montāžu, ko veic, lai izvairītos no piemērojamajiem AD vai AS maksājumiem. Kad tiek konstatēta apiešana, spēkā esošos AD vai AS pasākumus var paplašināt, attiecinot tos uz trešo valsti, uz kuru šie pasākumi sākotnēji nebija attiecināti (bet nereti tā atrodas ģeogrāfiski tuvu valstij, uz kuru tie bija attiecināti), kurā notikusi apiešana, vai arī uz nedaudz pārveidotiem ražojumiem. Tā kā PTO nolīgumos attiecībā uz apiešanu patlaban nav vienotu noteikumu un ņemot vērā to, ka pretapiešanas pasākumu piemērošana var būt problemātiska, ja tā skart īstos ražotājus, šī joma ir uzskatāma par sensitīvu, un Komisija rūpīgi seko norisēm tajā.

3.2.Tiesības uz aizstāvību

Visu TAI izmeklēšanu svarīga sastāvdaļa ir attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Izmeklēšanas iestāžu pienākums ir nodrošināt, lai pusēm būtu iespēja iepazīties ar jēgpilniem nekonfidenciāliem lietas materiāliem. Šādos materiālos neiekļauj komercnoslēpums, bet gan atlasītu informācija indeksu vai diapazonu veidā, lai visas personas varētu gūt pilnīgu priekšstatu par situāciju. Diemžēl daudzās izmeklēšanās (it īpaši tajās, kur ir daži vai tikai viens sūdzības iesniedzējs) šajos nekonfidenciālajos lietas materiālos ir sniegta minimāla informācija vai arī informācijas nav nemaz. Šāds jēgpilnas informācijas trūkums liedz attiecīgajām personām iespēju saprast lietas apstākļus un sevi aizstāvēt. Šādās lietās Komisija sistemātiski iejaucas, uzstājot uz procedūru lielāku pārredzamību.

3.3.Kaitējums un cēloņsakarība

Ar pasākumu noteikšanu izmeklēšanai būtu jānoslēdzas tikai tad, ja ir stingri ievēroti atbilstošie PTO nosacījumi — diemžēl ne vienmēr tas tā ir. Proti, Komisijai nereti ir nācies saskarties ar nepietiekami sagatavotu analīzi, kurā norādītā skaidrā cēloņsakarība starp iespējamo preču importu par dempinga cenām un iekšzemes ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir stipri apšaubāma. Ja nav iespējams konstatēt saikni starp abiem minētajiem elementiem pat, ja ir konstatēts kaitējums, saskaņā ar PTO noteikumiem nav pietiekama pamata pasākumu noteikšanai. Ir svarīgi atgādināt, ka var būt daudz iemeslu, kāpēc iekšzemes ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums: cita starpā neefektīva jaudas izmantošana, iekšzemes pieprasījuma samazināšanās vai izejvielu un energoresursu cenu palielināšanās. Kaitējums, kas nodarīts šādu citu faktoru dēļ, nav attiecināms uz importu par dempinga cenām, un tas attiecīgi var izjaukt cēloņsakarību. Komisija trešo valstu veiktajās izmeklēšanās veltī īpašu uzmanību kaitējuma un cēloņsakarības analīzei, jo bez cēloņsakarības jebkurš pasākums pārsniedz to, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu, kas nodarīts, importējot preces par dempinga cenām / subsidētas preces, un tas var viegli pārvērsties protekcionismā.

3.4.Aizsardzības pasākumu apšaubāma izmantošana

Kā jau skaidrots iepriekš, aizsardzības pasākums ir tirdzniecību visvairāk ierobežojošais instruments, jo to piemēro visām importētajām precēm neatkarīgi no izcelsmes valsts. Tieši šā iemesla dēļ to vajadzētu izmantot tikai izņēmuma gadījumos, lai īslaicīgi aizsargātu iekšzemes ražošanas nozari no pēkšņa un strauja importa apjomu pieauguma. Kaut arī 2016. gadā AP izmantošana sāka mazināties, Komisija turpina sistemātiski iesaistīties gandrīz visās izmeklēšanās, jo izskatās, ka daudzās no tām netiek ievēroti PTO aizsardzības pasākumu nolīgumā paredzētie stingrie noteikumi. Daudzas ar aizsardzības pasākumiem saistītās izmeklēšanas attiecas uz importu, kura izcelsme faktiski ir vienā valstī, tādējādi piemērotāki būtu AD vai AS instrumenti, kas ļautu precīzāk reaģēt uz šo problēmu, vienlaikus pārmērīgi neierobežojot piekļuvi tirgum. Viens šāds īpašs gadījums bija 2016. gadā Dienvidaustrumāzijā, kur AP izmeklēšanas bija vērstas uz to, lai pasargātu iekšzemes tērauda tirgus no pieaugošā tērauda ražojumu importa pārsvarā no Ķīnas.

4.Galvenie sasniegumi

Ķīna : AD pasākumu atcelšana pēc PTO Apelācijas institūcijas ziņojuma