2009
EIROPAS SAVIENĪBAS PĀRTIKAS 
PALĪDZĪBA TRŪCĪGĀM PERSONĀM : 
MĒRĶU, IZMANTOTO LĪDZEKĻUUN METOŽU NOVĒRTĒJUMSEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 6
LV
ISSN 1831-0877

EIROPAS SAVIENĪBAS PĀRTIKAS 
PALĪDZĪBA TRŪCĪGĀM PERSONĀM: MĒRĶU, IZMANTOTO LĪDZEKĻUUN METOŽU NOVĒRTĒJUMSĪpašais ziņojums  Nr. 6   2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA (saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46410
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 6   2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-344-2doi: 10.2865/25155
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums3
SATURS
Punkts
I–IX  KOPSAVILKUMS
1.–17.  IEVADS
1.–7.  PROGRAMMAS RAKSTUROJUMS
8.–13.  PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES PROCEDŪRAS
14.–17.  SADALES ĶĒDE: LABDARĪBAS ORGANIZĀCIJAS
18.–22.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
23.–75.  APSVĒRUMI
23.–33.  PROGRAMMAS MĒRĶI UN PIEEJA. VAI PROGRAMMAS MĒRĶI JOPROJĀM IR AKTUĀLI UN VAI PIEEJA IR PIEMĒROTA?
23.–24. PROGRAMMAS MĒRĶU DIHOTOMIJA 
25.–27. KAD INTERVENCES KRĀJUMI IR NELIELI, SAIKNE AR LAUKSAIMNIECĪBAS IZDEVUMIEM IR NIECĪGA
28.–31.  DOMINĒJOŠAIS IR PASĀKUMA SOCIĀLAIS MĒRĶIS
32.–33.  JĀUZLABO KOORDINĀCIJA AR CITIEM SOCIĀLĀS POLITIKAS PASĀKUMIEM
34.–47.   IZMANTOTIE LĪDZEKĻI UN METODES. VAI LĪDZEKĻI IR SADERĪGI AR MĒRĶIEM, KO PAREDZĒTS SASNIEGT, 
UN VAI ĪSTENOŠANA IR ADEKVĀTA?
34.–41. NOZĪMĪGA IEGULDĪJUMA PANĀKŠANAI SAŅĒMĒJI JĀIZVĒLAS MĒRĶTIECĪGĀK
42.–47. IZDALĪTĀS PĀRTIKAS VEIDUS IEROBEŽO SAIKNE AR INTERVENCES KRĀJUMIEM, UN SADALE IR ĻOTI ATŠĶIRĪGA
48.–70.  PROGRAMMAS FAKTISKĀ ĪSTENOŠANA. VAI PROCEDŪRAS TIEK PIEMĒROTAS, KĀ PAREDZĒTS?
48.–59.  NEPILNĪBAS ADMINISTRATĪVAJĀS UN UZSKAITES PROCEDŪRĀS60.–70. JĀUZLABO UN JĀSASKAŅO KONKURSA PROCEDŪRAS
71.–75.  REFORMAS PRIEKŠLIKUMS: NESENA KOMISIJAS INICIATĪVA UN PROGRAMMAS IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
76.–85.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS. NABADZĪBAS RISKA GRUPA II PIELIKUMS. BUDŽETA APROPRIĀCIJAS UN TO SADALĪJUMS DALĪBVALSTĪM
 III PIELIKUMS. PIEŠĶIRTIE PRODUKTI UN GALASAŅĒMĒJI — 2005. GADA PLĀNS
 IV PIELIKUMS. DALĪBVALSTU PAZIŅOTĀS VAJADZĪBAS UN KOMISIJAS PIEŠĶIRTIE INTERVENCES KRĀJUMI
 KOMISIJAS ATBILDES
REPLY OF THE 
COMMISSION
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums4
KOPSAVILKUMS
I
Pārtikas palīdzības programmu trūcīgām  
personām pirmo reizi ieviesa 1987. gadā.  Tā paredzēja Kopienas intervences krāju-
mos pieejamos produktus nodot labdarī-
bas organizācijām bezmaksas izdalīšanai  
trūkumcietējiem.
II
Šim pasākumam bija divi galvenie mērķi:  sociālais (sniegt ievērojamu palīdzību trūcī-gajām personām) un tirgus mērķis (stabilizēt 
lauksaimniecības produktu tirgus, samazinot intervences krājumus). Programmas budžets 2008. gadā bija 307 miljoni EUR (19 dalībval-stīm), bet 2009. gadā tas ir palielināts līdz  500 miljoniem EUR.
III
Programmas pārvaldība bija uzticēta mak-sājumu aģentūrām, kas dalībvalstīs atbild  par intervences krājumiem. Darbības līmenī programmu pārvalda labdarības organizāci-jas, kuras trūcīgām personām izdala saņemto pārtiku. Intervences krājumu būtiska sama-zināšanās pēdējos gados nozīmē, ka lielāko daļu izdalīšanai paredzēto produktu bija  jāiepērk tirgū (2008. gadā tie bija 85 %).IV
Revīzijas uzmanības centrā bija izvirzīto  mērķu aktualitāte — ņemot vērā tirgus  un sociālā stāvokļa attīstību —, pieejamo  līdzekļu piemērotība, programmas ietekme, kā arī administratīvās un pārvaldības  
procedūras.
V
Programmas finansēšanu no KLP izdevumiem 
sākotnēji pamatoja ar vajadzību izlietot  intervences krājumus. Tomēr pēdējos gados, kad intervences krājumi bija samazinājušies 
gandrīz līdz nullei, programmas saikne ar  
lauksaimniecības izdevumiem kļuva niecīga. 
Dalība programmā ir brīvprātīga, un dažas  dalībvalstis uzskata, ka šis pasākums nebūtu 
finansējams no ELGF budžeta.
VI
Ar šo pasākumu bija plānots mazināt naba-dzību, nevis izskaust to. Līdz ar to atvēlēta-
jiem resursiem var būt tikai neliela ietekme uz atsevišķu trūcīgo personu stāvokli, šīs  
palīdzības saņēmējiem piedāvājot vidēji  
vienu maltītes ekvivalentu mēnesī. Tādē-
jādi, lai palielinātu palīdzības efektivitāti,  
tai jānosaka konkrētāks mērķis un jānodro-šina labāka saskaņotība ar sociālo politiku. 
Turklāt spēkā esošie noteikumi neļauj izda-
līt dažādus produktus, un visā sadales ķēdē 
piemērotās procedūras izvēršas atšķirīgā  
attieksmē pret galasaņēmējiem vienai per-sonai izsniegtā pārtikas daudzuma ziņā.
REPLY OF THE 
COMMISSION
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums5
VII
Shēmas vadību īpaši sarežģī tas, ka prog-
rammu darbības līmenī pārvalda tūkstošiem labdarības organizāciju, kurās galvenokārt  
strādā brīvprātīgie un kuras nodarbojas ar  
nestabilu un grūti uzraugāmu mērķa grupu. 
Uzlabojumi vajadzīgi Komisijas un dalībval-
stu uzraudzības un ziņošanas sistēmās, kā arī 
metodēs, pēc kurām finanšu resursus sadala dalībvalstīm. Visbeidzot dalībvalstu izman-
totās konkursa procedūras ievērojami atšķi-ras un visiem ES operatoriem nenodrošina  vienlīdzīgu piekļuvi un plašāko konkurenci. 
Tāpēc ir risks, ka ne vienmēr tika panākti  
labākie nosacījumi produktu izņemšanai no 
intervences krājumiem vai attiecībā uz pro-duktiem, kurus iepirka atklātajā tirgū. Arī  
bārtera procedūras uzskatāmas par apgrū-
tinošām un grūti pārvaldāmām.
VIII
Nesen Komisija ir sagatavojusi programmas reformas priekšlikumu, kas savā ziņā varētu novērst dažas no nepilnībām, ko Palāta  
novēroja, veicot revīziju.KOPSAVILKUMS
IX
Tā kā budžeta lēmējiestādes atbalsta palī-dzības programmas turpināšanu, Palāta  sniedz vairākus ieteikumus par programmas 
finansēšanas lietderību no KLP izdevumiem, 
vajadzību palielināt pasākuma ietekmi,  
programmas integrēšanu sociālās politi-
kas sistēmā, izdalīto produktu dažādības  
palielināšanu un vajadzību uzlabot sadales metodes, kā arī pārvaldību, uzraudzību un  
konkursa procedūras.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums6
IEVADS
PROGRAMMAS RAKSTUROJUMS
 1.  Trūcīgajām personām adresētās programmas sākums rodams 1987. gadā, 
kad Eiropu piemeklēja ārkārtīgi auksta ziema, kura smagi skāra visna-
badzīgākos, t. i., trūcīgās personas. Lai atvieglotu grūtībās nonākušo 
cilvēku stāvokli, Kopiena nolēma izsniegt labdarības organizācijām bezmaksas izdalīšanai trūkumcietējiem dažādus pārtikas produktus, 
jo īpaši lauksaimniecības produktus, kas bija pieejami tās intervences 
krājumos
1.
 2.  Šis pasākums guva plašu atzinību un bija ļoti pieprasīts. Pēc tam tas kļuva 
pastāvīgs2, un tāds ir arī tagad.
 3.  Šī programma Eiropas Savienībā bija novatoriska tajā nozīmē, ka tās 
pamatiezīme bija palīdzēt vistrūcīgākajiem, sniedzot tiem pārtikas  
palīdzību ar labdarības organizācijas starpniecību vai nu jau paga-
tavotu maltīšu veidā tūlītējam patēriņam, vai arī izdalot pārtikas  
pakas.
 4.  Shēmu reglamentējošajos tiesību aktos vistrūcīgākās personas definētas, 
kā rakstīts turpmāk tekstā3 (sk. 1. izcēlumu ).1 Lauksaimniecības produkti, 
kas iepirkti saskaņā ar publiskās 
intervences pasākumiem nolūkā 
stabilizēt tirgu un nodrošināt lauksaimniekiem pienācīgu dzīves 
līmeni.
2 Padomes Regula (EEK) 
Nr. 3730/87 (OV L 352, 15.12.1987., 
1. lpp.).
3 Komisijas Regula (EEK) 
Nr. 3149/92, 1. pants (OV L 313, 
30.10.1992., 50. lpp.).
VISTRŪCĪGĀKO PERSONU DEFINĪCIJA
“Vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas, privātpersonas un ģimenes vai personu grupas, kuru sociālās 
un finansiālās atkarības stāvoklis ir noteikts un atzīts pēc attiecīgiem kritērijiem, kurus nosaka labdarības organizācijas, kas palīdz šīm personām un ko ir apstiprinājušas kompetentas iestādes.1. IZCĒLUMS
Avots : labdarības organizācijas.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums7
 5.  Šī definīcija apgrūtina programmas mērķgrupas skaitlisku noteikšanu. Lai 
dalībvalstīm iedalītu programmas līdzekļus, Komisija izmanto tādu 
kategoriju kā iedzīvotāji “nabadzības riska grupā”. Tas ir relatīvs mērs, 
ko nosaka atsevišķi katrai dalībvalstij un kas attiecas uz personām, 
kuru ienākumi ir mazāki par 60 % no vidējiem ienākumiem4. Vienlai-
kus tā ir liela mērķgrupa, jo ES kopumā katrs sestais iedzīvotājs ir  
klasificējams “nabadzības riska grupā” (sk. 2. izcēlumu ).
 6.  Programmai pieejamie līdzekļi revīzijas aptvertajos gados bija šādi: 
2005. gadā — 216 miljoni EUR, 2006. gadā — 264 miljoni EUR,  2007. gadā —274 miljoni EUR, 2008. gadā — 307 miljoni EUR
5, bet  
2009. gadā šī summa ir 500 miljoni EUR.
 7.  Lai gan budžeta apropriācijas ir palielinājušās, pēdējos trijos gados uz per-
sonu pieejamā summa bija EUR 6,24 2006. gadā, EUR 5,73 2007. gadā un EUR 5,83 2008. gadā (sk. II pielikumu ). Šie pieticīgie skaitļi uz  
potenciālo saņēmēju liek apšaubīt programmas iespējamo ietekmi.4 Tehniski tas ir statistiski 
noteikts to cilvēku skaits, kuru 
ienākumi ir mazāki par 60 % 
no standartizētiem vidējiem 
ienākumiem. Attiecīgos datus 
apkopo un sniedz Eiropas Kopienu 
Statistikas birojs ( Eurostat ).
5 Programmai piešķirtās budžeta 
apropriācijas parādītas ES budžeta 
pozīcijā 05 02 04 01.
TRŪCĪGĀS PERSONAS ES
Eiropas Savienībā apmēram 80 miljoni cilvēku — tas atbilst 16 % no ES-27 iedzīvotāju kopskaita — ir 
definēti nabadzības riska grupā (sīkāk sk. I pielikumu ), bet apmēram 43 miljoni cilvēku ir pārtikas trū-
kuma riska grupā6.2. IZCĒLUMS
6 Ietekmes novērtējums SEC(2008) 2436/2, kas pievienots Komisijas priekšlikumam par 
Padomes regulu attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Kopienā, 11. lpp. 
Cilvēki pārtikas trūkuma riska grupā ir Eurostat  rādītājs, kas izteikts kā to cilvēku procentuālā 
daļa, kuri katru otro dienu nevar atļauties maltīti ar gaļu, vistu vai zivi.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums8
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES PROCEDŪRAS
 8.  Procedūras un nosacījumi, kas jāievēro programmas izpildē, izklāstīti 
Regulā (EEK) Nr. 3730/87, un pēc tam iekļauti Padomes Regulā (EK) 
Nr. 1234/2007 un īstenošanas dokumentā — Regulā (EEK) Nr. 3149/927. 
Gadu gaitā programmas noteikumi ir grozīti. 1992. gadā ieviesa gro-
zījumu par to, ka izdalītajiem produktiem nav obligāti jābūt tiem, kas 
izņemti no intervences krājumiem, un tika atļauta intervences krājumu pārnešana no vienas dalībvalsts uz citu. 1995. gadā tika nolemts, ka 
gadījumā, ja kāda produkta uz laiku nav Kopienas intervences krāju-mos, dalībvalstis līdzīgu produktu var iepirkt tieši Kopienas tirgū.
 9.  Dalībvalstis piedalās programmā brīvprātīgi, par savu nodomu piedalī-
ties katru gadu paziņojot Komisijai un paziņojot tai arī savas prog-nozētās vajadzības. Pēdējos gados pieaudzis to dalībvalstu skaits,  kuras piedalās programmā: 2005. gadā to bija 10, 2006. gadā — 15, 2007. gadā —18 un 2008. gadā — 19 dalībvalstis. II pielikumā  parādī-
tas budžeta apropriāciju summas un finanšu sadalījums dalībvalstīm 
laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam.
 10.  Komisija izstrādā gada plānu, kurā katrai dalībvalstij, kas piedalās prog-
rammā, ietver maksimālos finanšu līdzekļus, kas jādara pieejami, katra 
lauksaimniecības produkta daudzumu, kas jāizņem no intervences  krājumiem, un katram produktam pieejamo summu.
 11.  No intervences krājumiem izņemtie produkti lielākoties nav tādi, kurus 
tieši varētu izdalīt saņēmējiem tūlītējam patēriņam, un tāpēc tie ir 
jāpārstrādā vai jāapmaina pret izmantojamiem pārtikas produktiem (sk. 3. izcēlumu ). Tas ievērojami sarežģī programmas pārvaldību, jo 
par darbībām, kas jāveic, lai iegūtu pārtikas galaproduktus (pārstrā-
dātā pārtika pret produktiem no intervences krājumiem un iepirk-
šana), dalībvalstu kompetentajām iestādēm jārīko konkursi. Konkursa 
procedūras attiecas arī uz saistītajām transporta izmaksām, kas rodas, kad piegādātāji nogādā produktus organizācijām.7 Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko 
nosaka vispārīgos noteikumus — 
redakcijā, kādā tie iestrādāti 
Regulā (EK) Nr. 1234/2007 
(OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.), ar 
ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, un Komisijas 
1992. gada 29. oktobra Regula 
(EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki 
izstrādātus noteikumus pārtikas 
piegādei no intervences krājumiem 
vistrūcīgākajām personām Kopienā 
(OV L 313, 30.10.1992., 50. lpp.).
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums9
NO INTERVENCES KRĀJUMIEM IZŅEMTO UN IZDALĪTO  
GALAPRODUKTU PIEMĒRI3. IZCĒLUMS
Intervences krājumi Izdalītie produkti
Rīsitvaicēti rīsi• 
baltie rīsi• 
rīsi ar pienu• 
rīsu galetes• 
Labībapasta• 
cepumi• 
brokastu pārslas• 
milti• 
miežu putraimi• 
kuskuss• 
Sviestspiens• 
piena produkti• 
siers• 
sviests• 
Cukursbaltais cukurs• 
ievārījums•  12.  Pēdējos gados produktu daudzums Kopienas intervences krājumos ir 
ievērojami samazinājies, jo mainījies tirgus stāvoklis8. Programmas 
vajadzībām ar intervences noliktavu krājumiem vairs nepietiek, un  dažus izdalīšanai paredzētos produktus tirgū jāpērk tieši. Iepirkto  
produktu vērtība 2006. gadā bija 18 % no programmas līdzekļiem,  
bet 2008. gadā tā jau bija vairāk nekā 85 %. Gada plānā 2008. gadam 
no intervences krājumiem bija pieejams tikai cukurs.
 13.  Dalībvalstu līmenī par gada plāna izpildi atbild maksājumu aģentūras9, 
kuras turklāt vai nu tieši, vai arī pilnvarojot citus dienestus pilda arī pārraudzības un kontroles funkcijas
10.8 Izvērstāka informācija atrodama 
Īpašajā ziņojumā Nr. 11/2008 
par Eiropas Savienības atbalsta 
pārvaldību saistībā ar labības intervences krājumu glabāšanas 
darbībām 
(http://www.eca.europa.eu).
9 Maksājumu aģentūra ir struktūra 
vai struktūras, ko dalībvalstis 
pilnvaro saskaņā ar Padomes 
2005. gada 21. jūnija Regulu 
(EK) Nr. 1290/2005 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 
1. lpp.).
10 Regulas (EEK) Nr. 3149/92 
9. pants nosaka, ka kompetentās 
iestādes veic pārbaudes visos 
plāna izpildes posmos un 
visos sadales ķēdes līmeņos. 
Pārbaudēm jāaptver vismaz 5 % no katra produkta daudzuma 
katrā īstenošanas posmā, 
izņemot faktiskās sadales posmu 
vistrūcīgākajām personām. 
Tās pašas regulas 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis nosūta 
Komisijai pārskatu par iepriekšējā 
gadā veikto plāna īstenošanu 
savā teritorijā, norādot arī 
veiktos pārbaudes pasākumus, 
lai nodrošinātu, ka preces ir 
sasniegušas tām paredzēto mērķi un ir sasniegušas galasaņēmējus.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums10
SADALES ĶĒDE: LABDARĪBAS ORGANIZĀCIJAS
 14.  Pārtikas palīdzību trūcīgajām personām galvenokārt sniedz dalībvalstu 
norīkotas labdarības organizācijas, kurām produktus izsniedz bez  
maksas. Šīs labdarības organizācijas bieži vien strukturētas trīs līme-
ņos — valsts, reģionālā un vietējā — un tām ir dažādas administratīvās 
struktūras (sk. 4. izcēlumu ). Pašlaik pārtikas produktu saņemšanā un 
izdalīšanā trūcīgajām personām piedalās vairāki tūkstoši visu līmeņu labdarības organizāciju, un šim nolūkam noteikumi paredz, ka lab-
darības organizācijas, kuru pārziņā ir saņēmēji, uzskatāmas par šīs  sadales galasaņēmējām
11.11 Regula (EEK) Nr. 3149/92, 
5.a pants.
ES PROGRAMMAS DALĪBORGANIZĀCIJAS
Turpmāk aprakstīta labdarības organizāciju struktūra un pienākumi revidētajās dalībvalstīs.
1. līmenis. Organizācijas, ko “norīko” valsts iestādes (piemēram, Sarkanais Krusts, Caritas , Pārtikas banku 
federācija u. c.). Tās darbojas valsts līmenī kā zemāku organizāciju vadītājas jautājumos, kas saistīti ar 
pārstāvību un kontaktiem valsts iestādēs, darbību koordināciju un pārraudzību. Tās neizdala palīdzību galasaņēmējiem.
2. līmenis. Labdarības organizācijas reģionālā/vietējā līmenī (piemēram, Dioceses Caritas , pārtikas ban-
kas u. c.). To lielākā daļa pieder galveno organizāciju tīklam. Tām ir uzglabāšanas iespējas, tās saņem 
produktus un izdala tos zemāka līmeņa organizācijām un/vai galasaņēmējiem.
3. līmenis. Vietēja mēroga organizācijas, kas izdala palīdzību tieši galasaņēmējiem. Katrā dalībvalstī 
tādu organizāciju var būt līdz vairākiem tūkstošiem, un to uzdevumi ir plaši un dažādi. Ļoti bieži šīs 
organizācijas pieder galveno labdarības organizāciju tīklam, bet ietver arī neatkarīgas organizācijas, kas 
izveidotas pēc vietējo iedzīvotāju iniciatīvas.
Komisijas rīcībā nav ziņu par to norīkoto un pārējo labdarības organizāciju skaitu, kuras piedalās ES 
programmā. Revidētajās dalībvalstīs to ir aptuveni 40 000. Turpmāk tekstā sniegtas plašākas ziņas.4. IZCĒLUMS
Labdarības organizācijas veids Spānija Francija Itālija Polija
Norīkotās organizācijas (1. līmenis) 1474
Organizācijas reģiona/departamenta līmenī 
(2. līmenis)52 250–300 249 89
Zemākā līmeņa organizācijas, kas izdala pārtiku 
galasaņēmējiem (3. līmenis)apm . 6 000 apm . 9 000 14 973 9 366
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums11
 15.  Tādējādi labdarības organizācijas ir galvenās šīs programmas īsteno-
tājas. Tā kā programmas atbalsts šo organizāciju administratīvajām 
izmaksām ir ierobežots (1 % no tām izsniegto produktu vērtības)12, 
norīkotās organizācijas sedz lielāko daļu savu administratīvo un  darbības izmaksu par preču saņemšanu, glabāšanu un izdalīšanu  galasaņēmējiem.
 16.  No shēmā iesaistītajām labdarības organizācijām to īpatnību dēļ grūti 
prasīt materiālu atbildību parastā administratīvā nozīmē, jo tajās  galvenokārt strādā brīvprātīgie, kas nodarbojas ar nestabilu un  grūti uzraugāmu mērķgrupu. Šie apstākļi īpaši apgrūtina shēmas  
pārvaldību.
 17.  ES programmas nodrošinātais pārtikas daudzums kopā veido tikai vienu 
elementu no visiem pārtikas produktiem, kurus par brīvu izdalījušas 
iesaistītās labdarības organizācijas. Tomēr dažām vietēja mēroga lab-
darības organizācijām ES programma ir vienīgais avots, kas piegādā 
pārtiku izdalīšanai trūcīgajām personām. Par revidētajām dalībval-
stīm un labdarības organizācijām tika sniegti 5. izcēlumā redzamie 
skaitļi13.12 Labdarības organizācijas arī 
uzsvēra, ka būtu jāpastiprina 
administratīvā un loģistikas 
infrastruktūra (uzglabāšanas un sadales jauda un saistītie 
cilvēkresursi), lai spētu izdalīt 
lielāku daudzumu produktu.
13 Komisijai nav izsmeļošu ziņu par 
visām dalībvalstīm.
ES PROGRAMMĀ IZDALĪTO DAUDZUMU ATTIECĪBA PRET KOPĒJIEM  
PĀRTIKAS ATBALSTA DAUDZUMIEM
Spānija : 2006. gadā norīkoto labdarības organizāciju kopējais izdalītais daudzums bija 60 048 tonnas, 
no kurām 32 660 (54 %) bija no ES programmas, bet pārējais no citiem avotiem (pārtikas rūpniecība, vairumtirgotāji, tirgi, ziedojumu vākšana u. c.).
Francija : papildus ES programmai ir arī valsts programma. Precīzu ziņu nav, bet aplēses liecina, ka 
no valsts programmas nāk apmēram 6 %, bet no ES programmas apmēram 30 % no kopējā izdalītā 
daudzuma.
Itālija : valsts līmenī ziņu nav. Divām revidētajām organizācijām ES programma aptver gandrīz 100 % 
izdalītā daudzuma. Vienai citai organizācijai dalība EU programmā veido apmēram 60 %.
Polija : nav konkrētu apkopotu skaitļu. ES programma aptver apmēram no 60 % līdz 70 % pārtikas, ko 
izplatījušas divas revidētās organizācijas (aptuvens aprēķins).5. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums12
 18.  Revīzijas mērķis bija novērtēt programmu “Eiropas Savienības pārtikas 
palīdzība trūcīgām personām”, skatot attiecības starp mērķiem, līdzek-
ļiem un metodēm. Jo īpaši revīzijā pārbaudīja, vai plānotie program-mas mērķi joprojām ir aktuāli, ņemot vērā tirgus un sociālā stāvokļa 
attīstību.Turklāt vērtēja arī pieejamo līdzekļu adekvātumu un sistē-
mas, kas piemērotas, lai izmērītu programmas ietekmi uz saņēmējiem 
tādā aspektā, kā piegādāto un izdalīto produktu vērtība, daudzums 
un dažādība. Visbeidzot revīzijā pārbaudīja administratīvās un pār-
valdības procedūras, kas izmantotas gada plānu īstenošanai.
 19.  Turpmāk minēti galvenie jautājumi, kas aplūkoti šajā ziņojumā.
Vai programmas mērķi joprojām ir aktuāli un vai pieeja ir  a) 
piemērota?
Vai līdzekļi ir saderīgi ar mērķiem, ko paredzēts sasniegt, un vai b) 
īstenošana ir adekvāta?
Vai procedūras tiek piemērotas, kā paredzēts? c) 
 20.  Lai atbildētu uz šiem jautājumiem, revīzijas darbs aptvēra, pirmkārt, 
datus, kas attiecas uz programmas ietekmes mērīšanu pret katru no 
izvirzītajiem mērķiem, otrkārt, atlases un atbilstīguma kritērijus labda-
rības organizācijām, kas piedalās shēmā, un galasaņēmējiem, treškārt, to, kā gada plānus izpildīja visas iesaistītās personas, un, ceturtkārt, 
mehānismus, ko izmantoja pārtikas sadalē — kvantitātes, kvalitātes 
un daudzveidības aspektā. Pārbaudīja arī vajadzību noskaidrošanas 
sistēmu, finanšu resursu piešķiršanu dalībvalstīm un iepirkuma pro-
cedūras galaproduktiem, kas tālākai sadalei piegādājami labdarības organizācijām.REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
Avots : labdarības organizācijas.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums13
 21.  Revīzija aptvēra programmas pārvaldību un uzraudzību gan Komisijas, 
gan izraudzītu dalībvalstu līmenī. Galvenokārt revīzijas darbs bija  
vērsts uz to procedūru un sistēmu analīzi, dokumentāciju un pārbaudi, kuras programmas pārvaldībai piemēroja Komisija, valstu kompeten-
tās iestādes, un atsevišķas norīkotās labdarības organizācijas valsts, 
reģionālā un vietējā līmenī, kuras piedalījās faktiskajā pārtikas izda-
līšanā trūcīgajām personām.
 22.  Revīziju veica četrās dalībvalstīs — Spānijā, Francijā, Itālijā un Polijā —, 
kuras saņem vairāk nekā 72 % gada budžeta apropriāciju. Revīzijā  pārbaudīja 2006.–2008. gada plānus.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums14
PROGRAMMAS MĒRĶI
“Dažādu lauksaimniecības produktu intervences krājumu dēļ Kopienai ir pieejami līdzekļi, lai sniegtu 
ievērojamu palīdzību vistrūcīgākajiem cilvēkiem Kopienā. Kopienas interesēs un atbilstoši kopējās lauk-saimniecības politikas mērķiem ir ilgstoši izmantot šo iespēju, kamēr šīs rezerves ir samazinātas līdz parastam līmenim (..).”6. IZCĒLUMSAPSVĒRUMI
PROGRAMMAS MĒRĶI UN PIEEJA. VAI PROGRAMMAS 
MĒRĶI JOPROJĀM IR AKTUĀLI UN VAI PIEEJA IR PIEMĒROTA?
PROGRAMMAS MĒRĶU DIHOTOMIJA
 23.  Tiesību aktos14 šim pasākumam noteikti divēji mērķi — sniegt ievērojamu 
palīdzību vistrūcīgākajām personām un stabilizēt lauksaimniecības 
tirgu, izlietojot daļu intervences krājumu (sk. 6. izcēlumu ).
 24.  Atbildība par programmas īstenošanu bijusi uzticēta tiem, kas galve-
nokārt iesaistīti lauksaimniecība izdevumu pārvaldībā un atbild par intervences krājumu pārvaldību, proti, Lauksaimniecības un lauku  
attīstības ģenerāldirektorātam Komisijā, bet dalībvalstīs — maksā-
jumu aģentūrai, kura nodarbojas ar lauksaimniecības maksājumiem. 14 Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko 
nosaka vispārīgus noteikumus — 
redakcijā, kādā tie iestrādāti 
Regulā (EK) Nr. 1234/2007.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums15
KAD INTERVENCES KRĀJUMI IR NELIELI, SAIKNE 
AR LAUKSAIMNIECĪBAS IZDEVUMIEM IR NIECĪGA
 25.  Pašreizējo programmu piemēro kopš 1987. gada. Sākotnējie noteikumi 
atbalstīja tādas programmas finansēšanu, kura izmanto interven-
ces krājumus saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas mērķi  
“samazināt rezerves līdz parastam līmenim”15. Tomēr pēdējo gadu KPL 
reforma, ar kuru intervences pasākumi atsevišķiem produktiem tiek pārtraukti, un esošo intervences krājumu pilnīga izsīkšana ir ievēro-
jami ietekmējusi programmas īstenošanu: tagad lielākā daļa produktu tieši jāiepērk tirgū
16. 
 26.  Tomēr niecīga saikne ar lauksamniecības izdevumiem joprojām tiek sagla-
bāta, ciktāl produkti, ko izsniedz trūcīgajām personām, joprojām tiek iegūti no lauksaimniecības produktiem, kas ir piemēroti intervences krājumiem. Tas sarežģī pasākuma pārvaldību un ierobežo izdalāmo produktu izvēli. Turklāt atbalsta raksturu, t. i., ieguldījumu nabadzības mazināšanā, grūti saistīt ar ES lauksaimniecības izdevumu vispār-pieņemto raksturu, kas paredz atbalstīt lauksaimniekus un/vai lauk-saimniecības nozari, un atbilstīgiem saņēmējiem ir tiesības saņemt konkrētu atbalsta summu. 
 27.  Pārvaldības komitejas sanāksmēs ir skarts jautājums par to, vai ir lietderīgi 
programmas izdevumus uzskatīt par daļu no KLP. Dažas dalībvalstis, 
kuras nepiedalās ES pārtikas programmā, pēdējos gados ir balsojušas 
pret gada plānu apstiprināšanu, uzskatot, ka šis atbalsts nav saderīgs 
ar KLP mērķiem un finansējuma veidu17.15 Sk. 6. izcēlumu.
16 2008. gada plānā intervencē 
bija pieejams tikai cukurs, bet 
pārējie produkti bija jāsavāc tirgū. Prognoze 2007.–2014. gadam, 
ko ĢD AGRI  publicēja 2007. gada 
jūlijā, “Lauksaimniecības tirgu un 
ieņēmumu perspektīvas Eiropas 
Savienībā” [“ The Prospects For 
Agricultural Markets and Income in 
the European Union ”], ir šāda:
par labību: “atskaites perioda  —
sākumā valstu krājumi būs 
praktiski izzuduši”,
par cukuru: “sagaidāms, ka  —
no 2010. gada tiks sasniegts 
līdzsvars”,
par sviestu: “2007. gada  —
pirmajā semestrī iztukšotie 
intervences krājumi būs tukši 
līdz 2014. gada beigām” un 
par sauso vājpienu: “sagaidāms,  —
ka līdzsvars tirgū saglabāsies visā atsauces periodā un ka 
nebūs vajadzības piedāvāt 
produktus iepirkšanai 
intervencē”. 
17
17 Labības pārvaldības komitejas 
protokols (2008. gada plāna pieņemšana):
“Vācija: uzskata, ka vairs nav 
atbilstības starp Padomes regulu 
un Īstenošanas regulu;
Nīderlande, Zviedrija, Apvienotā Karaliste: nevēlas no KLP budžeta 
finansēt sociālus pasākumus;
Nīderlande: turklāt nevēlas sociālu 
pasākumu finansēšanu ne tikai 
no KLP, bet arī no visa Kopienas budžeta vispār”.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums16
DOMINĒJOŠAIS IR PASĀKUMA SOCIĀLAIS MĒRĶIS
 28.  Lai gan ieguldījums palīdzībā vistrūcīgākajām personām bija saistīts ar 
lauksaimniecības tirgu stabilizēšanu, izlietojot intervences krājumus, 
jaunākās attīstības tendences nozīmē, ka pasākuma sociālais mērķis 
ir kļuvis daudz svarīgāks. Jau 1998. gadā Komisija publicēja Eiropas 
Kopienu pārtikas programmu vērtējumu, kurā secināja, ka pasākuma 
sociālie aspekti tika uzskatīti par svarīgāku mērķi nekā tirgus regulē-šana (sk. 7. izcēlumu ). Tiešām vērtējumā runāts par to, ka pasākuma 
efektivitāte tirgus regulēšanas aspektā bijusi apšaubāma, jo, no vienas puses, dažos gadījumos no Kopienas krājumiem izņemtais produktu daudzums netieši atgriezās intervencē un, no otras puses, pasākums 
bija ievērojami dārgāks nekā eksporta kompensāciju metode struk-
turālā pārpalikuma samazināšanai.
KOMISIJAS 1998. GADĀ VEIKTĀ VĒRTĒŠANA (GALVENIE SECINĀJUMI
UN IETEIKUMI)
”Pasākuma sociālais mērķis regulās ir skaidri noteikts. (..) tā noderīgumu saistībā ar plašu un pastāvīgu 
nabadzību Eiropā ir apliecinājušas labdarības organizācijas (..). Kad pasākumu ieviesa, tam bija otrs — 
sekundārs mērķis — ar tā palīdzību bija paredzēts samazināt Kopienas milzīgos un dārgos intervences 
krājumus (..). Tādēļ šo pasākumu joprojām var uzskatīt par tirgus regulēšanas instrumentu.”
”Dalībvalstīm (..) ir labas iespējas efektīvi izlietot šos resursus (..). No otras puses, tirgus regulēšanas 
aspektā pasākuma efektivitāte ir apšaubāma. (..) iespējams, ka dažos gadījumos liela daļa no Kopienas 
krājumiem izņemto produktu netieši atgriežas intervencē.”
”Lai gan nav šaubu, ka tā (palīdzība) ir efektīvs sociālā atbalsta instruments, tā ir ievērojami dārgāka 
nekā eksporta kompensāciju metode, ar kuru samazina strukturālo pārpalikumu (..).”
”(..) ņemot vērā nopietno nabadzības problēmu Eiropā un neapšaubāmo palīdzības noderīgumu trūkum-
cietējiem, noteikti ieteicams pasākumu turpināt un, ja iespējams, pat palielināt tam atvēlētos finanšu līdzekļus. (..) Padomes nostāja ir skaidra (..) — sociālie aspekti tika uzskatīti par daudz svarīgākiem nekā šā pasākuma tirgus regulēšanas instrumenta loma.”7. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums17
 29.  Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko konsolidēta (EEK) Regula Nr. 3730/87, 
shēma arī nosaukta par “svarīgu sociālu pasākumu”18.
 30.  Līdzīga šā pasākuma sociālā mērķa uztvere raksturīga revīzijas laikā 
apmeklēto dalībvalstu pārvaldības iestādēm, kuras uzsvēra to, cik  
svarīgi valsts līmenī labi saskaņot programmas sociālo dimensiju.
 31.  Turklāt pavisam nesen, 2006. gada aprīlī, Eiropas Parlaments ir pieņē-
mis deklarāciju “par to apstiprināto labdarības organizāciju apgādi, kuras īsteno vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētās Eiropas pār-tikas palīdzības programmas”. Savā deklarācijā Eiropas Parlaments šo pasākumu uzskatīja par daļu no nabadzības mazināšanas mērķa, un aicināja Komisiju un Padomi saglabāt un palielināt atbalstu ar dažiem īstenošanas pielāgojumiem (sk. 8. izcēlumu ).
EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJAS GALVENIE PUNKTI
atzīt, ka Eiropas Savienībā ir cilvēki, kas cieš no nepietiekoša uztura, un apliecināt nepieciešamību • 
nodrošināt viņus ar vajadzīgo pārtiku;
nodrošināt Eiropas Pārtikas palīdzības programmas pastāvīgumu un piešķirt tai vispārēju daudzgadu • 
finansējumu;atvērt šo pasākumu tādiem jauniem sektoriem kā cūkgaļas, mājputnu un olu;
• 
iekļaut Eiropas pārtikas palīdzības programmā inovatīvus pasākumus ar mērķi izsniegt pilnvērtīgas • 
pārtikas devas;
uzskatīt pārtikas palīdzību par pasākumu, kas veicina nabadzības novēršanu;• 
grozīt noteikumus tā, lai varētu:• 
izveidot programmai paredzētos krājumus, t. i., tos rezervēt un piešķirt vistrūcīgākajām • 
personām;
paplašināt bārtera procedūru;• 
Kopienas tirgū iepirkt tos produktus, kuru intervences krājumos nav.• 8. IZCĒLUMS18 Regula (EK) Nr. 1234/2007, 
18. apsvērums.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums18
JĀUZLABO KOORDINĀCIJA AR CITIEM SOCIĀLĀS POLITIKAS 
PASĀKUMIEM
 32.  Likumdevējs skaidri nosaka, ka pārtikas palīdzības programma jāuzskata 
par ieguldījumu, turklāt svarīgu, tajā, lai sniegtu ievērojamu palīdzību vistrūcīgākajiem cilvēkiem
19 (sk. 6. izcēlumu ). Tāpēc šis ieguldījums 
jākoordinē un jārada sinerģija ar citām politikas jomām, shēmām un pasākumiem, ko ievieš gan Kopiena, gan dalībvalstis, lai labāk apmie-rinātu vistrūcīgāko personu vajadzības. 
 33.  Revidēto dalībvalstu līmenī pārvaldības iestādes ir maksājumu aģentū-
ras lauksaimniecības izdevumiem. Francija ir izņēmums, bet pārējās revidētajās dalībvalstīs nebija pierādījumu ciešai sadarbībai starp  maksājumu aģentūru un pārējiem sociālo pasākumu galvenajiem  dalībniekiem, piemēram, sociālo lietu ministrijām. Šāda sadarbība ir 
nepieciešama, lai labāk izprastu un apmierinātu labdarības organi-
zāciju un trūcīgo personu vajadzības. 
IZMANTOTIE LĪDZEKĻI UN METODES. VAI LĪDZEKĻI 
IR SADERĪGI AR MĒRĶIEM, KO PAREDZĒTS SASNIEGT, UN VAI ĪSTENOŠANA IR ADEKVĀTA?
NOZĪMĪGA IEGULDĪJUMA PANĀKŠANAI SAŅĒMĒJI 
JĀIZVĒLAS MĒRĶTIECĪGĀK
NELIELA  ES PALĪDZĪBAS  IETEKME
 34.  Lielais potenciālo saņēmēju skaits un relatīvi zemais pieejamo resursu 
līmenis nozīmē, ka saņēmēji jāizvēlas tā, lai ar pasākumu būtu iespē-jams panākt nozīmīgu ietekmi uz mērķgrupu.
 35.  Kā parādīts II pielikuma  tabulā, budžeta apropriācijas potenciālajam 
saņēmējam ir apmēram seši EUR uz cilvēku gadā. No otras puses,  
Komisija savā ietekmes novērtējumā norāda, ka 2006. gadā vairāk  
nekā 13 miljoni cilvēku 15 dalībvalstīs guva labumu no šīs program-mas, un lēš, ka vienas piedāvātās labdarības maltītes cena bija vismaz 
divi EUR. No tā izriet, ka programma nodrošina lielākais trīs maltītes 
gadā katrai potenciāli trūcīgajai personai vai vidēji 12 maltītes gadā 
katram faktiskajam palīdzības saņēmējam. 19 Regula (EEK) Nr. 3730/87.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums19
 36.  Lai gan no ES programmas dažās dalībvalstīs trūcīgajiem iedzīvotājiem 
izdalīti vairāk nekā 50 % pārtikas (sk. 5. izcēlumu ), Palāta uzskata, ka 
programma, kura saviem saņēmējiem piedāvā lielākais vienu maltīti mēnesī, kopumā nevar sasniegt likumdevēja izvirzītos mērķus, proti, 
sniegt “ievērojamu palīdzību vistrūcīgākajiem cilvēkiem”
20.
 37.  Šajā sakarā labākais būtu uzlabot atlases kritērijus un/vai prioritātes 
potenciālajiem saņēmējiem, kā ieteikts ietekmes novērtējumā21, 
citādi programmas palīdzība vistrūcīgākajiem cilvēkiem neizbēgami būs nenozīmīga. Tomēr ir svarīgi atzīt, ka labdarības organizācijas  pēc to būtības var nespēt vai negribēt pieņemt ierobežotas sadales politiku.
NESKAIDRI  ATBILSTĪGUMA  UN ATLASES  KRITĒRIJI
 38.  Lai pēc iespējas palielinātu palīdzības ietekmi, jādefinē realizējamas 
prioritātes — gan lai atlasītu labdarības organizācijas, kuras novada palīdzību līdz galasaņēmējiem, gan attiecībā uz tām iedzīvotāju kate-
gorijām un/vai grupām, kuras pārtikas palīdzību saņems.
 39.  Revidenti konstatēja, ka praksē dalībvalstis bieži vien bez oficiālām pro-
cedūrām darbībai visā valstī ir iecēlušas dažas organizācijas, kurās piedalās zemāka līmeņa organizācijas. Nav precīzu datu par to, ar cik 
labdarības organizācijām dalībvalstu iestādes sadarbojas, lai īstenotu gada plānus. Reģionālā līmeņa labdarības organizācijas automātiski piedalās ES programmā kā galveno labdarības organizāciju dalībnie-
ces. Tās līdz noteiktai pakāpei neatkarīgi nosaka kritērijus, pēc kuriem pārtikas palīdzības sadalei apstiprina zemāka līmeņa organizācijas.20 Regula (EK) Nr. 1234/2007, 
18. apsvērums.
21 4. punkts un 6. punkta 
5. apakšpunkts Komisijas darba 
dokumentā SEC(2008) 2436/2, 
kas pievienots priekšlikumam 
par Padomes regulu, ar kuru 
groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 
par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu 
(EK) Nr. 1234/2007, ar ko 
izveido lauksaimniecības tirgu 
kopīgu organizāciju un paredz 
īpašus noteikumus dažiem 
lauksaimniecības produktiem 
(Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām 
personām Kopienā (COM(2008) 563 
galīgā redakcija).
Avots : labdarības organizācijas.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums20
 40.  Turklāt saskaņā ar tiesību aktiem viens no saņēmēju atbilstīguma kritē-
rijiem ir “reģistrēta vai atzīta sociāla un finansiāla atkarība no palī-
dzības”. Attiecīgi valsts iestādēm šādi kritēriji jāpieņem no jauna vai jāapstiprina tie kritēriji, kurus jau izmanto labdarības organizācijas. 
Turklāt dalībvalstīm prasīts, lai tās katru gadu paziņotu Komisijai  
atbilstīguma kritērijus, kas noteikti saņēmējiem. Palāta konstatēja, ka dalībvalstis nebija noteikušas precīzus atbilstīguma kritērijus.  Kritēriji, kurus katru gadu paziņo Komisijai
22, drīzāk ir iesaistīto per-
sonu tipoloģija, nevis kvantitatīvi vai kvalitatīvi atlases kritēriji (sk. 
9. izcēlumu ).
 41.  Visbeidzot Palāta konstatēja, ka palīdzības saņemšanas biežums bija ļoti 
atšķirīgs (dažas personas bija saņēmušas tikai neregulāras maltītes, bet cilvēki sociālās iestādēs vai ģimenēs regulāri saņēma pārtikas  palīdzību vai pārtikas pakas).22 Saskaņā ar Regulas (EEK) 
Nr. 3149/92 1. panta 2. punktu.
LABDARĪBAS ORGANIZĀCIJU IZMANTOTO ATBILSTĪGUMA KRITĒRIJU PIEMĒRI
Ekonomiskie kritēriji: nav noteiktas dzīvesvietas, nabadzība, bezdarbs …• 
Sociālie kritēriji: imigranti, veci cilvēki, lielas ģimenes …• 
Veselības kritēriji: slimība, invaliditāte.• 9. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums21
IZDALĪTĀS PĀRTIKAS VEIDUS IEROBEŽO SAIKNE 
AR INTERVENCES KRĀJUMIEM, UN SADALE IR ĻOTI ATŠĶIRĪGA
 42.  Labdarības organizācijas pārtiku trūcīgajām personām var izdalīt dažādi — 
atkarībā no labdarības organizācijas darbības veida (maltītes sabied-riskās ēdnīcās, maltītes bērnu namos un patversmēs, pārtikas pakas atsevišķām personām un ģimenēm utt.).
 43.  Pasākuma izcelsme un tā saistība ar Kopienas krājumos pieejamās pārtikas 
izdalīšanu nozīmēja, ka bija jāievieš arī tādi programmas reglamen-
tēšanas noteikumi, kas ierobežo iegūstamo un trūcīgajām personām 
izdalāmo galaproduktu daudzveidību.
 44.  Tiesību akti23 nosaka, ka Kopienas tirgū mobilizēto produktu piegādei 
jābūt no tās pašas produktu grupas, ja intervences krājumos produkts 
uz laiku nav pieejams. Līdz 2007. gada septembrim produkti no inter-
vences krājumiem ir veidojuši vismaz 40 % no piegādājamo pārtikas produktu tīrsvara. Tā kā gadu gaitā dažus produktus intervencē vairs 
neņem (piemēram, liellopu gaļu, olīveļļu), trūcīgajām personām sada-
lāmo produktu izvēle ir kļuvusi ierobežota.
 45.  Palāta konstatēja, ka dažas labdarības organizācijas no tām, kas piedalās 
programmas īstenošanā, par prioritāti uzskatīja palielināt piedāvāto produktu daudzveidību, lai ļautu pagatavot sabalansētas maltītes
24.
 23 Regula (EEK) Nr. 3149/92, 
4. panta 1. punkta b) apakšpunkts 
un 2.a punkts.
24 Īpaši tās uzsvēra, ka vajadzīgi 
tādi pārtikas produkti kā eļļa, tomātu biezenis, gaļa, saldēti 
dārzeņi.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums22
 46.  Revidenti konstatēja arī to, ka tiek izmantotas ļoti dažādas sistēmas un 
metodes, lai sadalītu pārtikas produktus no pārvaldības iestādēm izrau-
dzītajām organizācijām, no tām tālāk — zemākajām labdarības orga-nizācijām — un visbeidzot trūcīgajām personām (sk. 10. izcēlumu ).
SADALES KĀRTĪBA
Ja dalībvalstīs darbojas vairāk nekā viena izraudzītā organizācija, pārtikas sadalījums tām balstās uz 
iepriekš noteiktu standarta procentuālo daļu, kas daudzus gadus ir piemērota un nav grozīta (Francijā, 
Polijā). Itālijā izraudzītās organizācijas nav iesaistītas, un galīgo produktu sadali, pamatojoties uz kon-
krētiem rādītājiem (intervenču un pieteikumu skaits), tieši veic reģionālā līmeņa organizācijas.
Pārtikas sadalei no izraudzītās valsts organizācijas zemākai reģionālai organizācijai jau atkal izmanto 
dažādas sistēmas un reizēm arī dažādus rādītājus. Spānijā sadale balstās uz koeficientiem, ko noteikušas izraudzītās organizācijas. Polijā apmeklētās organizācijas piemēroja pašas savas sistēmas. Piemēram, viena organizācija ir noteikusi kvantitatīvu mērķi, kas ir 35 kg pārtikas uz cilvēku gadā. Francijā katra izraudzītā organizācija piemēro pati savu sistēmu. Piemēram, viena organizācija piešķir resursus 79 otrā līmeņa organizācijām, pamatojoties uz tā dēvētajiem K koeficientiem, kurus nosaka “saskaņā ar zinā-miem kritērijiem: administratīva apgabala iedzīvotāju skaitu, darba meklētāju skaitu, to cilvēku skaitu, kas darbu meklē jau ilgstoši, un to cilvēku skaitu, kuri saņem bezdarbnieku minimālo pabalstu”. Cita organizācija izdala pārtiku 98 federācijām proporcionāli deklarēto saņēmēju skaitam.
Labdarības organizāciju veiktā pārtikas sadale saņēmējiem un piegāžu biežums balstās uz organizāciju 
pašu kritērijiem un loģistikas iespējām. Dažkārt labdarības organizācijas ierosina noteiktus kritērijus. Tā 
Polijā viena organizācija ir ierosinājusi atsevišķus vienas piegādes standartus vienai personai, piemēram, 
pienu vismaz 15 l uz personu un uz piegādi, miltus vismaz 5 kg uz personu un uz piegādi.
Lielākoties labdarības organizācijas visu, ko tās ir saņēmušas, izdala, pamatojoties pašas uz saviem 
kritērijiem, un dažos gadījumos, pamatojoties uz vienlīdzīgas attieksmes principu pret trūcīgajām per-sonām, piemēram, pieejamo produktu daudzumu sadala vienādās daļās katrai personai, kas piesaistīta organizācijai vai lūdz palīdzību.10. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums23
 47.  Raksturīgi, ka visā sadales ķēdē nav kopēju standartu, vadlīniju vai norā-
dījumu Kopienas vai valsts līmenī par vienam cilvēkam izsniedzamo 
produktu daudzumu un asortimentu. Palāta konstatēja, ka dalībvalstīs uz vienu cilvēku izdalītais pārtikas daudzums ievērojami atšķiras. Šāda 
atšķirīga pieeja palielina risku, ka ietekme būs nenozīmīga, un rada 
nevienlīdzīgu attieksmi pret palīdzības galasaņēmējiem (sk. 11. izcē-
lumu ). III pielikumā  parādīti produkti un daudzumi, ko dalībvalsts  
piešķīra galasaņēmējam saskaņā ar 2005. gada plānu, par kuru pie-ejamas ziņas par galasaņēmējiem.
PIEMĒRI PRODUKTU DAUDZUMAM, KAS IEDALĪTS CILVĒKAM
Spānija . Sadales statistika par 2007. gada plāna rāda, ka uz reģistrētu saņēmēju tika izdalīti vidēji 49,88 kg 
produktu; mazākais bija — 28,24 kg/personai vienā pārtikas bankā un lielākais — 89,16 kg/personai 
citā.
Itālija . Divas organizācijas, kas darbojas vienā teritorijā, saņēmējiem izdalīja šādus daudzumus pastas:11. IZCĒLUMS
Organizācija 2006 2007
A 1,71 kg/personai 9,68 kg/personai
B 2,29 kg/personai 14,44 kg/personai
Polija . Gada vidējais sadalījums uz cilvēku (2006. gadā) bija: 
24,95 kg no vienas izraudzītās organizācijas; 12,59 kg no otras izraudzītās organizācijas.
Trešā organizācija Dolnoslaskie  reģionā izdalīja 6,72 kg uz cilvēku, bet Lodzas reģionā tā izdalīja 78,03 kg 
uz cilvēku. 
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums24
PROGRAMMAS FAKTISKĀ ĪSTENOŠANA. VAI 
PROCEDŪRAS TIEK PIEMĒROTAS, KĀ PAREDZĒTS?
NEPILNĪBAS ADMINISTRATĪVAJĀS 
UN UZSKAITES PROCEDŪRĀS
NAV DARBĪBAS  APAKŠMĒRĶU
 48.  Dalībvalstīm un Komisijai ir dalīta atbildība par programmas efektivi-
tāti. Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/200225 (Finanšu regula) 27. pantā 
cita starpā teikts, ka visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas ES budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus  mērķus ar noteiktiem termiņiem.
 49.  Palāta konstatēja, ka mērķi, kas noteikti ar reglamentējošajām Kopienas 
regulām un kas būtībā ir augsti vispārīgi mērķi, nav izstrādāti sīkāk un nav pārvērsti izmērāmos un sasniedzamos apakšmērķos.
 50.  Ņemot vērā mērķu neskaidrību, nav brīnums, ka neatkarīgi no tiesību 
aktos noteiktā pienākuma26 ne Komisija, ne dalībvalstis nav ieviesušas 
nekādus izpildes rādītājus, lai uzraudzītu mērķu sasniegšanu27.
KOMISIJAI  PAZIŅOTĀ  PĀRVALDĪBAS  INFORMĀCIJA
 51.  Kopienas noteikumi prasa, lai dalībvalstis iesniegtu Komisijai ziņojumu 
par plāna izpildi ne vēlāk kā katra gada (n+1) 30. jūnijā. Ziņojumā  
jāsniedz svarīga informācija par plāna izpildi un kontroli28.25 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
26 27. pants Regulā (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 (Finanšu regula) 
nosaka, ka mērķu sasniegšanu 
uzrauga pēc izpildes rādītājiem 
katrai darbībai, un tērētājas 
iestādes sniedz informāciju 
budžeta lēmējinstitūcijai. Šādu 
informāciju, kā noteikts 33. panta 2. punkta d) apakšpunktā, sniedz 
reizi gadā, iekļaujot to, vēlākais, 
provizoriskā budžeta projekta 
pavaddokumentos.
27 Dažās apmeklētajās dalībvalstīs 
izskanēja viedoklis, ka Kopienas regulās noteiktie sociālie mērķi 
drīzāk ir filosofiski nekā reāli 
izmērāmi mērķi.
28 Ziņojumā jāiekļauj ziņas par to 
produktu apjomu, kas izņemts no 
intervences krājumiem, par izdalīto 
produktu veidu, daudzumu un 
vērtību, transportu un transporta 
izmaksām un par saņēmēju skaitu. 
Ziņojumā norāda arī piemērotos 
kontroles pasākumus, kā arī veikto pārbaužu veidu un skaitu, 
panāktos rezultātus un piemērotos 
sodus. Tajā iekļauj arī saņēmēju 
skaitu gada laikā (Regula (EEK) 
Nr. 3149/92, 10. pants).
.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums25
 52.  Palāta pārbaudīja ziņojumus, kurus dalībvalstīm bija jāiesūta par revi-
dējamo periodu, un konstatēja, ka ziņojumi reizēm ir iesniegti ar  
novēlošanos vai ir nepilnīgi. Turklāt nebija nekādu pierādījumu, ka Komisija tos būtu pienācīgi analizējusi un izmantojusi.
 53.  Revidenti konstatēja arī to, ka ziņojumos sniegtie skaitļi par galasaņē-
mējiem daudzos gadījumos bija tikai labdarības organizāciju sagata-
votās aplēses un nebalstījās uz kopējiem standartiem vai saņēmēju vai kritēriju definīcijām (saņēmēji reģistrēti neatkarīgi no saņemtās 
pārtikas biežuma, veida un daudzuma)
29.
BUDŽETA  APROPRIĀCIJU  APLĒSE  UN RESURSU  SADALĪJUMS  DALĪBVALSTĪM
 54.  Palāta analizēja procedūru, kuru Komisija izmantoja, lai noteiktu prog-
rammas īstenošanai vajadzīgās apropriācijas un resursu sadalījumu 
starp dalībvalstīm.
 55.  Budžeta apropriācijas dalībvalstīm piešķir, pamatojoties uz diviem  
kritērijiem:
pirmais ir dalībvalstu paziņotās vajadzības, kam pieskaita adminis- a) 
tratīvos izdevumus (1 %) un transporta izdevumus (4 % un 4,5 % no 2008. gada); un
otrais ir iedzīvotāji, kurus uzskata par nabadzības riska grupu,  b) 
procentos no katras dalībvalsts kopējā iedzīvotāju skaita.
 56.  Ņemot vērā abus kritērijus, galīgais sadalījums dalībvalstīm ir pielāgots 
pieejamajām budžeta apropriācijām. Tomēr otrais kritērijs vēl neno-zīmē maksimāli efektīvu resursu izlietojumu visā ES kopumā. Iedzīvo-tājiem, kas ieskaitīti nabadzības riska grupā valstī ar relatīvi augstiem ienākumiem, klājas labāk nekā daudziem cilvēkiem, kas šajā grupā  
neietilpst valstīs ar zemu ienākumu līmeni uz vienu iedzīvotāju.29 Vienā dalībvalstī revidenti arī 
konstatēja kļūdas saņēmēju skaitā, 
ko bija paziņojušas labdarības organizācijas.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums26
 57.  Neraugoties uz regulas30 noteikumiem par to, ka resursu sadalē starp 
dalībvalstīm ņem vērā pārskatus par gada plānu izpildi, Palāta atrada 
pierādījumus, ka tas noticis tikai vienreiz. Turklāt kritērijos, ko izman-toja resursu piešķiršanai, neņēma vērā to iedzīvotāju raksturlielumus, 
kas nebija iekļauti statistikas definīcijā, t. i., nereģistrētos imigrantus 
un bēgļus.
 58.  Attiecībā uz gada vajadzībām, ko Komisijai paziņojušas dalībvalstis, 
kopumā tie bija aprēķini, ko sagatavojušas augstākā līmeņa vadības iestādes, bet tās ne vienmēr bija apspriedušās ar iesaistītajām lab-darības organizācijām. Tas nozīmē, ka pieprasītie līdzekļi nebalstījās uz reālām vajadzībām un drīzāk atspoguļoja sagaidāmos iespējamos piešķīrumus.30 Regulas (EEK) Nr. 3149/92 
2. panta 1. punktā noteikts, ka 
resursu sadalē starp dalībvalstīm Komisija ņem vērā vistrūcīgāko 
personu skaita visprecīzākos 
novērtējumus attiecīgajās 
dalībvalstīs un to, kā darbības 
veiktas un kur resursi izlietoti 
iepriekšējos finanšu gados, jo 
īpaši ņemot vērā ziņojumus, kuri paredzēti minētās regulas 
10. pantā.
VAJADZĪBAS UN PIEŠĶIRTIE RESURSI
Vajadzības ir izteiktas intervences krājumu produktu daudzumā, un to vērtību pēc iepirkuma cenām ir 
aprēķinājusi Komisija.
Turpmāk dotajā tabulā attēlotas to dalībvalstu, kuras piedalās programmā, vajadzības finanšu izteiksmē 
un kopējie finanšu resursi, kurus Komisija tām darījusi pieejamus (ieskaitot administratīvās un transporta 
izmaksas).
Dalībvalstu vajadzības salīdzinājumā ar piešķirtajiem līdzekļiem:12. IZCĒLUMS
Gads 2006 2007 2008
To dalībvalstu skaits, kuras piedalās programmā 15 18 19
Aprēķinātās vajadzības (miljoni EUR) 307,2 338,7 313,9
Piešķirtie fi  nanšu līdzekļi (miljoni EUR) 259,4 258,9* 294,5**
Procentos 84 % 76,4 % 93,8 %
* Sākotnējais piešķīrums.
** Pirms piešķīruma palielināšanas par 10 miljoniem EUR, par ko nolēma 2008. gada februārī.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums27
 59.  Palāta salīdzināja dalībvalstu paziņotās vajadzības ar piešķirtajām finan-
sēm un analizēja (sk. IV pielikumu ) arī produktu daudzumus, kas plānu 
īstenošanai pieprasīti no intervences krājumiem, un tos, ko piešķī-rusi Komisija. Pēdējos trijos gados piešķirtie apjomi bija mazāki nekā 
prasīts (sk. 12. izcēlumu ). Attiecībā uz produktiem un to daudzumu 
dalībvalstis ļoti bieži nebija ieguvušas prasīto. Turklāt dažām dalībval-stīm bija piešķirti produkti, kurus tās sākotnēji nebija prasījušas (pie-mēram, sviests un cukurs 2006. un 2007. gadā), bet prasītie produkti 
nebija piešķirti (piemēram, rīsi un sviests 2007. gadā), tāpēc rodas 
šaubas par programmas efektivitāti attiecībā uz plānoto vajadzību  apmierināšanu.
JĀUZLABO UN JĀSASKAŅO KONKURSA PROCEDŪRAS
 60.  Ir prasīts, lai kompetentās valsts iestādes izsludinātu izdalāmo galapro-
duktu iepirkumu konkursu. Šī kārtība attiecas uz abiem galvenajiem 
plāna izpildei vajadzīgajiem piegāžu veidiem:
no intervences krājumiem izņemtie produkti nepārstrādātā veidā a) 
vai pēc iepakošanas un/vai pārstrādes; un
galaprodukti ir iepirkti tirgū un par tiem samaksāts vai nu ar pro- b) 
duktiem, kas izņemti no intervences krājumiem (bārters), vai arī 
naudā.
 61.  Palāta analizēja procedūras, kas piemērotas dalībvalstu labdarības orga-
nizācijām piegādājamo galaproduktu iepirkumam, un pārbaudīja to konkursu paraugu, kas iepriekšējos gados bija organizēti gan tam,  lai izlietotu intervences krājumos pieejamos produktus, gan tiešam produktu iepirkumam tirgū.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums28
TIESISKĀ  PAMATA  NEKONSEKVENTA  PIEMĒROŠANA  DALĪBVALSTĪS
 62.  Dažas normatīvās prasības par konkursa procedūrām ir noteiktas Regulā 
(EEK) Nr. 3149/92 (piemēram, tirgū iepērkamo produktu veids, kon-
kursa uzaicinājuma saturs, ierobežojumi u. c.). Minētajā regulā ir pra-
sība, lai konkursa uzaicinājumi garantētu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem, kas reģistrēti Kopienā.
 63.  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK31 paredzēts saskaņot 
būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas, piegāžu valsts līgumu piešķir-
šanas un pakalpojumu valsts līgumu piešķiršanas procedūras. Turklāt 
attiecībā uz intervences aģentūru rīcībā esošo produktu pārdošanu ir spēkā īpašas Kopienas regulas
32. Tomēr ne Regulā (EEK) Nr. 3730/87, ne 
Regulā (EEK) Nr. 3149/92, kas regulāri grozīta, nav precīzas atsauces 
uz tiesisko pamatu konkursiem, kas jāorganizē dalībvalstīm.
 64.  Palātas revidenti konstatēja, ka konkursa procedūras ir organizētas visās 
revidētajās dalībvalstīs. Dalībvalstis īsteno konkursa procedūras atbil-
stoši saviem tiesību aktiem ar nosacījumiem, kuri ne vienmēr garantē 
pārredzamību un vienlīdzīgu piekļuvi visiem tirgus dalībniekiem visā 
ES.
EKONOMISKI  DAUDZ  IZDEVĪGĀK  IR PIRKT  PRODUKTUS  TIRGŪ , 
NEVIS  MAKSĀJUMIEM  IZLIETOT  INTERVENCES  KRĀJUMUS
 65.  Palāta konstatēja, ka kopumā daudz izdevīgākas cenas ir iegūtas gadīju-
mos, kad produktus tieši iepirka tirgū, salīdzinot ar gadījumiem, kad 
izmantoja intervences krājumus, lai ar tiem tajā pašā laikā samaksātu 
par tiem pašiem produktiem. Piemēram, 2007. gadā Polijā ar vienu 
un to pašu konkursu uzņēmumus aicināja iesniegt piedāvājumus pro-
dukta piegādei a) apmaiņā pret sviestu no intervences krājumiem un 
b) tiešā iepirkumā. Rezultātu salīdzinājumā atklājās, ka tiešā iepirkumā 
cena bija apmēram par 10 % zemāka33.31 OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.
32 Piemēram, Komisijas 
1993. gada 28. jūlija Regula (EEK) 
Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību 
un nosacījumus, ar kādiem tiek 
pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (OV L 191, 
31.7.1993., 76. lpp.).
33 Maiņas darījumu koeficients 
sasniedza 85 %, bet tiešajā iepirkumā lēsa, ka tas bijis 94 %.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums29
 66.  Komisijai ir izvērsta informācija par produktu tirgus cenām saistībā ar 
intervences mehānismu34. Tomēr saistībā ar pārtikas programmu trū-
cīgajām personām reglamentējošajos noteikumos35 nav prasības, lai 
Komisijas kompetentie dienesti būtu informēti par cenām un nosa-cījumiem, kas panākti dalībvalstīs īstenotajās konkursa procedū-rās. Rezultātā Komisijai nav pārliecības, ka ir iegūti visizdevīgākie  nosacījumi.
DALĪBVALSTĪS  PIEMĒROTĀS  KONKURSA  PROCEDŪRAS  IEVĒROJAMI  ATŠĶIRAS
 67.  Palāta konstatēja, ka biežāk ir piemērotas valstu, nevis ES konkursa pro-
cedūras, un tās ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm un pat vienā  un tajā pašā dalībvalstī, ja par konkursu organizēšanu atbild vai-
rāk nekā viens dienests (Itālija, Francija). Atsevišķos gadījumos ES  
noteikumi nav ievēroti. Atšķirības attiecas uz tādiem svarīgiem kon-
kursa procedūras punktiem kā konkursa uzaicinājumu publicitāte,  
piedāvājumu iesniegšanai noteiktais termiņš, dalībai iesniegtā pre-
tendentu garantija, dalībnieku minimālais skaits un vērtēšanas meto-
des un kritēriji, kas izmantoti, lai piešķirtu līgumslēgšanas tiesības (sk. 13. izcēlumu ).34 Komisija seko tirgus cenām un 
tās analizē vairākiem produktiem 
saistībā ar konkursa uzaicinājuma procedūru pieņemšanu, lai pārdotu 
intervences aģentūru rīcībā esošos 
lauksaimniecības produktus un lai 
noteiktu minimālās pārdošanas 
cenas, kas jāpieņem attiecīgajai 
pārvaldības komitejai. Tirgus cenas 
regulāri publicē arī Eurostat.
35 Dalībvalstu pienākumu nosūtīt 
Komisijai konkursa uzaicinājumu 
paraugus (Regula (EEK) 
Nr. 3149/92, 4. panta 4. punkts) 
atcēla ar Komisijas Regulu 
(EK) Nr. 1127/2007 (OV L 255, 29.9.2007., 18. lpp.).
REVIDĒTAJĀS DALĪBVALSTĪS KONSTATĒTĀS ATŠĶIRĪBAS KONKURSA  
PROCEDŪRĀS UN NOSACĪJUMOS13. IZCĒLUMS
36 Francija: 1. maksājumu aģentūra (MA): ONIEP  (Office National Interprofessionnel de l’Élevage et de ses Productions ); 2. maksājumu 
aģentūra: ONIGC  (Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures ).
37 Itālija: 1. maksājumu aģentūra: AGEA  (Agencia per le Erogazioni in Agricoltura ); 2. maksājumu aģentūra: Ente Nazionale Ris i.Spānija Francija36Itālija37Polija
Publikācija OV NĒ JĀ1. MA: JĀ
2. MA: NĒNĒ
Iesniegšanas termiņš (dienas) 151. MA: 22
2. MA: 451. MA: 8–19
2. MA: 1020
Dalības garantija 2 %1. MA: 5 %
2. MA: 5 EUR/t1. MA: 10 %
2. MA: 15 EUR/t50 000 PLN
(EUR 14 200)
Minimālais dalībnieku skaits NĒ NĒ JĀ (2) NĒ
Pretendentu skaits 1–51. MA: 6–7
2. MA: 3–42–4 1–9
Cenu novērtējums pret tirgus 
cenāmNĒ1. MA: NĒ
2. MA: JĀPieņemamas 
cenas/daudzumi 
norādīti konkursa 
uzaicinājumosNĒ
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums30
 68.  Pārbaudītajās konkursa procedūrās revidenti konstatēja tādas nepilnības 
kā konkursa uzaicinājumu ierobežotā publicitāte, nelielais dalībnieku 
skaits (reizēm bija tikai viens pretendents), īsais laiks no publikācijas līdz piedāvājuma iesniegšanas beigu termiņam. Turklāt piedāvājumu 
vērtēšana un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana galvenokārt balstījās 
uz saņemto piedāvājumu salīdzinošajiem datiem, un nebija siste-
mātiska salīdzinājuma ar citiem informācijas avotiem, piemēram, ar tirgus cenām.
 69.  Tādējādi īstenotās procedūras nenodrošina konkursu atklātību, vispla-
šāko konkurenci un to, ka tiek panākti vislabākie nosacījumi un cenas. 
Dažās dalībvalstīs pārbaudīto konkursu analīzē atklājās, ka vairā-
kus gadus atsevišķu produktu līgumi vienmēr bija piešķirti dažiem  uzņēmumiem.
 70.  Iepriekš minētie piemēri atspoguļo risku, ka visizdevīgākie nosacījumi nav 
panākti, jo īpaši tad, ja izmantota bārtera metode. Šādos gadījumos 
darbojas divi ierobežojoši faktori:
bārtera metodes raksturs ierobežo dalībā potenciāli ieinteresēto a) 
personu skaitu; un
piedāvājumu vērtēšana ir sarežģīta, jo maksājumu aģentūrai  b) 
nav viegli noteikt sagaidāmo ieguvumu, kas būtu uzskatāms par pieņemamu.
REFORMAS PRIEKŠLIKUMS: NESENA KOMISIJAS 
INICIATĪVA UN PROGRAMMAS IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
 71.  2008. gada februārī, gatavojot priekšlikumu par programmas reformu, 
Komisija sāka detalizētu shēmas analīzi. Tika izveidota Dienestu apvie-
notā vadības grupa, kurā uzaicināja piedalīties 17 ģenerāldirektorātus, 
notika plašas apspriedes ar dalībvalstīm, labdarības organizācijām, 
attiecīgās jomas speciālistiem no zinātnieku aprindām un notika elek-troniska sabiedriskā aptauja.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums31
 72.  Rezultātā 2008. gada septembrī Komisija ir pieņēmusi grozījumu priekšli-
kumu Padomes regulai38 un ir publicējusi ietekmes novērtējuma ziņo-
jumu par shēmu. Sagaidāms, ka tiks pieņemts jauns juridisks pamats, kas būs spēkā attiecībā uz 2010. gada programmu.
 73.  Galvenie Komisijas priekšlikumu elementi ir:
divi piegādes avoti: no intervences krājumiem vai produktus tieši a) 
iepērkot tirgū, priekšroku dodot piemērotu intervences krājumu 
izlietošanai;
jāizdala daudzveidīgāki produkti: izdalāmajiem produktiem vairs b) 
nav jābūt tikai intervences produktiem;
ilgtermiņa plāns: efektivitātes palielināšanai Kopienas pārtikas  c) 
izdales plāns būtu jāizstrādā trim gadiem;
skaidrākas prioritātes: dalībvalstu palīdzības lūgumiem būtu  d) 
jābalstās uz valsts pārtikas izdales programmām, kurās ir noteikti 
mērķi un prioritātes;
līdzfinansējums: līdzfinansējuma ieviešana stiprinātu shēmas  e) 
kohēzijas dimensiju, nodrošinātu pienācīgu plānošanu un pastip-
rinātu dažādo dalībnieku sinerģiju;
uzraudzības un ziņošanas pastiprināšana: jāpastiprina ziņojumu f) 
sagatavošanas pienākums dažādos līmeņos.
 74.  Palāta atzīst šo Komisijas priekšlikumu lietderību; dažu īstenošana palī-
dzētu novērst atsevišķas nepilnības, kuras atklājās šajā revīzijā, pie-mēram, vajadzību ES atbalstu sniegt mērķtiecīgāk, iekļaut programmu 
plašākā sociālā politikā, palielināt izdalāmo produktu daudzveidību 
un vajadzību uzlabot pārvaldības un administrācijas sistēmas, īpaši 
konkursa procedūras. Tomēr Palāta uzsver, ka lielākās daļas KLP tirgu 
reforma un intervences krājumu samazināšanās pēdējos gados nosaka 
vajadzību atspoguļot iemeslus, kādēļ šo pasākumu turpina finansēt 
no KLP izdevumiem
39.38 Priekšlikums Padomes regulai 
COM(2008) 563/3.
39 KLP noteikumi, īpaši par 
tirgus atbalsta pasākumiem, 
rada zināmas grūtības, kuras jau 
identificējusi Komisija, proti, 
daudzgadu plānošana, kuru grūti 
savienot ar ELGF finansēšanu, un 
tas, ka neizlietotās apropriācijas nav atļauts pārnest uz nākamajiem 
gadiem.
Avots : labdarības organizācijas.
Avots : labdarības organizācijas.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums32
 75.  Šajā sakarā Palāta vēlas vērst uzmanību arī uz to, ka tādā 
veidā, kādā programma tiek īstenota, trūcīgajām per-
sonām tā nedod nekādas tiesības uz ES palīdzību.  Tas nav saskaņā ar atbalstu, ko tradicionāli no KLP 
sniedz lauksaimniekiem. Turklāt fakts, ka, iepērkot 
produktus tirgū, var nebūt atšķirības starp vietējiem 
un importa produktiem, vēl vairāk mazina program-mas ietekmi tirgus intervences aspektā, jo pasākums, kas tieši atbalsta importa produktu iepirkšanu, nav saskaņā ar KLP mērķiem.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums33
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
VAI PROGRAMMAS MĒRĶI JOPROJĀM IR AKTUĀLI 
UN VAI PIEEJA IR PIEMĒROTA?
MĒRĶIS, KAS GALVENOKĀRT IR SOCIĀLS, JOPROJĀM IR 
LIETDERĪGS, BET SAIKNE AR INTERVENCES KRĀJUMIEM UN ATTIECĪGI AR LAUKSAIMNIECĪBAS IZDEVUMIEM IR KĻUVUSI NIECĪGA, …
 76.  Pārtikas palīdzību trūcīgajām personām pirmo reizi ieviesa 1987. gadā, 
reaģējot uz apstākļiem, kādos trūcīgās personas nonāca īpaši bar-
gas ziemas laikā. Lai gan pasākumam bija dubultmērķis — sniegt  
ievērojamu palīdzību vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem un stabilizēt  
lauksaimniecības tirgus, izlietojot daļu no milzīgajiem intervences  
krājumiem, to galvenokārt uzskatīja par sociālu pasākumu. Tas tika 
atzīts pasākuma vērtējumā, ko 1998. gadā publicēja Komisija. Pasā-kumu uzskatīja par piemērotu īstenošanai “uz ilgstoša pamata, kamēr 
krājumi būs sarukuši līdz normālam līmenim”.
 77.  Budžeta lēmējiestādes uzskata, ka joprojām vajadzīga palīdzība sociāla 
pasākuma veidā. Faktiski ir aprēķināts, ka apmēram 16 % ES iedzī-
votāju atbilst Komisijas izmantotajai trūcīgo personu definīcijai.  
Eiropas Parlamenta 2006. gada deklarācijā pausts aicinājums sagla-
bāt un palielināt šo palīdzību, kas ir daļa no centieniem samazināt nabadzību.
 78.  Komisijas 2008. gada septembra reformas priekšlikumā paredzēts uzlabot 
programmas īstenošanu un racionalizēt tās finanšu pārvaldību, kā arī 
šajā priekšlikumā ir elementi, kuru īstenošana mazinātu atsevišķas  šajā ziņojumā aprakstītas nepilnības. Tomēr reforma nemaina to, ka 
arī turpmāk šim pasākumam izmantojami lauksaimniecības līdzekļi, 
kas nav adresēti lauksaimniekiem, un tajā ir atsevišķi elementi, pie-
mēram, daudzgadība un tas, ka palīdzība trūcīgajām personām nav 
obligāta, kas nav saderīgi ar KLP un jo īpaši ar ELGF finansējumu.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums34
1. IETEIKUMS
Komisijai būtu jāpārdomā, vai ir lietderīgi arī turpmāk finansēt šādu 
pasākumu no KLP budžeta.
 … UN INTEGRĒŠANA AR SOCIĀLĀS POLITIKAS ATZARIEM, 
KĀ ARĪ SASKAŅOŠANA AR LĪDZĪGIEM PASĀKUMIEM PIEEJU UZLABOTU
 79.  Kopumā programma ir darbojusies bez pietiekamas koordinācijas un 
sadarbības ar pārējiem sociālo pasākumu galvenajiem dalībniekiem dalībvalstīs. Šāda sadarbība ir vajadzīga, lai labāk izprastu un ievērotu trūcīgo personu un programmu īstenojošo labdarības organizāciju  vajadzības.
2. IETEIKUMS
Komisijai jāmudina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai  iekļautu pārtikas palīdzības programmu sociālās politikas sistēmā, 
un jāuzlabo koordinācija un sadarbība ar pārējiem sociālo pasā-
kumu galvenajiem dalībniekiem, lai palielinātu sinerģiju starp  
struktūrām, kurām ir šādu programmu pārvaldības pieredze.
VAI LĪDZEKĻI IR SADERĪGI AR MĒRĶIEM, KO PAREDZĒTS 
SASNIEGT, UN VAI ĪSTENOŠANA IR ADEKVĀTA?
PRIORITĀŠU UN SAŅĒMĒJU MĒRĶTIECĪGĀKA NOTEIKŠANA 
PALIELINĀTU PROGRAMMAS IETEKMI, …
 80.  Sākotnēji pasākumu ieviesa, lai atvieglotu vistrūcīgāko personu grūto 
stāvokli, un ar to nebija paredzēts mazināt visu pārtikas trūkumu.  
Shēmas ietekme globālā mērogā ir neliela, jo saviem saņēmējiem tā 
piedāvā vienas maltītes ekvivalentu mēnesī.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums35
 81.  Trūcīgo personu grupā nav noteiktas prioritātes, lai mērķtiecīgāk virzītu 
palīdzību. Turklāt labdarības organizācijas, kuras pārvalda programmu 
darbības līmenī un kurās galvenokārt strādā brīvprātīgie, strādā ar mērķgrupu, kura nav pietiekami stabila, un tas apgrūtina pilnīgu  
saņemtās palīdzības uzskaiti.
3. IETEIKUMS
Lai palielinātu pasākuma ietekmi, Komisijai būtu jānosaka darba prioritātes saņēmēju un palīdzības starpniekorganizāciju atlasei, 
pienācīgi ņemot vērā piegādes mehānismu specifiku, kas ietver brīv-
prātīgas struktūras un nestabilas mērķgrupas, uz kurām grūti attie-
cināt vispārpieņemtus administratīvus un kontroles mehānismus.
… IZDALĪTO PRODUKTU DAUDZVEIDĪBU IEROBEŽO 
PROGRAMMAS SAIKNE AR PRODUKTIEM, KAS UZGLABĀJAMI VALSTS REZERVĒ, …
 82.  Tiesību akti ļauj iepirkt pārtikas produktus Kopienas tirgū tad, ja inter-
vences krājumi uz laiku nav pieejami bezmaksas izdalīšanai trūcīgajām 
personām. Tomēr šādi tirgū iepirktajai pārtikai jābūt no tās pašas  
produktu grupas, kas ir intervences krājumos, un tas ierobežo izdalei 
pieejamo produktu izvēli.
4. IETEIKUMS
Lai palielinātu izdalītās pārtikas daudzveidību un uzturvērtību,  
būtu jāpārskata normatīvais ierobežojums, ar kuru izdalāmi tikai 
intervences krājumiem atbilstošie produkti.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums36
… UN SADALE ĻOTI ATŠĶIRAS
 83.  Sadales ķēdē no pārvaldības iestādēm līdz labdarības organizācijām un 
tālāk — trūcīgajām personām — tiek piemērotas ļoti dažādas sistēmas. 
Nav kopēju standartu un vadlīniju ES vai valsts līmenī attiecībā uz  vienam cilvēkam izdalāmo produktu daudzumu vai asortimentu. Tas palielina risku, ka ietekme būs neliela, kas var izraisīt nevienlīdzīgu 
attieksmi pret palīdzības saņēmējiem.
5. IETEIKUMS
Lai palielinātu palīdzības ietekmi un lai nodrošinātu vienlīdzīgāku attieksmi pret saņēmējiem, Komisijai jāapsver iespēja ieviest tādu standartizācijas līmeni, kas atbilst labdarības organizāciju un mērķ-
grupas īpašībām.
VAI PROCEDŪRAS TIEK PIEMĒROTAS, KĀ PAREDZĒTS?
JĀUZLABO PĀRVALDĪBAS UN UZRAUDZĪBAS PROCEDŪRAS …
 84.  Ne Komisija, ne dalībvalstis programmas vispārējos mērķus nebija trans-
formējušas konkrētos, izmērāmos un sasniedzamos uzdevumos vai  apakšmērķos. Tā kā dalībvalstu īstenošanas ziņojumi vairākos gadī-jumos bija nepilnīgi vai arī tajos sniegtās ziņas nebija saskanīgas,  
Komisijai pieejamā pārvaldības informācija par virzību uz programmas vispārējo mērķu sasniegšanu nav pietiekami ticama.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums37
6. IETEIKUMS
Komisijai jāmudina dalībvalstis izstrādāt konkrētus, izmērāmus,  
sasniedzamus un atbilstīgus programmas mērķus ar noteiktiem  
termiņiem, kā arī jādefinē izpildes rādītāji, lai uzraudzītu šo mērķu 
sasniegšanu. Turklāt Komisijai jāpārskata šīs shēmas ziņojumu saga-tavošanas sistēma, lai nodrošinātu, ka ir pieejama precīza un sav-laicīga informācija par mērķgrupu un par īstenošanu.
… UN JĀUZLABO UN JĀSASKAŅO KONKURSA PROCEDŪRAS
 85.  Dažādās dalībvalstīs piemērotās konkursa procedūras ievērojami atšķi-
ras, un tas negarantē vienlīdzīgu piekļuvu visiem ES tirgus dalībnie-
kiem un nenodrošina ne plašāko iespējamo konkurenci, ne labākos 
nosacījumus un cenas. Turklāt bārtera metode intervences krājumu 
izmantošanai nav piemērota un ne vienmēr darbojas rentabli.
7. IETEIKUMS
Lai palielinātu konkurences atklātību un lai nodrošinātu to, ka tiek panāktas vislabākās tirgus cenas, Komisijai labāk jādefinē juridis-
kais pamats, kā arī trūcīgām personām paredzētu pārtikas produktu 
iepirkuma īstenošanas kārtība. Turklāt būtu jāpārstāj šim nolūkam izmantot bārtera metodi. Jāapsver iespēja laist tirgū intervences 
krājumus, bet iegūtā peļņa jāizlieto kā piešķirtie ieņēmumi, lai  iepirktu vajadzīgos galaproduktus.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 14. maija sēdē  
Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā
e jas pa ātas ā dā
Vítor Manuel da Silva Caldeira
priekšsēdētājs
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums38
NABADZĪBAS RISKA GRUPA1I PIELIKUMS
Dalībvalsts (DV)Iedzīvotāju 
skaits kopā 
(miljoni)Iedzīvotāju 
procents 
nabadzības 
riska grupāIedzīvotāju 
skaits 
nabadzības 
riska grupā 
(miljoni)Iedz. skaits 
nabadzības 
riska grupā DV, 
kas piedalās 
programmā 
(miljoni)Budžeta 
procentuālā 
daļa
Beļgija 10,511 15 % 1,577 1,577 3,00 %
Bulgārija 7,719 15 % 1,158 1,158 2,20 %Čehija 10,251 10 % 1,025 1,025 1,95 %Dānija 5,427 12 % 0,651Vācija 82,438 13 % 10,717Igaunija 1,345 18 % 0,242 0,242 0,46 %Īrija 4,209 20 % 0,842 0,842 1,60 %Grieķija 11,125 20 % 2,225 2,225 4,23 %Spānija 43,758 20 % 8,752 8,752 16,63 %Francija 62,886 13 % 8,175 8,175 15,53 %Itālija 58,752 19 % 11,163 11,163 21,21 %Kipra 0,766 16 % 0,123Latvija 2,295 19 % 0,436 0,436 0,83 %
Lietuva 3,403 21 % 0,715 0,715 1,36 %
Luksemburga 0,460 13 % 0,060 0,060 0,11 %Ungārija 10,077 13 % 1,310 1,310 2,49 %Malta 0,404 15 % 0,061 0,061 0,12 %Nīderlande 16,334 11 % 1,797Austrija 8,266 12 % 0,992Polija 38,157 21 % 8,013 8,013 15,23 %Portugāle 10,570 20 % 2,114 2,114 4,02 %Rumānija 21,610 18 % 3,890 3,890 7,39 %Slovēnija 2,003 12 % 0,240 0,240 0,46 %Slovākija 5,389 13 % 0,701
Somija 5,256 12 % 0,631 0,631 1,20 %
Zviedrija 9,048 9 % 0,814Apvienotā Karaliste 60,393 18 % 10,871
KOPĀ 492,852 16 % 79,292 52,627 100,00 %
1 Eurostat  definīcija: Nabadzības riska robeža (slieksnis: 60 % no vidējā ienākuma pēc sociālajiem atskaitījumiem).
Avots : Eurostat , 2006. gada jūlijs.
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums39
BUDŽETA APROPRIĀCIJAS UN TO SADALĪJUMS DALĪBVALSTĪMII PIELIKUMS
Budžeta pozīcija 05 02 04 012005
(EUR)2006
(EUR)Palieli-
nājums
2005/2006 2007
(EUR)Palieli-
nājums
2006/2007 2008
(EUR)Palieli-
nājums
2007/2008 
Budžeta apropriācijas 216 000 000 264 000 000 22,2 % 274 000 000 3,8 % 307 000 000 12,0 %
DalībvalstsPiešķīrums 
2005
(EUR)Piešķīrums
2006
(EUR)Palieli-
nājums
2005/2006 Piešķīrums
2007
(EUR)Palieli-
nājums
2006/2007 Piešķīrums
2008
(EUR)Palieli-
nājums
2007/2008 Procentuālā 
daļa no 
2008. gada 
piešķīruma
Beļģija 3 047 791 3 064 940 0,6 % 5 817 428 89,8 % 8 461 691 45,5 % 2,8 %
Bulgārija 7 007 310 2,3 %
Čehija 155 443 0,1 %
Igaunija 324 813 192 388 -40,8 % 0,1 %
Īrija 355 874 217 997 -38,7 % 155 965 -28,5 % 0,1 %Grieķija 5 704 637 7 127 822 24,9 % 6 689 132 -6,2 % 13 228 830 97,8 % 4,3 %
Spānija 42 544 686 53 793 470 26,4 % 50 340 744 -6,4 % 50 419 083 0,2 % 16,5 %
Francija 48 620 337 48 059 949 -1,2 % 49 940 164 3,9 % 50 982 533 2,1 % 16,7 %Itālija 60 294 489 73 538 420 22,0 % 70 764 888 -3,8 % 69 614 288 -1,6 % 22,8 %Latvija 2 096 236 18 446 -99,1 % 153 910 734,4 % 0,1 %Lietuva 2 489 508 3 273 261 31,5 % 4 456 991 36,2 % 1,5 %Luksemburga 68 537 34 959 -49,0 % 80 707 130,9 % 81 091 0,5 % 0,0 %Ungārija 6 764 115 7 896 638 16,7 % 8 169 224 3,5 % 2,7 %Malta 347 642 401 030 15,4 % 384 898 -4,0 % 378 242 -1,7 % 0,1 %Polija 35 504 167 43 408 602 22,3 % 42 884 522 -1,2 % 49 971 042 16,5 % 16,4 %Portugāle 12 527 718 13 306 532 6,2 % 14 904 058 12,0 % 13 182 946 -11,5 % 4,3 %Rumānija 16 649 889 24 258 046 45,7 % 8,0 %Slovēnija 1 334 827 1 929 341 44,5 % 1 499 216 -22,3 % 0,5 %Somija 2 825 645 3 637 860 28,7 % 2 709 509 -25,5 % 2 741 323 1,2 % 0,9 %
KOPĀ 211 485 649 259 414 144 22,7 % 274 826 435 5,9 % 305 109 562 11,0 % 100,0 %
Iedzīvotāju skaits nabadzības 
riska grupā (miljoni)40,61 42,29 47,96 52,63
Apropriācija uz cilvēku riska 
grupā (EUR/personai)5,32 6,24 5,73 5,83
Avots : Komisijas regulas (ar grozījumiem).
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums40
PIEŠĶIRTIE PRODUKTI UN GALASAŅĒMĒJI
2005. GADA PLĀNSIII PIELIKUMS
Piešķirtie produkti (tonnas)
DalībvalstsSaņēmēji
(miljoni)Labība Rīsi SviestsPiena 
pulverisKopā
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Beļģija 0,221 6 000 3 500 318 410 10 228
Grieķija n/a 6 972 4 346 2 087 13 405
Spānija 0,941 68 721 29 452 9 547 107 720
Francija 2,509 60 905 31 412 18 143 110 460
Itālija 2,300 98 153 22 575 14 446 135 174
Malta n/a 1 383 553 1 936
Polija 3,594 17 758 26 835 6 772 3 749 55 114
Portugāle 0,485 8 588 14 708 2 594 480 26 370
Somija 0,360 15 000 600 15 600
KOPĀ 10,410 283 480 133 381 33 677 25 469 476 007
Vienam saņēmējam piešķirtie produkti (kg)
DalībvalstsSaņēmēji
(miljoni)Labība Rīsi SviestsPiena 
pulverisKopā
(1) (2)/(1) (3)/(1) (4)/(1) (5)/(1) (6)/(1)
Beļģija 0,221 27,15 15,84 1,44 1,86 46,28
Grieķija n/aSpānija 0,941 73,03 31,30 10,15 0,00 114,47
Francija 2,509 24,27 12,52 0,00 7,23 44,03
Itālija 2,300 42,68 9,82 6,28 0,00 58,77
Malta n/a
Polija 3,594 4,94 7,47 1,88 1,04 15,34
Portugāle 0,485 17,71 30,33 5,35 0,99 54,37
Somija 0,360 41,67 0,00 0,00 1,67 43,33
KOPĀ 10,410 27,23 12,81 3,24 2,45 45,73
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums41
DALĪBVALSTU PAZIŅOTĀS VAJADZĪBAS UN KOMISIJAS PIEŠĶIRTIE  
INTERVENCES KRĀJUMIIV PIELIKUMS
 2006. gada plāns (ietverot Komisijas Regulu (EK) Nr. 153/2006, ar kuru izdara grozījumus)
(tonnās)
Dalībvalsts Labība Rīsi Sviests Cukurs
Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Beļgija 9 000 12 121 135 % 2 800 2 800 100 % 300 450 150 %
Īrija 120 120 100 %
Grieķija 35 000 0 % 5 000 7 500 150 % 3 250 0 %Spānija 70 000 73 726 105 % 25 000 28 000 112 % 15 000 13 560 90 % 2 000Francija 68 959 75 851 110 % 55 129 55 000 100 % 10 564Itālija 100 000 115 253 115 % 15 000 20 000 133 % 16 000 6 833 43 % 3 500Latvija 35 000 19 706 56 %Lietuva 16 000 16 000 100 % 5 000 5 000 100 %Ungārija 100 000 63 587 64 %Malta 2 500 1 877 75 % 1 000 600 60 %Polija 80 000 85 608 107 % 30 000 20 000 67 % 7 600 7 230 95 % 4 847Portugāle 20 000 17 287 86 % 17 600 14 000 80 % 5 000 2 743 55 % 1 700Slovēnija 1 350 1 262 93 % 540 600 111 % 135 0 % 270 300 111 %Somija 18 500 18 500 100 % 500
KOPĀ 556 309 500 778 90 % 157 069 153 500 98 % 47 405 41 500 88 % 270 12 847 4 758 %
Citi prasītie, bet nepiešķirtie produkti:
Olīveļļa (Portugāle — 4 000 tonnas).Liellopu gaļa (Itālija — 5 000 tonnas, Malta — 60 tonnas, Portugāle — 1 500 tonnas, Slovēnija — 270 tonnas un Somija — 1 000 to nnas).
Vājpiena pulveris (Beļgija — 400 tonnas, Francija — 18 302 tonnas, Luksemburga — 18 tonnas, Malta — 100 tonnas, Polija — 4 750 tonnas, 
Portugāle — 1 500 tonnas, Slovēnija — 135 tonnas un Somija — 500 tonnas).
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums42 2007. gada plāns (ietverot Komisijas Regulu (EK) Nr. 937/2007, ar kuru izdara grozījumus)
(tonnās)
Dalībvalsts Labība Rīsi Sviests Cukurs
Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Beļģija 12 000 12 000 100 % 2 800 0 % 1 115 0 % 2 000 2 000 100 %Čehija 270 0 % 26 0 % 50 0 %Igaunija 3 000 3 000 100 % 2 0 % 2 0 %Īrija 80 80 100 %
Grieķija 11 760 30 000 2 755 9 %Spānija 100 000 110 000 110 % 17 000 0 % 15 000 12 000 80 % 5 000 6 443 129 %Francija 66 330 82 641 125 % 51 940 23 641 46 % 11 700 6 500 56 % 3 338 3 338 100 %Itālija 100 000 122 465 122 % 15 000 20 000 133 % 25 000 3 570 14 % 6 000 6 847 114 %Latvija 3 280 173 5 %Lietuva 12 000 12 000 100 % 5 000 0 % 3 000 2 760 92 %Ungārija 52 000 52 000 100 % 900 900 100 %
Malta 2 500 1 550 62 % 1 000 0 %
Polija 100 000 120 433 120 % 20 000 0 % 13 000 2 400 18 % 15 000 11 522 77 %Portugāle 22 000 20 000 91 % 17 500 14 000 80 % 5 000 3 160 63 % 2 500 1 435 57 %
Rumānijanav 
noteikts96 712nav 
noteikts11 986
Slovēnija 9 000 3 610 40 % 3 000 0 % 1 500 653 44 %
Somija 16 500 14 651 89 % 422 500 0 %
KOPĀ 498 880 662 995 133 % 163 242 60 396 37 % 70 923 28 132 40 % 39 788 47 884 120 %
Citi prasītie, bet nepiešķirtie produkti:
Liellopu gaļa (Itālija — 5 000 tonnas, Malta — 60 tonnas, Portugāle — 1 500 tonnas un Somija — 1 000 tonnas).Vājpiena pulveris (Čehija — 10 tonnas, Grieķija — 3 514 tonnas, Ungārija — 800 tonnas, Malta — 100 tonnas, Portugāle — 2 000 to nnas, 
Slovēnija — 800 tonnas un Somija — 500 tonnas).IV PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums432008. gada plāns (ietverot Komisijas Regulu (EK) Nr. 182/2008, ar kuru izdara grozījumus)
(tonnās)
Dalībvalsts Labība Rīsi Sviests Cukurs
Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts Prasīts Piešķirts
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Beļgija 16 000 0 % 2 000 0 % 3 000 4 154 138 %
Bulgārija 20 000 0 % 12 000 0 % 6 500 6 385 98 %
Čehija 360 0 % 24 0 % 67 67 100 %Igaunija 1 800 0 %Grieķija 25 000 0 %Spānija 110 000 0 % 12 000 0 % 13 000 0 % 6 500 6 500 100 %Francija 97 044 0 % 39 280 0 % 13 966 0 % 4 193 3 718 89 %Itālija 120 000 0 % 25 000 0 % 7 000 7 000 100 %Latvija 1 440 0 %Lietuva 25 000 0 % 7 000 0 % 5 000 2 889 58 %Ungārija 60 000 0 % 1 800 1 620 90 %Malta 2 500 0 % 500 0 % 1 800 397 22 %Polija 200 000 0 % 11 000 0 % 18 130 15 552 86 %Portugāle 22 000 0 % 17 500 0 % 5 000 0 % 3 000 1 707 57 %Rumānija 200 000 0 % 20 000 15 898 79 %Slovēnija 2 000 0 % 800 0 % 900 806 90 %Somija 16 000 0 %
KOPĀ 919 144 0 0 % 91 080 0 0 % 67 990 0 0 % 77 890 66 693 86 %
Citi prasītie, bet nepiešķirtie produkti:
Olīveļļa (Grieķija — 2 285 tonnas).Liellopu gaļa (Beļģija — 664 tonnas un Malta — 60 tonnas).Vājpiena pulveris (Beļgija — 1 603 tonnas, Čehija — 13 tonnas, Grieķija — 3 435 tonnas, Lietuva — 700 tonnas, Luksemburga — 44 tonnas,
Ungārija — 1 000 tonnas, Malta — 200 tonnas, Portugāle — 2 000 tonnas, Slovēnija — 500 tonnas un Somija — 500 tonnas).IV PIELIKUM
REPLY OF THE 
COMMISSION
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums44
KOMISIJAS
ATBILDES
KOPSAVILKUMS
II
Programmu vistrūcīgākajām personām no  
paša sākuma pilnīgi iekļāva kopējā lauk-
saimniecības politikā (KLP). Kā atgādina  Revīzijas palāta, jau tolaik abi programmas mērķi paredzēja veicināt nodrošinātību ar  
pārtiku Eiropas Savienības vistrūcīgākajiem 
pilsoņiem un sekmēt alternatīvu noieta tirgu intervences krājumiem. Abu mērķu pamato-
jums rodams Līgumā, un tie atbilst 33. pantā 
uzskaitītajiem KLP mērķiem.
Gadu gaitā saskaņā ar šo shēmu īstenotie  
pārtikas izdales plāni ir sekmīgi veicinājuši abu mērķu sasniegšanu.
III
Situācija ES valstu krājumu ziņā atšķiras,  ko nosaka tirgus norises un cenu līmeņi.  Lai gan intervences jomā ir veiktas plašas  
reformas, tās darbība joprojām aptver visu 
galveno lauksaimniecības produktu klāstu, 
tostarp labību, sauso vājpienu un sviestu.  
Dažu pēdējo gadu laikā vērojamā interven-
ces krājumu samazināšanās turpinājās līdz  
2008. gadam. Patiesi — intervences krājumi 
atsevišķiem produktiem, tādiem kā labība un sviests, pašlaik sāk atkal palielināties.
V
Tā kā intervences krājumi ir mazinājušies,  pēdējos četrus gadus šīs programmas īste-nošanas gada plāniem vairāk bija jābalstās 
uz tirgus iepirkumiem. Tomēr šī pēdējo gadu 
tendence nesen ir apturēta, un dažu pro-
duktu intervences krājumi atkal palielinās.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums45
Šo pasākumu atbalsta lielākā daļa dalībval-
stu un arī Eiropas Parlaments, kurš pauda  
vēlmi, lai šo programmu arī turpmāk finansē no ELGF budžeta
1.
VI
Shēmas darbības efektivitāte ir vērtējama  nevis pēc vienam saņēmējam piedāvāto  
maltīšu skaita, bet vērtējot, kā tā nodro-
šina stabilu intervences krājumu produktu  noieta tirgu un drošus pārtikas produktu  
avotus tām labdarības organizācijām, kuras 
iesaistītas palīdzības sniegšanā vistrūcīgāka-
jiem cilvēkiem. Ņemot vērā iepriekšminēto, 
programma ir izrādījusies efektīva, par ko  liecina tās daļa izdalīto pārtikas produktu  kopapjomā (skatīt Revīzijas palātas ziņojuma 5. izcēlumu). Visas iesaistītās personas atzīst, 
ka shēmas ietekme ir ievērojama.
Turklāt šim pasākumam bijis ietekmīgs “svi-
ras efekts”, ļaujot attīstīties labdarības orga-nizāciju tīkliem un veicinot koordināciju ar 
valsts iestādēm.
VII
Komisija uzskata, ka kopumā šī sistēma tiek pārvaldīta apmierinoši, lai gan ir iespē-
jami daži turpmāki uzlabojumi. Komisija  2008. gadā iesniedza apspriešanai program-
mas reformas priekšlikumu, kurā izvērtēti  vairāki Revīzijas palātas ieteikumi
2.
1 Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. marta normatīvā 
rezolūcija (TA/2009/188) par priekšlikumu Padomes 
regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par 
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un 
Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības 
tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO 
regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas 
vistrūcīgākajām personām (COM(2008)0563 – C6-0353/2008 
– 2008/0183(CNS)).
2 Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu 
(EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido 
lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz 
īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem 
(Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu 
Kopienas vistrūcīgākajām personām (COM(2008) 563 galīgā redakcija).Komisija ar iesaistīto dalībvalstu vienprātīgu 
atbalstu 2009. gada plānā jau ir mainījusi  
metodoloģiju pārtikas sadalījuma dalībval-stīm aprēķināšanai, lai ņemtu vērā relatīvo 
labklājības līmeni (nacionālais kopienākums, 
kas izteikts kā pirktspējas līmenis uz vienu iedzīvotāju).
Attiecībā uz konkursa procedūrām Komisijas 
revīzijās konstatēta dalībvalstu izmantoto  procedūru atbilstība ES Publiskā iepirkuma 
direktīvai
3. Tomēr 2008. gada reformas  
priekšlikumam pievienotajā ietekmes novēr-
tējumā4 ietverti daži ieteikumi, lai veicinātu 
konkursu publicitāti un pēc tam palielinātu līdzdalību, un tos varēs īstenot pēc priekš-likumu pieņemšanas.
Pēc pašlaik apspriežamās jaunās Padomes  
regulas pieņemšanas Komisija ir gatava pār-
skatīt pašreizējo bārtera metodi, ņemot vērā 
jaunos īstenošanas noteikumus.
3 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta 
Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts 
līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts 
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 
30.4.2004., 114. lpp.).
4 Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots 
Priekšlikumam Padomes regulai, ar kuru groza Regulu 
(EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības 
politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar 
ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības 
produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas 
izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām – Ietekmes 
novērtējums SEC(2008) 2436/2.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums46
IEVADS
5. 
Kopējais nabadzības apdraudēto cilvēku  
skaits nav šā pasākuma mērķgrupa. Saskaņā 
ar Regulas Nr. 3149/92 2. panta 1. punktu  nabadzības apdraudēto iedzīvotāju katego-rija ir statistiskais rādītājs, ko izmanto, aprē-
ķinot piešķīrumus dalībvalstīm, jo to uzskata 
par labāko pieejamo rādītāju, kas raksturo  vistrūcīgāko personu skaitu. Jēdziena “naba-
dzības apdraudēti” iedzīvotāji pamatā ir  
kritēriji, par kuriem vienojās 2001. gada  
decembrī Eiropadomes sanāksmē Lākenē.
Komisija 2009. gada plānā jau izmantojusi  
jaunu metodi, apvienojot relatīvos (NKI —  
nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvo-
tāju, kas izteikts kā pirktspējas līmenis) un 
absolūtos (nabadzības apdraudēti iedzīvo-
tāji) rādītājus.
Tās iedzīvotāju mērķgrupas, uz kurām fak-
tiski ir vērsta šī shēma, dalībvalstu pārvaldes 
iestādes definē ciešā sadarbībā ar labdarī-
bas organizācijām, un tās ir atsevišķas per-
sonas un ģimenes, kam vajadzīga pārtikas  palīdzība.
7. 
Viens no programmas mērķiem ir garantēt  drošus un stabilus pārtikas produktu avotus tām labdarības organizācijām, kuras iesaistī-
jušās pārtikas palīdzības sniegšanā Kopienas vistrūcīgākajām personām. Šajā ziņā Revīzi-
jas palātas ziņojuma 5. izcēlumā ir sniegti  
nepārprotami pierādījumi par programmas 
ievērojamo ietekmi, jo tā nodrošina 30–70 % no kopējā pārtikas apjoma, ko izdala ES vis-trūcīgākajiem cilvēkiem.Turklāt programmai ir “sviras efekts” attie-
cībā uz privāto struktūru (labdarības orga-
nizāciju) un valsts iestāžu (valsts un vietējā līmenī) pasākumu izstrādi, par ko liecina  Komisijas 2008. gada programmas refor-
mas priekšlikumam pievienotais ietekmes  
novērtējums.
Komisija uzskata, ka svarīgāks rādītājs ir  
summa euro  uz vienu reālās palīdzības saņē-
mēju, ko aprēķina, pamatojoties uz valstu  
izpildes ziņojumos sniegto informāciju.
9. 
Komisija uzskata, ka programmas pievieno-
tās vērtības pierādījums ir pieaugošais tajā 
iesaistīto dalībvalstu skaits.
11. 
Galvenais shēmas mērķis ir noieta tirgus  
nodrošināšana intervences krājumiem.
Mūsdienās lielāko daļu intervences produktu 
maina pret pārtikas produktiem, un arvien  retāk tos pārstrādā izdalei vistrūcīgākajiem 
cilvēkiem. Konkursa procedūras neietekmē tas, ka intervences produktus vai nu pār-strādā, vai maina pret pārtikas produktiem, taču šis faktors ietekmē kontroles slogu.
Tendenci arvien biežāk izmantot būtiski  
pārstrādātus pārtikas produktus ir radīju-
šas NVO prasības, lai tām piegādā trūcīgo  
cilvēku dzīves apstākļiem vairāk piemēro-
tus pārtikas produktus un lai varētu izdalīt plašāku produktu klāstu, nodrošinot labāk  sabalansētu diētu.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums47
12. 
Valstu krājumu situācija mainās katru gadu 
atbilstoši tirgus nosacījumiem, jo īpaši —  
cenu līmeņiem. Lai gan dažu pēdējo gadu  laikā ir veiktas plašas intervences reformas, tā joprojām aptver plašu galveno lauksaim-
niecības produktu klāstu, tostarp labību,  
sauso vājpienu un sviestu, un situācijā, kad ražotāju cenas ir zemas, var atsākties strauja 
krājumu palielināšanās. Šādā ziņā ļoti iespē-
jams, ka 2010. gada plāns vairāk nekā divu 
iepriekšējo gadu plāns balstīsies uz inter-
vences krājumiem.
17. 
Vērojama tendence, ka ES programma sniedz 
ļoti būtisku ieguldījumu kopējā katras orga-
nizācijas izdalītā pārtikas produktu apjomā, 
lai gan situācija dažādās labdarības organi-
zācijās būtiski atšķiras. Analīze par shēmas nozīmīgumu un tās ieguldījumu vistrūcī-
gāko cilvēku labklājības nodrošināšanā ir  
pieejama priekšlikumam par jauno Padomes 
regulu pievienotajā ietekmes novērtējumā.APSVĒRUMI
25. 
Lai gan nesen ir veikta intervences mehā-
nismu reforma, intervence joprojām aptver 
plašu svarīgāko lauksaimniecības produktu klāstu, piemēram, labību, sauso vājpienu un sviestu. Intervences krājumi nākotnē atkal  
var palielināties — situācijā, kad ražotāju  
cenas ir zemas —, tādējādi veicinot inter-vences preču daļas ieguldījumu shēmas  
resursu nodrošināšanā. Faktiski atsevišķu  
produktu intervences krājumi pašlaik atkal 
palielinās.
26. 
Pārtikas palīdzība trūcīgām personām veido 
ciešu saikni ar KLP, kamēr vien tā veicina šīs 
politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši tirgus 
stabilizācijas jomā.
Komisijas priekšlikums par jaunu Padomes  
regulu paredz atcelt ierobežojumu, kas  
nosaka, ka izdalītie produkti var būt tikai  
tie, kuriem piemērojama intervence.
27. 
Komisija nevēlas prognozēt, kāds būs pašlaik notiekošo politisko apspriežu rezultāts pēc Komisijas priekšlikuma par jaunu Padomes  regulu iesniegšanas.
Komisija vēlas uzsvērt, ka pārliecinošs dalīb-
valstu vairākums pastāvīgi balso par gada  plānu apstiprināšanu.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums48
28. 
Kopš shēmas uzsākšanas tai ir divi viens  
otru papildinoši virzieni — tirgus stabilizā-cija un sociālā joma. Shēmas izmaksu liet-
derība ir jāvērtē pēc abu mērķu vienlaicīgas 
izpildes.
Revīzijas palātas minēto 1998. gada novēr-
tējuma pētījumu izstrādāja neatkarīgs kon-
sultants. Komisijas veiktajā šā ziņojuma  kvalitātes pārbaudē ir ietvertas kritiskas pie-
zīmes, kas galvenokārt saistītas ar tā meto-
doloģiju, analīzes pastāvīgumu un rezultātu 
ticamību.
Dažādās Revīzijas palātas uzsvērtās atsauces 
ir vērstas uz shēmas sociālo komponentu,  
tomēr neapšaubot tās lauksaimniecisko  
dimensiju.
29. 
Kaut arī šīs shēmas sociālā dimensija ir pienā-cīgi atzīta, Komisija vēlas uzsvērt, ka Regula 
(EK) Nr. 1234/2007 ir kopējās lauksaimnie-
cības politikas pamatregula, kas balstās uz 
Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 36. un 
37. pantu.
33. 
No Komisijas rīkotajām regulārajām sanāk-smēm ar dalībvalstu iestādēm un labdarības organizācijām par shēmas pārvaldību izriet, 
ka abas puses kopumā ir ļoti apmierinātas ar 
apspriežu norisi valstu līmenī.
Tomēr Komisija piekrīt, ka ir iespējami uzla-
bojumi, un Komisijas 2008. gada priekšliku-
mam par jaunu Padomes regulu pievienotajā ietekmes novērtējumā tā ir iekļāvusi priekš-likumus, lai uzlabotu saikni starp shēmu un citiem pasākumiem dalībvalstu līmenī, pie-mēram, valstu pārtikas izdales programmu  
izstrādi. Tos īstenos pēc jaunās Padomes  regulas pieņemšanas.34. 
Jēdzieni “potenciālie saņēmēji” un “iedzī-
votāju mērķgrupas” ir atšķirīgi — pirmais  minētais ir statistisks rādītājs, ko izmanto  
vienīgi sadales dalībvalstīm aprēķinam, bet 
faktiskās mērķgrupas attiecīgajā ģeogrāfis-kajā līmenī definē dalībvalstu vadošās ies-tādes sadarbībā ar labdarības organizācijām 
(1. panta 3. punkts Regulā Nr. 3149/92).
Plānā 2009. gada budžeta piešķīrumiem  
izmantota jauna metodoloģija, apvienojot  
“nabadzības apdraudēto” cilvēku skaitu ar  
KNI uz pirktspējas paritāti katrā dalībvalstī. 
Šis ir vēl viens pierādījums, ka nabadzības  apdraudēto cilvēku skaits nav potenciālo  
palīdzības saņēmēju skaits.
35.–36. 
Pārtikas palīdzības pasākuma mērķis nav  
atrisināt tikai ar pārtikas nepietiekamību ES 
saistītās problēmas. Tas ir ieguldījums prob-lēmas risinājumā, kura īstenošanai vajadzīga 
ne vien Kopienas līdzdalība, bet arī dalīb-
valstu dažāda līmeņa iestāžu un pilsoniskās 
sabiedrības saliedētība.
Šajā sakarā viens no programmas mērķiem ir 
iegūt drošus un stabilus pārtikas produktu avotus organizācijām, kuras sniedz pārtikas palīdzību vistrūcīgākajām personām.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums49
Tāpēc aprēķini par palīdzības saņēmējiem  
piešķirto maltīšu skaitu nav labākais prog-rammas ietekmes rādītājs, pat ja aptuveni  
156 miljoni izdalītu maltīšu gadā uzskatāms 
par ļoti nozīmīgu rādītāju.
Precīzāks apliecinājums šā pasākuma pievie-
notajai vērtībai vistrūcīgāko personu dzīves 
apstākļu uzlabošanā ir Revīzijas palātas ziņo-juma 5. izcēlumā iekļautie aprēķini, saskaņā 
ar kuriem ES shēma atkarībā no labdarības 
organizācijām un dalībvalstīm nodrošina  
30–70 % no Kopienā vistrūcīgākajiem cil-
vēkiem izdalītā kopējā pārtikas apjoma. Tā patiesi ir “ievērojama palīdzība vistrūcīgā-
kajiem cilvēkiem”.
37. 
Mūsdienās par atlases kritērijiem un mērķ-
grupu izvēli lemj dalībvalstu pārvaldes  
ie stādes sadarbībā ar labdarības organizā-cijām, un labdarības organizācijām ir jāie-
vēro šie kritēriji, lai tās varētu piedalīties  
shēmā.
Publiskajās apspriedēs par programmas  
nākotni, kas notika Komisijas priekšlikumam par jaunu Padomes regulu pievienotā ietek-mes novērtējuma ietvaros, ir vērojama plaša vienprātība par to, ka, izraugoties cilvēkus, kuriem sniedzama palīdzība, jāņem vērā ne 
tikai atsevišķas vistrūcīgāko personu kate-
gorijas. Komisija uzskata, ka atbilstīgi sub-sidiaritātes principam šāda izvēle jāatstāj  
dalībvalstu ziņā.
Saskaņā ar 5. izcēlumā sniegtajiem Revīzi-
jas palātas piemēriem ES shēma atkarībā no labdarības organizācijām un dalībvalstīm  nodrošina 30–70 % no Kopienā vistrūcīgā-kajām personām izdalītā kopējā pārtikas  apjoma. Tas nav maz.38.–40. 
Viena no šīs shēmas raksturīgajām iezīmēm ir 
NVO un labdarības organizāciju lielā nozīme, jo tām ir sadales ķēdes un tās pārzina Kopie-
nas vistrūcīgākos cilvēkus ietekmējošās  
problēmas. Saskaņā ar subsidiaritātes prin-cipu dalībvalstu iestāžu ziņā ir atbilstošo  procedūru un kritēriju noteikšana to orga-
nizāciju izraudzīšanai, kuras piedalās gada 
plānu īstenošanā.
Arī pārtikas palīdzības saņēmēju atlase ir  
dalībvalstu uzdevums saskaņā ar subsidia-
ritātes principu.
Komisijas priekšlikumā par jaunu Pado-
mes regulu ir iekļauta plašāka sistēma  
dalībvalstu ziņojumiem Komisijai, kas būs  
jāprecizē attiecīgajos jaunajos īstenošanas 
noteikumos.
41. 
Atšķirīgais palīdzības saņemšanas biežums 
nav pierādījums, ka shēmas ietekme ir nie-
cīga. Vistrūcīgāko personu vajadzības pēc  
pārtikas katrā atsevišķā gadījumā un laikā  
ievērojami atšķiras. Lai shēma būtu efektīva, tai jābūt pietiekami elastīgai, lai to varētu  
pielāgot dažādiem apstākļiem.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums50
44.–45. 
Gadu gaitā Komisija ir pielāgojusi shēmas  
īstenošanas noteikumus, lai mīkstinātu kri-tērijus piešķiramajiem produktiem. Šo pie-
lāgojumu visaptverošs apraksts ir pieejams 
Komisijas priekšlikumam par jaunu Padomes regulu pievienotajā ietekmes novērtējumā.
Komisijas priekšlikumā par jaunu Padomes  
regulu piešķiramās pārtikas klāsts vairs  nav ierobežots līdz tādu produktu grupām, 
kurām piemērojama intervence.
47. 
Pasākuma mērķis nav nodrošināt vienādu  palīdzības līmeni visiem palīdzības saņēmē-
jiem, jo arī viņu vajadzības — tāpat kā pār-
tikas izmaksas dalībvalstīs — atšķiras. Tas, 
ka vienai personai izdalītais daudzums nav 
vienāds, nerada nabadzības ietekmes risku 
un nenozīmē nevienlīdzīgu attieksmi pret  
palīdzības saņēmējiem.
49.–50. 
Komisija darīs visu iespējamo atbilstoši  
ierobežojumiem, ko nosaka šā pasākuma  
būtība un specifika, lai nodrošinātu, ka  jaunie īstenošanas noteikumi pēc Padomes 
jaunās regulas pieņemšanas paredz mēr-ķus un rādītājus saskaņā ar piemērojamām pamatnostādnēm.
Ņemot vērā šo mērķi, Komisijas priekšliku-
mam par jaunu Padomes regulu pievienotajā ietekmes novērtējumā ir ierosināti vairāki  
mērāmi mērķi un saskaņoti un mērāmi  
rādītāji.52. 
Saskaņā ar Regulas Nr. 3149/92 2. pantā par 
resursu sadali dalībvalstīm noteikto Komisija pamatoti uzskata dalībvalstu nosūtītos ziņo-
jumus par uzraudzības mehānisma daļu un 
papildinājumu regulārai saziņai ar dalībval-stīm, jo īpaši Pārvaldības komitejas darbā.
Turklāt priekšlikumam par jaunu Padomes  
regulu pievienotajā ietekmes novērtējumā  ir ietverti dažādi secinājumi, kas gūti, pama-
tojoties uz valstu ziņojumu, piemēram, palī-
dzības saņēmēju skaita, izvērtējumu. Tas  
pierāda, ka Komisija analizē un izmanto šos 
ziņojumus.
53. 
Piemērojot subsidiaritātes principu, dalīb-
valstu pienākums ir definēt tos saņēmējus, 
kuri visvairāk atbilst vistrūcīgāko iedzīvo-
tāju konkrētajai situācijai. Tāpēc Komisija  
uzskata, ka vienoti standarti vai saņēmēju  definēšana neveicinās programmas efekti-
vitātes palielināšanu.
Priekšlikumam par jaunu Padomes regulu  
pievienotajā ietekmes novērtējumā Komisija ir paudusi savu nodomu noteikt dalībvalstīm 
stingrākus ziņošanas pienākumus. Precīzāka informācija jāiekļauj jaunajos īstenošanas  noteikumos pēc jaunās Padomes regulas  pieņemšanas.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums51
56. 
2009. gada plānam Komisija ir izmantojusi  
jaunu metodi sadales pa dalībvalstīm aprē-ķinam, ņemot vērā pirktspējas atšķirības  
dalībvalstīs. Precīzāks šā aprēķina izklāsts  
ir sniegts priekšlikumam par jaunu Padomes regulu pievienotā ietekmes novērtējuma  pielikumā.
57. 
Komisija ņem vērā ievērojami zemo izpildes līmeni dalībvalstīs. Iemesls, kāpēc izvērtēja-majā periodā (2006.–2008. gada plāni) netika veikti labojumi, ir augstais iesaistīto dalīb-valstu izpildes līmenis.
Komisija uzsver, ka jebkurai aprēķina meto-
dei jābūt pamatotai ar oficiāliem statistikas 
datiem, kas pieejami visām dalībvalstīm.
58. 
Valstu vajadzību definēšana ir dalībvalstu  pienākums, kas tām jāveic saskaņā ar savām 
procedūrām, jo īpaši — apspriežoties ar  
iesaistītajām labdarības organizācijām. Šajā 
ziņā Komisija vienmēr ir aktīvi rosinājusi  
dalībvalstis iesaistīt labdarības organizāci-
jas programmas uzsākšanā.
Komisijas priekšlikumā par jaunu Padomes  
regulu ir paredzēts, ka dalībvalstis līdzfinan-sēs programmu, kas vēl vairāk rosinās dalīb-valstis nodrošināt vajadzīgo samērīgumu  
starp prasībām un faktiskajām vajadzībām  (skatīt Komisijas priekšlikumam pievienotā 
ietekmes novērtējuma 14. pielikumu).59. 
Lai gan tiesa, ka dalībvalstu vajadzības ne  
vienmēr ir 100 % izpildāmas — galvenokārt resursu trūkuma dēļ —, Komisija dara visu, 
lai izpildītu dalībvalstu prasības, ciktāl tas 
iespējams.
Dalībvalstis paziņo Komisijai, kādus produk-
tus tās vēlas saņemt. Šīs sākotnējās prasības 
apspriež gan Pārvaldības komitejā, gan div-pusējā saziņā. Tādējādi sākotnējās prasības 
tiek koriģētas. Piemēram, rīsi un sviests tika 
aizstāti ar citiem produktiem. Tomēr no šīs 
procedūras nevar secināt, ka dalībvalstīm  
tika piešķirti tādi produkti, kurus tās nevē-lējās saņemt. Fakts ir — dalībvalstis atzina, 
ka to sākotnējās prasības nevar izpildīt, un 
apmaiņā pret prasītajiem produktiem tās  
saņēma sākotnēji nepieprasītus produktus. 
Tomēr visas dalībvalstis akceptēja šos lēmu-
mus un labprāt pieņēma galu galā piešķirtos 
produktus.
63. 
ES un valstu tiesību akti par publisko  
iepirkumu attiecas uz šīs shēmas ietvaros  
organizētajiem konkursiem bez vajadzī-bas attiecīgos tiesību aktus skaidri minēt  
regulās.
64. 
Skatīt Komisijas atbildi uz 63. punktu.
Laikā no 2006. līdz 2007. gadam Komisija  
veica 6 revīzijas, nekonstatējot būtiskus  
trūkumus procedūrās, ko dalībvalstis izman-
tojušas konkursu organizēšanai. Turklāt tā  
secināja, ka piegādes līgumus piešķir citā  dalībvalstī reģistrētiem tirgus dalībniekiem, kas liecina par konkurenci starp tirgus dalīb-niekiem no dažādām dalībvalstīm. Kopumā secināts, ka veids, kā dalībvalstis organizē  
konkursus, atbilst ES Direktīvā 2004/18/EK  noteiktajām prasībām.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums52
65. 
Viens no programmas mērķiem ir intervences 
krājumu izlietošana. Kad šie krājumi ir pie-ejami, tie ir programmas galvenais piegādes 
avots. Turklāt intervences krājumu izlieto-
šana ar šīs shēmas starpniecību ļauj Kopie-nai ietaupīt uzglabāšanas izmaksas, kas citā gadījumā būtu jāsedz no ES budžeta.
66. 
Konkursus dalībvalstis organizē atbilstoši  to pilnvarām. Skatīt Komisijas atbildi uz  64. punktu.
Komisija pārsvarā novēro, kā notiek nepār-
strādātu lauksaimniecības produktu tirgus  
cenu izmaiņas, lai gan konkursi attiecas uz 
patēriņam gataviem pārtikas produktiem.  
Praktiskus secinājumus, pamatojoties uz abu 
veidu cenu salīdzinājumu, nevar izdarīt.
67. 
Skatīt Komisijas atbildi uz 64. punktu.
Direktīva 2004/18/EK, kas reglamentē būv-
darbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu 
un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tie-sību piešķiršanas procedūras, ir spēkā visās 
dalībvalstīs. Arī tad, ja kādā dalībvalstī kon-kursa procedūras reglamentējošie noteikumi atšķiras, tie joprojām atbilst Direktīvai.
Direktīvas VI nodaļā ir iekļauti noteikumi par 
konkursu publicitāti. Aicinājumi piedalīties konkursā ir jāpublicē valstu oficiālajos laik-
rakstos, kā arī ES Oficiālajā Vēstnesī.  Dažās  
Revīzijas palātas pārstāvju apmeklētajās  
dalībvalstīs uzaicinājumus piedalīties kon-kursā publicē arī internetā.Noteikumi par piedāvājumu iesniegšanas  
kavēšanu ir izklāstīti Direktīvas 38. pantā,  un tie var mainīties atkarībā no 36. pantā  
izraudzītajiem nosacījumiem.
Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kri-
tēriji ir izklāstīti direktīvas 53. pantā, t. i.,  atlasē izvēlas visizdevīgāko piedāvājumu  piedāvātā daudzuma/transporta izmaksu  ziņā vai viszemākās cenas piedāvājumu.
68. 
Komisija ņēma vērā arī dažkārt mazo piedā-
vājumus iesniegušo dalībnieku skaitu, tomēr tā nerada pierādījumus saiknei starp nelielo 
līdzdalību un direktīvas prasību īstenošanas 
veidu.
Ņemot vērā piegādājamo produktu dažā-
dību gan daudzuma, gan kvalitātes ziņā,  
nav iespējams uzaicinājumos piedalīties  konkursos iegūtās cenas salīdzināt ar tirgus 
cenām. Tātad, pamatojoties uz minēto, nav 
iespējams izdarīt secinājumus par iesniegto 
piedāvājumu “kvalitāti”.
69. 
Komisijas revīzijā tika arī konstatēts, ka vai-rākiem uzņēmumiem līgumu slēgšanas tiesī-bas tika piešķirtas vairāku gadu gaitā, taču nav pierādījumu, kas liecinātu par saikni  starp nelielo līdzdalību un direktīvas prasību 
īstenošanas veidu.
70. 
Shēmas mērķis kopš tās pirmsākumiem ir  
izņemt krājumus no intervences, mazinot  ES izdevumus par uzglabāšanu. Šis papildu ekonomiskais apsvērums ir jāņem vērā.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums53
a) 
Ņemot vērā šīs programmas pamatsaikni ar 
intervences krājumiem, shēmas pamatā līdz nesenam laikam bija bārtera darījumi.
b) 
Gandrīz visās dalībvalstīs, tostarp Revīzijas palātas pārstāvju apmeklētajās dalībvalstīs, ir izveidotas komitejas informācijas sniegša-
nai par bārtera darījumiem.
74. 
Augstu vērtējot Revīzijas palātas labvēlīgo 
novērtējumu attiecībā uz Komisijas priekšli-
kuma par jaunu Padomes regulu dažādajiem aspektiem, Komisija nevēlas prognozēt, kāds 
būs pašlaik šajā saistībā notiekošo politisko 
apspriežu rezultāts.
Turklāt Komisija vēlas uzsvērt, ka Eiropas  
Parlamenta atzinumā
5 nav apšaubīta iespēja 
turpināt šā pasākuma finansēšanu no KLP  izdevumiem.
Kā minēts iepriekš 25. punktā, atsevišķu pro-
duktu intervences krājumi pašreizējos tirgus 
apstākļos palielinās.
5 Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. marta normatīvā 
rezolūcija (TA/2009/188) par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par 
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un 
Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības 
tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus 
dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas 
vistrūcīgākajām personām (COM(2008)0563 – C6-0353/2008 
– 2008/0183(CNS)).75. 
Komisija uzskata, ka dalībvalstu līdzdalībai 
arī turpmāk jābūt brīvprātīgai.
Nosacījumi par produktu izcelsmi radītu ne 
tikai ievērojamas kontroles grūtības, bet arī pārmērīgu administratīvu slogu dalībvalstu pārvaldes iestādēm, neveicinot shēmas efek-
tivitātes uzlabošanos, bet drīzāk sekmējot  
pretējo.
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
76. 
Pasākumam ir divi savstarpēji papildinoši  mērķi — tirgus stabilizācija un vistrūcīgāko 
personu labklājības veicināšana.
Novērtējuma ziņojumu, uz kuru atsaucas  
Revīzijas palāta, izstrādāja neatkarīgi kon-
sultanti, un tajā izdarītie secinājumi jālasa, ņemot vērā Komisijas kritiskās piezīmes  
par pētījuma kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz 
tā metodoloģiju, analīzes pastāvīgumu un  
rezultātu ticamību.
77. 
Eiropas Parlaments nesen publicēja savu atzi-numu
6, kurā tas ar atsevišķiem grozījumiem 
atbalsta Komisijas priekšlikumu par jaunu  Padomes regulu, kas pielāgotu šo pasākumu jauniem dominējošiem apstākļiem.
Pieņemti lēmumi turpināt programmas  
īstenošanu, ņemot vērā pasākuma ieguldī-
jumu gan sociālajā, gan tirgus stabilizācijas 
jomā.
6 Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums54
78.
Lai gan Komisija augstu vērtē Revīzijas  
palātas labvēlīgo Komisijas priekšlikuma  par jaunu Padomes regulu novērtējumu, tā 
nevēlas prognozēt, kādi būs pašlaik Padomes 
līmenī notiekošo apspriežu par atbilstošu šā pasākuma finansējumu nākotnē rezultāti.
Iepriekš minētais EP atzinums atspoguļo šīs 
iestādes atbalstu, ka šis pasākums jāturpina finansēt no kopējās lauksaimniecības poli-
tikas budžeta.
1. ieteikums
Pēc programmas tehnisko, politisko un juri-disko aspektu visaptverošas analīzes (skatīt 
Komisijas priekšlikumam par jaunu Padomes 
regulu pievienoto ietekmes novērtējumu)  
Komisija secināja, ka KLP bija atbilstošais  
pamats shēmas turpināšanai.
79. 
Komisija uzskata, ka dalībvalstis programmu 
īsteno pietiekamā koordinācijas līmenī un, 
konsultējoties ar visām saistītajām perso-
nām, lai gan šajā jomā vienmēr ir jātiecas  
pēc uzlabojumiem.
2. ieteikums
Daudzus gadus programmai ir bijis ietekmīgs “sviras efekts” uz pārtikas iniciatīvu attīstību 
vai saistītajiem privāto organizāciju (labda-rības organizāciju) un valsts iestāžu (dalīb-
valstu un vietējā līmenī) pasākumiem.
Šīs programmas lomas veicināšanu šādā  
nozīmē varētu turpināt. Attiecīgi ņemot  vērā subsidiaritātes principu, saistībā ar  ietekmes novērtējumu tika analizētas vai-rākas iespējas uzlabot saikni starp shēmu un citiem līdzīgiem pasākumiem, un dažas no  tām iekļāva Komisijas priekšlikumā par jaunu Padomes regulu.80. 
Viens no šā pasākuma mērķiem ir nodrošināt 
labdarības organizācijām stabilus un drošus pārtikas produktu avotus palīdzības snieg-
šanai vistrūcīgākajām personām. Šajā ziņā  
programmas ietekmi nevar vērtēt, ņemot  vērā tikai tās nodrošināto vidējo maltīšu  skaitu, bet jāņem vērā arī, kādu ieguldījumu 
tā sniedz labdarības organizāciju nodrošinā-
šanā ar krājumiem. Šis mērķis lielā mērā ir  sasniegts, jo programma atkarībā no labdarī-
bas organizācijām un dalībvalstīm nodrošina 
30–70 % no kopējā pārtikas daudzuma, ko  
Kopienā izdala vistrūcīgākajiem cilvēkiem.
81. 
Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvals-
tis definē to iedzīvotāju kritērijus, kuriem ir 
pieejama saskaņā ar šo pasākumu izdalītā  
pārtika.
3. ieteikums
Komisija jau analizēja šo jautājumu priekšli-kumam par jaunu Padomes regulu pievienotā 
ietekmes novērtējuma ietvaros. Tā secināja, 
ka subsidiaritātes principa ievērošana ir sais-
tāma ar shēmas efektivitātes paaugstināša-
nos, kad saņēmēju mērķgrupu noteikšana ir dalībvalstu kompetencē. Šo nostāju atbalsta 
pārliecinošs iesaistīto personu vairākums, un tā atbilst publiskajās apspriedēs internetā  gūtajiem rezultātiem, apkopojot vairāk nekā 
14 000 atbilžu.
Komisijas priekšlikums par jaunu Padomes  
regulu paredz dalībvalstīm pienākumu  
izstrādāt savas pārtikas izdales programmas, iekļaujot tajās visaptverošu informāciju par saņēmējiem un labdarības organizācijām,  kuras piedalās programmā. Precīzāka infor-
mācija tiks norādīta īstenošanas noteikumos 
pēc Komisijas priekšlikuma pieņemšanas.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums55
82. 
Gadu gaitā Komisija ir pielāgojusi shēmas  
īstenošanas noteikumus, lai mīkstinātu izda-lāmajiem produktiem piemērojamos kritē-
rijus. Visaptverošs šo pielāgojumu izklāsts  
ir pieejams Komisijas priekšlikumam par  jaunu Padomes regulu pievienotajā ietek-mes novērtējumā.
4. ieteikums
Komisijas priekšlikums par jaunu Padomes  regulu
7 paredz šā ierobežojuma atcelšanu.
83. 
Šādai shēmai pēc būtības ir jāpielāgojas ļoti atšķirīgām situācijām dažādās iesaistītajās  
dalībvalstīs. Šā iemesla dēļ sistēmu dažādība 
ir svarīgs priekšnoteikums šā pasākuma pie-
nācīgai darbībai.
Vajadzība pēc pārtikas ievērojami atšķiras  
gan starp atsevišķiem palīdzības saņēmē-
jiem, gan laika gaitā. Tāpēc katram atse-
višķam palīdzības saņēmējam piešķirto  
atšķirīgo pārtikas daudzumu nevar uzskatīt 
par nevienlīdzīgu attieksmi.
Vienotu standartu noteikšana negarantē šā 
pasākuma ietekmes uzlabošanos, kas, kā pie-rādīts Revīzijas palātas ziņojuma 5. izcēlumā, ir ļoti svarīgi, ņemot vērā pārtikas apjomu, 
ko ar ES programmas resursiem izdalījušas 
NVO.
7 Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu 
(EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas 
finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido 
lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz 
īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem 
(Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu 
Kopienas vistrūcīgākajām personām (COM(2008) 563 galīgā redakcija).5. ieteikums
Standartu ieviešana Kopienas līmenī varētu 
kavēt vajadzīgo elastīgumu, kas programmai jāsaglabā, lai tā pielāgotos dažādajiem vis-
trūcīgāko personu dzīves apstākļiem.
Komisija uzskata, ka pašreizējais program-
mas īstenošanas veids, tajā iesaistot ievē-rojamu subsidiaritātes principa elementu,  rada būtisku ietekmi un ļauj nodrošināt  vienlīdzīgu attieksmi pret visiem palīdzības saņēmējiem.
84. 
Komisija, arī pamatojoties uz savām revīzi-jām, var apgalvot, ka īstenošana dalībvalstīs kopumā norit apmierinoši, pat ja atsevišķās jomās iespējami turpmāki uzlabojumi.
Finanšu resursu sadales metode ir pārre-
dzama un pamatojas uz labāko pieejamo  
statistikas informāciju. Gadu pēc gada  iesaistītās dalībvalstis apstiprina šo metodi, 
Pārvaldības komitejā balsojot par gada  
plāniem.
6. ieteikums
Priekšlikumam par jaunu Padomes regulu  pievienotajā ietekmes novērtējumā ir iero-sināti vairāki izmērāmi mērķi. Pārskatot īste-nošanas noteikumus pēc jaunās Padomes  
regulas pieņemšanas, Komisija apsvērs atbil-
stošu darbības izpildes rādītāju ieviešanu.
Lai nodrošinātu labāku shēmas darbības  
uzraudzību un uzlabotu tās plānošanu un  
pārvaldību laika gaitā, Komisija arī paudusi savu nodomu noteikt dalībvalstīm stingrā-kus ziņošanas pienākumus — jo īpaši jaunajā valstu pārtikas izdales programmā.
KOMISIJAS
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums56
85. 
Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt  būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts  līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēg-šanas tiesību piešķiršanas procedūru, paredz vienotu juridisko pamatu visā ES. Komisija  veiktajās revīzijās secina, ka dalībvalstu  organizētie uzaicinājumi piedalīties kon-kursā atbilst direktīvai. Dalībvalstīs konsta-tētās nosacījumu atšķirības ir paredzētas  direktīvā. Dažreiz tirgus dalībnieki piedalās citās dalībvalstīs organizētos konkursos.
7. ieteikums
Komisija jautājumu par konkursa procedū-rām jau analizēja ietekmes novērtējumā,  kas pievienots tās priekšlikumam par jaunu Padomes regulu, tostarp piedāvājot dažas  idejas konkursu publicitātes uzlabošanai ES mērogā. Sīkāk izstrādāti nosacījumi, iespē-jams, tiks iekļauti jaunajos īstenošanas  noteikumos pēc jaunas Padomes regulas  pieņemšanas.
Komisija izskatīs Revīzijas palātas priekš-
likumu par bārtera metodes pielāgošanu,  tomēr neliedzot iespēju mobilizēt inter-
vences krājumus, jo šī prakse ir shēmas  
pamatā.
REPLY OF THE 
COMMISSION
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums57

REPLY OF THE 
COMMISSION
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009 — Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novē rtējums59
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 6/2009
Eiropas Savienības pārtikas palīdzība trūcīgām personām: mērķu, izmantoto līdzekļu un metožu novērtējums
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs2009 — 56 lpp. — 21 
x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-344-2doi: 10.2865/25155

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ PALĀTA NOVĒRTĒ ES PĀRTIKAS PROGRAMMAS 
PĀRVALDĪBU, RESURSUS UN TĀS IETEKMI UZ VISTRŪCĪGĀKAJĀM PERSONĀM. PROGRAMMU IEVIESA 1987. GADĀ, IZMANTOJOT 
LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTUS NO VALSTS REZERVES, UN DAŽĀS 
DALĪBVALSTĪS TO JOPROJĀM ĪSTENO. ZIŅOJUMĀ TEIKTS, KA PROGRAMMAS MĒRĶI, JO ĪPAŠI “SNIEGT IEVĒROJAMU PALĪDZĪBU” , JOPROJĀM IR AKTUĀLI, UN IR SAGATAVOTI VAIRĀKI IETEIKUMI PAR TO, KĀ PALIELINĀT PROGRAMMAS IETEKMI. 
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-007-LV-C
ISBN 978-92-9207-344-2