Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku /* COM/2007/0076 galīgā redakcija - COD 2007/0033 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.3.2007 COM(2007) 76 galīgā redakcija 2007/0033 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Lai apmierinātu lietotāju pieprasījumu pēc statistikas par brīvajām darbavietām, Statistikas birojam ir nodoms izveidot juridisku pamatu datu vākšanai par brīvajām darbavietām. Kvalitatīvas statistikas izstrāde par brīvajām darbavietām ir viena no stingri noteiktajām Padomes prioritātēm. Eiropadome 2005. gadā atsāka Lisabonas stratēģiju, aicinādama uz darbībām, kuru mērķis būtu iesaistīt vairāk ļaužu darba tirgū un izveidot vairāk darbavietu, un tādējādi pastiprināja vajadzību pēc labākas informācijas par darbaspēka pieprasījumu. Brīvo darbavietu strukturālo rādītāju pie izstrādājamajiem un publicējamajiem darba tirgus saspiestības un prasmju trūkuma pārvarēšanas pasākumiem ir pieskaitījusi Nodarbinātības komiteja. Strukturālie dati par brīvajām darbavietām ir vajadzīgi Komisijai sakarā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju, lai uzraudzītu un analizētu darbaspēka pieprasījuma līmeni un struktūru un identificētu darbaspēka deficītu, pārblīvētību un nelīdzsvarotību pa reģioniem, saimnieciskās darbības nozarēm un profesijām tā, kā pausts Integrētajās pamatnostādnēs attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005-2008), kas aptver Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un Nodarbinātības pamatnostādnes. Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai ceturkšņa dati par brīvajām darbavietām ir jāsaņem ātri, lai varētu uzraudzīt brīvo darbavietu īstermiņa pārmaiņas saimnieciskās darbības nozarēs. Brīvās darbavietas ir iekļautas galvenajos Eiropas saimnieciskajos rādītājos (PEEI), un ziņas par tām ir vajadzīgas, lai varētu novērtēt darba tirgus stāvokli ES/euro zonā atbilstīgi EMS Rīcības plānam. Bez tam statistika par brīvajām darbavietām tiek vākta arī valstu vajadzībām, lai pārvaldes iestādes varētu labāk novērtēt un uzraudzīt darba tirgu un uzlabotu lēmumu pieņemšanas procedūru darba tirgus politikā. | 120 | Vispārīgais konteksts Valstu dati par brīvajām darbavietām un aizņemtajiem posteņiem ir vākti no 2003. gada saskaņā ar neformālu vienošanos. Lai gan sākotnēji šī vienošanās likās lietderīga, pieredze rāda, ka tā nespēj apmierināt lietotāju vajadzības. Ceturkšņa datu vākšanā netiek apmierinātas ECB prasības aptvēruma, laicīguma un saskaņotības ziņā, nedz arī Komisijas pieprasījums pēc strukturālajiem datiem. Šobrīd tikai dažas valstis iesniedz ikgadējos datus, taču to detalizācija ir visai neviendabīga un salīdzināmība zema. Juridisks pamats dotu mehānismu, ar kuru pēc skaidri noteikta grafika panākt salīdzināmu metodisko bāzi nozīmīgam īstermiņa un strukturālās statistikas kopumam. Piemērota Eiropas tiesiskā regulējuma izstrādi lūdz arī Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada novembra ziņojumā par stāvokli EMS informācijas prasību jomā. Bez tam vairākām valstīm vajadzīgs juridisks pamats, lai tās varētu turpināt vākt datus par brīvajām darbavietām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 141 | Atbilstība citiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās aptaujātās nozares un respondentu vispārīgais profils Ir veikta rakstveida konsultēšanās un apspriešana darba grupās ar pilnvarotiem delegātiem, kas pārstāvēja valstu statistikas sistēmas dalībvalstis, darba tirgus darba grupas sanāksmēs 2005. gada oktobrī un 2006. gada martā. Regulas priekšlikumu 2006. gada maijā iesniedza Statistikas programmu komitejai (SPC) atzinuma saņemšanai. Kopumā SPC pauda vispārīgu atbalstu priekšlikumam attiecībā uz ceturkšņa statistiku. Taču dalībvalstīm bija stingras atrunas attiecībā uz gada sadalījuma diapazonu un detalizācijas pakāpi. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un kā tās ņemtas vērā Pēc SPC atzinuma saņemšanas regula tika grozīta, it sevišķi saistībā ar ikgadējo struktūras datu vākšanu, kas tagad nav ietverta šajā juridiskajā dokumentā. Pārskatīto EP un Padomes regulas priekšlikumu plaši atbalsta valstu statistikas dienestu ģenerāldirektori un ECB Visas dalībvalstis piekrīt, ka ir svarīgi iegūt skaidru un piemērotu tiesisko regulējumu ceturkšņa datu par brīvajām darbavietām vākšanai. Drīzumā uz neformālas vienošanās pamata tiks skatīts Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta lūgums pēc ikgadējas strukturālas brīvo darbavietu statistikas. Vidējā termiņā, balstoties uz pieredzi, ko dos regula par ceturkšņa datiem, ir jāapsver iespēja izdot jaunu regulu, kas apmierinātu pieprasījumu pēc ikgadējiem datiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Attiecīgās zinātnes/speciālo zināšanu sfēras Valstu pārstāvji Statistikas biroja darba tirgus darba grupas sanāksmēs un brīvo darbavietu īpašā uzdevuma grupas locekļi ir eksperti ar zināšanām un pieredzi brīvo darbavietu un darba tirgus statistikas jomā. | 222 | Izmantotā metodika Dokumentā izmantots darbs, ko veikusi darba grupa, kas tika izveidota ar mērķi nodibināt juridisku pamatu statistikai par brīvajām darbavietām. Bez tam priekšlikuma projekts tika apspriests Statistikas biroja darba tirgus darba grupā, kur tika akceptētas papildu piezīmes, it sevišķi attiecībā uz sloga samazināšanu, t. i., aptveramo saimniecisko darbību diapazona sašaurināšanu un iespēju izmantot papildu avotus, nevis tikai apsekojumu, kurā vāc datus par brīvajām darbavietām. Ir izveidota pārskatīta redakcija, kurā ietvertas iespējas samazināt slogu uzņēmumiem un dalībvalstīm, nepasliktinot kvalitāti, proti, izmantot administratīvos avotus un īpašos gadījumos ierobežot aptveramo saimniecisko darbību diapazonu, neiekļaujot lauksaimniecību, zveju un mežkopību. Par citām procesa gaitā saņemtajām piezīmēm jāsaka, ka tās vairumā ņemtas vērā un palīdzējušas padarīt skaidrāku, pilnveidot un uzlabot priekšlikuma tekstu. | 223 | Galvenās organizācijas/eksperti, ar ko notikusi apspriešanās Eksperti bija no dalībvalstu ministrijām, kas pārzina nodarbinātību, un statistikas institūtiem. | 2249 | Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Netika minēts nekāds iespējami nopietns risks, kam varētu būt nelabojamas sekas. | 225 | Vairumā ieteikumu bija izmantojamās definīcijas, avoti un piezīmes par prasītās informācijas iegūšanas realizējamību. Šajā regulas priekšlikuma tekstā ir pilnīgi atspoguļots īpašā uzdevuma grupas un darba grupas devums. | 226 | Ekspertu ieteikumu publiskošanas līdzekļi Protokoli ar darba grupu un īpašo uzdevumu grupu ekspertu apspriežu rezultātiem, kā arī citi uzziņas dokumenti ir pieejami Komisijas sistēmā CIRCA (Saziņas un informācijas resursu centra administrators). Tāpat būs ar citu attiecīgu informāciju, kas kļūs zināma. | 230 | Ietekmes un seku analīze Izšķiramas vairākas iespējas statistikas par brīvajām darbavietām vākšanai Eiropā. A iespēja. Turpmāka datu par brīvajām darbavietām vākšana saskaņā ar neformālo vienošanos. B iespēja. Atsevišķa EP un Padomes regula par Kopienas brīvo darbavietu statistiku, kas ieviestu kopīgu satvaru ceturkšņa un gada statistikai par brīvajām darbavietām, kuru pārstrādātu divās Komisijas regulās ar virkni īstenošanas pasākumu atbilstīgi vajadzībām. C iespēja. Atsevišķa EP un Padomes regula par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku un turpmāka gada datu par brīvajām darbavietām vākšana saskaņā ar neformālo vienošanos. D iespēja. Divi EP un Padomes regulu priekšlikumi: viens par ceturkšņa statistiku par brīvajām darbavietām, otrs – par gada statistiku par brīvajām darbavietām. Katram no tiem sekotu īstenošanas regula. Ņemot vērā apspriešanas iznākumu, Eiropas Statistikas sistēma (ESS) dod priekšroku C iespējai, proti, atsevišķai EP un Padomes regulai par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku, ko papildina gada strukturālie dati, kas tiek savākti saskaņā ar neformālu vienošanos. Tiesību akta pieņemšana nodrošinātu saskaņotu un kvalitatīvu ceturkšņa statistiku, kas vajadzīga salīdzināšanai visās dalībvalstīs, gādājot par ceturkšņa datu vākšanas nepārtrauktību un konsekventumu. Šis risinājums ir efektīvs, elastīgs un būs mazāk apgrūtinošs nekā B vai D iespēja. Bez tam C iespējai būtu jāpanāk drīzāka regulas pieņemšana, ņemot vērā dalībvalstu saistības ceturkšņa datu sakarā. A iespēja ir pašreizējais stāvoklis. Šādus tādus sīkus uzlabojumus varētu panākt ar dotāciju politiku, taču turpināt uz brīvprātības pamata nozīmētu samierināties ar pašreizējo statistikas vājumu un ignorēt lietotāju vajadzību pēc tiesiska pamata. Bez tam valstis, kurām ir vajadzīga regula, lai varētu turpināt datu vākšanu, tiktu galīgi atbīdītas no šā pasākuma. B iespēja ļautu statistikai labāk reaģēt uz lietotāju vajadzībām, ieskaitot Komisijas vajadzību pēc gada strukturālajiem datiem, un nodrošinātu lielāku konsekventumu ceturkšņa un gada statistikas starpā. Tomēr, ievērojot dalībvalstu paustos viedokļus un ar šās iespējas īstenošanu saistīto sarežģītību un grūtības, vienošanās par šo regulu varētu izvērsties par ārkārtīgi garu un smagu procesu, kas nebūt nesekmētu regulas par ceturkšņa statistiku drīzu pieņemšanu. D iespēja būtu lietderīga pieeja, jo atbilst lietotāju prasībām, taču tai ir nepilnības salīdzinājumā ar C iespēju, it īpaši efektivitātes un darba apjoma ziņā. Šī iespēja tomēr būtu izskatāma no jauna vidēja termiņā, kad būs izvērtēta no ceturkšņa statistikas gūtā pieredze. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šā juridiskā pamata nolūks ir izveidot tiesisko regulējumu, kas aptvertu pašreizējās un apzināmās turpmākās darbības ceturkšņa statistikā par brīvajām darbavietām. To vidū ir saskaņotas datu vākšanas nodrošināšana, apmierinot lietotāju pieprasījumu šajā jomā. Regulas priekšlikumā respektēti Eiropas Statistikas prakses kodeksa principi, it sevišķi izmaksu lietderības princips, un ir veikti īpaši pasākumi, kas minimizē uzņēmumu un valstu statistikas dienestu slogu. Papildus EP un Padomes regulai vajadzīga arī īstenošanas regula. | 310 | Juridiskais pamats Līguma 285. pants nodrošina Kopienas statistikas tiesisko pamatu. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, pieņem pasākumus statistikas apkopošanai, ja tas ir vajadzīgs Kopienas darbību veikšanai. Pantā izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un neitralitātes, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas datu slepenuma standartu atbilstībai. | 329 | Subsidiaritātes princips Ierosinātās rīcības mērķi, proti, saskaņotas Kopienas brīvo darbavietu statistikas sistemātisku izveidi, nevar pietiekami sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi, tādēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī uz Kopienas tiesību akta pamata, jo tikai Komisija var koordinēt nepieciešamo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas mērogā, savukārt dalībvalstis var organizēt datu vākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par brīvajām darbavietām. Līdz ar to Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. | 331 | Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar obligātajām prasībām, lai sasniegtu šo mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. | 332 | Būs izmaksu pieaugums, īpaši pirmajā īstenošanas posmā un galvenokārt tajās valstīs, kuras pašlaik neveic apsekojumus par brīvajām darbavietām, vai tajās valstīs, kurām apsekojumi būs jākoriģē, lai izpildītu juridiskās prasības. Ar Kopienas finansiālu atbalstu šīs izmaksas varētu ierobežot. Sloga palielinājuma ziņā šī ietekme nu ir ierobežota, rūpīgi sagatavojoties, ievērojot izmaksu lietderības principu un īstenojot likumdošanas pasākumus, t. i., kvalitātes kritērijiem atbilstošu administratīvo avotu izmantošana, dažu marginālo saimnieciskās darbības veidu neiekļaušana un iespējamība dalībvalstīm, kurām ir grūtības sniegt datus par kādām konkrētām nozarēm un/vai sīkām vienībām, veikt priekšizpēti. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments – regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti tālāk norādītā(-o) iemesla(-u) dēļ. Ir vispārēji atzīts, ka EP un Padomes regula ir piemērots instruments lielākajai daļai statistikas pasākumu, kuri precīzi un vienveidīgi jāpiemēro visā Kopienā. Priekšroka dodama nevis direktīvai, bet regulai kā pamata tiesību aktam, jo tajā pretēji direktīvai paredz vienādus noteikumus visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm tos piemērot nepilnīgi un selektīvi un neļaujot izvēlēties formu un metodes tās mērķu sasniegšanai. Turklāt regula ir tieši piemērojama, un tas nozīmē, ka tā nav jāiestrādā valsts tiesību aktos, tādējādi izvairoties no kavēšanās, kas saistās ar direktīvu normu pārņemšanu. Tas arī uzlabo un paātrina likumdošanu. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Regulā iekļautie noteikumi par finansēm palīdzētu dalībvalstīm sākuma fāzē aizsākt jaunu statistiku šajā jomā vai pabeigt darbu, kas jau veikts saskaņā ar neformālo vienošanos, lai uzlabotu īstermiņa datu krājumu kvalitāti un apmierinātu lietotāju prasības. Finansējumu segs ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu pieņemtā Kopienas nodarbinātības un sociālās vienotības programma PROGRESS. Tās 1. iedaļā „Nodarbinātība” īpaši minēta attiecīgu darbību, ieskaitot statistikas darbības, finansēšana, „uzlabojot izpratni par stāvokli un izredzēm nodarbinātības jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot statistiku un kopējus rādītājus saskaņā ar ENS”. Ar šīm darbībām saistīto saistību asignējumu un maksājumu asignējumu ietekme uz budžetu laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam tiek vērtēta uz 4,5 milj. EUR. | 1. 2007/0033 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2] un Eiropas Centrālās bankas atzinumu[3], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, apspriedušies ar Statistikas programmu komiteju, tā kā: (1) Padomes sanāksme 2003. gada 8. decembrī savos secinājumos[4] atbalstīja brīvo darbavietu strukturālā rādītāja izstrādi un publicēšanu. (2) Ar Padomes Lēmumu 2000/98/EK[5] izveidotā Nodarbinātības komiteja ir piekritusi, ka vajadzīgs brīvo darbavietu rādītājs, lai varētu uzraudzīt Eiropas nodarbinātības stratēģiju, kas noteikta ar Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[6]. (3) EMS Statistikas prasību rīcības plānā[7] un tam sekojušajos darba pārskatos par plāna īstenošanu[8] par prioritāti uzskatīta tāda juridiskā pamata izveide, kas aptvertu statistiku par brīvajām darbavietām. (4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu PROGRESS[9], paredz finansēt attiecīgās darbības, „uzlabojot izpratni par stāvokli un izredzēm nodarbinātības jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot statistiku un kopējus rādītājus saskaņā ar ENS”. (5) Dati par brīvajām darbavietām pa saimnieciskās darbības nozarēm Komisijai ir vajadzīgi Eiropas nodarbinātības stratēģijā, lai novērotu un analizētu darbaspēka pieprasījuma līmeni un struktūru. (6) Ceturkšņa dati par brīvajām darbavietām Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai ir jāsaņem ātri, lai varētu uzraudzīt brīvo darbavietu īstermiņa pārmaiņas. Sezonāli koriģēti dati par brīvajām darbavietām palīdz skaidrot ceturkšņa izmaiņas. (7) Sniegtajiem datiem par brīvajām darbavietām jābūt piemērotiem un pilnīgiem, precīziem un aptverošiem, laicīgiem, saskanīgiem, salīdzināmiem un lietotājam viegli pieejamiem. (8) Labums, ko sniedz pilnīgu datu par visām tautsaimniecības nozarēm apkopošana Kopienas līmenī, ir jāsamēro ar ziņošanas iespējām un datu sniegšanas pienākuma nastu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. (9) Lai noteiktu apkopojamās statistikas diapazonu un vajadzīgo detalizācijas līmeni pa saimnieciskās darbības nozarēm, ir jāpiemēro patlaban spēkā esošā kopīgā saimniecības nozaru klasifikācijas sistēma NACE . (10) Tā kā dalībvalstis nevar pietiekamu labi sasniegt ierosinātās darbības mērķi, t. i., sniegt statistiku par brīvajām darbavietām, un pilnīgāk to var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. (11) Kopienas statistikas apkopošanā un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valstu un Kopienas statistikas iestādes jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja[10] un kas ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un pārskatatbildību[11]. (12) Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[12] nosaka vispārējo satvaru un tādējādi attiecas uz statistiku par brīvajām darbavietām. (13) Šās regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[13]. (14) Konkrēti, Komisijai ir jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas pasākumus šās regulas 2., 4., 6., 7. un 8. pantā minētajās sfērās. Tā kā tie ir vispārēji pasākumi ar nolūku grozīt un svītrot nebūtiskus šās regulas elementus vai papildināt to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, tie būtu jānosaka saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un piemērošanas joma 1. Šī regula nosaka prasības regulārai ceturkšņa statistikas izveidei par Kopienas brīvajām darbavietām. 2. Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai (Statistikas birojam) datus par brīvajām darbavietām vismaz attiecībā uz uzņēmējdarbības vienībām, kurās ir viens vai vairāki darbinieki. Statistika atbilstīgi 3. un 4. punktam aptver visas saimnieciskās darbības, kas noteiktas spēkā esošajā kopīgajā saimniecības nozaru klasifikācijā Kopienā ( NACE ), izņemot mājsaimniecību darbības darba devēja statusā un eksteritoriālo organizāciju un struktūru darbības. Dati iedalāmi pa saimnieciskajām darbībām saskaņā ar spēkā esošo NACE sadaļu līmenī. 3. Pārskats par lauksaimniecību, mežkopību un zveju ir fakultatīvas tām dalībvalstīm, kurām šīs darbības nav būtiska kopējās nodarbinātības daļa. Pirmajā daļā minētās daļas būtiskuma robežu nosaka 11. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā. Ja ir nepieciešami un lietderīgi, tad ņem vērā 8. pantā aprakstīto priekšizpēti. 4. Spēkā esošās NACE noteikto valsts pārvaldes un aizsardzības, obligātās sociālās apdrošināšanas, izglītības, veselības aizsardzības un sociālās palīdzības, mākslas, izklaides un atpūtas un organizāciju darbību, datoru un personisko un mājsaimniecības preču labošanas un citu personālo pakalpojumu darbību un vienību, kurās ir mazāk nekā 10 darbinieku, aptvērumu nosaka, ņemot vērā 8. pantā aprakstīto priekšizpēti. 2. pants Brīvās darbavietas Šās regulas vajadzībām „brīva darbavieta” ir algots postenis, kas vai nu no jauna izveidots vai nav aizņemts, vai atbrīvojas, un kura sakarā darba devējs: a) aktīvi rīkojas un ir gatavs veikt papildu pasākumus, lai sameklētu piemērotu kandidātu ārpus attiecīgā uzņēmuma, un b) kuru tam ir nodoms aizpildīt vai nu nekavējoties, vai noteiktā laika posmā. Jēgumi „aktīvi rīkoties, lai sameklētu piemērotu kandidātu” un „noteikts laika posms” definējami 11. panta 2. punktā norādītajā kārtībā. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1. „Aizņemts postenis” ir algota darbavieta organizācijā, kurā darbinieks ir pieņemts darbā. 2. „Metadati” ir skaidrojumi, kas vajadzīgi, lai interpretētu datu pārmaiņas, ko izraisa metodoloģiskas vai tehniskas pārmaiņas. 3. „Retrospektīvie dati” ir agrākie dati, kas aptver 1. pantā dotās specifikācijas. 4. pants Atsauces datumi un tehniskās specifikācijas 1. Dalībvalstis apkopo ceturkšņa datus ar atsauci uz konkrētiem atsauces datumiem, ko nosaka 11. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā. 2. Dalībvalstis sniedz datus par aizņemtajiem posteņiem, lai salīdzināšanas vajadzībām standartizētu datus par brīvajām darbavietām. 3. Dalībvalstīm ir jāpiemēro sezonālās korekcijas procedūras ceturkšņa datiem par brīvajām darbavietām. Piemērojamās sezonālās korekcijas procedūras nosaka 11. panta 3. punktā minētajā kārtībā. 5. pants Avoti 1. Dalībvalstis veido datus, izmantojot uzņēmējdarbības apsekojumus. Drīkst izmantot citus avotus, kā administratīvos datus, ja vien tie ir piemēroti kvalitātes ziņā saskaņā ar 7. pantu. 2. Dalībvalstis var papildināt 1. punktā minētos avotus ar ticamām statistiskā novērtējuma procedūrām. 3. Komisija (Statistikas birojs) ievieš un koordinē Eiropas paraugu shēmas ar nolūku veidot Kopienas novērtējumus gadījumiem, kad valstu paraugu shēmas neatbilst Kopienas prasībām attiecībā uz ceturkšņa datu savākšanu. Shēmu detaļas, to apstiprināšanu un īstenošanu konkretizē 11. panta 3. punktā noteiktajā kārtībā. Izvēles kārtā dalībvalstis var piedalīties Kopienas paraugu shēmās, ja shēmas dod iespējas būtiski samazināt statistikas sistēmas izmaksas vai slogu uzņēmumiem sakarā ar Kopienas prasības apmierināšanu. 6. pants Datu nosūtīšana 1. Datus un metadatus dalībvalstis nosūta Komisijai (Statistikas birojam) tādā formā un tādos termiņos, kā noteikts 11. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā. Tajās pašās reizēs nosūta iepriekšējo ceturkšņu datu labojumus. 2. Dalībvalstis iesniedz arī retrospektīvos datus par vismaz četriem ceturkšņiem tieši pirms tā ceturkšņa, par kuru tiek iesniegti dati pirmajā reizē. Kopējās vērtības iesniedzamas ne vēlāk kā pirmajā datu nosūtīšanas reizē, bet sadalījums – ne vairāk kā vienu gadu pēc tās. Nepieciešamības gadījumā retrospektīvo datu pamatā var būt „visprecīzākais novērtējums”. 7. pants Kvalitāte 1. Datu statistiskā kvalitāte, it sevišķi to piemērotība un pilnīgums, precizitāte un aptvērums, laicīgums, saskanība, salīdzināmība un pieejamība ir pamatmērķis, uz ko tiecas dalībvalstu un Komisijas (Statistikas biroja) ciešā sadarbībā. Pārsūtītajiem kārtējiem un retrospektīvajiem datiem jāatbilst kvalitātes kritērijiem, kas nosakāmi 11. panta 2. punktā minētajā kārtībā. 2. Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Statistikas birojam) kvalitātes pārskatus. Kvalitātes pārskatu grafiku, biežumu un saturu un iesniegšanas termiņus nosaka 11. panta 2. punktā minētajā kārtībā. 8. pants Priekšizpēte 1. Komisija (Statistikas birojs) 11. panta 2. punktā minētajā kārtībā nosaka piemērotu satvaru priekšizpētes pasākumu virknei. Pētījumus izdara dalībvalstis, kurām nākas grūti iesniegt datus par a) vienībām, kurās ir mazāk nekā 10 darbinieku, un/vai b) šādām darbības nozarēm: (i) lauksaimniecība, mežkopība un zveja, (ii) valsts pārvalde un aizsardzība, obligātā sociālā apdrošināšana, (iii) izglītība, (iv) veselības aizsardzība un sociālā palīdzība, (v) māksla, izklaide un atpūta un (vi) organizāciju darbības, datoru un personisko un mājsaimniecības preču labošana un citas personālo pakalpojumu darbības. 2. Dalībvalstis, kuras izdara priekšizpēti, pārskatu par pētījumu rezultātiem iesniedz 12 mēnešu laikā pēc 1. punktā minēto Komisijas īstenošanas pasākumu stāšanās spēkā. 3. Pasākumos, kas tiek noteikti saskaņā ar priekšizpētes rezultātiem, ievēro izmaksu lietderības principu, kas definēts Regulas (EK) Nr. 322/97 10. pantā, ieskaitot respondentu noslogojuma samazināšanu. 4. Atbilstīgi priekšizpētes rezultātiem noteikto pasākumu īstenošanai jārada iespēja iesniegt datus ne vēlāk kā 2011. gada pirmajā ceturksnī. 9. pants Finansējums 1. Pirmajos trijos datu vākšanas gados dalībvalstis var saņemt finanšu iemaksas no Kopienas par darba veikšanas izmaksām. 2. Asignējumu summu, ko ik gadus piešķir 1. pantā minētajām finanšu iemaksām, nosaka ikgadējās budžeta procedūrās. 3. Budžeta iestāde piešķir par katru finanšu gadu pieejamos asignējumus. 10. pants Īstenošanas pasākumi Šās regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi pieņemami saskaņā ar 11. pantu. 11. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom. 2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro regulatīvo kontroles procedūru, kas izklāstīta Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktā un 7. pantā, ievērojot šā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantā noteikto regulatīvo procedūru, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 12. pants Ziņojums par īstenojumu Divu gadu laikā pēc šās regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās īstenošanu. Ziņojumā novērtē dalībvalstu iesniegtās statistikas kvalitāti un norāda, kurās jomās iespējami uzlabojumi. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] Padomes secinājumi, 15875/03 [5] OV L 29, 4.2.2000., 21. lpp. [6] OV L 205, 6.8.2005., 21. lpp. [7] Komisijas EMS Statistikas prasību rīcības plāns, CS/2000/11655 [8] Ziņojumi par stāvokli EMS ar informācijas prasībām, CS/2001/13388, CS/2003/6016 un CS/2005/13894 [9] OV L 315, 15.11.2006., 1. lpp. [10] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp. [11] OV C 172, 12.07.2005., 22. lpp. [12] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. [13] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK, OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.