Komisijas ziņojums - Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2005. gadā {SEC(2006) 1070} /* COM/2006/0451 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.08.2006 COM(2006) 451 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2005. gadā {SEC(2006) 1070} 1. IEVADS Šajā Eiropas Parlamentam adresētajā ziņojumā ir aplūkoti galvenie jautājumi un problēmas saistībā ar Eiropas skolu sistēmu 2005. gadā. Pašlaik 13 skolās mācās gandrīz 20 400 skolēnu. 2005. gadā Eiropas Komisija uzsāka vairākas iniciatīvas un veltīja īpašu uzmanību dažām jomām, lai 2006. gads kļūtu par reformu gadu, rodot atbildi uz galvenajām problēmām. Tas attiecas, piemēram, uz gaidāmo finanšu regulas reformu. Daudzās skolās ir pārāk liels skolēnu skaits, kas rada problēmas, citās turpretim jāsamazina valodu grupu skaits. Abās lielākajās Eiropas iestāžu darbības vietās, proti, Briselē un Luksemburgā, visu 2005. gadu tika apspriesti plāni, kā rast papildu jaudu jaunu skolu izveidei, un tādējādi tika sagatavota augsne 2006. gadā pieņemamajiem lēmumiem. Eiropas Komisija 2004. gadā pieņēma Paziņojumu par iespējām Eiropas skolu sistēmas attīstībā[1] un 2005. gadā saņēma komentārus no visām iesaistītajām pusēm. Turklāt notika personāla aptauja par šo pašu tēmu. Atbildes no daudzām iesaistītajām pusēm liecina, ka ir nepieciešama reforma un visi gaida sistēmas modernizāciju no pedagoģiskā, finansiālā un pārvaldības viedokļa. Jāatrisina arī daudzi praktiski jautājumi, no kuriem svarīgākais ir uzņēmējas valsts atbildība par to, lai radītu pietiekamas iespējas laikus nodrošināt vajadzīgo jaudu. Šī konkrētā problēma kļuva visai aktuāla vairākās Eiropas skolu darbības vietās 2005. gadā. Komisija turpinās apspriest ar dalībvalstīm vispārējo jautājumu par Eiropas skolu sistēmas nākotni. Šajā nolūkā Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas un Eiropas skolu Nīderlandes prezidentūra 2005. gadā izveidoja augstākā līmeņa darba grupu, lai sagatavotu starpvaldību konferenci, kas par šo jautājumu notiks 2006. gada maijā. 2. SVARīGāKāS NORISES 2005. GADā 2.1. Pašreizējās situācijas pārskats 2005. gadā dažādās Eiropas skolu darbības vietās iezīmējās atšķirīga aina. Pielikumā ir pievienots Eiropas skolu valdes ģenerālsekretāra gada ziņojums, kurā ietverti svarīgi statistikas dati[2]. 2.1.1. Skolu pārslodze Briselē Palielinoties skolēnu skaitam trīs pastāvošajās Briseles skolās (Uklā, Volūvē un Iselē), 2005. gadā bija vērojama skolu pārslodze. Tādēļ tika noteikta stingrāka skolēnu uzņemšanas politika visiem bērniem, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs. Divās skolās dažās valodu grupās nācās noteikt ierobežojumus arī bērniem, kuru vecāki ir ES iestāžu darbinieki, un tas izraisīja neērtības un vilšanos daudziem attiecīgajiem vecākiem un skolēniem, jo viņi ne vienmēr varēja reģistrēties pašu izvēlētajā skolā. Beļģijas iestāžu uzdevums ir ierosināt skolas pagaidu atrašanās vietu, tādējādi novēršot pārslodzi, jo darbu grafiks liecina, ka ceturto skolu Lākenā atvērs tikai 2009. gadā. Komisija ir aktīvi uzstājusi, ka priekšlikums par pagaidu skolas pagaidu atrašanās vietu jāiesniedz cik iespējams drīz un labu laiku pirms Briseles IV skolas atvēršanas Lākenā 2009. gadā. Gan Komisijas priekšsēdētājs Barroso, gan priekšsēdētāja vietnieks Kallas ir sazinājušies ar Beļģijas iestādēm, lai nodrošinātu, ka 2006. gada sākumā tiks piedāvātas dažādas vietas pagaidu skolai, lai objektu varētu sagatavot, vēlams, līdz 2006./2007. mācību gadam, visādā ziņā ne vēlāk par 2007. gada septembri. Komisija un skolēnu vecāki ir visai noraizējušies, jo priekšlikumi ir aizkavējusies. 2.1.2. Būvdarbu aizkavēšanās Luksemburgā un ēdnīcas privatizēšana Palielinoties skolēnu skaitam Luksemburgā, tika noteikta stingrāka skolēnu uzņemšanas politika visiem bērniem, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs. Jaunā skola, kas pašlaik ir atvērta pagaidu teritorijā, var uzņemt bērnus tikai šādās bērnudārza un sākumskolas valodu grupās: EN, FR, DE, HU, CZ, SL, SK, DK, GR, IT. Vidusskolēni, kas mācās minētajās valodu grupās, paliks Luksemburgas I skolā, līdz galīgi tiks atvērta Luksemburgas II skola. 2005. gadā tika nopirkts zemesgabals jaunajai skolai. Luksemburgas iestādes ir paziņojušas, ka gaidāma vēl turpmāka aizkavēšanās, kuras rezultātā skolu, iespējams, nevarēs atvērt 2008. gadā, kā bija plānots, bet tikai 2010. gadā. Komisijas pārstāvis valdē pauda dziļas bažas un mudināja Luksemburgas iestādes paātrināt jaunās ēkas būvi. Lai gan valde 2003. gada janvārī bija pieņēmusi lēmumu (to atbalstīja arī vecāku apvienība), ka skolēni starp Luksemburgas I un Luksemburgas II skolu tiks sadalīti atkarībā no valodu grupām, vecāku pārstāvji 2005. gadā uzsvēra, ka viņi dotu priekšroku sadalījumam pēc vecuma, nevis valodu grupām, iesakot, ka vidusskolas līmeņa apmācībai vajadzētu notikt Luksemburgas II skolā. Šā jautājuma risināšanu vajadzēs rūpīgi uzraudzīt 2006. gadā. 2005. gadā sākās akūtas finansiālas, juridiskas un praktiskas grūtības, lai nodrošinātu ēdnīcas darbu Luksemburgā, jo 2004. gadā valde bija nolēmusi pieņemt nepiemērotu budžeta finansējumu ēdnīcai. Šo situāciju atrisināja administratīvā padome, ieteikdama ēdnīcas personālu nodarbināt citos Eiropas skolas amatos un izsludināt Eiropas mēroga konkursu par ēdnīcas un kafetērijas ārpakalpojumu sniegšanu, sākot no 2006./2007. mācību gada, lai nodrošinātu iespējami labākus apstākļus un pakalpojumus skolēniem. 2.1.3. Citas skolas Skolas Bergenā, Molā, Karlsrūē un Varēzē nodrošina apmācības skolēniem, kuru vecāki strādā Kopīgā pētniecības centra institūtos (šis centrs ir viens no Komisijas ģenerāldirektorātiem). Varēze Varēzē skolas pārslodzi ir izraisījis klašu telpu trūkums. Itālijas iestādes tiek mudinātas veikt vajadzīgos paplašināšanas darbus, lai rastu piemērotu risinājumu grūtībām. Itālijas valdībai, tāpat kā visām uzņēmējām valstīm, jānodrošina piemērotas telpas, kas atbilst Eiropas skolas vajadzībām. Komisija atbalsta valdes prasību, ka Itālijas iestādēm jāpilda savas saistības. Pastāv juridiska problēma saistībā ar Varēzes skolas ēdnīcas personālu. Skolas vadība ir apņēmusies nokārtot šo problēmu, ko Administratīvā padome pārbaudīs 2006. gadā. Frankfurte un Minhene Arī šajās abās Vācijas skolās pastāv pārslodze, un tiek ieviestas izmaiņas, lai pēc iespējas uzlabotu situāciju, izmantojot esošās telpas. Tomēr iespējams, ka turpmākajos gados Frankfurtes skolai vajadzēs atrast jaunu vietu, ņemot vērā to, ka Eiropas Centrālā Banka plāno palielināt personālu. Vācijas iestādēm ir iesniegts pieprasījums šajā saistībā. Bergena, Kalema, Mola un Karlsrūe 2004. gadā valde apstiprināja savu lēmumu pakāpeniski slēgt 7 gluži nelielas valodu grupas (tajās pavisam mācījās tikai 17 skolēni, kuru vecāki strādā ES iestādēs) Bergenā, Kalemā, Molā un Karlsrūē. Šis process sākās 2005. gada septembrī un ilgs 7 gadus. Tā gaitā tiks nodrošināts, lai bērni varētu pabeigt pamatizglītību vai attiecīgi vidusskolas izglītību savā pašreizējā skolā. Komisija 2005. gadā pasūtīja ārējo pētījumu par šo skolu nākotni ilgtermiņa skatījumā. Pētījuma rezultāti ir gaidāmi 2006. gada jūlijā un tiks paziņoti valdes sēdē. Alikante Eiropas skola Alikantē pastāv kopš 2002. gada, un 2005./2006. mācību gads būs pirmais, kad to beigs kāda klase, iegūdama Eiropas vidusskolas diplomu ( European Baccalaureate ). Skolā lielākoties mācās bērni, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs (63,6 %). Būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar t.s. Gaignage kritērijiem[3] Eiropas skolās (ārpus Briseles vai Luksemburgas) vismaz 50 % skolēnu jābūt tādiem, kuru vecāki strādā ES iestādēs. 2005. gadā gan bija vērojams, ka ES iestāžu darbinieku bērnu īpatsvars palielinās, bet tas vēl joprojām nav 50 %. 2.2. Pedagoģiskie jautājumi Izveidojot vairākas jaunas aģentūras dalībvalstīs, arvien sāpīgāks kļūst jautājums par izglītību ES iestāžu personāla bērniem šajās vietās. Bieži vien tur strādā tikai samērā nedaudzi darbinieki, un reizēm tās atrodas tālu no galvenajām pilsētām. Tā kā ES iestāžu darbinieku bērnu skaits tur ir neliels, nešķiet reāli, ka tur varētu izveidot klasiskās Eiropas skolas. Valde šo jautājumu risināšanai ir izveidojusi darba grupu „Trijotne II — plašākas iespējas iegūt Eiropas vidusskolas diplomu”. Citu jautājumu vidū tai tika uzticēts pārbaudīt, kādā jomā noris sadarbība starp Eiropas skolām un pārējām skolām, un analizēt, vai varētu plašāk ieviest Eiropas vidusskolas diplomu, paredzot šādu iespēju arī skolās, kas neietilpst pastāvošajā sistēmā. Turklāt tā pārbaudīja skolu pedagoģisko struktūru, domājot par iespēju piešķirt tām lielāku autonomiju, un noteica kritērijus, atbilstoši kuriem definēt mācības, kas atbilst Eiropas skolu principiem. 2005. gada aprīlī valde apstiprināja darba grupas ziņojumu, kurā tika aplūkotas galvenās Eiropas skolās gūstamās izglītības iezīmes un tika noteikti būtiskākie kritēriji. Ziņojumā tika ieteikts veidot sadarbību ar vietējām skolām, lai tās informētu par būtiskākajām Eiropas skolās piedāvātās izglītības iezīmēm, kā arī izveidotu grafiku, kurā panākt vienoties ar ieinteresētajām valstīm. Itālija, Īrija un Grieķija, kuru teritorijā atrodas vismaz pa vienai Eiropas aģentūrai, ir paudušas savu interesi piedalīties šai sistēmā. Itālijas iestādes ir izveidojušas skolu Parmā, lai tajā uzņemtu Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras personāla bērnus, piedāvājot plašas mācību programmas 3 valodu grupās. 2005. gadā šajā skolā tika izveidota 1. līdz 3. vidusskolas klase. Īrijā ir veikti īpaši pasākumi Danshauglinā, lai tur izvietotu Greindžas Veterinārās aģentūras personāla bērnus. Itālija un Īrija ir pieteikušas Eiropas skolu akreditācijai savas izglītības programmas, ko tās īsteno attiecīgajos eksperimentālajos projektos. 2006. gada sākumā valde pieņēma Itālijas un Īrijas iestāžu iesniegtos materiālus, kuriem vajadzēja apliecināt Parmas Eiropas skolas un Danshauglinas Eiropas izglītības centra atbilstību Eiropas skolu specifikācijām, — abas skolas bija Eiropas skolu sistēmas asociēto skolu akreditācijas otrajā posmā. Valde arī pieņēma Grieķijas iestāžu 2005. gadā iesniegtos materiālus, kas bija paredzēti Heraklionas Eiropas izglītības skolas akreditācijas pirmajam posmam, — šī skola bija izveidota Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūras darbinieku bērniem. 2.3. Budžets un finanses Eiropas skolu budžetu veido iemaksas no dalībvalstīm (tās maksā algu pašu norīkotajiem skolotājiem atbilstoši savas valsts noteikumiem), skolas maksa no skolēniem, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs, un budžeta sabalansēšanai paredzēta summa, ko piešķir no ES budžeta. 2.3.1. Budžets 2005. gadā ES Budžeta lēmējinstitūcija 2005. gadā bija piešķīrusi Eiropas skolām 127 miljonus euro, tāpat kā 2004. gadā. Kopējā budžeta sadalījums atkarībā no dažādajiem ieguldījumu veidiem bija šāds: - 53 % no ES budžeta; - 23 % no dalībvalstīm; - 7 % no Eiropas Patentu biroja[4]; - pārējais no citiem avotiem. Eiropas skolas kopumā neizmantoja 10,6 miljonus euro no kopējā 2005. gadam piešķirtā finansējuma, tomēr tās noslēdza gada budžetu ar apmēram 8,3 miljonu euro lielu pārpalikumu. 2.3.2. Lēmumi par 2006. gada budžetu Komisija un Ģenerālsekretāra birojs (ĢSB) nolēma, ka 2006. gadā jāizstrādā sīka analīze, kāpēc pašlaik netiek pilnībā izmantoti piešķirtie līdzekļi un pēdējo gadu laikā ir bijis budžeta pārpalikums. Tāpēc Komisija pieprasīja 2006. gadam tādu pašu iemaksu kā 2005. gadā, proti, 127,13 miljonus euro. Budžeta lēmējinstitūcija 2005. gada decembrī nolēma iesaldēt 25 % no ES iemaksas 2006. gada budžetā, kas bija paredzēta ĢSB, kurš 80 % finansējuma saņem no ES budžeta, šīs rīcības mērķis bija mudināt ĢSB - atrast risinājumu Eiropas skolu pārslodzes problēmai; - uzlabot Eiropas skolu pārvaldību un vadību. Komisija paziņoja šo lēmumu ģenerālsekretāram un ierosināja, ka tās dienesti varētu palīdzēt ĢSB veikt vajadzīgos pasākumus un organizēt kontaktus ar Eiropas Parlamentu. 2.3.3. Jauna finansēšanas kārtība Eiropas skolām Gan Komisija, gan budžeta lēmējinstitūcija uzskata, ka šajā jomā visādā ziņā ir vajadzīga reforma. Atbilstoši ieteikumiem, kas bija sniegti trijotnes I darba grupas ziņojumā „Finanšu sloga sadale un līdzfinansējums”, valde 2005. gada aprīlī apstiprināja Eiropas skolu finanšu regulas modernizēto variantu. Tādējādi būs iespējams īstenot ieteikumus par finanšu autonomiju. Šī pieeja dos iespēju pieskaņot pašreizējos noteikumus jaunajai finansēšanas kārtībai, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam kopš 2002. gada. Galvenie principi ir šādi: - pareizas finanšu vadības princips; - iekšējā revīzija; - iekšējās kontroles standarti; - publiskais iepirkums; - gada pārskats; - Eiropas skolu budžeta kalendārs. ĢSB ar Komisijas palīdzību ir uzsācis darbu un 2006. gada oktobra valdes sēdē vēlas ierosināt jaunu finanšu regulu Eiropas skolām, kas stātos spēkā 2007. gada 1. janvārī. 2.3.4. ĢSB revīzija 2005. gada novembrī Komisija nosūtīja ĢSB vēstuli ar ieteikumu, ka Komisijas iekšējās revīzijas dienesti varētu veikt ĢSB revīziju. ĢSB uzskatīja, ka tas nevar pieņemt šādu lēmumu. Šis jautājums netika apspriests valdē laika trūkuma dēļ, jo tas bija pēdējais dienas kārtībā iekļautais jautājums, tāpēc netika pilnībā apspriesti visi argumenti. Valde atbildēja uz šo priekšlikumu, izmantojot rakstisko procedūru, un noraidīja to 2006. gada februārī. 2.4. Pārvaldība 2.4.1. Pasākumi, kas sekoja 2004. gada jūlija paziņojumam Komisija 2004. gada jūlijā nāca klajā ar paziņojumu „Konsultācija par iespējām Eiropas skolu sistēmas attīstībā”. Konsultācijas process notika 2005. gadā, un tam bija interesanti un rosinoši rezultāti. Atbildes sniedza, piemēram, vecāku apvienību pārstāvji, daži ES iestāžu darbinieki un to pārstāvji, skolēnu pārstāvji, dalībvalstu pārstāvji, valdes pārstāvji un skolās strādājošo personu pārstāvji. Lai pabeigtu konsultācijas procesu, ES iestāžu darbiniekiem 2005. gada septembrī tika nosūtīta anketa ar jautājumiem par paziņojuma galvenajiem aspektiem, saņemot apmēram 4000 atbildes Konsultācijas priekšrezultāti liecina, ka principā visi ir vienisprātis par to, ka vajadzīga reforma. Plašu atbalstu guva priekšlikums veikt ārēju novērtējumu par visas Eiropas skolu sistēmas darbību. Vispārējais viedoklis ir tāds, ka Eiropas skolu pārvaldība varētu būt efektīvāka. ES iestāžu darbinieki, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, ar entuziasmu atbalstīja priekšlikumu, ka Komisijai jābūt lēmējtiesībām proporcionāli tās finansējuma daļai budžetā. Vairums iesaistīto personu pievienojās idejai, ka jāveido situācija, kad lielākai skolu autonomijai atbilst lielāka atbildība. Tika pausts viedoklis, ka jāuzlabo situācija skolēniem ar īpašām izglītības vajadzībām un skolēniem, kuriem nav iespējas mācīties dzimtās valodas grupā. Vairums konsultācijas dalībnieku arī piekrita, ka jāuzlabo budžeta sagatavošana un izpilde un ka šim procesam jābūt pārredzamākam. Izsmeļoša konsultācijas un aptaujas rezultātu analīze tiks pabeigta un publicēta 2006. gadā. 2.4.2. Eiropas Parlamenta rezolūcija Eiropas Parlaments apsprieda minēto paziņojumu Budžeta, kā arī Kultūras un izglītības komitejā un 2005. gada septembrī pieņēma Rezolūciju P6TA(2005)336, kas sasaucas ar visiem Komisijas paziņojuma būtiskajiem aspektiem, proti, pārvaldības ziņā Komisijai vajadzētu iegūt lielāku kontroli, kas atbilstu tās finansiālajam ieguldījumam, jānodrošina labāka līdzekļu pārvaldība, jāizveido risinājums aģentūrām, kā nodrošināt izglītību darbinieku bērniem, jāpārbauda alternatīvas finansējuma sistēmas, un pedagoģiskā līmenī jāpaplašina iespējas iegūt Eiropas vidusskolas diplomu un jāizvērš Eiropas skolu sadarbība ar citām skolām, jāuzlabo pedagoģiskie risinājumi bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām[5], jāsamazina skolēnu skaits klasēs un jāievieš alternatīvas skolas beigšanas apliecības iespējas. Komisija, sniedzot tiešu atbildi, uzņēmās iniciatīvu iepriekš minētajos jautājumos, piemēram, par plānoto finanšu regulas reformu. Tomēr ir vairāki aspekti, kurus var aplūkot tikai plašākās diskusijās par sistēmas nākotni. Komisija, piedaloties augstākā līmeņa grupas darbā (skatīt 3.3. punktu) aktīvi atbalstīja izmaiņas saskaņā ar ES iestāžu vienoto viedokli. Vienlaikus vairākas darba grupas valdē izstrādā pedagoģisko risinājumu variantus. 2.4.3. Konferences sagatavošana par Eiropas skolu sistēmas nākotni Ļoti svarīgi ir sistēmas pārvaldības aspekti, un Komisijas paziņojums par Eiropas skolu nākotni aizsāka plašas diskusijas. Piemēram, Eiropas Parlaments 2005. gada 8. septembra rezolūcijā uzsvēra vajadzību steigšus rīkoties. Šim viedoklim pievienojas daudzi novērotāji gan politiskā, gan nepolitiskā līmenī. Tāpēc Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas un Eiropas skolu Nīderlandes prezidentūra[6] uzņēmās iniciatīvu 2006. gadā Nīderlandē sarīkot konferenci, kuru sagatavotu augstākā līmeņa grupa un kurā piedalītos visu dalībvalstu pārstāvji, lai radītu jaunu politisku dzinējspēku šajā jomā. Komisija uzņēmās ļoti aktīvu lomu šīs augstākā līmeņa grupas darbā. Konferences mērķis ir veicināt pārdomas augstākajā līmenī un sagatavot augsni reformu apspriešanai ministru līmenī. Visas dalībvalstis ir aicinātas nosūtīt uz konferenci savus pārstāvjus, lai tie paustu savas valdības viedokli attiecīgajās jomās, proti, pārvaldības, finansējuma un pedagoģisko aspektu jomā. Skatīt arī 3.3. iedaļu. 2.4.4. „„Groupe de Suivi Bruxelles IV” – Briseles IV skola Lākenā Saskaņā ar Beļģijas iestāžu piedāvāto grafiku Briselē 2009. gadā atvērs ceturto Eiropas skolu. Beļģijas valsts nodrošinās telpas Lākenā. Jāsagatavo divi nozīmīgi lēmumi: kādas valodu grupas būs šai 4. skolā un kā pakāpeniski sagatavot darbam skolu un valodu grupas. Lai noteiktu un analizētu šo lēmumu iespējamos variantus, kas Eiropas skolu valdei jāpieņem 2006. gada aprīlī, Eiropas skolu ģenerālsekretārs veica nepieciešamos sagatavošanas darbus un noorganizēja darba grupu ar nosaukumu „ Groupe de Suivi Bruxelles IV ”, kas strādāja viņa vadībā Grupā ietilpa visas ieinteresētās puses: vecāku apvienības, Eiropas skolas, skolotāji un Komisija. Komisija aktīvi iesaistījās grupas darbā un jo īpaši palīdzēja precizēt nākotnē paredzamā skolēnu skaita aplēses. Šīs aplēses, kuru pamatā ir Komisijas plānotā personāla palielināšana un pašreizējais to skolēnu skaits, kuru vecāki strādā ES iestādēs, tika kombinētas ar skolu direktoru prognozēm, un visbeidzot darba grupa vienojās par galīgo rezultātu. Valde, pieņemdama kritēriju sarakstu, kurā bija ņemti vērā vecāku apvienību pārstāvju lūgumi, 2005. gada oktobra sanāksmē noteica pamatnostādnes šīs grupas darbam. Kritēriji noderēja par pamatu, nosakot gan valodu grupas Lākenas skolā, gan kārtību, kā šīs grupas tiks veidotas. Kritēriju sarakstu[7] valde, kurā ietilpa arī vecāku pārstāvji, pieņēma gandrīz vienbalsīgi, atturoties tikai Itālijai un Spānijai. Komisija balsoja par šo sarakstu. Tad šī „ Groupe de Suivi Bruxelles IV ” sagatavoja debates un lēmumu par Lākenas skolas izveidi. Komisijai bija ļoti svarīga nozīme šīs grupas darbā, un tā lielu uzmanību velta faktu analīzei un demonstrēšanai valdē, kas izlems par skolas darba pakāpenisko sākumu un dažādajām valodu grupām. Lēmums jāpieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu, balsojumā katrai dalībvalstij un Komisijai būs pa vienai balsij. 2.4.5. Saziņa ar interešu grupām un informācija Ierobežojumi, kas attiecās uz skolēnu reģistrēšanas politiku Briselē 2005./2006. mācību gadam, sagādāja lielas raizes 2005. gada vasarā, un Personāla un administrācijas ĢD ģenerāldirektors pieņēma stratēģisku lēmumu sazināties tiešā veidā ar visu personālu, izmantojot pilnīgi visiem izsūtītas e-pasta vēstules. To uzskatīja par vajadzīgu, lai uzlabotu pārredzamību, bet tādējādi tika novērsta arī maldinošas informācijas izplatīšanās, kas radītu nemieru un nevajadzīgu stresu vecāku un skolēnu vidū. Šīs vēstules 2005. gada jūnijā un decembrī tika izsūtītas visam Komisijas personālam[8]. Šāda pieeja tika turpināta 2006. gadā, lai nodrošinātu savlaicīgu pareizas informācijas sniegšanu personālam. Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas arī aktīvi iesaistījās saziņā ar citiem komisāriem un informēja viņus par notikumu gaitu. Atbilstošie Komisijas dienesti pielika vērā ņemamas pūles, lai atbildētu uz visiem atsevišķajiem informācijas pieprasījumiem, ko pa tālruni vai faksu vēlējās saņemt vecāki vai citas ieinteresētās personas. Pavisam 2005. gadā tika nosūtītas vairāk nekā 300 rakstveida atbildes. Tādējādi Komisija var uzturēt tiešu kontaktu ar daudziem vecākiem, kurus skar šīs problēmas. Turklāt vecāki, kas ir noraizējušies par atsevišķiem jautājumiem, bieži ir izveidojuši īpašas grupas, lai koordinētu kontaktus ar Komisiju. Ir notikušas arī vairākas tikšanās ar vecāku apvienībām, vietējām personāla komitejām un arodbiedrībām. Eiropas Parlaments 2005. gadā iesniedza Komisijai 30 oficiālus jautājumus par Eiropas skolām, un uz visiem tika sniegta rakstiska vai mutiska atbilde. Ombuds saņēma un apstrādāja četras sūdzības. Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas arī apmeklēja Eiropas Parlamentu, lai personiski piedalītos diskusijās par Eiropas skolām ar Parlamenta deputātiem. 2.5. Pārredzamība 2.5.1. Labas administratīvās prakses kodekss 2004. gadā Komisija iesniedza valdei dokumentu „Ierosinājumi pasākumiem, kā uzlabot pārredzamību un labu administratīvo praksi Eiropas skolu sistēmā”, un valde to pieņēma 2006. gada aprīlī. Šāda kodeksa mērķis ir garantēt augstas kvalitātes pakalpojumus jebkādos apstākļos visiem, kas izmanto Eiropas skolu sistēmu. Komisija cieši iesaka šo procesu, kas pēc īstenošanas harmonizēs pieeju un pakalpojumus visās Eiropas skolās, kā arī uzlabos un veicinās pārredzamību. Tā arī apsveic darbu, ko ģenerālsekretārs veica 2005. gadā, lai konsolidētu vispārējos noteikumus par Eiropas skolām, jo tas bija solis ceļā uz labāku pārredzamību. 3. PERSPEKTīVAS 3.1. Lēmums par Briseles IV skolu Lākenā Pēc intensīvām debatēm 2005. gadā par valodu grupām Lākenas skolā Eiropas skolu valde nolēma, ka tajā tiks ierīkotas šādu valodu plūsmas: DE, EN, FR, IT, NL, kā arī BG un RO (pēc tam, kad tādas, iespējams, tiks izveidotas). Kolīdz būs pieejama skolas pagaidu teritorija, vajadzēs veikt lielu darbu, lai sagatavotu pāreju uz šo skolu un jaunajā objektā varētu uzņemt skolēnus. Komisija visvairāk ir noraizējusies par to, vai Beļģijas iestādes sagatavos šo pagaidu objektu laikus, lai atvieglotu pašreizējo pārslodzi. Tiek atzīts, ka nākotnē vajadzēs plānot piekto Eiropas skolu Briselē, jo skolēnu skaita aplēses rāda, ka drīz pēc Lākenas skolas atvēršanas atkal tiks sasniegta maksimālā pieļaujamā slodze. 3.2. Uzsāktie pētījumi 3.2.1. Pētījums par četrām mazajām skolām[9] Komisija 2005. gadā pasūtīja ārējo pētījumu par četru mazo skolu nākotni ilgtermiņa skatījumā. Konkrētāk, šā pētījuma mērķis bija aplūkot alternatīvas metodes, kā nodrošināt izglītību ES personāla bērniem, un pārejas pasākumus visiem pašreizējiem skolēniem. Pētījuma rezultāti ir gaidāmi 2006. gada vasarā. Tas noderēs par pamatu apspriedēm valdē, kura savukārt pieņems lēmumu par šo skolu nākotni. 3.2.2. Pētījums par skolas maksu Pēc tam, kad strādāt bija beigusi darba grupa, kas bija izveidota ar mērķi izpētīt iespēju pārdalīt finanšu slogu starp dalībvalstīm, valde ārēji pieaicinātam ekonomistam lūdza veikt pētījumu par to, kāds būtu optimālais mācību maksas līmenis skolēniem, uz kuriem attiecas īpašas vienošanās, un skolēniem, kuru vecāki nestrādā ES iestādēs. Šis pētījums tiks apspriests Administratīvajā un finanšu komitejā 2006. gadā. 3.3. Eiropas skolu sistēmas nākotne Augstākā līmeņa konferencē, kas notika 2006. gada maijā pēc Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Kallas un Eiropas skolu Nīderlandes prezidentūras iniciatīvas, tikās dalībvalstu un Komisijas pārstāvji, lai apspriestu Eiropas skolu sistēmas nākotni. Tajā tika gūti īpaši lietderīgi rezultāti par sistēmas pedagoģiskajiem aspektiem un tās nākotni, rastas idejas, kā nodrošināt izglītību bērniem, kuru vecāki strādā nelielās aģentūrās Eiropas Savienībā, un kā nodrošināt iespēju iegūt Eiropas vidusskolas diplomu skolās, kas nav saistītas ar ES iestādēm, bet atbilst konkrētiem stingri noteiktiem kritērijiem. Konferencē arī tika atzīta vajadzība reformēt sistēmu un jo īpaši tās administratīvos un finansiālos aspektus. Turpretim diskusijās par pārvaldības aspektiem un iespējamajiem konvencijas grozījumiem valdīja dažādi viedokļi. Diskusijas par visiem šiem aspektiem turpināsies 2006. gadā. Pēc šīs konferences Komisija sāks rīkoties un uzņemsies konstruktīvu lomu sistēmas modernizācijā, lai rastu atbildes uz problēmām, ko sagādājusi paplašināšanās un aģentūru skaita pieaugums visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā arī personāla vajadzības. [1] COM(2004) 519 galīgā redakcija. [2] Ats. Nr. 1512-D-2005-en-1. 1. pielikums. [3] Ats. Nr. 2000-D-7510 2. pielikums. [4] Eiropas skolai Minhenē Eiropas Patentu biroja (EPB) ieguldījums budžetā procentuāli ir tikpat liels kā Komisijas ieguldījums citām Eiropas skolām. [5] Īpašas izglītības vajadzības. Komisija pašlaik nav pilnvarota pieņemt lēmumus par pedagoģiskajiem aspektiem izglītībā bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām, tomēr tā aktīvi seko norisēm Eiropas skolās. 2005. gadā par 13 % palielināja Eiropas skolu budžetu, kas bija paredzēts to bērnu izglītībai, kam ir īpašas vajadzības šai jomā. [6] No 2005. gada augusta līdz 2006. gada augustam. [7] Atsauce: 2005-D-4310-en-2. 3. pielikums. [8] 4. pielikums. [9] Kalema, Mola, Bergena un Karlsrūe.