[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.10.2008 COM(2008) 621 galīgā redakcija 2008. GADA KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR PRAKSES KODEKSA ĪSTENOŠANU (iesniegusi Komisija) 2008. GADA KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR PRAKSES KODEKSA ĪSTENOŠANU 1. IEVADS Komisijas 2005. gada 25. maija paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību pausts Komisijas nodoms ziņot par Eiropas statistikas prakses kodeksa īstenošanu Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) pēc tam, kad būs pagājuši trīs gadi pēc kodeksa pieņemšanas. Pateicoties aktivitātei, ko radīja kodeksa pieņemšana, kuru Padome atzinīgi novērtēja 2005. gada jūnijā, ESS, izmantojot kodeksa principus un rādītājus, veica visaptverošu pašnovērtējumu. Rezultātus apkopoja Eurostat ziņojumā, ko 2006. gada maijā iesniedza Ekonomikas un finanšu komitejai. Lai papildinātu un padziļinātu pašnovērtējumus, 2006.―2008. gadā speciālisti veica salīdzinošo pārskatīšanu 31 valsts statistikas iestādē (VSI) dalībvalstīs un EBTA valstīs, kā arī Eurostat . Novērtēja institucionālo vidi un izplatīšanas praksi (kodeksa 1.―6. princips un 15. princips), un katras statistikas iestādes koordinēšanas funkciju statistikas sistēmā. Eurostat centralizēti organizēja pārskatīšanu, tika veikti pasākumi, lai iespējami nodrošinātu saskaņotu pieeju, tostarp novērtēšanas standartus. Veiktā salīdzinošā pārskatīšana palīdzēja īstenot kodeksu, jo tika izmantots lietotāju apmierinātības apsekojums un iesaistītas galvenās ieinteresētās personas attiecīgi valstu un Eiropas mērogā. Šajā ziņojumā galvenokārt izmantoti salīdzinošās pārskatīšanas rezultāti un atspoguļots progress saistībā ar īstenošanas uzlabojumiem, kas konstatēti pašnovērtējumos un salīdzinošajā pārskatīšanā. Tiek aplūkoti arī tādi aspekti kā statistikas kvalitātes nodrošināšana un kvalitātes revīzijas pasākumi, kā arī atbilstība Eiropas tiesību aktiem par statistiku. Lai gan kodekss attiecas uz visiem Eiropas statistikas datu sniedzējiem, šis ziņojums galvenokārt attiecas uz to, kā to ievēro VSI un Eurostat [1]. Uzlabošanas pasākumi, ko veic atsevišķas statistikas iestādes un kas paredzēti, lai panāktu pilnīgu atbilstību kodeksam, ir norādīti pievienotajā Komisijas dokumentā. Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada martā pieņēma lēmumu, ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi ( ESGAB ). Šīs padomes, kas vēl formāli nav izveidota, galvenais uzdevums būs ik gadu sniegt ziņojumu par to, kā Eurostat un ESS kā kopums ievēro kodeksu. 2. Kā KODEKSU IEVēRO ESS ― GALVENIE KONSTATēJUMI Kopsavilkums 1. tabula. Visu valsts statistikas iestāžu un Eurostat salīdzinošās pārskatīšanas novērtējumi Eiropas statistikas prakses kodeksa principi un rādītāji | Novērtējuma rezultāti | Pilnībā ievēro | Lielākoties ievēro | Daļēji ievēro | Neievēro | 1. Profesionālā neatkarība | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 | 2 | 25 | 6 | 1 | 0 | 3 | 27 | 4 | 1 | 0 | 4 | 22 | 8 | 2 | 0 | 5 | 22 | 5 | 3 | 2 | 6 | 28 | 4 | 0 | 0 | 7 | 31 | 1 | 0 | 0 | 2 | 28 | 3 | 1 | 0 | 3 | 32 | 0 | 0 | 0 | 4 | 21 | 8 | 3 | 0 | 5 | 25 | 7 | 0 | 0 | 6 | 30 | 1 | 0 | 1 | 2 | 23 | 8 | 1 | 0 | 3 | 16 | 14 | 2 | 0 | 4 | 29 | 1 | 2 | 0 | 5 | 3 | 20 | 8 | 1 | 6 | 2 | 19 | 11 | 0 | Procenti | 62 % | 25 % | 12 % | 1 % | Lielākās ESS priekšrocības ir jomās, uz kurām attiecas 2. princips (datu vākšanas pilnvarojums), 5. princips (statistikas konfidencialitāte) un 1. princips (profesionālā neatkarība), kas lielākoties skar tiesisko regulējumu, kā arī īstenošanas politiku un praksi. Uzlabojumi saistībā ar šiem principiem drīzāk attiecas uz īpašiem politikas virzieniem vai atsevišķu statistikas iestāžu statistikas tiesību aktu noteikumiem, nevis jomām, kurās tiktu atzīta vajadzība pēc ESS mēroga uzlabojumiem. Saskaņā ar sniegto informāciju jomā, uz kuru attiecas 6. princips (taisnīgums un objektivitāte), kopumā ir raksturīgi augsti standarti, tomēr, lai panāktu pilnīgu atbilstību šim principam, daudzām statistikas iestādēm būs jāuzlabo informācijas publicēšanas kārtība attiecībā uz metodēm un procedūrām un sabiedrības informēšanas kārtība attiecībā uz piekļuvi informācijai pirms publicēšanas, pat ja šāda piekļuve tiek piešķirta tikai nedaudzos gadījumos. Lai gan jau atzīts progress galveno jomu kvalitātes vadībā un kvalitātes uzlabojumi, salīdzinošās pārskatīšanas rezultāti liecina, ka jāpieliek papildu pūles atbilstoši 4. principam (kvalitātes saistības) par kvalitātes pamatnostādnēm un procesu un produktu kvalitātes uzraudzību. Kvalitātes saistības ir cieši saistītas ar 3. principu (resursu pietiekamība), kas norāda, ka līdzās pasākumiem, ar kuriem novērš šos trūkumus, būtu jāuzlabo statistikas iestāžu resursi. Plānoto uzlabojumu vidū ir līdzīgi pasākumi vairākās statistikas iestādēs, pamatojoties uz spēkā esošajiem ESS standartiem un instrumentiem. Pēc salīdzinošās pārskatīšanas jau novērojams liels progress tajās jomās, kurās salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumos bija ierosināts veikt uzlabojumus. Tas ņemts vērā turpmāk tekstā atspoguļotajos konstatējumos. Galvenie jautājumi saistībā ar Eiropas statistikas prakses kodeksa ievērošanu ESS un labas prakses piemēriem, kas konstatēti atsevišķās statistikas iestādēs, ir ar attiecīgajiem virsrakstiem apkopoti turpmāk tekstā[2]. Profesionālā neatkarība un objektivitāte Šķiet, ka praksē visā ESS ir nodrošināta neatkarība no politiskas un citas ārējas ietekmes Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un objektīva metožu, avotu un tehniku izraudzīšanās. Tomēr 13 gadījumos juridiski nostiprināta profesionālā neatkarība (1.1. rādītājs) un četrās valstīs skaidri noteikti statistikas iestādes objektivitātes nodrošināšanas faktori (6.1. un 6.2. rādītājs) varētu palielināt uzticēšanos ESS. Tas attiecas jo īpaši uz gadījumiem (taču ne tikai), kad statistikas iestāde ir administratīvi saistīta ar politikas jomu. Salīdzinošajā pārskatīšanā konstatēja, ka četrās valstīs statistikas jomas tiesību aktu noteikumi uzskatāmi par labu praksi. Konstatēja, ka statistikas iestāžu objektivitātes un taisnīguma aizsardzībai kalpo arī augsta līmeņa zinātnes vai metodikas komitejas izveide, detalizētas metodikas pamatnostādnes, kas nostiprinātas ar labi izveidotu procedūru vai profesionālās ētikas pamatnostādnēm, vai valsts kodeksu. Sešās valstīs ieteica paredzēt papildu noteikumus, lai dotu iespēju statistikas iestādes vadītājam efektīvāk veikt kodeksā definētās svarīgās funkcijas kā profesionālās neatkarības un objektivitātes sargam (1.2. līdz 1.4. rādītājs). Vēl viens labas prakses piemērs ir statistikas tiesību akti, kuros paredzēti skaidri statistikas iestādes vadītāja atlases un, kas ir vēl svarīgāk, atlaišanas kritēriji un nosacījumi. Vairākumā valstu statistikas iestāde atbilstoši kodeksam izveidojusi t.s. pierādījumu atspēkošanas politiku (1.7. rādītājs). Laba prakse ir arī gadījumi, kad statistikas tiesību aktos tiek skaidri noteikts statistikas iestādes pienākums, ciktāl nepieciešams, atbildēt uz kritiku saistībā ar oficiālo statistiku un tās nepareizu izmantošanu. Programmu izstrāde Visā ESS ir ieviestas pārredzamas statistikas programmu izstrādes procedūras atbilstoši kodeksam (1.5. un 11.2. rādītājs). Desmit VSI tika aicinātas savā darbā pilnībā pielāgot ESS kopīgo praksi šajā jomā, proti, publicēt statistikas programmas un periodiskos progresa ziņojumus, pamatojoties uz gada un daudzgadu programmu izstrādes cikliem un vienojoties ar galvenajām ieinteresētajām personām. Informācijas sniegšanas sloga samazināšana un administratīvu avotu izmantošana statistikas mērķiem Neraugoties uz visu statistikas iestāžu juridisko pilnvarojumu vākt informāciju, lai sagatavotu un izplatītu oficiālo statistiku (2.1. rādītājs), dažas no tām saskaras ar juridiskiem un/vai praktiskiem šķēršļiem, kas neļauj izmantot administratīvus dokumentus statistikas mērķiem (2.2. un 9.5. rādītājs). Ņemot vērā šo šķēršļu ietekmi uz respondentu slogu, par prioritāti jāuzskata spēku apvienošana valsts mērogā, ieskaitot valdības iestādes, lai novērstu šos šķēršļus. Sarunu risināšana par pakalpojumu sniegšanas līgumiem ar reģistra iestādēm un administrācijām un mērķu noteikšana, lai vairāk izmantotu administratīvus datus, varētu ietilpt proaktīvā VSI stratēģijā atbilstoši ESS paraugpraksei. Vairākās valstīs, kurās statistikas tiesību aktos viennozīmīgi paredzēts, ka statistikas sagatavotāji iespējami daudz izmanto administratīvus datus, var novērot prakses piemērus, kā izvairīties no divkāršas datu vākšanas. VSI iesaistīšana administratīvo dokumentu potenciāla noteikšanā un izvēršanā statistikas mērķiem ir vēl viens pasākums, kas ne tikai ļauj paplašināt šo datu avotu izmantošanu (10.4. rādītājs), bet arī uzlabot uz to pamata sagatavotās statistikas kvalitāti, kas ir svarīgs aspekts Eiropas statistikā. Līdzīgi varētu samazināt informācijas sniegšanas slogu, ja elektroniskas informācijas sniegšanas sistēmas un sistēmas, kurās izmanto internetu (9.1. rādītājs), tiktu ieviestas tur, kur tas vēl (pilnībā) nav iespējams (aptuveni pusē VSI), un varētu novērst uzņēmumu atbilžu skaita samazināšanos (9.3. rādītājs). Daudzas statistikas iestādes veic pasākumus, lai noteiktu un aktīvi pārvaldītu informācijas sniegšanas slogu (9. princips). Astoņās VSI salīdzinošajā pārskatīšanā konstatēja labu praksi attiecībā uz to, kā var palielināt atbilžu skaitu statistikas apsekojumos. Statistikas datu konfidencialitāte Salīdzinošajā pārskatīšanā apstiprināja, ka visā ESS piemēro visaugstākos standartus, lai aizsargātu statistikas konfidencialitāti; tie ir nostiprināti statistikas tiesību aktos, un tos īsteno, izmantojot iekšējas procedūras, tehnikas un fiziskus nodrošinājumus; tomēr dažus no tiem 13 VSI jāpastiprina, lai pilnībā ievērotu visus kodeksa 5.1. līdz 5.5. rādītājus. Taču šo jautājumu var atkārtoti apsvērt nedaudzās valstīs, kurās statistikas tiesību aktos atļauti izņēmumi, proti, drīkst neievērot absolūto statistikas konfidencialitātes principu. Kvalitātes vadība Kvalitātes vadību jāsaprot kā visaptverošu, ilgtermiņa un sistemātisku pieeju, lai nepārtraukti uzlabotu ieguldījumu, procesus un rezultātus. Saskaņā ar salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumiem ESS būs jāturpina strādāt, lai panāktu atbilstību kodeksam saistībā ar ESS apņemšanos ievērot un īstenot ESS kvalitātes deklarācijā noteiktos principus. Vairākas statistikas iestādes ir paziņojušas par visā iestādē īstenojamas kvalitātes politikas pasākumiem (dažas jau ieviesušas visaptverošu kvalitātes vadību), savukārt divpadsmit iestādes turpinās izstrādāt kvalitātes pamatnostādnes. Lai atbalstītu šīs pieejas, Eurostat saglabā publiski pieejamu labas prakses datubāzi kā galveno atsauces avotu attiecībā uz ESS kvalitātes vadību un veicina kvalitātes uzlabošanas pasākumus ES mērogā. Ziņojumu analīze liecina, ka salīdzinošās pārskatīšanas grupas izmantoja drīzāk neviendabīgu pamatu, lai novērtētu kodeksa 4. principu (kvalitātes saistības), un šā principa interpretācija ne vienmēr bija viennozīmīga un skaidra. Tāpēc statistikas iestāžu sniegtā papildu informācija par kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem ir ņemta vērā turpmāk. Labu kvalitātes vadības praksi salīdzinošajā pārskatīšanā noteica deviņās statistikas iestādēs, tostarp ir sistemātiska kvalitātes vadības politika, visaptverošs instrumentu kopums, lai to īstenotu, un kvalitātes revīzijas, iesaistot galvenos lietotājus. Divas VSI ir pārveidojušas statistikas sistēmas; tas veikts, lai uzlabotu arī statistikas kvalitāti. Produktu kvalitāte Precizitāte, savlaicīgums un salīdzināmība ir ESS prioritātes. Kvalitātes problēmas jo īpaši attiecas uz statistiku, kas savākta, pamatojoties uz neoficiālu vienošanos. Visas statistikas iestādes sniedz ziņojumus par Eiropas statistikas kvalitāti, ja tas paredzēts ES tiesību aktos, un nākamo triju gadu laikā dažas no tām plāno sniegt ziņojumus par kvalitāti attiecībā uz visu sagatavoto statistiku. Lielāks darbs šajā jomā tiks veikts līdzās attiecīgo darbinieku apmācībai; līdz šim tā notikusi pusē statistikas iestāžu. Turklāt aktīvi jākontrolē daži gadījumi, kad netika ievēroti ES tiesību akti statistikas jomā (4.1. un 15.6. rādītājs un 12., 13. un 14. princips). Vairākumā gadījumu Eiropas statistikas pamatā ir ES tiesību akti, un likumdevēji ir noteikuši tās sagatavošanas biežumu. Lietotāju prasības tiek ņemtas vērā arī Eurostat regulārajās uzklausīšanās, kurās piedalās Komisijas departamenti, un skrīningos, kuros iesaistīta CEIES un Eiropas Statistikas padomdevēja komiteja (13.3. rādītājs). Procesa kvalitāte Uz procesu vērsti kvalitātes nodrošināšanas pasākumi, kuros ietilpst kvalitātes rādītāju uzraudzīšana, kvalitātes revīzijas vai pašnovērtējumi, vēl netiek sistemātiski izmantoti visā ESS, lai gan lielākā daļa statistikas iestāžu ir ieviesušas attiecīgās shēmas. Tās ziņoja, ka tās piemēro vienu vai vairākus šādus pasākumus lielākajai daļai vai visiem statistikas procesiem, un lielākoties tas attiecas uz visiem statistikas sagatavošanas posmiem (dažos gadījumos izņemot plānošanu un apsekojuma plānu). Tika ieteikts pārskatīšanas procesā plašāk izmantot ārējo ekspertu padomu. Salīdzinošajā novērtēšanā piecās VSI par labu praksi atzina statistikas sagatavošanas procesa efektivizēšanu, izveidojot kopīgus instrumentus un metodes centrālā līmenī, tostarp centralizētu sezonālās izlīdzināšanas sistēmu. Turklāt tika uzsvērta arī sadarbība ar citām publiskām iestādēm un pētniekiem (4.2., 4.3. un 4.5. rādītājs un 7. un 8. princips). Lietotāju un datu sagatavotāju dialogs Viens no kodeksa stūrakmeņiem ir proaktīvs dialogs ar lietotājiem. Attiecīgi salīdzinošajā pārskatīšanā VSI un Eurostat veica lietotāju apmierinātības apsekojumu, tāpēc varēja ņemt vērā galveno lietotāju atzinumus par Eiropas statistiku un statistikas iestāžu darbības rezultātiem. Vairākas statistikas iestādes regulāri veic lietotāju apmierinātības apsekojumus, un dažas sagatavo lietotāju apmierinātības indeksu. Lielākā daļa statistikas iestāžu ziņoja, ka sadarbojas ar zinātniekiem metodikas pilnveidošanas jomā. Turklāt formālas apspriešanās ar lietotājiem ietilpst statistikas iestāžu programmu izstrādes un prioritāšu noteikšanas stratēģijās (4.3., 7.7., 11.1. un 11.3. rādītājs). Taisnīgums un izplatīšanas prakse Pieejamība un piekļuve mikrodatiem Gandrīz visi statistikas dati ir pieejami internetā, un ESS var noteikt daudz labas prakses piemēru (15.1. un 15.2. rādītājs), tostarp ir pakalpojumu sniegšanas kultūra, lietotājiem ērtas tīmekļa vietnes ar visaptverošiem metadatiem un citu datu sagatavotāju datu klāstu, kā arī pasākumi, lai veicinātu kompetenci statistikas jomā, kas izklāstīti 16 salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumos. Tomēr vairākas statistikas iestādes joprojām nodarbojas ar komunikācijas kanālu uzlabošanu, proti, gan veicot modernizēšanas darbu, gan izmantojot progresīvas lietojumprogrammas. Pētnieki var izmantot daudz iespēju ESS, lai piekļūtu mikrodatiem, proti, publiski izmantojamas datnes, de facto anonimizētas datu kopas un piekļuves iespējas uz vietas vai attālinātas piekļuves iespējas, kuras reglamentētas tiesību aktos un protokolos (15.4. rādītājs). Astoņās VSI tika noteikta laba prakse šajā jomā. Taisnīgums Gandrīz visas statistikas iestādes paaugstina savu profesionālo profilu, pie publikācijām skaidri norādot, ka tās ir šīs statistikas iestādes publikācijas un ka tā viennozīmīgi ir statistika; to atbalsta ar politikas pasākumiem, proti, publiskiem komentāriem par statistikas jautājumiem (1.6. rādītājs) un ar objektīviem un taisnīgiem izteikumiem preses konferencēs (6.7. rādītājs). Ieteicami turpmāki pasākumi, lai labāk nošķirtu visu oficiālo statistiku, ieskaitot atšķirīga logo izveidi, ko izmanto visās VSI publikācijās atbilstoši ESS kopīgajai praksei. Lai lielā mērā nodrošinātu uzticēšanos ESS, galvenie pīlāri, kas garantē, ka jebkurš lietotājs var piekļūt Eiropas statistikai, ir šādi: - nav un dažos gadījumos pat ir aizliegta ar likumu vai stingri ierobežota, kontrolēta un publiski paziņota ministru līmeņa piekļuve statistikas publikācijām pirms to publicēšanas (6.6. rādītājs). Statistikas iestādēs ļoti atšķiras piešķirtie izņēmumi attiecībā uz statistikas jomām, mērķgrupām un termiņiem, tāpēc ir iespējas veikt saskaņošanu, lai panāktu saskaņotu ESS stratēģiju. Salīdzinošajā pārskatīšanā tika konstatēta laba prakse trijās VSI, tostarp ir prakse, kad netiek piešķirta piekļuve datiem pirms to publicēšanas, kā arī ir paredzēti noteikumi aizliegumiem pēc publicēšanas un rīcībai datu noplūdes gadījumos; - galveno statistikas publikāciju kalendārs (6.5. rādītājs), lai gan vairākās VSI un Eurostat to varētu paplašināt, ietverot vairāk publikāciju. Varētu vairāk saskaņot publicēšanas laikus; - pārredzama un godīga piekļuve statiskas iestādes veiktām analīzēm, kas sagatavotas atbilstoši konkrētiem kritērijiem, lai gan vairākās valstīs dažos gadījumos saskaņā ar tiesību aktiem atsevišķiem priviliģētiem (institucionālajiem) lietotājiem nav jāmaksā par tām (15.3. rādītājs). Metadati ESS statistikas iestādes publicē Eiropas statistiku kopā ar visaptverošiem metadatiem, daudzās valstīs angļu valodā un valsts valodā(-ās). Lai gan vienmēr saziņā ar lietotājiem var turpināt izstrādāt un uzlabot metadatus un to vajag darīt, 13 salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumos tika īpaši aicināts standartizēt un/vai paplašināt to jomu (6.4., 15.5. un 15.6. rādītājs). Īpašs un rets statistikas iestāžu pārskatīšanas politikas uzdevums ir labot kļūdas un publicēt labojumus, lai gan vairākos gadījumos būtu noderīga formālāka pieeja (6.3. rādītājs). Resursi un efektivitāte Lai gan daudzas VSI pēdējos gados ir reformējušas statistikas sagatavošanas sistēmas, lai iekļautos budžetā un piemērotos darbinieku skaita samazināšanai, tika ziņots par pastāvīgu resursu trūkumu, kas apdraud Eiropas statistikas prasību izpildi vairākās valstīs (3. princips). Deviņās salīdzinošajās pārskatīšanās konstatēta paraugpolitika attiecībā uz resursiem, kas paredzēti cilvēkresursu attīstībai, darbinieku karjeras vadībai vai no izmaksām atkarīgai uzraudzībai un plānošanai. Cilvēkresursi ir statistikas iestāžu galvenā vērtība. Salīdzinoši zemās algas dažās valstīs veicina lielu darbinieku mainību un rada problēmas VSI, kad tās iesaistās konkurences cīņā par augsti kvalificētu darbaspēku valsts darba tirgū. Dažas VSI ziņo par vispārēju kvalificētu darbinieku trūkumu vai neelastīgām darbinieku atlases procedūrām, kas apgrūtina vakanto amata vietu aizpildīšanu. Uzskata, ka nedaudzās valstīs vajadzīgi informācijas tehnoloģijas infrastruktūras uzlabojumi. 2005. gada pašnovērtējumos gandrīz visas VSI kā galvenos šķēršļus, kas neļauj plašāk izmantot tehnoloģiju, lai vairāk automatizētu statistikas datu apstrādi, norādīja IT resursu trūkumu līdzās IT speciālistu trūkumam. Nespēja novērst šos trūkumus varētu traucēt VSI izmantot tehnoloģisko attīstību un panākt efektivitātes kāpumu, šādi neļaujot risināt problēmu un potenciāli ilgtermiņā veicinot ESS digitālu sašķelšanos. Dažās valstīs par finanšu resursu trūkumu ziņoja kā par lielu problēmu, un liels apakšuzņēmēju darba īpatsvars tika uzskatīts par iespējamu ilgtermiņa ieguldījumu šķērsli. Tiek īstenotas dažādas ESS iniciatīvas, lai labāk līdzsvarotu pieprasījumu pēc Eiropas statistikas attiecībā pret tās izmaksām. Pašreizējās pieejas, kas vajadzīgas, lai analizētu jaunu statistikas tiesību aktu ietekmi, priekšlikumi par tiesību aktu vienkāršošanu un pārskatīšanas, lai noteiktu negatīvas prioritātes, tiek atbalstītas ar jauniem pasākumiem. Tajos iekļauts to izmaksu novērtējums, kas saistītas ar lielākās daļas ES statistikas jomas tiesību aktu īstenošanu un ar ieguvumu/priekšrocību, kā arī inovatīvu partnerattiecību modeļu īstenošanu ESS, lai uzlabotu efektivitāti un nodrošinātu intensīvu dialogu ar lietotājiem, tostarp par turpmākajām prioritātēm, iesaistot Eiropas Statistikas padomdevēja komiteju (3.2. līdz 3.4. rādītājs). Statistikas sistēmas koordinēšana Valsts statistikas sistēmas koordinēšana ir problēma gandrīz ikvienā valstī, lai gan citu valsts datu sagatavotāju devums oficiālajā valsts statistikā vai Eiropas statistikā ir ļoti mazs. Kodeksa attiecināšana uz citiem Eiropas statistikas sagatavotājiem, kas nav VSI, un kodeksa īstenošanas novērtēšana nevar notikt pēc vienota parauga ESS. Attiecīgajos gadījumos valstu stratēģijas ir cieši saistītas ar VSI koordinēšanas funkciju sistēmā. Tām raksturīgs gan ievērojams progress, gan nedaudzi pasākumi; tas tostarp atkarīgs no VSI spējas un juridiskajām pilnvarām ietekmēt Kopienas statistikas sagatavotājus valsts līmenī. Salīdzinošajā novērtēšanā, analizējot VSI koordinēšanas funkciju un VSI ziņojumus par to, kā kodeksu ievēro citi statistikas datu sagatavošanā iesaistītie nozīmīgie dalībnieki, izņemot valstu centrālās bankas, konstatēja šādus atsevišķus modeļus, kas veicina kodeksa ievērošanu, pamatojoties uz valsts sistēmu: - decentralizētākās statistikas sistēmās un ja citus valsts datus sagatavo ministrijās/politikas departamentos, liela nozīme kodeksa ievērošanā ir tam, ciktāl uz tiem viennozīmīgi attiecas statistikas tiesību akti un vienas un tās pašas prasības attiecībā uz profesionālo neatkarību, objektivitāti, taisnīgumu utt.; - jānodrošina skaidrāka statistikas funkcijas nošķiršana no administratīviem uzdevumiem vai politikas veidošanas. Priekšnoteikums ― likumā un/vai integrētā statistikas programmā skaidri jādefinē valsts oficiālās statistikas joma un tajā iesaistītie dalībnieki; - tas varētu veidot oficiāla statistiķu tīkla kodolu valstī; to koordinētu un uzturētu VSI. Lielākajā daļā valstu statistikas padome vai komiteja(-as) atbalsta šos uzdevumus, un dažās no tām koordinēšanas funkcija ir definēta statistikas likumā. Laba prakse ir: a) valsts harta vai kodekss, b) kopēja apmācību programma, c) vienota darbinieku atlases sistēma, d) kopīgi metodiskā darba, IT utt. resursi un e) kopīgs logo un/vai kopīgs publikāciju kalendārs, lai veicinātu saskaņotu oficiālās statistikas izplatīšanu, līdz pat f) kopīgai izplatīšanas platformai. Piecās valstīs salīdzinošajā novērtēšanā noteica labu praksi, kā uzlabot valsts statistikas sistēmas koordinēšanu. Eurostat koordinēšanas funkcija ir daudzšķautnaina; tajā ietilpst koordinēšanas darbs ar Eiropas Komisiju, ESS un starptautisko kopienu, kā arī Eiropas Centrālo banku. Jaunajā regulas projektā par Eiropas statistiku ir ierosināts nostiprināt gan VSI, gan Eurostat koordinēšanas funkcijas. 3. SECINāJUMI UN TURPMāKIE PASāKUMI Līdzšinējā pieredze, ko ESS guvusi, īstenojot kodeksu, liecina, ka pašregulējošā pieeja darbojas labi ― kopumā augstu kompetences līmeni papildina dinamisks progress saistībā ar uzlabojumiem. Tomēr būtībā visu valsts statistikas iestāžu un Eurostat uzdevums joprojām ir panākt pilnīgu atbilstību kodeksam. Ņemot vērā to, ka visās valstīs ir diezgan specifiskas valsts statistikas sistēmas un nosacījumi, novērtējumu par atbilstību kodeksam nevajadzētu izmantot valstu rangu tabulu izveidei, bet gan kā pamatu, lai turpinātu pilnveidot statistikas sistēmas gan valstu, gan Eiropas mērogā. Statistikas sistēmās, kurās institucionālais regulējums jāpielāgo kodeksam, proti, izmantojot profesionālās neatkarības papildu nodrošināšanu, vai gadījumos, kad atzīts, ka nav pietiekamu resursu, atbildīgās vadības iestādes ir aicinātas virzīt vajadzīgo darbu. Varētu plānot turpmākus pasākumus, kuros vadošā funkcija būtu ESGAB . Turklāt vadības iestādes varētu atbalstīt VSI proaktīvajā sadarbībā ar tādu administratīvo datu īpašniekiem, kurus uzskata par nepieciešamiem, ņemot vērā administratīvu avotu optimizēšanu statistikas mērķiem. Eiropas Statistikas sistēma apvienos spēkus, lai ieviestu ESS kvalitātes vadības instrumentus un īstenotu pamatnostādnes, jo tā atzīta par jomu, kurā vajadzīgi uzlabojumi visā ESS spektrā. Darbā pie turpmākas kvalitātes sistēmas saskaņošanas ESS ietilps Statistikas Programmu komitejas pieņemto 2001. gada ESS kvalitātes deklarācijas īstenošanas ieteikumu pārskatīšana un ESS kvalitātes pamatnostādņu atjaunināšana, ņemot vērā salīdzinošās pārskatīšanas procesā gūto pieredzi attiecībā uz kvalitātes principiem. Lai nodrošinātu kvalitatīvus rezultātus un progresu, risinot galvenos ESS uzdevumus, ieskaitot prioritāšu noteikšanu un respondentu sloga samazināšanu, par izšķirošu uzskata padziļinātu sadarbību ar Eiropas Centrālo banku un ECBS. Statistikas principu ievērošana, kā noteikts gaidāmajā regulā par Eiropas statistiku un gaidāmajā grozītajā regulā par Eiropas Centrālās bankas sagatavoto statistikas informāciju, atvieglos šo sadarbību. Pastāvīgs darbs jāvelta arī, lai panāktu, ka šos principus ievēro citas statistikas iestādes, kuras ir iesaistītas Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā. Pirmā pieredze, īstenojot kodeksu valstu mērogā, liecina, ka liela nozīme ir stiprai koordinējošai funkcijai, ko veic VSI un Eurostat attiecīgi valsts sistēmā un Eiropas Komisijā. Eurostat veikto kodeksa īstenošanas uzraudzību, pamatojoties uz salīdzinošo pārskatīšanu 2006.―2008. gadā un valstu ziņojumiem, uzskata par efektīvu un samērīgu. Nākamā salīdzinošās pārskatīšanas kārta ir plānota turpmāko piecu gadu laikā; šajā saistībā Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome iesniegs priekšlikumus jo īpaši par jomas, kā arī izmaksu un ieguvumu aspektiem. Ņemot vērā pieredzi ar kodeksu kā novērtējuma pamatu, pārbaudīs atsevišķu kodeksa rādītāju pielāgošanu. [1] Valstu centrālās bankas ir atbrīvotas no ESS pasākumiem saistībā ar kodeksa īstenošanu un tā uzraudzību. [2] Kodeksa principi un rādītāji un pilnīgs pārskats par labas prakses piemēriem, kas noteikti salīdzinošās pārskatīšanas laikā, ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/eurostat/quality.