EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.2.2021 COM(2021) 72 final Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padome, pamatojoties uz Eiropas Komisijas ieteikumu, pilnvaroja Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par jaunu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un par protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums. Šīm sarunām noslēdzoties, 2021. gada 11. janvārī sarunvedēji parafēja nolīgumu un protokolu. Jaunais nolīgums atceļ un aizstāj pašreizējo nolīgumu, kas stājās spēkā 2007. gada 28. jūnijā; tas aptver sešu gadu laikposmu (2021–2026) no tā provizoriskās piemērošanas sākumdienas un ir automātiski atjaunojams. Jaunais protokols aptver četru gadu laikposmu (2021–2024) no 15. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas sākumdienas, kas ir diena, kad puses to parakstījušas, un to var pagarināt par diviem gadiem, ja puses par to vienojas. Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka Padome atļauj parakstīt un provizoriski piemērot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) un tā īstenošanas protokolu. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Pašreizējais Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē (PNZN) starp Eiropas Savienību un Dānijas valdību un Grenlandes valdību tika parakstīts 2007. gada 28. jūnijā, un 2007. gada 2. novembrī tas stājās spēkā uz sešiem gadiem. Nolīgums ir ticis automātiski atjaunots ik pēc sešiem gadiem, un pēdējoreiz tas pagarināts 2019. gada 1. janvārī. Pamatojoties uz iepriekšminēto, pašreizējo piecu gadu protokolu, kas pievienots PNZN, sāka piemērot 2016. gada 1. janvārī (zaudēja spēku 2020. gada 31. decembrī), un tajā noteiktas Savienības flotes zvejas iespējas un atbilstošais finansiālais ieguldījums, kas jāmaksā Savienībai un ES kuģu īpašniekiem. Jaunā IZPN un tā īstenošanas protokola nolūks ir īstenot reformētās kopējās zivsaimniecības politikas un tās ārējās dimensijas prioritātes ar mērķi turpināt un nostiprināt Eiropas Savienības un Grenlandes valdības un Dānijas valdības stratēģisko partnerību zivsaimniecības jomā. Protokola mērķis ir, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES), Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) un Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikumus, piešķirt Savienības kuģiem zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kas gūti, veicot iepriekšējā nolīguma un protokola izvērtējumu un provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu un protokolu. Protokols turklāt ļauj Eiropas Savienībai un Grenlandei ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Grenlandes ūdeņos, un atbalstīt Grenlandes valdības centienus attīstīt savu zivsaimniecības nozari – tas ir abu pušu interesēs. Jaunā protokola aptvertās sugas ir menca, pelaģiskie sarkanasari, demersālie sarkanasari, Grenlandes paltuss, ziemeļu garnele, makrūrzivis, moiva un makrele. Jaunais protokols paredz zvejas iespējas 12 kuģiem. Jaunajā protokolā tieši ieinteresētas ir sešas ES dalībvalstis, proti, Dānija, Francija, Vācija, Polija, Lietuva un Zviedrija, un mazākā mērā – Spānija un Portugāle. Savukārt ES budžetā Grenlandei paredzēts ikgadēja finansiāla kompensācija 16 521 754 EUR apmērā, no kuriem 2 931 0000 EUR mērķiezīmēti Grenlandes zivsaimniecības politikas atbalstam. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Sarunas par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu ir daļa no ES ārējās darbības attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 2. punkts, ar ko izveido kopējo zivsaimniecības politiku, un LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts par nolīgumu noslēgšanu starp Savienību un trešām valstīm un 7. punkts par iespēju pilnvarot sarunu vadītāju Savienības vārdā apstiprināt nolīguma grozījumus, kas pieņemti ar vienkāršotu procedūru vai ko pieņēmusi ar attiecīgo nolīgumu izveidota struktūra. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. •Proporcionalitāte

Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko ES kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst minētajiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo palīdzību trešām valstīm. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Ex post izvērtējums tika veikts laikā no 2019. gada aprīļa līdz augustam. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika 2016.–2020. gada protokola ex post izvērtēšanas laikā. Tehnisko sanāksmju laikā tika uzklausīts arī dalībvalstu ekspertu viedoklis. Šajās apspriedēs secināts, ka protokolu ar Grenlandes valdību un Dānijas valdību ir lietderīgi atjaunot. Galvenie iemesli, kāpēc protokola atjaunošana tika uzskatīta par lietderīgu, ir, no vienas puses, tas, ka PNZN un protokols ir ļoti relevanti ES vajadzībām nodrošināt ES flotei piekļuvi un atbalstīt zinātnisko sadarbību un ilgtspējīgu izmantošanu, un, no otras puses, tas, ka nolīgums ir relevants Grenlandes valdībai attiecībā uz sadarbību ar ES. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Grenlandes zivsaimniecības pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante izvērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 16 521 754 EUR, un tas pamatojas uz: a) summu, kura attiecībā uz protokolā paredzētajām kategorijām maksājama par piekļuvi zvejas resursiem un kuras apjoms visā protokola darbības laikā ir 13 590 754 EUR gadā; b) atbalstu Grenlandes zvejniecības sektorpolitikas attīstībai uz visu protokola darbības laiku: 2 931 000 EUR gadā. Šis atbalsts visā protokola darbības laikā ir saskaņā ar valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu Grenlandes jūras zvejas resursu pārvaldību. Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Uzraudzības kārtība ir paredzēta protokolā, ar ko īsteno jauno partnerattiecību nolīgumu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu un 7. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: (1)Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par jaunu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses (“partnerattiecību nolīgums”), kā arī jaunu partnerattiecību nolīguma īstenošanas protokolu. (2)Partnerattiecību nolīgums un īstenošanas protokols tika parafēti minēto sarunu beigās 2021. gada 11. janvārī. (3)Ar partnerattiecību nolīgumu tiek atcelts iepriekšējais nolīgums, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un kas stājās spēkā 2007. gada 28. jūnijā. (4)(4)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/… jaunais partnerattiecību nolīgums un īstenošanas protokols tika parakstīts […] [ierakstīt parakstīšanas datumu]. (5)Partnerattiecību nolīgums un īstenošanas protokols ir tikuši provizoriski piemēroti kopš to parakstīšanas dienas. (6)Partnerattiecību nolīgums un īstenošanas protokols būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā. (7)Ar nolīguma 12. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kas atbildīga par tā īstenošanas uzraudzību. Turklāt saskaņā ar protokola 4. pantu un 7. pantu Apvienotā komiteja var apstiprināt dažus protokola grozījumus. Lai šādu grozījumu apstiprināšanu atvieglotu, būtu jāpilnvaro Komisija ar konkrētiem nosacījumiem apstiprināt tos vienkāršotā procedūrā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), un tā īstenošanas protokols (turpmāk “protokols”). Nolīguma un protokola teksts ir pievienots šim lēmumam kā I pielikums. 2. pants Saskaņā ar šā lēmuma II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem Komisijai ir atļauts Savienības vārdā apstiprināt protokola grozījumus, ko pieņēmusi ar nolīguma 12. pantu izveidotā Apvienotā komiteja. 3. pants Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 20. pantā un tā īstenošanas protokola 14. pantā paredzēto paziņojumu. 4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 5. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu 1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma ABM/ABB struktūrā 11 – Jūrlietas un zivsaimniecība 11.03 – Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un citām starptautiskām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem (IZN) 11.03.01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4.Mērķi

1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem. IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība). 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus ES ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām. 1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām. Nolīguma un tā īstenošanas protokola noslēgšana dod iespēju turpināt un nostiprināt Eiropas Savienības un Grenlandes stratēģisko partnerību zivsaimniecības nozarē. Protokola noslēgšana pavērs Savienības kuģiem zvejas iespējas Grenlandes zvejas zonā. Nolīgums un protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, kontroles un pārraudzības pastiprināšanas jomā. Visbeidzot, nolīgums un protokols palīdzēs Grenlandei ilgtspējīgi izmantot savus jūras resursus un, sekmējot izaugsmi ar zveju saistītās saimnieciskajās darbībās, veicinās Grenlandes zvejniecības ekonomiku. 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām). Nozvejas dati (datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība. Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN). Labvēlīga ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību pārraudzību un kontroli un zvejniecības sektora attīstību. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Lai saskaņā ar pašreizējo protokolu notiekošās zvejas darbības būtu jāpārtrauc uz iespējami īsāku laiku, jauno nolīgumu un īstenošanas protokolu paredzēts piemērot provizoriski no to parakstīšanas dienas.

Jaunais nolīgums un protokols nodrošinās satvaru Savienības flotes zvejas darbībām Grenlandes zvejas zonā, bet ES kuģu īpašniekiem dos iespēju iesniegt pieteikumus uz zvejas atļaujām, lai varētu zvejot minētajā zonā. Turklāt jaunais nolīgums un protokols stiprinās ES un Grenlandes sadarbību, kuras mērķis būs palīdzēt izstrādāt ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku. Tajā jo īpaši paredzēts kuģu monitorings ar VMS un elektroniska nozvejas datu pārraidīšana. Saskaņā ar protokolu pieejamais nozariskais atbalsts palīdzēs Grenlandei īstenot nacionālo zivsaimniecības stratēģiju. 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ja Savienība nepanāktu vienošanas par jaunu nolīgumu un protokolu, Savienības kuģi nedrīkstētu veikt zvejas darbības, jo pašreizējā nolīgumā ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc ES tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai Savienības un Grenlandes sadarbībai. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā atlīdzība par IZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Grenlandes budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā budžeta likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir IZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir nacionālu projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē. 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Neattiecas. 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme Ierobežota ilguma priekšlikums –X Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 2021.–2026. gads. –X Finansiālā ietekme no 2021. līdz 2025. gadam. ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, –pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi X Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

–◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Komisija (MARE ĢD) nodrošinās protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaistīšanās zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozariskā atbalsta nosacījumu izpilde. Turklāt IZPN paredz vismaz vienu Apvienotās komitejas ikgadējo sanāksmi, kuras laikā Komisija un Grenlande izskatīs nolīguma un protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, koriģēs programmu un finansiālo ieguldījumu. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Apzinātie riski Maksājumus par piekļuvi kārto atsaistīti no nozariskā atbalsta maksājumiem. Piekļuves maksājumu veic ik gadu protokola gadadienā, izņemot pirmo gadu, kad maksājums jānokārto triju mēnešu laikā pēc protokola provizoriskās piemērošanas sākuma. Kuģu piekļuvi kontrolē, izdodot zvejas atļaujas.

Pirmo reizi atbalsts tiks izmaksāts trīs mēnešu laikā pēc provizoriskās piemērošanas sākuma, ja tiks panākta vienošanās par gada un daudzgadu īstenošanas programmu; nākamajos gados tas būs atkarīgs no sasniegtajiem rezultātiem. Sasniegtie rezultāti un īstenošanas rādītāji tiks uzraudzīti, ievērojot Vadlīnijas par Grenlandes zivsaimniecības politikai paredzētā nozariskā atbalsta īstenošanu, par kurām pusēm jāvienojas, un pamatojoties uz partnervalsts iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem. 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zvejniecības sektorpolitikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Grenlandes puses. Paredzēts izvērsts dialogs par sektorpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī protokola 4. pantā minētā kopīgā rezultātu analīze. Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos. 2.2.3.Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēse un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos (IZPN) paredzētie maksājumi, kas saistīti ar piekļuves izmaksām, tiek kontrolēti, lai garantētu to atbilstību starptautisko nolīgumu noteikumiem. Ar nozarisko atbalstu saistīto pārbaužu mērķis ir uzraudzīt šā atbalsta īstenošanu. Uzraudzību īsteno Komisijas darbinieki, kuri strādā ES delegācijās, un Apvienotās komitejas sanāksmju laikā. Īstenošanas sekmes izvērtē, izmantojot daudzgadu plānošanas matricu. Ja sekmes ir nepietiekamas, nākamo daļmaksājumu aptur vai, iespējams, samazina. Visu IZPN pārbaužu kopējās izmaksas tiek lēstas aptuveni 1,8 % apmērā (no 2018. gada iemaksām). IZPN pārbaudes procedūras lielā mērā izriet no regulatīvām pamatprasībām. Tā kā trūkumi, kas varētu būtiski ietekmēt finanšu darījumu likumību un pareizību, nav konstatēti, tiek uzskatīts, ka pārbaudes ir rezultatīvas. Vidējais kļūdu īpatsvars tiek lēsts 0,0 % apmērā. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Komisija apņemas tiekties iedibināt politisku dialogu un regulāru koordināciju ar Grenlandi, lai varētu uzlabot nolīguma un protokola pārvaldību un stiprināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie noteikumi un parastās budžeta un finanšu procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēti trešo valstu bankas konti, kuros iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokola 3. panta 6. punkts precizē, ka ar piekļuvi saistītā finansiālā ieguldījuma daļa un nozariskajam atbalstam paredzētā daļa jāiemaksā Valsts kases kontā. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas ·Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 11.03.01 Pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē [XX.YY.YY.YY] JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija Nr. 2 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi MARE ĢD 2021 2022 2023 2024 2025 2026 KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcija 11.03.01 Saistības (1a) 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi (2a) 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Budžeta pozīcija Saistības (1b) Maksājumi (2b) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcija (3) KOPĀ MARE ĢD

apropriācijas Saistības =1a+1b +3 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi =2a+2b +3 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Saistības (4) 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi (5) 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524



• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

2. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības =4+ 6 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi =5+ 6 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Ja priekšlikums / iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas • KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi (5) 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas

(atsauces summa) Saistības =4+ 6 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi =5+ 6 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524







Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija 5 “Administratīvie izdevumi” miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021.

gads 2022.

gads 2023.

gads 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads KOPĀ <…….> ĢD • Cilvēkresursi • Citi administratīvie izdevumi KOPĀ <…….> ĢD Apropriācijas KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2021.

gads 2022.

gads 2023.

gads 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas

1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 Maksājumi 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 3.2.2.Aplēstā ietekme uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un iznākumus ⇩ 2021 2022 2023 2024 2025 2026 KOPĀ Veids Vidējās izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Daudzums Izmaksas Kopējais daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1… – Piekļuve Ikgadējs 13,590754 13,590754 13,590754 13,590754 13,590754 13,590754 81,544524 – Noz. atbalsts Ikgadējs 2,931 2,931 2,931 2,931 2,931 2,931 17,586000 – Iznākums Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 KOPSUMMAS 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 16,521754 99,130524 3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1.Kopsavilkums –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi Citi administratīvie izdevumi Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJA Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi Pārējie

administratīvie izdevumi Starpsumma –

ārpus daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības –X Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi –◻ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu N

gads N+1

gads N+2 gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE) XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) XX 01 04 yy – galvenajā mītnē – delegācijās XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība) 10 01 05 02 (AC, END, INT – tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (norādīt) KOPĀ

XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki Ārštata darbinieki 3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu –X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa). –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. 3.2.5.Trešo personu iemaksas –X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu. –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei: Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Kopā Norādīt līdzfinansētāju struktūru KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem –◻ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. –◻ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: –◻ pašu resursus