LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 24.8.2005 
COM(2005) 386 gal īgā redakcija 
2005/0162 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES REGULAI 
par apiņu tirgus kop īgo organiz āciju 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Padomes 1971. gada 26. j ūlija Regul ā (EEK) Nr. 1696/71 par api ņu tirgus kop īgo 
organizāciju vairākas reizes ir izdar īti būtiski groz ījumi. Ņemot vērā šos groz ījumus, kā arī 
tos, kas izdar īti saskaņā ar Padomes 2003. gada 29. septem bra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar 
ko izveido kop īgus tiešā atbalsta sh ēmu noteikumus saska ņā ar kopējo lauksaimniec ības 
politiku un izveido dažas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem, skaidr ības un Kopienas ties ību 
aktu pareizas izpratnes la bad Regula (EEK) Nr. 1696/71 j āatceļ un jāaizstāj ar jaunu. J āatceļ 
arī Padomes 1972. gada 18. maija Regula (EEK) Nr. 1037/72, ar ko nosaka visp ārīgus 
noteikumus atbalsta pieš ķiršanai un finans ēšanai apiņu ražotājiem, kuras noteikumus iek ļāva 
Regulā (EK) Nr. 1782/2003. Padomes 1982. gada 19. j ūlija Regula (EEK) Nr. 1981/82, ar ko 
izveido to Kopienas re ģionu sarakstu, kuros atbalstu api ņu ražošanai pieš ķir vienīgi atzītām 
ražotāju grupām, kā arī Padomes 1973. gada 26. marta Re gula (EEK) Nr. 879/73 par to 
atbalstu pieš ķiršanu un atl īdzināšanu, ko dal ībvalstis pieš ķīrušas apiņu nozarē atzītām ražotāju 
grupām, pēc Regulas (EEK) Nr. 879/73 pie ņemšanas vairs nav aktu ālas un arī ir jāatceļ. 
Ar jauno regulu aizst ās Regulā (EEK) Nr. 1696/71 iek ļautās dažādās regulas, taj ā saglabāsies 
šo regulu saturs jaun ā kārtībā. Turklāt, lai regulu atjaunin ātu, vairāki panti taj ā bija nedaudz 
grozīti. Jo īpaši bija ņemti vērā grozījumi attiec ībā uz ražotāju grupu statusu: tiem vairs nav 
tiesības iejaukties atbalsta p ārvaldībā. Kaut ar ī līgumu nosl ēgšanai uz gadu vai vair ākiem 
gadiem ir iev ērojama loma api ņu tirdzniec ībā un zināmā tirgus stabilit ātes nodrošin āšanā un 
kaut arī turpinās dalībvalstu un Komisijas savstarp ējā datu apmai ņa, līgumu ofici āla 
reģistrācija vairs nav nepieciešama. Ir uzs ākta noteikumu atjaunin āšana attiec ībā uz 
tirdzniecību ar treš ām valstīm. Šis priekšlikums ir izstr ādāts, balstoties uz iepriekš uzlaboto 
Regulas (EEK) Nr. 1696/71 tekstu un ņemot vērā to tiesību aktu tekstu vis ās oficiālajās 
valodās, ar kuriem regulu groz īja. 
Mainot pantu numer āciju, atbilst ība starp veco un jauno numer āciju ir izkl āstīta atbilstības 
tabulā, kas dota regulas pielikum ā. 
 
LV 3   LV 2005/0162 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES REGULAI 
par apiņu tirgus kop īgo organiz āciju 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 36. pantu un 37. panta 
2. punkta trešo da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu, 
tā kā 
(1) Padomes 1971. gada 26. j ūlija Regula (EEK) Nr. 1696/71 par api ņu tirgus kop īgo 
organizāciju1 vairākas reizes ir b ūtiski groz īta, jo īpaši ar Padomes 2003. gada 
29. septembra Regulu (EK) Nr . 1782/2003, ar ko izveido kop īgus tiešā atbalsta sh ēmu 
noteikumus saska ņā ar kopējo lauksaimniec ības politiku un izveido dažas atbalsta 
shēmas lauksaimniekiem un ar ko gro za Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) 
Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) 
Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr . 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) 
Nr. 2529/20012. Skaidrības labad Regula (EEK) Nr. 1696/71 ir j āatceļ un jāaizstāj. 
Padomes 1972. gada 18. maija Regula  (EEK) Nr. 1037/72, ar ko nosaka visp ārīgus 
noteikumus atbalsta pieš ķiršanai un finans ēšanai api ņu ražotājiem3, Padomes 
1982. gada 19. j ūlija Regula (EEK) Nr. 1981/82, ar  ko izveido to Kopienas re ģionu 
sarakstu, kuros atbalstu api ņu ražošanai pieš ķir vienīgi atzītām ražotāju grupām4, kā arī 
Padomes 1973. gada 26. marta Regula (EEK ) Nr. 879/73 par to atbalstu pieš ķiršanu un 
atlīdzināšanu, ko dal ībvalstis pieš ķīrušas apiņu nozarē atzītām ražotāju grupām5, pēc 
Regulas (EK) Nr. 1782/2003 pie ņemšanas vairs nav pamatotas, un ar ī ir jāatceļ. Tomēr, 
tā kā Slovēnija vienreiz ējo maksājumu shēmu paredz piem ērot tikai no 2007. gada 
1. janvāra, jāparedz, ka Regulas (EEK) Nr. 1696/71 7. pantu un Regulas (EEK) 
                                                 
1 OV L 175, 4.8.1971., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2320/2003 
(OV L 345, 31.12.2003., 18. lpp.). 
2 OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Jaun ākie grozījumi regul ā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) 
Nr. 118/2005 (OV L 24, 27.1.2005., 15. lpp.) 
3 OV L 118, 20.5.1972., 19. lpp. Regula groz īta ar Regulu (EK) Nr. 1604/91 (OV L 149, 14.6.1991., 
13. lpp.). 
4 OV L 215, 23.7.1982., 3. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2003. gada Pievienošan ās aktu. 
5 OV L 86, 31.3.1973., 26. lpp. Regula, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EEK) Nr. 2254/77 
(OV L 261, 14.10.1977., 3. lpp.). 
 
LV 4   LV Nr. 1037/72 un (EEK) Nr. 1981/82 turpina piem ērot attiec ībā uz 2006. gada ražu 
Slovēnijā. 
(2) Api ņu augu sulas un ekstrakti, k ā arī apiņi ir tādi produkti, kas plaši aizst ājami viens ar 
otru. Lai var ētu sasniegt L īguma 33. pant ā nospraustos m ērķus un nodrošin ātu kopējās 
lauksaimniec ības politikas piln īgu īstenošanu api ņu ražošanas nozar ē, pasākumi 
attiecībā uz tirdzniec ību ar treš ām valstīm un noteiktie api ņu tirdzniec ības noteikumi 
jāattiecina uz api ņu sulām un ekstraktiem. 
(3) Lai ražot ājiem nodrošin ātu pienācīgu dzīves līmeni, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 
dažām nozarēm, ieskaitot api ņu nozarei, ir izveidotas atbalsta sh ēmas. 
(4) Kvalit ātes politika Kopienas l īmenī jāturpina, piem ērojot sertific ēšanas noteikumus 
līdztekus noteikumiem, kas princip ā aizliedz t ādu produktu realiz āciju, par kuriem 
atbilstības sertifik āts nav izsniegts un, attiec ībā uz import ētiem produktiem, kuri 
neatbilst minim ālajām kvalitātes līdzvērtības prasībām. 
(5) Lai stabiliz ētu tirgu un nodrošin ātu saprātīgas cenas pre ču piegādēm patērētājiem, ir 
jāveicina pied āvājuma centraliz ācija un lauksaimnieku kop īgā lauksaimniecisko 
izstrādājumu piel āgošana tirgus pras ībām. 
(6) Tādēļ lauksaimnieku apvienošana organiz ācijās, kurās dalībniekiem j āievēro zināmas 
kopīgas disciplin āras normas, veicina L īguma 33. pant ā nosprausto m ērķu sasniegšanu.  
(7) Lai nov ērstu jebkādu diskrimin āciju ražot āju starpā un nodrošin ātu uzsāktās darbības 
vienotību un efektivit āti, visas Kopienas m ērogā jāizveido nosac ījumi, kurus ražot āju 
grupām jāievēro, lai dal ībvalstis t ās atzītu. Lai pan āktu efekt īvu piedāvājuma 
centralizāciju, jo īpaši ir vajadz īgs, lai, no vienas puses, grupas b ūtu ekonomiski 
pietiekami lielas un, no otras puses, visu ražot āju produkciju grupa laistu tirg ū vai nu 
tieši, vai ar ī to darītu ražotāji saskaņā ar kopīgiem noteikumiem. 
(8) Paredz ētie pasākumi jāveic tā, lai izveidotu attiec īgu ievešanas sh ēmu, kas balst ītos 
tikai uz kop ējā muitas tarifa piem ērošanu. 
(9) Šie pas ākumi kopum ā ļauj atteikties no jebk āda kvantitat īva ierobežojuma uz Kopienas 
ārējām robežām. Tomēr ārkārtējā gadījumā šī procedūra var būt nepiemērota. Lai t ādos 
gadījumos Kopienas tirgus nepaliktu bez aizsardz ības pret iesp ējamiem trauc ējumiem, 
Kopienai j āspēj nekavējoties veikt visus nepieciešamos pas ākumus. Visiem šiem 
pasākumiem j āatbilst Kopienas starptautiskaj ām saistībām. 
(10) Valsts atbalsta pieš ķiršana trauc ētu kopējā tirgus norm ālu darbību. Tādēļ attiecībā uz 
šai tirgus kop īgajai organiz ācijai pak ļautajiem produktiem j āpiemēro Līguma 
noteikumi, ar kuriem reglament ē valsts atbalstu. 
(11) Pateicoties Regulas (EEK) Nr. 1696/71 piem ērošanas gait ā gūtajai pieredzei, ir skaidrs, 
ka ir vajadz īgi līdzekļi, ar kuriem var ētu veikt prevent īvu darbību tad, ja past āv 
struktūrpārpalikumu vai tirgus trauc ējumu iesp ējamība.  
 
LV 5   LV (12) Šīs regulas īstenošanai vajadz īgie pasākumi ir j āapstiprina saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību6. 
(13) Pāreja no Regulas (EEK) Nr. 1696/71 pas ākumiem uz šaj ā regulā ietvertajiem 
pasākumiem var ētu izraisīt grūtības, kas nav apskat ītas šajā regulā. Lai risin ātu šādas 
grūtības, Komisijai ir j āpiešķir pilnvaras pie ņemt pārejas posma pas ākumus, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
I NODAĻA 
IEVADA NOTEIKUMI  
1. pants 
1. Ar šo izveido api ņu tirgus kop īgu organiz āciju, kas ietver noteikumus, kurus piem ēro 
attiecībā uz produktu realiz āciju, ražot āju grupām un tirdzniec ību ar treš ām valstīm, 
un tā attiecas uz š ādiem produktiem: 
KN kods  Preču nosaukums  
1210 Api ņu rogas, svaigas vai ž āvētas, arī smalcinātas, maltas vai granul ās; apiņu 
milti 
2. Š īs regulas noteikumus par realiz āciju un tirdzniec ību ar treš ām valstīm attiecina ar ī 
uz šādiem produktiem: 
KN kods  Preču nosaukums  
1302 13 00 Api ņu sulas un ekstrakti  
2. pants 
Šajā regulā: 
a) „api ņi” nozīmē kāpelējošā apiņa (humulus lupulus ) sievišķā auga kalt ētas rogas 
serdes, ko sauc ar ī par rogām; šīs ovālas formas dzeltenza ļās rogas serdes ir ar k ātu un 
parasti 2 l īdz 5 cm lielum ā; 
b) „apiņu pulveris” ir malšanas gait ā iegūts apiņu produkts, kas satur visas api ņu 
dabiskās sastāvdaļas; 
c) „api ņu pulveris ar paaugstin ātu lupulīna saturu” ir malts api ņu produkts, kas ieg ūts, 
mehāniski attīrot to no da ļas lapu, stiebru, seglapu un ziedkopas asu; 
d) „api ņu ekstrakts” ir koncentr ēts produkts, ko ieg ūst, apiņus vai api ņu miltus 
apstrādājot ar šķīdinātāju; 
e) „jauktie api ņu produkti” ir divu vai vair āku a) un b) punktos min ēto produktu 
maisījums. 
                                                 
6 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 6   LV 3. pants 
Šo regulu piem ēro, neskarot Padomes Regul ā (EK) Nr. 1782/2003 paredz ētos pasākumus. 
II NODAĻA 
TIRDZNIEC ĪBA 
4. pants 
1. Š īs regulas 1. pant ā minētie produkti, kas iev ākti Kopien ā vai iegūti no Kopien ā 
ievāktiem apiņiem, ir jāpakļauj sertifik ācijas proced ūrai. 
2. Sertifik ātu izsniedz tikai par produktiem, kas atbilst minim ālām kvalitātes prasībām 
attiecīgajā realizācijas stadij ā. Par api ņu miltiem, ar lupul īnu bagātinātiem apiņu 
miltiem, api ņu ekstraktu un api ņu produktu mais ījumiem sertifik ātu izsniedz tikai tad, 
ja alfa sk ābes saturs šajos produktos nav maz āks par tās saturu api ņos, no kā šos 
produktus ieg ūst. 
3. Sertifik ātā noteikti j ānorāda: 
a) apiņu ražošanas vieta vai vietas; 
b) ražas gads vai gadi; c) šķirne vai šķirnes. 
5. pants 
1. Regulas 1. punkt ā minētos produktus var laist tirg ū vai izvest tikai tad, ja par tiem 
izsniegts 4. pant ā paredzētais sertifik āts. 
Ievestiem produktiem 9. panta 2. punkt ā paredzētā apliecība tiek uzskat īta par 
sertifikātu. 
2. Saska ņā ar 15. panta 2. punkt ā izklāstīto proced ūru var veikt pas ākumus, atk āpjoties 
no šā panta 1. punkta pras ībām, ja: 
a) to nol ūks ir izpild īt dažu trešu valstu tirdzniec ības prasības vai 
b) tos veic attiec ībā uz produktiem, ko paredz ēts lietot īpašiem m ērķiem. 
Pirmajā daļā minētie pasākumi: 
a) nedr īkst traucēt to preču normālu noietu, par kuriem tika izsniegts sertifik āts; 
b) jāveic tā, lai novērstu iespēju sajaukt min ētos produktus ar citiem. 
 
LV 7   LV III NODAĻA 
RAŽOTĀJU GRUPAS  
6. pants 
Šajā regulā „ražotāju grupa” noz īmē grupu, ko ekskluz īvi vai, ja valsts ties ību akti to at ļauj, 
pamatā veido api ņu ražotāji un ko dal ībvalsts atzinusi saska ņā ar 7. pantu, un kas izveidota p ēc 
minēto ražotāju iniciatīvas nolūkā sasniegt vienu vai vair ākus no šiem m ērķiem:  
a) īstenot pied āvājumu centraliz āciju un veicin āt tirgus nostabiliz ēšanos, realiz ējot visu 
grupas locek ļu saražoto produkciju vai, vajadz ības gadījumā, uzpērkot apiņus par 
augstāku cenu saska ņā ar 7. panta 4. punkt a a) apakšpunktu; 
b) kop īgi pielāgot šo produkciju tirgus pras ībām un uzlabot to jo īpaši ar š ķirņu 
konversiju, plant āciju pārstrukturēšanu, veicin āšanas pas ākumiem, p ētījumiem 
ražošanas, tirdzniec ības, kā arī integrētās aizsardz ības jomā; 
c) veicin āt audzēšanas un nov ākšanas darb ību racionaliz āciju un mehaniz āciju, lai 
uzlabotu produkcijas rentabilit āti un vides aizsardz ību; 
d) izlemt jaut ājumu par to, kuras š ķirnes grupas locek ļi var audz ēt, un pieņemt kopīgus 
ražošanas noteikumus. 
7. pants 
1. Kompetent ā iestāde ražotāju grupu atz īšanai ir tā dalībvalsts, kuras  teritorijā ražotāju 
grupai ir stat ūtos noteiktais s ēdeklis. 
2. Dal ībvalstis atz īst tās ražotāju grupas, kas to pieprasa un atbilst š ādiem visp ārējiem 
nosacījumiem: 
a) tām ir juridiskas personas statuss vai ties ību un rīcības spēja, lai saska ņā ar 
valsts ties ību aktiem b ūtu par ties ību un pien ākumu subjektu; 
b) tās piemēro kopīgus ražošanas un tirg ū laišanas noteikumus (pirm ā realizācijas 
stadija); 
c) savos stat ūtos tās iekļauj prasību ražotājiem, grupu locek ļiem: 
i) ievērot kopīgus ražošanas noteikumus un pak ļauties lēmumiem attiec ībā 
uz audzējamām šķirnēm, 
ii) visu savu produkciju laist tirg ū ar grupas starpniec ību; 
d) tās apliecina pietieka mu ekonomisko aktivit āti; 
e) visā savā darbībā tās nepieļauj nekādu diskrimin āciju Kopienas ražot āju un 
grupu starp ā, jo īpaši attiec ībā uz to valstpieder ību vai reģistrācijas vietu; 
f) visiem ražot ājiem, kas ap ņemas iev ērot statūtus, tās bez diskrimin ācijas 
nodrošina ties ības būt uzņemtiem grup ā; 
g) savos stat ūtos tās iekļauj noteikumus, ar kuriem nodrošina ties ības tiem grupas 
locekļiem, kas v ēlas no tās izstāties, var to dar īt pēc trīs gadu dal ības grupā un 
ar nosacījumu, ka tie br īdina grupu par šo nodomu vismaz vienu gadu pirms 
 
LV 8   LV izstāšanās, neskarot tos valsts ties ību aktu vai reglament ējošos noteikumus, 
kuru mērķis ir noteiktos gad ījumos aizsarg āt grupu vai t ās kreditorus pret 
finansiālām sekām, kas var ētu rasties, k ādam biedram izst ājoties, vai kav ēt kāda 
grupas biedra izst āšanos finanšu gada laik ā; 
h) savos stat ūtos tās iekļauj pienākumu veikt to darb ību atseviš ķu uzskaiti, 
pateicoties kur ām tās tikušas atz ītas; 
i) tās neieņem domin ējošu stāvokli Kopien ā. 
3. Š ā panta 2. punkta c) apakšpunkt ā paredzēto prasību nepiem ēro tiem produktiem, par 
kuriem ražot āji noslēguši pārdošanas l īgumus pirms iest āšanās ražotāju grupās, ja 
vien minētās grupas par to bijušas inform ētas un tam piekritušas. 
4. Atk āpjoties no 2. punkta c) apakšpunkta ii) da ļas, ja ražot āju grupa to at ļauj un ar t ās 
noteiktajiem nosac ījumiem, ražot āji, kas ir grupas locek ļi, var: 
a) pras ību realizēt visu produkciju ar ražot āju grupas starpniec ību, kā paredzēts 
2. punkta c) apakšpunkt ā ii) daļā, aizstāt ar tādu realizāciju, kas balst īta uz 
kopīgiem noteikumiem stat ūtos, kuri ražot āju grupai garant ē tiesības ņemt vērā 
pārdošanas cenas, kas grupai j āapstiprina; pret ējā gadījumā grupa uzp ērk 
attiecīgos apiņus par augst āku cenu; 
b) ar citas, savas grupas izv ēlētas ražotāju grupas starpniec ību realizēt produktus, 
kas pēc savām īpašībām a priori  neattiecas uz t ās ražotāju grupas tirdzniec ības 
darbībām, pie kuras ražot ājs pieder. 
IV NODAĻA 
TIRDZNIEC ĪBA AR TREŠ ĀM VALST ĪM 
8. pants 
Ja vien šaj ā regulā nav paredz ēts citādi, kopējā muitas tarifa ievedmuitas nodok ļu likmes 
attiecas uz 1. pant ā minētajiem produktiem. 
9. pants 
1. Regulas 1. pant ā minētos produktus, kas ražoti treš ās valstīs, var ievest tikai tad, ja to 
kvalitātes standarti ir vismaz l īdzvērtīgi tiem, kuri noteikti attiec ībā uz Kopien ā 
ievāktiem šāda veida produktiem vai ražotiem no šiem produktiem. 
2. Regulas 1. pant ā minētie produkti ar izcelsmes valsts izsniegtu apliec ību, kas atz īta 
par līdzvērtīgu 4. pant ā minētajam sertifik ātam, jāuzskata par atbilst īgiem šā panta 
1. punktā minētajam standartam. 
Par apiņu miltiem, ar lupul īnu bagātinātiem apiņu miltiem, api ņu ekstraktu un api ņu 
produktu mais ījumiem izsniegto apliec ību par līdzvērtīgu sertifik ātam var atz īt tikai 
tad, ja alfa sk ābes saturs šajos produktos nav maz āks par tās saturu api ņos, no kā šie 
produkti ieg ūti. 
Apliecību līdzvērtība ir jāpārbauda saska ņā ar 15. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
 
LV 9   LV 10. pants 
1. Uz 1. pant ā uzskaitīto produktu tarifu klasifik āciju attiecina visp ārīgos kombin ētās 
nomenklat ūras interpret ācijas noteikumus un s īki izstrādātos tās piemērošanas 
noteikumus. Tarifu nomenklat ūru, kas izriet no š īs regulas piem ērošanas, iek ļauj 
Kopējos muitas tarifos. 
2. Ja vien šaj ā regulā vai noteikumos, kas pie ņemti, ievērojot šo regulu, nav paredz ēts 
citādi, tirdzniec ībā ar trešām valstīm ir aizliegts: 
a) iekas ēt jebkādu maksu, kas ir l īdzvērtīga muitas nodoklim; 
b) piem ērot jebkādus kvantitat īvus ierobežojumus vai pas ākumus, kam ir 
līdzvērtīga ietekme. 
11. pants 
1. Ja ievešanas vai izvešanas d ēļ viena vai vair āku 1. pant ā minēto produktu tirg ū 
Kopienā rodas vai draud rast ies nopietni trauc ējumi, kas var ētu apdraud ēt Līguma 
33. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu, tad tirdzniec ībā ar valstīm, kas nav PTO 
dalībvalstis, var piem ērot attiecīgus pasākumus, līdz šādi traucējumi vai trauc ējumu 
draudi ir nov ērsti. 
2. Ja rodas 1. punkt ā minētā situācija, Komisija p ēc kādas dalībvalsts lūguma vai p ēc 
savas iniciat īvas pieņem lēmumu par vajadz īgajiem pas ākumiem. Dal ībvalstīm 
paziņo par šādiem pas ākumiem, kas ir piem ērojami nekav ējoties. Ja Komisija no 
kādas dalībvalsts sa ņem lūgumu, tā trīs darbdienu laik ā pēc lūguma saņemšanas 
pieņem attiecīgu lēmumu. 
3. Ikviena dal ībvalsts trīs darbdienu laik ā no dienas, kad tikuši pazi ņoti pasākumi, par 
kuriem Komisija ir pie ņēmusi lēmumu, var nodot 2. punkt ā minētos pasākumus 
izskatīšanai Padom ē. Padome san āk nekavējoties. Pie ņemot lēmumu ar kvalific ētu 
balsu vair ākumu, tā drīkst grozīt vai atcelt attiec īgo pasākumu viena m ēneša laikā pēc 
dienas, kad par to pazi ņots Padomei. 
4. Saska ņā ar šo pantu pie ņemtos noteikumus piem ēro, ņemot vērā saistības, kas izriet 
no līgumiem, kuri nosl ēgti saskaņā ar Līguma 300. panta 2. punktu. 
V NODA ĻA 
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
12. pants 
Ja vien šaj ā regulā nav paredz ēts citādi, Līguma 87., 88. un 89. pantu piem ēro šīs regulas 
1. panta 1. punkt ā uzskaitīto produktu ražošanai un tirdzniec ībai ar šiem produktiem. 
 
LV 10   LV 13. pants 
Ja rodas bažas, ka var ētu rasties p ārprodukcija vai trauc ējumi tirgus apg ādes sistēmā, Padome 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu pēc Komisijas priekšlikuma var veikt atbilst īgus pasākumus, lai 
novērstu tirgus nel īdzsvarotību. Šie pas ākumi var ietekm ēt, piemēram: 
a) ražošanas potenci ālu; 
b) pied āvājumu apjomu; 
c) realiz ācijas nosac ījumus. 
14. pants 
Dalībvalstis un Komisija veic savstarp ēju inform ācijas apmai ņu, kas vajadz īga, lai īstenotu šīs 
regulas pras ības.  
15. pants 
1. Komisijai pal īdz Apiņu pārvaldības komiteja (še turpm āk „Komiteja”). 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 
Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā paredzētais laika posms ir viens m ēnesis. 
3. Komiteja apstiprina savu reglamentu. 
16. pants 
Saskaņā ar 15. panta 2. punkt ā minēto proced ūru jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par to, k ā 
īstenot šo regulu un jo īpaši: 
– regulas 4. panta 2. punkt ā paredzētos minim ālos kvalitātes standartus, 
– regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā paredzēto definīciju par laišanu tirg ū, 
– regulas 7. panta 2. punkta g) apakšpunkt ā paredzētos noteikumus, 
– regulas 14. pant ā paredzēto informācijas pazi ņošanas kārtību. 
VI NODAĻA 
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
17. pants 
1. Ar šo atce ļ Regulu (EEK) Nr. 1696/71 no 2006. gada 1. janv āra. Tomēr attiecībā uz 
Slovēniju 7. pants j āpiemēro līdz 2006. gada ražai, ieskaitot min ēto ražas gadu. 
Atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 1696/71 uzskata par atsauc ēm uz šo regulu, un t ās 
interpretējamas saska ņā ar atbilstību tabulu, kas iek ļauta pielikum ā. 
 
LV 11   LV 2. Ar šo atce ļ Regulu (EEK) Nr. 1037/72, (EEK) Nr. 1981/82 un (EEK) Nr. 879/73 no 
2006. gada 1. janv āra. Tomēr attiecībā uz Slovēniju Regulas (EEK) Nr. 1037/72 un 
(EEK) Nr. 1981/82 piem ēro līdz 2006. gada ražai, ieskaitot min ēto ražas gadu. 
18. pants 
1. Regulas (EEK) Nr. 1696/71 noz īmē atzītās ražotāju grupas j āatzīst šīs regulas 
nozīmē.  
2. Saska ņā ar šīs regulas 15. panta 2. punkt ā paredzēto proced ūru var veikt pagaidu 
pasākumus, lai atvieglotu p āreju no Regulas (EEK) Nr. 1696/71 noteikumiem uz š īs 
regulas noteikumiem. 
19. pants 
Šī regula st ājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
To piemēro no 2006. gada 1. janv āra. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā ― 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 12   LV PIELIKUMS  
Atbilstības tabula 
Regula (EEK) Nr. 1696/71  Šī regula  
1. panta 1. un 2. punkts  1. pants  
1. panta 3. punkts  2. pants  
1. panta 4. punkts  – 
– 3. pants  
2. panta 1., 2. un 3. punkts  4. pants  
2. panta 4. punkts  
2. panta 5. punkts  –  16. pants
 
3. pants  5. pants  
4. pants  – 
5. panta 1. un 2. punkts  9. pants  
5. panta 3. punkts  16. pants  
6. pants  – 
7. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunkts  6. pants  
7. panta 1. punkta e) apakšpunkts  – 
7. panta 1.a un 2. punkts  – 
7. panta 3. punkta a) apakšpunkts  7. panta 2. punkta b) apakšpunkts  
7. panta 3. punkta b) apakšpunkta pirm ā daļa 7. panta 2. punkta c) apakšpunkts  
7. panta 3. punkta b) apakšpunkta otr ā daļa 7. panta 3. punkts  
7. panta 3. punkta b) apakšpunkta treš ā daļa 7. panta 4. punkts  
7. panta 3. punkta c) un f) apakšpunkts  7. panta 2. punkta d) un g) apakšpunkts  
7. panta 3. punkta g) apakšpunkts  7. panta 2. punkta a) apakšpunkts  
7. panta 3. punkta h) un i) apakšpunkts  7. panta 2. punkta h) un i) apakšpunkts  
7. panta 4. punkts  7. panta 1. punkts  
7. panta 5. punkts  11. pants  
12. pants  – 
13. pants  – 
14. pants  8. pants  
15. pants  10. pants  
15.a panta 1. punkta pirm ā daļa 11. panta 1. punkts  
15.a panta 1. punkta otr ā daļa – 
15.a panta 2., 3. un 4. punkts  11. panta 2., 3. un 4. punkts  
16. pants  12. pants  
16.a pants  13. pants  
17. pants  – 
18. panta pirm ās daļas pirmais teikums  14. pants  
18. panta pirm ās daļas otrais teikums  
18. panta otr ā daļa 16. pants  
– 
20. pants  15. pants  
21. pants  – 
22. pants  – 
– 17. pants  
– 18. panta 1. punkts  
23. panta pirm ā daļa  
23. panta otr ā daļa 18. panta 2. punkts  
– 
24. pants  19. pants  
 
LV 13   LV FINANŠU P ĀRSKATS  
  
1. BUDŽETA POZ ĪCIJA: 
05 02 11 03 APROPRI ĀCIJAS: 
13 miljoni euro 
2. PAS ĀKUMA NOSAUKUMS: 
Padomes Regulas priekšlikums par api ņu tirgus kop īgo organiz āciju 
3. JURIDISKAIS PAMATS: 
Līguma 37. pants 
4. PAS ĀKUMA M ĒRĶIS: 
Atcelt un aizst āt Regulu (EEK) Nr. 1696/71 p ēc Regulas (EK) Nr. 1782/2003 pie ņemšanas. 
5. FINANSI ĀLĀS SEKAS LAIKPOSMS 
12 mēneši 
 
 
(milj. euro) KĀRTĒJAIS 
TEKOŠAIS 
FINANŠU 
GADS 2005. 
(milj. euro) NĀKAMAIS 
FINANŠU  
 
GADS 2006. 
(milj. euro) 
5.0 IZDEVUMI, KO SEDZ 
– NO EK BUDŽETA 
(KOMPENS ĀCIJAS / 
INTERVENCES MAKS ĀJUMI) 
– NO DAL ĪBVALSTU BUDŽETA 
– NO CIT ĀM JOMĀM – – – 
5.1 IE ŅĒMUMI 
– EK PAŠU RESURSI 
(NODEVAS/MUITAS NODOK ĻI) 
– NO DAL ĪBVALST ĪM – – – 
  2007 2008 2009 2010 
5.0.1 PAREDZ ĒTIE IZDEVUMI – – – – 
5.1.1 PAREDZ ĒTIE IEŅĒMUMI – – – – 
5.2 APR ĒĶINU METODE: 
 
6.0 FINANS ĒJUMS IESP ĒJAMS NO APROPRI ĀCIJĀM, KAS IERAKST ĪTAS 
ATTIECĪGAJĀ ŠĪGADA BUDŽETA NODA ĻĀ JĀ NĒ 
6.1 FINANS ĒJUMS IESP ĒJAMS, PĀRSKAITOT L ĪDZEKĻUS NO VIENAS Š ĪGADA 
BUDŽETA NODA ĻAS UZ CITU JĀ NĒ 
6.2 PAPILDU BUDŽETS VAJADZ ĪGS J Ā NĒ 
6.3 APROPRI ĀCIJAS NĀKAMAJOS BUDŽETOS J ĀIERAKSTA  J Ā NĒ 
KOMENT ĀRI: