Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no jaunās KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.

Gaidot jauno zinātnisko ieteikumu, KPN, kas laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam piemērojama anšovam ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, Padomes Regulā (ES) 2020/123 noteikta nulles apjomā. Otrajā 2020. gada zvejas iespēju grozījumā līdz 2020. gada 30. septembrim noteikta provizoriska KPN 4018 tonnu apmērā, kas ļauj zveju turpināt. Zinātniskais ieteikums tika sniegts 2020. gada 18. jūnijā. Tāpēc KPN laikposmam no 2020. gada 1. jūlija būtu jāgroza saskaņā ar jaunāko ICES zinātnisko ieteikumu.

Anšovs (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā nav ilgdzīvojoša suga, un šā krājuma uzskaites tiek pabeigtas maijā. Kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) periods ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. Tas nodrošina, ka zvejas iespējas ir balstītas uz labāko iespējamo novērtējumu par šīs īsdzīvojošās sugas krājuma papildinājumu attiecīgajā gadā.

Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskie ieteikumi, kas saņemti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK).

Priekšlikumā un zvejas iespēju noteikšanā ņemtas vērā atsauksmes, kas visa gada laikā saņemtas no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām.

Piekļuve putasu krājumam Fēru Salu ūdeņos

Fēru Salu un Eiropas Savienības Saskaņotajā zvejniecības apspriežu protokolā 2020. gadam abas puses vienojušās piešķirt savstarpēju piekļuvi viena otras ūdeņiem, lai zvejotu putasu (Micromesistius poutassou) Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā, ievērojot katrai pusei noteikto limitu – 37 500 tonnas. Īpašs nosacījums to, cik daudz putasu dalībvalstis var nozvejot no savām kvotām Fēru Salu ūdeņos, ierobežo līdz noteiktai procentuālai daļai no ES kopējā apjoma. Šai procentuālajai daļai būtu jāatbilst ES piekļuves tiesību (37 500 tonnas) proporcijai pret ES kopējo apjomu (326 484 tonnas). Tātad procentuālais apjoms, ko dalībvalstis var nozvejot no savām kvotām Fēru Salu ūdeņos, ir 11,4 %. Pašreizējā procentuālā daļa (7 %) būtu attiecīgi jāgroza.

Piekļuve putasu krājumam ES ūdeņos

Norvēģijas un Eiropas Savienības Saskaņotajā zvejniecības apspriežu protokolā par ad hoc zvejniecības nolīgumu attiecībā uz putasu un pavasarī pie Norvēģijas krastiem nārstojošās siļķes (Ziemeļatlantijas siļķe) krājumu pārvaldību 2020. gadā abām pusēm piešķirtas tiesības vienai otras ūdeņos nozvejot 190 809 tonnas putasu. Īpašs nosacījums Norvēģijas piekļuvi zvejai Savienības ūdeņos 4.a zonā ierobežo līdz 40 000 tonnām (saskaņā ar Norvēģijas un Eiropas Savienības Saskaņoto zvejniecības apspriežu protokolu 2020. gadam). Šis nozvejas limits 4.a zonā atbilst 21 % no Norvēģijas kopējās piekļuves kvotas Savienības ūdeņos 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W. Pašreizējā procentuālā daļa (18 %) būtu attiecīgi jāgroza.

Moivas zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos

Protokols, kas pievienots zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Grenlandi, paredz, ka Grenlandes ūdeņos ICES 5. un 14. apakšapgabalā Savienība drīkst nozvejot 7,7 % no moivas (Mallotus villosus) kopējās pieejamās nozvejas. Saskaņā ar ICES ieteikumu, kas paredz KPN noteikt 169 520 tonnu apmērā, un ES un Grenlandes zivsaimniecības protokolu Grenlande 2020. gada 12. jūnijā Eiropas Savienībai piedāvāja 13 053 tonnas moivu. Ar šo KPN saistītā zvejas sezona sākas 2020. gada 20. jūnijā un beidzas 2021. gada 15. aprīlī. Padomes Regulas (ES) 2020/123 tabulā par moivu KPN laikposmam no 2019. gada 20. jūnija līdz 2020. gada 30. aprīlim ir noteikta nulles apjomā, un tāpēc minētā KPN laikposmam no 2020. gada 20. jūnija līdz 2021. gada 15. aprīlim būtu attiecīgi jāgroza.

Apspriešanās ar Apvienoto Karalisti

Tā kā šī regula ir jāpieņem pārejas periodā, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, Komisija saskaņā ar minētā līguma 130. panta 1. punktu apspriedīsies ar Apvienoto Karalisti.

2020/0159 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko Regulu (ES) 2020/123 groza attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Padomes Regulā (ES) 2020/123 attiecībā uz 2020. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

(2)Regulā (ES) 2020/123 anšova (Engraulis encrasicolus) kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. rajonā ir noteikta nulles apjomā. Otrajā Padomes Regulas (ES) 2020/123 grozījumā tika noteikta provizoriska KPN, kas ļauj zveju turpināt. Anšovs nav ilgdzīvojoša suga, un attiecīgais zinātniskais ieteikums tika sniegts 2020. gada 18. jūnijā. Nozvejas limiti attiecībā uz anšovu ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. rajonā būtu jāgroza saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) sniegto jaunāko zinātnisko ieteikumu un jānosaka 15 699 tonnu apmērā.

(3)Fēru Salu un Eiropas Savienības Saskaņotajā zvejniecības apspriežu protokolā 2020. gadam abas puses vienojušās piešķirt savstarpēju piekļuvi viena otras ūdeņiem, lai zvejotu putasu (Micromesistius poutassou) Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā, ievērojot limitu – 37 500 tonnas. KPN tabulā iekļautais īpašais nosacījums piešķir Savienībai piekļuvi Fēru Salu ūdeņiem un ierobežo (procentos no Savienības kopējā apjoma) putasu apjomu, ko dalībvalstis var nozvejot no savām kvotām Fēru Salu ūdeņos. Šai procentuālajai daļai būtu jāatbilst Savienības piekļuves tiesību (37 500 tonnas) proporcijai pret Savienības kopējo putasu apjomu (326 484 tonnas). Tātad procentuālais apjoms, ko dalībvalstis var nozvejot no savām kvotām Fēru Salu ūdeņos, ir 11,4 %. Pašreizējā procentuālā daļa (7 %) būtu attiecīgi jāgroza.

(4)Norvēģijas un Eiropas Savienības Saskaņotajā zvejniecības apspriežu protokolā par ad hoc zvejniecības nolīgumu attiecībā uz putasu (Micromesistius poutassou) un pavasarī pie Norvēģijas krastiem nārstojošās siļķes (Ziemeļatlantijas siļķe) krājumu pārvaldību 2020. gadā abām pusēm piešķirtas tiesības vienai otras ūdeņos nozvejot 190 809 tonnas putasu. Īpašs nosacījums, kas paredzēts KPN tabulā par putasu, kura ļauj Norvēģijai zvejas nolūkā piekļūt Savienības ūdeņiem 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W, nozveju 4.a zonā ierobežo līdz ne vairāk kā 40 000 tonnām (saskaņā ar Norvēģijas un Eiropas Savienības Saskaņoto zvejniecības apspriežu protokolu 2020. gadam). Minētais nozvejas limits 4.a zonā atbilst 21 % no Norvēģijas kopējās piekļuves kvotas. Pašreizējā procentuālā daļa (18 %) būtu attiecīgi jāgroza.