EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 8.8.2014 COM(2014) 509 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Uzraudzības iestāžu (EUI) un Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību {SWD(2014) 261 final}



1)IEVADS Trīs Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI) – Eiropas Banku iestāde (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestāde (EVTI) – strādājot vienotā tīklā ar valstu kompetentajām iestādēm (VKI), EUI Apvienoto komiteju (AK) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), veido Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmu (EFUS). Ņemot vērā trūkumus finanšu uzraudzībā, kurus atklāja finanšu krīze, Komisijas priekšsēdētājs Barrozu 2008. gadā lūdza augsta līmeņa ekspertu grupu, kuru vadīja Žaks de Larosjērs (Jacques de Larosière), izstrādāt priekšlikumus, kā nostiprināt Eiropas uzraudzības kārtību ar mērķi izveidot efektīvāku, integrētāku un ilgtspējīgāku Eiropas uzraudzības sistēmu. Balstoties uz šīs grupas sniegtajiem ieteikumiem, Komisija 2009. gada oktobrī izvirzīja priekšlikumus finanšu uzraudzības pastiprināšanai, kurus likumdevēji pieņēma 2010. gada novembrī. Eiropas Uzraudzības iestādes sāka darbu 2011. gada janvārī. EUI dibināšanas regulās noteikta prasība Komisijai 2014. gada sākumā publicēt vispārīgu ziņojumu par pieredzi, kas iegūta, balstoties uz šo iestāžu darbību un šajā regulās noteiktajām procedūrām. Šis ziņojums pienācīgā kārtā jāpārsūta Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar visiem saistītajiem priekšlikumiem. Komisija ir sīki izvērtējusi EUI darbību, aplūkojot laika posmu no to izveidošanas līdz 2013. gada decembrim, piesaistot plašu ieinteresēto personu klāstu. Komisija organizēja EFUS pārskata atklātu izskatīšanu (2013. gada maijā), kā arī sabiedrisko apspriešanu un apspriešanu mērķgrupās ar iesaistītajām personām (no 2013. gada aprīļa līdz jūlijam). Pienācīgi tika ņemts vērā EUI sniegtais pašvērtējums, Eiropas Parlamenta 2014. gada marta rezolūcija par EFUS pārskatīšanu kā arī SVF un Eiropas Parlamenta veiktie pētījumi. Šis pārskats parādīja, ka — neraugoties uz īso pārskata periodu — kopumā EUI darbība bijusi veiksmīga. Tās ir sekmīgi izveidojušas funkcionējošas organizācijas, ir sākušas sasniegt rezultātus saskaņā ar savām pilnvarām un ir veidojušas savu profilu. Ja ir konstatētas jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, šajā ziņojumā norādīts darbības lauks īstermiņā un vajadzība veikt turpmāku izvērtējumu saistībā ar iespējamiem uzlabojumiem vidējā termiņā. Sīkāks EUI/EFUS darbības vērtējums ir sniegts dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim ziņojumam. Papildus prasībai periodiski pārskatīt EUI/EFUS darbību, Komisijai līdz 2014. gada 16. jūnijam ir jāizveido ziņojums par tām deleģētajām pilnvarām pieņemt reglamentējošos tehniskos standartus, kuras Komisijai piešķirtas atbilstīgi dibināšanas regulu 11. panta 1. punktam. Attiecīgais ziņojums ir pievienots šā ziņojuma I pielikumā. 2)EUI MANDĀTS UN LOMA Jaunā uzraudzības sistēma ar EUI un EFUS centrā ir tādu plašu reformu stūrakmens, kuras kopš finanšu krīzes rosinājusi Komisija. Kopējais EUI mērķis ir ilgtspējīgi stiprināt finanšu sistēmas stabilitāti un efektivitāti visā ES. Konkrētāk, EUI izveidošanas pamatā bija motivācija nodrošināt ciešāku sadarbību un informācijas apmaiņu valstu uzraudzības iestāžu starpā, veicināt ES līmeņa risinājumu īstenošanu pārrobežu problēmām un sekmēt vienotu noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Izstrādājot vienotus standartus un nodrošinot uzraudzības konverģenci un koordināciju, EUI jāveido turpmāka tāda vienota noteikumu kopuma izstrāde, kas piemērojams visās 28 dalībvalstīs, un tādējādi jāveicina vienotā tirgus darbība. Šajā nolūkā Eiropas Uzraudzības iestādēm dibināšanas regulās un vēlākajos sekundārajos ES tiesību aktos ir piešķirtas reglamentācijas, uzraudzības, finanšu stabilizācijas un patērētāju aizsardzības funkcijas un pilnvaras, to skaitā šādas: izstrādāt tehnisko standartu projektus un pieņemt pamatnostādnes un ieteikumus, ievērojot labākas regulācijas principus, sniegt atzinumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Komisijai, risināt domstarpības valstu uzraudzības iestāžu starpā, ja normatīvie akti liek tām sadarboties vai vienoties, veicināt konsekventu ES tiesību tehnisko noteikumu piemērošanu (tostarp izmantojot profesionālapskati),

uzņemties koordinējošo funkciju ārkārtas situācijās, EVTI ir tiešas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām un darījumu reģistriem, vākt nepieciešamo informāciju, lai īstenotu savas pilnvaras. Dažas no EUI pilnvarām ir sīkāk aprakstītas Savienības tiesību aktos. Jo īpaši Eiropas Uzraudzības iestādēm ir jāīsteno tām noteiktie uzdevumi un piešķirtās pilnvaras, ņemot vērā to dibināšanas regulās norādīto Savienības tiesību aktu, saskaņā ar dibināšanas regulām pieņemto pasākumu vai jebkuru citu tādu Savienības aktu darbības jomu, kas tām uzdod uzdevumus. Banku savienības izveide un jo īpaši vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) un vienotā noregulējuma mehānisma (VIM) izveide, kas ir banku savienības svarīgākās daļas, ietekmēs EFUS darbību, bet neliek apšaubīt tās pastāvēšanu un nepieciešamību. Gluži pretēji, EUI joprojām būs atbildīgas par kopēju reglamentējošo un uzraudzības standartu un prakses izveidi un konsekventu ES pasākumu piemērošanu visā vienotajā tirgū. Pašlaik būtu priekšlaicīgi veikt EFUS un banku savienības mijiedarbības novērtējumu, bet turpmāk tā tiks rūpīgi uzraudzīta. 3)EUI DARBA NOVĒRTĒJUMS: GALVENIE SASNIEGUMI UN JOMAS, KUR IESPĒJAMI UZLABOJUMI Kopējā lietderība un efektivitāte. EUI ir ātri izveidojušas labi funkcionējošas organizācijas, kuru mērķis ir veicināt uzticības atjaunošanu finanšu sektoram. Šā pārskata secinājumi liecina par to, ka EUI pilnvaru jomu uzskata par pietiekami plašu, turklāt ir iespējams mērķtiecīgi veikt potenciālu tās paplašināšanu, piemēram, patērētāju/ieguldītāju aizsardzības jomā, Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) ieviešanā, kā arī nebanku kreditēšanas darbības jomā. Ieteiktā turpmākā rīcība Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija turpinās vidējā termiņā un ilgtermiņā noskaidrot, vai ir vajadzība paplašināt pašreizējās EVTI pilnvaras, lai aptvertu jaunas jomas, piemēram, SFPS ieviešana, stiprāka uzraudzības loma attiecībā uz iekšējo modeļu apstiprināšanu (jo īpaši apdrošināšanas jomā) un nebanku kreditēšanas darbību. Reglamentējošā funkcija. Darbs, ko EUI veic, izstrādājot vienotu noteikumu kopumu, ir ievērojami veicinājis uzlabotu reglamentācijas harmonizāciju un saskaņotību un uzlabojis sapratni uzraudzības iestāžu starpā. Tas ir arī ļāvis ES samērā īsā laikā iegūt ievērojamu skaitu kvalitatīvu noteikumu. Pārredzami, iekļaujoši un efektīvi procesi šajā jomā uzskatāmi par izšķirīgi svarīgiem. Daudzas ieinteresētās personas norādījušas uz vajadzību paredzēt elastīgus termiņus tehnisko standartu projektu iesniegšanai Komisijai, t. i., termiņus, kas atkarīgi no Savienības tiesību pamatakta galīgā varianta stāšanās spēkā. Tas nodrošinātu EUI pietiekami daudz laika, lai sagatavotu kvalitatīvus standartu projektus un dotu iespēju atbilstošos termiņos veikt to sabiedrisko apspriešanu. Turklāt dažos viedokļos izskanēja bažas par precīzas atgriezeniskās saites trūkumu saistībā ar šo apspriešanām un bieži jūtamo kvalitatīvas izmaksu un ieguvuma analīzes trūkumu. Ieinteresētās personas un pašas EUI vairākas reizes ir aicinājušas palielināt EUI iesaisti pirmā līmeņa finanšu pakalpojumu normatīvo aktu sagatavošanā. EUI ir izveidotas kā decentralizētas aģentūras, un tāpēc tām ir nozīmīga loma Savienības politikas īstenošanas veicināšanā. Taču tās ir atšķirīgas no Eiropas iestādēm, un tāpēc to loma reglamentācijas procesā jāvērtē Līguma noteiktajās robežās. Lai arī pārskatā aplūkotajā laika posmā EUI slodzei pastāvīgi tika pievienoti reglamentācijas pienākumi, daudzas ieinteresētās personas uzsvēra, ka šādu attīstību ne vienmēr pietiekami papildina cilvēkresursu un attiecīgā budžeta palielinājums. Pamatnostādnes un ieteikumi, ko EUI pieņem atbilstīgi EUI regulu 16. pantam, nav saistoši, bet tiem ir specifiskas īpašības (“ievērot vai paskaidrot” ietekme). Pierādījies, ka tie ir elastīgs konverģences instruments, tomēr ieinteresētās personas norāda uz dažām neskaidrībām saistībā ar šo pasākumu konkrēto darbības jomu un būtību. Komisija uzskata, ka EUI pilnvaru izmantošanai ir stingri jābalstās uz to normatīvo aktu juridisko pamatu. Konkrēti, ir jāskata kopā divi mērķi pamatnostādņu un ieteikumu pieņemšanai, kas noteikti dibināšanas regulu 16. panta 1. punktā, proti, izveidot “konsekventu, efektīvu un konstruktīvu uzraudzības praksi” un nodrošināt “kopēju, vienveidīgu un konsekventu Savienības tiesību aktu piemērošanu”. Daudzas ieinteresētās personas pieprasīja papildu skaidrību par iespēju apstrīdēt pamatnostādnes un ieteikumus atbilstīgi ES tiesību aktiem. Komisija uzskata, ka dibināšanas regulu 60. pants attiecas tikai uz lēmumiem un tāpēc nenodrošina juridisku pamatu pamatnostādņu un ieteikumu apstrīdēšanai. Ciktāl pamatnostādnes un ieteikumi ir paredzēti, lai radītu juridiskas sekas trešām personām, uz tām būtu jāattiecina pārskatīšanas iespējas atbilstīgi LESD 263. panta 1. punktam. Tomēr Eiropas Savienības Tiesai vēl nav bijusi iespēja lemt par šo EUI regulu aspektu. Aplūkotajā laika posmā Komisijai tehnisko standartu projektu veidā iesniegti vairāk nekā 150 tehniskie standarti. EVTI iesniedza 92 tehnisko standartu projektus. Pēc sekmīgas sarunu pabeigšanas par KPD IV/KPR regulējumu 2013. gada pavasarī EBI iesniedza 58 tehnisko standartu projektus, savukārt EAAPI ir veikusi plašu sagatavošanās darbu, ņemot vērā gaidāmas sarunas par Maksātspēja II/Omnibus II regulējumu, un iesniegusi pirmo tehnisko standartu. 2013. gadā visas trīs EUI iesniedza vienu kopīgu reglamentējošu tehniskā standarta projektu par finanšu konglomerātu direktīvām. Aplūkotajā laika posmā Komisija kopumā apstiprinājusi vairāk nekā 45 tehniskos standartus, no kuriem tikai trīs tika nosūtīti atpakaļ EUI papildu grozījumiem.

Ieteiktā turpmākā rīcība Lai reaģētu uz ieinteresēto personu paustajām bažām, EUI īstermiņā ir jāuzlabo reglamentācijas procesa pārredzamība, tostarp nosakot atbilstošu termiņu reaģēšanai uz sabiedrisko apspriešanu un sniedzot detalizētāku atgriezenisko saiti par šādā gadījumā saņemto informāciju. EUI arī jānodrošina kvalitatīva izmaksu un ieguvumu analīze un jāizveido juridisko tekstu projekti tehnisko standartu projektiem. Par tehnisko standartu projektiem regulāri jārīko sabiedriskās apspriešanas. No savas puses Komisija īpašu uzmanību pievērsīs termiņu piemērotībai un pilnvaru apmēram attiecībā uz tehniskajiem standartiem tās tiesību aktu priekšlikumu projektiem un apspriežu laikā, kuras notiek likumdošanas procesā. Uzraudzības funkcija. Ilgtermiņa mērķis neapšaubāmi ir Savienības kopējas uzraudzības kultūras izveide un saskaņotas uzraudzības prakses veicināšana. EUI līdz šim ir koncentrējušās uz reglamentējošo funkciju. To daļēji var izskaidrot ar vajadzību noteikt prioritātes, ņemot vērā ierobežotos resursus, bet acīm redzot tas ir saistīts arī ar dažiem trūkumiem EUI pārvaldības struktūrā . EUI ir sākušas veikt profesionālapskati. Ir skaidrs, ka šis rīks tiks izmantots vairāk, iekļaujot ne tikai tematiskas profesionālapskates, bet arī profesionālapskates valstīs un sistemātiskākas pārbaudes, kad darbs pie regulējuma būs progresējis. EBI un EAAPI, kā arī kopš KKP izveides 2013. gada septembrī arī EVTI, ir aktīvi iesaistījušās visos uzraudzītāju kolēģiju darba aspektos un ir uzlabojušas to darbību, izstrādājot pamatnostādnes un pārraugot darba kārtību un gada darbības plānus. EUI veicināja labāku uzraudzības ziņošanas un informācijas atklāšanas praksi. Tomēr varētu efektīvāk izmantot EUI tiesības piekļūt kompetento iestāžu un finanšu iestāžu datiem atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti EUI regulās. EUI nav pieņēmušas ieteikumus vai patiesi saistošus lēmumus saskaņā ar EUI regulas 17. Līdz 19. pantu (piemēram, par tiesību aktu pārkāpumiem, ārkārtas situācijām, juridiski saistošu starpniecību), bet ir izmantojušas savas nesaistošās starpniecības pilnvaras un morālu spiedienu. Saistošās starpniecības neizmantošanu ieinteresētās personas saista ar dažādiem iemesliem, to skaitā pašreizējo EUI pārvaldības struktūru, kas neveicina lēmumus vai procesus pret valstu iestādēm, attiecīgo pilnvaru atturošo ietekmi, kā arī dibināšanas regulu skaidrības trūkumu attiecībā uz saistošās starpniecības jomu un izraisītājnotikumiem. Viena papildus izskatāma iespēja varētu būt dibināšanas regulās saistošās starpniecības jomu un izraisītājnotikumu precizēšana. EUI darbību attiecībā uz starptautiskiem jautājumiem ierobežo to pamata pilnvaras. EUI klātbūtni attiecīgās starptautiskās organizācijās uztver kā ieguldījumu, ar ko tiek nodrošināta atbilstība globāliem standartiem, un tiek uzskatīts, ka tās līdztekus Komisijai vēl vairāk stiprinās un papildinās Eiropas balsi starptautiskos forumos. Konkrētās prasības attiecībā uz decentralizētu aģentūru starptautisko darbību, kas noteiktas kopējā pieejā šīm aģentūrām, ir paredzētas tam, lai palīdzētu šīm aģentūrām darboties saskaņā ar to pilnvarām un esošo institucionālo regulējumu. Ieteiktā turpmākā rīcība Lai nekavējoties reaģētu uz ieinteresēto personu bažām, pirmkārt, EUI ir jāapsver iespēja pastiprināti pievērsties uzraudzības saskaņotībai, vairāk izmantojot profesionālapskates un pārbaudes. Otrajā etapā Komisija izpētīs iespējas pārskatīt saistošās starpniecības pilnvaru izraisītājnotikumus un darbības jomu, ieskaitot iespējamu jomas un izraisītājnotikumu skaidrošanu dibināšanas regulā. Tāpat Komisija turpinās pārbaudīt, vai būtu jāstiprina EUI tiesības piekļūt datiem, lai nodrošinātu tām tiešu piekļuvi datiem gadījumā, ja tas nepieciešams to uzdevumu izpildei. Finanšu stabilitāte – uzraudzības un koordinācijas funkcija. EUI ir aktīvi darbojušās, uzraugot notikumus finanšu tirgos un pārbaudot finanšu iestāžu elastību, kā arī ES finanšu sistēmas elastību kopumā. Šim nolūkam EUI ir izveidojušas dažādus rīkus, lai pildītu savus sistēmisko risku noteikšanas pienākumus. Līdz šim nav ziņots ne par vienu ārkārtas situāciju, bet EUI ir veikušas pasākumus, lai efektīvi rīkotos, ja tas būtu nepieciešams. EUI ir veikušas dažādus pasākumus, lai veicinātu saskaņotu darbību un sekmētu informācijas apmaiņu. Ievērojamāko piemēru skaitā ir 2011./2012. gada rekapitalizācijas pasākumi, kā arī Apvienotās komitejas ziņojums par starpnozaru riskiem , EVTI veiktā kompetento iestāžu pieņemto pasākumu koordinācija saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu , un EAAPI atzinums par zemu procentu likmju vidi . Vairākums ieinteresēto personu pauda lielu gandarījumu par EUI koordinācijas funkciju. Patērētāju aizsardzības funkcija. EUI savās organizācijās ir izveidojušas iekšējas struktūras patērētāju aizsardzības jautājumos. Patērētāju aizsardzības horizontālā būtība ļauj to īstenot dažādos EUI darba aspektos. Lai arī ir tiesa, ka joprojām ir ierobežota joma, kurā iestādes var saskaņā ar EUI regulas 9. panta 5. punktu (uz laiku) aizliegt vai ierobežot noteiktas finanšu darbības, un līdz šim nav izsludināta ārkārtas situācija, attiecīgā dibināšanas regulās noteiktā darbības joma ir plaša, un ir iespējams labāk izmantot esošos noteikumus. Turklāt pašlaik 9. panta 5. punkta dotās pilnvaras var īstenot tikai tad, ja tas konkrēti norādīts nozaru normatīvajos aktos, kas minēti 1. panta 2. punktā, bet pašlaik tas attiecas tikai uz dažiem normatīvajiem aktiem. Jāapsver iespēja 9. panta 5. punktu izveidot par autonomām pilnvarām. Būtībā vairākām valstu iestādēm, kas pārstāvētas attiecīgajās Uzraudzības iestāžu padomēs, nav patērētāju aizsardzības pilnvaru valsts līmenī, līdz ar to tām nav nepieciešamo profesionālo zināšanu un tās tiecas lielāku prioritāti piešķirt citiem jautājumiem, kas tās skar tiešāk. Lai to mainītu, EUI varētu ieviest mehānismu, ar ko nodrošināt ciešu sadarbību un attiecīgo valstu iestāžu iesaistīšanos, lai piesaistītu profesionālās zināšanas un nodrošinātu visaptverošu pieeju patērētāju aizsardzībai EUI līmenī. Visas trīs EUI ir publicējušas pamatnostādnes par patērētāju aizsardzības jautājumiem, un ir notikušas vairākas patērētāju/ieguldītāju dienas. Līdz šim EUI ir pieņēmušas četrus brīdinājumus, proti, par ieguldījumiem valūtas tirgū (Forex) (2011. gada decembrī), par tiešsaistes investīciju lamatām (2012. gada septembrī), par līgumiem attiecībā uz starpībām (Contracts for Differences, CfD) (2013. gada aprīlī) un par virtuālajām valūtām (2013. gada decembrī), kas publicēti attiecīgajās tīmekļa vietnēs . Taču sabiedrības informētība par šiem brīdinājumiem līdz šim šķiet neliela.

Turklāt, lai nodrošinātu dažādās nozarēs konsekventu reglamentāciju un atbilstīgu EUI darbību koordināciju, varētu vairāk izmantot Apvienoto komiteju (AK). To var panākt, piemēram, veicot labākās prakses apmaiņu iestāžu starpā, kas ļautu labāk definēt un izskaidrot katras iestādes kompetenci atbilstīgi normatīvajai bāzei . Ieteiktā turpmākā rīcība Lai reaģētu uz ieinteresēto personu bažām, pirmkārt, EUI vajadzētu apsvērt iespēju piešķirt augstāku prioritāti ar patērētāju un ieguldītāju aizsardzību saistītiem jautājumiem (to skaitā lielākai atpazīstamībai) un pilnībā izmantot pieejamās pilnvaras. Līdzīgi varētu plašāk un strukturētāk izmantot Apvienoto komiteju. Turklāt EUI, cik vien tas ir iespējams, būtu jānodrošina sadarbība ar valstu iestādēm, kuras ir kompetentas patērētāju aizsardzības jomā, ja tās ir citas iestādes, nevis tās, kas pārstāvētas Uzraudzības iestāžu padomē, un jānodrošina to iesaistīšanās. Otrajā etapā Komisija sīkāk izskatīs, vai EUI regulu 9. panta 5. Punkts būtu jāizveido par autonomām pilnvarām. Pārvaldība, iekšējā organizācija, apvienotās institūcijas un ieinteresēto personu grupas (IPG). EUI pienākums ir caur attiecīgajām uzraudzības padomēm (UP) rīkoties vienīgi Eiropas Savienības interesēs. Lai arī virzība no lēmumu pieņemšanas procesa, kas balstās uz vienprātību, uz reālu balsošanu ir solis vēlamajā virzienā, VKI pārstāvju dominējošā loma lēmumu pieņemšanas procesā ir izraisījusi zināmu kritiku. Konkrēti, plaši izplatītas ir bažas, ka procedūrās dominē valstu viedokļi, nevis ES mēroga intereses. Jāapsver iespējas, kas stiprinās EUI efektivitāti un lietderību, vienlaikus saglabājot augstu atbildības līmeni. Tiek uzskatīts, ka EUI valdes strādā apmierinoši. Tāpat ir vispāratzīts, ka priekšsēdētāji un izpilddirektori ir efektīvi pildījuši savu uzdevumu un kopumā ir radījuši savām iestādēm labu reputāciju. Turklāt kā vienu no iespējām uzlabot EUI darbību, vienlaikus ievērojot vajadzību atskaitīties Uzraudzības iestāžu padomei, var apsvērt lielāku EUI darbinieku lomu sagatavošanas iestāžu darbībā, piemēram, vadot pastāvīgās komitejas un darba grupas un sastādot svarīgu dokumentu projektus. Divas EUI apvienotās institūcijas, Apelācijas padome un Apvienotā komiteja, ir pierādījušas sevi kā noderīgus mehānismus konsekventu viedokļu nodrošināšanai un starpnozaru sadarbībai. It īpaši AK ir potenciāls iegūt lielāku nozīmi starpnozaru sadarbības veicināšanā, bet jāuzlabo atpazīstamība, pārredzamība un pārvaldība. Lai arī lielākā daļa ieinteresēto personu novērtē ieinteresēto personu grupu (IPG) nozīmi, līdz šim to ietekme ir bijusi neliela, un to izveidei un darbībai ir vajadzīgi lieli resursi. Ir paustas bažas par problēmām, kas varētu rasties saistībā ar līdzsvarotas pārstāvības nodrošināšanu dažādām interešu grupām, konkrēti, patērētājiem, finanšu pakalpojumu lietotājiem, darba ņēmēju pārstāvjiem un MVU. Dažus no šiem trūkumiem var risināt, paplašinot IPG locekļu pilnvaras un ieceļot amatā ar laika nobīdi, lai nodrošinātu darba nepārtrauktību. Ieteiktā turpmākā rīcība Ir vairāki īstermiņa uzlabojumi, kas EUI jāveic, lai reaģētu uz bažām šajā jomā, vienlaikus raugoties, lai Uzraudzības iestāžu padome saglabātu pārskatu par visām deleģētajām pilnvarām. It īpaši jāapsver šādi aspekti: varētu uzlabot EUI darbinieku nozīmi un ietekmi darba sagatavošanas struktūrās, varētu stiprināt priekšsēdētāja autoritāti, vairāk izmantojot konkrētu uzdevumu deleģēšanu saskaņā ar EUI regulu 41. panta 1. punktu, varētu stiprināt Apvienotās komitejas atpazīstamību un pārredzamību, ieinteresēto personu grupu sastāvu varētu veidot līdzsvarotāku, un varētu stiprināt to darba pārredzamību. Ilgākā termiņā, vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru, kas panākts saistībā ar VIM izveidošanu un neskarot EBI regulas 81.a pantu, kurā noteikta prasība pārskatīt balsošanas kārtību, tiklīdz to dalībvalstu skaits, kuras nepiedalās, sasniedz četras, Komisija noskaidros iespējas, kā uzlabot EUI pārvaldību, lai nodrošinātu, ka lēmumi tiek pieņemti visas ES interesēs. Finansējums. EUI budžeti balstās uz 60 % ieguldījumu no VKI un 40 % ieguldījumu no ES budžeta, un uz tiem pilnībā attiecas piemērojamie noteikumi par finanšu pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz budžeta iestādēm. Lai arī budžeti kopš izveides ir ievērojami palielinājušies, lielākā daļa ieinteresēto personu uzskata, ka pašreizējā finansēšanas kārtība nav samērojama ar paplašinātajiem uzdevumiem un atbildību. Konkrēti, ieinteresētās personas bažījas, ka tālāks palielinājums rada risku pārvērsties par finansējuma samazinājumu valstu līmenī un/vai nešķiet ilgtspējīgs attiecībā uz daudzām VKI. Var veikt papildu analīzi, lai novērtētu iespējas EUI izmantot citus finansējuma modeļus, to skaitā palielinot finansējuma līmeni, ievācot nodevas un maksājumus. Ieteiktā turpmākā rīcība Ņemot vērā ES un dalībvalstu budžeta ierobežojumus, Komisija uzskata, ka jāparedz esošā finansēšanas modeļa pārskatīšana, ideālā gadījumā atsakoties no ES un valstu finansējuma. Šajā nolūkā Komisija uzsāks sagatavošanās darbu, lai uzlabotu EUI finansēšanas kārtību tā, lai tās spētu pildīt savus uzdevumus, vienlaikus ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Komisija arī izskatīs, kādos apstākļos EUI varētu finansēt, izmantojot citus finansēšanas modeļus, un sagatavos novērtējumus par proporcionalitāi un katra paredzētā modeļa ietekmi.



EUI struktūra. Vispārīgā EUI struktūra šķiet piemērota, jo tajā ir ņemti vērā visi finanšu pakalpojumu sektora elementi un veicināta cieša sadarbība starp mikro (EUI) un makro (ESRK) līmeņa finanšu uzraudzības dimensiju. Aicinājumi veikt strukturālas pārmaiņas, piemēram, apvienot šīs iestādes vienā mītnes vietā vai ieviest divu virsotņu pieeju, rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā banku savienības izveidi. Valda plaša vienprātība par to, ka kredītreitingu aģentūru tieša uzraudzība no EVTI puses ir efektīva un lietderīga un ka tai ir pilnvaras uzraudzīt darījumu reģistrus. Kā to ir ierosinājušas vairākas ieinteresētās personas, ir jāapsver tiešās uzraudzības pilnvaru paplašināšana attiecībā uz kritisko tirgus infrastruktūru. Ieteiktā turpmākā rīcība Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija turpinās izvērtējumu, vidējā un ilgā termiņā turpmāk novērtējot papildu strukturālo pārmaiņu nepieciešamību, tostarp vienotas mītnes vietas izveidi un iespējamas tiešas uzraudzības paplašināšanu, ietverot integrēto tirgus infrastruktūru. 4)SECINĀJUMI Neraugoties uz sarežģītiem apstākļiem, EUI ir ātri izveidojušas labi funkcionējošas organizācijas. Kopumā tās labi veikušas savu plašo uzdevumu klāstu, saskaroties ar arvien lielākām prasībām un ierobežotiem cilvēkresursiem. Šajā pārskatā norādītas dažas jomas, kurās īstermiņā un vidējā termiņā vajadzīgi uzlabojumi, lai dotu iespēju EUI pilnībā izmantot savas pilnvaras, vienlaikus ņemot vērā banku savienības izveidi. I. Īstermiņā uzlabojamās jomas Dažus no uzlabojumiem īstermiņā var īstenot EUI un Komisija, un tiem nav vajadzīgas nekādas tiesiskā regulējuma pārmaiņas. Tas attiecas uz šādiem jautājumiem. Palielināts uzsvars uz uzraudzības saskaņotību, lai nodrošinātu konsekventu ES normatīvo aktu ieviešanu un piemērošanu, īpaši plašāku un labāku profesionālapskašu izmantošanu, un jānodrošina sistemātiskākas pārbaudes jomās, kur atklāti trūkumi. Uzlabota tehnisko standartu projektu sagatavošanas vai Komisijas konsultēšanas procesa caurskatāmību un vajadzības gadījumā nodrošināta kvalitatīvu izmaksu un ieguvumu analīze, tostarp attiecīgā gadījumā analīze par ietekmi uz ieinteresētajām personām un pamattiesībām. Lielāka prioritāte patērētāju/ieguldītāju aizsardzības uzdevumiem un pilnībā izmantotas pieejamās pilnvaras. Uzlabota iekšējā pārvaldība: oieinteresēto personu grupu sastāvs būtu jāveido līdzsvaroti, ņemot vērā ombuda atzinumu. Vajadzētu stiprināt ieinteresēto personu grupu darba caurskatāmību; obūtu jāpalielina EUI darbinieku nozīme un ietekme darba sagatavošanas struktūrās, kā darba grupas, pastāvīgās komitejas, īpašās komitejas utt.; obūtu jāveicina Apvienotās komitejas loma un atpazīstamība, piemēram, ar īpašu tīmekļa vietni un sistemātiskām publikācijām par tās darbu; EUI varētu labāk izmantot Apvienoto komiteju, lai koncentrētos uz svarīgākajām starpnozaru problēmām, to skaitā patērētāju un investoru aizsardzību, kā arī pienācīgas īstenošanas jautājumiem; olai uzlabotu priekšsēdētāja autoritāti un lai ļautu ātri pieņemt lēmumus Eiropas interesēs, varētu vairāk izmantot konkrētu uzdevumu deleģēšanu priekšsēdētājam, piemēram, informācijas pieprasīšanu, kā paredzēts EUI regulas 41. panta 1. punktā. Īstermiņā Komisija veiks darbības šādās jomās: