ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ja informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji glabā ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus tiesību objektus vai dara tos publiski piekļūstamus, tādējādi nodrošinot vairs ne tikai fizisku infrastruktūru vien un veicot publiskošanas aktu, tiem ir pienākums ar tiesību īpašniekiem slēgt licencēšanas nolīgumus, ja vien uz tiem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK (1) 14. pantā paredzētais atbrīvojums no atbildības. Attiecībā uz 14. pantu nepieciešams verificēt, vai pakalpojumu sniedzējam ir aktīva loma, tostarp vai tas optimizē augšupielādēto darbu vai citu tiesību aktu pasniegšanu vai tos reklamē, neatkarīgi no tā, kāda veida līdzekļus šīm darbībām izmanto. Lai nodrošinātu jebkāda licencēšanas nolīguma funkcionēšanu, informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kas lielā apjomā glabā un sabiedrībai piekļūstamus dara ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus to lietotāju augšupielādētus tiesību objektus, būtu jāveic atbilstīgi un samērīgi pasākumi, kas nodrošinātu darbu vai citu tiesību objektu aizsardzību, piemēram, jāievieš produktīvas tehnoloģijas. Šādam pienākumam vajadzētu būt spēkā arī, ja informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ir tiesīgi uz Direktīvas 2000/31/EK 14. pantā paredzēto atbrīvojumu no atbildības.

Ja informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji glabā ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus tiesību objektus vai dara tos publiski piekļūstamus, tādējādi nodrošinot vairs ne tikai fizisku infrastruktūru vien un veicot publiskošanas aktu, tiem ir pienākums ar tiesību īpašniekiem slēgt licencēšanas nolīgumus, ja vien uz tiem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK (1) 14. pantā paredzētais atbrīvojums no atbildības. Attiecībā uz 14. pantu nepieciešams verificēt, vai pakalpojumu sniedzējam ir aktīva loma, tostarp vai tas optimizē augšupielādēto darbu vai citu tiesību aktu pasniegšanu vai tos reklamē, neatkarīgi no tā, kāda veida līdzekļus šīm darbībām izmanto. Lai nodrošinātu jebkāda licencēšanas nolīguma funkcionēšanu, informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kas lielā apjomā glabā un sabiedrībai piekļūstamus dara ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus to lietotāju augšupielādētus tiesību objektus, būtu jāveic atbilstīgi un samērīgi pasākumi, kas nodrošinātu darbu vai citu tiesību objektu aizsardzību, piemēram, jāievieš produktīvas tehnoloģijas , kuru mērķis ir panākt vērtības taisnīgu pārdali par labu tiesību īpašniekiem . Šādam pienākumam vajadzētu būt spēkā arī, ja informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ir tiesīgi uz Direktīvas 2000/31/EK 14. pantā paredzēto atbrīvojumu no atbildības.
44.

ierosina kopā ar Eiropas Komisiju izskatīt konkrētus veidus, kā mudināt reģionālās un vietējās pašvaldības aktīvāk piedalīties tīklos, piemēram, viedās pilsētas vai Pilsētas mēru pakts, profilakses un veselības veicināšanas tīkli, kurus atbalsta PVO (WHO Healthy Cities Network, WHO Healthy Ageing Task Force, WHO Age-Friendly Cities Project, WHO Regions for Health Network, Schools for Health in Europe Network utt.), un ar to palīdzību darboties pamatiniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” (10) svarīgās jomās, tādās kā bioloģiskā daudzveidība, zemes izmantošana, atkritumu un ūdens resursu apsaimniekošana un gaisa piesārņojums;
3.

secina, ka EKP galvenokārt ir Eiropas Savienības iestāžu, kā arī dalībvalstu un kaimiņvalstu valdību projekts. RK uzsver, ka programmu un projektu sekmīga īstenošana gan ES dalībvalstīs, gan arī iesaistītajās trešās valstīs būtiski ietekmēs reģionālo un vietējo līmeni. RK aicina prioritāri stiprināt sadarbību vietējā un reģionālā līmenī un valstu pilsonisko sabiedrību mijiedarbību EKP ietvaros, kā arī nodrošināt atbilstošu finansējumu. Vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības būtu jāiesaista visos EKP īstenošanas posmos, sākot no plānošanas līdz demokrātiskai kontrolei; uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to apvienībām būtu jāpiedalās asociācijas komiteju un padomju darbā un jāsaņem pastāvīgo novērotāju statuss;
“7. Dalībvalstis veicina kopregulēšanu un pašregulēšanu ar rīcības kodeksiem, ko pieņem valstu līmenī šās direktīvas koordinētajās jomās, ciktāl to ļauj to tiesību sistēma. Šie kodeksi ir tādi, ka tos plaši atzīst galvenās ieinteresētās personas attiecīgajās dalībvalstīs. Rīcības kodeksos skaidri un nepārprotami izklāsta to mērķus. Tie nodrošina, ka mērķu sasniegšana tiek regulāri, pārredzami un neatkarīgi pārraudzīta un izvērtēta. Tie nodrošina efektīvu īstenošanu, attiecīgos gadījumos ietverot efektīvas un samērīgas sankcijas.

“7. Dalībvalstis veicina kopregulēšanu un pašregulēšanu ar rīcības kodeksiem, ko pieņem valstu līmenī šās direktīvas koordinētajās jomās, ciktāl to ļauj to tiesību sistēma. Šie kodeksi ir tādi, ka tos plaši atzīst galvenās ieinteresētās personas attiecīgajās dalībvalstīs. Rīcības kodeksos skaidri un nepārprotami izklāsta to mērķus. Tie nodrošina, ka mērķu sasniegšana tiek regulāri, pārredzami un neatkarīgi pārraudzīta un izvērtēta. Tie nodrošina efektīvu īstenošanu, attiecīgos gadījumos ietverot efektīvas un samērīgas sankcijas.
12.

mudina Eiropas Komisiju izstrādāt tiesisku regulējumu, kurā būtu ietvertas kopējas definīcijas, kas piemērojamas dažādiem Eiropas sociālās ekonomikas dalībnieku veidiem, piemēram, kooperatīvo sabiedrību, nodibinājumu, savstarpējo sabiedrību un apvienību definīcijas, lai dotu iespēju sociālās ekonomikas uzņēmumiem darboties uz droša juridiskā pamata un līdz ar to izmantot iekšējā tirgus un pārvietošanās brīvības priekšrocības. Šajā tiesiskajā dokumentā noteikti būtu jāietver noteiktas kopējas definīcijas. Izstrādājot ES programmas partnerībai ar minētajām organizācijām, varētu balstīties uz šīm definīcijām, lai atbalstu pielāgotu katras konkrētās organizācijas vajadzībām un līdz ar to stiprinātu to nozīmi nodarbinātības veicināšanā un vietējā un reģionālā mēroga uzņēmējdarbības spējas uzlabošanā;
17.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota augsta līmeņa grupa ESI fondu vienkāršošanas jautājumos, un to, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš ietekmei uz saņēmējiem. Ierosina, ka vienam no tās locekļiem jābūt Reģionu komitejas pārstāvim. Šis pārstāvis centīsies saņemt ieguldījumu no NAT komisijas, RK valstu delegācijām un iecēlējstruktūrām, kā arī RK subsidiaritātes uzraudzības tīkla un stratēģijas “Eiropa 2020” tīkla, un tiem sniegs ziņojumus;
33.

uzskata, ka no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF) paredzēto saistību apropriāciju un iespējamā maksimālā robežlieluma starpības izrietošā rezerve (kas veido aptuveni 1,7 % no fonda saistībām) nav pietiekami skaidri pamatota. Vietējā līmenī tiek gaidīti gatavi rīcības plāni tam, kad un kādos apstākļos (piemēram, krīžu uzliesmojums vai to pārvarēšana) rezervi paredzēts izmantot;
1.

norāda, ka aktualizētas informācijas sistēma, kas darbojas visā Eiropā un paredzēta gan transporta vadītājiem, gan pasažieriem un kas ietver visus transporta veidus, ir svarīgs instruments, ar ko īstenot vienu no ES noteiktajām pamatbrīvībām, proti, personu brīvu pārvietošanos. Šīs pamatbrīvības īstenošana nozīmē ne tikai novērst šķēršļus, bet arī, cik vien iespējams, atvieglot iedzīvotāju brīvu pārvietošanos. Tāpēc vajadzētu noteikt obligātu prasību publicēt transporta kustības grafikus un citu ar ceļojumiem saistītu informāciju un – pilnībā un bez izņēmuma – padarīt to pieejamu visiem ES iedzīvotājiem tādā formātā, kādā ikviens to var pēc iespējas vienkārši un efektīvi izmantot. Eiropas Savienībai un visām tās dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka nevienam sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējam šajā sistēmā nav lielākas priekšrocības uz citu rēķina. Tām arī būtu jāgarantē visiem ceļojumu aģentiem un pārvadātājiem vienlīdzīga piekļuve šādām sistēmām. Tāpēc, izstrādājot ES tiesību aktus, kurus vēlāk transponēs dažādu valstu tiesībās, ir jāpiemēro visaptveroša pieeja. Tā jāattiecina ne tikai uz “statisku” transporta informāciju, t. i., fiksētu kustības grafiku, bet arī “dinamisku” informāciju, piemēram, reāllaika datiem, kas norāda sabiedriskā transportlīdzekļa atrašanās vietu attiecīgajā maršrutā. Šāda prasība apkopot datus par pasažieru sabiedrisko transportlīdzekļu atrašanās vietu reāllaikā vienlaikus sekmēs Galileo kosmosa segmenta lietošanu;
15.

otrkārt, tā kā kārtējie pārvedumi un kapitāla pārvedumi no centrālās administrācijas ir primārais vietējo un reģionālo pašvaldību resurss gandrīz visās ES dalībvalstīs, to ieņēmumi ir būtiski samazinājušies, radot tūlītēju to budžeta nelīdzsvarotību. Spānijas reģioni ir cietuši vēl smagāk, jo to ieņēmumi reālā izteiksmē ir samazinājušies par 62 % pēc spēcīga pārvedumu sarukuma no centrālās administrācijas (45 %), no vienas puses, un pēc būtiska pārvedumu pieauguma no reģioniem uz centrālo administrāciju (no nepilniem 1,4 miljardiem euro līdz 10,1 miljardam euro 2005. gada cenās);
—

atkārtoti norāda, ka ex ante nosacījumi būtu jāpiemēro vienīgi jomās, kas tieši saistītas ar kohēzijas politikas īstenošanu, un ir svarīgi izvairīties no kohēzijas politikas apgrūtināšanas ar pienākumiem, kuri uz to neattiecas un sekmē birokrātijas palielināšanos;
11.

norāda, ka Savienības pilsonības saikne ar dalībvalstu pilsonību joprojām nav nepārprotama. No vienas puses, tā ir tieši atkarīga no valstu tiesību aktos noteiktās dalībvalstu pilsonības, kas ir vienīgais ES pilsonības iegūšanas priekšnosacījums. Šis Eiropas pilsonības aspekts nosaka to, ka tā ir papildu tiesību avots tikai dalībvalstu pilsoņiem. Tajā pašā laikā ar to pilsonības jēdziens tiek atdalīts no nācijvalsts un uzsvars vairs nav likts uz indivīda integrāciju pilsoņu kopienā, bet gan uz dzīvesvietu, uz individuālo, politisko un sociālo tiesību vienlīdzību un uz Eiropas pilsoņa pārvietošanās brīvību;
16.

iesaka Komisijai par prioritāti noteikt pētniecību saistībā ar visvecāko cilvēku grupu; tā daļēji vēl ir jauna, un dažādām ieinteresētajām personām par to ir nepieciešama plašāka informācija. Izpētes darbs vajadzīgs, lai varētu novērtēt to veselību veicinošo un profilaktisko pasākumu efektivitāti un rentabilitāti, kuri tiek īstenoti visa dzīves cikla laikā un it sevišķi vēlākajā dzīves posmā. Intensīvāki pētījumi nepieciešami arī, lai noskaidrotu, kā iespējams motivēt vecāka gadagājuma cilvēkus, kuri ir grūtāk sasniedzami, mainīt savus ieradumus un dzīvesveidu. Informācija par gados ļoti veciem cilvēkiem jāiekļauj statistikas un pētniecības datos. Pētījumu rezultāti jādara pieejami tām personām, kuras praktiski strādā ar gados vecajiem cilvēkiem;
2.

Reģionu komiteja pauž cerību, ka Eiropas Komisija arī turpmāk pieliks pūles, lai turpinātu izstrādāt saskaņotu politiku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanai, kas uzsākta 2007. gadā. Reģionu komiteja aicina Komisiju ņemt vērā subsidiaritātes principu un vietējo un reģionālo pašvaldību īpašās kompetences. RK arī aicina Komisiju, sadarbojoties ar citām Eiropas Savienības iestādēm, UNESCO un vietējām pašvaldībām, turpināt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas rīcības plāna izstrādi. Šajā procesā jāņem vērā šādi faktori: a) no kultūrpolitikas, ES iedzīvotāju aktīvas līdzdalības un lietotāju informēšanas viedokļa raugoties, visām iesaistītajām pusēm ir aktīvi jāveicina nepieciešamās plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes kā īpaši svarīga politiska mērķa sasniegšana, un tādēļ visiem reģioniem un dalībvalstīm ir jāsekmē jauninājumi izglītībā; b) saskaņā ar EK līgumu vienīgi dalībvalstis ir atbildīgas par izglītības un apmācības politiku, savukārt Eiropas Savienība veicina valstu sistēmu uzlabošanu, attiecīgos gadījumos izmantojot papildu Kopienas līmeņa instrumentus un sekmējot apmaiņu ar informāciju un paraugpraksi. Tas uzsvērts arī Eiropas Komisijas 2008. gada paziņojumā par tematu “Atjaunināta stratēģiskā sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā” (3); c) izglītības un apmācības pamatstratēģijā (4) plašsaziņas līdzekļu lietotprasme diskutējamā veidā atzīta par lietotprasmes sastāvdaļu digitālajā jomā, turklāt tai var būt ļoti svarīga nozīme, lai sasniegtu daudzus pamatstratēģijā iekļautos mērķus un prioritātes (tostarp apgūt lasīšanas pamatprasmes, prasmi mācīties, aktīvu pilsoniskumu, veicināt starpkultūru dialogu un mūžizglītību); d) pamatstratēģijā (5) ir noteiktas šādas tūlītējās prioritātes: — transversālu pamatprasmju attīstība; — pasākumi, lai atvieglotu jaunradei un jauninājumiem labvēlīgas institucionālās vides veidošanu, kuras pamatā ir pārdomāta un kritiska jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana un skolotāju apmācības kvalitātes uzlabošana; — izveidot partnerības starp iestādēm un uzņēmumiem, kas nodrošina izglītību un apmācību, pētniecības institūtiem, kultūras aprindām un radošajām nozarēm. Minētās prioritātes ir cieši saistītas ar apsvērumiem par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanu; e) daudzos gadījumos vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes iekļaušanu visos oficiālās izglītības sistēmas līmeņos. Tādēļ būtu jāatrod atbilstīga metode, kas ļautu vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbalstīt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas projektus, programmas un hartas, tostarp dažādas partnerības, iesaistot daudzas ieinteresētās personas no valsts un privātā sektora, kā arī partnerības starp kultūras un izglītības iestādēm un profesionālā satura veidotājiem — tas īstenojams gan formālās, gan neformālās izglītības ietvaros, stingri ievērojot attiecīgos tiesību aktus.
3.6

uzskata, ka reālu partnerību kopējo mērķu īstenošanā nevar nodrošināt bez katras puses finansiāla ieguldījuma; ierosina, lai pārdomas par Eiropas teritoriālo līgumu finansēšanu tiktu virzītas uz pašreizējo budžeta pozīciju attiecīgajās jomās un struktūrfondu sinerģiju Eiropas līmenī, no vienas puses, un, no otras puses, uz pieejamajām budžeta pozīcijām vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, no otras puses; tas īstenojams bez Kopienas reģionālās politikas finanšu papildinstrumenta izstrādes un bez papildu finanšu līdzekļu pieprasīšanas minētajam mērķim;
6.

uzsver, ka reģionālās lidostas ir vēl viens veids, kā nodrošināt piekļuvi reģiona infrastruktūrai, kurā ir ietverti arī ceļi, dzelzceļi utt. un tā kā investīcijas no valsts sektora tiek ieguldītas šajos piekļuves veidos, tāpat arī jāveicina investīcijas no valsts sektora reģionālajā lidostu infrastruktūrā; Komiteja pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz to, ka valsts sektora investīcijas ir pieejamas, lai attīstītu reģionālās lidostas un atbalstītu reģionālo gaisa satiksmes pakalpojumu, kas no tā izriet, uzsākšanu, ieskaitot tos, kurus nodrošina zemas cenas transporta pakalpojumus.
b)

uzsāk uzraudzības procedūru pirms jūras ostu un lidostu izslēgšanas no visaptverošā tīkla, ja ir uzskatāmi apliecināts, ka pēdējos sešos gados to vidējais satiksmes apjoms ir zemāks par 85 % attiecīgās robežvērtības. Uzraudzības procedūrā Komisija ciešā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm ņem vērā kvalitatīvos rādītājus un visus iespējamos cikliskuma faktorus, kas var izskaidrot infrastruktūras satiksmes samazināšanos. Transporta apjoma izmaiņas pagaidu vai ārkārtas apstākļu dēļ nav pamats izslēgšanai no tīkla;
Fonda budžeta apjomam principā būtu jāatbilst 25 % no prognozētajiem ieņēmumiem no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā laikposmā no 2026. līdz 2032. gadam. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 dalībvalstīm šie ieņēmumi būtu jādara pieejami Savienības budžetam kā pašu resursi. Dalībvalstīm vismaz 50 % no sava plāna kopējām izmaksām jāfinansē pašām. Šajā nolūkā, kā arī saistībā ar investīcijām un pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanai un tās ietekmes mazināšanai attiecībā uz negatīvi ietekmētajiem iedzīvotājiem dalībvalstīm cita starpā būtu jāizmanto to prognozētie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēku un autotransporta nozarēs, kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK.

Fonda budžeta apjomam būtu jāatbilst vismaz 25 % no ieņēmumiem no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā laikposmā no 2026. līdz 2032. gadam. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 dalībvalstīm šie ieņēmumi būtu jādara pieejami Savienības budžetam kā pašu resursi. Dalībvalstīm vismaz 35 % no sava plāna kopējām izmaksām jāfinansē pašām. Šajā nolūkā, kā arī saistībā ar investīcijām un pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanai un tās ietekmes mazināšanai attiecībā uz negatīvi ietekmētajiem iedzīvotājiem dalībvalstīm būtu jāizmanto to prognozētie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēku un autotransporta nozarēs, kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK.
13.

atzinīgi vērtē to, ka vēlreiz ir apliecināta solidaritāte situācijā, kad dalībvalstis pārņēma pacientus no savām pārslogotajām kaimiņvalstīm, lai mazinātu spiedienu uz to intensīvās aprūpes spējām; pauž stingru pārliecību, ka nākotnē to varētu formalizēt, pieprasot palīdzību saskaņā ar direktīvu;
41.

ex ante ietekmes novērtējumi vienmēr būtu papildināti ar novērtējumu gan par ietekmi uz klimatu, gan par to ieguldījumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā ierosina gādāt par to, ka ES tiesību aktu priekšlikumuietekmes novērtējumi vienmēr būtu papildināti ar novērtējumu gan par ietekmi uz klimatu, gan par to ieguldījumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā ( 21 ) ; aicina arī paredzēt to ES fondu pienācīgu ietekmes novērtējumu, kas izveidoti nozarēm un reģioniem, kurus skar enerģētikas pārkārtošana, lai nodrošinātu, ka minētie fondi efektīvi atbalsta šo procesu;
Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus bieži sniedz tiešsaistē saskaņā ar līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam personas datus. Digitālajiem pakalpojumiem ir raksturīga nepārtraukta tirgotāja iesaistīšanās visā līguma darbības laikā, lai ļautu patērētājam izmantot pakalpojumu, piemēram, piekļuvi datiem, datu izveidošanu, apstrādi, uzglabāšanu vai koplietošanu digitālā formā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir abonēšanas līgumi satura platformās, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Savukārt tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo tirgotāja vienreizēja darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Šā digitālā satura piegādes vienreizējā būtība ir pamatā atbrīvojumam no atteikuma tiesībām saskaņā ar Direktīvas 2011/83/ES 16. panta m) punktu, saskaņā ar kuru patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, konkrēta satura lejupielāde vai straumēšana.

Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus bieži sniedz tiešsaistē saskaņā ar līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam datus. Digitālajiem pakalpojumiem ir raksturīga nepārtraukta tirgotāja iesaistīšanās visā līguma darbības laikā, lai ļautu patērētājam izmantot pakalpojumu, piemēram, piekļuvi datiem, datu izveidošanu, apstrādi, uzglabāšanu vai koplietošanu digitālā formā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir abonēšanas līgumi satura platformās, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Savukārt tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo tirgotāja vienreizēja darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Šā digitālā satura piegādes vienreizējā būtība ir pamatā atbrīvojumam no atteikuma tiesībām saskaņā ar Direktīvas 2011/83/ES 16. panta m) punktu, saskaņā ar kuru patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, konkrēta satura lejupielāde vai straumēšana.
15.

pauž nožēlu par to, ka nav minēti Barselonas mērķi, kas paredz sieviešu aktivitātes palielināšanu, un mērķis, par kuru Eiropadome vienojās 2002. gadā un kurš paredz, ka ES valstīs aprūpe jānodrošina vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam, kā arī 33 % to bērnu, kuri ir jaunāki par trim gadiem. Šie mērķi visās dalībvalstīs vēl nav sasniegti, un tādēļ ir aktīvāk jāstrādā pie to īstenošanas;
Ņemt vērā to, ka iepriekš nav bijuši konkrēti Savienības noteikumi, kas piemērojami gāzes cauruļvadiem uz trešām valstīm un no tām, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piešķirt atkāpes no dažiem Direktīvas 2009/73/EK noteikumiem attiecībā uz cauruļvadiem, kas ir pabeigti šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā. Nošķiršanas (kas nav īpašumtiesību nošķiršana) modeļu piemērošanas datums būtu jāpielāgo attiecībā uz gāzes cauruļvadiem uz trešām valstīm un no tām.

Ņemt vērā to, ka iepriekš nav bijuši konkrēti Savienības noteikumi, kas piemērojami gāzes cauruļvadiem uz trešām valstīm un no tām, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piešķirt atkāpes no dažiem Direktīvas 2009/73/EK noteikumiem attiecībā uz cauruļvadiem, kas ir pabeigti šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā. Par visām tādām atkāpēm ziņo Komisijai. Nošķiršanas (kas nav īpašumtiesību nošķiršana) modeļu piemērošanas datums būtu jāpielāgo attiecībā uz gāzes cauruļvadiem uz trešām valstīm un no tām.
Ziņotājs: Vincenzo BIANCO (IT/PSE), Katānijas mērs Atsauces dokumenti: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) COM(2016) 270 final Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Patvēruma aģentūru un par to, ka tiek atcelta Regula (ES) Nr. 439/2010 COM(2016) 271 final Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013], ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija) COM(2016) 272 final
Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem. Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai izslēgtu dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi.

Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no vairākiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī apsaimniekošanas paņēmieniem. Izvēloties bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to nejaušās ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai izslēgtu dabas apstākļu, konkrētu valstu un reģionālo īpatnību ietekmi.