Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) - Indikatīvā daudzgadu finanšu shēma 2011.-2013. gadam /* COM/2009/0543 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.10.2009 COM(2009) 543 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS (IPA) INDIKATĪVĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2011.-2013. GADAM KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS ( IPA ) INDIKATĪVĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2011.-2013. GADAM Ievads Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA ) indikatīvā daudzgadu finanšu shēma (IDFS) sniedz informāciju par paredzamo kopējo IPA līdzekļu sadalījumu, ko Komisija ierosināja atbilstīgi IPA Regulas (EK) Nr. 1085/2006 5. pantam. Šī shēma sasaista paplašināšanās paketes politisko struktūru ar budžeta procesu. Daudzgadu indikatīvajos plānošanas dokumentos (DIPD), ar ko piešķir pirmspievienošanās atbalstu un ko sagatavo katrai saņēmējvalstij un vairākiem saņēmējiem paredzētajai programmai, tiek ņemts vērā IDFS ierosinātais indikatīvais sadalījums. IDFS pamatā ir trīsgadu plānošanas cikls. Parasti IDFS par gadiem N, N+1 un N+2 iesniedz N-2 gada pēdējā ceturksnī kā paplašināšanās paketes daļu; tā ietver priekšlikumu par to, kā pašā paketē izvirzītās politiskās prioritātes ir finansiāli īstenojamas, ņemot vērā finanšu shēmu. Šī IDFS attiecas uz laikposmu no 2011. gada līdz 2013. gadam. Tajā ir norādīts pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto līdzekļu sadalījums pa valstīm un komponentiem minētajiem gadiem, kā arī informācija par vairākiem saņēmējiem paredzētajai programmai plānotajiem līdzekļiem un atbalsta izdevumiem. Tāpat kā iepriekšējos gados IDFS publicē, balstoties uz attiecīgo valstu pašreizējo statusu, un šajā posmā neparedz pieņemt nekādus lēmumus par to valstu statusu, kuras ir iesniegušas pievienošanās pieteikumu (Melnkalne, Albānija un Īslande), par kandidātvalstu iespējamo pievienošanās datumu vai par Īslandes iekļaušanu IPA regulā[1]. Ja IDFS vajadzīgi būtiski grozījumi saistībā ar šo notikumu norisi pirms nākamās gadskārtējās IDFS publikācijas 2010. gada rudenī, Komisija grozīto redakciju publicēs attiecīgajā laikā. Kad kandidātvalsts pievienojas ES, nekādi pirmspievienošanās līdzekļi, kas provizoriski tika piešķirti attiecīgajai valstij, sākot no pievienošanās gada šai jaunajai dalībvalstij vairs nebūs pieejami. Ar pirmspievienošanos saistītās vispārējās politiskās prioritātes ir izklāstītas pievienošanās un Eiropas partnerībās, ikgadējos progresa ziņojumos un paplašināšanās stratēģijas dokumentā, kas ir paplašināšanās paketes daļa, ko katru gadu iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam. Stratēģiskā finanšu plānošana 1. Līdzekļu sadale pa valstīm Sākotnēji attiecībā uz 2007. gada piešķīrumiem Komisija apņēmās nodrošināt, lai neviena saņēmējvalsts 2007. gadā nesaņemtu mazāk līdzekļu, kā tā saņēma 2006. gadā, un lai Bosnija un Hercegovina un Albānija saņemtu ne mazāk kā gada vidējo finansējumu, kas tika piešķirts laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam. Šis pēdējais punkts liecina, ka minētajām valstīm finansējums tika koncentrēts 2004. gadā. Pirmajos divos IPA piemērošanas gados saistību apropriācijas tika gandrīz 100 % izlietotas (tostarp apropriācijas, kuras pārnesa uz nākamo gadu un kuras tika pilnībā piešķirtas). Skaitļi par 2008. gadu un turpmākajiem gadiem ir aprēķināti, pamatojoties uz piešķīrumu uz vienu iedzīvotāju, ko iepriekš izmantoja par vajadzību un ietekmes rādītāju. Tādējādi atbilstīgi šim aprēķinam potenciālajām Rietumbalkānu kandidātvalstīm pašreizējās finanšu shēmas laikā piešķīrums uz vienu iedzīvotāju palielināsies, un tas būs lielāks nekā vidējais piešķīrums uz vienu iedzīvotāju 2004.-2006. gadā, t.i., 23 euro (2004. gada cenās), ko piešķīra CARDS ietvaros. Finansējuma apjoms uz vienu iedzīvotāju Melnkalnē ir lielāks nekā citās potenciālajās kandidātvalstīs, atspoguļojot minimālo finansējuma apjomu, kāds vajadzīgs, lai neatkarīgi no valsts lieluma izveidotu atbilstošas pārvaldes iestādes. Vispārējais līdzekļu sadalījums pa valstīm ir ievērots, izņemot Kosovu[2], kurai tika piešķirts lielāks IPA finansējums. Budžeta lēmējinstitūcija 2008. gadā jauno līdzekļu plašākas piesaistes ietvaros piešķīra 60 miljonus euro, lai veicinātu stabilitāti un attīstību Kosovā. Papildus šim piešķīrumam no neizmantotajām makrofinansiālā atbalsta apropriācijām tikai pārskaitīti vēl 60 miljoni euro. Pēc tam, kad 2008. gada jūlijā tika norisinājusies donoru konference, 2009. gadā tika piešķirti papildu 40 miljoni euro. Paredzams, ka Horvātijai un Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai — kā kandidātvalstīm — piešķīrums būs lielāks par 30 euro uz vienu iedzīvotāju (2004. gada cenās). Piešķīruma apjoms Horvātijai visu šo laikposmu paliks nemainīgs. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai finansējums uz vienu iedzīvotāju turpina palielināties, atspoguļojot minimālo finansējuma apjomu, kāds vajadzīgs, lai neatkarīgi no valsts lieluma izveidotu atbilstošas pārvaldes iestādes. Turcijai, ņemot vērā tās platību un līdzekļu apgūšanas spēju, finansējumu uz vienu iedzīvotāju laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam pakāpeniski palielinās. 2. Līdzekļu sadale pa komponentiem IPA nodrošina ar šādu piecu komponentu starpniecību: I – pāreja un iestāžu izveide; II – pārrobežu sadarbība; III – reģionālā attīstība; IV – cilvēkresursu attīstība un V – lauku attīstība. I komponents — atbalsts pārejai un iestāžu izveide — ietver visus iestāžu izveides pasākumus un ieguldījumus saistībā ar acquis communautaire īstenošanu; tas palīdz saņēmējvalstīm palielināt administratīvo un tiesu darbspēju, kā arī atbilstoši prioritātei ietver sadarbības pasākumus, uz kuriem neattiecas viennozīmīgi citi komponenti. II komponents – pārrobežu sadarbība – atbalsta pārrobežu darbības starp saņēmējvalstīm, kā arī starp saņēmējvalstīm un dalībvalstīm; tāpat šis komponents ietver IPA saņēmējvalstu līdzdalību ERAF starpvalstu un starpreģionu sadarbības programmās un EKPI jūras baseina programmās. III komponents – reģionālā attīstība – ir pieejams kandidātvalstīm, un tas pēc iespējas lielākā mērā darbojas tāpat kā ERAF un Kohēzijas fonds, tādējādi ļaujot saņēmējvalstīm pēc iespējas lielākā mērā īstenot struktūrfondus saskaņā ar ārējās palīdzības noteikumiem. IV komponents — cilvēkresursu attīstība — ir pieejams kandidātvalstīm un Eiropas nodarbinātības stratēģijas ietvaros sagatavo tās Eiropas Sociālā fonda plānošanai, īstenošanai un pārvaldībai. V komponents — lauku attīstība — palīdz kandidātvalstīm sagatavoties ES finansētām pēcpievienošanās programmām lauku attīstībai, īstenojot pirmspievienošanās palīdzību ar sistēmām, kuras pēc iespējas lielākā mērā līdzinās tām, kas jāizmanto pēcpievienošanās periodā. Sadalot piešķīrumus pa komponentiem, pienācīgi tiek ņemta vērā decentralizētās pārvaldes sistēmu gatavība īstenot III, IV un V komponentu pašreizējās kandidātvalstīs, kā arī II komponentam paredzētā finansējuma, ciktāl tas attiecas uz pārrobežu sadarbību ar dalībvalstīm, atbilstība attiecīgajam finansējumam no ERAF 1.b pozīcijas. 3. Citi piešķīrumi Atbalsta izdevumi Šajā finanšu shēmā ir ietvertas tās administratīvās izmaksas, kas ir tieši saistītas ar IPA īstenošanu. 2007., 2008. un 2009. gadā ir ietvertas arī administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekšējā pirmspievienošanās finansējuma, tostarp Bulgārijai un Rumānijai, pakāpenisku pārtraukšanu. Piešķīrumi vairākiem saņēmējiem paredzētās programmas ietvaros I komponenta vairākiem saņēmējiem paredzētās programmas papildina valstu programmas un stiprina daudzpusējās attiecības ar Rietumbalkānu valstīm un Turciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta tiem apgabaliem, kuriem attiecīgajā reģionā ir izšķiroša nozīme saistībā ar Eiropas integrāciju un stabilitāti. Šīs finanšu shēmas ietvaros finansē programmas, kurām ir reģionāla ietekme un/vai kuras ietver apjoma vai diversifikācijas radītus ietaupījumus, ja tās vienlaicīgi īsteno vairākās saņēmējvalstīs. Ar vairākiem saņēmējiem paredzētajām programmām atbalsta cita starpā Reģionālo valsts pārvaldes skolu, Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgumu ( CEFTA ), Reģionālās sadarbības padomi (RSP) un jauno pilsoniskās sabiedrības mehānismu. Iestāžu izveide tiek veicināta ar TAIEX instrumentu, un līdzekļi ir piešķirti revīzijai un reģionālo un valstu programmu novērtēšanai, kā arī informācijas un saziņas darbībām. Nozīmīga reģionālo un horizontālo piešķīrumu daļa joprojām tiks paredzēta, lai segtu MVU vajadzības pēc ieguldījumiem, energoefektivitāti un infrastruktūras attīstību ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku un citām starptautiskām finanšu iestādēm. Šis atbalsts tiks balstīts uz to pārrunu rezultātiem, ko veic saistībā ar pārrunām par infrastruktūras iniciatīvu saistībā ar jauno Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu, kuras mērķis ir uzlabot koordināciju un sadarbību starp dažādajām iniciatīvām, ko sponsorē donori un tās starptautiskās finanšu iestādes, kuras aktīvi darbojas Rietumbalkānu valstīs. Vēl viena prioritāte ir izglītība, kurai tiks palielināti piešķīrumi stipendijām. No 2010. gada daļa no II komponenta, proti, valstu līdzdalība ERAF starptautiskajās programmās „Vidusjūras reģiona valstis” un „Dienvidaustrumeiropa” īstenošanas atvieglošanas nolūkos tiks īstenota, balstoties uz vairāku saņēmēju principu. Tabulā norādītie skaitļi Turpmākajā tabulā ir norādīti iepriekš minētie skaitļi pašreizējās cenās un euro . Tajā norādīta līdzekļu sadale pa valstīm un komponentiem, kā arī piešķīrumi vairākiem saņēmējiem paredzētajai programmai un atbalsta izdevumu piešķīrumi. Galīgie skaitļi par saistībām 2007. un 2008. gadā, kā arī atjaunināti skaitļi par 2009. un 2010. gadu ir ietverti uzziņas vajadzībām. Indikatīvā daudzgadu finanšu shēma — Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta līdzekļu sadalījums pa valstīm un komponentiem 2011.-2013. gadam Komponents | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | HORVĀTIJA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 49 611 775 | 45 374 274 | 45 601 430 | 39 483 458 | 39 959 128 | 40 872 310 | 38 513 885 | Pārrobežu sadarbība | 9 688 225 | 14 725 726 | 15 898 570 | 15 601 136 | 15 869 158 | 16 142 542 | 16 698 384 | Reģionālā attīstība | 45 050 000 | 47 600 000 | 49 700 000 | 56 800 000 | 58 200 000 | 59 348 000 | 62 000 000 | Cilvēkresursu attīstība | 11 377 000 | 12 700 000 | 14 200 000 | 15 700 000 | 16 000 000 | 16 040 000 | 18 000 000 | Lauku attīstība | 25 500 000 | 25 600 000 | 25 800 000 | 26 000 000 | 26 500 000 | 27 268 000 | 27 700 000 | KOPĀ | 141 227 000 | 146 000 000 | 151 200 000 | 153 584 594 | 156 528 286 | 159 670 852 | 162 912 269 | BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 41 641 613 | 41 122 001 | 39 328 499 | 36 317 068 | 28 803 410 | 28 207 479 | 27 941 228 | Pārrobežu sadarbība | 4 158 387 | 4 077 999 | 4 371 501 | 5 067 526 | 5 124 876 | 5 183 373 | 5 243 041 | Reģionālā attīstība | 7 400 000 | 12 300 000 | 20 800 000 | 29 400 000 | 39 300 000 | 42 300 000 | 51 800 000 | Cilvēkresursu attīstība | 3 200 000 | 6 000 000 | 7 100 000 | 8 400 000 | 8 800 000 | 10 380 000 | 11 200 000 | Lauku attīstība | 2 100 000 | 6 700 000 | 10 200 000 | 12 500 000 | 16 000 000 | 19 000 000 | 21 028 000 | KOPĀ | 58 500 000 | 70 200 000 | 81 800 000 | 91 684 594 | 98 028 286 | 105 070 852 | 117 212 269 | Komponents | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | TURCIJA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 256 702 720 | 256 125 297 | 239 550 810 | 211 312 664 | 228 620 919 | 233 900 336 | 238 325 843 | Pārrobežu sadarbība | 2 097 280 | 2 874 709 | 3 049 190 | 9 587 336 | 9 779 081 | 9 974 664 | 10 174 157 | Reģionālā attīstība | 167 500 000 | 173 800 000 | 182 700 000 | 238 100 000 | 293 400 000 | 367 805 000 | 378 000 000 | Cilvēkresursu attīstība | 50 200 000 | 52 900 000 | 55 600 000 | 63 400 000 | 77 600 000 | 89 930 000 | 96 000 000 | Lauku attīstība | 20 700 000 | 53 000 000 | 85 500 000 | 131 300 000 | 172 500 000 | 197 890 000 | 213 000 000 | KOPĀ | 497 200 000 | 538 700 006 | 566 400 000 | 653 700 000 | 781 900 000 | 899 500 000 | 935 500 000 | ALBĀNIJA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 54 318 790 | 62 117 756 | 71 377 079 | 82 711 421 | 84 301 650 | 85 987 683 | 87 446 037 | Pārrobežu sadarbība | 6 681 210 | 8 582 244 | 9 822 921 | 9 973 173 | 10 126 636 | 10 283 169 | 10 666 232 | KOPĀ | 61 000 000 | 70 700 000 | 81 200 000 | 92 684 594 | 94 428 286 | 96 270 852 | 98 112 269 | BOSNIJA UN HERCEGOVINA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 58 136 394 | 69 854 783 | 83 892 254 | 100 688 099 | 102 681 861 | 104 673 499 | 106 870 228 | Pārrobežu sadarbība | 3 963 606 | 4 945 217 | 5 207 746 | 4 696 495 | 4 746 425 | 4 797 353 | 4 942 041 | KOPĀ | 62 100 000 | 74 800 000 | 89 100 000 | 105 384 594 | 107 428 286 | 109 470 852 | 111 812 269 | Komponents | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | MELNKALNE | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 27 490 504 | 28 112 552 | 28 632 179 | 29 238 823 | 29 843 599 | 30 446 471 | 30 996 035 | Pārrobežu sadarbība | 3 909 496 | 4 487 448 | 4 667 821 | 4 282 690 | 4 310 344 | 4 338 551 | 4 418 687 | KOPĀ | 31 400 000 | 32 600 000 | 33 300 000 | 33 521 513 | 34 153 943 | 34 785 022 | 35 414 722 | SERBIJA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 181 496 352 | 179 441 314 | 182 551 643 | 186 206 679 | 189 956 810 | 193 801 948 | 203 101 005 | Pārrobežu sadarbība | 8 203 648 | 11 458 686 | 12 248 357 | 11 751 753 | 11 922 790 | 12 097 244 | 11 630 694 | KOPĀ | 189 700 000 | 190 900 000 | 194 800 000 | 197 958 432 | 201 879 600 | 205 899 192 | 214 731 699 | KOSOVA | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 68 300 000 | 184 700 000 | 106 100 000 | 64 484 594 | 65 828 286 | 67 070 852 | 70 712 269 | Pārrobežu sadarbība | 0 | 0 | 0 | 2 815 406 | 2 871 714 | 2 929 148 | 2 987 731 | KOPĀ | 68 300 000 | 184 700 000 | 106 100 000 | 67 300 000 | 68 700 000 | 70 000 000 | 73 700 000 | VALSTU PROGRAMMAS KOPĀ | 1 109 427 000 | 1 308 600 006 | 1 303 900 000 | 1 395 818 321 | 1 543 046 687 | 1 680 667 622 | 1 749 395 497 | Komponents | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | VALSTU PROGRAMMAS KOPĀ | 1 109 427 000 | 1 308 600 006 | 1 303 900 000 | 1 395 818 321 | 1 543 046 687 | 1 680 667 622 | 1 749 395 497 | VAIRĀKIEM SAŅĒMĒJIEM PAREDZĒTAS PROGRAMMAS | Atbalsts pārejai un iestāžu izveide | 108 980 000 | 135 700 000 | 166 055 000 | 138 967 000[3] | 173 460 000 | 168 860 000 | 183 845 477 | Pārrobežu sadarbība | 0 | 0 | 0 | 4 921 679 | 5 293 313 | 5 672 378 | 6 059 026 | ATBALSTA IZDEVUMI | 44 793 000 | 51 950 000 | 47 648 000 | 52 993 000 | 75 000 000 | 80 500 000 | 84 500 000 | PAVISAM KOPĀ | 1 263 200 000 | 1 496 250 006 | 1 517 603 000 | 1 592 700 000 | 1 796 800 000 | 1 935 700 000 | 2 023 800 000 | Skaitļi ir euro, pašreizējās cenās [1] Šajā nolūkā tiek gatavots Regulas (EK) Nr. 1085/2006 II pielikuma grozījums. [2] Atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1244/99. [3] Tas ietver samazinājumu nodrošinātības ar pārtiku mehānismam par 29 miljoniem euro, ko atmaksās 2011. gadā (14 miljonus euro), 2012. gadā (6 miljonus euro) un 2013. gadā (9 miljonus euro). Šajos gados atmaksātie līdzekļi arī ir ietverti tabulā.