Oficiālais Vēstnesis C 317 , 30/12/2003 Lpp. 0011 - 0014



NOSTĀDNES PAR VALSTS ATBALSTU KUĢU BŪVEI (2003/C 317/06) 1. IEVADS 1. Kopš 20. gadsimta 70. gadu sākuma uz valsts atbalstu kuģu būvei ir attiekušies vairāki īpaši Kopienas režīmi. Salīdzinot ar rūpniecības nozarēm, uz kurām nav attiekušies īpaši noteikumi, kuģu būves nozarei piemērojamie režīmi ir ietvēruši gan stingrākus, gan saudzīgākus noteikumus. Šīs nostādnes paredz jaunus noteikumus par valsts atbalsta kuģu būvei novērtējumu pēc Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1540/98 par jaunu noteikumu izveidi kuģu būves atbalstam [1] termiņa beigām 2003. gada 31. decembrī. 2. Šo nostādņu mērķi ir, ciktāl iespējams, novērst atšķirības starp kuģu būves nozarei un citām rūpniecības nozarēm piemērojamiem noteikumiem un tādējādi vienkāršot un padarīt caurskatāmāku Kopienas politiku šajā jomā, attiecinot vispārējus horizontālos noteikumus uz kuģu būves nozari. 3. Tomēr Kopiena atzīst, ka konkrēti īpašie faktori, kas ietekmē kuģu būves nozari, ir jāatspoguļo Kopienas politikā par valsts atbalsta kontroli. Šie faktori ietver: a) jaudas pārpalikumu, samazinātas cenas un tirdzniecības traucējumus pasaules kuģu būves tirgū; b) īpatnību, ka kuģi kā ļoti lielas kapitālieguldījumu preces palielina valsts atbalstītu kredīta pakalpojumu potenciālu izkropļot konkurenci; c) to, ka Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumu piemērošana kuģu būves nozarē ir apgrūtināta negodīgu tirdzniecības mehānismu dēļ; d) nolīgumu pastāvēšanu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) kuģu būves nozarē, proti, 1998. gada ESAO Vienošanās par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem kopā ar tās Nozaru vienošanos par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, ko piemēro Kopienā atbilstoši Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmumam 2001/76/EK, ar kuru aizstāj 1978. gada 4. aprīļa Lēmumu par dažu vadlīniju piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā [2]. 4. Komisija apliecina, ka ESAO ietvaros tiek veikts darbs, lai aizstātu 1994. gada Vienošanos par normālu konkurences apstākļu atbilstību kuģu būves un remonta nozarēs [3], kas nav stājusies spēkā. Šīs nostādnes nekādi neparedz minētā darba rezultātu ierobežošanu un tās var pārskatīt, ņemot vērā vienošanos ESAO. 5. Ņemot vērā šīs īpatnības, šo nostādņu mērķi, papildus piemērojamo noteikumu vienkāršošanai, ir: a) veicināt Kopienas kuģu būvētavu efektivitāti un konkurētspēju, jo īpaši atbalstot inovācijas; b) atvieglot ekonomiski dzīvotnespējīgas jaudas samazināšanu, ja vajadzīgs; c) ievērot piemērojamās starptautiskās saistības eksporta kredītu un attīstības atbalsta jomā. 6. Lai sasniegtu šos mērķus, šīs nostādnes paredz īpašus pasākumus attiecībā uz atbalstu inovācijām, slēgšanas atbalstu, eksporta kredītiem, attīstības atbalstu un reģionālo atbalstu. 7. Dažas tādas iezīmes kā īsas ražojumu sērijas, saražoto vienību izmērs, vērtība un sarežģītība, kā arī tas, ka prototipus parasti izmanto tirdzniecībā, padara kuģu būvi unikālu un atšķir to no citām nozarēm. Tādēļ kuģu būve ir vienīgā nozare, kura ir tiesīga pretendēt uz inovāciju atbalstu. Ar Regulu (EK) Nr. 1540/98 ieviesa ieguldījumu atbalstu inovācijām un paredzēja to atļaut tikai pienācīgi pamatotos gadījumos kā tehnoloģiska riska uzņemšanās stimulu. Tomēr šī noteikuma īstenošana nebija apmierinoša. Uzskata, ka kuģu būves nozares unikālās iezīmes pamato nozarei raksturīga inovāciju atbalsta saglabāšanu. Tādēļ šīs nostādnes mērķis ir uzlabot atbalstu inovācijām, jo īpaši ņemot vērā iepriekšējā noteikuma piemērošanas grūtības. 8. Atbalstu kuģu būvei, kuģu remontam un kuģu pārbūvei Komisija var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu tikai tad, ja tas atbilst šo nostādņu noteikumiem. 9. Šīs nostādnes neskar pagaidu pasākumus, kas noteikti ar Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2002 par pagaidu aizsargpasākumiem kuģu būvē [4]. 2. DEFINĪCIJAS 10. Šajās nostādnēs ir spēkā šādas definīcijas: a) "kuģu būve" ir pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu būve Kopienā; b) "kuģu remonts" ir pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu remonts vai atjaunošana Kopienā; c) "kuģu pārbūve" ir tādu pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģu pārbūve Kopienā, kuru tilpība nav mazāka par 1000 bruto tonnām, ar nosacījumu, ka pārbūve ietver būtiskas izmaiņas kravas telpas izvietojumā, korpusā, piedziņas sistēmā vai pasažieru izmitināšanā; d) "pašpiedziņas jūras tirdzniecības kuģi" ir: i) kuģi, kuru tilpība nav mazāka par 100 bruto tonnām un ko izmanto pasažieru un/vai preču pārvadāšanai; ii) kuģi, kuru tilpība nav mazāka par 100 bruto tonnām, īpašu pakalpojumu sniegšanai (piemēram, bagarkuģi un ledlauži); iii) velkoņi, kuru jauda nav mazāka par 365 kW; iv) zvejas kuģi, kuru tilpība nav mazāka par 100 bruto tonnām, attiecībā uz eksporta kredītiem un attīstības atbalstu, ja ir atbilstība ar 1998. gada ESAO Vienošanos par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un tās Nozaru vienošanos par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, vai jebkuru vienošanos, kas groza vai aizstāj kādu no tām, kā arī ar Kopienas noteikumiem, kas reglamentē valsts atbalstu zivsaimniecības un akvakultūras jomā; v) punktos i) līdz iv) minēto kuģu nepabeigti korpusi, kuri ir peldoši un pārvietojami. Piemērojot iepriekšminēto, "pašpiedziņas jūras kuģis" ir kuģis, kuram, izmantojot savu paša dzinējspēku un vadību, ir visas īpašības, lai tas būtu piemērots patstāvīgai kuģošanai tāljūrā. Izslēdz karakuģus (t.i., kuģus, kuri saskaņā ar to pamata uzbūves īpatnībām un spēju ir īpaši paredzēti izmantošanai vienīgi militāriem nolūkiem, piemēram, karakuģus un citus kuģus uzbrukumam vai aizsardzībai) un citiem kuģiem veiktās pārmaiņas vai pievienotās iezīmes vienīgi militāriem nolūkiem, ar nosacījumu, ka visi pasākumi vai darbības, ko piemēro šādiem kuģiem, pārmaiņas vai iezīmes nav slēptas darbības, kas veiktas par labu tirdzniecības kuģu būvei un kas neatbilst valsts atbalsta noteikumiem; e) "saistītā persona" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, i) kuras īpašumā vai kontrolē ir kuģu būvē, kuģu remontā vai kuģu pārbūvē iesaistīti uzņēmumi vai ii) kuras īpašnieks vai kontrolētājs, tieši vai netieši, ar akciju starpniecību vai citādi ir kāds uzņēmums, kas ir iesaistīts kuģu būvē, kuģu remontēšanā vai kuģu pārbūvē. Uzskata, ka kontrole radusies, ja kādas personas vai uzņēmuma, kas iesaistīts kuģu būvē, kuģu remontā vai kuģu pārbūvē, īpašumā vai kontrolē atrodas vairāk nekā 25 % no cita kuģu būves uzņēmuma vai otrādi; f) "atbalsts" ir atbalsts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ietverot tādus pasākumus kā kredīta pakalpojumi, garantijas un nodokļu atvieglojumi. 3. PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI 3.1. Darbības joma 11. Atbalsts kuģu būvei ietver tādu atbalstu jebkurai kuģu būvētavai, saistītai personai, kuģu īpašniekam un trešām pusēm, kas tieši vai netieši ir piešķirts kuģu būvei, remontam vai pārbūvei. 3.2. Horizontālo noteikumu piemērošana 12. Vispārējais princips ir tāds, ka atbalstu kuģu būvei var piešķirt atbilstoši Līguma 87. un 88. pantam un visiem tiesību aktiem un pasākumiem, kas ir pieņemti uz to pamata, ietverot šādus noteikumus: a) Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai [5]; b) Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam [6]; c) Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam [7]; d) Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001, ar ko paredz EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem [8]; e) Regulu (EK) Nr. 1177/2002; f) Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai [9]; g) Komisijas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai [10]; un h) Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai [11]. 3.3. Īpaši noteikumi 13. Šādi izņēmumi attiecas uz 3.2. iedaļā izklāstīto vispārējo principu un tos pamato ar 1. iedaļā norādītajiem īpašajiem faktoriem. 3.3.1. Atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai 14. Atbalstu, ko piešķir, lai segtu kuģu būves, kuģu remonta vai kuģu pārbūves uzņēmumu izdevumus pētniecības un attīstības projektos, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tas atbilst noteikumiem, kas paredzēti Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, vai visiem turpmākiem noteikumiem. 15. Atbalstu, ko piešķir inovācijām esošos kuģu būves, kuģu remonta vai kuģu pārbūves uzņēmumos, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu līdz 20 % no bruto maksimālā atbalsta intensitātes, ar nosacījumu, ka a) tas attiecas uz novatorisku produktu un procesu, t.i., salīdzinot ar jaunākajiem sasniegumiem šajā nozarē Kopienā, tehnoloģiski jaunu vai būtiski uzlabotu produktu un procesu rūpniecisku piemērošanu, kas ietver to tehnoloģiskas vai ražošanas kļūmes risku; b) atbalsts attiecas tikai uz izdevumiem par ieguldījumiem, projektēšanu, tehniskiem pētījumiem un testēšanas darbībām, kas ir tieši un vienīgi saistītas ar projekta inovāciju daļu. Izņēmuma kārtā ražošanas papildu izmaksas. kuras ir īpaši vajadzīgas, lai pārbaudītu tehnoloģiskos jauninājumus, var būt piemērotas tādā mērā, kādā tās ir ierobežotas līdz minimālajam vajadzīgajam apjomam. 3.3.2. Slēgšanas atbalsts 16. Atbalstu, lai segtu parastās izmaksas, ko rada pilnīga vai daļēja kuģu būvētavas, kuģu remonta vai kuģu pārbūves uzņēmuma slēgšana, var uzskatīt par atbilstošu kopējam tirgum ar nosacījumu, ka izraisītā jaudas samazināšana ir patiesa un neatgriezeniska. 17. Izmaksas, kas ir tiesīgas pretendēt uz 16. punktā minēto atbalstu, ir šādas: a) maksājumi darbiniekiem, kas atlaisti vai aizgājuši pensijā pirms likumīgā pensijas vecuma; b) izmaksas par konsultāciju pakalpojumiem darbiniekiem, kas atlaisti vai kas jāatlaiž štatu samazināšanas dēļ pirms likumā noteiktā pensijas vecuma, tai skaitā kuģu būvētavu maksājumi, lai palīdzētu radīt mazus uzņēmumus, kuri būtu neatkarīgi no attiecīgajām kuģu būvētavām un kuru darbība galvenokārt nebūtu kuģu būve; c) maksājumi darbiniekiem par pārkvalifikāciju; d) izdevumi, kas maksāti par turpmāko kuģu būvētavas(-u) attīstību, tās ēkām, iekārtām un infrastruktūru mērķiem, kas nav kuģu būve. 18. Turklāt to uzņēmumu gadījumā, kuri pilnīgi pārtrauc kuģu būvēšanu, kuģu remontu un kuģu pārbūvi, par atbilstošiem kopējam tirgum var uzskatīt arī šādus pasākumus: a) atbalsts apmērā, kas nepārsniedz augstāko no šādām divām vērtībām, kā nosaka neatkarīga konsultanta pārskatā: objektu atlikusī uzskaites vērtība, vai darbības diskonta peļņa, kas iegūstama paredzētā trīs gadu laika posmā, izņemot visas priekšrocības, ko atbalstu saņēmušais uzņēmums iegūst no objektu slēgšanas; b) atbalsts, piemēram, aizdevumus vai aizdevumu garantijas apgrozāmajam kapitālam, kas vajadzīgs, lai uzņēmums spētu pabeigt darbus, ar nosacījumu, ka tas ir iespējami mazs un ka būtiska darba daļa jau ir paveikta. 19. Uzņēmumi, kuri saņem daļēju slēgšanas atbalstu, nedrīkst būt guvuši labumu no glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta iepriekšējo 10 gadu laikā. Ja mazāk par 10 gadiem ir pagājuši kopš glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas, Komisija atļauj daļēju slēgšanas atbalstu tikai ārkārtas un neparedzamos apstākļos, par kuriem sabiedrība nav atbildīga. 20. Atbalsta apjomam un samēram ir jābūt pamatotam ar attiecīgo uzņēmuma darbības izbeigšanas apjomu, ņemot vērā attiecīgā reģiona strukturālās problēmas un, ja notiek pārorientēšanās uz citām rūpnieciskām darbībām, Kopienas tiesību aktus un normas, kas attiecas uz šīm jaunajām darbībām. 21. Lai konstatētu atbalstīto uzņēmumu darbības izbeigšanas neatgriezeniskumu, attiecīgā dalībvalsts nodrošina to, ka slēgtās kuģu būves iekārtas paliek slēgtas ne mazāk kā 10 gadus. 3.3.3. Nodarbinātības atbalsts 22. Atbalstu, kas piešķirts darbvietu radīšanai, kā arī neizdevīgu darba ņēmēju vai strādājošo invalīdu pieņemšanai darbā vai, lai segtu papildu izmaksas par neizdevīgu darba ņēmēju vai strādājošo invalīdu nodarbināšanu kuģu būves, kuģu remonta vai kuģu pārbūves uzņēmumos, var uzskatīt par atbilstošu kopējam tirgum, ja tas atbilst pamatnoteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulā (EK) Nr. 2204/2002 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai [12]. 3.3.4. Eksporta kredīti 23. Atbalstu kuģu būvei valsts atbalstītu kredītu veidā, ko piešķir iekšzemes un ārvalstu kuģu īpašniekiem vai trešajām pusēm kuģu būvēšanai vai pārbūvei, var uzskatīt par atbilstošu kopējam tirgum, ja tas atbilst noteikumiem, kas paredzēti ar 1998. gada ESAO Vienošanos par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un tās Nozaru vienošanos par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, vai jebkuriem turpmākiem noteikumiem, kas paredzēti ar šādu vienošanos vai kas aizstāj vienošanos. 3.3.5. Atbalsts attīstībai 24. Atbalstu kuģu būvē un kuģu pārbūvē, kas kā atbalsts attīstībai piešķirts jaunattīstības valstij, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tas atbilst noteikumiem, kas šim nolūkam paredzēti ar 1998. gada ESAO Vienošanos par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un tās Nozaru vienošanos par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, vai jebkuriem turpmākiem noteikumiem, kas paredzēti ar šādu vienošanos vai kas aizstāj vienošanos. 25. Komisija pārbauda ierosinātā atbalsta konkrēto attīstības būtību, to, vai atbalsts ir vajadzīgs un vai uz to attiecas 1998. gada ESAO Vienošanās par vadlīnijām attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un tās Nozaru vienošanās par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, vai jebkuriem turpmākiem noteikumiem, kas paredzēti ar šādu vienošanos vai kas aizstāj vienošanos. Attīstības palīdzības piedāvājums ir atklāts dažādu kuģu būvētavu pieteikumiem. Apmērā, kādā ir piemērojami Kopienas valsts iepirkuma noteikumiem, solīšanas procedūrām ir tiem jāatbilst. 3.3.6. Reģionālais atbalsts 26. Reģionālo atbalstu kuģu būvei, kuģu remontam vai kuģu pārbūvei var uzskatīt par atbilstošu kopējam tirgum tikai tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem: a) atbalsts jāpiešķir ieguldījumiem esošo kuģu būvētavu uzlabošanai un modernizēšanai, kas nav saistīta ar attiecīgās(-o) kuģu būvētavas(-u) finansiālo pārstrukturēšanu, lai uzlabotu esošo iekārtu ražību; b) reģionos, kas minēti Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā un atbilst plānam, ko Komisija apstiprinājusi katrai dalībvalstij reģionālās palīdzības piešķiršanai, palīdzības samērs nepārsniedz 22,5 %; c) reģionos, kas minēti Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā un atbilst plānam, ko Komisija apstiprinājusi katrai dalībvalstij reģionālās palīdzības piešķiršanai, palīdzības samērs nepārsniedz 12,5 % vai piemērojamo reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, atkarībā no tā, kas ir mazāks; d) atbalstu piešķir tikai, lai atbalstītu piemērotos izdevumus, kā noteikts piemērotajās Kopienas pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu. 4. PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMS 27. Visus plānus par jaunu atbalstu piešķiršanu kuģu būvei, kuģu remontam vai kuģu pārbūvei shēmas veidā vai kā individuālu atbalstu, kas nav ietverts shēmā, paziņo Komisijai, izņemot, ja tie atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti vienā no regulām, kas atbrīvo dažu kategoriju valsts atbalstu no pienākuma par iepriekšēju paziņošanu. 5. UZRAUDZĪBA 28. Dalībvalstis iesniedz Komisijai gada pārskatus par visām pastāvošajām atbalsta shēmām atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 659/1999 un tās īstenošanas noteikumos. 6. NO DAŽĀDIEM AVOTIEM SAŅEMAMU ATBALSTU PĀRKLĀŠANĀS 29. Šajās nostādnēs paredzētās atbalsta maksimālās robežas piemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgo atbalstu pilnībā vai daļēji finansē no valsts resursiem vai no Kopienas resursiem. Atbalstu, ko atļauj atbilstoši šīm nostādnēm, nevar kombinēt ar citiem valsts atbalsta veidiem Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē vai ar citiem Kopienas finansējuma veidiem, kuru pārklāšanās rezultātā radusies atbalsta intensitāte ir lielāka par to, kas noteikta šajās pamatnostādnēs. 30. Tāda atbalsta gadījumā, kas kalpo atšķirīgiem mērķiem un iesaista vienas un tās pašas pieļaujamās izmaksas, piemēro izdevīgāko maksimālo atbalsta robežu. 7. ŠĪS NOSTĀDNES PIEMĒROŠANA 31. Šīs nostādnes ir piemērojamas no 2004. gada 1. janvāra un vēlākais līdz 2006. gada 31. decembrim. Komisija var pārskatīt to šajā laika posmā, jo īpaši ņemot vērā Kopienas starptautiskās saistības. [1] OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp. [2] OV L 32, 2.2.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/634/EK (OV L 206, 3.8.2002., 16. lpp.). [3] OV C 375, 30.12.1994., 1. lpp. [4] OV L 172, 2.7.2002., 1. lpp. [5] OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. [6] OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp. [7] OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp. [8] OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp. [9] OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp. [10] OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp. [11] OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp. [12] OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp. --------------------------------------------------