[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 28.5.2010 COM(2010) 260 galīgā redakcija 2010/0154 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (Pārstrādāta versija) {SEC(2010 639} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. IEVADS Budžets ir viens no galvenajiem instrumentiem ES politikas īstenošanai. 2011. gadā vairāk nekā EUR 130 miljardus ir plānots piešķirt ES politikas virzieniem Savienības un tās pilsoņu labā. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā ir vēl svarīgāk, lai budžeta izpildes mehānismi darbotos visefektīvākā veidā un sekmētu ES politikas īstenošanu, tajā pašā laikā nodrošinot Eiropas nodokļu maksātāju naudas saprātīgu izlietojumu. Jo īpaši ir svarīgi, lai šie mehānismi būtu vienkārši un pārredzami (īpaši ES līdzekļu galasaņēmējiem), dotu iespēju efektīvāk izlietot ar ES budžetu nesaistītus līdzekļus un tajā pašā laikā pastiprinātu Komisijas atbildību par budžeta izpildi, kā noteikts LESD 317. pantā. Finanšu regulā (turpmāk „FR”[1]) ir ietverti visi principi un noteikumi, kas reglamentē Savienības budžeta izpildi. Tai ir horizontāls raksturs, tā ir piemērojama visām izdevumu jomām un visiem ieņēmumiem. FR tiek pārskatīta ik pēc trim gadiem vai pēc nepieciešamības, un šis priekšlikums ir šādas regulas trīsgadu posma pārskatīšanas rezultāts. Tā atspoguļo arī patieso nepieciešamību pārskatīt budžeta izpildes mehānismus pašreizējā ekonomiskajā situācijā, ņemot vērā turpmākos politikas izaicinājumus[2]. Pirmo reizi šī regulas trīsgadu posma pārskatīšana tiek veikta saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta LESD 322. pantā. Tā tiek iesniegta kā pārstrādāta versija saskaņā ar 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu[3]. Lai likumdevējai iestādei būtu vispārējs priekšstats par ierosinātajiem grozījumiem, FR īstenošanas kārtība (turpmāk „ĪK”[4]) tiek iesniegta Komisijas dienestu darba dokumenta veidā kopā ar FR vienā dokumentu paketē. Īstenošanas kārtība, kurā ietverti sīkāk izstrādāti noteikumi, kas papildina FR, tiks pieņemta atbilstīgi Komisijas deleģētajām pilnvarām saskaņā ar LESD 290. pantu. Šī pārskatīšana neattiecas uz izmaiņām Lisabonas līguma spēkā stāšanās rezultātā, izņemot dalībvalstu pienākumus saistībā ar iekšējo kontroli un revīziju un to pienākumiem dalītā vadībā, kuri ir ietverti šajā pārskatīšanā. Komisija ir iekļāvusi citas ar Lisabonas līgumu saistītas izmaiņas to ļoti specifiskā rakstura dēļ divos atsevišķos ad hoc priekšlikumos – viens ir saistīts ar Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi[5] un otrs ir saistīts ar jaunajiem budžeta noteikumiem[6] (daudzgadu finanšu shēmas ieviešana Līgumā un jo īpaši jaunā gada budžeta procedūra). Šis priekšlikums pamatojas uz 2009. gada 19. oktobra sabiedriskās apspriešanas rezultātiem[7], pēc kuras tika saņemtas pavisam 235 atsauksmes no ieinteresētajām personām, kas apgūst vai saņem Savienības līdzekļus – no pilsoņiem līdz publiskiem un privātiem uzņēmējiem, reģionālām un valsts iestādēm. Komisija ir pieņēmusi priekšlikumu, pamatojoties uz minētās apspriešanas rezultātiem, kā arī savu darbības dienestu pieredzi un iepriekšējā pārskatīšanā gūto pieredzi. 2. KALENDāRS Sarunas par FR pārskatīšanu notiks vienlaicīgi ar to programmu sagatavošanu, kas jāīsteno pēc 2013. gada, un būtu jāskata šajā plašākajā kontekstā. Šā iemesla dēļ ir svarīgi, lai visi attiecīgie likumdošanas procesa dalībnieki, jo īpaši Eiropas Parlaments un Padome, vienotos par šīs pārskatīšanas visaptverošu grafiku un par nepieciešamību nodrošināt saskaņotību starp FR ietvertajiem finanšu noteikumiem un nozares pamata tiesību aktu saturu. Lai nodrošinātu efektivitāti, tiem būtu jācenšas panākt vienošanos par dokumentu kopumu (FR + ĪK), kuru piemērošana varētu sākties līdz 2011. gada beigām, kas ir ļoti visaptverošs grafiks, ņemot vērā parastai likumdošanas procedūrai raksturīgos ierobežojumus. 3. PAMATS ESOšāS PāRSKATīšANAS VEIKšANAI FR būtu jāietver tikai pamatprincipi (FR, II sadaļa) un budžeta un finanšu vadības pamatnoteikumi, ietverot precizējumus ĪK un ieteikuma tiesībās, piemēram, iekšējos norādījumos. Šie principi jāievēro visos tiesību aktos[8] un visām iestādēm; tie būtu jāsaglabā stabili, un atkāpes no tiem stingri jāierobežo līdz minimumam. Satura ziņā būtu jāsaglabā finanšu reformu galvenie elementi, jo īpaši finanšu dalībnieku loma, Kolēģijas pieņemtā finansēšanas lēmuma nozīme darbības izdevumiem, kontroles pasākumu integrācija darbības dienestos, iekšējās revīzijas funkcija, budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām un grāmatvedības principu modernizācija, kā arī dotācijām piemērojamie pamatnoteikumi. Iepirkuma noteikumi būtu jāsaglabā atbilstīgi iepirkuma direktīvām. Turklāt jāatgādina, ka ne visas problēmas, kas rodas ar noteikumu piemērošanu, rada nepieciešamību veikt FR grozījumus. Lielākajā daļā gadījumu sabiedriskā apspriešanā norādīto grūtību cēlonis nav meklējams Finanšu regulā vai tās varētu atrisināt ar noteikumu interpretāciju. Grūtības rodas arī sakarā ar nozares regulām, kuru detalizācijas pakāpe un komplicētība ievērojami palielina kļūdu un nepareizas interpretācijas risku. Metodes ziņā jebkuri grozījumi pēc būtības ir novērtēti pēc šādiem kritērijiem: - samazināt administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem, līgumslēdzējiem un īstenošanas partneriem; - iespēju robežās veicināt budžeta apropriāciju efektīvāku izlietojumu; - sekmēt Komisijas pienākumu saskaņā ar Līguma 317. pantu izpildīt budžetu un sasniegt politikas mērķus, uzlabojot īstenošanas instrumentus un vienkāršojot noteikumus un procedūras; - nodrošināt pareizu finanšu vadību un aizsargāt Savienības finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām[9]. 4. REFORMAS NEPIECIEšAMīBA Reforma ir nepieciešama, lai finanšu noteikumus pielāgotu jaunajām budžeta izpildes prasībām (līdzfinansējums ar citiem līdzekļu devējiem, īpaši finanšu instrumenti, PPP), vai gadījumos, kad pamatprincipi rada nesamērīgu darba slodzi (procenti par priekšfinansējumu) vai var nelietderīgi mazināt efektivitāti (budžeta izpildes aizliegums privātā sektora struktūrām). Jāatvieglo arī nelielu dotāciju un līgumu piešķiršana. Turklāt jaunajai procedūrai, kas ir piemērojama ĪK, kā noteikts Lisabonas līgumā, būtu jārada jauna saikne starp FR un ĪK, tāpēc jāveic visa finanšu noteikumu kopuma pilnīga pārskatīšana. Šajā ziņā daži ĪK noteikumi, ar kuriem pašlaik nosaka izņēmumus vai atkāpes no FR noteikumiem, būtu jāievieš pašā FR, bet ĪK būtu jāaprobežojas ar tehnisku informāciju un īstenošanas veidu[10]. Šajā situācijā Komisijas priekšlikuma pamatā ir šādi mērķi: - ieviest lielāku elastību budžeta principu piemērošanā, kam būtu jābūt labāk piemērotam darbības vajadzībām un jāmazina nevajadzīgs administratīvs slogs Savienības līdzekļu saņēmējiem; - optimizēt attiecības ar īstenošanas partneriem, kuriem Komisija uztic programmu vadību vai daļu no plānošanas darbībām (projektus), jo īpaši ņemot vērā īstenošanas partnera būtību (dalībvalstis, aģentūras, EIB, publiskie un privātie uzņēmēji u. c.) un saistītos finanšu riskus (proporcionalitāte); - pārvietot dotāciju režīmu no vadības, kas balstīta uz reālajām izmaksām (ieguldījumiem), uz shēmu, kura balstīta uz izpildi (rezultātiem), lai labāk sasniegtu politikas mērķus un panāktu procesuālo un dokumentāro prasību būtisku vienkāršošanu līdzekļu saņēmēju labā, un sekmēt vienreizējo maksājumu izmantošanu; - nodrošināt pareizu finanšu vadību, tajā pašā laikā atstājot kredītrīkotājiem būtisku rīcības brīvību, lai viņi varētu pielāgot iespējas saviem darbības ierobežojumiem un finanšu riskiem, kas viņiem rodas; - modernizēt riska vadības sistēmu un kontroles pasākumus, lai palielinātu to proporcionalitāti kļūdu iespējamībai un iesaistītajām izmaksām. 5. KOMISIJAS IEROSINāTIE GROZīJUMI 5.1. Izņēmumi no budžeta principiem Attiecībā uz budžeta vienotības principu būtu jāvienkāršo noteikumi, kas reglamentē procentus no priekšfinansējuma (FR 5., 5.a pants), jo tie rada pārmērīgu administratīvu slogu abām pusēm un pārpratumus ar uzņēmējiem un partneriem (īpaši pašreizējā zemu procentu likmju periodā). Šie procenti tiek iekasēti saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, un tie veido ievērojamus Savienības budžeta ieņēmumus (+/- EUR 50 miljonus gadā). Tāpēc ierosinātās izmaiņas ir koncentrētas uz dotāciju saņēmējiem, un pienākums saņemt priekšfinansējuma procentus un atgūt šādus procentus ir aizliegts, izņemot, ja deleģēšanas līgumā ir paredzēts citādi. Tas nozīmē, ka valstu aģentūras drīkstēs izlietot procentus, kas saņemti par to vadītām programmām, un ES struktūru saņemtie procenti joprojām tiks atgūti katru gadu. Šis pasākums radīs ierobežotus Savienības dažādo ieņēmumu zaudējumus (+/- EUR 15 miljoni). Attiecībā uz universāluma principu tiek ierosināts divējāds režīms piešķirtiem ieņēmumiem (FR 18. pants), nodalot: 1. līdzekļu izlietošanu tam pašam mērķim, kuram tos sākotnēji piešķīrusi budžeta lēmējinstitūcija ( iekšējie piešķirtie ieņēmumi ); attiecībā uz šiem līdzekļiem tiek saglabāts esošais režīms (pārcelšana tikai uz vienu gadu un pēc pārcelšanas tie jāizlieto vispirms pirms jaunām apropriācijām), un 2. ieņēmumus, kas iekasēti un ko dažādi līdzekļu devēji piešķīruši konkrētai programmai vai darbībai ( ārējie piešķirtie ieņēmumi : EBTA un trešo valstu iemaksa Savienības programmā, ārējo darbību līdzfinansējums no dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem…), attiecībā uz kuriem pārcelšanas režīmam būtu jābūt elastīgākam, lai garantētu līdzekļu devēja mērķa sasniegšanu. Paredzēts atbilstīgs režīms, lai atskaitītos budžeta lēmējinstitūcijai. Attiecībā uz budžeta specifikācijas principu būtu jānoskaidro noteikumi, kas reglamentē apropriāciju pārvietojumus, un jānodrošina lielāka elastība dažu to pārvietojumu pieņemšanas procedūrā, par kuriem lemj Komisija (FR 21., 23., 26. pants), lai reaģētu uz labākas budžeta izpildes vajadzībām, īpaši attiecībā uz maksājumu apropriācijām, piešķirtajiem ieņēmumiem un administratīvajām apropriācijām, kas ir kopīgas vairākām sadaļām. Tiek ierosināts arī vienkāršot noteikumus par pārvietojumiem, par kuriem ir jāinformē budžeta lēmējinstitūcija, lai izvairītos no atkārtotas kavēšanās ar to īstenošanu. Attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu, kas ietver proporcionalitātes jēdzienu, FR būtu jāievieš pieļaujamā riska jēdziens (FR 28.b pants). Šā priekšlikuma, kas izvirzīts iepriekšējās pārskatīšanas laikā, un tagad pamatots ar pārliecinošu analīzi par kontroles izmaksām un ieguvumiem, mērķis ir lemt par pieļaujamā kļūdu riska līmeni katrā politikas jomā , ņemot vērā kontroles izmaksas, risku vai kļūdu un politikas ieguvumus. Tas nozīmēs dažās jomās pieļaujamā riska līmeņa noteikšanu virs 2 % būtiskuma robežvērtības, ko Revīzijas palāta izmanto visās politikas jomās, lai secinātu par pakārtoto darījumu likumību un sistemātiskumu. Par pieļaujamiem riska līmeņiem lemtu likumdevēja iestāde un noteiktu rentablu kontroles līmeni, lai budžeta izpildes apstiprinātājiestādei (t. i., EP) nodrošinātu piemērotāku pamatu novērtēt Komisijas veiktās riska pārvaldības kvalitāti. Attiecībā uz gada pārskata principu FR nav ierosināti grozījumi, izņemot pārnešanas noteikumus ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem (FR 10. pants), lai ņemtu vērā piešķirtiem ieņēmumiem ierosināto divējādo režīmu. Tomēr Komisija pilnībā apzinās bažas, ko pauduši daži tās daudzgadu programmu īstenošanas partneri (EIB, ITER , Galileo , ar kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām vadītās pētniecības programmas u. c.), kas pirms līguma vai vienošanās parakstīšanas ar Komisiju pieprasa garantiju par Savienības budžeta saistību ilgumu pret konkrētu projektu, kas dažreiz pārsniedz pat pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu. Jāatzīmē, ka šāda garantija pašlaik pastāv ikgadēju iemaksu veidā, kad pamatakts nosaka ikgadējās summas visā daudzgadu finanšu shēmas periodā (piemēram, struktūrfondi) vai pat pēc šī perioda (piemēram, ITER ) saskaņā ar FR 76. panta 3. punktu. Lai gan šāds finanšu plānojums[11] ir orientējošs, tas sniedz atbilstīgu informāciju par ikgadējām summām, kas paredzētas svarīgām programmām, piemēram, kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām, un vissvarīgākais ir tas, ka plānojums nodrošina Savienības finansējuma vidēja termiņa perspektīvu, ko sagaida daži no Savienības īstenošanas partneriem. Turklāt noteiktības pakāpe, ko nodrošina ikgadējās summas, kuras ir paredzētas juridiskajos pamatos, ir palielinājusies līdz ar likumdošanas koplēmuma procedūras paplašināšanu, kas tagad ir parastā likumdošanas procedūra. Visbeidzot, attiecībā uz pārredzamības principu grozījumi nav ierosināti. 5.2. Budžeta izpilde 5.2.1. Optimizēt izpildes metodes no pieciem līdz diviem veidiem (FR 53. pants) Noteikumi par izpildes metodēm ir 2001. gada reformas galvenais elements un reglamentē nosacījumus budžeta uzdevumu izpildes uzticēšanai trešām personām . To mērķis ir nodrošināt, lai neatkarīgi no izvēlētā veida izdevumi tiktu īstenoti ar tādu kontroles un pārredzamības līmeni, kas ir līdzvērtīgs līmenim, ko sagaida no Komisijas dienestiem, kā izklāstīts FR. Tomēr šie noteikumi gadu laikā ir kļuvuši tik sarežģīti, ka ir zudis to loģiskais pamats. Tāpēc Komisijas priekšlikuma mērķis ir noteikt skaidru atšķirību starp : - situācijām, kad budžetu izpilda tieši (Komisija vai izpildaģentūras – 53. panta 1. punkta pirmā daļa), - un situācijām, kad budžetu izpilda netieši dalītā vadībā ar dalībvalstīm vai ar citu struktūru vai personu starpniecību (53. panta 1. punkta otrā daļa). Priekšlikumā izklāstītas kopējās prasības visu veidu netiešai vadībai , un īpaši noteikumi ir paredzēti netiešai vadībai ar dalībvalstīm (FR 53.a pants). Priekšlikuma mērķis jo īpaši ir atrast pareizo līdzsvaru starp kredītrīkotāja uzdevuma vienkāršošanu – noteikt konkrētajai darbībai piemēroto budžeta izpildes veidu, no vienas puses, un garantēt kredītrīkotājam drošāku vidi, no otras puses. Šo līdzsvaru veido šādi divi elementi: - dienestu darbības vajadzības tiek ņemtas vērā, ieviešot lielāku proporcionalitāti ex ante pārbaudēs atkarībā no darbības īpašajiem riskiem un tās vispārējo kontroles vidi, tostarp Komisijas pasākumi izpildes uzraudzībai un atbalstam. Turklāt tiek ierosināti noteikumi, lai pielāgotu jaunu finanšu instrumentu vajadzības, piemēram, EIB un privātā un publiskā sektora partnerībām; - tiek pastiprināta dalībvalstu un pilnvaroto struktūru vai personu atbildība netiešās vadības ietvaros, un tiek optimizēti Komisijas kontroles un revīzijas pienākumi visos budžeta vadības veidos. Tajā pašā laikā tiek ierosināti noteikumi pareizas finanšu vadības pastiprināšanai, lai nodrošinātu Komisijas atbildību par budžeta izpildi. Tie skar šādus aspektus: - kontroles un revīzijas pienākumus, ko dalībvalstīm un pilnvarotām struktūrām jāpilda, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu pietiekamu aizsardzības līmeni; - uz vadības sagatavotām ticamības deklarācijām visiem netiešās budžeta vadības veidiem neattiecas atsevišķs budžeta izpildes apstiprinājums no budžeta lēmējinstitūcijas, kam būtu jānostiprina dalībvalstu un pilnvaroto struktūru atbildība un jānodrošina lielāka garantija kredītrīkotājam, jo īpaši viņa atskaitīšanās pienākumos; - Komisijas kontroles un revīzijas pienākumi, tostarp grāmatojumu noskaidrošanas procedūras un iespēja atlikt vai pārtraukt maksājumus. 5.2.2. Dalībvalstu kontroles un revīzijas pienākumi (FR 53.a pants) Jauni noteikumi šajā priekšlikumā tiek ieviesti, pamatojoties uz LESD 317. pantu, un ietver šādus elementus – saskaņota administratīva struktūra dalībvalstīs; kopēji vadības un kontroles pienākumi šīm struktūrām; ikgadēja vadības sagatavota ticamības deklarācija ar neatkarīgu revīzijas atzinumu, ar kuru akreditēta valsts iestāde uzņemas atbildību par tai uzticēto Savienības līdzekļu vadību; Komisijas izmantotie finanšu noskaidrošanas, atlikšanas un korekcijas mehānismi. Šie noteikumi būtu jāattiecina tikai uz nozarei specifisko regulu nākamo paaudzi, t. i., pēc 2013. gada (FR 187. pants). 5.2.3. Maksājumi un fiduciārie konti (FR 61. panta 4. punkts) FR noteikumi attiecas tikai uz bankas kontiem, kas atvērti naudas pārvaldībai ar grāmatveža atbildību. Būtu jāatļauj veidot fiduciāros kontus , kas paredzēti programmas īstenošanai finanšu iestāžu netiešā vadībā. Šie fiduciārie konti tiktu atvērti ar kredītrīkotāju atbildību un grāmatveža piekrišanu. Turklāt ir pārskatīti noteikumi saistībā ar priekšfinansējumu (FR 81. pants), lai nodrošinātu vienotu priekšfinansējuma maksājumu, kas būs jāveic atbilstīgi darbības norisei. Tas ES dotāciju saņēmējiem dotu lielāku drošību par summu, ko tie saņem, jo Komisija regulāri apstiprinātu izmaksu attiecināmību ar starpposma maksājumu palīdzību. 5.2.4. Ieņēmumu operācijas (FR 73.b, 74. pants) Būtu jāpastiprina noteikumi par atgūšanu , lai palielinātu Savienības finanšu interešu aizsardzības efektivitāti. Jo īpaši dalībvalstīm pret atgūšanu būtu jāizturas tāpat, kā tās izturas pret savām pašu prasībām savā teritorijā. Tiek ierosināts arī vienkāršot ieņēmumu prognožu režīmu atbilstīgi budžeta vajadzībām. Būtu jāpieprasa reģistrācija, kad ieņēmumi ir sagaidāmi ar zināmu varbūtības pakāpi un tos var pamatoti pārvērst skaitļos. 5.2.5. Iepirkums (FR 88.-107. pants) 2004. gada iepirkumu direktīvas[12] atļautajās robežās tiek pārskatīti noteikumi par iepirkumu, lai vienkāršotu noteikumus (robežvērtības, bankas garantijas), ņemtu vērā EIB īpašo statusu Līgumā un precīzāk definētu dažu noteikumu darbības jomu , jo īpaši attiecībā uz ekspertu atlasi. Turklāt pārdevēju datu bāzei būtu jānodrošina efektīvāka saziņa ar potenciāliem pretendentiem saistībā ar tām līgumu vērtībām, kas ir mazākas par iepirkumu direktīvā noteiktajām robežvērtībām. Attiecībā uz izslēgšanas noteikumiem FR 93. pantā tiek ieviesta atkāpe no izslēgšanas pienākuma gadījumos, kad pastāv vispārējas intereses primāras prasības, jo īpaši saglabāt iestāžu darbības turpināšanu. Šā noteikuma mērķis ir pielīdzināt FR noteikumus attiecīgajai direktīvai. FR 95. pantā tiek ieviests ECB un EIB paredzēts noteikums, lai nodrošinātu tām piekļuvi centrālajai izslēgšanas datu bāzei uz tāda paša pamata kā ES iestādēm. Visbeidzot, FR 96. panta 2. punktā tiek iekļauts noteikums nodrošināt stabilu juridisku pamatu, lai publicētu administratīvus lēmumus par izslēgšanu un finanšu sodiem atbilstīgi datu aizsardzības prasībām. 5.2.6. Dotācijas (FR 108.-120. pants) Noteikumi par dotācijām FR un ĪK pirmo reizi tika ieviesti 2002. gada pārstrādātajā versijā. 2006. gada pārskatīšanā tika veikti tikai ierobežoti grozījumi, kas ir izrādījušies nepietiekami, lai atvieglotu administratīvo slogu darbības dienestiem un līdzekļu saņēmējiem. Šis administratīvais slogs liedz dienestiem izlietot savus resursus politikas mērķiem un savlaicīgai izpildei, turpretim līdzekļu saņēmējiem tas nozīmē pārlieku birokrātiju. Tam ir divi tiešie cēloņi – pārmērīga līdzība starp iepirkuma un dotāciju noteikumiem/procedūrām, lai gan mērķi ir atšķirīgi (iegāde pret atbalstu), un tas, ka dotāciju kontrole ir vērsta uz reālām izmaksām (uz reālām izmaksām balstīta dotācija), nevis uz paredzamiem projektu rezultātiem (ieguvumiem). Tāpēc tiek ierosināts pārvietot Savienības shēmu uz izpildē balstītu sistēmu , pamatojoties uz saskaņotu rādītāju un mērķu noteikšanu (rezultāti un iznākumi), un veikt vienreizējo maksājumu pamatīgu vienkāršošanu (vienreizējie maksājumi, vienības izmaksu standarta skala un vienotas likmes), kas skaidri nodalīta no faktisko īstenošanas izmaksu pārbaudes (FR 109. pants). Šī jaunā pieeja pamatā būtu jāiekļauj Īstenošanas kārtībā un ietvertu kontroles metodes (tostarp darbības revīzijas), tajā pašā laikā nodrošinot dotācijām piemērojamo kopējo principu ievērošanu. Šo iemeslu dēļ būtu jāsvītro maksimālā robežvērtība vienreizējam maksājumam (EUR 25 000), un par to būtu jālemj Kolēģijai, pieņemot konkrētu nostādni par vienreizējo maksājumu. Lai nodrošinātu, ka vienreizēja maksājuma piešķiršana ir daļa no kredītrīkotāja veiktā riska novērtējuma, un saglabātu vienlīdzīgu attieksmi starp līdzekļu saņēmējiem, Komisijai būtu jāpieņem nostādne, kas jāizmanto vienreizējo maksājumu noteikšanai (saskaņotība ar finansētām darbībām, maksimālā summa, aprēķina pamats un metodes), izņemot nelielas vērtības dotāciju shēmas (≤ EUR 50 000). Kredītrīkotājs tad programmas perioda laikā varētu noteikt vienreizējos maksājumus, vienības izmaksu skalu un vienotas likmes, pamatojoties uz provizorisko budžetu, kuru iesniedzis pretendents, ņemot vērā tā iekšējo grāmatvedības praksi, ietverot tikai pieņemamās izmaksu kategorijas, ko pretendents konsekventi piemēro līdzīgām darbībām (nav neobjektīvas attieksmes pret ES līdzekļiem). Paralēli būtu jāpārskata reālo izmaksu režīms , kas saglabāts kā noklusējuma režīms (dažādu izmaksu veidu noskaidrošana, faktiski radušās izmaksas, ieguldījumi natūrā, peļņa), un darbības iespējamā peļņa būtu jāatgūst proporcionāli (ja ES finansē 50 % izmaksu, būtu jāatgūst tikai 50 % peļņas). Attiecībā uz darbības dotāciju pakāpenisku samazināšanu (FR 113. panta 2. punkts) tiek ierosināts pārskatīt šā noteikuma piemērošanu četru gadu laikā, nevis pilnīgi atteikties no tā, jo tas principā ir pamatots. ĪK noteiktās dotāciju piešķiršanas procedūras tiek pārskatītas, lai režīma izvēli iespēju robežās atstātu kredītrīkotāja ziņā (lēmums pret līgumu, bankas garantijas un dokumenti, lai novērtētu darbības un finanšu iespējas). Turklāt nelielas vērtības dotāciju piešķiršana būtu jāatvieglo, atceļot pārmērīgas administratīvas prasības atbilstīgi proporcionalitātes principam un palielinot esošo robežvērtību (no EUR 25 000 līdz EUR 50 000). Tas atbilst tendencei, kas aizsākta 2006. gadā. Noteikumi, kas ārkārtējos gadījumos atļauj kaskādveida dotācijas , ir izrādījušies pārāk stingri un būtu jāatvieglo (FR 120. panta 2. punkts), lai saņēmējs savu dotāciju varētu pārdalīt subsīdiju veidā trešām personām. Tam būtu jāuzlabo to programmu īstenošana, kas paredzētas lielai fizisku personu grupai, ko iespējams sasniegt tikai ar diviem sadales līmeņiem (universitātes saistībā ar Erasmus , NVO saistībā ar naudas pārskaitījuma programmām ārējās darbībās). Komisija ierosina atvieglot kaskādveida dotācijas, atceļot vai atvieglojot dažus no esošajiem ierobežojumiem, kad līdzekļu pārdale ir darbības galvenais mērķis un ja pirmā ranga līdzekļu saņēmējs sniedz atbilstīgas garantijas attiecībā uz summu atgūšanu. Tiek saglabāts princips, kas ierobežo rīcības brīvību galvenā saņēmēja veiktā dotāciju pārdalē. Turklāt būtu jānodrošina elastība kredītrīkotājiem uzskatīt par vienu saņēmēju tādu īstenošanas partneru grupu, piemēram, konsorciju, kas ir daļa no tīkla. Procesuāla elastība tiek nodrošināta arī FR 109. panta 6. punktā, piešķirot dotācijas EIB, kas atspoguļo tās īpašo statusu saskaņā ar Līgumu. Visbeidzot, tiek ierosināti noteikumi, lai paplašinātu konstatējumus attiecībā uz sistēmiskām kļūdām reālo izmaksu režīmā , ja šādas kļūdas ir atklātas ex post revīzijas laikā. Šajos gadījumos atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jābūt tiesīgam piemērot tādu pašu finanšu korekcijas proporciju citiem nerevidētiem projektiem, kurus īsteno tas pats līdzekļu saņēmējs, un atgūt attiecīgās summas, ja līdzekļu saņēmējs nevar pierādīt, ka kļūda neietekmē nerevidētos projektus. 5.2.7. Godalgas (jauna VI.a sadaļa, FR 120.a pants) Godalgas tiek piešķirtas kā atlīdzība pēc sacensībām un ir atšķirīgs Savienības ieguldījuma instruments nekā dotācijas. Tāpēc tiek ierosināts ieviest noteikumus saistībā ar godalgām atsevišķā FR sadaļā. Savienības ieguldījums šajā kontekstā tiktu pilnībā atdalīts no jebkuras atsauces uz prognozējamām izmaksām. 5.2.8. Starptautisku finanšu iestāžu pārvaldīti finanšu instrumenti (jauna VI.B sadaļa, FR 120.b, 120.c pants) Finanšu instrumenti arvien vairāk tiek atzīti par piemērotu veidu ES līdzekļu efektīvākai izlietošanai, jo īpaši, kad tie apvienoti ar citiem līdzekļiem (garantiju fondiem, riska kapitālu, jauktiem instrumentiem, kas apvieno Kopienas dotāciju ar aizdevumu vai garantiju). Tiek ierosināts noteikt jauna veida finanšu ieguldījumu , jo šos finanšu instrumentus, kurus pašlaik galvenokārt īsteno EIB un EIF, nevar pielīdzināt pakalpojumiem vai dotācijām. Tiem būtu jāpiemēro īpaši noteikumi, lai ņemtu vērā to īstenošanas specifiku (atjaunojoši fondi, ieguldījumu kaskāde ar banku tīklu starpniecību), tajā pašā laikā ievērojot atbildības principu (piemēram, risku sadale vai līdzfinansējums un sodi par neizpildi) un pareizas finanšu vadības principu (publisko līdzekļu radīto risku ierobežojums). 5.2.9. Revīzijas palātas ziņojumi un paziņojumi par sākotnējiem konstatējumiem (143. un 144. pants) Vairāki grozījumi tiek ierosināti attiecībā uz Revīzijas palātas gada un īpašajiem ziņojumiem, lai atspoguļotu pašreizējo praksi (pretrunu procedūra, katras iestādes atbilžu publicēšana blakus vai pēc ERP apsvērumiem, dalībvalstu atbilžu nosūtīšana) vai optimizētu grafiku. Visbeidzot, jauns noteikums piešķir oficiālu statusu praksei saistībā ar paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem, kuru ERP nosūta komisāriem, struktūrām un dalībvalstīm. 5.2.10. Savienības ieguldījumu fondi (FR 164. pants) Tiek ierosināts pilnvarot Komisiju izveidot un pārvaldīt Savienības ieguldījumu fondus ārējām darbībām, kuri tiktu izmantoti ārkārtas, pēckrīzes darbībās (piemēram, Haiti) vai tematiskām darbībām un apvienotu Savienības budžeta ieguldījumu ar citu līdzekļu devēju līdzekļiem. Šāda īstenošanas instrumenta galvenais mērķis ir ļaut Savienībai rīkoties kā nozīmīgākam un redzamākam partnerim attīstības atbalsta jomā. 5.2.11. Iespēja piesaistīt aizdevumus, lai finansētu ēku iegādi (FR 179. panta 3. punkta b) apakšpunkts) Pārredzamības un rentabilitātes iemeslu dēļ Komisija ierosina ieviest iespēju piesaistīt aizdevumus vienīgi tādā gadījumā, kad iestādes plāno iegādāties savas telpas. Tas ievērojami vienkāršotu esošo sistēmu, būtu rentablāk, jo iestādes varētu saņemt zemākas procentu likmes sakarā ar Savienības AAA reitingu finanšu tirgū, un dotu iespēju iestādēm veidot nekustamā īpašuma ilgtermiņa politiku (jo īpaši delegācijām, OIB un OIL ). Praksē tikai ikgadējie aizdevuma maksājumi (aizdevuma atmaksa) tiktu uzrādīta budžetā, bet paši aizdevumi „ēkām” jāaplūko ārpus budžeta, jo tie nefinansē budžetu, bet aktīvu iegādi. Šā iemesla dēļ tiek ieviests grozījums FR 179. pantā, nevis FR 14. pantā. Tiek grozīts arī ĪK 96. pants, kurā noteikti administratīvie izdevumi, ko sedz pagaidu saistības, jo katra ikgadēja (vai periodiska) maksājuma veikšana jāuzskata par kārtējiem administratīviem izdevumiem līdzīgi nomas maksājumam. 5.2.12. Elastīga pieeja publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP) Komisijas priekšlikuma mērķis ir sekmēt PPP plašāku izmantojumu, jo īpaši pētniecības jomā, ko stingri pieprasa lielākā daļa attiecīgo uzņēmēju. Ierosinātajai elastībai būtu jākalpo plašam PPP klāstam atkarībā no to struktūras un finansētās darbības precīzas definīcijas (skaidri noteikti projekti vai pētniecības un attīstības temati). Tādējādi tiek ierosināts papildināt divas esošās iespējamās struktūras (Kopienas struktūras saskaņā ar FR 185. pantu , kādas šodien ir kopējās tehnoloģiju iniciatīvas, partneru konsorcijs, kas strukturēts privātā juridiskā personā vai tīri līgumiskā tīklā, kas saņem dotāciju, – FR 108. pants ) ar divām jaunām. Jo īpaši ir paredzēts: - ļaut uzticēt PPP īstenošanu un pārvaldīt ES līdzekļus (piemēram, dotāciju piešķiršanu) privātām struktūrām šai nolūkā netiešās vadības ietvaros ( FR 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta g) daļa ); - paredzēt pieņemt atbilstīgi deleģētām pilnvarām atsevišķu vienkāršotu finanšu paraugregulu, kas piemērojama struktūrām, kuras izveidotas ar pamataktu un kurām uzticēta PPP īstenošana ( FR 185.a pants ). Šādā parauga finanšu regulā būs ietverts kopējs principu kopums, kas būs obligāts, lai nodrošinātu ES līdzekļu pareizu vadību un Savienības finanšu interešu pietiekamu aizsardzību. Tomēr PPP varētu piemērot savus noteikumus (grāmatvedība, iekšējā un ārējā revīzija, iepirkums…) piemērojamo valsts tiesību aktu un pamatakta ietvaros. Tādējādi būtu iespējams izvēlēties struktūru, kas ir vislabāk piemērota īstenojamo darbību mērķiem un raksturam, diapazonā no līgumiskiem līdz institucionalizētiem ("integrētiem") pasākumiem, pēdējā ietverot Savienības struktūru (FR 185. pants, privātā sektora struktūru (FR 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta g) daļa) un jaukta tipa struktūru (FR 185.a pants un 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta e) daļa). 5.3. Nobeiguma noteikumi (FR 182.-187. pants) FR regulārā trīsgadu posma pārskatīšana, kā paredzēts pašlaik, nesniedz finanšu noteikumu pietiekamu juridisko drošību un stabilitāti. Turklāt pārskatīšanas mehānisms ir ļoti neelastīgs, un tajā netiek ņemts vērā ES budžeta daudzgadu plānošanas cikls un saistītie nozares tiesību akti. Rezultātā tiek ierosināts Finanšu regulas turpmāko pārskatīšanu veikt pēc vajadzības, nenosakot konkrētus termiņus. ê 1605/2002 (pielāgots) ð jauns 2010/0154 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ð Eiropas Savienības vispārējam budžetam ï (Pārstrādāta versija) SATURS | 1. DAĻA | KOPĪGI NOTEIKUMI … | I SADAĻA | DARBĪBAS JOMA … | II SADAĻA | BUDŽETA PRINCIPI … | 1. nodaļa | Vienotības un budžeta precizitātes principi … | 2. nodaļa | Gada pārskata princips … | 3. nodaļa | Līdzsvara princips … | 4. nodaļa | Norēķinu vienības princips … | 5. nodaļa | Universāluma princips … | 6. nodaļa | Specifikācijas princips … | 7. nodaļa | Pareizas finanšu vadības princips … | 8. nodaļa | Pārredzamības princips … | III SADAĻA | BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE … | 1. nodaļa | Budžeta izveide … | 2. nodaļa | Budžeta uzbūve un izklāsts … | IV SADAĻA | BUDŽETA IZPILDE … | 1. nodaļa | Vispārīgi noteikumi … | 2. nodaļa | Izpildes paņēmieni … | 3. nodaļa | Finanšu dalībnieki … | 1. iedaļa | Pienākumu nošķiršanas princips … | 2. iedaļa | Kredītrīkotājs … | 3. iedaļa | Grāmatvedis … | 4. iedaļa | Avansu pārzinis … | 4. nodaļa | Finanšu dalībnieku atbildība … | 1. iedaļa | Vispārīgi noteikumi … | 2. iedaļa | Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras … | 3. iedaļa | Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem … | 5. nodaļa | Ieņēmumu operācijas … | 1. iedaļa | Pašu resursu pieejamības nodrošināšana … | 2. iedaļa | Debitoru parādu tāme … | 3. iedaļa | Debitoru parādu konstatēšana … | 4. iedaļa | Atgūšanas pilnvarojums … | 5. iedaļa | Atgūšana … | 6. nodaļa | Izdevumu operācijas … | 1. iedaļa | Izdevumu saistības … | 2. iedaļa | Izdevumu apzināšana … | 3. iedaļa | Izdevumu apstiprināšana … | 4. iedaļa | Izdevumu samaksa … | 5. iedaļa | Izdevumu operāciju termiņi … | 7. nodaļa | Informācijas tehnoloģiju sistēmas … | 8. nodaļa | Iekšējais revidents … | V SADAĻA | PUBLISKAIS IEPIRKUMS … | 1. nodaļa | Vispārīgi noteikumi … | 1. iedaļa | Darbības joma un piešķiršanas principi … | 2. iedaļa | Publicēšana … | 3. iedaļa | Publiskā iepirkuma procedūras … | 4. iedaļa | Nodrošinājumi un kontrole … | 2. nodaļa | Noteikumi par līgumiem, kurus piešķir Kopienas √ Savienības ∏ iestādes uz savu rēķinu … | VI SADAĻA | DOTĀCIJAS … | 1. nodaļa | Dotāciju piemērošanas joma un veidi … | 2. nodaļa | Principi … | 3. nodaļa | Piešķiršanas procedūra … | 4. nodaļa | Maksājumi un kontrole … | 5. nodaļa | Īstenošana … | VII SADAĻA | PĀRSKATU UN UZSKAITES IZVEIDE … | 1. nodaļa | Pārskatu izveide … | 2. nodaļa | Informācija par budžeta izpildi … | 3. nodaļa | Uzskaite … | 1. iedaļa | Kopīgi noteikumi … | 2. iedaļa | Vispārējā uzskaite … | 3. iedaļa | Budžeta uzskaite … | 4. nodaļa | Īpašuma uzskaite … | VIII SADAĻA | ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA … | 1. nodaļa | Ārējā revīzija … | 2. nodaļa | Budžeta izpildes apstiprināšana … | OTRĀ DAĻA | ĪPAŠI NOTEIKUMI … | I SADAĻA | EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS GARANTIJU FONDS … | II SADAĻA | STRUKTŪRFONDI, KOHĒZIJAS FONDS, EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDS UN EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS FONDS LAUKU ATTĪSTĪBAI … | III SADAĻA | PĒTNIECĪBA … | IV SADAĻA | ĀRĒJIE DARĪJUMI … | 1. nodaļa | Vispārīgi noteikumi … | 2. nodaļa | Darījumu izpilde … | 3. nodaļa | Publiskais iepirkums … | 4. nodaļa | Dotācijas … | 5. nodaļa | Pārskatu revīzija … | V SADAĻA | EIROPAS BIROJI … | VI SADAĻA | ADMINISTRATĪVĀS APROPRIĀCIJAS … | VII SADAĻA | EKSPERTI … | TREŠĀ DAĻA | PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI … | I SADAĻA | PĀREJAS NOTEIKUMI … | II SADAĻA | NOBEIGUMA NOTEIKUMI … | EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[13], pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Ombudam un Datu aizsardzības uzraudzītājam, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas informācijai valstu parlamentiem, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas informācijai Eiropas Centrālajai bankai un Eiropas Investīciju bankai, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[14], tā kā: ò jauns (1) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[15], ir vairākkārt būtiski grozīta. Skaidrības labad tā ir jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus. ê 1605/2002 1. apsvērums (pielāgots) (2) Kopš 1977. gada 21. decembra, kad tika pieņemta Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[16], situācija ir būtiski mainījusies, jo īpaši ņemot vērā to, ka, mainoties finanšu perspektīvai, kas ir budžeta izstrādes pamatā, attīstoties iestāžu struktūrai, kā arī vairākkārtējas paplašināšanās dēļ Finanšu regulā vairākas reizes izdarīti būtiski grozījumi. Ņemot vērā prasības par likumdošanas un administratīvo lietu vienkāršošanu un Kopienas finanšu vadības pastiprināšanu, 1977. gada 21. decembra Finanšu regula skaidrības nolūkā ir jāpārstrādā. ò jauns (3) Ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 noteica budžeta principus un finanšu noteikumus, kas jāievēro visos tiesību aktos un visām iestādēm. Minētās regulas pamatprincipi, koncepcija un struktūra, kā arī budžeta un finanšu vadības pamatnoteikumi ir jāsaglabā. Atkāpes no šiem pamatprincipiem būtu jāpārskata un pēc iespējas jāvienkāršo, ņemot vērā to aktualitāti, to pievienoto vērtību Savienības gada budžetam, turpmāk "budžets", un slogu, ko tās uzliek ieinteresētajām personām. Ir nepieciešams uzturēt un nostiprināt finanšu reformas galvenos elementus – finanšu dalībnieku lomu, kontroles integrāciju operatīvajos dienestos, iekšējos revidentus, budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām ( ABB ), uzskaites principu un noteikumu modernizāciju un pamatprincipus dotācijām. ê 1995/2006 4. apsvērums (pielāgots) (4) Būtu jāņem vērā budžeta ieņēmumu vai izdevumu īstenošanas noteikumi, kas ir pamataktos, kuri pieņemti laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, lai nodrošinātu saskaņotību starp minētajiem aktiem un √ šo ∏ Finanšu regulu. ò jauns (5) Ņemot vērā praktisko pieredzi, būtu jāveic daži grozījumi Finanšu regulā, lai to pielāgotu budžeta izpildes jaunajām prasībām (piemēram, līdzfinansējums ar citiem līdzekļu devējiem), paaugstinātu ārējā atbalsta efektivitāti un sekmētu specifisku finanšu instrumentu izmantošanu, kā piemēru var minēt ar Eiropas Investīciju banku noslēgtos instrumentus vai izpildi, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības. ê1605/2002 2. apsvērums (pielāgots) ð jauns (6) Šī rRegula √ (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 ∏ jāsašaurina √ tika sašaurināta ∏ , nosakot tajā vienīgi vispārējos principus un pamatnoteikumus, kas attiecas uz visu budžeta nozari, ko aptver Līgums √ Līgumi ∏ , savukārt īstenošanas noteikumi jāpārceļ uz regulu par minētās regulas īstenošanas kārtību √ tika izklāstīti Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[17] ∏ , lai radītu labāku šo noteikumu hierarhiju un padarītu Finanšu rRegulu √ (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 ∏ vieglāk lasāmu. Tādēļ jāpilnvaro Komisija pieņemt īstenošanas noteikumus. ð Tomēr Līgumā par Eiropas Savienības darbību iespēja deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus ir paredzēta tikai attiecībā uz leģislatīvo aktu papildināšanu ar nebūtiskiem elementiem vai nebūtisku elementu grozījumiem. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, būtu jāiekļauj šajā regulā. Komisijas pieņemtajiem īstenošanas pasākumiem būtu jāietver tikai tehniskas detaļas un īstenošanas kārtība. ï ê1605/2002 3. apsvērums (7) Budžeta izveidē un izpildē jāievēro četri budžeta tiesību pamatprincipi (vienotības, universāluma, specifikācijas un gada pārskata), kā arī budžeta precizitātes, līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu vadības un pārredzamības principi. ê1605/2002 4. apsvērums (8) Šajā regulā jānostiprina šie principi, samazinot izņēmumus līdz minimumam un atļaujot izņēmumus, vienīgi ievērojot stingrus nosacījumus. ê 1605/2002 5. apsvērums (pielāgots) ð jauns (9) Par vienotības principu šajā regulā jānosaka, ka to piemēro arī darbības izdevumiem, pildot Eiropas Savienības Līguma noteikumus par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ja par šīm darbībām maksā no budžeta. Vienotības un budžeta precizitātes princips √ paredz ∏ nozīmē, ka budžetā iekļauj visus Kopienas ieņēmumus un izdevumus, kā arī Savienības ieņēmumus un izdevumus, ja tos maksā no budžeta. (10) ðNoteikumi, ar kuriem reglamentē iepriekšējā finansējuma procentus, būtu jāvienkāršo, jo tie rada pārlieku administratīvo slogu Savienības līdzekļu saņēmējiem un Komisijas dienestiem un pārpratumus starp Komisijas dienestiem, dalībniekiem un partneriem. Vienkāršošanas nolūkā, jo īpaši attiecībā uz dotāciju saņēmējiem, un saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu būtu jāatceļ pienākums aprēķināt iepriekšējā finansējuma procentus un atgūt tos. Tomēr būtu jāparedz iespēja iekļaut šādu pienākumu deleģēšanas līgumā, lai būtu iespējama iepriekšējā finansējuma radīto procentu izmantošana konkrētu delegātu pārvaldītām programmām vai šādu procentu atgūšana. ï ê 1605/2002 8. apsvērums (pielāgots) (11) Attiecībā uz gada pārskata principu — jāsaglabā atšķirība starp diferencētām apropriācijām un nediferencētām apropriācijām. Lēmumi par saistību un maksājumu apropriāciju pārnešanu jāpieņem katrai iestādei. Papildu periodi jāierobežo, atļaujot tos vienīgi gadījumos, kad tie ir pilnīgi nepieciešami, proti, ELVGF maksājumiem. Attiecībā uz gada pārskata principu būtu jāpiemēro vairāk √ Pašreizējais ∏ elastības un pārredzamības √ līmenis būtu jāuztur ∏, lai nodrošinātu atbilstību praktiskajām vajadzībām. Apropriāciju pārnešana būtu pieļaujama vienīgi izņēmuma gadījumos attiecībā uz izdevumiem par tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[18]. ê 1995/2006 9. un 10. apsvērums (pielāgots) ð jauns (12) Vislielākais skaits dalībvalstu maksājumu pieprasījumu saskaņā ar jaunajām lauksaimniecības regulām √ lauksaimniecības jomā parasti ir ∏ būs n budžeta gada sākumā. Tādēļ maksimālā robežvērtība iepriekš uzņemtajām saistībām no ELGF (no n -1 gada 15. novembra) parastajiem pārvaldības √ vadības ∏ izdevumiem (ko sedz no n gada budžeta), būtu jāpalielina līdz trīs ceturtdaļām no atbilstīgajām apropriācijām, kas paredzētas pēdējā pieņemtajā lauksaimniecības budžetā. Attiecībā uz √ Noteikumos par ∏ iepriekš uzņemtajām saistībām administratīvajiem izdevumiem teksts būtu jāgroza tā, lai tas atsauktos √ būtu jāatsaucas ∏ uz apropriācijām, ko apstiprinājusi budžeta lēmējinstitūcija, tādējādi neietverot apropriāciju pārvietošanu. (13) No ELGF segto nediferencēto apropriāciju izmantošana pasākumiem veterinārijas jomā ievērojami traucē šādu pasākumu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar ierobežojumiem attiecībā uz iespējām pārnesto apropriāciju sakarā. Tāpēc būtu jāļauj šādiem izdevumiem izmantot diferencētās apropriācijas, jo tas vairāk atbilst pasākumu daudzgadu iezīmēm. ò jauns (14) Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumos būtu jāņem vērā atšķirība starp ārējiem un iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Lai ņemtu vērā mērķi, kuram līdzekļu devējs ir iecerējis izmantot līdzekļus, ārējie piešķirtie ieņēmumi būtu jāpārnes automātiski un jāizmanto, līdz ir izpildīti visi pasākumi, kas saistīti ar programmu vai darbību, kurai piešķirti līdzekļi. Ja ārējie piešķirtie ieņēmumi ir saņemti programmas vai darbības pēdējā gada laikā, būtu jāparedz iespēja tos izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā. Ja vien piemērojamā pamataktā nav norādīts citādi vai nepastāv pietiekami pamatoti apstākļi, iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest tikai par vienu gadu. ê 1605/2002 9. apsvērums (pielāgots) (15) Līdzsvara princips ir viens no budžeta pamatnoteikumiem. Šajā sakarā jāuzsver, ka kredītu ņemšana nav saderīga ar Kopienas √ Savienības ∏ pašu resursu sistēmu. Tomēr līdzsvara principa būtība nav kavēt √ nav jāskaidro tā, ka tas kavē ∏ aizņēmumu un aizdevumu operācijas, kuras garantē Savienības vispārējais budžets. ê 1605/2002 10. apsvērums (pielāgots) (16) Saskaņā ar √ Līguma par Eiropas Savienības darbību 320. pantu ∏ EK līguma 277. panta pirmo daļu un Euratom līguma 181. panta pirmo daļu jānosaka norēķinu vienība, ko izmanto budžeta izveidei un ko izmanto arī izpildē un pārskatu izklāstā. ê 1605/2002 6. apsvērums (pielāgots) ð jauns (17) Par universāluma principu — √ tika izbeigta ∏ jāizbeidz prakse, ka maksājumi tiek iemaksāti atpakaļ kontā Ö avansi tiek atmaksāti Õ un atkārtoti izmantoti;, √un ∏ dažos gadījumos tie jāaizstāj √ aizstāta ∏ ar atvēlētajiem ieņēmumiem un jāparedz atcelto apropriāciju atjaunošanas veidiem. Šie grozījumi neskar īĪpašosie noteikumusi, ko piemēro struktūrfondiem √ , netiek skarti ∏. (18) ðAtkāpe attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem būtu jāgroza, lai ņemtu vērā, ka pastāv, no vienas puses, "iekšējie piešķirtie ieņēmumi", ko veido budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātas apropriācijas, un, no otras puses, "ārējie piešķirtie ieņēmumi", ko īpašai programmai vai darbībai iemaksā un piešķir dažādi līdzekļu devēji. Turklāt arī turpmāk ārējiem līdzekļu devējiem būtu jāatļauj līdzfinansēt ārējās darbības, jo īpaši humānās darbības, pat tajos gadījumos, kad pamataktā nav īpaši paredzēta šāda iespēja. Lai vienkāršotu nekustamo īpašumu pārvaldību, iekšējo piešķirto ieņēmumu sarakstā būtu jāiekļauj ieņēmumi no ēku pārdošanas vai līdzīgām operācijām. ï ò jauns (19) Attiecībā uz piešķirto ieņēmumu atspoguļošanu budžeta projektā būtu jāparedz lielāka pārredzamība, nosakot, ka budžeta projektā piešķirto ieņēmumu summas jāiekļauj tādā apmērā, par kuru ir pārliecība budžeta projekta izveides brīdī. ê 1995/2006 12. apsvērums (pielāgots) (20) Pašreiz Komisijai ir jāsaņem atļauja no budžeta lēmējinstitūcijas, pirms tā pieņem ziedojumu, piemēram, dāvanu vai novēlējumu, kas saistīts ar maksājumu. Lai izvairītos no nevajadzīgām un apgrūtinošām procedūrām, pirms Komisijai √ ir atļauts ∏ pieņemt jebkādus ziedojumus, piemēram, dāvanu vai novēlējumu, kas saistīts ar maksājumu, budžeta lēmējinstitūcijas atļaujai vajadzētu būt obligātai vienīgi tad, ja ziedojums pārsniedz noteiktu vērtību un saistīts ar ievērojamiem izdevumiem. ê 1605/2002 7. apsvērums (pielāgots) (21) Par specifikācijas principu — nepieciešams, lai iestādēm būtu zināma vadības elastība apropriāciju pārvietošanai. Ar šo regulu jāatļauj veidot integrētas finanšu un administratīvo resursu apropriācijas atbilstoši mērķim. Apropriāciju pārvietošanas procedūras jāsaskaņo arī visām citām iestādēm, lai personāla un darbības apropriāciju pārvietošana būtu katras iestādes jautājums. Par tādu apropriāciju pārvietošanu, kuras attiecas uz darbības izdevumiem, Komisija var izdarīt pārvietojumus starp nodaļām vienas sadaļas robežās kopumā 10 % apmērā no saimnieciskā √ finanšu ∏ gada apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi. Jāļauj budžeta lēmējinstitūcijai veidot rezerves tikai divos gadījumos: ja nav pamatakta vai pārliecības, ka apropriācijas ir atbilstošas. ê 1995/2006 13. un 14. apsvērums ð jauns (22) Vairākos gadījumos būtu jāvienkāršo un jāprecizē noteikumi, kas reglamentē apropriāciju pārvietošanu, jo praksē tie ir bijuši apgrūtinoši un neskaidri. ðIr nepieciešams nodrošināt labāku budžeta izpildi, jo īpaši saistībā ar maksājumu apropriācijām, piešķirtajiem ieņēmumiem un administratīvajām apropriācijām, kas ir kopīgas vairākām sadaļām. Tāpēc būtu jāatļauj lielāks elastīgums dažu pārvietojumu pieņemšanas procedūrā. ï (23) Efektivitātes labad Komisijai būtu jāļauj autonomi lemt par pārvietošanu no uzkrājumiem gadījumos, ja attiecīgajai darbībai nepastāvēja pamatakts, kad tika pieņemts budžets, bet pamataktu pieņem attiecīgā gada laikā.ðTurklāt, lai izvairītos no biežiem kavējumiem, veicot pārvietojumus, informācija par kuriem ir jānodod budžeta lēmējinstitūcijai, ir nepieciešams vienkāršot šo pārvietojumu procedūru un tipoloģiju. Jo īpaši pieredze liecina, ka lietderīga un efektīva ir Komisijai dotā iespēja lemt par neizmantoto budžeta apropriāciju pārvietojumiem starptautisku humanitāru katastrofu un krīžu gadījumos. Šī iespēja tāpēc būtu jāattiecina arī uz līdzīgiem notikumiem, kas notiek pēc 1. decembra. Pārredzamības nolūkā Komisijai šajos gadījumos būtu nekavējoši jāinformē budžeta lēmējinstitūcija par savu lēmumu. Komisijai arī būtu jālemj autonomi, savu pilnvaru ietvaros, par pārvietojumiem no ārkārtas palīdzības rezerves. ï ê 1995/2006 15. apsvērums (pielāgots) (24) Noteikumiem par Komisijas administratīvo apropriāciju pārvietošanu būtu √ jābūt saskanīgiem ar ABB ∏ jāpielāgo jaunajai budžeta līdzekļu sadales pa darbības jomām (ABB) struktūraiu. Tādējādi būtu jāparedzēt atbrīvojums no "ziņošanas procedūras". Saimnieciskā √ Finanšu ∏ gada pēdējā mēnesī Komisijai būtu jāļauj autonomi lemt par personāla izdevumu apropriāciju pārvietošanu, nepārsniedzot noteiktus ierobežojumus. ê 1605/2002 11. apsvērums (pielāgots) (25) Pareizas finanšu vadības principam jābūt formulētam, atsaucoties uz saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem, un atbilstība šiem principiem jāpārbauda, izmantojot snieguma rādītājus, kas noteikti atbilstoši darbības veidiem un ir izmērāmi tā, ka ir iespējams izvērtēt rezultātus. Iestādēm jāveic iepriekšēja vērtēšana un veikuma izvērtēšana saskaņā ar Komisijas noteiktām pamatnostādnēm √ norādēm ∏ . ê 1995/2006 5. apsvērums (pielāgots) ð jauns (26) Būtu jāprecizē √ arī ∏ , ka pareizai finanšu pārvaldībai √ vadībai ∏ vajadzīga faktiska un efektīva iekšējā kontrole, un būtu jādefinē iekšējās kontroles sistēmu galvenie elementi un mērķi. (27) ðAttiecībā uz proporcionalitātes noteikumiem kā daļu no kredītrīkotāja veiktā riska novērtējuma būtu jāievieš jēdziens par pieļaujamo kļūdas risku. Iestādēm būtu jāspēj novirzīties no vispārējā 2 % būtiskuma sliekšņa, ko Revīzijas palāta izmanto, lai spriestu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Budžeta izpildes apstiprinātājiestādei piemērotāks pamats vērtējumiem par riska pārvaldību Komisijā būtu pieļaujamie riska līmeņi. Likumdevējai iestādei tāpēc būtu jānosaka pieļaujamais kļūdas risks katrā politikas jomā, ņemot vērā kontroļu izmaksas un noderīgumu. ï ê 1605/2002 12. apsvērums (pielāgots) (28) Visbeidzot — pPar pārredzamības principu — ir jāuzlabo informācija par budžeta izpildi un pārskatiem. Jānosaka arī stingri noteikts termiņš budžeta publicēšanai, neskarot iepriekšēju publicēšanu, ko veic Komisija laikā starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paziņojumu par budžeta galīgo pieņemšanu un tā publicēšanu Eiropas √ Savienības ∏ Kopienu Oficiālajā Vēstnesī . √ Būtu ∏ Jjāsaglabā arī iespēja veidot negatīvas rezerves. ê 1995/2006 6. apsvērums (29) Lai nodrošinātu pārredzamību budžeta līdzekļu izmantošanā, ir jādara pieejama informācija par šo līdzekļu saņēmējiem, ievērojot noteiktus ierobežojumus, kas vajadzīgi nolūkā sargāt sabiedrības un personu likumīgas intereses, un ņemot vērā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda īpašo pārskata periodu. ê 1605/2002 13. apsvērums (pielāgots) ð jauns (30) Attiecībā uz budžeta izveidi un izklāstu — jāsaskaņo un jāvienkāršo pašreizējie noteikumi, atceļot atšķirību starp budžeta papildinājumiem un budžeta grozījumiem, kam nav praktiskas nozīmes. (31) ðAttiecībā uz budžeta izveidi ir svarīgi skaidri definēt Komisijas izstrādātā budžeta projekta struktūru un izklāstu. Būtu precīzāk jāapraksta saturs budžeta projekta vispārīgajam ievadam. Tāpat ir nepieciešams iekļaut noteikumu par finanšu plānojumu nākamajiem gadiem, kā arī iespēju Komisijai iesniegt darba dienestu dokumentus budžetu pieprasījumu pamatojumam. ï ê 1605/2002 14. apsvērums (32) Budžeta iedaļā, kas attiecas uz Komisiju, apropriācijām un līdzekļiem jāatbilst mērķim, tas ir, budžeta līdzekļi jāsadala pēc darbības jomām ar nolūku paaugstināt budžeta vadības pārredzamību, ņemot vērā pareizas finanšu vadības mērķus, jo īpaši lietderību un efektivitāti. ê 1605/2002 15. apsvērums (pielāgots) (33) Iestādēm jābūt zināmai elastībai apstiprināto amatu pārvaldībā attiecībā uz to, kas ir atļauts budžetā, jo īpaši ņemot vērā, ka turpmāk vadībā galvenā nozīme būs rezultātiem, nevis līdzekļiem. Šī brīvība √ elastība ∏ tomēr arī turpmāk būs ierobežota divkārši, piešķirot budžeta apropriācijas saimnieciskajam √ finanšu ∏ gadam un kopējam amatu skaitam.; tTurklāt nebūs manevrēšanas iespēju ar √ AD 16, AD 15 un AD 14 amata pakāpi ∏ A1, A2 un A3 amatu kategorijām. ê 1995/2006 19. apsvērums (pielāgots) (34) Attiecībā uz budžeta izpildi, ir vajadzīgi daži pielāgojumi, lai labāk atspoguļotu √ būtu jāatspoguļo ∏ kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) īpašās iezīmes. Juridiskās noteiktības labad veidi, kādos saskaņā ar EK līgumu √ Līgumu par Eiropas Savienības darbību ∏ un Līguma par Eiropas Savienību V un VI sadaļu var pieņemt pamataktus, būtu jānorāda Finanšu regulā, nevis īstenošanas noteikumos. Turklāt būtu √ jāparedz ∏ jāpievieno īpašs noteikums, lai pienācīgi atspoguļotu to, kāda veida sagatavošanas pasākumus var veikt KĀDP jomā. ê 1605/2002 16. apsvērums (pielāgots) ð jauns (35) Attiecībā uz budžeta izpildi — ir jābūt skaidrībai par dažādiem iespējamiem budžeta izpildes paņēmieniem, kuri var paredzēt vai nu centralizētu budžeta izpildi, ko veic Komisija, vai arī dalītu izpildi, ko veic Komisija un dalībvalstis, vai arī decentralizētu budžeta izpildi, ko veic kopā ar trešām valstīm, kas saņem ārējo atbalstu, vai arī kopīgi ar starptautiskajām organizācijām. Ir jābūt iespējai īstenot centralizēto vadību tieši Komisijas struktūrvienībām, vai netieši, deleģējot to iestādēm, uz kurām attiecas Kopienas tiesības vai valstu publiskās tiesības. Izpildes paņēmieniem jānodrošina, ka tiek ievērotas procedūras Kopienas līdzekļu aizsardzībai neatkarīgi no tā, kura iestāde ir atbildīga par visa budžeta vai tā daļas izpildi, un jāapliecina, ka galīgā atbildība par budžeta izpildi piekrīt Komisijai saskaņā ar Līguma 274. pantu. (36) ðNoteikumi saistībā ar izpildes metodēm, kas jo īpaši reglamentē izpildes pilnvaru nodošanu trešajām personām, gadu gaitā ir kļuvuši pārāk sarežģīti un tos vajadzētu vienkāršot. Vienlaikus būtu jāturpina ievērot nodošanas sākotnējais mērķis – nodrošināt, ka neatkarīgi no izpildes metodes izdevumu kontroles līmenis un pārredzamība ir tāda pati kā tiktu sagaidīts no Komisijas dienestiem. Tāpēc būtu skaidri jānošķir situācijas, kurās budžetu tieši izpilda Komisija vai tās izpildaģentūras, un situācijas, kurās budžetu netieši izpilda trešās personas. Tas ļaut izveidot vienotu kārtību netiešai vadībai un paredzēt iespēju to pielāgot atbilstoši nozares īpašajiem noteikumiem, jo īpaši gadījumos, kad budžetu netieši īsteno dalībvalstis saskaņā ar dalītu vadību. Šādai vienotai kārtībai būtu jo īpaši jāiekļauj pamatprincipi, kas jāievēro Komisijai, kad tā nolemj budžetu izpildīt netieši, un pamatprincipi, kas jāievēro pilnvarotajām pusēm. Komisijai būtu jāspēj piemērot Savienības noteikumus un procedūras vai pieņemt pilnvarotās struktūras noteikumu un procedūru piemērošanu, ja pēdējā garantē Savienības finanšu interešu ekvivalentu aizsardzību. ï ê 1605/2002 17. un 18. apsvērums (pielāgots) ð jauns (37) Tā kā Komisija ir atbildīga par budžeta izpildi, tā nevar deleģēt publiskas varas iestādes uzdevumus, kas saistīti ar rīcību pēc sava ieskata. Šajā regulā jānostiprina šis princips un jāprecizē to uzdevumu apjoms, kurus var deleģēt. Jānosaka arī, ka privātā sektora struktūras, izņemot tās, kam ir publisko dienestu funkcijas un uz kurām attiecas īpaši nosacījumi, nevar uzņemties nekādus budžeta izpildes pasākumus, bet var vienīgi sniegt specializētus tehniskus vai administratīvus pakalpojumus vai izpildīt sagatavošanas vai saistītus uzdevumus. (38) Lai ievērotu pārredzamības un pareizas finanšu vadības principus, publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas pilda publisko dienestu funkcijas, kurām Komisijas uzdevumā deleģēti izpildes uzdevumi, ir jābūt pārredzamām publiskā iepirkuma procedūrām, efektīvai iekšējai kontrolei, sistēmai, kā veidot pārskatus atsevišķi no šo iestāžu pašu darbībām, kā arī ārējai revīzijai. (39) ðNoteikumi par struktūru iepriekšēju novērtēšanu (izņemot dalībvalstis, kurām iepriekšēju novērtēšanu neveic) būtu jāpielāgo, lai panāktu, ka visas pilnvarotās struktūras un personas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni, kas ir ekvivalents šajā regulā noteiktajam. Attiecībā uz Komisijas uzraudzības uzdevumiem būtu jāparedz kontroles un revīzijas pasākumu kopums, tostarp grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, visiem budžeta vadības veidiem. ï ò jauns (40) Lai ņemtu vērā darbības vajadzības un sekmētu izpildi, ko veic iespējamie saņēmēji vai izpildes partneri, prasībām būtu jāpaliek samērīgām ar darbības īpašajiem riskiem un to vispārējiem kontroles apstākļiem. Novērtējot trešo personu vai struktūru spēju ievērot šādas prasības, būtu jāņem vērā uzdevumi un pasākumi, ko Komisija veic, īstenojot darbības izpildes uzraudzību un atbalstu. Turklāt, lai uzlabotu budžeta un politikas izpildi, šajā regulā būtu jāietver jaunie finanšu instrumenti un publiskā un privātā sektora partnerības. ò jauns (41) Pieredze ar publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), kas ir institucionalizētas kā Savienības organizācijas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 185. pantu, liecina, ka būtu jāpievieno papildu alternatīvas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu organizācijas, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā Savienības iestādēm piemērojamie. Šādas alternatīvas būtu īstenojamas ar netiešu vadību. Alternatīvai būtu jābūt organizācijai, kas izveidota ar pamataktu un kurai ir finanšu noteikumi, kuros būtu jāņem vērā principi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu vadību. Šie principi būtu jāpieņem ar deleģēto regulu, un to pamatā būtu jābūt principiem, kas jāievēro trešām struktūrām, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Cita alternatīva būtu PPP izpilde, ko veic organizācijas, kuru darbību reglamentē kādas dalībvalsts privāttiesības. ò jauns (42) Saskaņā ar Līguma 317. pantu šajā regulā būtu jāiekļauj dalībvalstu pamatpienākumi attiecībā uz kontroli un revīziju, ja tās netieši izpilda budžetu ar netiešu vadību; šādi pienākumi šobrīd ir noteikti tikai nozaru regulās. Tāpēc ir nepieciešams iekļaut noteikumus, izveidojot saskanīgu sistēmu visām attiecīgajām politikas jomām, par saskaņotu administratīvu struktūru valstu līmenī, kopēju vadību un kontroles pienākumiem attiecībā uz šādām struktūrām, ikgadēju vadības sagatavotu ticamības deklarāciju ar tai pievienotu revīzijas atzinumu un dalībvalstu ikgadēju deklarāciju, kurā tās uzņemas atbildību par tām uzticēto Savienības līdzekļu vadību, finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un atcelšanas un koriģēšanas mehānismiem, kuru darbību nodrošina Komisija. Detalizētiem noteikumiem būtu jāpaliek nozaru regulās. ê 1605/2002 19. apsvērums (pielāgots) (43) Šīai regulai √ būtu jānosaka ∏ nosaka √ finanšu dalībnieku, jo īpaši ∏ kredītrīkotāju, grāmatvežu un iekšējā revidenta pilnvaras un pienākumi saskaņā ar Līguma √ 322. pantu ∏ 279. panta c) punktu. Nosaka, ka kKredītrīkotājiem ir √ būtu jābūt ∏ pilnā mērā atbildīgiem par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu, un tie √ būtu ∏ jāsauc pie atbildības par visām viņu darbībām, nepieciešamības gadījumā arī ierosinot disciplinārlietas. Tādēļ šis pilnvarojums jāpastiprina, atceļot centralizētas iepriekšējas pārbaudes, jo īpaši izbeidzot ieņēmumu un izdevumu operāciju iepriekšēju apstiprināšanu, ko veic finanšu kontrolieris, kā arī izbeidzot praksi, ka grāmatvedis pārbauda, vai maksājumi izdarīti likumīgi. Grāmatvedism arī turpmāk √ jābūt atbildīgam ∏ būs atbildīgs par to, lai pienācīgi tiktu izdarīti maksājumi, iekasēti ieņēmumi un piedzīti debitoru parādi. Viņšam √ būtu ∏ jāpārvalda kasie, jākārto uzskaitie un jāatbild par iestādes finanšu pārskata sagatavošanu. Iekšējaism revidentsam √ būtu ∏ jāpilda savusi pienākumusi saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Viņa uzdevums ir √ būtu ∏ pārbaudīt, vai vadības un kontroles sistēmas, ko ieviesuši kredītrīkotāji, darbojas pareizi. Iekšējais revidents nav finanšu operāciju dalībnieks, un viņa uzdevums nav pārbaudīt šīs darbības pirms kredītrīkotāju lēmumiem; turpmāk kredītrīkotājiem pilnā mērā jāuzņemas atbildība par šiem lēmumiem. ò jauns (44) Attiecībā uz deleģēto kredītrīkotāju pienākumiem būtu jāprecizē daži noteikumi, jo īpaši attiecībā uz iekšējām kontroles procedūrām, ko tas izveido, attiecībā uz iepriekšēju pārbaudi un vēlāku pārbaudi un ziņošanas pienākumiem. Šajā aspektā tā gada darbības pārskats būtu jāatjaunina atbilstoši praksei, iekļaujot prasīto finanšu un vadības informāciju, ar ko pamato ticamības deklarāciju par viņa pienākumu izpildi. ê 1995/2006 24. apsvērums ð jauns (45) ðBūtu jāprecizē Komisijas grāmatveža atbildība, jo īpaši norādot, ka viņš ir vienīgā persona, kas ir tiesīga definēt grāmatvedības noteikumus un saskaņotu kontu plānu, visu citu iestāžu grāmatveži definē savās iestādēs piemērojamās grāmatvedības procedūras. ï Būtu jāprecizē grāmatvežu atbildība par pārskatu apstiprināšanu, pamatojoties uz finansiālo informāciju, ko viņi saņem no kredītrīkotājiem. Tālab grāmatvedim būtu jāpiešķir pilnvaras pārbaudīt deleģētā kredītrīkotāja saņemto informāciju un, vajadzības gadījumā, izteikt atrunas. ò jauns (46) Lai sekmētu izpildi konkrētām programmām vai darbībām, kas uzticētas finanšu iestādēm, šajā regulā būtu jāievieš iespēja atvērt fiduciāros kontus. Šādi bankas konti būtu jāatver Komisijas vārdā vai tās uzdevumā finanšu iestādes uzskaitē. Tie būtu jāpārvalda minētajai finanšu iestādei, par tiem būtu atbildīgs kredītrīkotājs, un vajadzētu būt iespējai šādus kontus atvērt ne tikai euro, bet arī citās valūtās. ê 1605/2002 20. apsvērums (pielāgots) (47) Kredītrīkotāju, grāmatvežu un avansu pārziņu atbildībai neatšķiras √ nebūtu jāatšķiras ∏ no citu amatpersonu un darbinieku atbildības, un tiem piemēro spēkā esošās disciplinārās sankcijas un finansiālu kompensāciju pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. √Tomēr, ∏ ņemot vērā grāmatvežu un avansu pārziņu pienākumu īpašo raksturu, jāsaglabā arī daži īpaši noteikumi, kas nosaka grāmatvežu un avansu pārziņu amatpārkāpumus; tiem turpmāk vairs netiks piešķirti īpaši pabalsti vai apdrošināšana. Turklāt ir skaidri jānosaka kredītrīkotāju atbildība. Gadījumos, kad nav konstatēta krāpšana, katrai iestādei, lai sniegtu nepieciešamās ziņas iestādei, kas kompetenta iecelt amatā, √ būtu jāizveido ∏ izveido specializētua finanšu pārkāpumu komisijua, kurai √ būtu jānosaka ∏ nosaka, vai ir pieļauts pārkāpums, kura dēļ amatpersona vai cits darbinieks jāsauc pie disciplināratbildības vai arī tam jāliek maksāt kompensāciju, un, ja šī komisija konstatē sistēmas nepilnības, tā ziņo par šīm nepilnībām kredītrīkotājam un iekšējam revidentam. Tomēr attiecībā uz krāpšanas gadījumiem šai regulai jāatsaucas uz spēkā esošajiem noteikumiem par Eiropas Kopienu √ Savienības ∏ finansiālo interešu aizsardzību un √ Savienības ∏ Eiropas Kopienu amatpersonu vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonu korupcijas apkarošanu. ê 1995/2006 23. apsvērums (48) Būtu jānodrošina iespēja vairākām iestādēm izveidot kopīgas finanšu pārkāpumu komisijas. ò jauns (49) Lai ņemtu vērā budžeta vajadzības, attiecībā uz ieņēmumu operācijām ir nepieciešams racionalizēt noteikumus par debitoru parādu tāmēm. Būtu jāpieprasa reģistrēt gadījumus, kad gaidāmiem ieņēmumiem ir zināma varbūtības pakāpe un tos var izteikt skaitļos ar pamatotu tuvinājuma pakāpi. Būtu jāpanāk vienkāršošana, ieviešot dažus īpašus noteikumus par debitora parāda tāmes pielāgošanas vai atcelšanas procedūrām. ê 1995/2006 26. apsvērums (pielāgots) ð jauns (50) Būtu √ jānosaka ∏ jāievieš noilguma termiņš attiecībā uz finansiāliem prasījumiem. √ Savienībā ∏ Kopienā, pretēji daudzām tās dalībvalstīm, nepiemēro noilguma termiņu, pēc kura beigām finansiāli prasījumi nav spēkā. Tāpat √ Savienību ∏ Kopienu neierobežo šāds noilguma termiņš prasījumu izvirzīšanai pret trešām personām. Šāda noilguma termiņa ieviešana atbilst pareizai finanšu pārvaldībai √ vadībai ∏ . (51) ðNoteikumi par atgūšanu būtu jāprecizē un jāpastiprina. Jo īpaši precizēšana ir nepieciešama, lai norādītu, ka konstatēta debitoru parāda atcelšana nenozīmē Eiropas Savienības konstatēto prasījumu atcelšanu. Turklāt, lai nostiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, dalībvalstīm būtu jāapstrādā atmaksājumu pieprasījumi no Savienības līdzekļiem tādā pašā veidā, kā tās apstrādā publisko uzņēmumu pieprasījumus savā teritorijā. ï (52) Ņemot vērā Komisijas Paziņojumu par priekšlaicīgi iekasētu sodanaudu pārvaldību[19], sodanaudas, sodi, sankcijas un jebkuri to radīti ienākumi būtu jāreģistrē kā budžeta ieņēmumi tajā gadā, kas seko visu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izsmelšanai attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem šie maksājumi uzlikti. Izņēmums no šā noteikuma ir, ka daļu no šīm summām, kas nepārsniedz 2 % no sodanaudu vai sodu kopsummām un ko iekļauj budžetā, ietur par labu fondam, ko izveido ar šo paziņojumu. ê 1605/2002 21. apsvērums (pielāgots) (53) Jāformulē budžeta izdevumu saistības un juridiskas izdevumu saistības un nosacījumi to piemērošanai. Lai ierobežotu potenciālo saistību apjomu, ir jāierobežo termiņš, kurā var uzņemties atsevišķas juridiskas saistības, pamatojoties uz vispārējām budžetā paredzētajām saistībām. Turklāt jāparedz √ būtu jānosaka ∏ arī noteikumi atsevišķu saistību atcelšanai, ja trīs gadu laikā uz to pamata nav izdarīti nekādi maksājumi. ò jauns (54) Saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu attiecībā uz maksājumiem būtu jāsniedz precizējumi par dažādiem maksājumu veidiem. Turklāt atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jānoskaidro grāmatojumi par iepriekšējā finansējuma maksājumiem saskaņā ar Komisijas grāmatveža definētajiem grāmatvedības noteikumiem. Šim nolūkam būtu jāiekļauj attiecīgi noteikumi līgumos, lēmumos par dotācijām, dotāciju līgumos, kā arī deleģēšanas līgumos ar trešām personām. ê 1605/2002 22. apsvērums (pielāgots) (55) Šajā regulā jāformulē to maksājumu tipoloģija, kurus var izdarīt kredītrīkotāji. Jāparedz, ka šādus Šādi maksājumusi galvenokārt √ būtu jāveic ∏ izdara, lai nodrošinātu darbības un no tās izrietošo rezultātu efektivitāti. Samērā neskaidrie aizdevumu un avansu maksājumu jēdzieni jāatceļ; Mmaksājumi jāizdara kā iepriekšējs finansējums, starpposma maksājums un galīgā atlikuma maksājums, ja visu summu nesamaksā vienā maksājumā. ê 1605/2002 23. apsvērums (pielāgots) (56) Šajā regulā jāparedz, ka mMaksājumu apstiprināšanas, rīkojuma došanas un izmaksas operācijas √ būtu ∏ jāveic termiņā, kas noteikti īstenošanas noteikumos, un ka šā termiņa neievērošanas gadījumā kreditoriem ir tiesīgi √ būtu jābūt tiesīgiem ∏ saņemt soda procentus, kas jāmaksā no budžeta. ò jauns (57) Iestādēm būtu jādod iespēja sniegt savu iepriekšēju piekrišanu oficiāli akceptēt dokumentu nodošanu ar elektronisku procedūru. Turklāt saskaņā ar Komisijas lēmumiem par elektroniskiem un digitalizētiem dokumentiem būtu jāatjaunina finanšu noteikumi par saistību pārbaudēm un īpaši būtu jāatzīst elektronisko pasūtījuma veidlapu un rēķinu juridiskais spēks attiecībā uz juridisko saistību reģistrāciju. ê 1995/2006 25. apsvērums (58) Būtu jāprecizē attiecības starp Komisijas iekšējo revidentu un Kopienu izveidotajām struktūrām. Šīm struktūrām vajadzētu būt savām iekšējās revīzijas struktūrām, kas atskaitās savām valdēm, turpretim Komisijas iekšējais revidents par procedūrām un sistēmām atskaitās Komisijas Kolēģijai. Komisijas iekšējam revidentam vajadzētu vienīgi apliecināt, ka struktūras iekšējā revīzija notiek saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, un šajā nolūkā viņam būtu jāvar veikt iekšējās revīzijas darbības kvalitātes izvērtēšanu. ê 1995/2006 27. apsvērums (pielāgots) (59) Finanšu √ Šai ∏ regulai būtu jāatspoguļo pamatlīgumu nozīme publiskā iepirkuma pārvaldībā. Tai būtu jāsekmē iestāžu iepirkuma procedūru izmantošana, kā arī jādod iespēja piemērot kopīgas iepirkuma procedūras iestādes un dalībvalsts līgumslēdzējas iestādes starpā. ê 1605/2002 24. apsvērums (pielāgots) (60) Attiecībā uz līgumiem, kurus Kopienu iestādes piešķir uz sava rēķina, jāparedz noteikumi par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas, saskaņojot procedūras publisko līgumu piešķiršanai par darbu veikšanu, pakalpojumu sniegšanu un piegādēm: noteikumiem, kurus piemēro līgumiem, ko piešķir trešo personu uzdevumā, arī jāatbilst principiem, kas iekļauti šajās direktīvās. ê 1995/2006 28. apsvērums (pielāgots) ð jauns (61) √Attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem ∏ Bbūtu jāveic daži tehniski pielāgojumi, lai nodrošinātu, ka ir pilnīgau terminoloģijas atbilstībau starp šo regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru[20]. Minētajā direktīvā paredzētā iespēja dalībvalstīm noteikt īpašas procedūras līgumiem, kuri pasludināti par slepeniem, ja to izpildei ir jāpiemēro īpaši drošības pasākumi vai ja tas ir vajadzīgs dalībvalsts interešu aizsardzībai, būtu jādod arī √ Savienības ∏ Kopienas iestādēm. ê 1605/2002 25. apsvērums (62) Lai novērstu pārkāpumus un apkarotu krāpšanu un korupciju, kā arī veicinātu pareizu un efektīvu vadību, kandidātiem vai pretendentiem, kas vainojami šādās darbībās vai kuriem izveidojies interešu konflikts, liedz līgumus. ê 1995/2006 29. apsvērums (pielāgots) ð jauns (63) Atbilstīgi Direktīvai 2004/18/EK ir jāprecizē noteikumi par izslēgšanu no iepirkuma procedūras. Turklāt jJuridiskās noteiktības un proporcionalitātes labad Finanšu √ šajā ∏ regulā būtu jāprecizē maksimālais izslēgšanas periods. √Turklāt, ∏ Ņņemot vērā Direktīvu 2004/18/EK, atkāpe no izslēgšanas noteikumiem būtu jāpiemēro attiecībā uz piegāžu iepirkumiem ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem vai nu no piegādātāja, kas pilnīgi izbeidz saimniecisko darbību, vai arī no bankrota administratoriem vai likvidatoriem atbilstīgi mierizlīgumam ar kreditoriem vai kādai līdzīgai procedūrai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. (64) ðBūtu jāuzlabo arī noteikumi par izslēgšanu, lai nostiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību. Būtu jāpievieno atsauce par nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju, kā paredzēts Direktīvā 2004/18/EK. Turklāt izslēgšanas situācijas attiecībā uz kandidātiem vai pretendentiem, kas ar spēkā stājušos tiesas spriedumu notiesāti par pārkāpumu saistībā ar to profesionālo darbību, par krāpšanu, korupciju, līdzdalību noziedzīgā grupējumā, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju vai līdzīgiem kriminālpārkāpumiem, kas kaitē Savienības finanšu interesēm, būtu jāattiecina arī uz personām, kurām ir pārstāvības un lēmumu pieņemšanas pilnvaras vai kontrole pār šiem kandidātiem un pretendentiem. Tomēr samērīguma dēļ izslēgšanu nevajadzētu piemērot kandidātiem un pretendentiem, kas var pierādīt, ka tie ir veikuši piemērotus pasākumus pret attiecīgajām personām, kurām ir pārstāvības pilnvaras. Visbeidzot, lai nodrošinātu iestādes darbības nepārtrauktību, atkāpe no izslēgšanas pienākuma sakarā ar bankrotu vai līdzīgām situācijām, smagu profesionālās ētikas pārkāpumu un sociālo pienākumu neievērošanu būtu jāparedz sarunu procedūru gadījumā, kur tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību saistītu iemeslu dēļ līgumu var piešķirt noteiktam saimnieciskās darbības subjektam. ï ê 1995/2006 30. apsvērums (pielāgots) (65) Finanšu regulā vajadzētu būt obligātai prasībai, ka kKandidātiem vai pretendentiem iepirkuma procedūrās pēc pieprasījuma √ būtu obligāti ∏ jāapliecina īpašumtiesības, vadības, kontroles un pārstāvības pilnvaras attiecībā uz juridisko personu, kas iesniedz piedāvājumu, vai to, ka uz to īpašniekiem vai apakšuzņēmējiem neattiecas neviensa √ no situācijām, kuras dēļ pretendentu varētu izslēgt no dalības piedāvājumu konkursos ∏ no Finanšu regulas 93. pantā minētajiem gadījumiem. Nebūtu jāprasa, lai pretendenti apliecina, ka uz viņiem neattiecas neviens no gadījumiem, kas pamato izslēgšanu, ja tie piedalās iepirkuma procedūrā, kuras rezultātā piešķir tiesības slēgt ļoti mazas vērtības līgumus. ê 1995/2006 31. apsvērums (pielāgots) ð jauns (66) Lai uzlabotu iepirkuma procedūru efektivitāti, datubāzei par kandidātiem un pretendentiem, uz kuriem attiecas kāds no izslēgšanas gadījumiem, vajadzētu būt kopējai Finanšu √ šajā ∏ regulā minētajām iestādēm, izpildaģentūrām un struktūrām. (67) ðKaut arī Eiropas Centrālajai bankai (ECB) un Eiropas Investīciju bankai (EIB) ir īpašs statuss Savienības sistēmā, to pašu resursu izmantošana skar Savienības finanšu intereses. Tāpēc tām būtu jādod piekļuve informācijai centrālajā izslēgšanas datubāzē, kas izveidota Savienības finanšu interešu aizsardzībai, un tām būtu jāņem vērā šī informācija, uzņemoties atbildību par līgumu piešķiršanu saskaņā ar to iepirkuma noteikumiem. ECB un EIB būtu arī jāpaziņo Komisijai informācija par pretendentiem, attiecībā uz kuriem ir stājies spēkā galīgs spriedums par krāpšanu vai līdzīgiem kriminālpārkāpumiem, kas kaitē Savienības finanšu interesēm. ï ê 1605/2002 26. un 27. apsvērums (pielāgots) (68) Pārredzamības nolūkā kandidāti un pretendenti atbilstīgi jāinformē par līgumu piešķiršanu. (69) Visbeidzot, pastiprinot kredītrīkotāju pilnvarojumu, jāatceļ iepriekšējās pārbaudes, ko veic pašreizējā Iepirkumu un līgumu padomdevēja komiteja. ê 1995/2006 32. un 33. apsvērums (pielāgots) (70) Lai ņemtu vērā neveiksmīgo pretendentu intereses, ir lietderīgi paredzēt, ka līgumu, uz ko attiecas Direktīva 2004/18/EK, nevar parakstīt, pirms nav beidzies pienācīgs atlikšanas periods. (71) Būtu jāprecizē iestāžu pienākumi saskaņā ar Finanšu √ šo ∏ regulu apturēt iepirkuma procedūru √ vai līgumu ∏ krāpšanas un citos gadījumos, lai sekmētu minētās regulas √ citu ∏ attiecīgo noteikumau √ piemērošanu ∏ īstenošanu. ò jauns (72) Attiecībā uz administratīviem un finansiāliem sodiem būtu jāizstrādā datu aizsardzības prasībām atbilstošs, pareizs juridiskais pamats to lēmumu publicēšanai, ar kuriem uzliek šādus sodus. Šādai publicēšanai arī turpmāk vajadzētu būt neobligātai datu aizsardzības un tiesiskās drošības dēļ. ê 1605/2002 28. apsvērums (pielāgots) ð jauns (73) Attiecībā uz dotācijām — jārada pamats √ Savienības ∏ Kopienas dotāciju piešķiršanai un uzraudzībai, paredzot īpašus noteikumus, lai īstenotu pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, līdzfinansējuma, ð bezpeļņas, darbības dotāciju pakāpeniskas samazināšanas, ï piešķiršanas ar atpakaļejošu datumu aizlieguma un kontroles principus. ê 1605/2002 29. apsvērums (pielāgots) (74) Lai izvairītos no kumulācijas, jāparedz, ka dotācijas nedrīkst izsniegt, lai divas reizes finansētu vienu un to pašu darbību vai divas reizes finansētu darbības izdevumus vienā un tajā pašā gadā. ê 1605/2002 30. apsvērums (pielāgots) (75) Līdzīgi kā attiecībā uz noteikumiem par publisko līgumu piešķiršanu ir jāparedz pamatojums dotāciju aizliegumam atsevišķām personām, piešķirot iestādēm atbilstīgus līdzekļus krāpšanas un korupcijas apkarošanai. ê 1605/2002 31. apsvērums (pielāgots) (76) Lai nodrošinātu, ka iestāžu un saņēmēju tiesības un pienākumi ir skaidri noteikti un tiek ievēroti, dotāciju piešķiršanai ir jābūt rakstiskas vienošanās priekšmetam. ê 1995/2006 34., 35. un 36. apsvērums (pielāgots) (77) √Tomēr vienkāršības labad ∏ Ir jāvienkāršo noteikumi attiecībā uz dotācijām. Ppārbaužu un garantiju prasībām vajadzētu būt samērīgākām ar attiecīgajiem finanšu riskiem. Būtu jāprecizē dotāciju definīcija, jo īpaši attiecībā uz finansēšanu saistībā ar aizņēmuma darbībām vai akcijām/kapitāla daļām un attiecībā uz izdevumiem saistībā ar zivsaimniecības tirgiem. Lai uzlabotu √ nodrošinātu pareizu ∏ dotāciju pārvaldību un vienkāršotu procedūras, vajadzētu būt iespējai piešķirt dotācijas vai nu ar iestādes lēmumu, vai arī ar rakstisku nolīgumu ar saņēmēju. (78) Skaidrības un pārredzamības nolūkā būtu jāatļauj vienreizēju maksājumu un vienotas likmes maksājumu izmantošana līdz ar tradicionālo faktisko izmaksu atmaksāšanas metodi. (79) Juridiskās skaidrības nolūkā Finanšu regulā būtu jāiekļauj tie izņēmumi attiecībā uz bezpeļņas noteikumu, kas pašlaik paredzēti īstenošanas noteikumos. Turklāt būtu precīzi jānosaka, ka, piešķirot dotācijas noteiktām darbībām, mērķis ir palīdzēt stiprināt finansiālo stāvokli vai radīt ienākumu. ê1525/2007 1., 4. un 5. apsvērums (pielāgots) (80) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2004/2003 (2003. gada 4. novembris) par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu[21], inter alia nosaka Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu no Savienības budžeta. Šie Nnoteikumi par Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu jāpielāgo, lai labāk ņemtu vērā īpašos apstākļus, kādos politiskās partijas darbojas, tostarp izmaiņas politiskajos problēmjautājumos un plānos, kam ir ietekme uz budžetu un kuras politiskās partijas nevar paredzēt, izstrādājot savas gada darba programmas un budžetus. Šajā nolūkā būtu jāievieš ierobežota iespēja pārcelt finansējumu no viena gada uz nākamā gada pirmo ceturksni. (81) Lai stiprinātu partiju ilgtermiņa finanšu plānošanas spējas, ņemtu vērā atšķirības starp finansējuma vajadzībām dažādos gados un stimulētu partijas nepaļauties vienīgi uz publisko finansējumu, Eiropas līmeņa politiskajām partijām būtu jāatļauj veidot ierobežotu finanšu rezervi, pamatojoties uz pašu resursiem, kas iegūti no citiem avotiem nekā Eiropas Savienības budžets. Iepriekš minētajām atkāpēm no bezpeļņas noteikuma vajadzētu būt piemērojamām izņēmuma kārtā un nevajadzētu veidot precedentu. ê 1995/2006 37., 38. un 41. apsvērums (pielāgots) (82) Noteikums, ka dotācijas būtu jāpiešķir, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, ir pierādījis savu lietderību. Tomēr pieredze rāda, ka atsevišķos gadījumos darbības īpatnības nedod iespēju izvēlēties saņēmējus; tādējādi šādi gadījumi būtu jāatbrīvo no minētā noteikuma piemērošanas. (83) Būtu jāpielāgo noteikums, ka par vienu darbību vienam un tam pašam saņēmējam nevar piešķirt vairāk nekā vienu dotāciju. Dažos tiesību pamataktos ir atļauts kombinēt Kopienas √ Savienības ∏ finansējumu no dažādiem avotiem, un √ šādi gadījumi turpmāk varētu būt daudz biežāk ∏ šādu gadījumu skaits var turpmāk pieaugt, lai nodrošinātu izdevumu efektivitāti. Tomēr Finanšu √ šajā ∏ regulā būtu skaidri jānosaka, ka tās pašas izmaksas nevar divreiz finansēt no Savienības budžeta. (84) Daži ierobežojumi attiecībā uz saņēmēja atbilstību √ dažos gadījumos nebūtu jāpiemēro ∏ būtu jāatceļ, lai atļautu dotācijas saņemt fiziskām personām un noteiktu veidu struktūrām, kas nav juridiskas personas. Saskaņā ar proporcionalitātes principu attiecībā uz ļoti mazas vērtības dotācijām kredītrīkotājsam var √ būtu jādod iespēja ∏ neprasīt, lai pretendenti apliecina, ka uz viņiem neattiecas neviens no gadījumiem, kas varētu būt pamatā izslēgšanai, kā paredzēts Finanšu √ šajā ∏ regulasā attiecīgajos noteikumos. (85) Attiecībā uz iepirkuma standartiem, kas jāpiemēro dotāciju saņēmējiem, √ šīs ∏ Finanšu regulas pašreizējie noteikumi ir neskaidri, un tie būtu jāvienkāršo. Turklāt būtu skaidri jāparedz noteikumi gadījumam, kad darbības īstenošanai ir vajadzīgs sniegt finansiālu atbalstu trešām personām. ò jauns (86) Ņemot vērā praktisko pieredzi, būtu jāprecizē vienreizēju maksājumu kārtība (vienreizējie maksājumi, standarta likmes vienības izmaksām un vienotas likmes) un skaidri jānodala no reālo izmaksu vēlākas pārbaudes. Kontroles pasākumi būtu jāpielāgo šai jaunajai pieejai, paredzot iespēju pieprasīt darbības revīzijas un attiecināt konstatējumus uz tā paša saņēmēja nerevidētiem projektiem, ja līdzīgos projektos atkārtoti ir konstatētas kļūdas. Visbeidzot, būtu jāpaplašina iespēja saņēmējam pārdalīt savu dotāciju kā subsīdijas trešām personām, ievērojot zināmus nosacījumus, lai veicinātu tādu programmu pareizu īstenošanu, kas paredzētas lielam skaitam fizisku personu, kas sasniedzamas tikai caur diviem sadales līmeņiem. Šāda pārdalīšana būtu atļaujama tikai tad, ja pirmā līmeņa saņēmējs ir paredzējis piemērotas garantijas un noteikumus, lai ierobežotu rīcības brīvību, izvēloties nākamā līmeņa saņēmējus, un piešķiramā summa ir iekļauta dotācijas līgumā. ò jauns (87) Godalgas ir jauna veida finansiāls atbalsts, un tās būtu reglamentējamas atsevišķi no dotāciju režīma ar īpašiem noteikumiem, kas nesatur nekādas atsauces uz prognozējamām izmaksām. Godalgām būtu jābūt daļai no ikgadējas darba programmas, un, ja tās pārsniedz noteiktu robežlielumu, saņēmējs vai līgumslēdzējs tās drīkstētu piešķirt tikai tad, ja piešķiršanas nosacījumus un kritērijus ir apstiprinājusi Komisija. ò jauns (88) Finanšu instrumenti kļūst par aizvien noderīgāku līdzekli, lai pavairotu Savienības līdzekļu ietekmi, šos līdzekļus apvienojot vai iekļaujot sviras efektu. Tā kā šādus finanšu instrumentus nav iespējams pielīdzināt pakalpojumiem vai dotācijām, būtu jāizstrādā jauns finansiāla atbalsta veids. ê 1605/2002 32. apsvērums (89) Attiecībā uz uzskaiti un pārskatu izveidi jānosaka, ka uzskaite ietver vispārējo uzskaiti un budžeta uzskaiti, piebilstot, ka vispārējā uzskaite pamatojas uzkrājošās grāmatvedības sistēmā, savukārt budžeta uzskaite paredzēta tam, lai izveidotu budžeta izlietojuma pārskatu un ziņojumus par budžeta izpildi. ê 1995/2006 44. apsvērums (pielāgots) ð jauns (54) Attiecībā uz noteikumiem par grāmatvedību un pārskatiem ð pārskatu izklāsts būtu jāvienkāršo, paredzot, ka Savienības pārskati ietver tikai konsolidētus finanšu pārskatus un apkopoto budžeta uzskaiti. Lai ņemtu vērā ECB īpašo neatkarīgo statusu, būtu arī jāprecizē, ka konsolidācijas process attiecas tikai uz iestādēm, ko finansē no Savienības budžeta. Visbeidzot, ï Finanšu regulā būtu jāparedz iespēja Komisijas grāmatvedim saskaņā ar starptautiskiem standartiem noteikt to, kuras citas struktūras papildus tām, kas saņem Kopienas √ Savienības ∏ subsīdijas, ietilpst pārskatu konsolidācijas jomā, saprotot, ka pārskatu konsolidācija neparedz līdzekļu pārskaitīšanu no pašfinansētām struktūrām uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, tāpat kā tā neietekmē to finansiālo un darbības autonomiju un procedūras atbrīvošanai no atbildības attiecībā uz to pārskatiem. ò jauns (55) Lai skaidri nodalītu Komisijas grāmatveža pienākumus un atbildību no pienākumiem un atbildības, kas uzlikta to iestāžu vai organizāciju grāmatvežiem, kuru pārskati tiek konsolidēti, būtu jāparedz, ka pārskatu par budžeta un finanšu vadību finanšu gada laikā sagatavo katra iestāde vai organizācija un pēc tam nosūta budžeta lēmējinstitūcijai un Revīzijas palātai līdz nākamā finanšu gada 31. martam. ê 1605/2002 33. apsvērums (pielāgots) (90) Principi, uz kuriem balstīta vispārējā uzskaite un kuri jāievēro, veidojot finanšu pārskatus, jāformulē, atsaucoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības principiem un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām √ Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz ∏ par noteiktu veida uzņēmumu gada pārskatiem √ [22] ∏ , ja tie ir atbilstoši publiskam dienestam. ê 1605/2002 34. apsvērums (pielāgots) (91) Noteikumi attiecībā uz informācijas sniegšanu par budžeta izpildi jāpielāgo, lai paplašinātu sniedzamās informācijas apjomu, iekļaujottu tajā ziņas par to, kā izlietotas pārnestās apropriācijas, kas no jauna darītas pieejamas un izmantotas atkārtoti, un šie noteikumi jāattiecina arī uz dažādām √ Savienības ∏ Kopienu tiesību iestādēm, lai uzlabotu pasākumus, ko tās veic, lai sniegtu ikmēneša izpildes rādītājus un izpildes ziņojumus, kurusi trīs reizes gadā √ būtu ∏ jānosūta budžeta lēmējinstitūcijai. ê 1605/2002 35. apsvērums (92) Iestāžu izmantotās uzskaites metodes ir jāsaskaņo, un šajā jomā Komisijas grāmatvedim jābūt iniciatīvas tiesībām. ê 1605/2002 36. apsvērums (pielāgots) (93) Jānosaka, ka datorizētu finanšu vadības sistēmu izmantošana nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot Revīzijas palātas tiesības piekļūt pavaddokumentiem. ò jauns (94) Ir nepieciešams atjaunināt Savienības noteikumus un principus grāmatvedības jomā, lai nodrošinātu to saskanību ar Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu ( IPSAS ) noteikumiem. ò jauns (95) Būtu jāatjaunina noteikumi par provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem, jo īpaši, lai tiktu iesniegta informācija, ar kuru būtu jāpapildina pārskati, ko Komisijas grāmatvedim nosūta konsolidācijas nolūkā. Būtu jāiekļauj arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, kuru iestādes un organizācijas, ko finansē no budžeta, pievieno, nosūtot Revīzijas palātai savus galīgos pārskatus, kā arī atsauce uz apliecinājuma vēstuli, ko pievieno, nosūtot Savienības galīgos konsolidētos pārskatus. Visbeidzot, būtu jānosaka īsāks termiņš Revīzijas palātai apsvērumu izteikšanai par provizoriskajiem pārskatiem no iestādēm, kas nav Komisija, un no budžeta finansētajām organizācijām, lai tās varētu sastādīt galīgos pārskatus, ņemot vērā Revīzijas palātas piezīmes. ê 1605/2002 37. apsvērums (96) Attiecībā uz ārējo revīziju un budžeta izpildes apstiprināšanu — lai gan Komisija ir pilnā mērā atbildīga par budžeta izpildi, tomēr dalītā vadība, ko veic kopā ar dalībvalstīm, ietver dalībvalstu sadarbību Revīzijas palātas veiktas revīzijas procedūrā un budžeta lēmējinstitūcijas lēmuma pieņemšanā par budžeta izpildes apstiprināšanu. ê 1605/2002 38. apsvērums (pielāgots) (97) Lai radītu optimālus nosacījumus pārskatu izveidošanai un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, ir √ Būtu ∏ jāgroza grafiks, kas paredz pasākumus līdz budžeta izpildes apstiprināšanai √ , lai radītu optimālus nosacījumus pārskatu izveidošanai un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai ∏ . ê 1605/2002 39. apsvērums (pielāgots) (98) Komisijai pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma jāiesniedz tam jebkāda informācija, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu attiecīgā saimnieciskā √ finanšu ∏ gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 276. Pantu √ Līguma 319. pantu ∏ . ê 1605/2002 40. apsvērums (pielāgots) (99) Vajadzīgi īpaši noteikumi par konkrētām √ Savienības ∏ Kopienas darbības √ politikas ∏ jomām; šādiem noteikumiem jāatbilst šīs regulas pamatprincipiem. ê 1605/2002 41. apsvērums (pielāgots) (100) Šķiet, ka nepieciešami noteikumi, kas dotu iespēju iepriekš uzņemties saistības no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) un administratīvajām apropriācijām, sākot ar 15. novembri pirms attiecīgā saimnieciskā gada. ê 1995/2006 45. un 46. apsvērums (pielāgots) ð jauns (101) Ņemot vērā to, ka stāsies spēkā ELGF, kas attiecībā uz tirgus pasākumu finansēšanu no 2007. gada 1. janvāra aizstāj Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu (ELVGF), būtu jāpielāgo daži Finanšu regulas termini. Tāpat ir Ir vajadzīgi precizējumi, lai noteiktu, ka – gadījumos, kad ir paredzams lēmums par apropriāciju pārvietošanu – provizoriskās saistības var uzņemties pēc parastā termiņa, kas ir divi mēneši pēc izdevumu pārskatu saņemšanas no dalībvalstīm. Jāprecizē Finanšu regulas īpašie noteikumi par apropriāciju pārvietošanu. (102) Tāpat terminoloģija būtu jāpielāgo, lai tā atsauktos vienīgi uz struktūrfondiem, Kohēzijas fondu, Eiropas Zivsaimniecības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un fondiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, ko pārvalda ar dalītu vadību. Atsauces uz pirmspievienošanās strukturāliem pasākumiem ( ISPA ) un lauksaimniecības pasākumiem ( SAPARD ) būtu jāsvītro, jo minētie pasākumi ir saistīti ar ð netiešu ï pārvaldību √ vadību ∏ , ko īsteno trešās valstis, ð nevis ar dalītu vadību dalībvalstīs ï . Attiecībā uz atcelto apropriāciju atkārtotu izmantošanu saskaņā ar jauniem pamataktiem par strukturāliem pasākumiem laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam, kuri aptver force majeure gadījumus, Finanšu √ šajā ∏ regulā noteikums būtu jāsaglabā vienīgi attiecībā uz Komisijas pieļautu acīmredzamu kļūdu. ê 1605/2002 42. apsvērums (pielāgots) ð jauns (103) Attiecībā uz ð šīs regulas īpašajiem noteikumiem par struktūrfondiem, Kohēzijas fondu, Eiropas Zivsaimniecības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un fondiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, ko pārvalda ar dalītu vadību ï struktūrfondiem — jāsaglabā tie noteikumi par maksājumu atmaksu kontos Ö avansu atmaksāšanu Õ un par apropriāciju atkārtotu piešķiršanu, kuri iekļauti Komisijas deklarācijā, kas ir pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem[23], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1447/2001[24]. ðTurklāt, atkāpjoties no noteikuma par pārnešanu, līdz programmas darbības beigām būtu jāatļauj pārnest finanšu gada beigās pieejamās saistību apropriācijas, kas rodas no avansu atmaksāšanas, un izmantot šīs saistību apropriācijas tad, kad citas saistību apropriācijas vairs nav pieejamas. ï ê 1995/2006 47. un 48. apsvērums (pielāgots) (61) Finanšu regula būtu jāpapildina ar noteikumu, kas attiektos uz √ Būtu jāsaglabā noteikums par ∏ piešķirtajiem ieņēmumiem no Eiropas Ogļu un tērauda kopienas likvidācijas un uz to, kā attiecīgās apropriācijas dara pieejamas. (62) Ir jāļauj atkārtoti darīt pieejamas apropriācijas, kas ir atceltas tādēļ, ka projekti, kuru izpildei tās bija iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji īstenoti. Tomēr tam vajadzētu būt iespējamam, vienīgi piemērojot stingrus nosacījumus un vienīgi zinātniskās izpētes jomā, jo izpētes projekti ir saistīti ar lielāku finanšu risku nekā projekti citās politikas jomās. ê 1605/2002 43. apsvērums (pielāgots) ð jauns (104) Attiecībā uz zinātnisko izpēti — budžeta izveidei jābūt saskaņotai ar noteikumiem par budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām. , tomēr saglabājot to vVadības elastīgumus, kas Kopīgajam pētniecības centram (KPC) ir pašlaik, √ būtu jāsaglabā ∏ . (105) ðTurklāt ir jāprecizē KPC dalība iepirkuma un dotāciju procedūrās, ja tas veic darbības, kas ir pilnībā vai daļēji finansētas no vispārējā budžeta pozīcijām, kas nav budžeta pozīcijas, kas parasti ir paredzētas KPC no pētniecības līdzekļiem. Ja KPC piedalās dotāciju un publiskā iepirkuma procedūrās kā trešā persona, tam nebūtu jāpiemēro noteikumi par izslēgšanas kritērijiem, administratīvajiem un finansiālajiem sodiem, saimnieciskajiem un finanšu resursiem un garantiju iesniegšanu. Turklāt ir nepieciešams ņemt vērā tehniskos un zinātniskos pakalpojumus, ko KPC sniedz iestādēm vai Komisijas dienestiem, izmantojot iekšējas administratīvas vienošanās, uz kurām neattiecas publiskā iepirkuma noteikumi. Visbeidzot, lai efektīvi veiktu šos uzdevumus, ieņēmumi no darbībām, kas saistītas ar šiem uzdevumiem, izņēmuma kārtā būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem. ï ê 1605/2002 44. apsvērums (pielāgots) (106) Attiecībā uz ārējiem darījumiem — jāatļauj decentralizēta ārējā atbalsta pārvaldība ar nosacījumu, ka Komisijai tiek sniegtas garantijas attiecībā uz pareizu finanšu vadību un ka saņēmēja valsts ir atbildīga Komisijai par līdzekļiem, kas tai samaksāti. ê 1605/2002 45. apsvērums (pielāgots) (107) Finansēšanas līgumos vai līgumos, kas parakstīti ar saņēmēju valsti vai pilsoni, Kopienas vai starptautisko publisko tiesību subjektu un fiziskām vai juridiskām personām, uz kurām attiecas privāttiesības, jāiekļauj vispārīgie publiskā iepirkuma principi, kas iekļauti šīs regulas pirmās daļas V sadaļā un otrās daļas IV sadaļā attiecībā uz ārējiem darījumiem. ò jauns (108) Ārējo darbību īstenošanas īpašajos noteikumos ir nepieciešams ņemt vērā izmaiņas un vienkāršošanu, kas ierosināta saistībā ar dažādiem vadības veidiem. ò jauns (109) Lai stiprinātu Savienības starptautisko lomu ārējās darbībās un attīstībā un paaugstinātu tās atpazīstamību un efektivitāti, būtu jāatļauj Komisijai radīt un pārvaldīt Eiropas ieguldījumu fondus ārkārtas situācijām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. Kaut arī šie ieguldījumu fondi netiktu integrēti budžetā, tie būtu jāpārvalda saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem finanšu noteikumiem, ciktāl tas nepieciešams Savienības līdzekļu izmantošanas drošībai un pārredzamībai. Šim nolūkam Komisijai būtu jāvada valde, kas izveidota katram ieguldījumu fondam. lai nodrošinātu līdzekļu devēju pārstāvību un lemtu par līdzekļu izmantošanu. Turklāt katra ieguldījuma fonda grāmatvedim būtu jābūt Komisijas grāmatvedim. ò jauns (110) Struktūrām, kurām uzticēta ārējo darbību netiešā vadība, periods, kura laikā tās var slēgt līgumus un piešķirt dotācijas, būtu jāierobežo līdz trīs gadiem pēc deleģēšanas līguma ar Komisiju parakstīšanas, ja vien neiestājas īpaši ārkārtas un ārēji apstākļi. Tomēr minētais termiņš nebūtu jāpiemēro daudzgadu programmām, ko īsteno saskaņā ar struktūrfondu procedūrām. Detalizēti noteikumi apropriāciju atcelšanai šajā gadījumā būtu jānosaka nozaru noteikumos. ò jauns (111) Attiecībā uz īpašiem iepirkuma noteikumiem, ko piemēro ārējām darbībām, ir nepieciešams atļaut trešo valstu valstspiederīgajiem piedalīties piedāvājumu konkursos, ja īstenošana notiek bez pamatakta un to pienācīgi pamato izņēmuma apstākļi. ê 1605/2002 46. apsvērums (112) Jāiekļauj īpaša sadaļa, kurā ietverti vispārīgi noteikumi par Eiropas biroju pārvaldību. ê 1995/2006 50. apsvērums (pielāgots) (113) Lai atvieglinātu pārvaldību √ vadību ∏ , būtu jāparedz iespēja iestādēm deleģēt kredītrīkotāja pilnvaras iestāžu Eiropas biroju direktoriem, lai pārvaldītu apropriācijas, kas iekļautas to attiecīgajās budžeta iedaļās. Nemainot Finanšu regulas attiecīgo noteikumu saturu, tie būtu nedaudz jāpārstrukturē, √ Šim nolūkam ir lietderīgi ∏ lai precizētu biroju direktoru kredītrīkotāja pilnvaru turpmāku deleģēšanu. ê 1605/2002 47. apsvērums (pielāgots) (114) A √Būtu piemēroti saglabāt ∏ Aatsevišķāu sadaļāu √ , kas ietver ∏ arī jāiekļauj īpašas normas, kas jāpiemēro administratīvām apropriācijām. Vajadzīgi arī noteikumi, kas ļautu katrai no budžeta lēmējinstitūcijas abām iestādēm pietiekami laicīgi izteikt viedokli par projektiem, kas ietver darījumus ar nekustamo īpašumu, kuri varētu būtiski finansiāli iespaidot budžetu. ê 1605/2002 48. apsvērums (pielāgots) Izmaiņas iestāžu pārskatu konsolidēšanas grafikā jāatliek līdz 2005. saimnieciskajam gadam, lai dotu pietiekami daudz laika ieviest tam nepieciešamās galvenās iekšējās procedūras. ê 1995/2006 51. apsvērums ð jauns (115) Būtu jāprecizē procedūra, saskaņā ar kuru budžeta lēmējinstitūcija var sniegt atzinumu par celtniecības projektu. Turklāt, ð lai atļautu iestādēm izstrādāt nekustamā īpašuma ilgtermiņa politiku un izmantot zemās procentu likmes, kas pieejamas, pateicoties Savienības augstajam kredītreitingam finanšu tirgū, tām būtu jāatļauj ņemt aizdevumus ārpus budžeta nekustamā īpašuma aktīvu iegādei. Tas dotu iespēju risināt sarežģītus jautājumus pašreizējā sistēmā, vienlaikus ietaupot izmaksas un uzlabojot pārredzamību. ï ê 1995/2006 52. apsvērums (pielāgots) ð jauns (116) Secīgas zinātniskās izpētes pamatprogrammas ir atvieglinājušas Komisijas darbu, paredzot vienkāršotus noteikumus par ārējo ekspertu atlasi priekšlikumu vai dotāciju pieteikumu izvērtēšanai un par tehnisko palīdzību finansēto projektu rezultātu pārbaudei un izvērtēšanai. Šī procedūra būtu jāpadara √ kļuva ∏ pieejama attiecībā uz visām pārējām programmām. Turklāt, ð Ņemot vērā praktisko pieredzi, būtu jāprecizē īpašas atlases procedūras joma fiziskām personām, kas ir eksperti, jo to palīdzība ir vajadzīga, lai novērtētu projektu priekšlikumus, dotāciju pieteikumus, projektus un piedāvājumus un sniegtu ekspertu atzinumus un konsultācijas. ï ò jauns (117) Attiecībā uz nobeiguma noteikumiem Komisijai šīs regulas īstenošanai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. (118) Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[25]. (119) Finanšu regula būtu jāpārskata tikai vajadzības gadījumā. Pārāk bieža Finanšu regulas pārskatīšana rada neproporcionālas izmaksas sakarā ar administratīvo struktūru un procedūru pielāgošanu jaunajiem noteikumiem. Turklāt laika periods varētu būt pārāk īss, lai varētu izdarīt pamatotus secinājumus par spēkā esošo noteikumu piemērošanu. ê 1605/2002 49. apsvērums (pielāgots) (120) Finanšu noteikumiem jāizveido piemērots satvars, kas radīts īpaši vadības vajadzībām, kuru piemēro √ Savienības ∏ Kopienu izveidotām struktūrām, kas ir juridiskas personas un saņem subsīdijas no √ Savienības ∏ Eiropas Kopienu vispārējā budžeta. Tajā pašā laikā ir jāsaskaņo saturs noteikumiem, kuri attiecas uz konkrētiem jautājumiem, jo īpaši maksājumiem un uzskaiti, tomēr ne mazākā mērā nevājinot autonomiju, kas nepieciešama šīm struktūrām, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus. Komisijas iekšējam revidentam ir √ būtu jābūt ∏ tādasām pašasām pilnvarasām attiecībā uz šīm struktūrām kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām. Šo struktūru iekšējie finanšu noteikumi √ būtu ∏ attiecīgi jāpielāgo, lai padarītu tos saderīgus ar šo Finanšu regulu. Komisijai attiecīgi jābūt pilnvarotai izstrādāt finanšu paraugregulu, no kuras √ Savienības ∏ Kopienas iestādes var √ varētu ∏ novirzīties vienīgi ar Komisijas piekrišanu,. ò jauns (121) Ir vajadzīgi daži grozījumi, lai precīzi noteiktu organizācijas, uz kurām attiecas Finanšu pamatregula. Turklāt būtu jāiekļauj jauns noteikums, lai ņemtu vērā publiskā un privātā sektora partnerības, attiecībā uz kurām Komisijai ir jāpieņem finanšu paraugregula, lai izklāstītu nepieciešamos principus pareizai finanšu vadībai. (122) Lai nodrošinātu nepārtrauktību pašreizējo programmu īstenošanā, noteikumi par dalībvalstu kontroles un revīzijas pienākumiem, netieši īstenojot budžetu saskaņā ar dalīto vadību, būtu piemērojami tikai nākamās paaudzes nozaru regulām. ê1605/2002 (pielāgots) IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. PIRMĀ DAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI I SADAĻA DARBĪBAS JOMA 1. PANTS √ Priekšmets ∏ ê 1995/2006 1. panta 1. punkts Šajā regulā paredzēti noteikumi par Eiropas Savienības vispārējā budžeta, turpmāk – “budžets”, izveidi un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju. ê 1605/2002 (pielāgots) Šajā regulā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs tiek uzskatīti par Kopienas iestādēm. 2. pants √ Darbības joma ∏ Jebkuriem noteikumiem par budžeta ieņēmumu vai izdevumu izpildi, kas ietverti citā tiesību aktā, ir jāatbilst budžeta principiem, kas izklāstīti II sadaļā. II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI ê 1995/2006 1. panta 2. punkts (pielāgots) 3. pants √ Budžeta principi ∏ Budžetu veido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības √ vadības ∏ , kas paredz faktisku un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā. ê 1605/2002 (pielāgots) 1. NODAĻA VIENOTīBAS UN BUDžETA PRECIZITāTES PRINCIPI 4. pants √ Budžeta definīcija ∏ 1. Budžets ir tiesību akts, kurā katram saimnieciskajam √ finanšu ∏ gadam prognozē un apstiprina visus ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem Eiropas Kopienai un Eiropas Atomenerģijas kopienai. 2. Savienības ieņēmumus un izdevumus veido: a) Eiropas Kopienas ieņēmumi un izdevumi, ieskaitot administratīvos izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienību attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un darbības izdevumus, kas paredzēti šo noteikumu īstenošanai, ja tos maksā no budžeta; b) Eiropas Atomenerģijas kopienas izdevumi un ieņēmumi. 3. Budžetā iegrāmato nodrošinājumus aizņēmumu un aizdevumu operācijām, kurās iesaistās Savienība, un maksājumus ārējo darījumu garantiju fondam. 5. pants √ Noteikumi, ar kuriem īstenot vienotības un budžeta precizitātes principus ∏ 1. Ievērojot 74. pantu, netiek iekasēti ieņēmumi un izdarīti izdevumi, kas nav iegrāmatoti nevienā no budžeta pozīcijām. 2. Budžetā nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, kas pārsniedz piešķirtās apropriācijas. 3. Apropriāciju nevar iekļaut budžetā, ja tā nav paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu. ê 1995/2006 1. panta 3. punkts ðjauns 4. Ievērojot 5.a, 18. un 74. pantu, pProcentusi, kas uzkrājas par līdzekļiem, kuri ir Savienības īpašums, iekļauj budžetā kā dažādus ieņēmumus ð nepienākas Savienībai, ja vien līgumos ar pilnvarotajām struktūrām, kas uzskaitītas 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta b) līdz h) daļā, un dotāciju lēmumos vai līgumos ar saņēmējiem nav norādīts citādi. Šādos gadījumos šos procentus izmanto attiecīgajai programmai vai atgūst. ï ê 1995/2006 1. panta 4. punkts 5.a pants 1. Iepriekšēja finansējuma maksājumu radītos procentus piešķir atbilstīgajai programmai vai darbībai un atskaita no atlikušās summas, kas pienākas saņēmējam. Regulā, ar ko paredz šīs regulas īstenošanas noteikumus, turpmāk – “īstenošanas noteikumi”, precizē gadījumus, kad atbildīgais kredītrīkotājs izņēmuma kārtā šos procentus iekasē reizi gadā. Šos procentus iekļauj budžetā kā dažādus ieņēmumus. 2. Kopienām procenti nepienākas šādos gadījumos: a) iepriekšējā finansējuma summa ir nenozīmīga, kā paredzēts īstenošanas noteikumos; b) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts saskaņā ar publiskā iepirkuma līgumu 88. panta nozīmē; c) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts dalībvalstīm; d) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts saskaņā ar pirmspievienošanās palīdzību; e) par avansiem, kas izmaksāti iestāžu locekļiem un darbiniekiem saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, turpmāk – “Civildienesta noteikumi”; f) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts, īstenojot kopīgu pārvaldību, kā minēts 53. panta 1. punkta c) apakšpunktā. ê 1605/2002 (pielāgots) è1 Labojums, OV L 099, 14.4.2007., 18. lpp. è2 1995/2006 1. panta 5. punkta b) apakšpunkts 2. NODAĻA GADA PāRSKATA PRINCIPS 6. PANTS √ Definīcija ∏ Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas vienam saimnieciskajam √ finanšu ∏ gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. 7. pants √ Apropriāciju veids ∏ 1. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas. 2. Saistību apropriācijas sedz kārtējā saimnieciskā √ finanšu ∏ gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas, ievērojot 77. panta 2. punktu un 166. panta 2. punktu. 3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā saimnieciskajā √ finanšu ∏ gadā un/vai iepriekšējos saimnieciskajos √ finanšu ∏ gados radušās juridiskās saistības. 4. Šā panta 1. un 2. punkts neierobežo otrās daļas I, IV un VI sadaļā iekļautos īpaš