EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 25.10.2011 
SEC(2011) 1280 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īva, ar ko groza Direkt īvu 2004/109/EK par 
atklātības prasību saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru 
vērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū, un Komisijas Direkt īvu 2007/14/EK 
{COM(2011) 683 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1279 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. IEVADS  
Saskaņā ar Atklātības prasību direktīvu1 (turpmāk “direktīva”) emitentiem, kuru v ērtspapīri 
tiek tirgoti regul ētos tirgos Eiropas Savien ībā (turpmāk “ES”), ir j ānodrošina atbilst īga 
pārredzamība ieguldītājiem, darot zin āmu atklātībai un izplatot regul ētu informāciju2. 
Piecus gadus p ēc direktīvas stāšanās spēkā Komisija public ēja ziņojumu3, kurā tā novērtēja 
direktīvas radīto ietekmi. Zi ņojumā atzīts, ka direkt īva ir lietder īga tirgus pien ācīgai un 
efektīvai darbībai, tomēr arī norādītas jomas, kur ās jāveic uzlabojumi. 
Komisija 2010. gad ā uzsāka sabiedrisku apspriešanos par direkt īvas moderniz ēšanu. Galvenie 
apspriestie jaut ājumi bija š ādi: regulētu tirgu pievilc īgums maziem un vid ējiem emitentiem 
(turpmāk “MVE”) un iesp ējas uzlabot rež īmu, kas saist īts ar noz īmīgu līdzdalību 
balsstiesībās. 
Respondenti, kas piedal ījās sabiedrisk ās apspriešan ās procesā, pauda atš ķirīgus viedok ļus par 
to, vai, vi ņuprāt, direktīvas groz ījumi var ētu uzlabot MVE situ āciju. Sabiedrisk ās 
apspriešan ās laikā tika izteikta visp ārēja piekrišana tam, ka attiec ībā uz līdzdalību 
balsstiesībās direktīvā jāiekļauj prasība paziņot līdzdalību atvasin ātos finanšu instrumentos, 
par kuriem veic nor ēķinus naud ā4, un jāpanāk lielāka saskaņotība šajā jomā. Turklāt tika 
izteikti aicin ājumi nodrošin āt lielāku skaidrību dažās tehniskās jomās. 
Visbeidzot, Komisija 2010. gad ā vienojās ar Eiropas Parlamentu izv ērtēt iespēju piepras īt 
dažām sabiedr ībām atklāt finanšu pamatinform āciju par to darb ību trešās valstīs5. Atsevišķā 
ietekmes nov ērtējumā par šo jaut ājumu tika izdar īts secinājums, ka Atkl ātības prasību 
direktīva un Gr āmatvedības direkt īvas6 jāgroza, lai taj ās tiktu iek ļautas attiec īgās jaunās 
prasības. 
2. APZINĀTĀS PROBL ĒMAS 
Pašreizējā režīmā pastāvošās problēmas var iedal īt divās lielās kategorij ās: a) MVE un 
b) prasības paziņot nozīmīgu līdzdalību balssties ībās. 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padome s 2004. gada 15. decembra Direkt īva 2004/109/EK. 
2 Termins “regul ēta inform ācija” aptver gada, pusgada un ceturkš ņa finanšu inform āciju, past āvīgu 
informāciju par noz īmīgu līdzdalību balssties ībās un ad hoc  informāciju, kas j āatklāj atbilstīgi direktīvai 
par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu (Direkt īva 2003/6/EK). 
3 COM(2010) 243 gal īgā redakcija, 2010. gada 27. maijs. Šim zi ņojumam pievienots s īki izstrādāts 
Komisijas dienestu darba dokuments (SEC(2010)61). 
4 Atvasin āti kapitāla vērtspapīru instrumenti, par kuriem veic nor ēķinus naud ā, ir ar kapit āla 
vērtspapīriem saist īti darījumi, par kuriem nor ēķinu veic tikai naud ā, fiziski nepieg ādājot bāzes kapitāla 
vērtspapīru. 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf. 
6 Padomes Ceturt ā direktīva 78/660/EEK par gada p ārskatiem un Padomes Sept ītā direktīva 83/349/EEK 
par konsolid ētajiem pārskatiem. 
 
LV 2   LV 2.1. Ar MVE saist ītās problēmas 
Termins “MVE” Eiropas Savien ībā nav defin ēts. Ikviena atsauce uz MVE šaj ā dokument ā 
jāsaprot kā atsauce uz dal ībvalstīs pastāvošajiem j ēdzieniem. 
Nozīmīga Komisijas politikas priorit āte ir uzlabot regul ējuma vidi MVE un atvieglot to 
piekļuvi kapitālam7. Kaut gan atkl ātības prasības nav vien īgās, kas rada probl ēmas MVE, t ās 
veicina augst ās izmaksas par atbilst ības nodrošin āšanu, kas saist īta ar vērtspapīru iekļaušanu 
biržas sarakstos regul ētos tirgos, ierobežo MVE paman āmību analītiķiem un ieguld ītājiem un 
veicina īstermiņa skatījumu. 
2.1.1.  Augstas izmaksas par atbilst ības nodrošin āšanu, ar kur ām saskaras MVE 
Direktīvas mērķis ir nodrošin āt pareizu, visaptverošu un savlaic īgu inform āciju tirgum. 
Emitentiem ir noteikta pras ība public ēt gada, pusgada un ceturkš ņa finanšu inform āciju8. 
Direktīvā noteikts pras ību minimums public ēt ceturkšņa starpposma vad ības ziņojumus, kuru 
saturs ir ierobežots. Tom ēr daudzas dal ībvalstis prasa atkl āt papildinform āciju. Saist ībā ar 
ceturkšņa finanšu inform ācijas public ēšanu MVE rodas sal īdzinoši augstas izmaksas, tan ī 
pašā laikā šā pienākuma jēga nav skaidra. 
Turklāt augstas izmaksas un resursi var b ūt vajadzīgi arī tam, lai iev ērotu stingri noteikto 
termiņu pusgada p ārskatu public ēšanai un sagatavotu zi ņojumu apraksta da ļu, jo atkl ājamā 
informācija ir saturiski sarež ģīta un daudzveid īga. 
2.1.2.  Koncentr ēšanās uz īstermiņa rezultātiem 
Prasība public ēt ceturkšņa finanšu inform āciju var spiest vad ību uzrādīt peļņu par katru 
ceturksni. Ceturkš ņa pārskatu sniegšanu ar ī var uzskat īt par regulat īvu stimulu ieguld ītājiem 
koncentrēties uz sabiedr ību īstermiņa darbības rezult ātiem, nevis apl ūkot tos ilg ākā termiņā. 
2.1.3.  MVE ierobežot ā pamanāmība 
Pusgada p ārskatu īsais sagatavošanas termi ņš (divi mēneši pēc pārskata perioda beig ām) rada 
informācijas sastr ēgumu otr ā mēneša beig ās, kā rezultātā tiek trauc ēta tirgus darb ība, 
ieguldītāji un anal ītiķi tiek pārslogoti ar finanšu inform āciju, un tie sliecas piev ērst lielāku 
uzmanību lielākajām vadošaj ām sabiedr ībām tirgū un mazāk interesēties par MVE. Tas īpaši 
attiecas uz liel āko daļu emitentu Eirop ā, kuru finanšu gads atbilst kalend ārajam gadam un 
kuriem šīs publikācijas termi ņš tātad ir augusta beigas. T ādā veidā tiek veicin āta slikta MVE 
pamanāmība ieguldītājiem un anal ītiķiem. 
Vēl viens sliktas MVE paman āmības iemesls ir probl ēmas, ko rada daž ādu valstu inform ācijas 
glabāšanas sist ēmu nepietiekam ā savstarpējā savienojam ība, un ar t ām saskaras ieguld ītāji, 
kuri vēlas piekļūt publiskai inform ācijai. 
                                                 
7 Komisijas pazi ņojums “Ce ļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkur ētspējīgu tirgus soci ālo 
ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu m ūsu darbu, dar ījumus un savstarp ējo apmai ņu”, 
COM(2010) 608 gal īgā redakcija un Komisijas pazi ņojums “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit 
mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uztic ēšanos. Kop īgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”, 
COM(2011) 206 gal īgā redakcija. 
8 Vai nu ceturkš ņa finanšu p ārskati, vai ar ī starpposma vad ības ziņojumi, ko visp ārīgi sauc ar ī par 
ceturkšņa finanšu inform āciju. 
 
LV 3   LV 2.1.4.  Problēmas, kuras konstat ētas saistībā ar paziņojumu par noz īmīgu līdzdalību 
balsstiesībās 
Saskaņā ar direkt īvu emitentiem j āpaziņo tirgum, ja tie ieg ādājas vai atsavina akcijas, kuras 
atļauts tirgot regul ētā tirgū un kurām ir balssties ības (t. i., tiem j āpaziņo turēto balssties ību 
īpatsvars, ja tas sasniedz, p ārsniedz vai k ļūst mazāks par noteiktajiem sliekš ņiem, kas ir 5 %, 
10 %, 15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 50 % un 75 %). Pašreiz ējā režīmā konstatētas divas 
problēmas: slēptās īpašumties ības, ko rada nepiln ības paziņošanas noteikumos, un atš ķirīgi 
paziņošanas noteikumi daž ādās dalībvalstīs. 
2.1.5.  Slēptu īpašumties ību iespējamība 
Kopš direkt īvas pieņemšanas tirg ū arvien vair āk izmanto atvasin ātus finanšu instrumentus, 
par kuriem veic nor ēķinus naud ā. Atvasin ātus finanšu instrumentus, par kuriem veic 
norēķinus naud ā, var izmantot, lai ieg ūtu un īstenotu ietekmi biržas sarakst ā iekļautā 
sabiedrībā vai izveidotu sl ēptu daļu sabiedrībā (ir ziņots par vair ākiem šādiem gadījumiem9). 
Tomēr uz šiem gad ījumiem patlaban neattiecas direkt īvas noteikumi par inform ācijas 
atklāšanu. Šādas regul ējuma nepiln ības var rad īt tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, neefekt īvu 
cenas veidošanas meh ānismu, “tukšo balsošanu”, un rezult ātā var samazin āties ieguld ītāju 
uzticēšanās un ieguld ītāju intereses var neatbilst pašu sabiedr ību ilgtermi ņa interesēm. 
2.1.6.  Dažādās dalībvalstīs pastāvošo atšķirīgo paziņošanas noteikumu d ēļ palielinās 
atbildība un regulat īvais risks, k ā arī atbilstības nodrošin āšanas izmaksas 
pārrobežu ieguld ītājiem 
Atšķirīgi paziņošanas noteikumi daž ādās dalībvalstīs, īpaši saistībā ar līdzdalības akcijās un 
līdzdalības finanšu instrumentos summ ēšanu, palielina izmaksas un tiesisko nenoteikt ību 
ieguldītājiem, kuri veic p ārrobežu darb ību. Ja līdzdalība akcijās un līdzdalība finanšu 
instrumentos netiek summ ēta, pārredzamība dažās dalībvalstīs pasliktin ās. 
3. SUBSIDIARIT ĀTE 
ES ir ties ības rīkoties šaj ā jomā atbilstīgi LESD 50. un 114. pantam. T ā kā visas konstat ētās 
problēmas ir saist ītas ar ES kapit āla tirgu kopum ā, pārmaiņas jāveic ES m ērogā, lai tās būtu 
efektīvas. 
Turklāt problēmas, kas konstat ētas saistībā ar MVE, rada ES un dal ībvalstu ties ību akti, un t ās 
var atrisin āt tikai p ārmaiņas ES ties ību aktos. Visbeidzot, tikai ES m ērogā pieņemts 
instruments nodrošin ās to, ka visas dal ībvalstis piem ēro vienu un to pašu tiesisko regul ējumu, 
kas balstīts uz vieniem un tiem pašiem principiem, t ādējādi izbeidzot patlaban sadrumstaloto 
regulējuma pieeju noz īmīgas līdzdalības paziņošanai. 
4. MĒRĶI 
Plānoto pasākumu mērķis ir vienk āršot noteiktus pien ākumus, lai pal īdzētu nodrošin āt 
regulētu tirgu pievilc īgumu MVE, un š ādiem pasākumiem vajadz ētu uzlabot p ārredzamības 
                                                 
9 Piem ēram, LVMH /Hermes , Porsche /VW, Schaeffler /Continental . 
 
LV 4   LV režīma tiesisko skaidr ību un efektivit āti saistībā ar korporat īvo īpašumties ību strukt ūras 
atklāšanu. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS: IETEKMES ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Iepriekš izkl āstīto mērķu sasniegšanai Komisija ir izstr ādājusi, analiz ējusi un sal īdzinājusi 
dažādas politikas iesp ējas, lai noteiktu, kura no t ām pieņemamā mērā atrisina konstat ētās 
problēmas. Šīs iespējas izklāstītas turpmāk. 
5.1. Politikas iesp ējas, kas ļautu nodrošin āt MVE liel āku elastību attiec ībā uz 
periodisk ās finanšu inform ācijas public ēšanas biežumu un laiku 
(1) Netiek veikta nek āda rīcība. Šī iespēja nenodrošina m ērķa sasniegšanu. T āpēc tā tiek 
noraidīta. 
(2) Atcelt pien ākumu MVE sniegt ceturkš ņa finanšu inform āciju. Šī iespēja samazin ātu 
gan MVE izmaksas, gan regulat īvos stimulus, kas var veicin āt īstermiņa skatījumu. 
Tomēr, ieviešot diferenc ētus inform ācijas atklāšanas režīmus regul ētu tirgu sarakstos 
iekļautām sabiedr ībām atkarībā no to lieluma, tiktu mulsin āti ieguldītāji un MVE 
būtu mazāk pamanāmi. Tāpēc šī iespēja tiek noraid īta. 
(3) Atcelt pien ākumu MVE sniegt ceturkš ņa finanšu p ārskatus sākotnējā periodā, kas ir 
3 gadi pēc atļaujas veikt tirdzniec ību. Kaut gan š ī iespēja mazinātu spiedienu uz 
MVE, tā izmaksas tikai atliktu. Ieviešot diferenc ētus inform ācijas atklāšanas režīmus 
regulētu tirgu sarakstos iek ļautām sabiedr ībām atkarībā no to lieluma, tiktu mulsin āti 
ieguldītāji. Tāpēc šī iespēja tiek noraid īta. 
(4) Atcelt pien ākumu visām biržas sarakst ā iekļautajām sabiedr ībām sniegt ceturkš ņa 
finanšu p ārskatus. Šī iespēja samazin ātu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas 
sabiedrībām. Aplēses rāda, ka vid ējais izmaksu samazin ājums, izsl ēdzot izmaksas 
par ceturkš ņa informācijas sagatavošanu, ir 2 t ūkstoši līdz 60 tūkstoši euro gad ā 
vienam emitentam MVE gad ījumā un 35 tūkstoši līdz 250 tūkstoši euro gad ā vienam 
emitentam lielo emitentu gad ījumā. Naudas izteiksm ē nevar apl ēst tādu izmaksu 
samazinājumu, kas MVE rodas saist ībā ar darbiniekiem, kuri nodarbin āti šādas 
informācijas sagatavošan ā, jo dažādiem emitentiem š āds samazin ājums ir ļoti 
atšķirīgs, sākot no 8 cilv ēkdienām gadā līdz pat 30 cilv ēkdienām gadā. Par lieliem 
emitentiem apl ēses rāda, ka maksim ālais izmaksu samazin ājums (t. sk. izmaksu, kas 
saistītas ar darbinieku iesaist īšanu šādu pārskatu sagatavošan ā) varētu būt 2 miljoni 
euro gadā vienam emitentam. Š ī iespēja ļautu MVE novirz īt savus resursus t ādas 
informācijas publiskošanai, kas vislab āk der to ieguld ītājiem. Tā samazina īstermiņa 
spiedienu uz ieguld ītājiem un stimul ē ieguldītājus izvēlēties ilgāka termi ņa 
skatījumu. Tā negatīvi neietekm ē ieguldītāju aizsardz ību. Ieguld ītāju aizsardz ību jau 
pietiekami garant ē informācija, kas oblig āti jāatklāj par pusgada un gada rezult ātiem, 
un inform ācija, kas j āatklāj atbilstīgi Direktīvai par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu 
un Prospektu direkt īvai10. Tas noz īmē, ka, neatkar īgi no direkt īvā paredzētās 
ceturkšņa informācijas, ieguld ītāji pienācīgi jāinformē par svarīgiem notikumiem un 
faktiem, kas var potenci āli ietekmēt bāzes akciju cenu. T ādēļ nešķiet, ka ties ību aktos 
                                                 
10 Direkt īva 2003/6/EK un Direkt īva 2003/71/EK. 
 
LV 5   LV būtu jānosaka oblig āta prasība sniegt starpposma vad ības ziņojumus. Lai š ī iespēja 
būtu efektīva, tā nedrīkst ļaut dalībvalstīm to ties ību aktos uzspiest pien ākumu 
publicēt ceturkšņa informāciju. Sabiedr ības pašas var nolemt public ēt ceturkšņa 
informāciju vai nē. 
(5) Pagarināt pusgada inform ācijas public ēšanas termi ņu līdz trim m ēnešiem p ēc 
attiecīgā pārskata perioda beig ām visām biržas sarakst ā iekļautām sabiedr ībām. 
MVE veidotos neliels izmaksu ietaup ījums, tom ēr svarīgāki būtu nemonet ārie 
ieguvumi. Emitentiem b ūtu vairāk laika sagatavot p ārskatu projektus, t ādējādi tie 
varētu uzlabot publiskoto datu kvalit āti. Šī iespēja arī pozitīvi ietekm ētu MVE 
pamanāmību, jo tie viegl āk varētu saplānot pārskatu public ēšanas laiku, lai tas 
nesakristu ar lielu biržas sarakst ā iekļautu sabiedr ību pārskatu public ēšanu. Tādējādi 
analītiķiem un ieguld ītājiem būtu vairāk laika piev ērsties MVE pusgada rezult ātiem. 
(6) Pagarināt MVE pusgada inform ācijas public ēšanas termi ņu līdz trim m ēnešiem pēc 
attiecīgā pārskata perioda beig ām. Šī iespēja pozitīvi ietekm ētu MVE paman āmību. 
Tomēr, ieviešot diferenc ētus inform ācijas atklāšanas režīmus regul ētu tirgu sarakstos 
iekļautām sabiedr ībām atkarībā no to lieluma, tiktu mulsin āti ieguldītāji. Tāpēc šī 
iespēja tiek noraid īta. 
5.2. Politikas iesp ējas, saska ņā ar kurām tiek vienk āršota MVE finanšu p ārskatu 
apraksta da ļa 
(1) Netiek veikta nek āda rīcība. Šī iespēja nenodrošina m ērķa sasniegšanu. T āpēc tā tiek 
noraidīta. 
(2) ES mērogā saskaņot MVE finanšu p ārskatu apraksta da ļas maksim ālo saturu. 
Izstrādājot pārskatu standarta saturu, var tikt palielin ātas izmaksas atbilst ības 
nodrošināšanai MVE dal ībvalstīs, kurās šī prasība ir zem ā līmenī. Tomēr šī iespēja 
atvieglotu finanšu inform ācijas salīdzināšanu ES. Ja izmaksu taup īšanas nol ūkā 
sniedzam ās informācijas minimums ES tiktu noteikts p ārāk zemā līmenī, tas varētu 
negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Tāpēc šī iespēja tiek noraid īta. 
(3) Pieprasīt, lai EVTI11 sagatavo nesaistošas pamatnost ādnes (veidnes) visu biržas 
sarakstā iekļautu sabiedr ību finanšu p ārskatu apraksta da ļas saturam. Šī iespēja 
ļautu EVTI izstr ādāt veidni t ā, lai nodrošin ātu izmaksu ietaup ījumu. Tas atvieglotu 
informācijas salīdzināšanu ieguld ītājiem un var ētu palielin āt MVE p ārrobežu 
pamanāmību. EVTI rastos dažas vienreiz ējas izmaksas.  
(4) Pieprasīt, lai dal ībvalstis sagatavo nesais tošas veidnes vai pamatnost ādnes par 
pārskatu apraksta da ļas aspektiem.  Tādējādi dalībvalstis var ētu pielāgot pārskatu 
saturu savam iekš ējam tirgum. Tom ēr tas neatvieglotu inform ācijas pārrobežu 
salīdzināšanu. Tāpēc šī iespēja tiek noraid īta. 
                                                 
11 Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest āde. 
 
LV 6   LV 5.3. Politikas iesp ējas, ar kur ām tiek likvid ētas nepiln ības prasībās, kā paziņojama 
nozīmīga līdzdalība balssties ībās 
(1) Netiek veikta nek āda rīcība. Šī iespēja nenodrošina m ērķa sasniegšanu. T āpēc tā tiek 
noraidīta. 
(2) Plašs režīms: inform ācijas atklāšanas rež īms attiecas uz visiem instrumentiem, kuru 
ekonomisk ā ietekme ir l īdzīga līdzdalībai akcijās un tiesībām iegādāties akcijas.  Šī 
iespēja aptver atvasin ātus finanšu instrumentus, par kuriem veic nor ēķinus naud ā, kā 
arī visus līdzīgos finanšu instrumentus, k ādi var par ādīties nākotnē. To atbalst īja 
vairums respondentu, kuri piedal ījās sabiedrisk ās apspriešan ās procesā, jo tā atrisina 
iepriekšmin ētās problēmas. Šī iespēja lielā mērā pozitīvi ietekm ētu ieguld ītāju 
aizsardzību un uztic ēšanos. Jaunais inform ācijas atklāšanas režīms aptvertu visus to 
finanšu instrumentu veidus, kuri ir l īdzvērtīgi īpašumā esošām akcijām, un var ētu 
palielināt organiz ācijas un atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas t ādu atvasin ātu 
finanšu instrumentu tur ētājiem, par kuriem veic nor ēķinus naud ā (aplēses rāda, ka 
maksimālās vienreiz ējās izmaksas ir no 100 t ūkstošiem l īdz 600 tūkstošiem euro 
vienam tādu atvasin ātu finanšu instrumentu tur ētājam, par kuriem veic nor ēķinus 
naudā, bet tās attiektos tikai uz ieguld ītājiem, kuri tur iev ērojamu skaitu š ādu 
instrumentu). K ārtējās izmaksas nevar apl ēst, jo tās mainās atkarībā no tā, kā praksē 
pieaug atkl ājamās inform ācijas apjoms vienam tur ētājam. Tom ēr saskaņā ar 
Apvienotās Karalistes pieredzi, kas šo rež īmu ieviesa jau 2009. gad ā, aplēstais 
paziņojumu skaita pieaugums ir ierobežots. 
(3) Limitēta pieeja: inform āciju neprasa atkl āt, ja ir izpild īti t. s. “droš ā patvēruma” 
kritēriji. Saskaņā ar šo iesp ēju inform ācija jāatklāj par visiem instrumentiem, kas dod 
piekļuvi pamat ā esošajām balssties ībām, ja vien netiek izpild īti daži īpaši kritēriji. 
Tomēr šī iespēja ļauj ieguld ītājiem apiet inform ācijas atkl āšanas pras ības mērķi. 
Tāpēc tā tiek noraid īta. 
5.4. Politikas iesp ējas, ar kur ām tiek likvid ētas atšķirības nozīmīgas līdzdalības 
paziņošanas pras ībās 
(1) Netiek veikta nek āda rīcība. Šī iespēja nenodrošina m ērķa sasniegšanu. T āpēc tā tiek 
noraidīta. 
(2) Saskaņot režīmu, kādā paziņojama noz īmīga līdzdalība balssties ībās, pieprasot 
summēt līdzdalību akcijās un līdzdalību finanšu instrumentos, kuri nodrošina 
piekļuvi akcij ām (tostarp atvasin ātos finanšu instrumentos, par kuriem veic 
norēķinus naud ā). Šī iespēja saskaņotu sliekš ņu aprēķināšanai izmantoto metodi, 
nevis pašus sliekš ņus, tādējādi tiktu izveidota vie nota pieeja, kas samazin ātu tiesisko 
nenoteiktību, palielin ātu pārredzamību, vienk āršotu pārrobežu ieguld ījumus un 
palielinātu ES kapit āla tirgu pievilc īgumu. Saska ņā ar aplēsēm kārtējo izmaksu 
samazinājums pārrobežu ieguld ītājiem ir 77 t ūkstoši euro gad ā vienam ekonomikas 
dalībniekam. Tom ēr šī iespēja var rad īt dažas papildizmaksas, kas saist ītas ar 
papildus atkl ājamu inform āciju dalībvalstīs, kurās patlaban nepast āv līdzdalības 
summēšanas pras ība. 
(3) Saskaņot režīmu, kā paziņojama noz īmīga līdzdalība balssties ībās, pieprasot tr īs 
atsevišķus režīmus inform ācijas atkl āšanai: vienu par l īdzdalību akcijās, otru par 
 
LV 7   LV līdzdalību finanšu instrumentos, kuri nodrošina piek ļuvi akcijām, un trešo par 
atvasinātiem finanšu instrumentiem, par kuriem veic nor ēķinus naud ā. Šī iespēja 
izveidotu vienotu rež īmu, bet t ā var negat īvi ietekm ēt ieguldītāju aizsardz ību un 
uzticēšanos. Tāpēc tā tiek noraid īta. 
(4) Saskaņot režīmu, kādā paziņojama noz īmīga līdzdalība balssties ībās, saskaņojot 
paziņošanas sliekš ņus. Vairums respondentu neuzskat īja, ka balssties ību slieksnis 
būtu vērā ņemams jaut ājums. Turkl āt paziņošanas slieksni ir gr ūti saskaņot, jo 
dažādās dalībvalstīs ir dažādi akcionāri. Tāpēc šī iespēja tiek noraid īta. 
6. IZMANTOJAMAIS INSTRUMENTS , TRANSPON ĒŠANA UN ATBILST ĪBAS ASPEKTI  
Tikai saistošs ties ību akts nodrošin ātu, ka visas dal ībvalstis piem ēro vienu un to pašu tiesisko 
regulējumu, kas balst īts uz vieniem un tiem pašiem principiem. Kaut gan direkt īva ļautu 
maksimāli saskaņot atseviš ķas jomas, dal ībvalstis joproj ām saglabātu elastīgu pieeju tam, ka 
citās jomās tiek ņemta vērā to konkrētā situācija. 
Lai nodrošin ātu labāku direktīvas īstenošanu un iev ērotu Komisijas pazi ņojumu par sankciju 
režīmu pastiprin āšanu finanšu pakalpojumu nozar ē12, jāuzlabo arī pašreizējās pamatnost ādnes 
par sankcij ām. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija uzraudz īs, kā dalībvalstis īsteno direkt īvu. Vajadz ības gadījumā Komisijas dienesti 
sniegs pal īdzību dalībvalstīm. Novērtējumu par ties ību aktu piem ērošanas rad īto ietekmi veiks 
sešus gadus p ēc tiesību aktu st āšanās spēkā. Komisija uzraudz īs grozītās direktīvas 
piemērošanu, izmantojot EV TI un dialogu ar liel ākajām ieinteres ētajām personām. 
                                                 
12 Komisijas 2010. gada 9. decembra pazi ņojums; COM(2010) 716 gal īgā redakcija.