[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 14.12.2006

COM(2006) 801 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 450/2003 īstenošana – ziņojums par 2006. gadu

1. Ievads

Darbaspēka izmaksas parasti uzskata par svarīgu faktoru īstermiņa un vidēja termiņa ekonomiskās attīstības analīzē. Komisija un Eiropas Centrālā banka darbaspēka izmaksu indeksa savlaicīgu izveidošanu euro zonā uzskata par vissvarīgāko elementu, lai novērtētu inflācijas spiedienu, kas var rasties no īstermiņa notikumu attīstības darba tirgū. Darbaspēka izmaksu indekss ir svarīgs arī sociālajiem partneriem sarunās par algām un pašai Komisijai, lai uzraudzītu darbaspēka izmaksu īstermiņa attīstību.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (DII) (OV L 69, 13.3.2003., 1. lpp.) Kopienā izveidota vienota sistēma salīdzināmu darbaspēka izmaksu indeksu iegūšanai, pārsūtīšanai un izvērtēšanai. Komisija (Eurostat) publicē ceturkšņa ziņu izlaidumus par darbaspēka izmaksu indeksu.

Minētās regulas 13. pantā noteikts, ka pārskatu par šīs regulas īstenošanu iesniedz reizi divos gados. Sevišķi šajos ziņojumos ir jāizvērtē pārsūtīto DII datu un retrospektīvo datu kvalitāte.

Komisija 2003. gada jūlijā pieņēma Īstenošanas regulu (EK) Nr. 1216/2003 (OV L 169, 8.7.2003., 37. lpp.), ar ko detalizētāk noteica indeksa pārsūtīšanas kārtību, veicamās īpašās (sezonālās) korekcijas un valstu kvalitātes pārskatu saturu.

Valsts ikgadējā kvalitātes pārskata iesniegšanu pieprasa Regulas (EK) Nr. 450/2003 8. panta 2. punkts. Tur darbaspēka izmaksu indeksa kvalitāti apskata no šādiem aspektiem: relevance, pareizība , savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība , saskanība un pilnīgums . Šajā pārskatā uzsvars likts uz izceltajām tēmām.

Nav ziņots par nelieliem trūkumiem, kavējot pārsūtīšanu, jo tiem parasti ir pagaidu raksturs.

Šā pārskata pielikumā norādīti valstu paredzamie uzlabošanas pasākumi dalībvalstīm, kas ir sniegušas šo informāciju.

2. Vispārējā notikumu attīstība kopš iepriekšējā pārskata

Kopš pārskatu ieviešanas 2004. gadā[1] ir sasniegts ievērojams progress, īpaši darbaspēka izmaksu indeksa vispārējā pieejamībā. Tagad visas ES dalībvalstis ir ieviesušas DII un datus Komisijai (Eurostat) nosūta regulāri, lai gan ne vienmēr iekļaujoties obligātajos termiņos.

DII pieejamība no visām dalībvalstīm ļauj veidot Eiropas Savienības summāros rādītājus un ir iespējams pietiekoši precīzi salīdzināt darba stundas izmaksu attīstību starp dalībvalstīm. Tomēr ir vairāki kvalitātes jautājumi, pie kā dažām dalībvalstīm vēl jāstrādā, lai pabeigtu harmonizācijas procesu. Šos jautājumus aplūkosim turpmāk.

Tāpat kā dalībvalstis ir izveidojušas vajadzīgo aprīkojumu DII veidošanai, Komisija (Eurostat) ir izveidojusi sistēmu, kas ļauj savlaicīgi saņemt, pārbaudīt, rīkoties ar darbaspēka izmaksu indeksa datiem, uzkrāt un izplatīt tos. Šie procesi sāka pilnībā darboties 2005. gadā.

3. Kvalitātes novērtējums (līdz 2006. gada oktobrim)

3.1 Dalībvalstis ar pietiekoši kvalitatīvu darbaspēka izmaksu indeksu

Šādas dalībvalstis ir veikušas visus vajadzīgos pasākumus, lai pilnībā izpildītu regulas prasības: Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Spānija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Slovēnija, Slovākija un Apvienotā Karaliste.

Pamatojoties uz nosūtītajiem indeksiem un īpaši papildu metadatiem no šīm dalībvalstīm, darbaspēka izmaksu indeksa laika rindas kvalitāte netiek apšaubīta un to uzskata par pietiekošu.

Tomēr Nīderlande nav iesniegusi reglamentējošo kvalitātes pārskatu. Kvalitātes novērtējums Nīderlandei tādēļ vēl ir neskaidrs un kvalitāti nevar pilnībā garantēt. Bez tam pat ja esošajai DII sērijai kvalitāti novērtē kā apmierinošu, divās dalībvalstīs ir palikuši trūkumi retrospektīvajās laika rindās.

Latvija

Salīdzināmība. Trūkst retrospektīvo datu (1996. gads).

Apvienotā Karaliste

Pabeigtība. Indeksu rindas nav sniegtas darba dienas koriģētā vai sezonas un darba dienas koriģētā formā (1996-1999).

3.2 Dalībvalstis ar trūkumiem kvalitātē

Pēc pārbaudes Komisija (Eurostat) atklāja, ka DII kvalitāte nav pietiekoša visos aspektos, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 450/2003 prasības šādām dalībvalstīm: Beļģija, Grieķija, Francija, Īrija, Itālija, Kipra, Ungārija, Malta, Somija un Zviedrija.

Kipra nav iesniegusi standarta reglamentējošo kvalitātes pārskatu, šis fakts kvalitātes aspektu vērtēšanu var padarīt mazāk precīzu.

Atklāto kvalitātes trūkumu sīks sadalījums:

Beļģija

Savlaicīgums. Pārsūtīto indeksu rindu savlaicīgums neatbilst likuma prasībām. Kavēšanās 2005. gadā bija vairāk nekā 200 dienas (noteikto 70 dienu vietā). Pēc vairāku risinājumu izmēģināšanas 2006. gadā Beļģijas iestādēm ir izdevies saīsināt kavēšanos, darot pieejamus administratīvos datus.

Pabeigtība. Indeksu rindas nav sniegtas ne darba dienas koriģētā, ne sezonas un darba dienas koriģētā formā.

Grieķija

Savlaicīgums. Pārsūtīto indeksu rindu savlaicīgums neatbilst likuma prasībām. Kavēšanās 2005. gadā bija vairāk nekā 270 dienas (noteikto 70 dienu vietā). Daži uzlabojumi 2006. gadā ir bijuši, bet pārsūtīšanas kavēšanās joprojām pārsniedz likumīgo termiņu.

Salīdzināmība. Trūkst retrospektīvo datu rindu (1996.-1999. gads).

Francija

Pareizība. Nostrādāto stundu mērs aizstāts ar līgumā noteiktajām apmaksātajām stundām pilna laika darbiniekiem uzņēmumos ar 10 un vairāk strādniekiem.

Īrija

Pareizība. Nostrādāto stundu mērs atspoguļo apmaksātās nevis nostrādātās stundas. Viens trūkums ir tas, ka neregulārie maksājumi darbiniekiem nav ieskaitīti darbaspēka izmaksās un darbaspēka izmaksu indeksā.

Savlaicīgums. Pārsūtīto indeksu rindu savlaicīgums neatbilst likuma prasībām. Kavēšanās 2005. gadā bija ap 100 dienām (noteikto 70 dienu vietā). Daži uzlabojumi 2006. gadā ir bijuši, bet pārsūtīšanas kavēšanās joprojām pārsniedz likumīgo termiņu.

Salīdzināmība. Trūkst retrospektīvo datu rindu (1996.-1997. gads).

Pabeigtība. Indeksu rindas nav sniegtas darba dienas koriģētā vai sezonas un darba dienas koriģētā formā (1996-1997).

Itālija

Pieejamība. Itālijas darbaspēka izmaksu indeksu Itālijas iestādes 2005. gada otrajā ceturksnī klasificēja kā „konfidenciālu”, tādēļ to nevar publicēt, bet var izmantot tikai Eiropas Savienības summāro rādītāju veidošanai. Tas ir tādēļ, ka nav skaidrības par nostrādāto stundu rindas kvalitāti.

Kipra

Salīdzināmība. Daļēji trūkst retrospektīvo datu rindu (1996.-1999. gads).

Pabeigtība. Indeksu rindas nav pilnīgas, jo nav sniegtas sezonas un darba dienas koriģētā formā.

Ungārija

Pareizība. Dati, kas attiecas uz privātiem uzņēmumiem, kas nodarbina vismaz 5 cilvēkus un visu apjomu valdības organizācijām.

Malta

Salīdzināmība. Daļēji trūkst retrospektīvo datu rindu (1996.-1999. gads).

Pabeigtība. Indeksu rindas nav pilnīgas, jo nav sniegtas darba dienas koriģētā vai sezonas un darba dienas koriģētā formā.

Somija

Pareizība. Dati attiecas tikai uz pilna laika darbiniekiem. Darbaspēka izmaksas pa ceturkšņiem kopš 2005. gada pirmā ceturkšņa mēra pēc parastā darba laika algas izmaiņām. Kopumā vairākos DII sastādīšanai izmantojamos avotos ir ievērojama kavēšanās – līdz pat apmēram 2 gadiem. Tādēļ esošais darbaspēka izmaksu indeksa pielietojums Somijā pilnībā neņem vērā stundu darbaspēka izmaksu īstermiņa attīstību ar vēlamo precizitāti un lielie labojumi ierobežo tā pielietojamību.

Zviedrija

Pareizība. Viens trūkums ir tāds, ka neregulārās prēmijas nav iekļautas darbaspēku izmaksu mērījumos. Dati attiecas tikai uz privāto sektoru.

Pabeigtība. Indeksu rindas nav sniegtas darba dienas koriģētā vai sezonas un darba dienas koriģētā formā.

4. Eiropas Komisijas (EUROSTAT) UN DALīBVALSTU NESENIE PASāKUMI

Komisija (Eurostat) kopā ar dalībvalstīm 2006. gadā beidza vērtēt priekšizpēti par DII darbības jomas palielināšanu, aptverot tādas ekonomiskās aktivitātes kā valsts pārvalde, izglītība, veselības aprūpe ( NACE 1. versija, iedaļas L – O) un attīstīt indeksu, izslēdzot neregulārās prēmijas (Regulas (EK) Nr. 450/2003 10. pants). Komisijas regulas projektu par paplašināto datu vākšanu iesniedza 2006. gada novembrī. Tomēr lēmums par indeksu, izslēdzot neregulārās prēmijas, vēl nav pieņemts, jo pētījumi rāda, ka jāstrādā pie definīcijām un īpaši jāmeklē veidi, lai šis apakšindekss darbotos apmierinošā kvalitātē.

Sākotnēji tikuši izskatīti citi jautājumi par DII relevanci un pareizību. Pirmkārt, ir redzams lietotāju pieprasījums dalīt indeksu pēc privātā un sabiedriskā sektora. Daļējs risinājums būs minētā NACE paplašināšana un iedalījums pēc ekonomiskās aktivitātes, ko tas piedāvā. Otrkārt, tā kā ir atklāts, ka dažu indeksa rindu augstā nepastāvība sakņojas pamatā esošajā darba stundu rindu nepastāvībā, varētu būt interesanti un, iespējams, arī vajadzīgs abas DII sastāvdaļas saņemt atsevišķi – darbaspēka izmaksas pa ceturkšņiem un darba stundas pa ceturkšņiem.

5. Secinājumi

Piecpadsmit dalībvalstis atbilst regulas prasībām attiecībā uz vērtētajiem kvalitātes aspektiem. Tomēr divām no tām vēl ir problēmas ar pieejamību, salīdzināmību vai DII retrospektīvo rindu darba dienas un sezonas koriģēto formu.

Desmit dalībvalstīm ir trūkumi vienā vai vairākos DII kvalitātes aspektos. Tie galvenokārt saistīti ar kvalitātes elementa precizitāti. Dažu DII aspektu definīcija un pārklājums pilnībā neatbilst likuma prasībām. Nepietiekošs savlaicīgums, trūkstošas darba dienas un sezonas koriģētās rindas un nepabeigtas retrospektīvās rindas arī pazemina DII rindu kvalitāti.

Divas dalībvalstis nav pabeigušas reglamentējošo kvalitātes pārskatu.

Komisija (Eurostat) uzraudzīs atlikušās neatbilstības un kvalitātes jautājumus, izmantojot nosūtītos datus un valstu citu dokumentāciju. Ja gribētie un plānotie uzlabojumi nebūs veikušies, notiks saziņa ar valstu iestādēm.

Tā kā Eiropas Savienības darbaspēka izmaksu indeksu sērijas bieži izmanto darbaspēka izmaksu attīstības uzraudzībai ES un dalībvalstīs, tad vissvarīgākais ir, lai valstu iestādes iesniegtu augstākās kvalitātes datus. Tomēr jāuzsver, ka situācija ir ievērojami uzlabojusies kopš regula pilnībā stājās spēkā 2005. gada sākumā. Visas dalībvalstis – ne tikai tās, kas pilnībā īsteno regulu – ir iedalījušas līdzekļus īstenošanas pasākumiem, lai indeksu rindas būtu salīdzināmākas un savlaicīgākas. Tas noteikti ir paaugstinājis vispārējo kvalitāti un palielinājis datu noderīgumu.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] COM(2004) 833 galīgais 27.12.2004.