Grieķijas tiesu sistēmas pamatā ir nodalījums starp vispārējās jurisdikcijas civiltiesām un krimināltiesām un administratīvajām tiesām. Civiltiesas iedala 154 miertiesās, 63 pirmās instances tiesās, 19 apelācijas tiesās un Augstākajā tiesā, kas ir kasācijas tiesa. Krimināltiesas iedala šādi: 41 tiesa mazāk smagiem nodarījumiem, 63 pirmās instances tiesas, 19 apelācijas tiesas, jauktas krimināltiesas, ko veido profesionāli tiesneši un tiesas piesēdētāji, un Augstākā tiesa. Administratīvās tiesas iedala 30 administratīvajās pirmās instances tiesās, 9 administratīvajās apelācijas tiesās un Valsts padomē. Revīzijas palātai ir divējāds raksturs — tā darbojas daļēji kā tiesa un daļēji kā administratīva iestāde, kurai uzticēts veikt valsts kontu revīziju. Formālas Konstitucionālās tiesas Grieķijā nav, un visām Grieķijas tiesām ir kompetence pārbaudīt likumu atbilstību konstitūcijai. Tiesneši un prokurori kopā veido konsolidētu “miertiesnešu” struktūru — uz to attiecas pieņemšanas darbā un karjeras, tiesību un pienākumu sistēma, kas ir lielākoties viendabīga visiem. Grieķijas sistēma sastāv tikai un vienīgi no profesionāliem tiesnešiem un prokuroriem (career judges and prosecutors). Tie tiek iecelti amatos civiltiesu un krimināltiesu jurisdikcijās vai administratīvajās tiesās. Prokuratūras iestādes iedala šādi: 63 prokuratūras pirmās instances tiesās, 19 prokuratūras apelācijas tiesās un Augstākās tiesas Ģenerālprokuratūra. Turklāt Ekonomikas un finanšu noziegumu prokuratūra un Korupcijas nodarījumu prokuratūra 2021. gadā apvienotas vienā prokuratūras iestādē. Grieķija piedalās Eiropas Prokuratūras darbā. Grieķijā ir 63 advokātu biedrības — pa vienai katras pirmās instances tiesas mītnē.

Joprojām novērojami trūkumi tajā, cik iedarbīgas ir darbības pret augsta profila korupciju. Prokuratūras problēmas īpaši saistītas ar administratīvā personāla un juristu palīgu trūkumu, kā arī prasmīgu izmeklētāju trūkumu, ar sarežģītu finanšu noziegumu konstatēšanas digitālo rīku vispārēju trūkumu un to novēlotu izlaišanu un ar lietu pārvaldības sistēmas neesību . Pēc pagājušā gada ziņojuma, kas attiecas uz sekām no turpmākiem grozījumiem kukuļdošanas definīcijā un piemērojamajām sankcijām , tika ziņots — lai arī nav datu par to, cik daudz un kāda veida korupcijas lietas tika pakļautas izrietošajām izmainām, 2020. gadā lex mitior (“vislabvēlīgākais likums”) princips tika piemērots vismaz vienā augsta profila lietā, kur bija iesaistīti politiķi .

IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Grieķija ir parlamentāra demokrātija ar vienpalātas parlamentu. Varas dalījums ir nostiprināts Konstitūcijā. Likumdošanas pilnvaras ir parlamentam un prezidentam, bet tiesību aktu ieviešanas tiesības — parlamentam un valdībai .

Veiktas turpmākas darbības likumdošanas procesa kvalitātes uzlabošanai. Valsts izpildvaras likuma īstenošana turpinās, lai standartizētu un vienkāršotu likumdošanas procesa sagatavošanas posmu un uzlabotu tā kvalitāti. Šis likums ieviesa jaunu valsts izpildvaras dienestu — Valdības prezidentūru — ar aktīvāku lomu likumdošanas procesā, izmantojot Juridisko un parlamentāro lietu ģenerālsekretariātu. 2020. gada beigās Juridisko un parlamentāro lietu ģenerālsekretariāts izdeva norādījumus visām ministrijām par ietekmes novērtējuma ziņojumu sagatavošanu pievienošanai likumprojektam un par likumdošanas metodiku un kodifikāciju. Ir izveidota starpdisciplināra iestāde — Likumdošanas procesa kvalitātes novērtēšanas komiteja —, kuras mērķis ir kontrolēt katra likumprojekta kvalitāti atbilstoši likumdošanas principiem, kā arī pārbaudīt likumprojektu noteikumu atbilstību konstitūcijai. Ir izveidota Centrālā kodifikācijas komiteja ar mērķi koordinēt likumu kodificēšanu un izstrādāt ikgadējo kodifikācijas plānu. 2020. gada septembrī Ministru kabinets apstiprināja pirmo gada plānu, un darbs turpinās. Saskaņā ar valsts ieinteresētajām personām šīs reformu iniciatīvas ir uzlabojušas parlamenta izskatīšanā esošo likumprojektu kvalitāti un palīdzējušas būtiski samazināt pēdējā brīdī veiktus grozījumus, kas ietver ar likuma galvenajiem noteikumiem nesaistītus noteikumus. Tomēr ieinteresētās personas, īpaši ombuds, bieži nesaņem likumprojektu savlaicīgi un dažkārt to saņem tikai tad, kad tas kļūst publiski pieejams . Konsultācijas ar ombudu un ieinteresētajām personām notiek par aptuveni pusi ierosināto tiesību aktu. Turklāt valdība iesaistīja NVO darbā ar dažādām iniciatīvām, piemēram, saistībā ar nacionālo plānu personām ar invaliditāti vai ģimenes tiesību reformām.

Covid-19 pandēmijas laikā Grieķija nav izsludinājusi ārkārtas stāvokli. Visi attiecīgie pasākumi tika veikti atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai. Pagaidām nav ziņots ne par vienu tiesu, kas būtu lēmusi par šajā kontekstā pieņemtajiem pasākumiem. Šajā laikā parlaments noteiktos apstākļos ļāvis balsot pirms parlamentārajām sesijām, izmantojot vēstuli vai faksu, jo trūkst modernāku digitālo sistēmu, balsojuma nolūkā deputātam parakstoties un norādot, par kuru jautājumu balso. Lai arī apstākļi, kādos šādu iespēju var izmantot, ir ierobežoti, parlaments, pielāgojoties Covid-19 pandēmijai, lēma brīvi interpretēt iekšējos noteikumus, pieņemot, ka deputāts nevar nodrošināt fizisku klātbūtni.

Ombuda biroja pilnvaras ir stiprinātas. Atbilstoši 2020. gada beigās pieņemtajām jaunajām tiesību normām Ombuda biroju ieceļ par patvaļības incidentu izmeklēšanas valsts mehānism; tā pienākums ir vākt, reģistrēt, vērtēt un izmeklēt sūdzības par tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku darbību vai bezdarbību. Jaunās normas nodrošina Ombuda birojam vairākus rīkus un mehānismus, kā arī nepieciešamos papildu cilvēkresursus. Ombuds regulāri uzrauga to, kādā līmenī valsts pārvalde ņem vērā tiesībsarga ieteikumus . Saistībā ar Covid-19 pandēmiju neviena valsts iestāde oficiāli nav sazinājusies ar ombudu, tomēr ombuds pēc savas iniciatīvas ir sniedzis vairākus ieteikumus, kas galvenokārt attiecas uz neaizsargātām grupām. Kā daļu no ikgadējā ziņojuma Apvienoto Nāciju Organizācijai ombuds iesniedza informāciju, kas raksturo ar Covid-19 saistītos ierobežojumus. Ņemot vērā migrācijas un patvēruma nozīmīgumu Grieķijā, ombuds iejaucas šajos jautājumos un nesen pēc paša iniciatīvas publicēja ziņojumu par iespējamu migrantu un patvērumu meklētāju sūtīšanu atpakaļ.

Joprojām bažas raisa prasības par to NVO reģistrāciju, kas darbojas patvēruma, migrācijas un sociālās iekļaušanas jomā. Šīs bažas par NVO spējām darboties Grieķijā un saņemt finansiālu atbalstu, ņemot vērā 2020. gadā ieviestos reģistrācijas un sertifikācijas noteikumus, nesenā Eiropas Padomes NVO likuma ekspertu padomes ziņojumā uzsvēruši trīs ANO īpašie referenti, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra un NVO, kas specializējas patvēruma, migrācijas un sociālās iekļaušanas jautājumos . Likumdošanas mērķi, proti, reģistrācijas pārredzamības nodrošināšanu, var uzskatīt par likumīgu. Tomēr reģistrācijas prasībām nevajadzētu pārsniegt to, kas ir stingri nepieciešams un proporcionāls, un tām jo sevišķi nevajadzētu būt pārmērīgi apgrūtinošām. Valsts padomē vēl nav izskatīta apelācijas sūdzība par dažiem likumdošanas aspektiem, un NVO, kam atteikta reģistrēšana formālu vai būtisku kritēriju neizpildes dēļ, iesniegušas sūdzību ombudam.

I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Amnesty International (2020), “ Greece: Regulation of NGOs working on migration and asylum threatens civic space ”.

Amnesty International (2020), “ Greece: Worrying legal developments for asylum-seekers and NGOs ”

Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), mediju plurālisma uzraudzības instruments, 2021. gads (saite tiks pievienota, tiklīdz tā būs pieejama).

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Grieķija ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece ).

Dianeosis (2019), “Η Δικαιοσύνη Στην Ελλάδα Προτάσεις για ένα σύγχρονο δικαστικό σύστημα” (“Tiesiskums Grieķijā, priekšlikumi modernai tiesu sistēmai”) ( https://www.dianeosis.org/wp-content/uploads/2019/02/justice_study.pdf )

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

Eiropas Komisija, 2020. gada ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Grieķijā.

Eiropas Komisija (2021), “Enhanced Surveillance Report for Greece” ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip145_en.pdf ).

Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (2020), “Parliaments in emergency mode: How Member States' parliaments are continuing with business during the pandemic” ( https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)649396 ).

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

NVO likuma ekspertu padome Eiropas Padomes starptautisko NVO konferencē (2020), “Opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration” ( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-4-opinion-ngo-registration-greece/16809ee91d ).