EIROPAS KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 23.3.2010 COM(2010)112 galīgā redakcija EIROPAS KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu EIROPAS KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. IEVADS Kad Bulgārija 2007. gada 1. janvārī iestājās Eiropas Savienībā, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms ( turpmāk – SPM )[1], lai palīdzētu Bulgārijai novērst konkrētus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību un ar regulāriem ziņojumiem uzraudzītu šajās jomās gūtos panākumus. Šis ziņojums ir starpposma ziņojums, kurā sniegti tehniski atjauninājumi par būtiskiem notikumiem pēdējos sešos mēnešos Bulgārijā saistībā ar SPM. Ziņojumā nav sniegts novērtējums par gūtajiem panākumiem. Pēdējais progresa ziņojums, ko Komisija pieņēma 2009. gada 22. jūlijā, un tā ieteikumi joprojām ir atskaites punkts novērtējumam par gūtajiem panākumiem kritēriju izpildē un atlikušo problēmu apzināšanā. Nākamo novērtējumu Komisija iesniegs 2010. gada vasarā. 2. TIESU SISTēMAS REFORMA UN KORUPCIJAS UN ORGANIZēTāS NOZIEDZīBAS APKAROšANA – PAšREIZēJā SITUāCIJA Pēdējo sešu mēnešu laikā Bulgārija ir ierosinājusi vairākus konkrētus reformu priekšlikumus, kas atbilst Komisijas ieteikumiem, proti, Parlaments šobrīd apspriež jautājumu par daļēju Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšanu, un darbs norisinās saistībā ar būtisku Likuma par noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanu reformu un Likuma par interešu konfliktu pārskatīšanu. Bulgārija nolēma arī pastiprināt kriminālvajāšanas struktūras smagu noziegumu apkarošanā, izmantojot kopīgās izmeklēšanas grupas dažās prioritārās lietās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju un organizēto noziedzību. Turklāt Bulgārija uzsāka Valsts ieņēmumu aģentūras un Valsts muitas aģentūras strukturālo reformu un sāka darbu pie visaptverošas stratēģijas, kuras mērķis ir apkarot korupciju un organizēto noziedzību. Vienlaikus Augstākās tiesas padomes inspekcija turpināja gūt labus rezultātus, un Augstākās tiesas padome (ATP) turpināja uzraudzīt lietas ar lielu sabiedrisko nozīmi. Tomēr tiesu iestādes joprojām guva tikai niecīgus rezultātus lietās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju un organizēto noziedzību, un 2010. gada janvārī notika vēl viena slepkavība uz ielas. Vēl joprojām pilnībā jāpārbauda apgalvojumi par nopietniem korupcijas gadījumiem, kas saistīti ar tiesu iestādēs notikušo augsta līmeņa amatpersonu iecelšanu, iesaistot tajā ATP locekļus. Līdz nākamajam novērtējumam jāveic ātrāka un pilnīgāka Komisijas pausto bažu administratīvā pēcpārbaude saistībā ar pārkāpumiem, interešu konfliktiem un krāpšanu ES līdzekļu izmantošanā. 3. PERSPEKTĪVAS Pēdējos sešos mēnešos Bulgārija ir uzsākusi vairākas svarīgas iniciatīvas, kas apliecina apņēmību īstenot reformas. Šie centieni ir apsveicami. Kaut arī šo centienu rezultātus var novērtēt, vienīgi ņemot vērā to efektīvo ieguldījumu cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību pēc centienu īstenošanas, Bulgārijas nesenie pūliņi apliecina arvien pieaugošo atziņu, ka ir vajadzīgas būtiskas un tālejošas reformas. Lai panāktu ievērojamu skaitu praktisku un mērāmu rezultātu, Bulgārijai vēl vairāk jāpastiprina centieni reformu jomā. Reformām, kuras Komisija ieteica 2009. gada jūlijā, jākļūst par valsts prioritātes jautājumu, un tās jāuzsāk vēl vairākās jomās, lai pamatīgi reformētu tiesu iestādes. Komisija turpinās atbalstīt Bulgāriju šajā darbā un līdz šā gada vasarai iesniegs savu nākamo padziļināto novērtējumu par gūtajiem panākumiem. 4. KRITēRIJU TEHNISKS ATJAUNINāJUMS 4.1. 1. kritērijs – pieņemt konstitūcijas grozījumus, novēršot jebkādu nenoteiktību attiecībā uz tiesu sistēmas neatkarību un atbildību Augstākās tiesas padomes (ATP) inspekcija turpināja gūt labus rezultātus inspekciju jomā. Inspekcija ir veikusi plānotas pārbaudes visā Bulgārijas tiesu sistēmā, izņemot Sofijas apelācijas reģiona civiliestādi. Lai gan tiesām un prokuratūrām adresētie inspekcijas ieteikumi nav konsekventi ievēroti visās lietās, inspekcija ziņoja, ka inspekcijām kopumā bija jūtama preventīva ietekme uz maģistrātiem. Nesen izveidotajai kopīgajai ATP un inspekcijas darba grupai jāsekmē disciplinārās prakses vienādošana, jāatbalsta mērķtiecīgas inspekcijas un jāpalīdz piemērot ATP inspekciju gaitā izdarītos atklājumus novērtēšanas un amatā iecelšanas procedūrās. Pašreizējā prakse liecina, ka ATP piemērotās sankcijas bieži vien nav stingras. Dažas lietas ir izbeigtas arī noteikto termiņu beigšanās dēļ. 4.2. 2. kritērijs – pieņemot un īstenojot jaunu likumu par tiesu sistēmu un jauno Civilprocesa kodeksu, nodrošināt pārredzamāku un efektīvāku tiesas procesu. Ziņot par šo jauno likumu, Kriminālprocesa kodeksa un Administratīvā procesa kodeksa ietekmi, īpaši saistībā ar pirmstiesas posmu Reaģējot uz Komisijas ieteikumiem, valdība ierosināja vairākus Kriminālprocesa kodeksa grozījumus, kuru mērķis ir uzlabot tiesas procesa efektivitāti un pārredzamību. Parlamentā līdz šim notikušās debates liecina, ka, iespējams, ne visi grozījumi gūs atbalstu[2]. Valdības iesniegto Kriminālkodeksa grozījumu projekta mērķis ir pastiprināt sodus par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem kā, piemēram, slepkavība, nolaupīšana, un krāpšana kredītu jomā. Bulgārija ir guvusi pozitīvu novērtējumu saistībā ar instrumentu par atzīšanos sīkāku nodarījumu izdarīšanā, kā rezultātā ir palielinājusies tiesu sistēmas efektivitāte. No otras puses, paātrinātās procedūras piemērošana ir izraisījusi nepamatotu iecietību lietās, kurās apsūdzība ir pilnībā pamatota ar pierādījumiem. Reaģējot uz novērtējumu, Bulgārijas iestādes apsver iespēju izslēgt dažus nopietnus noziedzīgus nodarījumus no paātrinātās procedūras piemērošanas jomas un ierobežot tiesas pilnvaras pieņemt spriedumus laikposmā, kas ir īsāks par paredzēto minimālo termiņu[3]. Panākumi nav gūti saistībā ar procedūrām ar mērķi pieņemt jauno Likuma par likumpamatotiem aktiem projektu, ar kuru jāievieš viennozīmīgi pārredzamības un sabiedriskās diskusijas noteikumi un jākodificē dažādi likumdošanas procesa posmi. 4.3. 3. kritērijs – turpināt tiesu sistēmas reformu, lai paaugstinātu profesionalitāti, atbildību un efektivitāti. Novērtēt šās reformas ietekmi un katru gadu publicēt novērtējuma rezultātus Joprojām tika kritizēta maģistrātu novērtēšanas procedūra, jo vairums maģistrātu saņēma visaugstāko novērtējumu. Reaģējot uz Komisijas ieteikumu, ATP pieņēma rīkojumu, lai uzlabotu ikgadējās novērtēšanas procedūras godīgumu un objektivitāti.[4] Augstākās tiesas padome turpināja uzraudzīt to, vai lietas ar lielu sabiedrisko nozīmi tiek nekavējoties izskatītas tiesas procesa gaitā. Kā ziņots, deviņās šādās lietās (no 50) tika panākta notiesāšana.[5] Dažās lietās ATP apzināja izskatīšanas ieilguma iemeslus un izteica pēcpārbaudes ieteikumus, tomēr dažas svarīgas lietas joprojām tika ļaunprātīgi aizkavētas.[6] 2009. gada otrajā pusē atklātībā nonāca apgalvojumi par ļaunprātīgu ietekmes izmantošanu un korupciju saistībā ar augsta līmeņa tiesnešu iecelšanu, iesaistot tajā ATP locekļus. Reaģējot uz šiem apgalvojumiem, ATP uzsāka oficiālas disciplinārlietas pret vairākiem maģistrātiem. Sabiedrības spiediena rezultātā divi ATP locekļi atkāpās no amata un atgriezās darbā maģistrātā. ATP bija pirms tam paziņojusi, ka abi locekļi ir pārkāpuši maģistrātu ētikas kodeksu, un pieprasīja viņu atkāpšanos. Juridiskā pamata trūkuma dēļ ATP nespēja īstenot disciplināros pasākumus pret tiem. Reaģējot uz šo situāciju, tieslietu ministrs iesniedza priekšlikumu grozīt likumu par tiesu varu; grozījuma mērķis ir pastiprināt Augstākās tiesas padomes locekļu disciplināro atbildību.[7] No vismaz 30, iespējams, iesaistītajiem maģistrātiem 17 maģistrāti atkāpās no amata saistībā ar apgalvojumiem par ļaunprātīgu ietekmes izmantošanu šajā lietā. Kā ziņots, disciplinārlietas tika ierosinātas pret visiem maģistrātiem, kurus turēja aizdomās par ļaunprātīgu ietekmes izmantošanu un kuri kandidēja uz administratīviem amatiem, neatkarīgi no tā, vai viņus iecēla amatā vai nē. ATP disciplinārlietu rezultātā līdz šim septiņi maģistrāti tika pazemināti amatā. Tā kā prokuratūra neierosināja krimināllietas pret nevienu no iesaistītajiem maģistrātiem, nebija iespējams pārbaudīt apgalvojumus pēc būtības. Pēc vairākiem sabiedrības signāliem ATP uzsāka izmeklēt pārkāpumus reģionālajā tiesā. Izmeklēšanas ziņojumā, ko ATP pieņēma februārī, tika atklāti vairāki nopietni trūkumi tiesas vadībā.[8] Konstatējumu disciplinārā un juridiskā pēcpārbaude vēl nav pabeigta. Eiropas Cilvēktiesību tiesa kritizēja ģenerālprokurora atbildības trūkumu.[9] ECT spriedumā Bulgārija tika aicināta ieviest piemērotus kontroles un līdzsvara mehānismus tiesu sistēmas iestādēs. 4.4. 4. kritērijs – veikt profesionālas, bezpartejiskas izmeklēšanas apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju un ziņot par tām. Ziņot par iekšējām pārbaudēm valsts iestādēs un par augsta līmeņa amatpersonu īpašumu publicēšanu Reaģējot uz Komisijas ieteikumiem, Bulgārija ir izveidojusi piecas papildu pastāvīgas, kopīgas vienības, lai izskatītu svarīgākās lietas organizētās noziedzības jomā (skatīt 6. kritēriju). Izmēģinājuma veidā šīs vienības arī izskata apgalvojumus par krāpšanu un nolaidību dienesta pienākumu veikšanā pret trim agrākiem ministriem un diviem parlamenta locekļiem. Līdz marta sākumam kopumā bija celtas sešas apsūdzības pret diviem agrākiem ministriem, diviem parlamenta locekļiem un vienu agrāko valsts aģentūras direktoru. Bulgārija palielināja kopīgās izmeklēšanas vienības kapacitāti, lai izskaustu krāpšanu ES līdzekļu jomā. Bulgārija ziņo, ka no 125 lietām, kuras vienība izmeklēja 2009. gadā, 108 lietas tika iesniegtas tiesā. Reaģējot uz Komisijas ieteikumiem, Bulgārija sagatavoja grozījumus likumā par interešu konfliktu novēršanu, lai izveidotu komisiju, kas parlamenta uzraudzībā šo likumu īstenotu. Paredzams, ka, pateicoties īpašas komisijas izveidei, likuma par interešu konfliktu novēršanu ierobežoto piemērošanas jomu attiecinātu arī uz citām jomām, uzlabotu tā īstenošanu un paaugstinātu tā efektivitāti, piemērojot sodus vai konfiscējot līdzekļus. Pašlaik tiek izmeklētas vairākas augsta līmeņa korupcijas lietas. Nesen ir celtas septiņas apsūdzības, taču divas nozīmīgas, ar krāpšanu saistītas lietas, kuras izskata tiesa, joprojām tiek ievērojami aizkavētas. Kopš 2009. gada jūlija nav ziņots par nevienu spriedumu augsta līmeņa korupcijas lietās. Joprojām tiek saņemti ziņojumi par nepietiekamām kontrolēm administratīvajā līmenī, lai novērstu nelikumības un atklātu administratīvos pārkāpumus. Daudzos gadījumos tiesu iestādes saņem signālus pirms sākotnējo administratīvo pārbaužu veikšanas. Vienlaikus administratīvās kontroliestādes nav pietiekami aktīvas, lai apzinātu apdraudējumus un ex-officio indentificētu iespējamās krāpšanas un korupcijas lietas. Valsts ieņēmumu aģentūrā un Valsts muitas aģentūrā ir uzsāktas reformas, kuru mērķis ir lielāka atbildība un efektivitāte. Likuma par interešu konfliktu novēršanu un atklāšanu īstenošanas rezultātā kopš 2009. gada vidus ir ierosinātas 47 lietas saistībā ar pārkāpumiem. Tomēr nav sistemātiski atjaunināta augsta līmeņa amatpersonu, ministru un parlamenta locekļu īpašumu deklarāciju publikācija šim nolūkam izveidotajā Valsts revīzijas biroja tīmekļa vietnē, un nav arī ziņots par jebkādiem to kontroles iestāžu veiktajiem pēcpārbaudes pasākumiem, kuras atbild par deklarāciju pārbaudi. Turklāt īpaši izveidota parlamentārā komiteja kopš 2009. gada decembra nav ziņojusi par pēcpārbaudes pasākumiem saistībā ar apgalvojumiem par augsta līmeņa amatpersonu un parlamenta locekļu interešu konfliktu. 4.5. 5. kritērijs – veikt turpmākus pasākumus, lai novērstu un apkarotu korupciju, īpaši pierobežu reģionos un pašvaldībās Ministru padome 2009. gada 18. novembrī pieņēma vērienīgu korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas stratēģiju, ko īstenotu visā valsts sektorā ar rīcības plāna un ārvalstu atbalsta palīdzību. Bulgārijai jāpastiprina administratīvie centieni, lai nepieļautu pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā un īstenotu pēcpārbaudes pasākumus saistībā ar bažām par ES līdzekļu izmantošanu. Liela nozīme būs tam, lai parlamentārās diskusijas par publiskā iepirkuma likuma grozījumiem rezultātā tiktu nodrošināta efektīva aizsardzība pret krāpšanu un korupciju publiskā iepirkuma jomā.[10] 4.6. 6. kritērijs – īstenot stratēģiju organizētās noziedzības apkarošanai, galveno uzmanību pievēršot smagiem noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, kā arī noziedznieku līdzekļu sistemātiskai konfiskācijai. Ziņot par jaunām un notiekošām izmeklēšanām, apsūdzībām un notiesāšanu šajās jomās Reaģējot uz Komisijas ieteikumu, Bulgārija izveidoja piecas pastāvīgas kopīgas izmeklēšanas vienības Augstākās kasācijas prokuratūras ietvaros. Šīs vienības vada prokurori, un to locekļi ir izmeklēšanā iesaistītie policijas virsnieki, izmeklēšanas maģistrāti un Valsts drošības aģentūras ( SANS ) pārstāvji, kuru uzdevums jo īpaši ir vākt izlūkinformāciju finanšu jomā. Šīs piecas vienības galvenokārt pievērsīsies svarīgu organizētās noziedzības lietu izmeklēšanai[11]. Reaģējot uz citu Komisijas ieteikumu, Bulgārija plāno ievērojami uzlabot tiesību aktus par noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanu un pastiprināt Noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanas komisijas ( CEPACA ) mandātu. Konkrētie grozījumi cita starpā ir šādi: paplašināt jēdziena „saistītas personas” (t. i., personas, kuru līdzekļus varētu konfiscēt) definīciju, piešķirt CEPACA tiesības rīkoties ex-officio , novērtēt līdzekļus, balstoties uz to tirgus vērtību, un pierādīšanas pienākuma maiņa gadījumos, kad pastāv aizdomas, ka līdzekļi ir iegūti nelikumīgi. Tiesību aktu grozījumos galvenā uzmanība ir pievērsta civiltiesu piespriestai atsavināšanai, kas nebūtu atkarīga no īpaša lēmuma krimināllietā, bet no vairākiem citiem elementiem, piemēram, konkrētās līdzšinējās sodāmības. Paredzams, ka grozījumu projekts nonāks parlamentā martā pēc sabiedriskās apspriešanas. Kopš 2009. gada vidus Bulgārija arestēja vairākas personas un uzsāka izmeklēšanas saistībā ar organizētās noziedzības grupām. Šajā pašā laikposmā ir celtas divas apsūdzības svarīgās lietās – viena par slepkavību un organizētās noziedzības grupas izveidi un otra par nodokļu nemaksāšanu. Šajā otrajā lietā tika iesaldēti ievērojami līdzekļi.[12] 2010. gada 5. janvārī Sofijā tika nogalināts iespējamais liecinieks vienā nozīmīgā organizētās noziedzības lietā. Kopumā kopš 2009. gada vidus nav gūti lieli panākumi saistībā ar organizētās noziedzības lietu izskatīšanu tiesā, un šajā laikposmā nav ziņots par nevienu pieņemto spriedumu. Bulgārija apsver iespēju pastiprināt tiesisko aizsardzību pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, pieņemot likuma par notāriem grozījumus, ar kuriem aizliegtu skaidras naudas maksājumus par nekustamā īpašuma pārņemšanu. Šos grozījumus pašlaik apspriež parlamentā. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.). [2] Ar grozījumiem paplašina pierādījumu pieļaujamību tiesā un samazina tiesvedības procedūru formalitāti. Kā tiesā pieļaujamie pierādījumi grozījumos ir paredzēti policijas darbinieku izteikumi, OLAF (Eiropas Komisijas Birojs krāpšanas apkarošanai) iesniegtie oficiālie dokumenti un izlūkinformācija, kas savākta ar īpašiem izmeklēšanas līdzekļiem pirms pirmstiesas posma oficiālās atklāšanas. Pārējie grozījumi cita starpā attiecas uz vienkāršotām apsūdzību reģistrēšanas procedūrām, iespēju ar tiesas lēmumu iecelt apsūdzētajam advokātu, lietu vieglāku pārsūtīšanu starp tiesas apriņķiem, kā arī prokuratūras tiesībām pārsūdzēt tiesas noteikto lietu nodošanu atpakaļ. Otrajā lasījumā, kas notika 4. martā, parlaments noraidīja priekšlikumu, saskaņā ar kuru izmeklēšanā iesaistītie policijas darbinieki drīkstētu iesniegt pierādījumus tiesā, un atlika diskusiju par iespēju ar tiesas lēmumu iecelt apsūdzētajam advokātu. [3] Saskaņā ar priekšlikumu projektu Kriminālprocesa kodeksa grozījumiem paātrināto procedūru vairs nepiemērotu slepkavības ar iepriekšēju nodomu gadījumā vai tad, ja noziedzīgais nodarījums izdarīts narkotisko vielu vai alkohola ietekmē, ja noziegumu ir izdarījis tiesnesis, prokurors vai izmeklēšanas darbinieks vai ja noziegums izdarīts pret tiem, kā arī cilvēku nolaupīšanas, cilvēku tirdzniecības un narkotisko vielu tirdzniecības, ražošanas vai uzglabāšanas gadījumā. [4] Galvenās izmaiņas cita starpā attiecas uz atbildības nodošanu par vecāko maģistrātu novērtēšanu Augstākās tiesas padomē iekļautai centrālajai novērtēšanas komisijai, divu apakškomisiju izveidi tiesnešu un prokuroru jomā un prasību pārbaudīt kandidāta novērtēšanas nolūkā materiālus no 15 pēc nejaušas izlases principa atlasītām lietām. Turklāt novērtējumos ņems vērā inspekcijas veiktos konstatējumus un noteiktās sankcijas. [5] No deviņiem notiesājošiem sodiem astoņus piesprieda 2009. gada pirmajā pusē, pēdējo – 2009. gada jūlijā. Par sodu apmēru un to, vai spriedumus izpildīja, informācija netika sniegta. [6] Piemēram, vienā konkrētā lietā reģistrēja šādus atkārtotas novilcināšanas iemeslus: apsūdzētā neierašanās (trīs reizes), apsūdzētā nepiedalīšanās slimības dēļ un liecinieku nepiedalīšanās (divas reizes). [7] Saskaņā ar plāniem ATP locekļus, kuri grauj tiesu iestāžu reputāciju, varētu pastāvīgi izslēgt no amatiem tiesu iestādēs. [8] Ziņojumā tika apstiprināti pret tiesas priekšsēdētāju vērstie apgalvojumi par interešu konfliktu un pārkāpumiem saistībā ar lietu iedalīšanas sistēmu, piemērojot nejaušības principu. [9] Kolevi pret Bulgāriju (pieteikums Nr. 1108/02), pieejams tīmekļa vietnē www.echr.coe.int/ECHR/homepage_en. [10] Dažos publiskā iepirkuma likuma grozījumu priekšlikumos ir paredzēts, ka ar pārkāpumiem saistītus atklātus konkursus turpmāk vairs neatcels, bet līgumslēdzēja iestādei būtu jāmaksā līgumsods 2 % apmērā no līguma vērtības. [11] Kopš 2009. gada vidus Bulgārija ir ierobežojusi Valsts drošības aģentūras ( SANS ) pilnvaras. Kaut arī SANS pārstāvji piedalās nesen izveidotajās kopīgajās vienībās, atbildība par organizētās noziedzības lietu izmeklēšanu tika nodota atpakaļ Iekšlietu ministrijai. No otras puses, kā minēts, SANS saglabās atbildību par tās izlūkinformācijas savākšanu, kas attiecas uz augsta līmeņa korupciju. Arī Krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienests ( AFCOS ) tika pārvietots atpakaļ no Finanšu ministrijas uz Iekšlietu ministriju. [12] Bulgārija kopumā ziņo par 29 apsūdzībām, kas kopš 2009. gada vidus ir celtas saistībā ar organizēto noziedzību.