Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam noteiktā antidempinga maksājuma termiņbeigu pārskatīšanas procedūrā piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (turpmāk “pamatregula”), piemērošanu. · Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 130/2006 (OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. XX/2012 (OV L XX, xx.yy.2012., x. lpp.). · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. · Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2011. gada 26. janvārī sāka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu. Pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes dempings turpinās un ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozarei atkal tiktu nodarīts kaitējums. Tika arī konstatēts, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ar kuru pagarina patlaban spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu un kura būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz 2012. gada 24. aprīlim. · Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2012/0051 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006[2] (turpmāk “sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir 0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %. (2) Pēc pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada 22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008[3] grozīja minēto pasākumu piemērošanas jomu. (3) Pēc uzņēmumam Hangzhou Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes ziņojumu “Meksika – Galīgie antidempinga pasākumi liellopu gaļai un rīsiem”[4], kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu, Padome 2012. gada XX. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. XXX/2012[5] grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking. (4) Izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”. 2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums (5) Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[6], Komisija 2009. gada 27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji (turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l un Comercial Quimica Sarasa s.l., kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā vīnskābes apjoma. (6) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies. 3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana (7) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu[7] (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. 4. Paralēlas procedūras (8) Komisija 2011. gada 29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu[8] saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking. (9) Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu[9] saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko, iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji eksportētāji – Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. 5. Izmeklēšana 5.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods (10) Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”). 5.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana (11) Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus. (12) Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. (13) Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. (14) Ņemot vērā saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic. (15) Seši Savienības ražotāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū. (16) Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei. (17) Dempinga un kaitējuma analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, izņemot ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”. (18) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos: (a) ražotāji Savienībā: – Comercial Quimica Sarasa S.L., – Alcoholera Vinícola Europea S.A., – Distillerie Mazzari S.p.a., – Distillerie Bonollo S.p.a.; (b) ražotāji eksportētāji Ķīnā: – Changmao Biochemical Engineering Co Ltd, – Ninghai Organical Chemical Factory; (c) lietotāji: – Danisco A/S, – Kerry (NL) B.V.; (d) ražotājs analogajā valstī: – Tarcol S.A., Argentīna. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS (19) Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma. Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi) kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (TARIC kods 2918 12 00 90) (turpmāk “attiecīgais ražojums”). (20) Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Ievadpiezīmes (21) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties. (22) Kā minēts 13. apsvērumā, ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas režīmu. Šie divi uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veica lielāko daļu attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. 2. Imports par dempinga cenām PIP laikā 2.1. Analogā valsts (23) Ķīna ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”). (24) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. (25) Viens vīnskābes rūpnieciskais patērētājs norādīja dažus ierobežojumus saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei normālās vērtības noteikšanā. Šī ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem. (26) Katrā ziņā atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja apgalvojumos nebija nekā jauna un tie netika pamatoti, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību. (27) Argentīnas gadā saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to, vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts. (28) Apgalvojums par ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis arguments tiek noraidīts. (29) Tādējādi tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai. (30) Notika saziņa ar diviem zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie dati. 2.2. Normālā vērtība (31) Abiem uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. (32) Vienam uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ normālā vērtība tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū gūto peļņu. (33) Otram uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā tirdzniecības apritē. (34) Uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. (35) Tādējādi arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties, ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER. 2.3. Eksporta cena (36) Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā. (37) Visu pārējo Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota “14-6” datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija. 2.4. Salīdzinājums (38) Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. (39) Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. (40) Lai taisnīgi salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju. 2.5. Dempinga starpība (41) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. (42) Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā līmenī. (43) Aprēķinātais atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais. 3. Dempinga turpināšanās iespējamība (44) Papildus dempinga esības analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība. (45) Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība. 3.1. Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas (46) Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt, palielinoties no 3034 tonnām (t) 2007. gadā līdz 3649 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i., par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 1 procentpunktu – no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. (47) Tajā pašā laika posmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par 12,6 %, tad 2009. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastāvīgi samazinoties un visbeidzot PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni. 3.2. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā (48) Par kopējo vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski pieejami informācijas avoti[10] norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū. (49) Tiek lēsts, ka kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram 25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus[11]. Ķīnas tirgus, kura patēriņš tiek lēsts 5000 t apjomā, ir mazs salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu. (50) Turklāt ir nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %. Atbilstošā neizmantotā jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 20 % no kopējās jaudas. (51) Tāpat arī informācija no 48. apsvērumā minēto ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina, ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes ražotāji. (52) Tādējādi ir skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos. 3.3. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība (53) Informācija, kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās, liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt. (54) Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram 40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas, kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu. 4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (55) Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, ieskaitot jaunos ražotājus, kas ir parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt – ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām. D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (56) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 73 %. Kā minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. (57) Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos: – makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim Savienības ražotājiem, – mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju. (58) Tiek norādīts, ka Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs ražotāju skaits – lielākoties tie ir mazie un vidējie uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir blakusprodukts. E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ 1. Patēriņš Savienības tirgū (59) Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – veicot aplēses saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem. (60) Vīnskābes patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk, iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam samazinājās par 15 %. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības patēriņš sasniedza 29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par 26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu. Ja cenas ir zemas (kā tas bija pārskatīšanas izmeklēšanas periodā), vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem, piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā. 1. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Kopējais patēriņš ES (t) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964 Indekss || 100 || 94 || 85 || 111 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat 2. Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas 2.1. Apjoms un tirgus daļa (61) Visa attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza 8495 t, kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā. (62) Vīnskābes apjoms, ko Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji, kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 20 % un sasniedza 3649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 % apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar 11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo importu 4846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs, kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā periodā arī palielināja savu daļu kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem). 2. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t) || 3035 || 3042 || 2945 || 3649 Indekss=100 || 100 || 100 || 97 || 120 Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus || 11,3 % || 12,0 % || 12,8 % || 12,2 % Indekss=100 || 100 || 106 || 113 || 107 2.2. Cenas un cenu samazinājums (63) Nākamākajā tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares attiecīgās vidējās pārdošanas cenas. 3. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t) || 1834 || 2060 || 1966 || 1819 Indekss=100 || 100 || 112 || 107 || 99 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punktā prasītie dati (64) Tā Ķīnas eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam piemēro pasākumus, CIF līmenī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 1819 EUR/t, un tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā. (65) Analizējot vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām, kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 2496 EUR/t. (66) Salīdzinot pa ražojuma veidiem, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas – procentuāli par 32,6 %. 3. Imports no citām trešām valstīm (67) Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena. 4. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Importa apjoms no citām trešām valstīm (t) || 590 || 135 || 156 || 845 Indekss=100 || 100 || 23 || 26 || 143 Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa || 2,2 % || 0,5 % || 0,7 % || 2,8 % Indekss=100 || 100 || 24 || 31 || 129 Importa cena (EUR/t) || 2503 || 2874 || 2300 || 2413 Avots: Eurostat, “14-6” datu bāze (68) Vīnskābes importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 845 t. Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas – tās ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu attiecīgā perioda beigās. 4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (69) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. 4.1. Ievadpiezīmes (70) Tā kā Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā. 4.2. Makroekonomiskie rādītāji (a) Ražošanas apjoms (71) Ražošanas apjoms Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no 2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu. Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā. 5. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Ražošanas apjoms (t) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588 Indekss=100 || 100 || 95 || 86 || 105 Avots : atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums (72) Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. (73) Jaudas izmantojums, kas 2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās līdz 56 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes samazināšanos kopējās izmaksās. 6. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Ražošanas jauda (t) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000 Indekss=100 || 100 || 100 || 98 || 98 Jaudas izmantojums || 63 % || 60 % || 56 % || 68 % Indekss=100 || 100 || 95 || 88 || 108 Avots : atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (c) Pārdošanas apjoms (74) Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 % 2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā, tādējādi demonstrējot plašas svārstības galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ. 7. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623 Indekss=100 || 100 || 89 || 82 || 101 Avots : atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (d) Tirgus daļa (75) Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā samazinājās līdz 68,8 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis tirgus daļas zaudējums atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā nespēja palielināties tādā pašā ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs. 8. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Savienības ražotāju tirgus daļa || 76,1 % || 71,7 % || 72,7 % || 68,8 % Indekss=100 || 100 || 94 || 95 || 90 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati (e) Izaugsme (76) Lai gan no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās nemainīgs un tās tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes. (f) Nodarbinātība (77) Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami – no 320 cilvēkiem 2007. un 2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 – pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kritums 2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu. 9. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Nodarbinātība (cilvēki) || 320 || 320 || 280 || 230 Indekss=100 || 100 || 100 || 88 || 72 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (g) Ražīgums (78) Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā. 10. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Ražīgums (t uz darbinieku) || 90 || 85 || 89 || 132 Indekss=100 || 100 || 94 || 99 || 147 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums 4.3. Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem (h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas (79) Atlasīto ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā gada vidējā pārdošanas cena bija 2496 EUR/t salīdzinājumā ar 2667 EUR/t 2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un 2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 14 % zemāka nekā gadu iepriekš. 11. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Vienības cena ES tirgū (EUR/t) || 2667 || 2946 || 2881 || 2496 Indekss=100 || 100 || 110 || 108 || 94 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (i) Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga (80) Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts 7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Tāpat, kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts 46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. (j) Krājumi (81) Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %) pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas 74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās pārdošanas apjoms nesaistītām personām. 12. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Krājumi perioda beigās (t) || 863 || 1428 || 933 || 879 Indekss=100 || 100 || 165 || 108 || 102 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (k) Algas (82) Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo 77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita samazināšanās kopumā. 12. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Vidējā alga (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245 Indekss=100 || 100 || 111 || 110 || 119 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (l) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (83) Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par vairāk nekā 6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju rentabilitāte 2007.–2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem, sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, sasniedzot 17,6 %. (84) Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga līdz 44,4 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās ļoti augsts. 13. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem) || 11,4 % || 7,7 % || 12,5 % || 17,6 % Indekss=100 || 100 || 67 || 109 || 153 INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) || 36,4 % || 21,9 % || 44,4 % || 142,9 % Indekss=100 || 100 || 60 || 122 || 393 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (m) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu (85) Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR. Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR 2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām ievērojami uzlabojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva. (86) Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā minēts 58. apsvērumā. 14. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Naudas plūsma (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164 Indekss=100 || 100 || 39 || 100 || 145 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (n) Ieguldījumi (87) Atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie 2007.–2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam 2009. gadā – vēl par 32 procentpunktiem. Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP (−60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus. 15. tabula || 2007 || 2008 || 2009 || PIP Neto ieguldījumi (EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290 Indekss=100 || 100 || 105 || 137 || 77 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem 5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē (88) Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams, būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no 2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %. (89) Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās pozitīva. (90) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska kaitējuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav, būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma. F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā (91) Kā secināts 48. līdz 52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu no citiem tirgiem. (92) Vīnskābes CIF eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijušas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) – šī starpība ir 32,6 %. (93) Analizējot Ķīnas vīnskābes eksportu[12] uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms ievērojami samazinājās – no 10 862 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz 8118 t 2011. gada jūlija beigās (−25 %). Šis Ķīnas eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2744 t varētu radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības tirgu. (94) Ņemot vērā pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā, kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību, Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu būtisku kaitējumu. (95) Kā minēts 79. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, vai – Ķīnas eksportētāju gadījumā – ķīmiskas sintēzes ceļā no tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem kā benzols. (96) Tādējādi būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir. (97) Tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniegto augsto rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 % apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare atkal kļuva neaizsargāta. 2. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību (98) Tādējādi tiek secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu, visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. G. SAVIENĪBAS INTERESES 1. Ievads (99) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. (100) Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. (101) Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu. 2. Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses (102) Savienības ražošanas nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru, kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus. (103) Ir pamats uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas, ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli. Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas. (104) Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. 3. Importētāju intereses (105) Tiek atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus. 4. Lietotāju intereses (106) Vīnskābi galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu būvniecības nozarē, ģipša ražošanā. (107) Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem. (108) Lietotāji no būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju. (109) Procedūrā pilnībā sadarbojās divi lieli importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība. 5. Secinājums par Savienības interesēm (110) Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (111) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. (112) Lietotājs būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt. (113) Abi pārtikas nozares lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja, ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona. (114) Uzklausīšanā šis lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt, ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ievērojami pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza, ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri svārstās atkarībā no vīnogu ražas un tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu. (115) Otrs lietotājs, kas sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika līdzīgi noraidīti (skat. iepriekšējo apsvērumu). (116) Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli. (117) Visbeidzot, izskatot savus rentabilitātes rādītājus attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu – vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek mainīti. (118) Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus. (119) No iepriekš minētā var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (TARIC kods 2918 12 00 90) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda. Uzņēmums || Antidempinga maksājums || TARIC papildu kods Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika || 10,1 % || A688 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika || 4,7 % || A689 Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika – TARIC papildu kods A687) || 34,9 % || A999 3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi. 4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs Pielikums Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītam paziņojumam šādā formā: (1) rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats, (2) šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās vīnskābes apjoms pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Datums un paraksts [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp. [3] OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp. [4] WT/DS295/AB/R, 2005. gada 29. novembris. [5] OV L XX, XX.XX.XXXX., X. lpp. [6] OV C 211, 4.8.2010., 11. lpp. [7] OV C 24, 26.1.2011., 14. lpp. [8] OV C 223, 29.7.2011., 11. lpp. [9] OV C 223, 29.7.2011., 16. lpp. [10] Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH) vai CCM International LTD ziņojumi. [11] Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH) vai CCM International LTD ziņojumus. [12] Avots: Ķīnas eksporta datu bāze.