Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2010. gadam /* SEC/2005/0141 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 2.2.2005 SEC(2005) 141 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2010. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītajām dalībvalstīm, t.i., dalībvalstis, kas nav pieņēmušas vienoto valūtu, līdz 1999. gada 1. martam Padomei un Komisijai bija jāiesniedz konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu Padomei bija jāpārbauda visas konverģences programmas, ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Padome pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pamatojoties uz programmas pārbaudi, sniedza atzinumu. Saskaņā ar regulu dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz atjauninātas konverģences programmas, kuras Padome arī var pārbaudīt, izmantojot tādas pašas procedūras. 1998. gada 1. decembrī Padome novērtēja pirmo Dānijas konverģences programmu, kas tika iesniegta 1998. gada 30. oktobrī un aptver laika posmu no 1998. gada līdz 2005. gadam. Atjauninātās programmas tika iesniegtas katru gadu. Pēdējo atjaunināto konverģences programmu Dānija iesniedza 2004. gada 29. novembrī. Komisijas dienesti veica šīs atjauninātās programmas tehnisko novērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognožu rezultātus un rīcības kodeksu[2], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma un cikliski koriģētu bilanču novērtējuma metodoloģiju, vispārējas ekonomikas politikas pamatnostādņu ieteikumus laika posmam no 2003. gada līdz 2005. gadam un 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu[3] noteiktos principus, kurus apstiprinājusi Padome. Minētais novērtējums ir šāds. - Valdība 2004. gada 29. novembrī pieņēma atjaunināto Dānijas konverģences programmu un tajā pašā dienā to iesniedza Komisijai. Atjauninātā programma tika nosūtīta Dānijas parlamentam informācijai. Pašreizējā atjauninātā programma, kas aptver laika posmu līdz 2010. gadam, ir 1998. gada oktobrī iesniegtās konverģences programmas sestā atjauninātā versija. Atjauninātā programma pilnīgi atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”.[4] - Atjauninātajā programmā 2004. un 2005. gadam paredzēta IKP palielināšanās 2,2 % un 2,5 % apmērā tāpēc, ka iekšzemes pieprasījums, jo īpaši privātais patēriņš, sniegs atdevi pēc lēnākas attīstības 2003. gadā. 2006. gadam IKP pieaugums ir noteikts ievērojami zemāks. Līdz šim darba tirgus attīstījās diezgan lēni, bet, domājams, tas tiks atgūts turpmākajos gados. Kopumā, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, makroekonomiskais scenārijs, uz kuru pamatojas atjauninātā programma, ir uzskatāms par samērā piesardzīgu un vispārēji atbilst Komisijas dienestu novērtējumam, iekļaujot 2004. gada rudens prognozi. Tomēr 2006. gadam un turpmākajiem gadiem pieņēmumi par pieaugumu ir norādīti piesardzīgi, nedaudz zem Komisijas dienestu novērtētā iespējamā augšanas tempa vidējā termiņā. - Importa un enerģijas cenu krituma dēļ 2003. gada beigās samazinājās inflācija, un ikgadējā inflācija tika apturēta gandrīz visu 2004. gadu. Aptuveni gada beigās inflācija nedaudz pieauga, jo 2003. gada beigās dažu vienību akcīzes nodokļa samazinājums neļāva to salīdzināt ar iepriekšējā gada periodu, kā arī pieauga enerģijas cenas; 2004. gadā vidējais inflācijas līmenis bija 1,2 %. Kronas maiņas kursu nav ietekmējuši nekādi spēcīgi satricinājumi. Valūtas maiņas novirzes no centrālās paritātes nav bijušas lielākas par oficiālo rezervi un īstermiņa procentu likme, kas ir atšķirīga no euro zonas, palika zema. Tas atspoguļo to, ka Dānijā ārkārtīgi paļaujas uz makroekonomiskās politikas sistēmu, kas arī joprojām nodrošina zemu ilgtermiņa obligāciju ienesīguma likmi. Iepriekšējā gada laikā Dānijas obligāciju ienesīguma likmes pieaugums ir bijis saskaņā ar tendencēm galvenajos obligāciju tirgos. - Vidēja termiņa budžeta sistēma ietver vispārēju valdības budžeta pārpalikuma mērķa intervālu 1½–2½ % apmērā no IKP līdz pat 2010. gadam un katra gada reālo valsts patēriņa pieauguma limitu 0,5 % apmērā, sākot ar 2005. gadu; izdevumu kontrole tiek pastiprināta, izmantojot t.s. nodokļu „iesaldēšanu”. Domājams, ka gan centrālās valdības apakšnozare, gan arī pensiju fondi programmas periodā uzrādīs stabilus pārpalikumus. Pašvaldības prognozē līdzsvarot savus budžetus, kā to paredz tiesību akti. Atjauninātā programma 2004. gadā paredz 1,2 %, 2005. gadā – 2,0 %, bet 2006. gadā – 1,6 % IKP pārpalikuma. Pārpalikums 2010. gadā sasniegs 2,0 % no IKP. Prognozes periodā gan ienākumu, gan arī izdevumu līmenim ir tendence pakāpeniski samazināties. Veicot noteiktā cikla ietekmes korekcijas, izmantojot vispārpieņemtu metodoloģiju, cikliski koriģētā budžeta bilancē vērojams pārpalikums visā prognozētajā periodā. Prognozētie vispārējā valdības budžeta pārpalikuma mērķi ir gandrīz līdzvērtīgi atjauninātajai 2003. gada programmai. Tuvējā termiņa atšķirības skaidrojamas ar pārskatītajiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu, kā arī ar pēdējo politikas pasākumu ietekmi, iekļaujot 2004. gada marta fiskālo paketi, kas koncentrēja 2003. gadā pieņemto nodokļu reformu. Sakarā ar pārskatītajiem pieņēmumiem par demogrāfiju, kas pazeminājuši ilgtermiņa fiskālās prasības, sākot ar 2007. gadu, prognozētie pārpalikumi ir nedaudz zemāki nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā. Principā tādējādi pašreizējā atjauninātā programma vispārēji apstiprina iepriekšējās atjauninātās programmas stratēģiju virzībā uz līdzīgu makroekonomisko scenāriju. - Budžeta prognožu riski ir samērā līdzsvaroti, tomēr zināmā mērā virzībā uz rezultātu tie ir novērtēti labāk nekā prognozēts programmas pirmajos gados. Vairākus gadus Dānija ir informējusi par vērā ņemamu vispārēju valsts budžeta pārpalikumu. Tas tika ievērots arī 2003. gadā, kad pārpalikums bija 1,0 % no IKP, neskatoties uz to, ka IKP pieaugums bija tikai 0,5 %. IKP augšanas temps, kas vairāk atspoguļo 2006. gada tendenci un ir lielāks nekā paredzēts, spēcina tā gada valsts finanses saistībā ar programmas scenāriju. Turklāt, tā kā Dānija ir neto naftas eksportētāja, valsts finanses var uzlabot arī naftas cenas, kas ir augstākas nekā paredzēts atjauninātajā programmā. IKP pieauguma struktūra turpmākos gados, kas lielā mērā ir balstīta uz iekšzemes pieprasījumu, nodrošina ilgstošus ienākumus un tādējādi atbalsta labvēlīgu valsts finanšu izaugsmi. Vidējā termiņā risku sadaļā pie prognozēm iekļauj jebkāda veida nespēju ierobežot valsts izdevumus līdz paredzētajai izaugsmei, jo īpaši pašvaldību līmenī, vai sasniegt augstākas nodarbinātības vidēja termiņa mērķus. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostāja programmās ir pietiekama, lai saglabātu vidēja termiņa bezdeficīta budžeta vai budžeta ar pārpalikumu stāvokli, ko pieprasa Stabilitātes un izaugsmes pakts visā programmas periodā. Tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % IKP deficīta slieksni ar normālām makroekonomiskām svārstībām. - Bruto parāda līmenis ir 44,7 % no IKP 2003. gadā, bet atjauninātajā programmā tiek prognozēts 2010. gadā sasniegt 28¾ % no IKP. Galvenās iemaksas, kas samazinātu parāda līmeni, gaidāmas no pozitīvas sākotnējās bilances un nomināla IKP pieauguma. - Atjauninātā 2004. gada programma pārskata valdības strukturālās reformas programmu, kas pastiprinātu uzmanību pievērš nodarbinātības pieaugumam un konkurences spēcināšanai. Pēdējos gados ir veikta virkne pasākumu. Pēdējā nodokļu reforma, kas pilnīgi tika īstenota 2004. gadā, tiecas samazināt augstās nodokļu sistēmas negatīvo ietekmi uz strādājošiem, tai skaitā nostrādāto stundu skaitu. Tomēr pat pēc reformas nodokļu augstākā robežvērtība palika viena no visaugstākajām ES un joprojām tiek piemērota salīdzinoši lielai daļai pilnas slodzes darbinieku. Darba ienākumu nodokļa kredīta mērķis, kas tika ieviests kā nodokļu reformas daļa, mudina ienākt vai palikt darba tirgū; galvenokārt tas attiecas uz zemu atalgotiem strādniekiem. Vidējā termiņa fiskālās prognozes pieņem, ka nodarbinātības līmenis palielināsies saistībā ar nākotnes reformām, kuras Dānijas varas iestādes atzīst par nepieciešamām, bet kas nav precīzi noteiktas. Līdz ar programmas viduspunkta sasniegšanu līdz 2010. gadam šai sakarā ainā nav īstas vienotības. - Šķiet, Dānija atrodas labvēlīgā situācijā attiecībā uz tās valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, neskatoties uz prognozētām nozīmīgām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Programmā noteiktā budžeta stratēģijai, kas galvenokārt balstās uz turpmāko parāda konsolidāciju, izmantojot ilgstošus budžeta pārpalikumus, laika gaitā būtu jāsasniedz stabils stāvoklis. Tomēr, sasniedzot pastāvīgu stingru izdevumu kontroli un vērā ņemamu pieaugumu nodarbinātības jomā, no kuras ir atkarīga arī stratēģija, tas var izrādīties daudzsološi. - Principā atjauninātajā programmā noteiktā ekonomikas politika vispārēji atbilst valstij specifiskām vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām valsts finanšu jomā. Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi klātpievienoto ieteikumu, kas ir paredzēts Padomes atzinumam par Dānijas atjaunināto konverģences programmu, un pārsūta to Padomei. Ieteikums PADOMES AT ZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2010. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu; ņemot vērā Komisijas ieteikumu; apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 1. Padome 2005. gada [15. februārī] pārbaudīja Dānijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līd z 2010. gadam. Programma pilnībā atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. 2. Makroekonomiskais scenārijs, uz kura pamatojas programma, paredz faktisko IKP pieaugumu no 2,2 % 2004. gadā līdz 2,5 % 2005. gadā un vidēji 1,7 % apmērā no 2006. līdz 2010. gadam. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas. 3. Vidēja termiņa budžeta sistēma iekļauj vispārēju valsts budžeta pārpalikumu mērķi 1½–2½ % apmērā no IKP līdz pat 2010. gadam un ikgadēju reālu valsts patēriņa pieauguma limitu 0,5 % apmērā, sākot ar 2005. gadu; izdevumu kontrole tiek pastiprināta, izmantojot t.s. nodokļu „iesaldēšanu”. Domājams, ka gan centrālās valdības apakšnozare, gan arī pensiju fondi programmas periodā uzrādīs stabilus pārpalikumus. Pašvaldības prognozē līdzsvarot savus budžetus, kā to paredz tiesību akti. Atjauninātā programma 2004. gadā paredz 1,2 %, 2005. gadā – 2,0 %, bet 2006. gadā – 1,6 % IKP pārpalikuma. Pārpalikums 2010. gadā sasniedz 2,0 % no IKP. Prognozes periodā gan ienākumu, gan arī izdevumu līmenim ir tendence pakāpeniski samazināties. Veicot noteiktā cikla ietekmes korekcijas, izmantojot vispārpieņemtu metodoloģiju, cikliski koriģētā budžeta bilancē vērojams pārpalikums visā prognozētajā periodā. Prognozētie vispārējā valdības budžeta pārpalikuma mērķi ir gandrīz līdzvērtīgi atjauninātajai 2003. gada programmai. Tuvējā termiņa atšķirības ir skaidrojamas ar pārskatītajiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu, kā arī ar pēdējo politikas pasākumu ietekmi, iekļaujot 2004. gada marta fiskālo paketi, kas koncentrēja 2003. gadā pieņemto nodokļu reformu. Sakarā ar pārskatītajiem pieņēmumiem par demogrāfiju, kas pazeminājuši ilgtermiņa fiskālās prasības, sākot ar 2007. gadu, prognozētie pārpalikumi ir nedaudz zemāki nekā iepriekšējā atjauninātajā programmā. Principā tādējādi pašreizējā atjauninātā programma vispārēji apstiprina iepriekšējās atjauninātās programmas stratēģiju virzībā uz līdzīgu makroekonomisko scenāriju. 4. Budžeta prognožu riski ir samērā līdzsvaroti, tomēr zināmā mērā virzībā uz rezultātu tie ir novērtēti labāk nekā prognozēts programmas pirmajos gados. Vairākus gadus Dānija ir informējusi par vērā ņemamu vispārēju valdības budžeta pārpalikumu. Tas tiek ievērots arī 2003. gadā, kad pārpalikums bija 1,0 % no IKP, neskatoties uz to, ka IKP pieaugums bija tikai 0,5 %. IKP augšanas temps, kas vairāk atspoguļo 2006. gada tendenci un ir lielāks nekā paredzēts, spēcina tā gada valsts finanses saistībā ar programmas scenāriju. Turklāt, tā kā Dānija ir neto naftas eksportētāja, valsts finanses var uzlabot arī naftas cenas, kas ir augstākas nekā paredzēts atjauninātajā programmā. IKP pieauguma struktūra turpmāko gados, kas lielā mērā ir balstīta uz iekšzemes pieprasījumu, nodrošina ilgstošus ienākumus un tādējādi atbalsta labvēlīgu valsts finanšu izaugsmi. Vidējā termiņā risku sadaļā pie prognozēm iekļauj jebkāda veida nespēju ierobežot valsts izdevumus līdz paredzētajai izaugsmei, jo īpaši pašvaldības līmenī, vai sasniegt augstākas nodarbinātības vidēja termiņa mērķus. 5. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta nostāja programmās ir pietiekama, lai saglabātu vidēja termiņa bezdeficīta budžeta vai budžeta ar pārpalikumu stāvokli, ko pieprasa Stabilitātes un izaugsmes pakts visā programmas periodā. Tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt 3 % IKP deficīta slieksni ar normālām makroekonomiskām svārstībām. 6. Bruto parāda līmenis bija 44,7 % no IKP 2003. gadā, bet atjauninātajā programmā 2010. gadā tiek prognozēts sasniegt 28¾ % no IKP. Galvenās iemaksas, kas samazinātu parāda līmeni, gaidāmas no pozitīvas primārās bilances un nominālā IKP pieauguma. 7. Šķiet, ka Dānija ir labvēlīgā situācijā attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgspējību, neskatoties uz prognozētām nozīmīgām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Programmā noteiktā budžeta stratēģijai, kas galvenokārt balstās uz turpmāko parāda konsolidāciju, izmantojot ilgstošus budžeta pārpalikumus, laika gaitā rezultātā būtu jāsasniedz stabils stāvoklis. Tomēr, sasniedzot pastāvīgu striktu izdevumu kontroli un vērā ņemamu pieaugumu nodarbinātības jomā, no kuras ir atkarīga stratēģija, tas var izrādīties daudzsološi. 8. Principā atjauninātajā programmā noteiktās ekonomiskās politikas vispārēji atbilst valstij specifiskām vispārējām ekonomiskās politikas vadlīnijām valsts finanšu jomā. Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2010. | Faktiskā IKP pieaugums (% izmaiņas) | KP Nov 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | KOM Okt 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | n.p. | n.p. | KP Nov 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | SPCI inflācija (%) | KP Nov 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | KOM Okt 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | n.p. | n.p. | KP Nov 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | Valsts bilance (% no IKP) | KP Nov 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 | KOM Okt 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | n.p. | n.p. | KP Nov 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 | Primārā bilance (% no IKP) | KP Nov 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 | KOM Okt 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.p. | n.p. | KP Nov 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP Nov 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 | KOM Okt 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | n.p. | n.p. | KP Nov 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 | Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP Nov 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 | KOM Okt 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | n.p. | n.p. | KP Nov 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 | Piezīmes: 1 Komisijas dienestu aprēķini, ņemot vērā programmā esošu informāciju. 2 2004. gada septembra EDP paziņojumā Dānija uzrādīja vispārējās valsts bilances un bruto parāda skaitļus, kur ATF fonds tika pārkvalificēts ārpus valsts sektora, kas pazemināja vispārējo valsts budžeta pārpalikumu par apmēram 1 procentu punktu no IKP. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozē arī netika iekļauts ATF pārpalikums. Šajā novērtējumā Komisijas dienestu skaitļi saistībā ar vispārējo valsts bilanci un bruto parādu ir pārrēķināti, lai iekļautu ATF fondu, kā tas ir atjauninātās programmas gadījumā. Tāpēc Komisijas dienestu skaitļi saistībā ar vispārējo valsts bilanci un valsts parādu nav tādi paši kā rudens prognozēs. 3 Atjauninātā programma uzrāda sākotnējās bilances, izņemot neto procentu izdevumus un bruto procentu izdevumus, kas citādi ir vispārpieņemti; šī tabula uzrāda sākotnējās bilances, izņemot bruto procentu izdevumus. Avoti: Atjauninātā konverģences programma, 2003. gada novembris un 2004. gada novembris (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozes (KOM; sk. iepriekš 2. piezīmi); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģenču programmu saturu un formātu, kuru 10.7.2001. apstiprinājusi ECOFIN Padome. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, dokuments EFC/ECFIN/404/01 – 27.6.2001. REV 1, kuru 10.7.2001. apstiprinājusi ECOFIN Padome. [5] OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp. Dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.