Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2006. gadā /* COM/2008/0670 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.11.2008 COM(2008) 670 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2006. gadā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Dalībvalstu ziņojumi par nopietniem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem 2006 . gadā 1. IEVADS Lai palielinātu caurskatāmību attiecībā uz to, kā dalībvalstis pilda savu pienākumu nodrošināt Kopienas noteikumu izpildi, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1447/1999[1] tika noteikts dalībvalstu pienākums ik gadu ziņot Komisijai par to, cik daudz „nopietnu” pārkāpumu konstatēts un kādas sankcijas piemērotas. Šajā nolūkā ar minēto regulu izveidoja sarakstu, kurā minēti 19 Kopienas noteikumu pārkāpumu veidi, kas uzskatāmi par īpaši nopietniem. Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai tiktu veikti atbilstoši pasākumi pret fiziskām vai juridiskām personām, kas pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus[2]. Sarakstā ietvertie pārkāpumi ir saistīti ar svarīgākajiem pienākumiem, kas paredzēti Kopienas noteikumos par krājumu saglabāšanu, uzraudzības pasākumiem un zvejas produktu tirdzniecību. Kārtība, kādā prasītā informācija jāpaziņo Komisijai, ir noteikta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2740/1999[3]. Elektroniski nosūtītajiem datiem jābūt tādiem, kas ļauj salīdzināt dalībvalstu veikumu izpildes sistēmu efektivitātes ziņā. Likumdevēja galīgais mērķis ir pakāpeniski panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem zvejniekiem, kuri šādā gadījumā vairāk uzticētos kontroles iestādēm visā Eiropas Kopienā un ievērotu Kopienas noteikumus par zvejas resursu saglabāšanu. Šis paziņojums attiecas uz gadījumiem, kuros nopietni pārkāpti KZP noteikumi un par kuriem 2006. gadā ierosināja izmeklēšanu. Šis ir septītais paziņojums par šo tematu. Svarīgākie dati par 2000. gadu ir darīti zināmi Komisijas 2001. gada 12. novembra paziņojumā[4], par 2001. gadu — 2002. gada 5. decembra paziņojumā[5], par 2002. gadu — 2003. gada 15. decembra paziņojumā[6], par 2003. gadu — 2005. gada 20. maija paziņojumā[7] un par 2005. gadu — 2007. gada 25. jūlija paziņojumā[8]. 2. DALīBVALSTU ZIņOJUMI PAR 2006. GADU Komisijas Regulā (EK) Nr. 2740/1999 paredzēti sīki izstrādāti noteikumi datu nosūtīšanai par gadījumiem, kuros nopietni pārkāpti kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. Dati jānosūta elektroniski, lai Komisijas dienesti varētu sagatavot tabulas, kas pievienotas attiecīgajam paziņojumam. Šīs tabulas tiek sagatavotas, lai ilustrētu būtiskākās tendences, kuras izriet no dalībvalstu ziņojumiem. Šeit ietverti dalībvalstu sniegtie dati, kurus tām bija iespēja pārbaudīt, pirms Komisija pabeidza paziņojuma izstrādi. Dalībvalstu nosūtītie komentāri ir ņemti vērā un vajadzības gadījumā tiek iekļauta tieša atsauce. 3. DALīBVALSTU SNIEGTā PAPILDU INFORMāCIJA Tā kā savākto informāciju nav viegli interpretēt, jo to veido tikai datu kopas un daži datu elementi zināmā mērā varētu būt maldinoši, Komisija aicināja dalībvalstis norādīt tādu papildu informāciju, ko tās uzskata par vajadzīgu, lai varētu labāk analizēt iesniegtos datus. A. VISPāRīGA PAPILDU INFORMāCIJA Tās kopsavilkums ir šāds. - Procedūras (administratīvās vai kriminālprocesuālās darbības), kurām seko sankciju piemērošana par KZP noteikumu pārkāpumiem, parasti ir pārāk garas un dažādās dalībvalstīs ilgst no 1–2 mēnešiem līdz pat 1–2 gadiem. Ir vajadzīgi vidēji 8 līdz 12/18 mēneši, lai pabeigtu visu procedūru. Kriminālprocesi ir visgarākie (kriminālprocesi parasti tiek ierosināti, piemēram, Somijā un Zviedrijā), kopā ar pārsūdzības posmiem tie dažās dalībvalstīs var ilgt līdz pat 10 gadiem. Administratīvie procesi ir īsāki, parasti tie ilgst 1 līdz 2 mēnešus. - Īpaši daudz procesu par pārkāpumiem, kas konstatēti pagājušajā gadā, joprojām tiek izskatīti. - Kopumā sugas, kuras nopietni pārkāpumi ietekmē visvairāk, bija tās sugas, kam piemēro atjaunošanas plānus vai valsts noteiktus ierobežojošus pasākumus vai kam ir augsta komerciālā vērtība, piemēram, bentiskās sugas, menca, paltuss, lasis, sardīnes un anšovi. - Lielāko daļu pārkāpumu dalībvalstis ir atklājušas ICES zonās, piemēram, Vidusjūras austrumu zonā, Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Skageraka un Kategata apgabalos, Andalūzijā un Galīsijā, ICES 30 zonā, Ziemeļgrieķijas FAO zonās 34.3.1 un 34.2.2. - Lielākā daļa pārkāpumu tika konstatēti, veicot inspekcijas jūrā. B. JAUNI TIESīBU AKTI UN LABāKā PRAKSE Lai paplašinātu šā paziņojuma tvērumu, tajā pirmo reizi ir iekļautas atsauces uz valsts tiesību aktiem un labāko praksi. No nesen pieņemtiem jauniem juridiskajiem instrumentiem un labas prakses zivsaimniecības noteikumu izpildes jomā ir vērts minēt šādus. - Spānija pieņēma jaunus noteikumus par pagaidu administratīvajiem pasākumiem pret dažiem nopietnākajiem pārkāpumiem, kas tiek uzskatīti par notikušiem, lai novērstu un mazinātu to kaitīgo ietekmi. Šajos pasākumos galvenokārt tika iekļauti noteikumi par kuģa aizturēšanu ostā līdz nodrošinājuma iemaksāšanai. Pārkāpumu skaita samazināšanās pierāda, ka šie pasākumiem jau iedarbojas preventīvi. Tika izveidota tīmekļa vietne par pārkāpumu gadījumos piemērotām sankcijām, lai tajā sniegto informāciju par tiesiskiem un juridiskiem kritērijiem varētu izmantot turpmākās procedūrās. - Francija pastiprināja kontroli jo īpaši attiecībā uz minimālā zivju izmēra neievērošanu. 2006. gadā pirmoreiz tika piemērots administratīvo sankciju režīms saskaņā ar Lauksaimniecības virzības likumu Nr. 2006-11. - Grieķija izveidoja zvejas uzraudzības centru, kas darbojas 24 stundas diennaktī un atbilstīgi valsts tiesību aktiem var piemērot sankcijas kuģiem, kuri izdara pārkāpumus. - Itālija sāka izmantot jaunu datu apstrādes sistēmu FINSIEL elektronisko datu vākšanai no Itālijas zvejas flotēm ar mērķi izpildīt pienākumus atbilstīgi EK regulām un EKT spriedumam C-161/05. - Arī Slovēnija ieviesa jaunu informācijas sistēmu un uzlaboja saziņu ar ieinteresētajām personām, lai paaugstinātu informētību par KZP noteikumiem. Nesen tika izveidots zvejas uzraudzības centrs zvejniecības datu vākšanai un kontrolpārbaudīšanai, lai apvienotu VMS datus un InfoRib sistēmu, kurā pieejama informācija no zvejas žurnāliem, pirmās pārdošanas un izkrāvumu deklarācijām. - Zviedrijas tiesību aktos naudas sodi par nopietniem pārkāpumiem ir noteikti atbilstoši kuģa dzinēja jaudai — dzinēja jauda kilovatos, reizināta mazākais ar 10 un lielākais ar 500. Tiesību akti paredz profesionālo zvejas un kuģošanas licenču anulēšanu, bet šobrīd tikai pēc tam, kad stājies spēkā spriedums par kriminālnodarījumu. Licenci var anulēt uz visiem laikiem, ja operators atkārtoti izdara pārkāpumus. Tika pastiprināta kontrole pirmās pārdošanas posmā, kas palīdzēja atklāt jaunus pārkāpumus. 4. NOPIETNI PāRKāPUMI UN ZVEJAS KUģU SKAITS KATRā DALīBVALSTī Tabulā norādīts katras dalībvalsts aktīvo zvejas kuģu skaits 2006. gadā, kas liecina par samazinājumu 10 % apmērā salīdzinājumā ar zvejas kuģu skaitu saskaņā ar 2005. gada 31. decembra datiem dalībvalsts Zvejas kuģu reģistrā un dalībvalsts atklāto, un reģistrēto nopietno pārkāpumu kopskaits (tikai par kuģiem, kas iet ar attiecīgās valsts karogu). Nebūtu pareizi izdarīt kategoriskus secinājumus, salīdzinot dalībvalstis un to iesniegtos datus, jo pārkāpuma izdarītāji var būt ne tikai zvejnieki, bet arī citi tirgus dalībnieki; tomēr, salīdzinot konstatēto pārkāpumu skaitu un dalībvalsts flotes lielumu, kļūst redzams, ka vairumā dalībvalstu kontroles pasākumi nedarbojas pietiekami labi, bet dažās dalībvalstīs šādas kontroles praktiski nav. Dalībvalsts | Aktīvo kuģu skaits | Nopietnu pārkāpumu skaits | Beļģija | 107 | 29 | Dānija | 3136 | 323 | Vācija | 2017 | 101 | Grieķija | 17 878 | 351 | Igaunija | 994 | 0 | Spānija | 13 357 | 2061 | Francija | 7698 | 1360 | Īrija | 1843 | 223 | Itālija | 14 093 | 3868 | Kipra | 872 | 88 | Latvija | 897 | 94 | Lietuva | 266 | 4 | Malta | 1413 | 0 | Nīderlande | 831 | 96 | Polija | 884 | 129 | Portugāle | 8715 | 1352 | Slovēnija | 179 | 22 | Somija | 3196 | 11 | Zviedrija | 1567 | 80 | Apvienotā Karaliste | 6761 | 170 | KOPĀ | 86 704 | 10 362 | 5. DALīBVALSTU ZIņOJUMI Dalībvalstis kopumā ziņoja par 10 362 nopietnu pārkāpumu gadījumiem, kuri aptver visus Padomes Regulā (EK) Nr. 1447/1999 minētos pārkāpumu veidus. Pārkāpumu skaits salīdzinājumā ar 2005. gadu ir samazinājies par mazāk kā 1 %, kas jāskata saistībā ar ES aktīvo zvejas kuģu kopējā skaita samazināšanos par 10 %; tāpēc nav īsta uzlabojuma KZP noteikumu ievērošanā. Absolūtā izteiksmē dalībvalstis ir atklājušas tikai par 81 pārkāpumu mazāk nekā 2005. gadā. Lai būtu vieglāk salīdzināt un novērtēt tendenci, jāatzīmē, ka iepriekšējos gados konstatēto nopietno pārkāpumu skaits bija 7298 pārkāpumi 2000. gadā, 8139 pārkāpumi 2001. gadā, 6756 pārkāpumi 2002. gadā, 9502 pārkāpumi 2003. gadā, 9660 pārkāpumi 2004. gadā un 10 443 pārkāpumi 2005. gadā. Pielikuma tabulās ietverto informāciju īsumā var apkopot šādi. 83 % pārkāpumu konstatēja Itālija, Spānija, Francija un Portugāle. Šīs valstis ir starp tām, kurās arī kuģu skaits ir viens no lielākajiem. 2006. gadā lielākā daļa (20 %) nopietnu pārkāpumu tika konstatēta spēkā esošajiem tirdzniecības standartiem neatbilstīgā zvejas produktu glabāšanā, apstrādē, tirdzniecībā un transportēšanā, bet otrajā vietā (18 %) bija neatļauta zveja. Datu viltošana vai to nereģistrēšana ierindojās trešajā vietā (13 %), un minimālā zivju izmēra noteikumu neievērošana bija ceturtajā vietā (10 %). Pārējie nopietno pārkāpumu veidi bija mazāk kā 10 % no kopējā skaita. Šie procentuālie daudzumi ir līdzīgi 2005. gadā konstatētajiem, tomēr tirdzniecības standartiem neatbilstīgas zvejas produktu glabāšanas, apstrādes, tirdzniecības un transportēšanas, nelicencētas zvejas un elektronisko datu viltošanas un nereģistrēšanas gadījumu skaits ir pieaudzis. Kuģu satelītuzraudzības sistēmas ( VMS ) datu sagrozīšanas mēģinājumu skaits salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem arī ir pieaudzis. 2006. gadā ar sankciju piemērošanu noslēdzās 7973 procedūras, veidojot 77 % no kopējā konstatēto pārkāpumu skaita, kas ir mazāk nekā iepriekšējā gadā, kad sankcijas tika piemērotas 83 % gadījumu. Interesanti, ka no uzsāktajām procedūrām 72 % bija administratīva rakstura, 25 % krimināla, bet atlikušās jaukta veida. ES mērogā joprojām vērojamas būtiskas un neizskaidrojamas atšķirības viena un tā paša veida pārkāpumu skaita ziņā, un vidējais naudassoda lielums procedūrās, kuras noslēgušās ar sankciju piemērošanu, 2006. gadā bija EUR 1548 . Pārsteidzoši, ka šis skaitlis ir tieši tāds pats kā vidējais naudassods 2005. gadā, svārstoties no EUR 170 vienās līdz EUR 6070 citās dalībvalstīs. Vidējais naudassods ir mazāks par pusi no 2003. gadā piemēroto naudassodu vidējās summas (EUR 4664) un mazāks nekā 2004. gadā piemēroto naudassodu vidējā summa (EUR 2272). Lielākie naudassodi dalībvalstīs svārstījās no EUR 170 līdz pat EUR 120000. Anulētas tika 1082 licences, kas diemžēl noticis tikai 10 % pārkāpumu gadījumu. Salīdzinājumam — 2004. gadā tika anulētas 1226 licences (13 % gadījumu). Jāatzīmē, ka šis pasākums tika visplašāk piemērots Grieķijā — 71 % gadījumu un Spānijā — 36 % gadījumu, Dānijā un Nīderlandē tas tika izmantots nedaudz mazāk kā 10 % gadījumu un pārējās dalībvalstīs tikai 2 % gadījumu vai mazāk. Visbeidzot, izmaksas, kas 2006. gadā zvejniecībai radušās samaksāto naudassodu dēļ (EUR 9 281 000), uzskatāmas par samērā nelielām, un tās ietekmēja tikai 0,04 % no visiem aktīvajiem zvejas kuģiem. 6. VISPāRīGAS PIEZīMES PAR DALīBVALSTU ZIņOJUMIEM Atkārtoti uzsverot to, ka ir ļoti grūti interpretēt tabulās attēloto rādītāju kopas, ja dalībvalstis nav sniegušas papildu informāciju, Komisija secina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu situācija nav būtiski uzlabojusies. Īpaši satrauc tas, ka esošais sankciju apmērs, kas vairumā gadījumu ir nepietiekams, kā arī nelielā varbūtība tikt kontroles iestāžu notvertam un sodītam, var iedvest zvejniekam pārliecību par to, ka noteikumu pārkāpšanas rezultātā gūtais ekonomiskais labums ir lielāks nekā risks, kuru pārkāpējs uzņemas. Neadekvātais sankciju apmērs ļauj ar KZP pārkāpumiem saistītās izmaksas zvejniecības jomā uzskatīt vienkārši par kaut ko līdzīgu kārtējām izmaksām uzņēmuma darbības nodrošināšanai, un rezultātā nav nekādas motivācijas ievērot noteikumus. Zvejas licences vai profesionālās darbības apturēšana ir ļoti iedarbīgs paņēmiens kā veicināt KZP noteikumu ievērošanu, jo to var ātri piemērot un tas rada tūlītēju efektu. Komisija ir konstatējusi, ka dažas dalībvalstis ir sākušas piemērot šo iepriekš neizmantoto pasākumu. Diemžēl vairums dalībvalstu šo līdzekli joprojām neizmanto, taču tas būtu noderīgi vismaz tajos gadījumos, kad pārkāpums ir pietiekami nopietns, lai ierosinātu kriminālprocesu. 7. REģIONāLO ZVEJNIECīBAS PāRVALDīBAS ORGANIZāCIJU (RZPO) KONSTATēTIE PāRKāPUMI Vairākas RZPO ir ieviesušas kontroles shēmas, kuras paredz pārkāpumu dokumentēšanu. Šādas shēmas jau ieviesusi, piemēram, Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( NAFO ) un Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( NEAFC ). RZPO ir izveidojušas pašas savus sarakstus, kuros uzskaitīti „nopietni” to noteikumu pārkāpumi, kas pieņemti, tiecoties sasniegt saglabāšanas mērķus. Ziņas par minētajiem pārkāpumiem kā tādiem šajā paziņojumā nav iekļautas, taču Komisija pieņem, ka dati par KZP noteikumu pārkāpumiem, kurus izdarījuši kuģi, kas darbojas iepriekšminēto RZPO satvarā, šajā paziņojumā ir ietverti tāpēc, ka dalībvalstis tos iesniegušas kopā ar pārējo informāciju. Šajā sakarā ir vērts atzīmēt, ka Eiropas Kopiena minētajām organizācijām iesniedz gada ziņojumu par valstu kontroles iestāžu konstatētajiem un Komisijas dienestiem paziņotajiem pārkāpumiem. Tomēr nav iespējams salīdzināt datus, kas nosūtīti RZPO, un datus, kas ietverti šā paziņojuma pielikumos, jo pārkāpumu veidi nav identiski. RZPO sakarā var atzīmēt, ka NEAFC apgabalā 2006. gadā konstatēti divi nopietni Kopienas kuģu veikti pārkāpumi. Salīdzinājumam – tajā pašā gadā NEAFC apgabalā tika konstatēti trīs nopietni pārkāpumi, ko izdarījuši citu Līgumslēdzēju pušu kuģi. Attiecībā uz NAFO ES un citas Līgumslēdzējas puses ir ziņojušas un veikušas izmeklēšanu par 15 šķietamiem pārkāpumiem, kurus izdarījuši Kopienas kuģi. Pārkāpumu skaits ir samazinājies salīdzinājumā ar 2005. gadu, kad tika izmeklēts 21 pārkāpums. Tāpat var veikt salīdzinājumu ar 12 pārkāpumiem, ko 2006. gadā izdarījušas citas Līgumslēdzējas puses. Turklāt ir interesanti novērot, ka 2006. gadā NAFO pieaudzis ostās veikto inspekciju skaits, ietverot ostā veiktas inspekcijas, kurās izkrāvumus salīdzina ar paziņotajiem daudzumiem, dažādos datu avotos reģistrēto nozvejas datu salīdzināšanu un ūdens dziļuma elektroniskās kartēšanas datu salīdzināšanu ar zvejas mērķsugām. 8. TURPMāKā VIRZīBA Nepieciešamība ik gadu publicēt paziņojumu par nopietniem pārkāpumiem ir jāizvērtē kā līdzeklis, lai salīdzinātu dalībvalstu panākumus KZP noteikumu ievērošanā gaidāmās KZP kontroles sistēmas reformas sakarā. Ir steidzami jānodrošina, ka praksē dalībvalstīs pastāv vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Pastāv vispārpieņemts viedoklis par to, ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz sankcijām, kuras dalībvalstis piemēro KZP noteikumu pārkāpumiem, lai šādi uzlabotu minēto noteikumu izpildi. Tomēr pieredze, kas gūta 2000.–2006. gadā, gatavojot paziņojumus par nopietniem pārkāpumiem, ir skaidri parādījusi, ka tas nebūs iespējams bez būtiskiem pielāgojumiem Kopienas tiesību aktos un kontroles procedūru saskaņošanas EK mērogā. Komisija novēro būtiskas atšķirības sankcijās, ko dažādas dalībvalstis piemērojušas tāda paša veida nopietnam pārkāpumam, un uzsver to, ka kopumā piemērotās sankcijas nav pietiekami iedarbīgas, jo nerada motivāciju ievērot noteikumus. Rezultāts ir inspekcijas sistēmu nespēja atklāt un novērst pārkāpumus. Tāpat Komisija konstatē, ka valstu sistēmas ir atšķirīgas tāpēc, ka trūkst vispārēju inspekcijas standartu, kas tādējādi nenodrošina atbilstošu inspekcijas intensitāti un optimālu inspekcijas darbību. Šajā sakarā var izdarīt divus galvenos secinājumus: pirmkārt, joprojām pastāv nepilnības pret nopietniem pārkāpumiem vērsto sankciju kontrolēšanā un izpildē, tādējādi apdraudot kopējās zivsaimniecības politikas efektivitāti. Otrkārt, trūkst viendabīguma, kas izraisa noteikumu nevienmērīgu izpildi EK mērogā. Revīzijas palāta izdarīja līdzīgus secinājumus ļoti kritiskajā Īpašajā ziņojumā Nr. 07/2007, uzsverot, ka sankcijām jābūt preventīvām un saskaņotām. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija plāno uzsākt plašu ES politikas reformu zvejas kontroles jomā. Ar šo iniciatīvu visaptverošākajā, globālākajā un integrētākajā veidā ir jāatrisina visi konstatētie trūkumi. Saistībā ar kontroles reformu būs jāievieš administratīvās sankcijas, kas saskaņotas EK mērogā, kā arī precīzāk jādefinē nopietni pārkāpumi un noteikumu izpildes pasākumi. Reformas mērķis ir vienlīdzīguma un godīgas konkurences nodrošināšana, šādi novēršot pārkāpēju pārcelšanos uz citām dalībvalstīm, kurās pārkāpumi netiek tik bargi sodīti, kā arī izveidot noteikumu ievērošanas kultūru tirgus dalībnieku vidū. Turklāt ar tās palīdzību tiks attīstīta jauna saskaņota pieeja inspekcijām un kontrolei, nostiprināta datu kontrolpārbaudes sistēmu efektivitāte, uzlabota Komisijas spēja nodrošināt EK noteikumu izpildi attiecībā uz KZP, sekmēta moderno tehnoloģiju lietošana un, visbeidzot, veicināta noteikumu ievērošanas kultūra. Paredzēts, ka Komisijas priekšlikums tiks pieņemts 2008. gada oktobrī. Attiecībā uz dalībvalstīm Komisija uzsver, ka tās joprojām būs galvenās atbildīgās par KZP noteikumu izpildes nodrošināšanu pēc kontroles reformas, un atkārtoti aicina tās pienācīgi novērtēt savu pienākumu ar visiem iespējamiem līdzekļiem nodrošināt KZP noteikumu izpildi. Jo īpaši Komisija mudina dalībvalstis palielināt sadarbību pārkāpumu atklāšanā un kontroles pasākumu īstenošanā pēc pārkāpumiem. Komisijai nākas uzsvērt, ka dalībvalstis nepilda visus pienākumus, kas izriet no KZP noteikumiem. Tikai viens piemērs: dalībvalstis joprojām nav pienācīgi apgādātas ar piemērotiem līdzekļiem, lai varētu savākt, apstrādāt un novērtēt ar nopietniem KZP noteikumu pārkāpumiem saistītos datus, kā tām vajadzētu darīt. Dalībvalstis nav izveidojušas datubāzes, kurās tiktu reģistrētas attiecīgās ziņas par katru individuālu pārkāpumu. Komisija vēlas īpaši uzsvērt šo punktu. Bez datorizētas datubāzes, kurā ir visa attiecīgā informācija par pārkāpēju (kuģi vai uzņēmumu), juridisko pamatu, sugām un zvejas apgabaliem, ekonomisko kontekstu, administratīvajām izmaksām, piemēroto sankciju pamata un papildu elementiem, nebūs iespējams pienācīgi izvērtēt ne pašu pārkāpumu, ne valsts iestāžu reakciju, ne spēkā esošo tiesību aktu efektivitāti. Tikai pēc tam, kad būs apstrādāti gan šie dati, gan tā informācija, kuras nodrošināšana jau ir paredzēta Kopienas tiesību aktos (piemēram, dati no flotes reģistra, statistikas dati, VMS dati), varēs novērtēt un salīdzināt dalībvalstu paveikto un vajadzības gadījumā pielāgot administratīvās procedūras un pārstrādāt tiesību aktu tekstu tā, lai būtu iespējams reāli izpildīt KZP noteikumus. Nepietiekama datu kontrolpārbaude ir otra problēma, kas jārisina. Šajā sakarā vērts minēt labas prakses piemēru, kas jau ir ieviests vairākās dalībvalstīs, – sistēmas, kas uzstādītas inspekcijas ziņojumu automātiskai apstrādei, un sniedz ļoti labus rezultātus. Šo sistēmu priekšrocības ietver procedūru unificēšanas, datu centralizācijas, vienkāršas lietošanas, apmācības izmaksu ietaupīšanas iespējas, daudzvalodu atbalstu visām formulām, pielāgošanos izmaiņām noteikumos un lielāku drošību, izmantojot tipveida identifikāciju. Komisija jau ir ierosinājusi formātu, kādā dalībvalstis varētu sniegt minēto informāciju. Tā ir gatava palīdzēt dalībvalstīm (tostarp finansiāli, izmantojot esošo budžeta pozīciju resursus) jaunu īstenošanas līdzekļu ieviešanā.Tādēļ laikā, kad tiek sagatavota visaptveroša kontroles sistēmas reforma, Komisija mudina dalībvalstis sadarboties un attiecīgi piemērot savus tiesību aktus un administratīvās struktūras. Tabulas (pielikumā) I. Nopietnu pārkāpumu skaits atkarībā no dalībvalsts (2006. gads) II. Pārkāpumu skaits atkarībā no valsts un pārkāpēja valstspiederības (2006. gads) III. Pārkāpumu skaits, par kuriem piemērots sods, un pārkāpumu skaits atkarībā no nopietna pārkāpuma veida un dalībvalsts (2006. gads) IV. Vidējais naudassoda lielums un pārkāpumu skaits atkarībā no nopietna pārkāpuma veida un dalībvalsts (2006. gads) V. Kuģa arestēšanas gadījumu skaits un pārkāpumu skaits atkarībā no nopietna pārkāpuma veida un dalībvalsts (2006. gads) VI. Anulēto licenču un nopietnu pārkāpumu skaits atkarībā no dalībvalsts (2006. gads) VI.A Anulēto pagaidu licenču un nopietnu pārkāpumu skaits atkarībā no dalībvalsts (2006. gads) VI.B Anulēto pastāvīgo licenču un nopietnu pārkāpumu skaits atkarībā no dalībvalsts (2006. gads) VII. Nopietnu pārkāpumu radītās izmaksas zvejniecībai atkarībā no dalībvalsts (2006. gads) VIII. Nopietnu pārkāpumu skaits atkarībā no zonas (2006. gads) IX. Nopietnu pārkāpumu skaits atkarībā no zvejas ostas (2006. gads) X. Uzsāktā procesa veids atkarībā no nopietna pārkāpuma veida un dalībvalsts (2006. gads) [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [1] OV L 167, 2.7.1999., 5. lpp. [2] 25. pants Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [3] OV L 328, 22.12.1999., 62. lpp. [4] COM (2001) 650, 12.11.2001. [5] COM (2002) 687, 5.12.2002. [6] COM (2003) 782, 15.12.2003. [7] COM (2005) 207, 30.5.2005. [8] COM (2007) 448, 25.7.2007.