KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REĢIONU KOMITEJAI

par to, kā tiek piemērota Regula (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG), kas ar Regulu (ES) Nr. 1302/2013 grozīta attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu

1. IEVADS

Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) kā juridiskas struktūras, kas var palielināt tiesisko noteiktību un sadarbības iniciatīvu stabilitāti, ir paredzētas tam, lai uzlabotu kohēziju Eiropas Savienībā, atvieglojot teritoriālo sadarbību un novēršot ar to saistītās praktiskās grūtības. ETSG ir jāsamazina problēmas, ar kurām atšķirīgu valstu tiesību aktu un procedūru dēļ saskaras dalībvalstis, jo īpaši reģionālās un vietējās iestādes, īstenojot un pārvaldot sadarbības pasākumus.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (turpmāk tekstā “ETSG regula”) tika pieņemta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pantu, jo īpaši tā trešo daļu. Tā stājās spēkā 2006. gada 1. augustā un ir pilnībā piemērojama kopš 2007. gada 1. augusta. Tā tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1302/2013 attiecībā uz ETSG izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu.

Saskaņā ar ETSG regulas 17. pantu Komisijas dienestiem ir jāpārsūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai ziņojums par šīs regulas piemērošanu, kurā, pamatojoties uz rādītājiem, novērtēta regulas efektivitāte, lietderība, nozīmība, Eiropas pievienotā vērtība un tās vienkāršošanas iespējas.

2. ETSG PRAKSĒ

ETSG nesenā darbība uz vietas

ETSG ir koncentrētas noteiktos reģionos — galvenokārt pie Ungārijas, Slovākijas, Francijas, Spānijas un Portugāles robežām. To teritoriālā darbības joma īpaši plaša ir Ungārijā. Dažas dalībvalstis nav iesaistītas nevienā ETSG, un šo atšķirību cēlonis dažos gadījumos ir tas, ka tur jau ir izveidotas cita veida sadarbības struktūras.

2017. gadā četrās ETSG bija dalībnieki no kādas trešās valsts. Tā kā ETSG regulā līdz tās grozīšanai nebija dotas tiešas atsauces uz ETSG ar ārējo dimensiju, nevar gaidīt, ka šādas ETSG radīsies strauji.

Galvenie ETSG veidi ir šādi:

·pārrobežu ETSG, kas risina galvenokārt vietējos un reģionālos problēmjautājumus;

·transnacionālas ETSG teritorijās, kas ir daudz plašākas nekā pārrobežu sadarbības reģioni;

·tīkla ETSG, ko veido ar konkrētu reģionu nesaistīti dalībnieki, un

·ETSG, kas paredzētas īpašiem mērķiem, piemēram, slimnīcām, dabas parkiem, transporta koridoriem un universitātēm.

2017. gada 31. decembrī pavisam darbojās 68 ETSG.

Visbiežāk ETSG paredz 2–20 vietējo iestāžu sadarbību mazās līdz vidēja lieluma sadarbības struktūrās. Otrs visizplatītākais sadarbības veids ir pārrobežu sadarbība, kurā piedalās reģionālās iestādes.

ETSG galvenokārt finansē no biedru naudām, pārskaitījumiem no valstu un reģionu budžetiem, kā arī iemaksām no ES līdzekļiem, galvenokārt Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi), bet arī no finanšu instrumenta videi LIFE, programmām “Erasmus+” un “Apvārsnis 2020”.

2017. gadā notika aktīva ETSG pārstrukturēšana dalībnieku skaita pieauguma dēļ: kopumā par dalībnieku izmaiņām paziņoja 21 ETSG (31 %).