LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 72/62

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2009/C 72/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MOUTARDE DE BOURGOGNE”

EK Nr. FR-AĢIN-005-0503/25.10.2005.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1. Atbildīgais dienests dalībvalstī:

Nosaukums: Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) Adrese: 51, rue d'Anjou 75 008 Paris FRANCE Tālr.: +33 153898000 Fakss: +33 142255797 E-pasts: info@inao.gouv.fr

2. Grupa:

Nosaukums: Association Moutarde de Bourgogne (AMB) Adrese: AMB ARIA Bourgogne 4, Bd du Docteur Jean Veillet 21 000 Dijon FRANCE Tālr.: +33 380288140 Fakss: +33 380288169 E-pasts: laure.ohleyer@cote-dor.chambagri.fr Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji (X)citi (X)

3. Produkta veids:

2.6. grupa. “Galda sinepes”

4. Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1. Nosaukums

“Moutarde de Bourgogne”

4.2. Apraksts

Burgundijas sinepes ir stipras vai ļoti stirpas sinepes, kas ražotas uz baltvīna bāzes; tās ir gaiši dzeltenā krāsā, tām ir bieza, viendabīga un krēmveidīga konsistence. Šīm sinepēm raksturīga spēcīgā, Burgundijas baltvīnam piemītošā smarža, kā arī intensīvs asums un izteiktā Burgundijas baltvīna piegarša.

4.2.1. Sastāvdaļas un atļautās piedevas

— Burgundijā ražotas un uzglabātas sinepju sēklas.

— Atšķaidīšanai izmantotais šķidrums: ūdens maisījums ar tādu baltvīnu, kura cilmes vietas nosaukums ir kontrolēts un kurš ražots Burgundijas vīnogu audzēšanas reģionā; atšķaidot minimālajai vīna proporcijai jābūt vismaz 25 %. Izmanto sausos baltvīnus, kurus ražo no tradicionālajām Burgundijas Aligoté un Chardonnay šķirnes vīnogām. Šiem vīniem raksturīgs, ka tie ir ļoti aromātiski, ar ilgu pēcgaršu.

— Sāls, cukurs, garšvielas, piedevas (kas atļautas Eiropas 1995. gada direktīvā par piedevām, izņemot mākslīgās krāsvielas, labības miltus un jebkuru citu stabilizatoru vai biezinātājvielu, dabiskās vai mākslīgās sinepju esences, sinepju ekstraktu vai ēterisko eļļu).

4.2.2. Burgundijas sinepju fizikāli ķīmiskās īpašības

— Sēklu sausais ekstrakts > vai = 24 % no gatavā produkta svara.

— Sinepju sēklu izcelsmes lipīdi > vai= līdz 9 % no gatavā produkta svara.

— Sēklu apvalka palieku daudzums gatavo sinepju masā nepārsniedz 2 % kopējā svara.

4.3. Ģeogrāfiskais apgabals

Sinepju sēklu ražošanai un uzglabāšanai, kā arī galda sinepju ražošanai (pārstrādei) ir obligāti jānotiek konkrētajā ražošanas apgabalā. Šajā ražošanas apgabalā ietilpst departamenti, kuri veido Burgundijas reģionu, proti, Kotdora [Côte d'Or], Njevra [Nièvre], Sonas un Luāras [Saône et Loire] un Jonnas [Yonne] departaments.

Šāds ražošanas apgabals Burgundijā ir izveidojies, pamatojoties uz vietējo zinātību sinepju sēklu un vīna ražošanā pārstrādei sinepju pastā, no kuras iegūst produktu ar savdabīgām īpašībām (sk. 4.6. punktu).

Burgundijas reģionā ražotajām sinepju sēklām ir sevišķas īpašības, kas jau ir gadsimtiem atzītas. Francijas karaļa Fransuā I ārsts Šarls Etjēns [Charles Estienne] uzskatīja, ka Burgundijā ražotās sinepes kvalitātes ziņā ir pārākas, pateicoties pašu sinepju augu kvalitātei (franciski sénevé — vispārlietots apzīmējums augam, no kura iegūst sinepju sēklas). Līdz Otrajam pasaules karam sinepju augus audzēja mežos, kā arī kokogļu ieguves izcirtumos. Pēc kokogļu iegūšanas šajos izcirtumos augsnē paliek daudz kālija, un tādējādi tās ir ļoti piemērotas sinepju audzēšanai (un tādu sēklu ražas ievākšanai, kurās ir augsts sinepju ēterisko eļļu sastāvs), kuras kokogļu ieguvēji sēja martā, bet kuru ražu ievāca augustā. Turklāt Burgundijas puskontinentālais, relatīvi viendabīgais klimats ir piemērots sinepju audzēšanai. Sinepju audzēšanai nav vajadzīgs daudz ūdens. Sinepju augi ļoti labi pielāgojas sausumam un augstām gaisa temperatūrām. Savukārt vēlos, mitros pavasaros sinepes tik labi neaug. Pēc vairākus gadu desmitus ilguša sinepju audzēšanas norieta, sinepju kultūra Burgundijā tika atjaunota, pateicoties galda sinepju ražotāju iniciatīvai, kuras nolūks bija kontrolēt izejvielu ražošanas kvalitāti un uzlabot gatavā produkta kvalitāti. Šī sinepju kultūras atjaunošanas programma mobilizēja pētniecības iestādes, Kotdoras lauksaimniecības kameru, reģiona uzglabāšanas aģentūras, lauksaimniekus un pārstrādes uzņēmumus. Gan Burgundijas īpašo augsnes un klimatisko apstākļu dēļ, gan arī lai atbildētu uz pārstrādātāju prasībām attiecībā uz kvalitāti, ir izraudzītas šķirnes ar specifiskām īpašībām.

Tomēr šajā apgabalā ir izraudzīta zona, kas ir piemērota sinepju sēklu audzēšanai. Šis apgabals ir definēts, ņemot vērā ģeoloģiskos un augsnes kritērijus, lai nodrošinātu sinepju audzēšanas ilgtspējību, neizmantojot skābās brūnaugsnes un augstieņu podzolētās augsnes. Sinepju audzēšanas izmēģinājumu rezultātā ir atklājies, ka šo augšņu potenciāls ir ierobežots, jo nenodrošina barības vielām pietiekami bagātinātu sēklu, turklāt gaistošo izotiocianātu saturs nav pietiekams, kā rezultātā iegūtajai sinepju pastai nav tai raksturīgo īpašību.

4.4. Izcelsmes apliecinājums

Izsekojamību, pamatojoties uz kodificētiem dokumentiem, nodrošina visa Burgundijas sinepju ražošanas procesa laikā, sākot no zemes gabala, kurā sinepju augus audzē, līdz pat brīdim, kad sinepju pasta jau ir sagatavota un iepakota. Sinepju sēklas ievāc tikai no tiem zemes gabaliem, kas iekļaujas AĢIN nolūkos apstiprinātajā audzēšanas apgabalā. Šiem zemesgabaliem jāatbilst ražošanas plānā noteiktajiem selekcijas kritērijiem. Lauksaimnieki savu produkciju piegādā Burgundijas reģionā izvietotām uzglabāšanas aģentūrām. Visiem uzņēmējiem, kas piedalās vai nu sinepju sēklu ražošanā, vai arī to uzglabāšanā vai pārstrādē, ir pienākums arhivēt kodificēto dokumentāciju. Ražošanas laikā sinepju sēklas un gatavā pasta tiek analizēta.

4.5. Ražošanas metode

Sinepju sēklu audzēšanai drīkst izmantot tikai to šķirņu sēklas, kuras ir izvēlējusies Burgundijas sinepju ražošanas asociācija (ABM jeb Association Moutarde de Bourgogne) un kuras iegūtas no šādu sugu augiem: Brassica juncea (ar brūnu un arī ar gaišu apvalku) un Brassica nigra. Ir sagatavots ražošanas plāns, kurā aprakstītas ar sinepēm apsētās platības, izvēlētie zemes gabali, kā arī to izvietojums AĢIN zonā. Pēc novākšanas sēklas piegādā uzglabāšanas aģentūrai, kas atrodas Burgundijā un kas nodrošina sēklu izsekojamību, tīrīšanu un uzglabāšanu.

Šajā ražošanas posmā sēklu partijas ir jāapstiprina, un šīs apstiprināšanas laikā ir iespēja pārbaudīt, vai ir ievēroti šādi kritēriji:

— vai šo sēklu izcelsme ir Burgundijā un vai to šķirne ir viena no tām, kuras izraudzījusies Burgundijas sinepju asociācija (AMB);

— kāds (un vai ir) zaļu vai negatavu sēklu piejaukums, proti, tas nedrīkst pārsniegt 1,5 % (I un II kategorijai);

— svešu sēklu piejaukums: ne vairāk kā 0,3 % I kategorijai, 0,5 % — II kategorijai;

— nav kukaiņu, pelējuma, sēklas nav sakarsušas;

— sēklu lielums: tūkstoš graudu svars (PMG) > 2,35 g (PMG > 2 g, ja ir ārkārtēji laika apstākļi);

— ūdens un gaistošās vielas: 4,2 līdz 9 % masas;

— tauki: 28 līdz 42 % masas sausnā;

— gaistošie izotiocianāti: 0,7 līdz 0,94 % masas sausnā;

— olbaltumvielas: 24,2 līdz 30,8 % masas sausnā.

Pēc apstiprināšanas sēklas sagatavo un piegādā uzņēmumiem, kas atrodas šajā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Sēklas tiek saberztas un pakļautas šķidrā maisījuma (ūdens + vīns) ietekmei. Izmanto baltvīnu, kura cilmes vietas nosaukums ir kontrolēts un kas ražots Burgundijas vīnogu audzēšanas reģionā. Šajā ražošanas posmā sēklas atbrīvo no apvalka un sagatavo sākotnējo sinepju pastu. Šī pasta pēc tam tiek filtrēta, lai no tās atdalītu sēklu apvalkus. Tādējādi tiek iegūta gaiši dzeltenas krāsas pasta ar biezu, viendabīgu un krēmveidīgu konsistenci, kura turklāt ir atbrīvota no gaisa burbulīšiem. Pēc šā posma sinepes tiek noturētas, lai ļautu tām attīstīt to aso garšu. Pastu pēc tam uzglabā un iepako.

4.6. Saikne

Šīs saiknes ar ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir jau kopš seniem laikiem šajā reģionā izplatītas zināšanas, senas sinepju sēklu audzēšanas tradīcijas, cieša vēsturiskā saikne starp sinepēm un Burgundijas vīna dārziem, kā arī izsenu reputāciju.

4.6.1. Specifiska kvalitāte

“Moutarde de Bourgogne”, kam raksturīga spēcīga, pikanta garša, iegūst, sajaucot Burgundijā ražotas un uzglabātas sinepju sēklas ar šķidru maisījumu, kurā ietilpst ūdens, sāls, cukurs, garšvielas, vismaz 25 % sausā baltvīna, kas ražots no tradicionālos Burgundijas vīna dārzos audzētām vīnogām. Šiem vīniem raksturīgs, ka tie ir ļoti aromātiski, ar ilgu pēcgaršu, tie piešķir Burgundijas sinepēm tām raksturīgo spēcīgo smaržu, kā arī izteikto Burgundijas baltvīna piegaršu, ar kuru tās atšķiras no citām sinepēm. Sēklu sausajam ekstraktam jābūt vismaz 24 %, savukārt sēklu lipīdu proporcijai jābūt vismaz 9 %.

4.6.2. Reputācija

Starp šīm sinepēm un Burgundiju pastāv ciešas vēsturiskās saiknes. Ir teikts, ka 1336. gadā, kad Burgundijas hercogs Eīds IV organizēja Ruvrā svētkus par godu Filipam VI, to laikā tika izlietots liels toveris (206,75 litru) sinepju. Kopš XVI gadsimta tika pieņemti sinepju ražotāju ģildes statūti (Dižonas pilsētā tos pieņēma 1634. gadā, bet Bonā — 1647. gadā). Līdz pat XIX gadsimtam ražošana notiek tikai mazās ražošanas darbnīcās. Rūpnieciskā revolūcija skar arī sinepju ražošanas nozari. Burgundijas ražotāji savstarpēji sacentās izdomas spējā. Piemēram var minēt, ka 1850. gadā Francijas Académie des Arts, Sciences et Belles Lettres patentēja Dižonas sinepju ražotāja Grey kunga izgudrotu mašīnu, kas ļauj būtiskā mērā palielināt saražotās sinepju produkcijas daudzumu. Laikā no 1750. līdz 1984. gadam ir reģistrēti 263 sinepju ražotāji. Nevienā citā Francijas reģionā nav atrodams tik liels skaits ražotāju.

Sinepju sēklu audzēšanai Burgundijā ir sena vēsture, kā par to liecina, piemēram, fakts, ka Francijas karaļa Fransuā I ārsts Šarls Etjēns uzskatīja, ka Burgundijas sinepju kvalitāte ir labāka, jo “šajā zemē augušās sinepes ir labākas nekā jebkurā citā zemē”.

Vīns un sinepes ir cieši saistīti. 1911. gadā A. Bertijo [A. Berthiot] apgalvoja, ka šo sinepju izcilības iemesls ir ražošanas kvalitāte, kas, pēc viņa domām, tiek nodrošināta, jo tiek saberzti vislabākie graudi un tie tiek sajaukti ar īpašu Burgundijā izgudrotu šķidrumu, proti, skābsulu [franciski verjus], kas ir ļoti skāba vīna veids, kuru iegūst, izspiežot nepilnīgi nogatavojušās baltās vīnogas. Kad vīnkoku filoksera iznīcināja vīnogulājus, kuri deva šo vīnogu ražu, ražotāji pievērsās mazo, balto, skābo vīnogu audzēšanai, bet pēc tam šī prakse izzuda, jo tās pamazām aizstāja ar izkoptu šķirņu vīnogulāju potzariem. Tā kā etiķa izmantošana ražošanā ir aizstāta ar baltvīnu, šīs sinepes ir iespējams tipizēt organoleptiski.

Jau ļoti sen sinepju ražotāji sāka izmantot nosaukumu “Moutarde de Bourgogne”. Piemēram, Sansas [Sens (89)] tiesa 1891. gadā reģistrēja tirdzniecības zīmi “Moutarde de Bourgogne, extra-blanche supérieure”, savukārt 1903. gadā — Dižonas tirdzniecības tiesa reģistrēja tirdzniecības nosaukumu “Moutarde Jacquemart au pur verjus de Bourgogne” (Jacquemar sinepes ar īstu Burgundijas skābsulu). Līdztekus nosaukuma izmantojumam arī pats fakts, ka tirdzniecības nosaukumos izmantota atsauce uz Burgundiju un tās vēsturi, norāda uz Burgundijas sinepju stabilo un jau gadsimtu gaitā izkopto reputāciju. Piemēram var minēt šādus tirdzniecības nosaukumus: “Jean-sans-Peur”, “Téméraire”, “Moutarde à la cuillère de la Belle Bourguignonne”, “La Bourguignonne” u.c.

4.6.3. Cilvēciskais faktors — īpaša zinātība

Līdz Otrajam pasaules karam sinepju sēklu audzēšana Burgundijā saglabā savu nozīmi. Pēc 1945. gada sinepju ražotāji cenšas uzturēt ražošanu reģionā. Sinepju ražotāju arodbiedrība šajā sakarā laiž klajā brošūru, kas veltīta sinepju kultūras tematam. Šo iniciatīvu iemesls ir konkurence citu eļļas augu ražošanas nozarē un pasaules tirgū kopumā.

Bet bija vajadzīgs ilgs laiks, lai sinepju sēklu audzēšanu atjaunotu iepriekšējā apjomā: tas notika tikai pagājušā gadsimta 90. gadu sākumā. Šajā laikā attiecīgajā nozarē dominē šādas kopīgas problēmas:

— ražotāji cenšas dažādot piegāžu avotus un zināmā mērā kontrolēt izejvielu ražošanas kvalitāti. Tālab tie vēlas ietekmēt sēklu augšanu, lai tādējādi uzlabotu gatavā produkta kvalitāti;

— lauksaimnieki savukārt cenšas rast iespēju dažādot savu produkciju un nostiprināt tās nozīmi reģionālā mērogā.

Tika izveidota vadības komiteja, kuras uzdevums attiecīgi bija pārraudzīt šīs kultūras atjaunošanas gaitu:

— Dižonas nacionālā augstākās agronomiskās izglītības iestāde [Etablissement National d'Enseignement Supérieur Agronomique de Dijon] un Valsts agronomisko pētījumu institūts ģenētisko pētījumu jomā [Institut national de recherche agronomique pour la recherche génétique] orientējas uz ražīguma uzlabošanu un sēklu kvalitātes nodrošināšanu, lai tās atbilstu AMB definētajiem kritērijiem;

— Kotdoras lauksaimniecības kamera iesaistās lietišķajos pētījumos un izmēģinājumos;

— vietējās uzglabāšanas aģentūras koncentrējas galvenokārt uz loģistikas nodrošināšanu ražas novākšanai un iepakošanu;

— lauksaimnieki laukos pārbauda eksperimentālajās stacijās izstrādātās references un audzē pietiekamu daudzumu sēklu, lai ražotāji varētu īstenot ražošanas izmēģinājumus;

— Francijas gaļas izstrādājumu ražotāju, piegādes un pārstrādes uzņēmumu federācija, kā arī gaļas pārstrādes nozares pārstāvji, kas īsteno dažādus ražošanas izmēģinājumus: veic eksperimentālas, rūpnieciskas un daļēji rūpnieciskas pārbaudes.

Šīs sadarbības rezultātā bija iespējams par atsauces šķirnēm AĢIN nolūkā izraudzīties divas šķirnes.

Paralēli šim pētījumam paplašinājās arī ražošana: produkcijas ieguves platība no aptuveni 350 ha 1993. gadā palielinājās līdz 1230 ha 2003. gadā.

4.7. Pārbaudes struktūra

Nosaukums: CERTIPAQ Adrese: 44, rue La Quintinie 75015 Paris FRANCE Tālr.: +33 145309292 Fakss: +33 145309300 E-pasts: certipaq@certipaq.com

4.8. Marķējums

Marķējumā ietvertas šādas norādes:

— tirdzniecības nosaukums — “Moutarde de Bourgogne”;

— logotips — AĢIN.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.