EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.4.2011 
SEC(2011) 483 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Dokuments, kas papildina š ādu dokumentu: 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko īsteno cieš āku sadarb ību, lai izveidotu vienotu patentaizsardz ību 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar ko īsteno cieš āku sadarb ību, lai izveidotu vi enotu patentaizsardz ību, un kas attiecas 
uz piemērojamo tulkošanas k ārtību 
{COM(2011) 215 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 482 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. IEVADS  
Patenti ir iev ērojams stimuls inov ācijai, kas savuk ārt sekmē ekonomisko izaugsmi. 
Ieguldījumi pētniecībā un izstrādē ES veido 1,9 % no IKP1, un funkcion ējoša patentu sist ēma 
ir viens no izš ķirīgajiem faktoriem, lai šie ieguld ījumi pārtaptu ekonomisk ā izaugsmē.  
Tomēr pašlaik patentaizsardz ība Eiropā ir sadrumstalota. Gan strat ēģijā „Eiropa 2020”2, gan 
Vienotā tirgus akt ā3 kā prioritāte izvirzīta uz zināšanām un inov āciju balst ītas ekonomikas 
veidošana. Abu iniciat īvu mērķis ir veidot inov ācijai labvēlīgāku uzņēmējdarbības vidi, proti, 
izveidot vienotu patentaizsardz ību ES dal ībvalstīs.  
Neraugoties uz to, ka ir plaši atz īts, ka vienotas patentaizsardz ības trūkums apdraud Eiropas 
uzņēmumu konkur ētspēju, 2010. gada decembr ī Konkur ētspējas padome var ēja tikai 
apstiprināt4, ka past āv nepārvaramas gr ūtības, tāpēc nav iesp ējams pieņemamā termiņā 
izveidot š ādu patentaizsardz ību visā ES. Pēc šī paziņojuma 12 dal ībvalstis iesniedza l ūgumu 
atļaut veidot cieš āku sadarb ību vienotas patentaizsardz ības jomā. Vēlāk Komisija iesniedza 
Padomei priekšlikumu regulai5, ar ko at ļauj ciešāku sadarb ību, un lūgumu iesaist īties šajā 
sadarbībā iesniedza v ēl 13 dalībvalstis. Eiropas Parlaments 15. febru ārī6 deva piekrišanu 
ciešākas sadarb ības uzsākšanai, un 10. mart ā7 Konkurētspējas padome pie ņēma attiec īgu 
lēmumu.  Tāpēc šajā ietekmēs novērtējumā jāņem vērā nosacījumi, kas izkl āstīti Padomes 
lēmumā, ar ko atļauj ciešāku sadarb ību. Visbeidzot, šaj ā ietekmes nov ērtējumā nav aplūkota 
vienota patentu tiesved ības sistēma, pie kuras darbs norit paral ēli un par ko tiks sagatavots cits 
juridiskais instruments. 2011. gada 25. febru ārī Ietekmes nov ērtējuma padome sniedza 
labvēlīgu atzinumu. 
2. KONTEKSTS – PASTĀVOŠĀS PATENTU SIST ĒMAS EIROPĀ 
ES patentaizsardz ību pašlaik var ieg ūt vai nu dal ībvalstu nacion ālajās patentu iest ādēs, kas 
piešķir nacionālos patentus, vai Eiropas Patentu iest ādē (EPI). 
Ja pieteic ējs vēlas pieteikt „Eiropas patentu” , pieteikumu izskata EPI saska ņā ar Eiropas 
Patentu konvencij ā (EPK)8 noteiktaj ām proced ūrām. EPI ir izveidojusi centraliz ētas Eiropas 
patentu patentmekl ējumu, ekspert īzes un pieš ķiršanas proced ūras angļu, franču vai vācu 
valodā. Tomēr piešķirts un public ēts patents nest ājas spēkā automātiski. Tas vispirms 
jāapstiprina valst īs, kurā patentētājs vēlas iegūt patentaizsardz ību, t.i., Eiropas patents ir 
„jākonvertē” jeb jāpārveido nacion ālajā patentā. 
                                                 
1 Eurostat, 2008gada dati. 
2 COM(2010) 2020. 
3 COM(2010)608 gal īgā redakcija/2. 
4 Pazi ņojums presei 17668/10. 
5 COM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Padomes 2011. gada 10. marta L ēmums 2011/167/ES, ar ko at ļauj ciešāku sadarb ību attiecībā uz 
vienotas patentaizsardz ības izveidi. L 76, 22.3.2011., 53. lpp.). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html  
 
LV 2   LV 3. PROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA  
Eiropas patentu patentmekl ējumu, ekspert īzes un pieš ķiršanas sist ēma darbojas labi, un t ā ir 
pieņemama pieteic ējiem no Eiropas un treš ām valstīm. Tomēr līdzās standartiz ētajai 
procedūrai pastāv obligātas pēcpiešķiršanas proced ūras, kas ir sarež ģītas, atšķirīgas un rada 
uzņēmumiem liekas izmaksas. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā iztirzātas probl ēmas patenta 
pēcpiešķiršanas posm ā un to iesp ējamie risin ājumi. 
3.1. 1. problēma. Lielas izmaksas par patentu tulkošanu un public ēšanu 
Pēc Eiropas patenta pieš ķiršanas ir j āizpilda nacion ālās apstiprin āšanas pras ības, kas ietver 
tulkošanu, maksu par public ēšanu un daž ādas formālas prasības. Ja patenta īpašnieks k ādu no 
šīm prasībām neizpilda, uzskata, ka Eiropas patents attiec īgajā valstī nav spēkā ab initio . 
Izmaksas v ēl palielina patentpilnvaroto honor āri. 
Lai gan ar Londonas nol īgumu9 izdevās samazin āt apstiprin āšanas izmaksas vair ākās 
dalībvalstīs, kopējās izmaksas par apstiprin āšanu 3 dal ībvalstīs (DE, FR, UK) ir 680 euro; 
apstiprināšana 13 dal ībvalstīs izmaksā 12 500 euro, bet vis ā ES — 32 000 euro. L ēš, ka 
apstiprināšanas faktisk ās izmaksas gad ā ES sasniedz 193 miljonus euro. 
3.2. 2. problēma. Atšķirības saistībā ar patentu uztur ēšanu spēkā dalībvalstīs 
Katru gadu patent ētājam jāmaksā maksa par patenta uztur ēšanu spēkā visās valstīs, kur 
patents ir apstiprin āts. Ja maksa netiek samaks āta, patents zaud ē spēku un non āk publisk ā 
apritē. Spēkā uzturēšanas maksas daž ādās dalībvalstīs ļoti atšķiras. Bez tam valstu ties ību 
aktos ir daudzi pa pildu noteikumi, k ālab patentu uztur ēšana vair ākās dalībvalstīs ir 
nevajadzīgi sarežģīta. Atšķiras arī maksu samaksas termi ņi, ir vietas, kur nav iesp ējams tās 
samaksāt ar bankas p ārskaitījumu, daž ās valstīs obligāti ir jāieceļ patentpilnvarotais, un bieži 
vien sazi ņa ar valstu patentu iest ādēm ir iesp ējama tikai viet ējā valodā. Lēš, ka kop ējās 
izmaksas par tehnisko pal īdzību, lai izdar ītu maksājumus, 10 gadu laik ā var sasniegt 61-
81,2 miljonus euro. 
3.3. 3. problēma. Patentu nodošanas citai personai, licenc ēšanas un citu ties ību 
reģistrēšanas administrat īvā sarežģītība 
Patenti var atvieglot dar ījumus tehnolo ģiju tirgū: tos var pirkt un p ārdot kā īpašumu vai, k ā 
notiek biež āk, par tiem var sl ēgt licencēšanas līgumus. Ties ību nodošanu citai personai un 
tiesības reģistrē to valstu patentu re ģistros, kur patents ir apstiprin āts. Vairāk nekā pusē 
dalībvalstu, lai izdar ītu šādu reģistrāciju, ir jāieceļ profesion āls pārstāvis. Lai re ģistrētu 5 
valstīs apstiprin āta patenta nodošanu ci tai personai, var n ākties samaks āt vēl 2000-2500 euro 
papildus daž ādām procesu ālām maksām, ko iekas ē dalībvalstīs. Turklāt atšķiras arī prasības 
par to, kādi dokumenti, sertifik āti utt. jāiesniedz patentu re ģistram. 
3.4. Sekas: ES m ēroga patentaizsardz ība ir dārga 
Rezultātā piekļuve visaptverošai patentaizsardz ībai Eirop ā ir tik d ārga un sarež ģīta, ka 
daudziem izgudrot ājiem un uz ņēmumiem tas nav pa sp ēkam. Jo īpaši MVU bieži vien izv ēlas 
savus izgudrojumus aizsarg āt neoficiāli (t.i., iev ērojot slepen ību).  
                                                 
9 Nol īgums par EPK 65. panta piem ērošanu (Londonas nol īgums), pie ņemts 2000. gada oktobr ī (OJ EPO 
2001, 550).  
 
LV 3   LV Bet pat tad, kad Eiropas patenti tiek piepras īti un pieš ķirti, parasti tos apstiprina tikai daž ās 
patentētāja izraudz ītās valstīs. Pašlaik Eiropas patentu apstiprina vid ēji piecas dal ībvalstīs10. 
Pēdējo 15 gadu laik ā apstiprin āto patentu skaits ir samazin ājies11. Turklāt administrat īvais 
slogs un sarež ģītā patentu uztur ēšana spēkā, un tiesību un licen ču reģistrēšana rada liekas 
izmaksas izgudrot ājiem un uz ņēmumiem, tostarp tiem, kas v ēlas iegūt informāciju par 
patentiem. 
Sadrumstalot ā patentaizsardz ība arīdzan apgr ūtina patentties ību īstenošanu. Kad preces tiek 
ievestas ES caur dal ībvalsti, kur ā attiecīgais patents nav sp ēkā, patenta īpašniekam var ētu būt 
liegta iesp ēja izmantot ES Muita s kodeksu, lai aiztur ētu preces, par kur ām ir aizdomas, ka t ās 
pārkāpj patentu12.  
Šāds stāvoklis ļoti nelabv ēlīgi ietekm ē iekšējā tirgus darb ību. Tas ne tikai izraisa tirgus 
sadrumstalošanu, bet ar ī negatīvi ietekm ē inovāciju, izaugsmi un Eiropas uz ņēmumu 
konkurētspēju.  
4. SUBSIDIARIT ĀTE  
Eiropas intelektu ālā īpašuma ties ību izveide, lai sniegtu vien ādu aizsardz ību visā ES, un 
attiecīgie noteikumi par valodu lietojumu, ir noteikti LESD 118. pant ā. Iepriekš izkl āstītās 
problēmas iesp ējams atrisin āt tikai ES l īmenī, un risin ājumam jābūt tādam, lai krasi 
samazinātu tulkošanas un administrat īvās prasības salīdzinājumā ar pašreiz ējo režīmu. Ir 
jārīkojas ES l īmenī, jo bez ES juridisk ā instrumenta dal ībvalstīm nebūtu iespējams pieš ķirt 
vajadzīgo juridisko sp ēku patentiem, kas ir vienoti vair ākās dalībvalstīs. Analiz ējot 
iespējamos variantus, v ērā tika ņemts arī proporcionalit ātes princips. 
5. MĒRĶI 
Kā izriet no defin ētās problēmas, šī priekšlikuma visp ārīgie mērķi ir uzlabot vienot ā tirgus 
darbību un sekm ēt izaugsmi un inov āciju. Šos m ērķus varētu sasniegt, ja uzlabotos MVU 
piekļuve patentaizsardz ībai, ja paplašin ātu patentu apstiprin āšanas apm ērus un uzlabotu 
zināšanu izplat īšanu (konkr ētie mērķi). 
Šos mērķus iespējams sasniegt, tikai samazinot patentaizsardz ības kopējās izmaksas Eirop ā, 
konkrētāk, samazinot tulkošanas un public ēšanas izmaksas, vienk āršojot patentu uztur ēšanu 
spēkā un vienkāršojot ties ību nodošanas, licenc ēšanas līgumu un citu ties ību reģistrāciju.  
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN ANAL ĪZE 
Politiskos risin ājumus v ērtēja, ņemot vērā šādus krit ērijus: efektivit āte, izmaksu 
samazinājums, vienk āršošana un realiz ējamība politisk ā ziņā. Tomēr dalībvalstis, kas l ūdza 
Komisiju n ākt klajā ar priekšlikumu par cieš āku sadarb ību vienot ās patentaizsardz ības jomā, 
arī norādīja šādas sadarb ības apmērus un mērķus. Šie priekšnosac ījumi ņemti vērā risinājumu 
izvērtēšanā.  
                                                 
10 Study on the Cost of Patenting,  Roland Berger Market Research , 2004. gada augusts. 
11 Economic cost-benefit analysis of the Community patent , van Pottelsberghe, Danguy, 2009.  
12 Padomes Regula (EK) Nr. 1383/2003 (OV L 196, 2.8.2003., 7-14. lpp.).  
 
LV 4   LV 6.1. 1. risinājums (pamatscen ārijs) — Komisija nedara neko 
Saskaņā ar šo scen āriju pašreiz ējā patentu sist ēma Eirop ā nemainītos. Vienīgais uzlabojums 
būtu, ja vair āk dalībvalstu pievienotos Londonas nol īgumam. Tom ēr pievienošan ās šim 
nolīgumam ir ne tikai br īvprātīga, bet ar ī ilga un sarež ģīta. Šis scen ārijs nav lietder īgs, jo 
netiktu nov ērsti pašreiz ējās Eiropas patentu sist ēmas trūkumi. Tas nemazin ātu izmaksas un 
nevienkāršotu proced ūras, jo saglab ātos problēmas, kas saist ītas ar apstiprin āšanu, uztur ēšanu 
spēkā un reģistrāciju. Visbeidzot, šis variants nav saska ņā ar Komisijas un Padomes pausto 
politisku ap ņemšanos nov ērst pašreiz ējās patentu sist ēmas probl ēmas. 
6.2. 2. risinājums — Komisija turpina str ādāt kopā ar citām iestādēm, lai izveidotu 
ES patentu, kas aptver 27 dal ībvalstis 
Ja tiktu izv ēlēts šis risin ājums, Komisija kop ā ar Padomi un Eiropas Parlamentu turpin ātu 
darbu pie ES patenta, kas aptver visas dal ībvalstis, t.i., turpin ātos diskusijas, balstoties uz 
Komisijas priekšlikumiem par Kopienas patentu13 un tulkošanas k ārtību14. Šis risin ājums 
ļautu piln ībā sasniegt iniciat īvas mērķus. Ievērojami samazin ātos izmaksas, jo tulkošanas 
izmaksas vis ā ES būtu 680 euro, un nerastos pap ildu izmaksas par apstiprin āšanu. Kop ējais 
izmaksu ietaup ījums būtu pat 159 miljoni euro gad ā. Vairs nerastos izmaksas par tehnisko 
palīdzību, lai samaks ātu spēkā uzturēšanas maksas, kas noz īmē, ka 10 gadu laik ā varētu 
ietaupīt 49-65,2 miljonus euro. T ā kā centraliz ēti tiktu organiz ētas tādas proced ūras kā 
uzturēšana spēkā un attiec īgo maksu samaks āšana, patentu un saist īto tiesību reģistrācija, šis 
risinājums arī ļautu ievērojami vienk āršot patentu sist ēmu. Tom ēr šis risin ājums nav 
iespējams politisk ā ziņā, jo Padomei jau vair ākas reizes nav izdevies pan ākt vienbals īgu 
vienošanos par b ūtiskākajiem tulkošanas k ārtības aspektiem. 
6.3. 3. risinājums — Komisija n āk klajā ar priekšlikumiem regul ām, ar kur ām 
īsteno cieš āku sadarb ību 
Ja izvēlēts šis risin ājums, Komisija n āk klajā ar priekšlikumiem, kas nepieciešami, lai īstenotu 
ciešāku sadarb ību vienotas patentaizsardz ības jomā. Vienotā patentaizsardz ība aptvertu 
25 dalībvalstis, kas v ēlas sadarboties š ādā kārtā. Šīs dalībvalstis aptver 79 % no ES teritorijas, 
un 92 % no patentu pieteikumiem n āk no šīm valstīm. Vienot ā patentaizsardz ība lietotājiem 
nebūtu obligāta un past āvētu līdzās pašreizējām Eiropas un nacion ālo patentu sist ēmām. 
Ievērojami samazin ātos ar patentaizsardz ību saistītās izmaksas un sarež ģītība. Visiem patentu 
īpašniekiem b ūtu tiesības izmantot šo iesp ēju, neraugoties uz to, vai to m ītnes valsts piedal ās 
ciešākā sadarbībā. 
Lai gan šis variants nedotu tik labus rezult ātus kā 2. variants, tas b ūtu efektīvs un nāktu par 
labu patentu sist ēmas lietot ājiem Eirop ā. Ar patentu un ar tiem saist īto tiesību reģistrāciju, 
spēkā uzturēšanas maksu iekas ēšanu un p ārvaldību centraliz ēti nodarbotos EPI attiec ībā uz 
iesaistīto dalībvalstu teritoriju. Ja cieš ākā sadarbībā iesaistās 25 dalībvalstis, tad 10 gadu laik ā 
izmaksu ietaup ījums par tehnisko pal īdzību maksājumu veikšan ā sasniegtu € 5760-7680 par 
patentu. Neiesaist ītajās dalībvalstīs patentus joproj ām apstrādātu atsevišķi. 
                                                 
13 COM(2000) 412. 
14 COM(2010) 350. 
 
LV 5   LV 6.3.1.  3.1. apakšrisin ājums — Komisija ierosina t ādu tulkošanas k ārtību, kas 
piemērojama vienot ās patentaizsardz ības jomā, kura ir saska ņā ar tās 2010. gada 
30. jūnija priekšlikumu 
Saskaņā ar šo apakšrisin ājumu Komisija ierosin ātu tādu tulkošanas k ārtību, kas piem ērojama 
vienotās patentaizsardz ības jomā, kāda izklāstīta Komisijas priekšlikum ā par ES patenta 
tulkošanas k ārtību. Patent ētājs EPI iesniegtu pretenziju tulkojumu div ās citās EPI ofici ālajās 
valodās. Papildu tulkojumi neb ūtu vajadzīgi (izņemot strīdus gadījumā). Vidējās izmaksas par 
patentu teritorij ā, uz ko attiecas cieš āka sadarb ība, būtu 680 euro. Izmaksas par aizsardz ību 
visā ES būtu 15 % no pašreiz ējām izmaks ām (ja cieš ākā sadarbībā iesaistās 25 dalībvalstis). 
Kopējais izmaksu ietaup ījums būtu pat 58,5 miljoni euro gad ā. Šis apakšrisin ājums būtu 
rentabls un iev ērojami vienk āršotu proced ūras, tomēr tas neguva pietiekamu atbalstu Padom ē. 
Dalībvalstis, kas v ēlas uzsākt ciešāku sadarb ību, vēlas, lai īstenošanas regul ā tiktu iek ļauti 
daži no elementiem par tulkošanas k ārtību, ko ierosin āja prezidentvalsts Be ļģija. Priekšlikum ā 
Padomes regulai, ar ko at ļauj ciešāku sadarb ību, jau iek ļauti vairāki no šiem b ūtiskajiem 
elementiem. Tas noz īmē, ka šis risin ājums ir politiski neiesp ējams. 
6.3.2.  3.2. apakšrisin ājums — Komisija ierosina tulkošanas k ārtību, kas piem ērojama 
vienotās patentaizsardz ības jomā, pamatojoties uz t ās 2010. gada 30. j ūnija 
priekšlikumu un iestr ādājot arī elementus no kompro misa priekšlikuma, kas 
apspriests Padom ē 
Izvēloties šo apakšrisin ājumu, min ēto tulkošanas k ārtību papildin ātu ar atseviš ķiem 
kompromisa elementiem, ko 2010. gad ā ierosināja prezidentvalsts Be ļģija, saska ņā ar to 
dalībvalstu nost āju, kuras l ūdza Komisiju sagatavot priekšlikumu par cieš ākas sadarb ības 
uzsākšanu. Galven ās prasības par valodu lietojumu b ūtu saskaņā ar EPK. Turkl āt pārejas 
periodā būtu spēkā papildu pras ības par tulkošanu, kas patent ētājiem radītu papildu izmaksas. 
Rezultātā kopējās tulkošanas izmaksas p ārejas period ā būtu aptuveni 980-2380 euro par 
patentu, ko patent ē ciešākas sadarb ības teritorij ā. Kad k ļūs pieejami kvalitat īvi 
mašīntulkojumi, tulkošanas izmaksas samazin ātos līdz 680 euro. Izmaksas par aizsardz ību 
visā ES būtu 20% no pašreiz ējām izmaks ām (ja cieš ākā sadarbībā iesaistās 25 dalībvalstis). 
Kopējais izmaksu ietaup ījums būtu pat 50 miljoni euro gad ā. Paredzams, ka šis 
apakšrisin ājums gūs ievērojamu politisku atbalstu.  
7. RISINĀJUMU UN TO IETEKMES SAL ĪDZINĀJUMS  
Salīdzinot risin ājumus, j āsecina, ka no efektivit ātes, izmaksu samazin ājuma un 
vienkāršošanas viedok ļa vislabākais ir 2. risin ājums. Tom ēr arī 3. risinājums sniedz 
ievērojamus ieguvumus, izmaksu samazin ājumu un vienk āršošanu Eiropas un trešo valstu 
lietotājiem. 
ES patenta izveide (2. variants) b ūtu vislabv ēlīgākais iekšējam tirgum, patentu inform ācijas 
izmantotājiem un pat ērētājiem, jo t ādējādi patentaizsardz ības ziņā notiktu piln īga iekšējā 
tirgus integr ācija. Tom ēr arī 3. variants palielin ātu integrācijas pak āpi ne tikai iesaist īto 
dalībvalstu starp ā, bet arī starp iesaist ītajām un neiesaist ītajām dalībvalstīm. Īstenojot cieš āku 
sadarbību, ievērojami samazin ātos izmaksas un sarež ģītība, lai ieg ūtu patentaizsardz ību visā 
ES, kas noz īmē, ka vairāk izgudrot āju vēlētos iegūt patentaizsardz ību arī tajās dalībvalstīs, kas 
neiesaistās ciešākā sadarbībā.  
 
LV 6   LV Lielākai integr ācijai būs pozitīvs iespaids uz pat ērētāju piekļuvi precēm un pakalpojumiem. 
Integrētāks tirgus nodrošin ās labāku pārrobežu tirdzniec ību un atvieglos c īņu pret viltot ām 
precēm. Tas, ka patentus centraliz ēti reģistrēs un public ēs EPI, atvieglos zin āšanu izplat īšanu 
un sekmēs inovāciju.  
Vienkāršāka un lētāka patentaizsardz ības iegūšana Eirop ā, domājams, liks rasties aizvien 
lielākam skaitam inovat īvu MVU. MVU ir iev ērojama loma darbavietu rad īšanā: MVU 
nodrošina 2/3 no darbaviet ām privātajā sektorā15. Tātad, ja pieaugs uz ņēmumu skaits, tam b ūs 
pozitīva ietekme uz darbavietu rad īšanu. 
Lai gan nav šaubu, ka no ekonomisk ā viedokļa ES patenta izveide b ūt visefekt īvākais 
risinājums, 10 gadus ilguš ās sarunas noz īmē, ka šis variants ir politiski neiesp ējams. 
3. risinājuma anal īze liecina, ka tas tom ēr dotu iev ērojamus ieguvumus. Lai gan visrentabl ākā 
tulkošanas k ārtība būtu 3.1. apakšrisin ājumā aplūkotā, domājams, ka 3.2. apakšrisin ājums gūs 
vislielāko atbalstu no dal ībvalstīm, kas iesaist ītas ciešākā sadarbībā. Tāpēc vēlamais 
risinājums būtu 3. risin ājums, 3.2. apakšrisin ājums. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Piecu gadu laik ā pēc piemērošanas uzs ākšanas Komisija izv ērtēs tiesību aktu piem ērošanu, 
īpašu uzman ību veltot tulkošanas k ārtībai pārejas period ā. Komisija ar īdzan sekos l īdzi 
attiecīgajiem indeksiem par inov ācijai labv ēlīgiem apst ākļiem, patentu skaitam un to 
izmaksām gadā. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm