Komisijas dienestu darba dokuments - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums publiskā un privātā finansējuma mobilizēšana, lai nodrošinātu globālu piekļuvi klimatam labvēlīgiem, lētiem un drošiem energopakalpojumiem: pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds {COM (2006) 583 galīgā redakcija} {SEC(2006) 1224} /* SEC/2006/1225 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.10.2006 SEC(2006) 1225 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS PUBLISKĀ UN PRIVĀTĀ FINANSĒJUMA MOBILIZĒŠANA, LAI NODROŠINĀTU GLOBĀLU PIEKĻUVI KLIMATAM LABVĒLĪGIEM, LĒTIEM UN DROŠIEM ENERGOPAKALPOJUMIEM: PASAULES ENERGOEFEKTIVITĀTES UN ATJAUNOJAMĀS ENERĢIJAS FONDS {COM (2006) 583 galīgā redakcija}{SEC(2006) 1224} Saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras ( IEA ) datiem, ja saglabāsies pašreizējās tendences, pieprasījums pēc enerģijas līdz 2030. gadam pasaulē pieaugs par vairāk nekā 60 %. Tomēr tajā pašā laikā oglekļa dioksīda emisijas pieaugs par 62 %, un tiek lēsts, ka 1,4 miljardam cilvēku nebūs pieejami moderni energopakalpojumi. Tādējādi pasaules valstu vadītāji ir atzinuši, ka pašreizējās tendences nav ilgtspējīgas. 2002. gada Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību ( WSSD ) viņi vienojās, ka steidzami un ievērojami jāpalielina atjaunojamās enerģijas īpatsvars pasaules enerģijas veidu sadalījumā, tajā pašā laikā uz pusi samazinot to cilvēku skaitu (pašlaik 1,6 miljardi), kam nav pieejami pamata energopakalpojumi. Lai nodrošinātu, ka tie nav tikai tukši vārdi, ES izveidoja Johannesburgas Atjaunojamās enerģijas koalīciju ( JREC ). Kopš tās izveides Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību tai pievienojušās jau vairāk nekā 90 valdības. Komisija ieņem JREC līdzpriekšsēdētāja vietu, un tajā atrodas koalīcijas sekretariāts, kas nodrošina vajadzīgo sinerģiju ar ES Enerģētikas iniciatīvu, kurā galvenā uzmanība pievērsta atjaunojamai enerģijai un energoefektivitātei. Bez tam G8 valstu Glenīglas rīcības plānā klimata pārmaiņu, tīras enerģijas un ilgtspējīgas attīstības jomā ierosināts izveidot īpašu investīciju sistēmu tīrai enerģijai. Komisijas Zaļajā grāmatā „Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai” izklāstīta integrēta pieeja klimata pārmaiņu problēmas risināšanai, par vienu no mērķiem izvirzot krasu energoefektivitātes palielināšanu; pieeja paredz energoefektīvu tehnoloģiju un atjaunojamas enerģijas tehnoloģiju plašāku demonstrēšanu un ieviešanu. Investīcijas atjaunojamā enerģijā un līdzīgā mērā investīcijas energoefektivitātē sniedz būtiskus ieguvums ar raksturīgām sabiedriskā labuma iezīmēm. Tās rada būtiskus ieguvumus no globālā viedokļa, piemēram, nulles vai zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, un tai ir nozīmīga pozitīva ietekme kā vietējā, tā reģionālā līmenī, piemēram, tradicionālo gaisa piesārņotāju emisijas samazinās vai izzūd vispār. Tās palīdz uzlabot energoapgādes drošību, izmantojot tādu lokāli pieejamu enerģiju kā vēja un saules enerģija un enerģija, kuras ražošanā izmanto ģeotermisko siltumu vai biomasu. Tās arī sekmē vietējo nodarbinātību un ienākumu radīšanu, piemēram, nodrošinot enerģiju lietderīgai izmantošanai. Šie „sabiedriskie labumi” atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes projektus bieži vien padara ekonomiski ļoti pievilcīgus, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kur enerģijas ražošana parasti ir daudz neefektīvāka un vairāk piesārņo apkārtējo vidi nekā industrializētās valstīs, kur spēkā ir mūsdienīgi tiesību akti vides jomā. Turklāt atjaunojamai enerģijai un energoefektivitātei pienācis laiks kļūt par enerģētikas un attīstības investīciju pamatprogrammas neatņemamu daļu. Pašlaik tās var sekmēt lētu elektroenerģijas un citas enerģijas piegādi vietējiem uzņēmumiem un transportam, jo īpaši tur, kur pieslēgšana tīklam ir ekonomiski neizdevīga. No centrālā elektrotīkla izolētas sistēmas un lokāli tīkli var nodrošināt piemērotu un ekonomisku energoapgādi attālos reģionos. Ir iespējams piedāvāt pilnu tehnoloģisko risinājumu spektru, lai apmierinātu gan uzņēmumu, gan mājsaimniecību vajadzības, kas ir sevišķi nozīmīgi jaunattīstības valstīm. Tomēr, neraugoties uz daudziem pozitīviem piemēriem un starptautiskās sabiedrības apņēmību, IEA prognozē, ka, ja pašreizējās tendences saglabāsies, atjaunojamās enerģijas īpatsvars 2030. gadā būs aptuveni tāds pats. Kaut arī politikas pamatnostādnes kļūst aizvien labvēlīgākas, tas automātiski nenodrošina finansējumu investīcijām energoefektivitātē un atjaunojamā enerģijā. Finanšu trūkuma pamatā ir daudzšķautņainas problēmas, tomēr tās galvenokārt iezīmējas riska kapitāla jomā, kas sniedz būtisku nodrošinājumu aizdevējiem. Ir ļoti nozīmīgi mobilizēt privātā sektora finansējumu, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus investīcijām ilgtspējīgā enerģijā. Atjaunojamās enerģijas lielais potenciāls radīt dažādus sabiedriskus labumus no sociālekonomiskā un vides viedokļa gan vietējā, gan pasaules līmenī ir pelnījis sabiedrības atbalstu, lai rastu risinājumu šim finansiālajam strupceļam un nodrošinātu valsts stimulus starptautiskajiem un vietējiem privātajiem investoriem. Komisija jau sākusi darboties kopā ar starptautiskajām finanšu iestādēm, piemēram, EIB, ERAB un Pasaules banku, privātā sektora investoriem un citiem finanšu starpniekiem, lai izveidotu Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu ( GEEREF ) — globālu publiskā un privātā sektora partnerību . Partnerības mērķis ir mobilizēt publisko un privāto finansējumu plašākai pilotprojektu izmantošanai, kas var palīdzēt rast izeju no finansiālā strupceļa, kurā nonākuši atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes projekti un uzņēmumi. Šis priekšlikums balstās uz iniciatīvu „Mērķtiecīgais kapitāls” ( Patient Capital Initiative ), ko Eiropas Komisija JREC kontekstā aizsāka 2004. gadā. Tā pamatā ir priekšizpēte, kuras darbības jomu un virzienu noteica debates 2002. gada Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību, kā arī Briselē notikusī pirmā augsta līmeņa starptautiskā JREC konference (2003. gada 2–3. jūnijs). Galvenā uzmanība veltīta jaunattīstības valstīm un valstīm ar pārejas ekonomiku. GEEREF tiks izveidots kā globāla publiskā un privātā sektora partnerība, kas sniegs atbilstīgas riska sadales un līdzfinansējuma iespējas dažādiem komerciāliem un nekomerciāliem investoriem ar pilnvarām veikt investīcijas visā pasaulē. Tas ļaus piesaistīt profesionālus fondu vadītājus pēc pašfinansējuma principa, kuri darbosies saskaņā ar īpašām līdzekļu devēju un investoru pilnvarām. Šāda sistēma nodrošinās kvalitatīvas uzraudzības, ziņošanas un kontroles iespējas. GEEREF atbalstīs atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes projektus, kuru vērtība ir mazāka par 10 miljoniem euro, kam komerciālie investori un SFI pievērš vismazāko uzmanību. Tas aptvers Zemsahāras Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna salu valstis, Eiropas kaimiņvalstis (tostarp Ziemeļāfrikas valstis un Austrumeiropas valstis, kas nav ES valstis, ieskaitot Krieviju), Latīņameriku un Āziju (tostarp Centrālāziju un Tuvos Austrumus)[1]. Finansējumu noteiks tirgus principi, tomēr priekšroku dos investīcijām valstīs, reģionos vai pašvaldību teritorijās, kur darbojas atbalstoša atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes politika, kas veicina privātā sektora iesaistīšanos un sekmē ieguldījumus atjaunojamās enerģijās. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ĀKK valstu vajadzībām. Tā kā fonds faktiski nodrošinās gan riska kapitālu, gan tehnisko palīdzību, tā būs „vienas pieturas aģentūra”, kas savukārt samazinās darījumu izmaksas un uzlabos fonda darbību kopumā. Investīcijas aptvers plašu projektu spektru, kā arī energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, galveno uzmanību pievēršot no tehniskā viedokļa pārbaudītām tehnoloģijām. GEEREF minimālais finansēšanas mērķis ir noteikts 100 miljonu euro apmērā. Šāds mērķis bija jānosaka, lai projektiem būtu jēgpilna ietekme globālā līmenī, un tajā pašā laikā finansējums būtu pietiekams, lai izveidotu valsts un privātā sektora partnerību, kas laika gaitā pāries uz pašfinansējumu. GEEREF aktīvi iesaistīsies reģionālu apakšfondu izveidē un finansēšanā vai jau esošu līdzīgu iniciatīvu paplašināšanā[2]. Tādējādi būs iespējams pielāgoties reģionālo tirgu īpatnībām, iesaistīt starptautiskās finanšu iestādes, vietējo pieredzi un zinātniskās zināšanas un piesaistīt papildu privātā sektora finansējumu. GEEREF līdzdalība varētu būt 25 % – 50 % apmērā vidēja līdz augsta riska apakšfondos un līdz 15 - 20% apmērā zema riska apakšfondos. Pieņemot, ka pirmie 100 miljoni euro ir apgūti, varētu mobilizēt papildu kapitālu līdz 1 miljarda euro apmērā. Fonda finanšu sviras faktors varētu sasniegt skaitli 10, kas ir ievērojami vairāk nekā tradicionālajām subsīdiju shēmām, kurās tiek prasīts līdzfinansējums 50–70 % apmērā. Ņemot vērā ar iniciatīvu saistītos riskus, Eiropas Komisija atzīst, ka ievērojams ieguldījums no Kopienas budžeta būs ļoti svarīgs, lai aizsāktu iniciatīvu un stimulētu nozīmīgu privāto līdzfinansējumu. Eiropas Komisija ierosina laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam līdz 80 miljoniem euro ieguldīt GEEREF saskaņā ar Tematisko programmu vides aizsardzībai un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai apsaimniekošanai. Pirmo iemaksu 15 miljonu euro apmērā ierosināts veikt 2007. gada sākumā. Lai rastu šīs iniciatīvas pārvaldībai vajadzīgos cilvēkresursus, tiks izmantoti pārvaldes dienestu esošie resursi, vajadzības gadījumā veicot cilvēkresursu iekšēju pārdali. (Ikgadējais) finansēšanas lēmums, kas aptver izdevumus saskaņā ar ikgadējo ENRTP programmu, būs arī pamats Kopienas līdzekļu piešķiršanai GEEREF (iespējams, izmantojot Eiropas Investīciju fondu, līdzīgi kā tiek izmantots Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai). Pieņemot lēmumus, tiks ņemti vērā attiecīgie noteikumi, kas paredzēti juridiskajā pamatā. Šis priekšlikums paredz līdzfinansējumu no dažādām publiskām un privātām institūcijām, tostarp starptautiskām finanšu iestādēm, privātiem investoriem un uzņēmumiem, kā arī fondiem. ES un EEZ dalībvalstis var piedalīties brīvprātīgi. Aplēse par šī līdzfinansējuma līmeni redzama tabulā: miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Līdzfinansētāja iestāde | 2007. gads | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012. un turpmākie gadi | Kopā | Ne EK līdzfinansējums 1. līmenis | 10,000 | 10,000 | 20,000 | Ne EK līdzfinansējums 2. līmenis | 15,000 | 30,000 | 50,000 | 109,000 | 204,000 | Ne EK līdzfinansējums 3. līmenis | 10,000 | 50,000 | 100,000 | 300,000 | 331,000 | 791,000 | Ne EK līdzfinansējums kopā | 35,000 | 90,000 | 150,000 | 409,000 | 331,000 | 0,000 | 1015,000 | Paredzēts, ka līdz 50 miljoniem euro lielu līdzfinansējumu varētu saņemt no Devītā Eiropas Attīstības fonda ieguldījuma mehānisma, ko pārvalda EIB, lai attīstītu pasākumus ĀKK reģionos. Šis novatoriskais instruments varētu būt pozitīvs piemērs, ko vērts atkārtot, tostarp citiem valsts un privātajiem investoriem; tas ir arī ir nozīmīgs līdzekļu vairošanas instruments, lai līdz 2010. gadam varētu apmierināt kopējās vajadzības pēc finansējuma 241 miljarda euro apmērā. Pilnībā investējot GEEREF līdzekļus, jaunattīstības valstu tirgos varētu nodrošināt gandrīz 1 gigavatu videi draudzīgas enerģijas jaudas. Tas 1–3 miljoniem cilvēku ļautu izmantot tīrus energopakalpojumus un gadā aizstātu 1–2 miljonus tonnu CO2 ekvivalenta (kas pašreizējās cenās ir gandrīz 5 miljonu euro vērtībā). - Siltumnīcefekta gāzu emisijas. Ik gadu tiks ietaupīts 1,1 miljons tonnu CO2, kam savukārt būs ilgstoša ietekme vairākus gadu desmitus. Šis skaitlis aplēsts, balstoties uz pieņēmumu, ka jaunuzstādītās jaudas, kas finansētas, izmantojot GEEREF , jaunattīstības valstīs aizstātu pašlaik „tipiskās” elektrostacijas un termoelektrostacijas, kurās izmanto fosilo kurināmo. Optimistiski raugoties, pat tad, ja tiek aizstāta tikai tāda siltuma un enerģijas ražošana, kurā izmanto ogles, ikgadējie CO2 ietaupījumi gadā sasniegtu teju 3 miljonus tonnu. Pesimistiskā scenārija pamatā ir pieņēmums, ka ar gāzi darbināmu termoelektrocentrāļu aizstāšana ir maz ticama; lielākā daļa enerģētikas investīciju jaunattīstības valstīs ir vērsti uz energoapgādes jaudas palielināšanu, izmantojot lētās ogles, nevis daudz dārgāko gāzi. Tas varētu radīt kumulatīvus CO2 ietaupījumus 10 līdz 30 miljonu tonnu apmērā Globālā fonda 10 darbības gadu laikā, un ietekme būtu vērojama vēl 10 gadus. Jebkurā gadījumā gala rezultāts būs atkarīgs no izmantotajām tehnoloģijām un ģeogrāfiskā izvietojuma. - Energoapgādes drošība. Paredzams, ka tiks uzstādīta aptuveni 500 līdz 1500 MW liela tīras un lokāli atjaunojamas enerģijas jauda vai būs iespējams izvairīties no jaudas palielināšanas, pateicoties investīcijām energoefektivitātē. - Piekļuve enerģijai. No 0,5 līdz 3,5 miljoniem cilvēku jaunattīstības valstīs būs pieejami moderni tīras enerģijas pakalpojumi. Domājams, ka tas nāks par labu MVU, kas savukārt paplašinās jaunattīstības valstu attālo reģionu iespējas attīstīt saimniecisko darbību, kas citādi nebūtu iespējams. Turklāt paredzams, ka gandrīz 500 000 mājokļiem būs pieejams mūsdienīgs kurināmais ēdiena gatavošanai un siltais ūdens. - Citi. Paredzama arī cita veida pozitīva ietekme, kas nav izteikta aprēķināta skaitliskā izteiksmē. Tā ir šāda: - samazināsies tradicionālo gaisa piesārņotāju, tostarp SOx, NOx, PM, un CO, emisijas, kas sekmēs vietējā gaisa kvalitātes uzlabošanos, mazinot veselības problēmas, tostarp tās, kuras izraisa ēdiena gatavošana iekštelpās; - mazināsies slodze, ko rada dārgā fosilā kurināmā imports, izmantojot tādu atjaunojamo enerģiju kā vēja un saules enerģija un enerģija, kuras ražošanā izmanto ģeotermisko siltumu vai vietēji pieejamu biomasu; - tiks sekmēta vietējā nodarbinātība un ienākumu radīšana, piemēram, nodrošinot enerģiju lietderīgai izmantošanai, jo īpaši attālos apgabalos, kur tīkla paplašināšana nav ekonomiski izdevīga; - palielināsies iespējas mūsdienīgu tehnoloģiju izstrādei, nodošanai un ieviešanai, tostarp tiks rastas jaunas iespējas, lai veicinātu Eiropas un jaunattīstības valstu uzņēmēju kopuzņēmumus, tādējādi īstenojot tehnoloģiskās un vadības zinātības nodošanu. Kā izklāstīts šajā paziņojumā, ierosinātais Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds papildinās dažādus finansēšanas instrumentus, kas pieejami Eiropas Kopienas līmenī.. Tas īpaši izveidots, lai pilnveidotu Kopienu iespējas atbalstīt tās partnervalstu ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas programmu īstenošanu un paātrināt videi draudzīgu tehnoloģiju nodošanu, izstrādi un ieviešanu. Tas sekmēs efektīvu sadarbību starp līdzekļu devējiem, piesaistīs lielu komerciālo investoru, tostarp starptautisku finanšu iestāžu, interesi un, visbeidzot, paātrinās ilgtspējīgu, drošu un lētu enerģijas tehnoloģiju un to nodrošināto pakalpojumu ieviešanu pasaules tirgū. Apkopojot turpmāko pieredzi, šo novatorisko pieeju — publiskā un privātā sektora partnerību — varētu izmantot arī citās galvenajās investīciju nozarēs saistībā ar tīras un lētas enerģijas ražošanu un energoapgādes drošību (piemēram, saistībā ar oglekļa saistīšanu un ģeoloģisko uzglabāšanu). [1] Valstīm, uz kurām attiecas pirmspievienošanās instruments, jāpiešķir papildu finansējums saskaņā ar citiem instrumentiem. [2] (SEC(2006) 1224 pielikumā sniegti piemēri esošajiem izmēģinājuma projektiem, kas līdzīgi paredzētajiem un ko varētu paplašināt.