KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ziņojums par Civilās aizsardzības mehānisma un Civilās aizsardzības finanšu instrumenta novērtēšanu un piemērošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam /* COM/2011/0696 galīgā redakcija */





Ievads 1. Par humāno palīdzību un civilo aizsardzību atbildīgais Komisijas ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO) ir novērtējis laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam paveikto civilās aizsardzības jomā, proti: 2. Padomes 2007. gada 5. marta Lēmumu Nr. 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu ("CAFI" vai "Finanšu instruments"[1]); 3. Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmumu Nr. 2007/779/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāta versija) ("Civilās aizsardzības mehānisms" vai "Lēmums par mehānisma izveidi" vai "Mehānisma pārstrādātā versija"[2]); 4. sagatavošanas darbība Finanšu regulas[3] 49. panta 6. punkta b) apakšpunkta izpratnē par ES ātrās reaģēšanas spēju 2008., 2009. un 2010. gada budžetā; 5. izmēģinājuma projektus Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) apakšpunkta izpratnē par pārrobežu sadarbību, lai cīnītos ar dabas katastrofām un mežu ugunsgrēkiem, attiecīgi 2006. un 2008. gada budžetā; 6. Civilās aizsardzības mehānisma mērķis ir veicināt pastiprinātu sadarbību civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā liela mēroga ārkārtas situāciju vai šādu situāciju nenovēršamu draudu gadījumā. Aizsardzība, ko nodrošinās mehānisms, ietver galvenokārt cilvēku, kā arī vides un īpašuma, tostarp kultūras mantojuma, aizsardzību dabas un cilvēku izraisītu katastrofu, terora aktu un tehnoloģisku katastrofu gadījumos, kā arī radioloģiskās vai ekoloģiskās avārijās, tostarp nejaušas jūras piesārņošanas gadījumos, kas notiek ES vai ārpus tās, ņemot vērā arī ES atsevišķu, attālāku un citu reģionu vai salu īpašās vajadzības. 7. Pašlaik Civilās aizsardzības mehānismā piedalās 31 valsts (tās visas tādējādi ir tiesīgas saņemt arī palīdzību finanšu instrumenta ietvaros), proti, 27 ES dalībvalstis, Norvēģija, Islande, Lihtenšteina un Horvātija ("mehānismā iesaistītās valstis")[4]. 8. Lēmuma par mehānisma izveidi 14. pantā ir noteikts, ka Komisijai šā lēmuma piemērošana jāizvērtē līdz 2010. gada beigām un minētā izvērtējuma secinājumi jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. 9. Saskaņā ar CAFI finansiālu palīdzību sniedz: 10. rīcībai saskaņā ar mehānismu; 11. ārkārtas situāciju novēršanas vai seku mazināšanas pasākumiem; kā arī 12. rīcībām, kuru mērķis ir sekmēt Kopienas sagatavotību ārkārtas situācijām, tostarp ES pilsoņu izpratnes veicināšanas rīcībām. 13. Turklāt CAFI paredzēts īpašs noteikums, lai finansētu noteiktus transporta resursus liela mēroga ārkārtas situācijā nolūkā sekmēt ātru un efektīvu reaģēšanu šādas ārkārtas situācijas gadījumā. 14. CAFI 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai jāveic sasniegto rezultātu un CAFI īstenošanas kvalitatīvo un kvantitatīvo aspektu novērtēšana[5]. 15. Sagatavošanas darbība ES ātrās reaģēšanas spējai, ko sāka 2008. gadā, centās uzlabot ES vispārējo reaģēšanas spēju katastrofu gadījumā ES ietvaros un ārpus tās, nodrošinot, ka mehānismā iesaistīto valstu līdzekļi gatavības režīmā ir pieejami izmantošanai ES civilas aizsardzības operācijās. Komisija/ Monitoringa un informācijas centrs (MIC) bija pilnvaroti izmantot šos gatavības režīmā esošos līdzekļus, lai apmierinātu vajadzības uz vietas. 16. Turklāt 2008. gadā tika sākts izmēģinājuma projekts ciešākai sadarbībai starp mehānismā iesaistītajām valstīm cīņai ar mežu ugunsgrēkiem, un tās mērķis bija uzlabot operatīvo resursu un ārkārtas atbalsta izmantošanu, lai palīdzētu mehānismā iesaistītajām valstīm cīnīties ar meža ugunsgrēkiem, kas ir pārāk daudz un plaši, lai tos varētu apturēt ar pašu spēkiem gan loģistikas, gan cilvēkresursu ziņā. Izmēģinājuma programmas mērķi bija iekļauti sagatavošanās darbībā ES ātrās reaģēšanas spējai kā daļa no 2009. gada uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Šādā veidā sagatavošanās darbība turpinājās arī trešajā un pēdējā, proti, 2010. gadā (dažu projektu īstenošana turpināsies līdz 2012. gada vidum). 17. Visbeidzot, izmēģinājuma projekta par pārrobežu sadarbību cīņā ar dabas katastrofām ietvaros tika atbalstīta rīcība sadarbībai un ciešākas sadarbības attīstībai civilās aizsardzības pasākumos ar mērķi uzlabot informētību un novērst vai samazināt dabas katastrofu sekas, attīstot pārrobežu agrīnās brīdināšanas, koordinācijas un loģistikas instrumentus. 18. Finanšu regulas īstenošanas noteikumu[6] 21. panta 2. punktā noteikts, ka izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības novērtē attiecībā uz piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem, kā arī iegūtajiem rezultātiem, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem. NOVēRTēJUMA MēRķI UN METODOLOģIJA 19. Novērtējuma rezultātā Komisija un citas ieinteresētās aprindas var izdarīt galvenos secinājumus un mācīties no pieredzes, kas gūta, īstenojot iepriekšminētās darbības civilās aizsardzības jomā. Tas palīdzēs Komisijai turpināt efektīvi īstenot mehānismu un finanšu instrumentu. 20. Turklāt novērtējuma rezultāti tiks ņemti vērā, 2011. gadā sagatavojot vispusīgu politikas rīcības paketi, kurā tiks pārskatīta sadarbība ES katastrofu pārvaldības jomā, jo īpaši pievēršoties šādām divām galvenajām tēmām: 1) visu iesaistīto personu pienākums veikt piemērotus preventīvos un aizsardzības pasākumus un 2) vajadzības gadījumā solidaritāte un palīdzība ES ietvaros un mehānismā iesaistīto valstu starpā. 21. Visbeidzot, novērtējumu ņems vērā, sagatavojot paziņojumu par finanšu instrumenta darbības turpināšanu, kas jāiesniedz ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī (saskaņā ar CAFI 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu), kas faktiski būs daļa no priekšlikuma par jaunu Civilās aizsardzības finanšu instrumentu. 22. Komisijas dienesti sagatavoja provizoriskus iekšējās pārskatīšanas dokumentus, pamatojoties uz iekšēji pieejamo informāciju un pieredzi. Pēc tam neatkarīgiem konsultāciju uzņēmumiem ( COWI A/S sadarbībā ar Aguaconsult ) tika uzdots novērtēt Eiropas Komisijas darbības civilās aizsardzības jomā un sarīkot plašu un vispusīgu apspriešanos ar ieinteresēto aprindu pārstāvjiem[7], tostarp rīkojot intervijas un e-aptaujas internetā. Konsultāciju uzņēmumi sagatavoja novērtējuma ziņojumu, kurā ņemti vērā arī provizorisko iekšējās pārskatīšanas dokumentu secinājumi. Ziņojums ir pieejams Komisijas portālā[8]. Visi novērtējuma veikšanā ieinteresētie Komisijas departamenti ir devuši savu ieguldījumu šajā procesā un piedalījušies šim nolūkam izveidotās vadības grupas darbā. Turklāt Komisijas dienesti ir apspriedušies ar mehānismā iesaistītajām valstīm, cita starpā arī valstu civilās aizsardzības iestāžu ģenerāldirektoru sanāksmes laikā, lai iepazītos ar to uzskatiem par mehānisma, finanšu instrumenta un sagatavošanas darbību, kā arī izmēģinājuma projektu darbību. 23. Neatkarīgie konsultanti saņēma uzdevumu patstāvīgi novērtēt, kā īstenotas laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam (ieskaitot[9]) veiktās Eiropas Komisijas darbības civilās aizsardzības jomā, un jo īpaši: 24. lēmuma par mehānisma izveidi 2. panta 5. punktā minētā Monitoringa un informācijas centra (MIC) darbību un sniegtos pakalpojumus; 25. CAFI noteikumu par transportu darbību (4. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts un 3. punkts). 26. tā sauktās "modulārās pieejas" īstenošanu un kārtību, kas pārbaudīta izmēģinājuma projektu un sagatavošanās darbības ietvaros ar mērķi veicināt reaģēšanai nepieciešamo līdzekļu pieejamību; 27. lēmuma par mehānisma izveidi 5. panta 5.punktā minēto apmācības programmu (ietverot praktisko nodarbību programmu un ekspertu apmaiņas programmu). NOVēRTēJUMA KONSTATēJUMI Monitoringa un informācijas centrs 28. MIC ir ES civilās aizsardzības mehānisma centrālā vienība, kuras mērķis ir atvieglot un stiprināt sadarbību starp ES un dalībvalstīm, veicot civilās aizsardzības intervenci liela mēroga ārkārtas situāciju gadījumā. 29. Tā darbības novērtējums par laikposmu no 2007. līdz 2009. gadam skaidri parāda, ka MIC, ņemot vērā tā pieaugošo iesaisti civilās aizsardzības darbībās Eiropā un visā pasaulē, ir pildījis savu mērķi, proti, kalpot dalībvalstīm, Komisijai un vispārīgi ES. MIC ir bijis pieejams un spējīgs nekavējoties reaģēt 24 stundas diennaktī, kā tas noteikts mehānisma pārskatītā lēmuma 2. panta 5. punktā. MIC ir guvis plašu atzinību, jo tas sniedz lietderīgus pakalpojumus, kas ir būtiski mehānismā iesaistītajām valstīm, kad civilās aizsardzības intervences tiek veiktas ES ietvaros vai ārpus tās, sniedzot padomus par vajadzībām uz vietas, atvieglojot ciešāku sadarbību mehānismā iesaistīto valstu starpā un apkopojot resursus. Šajā kontekstā MIC raksturojoša pazīme ir tās "vienas pieturas aģentūras" statuss. Tādējādi valstis, kurām nepieciešama starptautiska palīdzība, un mehānismā iesaistītās valstis, kas šo palīdzību sniedz, ir varējušas ietaupīt tik dārgo laiku. Palīdzības intervencēs ārpus ES MIC ir pildījis operatīvās koordinācijas funkcijas un nodarbojies ar Eiropas reaģēšanas pasākumu integrāciju ANO koordinēto pasākumu ietvaros. Mehānisma iedarbināšanas gadījumu skaits ir stabili pieaudzis gadu gaitā, kas liecina par tā pievienoto vērtību. 30. Neatkarīgajā novērtējumā bija pieminēta un uzslavēta MIC un citu starptautisko ārkārtas palīdzības sniedzēju, jo īpaši ANO aģentūru, pastiprinātā sadarbība, taču arī turpmāk ir jāpieliek pūles, jo īpaši attiecībā uz citām aprindām, piemēram, humānāš jomas NVO un militārajām organizācijām (piemēram, NATO), tiktāl, cik pēdējo minēto iesaistīšanās būtu pilnībā attaisnota, ņemot vērā nesenās ANO (Oslo un MSDA) pamatnostādnes. 31. Komisija 2008. gada Paziņojumā[10] Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos norādīja dažas jomas, kurās tā saskatīja iespēju panākt turpmākus uzlabojumus: 32. rīcības efektivitātes uzlabošana sadarbībā ar dalībvalstīm un interesentiem starptautiskā, valstu un vietējā līmenī, jo īpaši ar sinerģijas, kā arī ar mācību, vajadzību novērtējumu, plānošanas un operāciju labākas koordinācijas palīdzību; 33. turpmāka horizontālās koordinācijas racionalizēšana starp Komisiju, prezidējošo valsti, dalībvalstīm un Augsto pārstāvi, gan Briselē, gan uz vietas, jo īpaši attiecībā uz liela apmēra dabas katastrofām, kad krīzē iesaistīts gan civilās aizsardzības mehānisms, gan KĀDP instrumenti; 34. vertikālās koordinācijas uzlabošana starp ES līmeni un dalībvalstīm. Šī koordinācija ir jāoptimizē, jo atšķirīgās dalībvalstu un humanitāro dienestu/aģentūru pilnvaras ietekmē Komisijas reaģēšanas spējas. Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, Komisija ir sākusi pētīt, kā būtu iespējams uzlabot MIC darbību. Paziņojumā par Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos norādīts sekojošais[11]: Monitoringa un informācijas centra paplašināšana, lai tas varētu pildīt Eiropas civilās aizsardzības intervenču operatīvā centra lomu . Tam ir nepieciešama kvalitatīva pārorientēšanās no informācijas izplatīšanas un reaģēšanas uz ārkārtas situācijām uz aktīvu iepriekšēju rīcību, ārkārtas situāciju novērošanu reālā laikā un operatīvu iesaistīšanos un koordināciju. Tas ietver arī agrīnās brīdināšanas sistēmas, vajadzību novērtējumu veikšanu, atbilstošo resursu noteikšanu un padomu sniegšanu dalībvalstīm tehniskos jautājumos par reaģēšanas resursiem; scenāriju izstrādi, standarta darbību procedūras un gūtās pieredzes novērtējumus; Komisijas pilnvaru īstenošanu, lai apkopotu pieejamos transporta līdzekļus un sniegtu līdzfinansējumu transportam; vairāk mācību un praktisko nodarbību pasākumus dalībvalstīm un citiem ekspertiem; palīdzību dalībvalstīm resursu apkopošanā. Pamatojoties uz šiem iekšējās pārskatīšanas elementiem, neatkarīgo novērtējumu un interesentu izteikumiem, Komisija secina, ka MIC ir veiksmīgi, proaktīvi un efektīvi pildījis savu centrālo lomu civilās aizsardzības mehānisma ietvaros. Kaut arī sadarbība Eiropas mēroga dalībnieku vidū ir nepārtraukti virzījusies uz priekšu, kā to pierāda, piemēram, Eiropas Zemes novērošanas programma un tās ārkārtas reaģēšanas dienests, kā arī sinerģija ar visām Komisijas darbībām veselības aizsardzības jomā, joprojām turpina pastāvēt problēmas jautājumos, kā nodrošināt visu darbību savstarpējo saskaņotību, kā arī to, lai tās būtu saskaņotas ar intervencēm un papildinātu gan intervences, gan darbības, ko īsteno citu ES un starptautisko (jo īpaši ANO sponsorēto) katastrofu pārvaldības iespēju ietvaros (tostarp arī tās, kas pieejamas ne tikai humānās palīdzības, bet arī ilgtermiņa attīstības palīdzības jomā), gan arī mehānismā iesaistīto valstu intervences. Tomēr joprojām šķiet, ka Eiropas sadarbībai un koordinācijai civilās aizsardzības jomā piemīt vēl neizmantots potenciāls, ko MIC nākotnē varētu vēl vairāk attīstīt. 35. Turklāt Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei "Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos — civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme"[12], Komisija norādīja uz turpmāko rīcību, kas nepieciešama, lai sasniegtu efektīvākas, optimālākas, saskaņotākas un pamanāmākas Eiropas reaģēšanas spējas. Kā vienu no Komisijas vīzijas stūrakmeņiem šī turpmākā rīcība ietver MIC un ĢD ECHO krīzes biroja apvienošanu, lai izveidotu īstu Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centru , kurš darbosies 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā. Centram būtu jātop par platformu, kas sniedz pilnīgu atbalstu mehānismā iesaistītajām valstīm, citiem ES dienestiem un starptautiskām organizācijām ārkārtas palīdzības operāciju laikā un ieņem galveno lomu ES operāciju plānošanā (ietverot scenāriju izstrādi un ārkārtas rīcības plānu izstrādi) un Eiropas reaģēšanas spējai piešķirto līdzekļu koordinēšanā. Apmācības programma 36. Iekšējais pētījums, interesentu izteikumi, neatkarīgais novērtējums un Komisijas praktiskā pieredze apmācības jomā liecina, ka apmācības programma ir augsti novērtēta ES civilās aizsardzības sadarbības ietvaros. Mācību pasākumi ir izrādījušies ļoti vērtīgi, lai sagatavotu valstu ekspertus civilās aizsardzības palīdzības intervencēm un ir ievērojami uzlabojuši ES civilās aizsardzības sistēmas reaģēšanas spējas. Komisija secina, ka apmācības programmai būtu jāpaliek nozīmīgam sagatavotības komponentam ES civilās aizsardzības sadarbības kontekstā. 37. Novērtējumi skaidri parāda, ka mācību pasākumu saturs ļoti labi papildina citus mācību pasākumus, ko sniedz valsts vai starptautiskā līmenī. Komisija secina, ka, attīstot ES apmācības sistēmu, arī turpmāk jānodrošina saskaņotība dažāda līmeņa programmu starpā, kas, šķiet, prasīs nepārtrauktu vai pastiprinātu visu mācību pasākumu organizatoru sadarbību, jo īpaši, ja nākotnē ir paredzēta programmu plašāka savstarpēja integrācija. 38. Apmācības politikas jautājumu grupa tika izveidota 2009. gadā (tās pirmā tikšanās notika 2009. gada septembrī). Tas ir pirmais solis uz priekšu, lai izveidotu Eiropas Katastrofu pārvaldības apmācības kārtību (KPAK). Turklāt, mācību pasākumu vadītājiem tiek rīkotas sapulces līdz pat septiņām reizēm mācību ciklā, trīs no šīm sapulcēm ir veltītas novērtējumam. Ikgadējā apmācības koordinatoru sanāksme notiek katra gada beigās. Šajā ietvarā diskusijas ir notikušas arī par valstu apmācības programmu salīdzināmību, vadību un kvalitātes jautājumiem, kā arī par iespējām izveidot apmācības pasākumus par novēršanas un sagatavotības jautājumiem. 39. Pēdējos gados apmācības programma ir spējusi iet kopsolī ar civilās aizsardzības mehānisma attīstības gaitu, tādējādi gadu gaitā ievērojami paplašinoties tās darbībām un pieredzei. Novērtējumā ir skaidri uzsvērta apmācības pasākumu tvēruma paplašināšanās, ar to domājot gan jauna veida kursus, gan kursu skaita palielināšanos. Ņemot vērā šo notikumu gaitu aizvien spiedīgāko publiskā finansējuma iespēju kontekstā, rodas jautājums, kā nodrošināt efektīvāku civilās aizsardzības apmācības programmu, kas, iespējams, nākotnē vairs nevarēs pilnībā paļauties uz centrālu starptautiskās koordinācijas apmācību organizēšanu. 40. Mācību kursi ir kalpojuši par ļoti labu platformu pieredzes apmaiņai un kontaktu veidošanai starp mehānismā iesaistīto valstu civilās aizsardzības ekspertiem, kā arī ar citiem partneriem, kā piemēram, UNDAC komandu locekļiem (Apvienoto Nāciju Organizācijas katastrofu novērtēšana un koordinācija) un citiem Komisijas dienestiem. Šādu formālu un neformālu kontaktu izmaksas un ieguvumus ir grūti novērtēt, izmantojot objektīvus radītājus. Komisija uzskata, ka liela apmēra ārkārtas situāciju gadījumā šādi kontakti un tīkli var būt īpaši svarīgi, lai mazāk optimāla scenārija vietā panāktu vislabāko iespējamo palīdzības intervenci, jo neefektīvas koordinācijas un organizatorisku darbību dēļ šādā situācijā tiek zaudēts tik dārgais laiks. Acīmredzami, pieredzes apmaiņa un kontaktu tīklu veidošana arī ir notikusi uz sistēmas rēķina. Tomēr šādu tīklu efektu var panākt arī kā blakus efektu, cenšoties sasniegt galvenos apmācības mērķus, kas minēti iepriekš. 41. Šajā kontekstā Komisija apsver arī to, kā labāk rīkot pieredzes apmaiņu par darbu uz vietas, praktiskajām un teorētiskajām apmācībām un kā labāk strukturēt pieredzes apmaiņu[13]. 42. Tiesību aktu civilās aizsardzības jomā pārskatīšana 2011. gadā sniegs iespēju sīkāk apsvērt visus šos dažādos aspektus. Tās ietvaros varēs apskatīt arī jautājumu par to, vai jaunā finanšu instrumenta ietvaros apmācībai var piešķirt vairāk līdzekļu, vai arī ir jāmeklē citi ceļi, kā turpmāk vairot priekšrocības, ko sniedz ciešāka ES sadarbība sagatavotībai dabas katastrofām. Praktisko nodarbību programma 43. Kā konstatēts Komisijas iekšējā pārskatā un neatkarīgā novērtējuma konstatējumos un secinājumos, kā arī ņemot vērā mehānismā iesaistīto valstu un citu interesentu uzskatus, praktiskās nodarbības ir bijušas efektīvs līdzeklis, kas veicinājis Eiropas sagatavotību dabas un cilvēka izraisītām katastrofām. Tās ir palīdzējušas precīzāk izstrādāt procedūras un kārtību, kas praksē jāievieš civilās aizsardzības intervencēs un sadarbībā, ietverot iespēju sākt uzņēmējas valsts atbalsta pasākumu īstenošanu. Ir skaidri redzams, ka ir sasniegti mehānisma īstenošanas lēmuma[14] 24.pantā noteiktie mērķi, proti, reaģēšanas spēju uzlabošana un vajadzīgās prakses nodrošināšana vienībām, procedūru pilnveidošana un pārbaude un kopīgas valodas noteikšana civilās aizsardzības palīdzības intervenču koordinācijai, un reaģēšanas laika samazināšana lielās ārkārtas situācijās, operatīvās sadarbības uzlabošana mehānismā iesaistīto valstu civilās aizsardzības dienestu starpā un gūtās pieredzes izplatīšana. 44. Komisija secina, ka ir pierādījies, ka izvērstas praktiskās nodarbības civilās aizsardzības mehānisma jomā, ko līdzfinansē ES, ir īpaši būtiska sastāvdaļa, kas palīdz uzlabot visu civilās aizsardzības mehānisma komponentu sagatavotības līmeni. 45. Kaut arī kopumā šajā laikposmā veiktās praktiskās nodarbības ir nodrošinājušas stabilu pamatu nosprausto mērķu sasniegšanai, to atdevi ir mazinājis fakts, ka tās nav integrētas visaptverošākā praktisko nodarbību programmā un tās galvenokārt ir mehānismā iesaistīto valstu izteikto priekšlikumu virkne. Šādu vērtējumu pauda vairāki interesenti, atbildot uz jautājumu par praktisko nodarbību programmas vispārējo efektivitāti, saskaņotību, sadarbību un savstarpējo papildināmību. Daži aptaujas dalībnieki izteica viedokli, ka ES būtu jāizstrādā vadlīnijas, kas nodrošinātu salīdzināmus praktisko nodarbību līmeņus un procedūras, piemēram, minimuma standartus. 46. Komisija secina, ka praktisko nodarbību programma ir pietiekami nobriedusi un tagad būtu nepieciešams pārskatīt konkrētās prioritātes un politikas mērķus ES sagatavotības uzlabošanai, jo īpaši sākot ar pašlaik spēkā esošās vienošanās par minimuma prasībām ES finansējuma saņemšanai pārskatīšanu un uzlabotu prasību izstrādi. 47. Izvērstas praktiskās nodarbības notiek gan valsts, gan Eiropas koordinācijas līmenī. Šī iezīme rada ievērojamas problēmas visos praktisko nodarbību cikla posmos, bieži vien tieši tāpēc, ka mehānismā iesaistītajās valstīs ir dažāds civilās aizsardzības sistēmu līmenis un atšķiras pieeja plānošanai, rīcībai un novērtēšanas pasākumiem. Tādējādi rodas jautājums, vai ciešāka sadarbība starp Eiropas praktisko nodarbību programmām un valstu praktisko nodarbību programmām varētu sniegt kādas priekšrocības. Ciešāka sadarbība varētu vēl vairāk uzlabot praktisko nodarbību programmu efektivitāti, saskaņotību, sadarbību un papildināmību, kā arī optimizēt tās, taču no otras puses tas nozīmē, ka būs jāparedz papildu līdzekļi plānošanai un koordinēšanai un ES praktisko nodarbību ietvara izveidei. 48. No iepriekšminētā Komisija atzīst, ka labākai galvenā mērķa sasniegšanai, proti, operatīvo darbību uzlabošanai ar labākas sagatavotības palīdzību, ir jāapsver integrētas un vispusīgas praktisko nodarbību programmas/ietvara izveide. To iespējams paveikt vairākos posmos, sākot ar vienota glosārija izveidi, vienojoties par minimuma prasībām praktisko nodarbību metodoloģijai (novērtēšana un uzlabojumu ieviešanas plāns, nodarbību kontrole, vienoti drošības noteikumi u.tml.) un ietverot arī katastrofu scenāriju plāna izveidi, kuros jāpraktizējas. Galvenā uzmanība šeit būtu jāpievērš riska novērtējuma rezultātu un mehānismā iesaistīto valstu izstrādāto scenāriju izmantošanai un pārskata scenāriju izstrādei ES līmenī turpmākajos gados. Turklāt šāds praktisko nodarbību politikas ietvars varētu ietvert svarīgus īstenošanas scenārijus palīdzības intervencēm, kas notiek ārpus ES. 49. Attiecībā uz ES praktisko mācību programmu Komisija secina, ka, kaut arī tā kopumā ir veiksmīga, varētu būt nepieciešams izstrādāt uzlabotu praktisko nodarbību ietvaru, kas palīdzētu arī turpmāk uzlabot sagatavotības līmeni un sadarbību Eiropas valstu starpā un optimizētu visu mehānismā iesaistīto valstu ieguvumus. Ekspertu apmaiņas programma 50. ES civilās aizsardzības darbības rada daudzas priekšrocības Eiropas un starptautiskā kontekstā, padziļinot zināšanas par partneru, piemēram, citu dalībvalstu attiecīgo iestāžu un vienību, darba metodēm un procedūrām. 51. Komisija secina, ka ekspertu apmaiņas programma ir sasniegusi savus mērķus, kas noteikti mehānisma īstenošanas lēmuma[15] 25. pantā, proti, nodrošināt ekspertiem iespēju: 1) gūt pieredzi citās jomās; 2) iepazīties ar dažādām metodēm un izmantotajām darbības procedūrām; un 3) pētīt pieejas, ko pieņēmuši iesaistītie avārijas dienesti un iestādes. Vispārīgi tikšanās ar kolēģiem, kas ar tiem pašiem jautājumiem strādā citās dalībvalstīs, ievērojami uzlabo darbību saskaņotību un atvieglo saziņu ārkārtas situācijas gadījumā, kad laika trūkums ir īpaši svarīgs faktors. 52. Ņemot vērā, ka līdz šim ir apmācīti tikai nedaudzi eksperti un šķiet, ka pieprasījums nesamazinās, būtu lietderīgi šo sistēmu turpināt un būtu pat jāapsver iespēja to padarīt plašāk pazīstamu. 53. Komisija norāda, ka šī programma galvenokārt ir organizēta kā mācību iespēja ekspertiem, kurus nosūta uz ārvalstīm. Ņemot vērā sadarbības veicināšanu starp mehānismā iesaistītajām valstīm, ir vērts apsvērt iespēju rīkot apmaiņu tādā veidā, ka eksperti, kas specializējušies kādā konkrētā jautājumā, būtu pieejami mehānismā iesaistītajām valstīm pēc to pieprasījuma. Moduļi 54. Eiropas civilās aizsardzības vidē ir cieši nostiprinājusies modulāra pieeja kā līdzeklis, kas uzlabo sadarbspēju, īstenošanas ātrumu, reakcijas iepriekšēju paredzamību, nepieciešamo atbalstu no skartās valsts (lai modulis varētu pildīt tā uzdevumus) un vispārējo Eiropas civilās aizsardzības intervenču kvalitāti un efektivitāti. Moduļu izstrāde un moduļu datubāzu izveide CECIS [16] ir arī atvieglojusi palīdzības lūgumu iesniegšanas un palīdzības nodrošināšanas procesu ES, jo tādējādi uzlabojās plānošana gan no donoru, gan saņēmēju puses (piemēram, plūdu gadījumā, kad lūgumā ir atsauce uz konkrētu skaitu augstas jaudas sūknēšanas moduļiem, tas konkrēti norāda moduļa jaudu, kur moduli varēs izmantot, nepieciešamo atbalstu u.tml.). Komisija uzskata, ka modulārā pieeja ir skaidri pierādījusi savu pievienoto vērtību. 55. Kā konstatēts Komisijas iekšējā pārskatā un neatkarīgo novērtētāju konstatējumos un secinājumos, kā arī ņemot vērā mehānismā iesaistīto valstu un citu interesentu viedokļus, civilās aizsardzības moduļi vispārīgi tiek uzskatīti par efektīvu līdzekli, kas veicina Eiropas sagatavotību dabas un cilvēka izraisītām katastrofām. 56. Moduļu koncepcija ir jāpaplašina, un tie ir jāiesaista konkrētās praktiskās nodarbībās. Darbs šajā virzienā tika sākts jau 2010. gadā, kad sākās pirmais sešu moduļu praktisko nodarbību cikls. Moduļu praktiskās nodarbības ir praktiskās nodarbības konkrētās jomās, lai uzlabotu sadarbību un koordināciju starp dažādiem moduļiem un ES civilās aizsardzības koordinācijas vienību ārkārtas situācijas laikā. Kaut arī moduļu praktiskās nodarbības neietilpst šajā novērtējuma ziņojumā (jo progress bija novērojams tikai 2010. gada beigās), mehānismā iesaistīto valstu sākotnējās atsauksmes ir ļoti pozitīvas. 57. Turklāt darbs virzās uz priekšu un tiek izstrādātas standarta operāciju procedūras moduļiem, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot sadarbspēju un koordināciju uz vietas un vadības centrā. Tiek izstrādātas arī vadlīnijas uzņemošās valsts atbalstam. Abas iniciatīvas koordinē Komisija, bet mehānismā iesaistītās valstis piedalās moduļu darba grupas ietvaros. Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības 58. ES ar izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību palīdzību līdzfinansēja vairākus projektus, kuru mērķis ir nodrošināt reaģēšanas līdzekļu pieejamību. Šie projekti bija domāti, lai izmēģinātu inovatīvus vadības pasākumus to mehānismā iesaistīto valstu līdzekļu (galvenokārt moduļu) pārvaldībai, kas, pamatojoties uz Komisijas un mehānismā iesaistīto valstu savstarpēju vienošanos, gatavības režīmā ir pieejami ES operācijām, kā arī ES līmeņa papildus līdzekļu/pakalpojumu pārvaldībai. 59. Sagatavošanas darbību un izmēģinājuma projektu ietvaros ievērojams skaits gatavības režīmā esošo mehānismā iesaistīto valstu līdzekļu, kā arī papildus jauda/pakalpojumi ir izmantoti īstu ārkārtas situāciju risināšanai, un šīs izmantošanas rezultāti ir visai pozitīvi, tādējādi parādot, ka izmēģinātie moduļi ir dzīvotspējīgi. Kaut arī neatkarīgajā novērtējumā secināts, ka, ņemto vērā ierobežoto izmantošanas gadījumu skaitu, ir pāragri izdarīt galīgus secinājumus par to, vai ir panākta ES reaģēšanas spēju efektivitātes palielināšanās, tajā tomēr atzīts, ka šīs iespējas ir veicinājušas atbilstošāku ES reakciju katastrofu gadījumā. 60. ES ātrās reaģēšanas spējas sagatavošanās darbības ietvaros Komisija ir līdzfinansējusi aptuveni 20 projektus, ar kuru palīdzību vairāk nekā puse no visām mehānismā iesaistītajām valstīm ir izstrādājušas gatavības režīma pasākumus galvenajiem līdzekļiem. Ar šo projektu palīdzību mehānismā iesaistītās valstis ES civilās aizsardzības operāciju vajadzībām nodeva virkni gatavības režīmā esošus intervencēm nepieciešamos līdzekļus (galvenokārt moduļus, tostarp meklēšanas un glābšanas, ūdens attīrīšanas, mediķu komandas, cīņas ar mežu ugunsgrēkiem[17], CBRN atklāšanas un attīrīšanas komandas, pagaidu mājvietu, tehniskās palīdzības un atbalsta komandas (TAST) ). Šie līdzekļi ir izmēģināti praktiskajās nodarbībās un tie ir izmantoti operācijās reālā laikā (piemēram, reaģējot uz Haiti zemestrīci un plūdiem Polijā), efektīvi papildinot ES vispārīgo reakciju. Šo moduļu iedarbināšana un izmantošana pēc Komisijas/MIC pieprasījuma norisinājās bez aizkavēšanās. Daži projekti joprojām turpinās un turpināsies līdz 2012. gada vidum. 61. Gatavības režīmā esošo līdzekļu patiesais devums pilnībā materializējas saskaņotā sistēmā, kas aptver atbilstošu dažāda veida līdzekļu skaitu apvienojumā ar iepriekšēju plānošanu (tostarp atsauces scenārijiem un ārkārtas rīcības plāniem). To varētu panākt, jo īpaši attīstot Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas, apvienojot dalībvalstu līdzekļus, kas jau iepriekš ir brīvprātīgi piešķirti ES palīdzības operācijām katastrofu gadījumos, kā tas norādīts Komisijas 2010. gada oktobra paziņojumā (COM(2010) 600 galīgā redakcija). 62. Izmēģinājuma projekts ( EU Forest Fire Tactical Reserve - EUFFTR ) tika sākts 2008. gadā ar mērķi panākt ciešāku sadarbību starp mehānismā iesaistītajām valstīm cīņai ar mežu ugunsgrēkiem, un tās mērķis bija uzlabot operatīvo resursu un ārkārtas atbalsta izmantošanu, lai palīdzētu mehānismā iesaistītajām valstīm cīnīties ar meža ugunsgrēkiem, kas ir pārāk daudz un plaši, lai tos varētu apturēt ar pašu spēkiem gan loģistikas, gan cilvēkresursu ziņā. EUFFTR projekts ietver divas meža ugunsgrēku dzēšanā izmantojamas lidmašīnas ( Canadair CL-215 ), kas tika iznomātas komerctirgū un bija pieejamas no 2009. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, katra no tām varēja nolidot 150 stundas. Lidmašīnas bija Eiropas papildu resursi, kas īpaši domāti vispārējās ES meža ugunsgrēku apkarošanas jaudas palielināšanai. Tās bija pieejamas, lai ar civilās aizsardzības mehānisma starpniecību palīdzētu dalībvalstīm, kas lūdz palīdzību cīņai ar mežu ugunsgrēkiem, izmantojot aviāciju. 63. Lēmumu izmantot EUFFTR pieņēma Komisija pēc tam, kad tā bija apspriedusies ar visām dienvidu dalībvalstīm par situāciju mežu ugunsgrēku jomā. Pēc lēmuma pieņemšanas Francijas Iekšlietu ministrija (projekta finansējuma saņēmēja) nodrošināja Bastia (Korsika) izvietoto lidmašīnu izmantošanu. EUFFTR piedalījās sešās no kopā deviņām meža ugunsgrēku ārkārtas situācijām, kurām 2009. gadā tika iedarbināts mehānisms, proti, divreiz Francijā – Korsikā un Portugālē, vienreiz Itālijā un vienreiz Grieķijā. Pārējās trīs mehānisma iedarbināšanas reizēs (Albānijā, Grieķijā un Portugālē) pietiekamu un laicīgu palīdzību sniedza dalībvalstis, un EUFFTR netika izmantots. 64. Kā tas norādīts arī neatkarīgajā novērtējumā, ir grūti novērtēt darbību papildināmību. Vai dažas darbības būtu veiktas arī bez ES līmeņa līdzfinansējuma? E-aptaujas rezultāti diezgan skaidri parāda, ka savstarpējā papildināmība tika sasniegta pilnībā (80 % pret 10 % respondentu, sk. iepriekš.) Tomēr jānorāda, ka daži rezultāti varētu būt zināmā mērā neobjektīvi, jo lielu respondentu daļu veidoja līdzfinansēto projektu finansējuma saņēmēji. Novērtētāji pauda bažas, ka izmēģinājuma projektu vai sagatavošanas darbību finansējums nav pilnībā papildinošs, bet gan drīzāk nepilnīgu novēršanas/sagatavotības darbību robu aizpildīšana valstī vai reģionā. Turklāt aptaujātie izteica arī bažas, ka šādi varētu veidoties "negribēta motivācijas mazināšanās", jo dažas mehānismā iesaistītās valstis varētu sākt paļauties uz palīdzību caur mehānismu tā vietā, lai pašas veiktu ieguldījumus (piemēram novēršanas pasākumos). Objektīvam novērtējumam būtu jābalstās uz hipotētisku standarta scenāriju, kurā aprakstīts, kas būtu varējis notikt, ja nebūtu ES līdzfinansējuma. Ņemot vērā dažādo mehānismā iesaistīto valstu konkrēto situāciju, šādu analīzi ir ļoti grūti veikt, un tā var dot tikai neprecīzus rezultātus. 65. Ņemot vērā šīs grūtības, Komisija nevar būt pilnībā pārliecināta par papildināmību vai tās trūkumu. Attiecībā uz iespējamo valsts novēršanas pasākumu "izspiešanu" vai aizvietošanu, šādam secinājumam būtu jābalstās uz minimuma standarta pieņēmumu par to, kāda līmeņa novēršanas pasākumi būtu atbilstoši. 66. Novērtējumā var apspriest, vai kādi no rezultātiem, jo īpaši sasniegtā ātrās reaģēšanas spējas uzlabošanās, būtu sasniegti arī ar mazākām izmaksām. Ņemot vērā datus, kas pašlaik ir Komisijas rīcībā, tā nevar nonākt pie galīga secinājuma par šīs pieejas rentabilitāti. Neskatoties uz to, daudzi e-aptaujas respondenti un neatkarīgā novērtējuma aptaujas dalībnieki norādīja, ka ir nepieciešama lielāka kontrole un novērtēšana. 67. Komisija secina, ka civilās aizsardzības moduļu koncepcijas izstrāde, sagatavošanās darbības un izmēģinājuma projekti ir paaugstinājuši Eiropas sagatavotības līmeni. Jebkurai liela mēroga katastrofai varēs stāties pretī ar uzlabotām ātrās reaģēšanas spējām, kas tādējādi palīdzēs glābt dzīvības, aizsargāt īpašumu un vidi gan Eiropā, gan ārpus tās. Tomēr ir skaidrs arī tas, ka šīs paaugstinātās sagatavotības priekšrocības būs jāsaglabā vidējā un ilgākā termiņā, saglabājot un attīstot jau darbojošos moduļus. Komisija piezīmē, ka novērtētāji šajā sakarībā novēroja gandrīz visu respondentu lielu ieinteresētību saglabāt sagatavošanas darbību sistēmu pēc tās darbības termiņa izbeigšanās 2010. gadā (20 no 25 respondentiem sniedza pozitīvu atbildi). Noteikumi par palīdzību transportam 68. Transporta noteikumi pastāv kopš 2007. gada, un tos ieviesa, lai rastu risinājumu novērotajam transporta iztrūkumam. Komisija līdzdarbojas vairākos veidos: 1) piešķir tiešās dotācijas mehānismā iesaistītajām valstīm (atbilstīgi ir visi transporta līdzekļi: attiecīgā gadījumā civilie vai militārie līdzekļi ar nosacījumu, ka tiek ievērotas attiecīgās starptautiskās/ANO vadlīnijas)[18] vai 2) izmantojot transporta darbuzņēmēju (brokeru) pakalpojumus, lai nomātu transportēšanas līdzekļus. Saskaņā ar civilās aizsardzības finanšu instrumentu laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam transportam var izmantot ne vairāk kā 90 miljonus eiro. Mehānismā iesaistītajai valstij, kas lūdz finansiālu palīdzību, 6 mēnešu laikā pēc intervences ir jāatlīdzina vismaz 50 % no saņemtajiem ES līdzekļiem. 69. Bija vajadzīgs zināms laiks, kamēr mehānismā iesaistītās valstis varēja pilnībā sākt izmantot transporta noteikumus. Kopējais CAFI līdzfinansējums, kas izmantots no transporta noteikumu ieviešanas līdz 2010. gada beigām, ir aptuveni 7,5 miljoni eiro, taču 2010. un 2011. gadā ir vērojams straujš līdzekļu apvienošanas un finansiālās palīdzības pieprasījumu skaita pieaugums[19]. 70. Novērtējumā norādīts, ka transporta noteikumi ir palīdzējuši kopumā uzlabot palīdzības sniegšanu un ļāvuši efektīvāk reaģēt katastrofu gadījumos. Transporta noteikumi ir vērtīgs ieguldījums arī tādējādi, ka tie nodrošina visu mehānismā iesaistīto valstu klātbūtni un pamanāmību starptautisku katastrofu gadījumos. Kopumā transporta pasākumi ir izrādījušies lietderīgi gan mehānismā iesaistīto valstu atbalstam, apvienojot to transporta līdzekļus un daloties ar tiem, gan padarot pieejamus papildu piedāvājumus un tādējādi risinot transporta deficīta problēmu ( vai nu ar brokeru sniegto transporta pakalpojumu palīdzību, vai finansiālā atbalsta ceļā) E-aptaujā 40 % aptaujāto norādīja, ka transporta noteikumiem ir īpaši svarīga ietekme, pieņemot lēmumu piedāvāt palīdzību. 71. Ieviestās procedūras, ar kurām pārvalda finansiālo palīdzību tiešo dotāciju veidā, ko piešķir mehānismā iesaistītajām valstīm, ir izrādījušās lietderīgas un ir palīdzējušas aizpildīt ievērojamu robu. Tajā pašā laikā ir vispārīgi atzīts, ka procedūras ir sarežģītas un apgrūtinošas un tās būtu jāsaskaņo, turklāt tām jākļūst elastīgākām. 72. Svarīgi apsvērumi, kas izriet no novērtējuma, norāda, ka ir nepieciešams dziļāk izpētīt dažādus līdzfinansēto transporta operāciju līmeņus atkarībā no steidzamības vai atsevišķu palīdzības resursu piegādes prioritātes, kā arī uzlabot piekļuvi transporta līdzekļiem/variantiem. Sadarbības projekti 73. Komisija ir novērtējusi šo elementu bez neatkarīga novērtējuma palīdzības. Konsultantiem uzdevums novērtēt sadarbības projektus novēršanas un sagatavotības jomā netika dots galvenokārt tāpēc, ka e-aptauja un aptauju metode nebūtu šim nolūkam piemērota, jo individuālie rezultāti plašākam cilvēku lokam sīkumos nav zināmi. 74. Civilās aizsardzības finanšu instrumenta līdzfinansēto sadarbības projektu mērķi novēršanas un sagatavotības jomā, šķiet, ir sasniegti. Pēc 2007. gada uzaicinājuma pabeigto projektu rezultātā ir izstrādātas vairākas interesantas vadlīnijas, sarīkotas konferences un sagatavoti ziņojumi. Lai nodrošinātu caurskatāmību galīgie ziņojumi ir publicēti un Komisija ir atzinusi katra projekta individuālos sasniegumus, pieņemot gala ziņojumus. Jānorāda, ka gadu gaitā ir palielinājies priekšlikumu skaits un to projektu skaits, kas saņem finansiālu atbalstu, kas liecina, ka šajā jomā turpina pastāvēt vajadzības, kas ir jāapmierina. Kaut arī daudzus projektus nevar novērtēt tikai ar vienkāršiem finanšu rādītājiem, tāpat kā pētniecības un izstrādes projektus kopumā, katru projektu tomēr uzskata par lietderīgu papildinājumu Eiropas novēršanas un sagatavotības centieniem, kuriem var pēkšņi nākties paļauties uz izstrādātajiem projektiem liela mēroga ārkārtas situācijas gadījumā. 75. Komisija secina, ka novēršanas un sagatavotības projekti ir ievērojami palīdzējuši panākt vairākus uzlabojumus Eiropas civilās aizsardzības un katastrofu pārvaldības sistēmā un finansējums piešķiršanas iespējas būtu jāsaglabā arī turpmāk. 76. Tomēr, atklāts ir jautājums, vai, pievienojot individuālus ad hoc projektus, kuru mērķi, finansējuma saņēmēji un sasniedzamie rezultāti ir ļoti dažādi, iespējams pietiekamā mērā palīdzēt sasniegt politikas pamatmērķus, ja neeksistē vispārīgs politikas ietvars, ko varētu izmantot salīdzinošai novērtēšanai. Finansiāla atbalsta piešķiršana atsevišķiem savstarpēji nesaistītiem projektiem, pamatojoties uz ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, pilnīgi noteikti nevar aizvietot politikas ietvaru. 77. Situācija nedaudz atšķiras sagatavotības jomā, jo mehānismā šis jautājums ir ļoti sīki apskatīts. Tomēr jautājums par vispārīgu politikas ietvaru joprojām ir aktuāls, jo mehānismā galvenā uzmanība pievērsta civilās aizsardzības dalībniekiem tiešā nozīmē, bet sagatavotība saskaņā ar civilās aizsardzības finanšu instrumentu attiecas arī uz citiem saņēmējiem, piemēram, sabiedrība kopumā, un uz rīcību vispārējās sagatavotības un izpratnes veicināšanas jomā. Jautājumi par lielāku projektu savstarpējo papildināmību, pārklāšanās mazināšanu un projektu rezultātu ilgtspējības veicināšanu, šķiet, ir pelnījuši papildu uzmanību. 78. Kaut arī tas neietilpst šā novērtējuma tvērumā, iespējams, būtu nepieciešams pievērst papildu uzmanību arī jautājumam par iespējamām sinerģijām ar ES programmām un politikām, kuru instrumenti varētu atbalstīt atsevišķus novēršanas un sagatavotības darbību aspektus. SECINāJUMI 79. Komisija norāda, ka neatkarīgo novērtētāju secinājumi kopumā ir pozitīvi, tajos atzīta un uzsvērta ES civilās aizsardzības darbību lietderība un nozīme pārskata periodā. Jo īpaši plaši ir atzīts, ka Monitoringa un informācijas centrs sniedz lietderīgus pakalpojumus, kas ir nozīmīgi mehānismā iesaistītajām valstīm, īstenojot civilās aizsardzības palīdzības intervences ES vai ārpus tās. 80. Komisija ir ņēmusi vērā arī bažas un iespējamo uzlabojumu idejas, ko interesenti ir izteikuši novērtētājiem. Tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas process 2011. gadā ir laba iespēja apsvērt visus attiecīgos jautājumus. Turklāt civilās aizsardzības vienību apvienošana ar Humānās palīdzības ģenerāldirektorātu (ĢD ECHO), par ko tika pieņemts lēmums 2010. gada sākumā, kopā ar jaunā Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta[20] izveidi radīs jaunas sinerģijas un savstarpējās papildināmības iespējas, jo īpaši attiecībā uz palīdzības operācijām trešās valstīs. 81. Komisija arī norāda, ka ES reaģēšana katastrofu gadījuma pašlaik notiek ad hoc veidā un ir nepieciešama sistēma, kuras ietvaros notiek iepriekšēja plānošana, kas ļauj nodrošināt, ka galvenie nepieciešamie līdzekļi ir pieejami tūlītējai izmantošanai. ES civilās aizsardzības operāciju plānošanu uzlabos, izstrādājot atsauces scenārijus, sistematizējot dalībvalstu līdzekļus un sagatavojot ārkārtas rīcības plānus, izveidojot dalībvalstu līdzekļu kopumu, kas jau iepriekš ir brīvprātīgi piešķirti ES operācijām, saskaņojot un stiprinot noteikumus par transporta atbalstu, kā arī veicot citus pasākumus, kas minēti 2010. gada oktobra paziņojumā par reaģēšanas spēju stiprināšanu. 82. Mācību pasākumi ir izrādījušies vērtīgs līdzeklis, kas palīdz sagatavot valstu ekspertus civilās aizsardzības palīdzības intervencēm, tādējādi uzlabojot mehānisma kopējo reaģēšanas spēju. Tomēr novērtējumā parādīts arī tas, ka dziļāks mācību pasākumu novērtējums ir visai ierobežots, jo trūkst vispārīga politikas ietvara. Līdzīgi secinājumi ir izdarīti attiecībā uz praktisko nodarbību programmām, kas ir guvušas vispārēju atbalstu, bet cieš vispārīga politikas ietvara trūkuma dēļ. Lai tās labāk kalpotu savam galvenajam mērķim, proti, uzlabot operācijas, ir jāapsver integrētas mācību un praktisko nodarbību politikas izveide. 83. Noteikumi par transporta palīdzības sniegšanu šķiet labi iekļāvušies mehānismā, un ir novērota ļoti aktīva apvienošanas un līdzfinansēšanas pasākumu izmantošana pēdējos divos gados, kaut arī ir izteikti un pienācīgi ņemti vērā ierosinājumi par procedūru saskaņošanu. Pārsniedzot noteikumu un administratīvo procedūru vienkāršošanu, svarīgi apsvērumi, kas izriet no novērtējuma, liecina, ka ir nepieciešams dziļāk izpētīt dažādus līdzfinansējuma līmeņus atkarībā no steidzamības vai atsevišķu palīdzības resursu piegādes prioritātes, kā arī uzlabot piekļuvi transporta līdzekļiem/variantiem. 84. Mehānismā iesaistītās valstis ar lielu interesi un atbalstu ir uzņēmušas modulāro pieeju, un to būtu nepieciešams attīstīt tālāk, ietverot konkrētas praktiskās nodarbības un standarta operāciju procedūru (SOP) izstrādi. 85. Inovatīvi pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot galveno palīdzības līdzekļu pieejamību, ir izmēģināti izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību ietvaros, un ir izrādījušies dzīvotspējīgi, un tie būtu jāattīsta. Tomēr jānorāda, ka izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības ir laika ziņā ierobežoti pasākumi un ar tiem nevar aizstāt pastāvīgu politikas plānu un tiesiskā regulējuma ietvaru. Pieredze, kas gūta izstrādājot un īstenojot šos projektus, ir ņemta vērā 2011. gadā, sagatavojot pārskatītos tiesību aktus. 86. Komisija secina, ka sadarbība un koordinācija Eiropā civilās aizsardzības jomā ir ievērojami progresējusi, taču joprojām pastāv vēl neizmantotas iespējas. Viena nozīmīga joma, kas ir pastiprināti piesaistījusi uzmanību un guvusi atzinību, ir nepieciešamība izstrādāt katastrofu novēršanas un katastrofu pārvaldības politiku. Uzlabots ES novēršanas politikas ietvars spētu risināt dažādus novēršanas aspektus dažādās ES politikas jomās (vides, drošības, veselības aizsardzības un reģionālās politikas jomās) un atvieglotu padziļinātu mehānismā iesaistīto valstu sadarbību. 87. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi ņemt vērā šos novērtējuma konstatējumus. [1] OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp. [2] OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp. [3] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2007. gada 17. decembra Regulu Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.). [4] Citas valstis, kas nepiedalās mehānismā, var lūgt civilās aizsardzības palīdzības intervenci saskaņā ar mehānismu, taču tās nav tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu saskaņā ar Finanšu instrumentu. [5] Šis novērtējums attieksies uz visu CAFI, ietverot ar transportu saistītos noteikumus. Pirmais novērtējums par transporta noteikumiem saskaņā ar CAFI 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu bija paredzēts līdz 2008. gada 31.decembrim, taču līdz minētajam termiņam nebija gūta pietiekama praktiskā pieredze, lai veiktu patiešām nozīmīgu novērtējumu. [6] Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK, Euratom) Nr.478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.). [7] Neatkarīgo konsultāciju uzņēmumu darba uzdevumi ir pievienoti šim ziņojumam. [8] Sk. http://ec.europa.eu/echo/policies/evaluation/thematic_en.htm. [9] Attiecīgos gadījumos ir ņemta vērā arī informācija, kas attiecas uz 2010. gadu. [10] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0130:FIN:LV:PDF [11] Briselē, 5.3.2008., COM(2008) 130 galīgā redakcija, 6., 7. lpp., pieejams: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0130:FIN:LV:PDF [12] COM(2010) 600 galīgā redakcija [13] Turpmāk, lai atvieglotu šādu pieredzes apmaiņu, tiks rīkotas ikgadējas sanāksmes. [14] Komisijas 2003. gada 29. decembra Lēmums Nr. 2004/277/EK, Euratom, ar kuru paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Lēmumu 2001/792/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas mehānismu. [15] Komisijas 2003. gada 29. decembra Lēmums Nr. 2004/277/EK, Euratom, ar kuru paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Lēmumu 2001/792/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas mehānismu. [16] CECIS - kopīga ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēma, kurai ir pievienotas visu mehānismā iesaistīto valstu civilās aizsardzības iestādes un MIC. [17] Attiecībā uz cīņu ar meža ugunsgrēkiem un attiecīgajām ES atbalstītajām darbībām saskaņā ar 4. pantu LIFE+ Regulā (EK) Nr. 614/2007 LIFE + programmas daļas "LIFE+ informācija un komunikācija" konkrētie mērķi ietver darbības, kuru mērķis ir meža ugunsgrēku novēršana un mācības par mežu ugunsgrēku novēršanu. Šobrīd pēc 2008. gada aicinājuma iesniegt priekšlikumus tiek īstenoti trīs projekti. FORESTFIRE (PL) mērķis ir samazināt cilvēku izraisīto meža ugunsgrēku risku, uzlabojot izpratni par meža ugunsgrēku novēršanu. EEFOREST (PT) cenšas samazināt meža ugunsgrēku skaitu Tavira pašpārvaldē, palielinot meža izpratnes veidošanas kampaņu efektivitāti. FFPE (EE) galvenā uzmanība pievērsta meža ugunsgrēku novēršanas pasākumu īstenošanas uzlabošanai un izpratnes par aizsardzību pret meža ugunsgrēkiem palielināšanai valsts līmenī. [18] Jo īpaši tā sauktās 'Oslo" un " MCDA " vadlīnijas. [19] 2007. gadā tika izteikts tikai viens transporta finansēšanas pieprasījums un tā vērtība bija 0,03 miljoni eiro, kopējās transporta līdzfinansējuma izmaksas 2008. un 2009. gada bija aptuveni 0,4 miljoni eiro gadā, savukārt 2010. gadā tās sasniedza aptuveni 6,6 miljonus eiro (55 pieprasījumi), bet 2011. gadā tās līdz šim jau ir sasniegušas 10,8 miljonus eiro (35 pieprasījumi). [20] http://ec.europa.eu/echo/index_en.htm.