Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2008. gada 22. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu



Oficiālais Vēstnesis L 088 , 31/03/2009 Lpp. 0253 - 0259



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2008. gada 22. aprīlis) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2007) 538 ar pielikumu SEC(2007) 1185), ņemot vērā sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda finanšu pārskatus un ieņēmumu un izdevumu pārskatus par 2006. finanšu gadu (COM(2007) 458 – C6-0118/2007) [1], ņemot vērā ziņojumu par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda finanšu pārvaldību 2006. gadā (COM(2007) 240), ņemot vērā Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskatu par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda, kopā ar Komisijas atbildēm [2], ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību [3], ko Revīzijas palāta ir sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu, ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumus (16744/2007 – C6-0078/2008, 16745/2007 – C6-0079/2008, 16746/2007 – C6-0080/2008, 16748/2007 – C6-0081/2008), ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu, ko Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū [4] un pārskatīja ar 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā parakstīto nolīgumu [5], ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu [6], kas grozīts ar Padomes 2007. gada 19. marta Lēmumu 2007/249/EK [7], ņemot vērā 33. pantu 1995. gada 20. decembra Iekšējā nolīgumā, kuru dalībvalstu valdību pārstāvji Padomes sanāksmē noslēdza par Kopienas atbalsta, ko piešķir saskaņā ar Ceturtās ĀKK un EK konvencijas Otro finanšu protokolu, finansēšanu un pārvaldību [8], ņemot vērā 32. pantu 2000. gada 18. septembra Iekšējā nolīgumā, kuru dalībvalstu valdību pārstāvji Padomes sanāksmē noslēdza par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninā) noslēgtajam Partnerattiecību nolīgumam, un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK līguma ceturtā daļa [9], ņemot vērā EK līguma 276. pantu, ņemot vērā 74. pantu 1998. gada 16. jūnija Finanšu regulā, kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai [10], ņemot vērā 119. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam [11], ņemot vērā Reglamenta 70. pantu, 71. panta trešo ievilkumu un V pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0106/2008), A. tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir Eiropas Savienības nozīmīgākais finanšu instruments sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm attīstības jomā; B. tā kā ar EAF starpniecību piešķirtās palīdzības kopējā summa nākamajos gados krietni palielināsies, jo palīdzības apjoms saskaņā ar desmito EAF laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam ir noteikts EUR 22682 miljonu apmērā, salīdzinot ar EUR 13800 miljoniem atbilstīgi devītajam EAF laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam; C. tā kā EAF joprojām nav Eiropas Savienības vispārējā budžeta daļa un tiem piemēro nevis vispārējo Finanšu regulu, bet īpašus finanšu noteikumus, kaut gan Parlaments vairākkārt pieprasījis iekļaut EAF vispārējā budžetā, Ticamības deklarācija Pārskati ir ticami 1. atzīmē – Revīzijas palāta uzskata, ka pārskati ticami atspoguļo ieņēmumus un izdevumus saistībā ar sesto, septīto, astoto un devīto EAF, tomēr ir konstatējusi šādas problēmas: a) Komisija nav pierādījusi to pieņēmumu derīgumu, kas izmantoti, aplēšot uzkrājumus saņemamajiem faktūrrēķiniem; b) finanšu pārskatu piezīmēs ir uzrādītas pārāk lielas garantiju summas; Pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, lai gan ir viens izņēmums 2. atzīmē – ir konstatētas kļūdas delegāciju atļautos pakārtotajos darījumos, tomēr Revīzijas palāta uzskata, ka ieņēmumiem, piešķīrumiem, saistībām un maksājumiem minētajā finanšu gadā pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi; 3. atzīmē, ka Revīzijas palāta pārbaudes rezultātā ir konstatējusi būtisku kļūdu skaitu delegāciju atļautos pakārtotajos darījumos; atzīmē, ka Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas konstatējumam; atzīmē, ka Komisija ierosina piemērot atšķirīgu metodoloģiju kļūdu biežuma aprēķināšanai un ka tā neuzskata kļūdu līmeni par ļoti būtisku; 4. piebilst – Revīzijas palāta un Komisija tomēr ir vienisprātis, ka vairums atklāto kļūdu ir pieļautas, jo projekta vadītāji vai revidenti, kas nav delegāciju darbinieki, bet ir noslēguši līgumu ar Komisiju, nav pienācīgi veikuši pārbaudes; 5. atzinīgi vērtē to, ka EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) ir pieņēmis standarta darba uzdevumus revidentu birojiem, kuri veic ārējās palīdzības darījumu revīziju, un to darījis, lai uzlabotu šo revīziju kvalitāti; atzīmē, ka no 2007. gada 1. oktobra delegācijām obligāti jālieto šie standarta darba uzdevumi; aicina Revīzijas palātu nākamajos gada pārskatos novērtēt, vai šī jaunā instrumenta izmantošana uzlabo revīziju kvalitāti; 6. atzīmē, ka 2006. gada 1. februārī stājās spēkā jauni standarta līgumi un darba uzdevums par saņēmēju izdevumu pārbaudi un tajos ir ņemtas vērā konkursa procedūras; plāno uzraudzīt šo procedūru piemērošanu, lai novērtētu, vai tās samazina Revīzijas palātas konstatēto kļūdu apmēru attiecībā uz 2006. gadu; Pareizu pārskatu sagatavošana, lai gan grāmatvedības sistēmas modernizācija ir ieilgusi 7. atgādina, ka otro gadu pēc kārtas Komisijai EAF pārskatus nācies sagatavot, izmantojot uzkrājumu grāmatvedības principus; atgādina – attiecībā uz 2005. finanšu gadu Revīzijas palāta un Parlaments pauda bažas, ka šī grāmatvedības sistēma nesniedz izsmeļošu grāmatvedības informāciju un tāpēc daži dati ir jāpielāgo manuāli; pauž nožēlu, ka šī problēma bija aktuāla arī 2006. finanšu gadā; 8. atzīmē, ka, veicot IT sistēmas modernizāciju, ir jānodrošina pāreja no EAF īpašās IT sistēmas (OLAS) uz Komisijas centrālo IT sistēmu (ABAC) un EuropeAid iekšējo sistēmu (CRIS); konstatē, ka sākotnēji modernizāciju bija plānots veikt 2006. gadā, taču tā ir ieilgusi, un tagad to pilnībā plānots īstenot līdz 2008. gada beigām; atzīmē, ka EuropeAid ģenerāldirektors nesen ir sniedzis Budžeta kontroles komitejai informāciju par modernizācijas procesa īstenošanas gaitu; 9. atzīmē, ka Budžeta ĢD ģenerāldirektors Budžeta ĢD 2006. gada darbības pārskatā ir atsaucis atrunu, kura attiecās uz iepriekšējo gada darbības pārskatu, par to, ka nav ieviesta jaunā IT sistēma, kaut gan 2006. gadā šī jaunā IT sistēma joprojām vēl nebija izveidota; 10. prasa, lai nākamajās 2007. un 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrās Komisija precizē pašreizējās sistēmas nepilnības un pasākumus, ko tā veic šo nepilnību novēršanai; 11. sagaida, ka, sākoties 2009. finanšu gadam, jaunā IT sistēma būs pilnībā gatava darbam; prasa, lai Komisija informē Parlamenta Budžeta kontroles komiteju, ja minētais process arī turpmāk ieilgst; Vienkāršāka EAF pārvaldība 12. atgādina, ka iepriekšējās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments stingri atbalstīja ierosinājumu iekļaut EAF Eiropas Savienības vispārējā budžetā, jo tas novērstu daudzus ar turpmāko EAF īstenošanu saistītus sarežģījumus un grūtības, palīdzētu paātrināt līdzekļu izmaksu un likvidētu pašreizējo demokrātijas deficītu; pauž nožēlu, ka finanšu plānā 2007.–2013. gadam EAF netika iekļauts ES vispārējā budžetā, bet joprojām ir atsevišķs finanšu instruments; uzskata, ka EAF iekļaušanai ES vispārējā budžetā jābūt vienam no prioritārajiem mērķiem attiecībā uz finanšu plānu pēc 2013. gada; 13. atzinīgi vērtē Komisijas ieceri atsākt debates par Eiropas Attīstības fonda resursu iekļaušanu budžetā vienlaikus ar desmitā Eiropas Attīstības fonda vidusposma pārskatu; uzsver, ka iekļaušana budžetā būtiski palielinātu EAF demokrātisku kontroli un pārskatatbildību; uzsver, ka EAF iekļaušana Eiropas Savienības vispārējā budžetā ir arī atbilstīgs risinājums pastāvīgajām problēmām, ko rada smagnējais un lēnais starpvaldību ratifikācijas process; 14. uzskata, ka Komisijai un Padomei ir jādara viss iespējamais, lai vienkāršotu EAF pārvaldību; uzskata, ka pārvaldība jāvienkāršo, iespējami drīz slēdzot iepriekšējos EAF un vienkāršojot turpmākajiem EAF piemērojamos finanšu noteikumus; atgādina, ka ES līdzekļu vienkāršāka pārvaldība ir viens no galvenajiem mērķiem Komisijas rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006) 9); 15. atzīmē, ka sestais EAF ir slēgts 2006. gadā un septīto EAF Komisija plāno slēgt 2008. gadā; atzīmē, ka, 2008. gadā uzsākot desmito EAF, Komisija vienlaikus turpinās īstenot četrus EAF; prasa, lai Komisija par prioritāru nosaka septītā, astotā un devītā EAF slēgšanu; 16. konstatē, ka katram EAF ir savi īpaši finanšu noteikumi, kas atšķiras no tiem, kurus piemēro ārējā atbalsta sniegšanai no vispārējā budžeta līdzekļiem; atzīmē – šādā situācijā par ārējā atbalsta sniegšanu atbildīgajiem Komisijas darbiniekiem nākas izvērtēt piecus dažādus finanšu noteikumu kopumus; norāda, ka priekšlikums Padomes 2008. gada 18. februāra Regulai (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro desmitajam Eiropas Attīstības fondam [12], ir sagatavots, lai vairāk saskaņotu dažādiem EAF piemērojamos finanšu noteikumus; 17. atzīmē – sniedzot atzinumu Nr. 9/2007 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro desmitajam Eiropas Attīstības fondam [13], Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka Komisija ir veiksmīgi iekļāvusi grozījumus, kas izdarīti, pārskatot vispārējo Finanšu regulu attiecībā uz EAF; ir gandarīts par Revīzijas palātas konstatējumu, ka priekšlikumā Regulai (EK) Nr. 215/2008 ir "sniegtas skaidras un nepārprotamas tiesību normas par noteikumiem, kas ir būtiski un nepieciešami EAF īstenošanai"; 18. prasa ĀKK valstīm pasteidzināt desmitā EAF juridisko pamatu ratificēšanu, lai novērstu kavēšanos, kas varētu ietekmēt EAF finansētu pasākumu nepārtrauktību; 19. stingri atbalsta Revīzijas palātas ierosinājumu, kas atkārtoti iekļauts vairākos atzinumos, proti, ieviest vienotu Finanšu regulu, kas piemērojama visiem esošajiem un turpmākajiem EAF; ir vienisprātis ar Revīzijas palātu, ka šāda veida pasākums nodrošinātu nepārtrauktas pieejas īstenošanu un krietni vienkāršotu pārvaldību; aicina Komisiju iesniegt attiecīgu likumdošanas priekšlikumu; Parlamenta stingrāka pārraudzība tam, kā Eiropas Investīciju banka veic EAF līdzekļu pārvaldību 20. atgādina – iepriekšējās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments uzsvēra, ka tam nav iespēju pienācīgi pārraudzīt to EAF līdzekļu daļu, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB), jo uz šiem līdzekļiem neattiecas ne Revīzijas palātas Ticamības deklarācija, ne Parlamenta īstenotā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra; 21. atzīmē, ka EIB pārvalda ieguldījumu mehānismu – EAF finansētu riska instrumentu, kas paredzēts, lai veicinātu privātos ieguldījumus sarežģītos ekonomiskos un politiskos apstākļos ĀKK valstīs; atzīmē – īstenojot devīto EAF, ieguldījumiem ĀKK valstīs tika atvēlēti EUR 2037 miljoni; atzīmē – ņemot vērā papildu kapitāla dotācijas EUR 1100 miljonu apmērā no desmitā EAF, ieguldījumiem ĀKK valstīs piešķirto EAF līdzekļu kopējā summa ir EUR 3137 miljoni; 22. atzīmē – tāpat kā savos iepriekšējos atzinumos, arī nesenajā atzinumā Nr. 9/2007 Revīzijas palāta pauda nožēlu, ka uz EIB pārvaldītajiem darījumiem neattiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kaut gan EIB lieto EAF resursus, kurus nodrošina Eiropas nodokļu maksātāji, nevis finanšu tirgi; 23. pauž neizpratni par to, kāpēc dalībvalstu valdības, slēdzot savstarpējo nolīgumu par desmito EAF laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, nav ņēmušas vērā Revīzijas palātas un Parlamenta paustās bažas un EIB pārvaldītos darījumus joprojām nav iekļāvušas oficiālajā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā; 24. atzinīgi vērtē EIB vēlmi, īstenojot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, uzlabot sadarbību ar Parlamentu neoficiālā līmenī; ierosina, lai nākamajās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrās EIB pārstāvjus aicina iesniegt Parlamenta Budžeta kontroles komitejai EIB gada ziņojumu par ieguldījumu mehānisma īstenošanu; Termiņi 25. atzinīgi vērtē to, ka Regulā (EK) Nr. 215/2008 termiņi, kuros Revīzijas palāta iesniedz gada pārskatu budžeta izpildes apstiprināšanas iestādei un Parlaments pieņem lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, ir saskaņoti ar attiecīgajiem Finanšu regulā noteiktajiem datumiem; Pārskats par padarīto pēc rezolūcijas par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu 26. atzinīgi vērtē Komisijas precīzi formulēto atbildi uz referenta jautājumu, proti, ka par sadarbību attīstības jomā atbildīgais Komisijas loceklis Louis Michel ir uzņēmies pilnu politisko atbildību par to, kā Komisija īsteno EAF; 27. aicina Revīzijas palātu veikt revīziju Komisijas īstenotajai EAF līdzekļu pārvaldībai, īpašu uzmanību pievēršot pienākumu sadalījumam tajos Komisijas ģenerāldirektorātos, kas kopā veido "RELEX saimi"; 28. atzīmē – finanšu vadības ziņojumā Komisija norādīja, ka 2006. gadā tās mērķis bija saglabāt stabilu kopējo nesamaksāto saistību līmeni EUR 10300 miljonu apmērā un ka šis mērķis ir sasniegts; konstatē – tas nozīmē, ka 25 % no visām saistībām joprojām nav samaksātas; mudina Komisiju vēl vairāk samazināt nesamaksāto saistību, īpaši veco un pasīvo saistību, apjomu; 29. pauž atzinību Komisijai, ka tā 2006. gadā par 49 % ir samazinājusi to nesamaksāto (reste à liquider) saistību apjomu, kas bija apstiprinātas vēl pirms 2001. gada EAF saistībām; prasa, lai to regulāri informē par izmaiņām gan normām atbilstošu, gan neatbilstošu nesamaksāto saistību apjomā; prasa, lai Komisija iesniegšanai Parlamentam un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai sagatavo ceturkšņa pārskatu par līdzekļu izmaksu; 30. atzīmē – saskaņā ar Kotonū nolīgumu budžeta atbalstu piešķir tikai tai saņēmējvalstij, kuras izdevumi ir pietiekami pārredzami, uzskaitāmi un efektīvi; atzīmē – Komisijas šo kritēriju "dinamiskā interpretācija" Revīzijas palātai šķiet apšaubāma; vērš uzmanību uz šādu Revīzijas palātas konstatējumu: "Komisijai, pieņemot lēmumus par izmaksām, ir tendence paļauties uz rādītājiem, kas sliecas paredzēt progresu nākotnē."; 31. saprot, ka tik sarežģītā vidē kā ĀKK valstis Komisijai ir vajadzīgas zināmas manevrēšanas iespējas, lai pieņemtu lēmumus; atzinīgi vērtē Komisijas pozitīvo reakciju uz Revīzijas palātas ieteikumu precizēt "dinamiskās interpretācijas" kritērijus; 32. atzīmē, ka 2006. gadā 68 % no EAF nodrošinātā budžeta atbalsta ir sniegts kā nozares budžeta atbalsts, ko piešķir mērķtiecīgāk nekā vispārējo budžeta atbalstu, un tāpēc tas rada mazāk risku; apšauba "dinamisko interpretāciju", ko Komisija īsteno, vērtējot atbilstības kritērijus budžeta atbalsta saņemšanai, un kas, kā konstatējusi Revīzijas palāta, palielina risku; uzskata, ka budžeta atbalsts ir jāsniedz tikai tām valstīm, kuras jau atbilst valsts finanšu uzticamas pārvaldības obligātajiem standartiem; 33. atgādina – ja ārējo atbalstu piešķir kā budžeta atbalstu, attiecīgie līdzekļi kļūst par saņēmējvalstu valsts budžeta daļu, un tas nozīmē, ka Komisija un Revīzijas palāta nespēj pilnībā īstenot tām piešķirtās kontroles pilnvaras; vēlreiz uzsver – šādos gadījumos ir jo īpaši svarīgi, lai Komisija sadarbotos ar tām saņēmējvalstu valsts iestādēm, kas veic kontroles pienākumus; 34. atgādina, ka Parlaments un Revīzijas palāta vairākkārt ir prasījuši, lai Komisija uzlabo sadarbību ar valsts galvenajām revīzijas iestādēm budžeta atbalsta saņēmējvalstīs; atzīmē – Revīzijas palāta gada pārskatā ir konstatējusi, ka Komisijas un saņēmējvalstu galveno revīzijas iestāžu attiecības pēdējā laikā ir uzlabojušās; prasa, lai Komisija arī turpmāk cenšas veidot strukturētu pieeju attiecībās ar valsts revīzijas iestādēm; 35. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par strukturētas pieejas izveidi, lai atbalstītu valsts augstākās revīzijas iestādes valstīs, kuras saņem budžeta atbalstu; taču atzīmē – demokrātisku pārskatatbildību partnervalstu līmenī nevar nodrošināt, ja netiek stiprinātas parlamentārās budžeta kontroles struktūrvienības, kā noteikts Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2005 [14]; 36. aicina Komisiju uzlabot pārredzamību un pieeju ar budžeta atbalsta pasākumiem saistītajiem dokumentiem, jo īpaši – slēdzot ar saņēmējvalstu valdību nolīgumus, kas ir analogi Eiropas Kopienas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Finanšu un administratīvajam pamatnolīgumam (FAFA), ar kuru nosaka pamatu Komisijas un ANO veikto finansiālo ieguldījumu pārvaldībai; 37. ar interesi atzīmē, ka Komisija, īpaši Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai un EuropeAid, sadarbībā ar EIB ir ierosinājusi rīkot vairākas konferences saņēmējvalstīs, lai uzlabotu praktisko sadarbību ar valsts iestādēm, kuras atbildīgas par valsts līdzekļu pareizu izlietošanu, piemēram, ar valsts kontroles un prokuratūras iestādēm; atzīmē, ka pirmā konference notika 2007. gada maijā Rabātā, otrā konference – 2007. gada novembrī Brazivilā un trešā konference notika 2008. gada aprīlī Keiptaunā; 38. konstatē, ka pēc pirmajām divām konferencēm sadarbība ar dažām valsts iestādēm jau ir kļuvusi intensīvāka, pamatojoties uz īpašiem sadarbības nolīgumiem, ko šīs iestādes noslēgušas ar Komisiju; aicina Komisiju arī turpmāk informēt Parlamentu par šīm darbībām; 39. kā apsveicamu vērtē Komisijas iniciatīvu uzlabot kārtību, kādā tiek ziņots par attīstības politikas jomā veiktu intervences pasākumu iedarbību, cenšoties sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); cer, ka tas patiešām palīdzēs uzlabot pārskatatbildību šajā jomā; gaida, kad saņems izsmeļošu novērtējumu izmēģinājuma posmam, kas sācies 2007. gadā; 40. vērš uzmanību uz kritēriju, kam piekritusi Komisija, proti, ka 20 % no līdzekļiem, ko saskaņā ar Attīstības sadarbības instrumentu piešķir atbilstīgi ģeogrāfiskā sadalījuma principam, ir jāpiešķir pamatizglītībai, vidējai izglītībai un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem; gaida, kad saņems izsmeļošu informāciju par šā kritērija īstenošanu 2007. gadā; uzstāj, ka arī attiecībā uz EAF ir jāparedz tāds pats kritērijs; 41. ar gandarījumu konstatē, ka Komisija ir pildījusi Parlamenta prasību – finanšu vadības ziņojumā sniegt vairāk informācijas par resursu nepietiekamību un tās ietekmi uz EAF īstenošanu; atzīmē – Komisija norāda, ka pat ar nepietiekamiem resursiem pareiza finanšu pārvaldība un kvalitāte ir bijušas tās svarīgākās prioritātes; tomēr ir nobažījies, ka Komisija joprojām ziņo par ļoti daudzām vakancēm dažās delegācijās un par nepietiekamu skaitu darbinieku salīdzinājumā ar summām, kuras jāpārvalda; 42. atzīmē – Regulā (EK) Nr. 215/2008 ir noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma 2010. gadā veiks vispārēju EAF izpildes pārskatu; atzīmē, ka šajā pārskatā tiks vērtēta izpilde gan finanšu, gan kvalitātes ziņā, jo īpaši rezultāti un ietekme, kā arī pasākumu īstenošana TAM sasniegšanai; prasa informēt budžeta lēmējinstitūciju par izpildes pārskata rezultātiem; 43. atzīmē – Revīzijas palāta gada pārskatā vairākkārt ieteikusi EuropeAid izveidot saskaņotu vispārējo stratēģiju kontroles pasākumiem; konstatē – pēc tam, kad 2006. gada janvārī tika pieņemts iepriekšminētais Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai, EuropeAid ir strādājis, veidojot ar Komisijas vispārējo pieeju saskaņotu stratēģiju tā, lai tajā iekļautu arī ārējā atbalsta īstenošanas īpašās pārvaldības metodes; 44. atzinīgi vērtē to, ka 2006. finanšu gada un iepriekšējos gada pārskatos Revīzijas palāta ir formulējusi izsmeļošus ieteikumus Komisijai attiecībā uz iespējām uzlabot kontroles stratēģiju; atzīmē – Revīzijas palāta īpaši uzsver, ka Komisija ir pozitīvi reaģējusi uz šiem ieteikumiem; aicina Revīzijas palātu un Komisiju šai ziņā arī turpmāk cieši sadarboties; 45. atzīmē, ka Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2007 [15] Revīzijas palāta kritizē Komisijas īstenotos tehniskās palīdzības projektus; turklāt norāda, ka Komisija šos jautājumus risinās, izstrādājot stratēģiju Eiropas Savienības sniegtā atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai tehniskās sadarbības un projektu īstenošanas vienībās, kura jāsagatavo līdz 2008. gada jūnijam; sagaida, ka savlaicīgi saņems šīs stratēģijas īstenošanas rezultātu novērtējumu; 46. atzinīgi vērtē pasākumus, ko Komisija veikusi līdzekļu devēju saskaņotas darbības veicināšanai tehniskās palīdzības jomā; uzsver saskaņotas pieejas nozīmi, kas vajadzīga ne tikai ES līmenī, bet arī starp visiem līdzekļu devējiem, un gaida, kad saņems izsmeļošu informāciju par šīs iniciatīvas īstenošanas norisi. [1] OV C 260, 31.10.2007., 1. lpp. [2] OV C 259, 31.10.2007., 1. lpp. [3] OV C 260, 31.10.2007., 258. lpp. [4] OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. [5] OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp. [6] OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp., un OV L 324, 7.12.2001., 1. lpp. [7] OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp. [8] OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp. [9] OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp. [10] OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp. [11] OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp. [12] OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp. [13] OV C 23, 28.1.2008., 3. lpp. [14] OV C 249, 7.10.2005., 1. lpp. [15] OV C 312, 21.12.2007., 3. lpp. --------------------------------------------------