(4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, kurām paredzēts veikt padziļinātu pārskatu.

(5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja investīciju veicināšanas, strukturālo reformu paātrināšanas un atbildīgas un izaugsmi veicinošas fiskālās konsolidācijas īstenošanas prioritātes.

(6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Maltu. Tajā bija novērtēts, kā Malta īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

(7)Malta savu 2015. gada valsts reformu programmu iesniedza 2015. gada 17. aprīlī un 2015. gada stabilitātes programmu – 2015. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

(8)[Kopš 2015. gada jūnijā tika izbeigta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra,] uz Maltu pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta [preventīvā] daļa. Valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā plāno, ka budžeta nominālais deficīts pakāpeniski samazināsies: 2015. gadā līdz 1,6 % no IKP un 2018. gadā līdz 0,2 % no IKP. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, var uzskatīt, ka pārmērīgais budžeta deficīts 2014. gada tika novērsts. Saskaņā ar stabilitātes programmu valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi – strukturālā izteiksmē līdzsvarotu budžetu – līdz 2019. gadam, t. i., vienu gadu pēc programmas perioda beigām. Saskaņā ar stabilitātes programmu ir paredzams, ka valsts sektora parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies līdz 61,2 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Šķiet, ka 2015. un 2016. gadā pastāv zināms noviržu risks, proti, ka prasītā korekcija, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, nesasniegs 0,6 % no IKP. Prognozēts, ka 2015. gadā strukturālās bilances uzlabojums būs par 0,1 % no IKP zemāks par prasīto. Kaut arī 2016. gadā paredzētā korekcija atbilst prasībām, ir risks, ka, 2015. un 2016. gadu vērtējot kopā, varētu būt kādas novirzes. Nav pietiekami konkretizēti pasākumi, kas ļautu sasniegt laikposmā no 2016. gada plānotos deficīta mērķus. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka Malta visumā nodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

(9)Maltas publisko finanšu ilgtspēja ilgtermiņā ir apdraudēta, īpaši, ja ņem vērā ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu paredzamo pieaugumu. Pensiju sistēmā likumdevēja apstiprinātais likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielinājums tiek īstenots ļoti lēni, un nav konkrētas saiknes starp šo pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu. Malta ir risinājusi savas pensiju sistēmas problēmas, veicot pasākumus darba tirgū un ieviešot trešā pīlāra pensijas, un ir paziņojusi par papildu politikas pasākumiem savā valsts reformu programmā, taču vēl ir jāpaziņo un jāīsteno pasākumi, kas būtu vērsti uz sistēmas ilgtspējas un piemērotības būtiskiem uzlabojumiem. Ir sākusies 2014. gada valsts veselības aizsardzības sistēmu stratēģijas īstenošana ar mērķi maksimāli palielināt veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, līdztekus tiecoties panākt tās finansiālo ilgtspēju. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība.

(10)Malta ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt iedzīvotājiem sabalansēti savienot darba un ģimenes dzīvi, jo īpaši ar fiskālajiem stimuliem, bezmaksas bērnu aprūpes centru nodrošinājuma turpināšanu un elastīgu darba nosacījumu ieviešanu. Tajā pašā laikā pieaugušais pieprasījums pēc neformālās ilgtermiņa aprūpes un piemērotu prasmju trūkums var atturēt gados vecākas sievietes no darba meklēšanas darba tirgū. 2014. gada jūnijā tika publicēta valsts rakstpratības stratēģija un stratēģija priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas jomā. Tāpat turpinās darbs pie izglītības salāgošanas ar darba tirgus vajadzībām, tomēr taustāmi rezultāti vēl nav sasniegti.

(11)Ir veikti pasākumi ar mērķi nodrošināt satvaru riska kapitāla fondu izmantošanai un atvieglot piekļuvi kapitāla tirgiem – ir pārskatīta jaunizveidoto uzņēmumu shēma un ir paziņots par sēklas kapitāla ieguldījumu programmu. Turpinās arī darbs pie attīstības bankas izveides. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība.

(12)Maltas darbs pie tā, lai ar racionalizētas ieņēmumu iekasēšanas sistēmas palīdzību apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu nodokļu saistību izpildi, ir vērsts pareizajā virzienā. Kaut arī šajā jomā tiek strādāts, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, kas paātrinātu elektronisko maksājumu izmantošanu.

(13)Ieviešot obligāto e-iepirkumu un nostiprinot attiecīgās valdības struktūrvienības, ir ievērojami samazināts publiskā iepirkuma procedūru ilgums. To vēl vairāk samazinās, īstenojot paziņotos pasākumus, jo īpaši pieņemot darbā papildu darbiniekus un ieviešot izsekošanas sistēmu. Būtiska loma Maltas tautsaimniecībā ir transporta izmaksām. Nesen ir sākta transporta jomas reforma, taču valdībai vēl ir jānāk klajā ar visaptverošu transporta stratēģiju.

(14)Valsts reformu programmā ir norādīti tādi tieslietu sistēmas reformu pasākumi, kas nebija iekļauti valsts ziņojumā. Līdz ar to Malta ir zināmā mērā pavirzījusies uz priekšu tā šai valstij 2014. gadā adresētā ieteikuma īstenošanā, kurš attiecās uz tiesu sistēmas efektivitātes palielināšanu. Turklāt noslēguma posmā ir attiecīgā likumprojekta izstrāde. Kad šis likumprojekts būs pieņemts un īstenots, paredzams, ka tas vēl vairāk palielinās tiesu sistēmas efektivitāti, jo tiks panākta tiesvedības digitalizācija un sekmēta strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izmantošana.

(15)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Maltai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–4. ieteikumā.

(16)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Maltas stabilitātes programmu, un tās atzinums ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

(17)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Maltai būtu jānodrošina pilnīga un laicīga arī minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Maltai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

1.Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt, ka fiskālā korekcija, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, 2015. un 2016. gadā ir 0,6 % no IKP.

2.Veikt pasākumus, ar kuriem, sekmējot skolotāju pastāvīgu profesionālo attīstību, tiek uzlabotas pamatprasmes un vēl vairāk samazināta priekšlaicīga mācību pārtraukšana.

3.Paātrināt likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu un sasaistīt to ar paredzamo mūža ilgumu.

4.Jo īpaši ar nebanku instrumentu palīdzību uzlabot mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu piekļuvi finansējumam.

Briselē,