/* COM/2011/0375 galīgā redakcija */ BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 4 PROJEKTS2011. GADA VISPĀRĒJAM BUDŽETAM VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTSIZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa — Komisija





BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 4 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAM BUDŽETAM VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa — Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2010. gada 15. decembrī[2], - budžeta grozījumu Nr. 1/2011, kas pieņemts 2011. gada 6. aprīlī, - budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu[3], kas pieņemts 2011. gada 25. martā, - budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu[4], kas pieņemts 2011. gada 15. aprīlī, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu. VISPĀRĒJĀ IEŅĒMUMU DOKUMENTA IZMAIŅAS UN IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Izmaiņas vispārējā ieņēmumu dokumentā un ieņēmumu un izdevumu dokumentā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm). Izmaiņas šajā kopsavilkumā angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. SATURS 1. IEVADS 3 2. MIGRāCIJAS UN BēGļU PLūSMAS 3 2.1. IEVADS 3 2.2. FRONTEX 3 2.3. SOLIDARITāTE UN MIGRāCIJAS PLūSMU PāRVALDīBA 4 2.3.1. KOPIENAS DARBīBAS 4 2.3.2. ĀRēJO ROBEžU FONDS 4 2.3.3. EIROPAS ATGRIEšANāS FONDS 4 2.3.4. EIROPAS BēGļU FONDS 4 2.4. FINANSēJUMS 5 3. PAšU RESURSI 6 3.1. IEVADS 6 3.2. TPR, PVN UN NKI BāZU PROGNOžU PāRSKATīšANA 7 3.3. APVIENOTāS KARALISTES 2006., 2007. UN 2010. GADA KOREKCIJA 9 3.3.1. IEVADS 9 3.3.2. KOREKCIJU APRēķINāšANA 10 3.3.3. APVIENOTāS KARALISTES 2010. GADA KOREKCIJAS 1. ATJAUNINāJUMA, APVIENOTāS KARALISTES 2007. GADA KOREKCIJAS GALīGāS SUMMAS UN APVIENOTāS KARALISTES 2006. GADA KOREKCIJAS KORIģēTāS GALīGāS SUMMAS IEKļAUšANA BGP NR. 4/2010 13 3.4. BRUTO SAMAZINāJUMU FINANSēJUMA PāRSKATīšANA ZVIEDRIJAS UN NīDERLANDES NKI MAKSāJUMOS 2011. GADā 15 4. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANšU SHēMAS IZDEVUMU KATEGORIJāM 17 1. IEVADS 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 4 projekts (BGP) ietver šādus elementus. - Tradicionālo pašu resursu (TPR, t.i., muitas nodokļu un cukura nozares nodevu), PVN un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzu prognožu pārskatīšana, attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju ieplānošana budžetā, kā arī to finansēšana un NKI samazinājumu finansēšanas pārskatīšana par labu Nīderlandei un Zviedrijai 2011. gadā, kas rada izmaiņas pašu resursu ieguldījuma ES budžetā sadalē starp dalībvalstīm. - Savienības resursu palielināšana migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldīšanai, ņemot vērā nesenās norises Vidusjūras dienvidu reģionā, konkrēti, piešķirot papildu apropriācijas aģentūrai Frontex , Ārējo robežu fondam, Eiropas Atgriešanās fondam un Eiropas Bēgļu fondam. Šiem mērķiem pieprasīto apropriāciju kopējais neto pieaugums ir 41,1 miljons euro saistību apropriācijās un 43,9 miljoni euro maksājumu apropriācijās. - Maksājumu apropriāciju līmeņa samazinājums enerģētikas projektiem saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) 43,9 miljonu euro apmērā. Tas jo īpaši attiecas uz enerģētikas tīkliem un ir saistīts maksājumu grafiku pārskatīšanu dažiem infrastruktūras projektu līdzekļu saņēmējiem. Šā budžeta grozījuma kopējā neto finansiālā ietekme ir 41,1 miljons euro saistību apropriācijās un nulle maksājumu apropriācijās. 2. MIGRāCIJAS UN BēGļU PLūSMAS 2.1. Ievads Nesenās norises Vidusjūras dienvidos ir radījušas lielu migrācijas spiedienu šajā reģionā. Atbilstoši Eiropadomes 2011. gada marta secinājumiem ES rīcības pastiprināšana Ārējo robežu fonda, Eiropas Atgriešanās fonda un Eiropas Bēgļu fonda ietvaros ļaus atbalstīt vistiešāk iesaistīto dalībvalstu centienus, kā arī nostiprināt aģentūras Frontex spējas veikt kuģošanas pārraudzību Vidusjūras reģionā. Atbilstošās papildu vajadzības pēc saistību apropriācijām daļēji tiks apmierinātas, pārdalot saistību apropriācijas 18. sadaļā (Iekšlietas), savukārt papildu vajadzības pēc maksājumu apropriācijām tiks pilnībā apmierinātas, pārdalot maksājumu apropriācijas no 32. sadaļas (Enerģētika), kā sīkāk izklāstīts 2.4. iedaļā. 2.2. Frontex No Frontex 2011. gada darba programmas jūras operācijām pašlaik ir piešķirti 24 miljoni euro saistību apropriācijās. Tomēr pašreizējo vai plānoto jūras operāciju darbības jomas paplašināšana un/vai termiņa pagarināšana, kas vajadzīga, lai apmierinātu papildu vajadzības, kuras izriet no migrācijas plūsmu pieauguma no Ziemeļāfrikas, ko izraisa neparedzēti ārkārtas apstākļi, faktiski nozīmē to, ka līdz 2011. gada jūnija beigām tiks pilnībā izlietots aģentūras pašreizējais budžets, kas paredzēts kopīgām jūras operācijām. Tādēļ ir pieprasīti papildu 30 miljoni euro saistību apropriācijās Frontex operatīvajiem izdevumiem (18 02 03 02. budžeta postenis). Šajā posmā maksājumu apropriācijās attiecīgi ir pieprasīta summa 24 miljonu euro apmērā (t. i., summa, kas atbilst 80 % no papildu saistībām). Atlikušie 6 miljoni euro maksājumu apropriācijās būs vajadzīgi tikai 2011. gada beigās, jo Frontex izmaksā apropriācijas, pamatojoties uz dalībvalstu veiktajiem maksājumiem. 2.3. Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība 2.3.1. Kopienas darbības Ārējo robežu fonda, Eiropas Atgriešanās fonda un Eiropas Bēgļu fonda pamatdokumentos no finanšu līdzekļu kopsummas noteikta procentuālā daļa ir paredzēta tā sauktajām “Kopienas darbībām”, lai finansētu starptautiskas darbības vai darbības, kuras ir Kopienas kopējās interesēs, īpaši lai sniegtu finansējumu ārkārtas situācijās, kad ir vajadzīga tūlītēja rīcība. Pašreizējo notikumu Vidusjūras dienvidos ārkārtīgi plašais mērogs nozīmē ievērojamu slogu attiecīgajām dalībvalstīm, tāpēc Komisija ierosina palielināt Kopienas darbībām piešķirtos līdzekļus līdz maksimālajam līmenim, kas paredzēts attiecīgajos pamatdokumentos, pārsniedzot apropriāciju apjomu, kas iepriekš piešķirts dalībvalstīm saskaņā ar dalīto pārvaldību. Lai veiktu šo līdzekļu papildināšanu, jāpalielina apropriācijas visiem trim iepriekšminētajiem fondiem, īpaši darot tās pieejamas Itālijai, Grieķijai, Maltai un Kiprai. Pamatprogrammas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība ceturtā fonda — Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonda — pamatdokumentā nav paredzēts atbalsts pasākumiem ārkārtas situācijās, tāpēc šis fonds uz minētajām darbībām neattiecas. 2.3.2. Ārējo robežu fonds Saskaņā ar Ārējo robežu fonda (Ārējo robežu fonds, 18 02 06. budžeta pants) pamatdokumentu Kopienas darbībām atļauts piešķirt līdz pat 6 % no pieejamo apropriāciju kopsummas, lai finansētu inter alia ārkārtas pasākumus. Pagaidām šī fonda iespēja nav izmantota. Kopienas darbībām pašlaik paredzētā summa 10 miljonu euro apmērā ir 3,7 % no fonda apropriāciju kopējā līmeņa. Ar papildu summu 6,5 miljonu euro apmērā saistību apropriācijās piešķīrums ārkārtas pasākumiem sasniegs maksimāli atļauto procentuālo līmeni. Šīs papildu apropriācijas tiks izmantotas tādu izdevumu finansēšanai kā uzraudzības centri un aizturēšanas vietas, migrantu pārvešana uz citām uzņemšanas vietām, kā arī iekārtas identitātes pārbaudei un pārmeklēšanai. Lai nodrošinātu atbilstošo priekšfinansējumu 75 % apmērā, līdzekļi jāpalielina par 4,9 miljoniem euro maksājumu apropriācijās. 2.3.3. Eiropas Atgriešanās fonds Saskaņā ar Eiropas Atgriešanās fonda (18 02 09. budžeta pants) pamatdokumentu Kopienas darbībām atļauts piešķirt līdz pat 7 % no pieejamo apropriāciju kopsummas, lai finansētu inter alia ārkārtas pasākumus. Kopienas darbībām pašlaik paredzētā summa 4,5 miljonu euro apmērā ir 4 % no fonda apropriāciju kopējā līmeņa. Ar papildu summu 3,7 miljonu euro apmērā saistību apropriācijās piešķīrums ārkārtas pasākumiem sasniegtu maksimāli atļauto procentuālo līmeni. Šīs papildu apropriācijas izmantos, lai finansētu tādus izdevumus kā atgriešanās operācijas, rakstiskā un mutiskā tulkošana, kā arī ceļa izdevumu segšana. Lai nodrošinātu atbilstošo priekšfinansējumu 75 % apmērā, līdzekļi jāpalielina par 2,8 miljoniem euro maksājumu apropriācijās. 2.3.4. Eiropas Bēgļu fonds Eiropas Bēgļu fonda (Eiropas Bēgļu fonds, 18 03 03. pants) pamatdokumentā paredzēts finansējums ārkārtas pasākumiem 9,85 miljonu euro apmēra gadā (18 03 04. budžeta pants), lai sniegtu palīdzību dalībvalstīm bēgļu pēkšņa masveida pieplūduma gadījumā. No 2011. gadā pieejamās kopējās summas 9,85 miljonu euro apmērā 3 miljoni euro jau ir atvēlēti Beļģijas uzņemšanas vietu atbalstam. Tomēr atlikušais pieejamais finansējums būs vajadzīgs, lai apmierinātu nesen saņemto Itālijas pieprasījumu, savukārt jauni pieprasījumi tiek gaidīti no Maltas un Kipras. Turklāt, turpinot ārkārtas finansējumu, kas tika saņemts laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam, līdz 2011. gada jūlijam līdzekļus varētu pieprasīt Grieķija. Ņemot vērā šos iespējamos pieprasījumus, šajā posmā saistību apropriācijās tiek pieprasīta papildu summa 12 miljonu euro apmērā, lai finansētu bēgļu uzņemšanu, apmierinātu pamatvajadzības un nodrošinātu telpas. Lai nodrošinātu atbilstošo avansa maksājumu 80 % apmērā, līdzekļi jāpalielina par 9,6 miljoniem euro maksājumu apropriācijās. Turklāt ir vajadzīgi 2,65 miljoni euro maksājumu apropriācijās, lai veiktu to līdzekļu priekšfinansējumu, kuri jau ir paredzēti 2011. gadam. Līdz ar to Eiropas Bēgļu fonda kopējās papildu maksājumu vajadzības ir 12,25 miljoni euro. Kopējais līdzekļu palielinājums, kas pieprasīts Ārējo robežu fondam, Eiropas Atgriešanās fondam un Eiropas Bēgļu fondam, kā precizēts 2.3.2., 2.3.3. un 2.3.4. iedaļā, ir 22,2 miljoni euro saistību apropriācijās un 19,9 miljoni euro maksājumu apropriācijās. 2.4. Finansējums Šīs apzinātās vajadzības pēc papildu finansējuma daļēji tiks apmierinātas, 18. sadaļā pārdalot saistību apropriācijas par kopējo summu 11,1 miljona euro apmērā. Šī iekšējā pārdalīšana galvenokārt izriet no tā, ka 2011. novēloti tika publicēts aicinājums pamatnolīgumu partneriem iesniegt priekšlikumus noziedzības novēršanai un cīņai pret noziedzību (18 05 09. budžeta pants, 10 miljoni euro). Turklāt, 2011. gadā piešķirot līdzekļus Eiropas Bēgļu fondam (18 03 03. budžeta pants), nebija iespējams ņemt vērā summu 1,1 miljonu euro apmērā piešķirto ieņēmumu apropriācijās, kas radās, atgūstot nepareizi izmaksātās summas. Tiek ierosināts šo summu 1,1 miljona euro apmērā darīt pieejamu ārkārtas pasākumiem Eiropas Bēgļu fonda ietvaros (18 03 04. budžeta pants). Komisija ierosina pārējās finansējuma vajadzības 41,1 miljona euro apmērā saistību apropriācijās segt no rezerves izdevumu maksimālajās robežās 3.a izdevumu kategorijā (Brīvība, drošība un tiesiskums), kura pašlaik ir 67,0 miljoni euro. Komisija ierosina segt atbilstošās finansējuma vajadzības 43,9 miljonu euro apmērā maksājumu apropriācijās, pārdalot līdzekļus no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna (EEAP) enerģētikas projektiem un, konkrētāk, no 32 04 14 01. budžeta posteņa Enerģētikas tīkli. Pašreizējā situācija saistībā ar maksājumu apropriāciju īstenošanu enerģētikas projektiem, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu (32 04 14. budžeta pants), ir šāda. - Attiecībā uz Enerģētikas tīkliem (32 04 14 01. budžeta postenis) sakarā ar dažu priekšfinansējuma pieprasījumu un starpposma maksājumu kavēšanos tika pārskatīti maksājumu grafiki attiecīgajiem saņēmējiem. Maksājumus šiem liela mēroga infrastruktūras projektiem ierobežotā skaitā gadījumu parasti veic projekta darbības laikā, atspoguļojot projektu īstenošanas dažādos posmus (piemēram, noslēgts līgums par iepirkumu, pabeigti darbi). Maksājumu apropriāciju nepietiekama izlietojuma līmenis 2011. gadā tiek lēsts aptuveni 357,1 miljona euro apmērā darbības kavēšanās dēļ septiņu projektu īstenošanā un dažu citu projektu maksājumu termiņu pārskatīšanas dēļ. - Attiecībā uz Oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (32 04 14 02. budžeta postenis) tiek lēsts, ka dažu maksājumu pieprasījumu kavēšanās dēļ varētu tikt atlikti līdz 2012. gadam maksājumi aptuveni 36 miljonu apmērā, kuri bija plānoti šā gada beigās. - Savukārt attiecībā uz Jūras vēja energotīklu sistēmu Eiropā (32 04 14 03. budžeta postenis) īstenošana nedaudz apsteidz grafiku. Līdz ar to papildus būtu nepieciešami aptuveni 5 miljoni euro. - Maksājumu vajadzības Energoefektivitātes un atjaunojamo resursu iniciatīvām (32 04 14 04. budžeta postenis) 2011. gadā tiek lēstas 36 miljonu euro apmērā, ņemot vērā, ka šim jaunajam fondam pašlaik ir vienīgi pievienots atgādinājums (p.m.). Tādējādi EEAP enerģētikas projektu paredzamā nepietiekamā īstenošana gada beigās tiek lēsta aptuveni 352 miljonu euro apmērā maksājumu apropriācijās, kuras var pārdalīt. Līdztekus šim budžeta grozījumam Komisija ierosinās EEAP enerģētikas projektiem paredzēto nepietiekami īstenoto maksājumu apropriāciju atlikušo summu izmantot plašākiem pārdalīšanas mērķiem. Šobrīd konstatētās nozīmīgākās maksājumu apropriāciju palielināšanas prasības ir šādas. - Finansējums ES Solidaritātes fonda līdzekļu apturētajai izmantošanai saistībā ar sekām, ko izraisīja plūdi pēc spēcīgām lietusgāzēm Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā, 19,5 miljonu euro apmērā maksājumu apropriācijās[5]. - Tā sauktās “negatīvās rezerves” papildināšana, kuru nesen izveidoja budžeta lēmējinstitūcija ES Solidaritātes fonda izmantošanas finansējuma ietvaros saistībā ar sekām, ko izraisīja plūdi pēc spēcīgām lietusgāzēm Polijā, Slovākijā, Čehijā, Ungārijā, Horvātijā un Rumānijā, 182,4 miljonu euro apmērā maksājumu apropriācijās[6]. - Papildu maksājumu vajadzības Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGPF), par kurām Komisija drīz iesniegs virkni pārvietojumu pieprasījumu. Visbeidzot, paredzams, ka 32 04. nodaļas ietvaros (Tradicionālā un atjaunojamā enerģija) tiks pārvietota summa aptuveni 26 miljonu euro apmērā, lai segtu citu programmu papildu vajadzības, konkrēti, programmai “Saprātīga enerģija Eiropai” (32 04 06. budžeta pants). 3. Pašu resursi 3.1. Ievads Turpmāk dotajā kopsavilkuma tabulā ir atspoguļots kopējo pašu resursu maksājumu sadalījums starp dalībvalstīm, kā paredzēts: - 2011. gada budžetā; - budžeta grozījuma Nr. 1/2011 projektā, kas attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 182 388 893 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar spēcīgu lietusgāžu sekām Polijā, Slovākijā, Čehijā, Ungārijā, Horvātijā un Rumānijā. Tas neietekmē maksājumu apropriāciju kopējo summu; - BGP Nr. 2/20112 attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 19 546 647 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar spēcīgu lietusgāžu sekām Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā. Tas neietekmē maksājumu apropriāciju kopējo summu;[7] - BGP Nr. 3/2011 ir paredzēts, lai iekļautu budžetā pārpalikumu, kas radies pēc 2010. gada budžeta izpildes EUR 4 539 394 283 apmērā un kas tāpēc iekļauts 2011. gada budžetā kā ieņēmumi; - šajā BGP Nr. 4/2011. summas miljonos euro 2011. gada budžets | BGP 3/2011 | BGP 4/2011 | BGP 4/2011 pret BGP 3/2011 | (1) | (3) | (4) | % | (5) = (4) – (3) | BE | 4 861,9 | 4 731,0 | 4 896,0 | 4,06 % | + 165,0 | BG | 384,5 | 371,9 | 378,9 | 0,31 % | + 7,0 | CZ | 1 514,8 | 1 464,2 | 1 458,7 | 1,21 % | - 5,5 | DK | 2 569,5 | 2 480,9 | 2 458,4 | 2,04 % | - 22,5 | DE | 24 620,0 | 23 697,1 | 23 876,6 | 19,80 % | + 179,5 | EE | 147,2 | 142,2 | 152,2 | 0,13 % | + 10,0 | IE | 1 442,2 | 1 394,0 | 1 324,5 | 1,10 % | - 69,5 | EL | 2 339,5 | 2 255,3 | 2 140,6 | 1,78 % | - 114,7 | ES | 10 687,0 | 10 305,8 | 10 767,9 | 8,93 % | + 462,1 | FR | 20 464,0 | 19 723,1 | 19 678,3 | 16,32 % | - 44,8 | IT | 16 317,6 | 15 745,6 | 15 583,8 | 12,93 % | - 161,9 | CY | 198,5 | 192,2 | 189,9 | 0,16 % | - 2,3 | LV | 178,3 | 172,1 | 178,6 | 0,15 % | + 6,4 | LT | 307,7 | 297,8 | 296,3 | 0,25 % | - 1,5 | LU | 289,9 | 279,4 | 300,2 | 0,25 % | + 20,9 | HU | 1 037,1 | 1 001,3 | 970,2 | 0,80 % | - 31,1 | MT | 65,0 | 62,9 | 66,4 | 0,06 % | + 3,5 | NL | 6 310,1 | 6 091,7 | 5 892,4 | 4,89 % | - 199,3 | AT | 2 676,6 | 2 572,3 | 2 558,1 | 2,12 % | - 14,2 | PL | 3 893,8 | 3 760,5 | 3 704,9 | 3,07 % | - 55,6 | PT | 1 684,3 | 1 625,2 | 1 625,9 | 1,35 % | + 0,8 | RO | 1 313,6 | 1 267,3 | 1 196,5 | 0,99 % | - 70,7 | SI | 417,3 | 404,4 | 398,6 | 0,33 % | - 5,8 | SK | 725,5 | 700,6 | 700,5 | 0,58 % | - 0,1 | FI | 1 846,0 | 1 779,7 | 1 851,9 | 1,54 % | + 72,2 | SE | 3 132,7 | 3 005,8 | 3 299,7 | 2,74 % | + 293,9 | UK | 15 681,1 | 15 041,9 | 14 620,3 | 12,13 % | - 421,6 | ES | 125 105,8 | 120 566,4 | 120 566,4 | 100,00 % | + 0 | 3.2. TPR, PVN un NKI bāzu prognožu pārskatīšana Saskaņā ar iedibināto praksi Komisija ierosina pārskatīt budžeta finansējumu, pamatojoties uz jaunākajām ekonomikas prognozēm, kas pieņemtas Padomdevējas komitejas pašu resursu jautājumos ( ACOR ) sanāksmē. Pārskatīšana attiecas uz prognozi par tradicionālajiem pašu resursiem (TPR), kuri jāiemaksā budžetā 2011. gadā, kā arī uz prognozi par 2011. gada pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzēm. Prognozes par 2011. gada budžetu (un BG Nr. 1/2011 līdz BG Nr. 3/2011) tika sagatavotas 2010. gada 18. maijā ACOR 148. sanāksmē. Pašreizējais BGP Nr. 4/2011 tika pieņemts ACOR 151. sanāksmē 2011. gada 17. maijā, ņemot vērā pārskatītās prognozes. Pašu resursu atjauninātu prognožu izmantošana uzlabo to maksājumu precizitāti, kas dalībvalstīm jāveic budžeta gadā, un samazina neizbēgamās kļūdas prognozēs par iepriekšējo gadu. Salīdzinājumā ar 2010. gada maijā apstiprināto prognozi 2011. gada maijā apstiprinātajā prognozē ir izdarīti šādi grozījumi. - Kopējā prognoze 2011. gada neto cukura nozares nodevām nav mainījusies un joprojām ir 123,4 miljoni euro (pēc 25 % iekasēšanas izmaksu ieturēšanas). - Kopējā 2011. gada neto muitas nodokļu prognoze (ieskaitot nodevas lauksaimniecības produktiem) šobrīd ir 17 743,6 miljoni euro (pēc 25 % iekasēšanas izmaksu ieturēšanas), kas ir pieaugums par 6,5 % attiecībā pret 2010. gada maija prognozē paredzētajiem 16 653,7 miljoniem euro. Šā pieauguma galvenais iemesls ir prognoze par importa no valstīm ārpus ES papildu pieaugumu 2011. gadā. Prognoze tika sagatavota par katru dalībvalsti, izmantojot preču importa no valstīm ārpus ES papildu pieauguma tempu prognozi, kas tika publicēta 2011. gada 13. maijā ekonomikas 2011. gada pavasara prognozēs. - Kopējā 2011. gada ES neierobežotās PVN bāzes prognoze šobrīd ir 5 607 441,1 miljons euro, kas ir pieaugums par 1,5 % attiecībā pret 2010. gada maijā prognozētajiem 5 526 424,7 miljoniem euro. Kopējā 2011. gada ES nepārsniedzamās PVN bāzes[8] prognoze šobrīd ir 5 589 006,65 miljoni euro, kas ir pieaugums par + 2,2 % attiecībā pret 2010. gada maijā prognozētajiem 5 468 082,0 miljoniem euro. - Kopējā 2011. gada ES NKI bāzes prognoze šobrīd ir 12 685 612,2 miljoni euro, kas ir pieaugums par + 1,1 % attiecībā pret 2010. gada maijā prognozētajiem 12 541 643,0 miljoniem euro. PVN un NKI bāzu prognožu konvertēšanai no valstu valūtām uz euro (desmit dalībvalstīm, kas nav euro zonas dalībnieki) tika izmantots 2010. gada 31. decembra valūtas maiņas kurss. Tas novērš novirzes, jo šo pašu valūtas kursu izmanto, lai budžetā paredzētos pašu resursu maksājumus konvertētu no euro valstu valūtās, kad tiek pieprasītas finanšu iemaksas (kā noteikts 10. panta 3. punktā Padomes Regulā Nr. 1150/2000). TPR, neierobežoto PVN bāzu un NKI bāzu pārskatītās prognozes 2011. gadam, kas pieņemtas 2011. gada 17. maija ACOR 151. sanāksmē, ir izklāstītas šajā tabulā (skaitļi ir noapaļoti). TPR, PVN un NKI bāzu pārskatītās prognozes 2011. gadam ( miljonos euro ) Cukura nodevas (75%) | Muitas nodokļi (75%) | Neierobežotās PVN bāzes | NKI bāzes | Nepārsniedzamās PVN bāzes[9] | BE | 6,6 | 1 617,0 | 162 758,7 | 369 864,3 | 162 758,70 | BG | 0,4 | 48,7 | 16 901,3 | 37 000,7 | 16 901,30 | CZ | 3,4 | 205,0 | 65 287,7 | 139 185,4 | 65 287,70 | DK | 3,4 | 321,5 | 96 376,9 | 245 802,6 | 96 376,90 | DE | 26,3 | 3 570,0 | 1 102 615,5 | 2 611 964,0 | 1 102 615,50 | EE | 0,0 | 21,2 | 7 199,3 | 14 674,2 | 7 199,30 | IE | 0,0 | 188,8 | 64 908,9 | 126 696,9 | 63 348,45 | EL | 1,4 | 206,8 | 101 946,0 | 217 589,0 | 101 946,00 | ES | 4,7 | 1 268,0 | 525 823,5 | 1 054 267,2 | 525 823,50 | FR | 30,9 | 1 555,2 | 932 442,7 | 2 033 164,9 | 932 442,70 | IT | 4,7 | 2 030,7 | 575 906,1 | 1 575 388,4 | 575 906,10 | CY | 0,0 | 28,1 | 14 706,3 | 17 932,0 | 8 966,00 | LV | 0,0 | 19,6 | 6 156,3 | 18 660,4 | 6 156,30 | LT | 0,8 | 41,5 | 11 814,8 | 29 031,4 | 11 814,80 | LU | 0,0 | 14,7 | 21 793,5 | 31 651,8 | 15 825,90 | HU | 2,0 | 104,6 | 42 192,0 | 97 845,4 | 42 192,00 | MT | 0,0 | 11,3 | 4 413,6 | 6 099,3 | 3 049,65 | NL | 7,3 | 1 908,3 | 276 721,0 | 612 179,4 | 276 721,00 | AT | 3,2 | 172,0 | 131 572,6 | 292 712,0 | 131 572,60 | PL | 12,8 | 357,1 | 181 001,6 | 368 999,5 | 181 001,60 | PT | 0,2 | 138,2 | 86 011,3 | 164 480,5 | 82 240,25 | RO | 1,0 | 110,6 | 46 041,0 | 124 809,5 | 46 041,00 | SI | 0,0 | 71,4 | 18 124,1 | 36 186,0 | 18 093,00 | SK | 1,4 | 113,5 | 21 459,6 | 68 711,9 | 21 459,60 | FI | 0,8 | 152,0 | 83 995,2 | 192 974,4 | 83 995,20 | SE | 2,6 | 489,5 | 167 499,1 | 393 286,8 | 167 499,10 | UK | 9,5 | 2 978,3 | 841 772,5 | 1 804 454,3 | 841 772,50 | ES | 123,4 | 17 743,6 | 5 607 441,1 | 12 685 612,2 | 5 589 006,65 | 3.3. Apvienotās Karalistes 2006., 2007. un 2010. gada korekcija 3.3.1. Ievads Budžeta nelīdzsvarotības korekcija Apvienotās Karalistes labā (Apvienotās Karalistes korekcija), kas ir paredzēta šajā BGP, attiecas uz trīs gadiem: 2006., 2007. un 2010. gadu. Tā kā noteikta gada korekcija par labu Apvienotajai Karalistei ir jāfinansē nākamajā gadā, tad visu trīs Apvienotās Karalistes korekciju, tostarp Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas, finansēšanā piedalās visas 27 dalībvalstis. Uz Apvienotās Karalistes 2006. gada korekciju attiecas Padomes Lēmuma (EK, Euratom) Nr. 2000/597 noteikumi un tam pievienotais darba dokuments — 2000. gada aprēķina metode[10]. Apvienotās Karalistes korekcijas galīgā summa tika atkārtoti iekļauta budžetā ar BGP Nr. 4/2011 pēc tam, kad Eiropas Revīzijas palāta atklāja kļūdu, un tas kalpo vienīgi šīs kļūdas labošanas mērķim. Uz Apvienotās Karalistes 2007. un 2010. gada korekciju attiecas Padomes Lēmuma (EK, Euratom) Nr. 2007/436 noteikumi un tam pievienotais darba dokuments — 2007. gada aprēķina metode [11]. Saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem Apvienotās Karalistes neto “neplānotie ieguvumi”, kas rodas no TPR procentuālās daļas pieauguma, sākot ar 2001. gadu, ko dalībvalstis paturēja kā iekasēšanas izmaksu kompensāciju, ir neitralizēti Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinā, un piešķirtie izdevumi tiek koriģēti - pirmspievienošanās izdevumos (PPI), kas maksāti kā maksājumu apropriācijas, kuras attiecas uz iepriekšējo gadu pirms paplašināšanās. Tāda pati PPI korekcija tiks piemērota visās turpmākajās ES paplašināšanās reizēs, bet to vairs nepiemēros, sākot ar korekciju, kas pirmo reizi jāiekļauj budžetā 2014. gadā; - Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijā ar 100 % no kopējiem piešķirtajiem izdevumiem, kas attiecināmi uz dalībvalstīm, kuras pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī to lauku attīstības izdevumu daļu, ko finansē ELVGF Garantiju nodaļa. Šis samazinājums ir jāievieš pakāpeniski (2008. gada korekcijai — 20 %, kas iekļauti 2009. gada budžetā, 2009. gada korekcijai — 70 %, kas iekļauti 2010. gada budžetā, un, sākot ar 2010. gada korekciju — 100 %, kas iekļauti 2011. gada budžetā). Turklāt Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas finansējuma daļa attiecībā uz Apvienotās Karalistes korekciju ir samazināta līdz vienai ceturtdaļai no to parastās daļas. Samazinājumu finansē pārējās dalībvalstis, izņemot Apvienoto Karalisti. Starpība starp Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas summu ( koriģētā galīgā summa ) un budžetā iepriekš (2010. gadā) iekļauto summu ir iekļauta BGP Nr. 4/2011 35. nodaļā. Starpība starp Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas galīgo summu un iepriekš iekļauto summu ( 1. atjauninājums BG Nr. 3/2009) ir iekļauta BGP Nr. 4/2011 35. nodaļā. Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas 1. atjauninājuma summa ir iekļauta BGP Nr. 4/2011 15. nodaļā, aizstājot Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas provizorisko summu , kas iekļauta 2011. gada budžeta 15. nodaļā. 3.3.2. Korekciju aprēķināšana Šajā BGP ir iekļauts Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas 1. atjauninājuma , Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas galīgās summas , kā arī Apvienotās Karalistes 2006. gada koriģētās galīgās summas aprēķins un finansējums. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes 2008. un 2009. gada korekciju Komisija (atbilstoši 2007. gada aprēķina metodei ) ierosina iekļaut budžetā atjauninājumu, ja tās būtiski atšķiras no attiecīgā iepriekš budžetā iekļautā aprēķina. Saskaņā ar Komisijas pašreizējiem aprēķiniem ne Apvienotās Karalistes 2008. gada, ne 2009. gada korekcijas summa būtiski neatšķiras no Apvienotās Karalistes 2008. gada korekcijas 2. atjauninājuma , kas iekļauts BG Nr. 4/2010, nedz arī no 2009. gada korekcijas 1. atjauninājuma , kas iekļauts BG Nr. 4/2010. Līdz ar to šos atjauninājumus nav ierosināts iekļaut BGP Nr. 4/2011. 3.3.2.1. Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija Turpmāk tabulā apkopotas izmaiņas starp Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas provizorisko summu , kas iekļauta 2011. gada budžetā, un Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas 1. atjauninājumu , kas jāiekļauj BGP Nr. 4/2011. Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija | Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija PROVIZORISKAIS 2011. gada budžets | Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija 1. atjauninājums BGP Nr. 4/2011 | Starpība | (1) | Apvienotās Karalistes daļa neierobežotas PVN bāzes daļā | 15,3816 % | 15,0995 % | - 0,2820 % | (2) | Apvienotās Karalistes daļa sakarā ar paplašināšanos koriģētajā izdevumu asignējumu kopsummā | 8,1222 % | 7,7390 % | - 0,3832 % | (3) | = (1) - (2) | 7,2593 % | 7,3605 % | + 0,1012 % | (4) | Kopējie piešķirtie izdevumi | 112 118 871 234 | 111 581 136 089 | - 537 735 145 | (5) | Ar paplašināšanos saistītie izdevumi = (5.a) + (5.b) | 25 444 654 082 | 23 885 731 392 | - 1 558 922 690 | (5.a) | Pirmspievienošanās izdevumi | 2 981 845 806 | 2 978 639 088 | - 3 206 718 | (5.b) | Izdevumi saistībā ar 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu | 22 462 808 276 | 20 907 092 304 | - 1 555 715 973 | (6) | Sakarā ar paplašināšanos koriģētā izdevumu asignējumu kopsumma = (4) - (5) | 86 674 217 152 | 87 695 404 697 | + 1 021 187 545 | (7) | Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējā summa = (3) x (6) x 0,66 | 4 152 698 471 | 4 260 193 166 | + 107 494 695 | (8) | Apvienotās Karalistes priekšrocība | 1 046 923 607 | 388 810 830 | - 658 112 777 | (9) | Apvienotās Karalistes pamatkorekcija = (7) - (8) | 3 105 774 864 | 3 871 382 336 | + 765 607 472 | (10) | Neplānotie ieguvumi no TPR | 26 548 215 | 29 810 676 | + 3 262 461 | (11) | Apvienotās Karalistes korekcija = (9) - (10) | 3 079 226 649 | 3 841 571 660 | + 762 345 011 | Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas 1 . atjauninājums ir par 762,3 miljoniem euro lielāks nekā Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas provizoriskā summa , kas iekļauta 2011. gada budžetā. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes 2010. gada korekciju starpība starp Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējo summu laikposmā no 2000. gada pašu resursu lēmuma (PRL) līdz 2007. gada PRL ir 1918,1 miljons euro, izsakot 2004. gada cenās, un 2083,5 miljoni euro pašreizējās cenās. 3.3.2.2. Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija Turpmāk tabulā apkopotas atšķirības starp Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas 1. atjauninājumu , kas iekļauts BG Nr. 3/2009, un Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas galīgo summu , kas jāiekļauj BGP Nr. 4/2011. Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija | Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija 1. atjauninājums BG Nr. 3/2009 | Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija Galīgā summa BGP Nr. 4/2011 | Starpība | (1) | Apvienotās Karalistes daļa neierobežotas PVN bāzes daļā | 17,3696 % | 17,4496 % | + 0,0800 % | (2) | Apvienotās Karalistes daļa sakarā ar paplašināšanos koriģētajā izdevumu asignējumu kopsummā | 7,2340 % | 7,2384 % | + 0,0044 % | (3) | = (1) - (2) | 10,1356 % | 10,2111 % | - 0,0756 % | (4) | Kopējie piešķirtie izdevumi | 105 334 416 783 | 105 275 791 730 | - 58 625 053 | (5) | Ar paplašināšanos saistītie izdevumi = (5.a) + (5.b) | 2 930 184 072 | 2 930 808 042 | + 623 970 | (5.a) | Pirmspievienošanās izdevumi | 2 930 184 072 | 2 930 808 042 | + 623 970 | (5.b) | Izdevumi saistībā ar 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu | 0 | 0 | + 0 | (6) | Sakarā ar paplašināšanos koriģētā izdevumu asignējumu kopsumma = (4) - (5) | 102 404 232 710 | 102 344 983 688 | - 59 249 022 | (7) | Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējā summa = (3) x (6) x 0,66 | 6 850 293 993 | 6 897 392 491 | + 47 098 498 | (8) | Apvienotās Karalistes priekšrocība | - 25 569 599 | 67 188 488 | + 92 758 086 | (9) | Apvienotās Karalistes pamatkorekcija = (7) - (8) | 6 875 863 592 | 6 830 204 004 | - 45 659 588 | (10) | Neplānotie ieguvumi no TPR | - 44 329 991 | - 46 980 802 | - 2 650 811 | (11) | Apvienotās Karalistes korekcija = (9) - (10) | 6 920 193 583 | 6 877 184 806 | - 43 008 777 | Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas galīgā summa ir par 43,0 miljoniem euro mazāka nekā Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas 1. atjauninājums , kas iekļautas BG Nr. 3/2009. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes 2007. gada korekciju nav starpības starp Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējo summu laikposmā no 2000. gada PRL līdz 2007. gada PRL. 3.3.2.3. Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcija Turpmāk tabulā apkopotas izmaiņas starp Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas galīgo summu , kas iekļauta BG Nr. 4/2010, un Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas koriģēto galīgo summu , kas jāiekļauj BGP Nr. 4/2011. Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcija | SāKOTNēJā GALīGā SUMMA BG Nr. 4/2010 | KORIģēTā GALīGā SUMMA BGP Nr. 4/2011 | Starpība | (1) | Apvienotās Karalistes daļa neierobežotas PVN bāzes daļā | 17,2771 % | 17,2771 % | 0,0 % | (2) | Apvienotās Karalistes daļa koriģētajos kopējos piešķirtajos izdevumos, ņemot vērā PPI | 8,6928 % | 8,6928 % | 0,0 % | (3) | = (1) - (2) | 8,5843 % | 8,5843 % | 0,0 % | (4) | Kopējie piešķirtie izdevumi | 97 195 051 529 | 97 195 051 529 | 0,0 % | (5) | Pirmspievienošanās izdevumi (PPI) | 1 837 296 087 | 1 837 296 087 | 0,0 % | (6) | Koriģētie kopējie piešķirtie izdevumi, ņemot vērā PPI = (4) - (5) | 95 357 755 442 | 95 357 755 442 | 0,0 % | (7) | Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējā summa = (3) x (6) x 0,66 | 5 402 613 496 | 5 402 613 496 | 0,0 % | (8) | Apvienotās Karalistes priekšrocība | 26 640 660 | 215 286 076 | + 188 645 416 | (9) | Apvienotās Karalistes pamatkorekcija = (7) - (8) | 5 375 972 836 | 5 187 327 420 | - 188 645 416 | (10) | Neplānotie ieguvumi no TPR | - 9 196 589 | - 9 196 589 | + 0 | (11) | Apvienotās Karalistes korekcija = (9) - (10) | 5 385 169 425 | 5 196 524 008 | - 188 645 417 | Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas koriģētā galīgā summa ir par 188,6 miljoniem euro mazāka nekā Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas sākotnējā galīgā summa , kas iekļauta BG Nr. 4/2010. Starpība ir saistīta ar tā saukto “Apvienotās Karalistes priekšrocību”, kura samazina Apvienotās Karalistes 2006. gada korekciju par 188,6 miljoniem euro. 3.3.2.4. Maksimālais apjoms 10,5 miljardu euro apmērā Saskaņā ar 4. panta 2. punktu Lēmumā 2007/436 laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam Apvienotās Karalistes papildu iemaksas, kas rodas piešķirto izdevumu ar paplašināšanos saistīto izdevumu samazinājuma rezultātā atbilstīgi 2007. gada PRL 1. punkta g) apakšpunktam, nepārsniedz 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. 2007. līdz 2010. gada kumulatīvā ietekme ir 3469,6 miljoni euro 2004. gada cenās un 3735,2 miljoni euro pašreizējās cenās. Apvienotās Karalistes korekcija 2007.–2012. gadā Starpība — sākotnējais apjoms pret 10,5 miljardu euro robežu (2007. gada PRL pret 2000. gada PRL), EUR | Starpība pašreizējās cenās | Starpība nemainīgās 2004. gada cenās | (A) | Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija | 0 | 0 | (B) | Apvienotās Karalistes 2008. gada korekcija | - 301 636 064 | - 279 914 923 | (C) | Apvienotās Karalistes 2009. gada korekcija | - 1 350 053 160 | - 1 271 666 250 | (D) | Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija | - 2 083 537 505 | -1 918 060 737 | (E) | Apvienotās Karalistes 2011. gada korekcija | n.p. | n.p. | (F) | Apvienotās Karalistes 2012. gada korekcija | n.p. | n.p. | (G) | Starpību summa = (A) + (B) + (C) + (D) + (E) + (F) | -3 735 226 728 | -3 469 641 910 | 3.3.3. Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas 1. atjauninājuma, Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas galīgās summas un Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas koriģētās galīgās summas iekļaušana BGP Nr. 4/2010 3.3.3.1. Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija (15. nodaļa) Apvienotās Karalistes korekcijas summa, kas iekļaujama šā BGP Nr. 4/2011 15. nodaļā, ir Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcijas 1. atjauninājuma summa (t.i., EUR 3 841 571 660, kas aizstāj EUR 3 079 226 649, kuri ir iekļauti 2011. gada budžetā). Šī summa ir jāfinansē atbilstoši pārskatītajām 2011. gada NKI bāzēm, kas iekļautas šajā BGP Nr. 4/2011. Šīs summas iekļaušana budžeta 15. nodaļā ir apkopota šajā tabulā: Apvienotās Karalistes 2010. gada korekcija. 15. nodaļa | BE | 185 512 958 | LU | 15 875 604 | BG | 18 558 453 | HU | 49 076 349 | CZ | 69 811 267 | MT | 3 059 228 | DK | 123 287 291 | NL | 54 032 187 | DE | 230 537 205 | AT | 25 835 351 | EE | 7 360 143 | PL | 185 079 200 | IE | 63 547 406 | PT | 82 498 538 | EL | 109 136 186 | RO | 62 600 742 | ES | 528 789 146 | SI | 18 149 824 | FR | 1 019 775 186 | SK | 34 463 850 | IT | 790 168 077 | FI | 96 790 233 | CY | 8 994 159 | SE | 34 712 285 | LV | 9 359 503 | UK | -3 841 571 660 | LT | 14 561 289 | Kopā | 0 | 3.3.3.2. Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija (35. nodaļa) Apvienotās Karalistes korekcijas summa, kas iekļaujama šā BGP Nr. 4/2011 35. nodaļā, ir starpība starp Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas galīgo summu (t.i., EUR 6 877 184 806) un Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcijas 1. atjauninājuma summu (t.i., EUR 6 920 193 583, kas iekļauta GB 3/2009), un tā ir EUR 43 008 777. Šī summa ir jāfinansē atbilstoši pārskatītajām 2008. gada NKI bāzēm saskaņā ar 2010. gada beigās pieejamo informāciju. Šīs summas iekļaušana budžeta 35. nodaļā ir apkopota šajā tabulā. Apvienotās Karalistes 2007. gada korekcija. 35. nodaļa | BE | 706 907 | LU | - 114 511 | BG | 535 312 | HU | 757 788 | CZ | 6 744 356 | MT | 11 085 | DK | - 5 289 141 | NL | - 683 089 | DE | - 870 891 | AT | - 640 297 | EE | - 989 889 | PL | 14 123 243 | IE | - 6 610 915 | PT | 3 156 918 | EL | - 10 394 252 | RO | 7 742 255 | ES | - 14 463 921 | SI | 657 143 | FR | - 4 098 541 | SK | 3 867 642 | IT | - 32 446 645 | FI | - 4 997 969 | CY | - 71 604 | SE | 98 758 | LV | 153 180 | UK | 43 008 777 | LT | 108 301 | Kopā | 0 | 3.3.3.3. Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcija (35. nodaļa) Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas galīgās summas finansējums ir iekļauts šā BGP Nr. 4/2011 35. nodaļā atbilstoši 2007. gada NKI (un PVN) bāzēm saskaņā ar 2009. gada beigās pieejamo informāciju. Summa, kas iekļauta budžetā 35. nodaļā, ir korekcija attiecībā uz tiešo ietekmi , t.i., starpība starp to, kas jāmaksā katrai dalībvalstij par Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas koriģēto galīgo summu (atbilstoši 2007. gada NKI bāzēm saskaņā ar 2009. gada beigās pieejamo informāciju), un attiecīgajām budžetā iepriekš iekļautām summām (t.i., maksājumi Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas sākotnējās galīgās summas finansējumam, kas iekļauti BG Nr. 4/2010). Apvienotās Karalistes 2006. gada korekcijas galīgās summas finansējums, kas iekļauts šā BGP Nr. 4/2011 35. nodaļā, ir apkopots šajā tabulā. Sākotnējā galīgā summa (BG Nr. 4/2010) | Koriģētā galīgā summa (BGP 4/2011) | Korekcija | (1) | (2) | (3) = (1) - (2) | BE | 241 184 882 | 249 940 431 | - 8 755 549 | BG | 20 426 369 | 21 167 891 | - 741 523 | CZ | 84 654 955 | 87 728 118 | - 3 073 164 | DK | 163 314 875 | 169 243 569 | - 5 928 694 | DE | 313 411 406 | 324 788 939 | - 11 377 531 | EE | 10 339 370 | 10 714 712 | - 375 342 | IE | 115 782 218 | 119 985 370 | - 4 203 153 | EL | 156 742 102 | 162 432 190 | - 5 690 088 | ES | 733 624 955 | 760 257 178 | - 26 632 223 | FR | 1 370 758 150 | 1 420 519 729 | - 49 761 580 | IT | 1 096 805 597 | 1 136 622 087 | - 39 816 491 | CY | 10 852 664 | 11 246 640 | - 393 976 | LV | 14 663 035 | 15 195 336 | - 532 301 | LT | 19 717 989 | 20 433 796 | - 715 807 | LU | 21 248 161 | 22 019 517 | - 771 356 | HU | 66 833 175 | 69 259 368 | - 2 426 193 | MT | 3 781 371 | 3 918 643 | - 137 272 | NL | 72 641 676 | 75 278 731 | - 2 637 055 | AT | 33 562 428 | 34 780 819 | - 1 218 391 | PL | 213 950 477 | 221 717 357 | - 7 766 880 | PT | 111 724 689 | 115 780 545 | - 4 055 856 | RO | 86 436 633 | 89 574 476 | - 3 137 843 | SI | 24 182 613 | 25 060 496 | - 877 883 | SK | 38 099 327 | 39 482 418 | - 1 383 091 | FI | 128 728 988 | 133 402 138 | - 4 673 150 | SE | 43 055 905 | 44 618 930 | - 1 563 025 | UK | - 5 196 524 008 | - 5 385 169 425 | + 188 645 417 | Kopā | 0 | 0 | 0 | 3.4. Bruto samazinājumu finansējuma pārskatīšana Zviedrijas un Nīderlandes NKI maksājumos 2011. gadā Bruto samazinājumi Zviedrijas un Nīderlandes NKI maksājumos 2011. gadā tika noteikti 2011. gada budžetā. Šīs summas tika koriģētas atbilstīgi pašreizējām cenām, piemērojot ES IKP deflatoru, izteiktu euro, ko Komisija noteica 2010. gada pavasara ekonomikas prognozē, t.i., prognozē, kas bija pieejama 2011. gada budžeta projekta sagatavošanas laikā. Bruto summas ir 665,0 miljoni euro Nīderlandei un 164,9 miljoni euro Zviedrijai, un tās ir un paliks nemainīgas[12]. Samazinājumu finansē visas dalībvalstis atbilstoši to daļām NKI. Tādēļ finansējums ir grozīts atbilstoši atjauninātajām NKI bāzēm 2011. gadam, kā vienojās ACOR 151. prognozēšanas sanāksmē 2011. gada 17. maijā. Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par bruto samazinājumu finansējumu 2011. gadā: Nīderlandes un Zviedrijas NKI maksājumu samazinājums 2011. gadā | BE | 24 197 489 | LU | 2 070 743 | BG | 2 420 682 | HU | 6 401 302 | CZ | 9 105 873 | MT | 399 032 | DK | 16 081 048 | NL | - 624 989 585 | DE | 170 881 511 | AT | 19 149 984 | EE | 960 025 | PL | 24 140 912 | IE | 8 288 842 | PT | 10 760 744 | EL | 14 235 241 | RO | 8 165 364 | ES | 68 972 916 | SI | 2 367 383 | FR | 133 014 961 | SK | 4 495 312 | IT | 103 066 026 | FI | 12 624 890 | CY | 1 173 158 | SE | - 139 156 091 | LV | 1 220 812 | UK | 118 052 116 | LT | 1 899 310 | Kopā | 0 | 4. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANšU SHēMAS IZDEVUMU KATEGORIJāM Finanšu shēmas kategorija/apakškategorija | 2011. gada finanšu shēma | 2011. gada budžets (iesk. BG 1/2011 un BGP 2 un BGP 3/2011) | BGP Nr. 4/2011 | 2011. gada budžets (iesk. BG 1/2011 un BGP 2 līdz BGP 4/2011) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 608 256 151 | |-43 922 500 |13 520 566 270 |11 564 333 651 | |1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Kopā | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 260 350 777 | | -43 922 500 |64 501 160 054 |53 216 428 277 | | Rezerve[13] | | |-27 160 054 | | | | -27 160 054 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Kopā | 59 688 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rezerve | | |1 028 751 611 | | | | 1 028 751 611 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3.a Brīvība, drošība un tiesiskums |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 |41 075 523 |43 922 500 |1 180 030 263 |857 199 845 | |3.b Pilsoniskums |683 000 000 | |879 831 486 |664 340 576 | | |879 831 486 |664 340 576 | | Kopā | 1 889 000 000 | |2 018 786 226 |1 477 617 921 |41 075 523 |43 922 500 |2 059 861 749 |1 521 540 421 | | Rezerve[14] | | |67 148 260 | | | |26 072 737 | | | 4. ES — GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[15] |8 430 000 000 | | 8 759 300 431 |7 238 702 591 | | | 8 759 300 431 |7 238 702 591 | | Rezerve | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRāCIJA[16] |8 144 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rezerve | | | 53 160 711 | | | | 53 160 711 | | | KOPĀ | 142 125 000 000 |133 440 000 000 |142 111 334 389 |126 527 133 762 |41 075 523 | |142 152 409 912 |126 527 133 762 | | Rezerve | | | 1 156 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 115 385 628 |7 934 866 238 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 68, 15.3.2011., 1. lpp. [3] COM(2011) 154 galīgā redakcija. [4] COM(2011) 219 galīgā redakcija. [5] 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 2 projekts, COM(2011) 154 galīgā redakcija, 25.3.2011. [6] 2011. gada budžeta grozījums Nr. 2, kas pieņemts 2011. gada 6. aprīlī. [7] Tas ir balstīts uz scenāriju, saskaņā ar kuru papildu maksājumu vajadzības ES Solidaritātes fonda līdzekļu izmantošanai tiek pilnībā apmierinātas, pārdalot līdzekļus no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna enerģētikas projektiem, kā ierosinājusi Komisija. [8] Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2007/436, ja PVN bāze pārsniedz 50 % no NKI, tad to nolīdzina līdz šiem 50 %. BGP Nr. 4/2011 PVN bāze būs ierobežota līdz 50 % no NKI sešām dalībvalstīm: Īrijai, Kiprai, Luksemburgai, Maltai, Portugālei un Slovēnijai. [9] Ar pelēku iekrāsotās summas izriet no nepārsniedzamajām PVN bāzēm, kā paskaidrots 8. zemsvītras piezīmē. [10] Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums Nr. 2000/597 par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu ir atrodams http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:01:03:32000D0597:LV:PDF. Komisijas 2000. gada 21. septembra darba dokuments “Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķins, finansēšana, maksājumi un ierakstīšana budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā [2000/597] par ES pašu resursu sistēmu”, turpmāk 2000. gada aprēķina metode, ir atrodams http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/financing/financing_en.cfm#dec_rp. [11] Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums Nr. 2007/436 par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu ir atrodams http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:163:0017:0021:LV:PDF, un Komisijas 2007. gada 23. septembra darba dokuments “Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķins, finansēšana, maksājumi un iekļaušana budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā [2007/436] par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu”, kas iepriekš minēts kā 2007. gada aprēķina metode, atrodams http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/financing/calc_own_res_2007_lv.pdf. [12] Saskaņā ar 2. panta 5. punktu Padomes Lēmumā 2007/436/EK, Euratom, šīs summas koriģē atbilstīgi pašreizējām cenām, piemērojot jaunāko Komisijas noteikto ES IKP deflatoru, izteiktu euro, kas pieejams provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. [13] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (500 miljoni euro). 34 miljonus euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [14] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [15] 2011. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (253,9 miljoni euro). 71 miljonu euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [16] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu 82 miljonu euro apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.