Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ES palīdzības brīvprātīgie /* COM/2012/0514 final - 2012/0245 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 214. panta 5. punktā, šis priekšlikums paredz izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa sistēmu, lai Eiropas brīvprātīgie varētu sniegt kopīgu ieguldījumu humānās palīdzības pasākumos. Tā mērķis ir praktiski atspoguļot Savienības humānās vērtības un solidarizēties ar grūtībās nonākušajiem, sekmējot efektīvu un pamanāmu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu, kas palīdz nostiprināt Savienības spēju reaģēt uz humanitārajām krīzēm un attīstīt reaģēšanas un pārvarēšanas spējas riskiem pakļautajās vai katastrofu skartajās trešo valstu kopienās. Savienībai ir jānodrošina pienācīga humānā palīdzība, reaģējot uz arvien biežākajām un apmēros lielākajām humanitārajām krīzēm, kas ietver gan dabas katastrofas, gan cilvēka izraisītas krīzes. Labi sagatavoti brīvprātīgie var uzlabot Savienības spējas risināt šīs papildu humānās palīdzības vajadzības. Sekmīgāk mobilizējot Eiropas iedzīvotājus, kas piekrīt būt par brīvprātīgajiem, varētu tikt sekmēts arī pozitīvs Savienības tēls pasaulē un veicināta interese par Eiropas līmeņa humānās palīdzības atbalsta projektiem. Kamēr daudzās jomās brīvprātīgā darba izmantojums palielinās, Savienības iedzīvotāju solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši cilvēka izraisītās krīzēs vai dabas katastrofās, vēl būtu iespējams ievērojami attīstīt. Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka humānā palīdzība ir joma, kurā brīvprātīgajam darbam ir vislielākā ietekme, un pauž ievērojamu atbalstu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidei. Lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju ir pauduši arī pārliecinošu atbalstu Savienības humānās palīdzības sniegšanas pasākumiem. Tomēr būtu jāturpina uzlabot komunikāciju ar Eiropas iedzīvotājiem, palielinot informētību par Savienības humāno palīdzību un veicinot tās pamanāmību[1]. Šis priekšlikums balstās uz 2010. gada paziņojumu “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”[2]. Paziņojumā ir norādīti ievirzes principi, trūkumi un priekšnosacījumi pozitīva ieguldījuma došanai Savienības humānās palīdzības darbā. Lai pārbaudītu dažas no shēmas iespējamām iezīmēm, tika īstenoti vairāki izmēģinājuma projekti, kuros gūtās atziņas ir ņemtas vērā šajā priekšlikumā. Padome[3] un Eiropas Parlaments[4] ir pauduši spēcīgu atbalstu šai iniciatīvai, atkārtoti norādot uz Savienības svarīgo lomu brīvprātīgā darba veicināšanā un izceļot atsevišķus būtiskākos korpusa komponentus. Šis priekšlikums palīdzētu sasniegt Savienības ārpolitikas mērķus un jo īpaši Savienības humānās palīdzības mērķus: nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu. Priekšlikums nostiprinātu trešo valstu kopienām sniegtās palīdzības pozitīvo ietekmi un brīvprātīgo darba ietekmi uz pašiem brīvprātīgajiem. Turklāt zināšanas, ko brīvprātīgie gūs gan mācību kursos, gan neformālā ceļā, būs nozīmīgs ieguldījums cilvēkkapitālā, kas uzlabotu viņu nodarbinātības iespējas globālās ekonomikas apstākļos un tādējādi palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes mērķus. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Īpaša uzmanība ir veltīta tam, lai nodrošinātu Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa darbību ciešu koordināciju ar Savienības humānās palīdzības politiku un pasākumiem, kuri tiek īstenoti ES ārpolitikas ietvaros, jo īpaši attīstības sadarbības jomā. Kaut arī Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss ir vērsts uz Savienības humānās palīdzības mērķu sasniegšanu, tam būtu jādod ieguldījums arī tādās Savienības iekšpolitikas jomās kā izglītība, jaunatne un aktīvs pilsoniskums. Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss darbosies tajās jomās, kuras nav ietvertas esošajās Eiropas programmās, piemēram, Eiropas Brīvprātīgo dienestā. Minētais dienests darbojas galvenokārt Eiropā, un tā darbības ir vērstas uz jauniešu (līdz 30 gadu vecumam) iesaisti, lai Savienībā veicinātu sociālo kohēziju un savstarpēju sapratni, taču šīs darbības nav balstītas uz humānās palīdzības principiem. Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa mērķi, tā kompetences joma un darbības atbilst īpašajām humānās palīdzības pasākumu un operāciju vajadzībām. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Kopš ES Konstitucionālā līguma projektā ietvertā pirmā priekšlikuma par Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ir veikti divi ārēji pārskati 2006. un 2010. gadā un vairākas apspriedes ar plašu ieinteresēto personu loku. Mērķis bija novērtēt pašreizējo situāciju saistībā ar brīvprātīgo darbu humānās palīdzības jomā, apzināt trūkumus un problēmjautājumus un noteikt mērķus un prioritārās rīcības jomas. Ar ieinteresētajām personām, tostarp galvenajām humānās palīdzības organizācijām (NVO, Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrībām, ANO aģentūrām), vispārējām brīvprātīgo organizācijām, individuāliem brīvprātīgajiem, dalībvalstu pārstāvjiem un citiem attiecīgajiem dalībniekiem, apspriešanās notika divās speciāli rīkotās konferencēs[5] un sabiedriskajā apspriešanā internetā. Papildus tam dažādus jautājumus saistībā ar Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu dalībvalstis apsprieda Padomes Humānās palīdzības un pārtikas palīdzības jautājumu darba grupā[6]. Apspriešana ietvēra arī atklātu interneta forumu par korpusa piemērotāko nosaukumu. Rūpīgas analīzes rezultātā par piemērotu nosaukumu šai iniciatīvai tika atzīts variants “ES palīdzības brīvprātīgie” (EU Aid Volunteers), kas turpmāk tekstā izmantots, lai apzīmētu gan pašu iniciatīvu, gan brīvprātīgos, kuri tiks nosūtīti darbā humānās palīdzības operācijās. Tika sagatavots ietekmes novērtējuma ziņojums, kurā izskatīti politikas varianti un to iespējamā ietekme. Šajā procesā piedalījās ietekmes novērtējuma vadības grupa, kurā bija iesaistīti attiecīgie Komisijas dienesti[7], un ietekmes novērtējumā tika izmantoti ārējas priekšizpētes rezultāti. Ir ņemtas vērā atziņas un secinājumi, kas izrietēja no diviem semināriem ar projektu koordinatoru dalību[8]. Visas ieinteresēto personu piezīmes tika rūpīgi izskatītas un ir atspoguļotas ietekmes novērtējuma ziņojumā. Ietekmes novērtējums Galvenās apzinātās problēmas ir šādas: (1) nav strukturētas ES līmeņa pieejas brīvprātīgajam darbam; (2) vāja pamanāmība ES humānās palīdzības pasākumiem un solidaritātei ar grūtībās nonākušajiem; (3) dalībvalstu vidū nav konsekventu apzināšanas un atlases mehānismu; (4) trūkst brīvprātīgo, kas ir kvalificēti strādāt humānās palīdzības jomā; (5) trūkumi humānās palīdzības papildu jaudu nodrošināšanā; (6) vājas uzņemošo valstu organizāciju spējas. Ietekmes novērtējumā izskatīja vairākus politikas variantus, kas izriet no dažādu elementu un pārvaldības veida kombinācijām. 1. politikas variants, kas ietver 1) brīvprātīgo apzināšanas, atlases un apmācības standartu izstrādi un 2) nosūtošo organizāciju sertifikācijas mehānismu izstrādi. 2. politikas variants, kas ietver 1. varianta elementus plus 3) atbalstu ES humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo apmācībai, 4) ES kvalificēto brīvprātīgo reģistra izveidi, 5) standartu un sertifikācijas mehānisma izstrādi brīvprātīgo pārvaldībai uzņemošajās organizācijās. 3. politikas variants, kas ietver visus 2. varianta elementus plus 6) atbalstu ES brīvprātīgo nosūtīšanai, 7) spēju attīstīšanu ārpussavienības uzņemošajās organizācijās, 8) ES humānās palīdzības brīvprātīgo tīkla izveidi. Šis variants tiktu īstenots partnerībā ar humānās palīdzības organizācijām, kuru ziņā būtu brīvprātīgo apzināšana, atlase un nosūtīšana. 4. politikas variants, kas ietver visus 3. varianta elementus, kurus īsteno Eiropas Komisija, izmantojot tiešās pārvaldības modeli. Pamatojoties uz iespējamās ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējumu, kā efektīvākais un racionālākais apzināto problēmu risinājums tika ieteikts 3. politikas variants. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šajā priekšlikumā ir noteiktas ES palīdzības brīvprātīgo darbības procedūras un noteikumi, kā paredzēts Līguma 214. panta 5. punktā. Priekšlikumā ir ievērota veicinošā pieeja, un tas ietver vienīgi regulas īstenošanai nepieciešamos pamatelementus, tostarp nosakot tās vispārīgos un darbības mērķus, principus un paredzētos pasākumus, finansiālās palīdzības noteikumus un vispārīgos īstenošanas noteikumus. Priekšlikumā ir ievēroti humānās palīdzības principi (4. pants) un Eiropas konsensa par humāno palīdzību humānās palīdzības definīcija[9]. Papildus reaģēšanai krīzes situācijās priekšlikums attiecas arī uz katastrofu novēršanas, sagatavotības un atjaunošanas operācijām, kā arī humānās palīdzības pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt vietējo kopienu reaģēšanas spējas un attīstīt to spēju pārvarēt krīzes. Priekšlikuma galvenie elementi ir ES palīdzības brīvprātīgajiem uzticamie dažādie pasākumi, kuriem var asignēt finansiālo palīdzību un kurus dažādi palīdzības saņēmēji var īstenot, pamatojoties uz Komisijas gada darba programmu (21. pants). Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003[10] Komisija ir paredzējusi programmu pārvaldību deleģēt izpildaģentūrai. Priekšlikumā ir paredzēti turpmāk minētie pasākumu veidi. – Standarti attiecībā uz brīvprātīgajiem kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem (9. pants) Komisija izstrādās standartus, kas būs par pamatu politikas satvaram un obligātajām prasībām, lai nodrošinātu brīvprātīgo kandidātu efektīvu, racionālu un saskaņotu atlasi un sagatavošanu un ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu un pārvaldību, kas ir šīs iniciatīvas galvenās darbības. Šie standarti nodrošinās pienācīgas rūpības ievērošanu un attieksies jo īpaši uz nosūtošo un uzņemošo organizāciju pienākumiem, minimālajām prasībām attiecībā uz uzturēšanās, izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu segšanu, apdrošināšanu un citiem būtiskiem aspektiem. – Sertifikācija (10. pants) Nosūtošajām organizācijām, kas vēlas atlasīt, sagatavot un nosūtīt ES palīdzības brīvprātīgos, būs jābūt sertificētām, ka tās atbilst minētajiem standartiem. Tām būs jāatbilst dažādām atbilstības prasībām un jāiziet diferencēta sertifikācijas procedūra (tiks noteikta īstenošanas tiesību aktos), ņemot vērā organizācijas veidu un statusu (piemēram, dalībvalstu valsts struktūras vai NVO). Pretendēt varēs arī humānās palīdzības jomā strādājošās civilās aizsardzības un attīstības sadarbības struktūras. Tiks izveidots diferencēts sertifikācijas mehānisms attiecībā uz atbilstīgajām uzņemošajām organizācijām. Kaut arī privāti uzņēmumi nevar pretendēt ne uz nosūtošās, ne uzņemošās organizācijas statusu, tie var tikt iesaistīti projektos un līdzfinansēt daļu no brīvprātīgo izmaksām, tādējādi veicinot uzņēmumu brīvprātīgo kustību, uz ko mudināts paziņojumā “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”[11]. – Brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase (11. pants) ES palīdzības brīvprātīgajos var iesaistīties gan Savienības pilsoņi, gan valstspiederīgie, kas pastāvīgi likumīgi uzturas ES. Ievērojot nolīgumus, kas minēti 23. panta 1. punktā, pieteikties, lai kļūtu par ES palīdzības brīvprātīgajiem, var kandidātvalstu, potenciālo kandidātvalstu un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstu pilsoņi. Pamatojoties uz gada darba programmu, Komisija izsludinās uz sertificētajām nosūtošajām organizācijām vērstus konkursus brīvprātīgo kandidātu apzināšanai un atlasei. Nosūtošās organizācijas, kurām šo konkursu rezultātā būs piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, apzinās un atlasīs apmācāmos brīvprātīgos pēc tam, kad nosūtošās vai uzņemošās organizācijas vai citas attiecīgās struktūras būs novērtējušas trešo valstu vajadzības. – Apmācība un sagatavošanas pasākumi pirms nosūtīšanas (12. pants) Atlasītie brīvprātīgie kandidāti izies speciāli pielāgotu apmācību, ņemot vērā viņu iepriekšējo pieredzi. Mācību programmu organizēs Komisija, un to īstenos organizācijas ar īpašu pieredzi apmācības jomā. Turklāt brīvprātīgie kandidāti apmācības ietvaros un atkarībā no viņu apmācības vajadzībām varēs gūt praktisku pieredzi ar prakses vietu palīdzību vai citiem īstermiņa sagatavošanas pasākumiem pirms nosūtīšanas, ko organizēs sertificētās nosūtošās organizācijas. – ES palīdzības brīvprātīgo reģistrs (13. pants) Būtu jānovērtē brīvprātīgo kandidātu gatavība nosūtīšanai uz trešām valstīm. Ja vērtējums ir pozitīvs, viņi būtu jāiekļauj Komisijas pārvaldītā reģistrā ar ES palīdzības brīvprātīgajiem, kuri ir piemēroti nosūtīšanai darbā. Reģistrā iekļaus arī jau nosūtītos brīvprātīgos, kuri turpmāk vēlas pretendēt uz vēl kādu nosūtījumu. – ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā uz trešām valstīm (14. pants) Pamatojoties uz gada darba programmu, Komisija izsludinās uz sertificētajām nosūtošajām organizācijām vērstus konkursus ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanai darbā. Nosūtošās organizācijas, kurām šo konkursu rezultātā būs piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, varēs reģistrā izvēlēties brīvprātīgos un nosūtīt viņus uz uzņemošajām organizācijām. Arī Komisija varēs nosūtīt reģistrā iekļautos brīvprātīgos uz Komisijas humānās palīdzības vietējiem birojiem vai darbam reaģēšanas operācijās trešās valstīs, izmantojot Ārkārtas reaģēšanas centru[12], kas veicina efektīvāku Savienības reaģēšanu uz katastrofām. Konkrētie nosūtījuma noteikumi tiks noteikti līgumā starp nosūtošo organizāciju un brīvprātīgo. – Uzņemošo organizāciju spēju attīstīšana (15. pants) Ar šo pasākumu Komisija var atbalstīt uzņemošo organizāciju spēju attīstīšanas pasākumus, lai nodrošinātu ES palīdzības brīvprātīgo efektīvu pārvaldību un viņu darba paliekošu ietekmi, tostarp sekmējot vietējo brīvprātīgā darba kustību. – ES palīdzības brīvprātīgo tīkls (16. pants) Šis pasākums paredz izveidot ES palīdzības brīvprātīgo tīklu, ko pārvaldīs Komisija. Tīklā ietilps ES palīdzības brīvprātīgie, un tas veicinās savstarpējos sakarus, kā arī kalpos īpašiem pasākumiem, jo īpaši ar dalīšanos zināšanās un informācijas izplatīšanu. Ar šo tīklu tiks atbalstīti arī tādi pasākumi kā semināri, darbsemināri un bijušo brīvprātīgo pasākumi. – Komunikācija, informētības veicināšana un pamanāmība (17. pants) Ar šo pasākumu tiks atbalstīti sabiedrības informēšanas, komunikācijas un informētības veicināšanas pasākumi, lai popularizētu ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu un veicinātu brīvprātīgo darbu humānās palīdzības jomā. Komisija izstrādās informēšanas un komunikācijas rīcības plānu, ko īstenos visi palīdzības saņēmēji, jo īpaši nosūtošās un uzņemošās organizācijas. Komisija ir pilnvarota attiecībā uz dažiem pasākumiem pieņemt noteikumus ar deleģētiem aktiem (kā paredzēts 25. pantā) par standartiem un rādītāju grozījumiem attiecībā uz darbības mērķiem vai ar īstenošanas aktiem (24. pants), tostarp par sertifikācijas mehānismu un mācību programmas noteikumiem. Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. panta 5. punkts. Subsidiaritātes princips Ņemot vērā, ka tas, ka Savienība izveido ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu, ir paredzēts konkrētā ar Līgumu noteiktā juridiskajā pamatā, subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Ar priekšlikumu tiek novērsti esošajās brīvprātīgā darba shēmās apzinātie trūkumi, un tajā paredzēts vienīgi mērķu sasniegšanai nepieciešamais. Administratīvais slogs, kas būtu jāuzņemas Savienībai, ir ierobežots, un nodrošina vajadzīgos priekšnosacījumus brīvprātīgo nosūtīšanai darbā humānās palīdzības operācijās, ietverot standartu izstrādi, sertifikācijas mehānismu, mācību programmu un apmācīto brīvprātīgo reģistru. Galvenos pasākumus saistībā ar ES palīdzības brīvprātīgajiem attiecībā uz brīvprātīgo apzināšanu, atlasi, sagatavošanu un nosūtīšanu decentralizēti īstenos nosūtošās un uzņemošās organizācijas. Turklāt Komisija ir paredzējusi programmu pārvaldību deleģēt izpildaģentūrai. Juridiskā instrumenta izvēle Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikums. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Komisijas paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[13] Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidei (ES palīdzības brīvprātīgie) ir paredzētas budžeta saistību apropriācijas 239,1 miljona euro apmērā pašreizējās cenās. 2012/0245 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ES palīdzības brīvprātīgie EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 214. panta 5. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, apspriedušies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Solidaritāte ir viena no Savienības pamatvērtībām, un būtu iespējams pilnveidot veidus, kādos Savienības iedzīvotāji pauž solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kurus var skart vai ir skārušas cilvēka izraisītas krīzes vai dabas katastrofas. (2) Brīvprātīgais darbs ir solidaritātes konkrēta un uzskatāma izpausme, kas indivīdiem dod iespēju veltīt savas zināšanas, prasmes un laiku, kalpojot līdzcilvēkiem bez primārā mērķa gūt finansiālu labumu. (3) Savienības redzējums humānās palīdzības jomā, tostarp konkretizējot kopējo mērķi, principus, paraugpraksi un vienotu Savienības humānās palīdzības sniegšanas sistēmu, ir izklāstīts paziņojumā “Eiropas konsenss par humāno palīdzību”[14]. Eiropas konsensā ir uzsvērta Savienības stingrā apņemšanās ievērot humānās palīdzības pamatprincipus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību. Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa (turpmāk “ES palīdzības brīvprātīgie” (EU Aid Volunteers)) pasākumos būtu jāvadās pēc Eiropas konsensa par humāno palīdzību. (4) Savienības humāno palīdzību sniedz situācijās, kad tiek izmantoti citi ar attīstības sadarbību, krīžu pārvarēšanu un civilo aizsardzību saistīti instrumenti. ES palīdzības brīvprātīgajiem savā darbā būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība ar attiecīgajām politikas jomām un instrumentiem, lai šie instrumenti tiktu izmantoti pēc iespējas efektīvi, līdztekus sistemātiski veicinot humānās palīdzības principu ievērošanu un ilgtermiņa attīstības mērķu sasniegšanu. ES palīdzības brīvprātīgo pasākumos būtu jācenšas nodrošināt sinerģiju ar Savienības Civilās aizsardzības mehānismu, Ārkārtas reaģēšanas centru, kas izveidots ar Lēmumu XX/XXXX[15], un ar EĀDD un ES delegācijām, lai Savienības reaģēšana uz humanitārajām krīzēm trešās valstīs būtu koordinēta. (5) Gadu gaitā pasaules humanitāro krīžu skaits, apmērs un sarežģītība ir ievērojami palielinājušies, kas humānās palīdzības sniedzējiem nozīmē arvien pieaugošu nepieciešamību reaģēt efektīvi, racionāli un saskaņoti un sniegt atbalstu vietējām kopienām, lai mazinātu to pakļautību riskiem un nostiprinātu to spēju pārvarēt katastrofas. (6) Brīvprātīgie var uzlabot humānās palīdzības operāciju iedarbīgumu un sekmēt humānās palīdzības sniegšanas profesionalizāciju, ja viņi ir pienācīgi atlasīti, apmācīti un sagatavoti nosūtījumam, nodrošinot, ka viņiem ir vajadzīgās prasmes un lietpratība, lai iespējami efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušajiem. (7) Eiropā un visā pasaulē ir brīvprātīgā darba shēmas, kas vērstas uz darbu trešās valstīs. Bieži tās ir valsts līmeņa shēmas, kas galvenokārt vai pilnībā vērstas uz attīstības projektiem. Tādējādi ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvai būtu jānovērš dublēšanās un jārada virsvērtība, dodot brīvprātīgajiem iespēju sniegt kopīgu ieguldījumu humānās palīdzības operācijās, kas veicinātu aktīvu pilsoniskumu Eiropas Savienībā, un sekmējot iniciatīvas pasākumos iesaistīto īstenošanas organizāciju starptautisku sadarbību. (8) Humānās palīdzības brīvprātīgo darbā pašlaik ir nenosegtas jomas, kurās ES palīdzības brīvprātīgie varētu sniegt savu ieguldījumu, nodrošinot, ka pareizā profila brīvprātīgie īstajā brīdī tiek nosūtīti uz vajadzīgo vietu. To varētu panākt, jo īpaši nodrošinot humānās palīdzības brīvprātīgo apzināšanas un atlases Eiropas līmeņa standartus, savstarpēji saskaņotus kritērijus brīvprātīgo apmācībai un sagatavošanai pirms nosūtījuma, uzlabotus reģistrus ar iespējamiem brīvprātīgajiem, kuri apzināti, pamatojoties uz vietējām vajadzībām, un iespējas brīvprātīgajiem sniegt ieguldījumu humānās palīdzības operācijās ne tikai ar darbu nosūtījumā, bet arī ar administratīvo atbalstu un brīvprātīgo darbu interneta vidē[16]. (9) Sevišķi svarīga nozīme būtu jāpiešķir brīvprātīgo drošībai un aizsardzībai. (10) Savienība humānās palīdzības operācijas īsteno partnerībā ar īstenošanas organizācijām. Šīm organizācijām būtu jāieņem svarīga loma ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas īstenošanā, lai nodrošinātu vietējo dalībnieku atbildību un iniciatīvas pasākumu maksimālu izmantojumu. Savienībai būtu jo īpaši jāuztic īstenošanas organizācijām ES palīdzības brīvprātīgo apzināšana, atlase, sagatavošana un nosūtīšana, ievērojot Komisijas noteiktos standartus. Komisijai turklāt būtu jābūt iespējai attiecīgā gadījumā pašai nosūtīt darbā pienācīgi apmācītus un sagatavotus brīvprātīgos. (11) Privātiem uzņēmumiem var būt būtiska loma, un tie var dot ieguldījumu Savienības humānās palīdzības operācijās, jo īpaši ar darba ņēmēju brīvprātīgo darbu[17]. (12) Brīvprātīgais darbs humānās palīdzības jomā var palīdzēt iesaistīt jauniešus aktīvā dzīvē, veicināt viņu personisko izaugsmi un starpkultūru izpratni un uzlabot viņu prasmes un nodarbinātības iespējas globālās ekonomikas apstākļos. Tādējādi tiktu dots ieguldījums “Jaunatnes iespēju iniciatīvā”[18] un vairāku citu svarīgu Savienības mērķu sasniegšanā, piemēram, attiecībā uz sociālo integrāciju, nodarbinātību, aktīvu pilsoniskumu, izglītību un prasmju attīstīšanu[19]. (13) Ievērojot Savienības iespēju vienlīdzības un diskriminācijas aizlieguma principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma būtu jābūt iespējai iesaistīties kā aktīviem pilsoņiem. Ņemot vērā konkrētās problēmas, ar ko saskaras humānās palīdzības jomā, ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas dalībniekiem būtu jābūt vecumā virs 18 gadiem. (14) Skaidrs juridiskais statuss ir ļoti svarīgs priekšnoteikums brīvprātīgo iesaistei darbā valstīs ārpus Savienības. Brīvprātīgo nosūtījuma noteikumi būtu jānosaka līgumā, ietverot brīvprātīgo aizsardzības un drošības standartus, nosūtošo un uzņemošo organizāciju pienākumus, apdrošināšanu un uzturēšanās, izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu segšanu. Brīvprātīgo nosūtīšanai uz trešām valstīm būtu jāizvirza nosacījums par pienācīgiem drošības un aizsardzības pasākumiem. (15) ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvai būtu jāatbalsta trešo valstu vietējās humānās palīdzības organizācijas. Tās darbībām būtu jāuzlabo uzņemošo organizāciju spēja risināt humanitārās krīzes un profesionāli pārvaldīt ES palīdzības brīvprātīgos, efektīvi izmantot viņu prasmes un lietpratību un nodrošināt, ka brīvprātīgo ieguldījumam ir paliekoša ietekme uz vietējām kopienām, sniedzot palīdzību humanitāro krīžu skartajiem cilvēkiem, kas ir Savienības humānās palīdzības galīgie saņēmēji. (16) Šīs regulas finanšu noteikumi būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, jo tie attiecas uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Finansiālās palīdzības piešķiršana būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu Nr. xxx/2012[20], ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (Finanšu regula). Ņemot vērā ES palīdzības brīvprātīgo darbības īpašo raksturu, ir lietderīgi paredzēt, ka finansiālo palīdzību var piešķirt fiziskām personām un publisko tiesību un privāttiesību juridiskām personām. Svarīgi ir arī nodrošināt minētās regulas noteikumu ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz tajā paredzētajiem saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. (17) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā arī sodus. Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī vajadzīgie pasākumi zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanai saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[21], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[22], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[23]. (18) Pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem, būtu jānodrošina dalības iespēja trešām valstīm, jo īpaši pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, EBTA valstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm. (19) Lai nodrošinātu pastāvīgas atgriezeniskās saites un uzlabojumu iespēju, Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartiem un darbības rādītāju grozīšanu. Īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (20) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[24]. Pieņemot sertifikācijas mehānismu, mācību programmu un iniciatīvas gada darba programmu, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. (21) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (22) Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiek veikta vienīgi nepieciešamajā apjomā un samērīgi ar mērķi nodrošināt ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas pienācīgu darbību. Uz Komisijas veikto personas datu apstrādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[25]. Uz Savienībā likumīgi darbojošos īstenošanas organizāciju veikto personas datu apstrādi attiecas personas datu aizsardzības Direktīva 95/46/EK[26], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Mērķi, darbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (turpmāk “ES palīdzības brīvprātīgie” (EU Aid Volunteers)), ko veido kā sistēmu Eiropas brīvprātīgo kopīgam ieguldījumam Savienības humānās palīdzības operācijās. Šajā regulā ir noteikti ES palīdzības brīvprātīgo darbības noteikumi un procedūras un finansiālās palīdzības sniegšanas noteikumi. 2. pants Darbības joma Šī regula attiecas uz: 1. ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu darbā humānās palīdzības operācijās trešās valstīs; 2. Savienībā veiktiem pasākumiem ar mērķi atbalstīt, veicināt un sagatavot ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu darbā humānās palīdzības operācijās; 3. Savienībā un ārpus tās veiktiem pasākumiem ar mērķi attīstīt trešo valstu uzņemošo organizāciju spējas saistībā ar ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldību. 3. pants Mērķis ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas mērķis ir praktiski atspoguļot Savienības humānās vērtības un solidarizēties ar grūtībās nonākušajiem, sekmējot efektīvu un pamanāmu ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu, kas palīdz nostiprināt Savienības spēju reaģēt uz humanitārajām krīzēm un attīstīt reaģēšanas un pārvarēšanas spējas riskiem pakļautajās vai katastrofu skartajās trešo valstu kopienās. 4. pants Vispārīgie principi 1. ES palīdzības brīvprātīgo pasākumus īsteno, ievērojot humānās palīdzības principus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību. 2. ES palīdzības brīvprātīgo pasākumos ievēro vietējo kopienu un uzņemošo organizāciju vajadzības, un tiem būtu jāsekmē humānās palīdzības sniegšanas profesionalizācija. 3. Prioritāte ir brīvprātīgo drošība un aizsardzība. 4. ES palīdzības brīvprātīgie veicina kopīgus pasākumus un dažādu valstu brīvprātīgo iesaisti un atbalsta kopīgus projektus un īstenošanas organizāciju starptautiskas partnerības, kā norādīts 10. pantā. 5. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “brīvprātīgais” ir persona, kas pēc brīvas gribas un motivācijas un bez primārā mērķa gūt finansiālu labumu izvēlas veikt darbu, kurš dod labumu kopienai, pašam brīvprātīgajam un sabiedrībai kopumā; (b) “brīvprātīgais kandidāts” ir atbilstīga persona 11. panta 1. punkta nozīmē, kas pieteikusies dalībai ES palīdzības brīvprātīgo pasākumos; (c) “ES palīdzības brīvprātīgais” ir brīvprātīgais kandidāts, kas ir atlasīts, apmācīts, atzīts par atbilstīgu un reģistrēts kā pieejams nosūtījumam humānās palīdzības operācijās trešās valstīs; (d) “humānā palīdzība” ir pasākumi un operācijas, lai nodrošinātu vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā. Tā ietver palīdzības, seku likvidēšanas un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tam, atbalsta pasākumus ar mērķi ar nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušajiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī pasākumus ar mērķi nostiprināt sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, un stiprināt pārvarēšanas spējas un spēju tikt galā ar krīzēm un atgūties no tām; (e) “trešā valsts” ir ārpussavienības valsts, kurā notiek d) apakšpunktā minētie humānās palīdzības pasākumi un operācijas. 6. pants Savienības rīcības saskaņotība un papildināmība 1. Īstenojot šo regulu, nodrošina saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām un citām attiecīgajām Savienības politikas jomām. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai pāreja starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību notiktu gludi. 2. Komisija un dalībvalstis sadarbojas ar mērķi uzlabot konsekvenci un saskaņotību starp attiecīgajām valstu brīvprātīgā darba shēmām un ES palīdzības brīvprātīgo pasākumiem. 3. Savienība veicina sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju, un ar citiem ES palīdzības brīvprātīgo pasākumu īstenošanas partneriem, kas darbojas humānās palīdzības jomā. 7. pants Darbības mērķi 1. ES palīdzības brīvprātīgajiem ir šādi darbības mērķi. (a) Palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību. Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā: – nosūtīto vai nosūtīšanai gatavo ES palīdzības brīvprātīgo skaits; – Savienības sniegto humāno palīdzību saņēmušo cilvēku skaits. (b) Uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes un lietpratību un viņu darba apstākļus. Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā: – apmācīto brīvprātīgo skaits un apmācības kvalitāte, vadoties pēc atsauksmēm un apmierinātības līmeņa; – sertificēto nosūtošo organizāciju skaits, kurās piemēro ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanas un pārvaldības standartus. (c) Attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs. Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā: – spēju attīstīšanas pasākumu skaits un veids; – spēju attīstīšanas pasākumos piedalījušos trešo valstu darbinieku un brīvprātīgo skaits. (d) Veicināt Savienības humānās palīdzības vērtību pamanāmību. Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā: – zināšanu līmenis par ES humāno palīdzību ES palīdzības brīvprātīgo vidū; – informētības līmenis par ES palīdzības brīvprātīgajiem Savienības mērķauditorijas, iesaistīto un palīdzību saņemošo trešo valstu kopienu un citu humānās palīdzības sniedzēju vidū. (e) Dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgā darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās. Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā: – sertificētu nosūtošo organizāciju skaits; – ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartu izplatība un to pārņemšana citās brīvprātīgā darba shēmās. 2. Rādītājus, kas minēti 1. punkta a)–e) apakšpunktā, attiecīgi izmanto darbības rezultātu uzraudzībai, novērtēšanai un pārskatīšanai. Tie ir doti ievirzei, un tos var grozīt saskaņā ar 25. pantā minēto procedūru, lai ņemtu vērā panākumu vērtēšanā gūto pieredzi. II NODAĻA ES PALĪDZĪBAS BRĪVPRĀTĪGO PASĀKUMI 8. pants ES palīdzības brīvprātīgo pasākumi ES palīdzības brīvprātīgie īsteno 3. un 7. pantā minētos mērķus ar šāda veida pasākumiem: – standartu izstrāde un uzturēšana attiecībā uz brīvprātīgajiem kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem; – nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācijas mehānisma izstrāde un uzturēšana; – brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase; – mācību programmas izveide un atbalsts mācībām un prakses vietām; – ES palīdzības brīvprātīgo reģistra izveide, uzturēšana un atjaunināšana; – ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā humānās palīdzības pasākumos un operācijās trešās valstīs; – uzņemošo organizāciju spēju attīstīšana; – ES palīdzības brīvprātīgo tīkla izveide un pārvaldība; – komunikācija, informētības veicināšana un pamanāmība; – pakārtotas darbības, kas veicina ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas pārskatatbildību, pārredzamību un efektivitāti. 9. pants Standarti attiecībā uz brīvprātīgajiem kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem 1. Komisija saskaņā ar 25. pantu pieņem deleģētos aktus, lai noteiktu standartus attiecībā uz: (a) brīvprātīgo kandidātu apzināšanu, atlasi un sagatavošanu nosūtīšanai darbā humānās palīdzības operācijās; (b) ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldību un nosūtīšanu darbā trešās valstīs. 2. Šie standarti nodrošina pienācīgas rūpības ievērošanu un attiecas jo īpaši uz nosūtošo un uzņemošo organizāciju pienākumiem, minimālajām prasībām attiecībā uz uzturēšanās, izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu segšanu, apdrošināšanu, drošības procedūrām un citiem būtiskiem aspektiem. 10. pants Sertifikācija 1. Komisija izveido sertifikācijas mehānismu, kas nodrošina, ka nosūtošās organizācijas ievēro 9. pantā minētos standartus, un diferencētu sertifikācijas mehānismu attiecībā uz uzņemošajām organizācijām. 2. Nosūtošās organizācijas var pretendēt uz sertifikāciju, ja tās darbojas humānās palīdzības jomā, kā definēts 5. panta d) apakšpunktā, un pieder pie kādas no šādām kategorijām: (a) nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kas dibinātas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem, un kuru galvenā mītne ir Savienības teritorijā; (b) Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja (ICRC) un Starptautiskā valstu Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācija; (c) publisko tiesību subjekti, kuru regulējumu nosaka kādas dalībvalsts tiesību akti. Uz sertifikāciju var pretendēt arī 23. pantā minētajās valstīs dibinātas nevalstiskas bezpeļņas organizācijas un publisko tiesību subjekti, ievērojot minētajā pantā paredzētos nosacījumus un tajā minētos nolīgumus. 3. Trešo valstu organizācijas, kas ievēro 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos standartus, var pretendēt uz uzņemošās organizācijas statusu, ja tās darbojas humānās palīdzības jomā, kā definēts 5. panta d) apakšpunktā, un pieder pie kādas no šādām kategorijām: (a) nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kas darbojas vai dibinātas trešā valstī saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem; (b) publisko tiesību subjekti, kuru regulējumu nosaka kādas trešās valsts tiesību akti; (c) starptautiskās aģentūras un organizācijas. 4. Neskarot 2. un 3. punktā paredzētās prasības, nosūtošās un uzņemošās organizācijas var īstenot ES palīdzības brīvprātīgo pasākumus kopā ar privātām uz peļņu orientētām organizācijām. 5. Sertifikācijas mehānismu darbību un kārtību nosaka, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. 11. pants Brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase 1. Kā brīvprātīgie kandidāti var pieteikties vismaz 18 gadus veci Savienības pilsoņi, trešo valstu valstspiederīgie, kas ir kādas Savienības dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, un 23. pantā minēto valstu pilsoņi un organizāciju darbinieki saskaņā ar minētā panta nosacījumiem. 2. Sertificētās nosūtošās organizācijas var apzināt un atlasīt apmācāmos brīvprātīgos kandidātus, pamatojoties uz trešo valstu vajadzību iepriekšēju novērtējumu, ko veikušas nosūtošās vai uzņemošās organizācijas vai citas attiecīgās struktūras. 3. Brīvprātīgo kandidātu apzināšanā un atlasē ievēro 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos standartus. 12. pants Brīvprātīgo kandidātu apmācība un prakses vietas 1. Komisija izstrādā mācību programmu ar mērķi sagatavot brīvprātīgos kandidātus darbam humānās palīdzības pasākumos un nosūtīšanai darbā humānās palīdzības operācijās. 2. Mācību programmā var piedalīties brīvprātīgie kandidāti, kuri apzināti un atlasīti saskaņā ar 11. pantu. Mācību konkrēto apjomu un saturu, kas jāiziet katram brīvprātīgajam kandidātam, nosaka, pamatojoties uz viņa vajadzībām, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi. 3. Apmācības un jo īpaši sagatavošanās nosūtījumam ietvaros brīvprātīgie kandidāti var iziet praksi sertificētajās nosūtošajās organizācijās, ja iespējams, valstī, kas nav viņu dzimtā valsts. 4. Neskarot 3. punktu, brīvprātīgajiem kandidātiem, kuri nav izgājuši praksi, sertificētās nosūtošās organizācijas attiecīgā gadījumā var nodrošināt papildu sagatavošanu pirms nosūtīšanas darbā. Sagatavošanas un prakses organizēšanā ievēro 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos sagatavošanas standartus. 5. Mācību programmā ietver novērtējumu par brīvprātīgo kandidātu gatavību nosūtīšanai darbā humānās palīdzības operācijās. 6. Mācību programmas noteikumus un procedūru, lai novērtētu brīvprātīgo kandidātu gatavību nosūtījumam, pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. 13. pants ES palīdzības brīvprātīgo reģistrs 1. Brīvprātīgos kandidātus, kuri ir sekmīgi izturējuši 12. panta 5. punktā minēto novērtējumu, atzīst par ES palīdzības brīvprātīgajiem. Attiecīgi viņus var iekļaut ES palīdzības brīvprātīgo reģistrā (turpmāk “reģistrs”) un var nosūtīt darbā. 2. Reģistru izveido, uztur un atjaunina un tā piekļuves un izmantošanas nosacījumus regulē Komisija. 14. pants ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā uz trešām valstīm 1. Reģistrā iekļautos ES palīdzības brīvprātīgos darbam humānās palīdzības pasākumos un operācijās, kā definēts 5. panta d) apakšpunktā, var nosūtīt: (a) sertificētās nosūtošās organizācijas uz trešo valstu uzņemošajām organizācijām vai (b) Komisija uz Komisijas humānās palīdzības vietējiem birojiem vai reaģēšanas operācijām trešās valstīs. 2. Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosūtījumiem sertificētās nosūtošās organizācijas nodrošina atbilstību 9. pantā minētajiem standartiem. 3. Brīvprātīgo nosūtījuma konkrētos noteikumus nosaka līgumā starp nosūtošo organizāciju un brīvprātīgo, tostarp paredzot nosūtījuma ilgumu un vietu un brīvprātīgā uzdevumus. 4. Attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosūtījumiem Komisija ar brīvprātīgajiem noslēdz “brīvprātīgā nosūtījuma līgumu”, kurā noteikti nosūtījuma konkrētie noteikumi un nosacījumi. Brīvprātīgo nosūtījuma līgumi brīvprātīgajiem nerada nekādas tiesības un pienākumus, kas izriet no “Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem” un “Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības”. 15. pants Uzņemošo organizāciju spēju attīstīšana Komisija atbalsta uzņemošo organizāciju spēju attīstīšanas pasākumus, lai nodrošinātu ES palīdzības brīvprātīgo efektīvu pārvaldību un viņu darba paliekošu ietekmi, tostarp: (a) mācības par brīvprātīgo pārvaldību, darbaudzināšanu, sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām un par citām tēmām, kas ir noderīgas uzņemošo organizāciju darbiniekiem un brīvprātīgajiem; (b) paraugprakses apmaiņu, tehnisko palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus piemērotus pasākumus ar mērķi uzlabot ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldību trešās valstīs un sekmēt un atbalstīt kvalitatīvu brīvprātīgo darbu trešās valstīs. 16. pants ES palīdzības brīvprātīgo tīkls 1. Komisija izveido un pārvalda ES palīdzības brīvprātīgo tīklu (turpmāk “tīkls”). 2. Ar tīklu veicina savstarpējos sakarus starp brīvprātīgajiem kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem, kuri piedalās vai ir piedalījušies šajā iniciatīvā; starp šiem brīvprātīgajiem un citiem ES palīdzības brīvprātīgo palīdzības saņēmējiem, jo īpaši 15. pantā minētajiem; un starp citiem attiecīgajiem dalībniekiem. Ar tīklu rada virtuālu sakaru iespēju, jo īpaši ar dalīšanos zināšanās un informācijas izplatīšanu par ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu; un atbalsta citus piemērotus pasākumus kā seminārus un darbseminārus. 3. Ar tīklu arī nodrošina un popularizē brīvprātīgā darba iespējas interneta vidē, papildinot un nostiprinot ES palīdzības brīvprātīgo pasākumus. 17. pants Komunikācija, informētības veicināšana un pamanāmība 1. Komisija atbalsta sabiedrības informēšanas, komunikācijas un informētības veicināšanas pasākumus, lai popularizētu ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu un veicinātu brīvprātīgo darbu humānās palīdzības jomā Savienībā un trešās valstīs, kurās īsteno iniciatīvas pasākumus. 2. Komisija izstrādā informēšanas un komunikācijas rīcības plānu attiecībā uz ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas mērķiem, pasākumiem un darbības rezultātiem, nosakot komunikācijas un informācijas izplatīšanas pasākumus, kas vērsti uz sabiedrību, jo īpaši Eiropas iedzīvotājiem, un uz potenciālajiem brīvprātīgo kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgo palīdzības saņēmējiem. Rīcības plānu īsteno visi ES palīdzības brīvprātīgo palīdzības saņēmēji, jo īpaši nosūtošās un uzņemošās organizācijas. 3. ES palīdzības brīvprātīgie, attiecīgā gadījumā ar nosūtošo un uzņemošo organizāciju palīdzību un ievirzi, piedalās informēšanas, komunikācijas un informētības veicināšanas pasākumos pirms nosūtījuma, tā laikā un pēc tā, lai popularizētu ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu un viņu iesaisti tās darbā. Komisija nosaka attiecīgos pasākumus, kas nedrīkst brīvprātīgajiem radīt nesamērīgus pienākumus. III NODAĻA Finanšu noteikumi 18. pants Atbalstāmie pasākumi 1. Finansiālo palīdzību var piešķirt 8. pantā minētajiem pasākumiem, tostarp to īstenošanai nepieciešamajiem pasākumiem, kā arī pasākumiem, kas vērsti uz koordinācijas stiprināšanu starp ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu un citām attiecīgajām valsts un starptautiskā līmeņa shēmām. 2. No 1. punktā minētā finansējuma var segt arī izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtējuma darbībām, kuras ir vajadzīgas ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai. 3. No šā finansējuma jo īpaši var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un komunikācijas pasākumiem, tostarp korporatīvo komunikāciju par Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tie ir saistīti ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, izdevumus par informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem IT tīkliem (tostarp to savienošanu ar esošajām un turpmākajām sistēmām, kas izveidotas, lai veicinātu starpnozaru datu apmaiņu, un saistīto aprīkojumu) un visus citus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas rodas Komisijai. 19. pants Finansējuma saņēmēji Finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu var piešķirt fiziskām un juridiskām personām neatkarīgi no tā, vai tās ir privāttiesību vai publisko tiesību subjekti, un attiecīgi tās uzskata par finansējuma saņēmējiem Finanšu Regulas Nr. XX/2012 nozīmē. 20. pants Budžeta līdzekļi Šīs regulas īstenošanai paredzētā finansējuma atsauces summa 2014.–2020. gadam ir EUR 239 100 000 pašreizējās cenās. Apropriācijas šā veida izdevumu segšanai vajadzības gadījumā var iekļaut budžetā arī pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto pasākumu pārvaldību. 21. pants Finansiālās intervences veidi un īstenošanas procedūras 1. Komisija Savienības finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Finanšu Regulu Nr. XX/2012, ko piemēro Savienības budžetam. 2. Finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu var piešķirt jebkurā no Finanšu regulā paredzētajiem veidiem. 3. Komisija šīs regulas īstenošanai ik gadu pieņem ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas darba programmu saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Tajā nosaka izvirzītos mērķus, paredzētos rezultātus, īstenošanas metodi un kopējo summu. Tajā iekļauj arī finansējamo pasākumu aprakstu, katram pasākumam piešķirto orientējošo summu un orientējošu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām norāda prioritātes, būtiskākos vērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi. 4. Komisija var izskatīt ES ieguldījumu fonda izveides iespējamo virsvērtību un pārvaldības priekšrocības. 22. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība 1. Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo regulu. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz komersantiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šis finansējums, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu par Savienības finansējumu ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas prettiesiskas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. 4. Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju līgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas. IV NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 23. pants Sadarbība ar citām valstīm un starptautiskajām organizācijām 1. ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvā var piedalīties: (a) pilsoņi un nosūtošās organizācijas no pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās; (b) pilsoņi un nosūtošās organizācijas no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem; (c) pilsoņi un nosūtošās organizācijas no citām Eiropas valstīm, ja ar tām ir noslēgti divpusēji nolīgumi; (d) starptautisko organizāciju darbinieki, kuri atbilst 11. panta 1. punktā minētajiem atbilstības kritērijiem. 2. Šo sadarbību attiecīgā gadījumā īsteno, pamatojoties uz šo iesaistīto valstu papildu apropriācijām, ko tās dara pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar šīm valstīm. 24. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību 17. panta 1. punktu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 25. pants Komisijai deleģēto pilnvaru īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Komisija ir pilnvarota pieņemt 7. panta 2. punktā un 9. pantā paredzētos deleģētos aktus 7 gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 3. Eiropas Parlaments vai Padome pilnvaru deleģējumu jebkurā laikā var atsaukt. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošu deleģēto tiesību aktu derīgumu. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka tiem nav iebildumu. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem. 26. pants Uzraudzība un novērtēšana 1. Pasākumus, kuriem piešķirta finansiālā palīdzība, regulāri uzrauga, sekojot to īstenošanai, un ar neatkarīgu ārēju vērtētāju starpniecību regulāri novērtē, izskatot to efektivitāti, racionālumu un ietekmi salīdzinājumā ar ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas mērķiem. Šī uzraudzība un novērtēšana ietver 5. punktā minētos ziņojumus un citus pasākumus attiecībā uz konkrētiem šīs regulas aspektiem, kuri sākti jebkurā tās īstenošanas brīdī. 2. Novērtējuma posmā Komisija nodrošina regulāru apspriešanos ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, ieskaitot brīvprātīgos, nosūtošās un uzņemošās organizācijas, palīdzību saņemošos vietējos iedzīvotājus, humānās palīdzības organizācijas un vietējos darbiniekus. Novērtējuma rezultātus ņem vērā programmu izstrādē un līdzekļu sadalē. 3. Nosūtošās organizācijas, kas nosūta brīvprātīgos darbam operācijās ārpus Savienības, atbild par savas darbības uzraudzību un regulāri iesniedz Komisijai uzraudzības ziņojumus. 4. Komisija regulāri informē EĀDD un ES delegācijas par ES palīdzības brīvprātīgo pasākumiem, ievērojot attiecīgās sadarbības vienošanās. 5. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz: (a) starpposma novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanas rezultātiem un kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem pirmajos trijos tās īstenošanas gados ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; (b) paziņojumu par šīs regulas turpmāko īstenošanu ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī; (c) ex post novērtējuma ziņojumu ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī. Ziņojumu secinājumiem vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas grozījumiem. V NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 27. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā − Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS (likumdevējai iestādei iesniegtiem priekšlikumiem vai iniciatīvām pievienojams dokuments (Finanšu regulas 28. pants un Īstenošanas kārtības 22. pants)) 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[27] Attiecīgā politikas joma un saistītās darbības: Politikas joma: 23 – Humānā palīdzība 23 02 04 – Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[28] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu 4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Darbības mērķis Nr. 1 Palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību. Darbības mērķis Nr. 2 Uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes un lietpratību un viņu darba apstākļus. Darbības mērķis Nr. 3 Attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs. Darbības mērķis Nr. 4 Veicināt Savienības humānās palīdzības vērtību pamanāmību. Darbības mērķis Nr. 5 Dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgo darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās. Attiecīgās ABM/ABB darbības 23 02 04 – ES palīdzības brīvprātīgie (Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss) 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Priekšlikums: - ļaus izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (ES palīdzības brīvprātīgie) kā sistēmu ES palīdzības brīvprātīgo kopīgam ieguldījumam humānās palīdzības operācijās; - būs vērsts uz to, lai veicinātu Savienības spēju risināt humanitārās krīzes, pilnveidotu zināšanas un pieredzi un nodrošinātu pamanāmību Savienības humāno vērtību praktiskajam atspoguļojumam un solidaritātei ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši dabas katastrofās vai cilvēka izraisītās krīzēs; - ļaus reaģēt uz riskiem pakļauto vai katastrofu skarto kopienu vajadzībām un attīstīt trešo valstu spējas reaģēt uz katastrofām un pārvarēt tās; - atbildīs humānās palīdzības principiem, kas ir cilvēcība, diskriminācijas aizliegums, neitralitāte, objektivitāte un neatkarība, un centīsies sekmēt humānās palīdzības sniegšanas profesionalizāciju; - nodrošinās, ka ES palīdzības brīvprātīgo drošība un aizsardzība ir prioritāte; - dos iespēju nosūtīt ES palīdzības brīvprātīgos darbam trešās valstīs, līdztekus novēršot vietējo darbinieku un vietējā brīvprātīgā darba izstumšanu. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. – nosūtīto vai nosūtīšanai gatavo ES palīdzības brīvprātīgo skaits – Savienības sniegto humāno palīdzību saņēmušo cilvēku skaits – apmācīto brīvprātīgo skaits un apmācības kvalitāte, vadoties pēc salīdzinošā novērtējuma un apmierinātības līmeņa – sertificēto nosūtošo organizāciju skaits, kurās piemēro ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanas un pārvaldības standartus – spēju attīstīšanas pasākumu skaits un veids – spēju attīstīšanas pasākumos piedalījušos trešo valstu darbinieku un brīvprātīgo skaits – zināšanu līmenis par ES humāno palīdzību ES palīdzības brīvprātīgo vidū – informētības līmenis par ES palīdzības brīvprātīgajiem Savienības mērķauditorijas, iesaistīto un palīdzību saņemošo trešo valstu kopienu un citu humānās palīdzības sniedzēju vidū – Eiropas brīvprātīgo pārvaldības standartu izplatīšana un to pārņemšana citās brīvprātīgo darba shēmās. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Lisabonas līguma 214. panta 5. punktā ir paredzēts: “Lai izveidotu sistēmu jauno eiropiešu dalībai Savienības humānās palīdzības pasākumos, nodibina Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu. Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, nosaka korpusa statūtus un darbības noteikumus.” Paziņojums “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”, COM(2010) 683 Padomes 2011. gada maijā pieņemtie secinājumi EP 2011. gada novembra rakstiskā deklarācija 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Pievienotā vērtība, ko sniedz ES iesaistīšanās, izpaužas šādos veidos: a) ES palīdzības brīvprātīgo Eiropas un starptautiskā līmeņa raksturs – dažādu Savienības dalībvalstu iedzīvotāju kopīgs ieguldījums humānās palīdzības operācijās; b) humānās palīdzības organizāciju un citu dalībnieku starptautiskās sadarbības veicināšana, īstenojot iniciatīvas pasākumus; c) apjomradīti ietaupījumi un ietekme, ko rada papildināmība un sinerģija ar citām saistītām valstu, starptautiskām un Savienības programmām un politikas jomām; d) praktiskas izpausmes nodrošināšana Eiropas vērtībām vispār un jo īpaši Savienības un tās iedzīvotāju solidaritātei ar visneizsargātākajiem un grūtībās nonākušajiem cilvēkiem; e) ieguldījums aktīva pilsoniskuma veicināšanā Eiropas Savienībā, dodot iespēju iesaistīties humānās palīdzības pasākumos dažāda vecuma Savienības iedzīvotājiem ar dažādu sociālo statusu, izglītību un profesiju. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Šo priekšlikumu pamatā ir: - pieredze, kas gūta izmēģinājuma projektos, kuri finansēti saskaņā ar 2011. un 2012. gadā izsludināto konkursu “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss – aicinājums iesniegt izmēģinājuma projektu priekšlikumus”; - pārskats par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveidi; - Komisijas Paziņojums “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”, COM(2010) 683. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Saderība ar: - Līguma 215. panta 4. punktu; - Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību. - Pasākumiem, kam piešķir finansiālu palīdzību saskaņā ar šo regulu, nevar piešķirt palīdzību no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Komisija nodrošina, ka pretendenti uz finansiālo palīdzību, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, un šīs finansiālās palīdzības saņēmēji informē to par finansiālo palīdzību, kas saņemta no citiem avotiem, tostarp no Savienības vispārējā budžeta, un par izskatīšanā esošajiem pieteikumiem šādas palīdzības saņemšanai. - Tiek veicināta sinerģija un papildināmība ar citiem Savienības finanšu instrumentiem. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Ierobežota ilguma finanšu noteikumi: Budžeta piešķīrums laikam no 1.1.2014. līdz 31.12.2020. Finansiālā ietekme no 1.1.2014. līdz 31.12.2020. (maksājumi līdz 31.12.2023.) 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[29] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība X Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – X izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[30] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Programmu var īstenot vai nu tieši Komisija (ECHO ĢD), izmantojot centralizētas tiešas pārvaldības modeli, vai arī ar izpildaģentūras starpniecību (netiešas pārvaldības modelis). Ir iespējami abi varianti, un lēmums tiks pieņemts vajadzīgajā brīdī. ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvā var piedalīties: a) pilsoņi un nosūtošās organizācijas no pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās; b) pilsoņi un nosūtošās organizācijas no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem; c) pilsoņi un nosūtošās organizācijas no citām Eiropas valstīm, ja ar tām ir noslēgti divpusēji nolīgumi; d) starptautisko organizāciju darbinieki, kuri atbilst 11. panta 1. punktā minētajiem atbilstības kritērijiem. 2. Šo sadarbību attiecīgā gadījumā īsteno, pamatojoties uz šo iesaistīto valstu papildu apropriācijām, ko tās dara pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar šīm valstīm. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Pasākumus, kuriem piešķirta finansiālā palīdzība, regulāri uzrauga, sekojot to īstenošanai, un ar neatkarīgu ārēju vērtētāju starpniecību regulāri novērtē, izskatot to efektivitāti, racionālumu un ietekmi salīdzinājumā ar ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas mērķiem un paredzēto virsvērtību, ko sniedz ES iesaistīšanās. Šī uzraudzība ietver 25. panta 5. punktā minētos ziņojumus un citus pasākumus attiecībā uz konkrētiem šīs regulas aspektiem, kuri sākti jebkurā tās īstenošanas brīdī. Novērtējuma posmā Komisija nodrošina regulāru apspriešanos ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, ieskaitot brīvprātīgos, nosūtošās un uzņemošās organizācijas, humānās palīdzības organizācijas un vietējos darbiniekus. Novērtējuma rezultātus ņem vērā programmu izstrādē un līdzekļu sadalē. Nosūtošās organizācijas, kas nosūta brīvprātīgos darbam operācijās ārpus Savienības, atbild par savas darbības uzraudzību un regulāri iesniedz Komisijai uzraudzības ziņojumus. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz: a) starpposma novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanas rezultātiem un kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem pirmajos trijos tās īstenošanas gados ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; b) paziņojumu par šīs regulas turpmāko īstenošanu ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī; c) ex post novērtējuma ziņojumu ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī. Ziņojumu secinājumiem vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas grozījumiem. Komisija turklāt regulāri informē EĀDD un ES delegācijas par ES palīdzības brīvprātīgo pasākumiem. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Programmu var īstenot vai nu tieši ECHO ĢD (centralizēta tieša pārvaldība), vai arī ar esošas izpildaģentūras starpniecību (centralizēta netieša pārvaldība), ietverot dotāciju un pakalpojumu līgumu noslēgšanu. Attiecībā uz abiem scenārijiem ir apzināti šādi riski: a) risks saistībā ar partnerorganizāciju (īpaši mazu nevalstisko organizāciju) spēju pašām pielāgot savu organizatorisko struktūru tā, lai varētu izpildīt līgumiskos finanšu un darbības pienākumus; b) drošības un piekļuves ierobežojumi, kas izriet no pasākumu īstenošanas bruņotos un/vai grūti pieejamos reģionos, iespējami apdraudot īstenotāju (brīvprātīgo) fizisko integritāti un ietekmējot darbības mērķu sasniegšanas iespējas; c) risks Komisijas reputācijai saistībā ar līdzekļu krāpnieciska izmatojuma risku. Ja galīgā izvēle ir par labu izpildaģentūras izmantošanai, iespējams šāds papildu risks: d) koordinācijas nepilnības darbā ar izpildaģentūru, kas izriet no tā, ka nav skaidri noteiktas atbildības robežas attiecībā uz izpildaģentūrai deleģēto uzdevumu pārvaldību un kontroli. Paredzams, ka šie riski pārsvarā būs nelieli, un jebkurā gadījumā tie tiks pastāvīgi un cieši uzraudzīti. Piemēram, ievērojot pārskatīto Finanšu regulu, tiks piemēroti vienkāršošanas pasākumi (piemēram, plašāk izmantojot fiksētas summas un vienotas likmes). Pamatojoties uz pēdējo triju gadu laikā novēroto kļūdu īpatsvaru, potenciālais kļūdu īpatsvars, ja īstenošanu ar centralizētu tiešu pārvaldību nodrošinātu ECHO ĢD, visticamāk, būtu zem 2 %. Ja programmu īsteno ar izpildaģentūras starpniecību un pieņem aģentūru vispārējo kļūdu īpatsvaru (piemēram, EACEA izpildaģentūras 2011. gada darbības ziņojumā uzrādītais kļūdu īpatsvars bija 0,81 %), neatbilstības līmenis ir paredzams zem 2 %. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Centralizētas tiešas pārvaldības gadījumā tiks piemērota ECHO ĢD vispārīgā kontroles struktūra. Tādējādi kontrole būs vērsta uz esošo administratīvo, darbības un finanšu procedūru atbilstību un efektivitāti un spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu. Šie izdevumi turklāt būs ECHO ĢD Iekšējās revīzijas struktūras (IAC) kompetencē. Turklāt uz saskaņā ar šo tiesību aktu piešķirtajām dotācijām un noslēgtajiem līgumiem attieksies ECHO ĢD Ārējās revīzijas sektora ex post revīzija un ārējo partneru novērtējums. Kā parasti, pasākumus var revidēt un izmeklēt Iekšējās revīzijas dienests (IAS), Revīzijas palāta un OLAF. Pamatojoties uz 2011. gada skaitļiem, ECHO ĢD paredzamās kontroles izmaksas ir 2,7–3,1 % diapazonā. Ja programmu īstenos ar izpildaģentūras starpniecību, Komisija piemēros izpildaģentūrām paredzētos kontroles pasākumus saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu un Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par izpildaģentūrām. Turklāt Komisija uzraudzīs un kontrolēs, lai izpildaģentūra attiecībā uz pasākumiem, kuru pārvaldība tai būs uzticēta, izpildītu atbilstīgus kontroles mērķus. Šī uzraudzība tiks iestrādāta sadarbības noteikumos starp atbildīgo ģenerāldirektorātu un izpildaģentūru un aģentūras ziņojumos, ko izdod divreiz gadā. Izpildaģentūras iekšējās kontroles sistēmas pamatiezīmes (pamatojoties uz EACEA sistēmu) ir šādas: a) finanšu plūsmas un pienākumu nodalīšana; b) izmaksu atbilstības kontrole ar ex ante pārbaudēm (dokumentu pārbaudes, uzraudzības komandējumi); c) pārraudzības procedūra; d) vienkāršošanas pasākumi un saskaņošana programmas ietvaros un starp dažādām programmām (paraugprakses apmaiņa); e) fiksētu summu un vienotu likmju izmantošana dažām jomām/pasākumiem; f) pārvaldības ziņojumi (mēneša, ceturkšņa un gada, piemēram, gada darbības ziņojums); g) centralizēta ex ante kontrole attiecībā uz publisko iepirkumu, konkursiem un dotāciju līgumiem; h) iekšējās revīzijas struktūra. Izpildaģentūras pasākumus var revidēt un izmeklēt Iekšējās revīzijas dienests (IAS), Revīzijas palāta un OLAF. Kontroles izmaksu aplēse balstās uz EACEA izpildaģentūras līdzšinējo pieredzi. Saskaņā ar šīs aģentūras 2011. gada darbības ziņojumā sniegtajiem skaitļiem lēstās kontroles izmaksas divām programmām, ko īstenos 2014.–2020. gadā, būs attiecīgi 2,8 % un 2,9 % no šo programmu kopējā budžeta. Piemērojot šos rezultātus, ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas izveides kontroles izmaksas 2014.–2020. gadam tiek lēstas 6,7–6,9 miljonu euro apmērā. Attiecībā uz ECHO ĢD tiek lēsts, ka kontroles izmaksas saistībā ar atbildīgā ģenerāldirektorāta uzdevumiem būtu aptuveni 210 tūkstoši euro, kas atbilst 0,1 % no kopējā budžeta. Šīs kontroles īstenošana kopā ar jaunās Finanšu regulas vienkāršojumu paredzamo ietekmi ļautu izvairīties no būtiskām kļūdām (>2 %). 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. ECHO ĢD turpinās izstrādāt savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju saskaņā ar Komisijas jauno, 2011. gada 24. jūnijā pieņemto krāpšanas apkarošanas stratēģiju (CAFS), lai cita starpā nodrošinātu, ka: ECHO ĢD iekšējās kontroles pasākumi krāpšanas apkarošanai pilnībā atbilst CAFS; ECHO ĢD pieeja krāpšanas riska apkarošanā ir orientēta uz krāpšanas riska jomu konstatēšanu un atbilstīgu reaģēšanu. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas. Lai mazinātu krāpšanas un pārkāpumu iespējamību, ir paredzēti šādi pasākumi: - krāpšanas un pārkāpumu novēršanu apsver jau programmas izstrādes laikā, vienkāršojot noteikumus un plašāk izmantojot vienotas likmes un fiksētas summas; - tiks veiktas sistemātiskas iespējamo dubultās finansēšanas gadījumu pārbaudes un apzināti vairāku dotāciju saņēmēji; - ja būs nopietnas bažas par pārkāpumiem un/vai aizdomas par krāpšanu, tiks veiktas ad hoc revīzijas. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Globālā Eiropa || Dif./nedif.[31] || no EBTA[32] valstīm || no kandidātvalstīm[33] || no trešām valstīm || atbilstoši Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunktam 4 || 23 02 04 (Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss) ES palīdzības brīvprātīgie || Dif. || JĀ || JĀ || NĒ || JĀ/NĒ Citas Eiropas valstis ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvā varēs piedalīties, ievērojot 23. pantā minētos nosacījumus. 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 4. GLOBĀLĀ EIROPA ECHO ĢD || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ 2014.–2020. G.  Darbības apropriācijas || || || || || || || || || 23 02 04 || Saistības || (1) || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100 Maksājumi || (2) || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[34] || || || || || || || || || || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ – ECHO ĢD apropriācijas || Saistības || =1+3 || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100 Maksājumi || =2+3 || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100 Maksājumi || (5) || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100 Maksājumi || =5+ 6 || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G. ECHO ĢD ||  Cilvēkresursi || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725  Citi administratīvie izdevumi || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564 KOPĀ – ECHO ĢD || Apropriācijas || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ 2014.– 2020. G. KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 22,409 || 25,009 || 28,889 || 33,909 || 39,239 || 45,896 || 53,083 || || 248,434 Maksājumi || 14,989 || 19,859 || 24,919 || 31,104 || 36,019 || 42,036 || 48,828 || 30,680 || 248,434 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G. REZULTĀTI || Rezultātu veids[35] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 1 Palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || Reģistrs, prakses vietu sk., nosūtīto brīvprātīgo sk. || 0,014 || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137.136 Starpsumma – 1. darbības mērķis || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137,136 Norādīt mērķus un rezultātus ò || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G. REZULTĀTI || Rezultātu veids[36] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 2 Uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes un lietpratību un viņu darba apstākļus || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || Brīvprātīgo apmācība, standartu izstrāde || 0,0075 || 938 || 7,034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57.576 Starpsumma – 2. darbības mērķis || 938 || 7.034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57,576 DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 3 Attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || Vadošo brīvprātīgo sk. / vietējie brīvprātīgie / pasniedzēju apmācība / semināru dalībnieku sk. || 0,00471 || 1418 || 6,681 || 785 || 3,700 || 857 || 4,038 || 901 || 4,244 || 1037 || 4,886 || 849 || 3,999 || 1263 || 6,000 || 7110 || 33.549 Starpsumma – 3. darbības mērķis || 1418 || 6.681 || 785 || 3,700 || 857 || 4,038 || 901 || 4,244 || 1037 || 4,886 || 849 || 3,999 || 1263 || 6,000 || 7110 || 33,549 Norādīt mērķus un rezultātus ò || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G. || REZULTĀTI || || Rezultātu veids[37] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || || DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 4 Veicināt Savienības humānās palīdzības vērtību pamanāmību || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || ES palīdzības brīvprātīgo tīkla izveide; konferences, komunikācija, pamanāmība; interneta vidē strādājošo brīvprātīgo sk. || 0,00081 || 300 || 1,737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7.488 || Starpsumma – 4. darbības mērķis || 300 || 1.737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7,488 || DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 5 Dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgo darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultāts || Standartu izstrāde, pārskatīšana, sertifikācijas mehānisms || || || 0,477 || || 0,464 || || 0,538 || || 0,364 || || 0,433 || || 0,575 || || 0,500 || || 3.351 || Starpsumma – 5. darbības mērķis || || 0.477 || || 0,464 || || 0,538 || || 0,364 || || 0,433 || || 0,575 || || 0,500 || || 3,351 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 3032 || 21.200 || 3137 || 23,800 || 4124 || 27,600 || 4820 || 32,700 || 5790 || 37,900 || 6334 || 44,500 || 7154 || 51,400 || 34391 || 239,100 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725 Citi administratīvie izdevumi || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[38] || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. KOPĀ || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289 Skaitļi tiks koriģēti saskaņā ar plānotās ārpakalpojumu piesaistīšanas procedūras rezultātiem. 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 7 XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[39] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 6 || 6 || 6 || 6 || 8 || 8 || 11 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || XX 01 04 yy[40] || - galvenā mītne[41] || || || || || || || - delegācijas || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 12 || 12 || 12 || 12 || 14 || 14 || 18 Attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa ir 23. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Minētie skaitļi tiks koriģēti saskaņā ar plānotās ārpakalpojumu piesaistīšanas procedūras rezultātiem. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Politikas izstrāde un koncepcijas. Īstenošanas akti un pasākumi. Ārštata darbinieki || Dotāciju nolīgumu un līgumu pārvaldība; politiskā darba īstenošana un kontrole; administratīvais atbalsts. 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst Komisijas priekšlikumam par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011)500 galīgā redakcija) – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[42] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. […] 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ – līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || Priekšlikumā ir paredzētas trešo personu iemaksas no EBTA valstīm, kuras ir EEZ dalībvalstis, pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, uz kurām attiecas pirmspievienošanās stratēģija, un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[43] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) …. pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). […] Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. […] [1] Standard Eurobarometer 73/2010, Special Eurobarometer 343/2010 un Special Eurobarometer 384/2012. [2] COM(2010) 683. [3] Padomes 2011. gada 25. maija secinājumi par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu. [4] Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. maija rakstiskā deklarācija 25/2011. [5] 2010. gadā Briselē un 2011. gadā Budapeštā, kur aktīvi piedalījās vairāk nekā 150 ieinteresētās organizācijas. [6] COHAFA. [7] SG, SJ, BUDG ĢD, DEVCO ĢD, FPIS, EĀDD, EAC ĢD, EACEA, EMPL ĢD, ELARG ĢD. [8] Briselē 2011. gada decembrī un 2012. gada jūnijā tika organizēti divi kapitalizācijas semināri, kurus apmeklēja vairāk nekā 70 dalībnieki. [9] OV C 25, 2008., 1. lpp. [10] OV L 11, 2003., 1. lpp. [11] COM(2011) 681 galīgā redakcija. [12] Izveidots ar Lēmumu X/XX par Savienības civilās aizsardzības mehānismu. [13] COM(2011) 500 galīgā redakcija. [14] OV C 25, 2008., 1. lpp. [15] Vēl nav publicēts. [16] Komisijas Paziņojums COM(2010) 683 “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu” (OV C 121, 2011., 59. lpp.). [17] Komisijas paziņojums “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”, COM(2011) 681 galīgā redakcija (OV C 37, 2012., 24. lpp.). [18] Komisijas Paziņojums COM(2011) 933 (OV C 102, 2012., 35. lpp.). [19] Komisijas Paziņojums COM(2011) 568 “ES politika un brīvprātīgais darbs: pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšana un veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 335, 2011., 19. lpp.). [20] Vēl nav publicēta. [21] OV L 312, 1995., 1. lpp. [22] OV L 292, 1996., 2. lpp. [23] OV L 136, 1999., 1. lpp. [24] OV L 55, 2011., 13. lpp. [25] OV L 8, 2001., 1. lpp. [26] OV L 281, 1995., 31. lpp. [27] ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [28] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [29] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [30] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [31] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [32] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [33] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [34] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [35] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [36] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [37] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [38] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [39] CA – līgumdarbinieki, INT – pagaidu darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās, LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti. [40] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [41] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [42] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [43] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.