Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 190/08)

Šī publikācija dod tiesības trijos mēnešos no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“ROOIBOS”/“RED BUSH”

ES Nr.: PDO-ZA-2427 – 21.8.2018.

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Rooibos”/“Red Bush”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Dienvidāfrika

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush” var izmantot tikai, lai apzīmētu kaltētas lapas un zariņus, kuri iegūti no 100 % tīra “Rooibos”/“Red Bush”, t. i., Aspalathus linearis, ko audzē vai kas aug savvaļā šajā pieteikumā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Ir divi “Rooibos”/“Red Bush” veidi: a) oksidētas un b) zaļas (neoksidētas) kaltētas Aspalathus linearis lapas un zariņi.

a) Oksidēto kaltēto Aspalathus linearis lapu un zariņu gadījumā “Rooibos”/“Red Bush” ir īpatnēja krāsa, kas var būt no gaiši brūnas, dzeltenas līdz spīdīgai ķieģeļsarkanai krāsai. Produkts var saturēt arī dažus gaišākas krāsas zariņus (kaltētu zaru gabaliņus). “Rooibos”/“Red Bush” mitruma saturs ir zemāks par 10 %.

b) Zaļa (neoksidēta) “Rooibos”/“Red Bush” ir neoksidētās kaltētās Aspalathus linearis auga lapas un zariņi. Zaļajai (neoksidētajai) “Rooibos”/“Red Bush” nav nekādu brūnēšanas vai oksidācijas pazīmju. Zaļās (neoksidētās) “Rooibos”/“Red Bush” gadījumā lapu dominējošā krāsa ir gaiši zaļa, produkts satur arī sarkanbrūnu tievu zaru gabaliņus un baltus koksnainus gabaliņus. Zaļas (neoksidētas) “Rooibos”/“Red Bush” mitruma saturs ir zemāks par 5 %.

“Rooibos”/“Red Bush” smaržu un garšu nosaka ar organoleptisko pārbaudi, ko veic apmācīts testētājs. Dažādu “Rooibos”/“Red Bush” partiju smarža un garša var būt atšķirīga, taču lielu paraugu kopuma analīzē ir pierādījies, ka “Rooibos”/“Red Bush” piemīt tālāk minētie aromāti dažādās pakāpēs.

Smarža salda medus karameles augļu citrusaugļu ogu aprikožu ievārījuma koksnes krūmu/zariņu dūmu/deguma ziedu finbosa parfīma pikanta kanēļa Garša un sajūta pagaršojot pamatgaršas salda rūgta skāba sajūta pagaršojot mīksta un maiga savelkoša

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Vienīgā “Rooibos”/“Red Bush” izejviela ir svaigi novāktas Aspalathus linearis lapas un zariņi.

Tā satur 0,02–1,16 % aspalatīna un līdz 0,4 % notofagīna.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Produkta “Rooibos”/“Red Bush” ražošanas laikā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir jāveic tālāk aprakstītās darbības.

a) Vietējie sēklu vācēji ievāc Aspalathus linearis auga sēklas, nereti no skudru pūžņiem. Pēc tam vācēji sēklas piegādā lauksaimniekiem. Tā ir sena tradīcija, kas joprojām saglabājusies un arī mūsdienās ir “Rooibos” audzēšanas procesa būtiska daļa.

b) Augus vai nu audzē komerciāliem nolūkiem, vai arī tie aug dabiskos apstākļos savvaļā.

c) Lapas un zariņus novāc no apstrādātiem laukiem (mehanizēti vai manuāli) vai savvaļā (tikai manuāli).

d) Tad tos apstrādā un kaltē tējas laukumā. Tējas laukums var atrasties saimniecībā vai ārpus tās, taču tam jāatrodas noteiktajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

–

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

“Rooibos”/“Red Bush” var tikt maisīta ar tējām, uzlējumiem un citiem produktiem, kas ir vai nav paredzēti lietošanai pārtikā. Šādu produktu marķēšanai ir jāatbilst noteikumiem, kurus produktu marķēšanai piemēro produkta tirdzniecības teritorijā.

Tālāk norādīti gadījumi, kad atļauts izmantot nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush”.

— Lai produktu varētu apzīmēt ar nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush”, gatavajam produktam 100 % apmērā jāsastāv no kaltētām Aspalathus linearis lapām un zariņiem.

— Ja “Rooibos”/“Red Bush” ir maisījumā ar citu produktu, nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush” var izmantot kā galveno apzīmētāju (“Rooibos”/“Red Bush” <<cits produkts>>), ja: — “Rooibos”/“Red Bush” ir galvenā sastāvdaļa, — uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs procentuālais sastāvs, — gatavajam produktam joprojām jābūt atpazīstamam kā “Rooibos”/“Red Bush” saskaņā ar produkta aprakstu.

— Ja cits produkts ir maisījumā ar “Rooibos”/“Red Bush”, to var apzīmēt ar norādi “<<cits produkts>> un “Rooibos”/“Red Bush” maisījums” tikai tad, ja tas satur “Rooibos”/“Red Bush” un ir ievēroti šādi nosacījumi: — “Rooibos”/“Red Bush” produktam piešķir sevišķas īpašības, — uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos, — uz etiķetes vispirms ir norādīts produkts, kura saturs procentuāli ir visaugstākais.

— “Rooibos”/“Red Bush” aromatizēto tēju vai uzlējumus ar šķidrajiem aromatizētājiem (aromatizēta “Rooibos”/“Red Bush”) var apzīmēt ar norādi ““Rooibos”/“Red Bush” <<šķidrais aromatizētājs>>”, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: — “Rooibos”/“Red Bush” ir galvenā sastāvdaļa (izņemot ūdeni), — uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos, — gatavajam produktam joprojām jābūt atpazīstamam kā “Rooibos”/“Red Bush” saskaņā ar produkta aprakstu.

— Citu produktu (piem., ekstraktu, ziepju, krēmu, jogurtu, alkoholisko dzērienu) gadījumā tekstu ““Rooibos”/“Red Bush” <<cits produkts>>” var norādīt šā produkta tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, kā arī marķējumā, noformējumā un reklāmā, kas saistīta ar šo produktu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: — produkta sastāvā nav nevienas citas līdzīgas sastāvdaļas, t. i., nevienas sastāvdaļas, kas var daļēji vai pilnībā aizstāt “Rooibos”/“Red Bush”, — “Rooibos”/“Red Bush” jāizmanto pietiekamā daudzumā, lai to varētu uzskatīt par attiecīgā produkta būtisku sastāvdaļu, — “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos jānorāda attiecīgā produkta tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, vai – ja tas nav iespējams – sastāvdaļu sarakstā tieši saistībā ar attiecīgo sastāvdaļu, — jebkādi termini, saīsinājumi vai simboli, kas pievienoti reģistrētajam nosaukumam, kurš izmantots marķējumā, tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, vai arī produkta sastāvdaļu sarakstā, nedrīkst radīt iespaidu, ka pats produkts ir apzīmēts ar ACVN vai AĢIN.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Rooibos”/“Red Bush” ražošanas, kaltēšanas un oksidēšanas ģeogrāfiskais apgabals ir šāds:

a) Rietumkāpas provincē ietilpstošās pašvaldības Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof un Witzenberg;

b) Ziemeļkāpas provincē ietilpstošā pašvaldība Hantam.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskais apgabals

“Rooibos”/“Red Bush” garša un īpašais sastāvs ir tieši saistīti ar klimatiskajiem apstākļiem audzēšanas apgabalā. Aukstajai, mitrajai ziemai sekojošajā pavasarī un vasaras sākumā krūmi aug, un, kad laikapstākļi kļūst aizvien karstāki un sausāki, tie nobriest un tajos uzkrājas polifenols. Tātad, ja Aspalathus linearis augs jebkādos citos klimatiskajos apstākļos, tam nebūs tādas pašas īpašības kā “Rooibos”/“Red Bush” gadījumā, jo polifenola uzkrāšanās būs mazāka. Lai izprastu šo cēlonisko saikni, ir svarīgi saprast, kā Aspalathus linearis ir pielāgojies šā apgabala unikālajam klimatam, augsnēm un ģeogrāfiskajiem apstākļiem.

Ģeogrāfiskajam apgabalam, kurā dabiski aug “Rooibos”/“Red Bush”, raksturīgas karstas, sausas vasaras un aukstas, mitras ziemas. Vredendal pilsētā 2015. gada 27. oktobrī tika reģistrēta augstākā temperatūra, kāda pasaulē jebkad reģistrēta oktobrī, t. i., 48,3 °C. Nokrišņu daudzums šajā apgabalā ir 380–635 mm gadā, tie galvenokārt ir ziemas mēnešos, bet vasaras sākumā un rudens beigās laiku pa laikam vērojamas lietusgāzes. Garās, karstās vasaras mēnešos valda ļoti liels sausums. Apgabalā esošās augsnes ir veidojušās no Tafelbērha smilšakmens iežiem, tāpēc tās ir nabadzīgas, rupjgraudainas, smilšainas augsnes, kuru pH ir no 4,5 līdz 5,5. Tafelbērha smilšakmens iežos dominē kvarca smilšakmens, kas veidojies pirms 510–400 miljoniem gadu. Tas ir cietākais un erozijnoturīgākais Kāpas virsgrupas slānis.

Lai pielāgotos šim skarbajam klimatam, “Rooibos”/“Red Bush” ir ieguvis dažas unikālas īpašības (t. i., lapu formu un pārklājumu utt.). Papildus sānsakņu tīklam, kas atrodas tikai nedaudz zem augsnes virsas un spēj uzsūkt ūdeni pat pavisam neliela lietus gadījumā, augam ir gara mietsakne, kas var sniegties arī divu metru dziļumā un palīdz tam sausajās vasarās atrast mitrumu un aizsniegt ūdeni. Sānsaknes ļauj augam uzņemt vairāk fosfora no augsnes, kas fosfora ziņā ir viena no nabadzīgākajām pasaulē.

Viens no lielākajiem noslēpumiem, kas saistīts ar “Rooibos”/“Red Bush” spēju pielāgoties skarbajam klimatam, ir tā simbioze ar slāpekļa saistītājbaktērijām, kuras mājo uz tā saknēm. Aspalathus linearis ir pākšaugs, un uz tā saknēm dzīvojošās baktērijas procesā, ko sauc par slāpekļa piesaistīšanu, slāpekļa dioksīdu pārveido bioloģiski izmantojamā amonjakā. Augs uzņem slāpekli un to izmanto, bet apmaiņā nodrošina baktērijām barības vielas. Šis ir pākšaugiem raksturīgs process, taču Aspalathus linearis gadījumu unikālu padara tas, ka vietējās Bradyrhizobium ģints baktērijas dabiski ir izturīgas pret skābumu un augam ir zināmas spējas mainīt rizosfēras pH, lai sekmētu simbiozi un barības vielu pieejamību augiem, kas aug šajā citādi neauglīgajā skābajā augsnē. Literatūrā minēts, ka ir ļoti maz tādu simbiozes gadījumu, kuros augi var izturēt tik lielu augsnes skābumu un barības vielu trūkumu, bet vienlaikus piesaistīt tik lielu daudzumu slāpekļa, kā tas ir Aspalathus linearis gadījumā.

“Rooibos”/“Red Bush” audzētāji izmanto karsto un sauso vasaru priekšrocības, lai dabiski kaltētu novākto ražu. “Rooibos”/“Red Bush” katru gadu novāc vasaras karstumā un tūlīt pēc novākšanas kaltē saulē. Karstā saule un lietus trūkums ļauj kaltēt “Rooibos”/“Red Bush” dabiskos apstākļos, un kaltēšanas laikā var optimāli kontrolēt oksidācijas procesu.

Cilvēka iejaukšanās

Lai gan Kāpas floristiskais apgabals (ar atšķirīgo finbosa augāju) ir mazākais no sešām pasaules floras valstīm, tas ir visdaudzveidīgākais un endēmisko augu sugu daudzveidības, blīvuma un skaita ziņā ir uzskatāms par vienu no īpašākajām vietām pasaulē. Tomēr Aspalathus linearis ir viens no nedaudzajiem augiem, kas no savvaļas auga ir sekmīgi kļuvis par kultūraugu un līdz pat šai dienai ir viens no salīdzinoši nedaudzajiem ekonomiski nozīmīgajiem finbosa augiem; tas noticis cilvēka iejaukšanās rezultātā.

Pirms teju 250 gadiem Zviedrijas dabaszinātnieks Karls Tūnbergs [Carl Thunberg] ziņoja, ka, ceļodams pa Āfriku 1772. gadā, ir saticis vietējos iedzīvotājus un novērojis, ka viņi no “Rooibos”/“Red Bush” gatavo dzērienu. “Rooibos”/“Red Bush” lapas un zariņi tika savākti kalnos un saišķos ievietoti audekla maisos, kurus uzcēla ēzeļu mugurā, lai tie tos nonestu lejā pa stāvajām nogāzēm. Tolaik izstrādātās “Rooibos”/“Red Bush” apstrādes metodes tiek izmantotas joprojām (vispirms “Rooibos”/“Red Bush” lapas un zariņus sagriež un saberž, tad saber stirpās, kurās notiek fermentēšanas process (tēja “svīst”), un, visbeidzot, izklāj žāvēties saulē).

Ap 1930. gadu Klenviljamas vietējais ārsts un dabas mīļotājs Pīters Lefrā Nortjē [Pieter Le Fras Nortier] sāka interesēties par “savvaļas krūma tēju” un eksperimentēt ar “Rooibos”/“Red Bush”. “Rooibos”/“Red Bush” sēklas bija ārkārtīgi sīkas, tāpēc grūti atrodamas, un Nortjē lūdza vietējos iedzīvotājus, kuru vidū bija daži viņa pacienti, meklēt tās smilšainajās augsnēs un atnest viņam. Kāda khoju sieviete viņam atnesa sērkociņu kastīti, pilnu ar sēklām, un vēlāk Nortjē uzzināja, kā viņai izdevies tās savākt. Sieviete bija sekojusi skudrām, kas vilkušas “Rooibos”/“Red Bush” sēklas uz skudru pūzni. Tad viņa tās savākusi no skudru pūžņa, vienmēr dažas atstājot, lai skudras varētu izdzīvot. Šādu sēklu vākšanas veidu daži sēklu vācēji izmanto joprojām.

Meklējot iespēju sēklas pavairot, Nortjē atklāja, ka tās dīgst tikai tad, ja vispirms tiek sašķelts sēklapvalks, tādējādi atdarinot kalnu ugunsgrēku ietekmi. Nortjē izaudzēja pirmos augus savā fermā Klein Kliphuis netālu no Klenviljamas. Viņš saprata, ka sēklas būtu jāsēj janvārī un ka labākais sīko stādu pārstādīšanas laiks ir tūlīt pēc stiprām lietavām, kad gaidāms, ka līs vēl. Nortjē arī iedvesmoja un iedrošināja vietējos lauksaimniekus sākt audzēt “Rooibos”/“Red Bush”.

Arī mūsdienās šo sēklu vākšanas un sēklapvalka iešķelšanas praksi izmanto joprojām, un Aspalathus linearis audzē sausā augsnē, jo augs ir pielāgots sausām, karstām vasarām. Šie vides apstākļi ietekmē “Rooibos”/“Red Bush” ķīmisko sastāvu, konkrētāk, gatavajā produktā esošo polifenolu saturu un veidu. “Rooibos”/“Red Bush” audzētāji ir pielāgojuši savu zemes apsaimniekošanas un audzēšanas praksi reģiona skarbajiem apstākļiem. Piemēram, audzēšanai paredzēto apgabalu nolīšanai nevar izmantot uguni, jo tā iznīcina augsnes organisko vielu. Turklāt būtiska nozīme dažādajos audzēšanas procesa posmos ir virsaugiem, un saudzējoša augsnes apstrāde ir ierasta prakse.

Lapas un zariņus ievāc sausajos vasaras mēnešos, t. i., no novembra līdz maijam, turklāt 20 % no augu materiāla ir jāatstāj uz auga. Tikko novāktais materiāls tējas laukumā jānogādā 72 stundu laikā no novākšanas brīža, un zariņu un lapu sasmalcināšanai līdz 1–10 mm garumam izmanto mehanizētu griezēju. Oksidētas tējas “Rooibos”/“Red Bush” iegūšanai svaigi sagriezto materiālu saber stirpās uz tējas laukuma betona vai akmens grīdas, tādējādi pakļaujot to saules gaismas iedarbībai. Stirpas samitrina, lapas saberž un stirpas regulāri apvērš, kamēr tiek sasniegta pareizā konsistence; pēc tam plānā kārtā izklāj tējas laukumā žāvēties. Neoksidētās (zaļās) “Rooibos”/“Red Bush” iegūšanai lapas un zariņus plānā kārtā izklāj tējas laukumā tūlīt pēc to sagriešanas 1–10 mm garumā.

Tējas laukumā notiekošo procesu bieži raksturo kā mākslu, un tas ir viena no svarīgākajām “Rooibos”/“Red Bush” ražošanas procesa daļām, jo tam nepieciešamas īpašas prasmes un zināšanas. Tējas ražotājs rūpīgi uzmana tējas krāsu, konsistenci un mitrumu, līdz tiek sasniegta vēlamā ziepjainā sajūta. Tipiska metode ir šāda: paņemt sauju slapjās, saberztās tējas un saspiest to dūrē; ja mitruma saturs ir pareizs, caur pirkstu starpām izsūcas niecīga šķidruma strūkliņa.

Eksperti šķirotāji “Rooibos”/“Red Bush” kvalitāti vērtē pēc vairākiem faktoriem, ieskaitot sauso un ievilkušos lapu krāsu, uzlējuma intensitāti, krāsu un dzidrumu, kā arī smaržu un garšu. Garšas un smaržas vērtēšanai izmanto apmācīto organoleptisko vērtētāju grupas. Ir izstrādāta organoleptiskās vērtēšanas apļveida shēma – noderīgs rīks, kas sekmē saziņu starp “Rooibos”/“Red Bush” audzētājiem, apstrādātājiem, šķirošanas ekspertiem un tirgotājiem, kā arī aromātu namiem, importētājiem un patērētājiem. Lai palīdzētu interpretēt deskriptorus, ir izstrādāts arī sākotnējs organoleptiskais leksikons, kurā aprakstīti daži deskriptori.

Produkta specifika

“Rooibos”/“Red Bush” unikālās organoleptiskās īpašības (proti, smarža, garša un sajūta pagaršojot) ietver 27 deskriptīvus apzīmētājus. 20 apzīmētāji, kas raksturo smaržu, un septiņi apzīmētāji, kas raksturo garšu un sajūtu pagaršojot, ir noteikti, balstoties uz liela paraugu kopuma analīzi, un ietver “Rooibos”/“Red Bush” raksturīgākās organoleptiskās pazīmes.

Šīs unikālās “Rooibos”/“Red Bush” organoleptiskās īpašības var attiecināt uz Aspalathus linearis komplekso fenolu ķīmisko sastāvu. Produkta “Rooibos”/“Red Bush” flavonoīdu sastāvs ir unikāls, jo tā sastāvā ir aspalatīns un aspalalinīns, kā arī tādi reti savienojumi kā notofagīns un enolfenilpirovīnogskābes glikozīds. Lai gan vairums flavonoīdu ir sastopami visā augu valstī, aspalatīns līdz šim ir konstatēts tikai augā Aspalathus linearis, un tas nodrošina tā unikālās organoleptiskās īpašības.

Iepriekšējā daļā minēts, ka “Rooibos”/“Red Bush” kaltēto lapu un zariņu izmantošana tējai pirmo reizi tika dokumentēta gandrīz pirms 250 gadiem. Kopš tā laika šī tēja ar tās augļaino, saldo garšu, bez kofeīna un ar nelielu tanīnu saturu ir kļuvusi par Dienvidāfrikas kultūras dārgumu. 2005. gadā veiktās aptaujas liecina, ka “Rooibos”/“Red Bush” tēja Dienvidāfrikā ir viens no desmit neoficiālā gaisotnē visbiežāk patērētajiem pārtikas produktiem.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.