ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
58.

norāda, ka Komisijas tendence izmantot budžeta palīgmehānismus, piemēram, trasta fondus un citus līdzīgus instrumentus, ne vienmēr ir izrādījusies sekmīga; pauž bažas par to, ka finanšu instrumentu izveidošana ārpus Savienības budžeta varētu apdraudēt tā vienotību un apiet budžeta procedūru, vienlaicīgi mazinot budžeta pārredzamu pārvaldību un kavējot Parlamenta tiesības efektīvi veikt izdevumu pārbaudi; tādēļ uzskata, ka ārējie instrumenti, kas ir parādījušies pēdējos gados, ir jāiekļauj Savienības budžetā un Parlamentam pilnībā jākontrolē šo instrumentu īstenošana; norāda, ka līdz 2017. gada septembra beigām 2017. gada budžetā ES trasta fondiem kopumā ir uzņemtas saistības EUR 795,4 miljonu apmērā; prasa Komisijai Eiropas Parlamentu un Padomi par summu, kuru tā ir paredzējusi 2018. gadā nodrošināt trasta fondiem; atkārtoti pauž bažas par to, ka dalībvalstu iemaksas šajos trasta fondos parasti atpaliek no to solījumiem; ņem vērā ERP Īpašo ziņojumu Nr. 11/2017 par ES trasta fondu Centrālāfrikas Republikas atbalstam “Bêkou”; pauž bažas par ERP konstatētajiem trūkumiem, piemēram, to, ka netiek novērtētas vispārējās vajadzības un nefunkcionē koordinācijas mehānismi ar citiem līdzekļu devējiem; pauž vēlmi izvērtēt ES trasta fondu kā viena no Savienības ārējās politikas instrumentiem pievienoto vērtību;
5.

atkārtoti pauž nožēlu par to, ka summas, kas atgūtas no nepietiekami īstenotām Savienības programmām un no naudas sodiem Savienības konkurences politikas jomā, ir paredzētas dalībvalstu NKI iemaksu samazināšanai, nevis tiek izmantotas Savienības prioritāšu finansēšanai; uzsver, ka budžeta grozījuma Nr. 6/2017 projekts rada NKI iemaksu atmaksājumus dalībvalstīm EUR 9 829,6 miljonu apmērā papildus tiem atmaksājumiem EUR 6 405 miljonu apmērā, kuri jau apstiprināti ar budžeta grozījumu Nr. 2/2017; vērš uzmanību uz to, ka domstarpības par Savienības 2018. gada budžeta izdevumiem, kas radās starp abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm pēc lasījuma Parlamentā un samierināšanas perioda sākumā, bija saistītas tikai ar EUR 3 619,8 miljoniem saistību apropriācijās un EUR 2 182,4 miljoniem maksājumu apropriācijās;
17.

atzīmē, ka papildus Centra piecu gadu darbības ārējam izvērtējumam tas kopš 2015. gada ir veicis divus ikgadējus iekšējus izvērtējumus attiecībā uz pasākumu īstenošanu saistībā ar Ebolas vīrusslimības izplatību Rietumāfrikā; atzīmē arī to, ka kvalitātes vadības sistēma (kas balstās uz kopējo novērtēšanas satvaru), pamatojoties uz ik pēc diviem gadiem veiktu pašnovērtējumu, sniedz ieskatu par to, kā uzlabot organizāciju, un tās rezultātā tiek veikti korektīvi pasākumi; pieņem zināšanai to, ka Centrs ir ieskicējis savus uzņēmējdarbības procesus, lai uzlabotu efektivitāti, un 2016. gadā pārskatījis un pārstrukturējis tos, izmantojot Lean metodiku, un turpinās to darīt arī 2017. gadā;
27.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota mobilitātes darba grupa, kurai būtu jāstrādā iekļaujoši un ievērojot skaidras pilnvaras; uzsver, ka Parlamentam ir jāievēro visi tā darba vietās reģionāli piemērojamie tiesību akti, tostarp minētās jomas tiesību akti; atbalsta to, lai tiktu veicināta izveidotā tiešā dzelzceļa maršruta starp Briseles Parlamenta ēku un lidostu izmantošana; aicina atbildīgos dienestus no jauna izvērtēt sava autoparka sastāvu un lielumu, ņemot vērā minēto; aicina Prezidiju nekavējoties ieviest sistēmu, kas veicinātu velosipēdu izmantošanu, pārvietojoties no mājām uz darbu; norāda, ka šāda sistēma jau ir ieviesta citās iestādes, jo īpaši Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā;
7.

norāda, ka no pamatdarbībai un administratīvajiem pasākumiem paredzētās kopējās summas, proti, EUR 800 000 000, kas jāfinansē no Septītās pamatprogrammas, Kopuzņēmums līdz 2015. gada beigām uzņēmās saistības par EUR 756 956 027 (94,6 %) un veica maksājumus EUR 740 274 715 (92,5 %) apmērā; norāda arī to, ka, tā kā Kopuzņēmumam vairs nebija tiesību organizēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, atlikušās saistības bija atbilstīgi jāizlieto dotāciju nolīgumiem ar locekļiem;
74.

atzinīgi vērtē to, ka dzimumu līdzsvars ģenerāldirektoru amatos ir uzlabojies, attiecībai mainoties no 18,2 %/81,8 % 2014. gadā uz 33,3 %/66,7 % 2015. gadā, bet norāda, ka dzimumu līdzsvars direktoru amatos ir pasliktinājies, attiecībai mainoties no 34 %/66 % 2014. gadā uz 31,1 %/68,9 % 2015. gadā; atgādina, ka sievietes veido Parlamenta darbinieku absolūto vairākumu, bet tikai ierobežots skaits sieviešu ieņem vadošus amatus; norāda, ka dzimumu līdzsvars nodaļu vadītāju amatos turpināja uzlaboties, attiecībai mainoties no 30 %/70 % 2014. gada beigās uz 31,2 %/68,8 % 2015. gada beigās; uzsver, ka līdz ar to vadošos amatos joprojām ir vērojama nesabalansētība un ka saistībā ar šiem amatiem joprojām milzīga nozīme ir vienlīdzīgu iespēju programmai; pauž stingru pārliecību, ka līdz 2019. gadam sievietēm būtu jāieņem vismaz 40 % vadošo amatu;
6.

ņem vērā, ka izmaksas par pārcelšanos no Bramshilas (Apvienotā Karaliste) uz Budapeštu (Ungārija) tika lēstas EUR 1 006 515 apmērā un šo summu bija plānots iztērēt 2014. un 2015. gadā; turklāt ņem vērā, ka saskaņā ar Komisijas un Apvienotās Karalistes nolīgumu 50 % no EUR 570 283 finansēja Apvienotās Karalistes iestādes un 50 % – Komisija; pieņem zināšanai to, ka Apvienotās Karalistes iemaksa pārcelšanās finansējumā tika iekļauta Akadēmijas budžetā kā piešķirtie ieņēmumi un pilnībā izlietota; atzinīgi vērtē to, ka pārējie pārcelšanās izdevumi, kas bija 35 % no galīgā pārcelšanās budžeta, tika finansēti no Akadēmijas budžeta, izmantojot ietaupījumus, kas tika gūti, piemērojot zemāku korekcijas koeficientu darbinieku tiesībām Ungārijā;
2.

norāda, ka Zviedrija pieteikumu finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF iesniedza 2016. gada 31. martā un ka Komisija pēc Zviedrijas sniegtās papildu informācijas saņemšanas minētā pieteikuma novērtējuma sagatavošanu pabeidza 2016. gada 5. septembrī un tajā pašā dienā paziņoja par to Parlamentam, tādējādi ievērojot termiņu — 12 nedēļas no aizpildītā pieteikuma saņemšanas dienas;
5.

norāda, ka šis Savienības autobūves nozares tirgus daļas samazinājums ir daļa no ilglaicīgākas tendences, kā to norādījusi Komisija savos novērtējumos par iepriekšējiem ar EGF saistītiem gadījumiem autobūves nozarē, kuru pamatā bija ar tirdzniecību saistīta globalizācija, un ka laikā no 2000. gada līdz 2015. gadam Savienība ir zaudējusi gandrīz pusi no šīs tirgus daļas;
14.

atzinīgi vērtē to, ka līdz 2014. gada beigām bija aizpildītas 580 no 599 štata vietām un ka Aģentūrā strādāja pavisam 210 līgumdarbinieki, norīkotie valsts eksperti un nodarbinātības aģentūras nosūtīti darbinieki; atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2013. gadu aizpildīto štata vietu īpatsvars ir palielinājies; norāda, ka salīdzinājumā ar 2013. gadu līgumdarbinieku, norīkoto valsts ekspertu un nodarbinātības aģentūras nosūtīto darbinieku īpatsvars ir palielinājies; pauž atzinību Aģentūrai par to, ka pamatfunkciju izpildei Aģentūra ir atvēlējusi 79 % no saviem cilvēkresursiem, un norāda, ka tas ir nedaudz mazāk nekā 2013. gadā;
D.

tā kā Zviedrija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 29. nodaļā (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”), galvenokārt Augšnorlandes reģionā, kas ir NUTS 2. līmeņa reģions (SE33), un tā kā no atlaistajiem 647 darbiniekiem 500 darbiniekiem ir paredzēts piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus; tā kā 470 no šiem darbiniekiem tika atlaisti Volvo Group Truck Operation EMEA, veicot darbinieku skaita samazināšanu tā rūpnīcā Ūmeo, un 177 citi četros piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos (IL Logistics AB, Lemia, Caverion un Isringhausen);
7.

īpaši apzinās sabiedrības interesi par Iestādes lēmumu pieņemšanas procesu, kas notiek saskaņā ar tās juridisko lomu un pienākumiem; uzsver to, ka ticami noteikumi par integritāti ir svarīgi un turklāt ir absolūti būtiski nodrošināt saziņu ar plašsaziņas līdzekļiem un Iestādes pieejamību tiem; ņem vērā to, ka Iestāde 74 % no saviem cilvēkresursiem izmanto zinātniskām darbībām, novērtēšanai, datu vākšanai un komunikācijai; mudina Iestādi turpināt uzlabot šo rādītāju;
5.

pieņem zināšanai, ka Eurojust no sava budžeta nodrošina dotācijas kopējo izmeklēšanas grupu atbalstam; turklāt atzīmē, ka līdz gada beigām bija izmaksāti tikai 32,8 % – galvenokārt tāpēc, ka budžeta izpilde ir atkarīga no līdzekļu saņēmējiem un to iesniegtajiem atmaksas pieprasījumiem –, tādējādi apdraudot budžeta izpildi; aicina Eurojust ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas ir veikti, lai atrisinātu šo jautājumu, un sniegt labākus norādījumus līdzekļu saņēmējiem;
4.

ar gandarījumu atzīmē – lai samazinātu ar plānoto IT infrastruktūras un IT pakalpojumu iepirkumu saistīto apropriāciju pārnesumu līmeni, Iestāde savus IT līgumus labāk pieskaņoja finanšu gadam; norāda, ka ar IT līgumiem saistīto pārnesto apropriāciju īpatsvars salīdzinājumā ar 2013. gadu ir samazinājies par 9 %;
20.

norāda, ka informācija, kas sniegta par to individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ietver ziņas arī par to, kā tie papildina struktūrfondu finansētās darbības; uzsver — Vācijas iestādes apstiprina, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka ir pilnībā ievēroti spēkā esošie noteikumi un ka Savienības finansētus pakalpojumus nav iespējams sniegt divreiz;
6.

norāda, ka saskaņā ar datiem, uz kuriem atsaucas Beļģijas iestādes (5), no 2006. līdz 2011. gadam neapstrādāta tērauda ražošana ES–27 valstīs samazinājās no 206,9 miljoniem tonnu līdz 177,7 miljoniem tonnu (– 14,1 %; gada izaugsme: – 3,0 % (6)), turpretī pasaules līmenī ražošana palielinājās no 1249 miljoniem tonnu līdz 1 518,3 miljoniem tonnu (+21,6 %; gada izaugsme: +4,0 %); apzinās, ka tas ir izraisījis ES–27 valstu neapstrādāta tērauda ražošanas tirgus daļas samazināšanos, rēķinot pēc apjoma, proti, no 16,6 % 2006. gadā līdz 11,7 % 2011. gadā (– 29,4 %; gada izaugsme: – 6,7 %), un salīdzinājumam norāda, ka Ķīnas tirgus daļa tajā pašā periodā ir palielinājusies no 33,7 % līdz 45 %;
36.

norāda, ka 2016. gadā ir ierosināts svītrot no Parlamenta Ģenerālsekretariāta štatu saraksta 57 štata vietas, tādējādi ietaupot aptuveni EUR 1,8 miljonus, ņemot vērā to, ka dažas no šīm štata vietām pašlaik nav aizpildītas un pārējie darbinieki gada laikā vai nu pensionēsies, vai tiks pārcelti citā amatā; norāda, ka ir ierosināts svītrot no Parlamenta štatu saraksta vēl divas štata vietas un pārcelt tās uz Komisiju saistībā ar diviem tās pārvaldītiem starpiestāžu IT projektiem, un attiecīgi 2016. gadā šīs divas papildu štata vietas iekļaut Komisijas štatu sarakstā;
11.

pamatojoties uz Aģentūras sniegto informāciju, secina, ka 2014. gadā ir pārskatīti partneru, pacientu, veselības aprūpes un patērētāju organizāciju pārredzamības kritēriji, lai uzlabotu finansējuma pārredzamību; norāda, ka ir apstiprināts dokuments, kurā ietverti sīki izstrādāti kritēriji, lai izvērtētu finanšu informāciju par pacientu, patērētāju un veselības aprūpes speciālistu organizācijām; turklāt norāda, ka šo dokumentu izmanto, lai novērtētu organizāciju tiesības piedalīties dialogā ar Aģentūru; atgādina, ka dokumentā vēl ir noteikts, ka organizācijām ir jādeklarē visi interešu konflikta gadījumi to sanāksmju sākumā, ar kurām aizsāk dialogu; ar nožēlu norāda, ka pārejas periods no pieciem gadiem ir samazināts uz trijiem gadiem; ar nožēlu norāda, ka ir saglabāts tiešu un netiešu interešu konfliktu patvaļīgs nošķīrums; aicina Aģentūru pārredzamības sekmēšanas nolūkā sagatavot to pacientu organizāciju sarakstu, ar kurām Aģentūra sadarbojas, un ievietot to savā tīmekļa vietnē, parādot saikni ar šo organizāciju finansējuma avotiem;
14.

norāda, ka informācija, kas sniegta par to individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, neietver ziņas arī par to, kā tie papildina struktūrfondu finansētās darbības, taču vērš uzmanību uz to, ka ar uzņēmumu, kas atlaiž darbiniekus, ir noslēgta rakstiska vienošanās, nosakot, ka iepriekš aprakstīto pasākumu īstenošanai netiks saņemti finansiāli ieguldījumi no citiem tādiem pašiem pasākumiem paredzētiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka ir pilnībā ievēroti spēkā esošie noteikumi un ka Savienības finansētus pakalpojumus nav iespējams sniegt divreiz;
D.

tā kā Nīderlande ir iesniegusi pieteikumu EGF/2014/002 NL/Gelderland-Overijssel construction, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 1. marta līdz 2013. gada 1. decembrim 89 uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 41. nodaļas minētajā nozarē (ēku būvniecība) (4) blakusesošos reģionos Gelderlandē un Overeiselā, kas ir NUTS 2. līmeņa reģioni, ir atlaisti darbinieki, no kuriem 475 darbiniekiem paredzēts piemērot EGF līdzfinansētos pasākumus;
D.

tā kā Beļģija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2013/002 BE/Carsid, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka Beļģijā ir slēgta uzņēmuma Carsid SA (“Carsid”) (5) ražotne, kas atradās Marsinelā netālu no Šarlruā, un pārskata periodā no 2012. gada 28. septembra līdz 2013. gada 28. janvārim ir atlaisti 939 darbinieki, no kuriem 752 darbiniekiem paredzēts piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus;
10.

pozitīvi vērtē procentuālu to lēmumu par pieņemamību pieaugumu, kas pieņemti viena mēneša laikā no sūdzības saņemšanas – šis rādītājs 2012. gadā bija 85 %, un prasa turpmākajiem gadiem noteikt vēl augstāku mērķi; uzskata, ka Ombuda biroja reorganizācija kopā ar racionālāku reģistrēšanas procedūru veicināja labāku Sūdzību izskatīšanas nodaļas darbību 2012. gadā un veicinās to arī turpmākajos gados;
12.

pauž nožēlu, ka saskaņā ar Revīzijas palātas gada ziņojumu līdzekļu saņēmēju iesniegtās personāla izmaksas parasti netiek pārbaudītas, pamatojoties uz attaisnojošo dokumentu oriģināliem, lai gan Centra dotāciju (ko ik gadu piešķir valstu partneru tīklam) ex ante pārbaudes sastāv no visaptverošas dotāciju saņēmēju iesniegto izmaksu dokumentu analīzes, kā arī no apliecinājumu pārskata, ko snieguši ārējie revidenti, kurus līdzekļu saņēmēji algojuši kā līgumdarbiniekus, vai no apliecinājumiem, ko snieguši neatkarīgi valsts ierēdņi; pauž nožēlu, ka saistītās ex post pārbaudes pēdējoreiz tika veiktas 2009. gadā, un uzsver, ka ir jāveic ex post pārbaudes, lai sekmētu procedūras norisi; ar bažām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumiem ex ante pārbaudes sniedz nepilnīgu pārliecību, un iesaka nostiprināt ex ante pārbaužu procedūras; aicina Centru risināt šo jautājumu un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas veikti pēc 2012. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras pabeigšanas;
6.

uzsver to, ka saistībā ar Iestādei uzticētajiem papildu pienākumiem, kā arī turpmākiem pienākumiem, kas paredzēti tiesību aktu priekšlikumos, par kuriem vēl jāpanāk vienošanās, būs nepieciešams palielināt tās budžetu un piešķirt papildu cilvēkresursus, lai Iestāde spētu pienācīgi pildīt savu uzraudzītājas lomu; uzskata, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi, jo Iestādes pienākumu klāsts, iespējams, turpinās pieaugt; norāda, ka, pirms tiek palielināti cilvēkresursi vai vienlaikus ar to palielināšanu, pēc iespējas jāveic racionalizācijas pasākumi, piemēram, cilvēkresursi jāpārdala, lai palielinātu to darbības efektivitāti;
6.

ņem vērā, ka Revīzijas palāta, veicot ikgadējo revīziju, ir konstatējusi lielu to pārnesto apropriāciju apmēru, par kurām ir uzņemtas saistības, II sadaļā (EUR 2 300 000 jeb 22 % no II sadaļas apropriācijām) un III sadaļā (EUR 5 600 000 jeb 30 % no III sadaļas apropriācijām); pieņem zināšanai, ka II sadaļā to pārnesumu apmērs, kas veikti atbilstīgi Iestādes pārvaldības plānam vai arī attiecās uz maksājumiem, kuri bija atlikti no Iestādes neatkarīgu iemeslu dēļ, sasniedza EUR 1 100 000; ņem vērā, ka III sadaļā atbilstīgi Iestādes pārvaldības plānam tika pārnesti EUR 2 100 000 un EUR 830 000 tika pārnesti no Iestādes neatkarīgu iemeslu dēļ; atgādina, ka Iestādei būtu jāievēro gada pārskata princips;
3.

atzinīgi vērtē Padomes nostāju, kurā Komisijas priekšlikums ir apstiprināts bez grozījumiem, tādējādi nodrošinot, ka budžeta grozījumu Nr. 5/2013 finansē no jaunām apropriācijām; uzsver to, ka maksājumu apropriāciju deficīts 2013. gadā, kas bija par iemeslu budžeta grozījuma Nr. 2/2013 projekta iesniegšanai, a priori izslēdza to, ka budžeta grozījumam Nr. 5/2013 vajadzīgo finansējumu varētu rast, veicot pārvietojumu;
15.

norāda uz ierosināto MA palielināšanu par 4,9 % salīdzinājumā ar 2011. gadu; ir pārliecināts, ka Komisija šādas summas ierosinājusi, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto prognožu rūpīgu un kritisku analīzi, jo dalībvalstis piedalās 80 % ES budžeta līdzekļu pārvaldībā; norāda, ka šis palielinājums lielākoties balstās uz likumīgajām vajadzībām, kas saistītas ar 7. pētniecības programmu, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu; ir pārliecināts, ka ierosinātais maksājumu apropriāciju apjoms ir tikai nepieciešamais minimums, lai izpildītu ES juridiskās saistības, ko tā uzņēmusies iepriekšējos gados, un ka ES pienākums ir pildīt no minētajām saistībām izrietošos juridiskos pienākumus un nodrošināt, ka pilnībā tiek izmantots programmu potenciāls un ka to īstenošana norit pilnā gaitā; tādēļ stingri iesaka Padomei atturēties no ierosinātā maksājumu apjoma samazināšanas; ir nodomājis saglabāt Komisijas sagatavotajā budžeta projektā ierosināto maksājumu apjomu, it īpaši ņemot vērā to, ka Padome jau 2011. gada sākumā nevēlējās pildīt oficiālās saistības, ko tā bija uzņēmusies 2010. gada decembrī, vajadzības gadījumā piešķirt jaunas apropriācijas;
22.

neatkarīgi no iepriekšminētā uzstāj, ka pasākumiem, lai nodrošinātu jau esošo resursu un amatvietu pārdali, arī turpmāk vajadzētu būt Parlamenta budžeta procedūras neatņemamai sastāvdaļai; ņemot to vērā, uzskata, ka ir pareizi pielāgot Parlamenta darba organizāciju un dienestu struktūru politiskajām prioritātēm, lai sasniegtu maksimālus rezultātus un no budžeta viedokļa samazinātu izmaksu ietekmi; šajā sakarībā atgādina savu pagājušajā gadā izteikto prasību attiecībā uz to, ka ir ārkārtīgi svarīgi optimāli līdzsvarot cilvēkresursu sadalījumu starp likumdošanas pamatdarbībām, tiešajiem pakalpojumiem deputātiem un administratīvā atbalsta funkcijām, kā arī padarīt saprotamākus pieņēmumus un prioritātes, ar kuriem šis sadalījums ir pamatots;
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0401/2006 - 2006/2168(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0267 - 0268



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0401/2006 — 2006/2168(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem ar aģentūras atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru [4], un it īpaši tās 17. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0102/2007), 1. sniedz Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 16. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 1. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp. [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eurojust 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0395/2006 - 2006/2162(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0233 - 0233



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eurojust 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eurojust 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eurojust 2005. finanšu gada pārskatiem ar Eurojust atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, kā arī Līgumu par Eiropas Savienību un it īpaši tā 41. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem [4], un it īpaši tā 36. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0120/2007), 1. sniedz Eurojust administratīvajam direktoram apstiprinājumu par Eurojust 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eurojust administratīvajam direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 34. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 67. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2003/659/TI (OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------