EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.9.2020 SWD(2020) 322 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2020. gada ziņojums par tiesiskumu



Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Rumānijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2020. gada ziņojums par tiesiskumu

Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Kopsavilkums Komisija, izmantojot sadarbības un pārbaudes mehānismu (SPM) kā būtisku satvaru virzības uz noteikto kritēriju izpildi uzraudzībai, seko līdzi tiesu sistēmas un pretkorupcijas reformām, kas Rumānijā īstenotas laikā pēc 2007. gada, kad tā pievienojās ES. Valdība 2020. gadā turpināja apliecināt savu apņemšanos atjaunot virzību uz tiesu sistēmas reformu pēc atkāpēm 2017.–2019. gadā. Pateicoties tam, būtiski samazinājās spriedze attiecībās ar tiesu iestādēm. Nesen galveno kriminālvajāšanas dienestu vadošajos amatos tika iecelti jauni vadītāji, un tas varētu pavērt ceļu uz efektīvākām kriminālvajāšanas darbībām. Tomēr Covid-19 pandēmija un gaidāmās valsts vēlēšanas ir aizkavējušas grozījumu veikšanas procesu attiecīgajos tiesību aktos. Joprojām ir spēkā pretrunīgi vērtētie pasākumi, kas negatīvi ietekmē tiesu sistēmas neatkarību, piemēram, darbu turpina Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļa, kuras vienīgais uzdevums ir īstenot kriminālvajāšanu saistībā ar tiesnešu un prokuroru pastrādātiem nodarījumiem. Apstāklis, ka šo pasākumu piemērošana turpinās, palielina nenoteiktību saistībā ar tiesu sistēmas darbību, jo īpaši pasākumu kopējās ietekmes dēļ. Turklāt daži no šiem pasākumiem arī var negatīvi ietekmēt cilvēkresursus tiesu sistēmā, kaitējot tās efektivitātei. Rumānijā ir spēkā visaptverošs valsts pretkorupcijas stratēģiskais regulējums, kura pamatā ir plaša valsts un vietējo iestāžu dalībnieku loka līdzdalība. Neraugoties uz Rumānijas sekmēm un rezultātiem korupcijas apkarošanas jomā aizvadīto desmit gadu laikā, problēmas, ar kurām tiesu iestādes saskārās 2017.–2019. gadā, ir radījušas jautājumus par pretkorupcijas reformu ilgtspēju. Pat ja pašreizējā politiskajā kontekstā ir mazāk konfrontācijas, svarīgākās iestādes saskaras ar sarežģītiem apstākļiem, kas ietekmē tiesiskā regulējuma īstenošanu un institucionālās spējas. Lai gan svarīgas kompetentās iestādes turpina darbu, šī situācija apgrūtina iespēju arī turpmāk nodrošināt labus rezultātus saistībā ar lietām, kurās sākta kriminālvajāšana, kā arī tiesas spriedumiem, ar kuriem piespriež sodu par augsta līmeņa korupciju. Grozījumi, kurus plānots veikt Kriminālkodeksā un Kriminālprocesa kodeksā, rada nenoteiktību saistībā ar pretkorupcijas tiesiskā regulējuma efektivitāti, tāpēc ir svarīgi, lai, reaģējot uz svarīgākajiem Konstitucionālās tiesas lēmumiem, tiktu rasti juridiski un politiski risinājumi. Pašreizējā valdība ir apliecinājusi atjauninātu apņemšanos panākt progresu saistībā ar korupcijas novēršanu, izmantojot visaptverošo Valsts pretkorupcijas stratēģiju. Ir spēkā atbilstošas tiesiskas garantijas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu. Tomēr rodas grūtības saistībā ar spēkā esošā tiesiskā regulējuma īstenošanu un izpildi. Plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamība šķiet nepilnīga, un audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu regulatīvajai iestādei trūkst resursu, lai pilnībā veiktu savus pienākumus. Plašsaziņas līdzekļi var tikt pakļauti politiskajam spiedienam, jo konkrētas redakcionālās neatkarības tiesiskās garantijas vairumā gadījumu nav spēkā, izņemot dažus pašregulācijas pasākumus ziņu nodaļas vai izdevēja līmenī. Tiesību aktu izstrādes un pieņemšanas standarta process ir pienācīgi reglamentēts, un tas ietver paplašinātu līdzsvara un atsvara institucionālo sistēmu, tomēr tās efektivitātes līmenis ir mainīgs. Joprojām tiek plaši izmantoti valdības ārkārtas rīkojumi, un arī secīgi un nekoordinēti tiesību aktu grozījumi ietekmē šo aktu kvalitāti un juridisko noteiktību, tostarp darījumdarbības vidē. Ir spēkā pilsoniskās sabiedrības spējas veicinošs tiesiskais regulējums. Pilsoniskā sabiedrība veido aktīvu spēku, un tā ir spējusi iestāties pret centieniem ierobežot tās darbību. Pilsoniskajai sabiedrībai ir bijusi svarīga nozīme tiesiskuma aizsardzībā Rumānijā.



Rumānijas, tāpat kā Bulgārijas, gadījumā jānorāda, ka sadarbības un pārbaudes mehānisms (SPM) tika izveidots 2007. gadā, Rumānijai iestājoties Eiropas Savienībā, kā pārejas pasākums ar mērķi sekmēt Rumānijas pastāvīgo darbu pie tiesu sistēmas reformēšanas un korupcijas aktīvākas apkarošanas . Saskaņā ar lēmumu, ar kuru tika izveidots mehānisms, SPM beidz darbu tad, kad ir apmierinoši izpildīti visi kritēriji, kas attiecas uz Rumāniju . Komisija savos 2017. gada pārskatos veica visaptverošu novērtējumu par Rumānijā panākto progresu pēdējos desmit gados kopš mehānisma izveides. Tajā arī tika aprakstīts ceļš uz mehānisma darba noslēgšanu, pamatojoties uz pēdējiem 12 būtiskajiem ieteikumiem, kuru izpilde nodrošinātu SPM mērķu īstenošanu. Ņemot vērā turpmākās norises Rumānijā, Komisija 2018. gada novembrī publicēja astoņus papildu ieteikumus. Pēdējā SPM ziņojumā, kas tika pieņemts 2019. gada oktobrī, Komisija secināja, ka Rumānijai joprojām bija jāpanāk progress saistībā ar 2017. gada janvāra un 2018. gada novembra ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem. Rumānijas tiesas 2019. gadā nosūtīja Eiropas Savienības Tiesai vairākus lūgumus sniegt prejudiciālus nolēmumus par Rumānijas saistībām saskaņā ar SPM, kā arī ar mērķi izpildīt SPM ieteikumus . Lietas pašlaik tiek izskatītas. I. Tiesu sistēma Rumānijas tiesu sistēmu veido četru instanču — gan civillietu, gan militārās — tiesas: pirmās instances apgabaltiesas, vispārējās jurisdikcijas un specializētie tribunāli, apelācijas tiesas un Augstākā kasācijas tiesa. Augstākās kasācijas tiesa iztiesā pirmās instances un pārsūdzētas krimināllietas, kas attiecas uz noteiktām personu kategorijām , kā arī noteiktas pārsūdzētas civillietas un administratīvās lietas. Viens būtisks šīs tiesas uzdevums ir nodrošināt, lai pārējās tiesas vienoti interpretētu un piemērotu tiesību aktus. Tiesnešu augstāko padomi, kuras pienākums ir garantēt tiesu sistēmas neatkarību, veido divas nodaļas: tiesnešu nodaļa un prokuroru nodaļa. Katras nodaļas ekskluzīvā kompetencē ietilpst tiesnešu un prokuroru nolīgšana darbā un viņu karjeras pārvaldība, un katra no abām nodaļām darbojas kā disciplinārtiesa, izskatot disciplinārlietas. Prokuratūras darbu vada Augstākajai kasācijas tiesai piederīgās prokuratūras ģenerālprokurors. Prokuratūra ietver specializētas struktūras, kurām ir īpaša jurisdikcija un organizācija, proti, Valsts Pretkorupcijas direktorātu (DNA) un Organizētās noziedzības un terorisma noziegumu izmeklēšanas un apkarošanas direktorātu (DIICOT), kuru vada galvenie prokurori, un kopš 2018. gada arī Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļu (SIIJ) . Darbojas arī militārās prokuratūras. Ģenerālprokuroru un specializēto struktūru DNA un DIICOT galvenos prokurorus ieceļ Republikas prezidents pēc tieslietu ministra ierosinājuma un pēc tam, kad Tiesnešu augstākā padome ir sniegusi nesaistošu atzinumu . Rumānijas Valsts Advokātu asociāciju savienība ir valsts nozīmes juridiskā persona, kuru veido 41 Rumānijas advokatūra. Konstitucionālā tiesas pienākums ir pārbaudīt tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai un atrisināt ar Konstitūciju saistītas domstarpības starp publiskajām iestādēm. Neatkarība Vairāki 2018. un 2019. gadā veikti grozījumi tiesu sistēmu regulējošos tiesību aktos joprojām rada bažas saistībā ar to ietekmi uz tiesu sistēmas neatkarību. Tiesu sistēmu regulējošie tiesību akti nosaka tiesnešu un prokuroru statusu, tiesu sistēmas organizāciju, kā arī to, kā darbojas Tiesnešu augstākā padome. Grozījumi stājās spēkā 2018. gada jūlijā un oktobrī, un tajos ar vairākiem valdības ārkārtas rīkojumiem tika veiktas papildu izmaiņas. Minētie pasākumi radīja bažas, jo īpaši tāpēc, ka vairākas valsts un starptautiskās ieinteresētās personas uzskatīja, ka to kopējā ietekme rada nopietnu tiesu sistēmas neatkarības apdraudējumu . Tika konstatētas būtiskas problēmas saistībā ar Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas izveidi, tiesnešu un prokuroru civiltiesiskās atbildības sistēmu, priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, profesionālās darbības uzsākšanu, kā arī augsta līmeņa prokuroru statusu un iecelšanu. Jau no paša sākuma šo pasākumu īstenošana ir apstiprinājusi bažas par spiediena izdarīšanu uz tiesnešiem un prokuroriem, kā arī uz tiesu iestāžu neatkarību, efektivitāti un kvalitāti . Turklāt tiesību aktu pastāvīgā piemērošana ir izcēlusi jaunas problēmas papildu jau sākotnēji noteiktajām bažām . Ilgā grozīto tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu īstenošana rada aizvien lielāku nenoteiktību saistībā ar tiesu sistēmas darbību. Lai gan pašreizējā valdība ir paudusi gatavību iesaistīties dialogā ar tiesu iestādēm un politiskajām partijām, lai atceltu pretrunīgi vērtētos pasākumus, tā arī ir norādījusi, ka aktuālā politiskā situācija nenodrošina piemērotus apstākļus plašas vienprātības un vajadzīgā vairākuma panākšanai parlamentā, lai garantētu atbalstu visaptverošām reformām . Maz ticams, ka šādas reformas tiks īstenotas pirms jaunām parlamenta vēlēšanām. Fakts, ka šie grozījumi paliek spēkā, rada nenoteiktību saistībā ar tiesu sistēmas darbību kopumā, kā arī atsevišķiem miertiesnešiem, jo īpaši attiecībā uz viņu neatkarību, stāvokli un karjeru. Nenoteiktību padziļina domstarpības tiesu sistēmā par to, kādi risinājumi būtu jāierosina saistībā ar tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu grozīšanu. Šajā kontekstā jānorāda, ka, lai gan, pamatojoties uz Tiesnešu augstākās padomes funkcijām, šai iestādei būtu jāuzņemas vadošā loma vienprātības veidošanā, tās neseno darbu raksturo iekšēja šķelšanās un pretrunas. Plašas sabiedrības priekšstatā tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir zems, un pēdējo gadu laikā šo novērtējumu raksturo lejupejoša tendence. Plašas sabiedrība (37 %) joprojām uzskata, ka tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir zems un ir pazeminājies . Uzņēmumu pārstāvji uzskata, ka tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir vidējs (53 %) . Abos gadījumos viens no biežāk minētajiem iemesliem tam, kāpēc tiek uzskatīts, ka tiesu sistēmas neatkarība ir nepietiekama, ir saistīts ar valdības un politiķu iejaukšanos vai spiedienu . Publiskās diskusijas par tiesu sistēmu raksturo spēcīga spriedze un politisko aprindu pārstāvju un plašsaziņas līdzekļu uzbrukumi tiesu sistēmai , bet pašreizējās valdības darbības laikā šī spriedze ir ievērojami mazinājusies. Lai gan Tiesnešu augstākā padome ir reaģējusi uz dažām tai iesniegtām sūdzībām saistībā ar miertiesnešu neatkarības, reputācijas un objektivitātes aizsardzību, padomes darbība kopumā šajā jomā bija ierobežota . Neraugoties uz plašo kritiku, joprojām darbojas kriminālvajāšanas funkcijas izpildei paredzētā Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļa Šīs nodaļas vienīgais uzdevums ir īstenot kriminālvajāšanu saistībā ar tiesnešu un prokuroru pastrādātiem noziegumiem. Tā arī ir pilnvarota īstenot kriminālvajāšanu pret citām personām, kas kopā ar attiecīgajiem tiesnešiem vai miertiesnešiem ir iesaistītas izmeklēšanā . Venēcijas komisija norādīja, ka šīs nodaļas izveidošanas pamatojums nešķiet balstīts faktos , un tās izveide un darba prakse ir kritizēta gan saistībā ar tās ietekmi uz miertiesnešu neatkarību, gan negatīvajām sekām, kuras tā varētu radīt attiecībā uz kriminālvajāšanas lietderību . Turklāt priekšstats, ka nodaļas radītais spiediens var ietekmēt tiesu sistēmas neatkarību, arī kaitē iespaidam par neatkarību, kas pats par sevi ir viens no tiesu sistēmas neatkarības elementiem . Pašreizējais tieslietu ministrs ir sācis apspriešanos par priekšlikuma projektu, kas paredz nodaļas likvidēšanu un iepriekšējā prokuratūras organizatoriskā modeļa atjaunošanu , tomēr šos soļus ir aizkavējusi gan Covid-19 pandēmija, gan politiskā situācija, un nodaļa turpina darbu. Parlaments 2020. gada 21. jūlijā noraidīja parlamenta deputātu grupas iesniegtu iniciatīvas projektu par nodaļas likvidēšanu, un arī Tiesnešu augstākās padomes konsultatīvajā atzinumā tas tika novērtēts negatīvi . Lai gan iestādes un ieinteresētās personas ziņo, ka laikā kopš 2019. gada oktobra nodaļa ir izbeigusi pārsūdzību atsaukšanas praksi un pret miertiesnešiem ierosināto lietu skaits ir samazinājies, joprojām pastāv bažas, ka nodaļa var tikt izmantota kā rīks spiediena izdarīšanai uz miertiesnešiem. Rumānijas tiesas 2019. gadā nosūtīja Eiropas Savienības Tiesai vairākus lūgumus sniegt prejudiciālus nolēmumus, apšaubot nodaļas izveides atbilstību ES tiesību aktiem, jo īpaši LES 19. panta 1. punktam un Hartas 47. pantam . Lietas pašlaik tiek izskatītas. 2019. gadā tika iecelti jauni prokuratūru vadītāji, tomēr joprojām pastāv ieilgušās bažas par augsta līmeņa prokuroru iecelšanas un atcelšanas procedūru. Nevienai kriminālvajāšanas struktūrai 2019. gada oktobrī nebija iecelta vadītāja . Viena no pirmajām pašreizējā tieslietu ministra veiktajām darbībām bija pārredzamāku atlases procedūru organizēšana un prokuratūru vadītāju iecelšanas procesa turpmāka virzīšana . Lai gan jaunais DNA galvenais prokurors tika iecelts pēc pozitīva atzinuma saņemšanas no Tiesnešu augstākās padomes, DIICOT ģenerālprokurors un galvenais prokurors tika iecelts, neraugoties uz padomes negatīvu atzinumu. Šī situācija izcēla ieilgušos trūkumus, kurus iepriekš bija aprakstījusi Komisija, SPM kontekstā iesakot nodrošināt stingrāku un neatkarīgāku iecelšanas procedūru un norādot, ka ilgtspējīgu risinājumu varētu vislabāk panākt ar Venēcijas komisijas atbalstu . Bijušā pretkorupcijas direktorāta galvenā prokurora atbrīvošanu no amata 2018. gadā ir pārskatījusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT). Tika konstatēts, ka Rumānija bijušā DNA galvenā prokurora atlaišanas kontekstā ir pārkāpusi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta (“Tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu”) 1. punktu un 10. pantu (“Izteiksmes brīvība”) . ECT lēma, ka bijušajam galvenajam prokuroram nebija iespējas faktiski apstrīdēt tiesā iemeslus, uz kuru pamata viņš tika atbrīvots no amata . Šajā kontekstā ECT vērsa uzmanību uz arvien lielāko nozīmi, kas tiek piešķirta tādas iestādes intervencei, kura ir neatkarīga no izpildvaras un likumdevēja saistībā ar lēmumiem, kuri ietekmē prokuroru iecelšanu un atcelšanu . Saistībā ar vārda brīvību ECT uzsvēra, ka atbrīvošanai no amata var būt negatīva ietekme, atturot citus prokurorus un tiesnešus no dalības publiskās debatēs par leģislatīvām reformām, kas skar tiesu sistēmu, un vispārīgākā līmenī par jautājumiem, kas skar tiesu sistēmas neatkarību . Saistībā ar miertiesnešu līdzdalību publiskās debatēs SPM ziņojumos bija paustas bažas saistībā ar Tiesu inspekcijas praksi ierosināt disciplinārlietas pret tiesnešiem un prokuroriem, pamatojoties uz viņu publiskajiem izteikumam par tiesu sistēmas reformām . Grozījumi Likumā par tiesnešu un prokuroru statusu ieviesa izmaiņas noteikumos, kas reglamentē tiesnešu civiltiesisko atbildību . Jaunie noteikumi paredz, ka Finanšu ministrija ir pilnvarota izvērtēt, vai tiesas kļūda tika pieļauta ļaunprātīgi vai rupjas nolaidības dēļ, un attiecīgi ierosināt pret tiesnešiem vērstas līdzekļu atgūšanas procedūras, lai segtu to spriedumu radītos zaudējumus. Jaunais režīms paredz, ka, lai noteiktu tiesneša civiltiesisko atbildību, tiesai, pirmkārt, jānosaka, ka attiecīgajā spriedumā ir pieļauta tiesas kļūda un ka pusei, kurai radīts kaitējums, būtu jāsaņem kompensācija, un šajā pirmajā tiesvedības procedūrā tiesnesis, kurš pasludināja apstrīdēto lēmumu, netiek iesaistīts. Tad Finanšu ministrija var sākt pret tiesnesi vērstu līdzekļu atgūšanas procedūru tiesā, pamatojoties uz tās pašas veiktu izvērtējumu par faktu, ka tiesas kļūda izrietēja no pienākumu veikšanas un pilnvaru izmantošanas ļaunprātīgi vai pieļaujot rupju nolaidību . Lai gan ministrijai ir pienākums par šo jautājumu apspriesties ar Tiesu inspekciju, inspekcijas atzinums nav saistošs. Eiropas Padome atzina, ka, lai gan tiesnešu personiskas atbildības noteikšana par zaudējumiem, kas radušies ļaunprātīgi vai aiz rupjas nolaidības pieņemta nolēmuma dēļ, var būt likumīga, šādas atbildības piemērošana ir jāierobežo, nosakot skaidrus aizsardzības pasākumus , lai aizsargātu tiesnešus pret aizskārumu un nepieļautu, ka izpildvara pakļauj tiesnešus nepamatotam spiedienam. Šajā sakarā ir paustas bažas par pilnvarām, kas ir piešķirtas Finanšu ministrijai . Eiropas Padome norādīja uz iespējamo negatīvo ietekmi, ko šis jaunais režīms varētu radīt uz tiesnešiem un prokuroriem, jo īpaši kopā ar jaunās Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas izveidi . Tiesa pašlaik izskata pieprasījumu sniegt prejudiciālu nolēmumu saistībā ar miertiesnešu jauno civiltiesiskās atbildības režīmu . Kvalitāte

Tiesu sistēmā ir pieaudzis cilvēkresursu trūkums. Vairāk nekā 12 % tiesnešu amata vietu un gandrīz 20 % prokuroru amata vietu 2019. gada decembrī nebija aizpildītas. Pastāv bažas, ka tiesu iestāžu cilvēkresursu trūkums varētu kļūt vēl lielāks pēc tam, kad stāsies spēkā vecāko tiesnešu jaunā priekšlaicīgas pensionēšanās shēma . Lai gan priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas stāšanās spēkā ir atlikta , tas ir pagaidu risinājums, kas pilnībā nenovērš bažu cēloni . Turklāt domājams, ka arī zemākas instances tiesas ietekmēs darbinieku trūkums, jo jaunie noteikumi paredz ilgāku topošo tiesnešu apmācības un prakses periodu , Covid-19 pandēmija ir radījusi kavējumus jaunu darbinieku pieņemšanas procedūrās, un Tiesnešu augstākā padome nav ierosinājusi nekādas stratēģijas cilvēkresursu jomā. Konstitucionālā tiesa lēma, ka prasība, kas Tiesnešu augstākajai padomei nosaka pienākumu apstiprināt noteikumus par konkursa organizēšanu un īstenošanu apstiprināšanai tiesneša amatā, neatbilst Konstitūcijai , un tas varētu vēl vairāk aizkavēt jaunu darbinieku pieņemšanu darbā . Stratēģiskās tiesu pārvaldības izveide nesniedza gaidītos rezultātus. Stratēģiskā tiesu pārvaldība tika izveidota 2017. gadā, lai risinātu nozīmīgus stratēģiskus ar tiesu sistēmu saistītus jautājumus, pulcējot svarīgāko par tiesu sistēmas darbību atbildīgo iestāžu pārstāvjus . Tā arī bija atbildīga par Tiesu sistēmas attīstības stratēģijas 2015.–2020. gadam rīcības plāna īstenošanu. Šis rīcības plāns kļuva par galveno tiesu sistēmas reformu īstenošanas virzītājspēku, izmantojot SPM reformu stimulu. Rīcības plāns ietvēra risinājumus tiesu darbinieku trūkuma, pārmērīgas darba slodzes un nolēmumu pamatojumu aizkavēšanās problēmām. Tomēr pēc Stratēģiskās tiesu pārvaldības izveides tā nav darbojusies tā, kā plānots, un rīcības plāns lielā mērā joprojām nav īstenots. Rumānijas tiesu sistēmas digitalizācijas līmenis kopumā ir apmierinošs, un tiek veikts darbs ar mērķi to vēl vairāk uzlabot. Pašlaik lielākajā daļā tiesu ir iespēja iesniegt prasības un sekot līdzi tiesvedības procesa posmiem tiešsaistē, kā arī iesniegt lietu, izmantojot elektroniskos līdzekļus . Tomēr tikai atsevišķi spriedumi ir pieejami tiešsaistē . Tiek veikts darbs ar mērķi pilnveidot lietu pārvaldības sistēmu, kas tiks izmantota, lai noteiktu tādu galīgo spriedumu skaitu, kuros publiskās iestādes ir kreditori vai debitori. Pašlaik tiek veikta analīze ar mērķi noteikt pasākumus, kas veicami sistēmas modernizēšanai, ietverot tādus elementus kā procesuālo dokumentu elektroniska pieejamība, elektroniska arhivēšana un elektroniskais paraksts. Analīze būtu jāpabeidz līdz 2020. gada beigām. Efektivitāte Kopumā tiesu sistēma tiek galā ar darba slodzi efektīvi. Salīdzinājumā ar 2017. gadu tiesvedības ilgums civillietās un komerclietās pirmās instances tiesās 2018. gadā nedaudz samazinājās , tomēr administratīvo lietu gadījumā tas palika gandrīz nemainīgs . Lietu pabeigšanas koeficients palielinājās, un pašlaik tas pārsniedz 100 % . Tas nozīmē, ka tiesu sistēma spēj izskatīt vairāk lietu, nekā tiek iesniegts. Kopumā tiesvedības ilgums attiecībā uz konkrētām ES tiesību jomām ir salīdzinoši neliels , izņemot ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistītas lietas . Tiesību aktu grozījumi, kas skar cilvēkresursus, var kavēt Rumānijas centienus saīsināt tiesvedības ilgumu. Atsevišķas 2018. gadā veiktas izmaiņas tiesiskajā regulējumā varētu apdraudēt centienus saīsināt pārmērīgo tiesvedības ilgumu civillietās un krimināllietās . Ir atcelti tādi Civilprocesa kodeksa noteikumi par padomes palātas tiesvedību, kuru mērķis bija uzlabot lietu apstrādes efektivitāti . Tomēr galvenās bažas izriet no tādiem grozījumiem tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos, kuri varētu saasināt pieaugošo cilvēkresursu trūkumu (sk. iepriekš), kā arī paredz, ka noteiktās kolēģijās jāiekļauj papildu tiesneši vai specializētos amatos prokuratūrās jāieceļ personas ar lielāku amata stāžu. Ieinteresētās personas arī pauž bažas par tiesu sistēmas efektivitāti . Reaģējot uz šīm bažām, Tiesnešu augstākā padome ir sākusi īstenot divus projektus, kuru mērķis ir noteikt rīkus, kas nepieciešami tiesu sistēmas pilnveidošanai, kā arī tiesu pārslodzes cēloņu novēršanai . II. Pretkorupcijas regulējums Rumānijā kopumā ir spēkā tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma pretkorupcijas jomā. Tiek īstenota spēkā esošā Valsts pretkorupcijas stratēģija, kas aptver laikposmu no 2016. līdz 2020. gadam. Tās īstenošanas koordinēšanu nodrošina Tieslietu ministrija. Specializētā pretkorupcijas kriminālvajāšanas iestāde — Valsts Pretkorupcijas direktorāts (DNA) — ir pilnvarota izmeklēt vidēja un augsta līmeņa korupcijas lietas, un Ģenerālprokuratūra izmeklē visas pārējās korupcijas lietas. Iekšlietu ministrijā darbojas specializēts Pretkorupcijas direktorāts, un tā kompetences jomā ietilpst profesionālās godprātības un korupcijas jautājumi ministrijā nodarbināto darbinieku vidū, tostarp policijā. Profesionālās godprātības valsts aģentūra (ANI) atbild par aktīvu, interešu konfliktu un nesaderību pārraudzību un pārbaudi, tostarp attiecībā uz visām vēlētajām amatpersonām. Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra (ANABI) nodrošina atsavināto un konfiscēto noziedzīgi iegūto līdzekļu pārvaldību. Jaunākajā Transparency International korupcijas uztveres indeksā Rumānijas rezultāts ir 44 punkti no 100, un tā ierindojas 19. vietā Eiropas Savienībā un 70. vietā pasaulē . Rumānijā 83 % respondentu uzskata, ka korupcija viņu valstī ir plaši izplatīta (vidēji ES — 71 %), un 64 % respondentu uzskata, ka korupcija ietekmē viņu personīgo ikdienas dzīvi (vidēji ES — 26 %) . Attiecībā uz uzņēmējiem jāatzīst, ka 97 % uzņēmēju korupciju vērtē kā plaši izplatītu (ES — vidēji 63 % respondentu), un 88 % uzņēmēju uzskata, ka korupcija ir darījumdarbības jomā sastopama problēma (ES — vidēji 37 %). Tajā pašā laikā 58 % respondentu uzskata, ka veiksmīgas kriminālvajāšanas gadījumu ir pietiekami daudz, lai atturētu iedzīvotājus no koruptīvu darbību veikšanas (ES — vidēji 36 %), un 37% uzņēmēju uzskata, ka iedzīvotāji un uzņēmumi, kurus pieķer augstas amatpersonas kukuļošanā, saņem atbilstošu sodu (ES — vidēji 31 %) . Rumānijā ir spēkā visaptverošs valsts pretkorupcijas stratēģiskais regulējums, kura pamatā ir plaša valsts un vietējo iestāžu dalībnieku loka līdzdalība. Spēkā esošajā Valsts pretkorupcijas stratēģijā (VPS), kas aptver periodu no 2016. līdz 2020. gadam, ir paredzēta valsts pārvaldes struktūru ļoti lielas daļas, tostarp vietējās pašvaldības un valsts uzņēmumu, kā arī tiesībaizsardzības iestāžu, prokuratūras, tiesu un pilsoniskās sabiedrības, brīvprātīga līdzdalība. Novēršanas instrumentu pamatā ir korupcijas novēršanas plāni, kurus ir izstrādājusi ikviena līdzdalīgā iestāde, veicot pašnovērtējumu un riska novērtējumus, kā arī kopīgi izstrādātas metodikas un salīdzinošie izvērtējumi. Stratēģijas lietderība ir lielā mērā atkarīga no politiskās apņēmības, un tās īstenošana 2017.–2019. gadā ir bijusi visai lēna, neraugoties uz termiņiem, kurus valdība noteica 2016. gada augustā. Pašreizējās valdības apņēmība novērst korupciju 2019. gadā ir radījusi jaunu stimulu īstenot preventīvo valsts pretkorupcijas stratēģiju. Stratēģija tiek īstenota plašākā mērogā, un preventīvi pasākumi tiek veikti gan valsts, gan vietējā līmenī. Tieslietu ministrija pašlaik novērtē stratēģiju ar mērķi izstrādāt nākamo . Spiediens, kuram ir ticis pakļauts tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma, ir ietekmējis korupcijas lietu izmeklēšanu un sodu piemērošanu šajās lietās. Laikā no 2013. līdz 2017. gadam augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanā, saukšanā pie atbildības un nolēmumu pieņemšanā iesaistīto iestāžu rezultāti ir bijuši spēcīgi un pastāvīgi stabili. Lai gan iestādes 2018. un 2019. gadā turpināja izmeklēt un sodīt augsta līmeņa korupcijas nodarījumus, SPM ziņojumos tika pieminēts, ka pastāv spiediens uz galvenajām korupcijas apkarošanas iestādēm un aizvien lielākas bažas par to, ka pastāvīgais spiediens rada negatīvu ietekmi. Gan DNA, gan ģenerālprokurors ziņoja, ka 2019. gadā korupcijas apkarošanas rezultāti ir pasliktinājušies. Apstāklis, ka šīm iestādēm ilgu laiku periodu bija ad interim vadība, ietekmēja to spēju izturēt pastāvīgo spiedienu un atkārtotās problēmas. Papildu negatīvu ietekmi uz to institucionālajām spējām radīja grozītajos tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos paredzētie noteikumi par cilvēkresursiem . Tiesu iestādēs pastrādāto noziegumu izmeklēšanas nodaļas (SIIJ) izveide ietekmēja augsta līmeņa korupcijas apkarošanas jomā panāktos rezultātus . Turklāt vairākiem Konstitucionālās tiesas nolēmumiem ir bijusi īpaša ietekme uz augsta līmeņa korupcijas lietām, konkrētāk, nolēmumiem par trīs un piecu tiesnešu krimināllietu kolēģijām Augstākajā kasācijas tiesā , par tehniskās pārraudzības metodēm (telefona sarunu noklausīšanos) un par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu ar korupciju saistītu noziegumu izdarīšanai . Saskaņā ar DNA šo lēmumu kopējā ietekme ir jo īpaši spēcīga, un tāpēc tiek pārtrauktas izmeklēšanas un lietu tiesvedība, tiek atcelti galīgie tiesas nolēmumi un atsākti tiesas procesi pēc attiecīgo lietu būtības, radot risku, ka varētu tikt sekmēta izvairīšanās no kriminālatbildības par korupcijas nodarījumiem. Šķiet, ka pirmajos 2020. gada mēnešos situācija uzlabojās: politiskais spiediens samazinājās un tika ieceltas stabilas pārvaldības komandas. Tomēr joprojām pastāv nenoteiktība par pašlaik notiekošajām izmeklēšanām un tiesas procesiem augsta līmeņa korupcijas lietās. Laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam otrs lielākais tādu OLAF izmeklēšanu skaits (40), kas tika slēgtas, izsakot finanšu ieteikumu, dalībvalstu vidū attiecās uz Rumāniju . Ieilgusī nenoteiktība saistībā ar Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa grozījumiem apdraud korupcijas apkarošanu. Jau sen nepieciešams veikt vairākus grozījumus Kriminālkodeksā un Kriminālprocesa kodeksā . Ar šo grozījumu palīdzību būtu jo īpaši jānodrošina politiskie risinājumi saistībā ar vairākiem tālejošiem nolēmumiem, kurus kopš 2014. gada ir pieņēmusi Konstitucionālā tiesa, ar kuriem ir atcelti kodeksu noteikumi un kuri ir jo īpaši ietekmējuši korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu . Tomēr 2019. gada aprīlī Parlaments, izmantojot steidzamības procedūras, pieņēma grozījumus Kriminālkodeksā, Kriminālprocesa kodeksā un īpašā likumā par korupciju, kas varētu negatīvi ietekmēt noziedzības apkarošanu kopumā un jo īpaši cīņu ar korupciju. Šie grozījumi, kas seko sākotnējam atceltajam mēģinājumam vājināt krimināltiesību kodeksus 2018. gadā , tika plaši kritizēti un 2019. gada jūlijā pasludināti par neatbilstošiem Konstitūcijai . Tādējādi tie nestājās spēkā. Uzdevums nodrošināt Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa atbilstību visiem Konstitucionālās tiesas lēmumiem vēl nav izpildīts. Tādējādi joprojām pastāv juridiskā nenoteiktība un cīņas ar korupciju ilgtspējas apdraudējumi. Joprojām pastāv citi šķēršļi efektīvai kriminālvajāšanai. Viena konkrēta problēma attiecas uz parlamenta pārskatatbildību tā lēmumos par prokuratūras pieprasījumiem atļaut preventīvus pasākumus, piemēram, meklēšanu vai apcietināšanu, un par pieprasījumiem atļaut veikt izmeklēšanu par parlamenta deputātu, ja viņš arī ieņem vai ir ieņēmis ministra amatu. Reaģējot uz SPM un GRECO ieteikumiem , Deputātu palāta 2019. gadā veica grozījumus savā Reglamentā, sniedzot atsauci uz Venēcijas komisijas noteiktajiem kritērijiem. Jaunā procedūra līdz šim vēl nav pārbaudīta, un Senāts neizmanto līdzīgu procedūru. Divi prokuratūras pieprasījumi 2019. gadā sākt izmeklēšanu saistībā ar diviem bijušajiem ministriem un Parlamenta deputātiem tika noraidīti. Profesionālās godprātības valsts aģentūra (ANI) turpina īstenot nospraustos mērķus, tomēr, ņemot vērā to reglamentējošā tiesiskā regulējuma vājināšanu un resursu samazināšanu, tās lietderība ir pakļauta spiedienam. ANI atbild par administratīvo interešu konfliktu, neatbilstību un nepamatoti iegūtas mantas gadījumu izskatīšanu, un tās darbam ir pārliecinoši rezultāti. Korupcijas novēršanas būtiski elementi ir sodu piemērošana par neatbilstībām un interešu konfliktiem. ANI arī ir izstrādājusi spēcīgus preventīvus instrumentus interešu konfliktu jomā, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu, kā arī vispārējas informētības uzlabošanas kampaņas, tostarp saistībā ar valsts un vietējām vēlēšanām. SPM ziņojumos ir uzsvērtas pastāvīgās problēmas, kas skar tiesisko regulējumu profesionālās godprātības jomā, un norādīts uz nepieciešamību pēc stabilitātes un skaidrības, kā arī spēcīga un stabila satvara . Vairākas izmaiņas tiesiskajā regulējumā, kas stājās spēkā 2019. gadā, vājināja neatbilstību un interešu konfliktu režīmu . Tā rezultātā ANI nācās slēgt ievērojamu skaitu notiekošu izmeklēšanu, un tiesā ir atceltas lietas. ANI arī ziņo, ka pēc galīgā tiesas nolēmuma pieņemšanas ir grūtāk piemērot sodus vietējām vēlētajām amatpersonām, tā rezultātā sodi par neatbilstībām vai interešu konfliktiem netiek piemēroti, un tas ietekmē profesionālās godprātības noteikumu piemērošanu vēlēšanu gadījumā. Aģentūra ir ierosinājusi īstenot sadarbību ar Tieslietu ministriju un ieinteresētajām personām, lai pārskatītu profesionālās godprātības likumus un izstrādātu saskanīgu un konsolidētu tiesisko regulējumu. Lai gan aģentūras darba slodze vēlēšanu laikā būtiski palielinās, tās budžets ir samazināts. Pēdējo gadu laikā ir pieņemts ētikas kodekss un rīcības kodekss, kas jāievēro parlamenta deputātiem un valdības locekļiem , un šie kodeksi papildina spēkā esošos civildienesta kodeksus. Tomēr parlamenta deputātu rīcības kodeksa īstenošanas mehānisms joprojām ir jāpārbauda, jo līdz šim ir bijuši tikai pāris parlamenta deputātu disciplinēšanas gadījumu . Darbu pilnībā ir sākusi Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra (ANABI). ANABI uzdevums ir nodrošināt krimināllietās izdoto konfiskācijas rīkojumu labu izpildes līmeni, efektīvi pārvaldot atsavinātos aktīvus, kurus aģentūrai nodod prokurori un tiesneši. Tā arī ir guvusi progresu, izstrādājot valsts mēroga integrētu sistēmu, kuras mērķis ir uzraudzīt pasākumus, ko iestādes veikušas katrā aktīvu atgūšanas procesa posmā. Vairāk nekā 30 nevalstiskās organizācijas 2019. gada decembrī pieprasīja, lai valdība atjaunotu spēkā ANABI pilnvaru noteikumus par “izmantošanu sociāliem mērķiem” , kas būtu nodrošinājuši, ka daļa no konfiscētajiem līdzekļiem tiek izmantot sabiedrībā pamanāmu noziedzības novēršanas projektu finansēšanai . Rumānijā kopš 2004. gada ir spēkā īpašs likums par trauksmes cēlēju aizsardzību. Lobēšanu regulē ieteikuma tiesības, jo īpaši izveidojot uz brīvprātības principa balstītu pārredzamības reģistru. Ar “virpuļdurvju efektu” saistītie aspekti ir regulēti ar īpašām tiesību normām . Tiesību aktu noteikumi nodrošina aizsardzību no valsts iestādēm, publiskām iestādēm un citām struktūrām darbiniekiem, kuri ziņo par likumu pārkāpumiem . Daudzas iestādes ir pieņēmušas darbības kārtību, kuras mērķis ir īstenot tiesību aktus saistībā ar trauksmes cēlējiem, kā arī citus profesionālās godprātības instrumentus. Tomēr spēkā esošie tiesību akti neaptver privāto sektoru. III.Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Konstitūcijā ir nostiprinātas tiesības uz vārda brīvību, kā arī tiesības piekļūt tādai informācijai, kas skar sabiedrības intereses. Likumā par audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir noteikti plašsaziņas līdzekļu regulatora uzdevumi un sastāvs, un tajā ir paredzētas prasības nodrošināt pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu organizāciju, darbību un finansēšanu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē . Regulatīvā iestāde audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē ir Valsts audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu padome (CNA). Tās uzdevumi ir noteikti Likumā par audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļiem . CNA ir autonoma publiska iestāde, kuru kontrolē parlaments, un tā ir sabiedrības interešu garantētāja audiovizuālas saziņas jomā . CNA lēmumi un atzinumi ir publiski pieejami tās tīmekļa vietnē . Padomi veido 11 locekļi, kurus uz sešu gadu pilnvaru laiku ieceļ parlaments ar klātesošo senatoru un deputātu balsu vairākumu. Padomes locekļu kandidātus izvirza Senāts (trīs locekļus); Deputātu palāta (trīs locekļus); Rumānijas prezidents (divus locekļus) un valdība (trīs locekļus). Plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments (MPM 2020) novērtē plašsaziņas līdzekļu iestādes neatkarību un lietderību kā pakļautu zemam riskam. Tomēr tas norāda, ka dažu iecelto locekļu pieredze ir ierobežota un ka nav vienprātības par normām . Pamatojoties uz valsts apmeklējumu, šķiet, ka valsts piešķirto finansējumu CNA darbībām ir skārusi Covid-19 krīze un iestādei trūkst darbinieku, jo īpaši ņemot vērā papildu uzdevumus saistībā ar digitālo vidi .

Saistībā ar pašregulāciju preses nozarē jānorāda, ka profesionālās normas ir noteiktas ziņu nodaļas vai izdevēja līmenī. MPM 2020 ir norādīts, ka bažas rada apstāklis, ka nav ne tiesību aktos, ne pašregulācijas ceļā noteiktu konkrētu redakcionālās neatkarības un profesionālo normu ievērošanas garantiju. Plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamība šķiet nepilnīga. Likumā par audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir noteikts, ka padomei jānodrošina pārredzamība attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu organizāciju, darbību un finansēšanu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē. Noteikumi par pārredzamību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām ir paredzēti arī uzņēmējdarbības tiesībās . Saskaņā ar pieejamajām ziņām valsts reklāma tiek izmantota kā valdības iejaukšanās metode. MPM 2020 ir ziņots, ka šajā ziņā plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir pakļauts lielam riskam. Ieinteresētās personas informē, ka tiesību aktos ir nepilnības attiecībā uz informācijas atklāšanas prasībām, un tas tiek uzskatīts par faktoru, kas veicina pārredzamības trūkumu un ļaunprātīgas izmantošanas iespēju . Arī valsts reklāmas finansējuma sadale patvaļīgā veidā ir rīks, ko valsts iestādes izmanto, lai iejauktos plašsaziņas līdzekļu darbā, jo īpaši vietējā līmenī . Lai gan Konstitūcijā ir atzīta vārda brīvība un piekļuve žurnālista profesijai nav ierobežota, tiek ziņots par dažām problēmām, kas izriet no tiesiskā regulējuma īstenošanas. MPM 2020 ir ziņots par dažām problēmām, kas ir saistītas ar vārda brīvības aizsardzību, ņemot vērā apstākli, ka šīs problēmas parasti izriet no tiesiskā regulējuma īstenošanas grūtībām, nevis paša tiesiskā regulējuma. Tiesību aktos, kuru uzdevums ir aizsargāt personas cieņu un reputāciju, ir prasīts līdzsvarot šīs intereses ar vārda brīvību. MPM 2020 ir ziņots par neatbilstībām tiesību aktu interpretācijā un šajā kontekstā žurnālistiem piemēroto sodu smagumu . Tomēr 2014. gadā, kad tika pārskatīts Kriminālkodekss, tādi pārkāpumi kā “neslavas celšana” un “apvainojums” tika dekriminalizēti. Konstitūcijā noteikto tiesību piekļūt tādai informācijai, kas skar sabiedrības intereses, īstenošana ir apgrūtināta. MPM 2020 ir ziņots par grūtībām šo tiesību īstenošanā saistībā ar piekļuvi publisko iestāžu rīcībā esošiem dokumentiem. Ieinteresētās personas ziņo, ka atbildes bieži tiek sniegtas vēlu un/vai ir nepilnīgas. Tomēr MPM 2020 arī ir ziņots, ka visos strīdīgajos gadījumos par tādiem jautājumiem kā žurnālistu piekļuve dokumentiem un to izmantošana vai informācijas avotu aizsardzība tiesa pieņem nolēmumus saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru . Vairākas ieinteresētās personas atsaucās uz iespējamiem datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumiem, kas veikti ar mērķi ierobežot plašsaziņas līdzekļu brīvību. Rumānijas Datu aizsardzības likumā paredzētā atkāpe attiecībā uz persondatu apstrādi ar žurnālistiku saistītām vajadzībām ir ierobežota . Saskaņā ar MPM 2020 vērtējumu Vispārīgās datu aizsardzības regulas valsts versijā nebija paredzēta atbilstoša žurnālistu darba aizsardzība, un tajā bija minēts gadījums, kad saskaņā ar apgalvojumiem Rumānijas Datu aizsardzības iestāde (DAI) bija prasījusi, lai ziņu kanāls atklāj informāciju par tā avotiem. Ir ziņots par draudiem, kas Rumānijas žurnālistiem izteikti to profesionālās darbības dēļ. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma 2019. un 2020. gadā publicēja četrus brīdinājumus par Rumāniju: divi brīdinājumi bija saistīti ar tiesas procesiem par neslavas celšanu, kuros tika pieļauti tiesību pārkāpumi, viens brīdinājums par nāves draudiem žurnālistam, kas nodarbojas ar pētniecisko žurnālistiku , kā arī viens brīdinājums par TV kanāla pārraides apturēšanu . IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Rumānija ir daļēji prezidentāla pārstāvības demokrātijas republika. Rumānijas parlamentu veido divas palātas — Senāts (augšpalāta) un Deputātu palāta (apakšpalāta). Likumdošanas iniciatīvas var ierosināt valdība, deputāti, senatori vai ne mazāk kā 100 000 pilsoņu grupa . Konstitucionālā tiesa ir Konstitūcijas pārākuma garantētāja, un tā atbild par tiesību aktu pārskatīšanu . Tiesību aktu izstrādes un pieņemšanas process ir pienācīgi reglamentēts, un tas ietver paplašinātu līdzsvara un atsvara institucionālo sistēmu. Saskaņā ar Konstitūciju parlaments ir likumdošanas iestāde, bet valdībai likumdošanas procesā ir tikai deleģētas pilnvaras. Parastā likumdošanas procedūra paredz, ka likumprojekts būtu jāapstiprina tām publiskajām iestādēm, kuras ir iesaistītas tā piemērošanā, un par to būtu jāorganizē sabiedriskā apspriešana . Turklāt Leģislatīvā padome, parlamenta padomdevēja struktūra, kuru veido eksperti, sniedz atzinumu par visiem jaunajiem likumprojektiem, nodrošina visa likumu kopuma sistemātisku unifikāciju un saskaņošanu, kā arī pārvalda Rumānijas tiesību aktu oficiālo reģistru . Ja valdība izmanto tiesības ierosināt tiesību aktu, likumprojekts ir jāiesniedz parlamentā, kur to apspriež un pieņem abas palātas. Rumānijas prezidents izsludina tiesību aktu, bet viņam arī ir tiesības to vienu reizi atgriezt parlamentā atkārtotai izskatīšanai . Deputātu palātas priekšsēdētājs, Senāta priekšsēdētājs, valdība, parlamenta deputātu grupa, Augstākā kasācijas tiesa, Rumānijas prezidents vai ombuds var pieprasīt ex ante pārbaudi par atbilstību Konstitūcijai. Parastais likumdošanas process bieži vien tiek ignorēts, tā vietā plaši izmantojot valdības ārkārtas rīkojumus (VĀR) . Konstitūcijā ir noteikts, ka VĀR drīkst pieņemt tikai steidzamos izņēmuma gadījumos, kad ir spēkā attiecīgs pamatojums. Tos nevar izmantot saistībā ar noteiktām tiesību aktu kategorijām, piemēram, konstitucionālajām tiesībām vai tiesību aktiem, kuri ietekmē pamattiesības. Neraugoties uz to, secīgas valdības ir izmantojušas VĀR, lai pieņemtu tiesību aktus dažādās jomās, tostarp saistībā ar tieslietu un vēlēšanu jomas jautājumiem, kā arī jomās, kas ietekmē pamattiesības, tādējādi radot bažas par tiesību aktu kvalitāti, juridisko noteiktību un varas dalīšanas principa ievērošanu . VĀR gadījumā atšķirībā no parastās likumdošanas procedūras nav jāveic apspriešana, turklāt iestādes nevar izmantot savas kontroles pilnvaras . Lai gan ombuds (Avocatul Poporului) var apstrīdēt VĀR izmantošanu Konstitucionālajā tiesā, šīs pilnvaras tiek izmantotas reti. Konsultatīvajā referendumā, kas pēc Republikas prezidenta iniciatīvas notika 2019. gada maijā , lielākā daļa iedzīvotāju atbalstīja VĀR pieņemšanas aizliegumu tiesu sistēmas jomā, kā arī to, lai tiesības apstrīdēt rīkojumus Konstitucionālajā tiesā tiktu piešķirtas arī citām iestādēm, ne tikai Ombudam. Saistībā ar Covid-19 pandēmiju tika izsludināts ārkārtas stāvoklis. Republikas prezidents ar parlamenta piekrišanu 16. martā izsludināja ārkārtas stāvokli . Šajā sakarā Rumānija informēja Eiropas Padomi par atbrīvojumu no Eiropas Cilvēktiesību konvencijā paredzēto saistību izpildes . Pēc ombuda pieprasījuma saņemšanas saistībā ar sodiem, ko cita starpā varēja piemērot par karantīnas noteikumu neievērošanu , Konstitucionālā tiesa konstatēja, ka apstrīdētie noteikumi neatbilda Konstitūcijai, jo, tā kā tie ierobežoja vai ietekmēja iedzīvotāju vai būtisku valsts iestāžu pamattiesības un brīvības, tie bija jāpieņem likuma — oficiāla parlamenta akta — formā, nevis kā VĀR . Tiesību aktu grozījumi bieži nav pietiekami kvalitatīvi un nenodrošina paredzamību, kā arī rada bažas saistībā ar sabiedrības interesēm. Institucionālās ieinteresētās personas ziņo, ka pamata tiesību aktos pārāk bieži tiek veiktas izmaiņas, lai gan grozījumu mērķis nereti ir neskaidrs un grozītie tiesību akti var būt pretrunīgi . Straujās izmaiņas, kas tiesību aktos tiek veiktas ar VĀR palīdzību, kā arī juridiskās noteiktības trūkums kaitē arī ieguldījumu videi . Parlaments aizvadīto trīs gadu laikā dažādās politikas jomās ir ierosinājis un pieņēmis daudzus grozījumus vienos un tajos pašos tiesību aktos, tostarp veicot pretrunīgas izmaiņas. Likumdošanas procesa gaitā Leģislatīvā padome bieži izmanto savas pilnvaras, lai izceltu grozījumu projektu pretrunas, kā arī iespējamas neatbilstības Konstitūcijai, tomēr tās atzinumi ir tikai konsultatīvi. Liela daļa parlamenta pieņemto tiesību aktu priekšlikumu pirms to izsludināšanas tiek apstrīdēti Konstitucionālajā tiesā. Lai gan ir spēkā attiecīgais satvars, ietekmes novērtējumi un sabiedriskās apspriešanas netiek pietiekami izmantotas. Lai gan normatīvo aktu projekti tiek nosūtīti publiskajām iestādēm analīzei un apstiprināšanai tikai pēc sabiedriskās apspriešanas noslēguma, šī apspriešana tiek uzskatīta par formalitāti . Daudzas vietējās un centrālās iestādes nepublicē ierosinātos tiesību aktus, lai tos varētu publiski apspriest, un pārredzamības ierobežošanas nolūkā bieži tiek izmantoti ārkārtas vai valsts drošības iemesli . Valdība ir veikusi pasākumus ar mērķi uzlabot pārredzamību un pārskatatbildību. Šo valsts un vietējā līmenī īstenoto pasākumu mērķis ir padarīt pārvaldi pārredzamu, pieņemot atvērtās valdības principus un iniciatīvas. Valdība arī darīja pieejamu specializētu atvērto datu platformu, kurā sabiedrībai ir pieejamas atvērto datu kopas . Komisijas “Assessment framework for Public Administration and Governance” saistībā ar iepirkuma datu kvalitāti un pārredzamību publiskā iepirkuma jomā Rumānijas vērtējums ir ļoti zems . Valdība ir apņēmusies īstenot rīcības plānu, kura mērķis ir novērst problēmu saistībā ar tiesu nolēmumu izpildi un tiesu judikatūras piemērošanu valsts pārvaldē. Tā kā tika konstatēts, ka Rumānija ir pārkāpusi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta 1. punktu, jo valsts vai tās pārraudzībā esošas juridiskas personas nav izpildījušas iekšzemes tiesu galīgos nolēmumus vai būtiski kavējušas to izpildi , Rumānijai ir jāsagatavo strukturāli pasākumi, kas nepieciešami, lai garantētu to, ka valsts pārvalde izpilda ar morālā kaitējuma un materiālo zaudējumu atlīdzināšanu saistītus nolēmumus. Eiropas Padomes Ministru komiteja joprojām pastiprināti uzrauga to, kā Rumānija izpilda šo spriedumu . Rumānijas valdība 2019. gada 3. aprīlī apstiprināja memorandu par pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt pret publiskā sektora parādniekiem pieņemtu spriedumu izpildi saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru attiecībā uz tādu spriedumu neizpildi vai aizkavētu izpildi, kuri pieņemti pret publiskā sektora parādnieku. Šis plāns paredz arī mehānismu precīzu statistikas datu nodrošināšanai, lai ļautu veikt turpmāku uzraudzību. Neatkarīgas iestādes sniedz ieguldījumu pamattiesību un tiesiskuma aizsardzībā. Rumānijas Cilvēktiesību institūts (RCI) ir neakreditēts Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla asociētais loceklis , tam ir veicināšanas pilnvaras, un tas risina ar plašu cilvēktiesību jautājumu loku saistītus jautājumus Rumānijā. 2020. gadā tika ierosināta likumdošanas procedūra, lai precizētu RCI mandātu un pilnvaras, kas tai pēc parlamenta komiteju pieprasījuma ļauj sniegt atzinumus par projektiem vai citiem jautājumiem, kas ir saistīti ar cilvēktiesībām un tiek izskatīti parlamentā . Ombuds ir pilnvarots aizsargāt personu tiesības un brīvības attiecībās ar publiskajām iestādēm. Ombuds ir autonoma un neatkarīga valsts iestāde. Tā cita starpā ir pilnvarota nosūtīt Konstitucionālajai tiesai tiesību aktus un valdības rīkojumus, tostarp valdības ārkārtas rīkojumus, ex post novērtējuma veikšanai par atbilstību Konstitūcijai . Rumānijas pilsoniskā sabiedrība aktīvi aizsargā tiesiskumu, un tā ir reaģējusi uz mēģinājumiem ierobežot nevalstisko organizāciju darbību. Biedrošanos brīvība ir nostiprināta Konstitūcijā, un valdības Rīkojums Nr. 26/2000 paredz noteikumus, kas regulē asociāciju un fondu izveidi . Šis tiesību akts rada satvaru, kas sekmē asociāciju un fondu piekļuvi publiskiem un privātiem resursiem, kā arī ar mantiskajām attiecībām nesaistītu partnerību starp publiskajām iestādēm un juridiskajām personām, kas ir privāttiesību subjekti. Aktīvajai pilsoniskās sabiedrības iesaistei pretkorupcijas darbā ir bijusi liela nozīme reformu veicināšanā. Laikā no 2017. līdz 2019. gadam pilsoniskā sabiedrība aktīvi kritizēja pretrunīgās reformas un pauda spēcīgu atbalstu tiesiskumam. Ieinteresētās personas ziņo par vairākiem mēģinājumiem iejaukties nevalstisko organizāciju darbā , norādot, ka pilsoniskās sabiedrības vienotā reakcija ļāva tos novērst . Konkrētāk, ieinteresētās personas pauda bažas, ka ES noteikumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finansēšanas apkarošanu transponēšana Rumānijas tiesiskajā regulējumā varētu ietekmēt nevalstiskās organizācijas, paredzot, ka tām Tieslietu ministrijas reģistrā ir jāpublicē visas personas, kas gūst labumu no to darbībām, kā arī visi to līdzekļu devēji, — prasību, pret kuru iebilst pilsoniskās sabiedrības organizācijas .



I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams (COM tīmekļa vietnē). CEPEJ (2018), “European judicial systems: efficiency and quality of justice”.

CIVICUS (2020), Rumānijas valsts profils. https://monitor.civicus.org/country/romania/ . Eiropas tiesnešu konsultatīvā padome (CCJE) (2019), “Opinion of the CCJE Bureau following a request by the Romanian Judges Forum Association as regards the situation on the independence of the judiciary in Romania”. Eiropas prokuroru konsultatīvā padome (CCPE) (2019), “Opinion of the CCPE Bureau following a request by the Romanian Movement for Defending the Status of Prosecutors as regards the situation on the independence of prosecutors in Romania”. Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 “Judges: independence, efficiency and responsibilities”. Eiropas Padome: Ministru komiteja (2016), Ieteikums CM/Rec(2016)4 “Protection of journalism and safety of journalists and other media actors”. Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 27. februāra spriedums lietā C-64/16, Associação Sindical dos Juízes Portugueses. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), “Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public”. Eurocommerce (2020), “Single Market Barriers Overview”. Eiropas Komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisija (2017), Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu COM(2017) 44 final. Eiropas Komisija (2017), “Technical report Romania 2019”, SWD(2017) 25 final. Eiropas Komisija (2017), Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu COM(2017) 751 final. Eiropas Komisija (2017), “Technical report Romania 2019”, SWD(2017) 701 final. Eiropas Komisija (2018), Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu COM(2018) 851 final. Eiropas Komisija (2018), “Technical report Romania 2019”, SWD(2018) 551 final. Eiropas Komisija (2020), OLAF 2019. gada ziņojums. Eiropas Komisija (2019), “Assessment framework for Public Administration and Governance”. Eiropas Komisija (2019), Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu COM(2019) 499 final. Eiropas Komisija (2019), “Technical report Romania 2019” (SWD(2019) 393 final). Eiropas Komisija (2020), Eiropas pusgada ziņojums par valsti — Rumānija.

Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls (2020) — “Independence and Accountability of the Judiciary — ENCJ Survey on the independence of judges”, 2019. Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2020), Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (2020), “Submission to the European Commission in the context of the preparation of the first annual Rule of Law Report”. Funky Citizens (2020), sniegtā informācija tiešsaistē veiktajai apspriedei ar ieinteresētajām personām saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu. GRECO (2014), ceturtā novērtēšanas kārta. Novērtēšanas ziņojums par Rumāniju “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”. GRECO (2019), ceturtā novērtēšanas kārta. Novērtēšanas ziņojums par Rumāniju “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”. GRECO (2019), “Follow-up Report to the Ad hoc Report on Romania (Rule 34)”. MEDEL (2020), sniegtā informācija tiešsaistē veiktajai apspriedei ar ieinteresētajām personām saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu. Rumānijas Valsts tiesnešu savienība u. c. (2020), “Report on the State of the Justice System and of the Rule of Law in Romania”. Rumānijas valdība (2020), rakstiski sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu. Tiesnešu augstākā padome (2020), sniegtā informācija tiešsaistē veiktajai apspriedei ar ieinteresētajām personām saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu. Venēcijas komisija (2012), “Opinion on the compatibility with constitutional principles and the rule of law of actions taken by the government and the parliament of Romania in respect of other state institutions and on the government emergency ordinance on amendment to the law No. 47/1992 regarding the organisation and functioning of the Constitutional Court and on the government emergency ordinance on amending and completing the law No. 3/200 regarding the organisation of a referendum of Romania”, CDL-AD(2012)026. Venēcijas komisija (2019), “Opinion on Emergency Ordinances No. 7 and GEO No. 12 Amending the Laws of Justice”. Virtuāls Rumānijas apmeklējums 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu sagatavošanas kontekstā.

II pielikums. Rumānijas apmeklējums 2020. gada jūnijā notika Komisijas dienestu virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Rumānijas tiesnešu asociācija ·Asociācija “Mișcarea pentru apărarea statutului procurorilor” ·Neatkarīgās žurnālistikas centrs ·Expertforum ·Freedom House ·Funky citizens

·Augstākā kasācijas tiesa ·Initiative for Justice Association ·Deputātu palātas Juridiskā komisija ·Leģislatīvā padome ·Plašsaziņas līdzekļu apvienība (Kluža) ·Tieslietu ministrija ·Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra ·Valsts pretkorupcijas direktorāts ·Valsts pretkorupcijas stratēģija ·Valsts audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu padome ·Profesionālās godprātības valsts aģentūra ·Rumānijas tiesnešu valsts apvienība ·Ombuds ·OCCRP ·Augstākajai kasācijas tiesai piederīgā prokuratūra ·Rumānijas Tiesnešu forums ·Valdības Ģenerālsekretariāts ·Tiesnešu augstākā padome * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: