EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.11.2015 COM(2015) 578 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 2015. gada ziņojums par Eiropas Savienības attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2014. gadā {SWD(2015) 248 final}



Tūkstošgades un arī tālāki attīstības mērķi — cilvēka cienīga dzīve visiem un visur 2014. gadā Eiropas Savienība (ES) un tās dalībvalstis joprojām bija lielākās attīstības palīdzības sniedzējas pasaulē, veicinot Eiropas pamatvērtību, proti, miera, drošības, ilgtspējīgas attīstības, nabadzības mazināšanas un cilvēktiesību, ievērošanu visā pasaulē. ES turpināja atbalstīt "Pārmaiņu programmā" noteiktās prioritārās jomas, jo īpaši cilvēktiesības, demokrātiju un citus būtiskus labas pārvaldības, kā arī iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes elementus. ES 2014. gada laikā izstrādāja visaptverošus atbildes pasākumus tādu būtisku krīzes situāciju risināšanai kā konflikts Ukrainā, krīzes Centrālāfrikas Republikā un Dienvidsudānā, teroristiskā darbība, ko Dae'sh izvērš Tuvajos Austrumos un citviet, un Ebolas uzliesmojums Rietumāfrikā. Komisijas 2014. gada jūnija paziņojumā "Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai" ir izklāstīta ES nostāja starptautiskajās sarunās par ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) kā Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) turpinājumu, aprakstot galvenos principus, kā arī ierosinot prioritārās jomas un iespējamos mērķus attīstības programmai un IAM laikposmā pēc 2015. gada. Padome apstiprināja šo ziņojumu 2014. gada 16. decembrī. Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana Tuvojoties Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanas termiņam 2015. gadā, ceļā uz to īstenošanu ir panākts ievērojams progress. Pirmais TAM, kas paredzēja uz pusi samazināt galēju nabadzību, tika sekmīgi sasniegts 2010. gadā — piecus gadus pirms termiņa. Šajā gadā tika sasniegts arī TAM uz pusi samazināt to cilvēku īpatsvaru, kuriem nav pieejams tīrs dzeramais ūdens. Mērķis uz pusi samazināt badacietēju skaitu ir sasniedzams — to cilvēku skaits, kuriem nepietiek pārtikas, pasaules mērogā ir samazinājies no 23,2 % 1990.–1992. gadā līdz 14,9 % 2010.–2012. gadā. TAM, kas paredz panākt, lai bērni visā pasaulē apgūtu pilnu pamatizglītības kursu, ir īstenots Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, Austrumāzijas un Klusā okeāna baseina valstīs, kā arī Eiropā un Vidusāzijā. Ir panākts ievērojams progress attiecībā uz dzimumu paritāti pamatizglītībā — mācību iestādēs uzņemto zēnu un meiteņu attiecība jaunattīstības valstīs ir 97 % (t.i., uz katriem 100 zēniem ir uz. Ievērojams ES atbalsts ir sekmējis progresu ar veselību saistīto TAM jomā. Bērnu, kas jaunāki par pieciem gadiem, mirstības līmenis 2012. gadā bija gandrīz uz pusi mazāks nekā 1990. gadā. Laikposmā no 1990. līdz 2013. gadam par 45 % ir samazinājies arī māšu mirstības līmenis. Jaunu HIV inficēšanās gadījumu skaits laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam samazinājās par 44 %. Tuberkulozes izplatības un tās izraisīto nāves gadījumu skaits samazinās, un mērķis samazināt šos rādītājus uz pusi ir sasniedzams. Pilnībā sasniedzams ir arī mērķis attiecībā uz malāriju, ņemot vērā faktu, ka malārijas izraisīto nāves gadījumu skaits laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam ir samazinājies par 42 %. Kopīgs darbs nākotnei ES un tās dalībvalstis joprojām ir oficiālās attīstības palīdzības (OAP) lielākās sniedzējas pasaulē. ES kopējā OAP 2014. gadā sasniedza EUR 58,2 miljardus, kas atbilst 0,42 % no apvienotā nacionālā kopienākuma (NKI). ES dalībvalstu kopējā OAP vien 2014. gadā bija EUR 56,1 miljards jeb 0,41 % no apvienotā NKI. Eiropas Komisija 2014. gadā turpināja sniegt politisku un finansiālu atbalstu attīstībai visā pasaulē, uzņemoties ārējām attīstības atbalstam paredzētas finanšu saistības vairāk nekā EUR 9,9 miljardu vērtībā, kas veido aptuveni 7 % no ES vispārējā budžeta 2014. gadam.

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā ir noteikts: "Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā." Attīstības politikas saskaņotības (APS) iekļaušana ES primārajos tiesību aktos sniedz ES īpašu vietu starptautiskajā arēnā. Žana Kloda Junkera vadītā Komisija ieguva pilnvaras 2014. gada 1. novembrī, un līdz ar to tika noteikta jauna pieeja darbam, kas pati par sevi bija politikas saskaņotības rīks. Komisijas priekšsēdētāja vietnieku vadītās kompetenču jomu kopas dod priekšroku starpnozaru politikas veidošanai, kas palīdz nodrošināt daudzpusīgu pieeju attīstības mērķiem, tādējādi uzlabojot ES īstenotās attīstības sadarbības efektivitāti. Komisija 2014. gadā turpināja darbu pie APS stiprināšanas visos līmeņos. Komisijas dienesti un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) 2014. gada sākumā kopīgi organizēja pirmo delegāciju ziņojumu sniegšanu par APS. Tika saņemts 41 ziņojums, kas aptvēra 62 partnervalstis. Jaunā Komisija arī veica izmaiņas attiecībā uz pilnvarām un nosaukumu. Reaģējot uz mainīgo pasaules attīstības programmu, Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts kļuva par Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorātu (DEVCO ĢD). Par starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektoru tika iecelts Nevens Mimica. Komisāra Ārējās darbības grupa (KĀDG), ko vadīja Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniece (APPV) Federika Mogerīni, 2014. gada novembrī sāka organizēt regulāras tikšanās. KĀDG locekļi ir starptautiskās sadarbības un attīstības komisārs, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisārs, tirdzniecības komisāre, humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisārs. Pārējie komisāri tiek aicināti piedalīties atkarībā no konkrēto sanāksmju darba kārtībā iekļautajiem tematiem. Pēc Eiropas kaimiņattiecību direktorāta pārcelšanas no DEVCO ĢD uz bijušo Paplašināšanās ģenerāldirektorātu 2014. gadā arī tika izveidots Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts (NEAR ĢD). Turpmākās attīstības sadarbības plānošana 2014. gads iezīmēja 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas pirmo gadu un liela skaita daudzgadu plānošanas dokumentu pieņemšanu, aptverot gan divpusējas valstu un reģionālās sadarbības programmas, gan tematiskās programmas. Sagatavojot plānošanas dokumentus attiecībā uz sadarbību ar partnervalstīm, gandrīz visos gadījumos tika ievērota tikai pieeja, kuras ietvaros vairs netika izstrādāti atsevišķi, konkrētu ES valstu stratēģijas dokumenti, bet plānošana tiešā veidā attiecās uz pašas partnervalsts politikas programmām un stratēģijām. Saskaņā ar "Pārmaiņu programmu" plānošanu raksturoja mērķtiecīga pievēršanās nozarēm, lai stiprinātu spēju pārvaldīt ES atbalstu un palielinātu tā ietekmi. Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2014. gada aprīlī notika Briselē, tika sniegts jauns stimuls Āfrikas un ES kopējai stratēģijai, kā arī politiskās norādes par ES un Āfrikas partnerības attīstību. Kopīgajā ceļvedī 2014.–2017. gadam noteiktās jaunās prioritātes nekavējoties tika ņemtas vērā ES plānošanas procesā, jo īpaši attiecībā uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros un nesen izveidoto Āfrikas programmu — pirmo kontinenta mēroga programmu Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) ietvaros. Komisija un dalībvalstis 2014. gadā turpināja savu darbu, lai īstenotu attīstības sadarbības kopīgo plānošanu. Process tika turpināts 18 partnervalstīs, un 14 partnervalstīs kopīgās plānošanas dokumentu izstrāde tika pabeigta. Lielākā daļa valstu, kas veic kopīgo plānošanu, pieder pie vismazāk attīstītajām valstīm vai valstīm ar vidēji zemiem ienākumiem, un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) vairāk nekā pusi no šīm valstīm ir klasificējusi kā nestabilas valstis. 2014. gadā tika sākta sešu jaunu no ES budžeta finansētu ārējās finansēšanas instrumentu īstenošana. Šie instrumenti ir Attīstības sadarbības instruments, Eiropas kaimiņattiecību instruments , Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA II) , Stabilitātes un miera veicināšanas instruments , Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments, kā arī Partnerības instruments. Jaunie instrumenti nodrošina "Pārmaiņu programmas" prioritāšu īstenošanu praktiskā līmenī. Instrumentiem piešķirtā kopējā summa laikposmā no 2014.–2020. gadam sasniedz EUR 51,4 miljardus. 11. Eiropas Attīstības fonds, kas nav iekļauts ES budžetā, stājās spēkā 2015. gada martā. Tā kopējais finansējums sasniedz EUR 30,5 miljardus, un tas ir paredzēts sadarbības īstenošanai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT).

"Pārmaiņu programmas" īstenošana Pasaules mēroga partnerība efektīvai attīstības sadarbībai (Global Partnership for Effective Development Cooperation — GPEDC) – uz brīvprātības principa balstīts daudzpusējs ieinteresēto personu forums – ir galvenais atbalsta un attīstības efektivitātes programmas satvars. Pirmā GPEDC augsta līmeņa sanāksme (ALS) notika 2014. gada aprīlī Meksikā, pulcējot patiesi daudzveidīgu līdzekļu devēju un partneru grupu, lai pievērstos svarīgām jaunattīstības valstu problēmām, progresa pārraudzības un novērtēšanas mehānismiem, kā arī saistībām uzlabot efektivitāti uz vietas. Meksikā notikušās sanāksmes laikā tika sāktas 39 brīvprātīgas iniciatīvas. Meksikas sanāksmes ietvaros tika paziņots par jauna tīmekļa instrumenta "EU Aid Explorer" ("ES atbalsta pētnieks") darba sākšanu. Šā instrumenta izveide ir daļa no ES īstenotās rīcības pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanai. ES iedzīvotāji un partneri var iepazīties ar līdzekļu devēju piešķirtā finansējuma izmantojumu, un paši līdzekļu devēji var uzlabot koordināciju un efektivitāti. Komisija 2014. gada 13. maijā pieņēma paziņojumu "Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs". Šajā jaunajā stratēģijā ir noteikts, ka privātā sektora līdzdalība ir jauna un svarīga ES attīstības sadarbības dimensija un tās mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un apstākļus privātā sektora attīstībai partnervalstīs, kā arī veicināt privātā sektora aktīvāku iesaistīšanos attīstības jomā. Komisija atzīst, ka "apvienošana", t. i., ES dotāciju kombinēšana ar aizdevumiem vai pašu kapitālu, kas iegūts no citiem publiskajiem un privātajiem finansētājiem, ir svarīgs instruments papildu attīstības resursu piesaistīšanai. Līdz 2004. gada beigām, izmantojot no ES budžeta piešķirtās dotācijas vairāk nekā EUR 1,99 miljardu vērtībā, EAF un dalībvalstis bija finansējušas 233 projektus un saņēmušas aizdevumus no Eiropas finanšu iestādēm un reģionālajām attīstības bankām aptuveni EUR 19 miljardu apmērā. Stratēģiski kombinējot ES dotācijas ar tirgus finansējumu, apvienošanas pieeja ir palīdzējusi ES partnervalstīs piesaistīt investīcijas vairāk nekā EUR 44 miljardu vērtībā. ES dotācijas kopā EUR 419 miljonu apmērā 2014. gadā piesaistīja kopējās paredzamās investīcijas gandrīz EUR 7,7 miljardu apmērā. Komisija ir apņēmusies palielināt ES atbalsta īpatsvaru, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, un ir noteikusi instrumentus, galvenās jomas un nozares, kurās iespējams plašāk izmantot apvienošanas pieeju. Kopš 2011. gada novembra un "Jaunā kursa iesaistei nestabilās valstīs" uzsākšanas, ir panākts ievērojams progress, lai pilnveidotu pašreizējo attīstības politiku un praksi valsts līmenī un ar reformu starpniecību. ES aktīvi piedalās ESAO Starptautiskajā tīklā konfliktu un nestabilitātes jautājumos un starpvaldību starptautiskajā dialogā par miera veidošanu un valsts veidošanu. ES kā aktīva cilvēktiesību ievērošanas veicinātāja 2014. gadā apsprieda šo tematu ar 37 partnervalstīm un reģionālajām grupām. ES apņemšanās šajā jomā tika atspoguļota "uz tiesībām pamatotas pieejas" instrumentu kopuma izstrādē un ieviešanā, ES attīstības sadarbības ietvaros aptverot visus cilvēktiesību elementus. Padomes 2014. gada maija secinājumos šis būtiskais solis tika atzinīgi novērtēts. Pamatojoties uz ES politisko apņemšanos atbalstīt nevalstiskā sektora dalībniekus, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) un vietējās pašvaldības , 2014. gada jūlijā ASI ietvaros pieņemtās tematiskās programmas "Pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pašvaldības" mērķis ir stiprināt šīs struktūras partnervalstīs. 2014. gadā 56 valstis saņēma valsts piešķīrumu kopā EUR 152 miljonu apmērā, kas bija paredzēts palīdzības sniegšanai valsts līmeņa iniciatīvām PSO darbību atbalstam, lai stiprinātu pārvaldību, publisko iestāžu pārskatatbildību, kā arī iekļaujošu politikas veidošanu. Tāpat 29 valstis guva labumu no valsts piešķīruma kopā EUR 14,5 miljonu apmērā valsts līmeņa iniciatīvām, kas sniedz atbalstu pašvaldībām un valsts līmeņa pašvaldību apvienībām.

2011. gada budžeta atbalsta politikas sniegtie pozitīvie rezultāti un šīs politikas jaunā darbības pieeja tika nostiprināta 2014. gadā. Tas ir ievērojami uzlabojis saskaņotību un ziņošanu, kā arī risku un politiskā dialoga pārvaldību. 2014. gada beigās 84 valstīs un AZT tika īstenotas 233 budžeta atbalsta programmas, kuru kopējā vērtība sasniedza EUR 11,175 miljardus. Izmaksātais budžeta atbalsts 2014. gadā pārsniedza EUR 1,6 miljardu, veidojot 15,9 % no kopējām OAP izmaksātajām summām. ES saglabā apņemšanos vismaz 20 % no ES atbalsta piešķirt sociālās iekļaušanas un tautas attīstības atbalstam. Izdevumi tautas attīstības jomā pašlaik veido 25 % no ASI ietvaros pieņemtās tematiskās programmas "Vispārējie sabiedriskie labumi un problēmas" saskaņā ar Eiropas Parlamentam apliecinātajām saistībām. Pētniecība un inovācijas var veicināt izaugsmi, uzlabojot cilvēku potenciālu un infrastruktūras, kā arī izstrādājot jaunus pakalpojumus un produktus ar ES programmas "Apvārsnis 2020" starpniecību. ES arī ir cieši apņēmusies nodrošināt, lai vismaz 20 % no tās kopējiem izdevumiem attiektos uz klimatu. Ar vidi un klimata pārmaiņām saistīto jautājumu iekļaušana attīstības sadarbībā joprojām ir būtiska prioritāte, vismaz 20 % no budžeta piešķirot ar klimatu saistītu darbību īstenošanai. Vēl viens svarīgs politikas mērķis ir nodrošināt, lai līdz 2015. gadam tiktu divkāršots bioloģiskajai daudzveidībai paredzētais finansējums. ES pamatiniciatīva Biodiversity for Life (B4Life) tika ierosināta 2014. gada 22. maijā, lai palīdzētu nabadzīgākajām valstīm aizsargāt ekosistēmas, apkarot noziegumus pret dzīvo dabu un attīstīt "zaļo ekonomiku". Plānots, ka 2014.–2020. gada periodā šai iniciatīvai tiks piešķirts budžets līdz pat EUR 800 miljonu apmērā. 2014. gadā tika sākts stratēģisks novērtējums par ES atbalstu dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm partnervalstīs. Iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme Aptuveni 1,4 miljardiem iedzīvotāju visā pasaulē nav piekļuves elektrībai, un gandrīz 3 miljardi cilvēku ēdiena pagatavošanai un apkurei lieto tikai cieto kurināmo (tradicionālo biomasu un ogles). Enerģētika ir saistīta ar nabadzības izskaušanu, piekļuvi tīram ūdenim, ekonomikas izaugsmi, veselību, izglītību, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un pārtikas nodrošinājumu. Līdztekus klimatam veltītajai ANO augstākā līmeņa sanāksmei, kas notika 2014. gada septembrī Ņujorkā, ES parakstīja piecas kopīgās deklarācijas ar Āfrikas valstīm par ciešāku sadarbību enerģētikas jomā, lai stiprinātu politiskās saites starp partnervalstu politiskajām saistībām enerģētikas jomā un ES un citu attiecīgo līdzekļu devēju finansētajām atbalsta darbībām. Lai rosinātu privātā sektora pārstāvju ieguldījumus enerģētikas nozarē, tika piešķirti EUR 75 miljoni. Tika ierosināta jauna lauku Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva (Electrification Financing Initiative — ElectriFI), lai vēl vairāk stiprinātu sadarbībai enerģētikas jomā, jo īpaši lauku elektrifikācijas mērķim, piešķirto ES resursu īstenojamību, ilgtspējību un sviras efektu. Laba pārvaldība ES 2014. gadā turpināja atbalstīt demokrātiju visā pasaulē — no ES kaimiņvalstīm līdz Subsahāras Āfrikai, Āzijai un Latīņamerikai. Vēlēšanu atbalstam, parlamentu un politisko partiju atbalstam un plašsaziņas līdzekļu attīstībai tika piešķirti vairāk nekā EUR 93 miljoni. ES 2014. gadā turpināja atbalstīt Āfrikas pārvaldības struktūras īstenošanu, piešķirot Āfrikas Savienības Komisijai EUR 9,8 miljonus, lai uzlabotu tās spējas novērot vēlēšanu norisi, kā arī Panāfrikas parlamentam, Āfrikas Komisijai un Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesai.

Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros ES vēlēšanu novērošanas misijām (VNM) tiek piešķirts ikgadējais budžets aptuveni EUR 40 miljonu apmērā, un tās turpināja veidot uzticību un stiprināt demokrātisko vēlēšanu procesu uzticamību un pārredzamību. 2014. gadā septiņas VNM tika norīkotas uz Ēģipti, Gvineju-Bisavu, Kosovu, Malāviju, Maldīvu salām, Mozambiku un Tunisiju. Vēlēšanu novērtēšanas grupa tika norīkota misijā uz Afganistānu, savukārt deviņas vēlēšanu ekspertu misijas tika norīkotas uz Alžīriju, Bolīviju, Salvadoru, Fidži, Irāku, Lībiju, Mauritāniju, Nigēriju un Taizemi, bet divas vēlēšanu turpmākas uzraudzības misijas tika norīkotas uz Nigēriju un Kongo Demokrātisko Republiku (KDR). Taisnīguma stiprināšana Arī 2014. gadā centrāla nozīme ES mērķu un darbību kontekstā bija tiesiskumam un taisnīgumam. ES turpināja piedalīties spēju veidošanas programmās tiesiskuma, drošības un taisnīguma jomā, kas tika īstenotas vairāk nekā 50 valstīs visā pasaulē. Atbalstot trešo valstu centienus stiprināt tiesu sistēmas, ES sniedza ieguldījumu neatbilstības novēršanā starp valstu un Starptautiskās Krimināltiesas spējām. Korupcija ir būtisks attīstības kavēklis. Ar savu 2014. gada paziņojumu "Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai" ES atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos apkarot korupciju, veicinot atbilstoša tiesiskā regulējuma un valsts politikas programmu pieņemšanu un īstenošanu laikposmā pēc 2015. gada. Korupcijas apkarošanas jomā valsts līmenī īstenoto projektu vērtība 2014. gadā sasniedza gandrīz EUR 77 miljonus. Šie projekti tika īstenoti, veicot izskaidrošanas darbu, uzlabojot informētības līmeni un ziņošanu, kā arī veidojot pārraudzības un tiesas iestāžu spējas. Miers un stabilitāte Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (The Instrument contributing to Stability and Peace —IcSP) sniedz ES iespēju ātri reaģēt, veicot mērķtiecīgus pasākumus iespējamās krīzes situācijās. Pateicoties šim instrumentam, ES 2014. gadā spēja sniegt steidzamu un laikus nodrošinātu atbalstu augstas prioritātes krīzēs, piemēram, Ukrainā, Sīrijā/Irākā, Centrālāfrikas Republikā un Ebolas uzliesmojuma laikā. IcSP darbības parasti ir ES sākotnējie pasākumi, kas tiek veikti, lai nestabilās un konfliktu skartās valstīs veidotu miermīlīgu sabiedrību un izskaustu nabadzību. ES 2014. gadā turpināja atbalstīt Jaunā kursa procesu, lai nodrošinātu, ka ES intervences pasākumi rada labvēlīgu ietekmi nabadzības mazināšanas un konfliktu novēršanas jomā. ES 2014. gada beigās nodrošināja 16 kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) civilo un militāro misiju darbu. Divas civilās misijas (EUCAP Sahel Mali un EUAM Ukraine) un viena militārā operācija Centrālāfrikas Republikā (EUFOR CAR) tika sagatavotas 2014. gadā. KDAP misiju lielums (no 10 līdz 100 darbiniekiem) un pilnvaras atšķiras. Viena militārā misija tika sākta Mali 2013. gadā (EUTM Mali), un tā ilgs līdz 2016. gadam. Kopš politiskās un drošības krīzes sākuma ES ir pastāvīgi atbalstījusi Mali teritoriālo integritāti, konstitucionālās kārtības atjaunošanu šajā valstī, kā arī centienus panākt politisku krīzes risinājumu, īstenojot dialogu. ES kā viena no mediatoriem kopš 2014. gada ir bijusi iesaistīta Alžīrijas miera procesā. Ar vairākām Ebolas epidēmijas skartajām valstīm, tostarp Gvineju, Sjerraleoni un Libēriju, 2014. gadā tika parakstīti valsts veidošanas līgumi, lai sniegtu atbalstu veselības aprūpes dienestiem, saglabātu makroekonomikas stabilitāti un radītu fiskālās iespējas ar epidēmiju saistīto pasākumu veikšanai. Centrālāfrikas Republikā ES atbalstīja reģionālos stabilizācijas centienus. Kopš 2014. gada janvāra pie varas ir jauna pārejas perioda valdība, un septembrī Āfrikas Savienības MISCA spēkus nomainīja ANO miera uzturēšanas operācija MINUSCA.

ES ir galvenā OAP nodrošinātāja Centrālāfrikas Republikai, un 2014. gada 15. jūlijā tā izveidoja inovatīvu ES pārvaldītu vairāku līdzekļu devēju ieguldījumu fondu "Bêkou". Pateicoties EAF, Francijas, Vācijas un Nīderlandes 2014. gadā veiktajām iemaksām, šim jaunajam ieguldījumu fondam tika piešķirti EUR 36 miljoni. Turklāt fonds valsts veidošanas līguma ietvaros ir saņēmis vēl EUR 27 miljonus ar veselības aprūpi un izglītību saistītiem mērķiem, EUR 20 miljonus vēlēšanu procesiem un EUR 33 miljonus lielu budžeta atbalstu nestabilu situāciju novēršanai, tādējādi sniedzot iespēju nodrošināt valsts pamatfunkcijas. APPV un Eiropas Komisijas 2013. gada decembra kopīgajā paziņojumā par ES visaptverošo pieeju ārējiem konfliktiem un krīzēm tika izklāstīti priekšlikumi par to, kā stiprināt ES ārējās darbības saskaņotību, daudzpusību un efektivitāti, īpaši pievēršoties konflikta un krīzes situācijām. Pēc Padomes 2014. gada maija secinājumiem par ES visaptverošo pieeju Komisijas dienesti un EĀDD ir sadarbojušies ar ES dalībvalstīm, lai izstrādātu rīcības plānu, kas tika pieņemts 2015. gadā. ES 2014. gadā turpināja īstenot tās Stratēģisko sistēmu attiecībā uz Āfrikas ragu, cenšoties izveidot visaptverošu pieeju mieram un stabilitātei šajā reģionā. Valsts līmenī ES ir uzņēmusies Somālijas vadošā starptautiskā partnera lomu, nodrošinot šai valstij politisku, finansiālu un drošības atbalstu. ES joprojām arī sniedz vislielāko finansiālo ieguldījumu Āfrikas Savienības misijai Somālijā (African Union Mission in Somalia — AMISOM). 2014. gada gaitā tika apstiprināta EUR 89 miljonu piešķiršana Somālijai no EAF līdzekļiem. Kopš 2011. gada ir apturēta divpusēja sadarbība ar Sīrijas valdību, tomēr 2014. gada gaitā ar EKI starpniecību tika piešķirta ļoti nepieciešamā humānā palīdzība (EUR 41 miljona apmērā), lai sniegtu atbalstu grūtību nomāktajiem Sīrijas iedzīvotājiem. Šis finansējums nodrošināja atbalstu pasākumiem veselības aprūpes un izglītības jomā, kā arī palīdzību iztikas līdzekļu nodrošināšanā un pilsoniskās sabiedrības iespēju veidošanā. Atbalsts ir sniegts arī kaimiņvalstīs, jo īpaši Jordānijā un Libānā, lai palīdzētu šīm valstīm risināt krīzes radītās sekas. Minētajām trīs valstīm 2014. gadā ar EKI starpniecību tika piešķirti kopā EUR 213 miljoni. Jordānijā atbalsts galvenokārt tiek izmantots tam, lai segtu Sīrijas bēgļu bērnu izglītošanas izmaksas. Libānā atbalsts tiek izmantots, lai risinātu problēmas saistībā ar valsts infrastruktūrai, tostarp skolām, primārajai veselības aprūpei un notekūdeņu attīrīšanas sistēmai, radīto slogu. ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā (Madad fonda) izveidošanai tika piešķirti EUR 20 miljoni, ko papildināja Itālijas kā sākotnējās līdzfinansēšanas partneres ieguldījums EUR 3 miljonu apmērā. Stratēģiskās partnerības ES ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saikņu veidošanu ar partneriem, kuru ietekme pasaules situācijā arvien vairāk palielinās, tostarp tiem, kuri vairs nevar pretendēt uz divpusēju attīstības palīdzību, piemēram, Brazīliju, Ķīnu, Indiju un Meksiku. Turklāt ES veicina vienlīdzīgas partnerības ar jaunietekmes valstīm (t. i., Dienvidaustrumāzijas un Latīņamerikas valstīm). Lai reaģētu uz šīm vajadzībām, 2014. gadā tika pieņemts Partnerības instruments (PI). PI atbalsta ES iekšpolitikas ārējo dimensiju, proti, no konkurētspējas un migrācijas līdz pētniecībai un inovācijām, kā arī risina būtiskas pasaules mēroga problēmas, piemēram, saistībā ar energoapgādes drošību, klimata pārmaiņām un vides aizsardzību, kā arī konkrētiem ES ekonomiskās diplomātijas aspektiem. Instrumenta darbības jomā ietilpst arī publiskā diplomātija (tostarp kultūras diplomātija) un informatīvie pasākumi ar mērķi atbalstīt ES vērtības un intereses. Solidaritāte un atbalsts ES Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ECHO ĢD), 2014. gadā reaģējot uz dabas katastrofām, bruņotiem konfliktiem un ieilgušām krīzēm, sniedza atbalstu vairāk nekā EUR 1,3 miljardu apmērā. Rietumāfrikā smagākā problēma 2014. gadā bija Ebolas uzliesmojums, kas nogalināja vairāk nekā 11 tūkstošus cilvēku. Komisija reaģēja kā viens no pirmajiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem, mobilizējot EUR 210 miljonus, ko 2014. un 2015. gadā plānots izmantot attīstības un sākotnējās atveseļošanās palīdzības sniegšanai. Pieskaitot piešķīrumus humānās palīdzības sniegšanai, kā arī EUR 138,4 miljonu lielo atbalstu ārstniecības, diagnosticēšanas un vakcīnu izpētei, Eiropas Komisijas kopējais ieguldījums sasniedza EUR 414 miljonus. Kopējais ES nodrošinātais finansējums, ieskaitot piešķīrumus no ES un dalībvalstu budžeta, pārsniedza EUR 1,2 miljardus. Turklāt vairāk nekā EUR 100 miljonus piešķīra nozares pārstāvji Novatorisku zāļu ierosmes kontekstā.

Ievērojamais Komisijas atbalsts pasaules mēroga iniciatīvām veselības aprūpes jomā, piemēram, Vakcīnu un vakcinācijas globālajai aliansei (Global Alliance on Vaccines and Immunisation —GAVI), ir veicinājis progresu TAM īstenošanas jomā, jo īpaši saistībā ar bērnu, kas jaunāki par pieciem gadiem, mirstības samazināšanu. GAVI 2014. gadā saņēma jaunu saistību apliecinājumu EUR 10 miljonu apmērā, kas paredz vakcīnu pret pneimokoku infekcijām pieejamības uzlabošanu mazāk attīstītajās ĀKK valstīs. Parlaments un Padome 2014. gada jūnijā apstiprināja ES dalību otrajā Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībā klīnisko pētījumu jomā ar Subsahāras Āfriku, paredzot ES ieguldījumu EUR 683 miljonu apmērā. Finansiālajam atbalstam, ko ES ir sniegusi Pasaules Izglītības programmai, ir bijusi būtiska nozīme darbā pie izglītības jomā noteikto TAM sasniegšanas. Komisija 2014. gada jūnijā Briselē organizēja otro Globālās partnerības izglītības jomā izglītībai paredzēto līdzekļu devēju konferenci. Konferences dalībnieki papildus izglītībai paredzētajam valsts mēroga finansējumam uzņēmās finanšu saistības nepieredzētā — EUR 26 miljardu — apmērā. Dzimumu līdztiesība bija būtisks jautājums arī 2014. gadā. ES izstrādāja visaptverošu atbildes stratēģiju, kas ietvēra efektīvas darbības saistībā ar dzimumu līdztiesības aspektu iekļaušanu gandrīz visās lielākajās atbalsta programmās. Nesen pieņemtās programmas (ASI — "Vispārējie sabiedriskie labumi un problēmas") ietvaros vairāk nekā EUR 100 miljoni ir paredzēti ar sieviešu un bērnu labklājību saistītu pasākumu veikšanai 2015.–2020. gadā, īpašu uzmanību veltot tādām kaitnieciskām praksēm kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana/griešana, kā arī bērnu, agras un piespiedu laulības. Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm ir būtiski attīstības darbību transversālie elementi. Svarīgo nozīmi, kāda sievietēm ir visās ĀKK valstu attīstības nozarēs, jo īpaši apliecināja pētījums "ACP Women, Actors of Development". Šī publikācija atspoguļoja vietējo organizāciju svarīgo nozīmi sieviešu tiesību īstenošanā, kā arī to ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Kopš 2004. gada 26. decembra postošā cunami ir pagājuši desmit gadi, un ES joprojām aktīvi atbalsta reģiona atveseļošanās procesu. Aizvadītās desmitgades laikā Eiropas Komisija ar humānās palīdzības starpniecību cunami upuriem visā reģionā (Indonēzijā, Šrilankā, Maldīvu salās un Taizemē) ir piešķīrusi kopā EUR 123 miljonus. Indonēzijā veiktie atjaunošanas darbi vien sasniedza papildu EUR 200 miljonu vērtību. Raugoties nākotnē ES ir paziņojusi, ka 2015. gads ir Eiropas gads attīstībai (EYD2015) ar devīzi "Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne". EYD2015 ir pirmais attīstībai veltītais Eiropas gads, un tā mērķis ir iesaistīt ES iedzīvotājus un citas ieinteresētās personas, lai uzlabotu informētību par ES ārējo darbību attīstības jomā. 2015. gads starptautiskās attīstības jomā ir īpaši svarīgs, un tas iezīmē pāreju uz integrētu pieeju nabadzības izskaušanas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai. Trīs augstākā līmeņa sanāksmes sniedz izdevību vienoties par jaunu plānu, tostarp noteikt 2030. gada programmu ilgtspējīgai attīstībai, paredzot tajā IAM. Šīs sanāksmes ir: Trešā starptautiskā konference par attīstības finansējumu 2015. gada jūlijā Adisabebā un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) augstākā līmeņa sanāksme par ilgtspējīgu attīstību Ņujorkā septembrī. Tikpat būtiska ir arī UNFCCC 21. pušu konference, kas 2015. gada decembrī notiks Parīzē. Tajā būtu jāapstiprina svarīgi mērķi klimata pārmaiņu ierobežošanai, kam ir būtiska ietekme uz starptautisko attīstības politiku. Kopīgā plānošana 2015. gadā tiks paplašināta, un pirmā ziņojuma iesniegšana, pamatojoties uz jauno starptautiskās sadarbības un attīstības rezultātu satvaru, ir plānota 2015. gada pēdējā ceturksnī. Migrācija un jo īpaši migrācijas krīze Vidusjūras reģionā ir aizvien svarīgāks jautājums visai Eiropas Savienībai. Tāpēc Eiropadome nolēma organizēt īpašu augstākā līmeņa sanāksmi Maltā, kas notiks 2015. gada 11. un 12. novembrī, un tajā piedalīsies Āfrikas Savienības pārstāvji, kā arī valstis, kurām šajā politikas jomā ir galvenā nozīme.