Eiropas kultūras mantojumā iemiesotie Eiropas ideāli, principi un vērtības Eiropai ir kopīgs atmiņas, izpratnes, identitātes, dialoga, kohēzijas un jaunrades avots. Kopš Eiropas darba kārtības kultūrai pieņemšanas 2007. gadā kultūras mantojums ir bijis prioritāte vairākos Padomes kultūras darba plānos, ieskaitot pašreizējo plānu laikposmam no 2015. līdz 2018. gadam. Eiropas līmenī sadarbībā galvenokārt tiek izmantota atklātās koordinācijas metode. 2014. gadā kultūras mantojuma politikas loma sociālekonomiskā labuma radīšanā uzsvērta Padomes secinājumos par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai (2014. gada 21. maijā) un Komisijas paziņojumā „Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam”. Paziņojumu atzinīgi novērtēja Reģionu komiteja 2015. gada 16. aprīļa atzinumā un Eiropas Parlaments, kas par to 2015. gada 8. septembrī pieņēma rezolūciju.

ES līmenī kultūras mantojuma politikā risinājusies auglīga diskusija. To veicināja struktūras, kuras apvieno iestādes, kas atbild par mantojuma politiku dalībvalstīs. To vidū ir pārdomu grupa "ES un kultūras mantojums" un Eiropas kultūras mantojuma vadītāju forums. Citas valdību un nevalstiskās organizācijas te ir Starptautiskā muzeju padome (ICOM), Starptautiskā pieminekļu un ievērojamu vietu padome (ICOMOS), Starptautiskais kultūras vērtību saglabāšanas un restaurācijas pētniecības centrs (ICCROM), Eiropas Padome. Citi lielākie tīkli, kas darbojas šajā laukā, ir Europa Nostra, Eiropas Mantojuma alianse 3.3. un Eiropas Muzeju organizāciju tīkls (NEMO).

Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pants. Tas nosaka, ka ES "veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam". Bez tam Savienība rosina dalībvalstu sadarbību kultūras jomā un vajadzības gadījumā atbalsta un papildina to rīcību.

Citu svarīgu diskusiju 2015. gada aprīlī organizēja Europa Nostra Briseles birojs kopā ar atlasītu dalīborganizāciju izpilddirektoru grupu. 2015. gada jūnija kopsapulcē visi Europa Nostra locekļi apsprieda Eiropas kultūras mantojuma gada jēgu un galvenās veicamās darbības. Tā notika Oslo, Eiropas Komisijas klātbūtnē.

Ar ieinteresētajām personām apspriedās arī atvērtajā darba grupā “EYCH 2018”, ko organizē Vācijas Kultūras mantojuma komiteja un federālās valdības pilnvarotā kultūras un mediju lietās. Rezultātā radās koncepcijas dokuments (Sharing Heritage), kas tika ņemts vērā, gatavojot šo priekšlikumu. Notika apspriešanās ar pārdomu grupas "ES un kultūras mantojums" locekļiem, ieskaitot ekspertus no valstu pārvaldes iestādēm (Beļģijas, Bulgārijas, Vācijas, Francijas, Grieķijas, Itālijas, Luksemburgas, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes, Norvēģijas, Polijas, Spānijas, Zviedrijas, Šveices un Apvienotās Karalistes). Bija arī eksperti no Igaunijas, Austrijas, Portugāles un Slovākijas un no dažādām organizācijām novērotāja statusā, ieskaitot Eiropas Kultūras administrēšanas mācību centru tīklu (ENCATC), Europa Nostra un Eiropas Muzeju organizāciju tīklu un citas.

2015. gada 28. oktobrī Briselē Itālijas un Spānijas pastāvīgās pārstāvniecības sarīkoja semināru "Eiropas kultūras mantojuma gads. Dalīšanās mantojumā — kopīgs pārbaudījums". Piedalījās arī ieinteresēto personu organizācijas, kā Europa Nostra, publiskās iestādes un eksperti.

Priekšlikums tika tālāk apspriests minētās pārdomu grupas sanāksmēs 2015. gada 23.–24. septembrī Luksemburgā, 2015. gada 30. novembrī–1. decembrī Romā un 2016. gada 9. maijā Hāgā un Eiropas Mantojuma vadītāju foruma sanāksmē 2016. gada 19.–20. maijā Bernē. Visbeidzot, vēl viena apspriešana notika 2016. gada Eiropas Kultūras forumā 2016. gada 19. aprīlī.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Iniciatīva izmantos neatkarīgu analīzi un pētījumus, it īpaši ziņojumu Cultural Heritage Counts for Europe (Kultūras mantojuma nozīme Eiropai). Tas ir rezultāts divu gadu vispārējam projektam, kuru finansēja ar ES programma “Kultūra”, lai savāktu pierādījumus par kultūras mantojuma vērtību un ietekmi uz Eiropas ekonomiku, kultūru, sabiedrību un vidi.

Tā smelsies arī no "Apvāršņa 2020" ekspertu grupas ziņojuma par kultūras mantojumu

Getting cultural heritage to work for Europe ("Liksim kultūras mantojumu pie darba Eiropas labā") un Strategic Research Agenda ("Stratēģiskās pētniecības darbakārtības"), kas izstrādāta kopīgajā plānošanas ierosmē "Kultūras mantojums un globālās pārmaiņas". Bez tam iniciatīva izmantos “Apvāršņa 2020” kultūras mantojuma un Eiropas identitātes sociālo platformu Culturalbase, kas ir ieinteresēto personu konsultāciju daudzgadu ierosme, kā arī jaunu Eiropas pētniecības infrastruktūru izveidi, piemēram, DARIAH-ERIC (digitālo pētniecības infrastruktūru mākslai un humanitārajām zinātnēm) un E-RIHS (mantojuma zinātnes Eiropas pētniecības infrastruktūru).

9. darbu paketes "Kultūra un tūrisms" kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmas pēcvērtējumā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu (KF) fokusā tika konstatēts, ka ieguldījumi kultūrā un tūrismā spēj veicināt reģiona ekonomiku un uzlabot sociālo iekļaušanu.

Pēcvērtējumā par ES 7. pamatprogrammu 2007–2013, kas bija ES pētniecības finansēšanas programma laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, ir secināts, ka programma ir efektīvi veicinājusi zinātnes izcilību un stiprinājusi Eiropas rūpniecības konkurētspēju. Tādējādi tā ir veicinājusi Eiropas izaugsmi un nodarbinātību jomās, kas parasti ir valsts pārziņā. 7. pamatprogramma ar vairāk nekā 180 miljoniem euro atbalstīja pētījumus dažādos Eiropas kultūras mantojuma (materiālā, nemateriālā un digitālā) aspektos tādās tēmās kā vide, sociālās un humanitārās zinātnes, digitālais kultūras mantojums, rūpniecības tehnoloģijas, starptautiskā sadarbība un (e-)infrastruktūra. Būtu vairāk jāizmanto esošais zināšanu korpuss.

•Ietekmes novērtējums

Ietekmes novērtējuma nevajag, ierosinātās iniciatīvas mērķi saskan ar pašreizējo Savienības programmu mērķiem. Eiropas kultūras mantojuma gadu var īstenot pašreizējā budžeta robežās, izmantojot programmas, kurās finansēšanai tiek noteiktas gada vai daudzgadu prioritātes. Ierosinātā iniciatīva neprasa no Komisijas nekādas īpašas normatīvas darbības. Tai nebūs arī tādas ievērojamas sociālekonomiskas vai vidiskas ietekmes, kādas nav spēkā esošajiem instrumentiem.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Eiropas gadam netiek prasīts papildu finansējums. Šai iniciatīvai nav vajadzīgs papildu ES budžets. Ar elastību gada vai daudzgadu prioritāšu noteikšanā attiecīgajās programmās pietiek, lai varētu paredzēt izpratnes uzlabošanas kampaņu tādā pašā mērogā kā iepriekšējos Eiropas gados.

2016/0259 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS