LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 5.1.2011 
COM(2010) 805 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
 
par 
saprašan ās memorandiem par migr ējošo haizivju un pl ēsīgo putnu saglab āšanu, kas 
pieņemti atbilst īgi Konvencijai par migr ējošo savva ļas dzīvnieku sugu aizsardz ību 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI 
 
par 
saprašan ās memorandiem par migr ējošo haizivju un pl ēsīgo putnu saglab āšanu, kas 
pieņemti atbilst īgi Konvencijai par migr ējošo savva ļas dzīvnieku sugu aizsardz ību 
ES ir bijusi Konvencijas par migr ējošo savva ļas dzīvnieku sugu aizsardz ību (CMS )1 puse no 
1983. gada. Ar ī visas ES dal ībvalstis ir Konvencijas puses. Apdraud ēto migrējošo sugu 
saraksts ir izveidots ar Konvenc ijas I pielikumu, bet II pielikum ā uzskaitītas migrējošās sugas, 
kurām ir nelabv ēlīgs aizsardz ības statuss un nepieciešami starptautiskie nol īgumi to 
saglabāšanai un apsaimniekošanai, k ā arī migrējošās sugas, kur ām ir aizsardz ības statuss, ko 
varētu ievērojami uzlabot starptautisk ā sadarbība, kādu varētu panākt ar šādu starptautisku 
nolīgumu. 
Tas attiecas uz migr ējošajām haizivīm un Āfrikas un Eir āzijas plēsīgajiem putniem, par 
kuriem saska ņā ar Konvenciju ir nosl ēgti divi tālāk aprakstītie juridiski nesaistoši saprašan ās 
memorandi.  
1. Saprašan ās memorands par migr ējošo haizivju saglab āšanu 
2010. gada 12. febru ārī Manilā, Filipīnās, trešajā sanāksmē par starptautisko 
sadarbību migrējošo haizivju jaut ājumā saskaņā ar Konvenciju apstiprin āja 
Saprašanās memorandu (SM) par migr ējošo haizivju saglab āšanu2. Tika atkl āta SM 
parakstīšana, un 10 are āla valstis (valstis, kuras realiz ē jurisdikciju k ādā migrējošo 
haizivju are āla daļā, vai valstis, kuru karoga ku ģi ārpus valsts jurisdikcijas robež ām 
nodarbojas vai kuriem ir iesp ējas nodarboties ar migr ējošo haizivju ieguvi) to 
parakstīja nekavējoties: ASV, Filip īnas, Gana, Gvineja, Kongo, Kostarika, Lib ērija, 
Palau, Seneg āla un Togo. Tas noz īmē, ka SM ir st ājies spēkā 2010. gada 1. mart ā, jo 
minimālais vajadz īgais parakstu skaits, lai SM st ātos spēkā, bija 10. SM var parakst īt 
arī citas valstis. Šis SM ir juridiski nesais tošs akts, kas attiecas uz Konvencijas I un 
II pielikum ā uzskaitītajām septiņām haizivju sug ām3. Citas sugas var pievienot ar 
parakstītāju konsensu. 
ES izveidoja koordin ētu nostāju un piedal ījās sarunās par šo SM. T ā kā ES ir 
reģionāla ekonomikas integr ācijas organiz ācija, kā noteikts SM, t ā var kļūt par 
parakstītāju un piedal īties parakst ītāju sanāksmē, kas ir SM vad ības orgāns. Vairums 
ES dalībvalstu, kas ir ar ī areāla valstis, var ēs parakst īt SM. No biolo ģiskās 
daudzveid ības, zivsaimniec ības un atbilst ības ārējai politikai viedok ļa ES 
                                                 
1 Bonn ā 1979. gada 23. j ūnijā parakstītā Konvencija par migr ējošo savva ļas dzīvnieku sugu aizsardz ību 
(CMS ) aicina uz starptautisku sadarb ību migrējošo sugu saglab āšanā. Konvencijas IV.4. pants mudina 
parakstītājus slēgt nolīgumus, ieskaitot juridiski nesaistošus administrat īvus nolīgumus par jebkur ām 
migrējošo sugu popul ācijām. Eiropas Savien ība un visas ES dal ībvalstis ir da ļa no CMS  113 pusēm. 
Eiropas Komisija p ārstāv Eiropas Savien ību šajā starptautiskaj ā konvencij ā. 
2 http://www.cms.int/species/sharks/ MoU/Migratory_Shark_MoU_Eng.pdf 
3 Va ļhaizivs ( Rhincodon typus ), milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ), baltā haizivs ( Carcharodon 
carcharias ), garspuru mako haizivs  (Isurus paucus) , īsspuru mako haizivs  (Isurus oxyrinchus) , siļķu 
haizivs  (Lamna nasus) , dzelkņu haizivs (Zieme ļu puslodes popul ācijas)  (Squalus acanthias) . 
LV 3   LV pievienošan ās šim SM rada pievienoto v ērtību. Tādēļ tiek ierosin āts ES kļūt par šā 
SM parakst ītāju, un tas tiks pan ākts, parakstoties Eiropas Komisijas p ārstāvim, kurš 
ES pārstāv Konvencij ā par migr ējošo savva ļas dzīvnieku sugu aizsardz ību. Tāda 
parakstīšana neliedz Komisijai izteikt viedokli par rezult ātiem, kas b ūs CMS  un CMS  
saimes organiz ācijas un darb ības „nākotnes veidola” starpsan āksmju nov ērtēšanas 
procesam, kas tika s ākts pušu 9. konferenc ē (CoP9), lai p ētītu iespējas stiprin āt CMS  
un ar to saist ītos nolīgumus.  
Viens no SM pantiem nosaka saglab āšanas plāna vispārīgos mērķus, kā arī 
konkrētākus mērķus un darb ības, kas j āīsteno parakst ītājiem. San āksmē nebija 
iespējams līdz galam izstr ādāt detalizētāku un vērienīgāku saglab āšanas plānu, taču 
darbs tiks veikts pa e-pastu, lai tekstu sagatavotu l īdz pirmajai parakst ītāju 
sanāksmei, kam tas b ūtu jāapstiprina ar konsensu. SM risin āti vairāki būtiski haizivju 
saglabāšanas jaut ājumi, piem ēram, spuru atdal īšana, piezveja, vald ību, starpvald ību 
organizāciju un nevalstisko organiz āciju sadarb ība un sadarb ība ar Pārtikas un 
lauksaimniec ības organiz āciju ( FAO ), reģionālajām zvejniec ības pārvaldības 
organizācijām (RZPO), zvejas nozares ieinteres ētajām person ām, vietējām 
kopienām, reģionālajām konvencij ām par jūrām, Konvenciju par starptautisko 
tirdzniecību ar apdraud ētajām savvaļas dzīvnieku un augu sug ām (CITES ) un 
Konvenciju par biolo ģisko daudzveid ību ( CBD ). Šā SM pievienot ā vērtība ir 
vienotas izpratnes izveide, lai uzlabotu vai atjaunotu migr ējošo haizivju sugu 
labvēlīgu aizsardz ības statusu, reiz ē nodrošinot haizivju tieš ās un netieš ās zvejas 
ilgtspēju. Galvenie m ērķi ir arī pētniecība, uzraudz ība, inform ācijas apmai ņa un 
sabiedrības inform ētība un dal ība. Šā SM pan ākumi ir atkar īgi no pas ākumu 
īstenošanas valstu l īmenī.  
SM pilnīgi sader un saskan ar Kopienas r īcības plānu haizivju resursu saglab āšanai 
un pārvaldībai, ko Komisija pie ņēma 2009. gada febru ārī un Lauksaimniec ības un 
zivsaimniec ības padome atbalst īja 2009. gada 23. apr īlī. Turklāt šis ir pats pirmais 
CMS  nolīgums par ziv īm un aptver sugas, par kur ām ir komerci āla interese, it seviš ķi 
starptautiskaj ā tirdzniec ībā. Tas pal īdz veicin āt migrējošo haizivju saglab āšanu un 
apsaimniekošanu, uz ņemot un saglab ājot haizivju zveju starptautiskaj ā politiskaj ā 
dienaskārtībā, un sniedz atbalstu darbam, ko veic CITES  un reģionālās konvencijas 
par jūrām. 
SM administrat īvie, finansi ālie un proced ūras aspekti tiek sašaurin āti līdz 
minimumam. Tas noz īmē, ka tiek maz āks tērēts personāla un sanāksmju vajadz ībām 
un priekšroka tiek dota elektroniskajiem sakaru l īdzekļiem. Saska ņā a r  S M  t ā 
parakstītāji centīsies īstenošanu finans ēt no valsts un citiem avotiem, k ā arī var 
izveidot fondu, no kura segt izdevumus, kas saist īti ar jaunatt īstības valstu l īdzdalību 
parakstītāju sanāksmēs. Bez tam parakst ītāju sanāksmei saska ņā ar SM b ūtu 
jāizveido sekretari āts un Konvencijas sekretari ātam jādarbojas k ā pagaidu 
sekretariātam līdz pastāvīga sekretari āta izveidei. Pirm ā parakstītāju sanāksme 
Konvencijas sekretari ātam būtu jāsasauc, kol īdz iespējams, un san āksmes pirmaj ā 
sēdē būtu jāpieņem tās reglaments. Vair ākas detaļas noteiks parakst ītāju sanāksme, 
kad būs pieņemti lēmumi par CMS  nākotnes veidolu.  
2. Saprašan ās memorands par pl ēsīgo putnu saglab āšanu Āfrikā un Eirāzijā 
LV 4   LV Atbilstīgi CMS  pieņemtais Saprašan ās memorands par migr ējošo plēsīgo putnu 
saglabāšanu Āfrikā un Eirāzijā4, zināms arī kā SM par pl ēsīgajiem putniem, tika 
noslēgts 2008. gada 22. oktobr ī Abū Dabī (Apvienotie Ar ābu Emirāti). Šajā datumā 
SM parakst īja 28 are āla valstis, no kur ām piecas bija ES dal ībvalstis: Apvienot ā 
Karaliste, N īderlande, Portug āle, Somija un Ung ārija. Luksemburga bija sest ā 
dalībvalsts, kas SM parakst īja 2010. gada 19. j ūlijā. Minētais SM st ājās spēkā 
2008. gada 1. novembr ī. Patlaban SM ir parakst ījušas 30 Puses un viena atbalsta 
organizācija. ES sagatavoja koordin ētu nostāju un piedal ījās sarunās par šo SM. T ā 
kā ES ir reģionāla ekonomikas integr ācijas organiz ācija, kā noteikts SM, t ā var kļūt 
par parakst ītāju un piedal īties parakst ītāju sanāksmē, kas ir SM vad ības orgāns. ES 
varētu veicināt sekmīgu šī SM īstenošanu, k ļūstot par parakst ītāju un nodrošinot ES 
stratēģiju, kas, saska ņojot ar dal ībvalstīm, jāizveido tehnisk ās apspried ēs.  
Īstenošanu ES atvieglo tas, ka liel ākā daļa pasākumu ES jau ir īstenoti ar Putnu un 
Biotopu direkt īvu noteikumiem. Papildu ES ties ību akti neb ūs vajadzīgi. Darbi j āveic 
saskaņā ar ES tiesisko regul ējumu, un j āņem vērā esošie ES r īcības plāni par sug ām, 
LIFE  projektu rezult āti, saglabāšanas pas ākumi īpaši aizsarg ājamās teritorijās (SPA), 
kā arī īstenošanas proces ā esošās iniciatīvas, ar kur ām risina probl ēmas, kam var ētu 
būt ietekme SPA un ārpus tās, piemēram, tehniskie darbi saist ībā ar vēja turbīnu 
ietekmi, liju barošana un ilgtsp ējīga lauksaimniec ība. 
Instruments ir juridiski nesaistošs SM, kas cita starp ā ietver visp ārīgo saglab āšanas 
pasākumu sarakstu, sada ļu par īstenošanu un zi ņošanu, kā arī galīgos noteikumus. 
Saprašanās memorandam pievienots r īcības plāns, kurā iekļauti konkr ēti pasākumi, 
kas jāīsteno parakst ītājiem. 
Kamēr vien SM tiks īstenots pareizi, paredzams, ka tas pal īdzēs efektīvi aizsarg āt 
plēsīgos putnus Eirop ā, Āzijā un Āfrikā un līdz ar to veicin ās ES politikas m ērķu 
sasniegšanu ES un pasaul ē. Mērķi ietver ES saist ību stiprin āšanu un pas ākumus 
putnu aizsardz ībai pasaul ē, migrēšanas ceļu pārvaldības uzlabošanu un sadarb ību ar 
attiecīgajām starptautiskaj ām konvencij ām, kā norādīts konferences secin ājumos, kas 
tika organiz ēta 2004. gad ā, lai atzīmētu Putnu direkt īvas 25. gadadienu. T ādēļ tiek 
ierosināts ES kļūt par šā SM parakst ītāju, un tas tiks pan ākts, parakstoties Eiropas 
Komisijas p ārstāvim, kurš ES p ārstāv Konvencij ā par migr ējošo savva ļas dzīvnieku 
sugu aizsardz ību. Šāda parakst īšana neliedz Komisija i izteikt viedokli par 
rezultātiem, kas b ūs CMS  un CMS  saimes organiz ācijas un darb ības „nākotnes 
veidola” starpsan āksmju nov ērtēšanas procesam, kas tika s ākts pušu 9. konferenc ē 
(CoP9 ), lai pētītu iespējas stiprin āt CMS  un ar to saist ītos nolīgumus.  
Tā kā rīcības plāns nav juridiski sa istošs, iemaksas t ā īstenošanai ir br īvprātīgas. 
Tomēr ir saprotams, ka tiks mekl ēts finansējums plānoto saglab āšanas programmu 
atbalstam. Saska ņā ar SM parakstītāji centīsies no valstu un citiem avotiem finans ēt 
to pasākumu īstenošanu, kas vajadz īgi plēsīgo putnu saglab āšanai sav ā teritorijā. 
Turklāt tie centīsies palīdzēt viens otram īstenot un finans ēt rīcības plāna galvenos 
punktus. Br īvprātīgas iemaksas vajadz ētu veikt parakst ītājiem un are āla valstīm, 
izmantojot budžeta proced ūras, lai noteiktu iemaksu apjomu. Apvienotie Ar ābu 
Emirāti (AAE) ap ņēmās pirmos tr īs gadus piln ībā segt koordin ācijas vien ības 
administrat īvās un institucion ālās izmaksas. Birojs atrodas Ab ū Dabī, un tas s āka 
                                                 
4 http://www.cms.int/species/rap tors/MoU_&_AP/Eng/MoU_Birds_of_Prey_with_annexes_E.pdf 
LV 5   LV darbību 2009. gada j ūnijā. Šis pied āvājums ietver š ādus pakalpojumus: ANO Vides 
programmas ( UNEP )/CMS  person āla algas, san āksmes, telpas, iek ārtas, 
datoraprīkojums, sakari, tulkojumi, Bonna/Ab ū Dabī ceļošanas izdevumi un 
mikrofinans ējuma programmas īstenošana. T ā kā AAE vismaz uz noteiktu periodu 
segs sekretari āta darbības izmaksas saist ībā ar šo SM, p ārējās brīvprātīgās iemaksas 
tiks tieši piem ērotas īstenošanas pas ākumiem. 
Tāpēc Komisija l ūdz Padomes pilnvarojumu ES v ārdā parakstīt šos divus memorandus.