Tāpat sagaidāms, ka vienkāršāka un paredzamāka sistēma attiecībā uz ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās veicinās starptautisko tirdzniecību un ieguldījumus. Tā kā, iespējams, palielināsies starptautiskā tirdzniecība un ieguldījumi, varētu rasties pozitīva ietekme gan mikro, gan makro līmenī, kā arī nodarbinātības iespēju kontekstā. Jo īpaši MVU gūs labumu no uzlabotas tiesu iestāžu pieejamības un juridiskās noteiktības starptautiskos darījumos, ko nodrošinās Spriedumu konvencija.

Vēlamais politikas risinājums pilnībā atbilst ES acquis šajā jautājumā, proti, Briseles I.a regulai. Vēlamajā risinājumā no šīs konvencijas piemērošanas jomas ir izslēgta komercnoma (īre), jo Briseles I.a regulā ir paredzēta izņēmuma jurisdikcija ES tiesām risināt strīdus, kas saistīti ar tāda nekustamā īpašuma komercnomu, kurš atrodas ES teritorijā.

No otras puses, tika uzskatīts, ka deklarācija, kas izslēgtu visus citus apsvērtos jautājumus, nav vajadzīga. Šī konvencija nodrošina atbilstošu aizsardzību vājākajām pusēm (patērētājiem, darbiniekiem vai apdrošinājuma ņēmējiem, apdrošinātām personām vai apdrošināšanas polises labuma guvējiem), lai arī citādi nekā ES acquis. Turklāt — atšķirībā no nekustamā īpašuma, kas atrodas ES teritorijā, komercnomas — citas deklarācijas, kam ir plašāks tvērums, varētu kavēt šīs iniciatīvas mērķu sasniegšanu pilnībā.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Šis priekšlikums neietekmē izmaksas, kas rodas MVU. Turklāt, tā kā MVU parasti izvēlas tiesvedību, nevis šķīrējtiesas procesu, paredzams, ka uzlabota juridiskā noteiktība apvienojumā ar zemākām izmaksām un īsāku procesa ilgumu starptautiskajā tiesvedībā pozitīvi ietekmēs MVU vēlmi iesaistīties starptautiskos darījumos vai paplašināt tos. Pievienošanās šai konvencijai arī varētu uzlabot MVU konkurētspēju. Tas tā ir tādēļ, ka starptautiskās tiesvedības izmaksas un līdz ar to netieši arī starptautiskās uzņēmējdarbības izmaksas samazināsies, tādējādi sniedzot MVU, kuru galvenā mītne atrodas ES, konkurētspējīgu priekšrocību, salīdzinot ar uzņēmumiem no valstīm, kas nav ratificējušas šo konvenciju. Sagaidāms, ka šis priekšlikums pozitīvi ietekmēs arī starptautisko tirdzniecību un ieguldījumus.

•Pamattiesības

Šis priekšlikums ir paredzēts ar mērķi uzlabot tiesu iestāžu pieejamību ES uzņēmumiem un iedzīvotājiem, jo kopumā uzlabosies un būs paredzamāka pārrobežu spriedumu atzīšana un izpilde, kas ir tiesību uz tiesu iestāžu pieejamību neatņemama daļa. Šī konvencija lielā mērā atspoguļo noteikumus par spriedumu atzīšanu un izpildi, kas piemērojami ES ietvaros (Briseles I.a regula). Attiecīgi šajā konvencijā principā netiek pieļautas atkāpes no ES pamattiesībām un procesuālā taisnīguma principiem. Jo īpaši šajā konvencijā ir paredzēts pamats tam, lai varētu atteikt atzīt un izpildīt spriedumus, kas nav saderīgi ar procesuālā taisnīguma pamatprincipiem vai tās valsts sabiedrisko kārtību, kurā tiek pieprasīta šī atzīšana un izpilde. Tas palīdzētu nodrošināt, pamatojoties uz pārbaudītu pieeju, ka trešā valstī ir pienācīgi ievērotas tādas pamattiesības kā tiesības uz aizstāvību vai tiesības uz taisnīgu tiesu. Turklāt, uzlabojot ES tiesu spriedumu atzīšanu un izpildi trešās valstīs, ar šo konvenciju ir paredzēts veicināt uzņēmējdarbības brīvību, kā arī pastiprināt praksi, ka tiek ievērotas tiesības attiecībā uz īpašumu, kas atrodas ES.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Šis priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. Dalībvalstīm var rasties vienreizējas izmaksas saistībā ar šīs konvencijas īstenošanu, un dalībvalstu tiesu iestāžu izmaksas varētu būt nedaudz lielākas, jo paredzams, ka nedaudz palielināsies lietu skaits. Taču sagaidāms, ka šīs izmaksas kompensēsies vidējā termiņā un ilgtermiņā, jo saīsināsies procesu ilgums.

5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Tā kā šis priekšlikums attiecas uz ES pievienošanos starptautiskai konvencijai, kurā iekļauti skaidri noteikumi par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi, netiks izstrādāts īstenošanas plāns.

Kas attiecas uz šīs konvencijas praktiskās darbības uzraudzību un izvērtēšanu, ES piedalīsies Īpašās komitejas sēdēs, ko regulāri organizē Hāgas Konference, lai kritiski izvērtētu šīs konvencijas praktisko piemērošanu.

ES iekšējais izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms pēc iespējas atbildīs Hāgas Konferences izvērtēšanas mehānismam. Novērtējums tiks veikts regulāri un ietvers tādas ietekmes novērtējumu, kas izriet no ES pievienošanās Spriedumu konvencijai, kā arī novērtējumu par to, vai ir sasniegti galvenie šīs pievienošanās mērķi. Turklāt novērtējumā ietilps arī analīze par to, cik vēlamas ir deklarācijas, lai novērtētu, vai saglabāt vai atsaukt deklarāciju(-as), kas jau ir izdota(-as), vai arī izdot jaunu(-as) deklarāciju(-as).