Ierosinātās regulas pamatā ir idejas, kas izklāstītas 2017. gada 31. maija Pārdomu dokumentā par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, un tā ir saskaņā ar Komisijas 2019. gada 12. jūnija paziņojumu “Ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma”, kurā tika ieskicēts ceļš uz ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu. Plānots, ka budžeta instruments būs daļa no Savienības budžeta, un tā apjoms tiks noteikts sarunās par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam. Ierosinātā regula arī atbilst minētās daudzgadu finanšu shēmas mērķiem.

Ikgadējās stratēģiskās ievirzes Padome pieņems kā eurozonai adresētā ieteikuma neatņemamu sastāvdaļu, kuru pirms pieņemšanas Padomē apstiprina Eiropadome. Komisija sniegs ieguldījumu stratēģiskajās ievirzēs, informējot Padomi par to, kā iepriekšējos gados ir ievērotas stratēģiskās ievirzes, un tādējādi stiprinot politikas norāžu konsekvenci.

Šajā kontekstā, tikai eurzonas dalībvalstīm paturot balsstiesības, Padomei tiktu uzticēti šādi uzdevumi: i) eurozonas reformu un ieguldījumu vispārējā stratēģija un pārraudzība; un ii) konkrētām valstīm adresēti norādījumi par to reformu un ieguldījumu mērķiem, kas atbalstāmi ar budžeta instrumentu. Proti, ierosinātajā regulā paredzēts, ka Padome (pēc apspriešanās ar Eurogrupu) Ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku (turpmāk — eurozonai adresēts ieteikums) katru gadu nosaka stratēģiskas ievirzes reformu un ieguldījumu prioritātēm eurozonā kopumā. Nosakot stratēģiskās ievirzes, Padome var lūgt Eurosamita viedokli. Pēc tam Padome attiecībā uz visām eurozonas dalībvalstīm pieņemtu Ieteikumu ar konkrētām valstīm adresētiem norādījumiem par to reformu un ieguldījumu mērķiem, kas atbalstāmi ar budžeta instrumentu. Eurozonas dalībvalstis saskaņā ar konverģencei un konkurētspējai paredzēto budžeta instrumentu var nolemt iesniegt priekšlikumus par reformu un ieguldījumu paketēm; eurozonas dalībvalstīm, budžeta instrumenta ietvaros iesniedzot saskaņotas reformu un ieguldījumu paketes, būs jāņem vērā gan stratēģiskās ievirzes, gan konkrētām valstīm adresētie norādījumi. Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru valūta nav euro, kuras piedalās VKM II, un kuras vēlas brīvprātīgi piedalīties konverģencei un konkurētspējai paredzētajā budžeta instrumentā, būtu jāizstrādā atbilstīgi pasākumi saskaņā ar šajā regulā paredzēto sistēmu.

Konverģencei un konkurētspējai paredzētais budžeta instruments kā daļa no Reformu atbalsta programmas tiecas Savienībā veicināt kohēziju, nodrošinot finansiālu atbalstu eurozonas dalībvalstu reformām un ieguldījumiem, kas izklāstīti saskaņotās paketēs. Ar ierosināto regulu ir paredzēts organizēt minētā budžeta instrumenta pārvaldības aspektu, un tā ir jāskata kopā ar Reformu atbalsta programmu.

Ņemot vērā iepriekš minēto, 2018. gada 14. decembra Eurosamitā (kas norisinājās iekļaujošā formātā ar 27 valstu dalību) Savienības vadītāji pilnvaroja Eurogrupu strādāt pie vairākiem jautājumiem, lai veicinātu ekonomiskās un monetārās savienības izveidi; šie jautājumi jo īpaši ietvēra struktūras, īstenošanas kārtības un grafika izveidi budžeta instrumentam, kas paredzēts eurozonas un dalībvalstu, kuras brīvprātīgā kārtā piedalās valūtas kursa mehānismā (VKM II), konverģencei un konkurētspējai. Šis instruments būs daļa no Savienības budžeta un tiks pieņemts, pamatojoties uz attiecīgo Komisijas tiesību akta priekšlikumu, kas vajadzības gadījumā tiks grozīts. Eurosamitā tika arī norādīts, ka šim instrumentam būtu jāpiemēro eurozonas dalībvalstu izvirzītie kritēriji un stratēģiskās norādes. Komisijas 2019. gada 12. jūnija paziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana”: pārskats par paveikto četrus gadus pēc piecu priekšsēdētāju ziņojuma tika ieskicēts ceļš uz ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu. Tajā īpaši tika uzsvērts, ka konverģencei un konkurētspējai paredzēts budžeta instruments palielinātu ekonomiskās un monetārās savienības noturību, atbalstot saskaņotas reformu un ieguldījumu paketes, kuru mērķis ir risināt eurozonas dalībvalstu konkurētspējas un konverģences problēmas. Komisijas paziņojumā bija arī norādīts, ka tā, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 136. pantu, ir gatava ierosināt jaunu regulu par šāda instrumenta pārvaldības sistēmu, vienlaikus pilnībā ievērojot Komisijas prerogatīvas attiecībā uz budžetu un programmu īstenošanu. Eurogrupa 2019. gada 14. jūnijā vienojās par eurozonas dalībvalstu un to dalībvalstu, kuras brīvprātīgi piedalās VKM II, konverģencei un konkurētspējai paredzētā gaidāmā budžeta instrumenta galveno iezīmju nosacījumu dokumentu. Vadītāji 2019. gada 21. jūnija Eurosamitā atzinīgi novērtēja šo vienošanos un uzsvēra, ka ir jāstrādā pie visiem vēl neatrisinātajiem jautājumiem, lai nodrošinātu, ka eurozonas dalībvalstu lēmumu pieņemšana notiek autonomi.

Kad pirms desmit gadiem Eiropas Savienību un eurozonu skāra globālā krīze, ekonomiskā un sociālā situācija Savienībā strauji pasliktinājās. Finanšu krīze eurozonā ātri vien kļuva par ekonomikas un valsts parāda krīzi. Reaģējot uz to, tika veikti pasākumi, lai saglabātu eurozonas stabilitāti un integritāti. Kopš tā laika šie pasākumi ir papildināti un nostiprināti ar dažādām iniciatīvām, kuru mērķis ir ilgtermiņā novērst nepilnības vienotās valūtas zonas struktūrā. Lai gan ir veikti būtiski uzlabojumi, sekojot ieteikumiem, kas sniegti 2015. gada jūnija piecu priekšsēdētāju ziņojumā un 2017. gada 31. maija Pārdomu dokumentā par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, joprojām ir dažas būtiskas nepilnības. Viena no krīzes laikā gūtajām mācībām ir tā, ka dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, būtu vēl vairāk jāpalielina savas ekonomikas noturība, veicot mērķtiecīgas strukturālās reformas un ieguldījumus, lai veicinātu visas eurozonas konverģenci un konkurētspēju.

Papildus tam, ka tiktu nodrošināta Eurosamitā noteiktā “lēmumu pieņemšanas autonomija”, ar priekšlikumu atbilstīgi LESD 136. pantam šā instrumenta pārvaldībai tiktu noteikta eurozonas dimensija, to kodificējot veidā, kas ir saderīgs ar Komisijas prerogatīvām budžeta un programmu īstenošanas jomā (attiecībā uz gaidāmo konkurētspējai un konverģencei paredzēto budžeta instrumentu).

2018. gada decembra Eirosamitā Eurogrupa tika pilnvarota izstrādāt struktūru, īstenošanas kārtību un grafiku budžeta instrumentam, kas paredzēts eurozonas konverģencei un konkurētspējai, “pamatojoties uz attiecīgo Komisijas priekšlikumu, ko vajadzības gadījumā grozīs” (ar to vispārīgi saprata Komisijas 2018. gada maijā ierosināto Reformu atbalsta programmu). Konkrēti, 2018. gada decembra Eurosamita paziņojumā izskanēja aicinājums konverģencei un konkurētspējai paredzētajam budžeta instrumentam piemērot eurozonas dalībvalstu izstrādātus kritērijus un stratēģiskās norādes.

Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas ir piemērots pasākums, lai sasniegtu mērķi izveidot eurozonas konverģencei un konkurētspējai paredzētā budžeta instrumenta pārvaldības sistēmu. Priekšlikums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai panāktu minētās pārvaldības sistēmas izveidi, ciktāl nav iespējams izmantot mazāk ierobežojošus līdzekļus, lai attiecībā uz dalībvalstu reformu un ieguldījumu prioritātēm un mērķiem izstrādātu ekonomikas politikas pamatnostādnes. Stratēģiskās ievirzes un konkrētām valstīm adresētie norādījumi, kas jāsagatavo saskaņā ar ierosināto pārvaldības sistēmu, nav saistoši akti un tajos nosaka tikai reformu un ieguldījumu atsevišķas iezīmes , kuras savukārt eurozonas dalībvalstis pēc saviem ieskatiem var iesniegt kā paketi konverģencei un konkurētspējai paredzētā budžeta instrumenta ietvaros. Turklāt ar ierosināto regulu tikai nosaka šādu stratēģisko ieviržu un konkrētām valstīm adresēto norādījumu vispārējo saturu, konsekvenci un grafiku. Ņemot vērā šos priekšlikuma elementus, ierosinātā regula ir samērīgs līdzeklis tās mērķa sasniegšanai, jo tajā tiek izmantoti tikai tās mērķiem atbilstoši pasākumi.

Stratēģiskās ievirzes un konkrētām valstīm adresētie norādījumi, kas jāpieņem saskaņā ar šo priekšlikumu, attiecas tikai uz norādījumu sniegšanu eurozonas dalībvalstīm, savukārt faktisko reformu un ieguldījumu izvēle paliek attiecīgās dalībvalsts ziņā. Tā rezultātā ierosinātā regula neskar katras dalībvalsts tiesības izlemt, kāda rīcība ir vajadzīga vai lietderīga valsts, reģionālā vai vietējā līmenī; ierosinātajā regulā ir ievērots princips, ka reformu un ieguldījumu īstenošana joprojām ir valstu kompetencē un par to attiecīgajā valdības līmenī ir atbildīgas dalībvalstis.

Šajā ziņā politikas norādes, piemēram, stratēģiskas ievirzes eurozonai kopumā un konkrētu, individuālu mērķu noteikšana reformām un ieguldījumiem, kas var arī veicināt eurozonas vispārējo konverģenci un konkurētspēju, patiesi ir pasākumi, kurus var labāk formulēt un īstenot Savienības līmenī, nevis dalībvalstu līmenī. Saskaņā ar to Līgumos noteikto ekonomiskās politikas koordinēšanas lomu Komisija ir vislabāk piemērota uzņemties iniciatīvu pār šādiem jautājumiem un Padome — par tiem lemt.

Ierosinātajā regulā ir ievērots subsidiaritātes princips, jo ar to tiek pieņemti pasākumi, kuru mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs (“valsts nepietiekamības tests”), un ar Savienības iesaisti šos mērķus var sasniegt labāk, nekā dalībvalstij rīkojoties vienai (“salīdzinošais efektivitātes tests”).

LESD 136. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka, lai nodrošinātu pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības darbību, Padome, ievērojot LESD 121. un 126. pantā minētās atbilstīgās procedūras, var pieņemt noteikumus attiecībā uz konkrētajām eurozonas dalībvalstīm, lai tām noteiktu ekonomikas politikas pamatnostādnes, vienlaikus nodrošinot šādu pamatnostādņu atbilstību visai Savienībai pieņemtajām pamatnostādnēm, kā arī to uzraudzību.

Lai pārskatītu ierosinātās regulas efektivitāti, Komisijai ik pēc četriem gadiem, sākot no 2023. gada, ir jāpublicē un jānosūta ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei (9. pants).

Attiecībā uz budžeta instrumentu var tikt noteikta minimālā valsts līdzfinansējuma likme, kas būtu procentuālā daļa no reformu un ieguldījumu kopējām izmaksām. Šajā kontekstā, lai saistībā ar gaidāmo konverģencei un konkurētspējai paredzēto budžeta instrumentu modulētu valsts līdzfinansējuma likmi, 6. pantā ir paredzēts, ka Padome, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, noteikts, kuras dalībvalstis ir uzskatāmas par tādām, kas saskaras ar nopietnu ekonomikas lejupslīdi. Šis noteikums neskar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1056/2004 un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2014, 2. panta 2. punkta piemērošanu.

Pārvaldības sistēma ir arī konkrētāk atspoguļota Padomes ieteikuma noteikumos (5. pants), kur attiecībā uz visām eurozonas dalībvalstīm sniegti konkrētām valstīm adresēti norādījumi. Konkrētām valstīm adresētie norādījumi būtu jāsaskaņo ar norādījumiem, kas attiecīgajai dalībvalstij sniegti konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, vai arī tajos būtu pienācīgi jāņem vērā visi Padomes lēmumi, ar kuriem apstiprina makroekonomikas korekciju programmu. Padomes ieteikums ar konkrētām valstīm adresētiem norādījumiem, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tiks pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu. Stratēģiskās ievirzes (4. pants) un konkrētos valstīm adresētos norādījumus dalībvalstis varētu pārņemt konverģencei un konkurētspējai paredzētā budžeta instrumenta ietvaros. Abi šie pasākumi kalpos par pamatu dalībvalstu iespējamajiem priekšlikumiem par saskaņotām reformu un ieguldījumu paketēm konverģencei un konkurētspējai paredzētā budžeta instrumenta ietvaros. Visbeidzot, dalībvalsts var izvēlēties piedalīties un iesniegt atbilstīgas reformu un ieguldījumu paketes, lai saņemtu atbalstu no budžeta instrumenta.

Priekšlikumā paredzēts noteikums par eurozonas reformu un ieguldījumu prioritāšu stratēģisko ieviržu iekļaušanu eurozonas ieteikumā (4. pants). Pirms Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar kvalificētu balsu vairākumu kā eurozonai adresēta ieteikuma neatņemamu sastāvdaļu pieņems stratēģiskās ievirzes, būs nepieciešama apspriešana Eurogrupā. Turklāt minētā pieeja Eurosamitā tiktu apstiprināta katru gadu. Ierosinātajā regulā Komisijai ir arī noteikts pienākums informēt Padomi par to, kā ir ievērotas iepriekšējās ikgadējās stratēģiskās pamatnostādnes, un tas ļaus Padomei nākamā gada stratēģiskajās pamatnostādnēs atspoguļot politikas īstenošanas progresu.

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 121. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinācija ir vispārsvarīgs jautājums. Dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, ir īpaša interese un atbildība par to, lai saskaņā ar Padomes izstrādātajām vispārējām pamatnostādnēm tiktu īstenota ekonomikas politika, kas veicina ekonomiskās un monetārās savienības pienācīgu darbību, un lai izvairītos no politikas, kas to apdraud.

(2)Lai nodrošinātu ekonomiskās un monetārās savienības pienācīgu darbību, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, būtu jāveic to ekonomikas noturību veicinoši pasākumi, izmantojot mērķtiecīgas strukturālās reformas. 2018. gada decembra Eurosamitā Eurogrupa tika pilnvarota izstrādāt struktūru, īstenošanas kārtību un grafiku budžeta instrumentam, kas paredzēts eurozonas konverģencei un konkurētspējai. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis strukturālās reformas un ieguldījumus veic konsekventā, saskaņotā un labi koordinētā veidā, ir jāizveido pārvaldības sistēma, kas ļautu Padomei sniegt stratēģiskas ievirzes attiecībā uz reformu un ieguldījumu prioritātēm, kas dalībvalstīm jāveic eurozonā. Šāda sistēma veicinātu eurozonas konverģenci un konkurētspēju. Padomei būtu arī jāsniedz konkrētām valstīm adresēti norādījumi par tādiem atsevišķiem reformu un ieguldījumu mērķiem dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, ko var atbalstīt ar konverģencei un konkurētspējai paredzēto budžeta instrumentu. Tā kā šāda sistēma ir īpaša dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, saskaņā ar šo regulu balsošanā būtu jāpiedalās tikai tiem Padomes locekļiem, kas pārstāv minētās dalībvalstis.

(3)Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir dalībvalstu reformu prioritāšu noteikšanai un šo prioritāšu īstenošanas uzraudzībai izmantotais satvars. Šī regula pievēršas nepieciešamībai nodrošināt saskaņotību starp reformu un ieguldījumu prioritātēm eurozonā kopumā un reformu un ieguldījumu mērķiem atsevišķās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, un nodrošināt to atbilstību Eiropas pusgadam.

(4)Padomei ieteikuma par eurozonas ekonomikas politiku ietvaros katru gadu būtu jānosaka eurozonas reformu un ieguldījumu prioritāšu stratēģiskās ievirzes. Padomei stratēģiskās ievirzes būtu jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas ieteikuma un pēc tam, kad Eurogrupa ir apspriedusi reformas un ieguldījumu prioritātes, kuras tā uzskata par būtiskām un piemērotām iekļaušanai tajās. Arī ikgādējam Eirosamitam būs sava loma.

(5)Lai nodrošinātu, ka stratēģiskās ievirzes atspoguļo mainīgo pieredzi, kas gūta, īstenojot konverģencei un konkurētspējai paredzēto budžeta instrumentu, Komisijai tās ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku papildus ieteikumam par stratēģiskajām ievirzēm būtu jāinformē Padome par to, kā stratēģiskās ievirzes ir ievērotas iepriekšējos gados.

(6)Dalībvalstis, kuru valūta ir euro, var nolemt konverģencei un konkurētspējai paredzētā budžeta instrumenta ietvaros esniegt reformu un ieguldījumu pakešu priekšlikumus. Šajā nolūkā Padome pieņems ieteikumu, kurā konkrētām valstīm tiks adresēti norādījumi par to reformu un ieguldījumu mērķiem, kurus var atbalstīt ar budžeta instrumentu, kas paredzēts dalībvalstu, kuru valūta ir euro, konverģencei un konkurētspējai. Šim Padomes ieteikumam būtu jāatbilst saskaņā ar šo regulu pieņemtajām eurozonas stratēģiskajām ievirzēm un līdztekus pieņemtajiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada ietvaros, pēc vajadzības apspriežoties ar attiecīgajām Līgumā paredzētajām komitejām. Padomes ieteikumā būtu pienācīgi jāņem vērā arī visas makroekonomikas korekciju programmas, kas apstiprinātas saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 noteikumiem.

(7)Padomes ieteikumam, kurā sniegti konkrētām valstīm adresēti norādījumi par reformu un ieguldījumu mērķiem dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, un kurš pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, būtu jāpamatojas uz Komisijas ieteikumu. Šim procesam nevajadzētu skart dalībvalstu, kuru valūta ir euro, brīvprātīgu dalību konverģencei un konkurētspējai paredzētajā budžeta instrumentā un Komisijas prerogatīvas attiecībā uz tā īstenošanu.

(8)Šajā regulā izklāstītās pārvaldības sistēmas ietvaros Padomei būtu jānosaka stratēģiskās ievirzes eurozonai kopumā un jāsniedz konkrētām valstīm adresēti norādījumi par reformu un ieguldījumu pakešu mērķiem atsevišķās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. Komisija īsteno Savienības budžetu saskaņā ar LESD 317. pantu, kas ietver izdevumu programmu pārvaldību. Tam nevajadzētu ietekmēt Komisijas pienākumus attiecībā uz konverģencei un konkurētspējai paredzēto budžeta instrumentu [Reformu atbalsta programmas ietvaros] saskaņā ar Regulu (ES) XXXX/XX.

(9)Lai modulētu valsts līdzfinansējuma likmes, kas paredzētas Regulā (ES) XXXX/XX [Reformu atbalsta programmas regula], un neskarot grozītās Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 2. punkta piemērošanu, Padome, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu, nosaka, kuras dalībvalstis piedzīvo nopietnu ekonomikas lejupslīdi.

(10)Lai uzlabotu dialogu starp Savienības iestādēm, proti, starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību šajā dialogā par ekonomikas jautājumiem, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Padomes priekšsēdētāju, Komisiju un attiecīgā gadījumā Eurogrupas priekšsēdētāju piedalīties komitejā, lai apspriestu pasākumus, kas veikti saskaņā ar šo regulu.

(11)Komisijai būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas efektivitāti.

(12)Tā kā šīs regulas mērķi — veicināt Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības pienācīgu darbību un konverģenci un konkurētspēju eurozonā, izveidojot konverģencei un konkurētspējai paredzētā budžeta instrumenta pārvaldības sistēmu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un rīcības mēroga dēļ tāpēc to labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,