Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (pieteikums EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities) /* COM/2015/040 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) finansiālā ieguldījuma piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006[1] (“EGF regula”). 2. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas saskaņā ar EGF regulas 3. pantu (turpmāk "atlaišana") 46 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 58. nodaļas (“Izdevējdarbība”)[2] nozarē NUTS 2. līmeņa[3] reģionā Atikā (EL 30), Grieķijā. 3. Pēc šā pieteikuma pārbaudes Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamajiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums: || EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities Dalībvalsts: || Grieķija Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis) || Atika (EL 30) Pieteikuma iesniegšanas datums: || 4.9.2014. Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums: || 18.9.2014. Papildu informācijas pieprasījuma datums: || 18.9.2014. Papildu 2 nedēļu pieprasījuma datums, lai sniegtu pieprasīto informāciju || 29.10.2014. Papildu informācijas iesniegšanas termiņš: || 13.11.2014. Izvērtējuma pabeigšanas termiņš: || 5.2.2015. Intervences kritērijs: || EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts Saimnieciskās darbības nozare(-es) (NACE 2. red. nodaļa) || 58. nodaļa (“Izdevējdarbība”) Pārskata periods (deviņi mēneši): || 2013. gada 12. septembris – 2014. gada 12. jūnijs Atlaisto darba ņēmēju skaits vai darbības pārtraukšanas gadījumu skaits pārskata periodā: || 705 To atbalsttiesīgo saņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties attiecīgajos pasākumos: || 705 Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu: || 0 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR) || 6 034 500 EGF pasākumu īstenošanas budžets[4] (EUR) || 210 000 Kopējais budžets (EUR) || 6 244 500 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) || 3 746 700 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS Procedūra 4. Pieteikumu EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities Grieķijas iestādes iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2014. gada 4. septembrī. Komisija apliecināja pieteikuma saņemšanu divās nedēļās no pieteikuma iesniegšanas dienas — 2014. gada 18. septembrī. Tanī pašā datumā Komisija pieprasīja papildu informāciju no Grieķijas iestādēm. Grieķijas iestādes sniedza papildu informāciju astoņu nedēļu laikā no pieprasījuma datuma pēc savlaicīga Grieķijas iestāžu lūgtā divu nedēļu pagarinājuma. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2015. gada 5. februārī. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5. Pieteikums attiecas uz 705 darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba[5] 46 uzņēmumos[6], kas darbojas NACE 2. redakcijas 58. nodaļas (“Izdevējdarbība”) nozarē NUTS 2. līmeņa reģionā Atikā (EL 30). Intervences kritēriji 6. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. 7. Deviņu mēnešu pārskata periods ilgst no 2013. gada 12. septembra līdz 2014. gada 12. jūnijam. Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana 8. Visi darba ņēmēju atlaišanas gadījumi tika aprēķināti no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām. Atbalsttiesīgie saņēmēji 9. Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 705. Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas risināta Regulā (EK) Nr. 546/2009 10. Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas risināta Regulā (EK) Nr. 546/2009, Grieķija apgalvo, ka Grieķijas ekonomika atrodas dziļā recesijā jau sesto gadu pēc kārtas (2008.‒2013. gads). Saskaņā ar Grieķijas statistikas iestādes (ELSTAT) datiem kopš 2008. gada Grieķijas IKP ir samazinājies par 25,7 procentu punktiem; valsts patēriņš par 21 procentu punktu un privātais patēriņš — par 32,3 procentu punktiem, savukārt bezdarbs palielinājās par 20,6 procentu punktiem. Lai gan tiek lēsts, ka Grieķijas ekonomika atrodas uz izaugsmes atjaunošanas ceļa un dažu šo rādītāju prognozes 2014. gadam[7] jau ir pozitīvas, tuvākajā nākotnē darba tirgū joprojām būs vērojamas grūtības. 11. Lai atmaksātu ārējo parādu, 2008. gadā Grieķijas valdība īstenoja tādus nepopulārus pasākumus kā nodokļu ieņēmumu palielināšana, valsts izdevumu racionalizācija un darba ņēmēju algu samazināšana publiskajā sektorā. Arī privātajā sektorā algas ir samazinājušās, mēģinot palielināt Grieķijas ekonomikas konkurētspēju. Kopš 2008. gada tūkstošiem uzņēmumu ir pārtraukuši darbību un slēgti, atlaižot personālu, un tūkstošiem pašnodarbinātu personu ir beigušas darbību, strauji palielinot bezdarba rādītājus. Samazināto ienākumu tūlītējā ietekme bija privātā patēriņa samazināšanās, jo īpaši attiecībā uz tādām precēm, kas nav pirmās nepieciešamības preces. 12. Mājsaimniecību patēriņa samazināšanās tendences 2009. gadā Grieķijā bija līdzīgas negatīvajām tendencēm ES-27 valstīs. Mājsaimniecību patēriņa rādītāji 2010. un 2011. gadā ES-27 uzlabojās, bet 2012. gadā tie atkal pazeminājās. Mājsaimniecību patēriņš Grieķijā kopš finanšu un ekonomikas krīzes sākuma ir samazinājies, un rādītāji ir pasliktinājušies katru gadu. Mājsaimniecību patēriņš (% izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. ES-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Grieķija || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 Avots: Eurostat. 13. Saskaņā ar ELSTAT ziņojumu par mājsaimniecību ieņēmumiem un dzīves apstākļiem 23 % no Grieķijas iedzīvotājiem 2012. gadā dzīvoja zem nabadzības sliekšņa[8]. 14. Saskaņā ar 2014. gada jūlijā publicēto jaunāko INE-GSEE[9] pētījumu[10] trīs no četriem darbiniekiem vai darba ņēmējiem norādīja, ka viņu ienākumu līmenis 2014. gadā darba samaksas samazinājumu dēļ ir krities salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Turklāt 38 % respondentu uzskatīja, ka viņu darba samaksa nākamajā ceturksnī atkal tiks samazināta. Lielākā daļa respondentu bija attiecīgi samazinājuši savus izdevumus, jo īpaši budžetu precēm, kas nav pirmās nepieciešamības preces, piemēram, žurnāliem un laikrakstiem. 15. Saistībā ar izdevējdarbības nozari līdz šim ir iesniegts vēl viens EGF pieteikums[11], arī pamatojoties uz globālo finanšu un ekonomikas krīzi. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 16. Grieķijas iestādes apgalvoja, ka atlaišanu galvenokārt izraisīja 2 faktori: 1) mājsaimniecībām pieejamo ieņēmumu samazinājums, kas notika nodokļu sloga palielinājuma, algu samazinājuma (gan privātajā, gan publiskajā sektorā) un augošā bezdarba dēļ un kura rezultātā ievērojami pazeminājās pirktspēja, kā arī vajadzība samazināt tēriņus, atsakoties no tā, bez kā ikdienā var iztikt; 2) spēcīga uzņēmumu un privātpersonu kreditēšanas samazināšanās, jo trūka līdzekļu Grieķijas bankās. Saskaņā ar Grieķijas Bankas sniegto informāciju kopš 2010. gada mājsaimniecībām un uzņēmumiem (izņemot finanšu uzņēmumus) piešķirto aizdevumu gada izaugsmes rādītājs ir bijis negatīvs naudas trūkuma dēļ Grieķijas bankās[12]. 17. Laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam uzņēmumi, kas darbojās plašsaziņas līdzekļu nozarē, pārtrauca savu darbību vai samazināja sava personāla algas[13]. Tādējādi samazinājās plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu ieņēmumi, jo reklāmas izdevumi, kas ir viens no to ieņēmumu pamatavotiem, krasi samazinājās. 2012. gadā reklāmas izdevumi plašsaziņas līdzekļos sasniedza EUR 1,14 miljardus, savukārt 2008. gadā tie sasniedza EUR 2,67 miljardus, kas ir 57 % samazinājums[14]. 18. Rezultātā visu veidu un kategoriju uzņēmumi plašsaziņas līdzekļu nozarē sāka saskarties ar nopietnām problēmām segt savas saistības. Maksājumu bilances liecina, ka plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kopējās saistības 2010. un 2011. gadā pārsniedza EUR 3,2 miljardus, no kurām 50 % bija īstermiņa saistības[15]. 19. Šajā sakarā izdevniecības ir saskārušās ar nopietnām problēmām attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju, jo to finansējums un darbība krīzes laikā kļuva arvien sliktāka. Turpmāk tabulā ir sniegts izdevējdarbības nozares apgrozījums, kas labi raksturo nepārtraukto lejupslīdošo tendenci pēdējos gados: izdevējdarbības nozares (58. nodaļa) uzņēmumu apgrozījuma indekss pēdējos trīs gados (2010.-2013. g.) ir sarucis par vairāk nekā 40 %. Tāda pati lejupslīdošā tendence tiek lēsta arī attiecībā uz 2014. gadu. 1. tabula. Apgrozījuma indeksa izmaiņas izdevējdarbības nozarē (58. nod., NACE 2. red.) Grieķijā 2010.-2014. g. || 2010. || 2011. || 2012. || 2013. || IZMAIŅAS 2010. -2013. || 2014. 58. nod. Izdevējdarbība (bāzes gads:2005=100) || 76,3 || 55,9 || 47,8 || 45,5 || -40,4 || 43,8 (aplēse) 20. Naudas plūsmas trūkums kā Grieķijas ekonomikas recesijas blakusparādība tikai vairoja uzņēmumu grūtības izdevējdarbības nozarē. 21. Minētās nozares (žurnāli, laikraksti, utt.) uzņēmumi laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam piedzīvoja pārdošanas samazinājumu par 60 %, ko izraisīja pieprasījuma trūkums pēc viņu piedāvātā produkta. Nepārtrauktā Grieķijas patērētāju ienākumu samazināšanās izdarīja korekcijas patēriņa ieradumos un attieksmē, un pievērsa galveno uzmanību “primārajām” vajadzībām. Šī lejupejošā tendence ir raksturīga laikrakstu izdevējuzņēmumiem Atikā, kas veido lielu daļu plašsaziņas līdzekļu izdevējdarbības uzņēmumu, kuri krīzes laikā pazaudēja pusi no saviem lasītājiem (skatīt 2. tabulu). 2. tabula. Atikas laikrakstu aprites izmaiņas atsevišķās kategorijās (2008.-2013. g.) || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. || 2013. SVĒTDIENAS LAIKRAKSTI || 1 130 178 || 1 115 732 || 971 287 || 861 111 || 730 425 || 676 537 RĪTA LAIKRAKSTI || 59 581 || 52 280 || 41 262 || 31 686 || 28 385 || 6 916 VAKARA LAIKRAKSTI || 254 694 || 226 055 || 203 961 || 174 804 || 130 100 || 101 754 NEDĒĻAS FINANŠU LAIKRAKSTI || 43 065 || 27 621 || 34 665 || 20 721 || 15 206 || 9 016 KOPĀ || 1 487 518 || 1 421 688 || 1 251 175 || 1 088 322 || 904 116 || 794 223 22. Nodarbinātības līmenis nemainīgi un būtiski kritās, un 2010.-2013. gadā nodarbinātība izdevējdarbības nozarē (58. nod. NACE 2. līm.) samazinājās par 28,7 procentu punktiem[16] (Grieķijas Darba institūta dati). Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī 23. Atlaišanas gadījumiem ir ievērojama negatīva ietekme uz vietējo, reģionālo un valsts ekonomiku. Grieķijā bezdarbnieku skaits laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam pieauga četras reizes. Bezdarba līmenis Avots: Eurostat[17] 24. Tajā pašā laikā bezdarba līmenis Atikas reģionā 2014. gada 1. ceturksnī bija 28 % (vidējais rādītājs Grieķijā bija 27,8 %)[18]. Reģions sniedza ieguldījumu Grieķijas IKP ar 43 % (tāpēc uzņēmumu piedzīvotā krīze ietekmē visas Grieķijas ekonomiku). Tas ietver arī lielāko bezdarbnieku daļu Grieķijā, un šis fakts negatīvi ietekmē darbaspēka situāciju Atikas reģionā. 25. Turklāt tika konstatēts, ka lielākā daļa uzņēmumu Atēnu plašākā teritorijā saskaras ar kopējām dzīvotspējas problēmām. Tādēļ ir acīmredzams, ka atlaišana no darba izdevējdarbības uzņēmumos ir radījusi pārslodzi reģionā, kuru jau tā bija smagi skārušas krīzes negatīvās sekas. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 26. Aprēķinātais paredzēto atbalsta saņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 705, t.i., visi atbalsttiesīgie atlaistie darba ņēmēji. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi: Kategorija || Atbalsta saņēmēju skaits Dzimums: || vīrieši: || 391 || (55,46 %) || sievietes: || 314 || (44,54 %) Valstspiederība: || ES valstspiederīgie: || 693 || (98,30 %) || nav ES valstspiederīgie: || 12 || (1,70 %) Vecuma grupa: || 15–24 gadi: || 12 || (1,70 %) || 25-29 gadi: || 40 || (5,67 %) || 30-54 gadi: || 576 || (81,71 %) || 55-64 gadi: || 71 || (10,07 %) || vairāk nekā 64 gadi: || 6 || (0,85 %) Ierosināto darbību attiecināmība 27. Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām. – Profesionālā orientācija. Šis papildpasākums, kuru piedāvās visiem dalībniekiem, ietver turpmāk minētos posmus. 1. Vajadzību reģistrēšana un izmeklēšana. Pirmais pasākums, kas tiek nodrošināts visiem dalībniekiem, ietver datu reģistrēšanu un gan personisko, gan profesionālo un sociālo vajadzību identifikāciju, kā arī informācijas sniegšanu par pieejamajiem pakalpojumiem un apmācības programmām, kā arī prasmēm un apmācības prasībām. 2. Personiskās un profesionālās atbilstības dokuments. Paredzēts palīdzēt darba ņēmējiem noteikt savas prasmes un iespējas saistībā ar savām interesēm un izveidot reālistisku karjeras plānu. Prasmju izvērtēšana ietver intensīvu un individualizētu konsultēšanu, kura veidota kā programma, kas sastāv no dažādiem posmiem, kuros darba ņēmējs un konsultants izskata konkrētu jautājumu (piem., iespējas, intereses, motivācijas un cerību analīze, šķēršļi u. c.). Pēc izvērtēšanas tiek izveidots personiskās un profesionālās atbilstības dokuments, kurā ietverts dalībnieka prasmju kopsavilkums, viņa individuālais projekts un rīcības plāns. 3. Personiskās un profesionālās attīstības procedūra. Tajā ietver turpmāk minēto. 1) Profesionālo mērķu definēšana līdztekus darba meklēšanas pasākumiem; 2) darba iespēju noteikšana un izvērtēšana; 3) iespējamie pieteikuma iesniegšanas veidi uz amatu; 4) CV un pavadvēstules sagatavošana; 5) sagatavošanās pārrunām; 6) pamatzināšanu sniegšana par darba tirgu un par iestāžu, darba, uzņēmējdarbības un juridiskajiem jautājumiem. 4. Individuālais rīcības plāns. Konsultanti palīdzēs darba ņēmējiem viņu apmācību programmas un individuālā plāna, kas saistīts ar reintegrāciju nodarbinātībā, īstenošanas laikā. Dalībnieki, kas ir ieinteresēti uzņēmuma izveidē, šā profesionālās orientācijas pasākuma ietvaros saņems vispārīgu atbalstu un konsultācijas par uzņēmējdarbību. 5. Uzraudzība. Tā paredzēta, lai uzraudzītu dalībniekus sešus mēnešus pēc pasākumu īstenošanas beigām. – Apmācība un arodmācība. Šā pasākuma ietvaros tiek nodrošināti arodmācību kursi, kas atbilst darba ņēmēju vajadzībām, kuras noteiktas profesionālās orientācijas konsultāciju laikā, un tajās jomās un nozarēs, kurās ir labas attīstības perspektīvas un kuras atbilst atzītām vajadzībām darba tirgū. Tiks sniegti divi apmācību veidi: profesionālās tālākizglītības programmas un specializēti mācību kursi vai izglītības programmas. – Pašnodarbinātības subsīdija. Darbinieki, kuri veidos savus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 15 000 kā palīdzību, lai segtu sākumposma izmaksas. Grieķijā viena no lielākajām problēmām, ar kurām uzņēmēji saskaras, sākot uzņēmējdarbību, ir piekļuve finansējumam. Nepietiekamu līdzekļu dēļ bankas noraida lielāko daļu no aizdevuma pieprasījumiem. Šā pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību, sniedzot finansiālu atbalstu. – Pabalsts darba meklētājiem un mācību pabalsts. Lai segtu izdevumus, kas radušies, piedaloties profesionālās orientācijas pasākumā, atbalsta saņēmēji saņems EUR 50 par katru līdzdalības dienu. Apmeklējot mācības, pabalsts būs EUR 6 stundā. – Mobilitātes pabalsts. Darbinieki, kuri pieņems darba piedāvājumu, kura dēļ tiem jāmaina dzīvesvieta, saņems vienreizēju maksājumu EUR 2000, lai segtu nepieciešamos izdevumus. 28. Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīva darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Tās neaizstāj pasīvos sociālās aizsardzības pasākumus. 29. Grieķijas iestādes ir sniegušas nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības. Aplēstais budžets 30. Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 6 244 500, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem EUR 6 034 500 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 210 000 apmērā. 31. Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 3 746 700 (60 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aplēstais dalībnieku skaits || Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku (EUR) || Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Profesionālā orientācija || 705 || 1 250 || 881 250 Profesionālā apmācība || 460 || 2 400 || 1 104 000 Specializēta apmācība/izglītība || 245 || 4 000 || 980 000 Pašnodarbinātības subsīdija || 80 || 15 000 || 1 200 000 Starpsumma (a): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes || — || 4 165 250 (69,02 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) Pabalsti darba meklētājiem || 705 || 1 250 || 881 250 Mācību pabalsti || 460 || 1 800 || 828 000 Mobilitātes pabalsti || 80 || 2 000 || 160 000 Starpsumma (b): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes || — || 1 869 250 (30,98 %) Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu 1. Sagatavošanās darbības || — || 40 000 2. Pārvaldība || — || 40 000 3. Informācija un reklāma || — || 100 000 4. Kontrole un ziņošana || — || 30 000 Starpsumma (c): Procentuāli no kopējām izmaksām: || — || 210 000 (3,36 %) Kopējās izmaksas (a+b+c): || — || 6 244 500 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) || — || 3 746 700 32. To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes kopējām izmaksām. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos. 33. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 34. Grieķijas iestādes sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2014. gada 28. novembrī. Tādēļ izdevumi par darbībām, kas minētas 27. punktā, ir atbilstoši EGF finansiālajam ieguldījumam no 2014. gada 28. novembra līdz 2016. gada 28. novembrim. 35. Grieķijas iestādēm 2014. gada 3. novembrī sāka rasties administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF. Tāpēc izdevumi par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir atbilstoši EGF finansiālajam ieguldījumam no 2014. gada 3. novembra līdz 2017. gada 28. maijam. Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem 36. Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Grieķijas Attīstības ministrijas valsts ieguldījuma programma. 37. Grieķijas iestādes ir apstiprinājušas, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālu ieguldījumu no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 38. Grieķijas iestādes ir norādījušas, ka individualizēto pakalpojumu saskaņotā pakete ir sagatavota, apspriežoties ar paredzēto atbalsta saņēmēju (Atēnu dienas laikrakstu žurnālistu savienība (ΕΣΗΕΑ), Atēnu dienas laikrakstu darbinieku savienība (ΕΠΗΕΑ)) pārstāvjiem un GSEE Darba institūta pārstāvjiem. 2014. gada 17. jūnijā tās nosūtīja vēstuli darba ministram un ministra vietniekam, norādot informāciju par visaptverošo krīzi visā plašsaziņas līdzekļu nozarē, ko izraisīja ekonomikas lejupslīde valstī, ziņojot par milzīgo skaitu plašsaziņas līdzekļu nozares uzņēmumu, kas izbeidz savu darbību, samazina darbinieku algas, atlaiž darbiniekus utt., un lūdzot iestādes pārbaudīt atbilstību potenciālam EGF pieteikumam. Pirmajā sanāksmē 2014. gada 27. jūnijā piedalījās pārstāvji no EGF pārvaldības struktūras Grieķijā un ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ un GSEE Darba institūta pārstāvji. Otrā sanāksme notika 2014. gada 31. jūlijā, un tajā piedalījās ESF darbību koordinēšanas un uzraudzības iestādes (EYSEKT) pārstāvji, ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ un GSEE Darba institūta pārstāvji un darba ņēmēju pārstāvji. Šajā sanāksmē darba ņēmēju pārstāvji sniedza detalizētus datus par iespējamo lietu, un ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ un GSEE Darba institūta pārstāvji apņēmās informēt visus darba ņēmējus par pieprasījumu finansējuma saņemšanai no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda. Pēc tam visi dalībnieki apsprieda ierosināto individualizēto pasākumu projektu saņēmējiem. 39. Darbinieku pārstāvju priekšlikumi bija balstīti uz viņu vajadzībām, tāpat kā sociālo partneru nostāja – pamatojoties uz vietējā darba tirgus vajadzībām un īpatnībām. 40. EYSEKT sadarbojās ar visām iesaistītajām pusēm par ierosināto individualizēto pasākumu projektu saņēmējiem. Pārvaldības un kontroles sistēmas 41. Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti ietverto struktūru pienākumi. Grieķija paziņoja Komisijai, ka finansiālos ieguldījumus pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu Grieķijā. ESF darbību koordinēšanas un uzraudzības iestāde (EYSEKT) darbosies kā pārvaldes iestāde, EDEL (Fiskālās revīzijas komiteja) — kā revīzijas iestāde un Īpašais maksājumu iestādes dienests — kā sertificētājiestāde. Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts 42. Grieķijas iestādes ir sniegušas visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka: – piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi; – ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu; – uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc darba ņēmēju atlaišanas turpina veikt saimniecisko darbību, ir izpildījuši ar atlaišanu saistītos juridiskos pienākumus un pienācīgi parūpējušies par saviem darbiniekiem; – ar ierosinātām darbībām tiks sniegts atbalsts atsevišķiem darba ņēmējiem, un tās neizmantos uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; – ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana; – ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības; – EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 43. EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[19]. 44. Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 3 746 700 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu. 45. Ierosināto lēmumu izmantot EGF kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[20]. Saistītie tiesību akti 46. Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu piešķiršanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 3 746 700 apmērā. 47. Tajā pašā laikā, kad tā pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (pieteikums EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006[21], un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[22] un jo īpaši tā 13. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu tādiem darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un tādām pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās ilgstoša globālā finanšu un ekonomikas krīze, kas aplūkota Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 546/2009[23], vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013[24] 12. pantā. (3) Grieķija 2014. gada 4. septembrī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz darba ņēmēju atlaišanu[25] 46 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 58. nodaļas (“Izdevējdarbība”) nozarē[26] NUTS 2. līmeņa reģionā Atikā (EL 30), Grieķijā. Minētais pieteikums tika papildināts ar papildinformāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. panta prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu. Tādēļ Komisija ir ierosinājusi piešķirt līdzekļus EUR 3 746 700 apmērā. (4) Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto EGF, lai piešķirtu EUR 3 746 700 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [3] Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.). [4] Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu. [5] EGF regulas 3. panta a) punkta nozīmē. [6] Attiecīgo uzņēmumu sarakstu un ziņas par katrā uzņēmumā atlaisto darba ņēmēju skaitu skat. pielikumā. [7] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2014_autumn_forecast_en.htm. [8] Grieķijā ir noteikts nabadzības slieksnis attiecībā uz fiziskām personām EUR 5708 gadā vienam cilvēkam un attiecībā uz mājsaimniecībām, kurās ir divi pieaugušie un divi bērni, kuri nav vecāki par 14 gadiem, — EUR 11 986. [9] Grieķijas Vispārējā darba konfederācijas Darba institūts. [10] http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf. [11] EGF/2009/024 NL Noord Holland un Zuid Holland — COM(2010) 532 [12] http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2013.pdf. [13] http://www.efsyn.gr/?p=5033. [14] http://www.3comma14.gr/pi/?survey=16005. [15] http://www.efsyn.gr/?p=5033. [16] http://www.inegsee.gr. [17] Code tsdec450. [18] Avots: Grieķijas Statistikas iestāde, Darbaspēka apsekojums, 1. ceturkšņa dati. [19] OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp. [20] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [21] OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp. [22] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [23] OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp. [24] Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.). [25] EGF regulas 3. panta a) punkta nozīmē. [26] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). Uzņēmumu un atlaisto darba ņēmēju skaits T.C.T. MEDIA GROUP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 D.A. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 D.B.A.S. ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 QUEUE PRINT ΜΟΝΟΠΡΟΣΩΠΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1 METRORAMA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1 MOTORPRESS HELLAS ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11 MULTIMEDIA ΕΦΑΡΜΟΓΕΣ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΚΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10 PEGASUS MAGAZINES PUBLICATIONS AEE || 3 PRESS TABAC ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ || 2 REAL MEDIA ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 7 SPORTDAY ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΠΑΡΑΓΩΓΙΚΗ & ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 6 TRECK Α.Β.Ε.Ε.Ε. ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΓΡΑΦΙΚΕΣ ΤΕΧΝΕΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ & ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 UP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22 WEB ENTERTAINMENT ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 8 ΑΝΕΞΑΡΤΗΤΑ ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9 ΑΝΝΑ ΒΕΝΕΤΣΑΝΟΥ & ΣΙΑ ΕΤΕΡΟΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1 ΑΝΩΝΥΜΟΣ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΒΙΒΛΙΟΔΕΣΙΕΣ ΕΝΤΥΠΩΝ DIAMOND PRINT || 14 ΑΤΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 14 GRAFOPRINT Α.Β.Ε.Ε. ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 10 ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΚΟΣ ΤΥΠΟΣ ΕΙΔΗΣΕΟΓΡΑΦΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 25 ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ ΛΑΜΠΡΑΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ - ΔΟΛ || 64 ΔΙΟΠΤΡΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 3 Ε. ΣΠΥΡΟΥ - Γ. Κ. ΣΠΥΡΟΥ & ΣΙΑ ΟΜΟΡΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΕΘΝΟΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΛΥΜΠΕΡΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 92 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΠΡΩΤΟ ΘΕΜΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 19 ΕΚΤΥΠΩΣΕΙΣ IRIS Α.Ε.Β.Ε. || 32 ΕΝΤΥΠΟΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε.Τ. || 2 ΕΞΕΡΕΥΝΗΤΗΣ - EXPLORER ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22 EXPRESS - Δ. ΚΑΛΟΦΩΛΙΑΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 16 ΖΑΓΚΛΗΣ || 2 Η ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΟΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΣΥΝΕΤΑΙΡΙΣΜΟΣ ΠΟΛΙΤΙΚΩΝ & ΠΟΛΙΤΙΣΤΙΚΩΝ ΜΕΛΕΤΩΝ || 3 Η ΝΑΥΤΕΜΠΟΡΙΚΗ Π.ΑΘΑΝΑΣΙΑΔΗΣ & ΣΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 31 Η.ΜΕ.ΠΕ.Τ. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΕΚΔΟΣΕΩΝ ΗΜΕΡΗΣΙΟΥ - ΠΕΡΙΟΔΙΚΟΥ ΤΥΠΟΥ ΚΑΙ ΗΛΕΚΤΟΝΙΚΩΝ ΜΜΜ || 25 ΗΜΕΡΗΣΙΑ Α.Ε.Ε. || 9 Θ.Μ. ΝΙΚΟΛΑΪΔΗΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΕΣ & ΑΘΛΗΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9 ΚΑΘΗΜΕΡΙΝΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 33 ΚΕΡΔΟΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11 Κ.Μ.Π. ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΠΑΡΟΝ ΕΚΔΟΣΕΙΣ Ε.Π.Ε. || 2 SELENA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10 ΣΥΓΧΡΟΝΗ ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε. || 18 ΤΗΛΕΡΑΜΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΤΡΙΤΗ ΟΨΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΩΝ ΕΚΔΟΣΕΩΝ || 35 Χ. Κ. ΤΕΓΟΠΟΥΛΟΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 52 ΧΡΥΣΗ ΕΥΚΑΙΡΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21 Kopējais uzņēmumu skaits: 46 || Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits: || 705