Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas iedzīvotāju uzklausīšana ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšanai (Sibiu un ne tikai)”

(2019/C 228/06)

Ziņotāji: Vladimíra DRBALOVÁ

Peter SCHMIDT

Yves SOMVILLE

Biroja lēmums 16.10.2018. Juridiskais pamats Reglamenta 29. panta 2. punkts Pieņemts plenārsesijā 20.3.2019. Plenārsesija Nr. 542 Balsojuma rezultāts (par / pret / atturas) 217/6/8

Eiropas iedzīvotāju uzklausīšana par ilgtspējīgu nākotni

1. Ievads

1.1. EESK, pateicoties tās locekļu dažādībai, veido tiltu starp ES iestādēm un tās iedzīvotājiem un vēlas ierosināt savu vērienīgo nākotnes redzējumu par Eiropu, kas ilgtspējīgas attīstības jomā atrastos vadošajā pozīcijā pasaules mērogā.

1.2. Eiropas Savienības izveide ir viens no sekmīgākajiem miera uzturēšanas, sociālajiem un ekonomiskajiem projektiem Eiropas vēsturē. Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, nediskrimināciju, toleranci, taisnīgumu, solidaritāti un sieviešu un vīriešu līdztiesību, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības ( 1 ) . Šīm vērtībām arī turpmāk jābūt centrālajiem ES turpmākās attīstības un politikas elementiem.

1.3. Septiņdesmit miera un stabilitātes gadi Eiropā ir vēsturisks un izcils sasniegums. Eiropas projekts un Eiropas Savienības veidošana, apvienojot Eiropas tautas un pakāpeniski pievienojot Eiropas valstis, kurām ir kopīgs mērķis, padarīja to iespējamu. Tas izskaidro to, kādēļ ES joprojām ir pievilcīgs projekts kandidātvalstīm un valstīm, kuras piedalās ES kaimiņattiecību politikā. Tomēr Eiropai jābūt gatavai saskarties ar jaunām ģeopolitiskām norisēm. EESK jāuzņemas pienākums palielināt izpratni par to, ka nevar uzskatīt par pašsaprotamu, ka miers pastāvēs mūžīgi.

1.4. Eiropas integrācijas pamatā ir vienotais tirgus visos tā ekonomiskajos, sociālajos un vides aspektos, tādēļ tai jābūt spējīgai radīt ilgtspējīgu izaugsmi un inovāciju, piesaistīt investīcijas un veicināt savu uzņēmumu ilgtspējīgu konkurētspēju globalizētajos tirgos. Tomēr ir svarīgi arī atzīt, ka vienotā tirgus priekšrocības nav pieejamas vienādi visiem un tā sniegto labklājību nevar gūt visi iedzīvotāji.

1.5. Ilgtspējīga izaugsme nozīmē, ka izaugsmei jābūt balstītai ne tikai uz kvantitāti, bet arī (patiesībā galvenokārt) uz kvalitāti, kas nozīmē: i) nekādu vides vai darbaspēka ekspluatāciju, ii) labus dzīves apstākļus, iii) ekonomikas izaugsmi, ko nosaka ne tikai ņemot vērā gada plūsmu, bet arī novērtējot bagātības krājumu un tā sadali, iv) visu cilvēku vajadzību apmierināšanu, izmantojot planētas resursus, v) tādas ekonomikas veidošanu, kas nodrošina attīstību neatkarīgi no ekonomikas pieauguma, un vi) noslēgtu ienākumu aprites cikla plūsmu starp mājsaimniecībām, uzņēmumiem, bankām, valdību un tirdzniecību – dalībnieki, kas darbojas sociāli un ekoloģiski atbildīgā veidā. Enerģija, materiāli, daba, cilvēku sabiedrība, vara un bagātība, kas ir kopīga mums visiem – pašreizējā modelī tā visa trūkst. Netiek veltīta uzmanība neapmaksātajam aprūpētāju (kas galvenokārt ir sievietes) darbam, lai gan bez tiem nevarētu darboties neviena ekonomika nozīmē, ka izaugsmei jābūt balstītai ne tikai uz kvantitāti, bet arī (patiesībā galvenokārt) uz kvalitāti, kas nozīmē: i) nekādu vides vai darbaspēka ekspluatāciju, ii) labus dzīves apstākļus, iii) ekonomikas izaugsmi, ko nosaka ne tikai ņemot vērā gada plūsmu, bet arī novērtējot bagātības krājumu un tā sadali, iv) visu cilvēku vajadzību apmierināšanu, izmantojot planētas resursus, v) tādas ekonomikas veidošanu, kas nodrošina attīstību neatkarīgi no ekonomikas pieauguma, un vi) noslēgtu ienākumu aprites cikla plūsmu starp mājsaimniecībām, uzņēmumiem, bankām, valdību un tirdzniecību – dalībnieki, kas darbojas sociāli un ekoloģiski atbildīgā veidā. Enerģija, materiāli, daba, cilvēku sabiedrība, vara un bagātība, kas ir kopīga mums visiem – pašreizējā modelī tā visa trūkst. Netiek veltīta uzmanība neapmaksātajam aprūpētāju (kas galvenokārt ir sievietes) darbam, lai gan bez tiem nevarētu darboties neviena ekonomika ( 2 )

1.6. ilgtspējīga konkurētspēja ir modelis, kas līdzsvaro ekonomikas izaugsmi, vides problēmas un sociālo iekļaušanu. Šajā saistībā ilgtspējai pielāgotajā globālās konkurētspējas indeksā jāņem vērā divas jaunas dimensijas – vides un sociālā dimensija Savukārtir modelis, kas līdzsvaro ekonomikas izaugsmi, vides problēmas un sociālo iekļaušanu. Šajā saistībā ilgtspējai pielāgotajā globālās konkurētspējas indeksā jāņem vērā divas jaunas dimensijas – vides un sociālā dimensija ( 3 )

1.7. Eiropas Savienības pamatu veido četras brīvības, proti, preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite un iedzīvotāju pārvietošanās brīvība, kas kopā nodrošina tirdzniecības un ekonomikas attīstību, nodarbinātību, radošumu un inovāciju, prasmju apmaiņu un infrastruktūras attīstību attālos reģionos. Labi funkcionējošas ekonomiskās brīvības un konkurences noteikumi ir cieši saistīti ar sociālajām pamattiesībām, taču nedrīkst tās vājināt.

1.8. Tomēr ES joprojām saskaras ar ārkārtas iekšējiem un ārējiem izaicinājumiem ekonomikas, sociālajā, vides un politikas jomā ( 4 ) , kas apdraud tās pastāvēšanu – protekcionisms vienotajā tirgū, sociālā nevienlīdzība, populisms, nacionālisms un ekstrēmisms ( 5 ) , kā arī būtiskas pārmaiņas ģeopolitikā un nozīmīgas tehnoloģiskās izmaiņas.

1.9. Straujākas klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības mazināšanās, citi vides riski un kolektīvā nespēja izstrādāt sekmīgu politiku arī rada būtisku apdraudējumu Eiropas iedzīvotājiem, ekonomikai un ekosistēmām. Tāpēc mums ir vajadzīga pārliecinoša ES stratēģija ANO programmas 2030. gadam īstenošanai. Vienlīdzīgākā sabiedrībā ir labāki vides rādītāji un lielāka iespēja kļūt arvien ilgtspējīgākai.

1.10. Ir skaidri redzama vajadzība apmierināt pieprasījumu pēc kvalitatīvām darbvietām iedzīvotājiem visā Eiropā, jo īpaši reģionos, kuros ir augsts bezdarba, jo īpaši jauniešu bezdarba, līmenis vai kuros notiek strukturālas pārmaiņas. Tas uzliek par pienākumu visām iestādēm, valdībām, sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām pārstrādāt ilgtspējīgas Eiropas definīciju, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu.

1.11. Steidzami jāpalielina piekļuve darba tirgiem, veidojot saikni starp kvalitatīvu darbavietu radīšanu un uzlabotu izglītības sistēmu, lai veidotu atbilstošas prasmes, piemēram, izmantojot duālo sistēmu.

1.12. Sociālā dimensija un vides dimensija ir savstarpēji saistītas, un ekonomikas uzdevums ir veicināt sociālo, ekonomikas un kultūras atjaunošanu, jo īpaši sekmējot un pilnveidojot pamatprasmes un lielāku dažādošanu. ANO programmā 2030. gadam jāveicina privātā sektora ieguldījums ilgtspējīgu ekonomikas, sociālo un vides mērķu sasniegšanā, tādējādi veicinot taisnīgu un ilgtspējīgu visu iedzīvotāju labklājības palielināšanos un sociālo tiesību, cilvēktiesību un darba tiesību aizsardzību ( 6 )

1.13. Visās ES politikas jomās pilnībā jāatzīst arī Eiropas projekta kultūras dimensija visā tās daudzveidībā. Tā ietver kultūras mantojuma apzināšanos un popularizēšanu, kultūras un radošās dimensijas iekļaušanu izglītībā un mūsdienu jaunrades veicināšanu kā kohēzijas un attīstības virzītāju.

1.14. Ilgtspēja ir progresīvs process, kam jābūt balstītam uz stingru politisko gribu un apņēmību veidot ilgtspējīgu Eiropas Savienību, mainot mūsu ekonomiku virzībā uz noturīgu un sadarbīgu, resursu ziņā efektīvu, mazoglekļa un sociāli iekļaujošu nākotni ( 7 ) , kurā valdību, uzņēmumu, darba ņēmēju, iedzīvotāju un patērētāju rīcības un lēmumu pamatā ir to ekonomiskās, vides un sociālās ietekmes īstenošana atbildīgā veidā. — EESK aicina vispirms izstrādāt visaptverošu ilgtspējas stratēģiju programmas 2030. gadam īstenošanā, ko nodrošina vērienīgs ES budžets. — Konkurētspēja un ilgtspēja nav pretrunā viena otrai, ja sociālie un vides aspekti ir konkurētspējas definīcijas neatņemama sastāvdaļa. Konkurētspēju nedrīkst definēt, ņemot vērā tikai kvantitāti un cenu, un tās definīcijā vēlams ņemt vērā arī Eiropas vērtības, kvalitāti un ilgtspēju, kam jābūt pilnībā izveidota un labi funkcionējoša vienotā tirgus elementiem. — Eiropai ir vajadzīgs jauns izaugsmes modelis, kas kvalitātes ziņā atšķiras no modeļa, kāds mums bijis līdz šim, un kas ir sociāli iekļaujošāks un vides ziņā ilgtspējīgāks un var sekmēt un papildināt digitālās un ekoloģiskās pārejas konverģenci mūsu valstīs un sabiedrībā. — Ilgtspējīgi ieguldījumi ir izšķirīgi svarīgs instruments, lai virzītu un veicinātu Eiropas vadošās pozīcijas nostiprināšanas procesu virzībā uz ilgtspējīgas sabiedrības izveidi. Tam jāveicina kvalitatīvu darbvietu radīšana, atjaunojamo energoresursu enerģija, izglītības sistēmas, cenas ziņā pieejams un piekļūstams videi nekaitīgs sabiedriskais transports, ekodizaina digitālās tehnoloģijas, pētniecība un inovācijas. — Eiropas uzņēmumiem jāpilda savi uzdevumi un pienākumi un jārīkojas kā vadošajiem uzņēmumiem pārējo pasaules uzņēmumu skatījumā, ja mūsu Eiropas sistēmas konkurētspēja un ekonomiskā ilgtspēja tiek definēta no jauna, ņemot vērā mūsu vienīgās planētas iespējas.

2. Tautu Eiropa

2.1. Eiropas iedzīvotāji arvien mazāk uzskata Eiropu par risinājumu un arvien vairāk uzskata to par problēmu. Patlaban draudus rada nacionālisms un protekcionisms. Identitātes un vērtību zaudēšanas un Eiropas projekta kultūras dimensijas neievērošanas dēļ Eiropa nespēj rast risinājumus vietējā un pasaules līmeņa problēmām.

2.2. Ļoti svarīgi ir atzīt pamatotās iedzīvotāju bažas un veicināt viņu, īpaši jauniešu, demokrātisko līdzdalību. Būtiska nozīme ir esošo ES līdzdalības mehānismu un apspriešanas procesu uzlabošanai un reformēšanai. Jaunatnes jautājumi ir ietverti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ANO ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķos un citos dokumentos. — Strukturētam pilsoniskajam dialogam jākļūst par reālu demokrātiskas līdzdalības instrumentu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 11. panta 1. un 2. punktā (8). — EESK, būdama ES iestāde, kas pārstāv organizētu pilsonisko sabiedrību, arī turpmāk aktīvi iesaistīsies politikas veidošanas procesā. — Eiropas pilsoņu iniciatīvai, kas paredzēta LES 11. panta 4. punktā, kā pirmajam pasaules mēroga starptautiskajam līdzdalības instrumentam ir vajadzīgs arī turpmāks atbalsts un uzlabojumi. EESK ir centusies panākt vienkāršāku un saprotamāku noteikumu kopumu minētās iniciatīvas īstenošanai (9) un arī darbojas kā starpniekiestāde starp Komisiju un iedzīvotājiem, piemēram, katru gadu rīkojot Eiropas pilsoņu iniciatīvas dienas konferenci un sniedzot palīdzību un atbalstu Eiropas pilsoņu iniciatīvas dienas organizatoriem. — Jaunatne jāiesaista un jāpanāk tās līdzdalība Eiropas politikas procesā (10), veicinot plašāku pilsonisko līdzdalību, tostarp balsošanu, brīvprātīgo darbu, pievienošanos jaunatnes organizācijām un līdzdalību demokrātijas procesos darbvietā un sociālo dialogu (11). EESK veicinās jauniešu līdzdalību savos pasākumos un izstrādās pasākumus, kuru mērķauditorija ir jaunieši, piemēram, “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” un balva jaunajiem uzņēmējiem. — Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu lielāku atbildību un pārredzamību lēmumu pieņemšanā, ko veic ES iestādes un valstu valdības, tostarp iesaistot reģionālo un vietējo līmeni, lai iegūtu iedzīvotāju atbalstu. Tādi pasākumi varētu būt, piemēram, Padomes darba metožu reforma ar mērķi uzlabot pārredzamību un atrisināt pārskatatbildības un pārredzamības problēmas, kas saistītas ar “trialogu” pārmērīgu izmantošanu pirms tiesību aktu pieņemšanas parastās likumdošanas procedūras pirmajā un otrajā lasījumā (12) (13). — Jāizveido institucionāli mehānismi, kas ļautu palielināt EESK atzinumu ietekmi ES politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesos, piemēram, uzlabojot saistībā ar Komitejas atzinumiem veikto turpmāko pasākumu uzraudzību un slēdzot sadarbības nolīgumu ar ES Padomi, lai cita starpā nodrošinātu sistemātisku informācijas sniegšanu Padomes darba grupām par Komitejas atzinumiem. — Svarīgākais ir nodrošināt sabiedrības atbalstu ANO programmas (2030) īstenošanai attiecībā uz jaunu sociālo risinājumu.

3. Sociāla Eiropa

3.1. Eiropas sociālā modeļa uzdevums ir nodrošināt stabilu un taisnīgu aizsardzību visiem iedzīvotājiem, vienlaikus mazinot nabadzību un nodrošinot attīstības iespējas visiem. Pienācīgiem ienākumiem vajadzētu mazināt plaisu starp bagātajiem un nelabvēlīgākā situācijā esošajiem iedzīvotājiem un nodrošināt kvalitatīvu dzīvi. Ikvienam pienākas priekšrocības, ko sniedz pienācīgas kvalitātes nodarbinātības standarti, vienlīdzība, uzlabota labklājība un mazākas atšķirības veselības aprūpē starp valstīm un paaudzēm. Sociālā iekļaušana un aizsardzība, kvalitatīvas darbvietas, dzimumu līdztiesība, kvalitatīva un pieejama sabiedrības veselības aizsardzība un aprūpe, piekļuve cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem mājokļiem, iespēja vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, kvalitatīva valsts izglītība un vienlīdzīga piekļuve kultūrai – tiem jābūt galvenajiem principiem, uz kuriem balstās dalībvalstu un Eiropas politiskās programmas. — Vajadzīgs jauns “sociālais risinājums”, kas nodrošina visiem iedzīvotājiem taisnīgāku un vienlīdzīgāku sabiedrību. Tāpēc EESK aicina izstrādāt sociālās rīcības programmu, lai transponētu ANO programmu 2030. gadam visos līmeņos. — EESK aicina kopumā uzlabot un palielināt ieguldījumus izglītības sistēmās un atbalsta vispārējas tiesības uz mūžizglītību, kas sniedz cilvēkiem prasmju apguves, pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas, un mudina pasteidzināt ieguldījumus iestādēs, politikā un stratēģijās, kas nodrošina atbalstu cilvēkiem pārejā uz nodarbinātību nākotnē, un īstenot pārveidojamu un izmērāmu programmu dzimumu līdztiesības jomā; tie visi ir elementi, kam būtu jāsaņem plašs atbalsts (14). — Sabiedriskās politikas un likumdošanas pasākumu uzdevums ir nodrošināt visiem Eiropas pilsoņiem un iedzīvotājiem vienādu aizsardzības līmeni un iespēju izmantot savas pamattiesības un brīvības. Eiropas Savienībai jāuzlabo politika un darbības, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību, kā arī garantētu, ka visiem cilvēkiem, kas saskaras ar dažādiem diskriminācijas veidiem, ir vienādas iespējas sabiedrībā. — Ņemot vērā aizvien pieaugošās bažas par dalībvalstu progresa atšķirībām, ES sociālās konverģences kontekstā svarīgs sociālās aizsardzības elements varētu būt pasākumi minimālās algas un ienākumu minimuma garantēšanai. Tas palīdzētu sasniegt pienācīgu dzīves līmeni visās valstīs, vienlaikus arī palīdzot atbalstīt izaugsmi un uzlabot konverģenci vai nepieļaut atšķirības Eiropas Savienībā (15). — Ilgtspējīgas pārejas nodrošināšanai vajadzīgs ieguldījumus efektīvās un integrētās sociālās aizsardzības sistēmās, kas piedāvā kvalitatīvus pakalpojumus (16). — Sociālajam dialogam un stabilām darba koplīgumu slēgšanas sistēmām starp sociālajiem partneriem jābūt galvenajiem instrumentiem pārejas un izmaiņu paredzēšanā un pārvaldībā. — Ar iepriekš minētajiem pasākumiem būtu jāsekmē vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana, lai varētu pabeigt vienotā tirgus izveidi.

4. Ilgtspējīga vide

4.1. GRPS ) rezultāti liecina, ka joprojām dominē vides riski. Šogad tie veidoja trīs no pieciem galvenajiem riskiem iespējamības ziņā un četriem ietekmes ziņā. Lielākās bažas radīja ekstrēmie laikapstākļi, bet aptaujas dalībniekus arvien vairāk uztrauc nesekmīgā vides politika – rādītājs pazeminājies pēc Parīzes nolīguma un secinājums “nesekmīga klimata pārmaiņu seku mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām” šogad atkal ieņēma otro vietu ietekmes ziņā Ikgadējā globālo risku uztveres apsekojuma () rezultāti liecina, ka joprojām dominē vides riski. Šogad tie veidoja trīs no pieciem galvenajiem riskiem iespējamības ziņā un četriem ietekmes ziņā. Lielākās bažas radīja ekstrēmie laikapstākļi, bet aptaujas dalībniekus arvien vairāk uztrauc nesekmīgā vides politika – rādītājs pazeminājies pēc Parīzes nolīguma un secinājums “nesekmīga klimata pārmaiņu seku mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām” šogad atkal ieņēma otro vietu ietekmes ziņā ( 17 )

4.2. Uz mirušas planētas nebūs ne dzīvības, ne darbvietu, ne uzņēmējdarbības. Tādējādi bioloģiskās daudzveidības mazināšanās un klimata pārmaiņas nozīmē, ka tas ir obligāts priekšnosacījums ES, lai radītu kvalitatīvas darbvietas ( 18 ) un nodrošinātu risinājumu, kas sniegtu priekšrocības darba devējiem, darba ņēmējiem un citiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Pielāgošanās aizkavēšana vai bezdarbība varētu būtiski palielināt kopējās ar klimata pārmaiņām saistītās izmaksas ( 19 ) un to iznīcinošo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, tostarp cilvēci.

4.3. Projekts, kas izstrādāts Eiropas paktam par klimata aizsardzībai paredzēto finansējumu, tiek apspriests jau vairākus gadus un diskusijas par to norisinās joprojām. Šis pakts ļautu Eiropas Savienībai saglabāt savu vadošo pozīciju ilgtspējīgas attīstības jomā un klimata pārmaiņu novēršanā ( 20 ) — Šīs stratēģijas uzdevums ir nodrošināt, ka vismaz Parīzes nolīgums tiek pilnībā un nekavējoties īstenots un ņemts vērā, saskaņojot ES emisiju samazināšanas mērķus 2030. un 2050. gadam ar saistībām ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz maks. 1°C un ar mērķtiecīgu ES klimata politiku, tostarp ātru pakāpenisko atteikšanos no visa fosilā kurināmā, pārejot no energoefektivitātes uz pilnīgu enerģijas patēriņa samazinājumu. Eiropas Savienībai būtu jāpaātrina taisnīga un ilgtspējīga pāreja uz energoapgādi, kurā ir pēc iespējas lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars (21) un kas ir tīra, cenas ziņā pieejama, atbalsta kopienas atbildību, nerada enerģētisko nabadzību un nemazina Eiropas uzņēmumu ilgtspējīgu konkurētspēju pasaules mērogā. — Eiropas pakts par klimata aizsardzībai paredzēto finansējumu jāattiecina uz visiem klimata pārmaiņu novēršanas politikas aspektiem, piemēram, taisnīgu pāreju, lai mazinātu pārmaiņu sekas un atlīdzinātu kaitējumu un zaudējumus, kā arī reālo politiku saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām. — EESK atkārtoti aicina izstrādāt visaptverošu pārtikas politiku (22) Eiropas Savienībā ar mērķi nodrošināt veselīgu uzturu no ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, sasaistot lauksaimniecību ar uzturu un ekosistēmu pakalpojumiem un nodrošinot piegādes ķēdes, kas aizsargā visu Eiropas sabiedrības grupu veselību. Būtiska nozīme ir pievienotās vērtības taisnīgai sadalei pārtikas piegādes ķēdē. — Lauksaimniecība varētu būt daļa no klimata pārmaiņu mazināšanas risinājuma (aprites ekonomika, CO2 uzglabāšana u. c.), jo tā aptver lielu daļu Eiropas teritorijas. Turklāt ilgtspējīgai lauksaimniecībai ir būtiska nozīme sociāli ekonomiskās struktūras saglabāšanā lauku rajonos. — ES uzdevums ir pārveidot lineāro ekonomiku par aprites un mazoglekļa ekonomiku. Aprites ekonomikas politikas uzdevums ir nodrošināt, ka cikli ir ilgstoši, nelieli, vietēji un tīri. Attiecībā uz dažām konkrētām rūpnieciskām darbībām aprites loks var būt liels (23). — Jāievieš un jāīsteno kopīgi standarti, lai nodrošinātu tīru gaisu un ūdeni un aizsargātu mūsu okeānus. Jāīsteno vērienīgi pasākumi, lai apturētu mežu izciršanu un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Eiropā un pasaulē, kā arī lai izbeigtu dabas resursu (tostarp no dienvidu puslodes valstīm nākošo dabas resursu) neilgtspējīgu izmantošanu. Jāveic pasākumi, lai Eiropas patēriņa līmenis atbilstu planētas iespējām ražot, un jāīsteno arī pietiekamības stratēģijas (24).

5. Eiropas uzņēmējdarbība kā spēcīgāks un ilgtspējīgāks pasaules mēroga līderis

5.1. Uzņēmējdarbība veicina sabiedrības attīstību un attīstību vides jomā, un ilgtspējīga konkurētspēja ir priekšnosacījums, kas vajadzīgs, lai uzņēmumi varētu pildīt savu uzdevumu sabiedrībā. Uzņēmumu darbība kļūst aizvien ilgtspējīgāka, ņemot vērā tiem raksturīgos īpašos apstākļus un resursus un sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, lai uzraudzītu un novērtētu uzņēmējdarbības ietekmi uz sociālajiem, vides, patērētāju aizsardzības un cilvēktiesību aspektiem, kā arī ziņotu par šādu ietekmi. Tāpēc Eiropai savā politikā jāizmanto pieeja, kas atbilst tās centieniem ieņemt vadošo pozīciju ilgtspējīgas attīstības jomā pasaules mērogā. Eiropas uzņēmumu vidū jau ir nozares līderi, bet to darbībai jābūt mērķtiecīgākai, un tiem jāizplata uz ilgtspējīgu attīstību vērstais domāšanas veids vērtību ķēdēs, īpaši mudinot MVU.

5.2. Jauno modeļu daudzveidība pārveido ražotāju, izplatītāju un patērētāju attiecības. Daži no jaunajiem modeļiem (piemēram, funkcionalitātes ekonomika, dalīšanās ekonomika un atbildīgs finansējums) cenšas rast risinājumu citām cilvēku un planētas galvenajām problēmām, jo tie ir svarīgi ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai, piemēram, sociālais taisnīgums, līdzdalīga pārvaldība un resursu un dabas kapitāla saglabāšana. — Ceturtā rūpniecības revolūcija krasi maina pasaules ekonomiku un īpaši ar ražošanu un rūpniecību saistītos pakalpojumus. Eiropai vajadzīga patiesa digitalizācija, lai atgūtu ilgtspējīgu konkurētspēju pasaules mērogā un nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību. Eiropai ir vajadzīga visaptveroša pāreja, lai kļūtu par dinamiskāko digitālo reģionu pasaulē, ņemot vērā digitālās ekonomikas globālo raksturu un uzņēmumu integrāciju globālajās vērtības veidošanas ķēdēs. — Atbalstīt šādus novatoriskus risinājumus Eiropas Savienībai nozīmē iespēju kļūt par līderi inovatīvu un ilgtspējīgu ekonomikas modeļu jomā, kurā nesaraujami saistīta ir ekonomiskā labklājība, kvalitatīva sociālā aizsardzība un vides ilgtspēja un kura definē “Eiropas zīmolu”. — Eiropas uzņēmumiem arī turpmāk jābūt inovācijas un radošuma virzītājiem un jāievēro augsti standarti attiecībā uz darbaspēku, patērētājiem un vidi visā Eiropā. Viedai politiku izstrādei un labai pārvaldībai ir liela nozīme pareizas sistēmas noteikšanā, savukārt uzņēmumi ar saviem darbiniekiem, cieši sadarbojoties ar zinātniekiem un pētniekiem, ir tie, kas piedāvā inovāciju un risinājumus, reaģējot uz sabiedrības vajadzībām. — Uzņēmējdarbības vide, kas palīdz sagatavoties nākotnei, ir balstīta uz atvērtiem tirgiem un godīgu konkurenci, sociālie un vides aspekti ir konkurētspējas definīcijas neatņemama sastāvdaļa un nodrošina labvēlīgus un veicinošus uzņēmējdarbības apstākļus. — Jābūt pieejamām norādēm un atbalstam, lai visi uzņēmumi un īpaši MVU varētu izmantot digitalizāciju, mazinot neatbilstīgās tendences tehnoloģiju un inovāciju ieguldījumos, palielinot izpratni, veicinot finansējumu, atbalstot pētniecību un izstrādi un ieguldot atbilstošās prasmēs.

6. Brīva un godīga tirdzniecība

6.1. ES tirdzniecības politika ir galvenais faktors, kas attiecas uz Eiropas Savienību kopumā un patiesi apvieno visas dalībvalstis. Tirdzniecības politika ir palīdzējusi ES vairot tās labklājību, veicot tirdzniecības apmaiņu ar plašu partneru loku. Patlaban ES ir galvenais pasaules tirdzniecības virzītājs ar vairāk nekā 30 miljoniem darbvietu, kas saistītas ar starptautisko tirdzniecību ( 25 ) , lielu ietekmi pakalpojumu tirdzniecībā un ievērojamu pozitīvo preču tirdzniecības saldo, piemēram, tirdzniecībā ar ASV (vairāk nekā 107,9 miljardi EUR 2018. gada pirmajos 11 mēnešos). Vienlaikus ES ar tirdzniecību veicina sociālās iekļaušanas un vides aizsardzības vērtības, kam ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas globalizācijas veidošanā – citiem vārdiem sakot, globalizācijas veids, kas sniegs priekšrocības ne tikai lielajiem uzņēmumiem un investoriem, bet arī iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, lauksaimniekiem, patērētājiem un MVU.

6.2. ES mērķis ir daudzpusēji, divpusēji un vienpusēji veicināt tādu tirdzniecības politikas redzējumu, kas ietver tradicionālo merkantilo pieeju piekļuvei tirgum (tarifi un netarifi) apvienojumā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem saskaņā ar klimata pārmaiņu novēršanas politiku.

6.3. Vietējo konsultantu grupu centienu iznākumā ES tirdzniecības politikā ir palielināta pilsoniskās sabiedrības nozīme gan sarunu posmā, gan īstenošanas posmā. EESK atbalsta visu to organizāciju profesionalitātes palielināšanu, kuras sniedz iedzīvotājiem vairāk iespēju paust savu viedokli saistībā ar tirdzniecības nolīgumu satura noteikšanu un lielāku kontroli attiecībā uz tirdzniecības partneru atbilstību kvalitatīvām saistībām un standartiem ( 26 ) — ES tirdzniecības politikai, tāpat kā tās diplomātijai un kaimiņattiecību politikai, jāatspoguļo ES kā pasaules mēroga līderes ilgtspējas jomā iekšējās vērtības. ES jābūt iespējai saglabāt savu konkurētspēju un nostiprināt savas alianses ar galvenajiem partneriem, vienlaikus saglabājot, pastiprinot un uzlabojot savu augsto standartu modeli vides un sociālajā jomā — EESK īpaši aicina izstrādāt mērķtiecīgu tādas tirdzniecības politikas programmu visos trīs līmeņos – vienpusējā, divpusējā un daudzpusējā –, kas radītu izaugsmi un darbavietas ES, vienlaikus sekmējot uz noteikumiem balstītas tirdzniecības politiku pasaules mērogā. — Vienpusēji ES būtu jāmodernizē un jāuzlabo Vispārējā preferenču sistēma (VPS) un “Viss, izņemot ieročus” (EBA), lai veicinātu vismazāk attīstīto valstu un jaunattīstības valstu attīstību. — Divpusējo attiecību ziņā Eiropas Savienībai vajadzētu turpināt jaunu tirgu atvēršanu un uzņēmējdarbības iespēju un patērētāju apmierinātības palielināšanu, sadarbojoties ar vairākiem partneriem, vienlaikus nodrošinot augstus sociālos un vides standartus lauksaimniecībā, rūpniecībā un pakalpojumu nozarē. — Daudzpusējo attiecība ziņā Eiropas Savienībai jāuzņemas vadošā loma PTO reformā, lai nepieļautu Strīdu izšķiršanas padomes Apelācijas institūcijas darba apstāšanos. EESK nesen pieņēma mērķtiecīgus un uz nākotni vērstus priekšlikumus par šo reformu īstermiņā un vidējā termiņā (27). Mērķis ir nodrošināt, lai PTO kā vienīgā starptautiskās tirdzniecības aizbildne sniedz būtisku ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, nodrošina tirdzniecības noteikumu un starptautisko darba standartu saskaņotību un sekmē Parīzes nolīgumā noteikto saistību izpildi. — Lai nodrošinātu atvērtību tirdzniecībai, jāizstrādā efektīvi tirdzniecības aizsardzības instrumenti un operatīvi pārbaudes mehānismi tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem ES stratēģiskajās nozarēs. Tas neapšaubāmi vajadzīgs, lai aizsargātu ES un tās patērētājus, strādniekus un uzņēmumus pret negodīgu un agresīvu tirdzniecības praksi. — Ir būtiski padziļināt sadarbību starptautiskajā līmenī ar visām attiecīgajām organizācijām (ESAO, ANO/EEK, SDO, PTO u. c.), lai efektīvi novērstu globālās problēmas, tostarp klimata pārmaiņas, nabadzību, krāpšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kiberuzbrukumus.

7. Sabiedriskie labumi un pakalpojumi

7.1. [i]kvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes, sanitārijas, energoapgādes, transporta, finanšu pakalpojumiem un digitālajiem sakariem ” Saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. principu “ ( 28 ) . Minētos pakalpojumus nevar sniegt tikai saskaņā ar kopējiem konkurences un tirgus noteikumiem – īpašiem noteikumi ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka katram iedzīvotājam būtu nodrošināta piekļuve šiem pakalpojumiem, kas uzskatāmi par pamatpakalpojumiem un atzīti par Savienības kopējām vērtībām ( 29 ) — Valsts iestādēm jācenšas sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, izmantojot publiskā iepirkuma līgumus, aktīvi piemērojot vides un sociālos iepirkuma kritērijus, kā noteikts jaunajos Eiropas tiesību aktos publiskā iepirkuma jomā. — Publiskajiem pamatpakalpojumiem (30), piemēram, izglītībai, veselības aprūpei, bērnu aprūpei un sabiedriskajam transportam, kā arī tādiem sabiedriskajiem labumiem kā tīrs dzeramais ūdens, tīrs gaiss un nesabojāta augsne jābūt par pieņemamu cenu pieejamiem visiem iedzīvotājiem.

8. Taisnīga nodokļu sistēma

8.1. ES nodokļu politikā ir divi elementi – tiešie nodokļi, kas ir tikai dalībvalstu kompetencē, un netiešie nodokļi, kas ietekmē preču brīvu apriti un pakalpojumu sniegšanas brīvību vienotajā tirgū. Tomēr attiecībā uz tiešajiem nodokļiem Eiropas Savienība ir ieviesusi dažus saskaņotus standartus uzņēmumu un personu aplikšanai ar nodokļiem, savukārt dalībvalstis ir veikušas kopīgus pasākumus, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu dubultu uzlikšanu. Jebkurā gadījumā ES jāturpina tādas taisnīgu nodokļu sistēmas veicināšana, kas liek fiziskām un juridiskām personām proporcionāli maksāt nodokli par ienākumiem un peļņu. Attiecībā uz netiešajiem nodokļiem ES koordinē un saskaņo likumu par pievienotās vērtības nodokli (PVN) un akcīzes nodokļiem. Tas nodrošina to, ka netiešo nodokļu likmju atšķirības un sistēmas, kas uzņēmumiem sniedz nevienlīdzīgas priekšrocības attiecībā pret citiem, nerada konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.

8.2. Pārredzamības trūkums, diskriminācija, konkurences izkropļojums un nelabvēlīga nodokļu prakse palielina ekonomisko nevienlīdzību un samazina ieguldījumus un darbvietu skaitu, tādējādi izraisot sociālo neapmierinātību, neuzticēšanos un demokrātijas trūkumu. Šajā saistībā jāīsteno taisnīga ES nodokļu politika, saglabājot vispārējo ilgtspējas stratēģiju, nevis darbojoties pretrunā šai stratēģijai, un tādējādi jāveicina ekonomiskā un sociālā konverģence, sociālā kohēzija un ieguldījumi ilgtspējīgā attīstībā. — Nepieciešamajā EMS reformā būtu jāietver lielāka nodokļu koordinēšana starp tās locekļiem un vienota euro pārstāvība starptautiskajās organizācijās. — EESK atbalsta taisnīgu nodokļu sistēmu un cīņu pret krāpšanu, pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un ar nodokļu oāzēm saistītu finanšu praksi; par ES iestāžu, valdību un uzņēmumu kopējo mērķi jāizvirza sadarbība, lai ieviestu efektīvus mehānismus, piemēram, divas direktīvas nodokļu apiešanas novēršanas jomā (31). — Krāpšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanas koordinēšanā vajadzētu ietvert pasākumus pret uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes vājināšanu un peļņas novirzīšanu – Eiropas Komisija lēš, ka tas pirms pasākumu īstenošanas veidoja 50–70 miljardus EUR gadā. Tiek lēsts, ka neiekasētā PVN summa katru gadu veido apmēram 150 miljardus EUR. — Eiropas Savienībai jāsadarbojas ar citiem ekonomikas reģioniem, lai efektīvi novērstu korupciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas visā pasaulē un nodrošinātu, ka starptautiskie noteikumi uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā ir skaidri, pārredzami, objektīvi un paredzami. — Sabiedrība arvien uzstājīgāk pieprasa, lai nodokļi tiktu izmantoti sociālās kohēzijas nodrošināšanai, globālās sasilšanas novēršanai un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai. — EESK aicina ieviest efektīvus un saskaņotus pasākumus nodokļu jomā, lai nodrošinātu, ka visi uzņēmumi taisnīgi maksā nodokļus un sniedz ieguldījumu valsts un Eiropas budžetā, tādējādi sniedzot iespēju valdībām īstenot to sociālās tiesības (32). EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (33). — Jaunajos uzņēmējdarbības modeļos tiek izmantotas interneta platformas un citi digitālie līdzekļi, un tā rezultātā uzņēmumi mazāk ir balstīti uz fizisku klātbūtni valstī. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi izstrādāt jaunus principus par uzņēmumu peļņas attiecināšanu uz kādu ES valsti un nodokļu piemērošanu šai peļņai, iesaistoties dialogā ar tirdzniecības partneriem, un aktīvi piedalīties diskusijās ESAO/G20 līmenī par vispārējo nolīgumu digitalizētas ekonomikas jomā, lai nepieļautu nekādas ar tirdzniecību un nodokļiem saistītas spriedzes saasināšanos starp lielajiem pasaules ekonomikas dalībniekiem (34).

9. Pārvaldība

9.1. Veicinot pāreju uz ilgtspējīgu attīstību, vajadzīga jauna pārvaldības pieeja un jauni noteikumi un instrumenti , lai izstrādātu un īstenotu ES politikas pasākumus. Ilgtspējīgai attīstībai vajadzīga holistiska un starpnozaru politikas pieeja, lai nodrošinātu kopīgu risinājumu ekonomikas, sociālajām un vides problēmām. — ES uzdevums ir nodrošināt, ka tās iekšpolitika un ārpolitika ir pilnībā saskaņota un atbilstīga IAM, tā lai pienācīgi tiktu ņemta vērā efektivitāte, proporcionalitāte un ilgtspēja. — Eiropas Komisijas labāka regulējuma instrumentu izmantošana ir vēl viens veids, kā nodrošināt turpmāku ilgtspējīgas attīstības integrēšanu Eiropas politikā. Visos Komisijas ietekmes novērtējumos jānovērtē ietekme uz vidi, klimatu, sociālajiem aspektiem un ekonomiku, lai ilgtspēja tiktu pienācīgi ņemta vērā un iekļauta. Ex post novērtējumos jāveic arī visu trīs dimensiju analīze, izmantojot stabilu integrētu pieeju. Jāveic apspriešanās ar sociālajiem partneriem, ievērojot Līguma noteikumus, kuros noteikta īpaša apspriešanās ar darba ņēmējiem un darba devējiem par tiesību aktiem sociālo jautājumu jomā (154. panta 2. punkts); apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Eiropas Reģionu komiteju un valstu parlamentiem veido vēl vienu labāka regulējuma instrumentu kopuma daļu un tādējādi izpilda prasību par iekļaušanu, kas ir 2030. gadam izstrādātās programmas centrālais elements. — Ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus, REFIT platformas un ietekmes novērtējumu uzdevums ir palīdzēt nodrošināt to, ka tiesību akti rada labvēlīgus apstākļus uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Turpmāk šiem instrumentiem vajadzētu izmantot visus pieejamos avotus, tostarp pilsonisko sabiedrību, lai novērtētu, kā uzlabot ES tiesību aktu lietderību un efektivitāti, ņemot vērā to mērķus. Šiem instrumentiem būtu jāveicina visaptveroša ilgtspējīgas attīstības reglamentējoša uzlabošana visās tās dimensijās, lai ne tikai vienkāršotu un mazinātu nevajadzīgu slogu un efektīvi sasniegtu likumdošanas mērķus, nevājinot tos, bet arī palīdzētu pārskatīt, apstiprināt, grozīt, uzlabot vai labāk īstenot spēkā esošos tiesību aktus. — Eiropas pusgads kā ES ekonomikas pārvaldības sistēma ir zināmā mērā vērsts uz nodarbinātību un sociālo jomu, tomēr tā vājais punkts ir klimata pārmaiņu radītie draudi un ES panākumi virzībā uz Parīzes mērķu sasniegšanu, kā norādīts 2019. gada izaugsmes pētījumā (35). EESK aicina izstrādāt uz nākotni vērstu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas būtu iekļauta ilgtspējīgas attīstības ciklā un balstītos uz papildu sociālajiem, ekonomiskajiem un vides rādītājiem un mērķiem. — Jāpanāk, ka sociālais dialogs tiek atzīts par attīstības programmas īstenošanas instrumentu. Sociālajam dialogam vajadzīgi labvēlīgi pamatnosacījumi un efektīvs institucionālais satvars. Tas sākas ar biedrošanās brīvības un tiesību uz kolektīvām sarunām ievērošanu. ES jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem, lai veicinātu godīgu darba attiecību praksi un nodarbinātības iestāžu netraucētu darbību. — Eiropas Savienībai jāpastiprina saikne ar dalībvalstīm un jāatgūst iedzīvotāju uzticēšanās, izmantojot pareizi īstenotu sabiedrības virzītas vietējās attīstības pieeju, kas nodrošina integrētu vietējo attīstību un iedzīvotāju un to organizāciju iesaistīšanu iedzīvotājiem tuvākajā līmenī. EESK ir pārliecināta, ka sabiedrības virzītai vietējai attīstībai varētu būt daudz priekšrocību kā sekmīgam Eiropas vietējās attīstības instrumentam (36).

10. Visaptveroša pieeja migrācijas politikai

10.1. Diskusijās par ilgtspējīgas Eiropas nākotni nevar neņemt vērā Eiropas pieeju migrācijai. Demogrāfiskās norises liecina, ka Eiropai būs vajadzīgi migranti, viņu talanti, prasmes un uzņēmējdarbības potenciāls. Steidzami jāmaina migrācijas raksturs un politika šajā jomā, balstoties uz ciešāku sadarbību ar trešām valstīm, lai nodrošinātu racionālu dialogu, kas pamatots ar faktiem. Bēgļi un migranti būtu jāuztver nevis kā drauds, bet kā iespēja attiecībā uz Eiropas ekonomisko un sociālo modeli ( 37 ) . Šajā saistībā jāizstrādā visaptveroša pieeja un stratēģija migrācijas jomā. — Eiropas Savienībai būtu jāpieņem politika un pasākumi, kas atbalsta drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, kā arī stiprina iekļaušanu un sociālo kohēziju. Eiropas Savienībai ciešāk jāsadarbojas ar SDO saistībā ar darbaspēka migrācijas un integrācijas programmām. — EESK aicina izstrādāt bēgļiem paredzētus drošus un likumīgus maršrutus ieceļošanai ES. Lai iekļautu vairāk iespēju ģimenes atkalapvienošanai, pārvietošanai un pārmitināšanai, jāizstrādā saskaņota pieeja visām dalībvalstīm un Eiropas un dalībvalstu ieinteresētajām personām, balstoties uz kopīgu atbildību, taisnīgu sadalījumu, konverģenci un pamattiesību ievērošanu. — Integrācijas neesamība rada ekonomiskus, kultūrsociālus un politiskus riskus un izmaksas. Tāpēc ieguldījums migrantu integrācijā ir vislabākā apdrošināšanas polise pret iespējamām nākotnes izmaksām, problēmām un spriedzi. — Integrācija ir divvirzienu process, un uzņemošajai kopienai un migrantiem ir gan tiesības, gan pienākumi; tāpēc atbildība ir jāuzņemas abām pusēm. Nav ne taisnīgi, ne ilgtspējīgi sagaidīt, ka jaunpienācēji, saskardamies ar ievērojamiem sociāliem, kultūras un ekonomiskiem šķēršļiem, integrēsies patstāvīgi. Lai sekmētu šo procesu, publiskajai politikai būtu jākliedē dažādu ES sabiedrības grupu bailes, rūpes un bažas, lai izvairītos no Eiropas Savienībai naidīgām un ksenofobiskām izpausmēm. Šajā nolūkā attiecīgajām politikas nostādnēm būtu jāietver skaidrs, konsekvents un pamatots saistību kopums, kā arī pastāvīgi jāizskauž pret migrantiem vērsta retorika un uzvedība. — Karš, klimata pārmaiņas un izredžu trūkums trešās valstīs var turpināt vai pat palielināt bēgļu un migrantu pieplūdumu. Migrāciju veicinošo faktoru ierobežošana kopumā ir pasaules mēroga uzdevums. Ņemot vērā pārvietoto personu skaita palielināšanos, palielināsies visu veidu migrācija (tostarp klimata bēgļi). Tāpēc Eiropas Savienībai jābūt labāk sagatavotai koordinēt migrantu sadalījumu pa dalībvalstīm. EESK jau ir norādījusi, kā nelīdzsvaroti ekonomikas procesi šādos apstākļos var veicināt nestabilitāti. Šajā saistībā EESK atbalsta nostāju, ka Lisabonas līgumā tiek paredzētas pietiekami plašas pilnvaras attiecībā uz imigrācijas politikas pārskatīšanu, lai reglamentētu “vides pārmaiņu dēļ pārvietoto personu” statusu.

11. ES budžets

11.1. EESK atzīst, ka tās programmas, kurām saskaņā ar Komisijas priekšlikumiem par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam ir paredzēts lielākais izdevumu palielinājums, rada lielu Eiropas pievienoto vērtību ( R+D+I, Erasmus+ ). Tomēr Komiteja nav pārliecināta, vai, cenšoties samazināt ES budžetu, kas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada pašreizējo 1,16 % no ES 27 valstu IKP vietā būs tikai 1,11 %, šis izdevumu palielinājums ir jānodrošina, ievērojami samazinot līdzekļus Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), kohēzijas politikai un kopējai lauksaimniecības politikai (KLP).

11.2. EESK apšauba, cik lietderīgs ir ierosinājums samazināt KLP paredzētās saistības. Šis samazinājums liegs iespēju īstenot ilgtspējīgas lauku attīstības modeli, kas ir viens no KLP jaunās reformas vispārējiem mērķiem, un sasniegt citus mērķus, kuri iekļauti Komisijas nesenajā paziņojumā par pārtikas un lauksaimniecības nākotni.

11.3. Diemžēl Komisijas priekšlikums ir pārmērīgi vērsts uz pašreizējā stāvokļa saglabāšanu, un EESK pauž bažas, ka pieejamais līdzekļu apmērs nav tāds, kas atbilst jauno ES risināmo problēmu būtībai un apjomam un kas paver iespēju sasniegt tās mērķus.

11.4. Iedzīvotāju neuzticēšanās valstu un Eiropas demokrātiskajām iestādēm izraisa tādu politisku kustību attīstību, kas apšauba gan demokrātiskās vērtības un principus, gan arī pašu ES. Dažas no minētajām politiskajām kustībām tagad ir daļa no dažu ES dalībvalstu valdībām. — Lai īstenotu jaunās un spēkā esošās prioritātes ekonomikas, sociālo aspektu un vides jomā, šajā politiski izšķirīgajā laikā ES ir vajadzīgs stabils budžets. Komisijas priekšlikums par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam ir pieticīgs un nav tik vērienīgs. EESK, tāpat kā Eiropas Parlaments un Eiropas Reģionu komiteja, aicina noteikt resursus 1,3 % apmērā no NKI un gūt ieņēmumus galvenokārt no ES pašu resursiem, nosakot nodokļu summas, ko ierisinājusi Mario Monti vadītā Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos (38). — EESK uzskata, ka resursi dalībvalstīm jāpiešķir saskaņā ar taisnīga sadalījuma kritērijiem, lai atjaunotu krīzes dēļ pārtraukto ekonomisko un sociālo konverģenci (39). — EESK uzskata, ka nākamajā DFS jāpalielina finansējums, lai i) dalībvalstis varētu īstenot Gēteborgas deklarāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru nolūkā veicināt kvalitatīvu darbvietu izveidi ilgtspējīgas attīstības kontekstā; ii) īstenotu ANO programmu 2030. gadam un iii) īstenotu Parīzes nolīgumu, kas veicina taisnīgu pāreju uz vides ziņā atbildīgu un digitalizētu sabiedrību. — Eiropas Savienībai vajadzīgs vērienīgs budžets, kas būtu politikas instruments, ar kuru tiek izstrādāta skaidra Savienības stiprināšanas stratēģija, kas paver iespēju veidot ciešāk integrētu un demokrātiskāku Savienību, vairāk atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs, sniegt lielāku atbalstu uzņēmumiem vides un ar digitalizāciju saistīto problēmu risināšanā, stiprināt sociālo dimensiju un vairāk atbalstīt lauku rajonus. Tikai šādā veidā ES spēs ierobežot un savaldīt iekšējos centrbēdzes spēkus un stāties pretī ārējiem ģeopolitiskajiem draudiem. — EESK atbalsta priekšlikumu, saskaņā ar kuru dalībvalstis saņem ES līdzekļus ar nosacījumu, ka tās ievēro tiesiskuma principu, kas ir viens no LES 2. pantā minēto Savienības vērtību pamatpīlāriem.

12. Saziņa

12.1. Pat vērienīgākās politiskās pieejas un programmas ES līmenī nepalīdzēs novērst plaisu, kas izveidojusies starp Savienību un tās iedzīvotājiem, ja viņi nebūs pienācīgi informēti.

12.2. Neatbilstība starp iniciatīvām, darbībām un lēmumiem ES līmenī un tas, kā iedzīvotāji uztver šīs neatbilstības, rada neinformētiem vai nepietiekami informētiem iedzīvotājiem apburto loku, kā rezultātā lielākajā daļā dalībvalstu palielinās populisma izpausmes. Tajā pašā laikā dažos sabiedrības slāņos vērojams pret Eiropu vērsts noskaņojums, kas apdraud turpmāko Eiropas projekta veidošanas darbu.

12.3. Šajā saistībā steidzami jāizstrādā visaptveroša kopīga saziņas stratēģija visām ES iestādēm visos līmeņos, tostarp attiecībā uz visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai novērstu informācijas trūkumu, kā arī nepieļautu apzināti maldinošas informācijas izplatīšanu.

12.4. Efektīvas saziņas politikas ietvaros jāīsteno reāls dialogs starp informācijas sniedzējiem un informācijas saņēmējiem, lai izvairītos no lejupējas pieejas.

12.5. Būtiska, ticama un uztverama informācija par Eiropas tēmām palīdz radīt izpratni un interesi par Eiropas jautājumiem.

12.6. EESK, kas veido tiltu starp ES un tās pilsoņiem un kurā darbojas 350 locekļi, jādarbojas kā šādu saskaņotu pasākumu koordinatoram. EESK locekļu daudzveidība rada lielas priekšrocības saziņā ar iespējami lielāku iedzīvotāju skaitu visā Eiropā. Īpaši jānorāda, ka lielāka uzmanība jāpievērš jauniešiem. — Eiropas Savienībai vairāk jāatzīst un jāatbalsta EESK izšķirīgā loma, kāda tai ir plaisas starp Eiropu un tās iedzīvotājiem mazināšanā. — Eiropas Savienība arī jāīsteno pilsoņu dialogu decentralizācija, lai pašvaldības un reģioni varētu sākt izstrādāt kopīgu Eiropas mērķi un identitāti. — ES politikā vairāk jāņem vērā iedzīvotāju, kopienu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju priekšlikumi, sniedzot tiem līdzdalības iespēju. — EESK uzdevums būtu katru gadu novērtēt ES politikas īstenošanu dalībvalstīs, ņemot vērā šajā atzinumā izklāstītos politikas mērķus, lai sniegtu iedzīvotājiem konkrētas atbildes par dalības Eiropas Savienībā ietekmi uz viņu ikdienas dzīvi.

Briselē, 2019. gada 20. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Līgums par Eiropas Savienību, 2. pants.

(2) Šīs ilgtspējīgas izaugsmes definīcijas autore ir Kate Raworth (Oksfordas universitātes Vides pārmaiņu institūts), un viņas ieviestais jēdziens “virtuļa ekonomika” ir revolucionāra alternatīva izaugsmes ekonomikai un jaunas ilgtspējīgas ekonomikas modelis 21. gadsimtam, un tas varētu palīdzēt novērst nevienlīdzību – https://www.kateraworth.com/doughnut/.

(3) Šīs definīcijas pamatā ir Sten Thore un Ruzanna Tarverdyan raksts par ilgtspējīgu konkurētspēju: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.

(4) EESK 2017. gada 18. oktobra atzinums “Pāreja uz ilgtspējīgāku Eiropas nākotni” (OV C 81, 2.3.2018., 44. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija “Neofašistu vardarbības palielināšanās Eiropā”.

(6) EESK 2017. gada 7. decembra atzinums “Tirdzniecības un ieguldījumu svarīgā nozīme ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā un īstenošanā” (OV C 129, 11.4.2018., 27. lpp.).

(7) EESK 2016. gada 21. septembra atzinums “Ilgtspējīga attīstība – pārskats par ES iekšpolitiku un ārpolitiku” (OV C 487, 28.12.2016., 41. lpp.).

(8) EESK 2012. gada 14. novembra atzinums “Principi, procedūras un pasākumi Lisabonas līguma 11. panta 1. un 2. punkta īstenošanai” (OV C 11, 15.1.2013., 8. lpp.).

(9) EESK 2016. gada 13. jūlija atzinums “Eiropas pilsoņu iniciatīva (pārskatīšana)” (OV C 389, 21.10.2016., 35. lpp.).

(10) Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas Savienības darba plānu jaunatnes jomā 2016.–2018. gadam.

Eurochild, Child Participation Strategy (Bērnu līdzdalības stratēģija), 2017. gada 5. aprīlis.

ANO Jaunatnes programma Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners (Jauniešu līdzdalība attīstības jomā – pamatnostādņu kopsavilkums attīstības jomā iesaistītajiem partneriem).

(11) EESK 2018. gada 18. oktobra atzinums “Komisijas paziņojums “Jauniešu iesaistīšanās, saiknes veidošana un iespēju veicināšana: jauna ES jaunatnes stratēģija” (OV C 62, 15.2.2019. 142. lpp.).

(12) EESK 2015. gada 17. septembra atzinums “ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu” (OV C 13, 15.1.2016., 183. lpp.).

(13) EESK 2017. gada 5. jūlija rezolūcija “Komisijas baltā grāmata par Eiropas nākotni un ne tikai” (OV C 345, 13.10.2017., 11. lpp.).

(14) SDO Globālā komisija nākotnes nodarbinātības jautājumos, Work for a brighter future (Nodarbinātība spožākai nākotnei), 2019. gada 22. janvāris.

(15) EESK 2019. gada 20. februāra atzinums par Komisijas paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (OV C 190, 5.6.2019., 24. lpp.).

(16) Eiropas Komisijas 2019. gada 30. janvāra pārdomu dokuments Towards a Sustainable Europe by 2030 (Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam).

(17) The Global Risk Report 2019 (Pasaules Ekonomikas forumam sagatavots 2019. gada ziņojums par globālajiem riskiem), kopsavilkums.

(18) EESK 2017. gada 25. janvāra atzinums par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp.).

(19) ESAO 2016. gada 2. septembra ziņojums The Economic Consequences of Climate Change (Klimata pārmaiņu ekonomiskās sekas).

(20) EESK 2018. gada 17. oktobra atzinums “Eiropas pakts par klimata aizsardzībai paredzēto finansējumu” ( OV C 62, 15.2.2019., 8. lpp. .).

(21) EESK 2015. gada 2. jūlija atzinums “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada” (OV C 383, 17.11.2015., 74. lpp.).

(22) EESK 2017. gada 6. decembra atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

(23) EESK 2016. gada 27. aprīļa atzinums par aprites ekonomikas paketi (OV C 264, 20.7.2016., 98. lpp.).

(24) Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens (Manifests par ilgtspējīgu Eiropu tās iedzīvotājiem), 2018. gada 28. septembris.

(25) Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojums Trade for All (Tirdzniecība visiem).

(26) EESK 2019. gada 23. janvāra atzinums “Vietējo konsultantu grupu loma brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanas uzraudzībā” (OV C 159, 10.5.2019., 28. lpp.).

(27) EESK 2019. gada 23. janvāra atzinums “PTO reformēšana, lai pielāgotos pasaules tirdzniecības tendencēm” (OV C 159, 10.5.2019., 15. lpp.).

(28) Šie pakalpojumi, kurus Komisija nosaukusi par “pamatpakalpojumiem” un kuru pilnīgais saraksts 20. principā nav iekļauts, ir “vispārējas nozīmes pakalpojumi”, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. ES tiesību aktos nav jēdziena “pamatpakalpojumi”, un tie attiecas tikai uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (transportu) un vispārējas nozīmes pakalpojumiem (ekonomiskiem, neekonomiskiem).

(29) EESK patlaban izstrādā pašiniciatīvas atzinumu “Sociālā pīlāra īstenošanas uzlabošana, pamatpakalpojumu veicināšana” saistībā ar EESK ieguldījumu Sibiu samitā un ne tikai.

(30) EESK 2018. gada 17. oktobra atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+)” (OV C 62, 15.2.2019., 165. lpp.).

(31) EESK 2017. gada 20. septembra atzinums “Godīgai konkurencei un ekonomikas izaugsmei labvēlīga nodokļu sistēma” (OV C 434, 15.12.2017., 18. lpp.).

(32) Sk. 31. zemsvītras piezīmi.

(33) EESK 2017. gada 20. septembra atzinums par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (OV C 434, 15.12.2017., 58. lpp.)

(34) EESK 2018. gada 12. jūlija atzinums “Digitālās ekonomikas jomā starptautisku uzņēmumu gūtās peļņas aplikšana ar nodokli” (OV C 367, 10.10.2018., 73. lpp.).

(35) Sk. 22. zemsvītras piezīmi.

(36) EESK 2017. gada 7. decembra atzinums “Sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) koncepcijas sniegtās priekšrocības integrētai vietējai un lauku attīstībai” (OV C 129, 11.4.2018., 36. lpp.).

(37) EESK 2018. gada 12. decembra atzinums “Imigrācijas un integrācijas neesamības izmaksas” (OV C 110, 22.3.2019., 1. lpp.).

(38) Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources on the Future financing of the EU (Augsta līmeņa grupas pašu resursu jautājumos galīgais ziņojums un ieteikumi attiecībā uz ES turpmāko finansēšanu), 2016. gada decembris.

(39) EESK 2018. gada 19. septembra atzinums par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV C 440, 6.12.2018., 106. lpp.).