KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par programmas “Erasmus Mundus II” (2009-2013) starpposma novērtēšanu /* COM/2012/0515 final */





SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par programmas “Erasmus Mundus II” (2009-2013) starpposma novērtēšanu 1........... IEVADS........................................................................................................................ 3 2........... PAMATINFORMĀCIJA PAR ĀRĒJO NOVĒRTĒŠANU........................................... 3 3........... ĀRĒJĀ NOVĒRTĒŠANA............................................................................................. 4 3.1........ Novērtēšanas noteikumi.................................................................................................. 4 3.2........ Metodika....................................................................................................................... 4 3.3........ Novērtēšanas secinājumi................................................................................................. 4 3.3.1..... “Erasmus Mundus II” jauninājumi.................................................................................... 4 3.3.2..... Citi vispārīgi konstatējumi................................................................................................ 6 3.3.3..... Atbilstība........................................................................................................................ 6 3.3.4..... Iedarbīgums.................................................................................................................... 7 3.3.5..... Ilgtspēja......................................................................................................................... 7 3.3.6..... Efektivitāte..................................................................................................................... 7 3.3.7..... Programmas pārvaldība: plānojums un struktūra............................................................... 8 4........... ĀRĒJĀ NOVĒRTĒJUMĀ IEKĻAUTIE GALVENIE IETEIKUMI............................... 9 4.1........ Atbilstība: vispārīgi ieteikumi............................................................................................ 9 4.2........ Iedarbīgums: vispārīgi ieteikumi....................................................................................... 9 4.3........ Ilgtspēja: vispārīgi ieteikumi............................................................................................. 9 4.4........ Efektivitāte: vispārīgi ieteikumi....................................................................................... 10 5........... KOMISIJAS SECINĀJUMI....................................................................................... 10 1. IEVADS Ievērojot prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumā Nr. 1298/2008/EK par “Erasmus Mundus”[1] Eiropas Komisija sāka programmas “Erasmus Mundus II” starpposma novērtēšanu. Novērtēšanas mērķis bija izvērtēt programmas atbilstību, iedarbīgumu, ilgtspēju un efektivitāti, īpašu uzmanību veltījot jauninājumiem, kas ieviesti programmas II posmā. Novērtēšana aptvēra visus trīs pasākumus (Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3) visā īstenošanas periodā no 2009. līdz 2011. gadam. Novērtēšanas vadības grupā ietilpa Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti (Izglītības un kultūras ĢD; Attīstības un sadarbības – Europe Aid ĢD; Paplašināšanās ĢD), Eiropas Ārējās darbības dienests un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra — visi šie dienesti ir saistīti ar programmu “Erasmus Mundus”. Novērtējuma pilnu tekstu var apskatīt, izmantojot saiti http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Atbilstoši 13. pantam Lēmumā par “Erasmus Mundus” tiek iesniegts starpposma novērtējuma ziņojums. Ziņojumā apkopoti secinājumi par “Erasmus Mundus II” starpposma novērtēšanas rezultātiem un programmas īstenošanas kvalitatīvajiem aspektiem. Tas atspoguļo Komisijas nostāju par starpposma novērtēšanas galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem. Šo secinājumu un ieteikumu pamatā ir plašas aptaujas un intervijas ar “Erasmus Mundus” dalībniekiem un galvenajām ieinteresētajām personām. 2. PAMATINFORMĀCIJA PAR ĀRĒJO NOVĒRTĒŠANU Programmas “Erasmus Mundus II” (2009–2013) mērķis ir celt Eiropas augstākās izglītības kvalitāti, uzlabot studentu karjeras izredzes un starptautiskā sadarbībā veicināt dialogu un saprašanos cilvēku un kultūru starpā un saskaņā ar ES ārējās politikas mērķiem veicināt trešo valstu ilgtspējīgu attīstību augstākās izglītības jomā. “Erasmus Mundus” budžets pārsniedz EUR 950 miljonus, no tiem aptuveni EUR 494 miljoni no ES izglītības budžeta atvēlēti pasākumiem Nr. 1 un Nr. 3 un EUR 460 miljoni no daudziem dažādiem finansēšanas instrumentiem piešķirti pasākumam Nr. 2. Programmas struktūra: 2009.–2013. gada programma “Erasmus Mundus II” tika īstenota, izmantojot šādus pasākumus: – pasākums Nr. 1: “Erasmus Mundus” kopīgās izcilas kvalitātes maģistra un doktora studiju programmas, tostarp stipendijas dalībai šajās programmās; – pasākums Nr. 2: “Erasmus Mundus” partnerības starp Eiropas un trešo valstu augstākajām mācību iestādēm, tostarp stipendijas mobilitātei visos akadēmiskajos līmeņos. Šī rīcība aizstāj iepriekšējo “ārējās sadarbības ietvara” shēmu; – pasākums Nr. 3: Eiropas augstākās izglītības popularizēšana projektos, kas veicina Eiropas kā izglītības ieguves vietas un pasaules līmeņa izcilības centra pievilcību. “Erasmus Mundus II” jauninājumi: programmas “Erasmus Mundus” darbības joma II posmā tika paplašināta, iekļaujot šādas galvenās jaunās dimensijas: – kopīgās programmas attiecinātas uz doktora studijām; – Piedāvātas stipendijas Eiropas studentiem; – programmā “Erasmus Mundus” kā pasākums Nr. 2 integrēta “ārējās sadarbības ietvara” shēma un paplašināta tās darbības joma; – trešo valstu augstākajām mācību iestādēm atļauts piedalīties “Erasmus Mundus” kopīgajās programmās. 3. ĀRĒJĀ NOVĒRTĒŠANA 3.1. Novērtēšanas noteikumi Pēc konkursa izsludināšanas[2] novērtējuma veikšanai tika atlasīts Sabiedriskās politikas un vadības institūts (Public Policy and Management Institute). Starpposma novērtēšana attiecās uz laikposmu no 2009. līdz 2011. gadam, kurā programmas īstenošanai tika izsludināti vairāki priekšlikumu konkursi. Starpposma novērtēšanā tika meklētas atbildes uz novērtējuma jautājumiem, kas saistīti ar programmas atbilstību, efektivitāti, iedarbīgumu, ilgtspēju un Eiropas Savienības programmas pievienoto vērtību. Attiecībā uz katru novērtējamo jautājumu starpposma novērtējumā ir konkrēti ieteikumi par to, kā no Komisijas, programmas izmantotāju un potenciālo pretendentu viedokļa uzlabot loģiku, mērķus, plānojumu, īstenošanu un rezultātus. 3.2. Metodika Saskaņā ar izmantoto metodiku vispirms jāatbild uz 45 novērtējuma jautājumiem un apakšjautājumiem /operacionāliem jautājumiem. Lai atbildētu uz jautājumiem, tika skaidri definēti rādītāji un secinājumu kritēriji. 3.3. Novērtēšanas secinājumi 3.3.1. “Erasmus Mundus II” jauninājumi - “Erasmus Mundus” kopīgās doktora studiju programmas Kopīgajām maģistra un doktora studiju programmām, kuras finansē pasākums Nr. 1, bijusi ievērojama pievienotā vērtība, jo tās veicinājušas studiju beidzēju panākumus darba / turpmāku pētnieka amatu meklējumos. Par svarīgākajiem ieguvumiem, kas atšķir “Erasmus Mundus” studentus no citiem studiju beidzējiem, varētu uzskatīt Starptautisko pieredzi un starpkultūru kompetenci. Viens no veiksmīgākajiem II posma jauninājumiem, kas iesaistījis daudzas prestižas augstākās mācību iestādes, ir bijis doktorantūras un pēcdoktorantūras iekļaušana sadarbībā “Erasmus Mundus II” ietvaros. - Jaunais “Erasmus Mundus” pasākums Nr. 2 Pasākums Nr. 2 ar konkrētiem mērķiem, kas skar sadarbību ar trešām valstīm, tika iekļauts tās programmas izstrādē, kuras uzdevums bija risināt iespējamo konfliktu starp trešo valstu ilgtspējīgu attīstību (pasākums Nr. 2) un izcilības veicināšanu (pasākums Nr. 1). Šādi “Erasmus Mundus II” tika plānots tā, lai novērstu “smadzeņu aizplūšanu”. Jaunajam pasākumam ir divas daļas: viena veltīta jaunattīstības valstīm (1. daļa), otra — industrializētajām valstīm (2. daļa). Intervijas ar institucionāliem un individuāliem izmantotājiem, kā arī gadījumu izpēte liecina, ka sadarbības un izcilības mērķi cits citu vairāk papildina nekā nomāc. Programmas izmantotāji no trešām valstīm atzinīgi novērtējuši sadarbības pozitīvo ietekmi uz šo valstu augstākajām mācību iestādēm. Tomēr ieinteresētās personas no trešām valstīm uzsvēra vajadzību pēc intensīvākiem savstarpējiem sakariem starp ES un trešo valstu augstākajām mācību iestādēm. - Stipendijas Eiropas Savienības studentiem ES studentiem, kas meklē darbu vai turpmākus pētnieka amatus, jaunais programmas “Erasmus Mundus” posms kopumā ir piedāvājis jaunas iespējas (iepriekš šīs iespējas varēja izmantot tikai trešo valstu studenti). Svarīgi “Erasmus Mundus” ieguvumi, ko var izmantot ES studenti, ir starptautiskā pieredze un starpkultūru kompetences. Tomēr var uzskatīt, ka visneveiksmīgākais programmas jauninājums bijušas stipendijas, ko Eiropas studenti saņem saskaņā ar pasākumu Nr. 1 (B kategorijas stipendijas ES studentiem nebija pietiekami pievilcīgas, lai viņus piesaistītu). Turklāt tiek norādīts, ka Eiropas studentu piesaistei ļoti svarīga ir pienācīga informācija. Grūts uzdevums bija arī piesaistīt Eiropas studentus pasākumam Nr. 2 — mobilitātei. Tomēr intervētie partneriestāžu pārstāvji, kas piedalījās 2. daļā (industrializētās valstis) pasākumā Nr. 2, ir pārliecināti, ka nākamajās “Erasmus Mundus” programmās būtu jāsaglabā mobilitāte uz industrializētām trešām valstīm un no tām, jo tādējādi tiek atbalstīta izcilība un piedāvātas lielas iespējas veidot sakarus ar augstākajām mācību iestādēm pasaules lielajās ekonomikās. - Trešo valstu augstāko mācību iestāžu dalība programmas pasākumā Nr. 1 pilntiesīgu partneru statusā Šis jauninājums pavēra trešo valstu augstākajām mācību iestādēm iespējas konsorcijos kopīgi piedalīties Eiropas mēroga kopīgo programmu plānošanā. Sadarbību starp ES un augstākajām mācību iestādēm ārpus Eiropas kavē valstu augstākās izglītības sistēmu atšķirības. Augstākās izglītības iestādēm ārpus Eiropas ir sarežģīti piedalīties programmā “Erasmus Mundus” noteikumu, pārvaldības jautājumu, ierobežotu resursu un konkrētu ar dažādām tematiskajām jomām saistītu īpatnību dēļ. Ārpussavienības augstākās mācību iestādes un ES partneri ir cīnījušies ar šķēršļiem, kas saistīti ar nacionālo sistēmu atšķirībām, administratīviem jautājumiem, konsorciju koordināciju, godalgām vai kopīgu diplomu izdošanu un izglītības izmaksu atšķirībām konsorcijā. Parasti grūtības tika pārvarētas katrā gadījumā atsevišķi, bet nākotnē to novēršanai būs vajadzīgi sistēmiskāki pasākumi. “Erasmus Mundus II” institucionālie izmantotāji pozitīvi vērtēja programmas ietekmi uz starptautisko attiecību nostiprināšanu starp Eiropas un trešo valstu iestādēm. Piemēri skaidri liecina, ka programmai ir potenciāls palielināt dalības valstu augstākās izglītības sistēmu internacionalizācijas pakāpi, jo tā iestādēm paver lielākas starptautiskās sadarbības iespējas. 3.3.2. Citi vispārīgi konstatējumi Starpposma novērtēšana ļāva uzzināt vairāk par “Erasmus Mundus II” izmantotāju galīgajiem mērķiem: – pasākuma Nr. 1 izmantotāji apgalvoja, ka to atlasīto projektu galvenais mērķis bija izcilība mācīšanā un pētniecībā; – tie, kas izmantojušas 1. daļu pasākumam Nr. 2, uzsvēra sadarbību, mobilitāti un spēju veidošana; – ieinteresētās personas, kas piedalījās 2. daļā pasākumam Nr. 2, ierosināja, ka akadēmiskajai izcilībai vajadzētu būt iesaistīto iestāžu galvenajai motivācijai. Programma “Erasmus Mundus” veicinājusi Eiropas augstākās izglītības konkurences priekšrocības, kopīgo programmu satvarā palīdzot augstākās izglītības sistēmām piedāvāt viendabīgāku priekšstatu. “Ersmus Mundus II” mērķi bijuši saskanīgi ar ES politikas iniciatīvām un politikas prioritātēm. Tomēr, kā uzsvērts stratēģijā “Eiropa 2020”, nākotnē “Ersmus Mundus II” varētu vēl vairāk pievērsties jauniešu nodarbinātībai. Programma absolventiem nodrošina karjerai vērtīgas prasmes, bet faktiskā nodarbinātība reģionos un tematiskajās jomās palikusi nevienmērīga. 3.3.3. Atbilstība “Erasmus Mundus II” mērķi saglabāja svarīgumu, lai arī mērķgrupu un ieinteresēto personu vajadzības bija visai atšķirīgas. Gan kopīgās programmas (pasākums Nr. 1), gan mobilitāte (pasākums Nr. 2) veicina izcilību, spēju veidošanu un starptautiskās sadarbības izvēršanu. Programmas izmantotāji no trešām valstīm uzsvēra programmas potenciālu veicināt to augstāko mācību iestāžu spēju veidošanu. “Smadzeņu aizplūšana” no trešām valstīm ir saglabājusies, taču ieinteresētās personas no trešām valstīm arī ierosināja, ka attīstības elementu būtu bijis iespējams pastiprināt, nodrošinot līdzsvarotāku un atgriezeniskāku saikni starp dalībniekiem no ES un trešām valstīm. Programma “Erasmus Mundus II” bija cieši saistīta ar citām ES programmām un papildināja tās, proti: mūžizglītības programmu, Tempus, Alfa, Edulink un Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības. 3.3.4. Iedarbīgums Lai gan programma ir devusi ieguldījumu ES stratēģiskās politikas jomās, tās ietekme uz Boloņas procesu bijusi nevienmērīga un dažādās valstīs atšķīrās. Dažās trešās valstīs ieguldījums bijis ļoti nozīmīgs, proti, kaimiņattiecību valstīs, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu kopīgi piešķirto grādu atzīšanu un kredītpunktu atzīšanas mehānismus. Tomēr tiek atzīts, ka ES un trešās valstīs šo jautājumu risināšanai vēl vajadzīgi papildu centieni. Kopumā programma ievērojami palīdz stiprināt iesaistīto iestāžu starptautisko ievirzi, taču process jāskata saistībā ar plašāku starptautisko sadarbību un jāņem vērā augstāko mācību iestāžu dažādās situācijas. Programmu uztver kā “maigās varas” iniciatīvu, kuras mērķis ir mainīt politikas veidotāju un ieinteresēto personu attieksmi un uzskatus. Dažos gadījumos “Erasmus Mundus II” dalībniekiem jau bija ilgstošas saistības attiecībā uz starptautisko sadarbību. Attiecībā uz grūtībām novērtējumā identificēti pavisam triju veidu šķēršļi, kas saistīti ar mobilitāti: 1) šķēršļi, kas saistīti ar atšķirīgām nacionālajām augstākās izglītības sistēmām; 2) šķēršļi, kas attiecas uz programmas plānojumu; 3) šķēršļi, kas saistīti ar administratīvo slogu un līdzfinansējumu (“Erasmus Mundus” konsorciji centralizēto vadību un pārvaldību uztic savām koordinējošām iestādēm. Šīs iestādes cenšas nodrošināt administratīvo un finansiālo iedarbīgumu, kas ietver iespējamo līdzfinansējuma avotu identifikāciju.) 3.3.5. Ilgtspēja Dalības iestādes parasti bijušas ļoti starptautiskas, un par starptautisko projektu pārvaldību bijis atbildīgs to personāls, taču gandrīz puse programmas izmantotāju ziņojuši, ka to cilvēkresursi nav pietiekami, lai tiktu galā ar “Erasmus Mundus” kopīgo projekta darba apjomu. Dalības iestādes kopumā bija gatavas ES finansējuma samazinājumam, tomēr cerēja, ka tas notiks pakāpeniski. Iestādes, kuras ir ievērojamas savā jomā, bet nav guvušas starptautisku prestižu, ar “Erasmus Mundus” zīmi varēja piekļūt ārējam finansējumam, un to piedāvātajiem kursiem bija vieglāk kļūt atzītiem. Atļaujot programmas izmantotājiem saglabāt zīmi pēc finansēšanas perioda beigām, tiktu palielināta kursu ilgtspēja. “Erasmus Mundus” projektu ilgtspēju varētu uzlabot programmas popularizēšana un rezultātu talāka izmantošana. “Erasmus Mundus” absolventu apvienība ļoti motivēti un aktīvi popularizējusi un izkopusi “Erasmus Mundus” absolventa identitāti. Tās veiktie informēšanas pasākumi lielākoties izpaudušies kā programmas, nevis Eiropas kā studiju vietas, popularizēšana. 3.3.6. Efektivitāte Programma īstenota efektīvi. Novērtējumā minēti šādi dati par programmas efektivitāti: - Noteikts, ka lielākā daļa plānoto programmas rezultātu jāsasniedz līdz 2013. gadam, tad sākotnēji gaidāmas mazākas izmaksas. - Salīdzinot ar līdzīgam stipendiju shēmām, programmas rezultāti tika sasniegti ar analogām vai pat zemākam izmaksām. Analīze liecina, ka kopumā sasniegt tādus pašus rezultātus ar mazāku finansējumu nebija grūti, jo attiecībā uz budžetu un sasniegtajiem rezultātiem programma īstenota efektīvi. - “Erasmus Mundus” otrajā posmā sāka izmantot attiecīgus administratīvos instrumentus, piemēram, radušos izmaksu aprēķinu pēc vienreizējiem maksājumiem. Lai gan programmas īstenošanas laikā darbības pārskatu skaits tika samazināts, programmas izmantotāji atzina, ka dalība “Erasmus Mundus” bijusi apgrūtinoša. 3.3.7. Programmas pārvaldība: plānojums un struktūra Programmas izmantotāji pozitīvi vērtēja “Erasmus Mundus” projektu izstrādi un īstenošanu, izņemot milzīgo administratīvo slodzi. Programmas izmantotāji minēja, ka būtu iespējami turpmāki vienkāršojumi (piemēram, darbības pārskatos), ieskaitot atteikšanos no gadskārtējās atkārtotās pieteikšanās. Projektu uzraudzība un izvērtēšana bija galvenokārt kvantitatīva. Lai labāk izvērtētu to kopīgo programmu kvalitāti, kurās piedalās vietējie speciālisti, nākotnē iespējamās izmantot “Erasmus Mundus” kvalitātes novērtēšanas projektu. Programmas izmantotāji bijuši apmierināti ar izpildaģentūras (EACEA) pakalpojumiem un nacionālo struktūru, nacionālo Tempus biroju un ES delegāciju sniegto informāciju un vadlīnijām. Projektu atlases mehānismi bijuši efektīvi, taču dažu pasākumu pieticīgie rezultāti mazinājuši mērķgrupu uzticību projektu atlases caurredzamībai. Pienākumu sadalījums starp ģenerāldirektorātiem pasākuma Nr. 1 un nr. 2 īstenošanā, kā arī tas, ka nav vienas komitejas, kura atbildētu par visu programmu, neveicina sinerģiju veidošanos starp programmas pasākumiem. Tomēr stratēģiskās koordinēšanas nepietiekamību zināmā mērā kompensē laba koordinācija operacionālā līmenī, jo par visu pasākumu administrēšanu atbild viena nodaļa izpildaģentūrā (EACEA — Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra). Programmas vadībai pēc 2013. gada nepieciešams izveidot vienu komiteju, kurā ietilptu pārstāvji no ģenerāldirektorātiem EAC, DEVCO un citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem. 4. ĀRĒJĀ NOVĒRTĒJUMĀ IEKĻAUTIE GALVENIE IETEIKUMI Vispārīgi ieteikumi 4.1. Atbilstība: vispārīgi ieteikumi Vispārīgajā novērtējumā ieteikts, ka atbilstību varētu palielināt, līdzsvarojot programmas mērķus un stiprinot saiknes starp “Erasmus Mundus” un citām ES programmām augstākās izglītības jomā. 4.2. Iedarbīgums: vispārīgi ieteikumi Lai uzlabotu iedarbīgumu, novērtējumā paustie ieteikumi veltīti šādiem galvenajiem jautājumiem: nodarbināmība; programmas mērķu — izcilības, spēju veidošanas, ģeogrāfiskās līdzdalības — līdzsvarotība; darba devēju iesaiste; palīdzība vīzas iegūšanas procesā; labas prakses fiksēšana. Attiecībā uz nodarbinātību programmas pasākumi varētu būt atvērtāki starptautiskajai mobilitātei un sadarbībai profesionālās izglītības jomā, ko nodrošina augstākās mācību iestādes augsti kvalificētu profesionāļu apmācībai. Vajadzētu saglabāt un nostiprināt līdzsvaru starp programmas mērķiem: izcilību, spēju veidošanu un ģeogrāfisko pārstāvību. Vajadzētu radīt stimulus, kas programmā iesaistītu vairāk iestāžu no kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm un stiprinātu to spējas, — tas nodrošinātu līdzsvarotu mobilitāti. Būtu jāveicina laba darba devēju iesaistīšanas prakse, un kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs vajadzīgi informatīvie pasākumi. Tā kā galvenie šķēršļi ir saistīti ar administratīviem jautājumiem, svarīgi, lai ģenerāldirektorāts EAC arī turpmāk atbalstītu Eiropas Komisijas centienus (pašlaik — direktīvu izstrādi) atvieglināt vīzu iegūšanu Eiropas mobilitātes programmu izmantotājiem. Būtu jāveicina, lai pretendenti un programmas izmantotāji īstenotu labu praksi. 4.3. Ilgtspēja: vispārīgi ieteikumi Ilgtspējas nodrošināšana visiem “Erasmus Mundus” izmantotājiem rada grūtības. Ieteikumi par ilgtspēju ir saistīti ar ierobežotā ES finansējuma labāku izmantošanu. Noderīga var būt arī apmaiņa ar labu praksi un integrētāka programma. Lai gan pastāv risks, ka varētu veidoties atkarība no ES finansējuma, patiess ir arī apgalvojums, ka pieteikumos finansējumam no citiem instrumentiem ir prasīts padziļināt un paplašināt akadēmiskos tīklus un tādējādi palīdzēt izciliem kursiem un partnerībām. Lai palīdzētu partneriem uzlabot atzīšanas mehānismus un taupīt resursus, ko tie tērē attīstībai, ir svarīgi informēt par labu praksi. 4.4. Efektivitāte: vispārīgi ieteikumi Starpposma novērtējumā ieteikts, ka programmas efektivitāti varētu uzlabot, ja, nosakot tematiskās prioritātes, intervences līmeni (pamatstudijas, maģistra, doktora studijas) vai mobilitāti grāda/kredītpunktu dēļ, finanšu piešķīrumi katrai darbībai tiktu sasaistīti ar skaidri noteiktiem politikas mērķiem un pienācīgi ņemtas vērā dažādu pasaules reģionu konkrētās vajadzības; ja tiktu uzlabota turpmāko projektu uzraudzība un izvērtēšana; ja programmu popularizētu racionālāk. Vajadzētu pārskatīt dažādo pasākumu un to daļu samēru pēc 2013. gada programmas saskaņā ar skaidri noteiktiem politikas mērķiem un lai maksimāli palielinātu panākumu iespējas. Vajadzētu uzlabot turpmāko projektu uzraudzību un izvērtēšanu, labāk līdzsvarojot kvantitatīvo un kvalitatīvo novērtēšanu un uzraudzības apmeklējumos un projektu izvērtēšanā iesaistot vietējos speciālistus. Vajadzētu turpināt “Erasmus Mundus” kvalitātes izvērtēšanas projektu un uzlabot tā piesaisti projektu uzraudzībai. Vajadzētu racionalizēt programmu popularizēšanu dažādos pasākumos, uz kuriem attieksies programma pēc 2013. gada, vienlaikus saglabājot pašreizējo institucionālo satvaru, kas ietver izpildaģentūru, valsts struktūras un ES delegācijas. 5. KOMISIJAS SECINĀJUMI Komisija piekrīt novērtējumā paustajam viedoklim, ka kopumā programma “Erasmus Mundus II” ir sniegusi lielu atbalstu un visnotaļ veicinājusi Eiropas augstākās izglītības telpas internacionalizācijas procesu. Programma saglabājusi nozīmību izcilības, starptautiskās sadarbības, mobilitātes un akadēmisko spēju veidošanas veicināšanā. Pirmajā programmas “Erasmus Mundus” pusē (2009–2011) tā veiksmīgi stiprinājusi iesaistīto iestāžu starptautiski ievirzīto stratēģiju, nodrošinot stratēģisko sadarbības pasākumu ilgtspēju. “Erasmus Mundus” starpposma novērtējums liecina, ka programma ir efektīvi īstenota ar ļoti labu izmaksu/ieguvumu attiecību. Programmas trīs pasākumi nodrošinājuši labus rezultātus augstākajām mācību iestādēm, studentiem un zinātniekiem no ES dalībvalstīm un trešām valstīm. Pasākums Nr. 1 ir palīdzējis uzlabot mācīšanas un mācīšanās izcilību un atbalstīt institucionālās sadarbības tīklus. “Erasmus Mundus II” pasākums Nr. 2 ir ievērojami atbalstījis starptautisko sadarbību augstākās izglītības jomā un visnotaļ efektīvi pilntiesīgu locekļu statusā iekļāvis trešo valstu iestādes starptautiskās partnerībās, kas atbalsta akadēmisko mobilitāti. “Erasmus Mundus II” pasākums Nr. 3 ir efektīvi panācis visas programmas saskaņotību un ilgtspēju. Programma “Erasmus Mundus II” tika plānota tā, lai tajā iekļautu četrus jauninājumus, kas tika paredzēti, lai pārvarētu vairākus iepriekšējā posmā (2004–2008) novērotos trūkumus. Šos jauninājumus jāturpina uzlabot, tomēr kopumā rezultāts ir ļoti pozitīvs, jo īpaši jaunā pasākuma Nr. 2 pasākums integrācija — aktīvāka trešo valstu partneru līdzdalība konsorcijos un Eiropas Savienības studentiem piedāvātajās stipendijās. Komisija ņem vērā šā novērtējuma secinājumus, kas atzīst par vēlamiem turpmākus uzlabojumus, kurus varētu iekļaut programmas otrajā pusē un pēc tam. Komisija īpaši atzinīgi vērtē 4.1. ieteikumu pastiprināt atbilstību, stiprinot saites starp “Erasmus Mundus” un citām ES programmām augstākās izglītības jomā. Šis ieteikums lielā mērā atbilst variantam, kas par labāko atzīts ietekmes novērtējumā par augstākās izglītības starptautisko aspektu turpmākajās 2014.–2020. gada integrētajās programmās. Šis variants (kurš ir pamatā Komisija izstrādātajam priekšlikumam par nākamo integrēto izglītības, jaunatnes un sporta programmu “Erasmus visiem”) ar koncentrāciju un racionālāku arhitektūru tiecas nostiprināt mērķus un ietekmi. Izmantojot šo variantu turpmākās integrētās programmas plānošanā, būtu jārada nepieciešamās saiknes iekšējās programmās (“Erasmus” un “Erasmus Mundus”) un starp ārējo un iekšējo politiku un programmām augstākās izglītības jomā (“Erasmus Mundus”, Tempus, EDULINK, Alfa, Atlantis u. c.). Paredzams arī stiprināt saikni starp mobilitāti un partnerībām (tostarp spēju veidošanai un politikas atbalsta pasākumiem) un veicināt augstākās izglītības kvalitāti un atbilstību kopumā, stiprināt saiknes starp politikas jomām un programmām, atbalstīt augstskolas to internacionalizācijas stratēģijā un augstākās izglītības modernizācijā ārpussavienības valstīs un vienlaikus cilvēkkapitāla attīstībā. Komisija arī piekrīt 4.2. ieteikumam uzlabot programmas iedarbīgumu, veicinot labāku līdzsvaru starp izcilību un spēju veidošanu (proti, sasaistot finanšu piešķīrumus katram pasākumam ar skaidri noteiktiem politikas mērķiem, kas atspoguļo dažādu pasaules reģionu vajadzības); vēl vairāk iesaistot darba devējus; un palīdzot uzlabot, ciktāl iespējams, vīzu iegūšanas procesu. Attiecībā uz 4.3. ieteikumu Komisija ilgtspēju jau ir atbalstījusi (un turpinās to darīt) ar dažādām iniciatīvām, piemēram, “Erasmus Mundus” zīmolu un “Erasmus Mundus” labas ilgtspējas prakses kopu pārgrupēšanu. Attiecībā uz 4.4. ieteikumu Komisija piekrīt, ka ir nepieciešams uzlabot arī projektu uzraudzību un novērtēšanu, kā arī racionalizēt programmas popularizēšanu (lai uzlabotu pašreizējo institucionālo satvaru, kas ietver izpildaģentūru, nacionālās struktūras un ES delegācijas). Tas tiks panākts jaunās integrētās programmas satvarā, izmantojot pašreizējā posmā izveidotos instrumentus, proti, saskaņā ar “Erasmus Mundus” kvalitātes izvērtēšanas projektu. [1] OV 340 19.12.2008., 83. lpp. [2] Slēgts konkurss vairākkārtējam pamatīgumam par pakalpojumu sniegšanu EAC/50/2009 novērtēšanai, novērtēšanas atbalstam un ietekmes novērtēšanai.