EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.5.2022 COM(2022) 228 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbību









1.IEVADS Trīs Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) — Eiropas Banku iestāde (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) — tika izveidotas 2011. gadā, reaģējot uz pasaules finanšu krīzi, kas sākās 2008. gadā. Tās tika izveidotas, lai palīdzētu novērst finanšu krīzes atklātās uzraudzības nepilnības un atjaunotu pilnīgu uzticēšanos ES finanšu tirgiem. Tagad, vairāk nekā desmit gadus pēc to izveides, EUI ir ļoti pārliecinoši rezultāti šajās jomās. Tās ir galvenās dalībnieces kapitāla un finanšu pakalpojumu vienotā tirgus formēšanā, veicinot ES tiesību aktu īstenošanu šajā jomā un koordinējot valstu uzraudzības iestāžu darbu. Tās ir arī sekmīgi uzņēmušās jaunus uzdevumus atveseļošanas un noregulējuma sistēmās. Nesenā Covid-19 krīze ir pierādījusi, ka Eiropas finanšu uzraudzības sistēma darbojas labi, un EUI darbs ir bijis svarīgs šā sasnieguma elements. Arī pašreizējā ģeopolitiskajā kontekstā, ņemot vērā Krievijas karu pret Ukrainu, EUI ir svarīga loma, tostarp ES finanšu tirgus dalībnieku sankciju īstenošanā. Turklāt EUI uzrauga ietekmi uz ES finanšu iestādēm un cieši seko līdzi norisēm finanšu tirgos, jo īpaši attiecībā uz enerģijas, pārtikas preču un preču atvasināto instrumentu tirgiem. Pēdējos desmit gados EUI darbības bija vērstas uz finanšu pakalpojumu vienotā noteikumu kopuma izstrādi un uzraudzības konverģences veicināšanu. Šajās jomās ir panākts izcils progress, taču joprojām ir vajadzīgi pastāvīgi un atbilstoši mērķorientēti centieni, lai veicinātu patiesu kapitāla tirgu savienību. Finanšu sistēma ar vairākiem centriem visā ES palielina vajadzību pēc uzlabota vienota noteikumu kopuma un lielākas uzraudzības konverģences. Šajā saistībā Komisija 2020. gada 24. septembrī publicēja kapitāla tirgu savienības rīcības plānu. Šajā rīcības plānā Komisija apņēmās: i) strādāt, lai uzlabotu vienoto noteikumu kopumu, novērtējot nepieciešamību turpināt ES noteikumu saskaņošanu; un ii) izvērtēt, kas jau ir sasniegts uzraudzības konverģences jomā. Turklāt trīs EUI regulu 81. pantā ir noteikts, ka Komisijai ir jāveic regulu pārskatīšana. Pēc šīs pārskatīšanas ir jāpublicē vispārējs pārskats par pieredzi, kas uzkrāta, veicot EUI darbības un EUI regulās noteiktās procedūras. Papildus vispārējai prasībai pārskatīt trīs EUI darbības rezultātus EVTI un EBI regulās ir iekļautas īpašas pārskatīšanas klauzulas. EUI regulu grozījumus sāka piemērot 2020. gada 1. janvārī (turpmāk “2019. gada EUI pārskatīšana”). Ar šiem grozījumiem tika ieviestas izmaiņas esošajos konverģences rīkos un pārvaldības noteikumos. Ar šiem grozījumiem tika arī pievienotas jaunas EVTI tiešas uzraudzības pilnvaras. Pirmajā pārskatīšanā pēc šiem grozījumiem īpaša uzmanība ir pievērsta tam, vai un cik lielā mērā šie grozījumi ir labvēlīgi ietekmējuši ES finanšu uzraudzību. Lai sagatavotu šo ziņojumu, Komisija iesaistījās plašā apspriešanas procesā. Tā veica mērķorientētu apspriešanu, kurā saņēma 107 atbildes, un tā arī lūdza EUI sniegt atsauksmes. Tā arī organizēja publisku pasākumu un rīkoja dažādas ieinteresēto personu sanāksmes. Komisija ir publicējusi paziņojumu par atsauksmēm, kurā sniegts sīks šajā apspriešanā saņemto atbilžu kopsavilkums. Kopumā apspriešanas respondenti sniedza pozitīvu novērtējumu par EUI ietekmi uz: i) finanšu stabilitāti; ii) iekšējā tirgus darbību; iii) uzraudzības kvalitāti un konsekvenci; iv) starptautiskās uzraudzības koordinācijas uzlabošanu; v) patērētāju un ieguldītāju aizsardzību; vi) ilgtspējīgām finansēm, un vii) digitālajām finansēm. Daudzi respondenti norādīja, ka vēl ir pāragri: i) pilnībā izvērtēt izmaiņas, par kurām tika panākta vienošanās 2019. gadā un kuras sāka piemērot tikai 2020. gada sākumā; un ii) apsvērt turpmākas izmaiņas, ņemot vērā īso laikposmu kopš pēdējo grozījumu īstenošanas. Turklāt respondenti norādīja uz ārkārtējiem apstākļiem, ko izraisīja Covid-19 un kas ir piesaistījuši EUI uzmanību, jo īpaši lielā 2020. gada daļā. Neraugoties uz šīm atrunām, lielākā daļa respondentu tomēr varēja sniegt novērtējumu. Kopumā atsauksmes par izmaiņām, kas ieviestas ar EUI pārskatīšanu, bija nepārprotami pozitīvas, lai gan vairāki respondenti norādīja, ka ir jāveic vairāk izmaiņu. Atbildēs arī atklājās, ka aizvien pastāv atšķirīgie viedokļi, kas atklājās 2019. gada EUI pārskatīšanā. Lielākā daļa respondentu piekrīt, ka EUI pienācīgi reaģēja uz Covid-19 krīzi un ka EUI pašreizējās pilnvaras ir izrādījušās lielā mērā pietiekamas. Saskaņā ar atsauksmēm šķiet, ka EUI koordinācija notiek apmierinoši. Tomēr dažas ieinteresētās personas uzskata, ka EUI koordinatora loma nav pilnībā izmantota.

Šajā ziņojumā ir apkopoti konstatējumi no apspriešanas un citu ieinteresēto personu saziņas. Tajā galvenā uzmanība pievērsta galvenajām pārskatāmajām jomām: i) uzraudzības konverģence; ii) pārvaldība; iii) tieša uzraudzība; un iv) finansējums. Tajā ir arī iedaļa par vienoto noteikumu kopumu, kā paziņots Komisijas 2020. gada kapitāla tirgu savienības rīcības plānā. 2.UZRAUDZĪBAS KONVERĢENCE Pamatinformācija un konstatējumi 2019. gada EUI pārskatīšanā tika ieviestas vairākas izmaiņas, lai stiprinātu uzraudzības konverģenci. Jo īpaši ar EUI pārskatīšanu tika ieviesti šādi pasākumi: i) nostiprināts salīdzinošās pārskatīšanas process; ii) Savienības stratēģiskās uzraudzības prioritātes; un iii) ES uzraudzības rokasgrāmata. Ar to tika ieviesti arī skaidri noteikumi, lai reglamentētu instrumentus, ko EUI jau izmanto, piemēram, vēstules “bez rīcības”; koordinācijas grupas; un jautājumi un atbildes. Mērķorientētajā apspriešanā respondenti no publiskām iestādēm un finanšu nozares ļoti pozitīvi novērtēja EUI ieguldījumu kopīgas uzraudzības kultūras un konsekventas uzraudzības prakses veicināšanā. Lielākā daļa respondentu pauda samērā pozitīvus viedokļus par nesenajām izmaiņām, taču apgalvoja, ka vēl ir pāragri novērtēt šo izmaiņu galīgo ietekmi uz konverģences rezultātiem. Viņi norādīja, ka ir vajadzīgs vairāk laika, lai formulētu viedokli par to, vai grozījumi būs pietiekami, lai panāktu uzraudzības konverģenci. Lielākā daļa respondentu nesaskatīja vajadzību grozīt vai papildināt EUI rīku kopumu, lai panāktu uzraudzības konverģenci. Šie respondenti norādīja, ka EUI nav pilnībā izmantojušas savu esošo rīku potenciālu. Turklāt daži respondenti uzsvēra EUI izstrādāto neformālo uzraudzības konverģences rīku, piemēram, EVTI kopīgo uzraudzības darbību, efektivitāti. Tomēr respondenti arī atzina, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai sasniegtu uzraudzības konverģences mērķi. Viņi norādīja, ka vietējo tirgu īpatnības un atšķirīgā tiesiskā vide (piemēram, civiltiesību, komerctiesību un uzņēmējdarbības tiesību jomā) ir galvenie šķēršļi lielākai uzraudzības konverģencei. Sankcijas tika minētas kā joma, kurā ir vislielākās iespējas uzlabot konverģenci (piemēram, valstu kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro līdzīgas sankcijas, ja ir līdzīgi ES tiesību aktu pārkāpumi). Daudzi respondenti norādīja, ka jaunais jautājumu un atbilžu process ir kļuvis lēnāks un mazāk efektīvs. Respondenti minēja divus šīs problēmas iemeslus. Pirmkārt, viņi norādīja, ka ir grūti nošķirt, kuros jautājumos ir nepieciešama Savienības tiesību interpretācija, un tāpēc Komisijai uz tiem ir jāatbild. Otrkārt, viņi norādīja, ka process palēninājās, jo Komisijai bija oficiāli jāpieņem lēmums par šo jautājumu kategoriju. Daudzi respondenti arī norādīja, ka nosacījumi attiecībā uz jauno vēstuļu “bez rīcības” mehānismu, ko ieviesa ar EUI 2019. gada pārskatīšanu, ļoti apgrūtina šā mehānisma izmantošanu. Viņi norādīja, ka, tā kā vēstules “bez rīcības” nav saistošas, tirgus dalībnieki nevar uz tām paļauties, jo nav garantijas, ka valstu kompetentās iestādes rīkosies saskaņoti saistībā ar tām. Tā vietā daži respondenti norādīja, ka EUI vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, kas liktu kompetentajām iestādēm dažos gadījumos nepiemērot vai neīstenot Savienības tiesību aktu noteikumus. Tomēr respondenti atzina, ka gadījumos, kad vēstuļu “bez rīcības” nosacījumi netika izpildīti, līdzīgi rezultāti tika sasniegti ar citiem rīkiem, piemēram, paziņojumiem par prioritāšu atcelšanu, kuros valstu kompetentās iestādes tiek aicinātas nenoteikt par prioritāti darbības saistībā ar konkrētu prasību. Komisijas novērtējums

EUI ir devušas nozīmīgu ieguldījumu uzraudzības konverģences uzlabošanā, izmantojot savu rīku kopumu. Pamatnostādnes, ieteikumi un jautājumi un atbildes ir izrādījušās īpaši efektīvas, formulējot vienotu noteikumu kopumu attiecībā uz finanšu pakalpojumiem un tirgiem (“vienotais noteikumu kopums”) un tādējādi panākot konverģentus uzraudzības rezultātus. Pēdējā laikā EUI pamatoti ir sākušas pārorientēt savu darbu no vienotā noteikumu kopuma izstrādes uz konverģences panākšanu tā piemērošanā un uzraudzībā. Komisija atzinīgi vērtē to, ka EUI ir pievērsušas lielāku uzmanību noteikumu ievērošanai. Atzinīgi vērtējama ir arī uz risku balstīta pieeja attiecībā uz uzraudzības konverģenci, saskaņā ar kuru EUI izvēlas tematus, kuriem būtu jāpievērš lielākā uzmanība nākamajos 1–2 gados, nodrošinot konverģenci. Kopumā EUI pieejamie rīki, kas uzlaboti ar EUI 2019. gada pārskatīšanu, šķiet piemēroti paredzētajam mērķim. Neraugoties uz nesenajām izmaiņām, ko sāka piemērot 2020. gadā, jau tagad var novērot noteiktu pozitīvu ietekmi šajā jomā. Piemēram, jaunais salīdzinošās pārskatīšanas process izrādījās efektīvs ad hoc izmeklēšanas rīks, kad to izmantoja pirmo reizi Wirecard lietā. Tomēr Komisija uzskata, ka, iespējams, ir bijuši citi gadījumi, izņemot iepriekš minēto, kad ad hoc salīdzinošā pārskatīšana būtu bijusi pamatota. Turklāt, tā kā salīdzinošā pārskatīšana ir resursietilpīga, EUI būtu rūpīgi jāizvērtē, kuros tematos salīdzinošā izvērtēšana ir visvairāk nepieciešama. Piemēram, tās varētu balstīt savu lēmumu uz sākotnējo novērtējumu par to, kur uzraudzības atšķirību negatīvā ietekme ir vislielākā. Komisija piekrīt, ka EUI izstrādātie neformālie rīki var lietderīgi veicināt konverģenci. Attiecīgs piemērs ir redzams EVTI izmantotajās kopīgajās uzraudzības darbībās. Tās ir lietderīgas, veidojot pārredzamību un kopīgu uzraudzības kultūru. Tās var noderēt arī, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par rūpniecības praksi un šīs prakses uzraudzību visā ES. Ja, izmantojot minētos neformālos rīkus, nepilnības kļūst acīmredzamas, ideālā gadījumā šādiem konstatējumiem būtu jārosina valstu uzraudzības iestādes iejaukties un rīkoties. Tomēr joprojām ir iespējams veikt uzlabojumus. Pirmkārt, daži no pieejamajiem rīkiem, iespējams, netiks pilnībā izmantoti, lai novērstu uzraudzības neatbilstības. Piemēram, Savienības tiesību aktu pārkāpumu procedūra ir izmantota ļoti reti, kā norādīts divās nesenās ERP revīzijās. Turklāt šie rīki būtu jāizmanto visās jomās. Piemēram, kā norādījušas ieinteresētās personas, būtu vēlama lielāka konverģence attiecībā uz izpildi kopumā un konkrētāk attiecībā uz sankcijām. Tomēr apspriešanas respondenti atzīst, ka šajā jomā sasniedzamie rezultāti ir ierobežoti, jo: i) ir ierobežota saskaņošana sankciju jomā; un ii) atšķiras dalībvalstu tiesību sistēmas. Ņemot vērā apspriešanā saņemtās atsauksmes par to, ka ir vajadzīgs vairāk laika, lai pilnībā novērtētu neseno izmaiņu ietekmi, Komisija tagad neierosinās izmaiņas EUI regulās, lai stiprinātu uzraudzības konverģenci. Tā vietā Komisija turpina mudināt EUI lietderīgi izmantot esošos instrumentus. Turklāt Komisija apsvērs mērķorientētus uzlabojumus, lai veicinātu uzraudzības konverģenci nozaru tiesību aktu jomā. Tas ir paredzēts, lai novērstu konkrētas nepilnības, ko Komisija ir konstatējusi vai varētu konstatēt konkrētās finanšu tirgu jomās. Šajā nolūkā Komisija nesen ierosināja mērķorientētus grozījumus, tostarp: -priekšlikumu par direktīvas “Maksātspēja II” pārskatīšanu, kurā ierosināts palielināt EAAPI lomu sarežģītos pārrobežu gadījumos, kad iesaistītās uzraudzības iestādes nespēj vienoties par kopīgu viedokli sadarbības platformā; -priekšlikumu par AIFPD pārskatīšanu, kurā ierosināts uzdot EVTI veikt salīdzinošo pārskatīšanu un analizēt paziņojumus par būtiskiem deleģēšanas pasākumiem, lai uzraudzības iestādēm būtu labāks pārskats par tirgus praksi; -uzraudzības datu stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot uzraudzības pārskatu sniegšanas sistēmas konsekvenci un sadarbspēju ES (tas arī atvieglos uzraudzības iestāžu savstarpējo koordināciju un veicinās uzraudzības konverģenci); -KPD VI priekšlikumu, kas saskaņotu sankciju piemērošanas pilnvaras un ieviestu izpildes rīkus (piemēram, periodiskus soda maksājumus), kas ir Eiropas uzraudzības iestāžu rīcībā.

Lai risinātu konkrētas problēmas, Komisija vajadzības gadījumā arī turpinās ierosināt mērķorientētas izmaiņas gaidāmajā nozaru tiesību aktu pārskatīšanā. Attiecībā uz jautājumu un atbilžu procesu pilnvaras izdot (nesaistošas) Savienības tiesību aktu interpretācijas ir Komisijai kā Līgumu izpildes uzraudzītājai, nevis EUI. Tomēr Komisija ņem vērā ieinteresēto personu atsauksmes un turpinās kopā ar EUI mēģināt praktiski racionalizēt jautājumu un atbilžu procesu. Komisija arī norāda, ka, lai gan jautājumi un atbildes bieži vien ir noderīgs rīks, lai precizētu tiesību aktu aspektus, ieinteresētās personas tos dažkārt izmanto, lai saņemtu norādījumus savās ļoti konkrētajās situācijās, un tie ne vienmēr ir vispārējās interesēs. Lai gan Komisija ņem vērā ieinteresēto personu paustās bažas, tā uzskata, ka ir vajadzīgs vairāk laika, lai novērtētu jaunā noteikuma par vēstulēm “bez rīcības” efektivitāti (un šā noteikuma iespējamās izmantošanas gadījumiem), pirms tā apsver, vai ir vajadzīga precizēšana. Tomēr dažas ieinteresētās personas, šķiet, vēlas paplašināt šā noteikuma darbības jomu un ietekmi, kas varētu būt pretrunā Savienības tiesību vispārējiem principiem. Šajā saistībā Komisija nesen ierosināja veidus, kā nodrošināt, lai konkrētos apstākļos, piemēram, FITR priekšlikumā, netiktu piemēroti konkrēti Savienības tiesību aktu noteikumi, tādējādi cenšoties katrā atsevišķā gadījumā sasniegt noteiktu regulējuma elastību, ko cenšas panākt minētās ieinteresētās personas. Kopumā Komisija aicina EUI izvērtēt turpmākus uzlabojumus, ko var īstenot īstermiņā un kam nebūtu vajadzīgas nekādas izmaiņas tiesiskajā regulējumā. Šajā nolūkā apspriešanā ieinteresētās personas izvirzīja vairākas idejas. Komisija uzskata, ka jo īpaši ir vērts apsvērt turpmāk minētos ierosinājumus. -Varētu palielināt noteikumu piemērošanas pārredzamību visā ES. Piemēram, EUI varētu izveidot tīmekļa rīku, kas ļautu visām ieinteresētajām personām ziņot par uzraudzības neatbilstības gadījumiem. -Uzraudzības konverģences rīkos lielāku uzmanību varētu pievērst izpildei, lai veicinātu izpildes pasākumu, tostarp sankciju, konsekventu piemērošanu. Līdzīgu mērķi varētu sasniegt, nodrošinot, ka EUI vāc visaptverošus datus par izpildes lietām visā ES. -Iespēju kompetentajām iestādēm veikt ad hoc salīdzinošo pārskatīšanu tādu notikumu gadījumā, kuriem ir būtiska ietekme uz uzraudzību, varētu vairāk izmantot kā ex post rīku. Turklāt lielāks uzsvars uz steidzamiem vai neparedzētiem uzraudzības jautājumiem varētu veicināt efektīvāku salīdzinošās pārskatīšanas izmantošanu, ņemot vērā to, ka salīdzinošajai pārskatīšanai vajag daudz resursu. -Katra EUI ir izstrādājusi savus neformālos uzraudzības konverģences rīkus citādā veidā nekā pārējās EUI. Tas ir saistīts ar atšķirīgajiem tiesiskajiem regulējumiem, kuros darbojas EUI. Komisija piekrīt ieinteresētajām personām, ka šie rīki ir izrādījušies ļoti efektīvi, un aicina EUI turpināt izmantot šos neformālos instrumentus. Tomēr EUI varētu arī izpētīt, kādā mērā citu EUI izstrādātos neformālos rīkus varētu lietderīgi iekļaut to uzraudzības konverģences rīkkopā. -Sistemātiskāka valstu kompetento iestāžu diskusija par uzraudzības lietām varētu būt noderīga, lai veicinātu konverģentus uzraudzības rezultātus salīdzināmās situācijās. Komisija aicina EUI izstrādāt kritērijus tam, kā atlasīt uzraudzības lietas, kas ir būtiskas šādai informācijas apmaiņai. EUI varētu palielināt šo diskusiju vērtību, izveidojot šādu lietu kopumu, kas būtu pieejams valstu kompetentajām iestādēm apspriešanai. 3.PĀRVALDĪBA, KOPĪGAS STRUKTŪRAS, IEINTERESĒTO PERSONU IESAISTE UN UZRAUDZĪBAS NEATKARĪBA

Pamatinformācija un konstatējumi a)EUI pārvaldība Pēdējā EUI pārskatīšanā Komisija ierosināja tālejošas izmaiņas EUI pārvaldībā, lai tās, veicot noteiktus uzdevumus, būtu neatkarīgākas no valstu kompetentajām iestādēm. Galvenais arguments par labu šiem priekšlikumiem bija tāds, ka dažu EUI rīku izmantošanu varētu izvērst, uzdodot noteiktu lēmumu pieņemšanu struktūrai, kas noteiktā mērā ir neatkarīga no iestādēm, kurām šie rīki tika piemēroti. Par šo pieeju notika intensīvas diskusijas likumdošanas procesā. Likumdevēju galu galā pieņemtais dokuments neatbilda Komisijas sākotnējam mērķim. Neraugoties uz to, tika ieviesti uzlabojumi konkrētās jomās (t. i., attiecībā uz Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, interešu konfliktiem un priekšsēdētāju lomu). Apspriešanā lielākā daļa publisko iestāžu uzsvēra, ka EUI ir dalībnieku virzītas organizācijas, kurās lēmumus pieņem valstu pārstāvji Uzraudzības padomē kā galīgā lēmumu pieņemšanas struktūra. Lielākā daļa nozares respondentu uzskatīja, ka EUI pašreizējā pārvaldības kārtība ļāva EUI nodrošināt objektivitāti, neatkarību un efektivitāti darbā/lēmumu pieņemšanā. Tomēr vairākas ieinteresētās personas (dažas publiskās iestādes, daži nozares pārstāvji, akadēmisko aprindu pārstāvji un NVO) atbalstīja pārvaldības pasākumus, kas ir neatkarīgāki no valstu uzraudzības iestādēm. Šīs ieinteresētās personas norādīja, ka 2019. gada EUI pārskatīšanā noteiktie ierobežotie grozījumi ir nepietiekami, lai tiktu galā situācijās, kad lēmumus pieņem valstu kompetento iestāžu pārstāvji, kurus, iespējams, vairāk virza valstu, nevis Eiropas intereses. Ieinteresētās personas uzskatīja, ka jaunākās izmaiņas pārvaldībā ir uzlabojušas EUI lēmumu pieņemšanas procesus. Daži respondenti norādīja, ka izmaiņas, kas ieviestas ar EUI 2019. gada pārskatīšanu: i) ļāva ātrāk pieņemt lēmumus; ii) mazināja interešu konfliktu risku; un iii) nodrošināja papildu objektivitāti un pārredzamību. Attiecībā uz balsošanas kārtību joprojām pastāv atšķirīgi viedokļi. To skaidri parāda mazākas dalībvalsts publiskā sektora balss, kas prasa, lai vairāk lēmumu tiktu pieņemti, pamatojoties uz principu “viens balsstiesīgs loceklis, viena balss”, savukārt cits publiskā sektora respondents no dalībvalsts ar lielu finanšu tirgu ierosināja stiprināt to dalībvalstu ietekmi, kuras visvairāk skar atsevišķi EUI lēmumi. Daži respondenti ierosināja vēl vairāk paplašināt EUI priekšsēdētāja tiesības balsot par visu veidu lēmumiem (pašlaik priekšsēdētājs nevar balsot par lēmumiem, kurus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu). Viedokļi atšķīrās arī par to, vai prasība par divkāršu balsu vairākumu EBI balsošanā (kas paredz to valstu kompetento iestāžu vienkāršu balsu vairākumu, kuras piedalās un kuras nepiedalās banku savienībā) būtu jāsaglabā nemainīga. No vienas puses, respondenti norādīja, ka divkārša balsu vairākuma prasība piešķīra nepamatoti lielu svērumu tām dalībvalstīm, kuras nepiedalās vienotajā uzraudzības mehānismā, kas vēl vairāk pieaugtu, kad banku savienībai pievienotos vēl citas dalībvalstis. No otras puses, publiskās iestādes (un ne tikai to dalībvalstu iestādes, kuras nepiedalās banku savienībā): i) uzsvēra prasības par divkāršu balsu vairākumu nozīmi Eiropas kohēzijā; un ii) norādīja, ka šī prasība ir garantija dalībvalstu līdzsvarotai un samērīgai pārstāvībai gan banku savienībā, gan ārpus tās. Daži respondenti arī atgādināja par vajadzību veikt mērķorientētas izmaiņas EBI pārvaldībā, lai nodrošinātu konsekventāku tās noregulējuma un prudenciālo funkciju nošķiršanu. Vairāki respondenti arī pieprasīja izmaiņas EVTI pārvaldībā tiešas uzraudzības gadījumos. Šie respondenti ierosināja, ka tā vietā, lai visus jautājumus iesniegtu Uzraudzības padomei lēmumu pieņemšanai, EVTI būtu: i) tie jāuztic neatkarīgai valdei vai komitejai, kas līdzīga centrālā darījumu partnera (CCP) uzraudzības komitejai; vai ii) vairāk jāizmanto deleģēšanas pilnvaras, lai atbrīvotu Uzraudzības padomi no ikdienas uzraudzības lēmumiem. Papildus apspriešanā saņemtajām atsauksmēm var būt lietderīgi izmantot citus avotus, lai novērtētu EUI pārvaldību. Viens no šādiem avotiem ir Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašais ziņojums par ES centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Šajā ziņojumā ERP norādīja, ka, neraugoties uz pārskatīto EBI regulu, kas paredz dažas izmaiņas Savienības tiesību aktu pārkāpumu procedūrā, EBI aizvien pastāv būtiskas pārvaldības nepilnības. Arī savā nesenajā īpašajā ziņojumā par ieguldījumu fondiem ERP norādīja, ka EVTI ir grūtības efektīvi izmantot savus rīkus. Šīs problēmas ietver pašas EVTI pārvaldības struktūru un tās atkarību no valstu kompetento iestāžu sadarbības. b)Kopīgas struktūras

Visi respondenti pauda uzskatu, ka abas EUI kopīgās struktūras (proti, Apelācijas padome un Apvienotā komiteja) kopumā ir efektīvi mehānismi, lai nodrošinātu konsekventus viedokļus un starpnozaru sadarbību. Tomēr dažas ieinteresētās personas norādīja, ka Apvienotā komiteja netiek pilnībā izmantota gadījumos, kad EUI ir kopīgas pilnvaras (piemēram, jaunās EUI pilnvaras veicināt uzraudzības neatkarību). Daži respondenti norādīja, ka Apvienotās komitejas lēmumu pieņemšana ir pārāk apgrūtinoša, jo Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir jāapstiprina triju EUI valdēm. c)Ieinteresēto personu iesaiste Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika arī par to iesaisti EUI un par to, kā EUI ir darbojušās, nodrošinot ieinteresēto personu iesaisti. Lielākā daļa publisko iestāžu un daži nozares respondenti norādīja, ka pašreizējais regulējums darbojas labi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir pietiekama. Lielākā daļa nozares respondentu uzsvēra, ka EUI būtu jāpastiprina sadarbība un dialogs ar nozari un jāizmanto atvērtāka un pragmatiskāka pieeja. Visbeidzot, dažādi nozares pārstāvji izvirzīja jautājumu par to, ka termiņi ir pārāk īsi, lai sniegtu atsauksmes EUI apspriešanā. d)Uzraudzības neatkarība 2019. gada EUI pārskatīšanā tika ieviests jauns EUI pienākums: veicināt un uzraudzīt valstu uzraudzības iestāžu neatkarību. EUI nesen publicēja savus pirmos individuālos ziņojumus par kompetento iestāžu uzraudzības neatkarību savās nozarēs. Apspriešanā lielākā daļa respondentu pozitīvi novērtēja šo jauno EUI pienākumu veicināt uzraudzības neatkarību. Publiskās iestādes norādīja, ka šis jaunais pienākums ļauj vienībai, kas ir informēta par valsts kompetento iestāžu veiktajām funkcijām, veikt ekspertu novērtējumu. Šīs publiskās iestādes arī minēja, ka: i) neatkarība bija priekšnoteikums efektīvas uzraudzības attīstībai; ii) jaunais pienākums varētu uzlabot saskaņotību uzraudzības neatkarības jomā; un iii) EUI varētu sniegt noderīgu ieskatu, salīdzinot uzraudzības neatkarību Eiropā. Daži respondenti no finanšu nozares apgalvoja, ka valstu uzraudzības iestāžu neatkarībai ir izšķiroša nozīme, nodrošinot uzraudzības procesa leģitimitāti un ticamību. Pētniecības institūts norādīja, ka valstu uzraudzības iestāžu neatkarība būtu jāreglamentē vienādi visā Eiropā, ieviešot grozījumus attiecīgajos finanšu tiesību aktos. Komisijas novērtējums Komisija piekrīt, ka grozījumi, kas izklāstīti 2019. gada EUI pārskatā, ir solis pareizajā virzienā un kopumā tiem būtu pozitīvi jāietekmē EUI pārvaldība. Tomēr, neraugoties uz šīm izmaiņām, Komisija joprojām uzskata, ka EUI pārvaldības sistēmā, kurā lēmumus pieņem 27 valstu uzraudzības iestādes, pārāk liela nozīme varētu tikt piešķirta valstu interesēm un dažkārt var tik sasniegti neoptimāli rezultāti. Turklāt dažkārt šī pārvaldības sistēma apgrūtina EUI rīcībā esošo konverģences rīku izmantošanu piemērotākajā veidā. Šo viedokli atbalsta ERP secinājumi un apstiprina apspriešanā saņemtās atbildes, jo īpaši no akadēmiskajām aprindām, patērētāju grupām un ierobežota skaita nozares ieinteresēto personu un publiskām iestādēm. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka nav pagājis pietiekami ilgs laiks, kopš praktiski sāka piemērot jaunākās izmaiņas, lai noteiktu, vai ir pamatoti veikt turpmākus grozījumus. Apspriešanā saņemtās atsauksmes skaidri liecina, ka ieinteresētās personas kopumā pašlaik neatbalsta turpmākas izmaiņas tiesību aktos. Tāpēc pagaidām Komisija atturēsies ierosināt turpmākas izmaiņas. Tomēr Komisija cieši uzraudzīs šo svarīgo jomu un apsvērs turpmākus pasākumus. Pamatojoties uz apspriešanā saņemtajiem ieteikumiem, Komisija apsvērs arī vajadzību veikt mērķorientētas izmaiņas EBI pārvaldībā, lai nodrošinātu konsekventāku tās noregulējuma un prudenciālo funkciju nošķiršanu. Turklāt Komisija apsvērs iespēju ieviest neatkarības standartus turpmākajā nozaru tiesību aktu pārskatīšanā. Ņemot to vērā, Komisija 2021. gada oktobrī pieņemtajā banku nozares tiesību aktu kopumā jau ir ierosinājusi darbības noteikumus par kompetento iestāžu neatkarības principu. Turklāt dažus uzlabojumus, ko apspriešanā ierosināja ieinteresētās personas, EUI var īstenot diezgan ātri. Komisija aicina EUI apsvērt turpmāk minētos ierosinājumus.

-EUI būtu jāuzlabo pārredzamība attiecībā uz Uzraudzības padomes lēmumu pieņemšanas grafiku un saturu, publicējot to darba kārtības daļu, kas attiecas uz regulējuma jautājumiem. Attiecībā uz regulējuma jautājumiem pagaidu plānošanas kalendāru varētu publicēt ik pēc sešiem mēnešiem, lai ieinteresētās personas varētu paredzēt apspriešanu. -Ja tas vēl nav izdarīts, EUI varētu vēl vairāk palielināt sadarbību ar ieinteresētajām personām, vairāk iesaistoties pastāvīgā dialogā ar ieinteresētajām personām, kas pārsniedz to, kas jau notiek ar ieinteresēto personu grupām. -Lielākas efektivitātes labad EVTI tiek aicināta apsvērt, vai pastāv turpmākas iespējas deleģēt komitejām vai priekšsēdētājam ikdienas uzraudzības lēmumus attiecībā uz vienībām, kas atrodas tās tiešā uzraudzībā. -Aizvien palielinās to starpnozaru uzdevumu un tematu skaits, kas jāizskata EUI. Tāpēc pieaug Apvienotās komitejas nozīme. Ņemot vērā šīs norises, EUI tiek aicinātas apsvērt vēlamās izmaiņas, ko varētu veikt regulējumā nākotnē, lai nodrošinātu pietiekamus resursus un uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu. Komisija aicina EUI sniegt šo ieteikumu Komisijai līdz 2023. gada beigām. -EUI tiek mudinātas turpināt darbu, pildot savu jauno neatkarības uzraudzīšanas un veicināšanas uzdevumu, turpinot attīstīt neatkarības principus (t. i., darbības, finansiālo un personīgo neatkarību, kā arī pārskatatbildību un pārredzamību) un izstrādājot starpnozaru kritērijus uzraudzības neatkarībai ES. Pēc tam EUI varētu novērtēt, cik lielā mērā ir izpildīti kritēriji, tādējādi pārsniedzot līdz šim veikto kompetento iestāžu pašnovērtējumu. 4.TIEŠA UZRAUDZĪBA Pamatinformācija un konstatējumi EUI 2019. gada pārskatīšanā EVTI tika uzticēti tieši uzraudzības pienākumi šādās jomās: i) kritiski svarīgi ES etaloni un trešo valstu etalonu administratori; un ii) datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji. Šīs paplašinātās tiešās uzraudzības pilnvaras piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Kopš 2020. gada janvāra EVTI saskaņā ar ETIR 2.2 regulējumu ir piešķirts arī jauns uzraudzības pienākumu klāsts attiecībā uz trešo valstu CCP. Eiropas Parlaments 2020. gada oktobrī aicināja Komisiju apsvērt iespēju pakāpeniski piešķirt EVTI tiešākas uzraudzības pilnvaras, tostarp tiešu pārraudzību pār konkrētiem tirgus segmentiem, piemēram: i) ES CCP; ii) centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem; un iii) Eiropas vienoto piekļuves punktu. Apspriešanā lielākā daļa respondentu sniedza diezgan pozitīvus novērtējumus par EVTI uzraudzības pilnvarām un EVTI sniegumu kredītreitingu aģentūru un darījumu reģistru uzraudzībā. Tomēr respondenti arī norādīja, ka ir iespējams veikt uzlabojumus, galvenokārt komunikācijas un pārredzamības jomā. Piemēram, respondenti norādīja, ka ir nepieciešama: i) ciešāka sadarbība starp EVTI, valstu kompetentajām iestādēm un darījumu reģistriem; un ii) regulārākas divpusējas sanāksmes starp uzraudzības iestādi un uzraudzīto vienību.

Attiecībā uz tiešo uzraudzības pilnvaru turpmāko darbības jomu lielākā daļa respondentu neuzskatīja, ka uzraudzības pilnvaras būtu vēl vairāk jācentralizē EUI, vismaz ne pašlaik. Šie respondenti apgalvoja, ka: i) valstu kompetentajām iestādēm būtu jāturpina uzraudzīt lielākā daļa kapitāla tirgus dalībnieku, ņemot vērā to tuvumu un vietējās zināšanas; ii) EUI ir izveidotas kā dalībnieku vadītas organizācijas ar mērķi uzlabot uzraudzības konverģenci starp valstu kompetentajām iestādēm; un iii) subsidiaritātes un proporcionalitātes principi nozīmē, ka pilnvaras nav jācentralizē vēl vairāk. Tomēr citi respondenti gan no publiskām iestādēm, gan nozares pauda uzskatu, ka būtu jāapsver tieša uzraudzība konkrētās kapitāla tirgu jomās, kurās tā radītu pievienoto vērtību. Šīs jomas, kurās būtu jāapsver tieša uzraudzība, ir šādas: -vides, sociālās un pārvaldības (VSP) reitingu aģentūras, VSP datu sniedzēji un ar ilgtspēju saistītu pakalpojumu sniedzēji; -Eiropas mēroga tirgus infrastruktūras, piemēram, ES CCP. Vairākas publiskās iestādes pauda uzskatu, ka lēmumam par tiešas uzraudzības pilnvaru piešķiršanu EUI vajadzētu būt balstītam uz pierādījumiem un skaidru kritēriju kopumu. Komisijas novērtējums Saskaņā ar kapitāla tirgu savienības rīcības plānu Komisija apsvērs iespēju ierosināt EUI tiešu uzraudzību, ja būs norādes, ka pašreizējā uzraudzības struktūra nav piemērota vēlamajam tirgus integrācijas līmenim. Komisija rūpīgi izvērtēs šo jautājumu, pārskatot attiecīgos nozaru tiesību aktus. Šajā saistībā Komisija jau ir iekļāvusi trīs nesenos tiesību aktu priekšlikumos, par kuriem notiek sarunas (MICA, DORA un priekšlikums par ES zaļajām obligācijām), EBI un EVTI tiešas uzraudzības pilnvaras un trīs EUI pārraudzības pienākumus. Komisija arī meklē veidus, kā novērst finansiālās stabilitātes risku, ko rada pārmērīga paļaušanās uz Apvienotajā Karalistē reģistrētiem CCP. Tā plāno šogad nākt klajā ar pasākumiem, lai padarītu ES reģistrētus CCP pievilcīgākus, tostarp pārskatot ES uzraudzības sistēmu attiecībā uz CCP. Šajā saistībā Komisija nesen veica mērķorientētu apspriešanu par centralizētās tīrvērtes sistēmas pārskatīšanu ES. Turklāt Komisija apsvērs iespēju noteikt dažādus tiešās uzraudzības “veidus” kā iespējamu risinājumu tiešās uzraudzības jomā. Viens no šādiem veidiem varētu būt “zvaigžņveida” modelis, kurā valstu kompetentajām iestādēm aizvien ir nozīmīga loma un tās izmanto savas zināšanas par tirgu un tiesību sistēmu valstu īpatnībām, lai sniegtu labumu centrālās uzraudzības iestādei. Tā tas jau ir modelī, ko izmanto vienotais uzraudzības mehānisms, vai priekšlikumā regulai, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai. 5.EUI VIENOTAIS NOTEIKUMU KOPUMS UN DARBĪBA

Pamatinformācija un konstatējumi “Uzlabots vienots noteikumu kopums” ir vispusīgāki un attiecīgā gadījumā sīkāk izklāstīti noteikumi dažādos ES tiesību aktu un norādījumu līmeņos. Attiecībā uz būtiskiem elementiem tas nozīmē vairāk ES noteikumu, kas izklāstīti 1. līmenī, proti, regulās un direktīvās. Attiecībā uz nebūtiskiem elementiem tas nozīmē vairāk ES noteikumu, kas izklāstīti deleģētajos vai īstenošanas aktos 2. līmenī. Papildu norādījumus un skaidrojumus var sniegt arī pamatnostādnēs vai jautājumos un atbildēs, ko EUI izdod 3. līmenī. Turklāt attiecībā uz turpmākiem nozaru tiesību aktiem vai spēkā esošiem tiesību aktiem, kas tiek pārskatīti, lielāku saskaņošanu var panākt, direktīvu vietā izmantojot tieši piemērojamas regulas 1. līmenī. Šajā gadījumā regulas varētu būt labāka izvēle nekā direktīvas, jo direktīvu gadījumā parasti dalībvalstis var izvēlēties, kā direktīvu transponēt valsts tiesību aktos. Lielāku saskaņošanu varētu panākt arī ar dažādām regulu vai direktīvu saskaņošanas pakāpēm; vai arī pieļaujot mazāku atteikšanos no saskaņotajiem noteikumiem. Kompromiss starp 1. un 2. līmeni ir saistīts arī ar plašāku jautājumu par to, kā likumdošanā panākt ātrumu, pielāgošanās spēju un kvalitāti, kas ir īpaši svarīgi nozarēm, kurās notiek straujas pārmaiņas. a)Leģislatīvo aktu saskaņošanas uzlabošana Apspriešanā netika konstatēts pārliecinošs ieinteresēto personu atbalsts turpmākai 1. līmeņa nozaru tiesību aktu tālejošai saskaņošanai, neraugoties uz nelielu atbalstu noteikumu par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu lielākai saskaņošanai. b)Saskaņotu tiesību aktu piemērošanas veicināšana ar deleģētajiem vai īstenošanas aktiem Pēdējos gados ir bijuši gadījumi, kad finanšu pakalpojumu tiesību aktos bija paredzēts, ka tirgus dalībniekiem un uzraudzības iestādēm bija jāsāk piemērot leģislatīvie akti laikā, kad daži no attiecīgajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem, tostarp regulatīvie tehniskie standarti vai īstenošanas tehniskie standarti, vēl nebija pieņemti. Daudzas ieinteresētās personas ir norādījušas, ka dažos gadījumos tas varētu radīt nopietnas bažas. Komisijas novērtējums a)Tiesību aktu saskaņošanas uzlabošana Ieinteresētās personas neatbalstīja lielāku saskaņotību, kas izpaustos kā vairāk vai sīkāk izklāstīti ES noteikumi 1. vai 2. līmenī. Tāpēc Komisija neplāno pārskatīt spēkā esošos ES tiesību aktus finanšu pakalpojumu jomā tikai tāpēc, lai 1. līmenī ieviestu sīkāk izklāstītus noteikumus vai atceltu noteikumus, kas pieļauj valstu rīcības brīvību. Tomēr, pārskatot vai ierosinot tiesību aktus, Komisija novērtēs, kāda ietekme varētu būt sīkāk izklāstītu noteikumu ieviešanai un valstu rīcības brīvības ierobežošanai 1. līmeņa nozaru tiesību aktos. Direktīvu gadījumā tiks veikts arī novērtējums par ietekmi, ko rada iespēja pārveidot direktīvu par regulu. Attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt, lai ES tiesību akti arī turpmāk atbilstu nākotnes prasībām un varētu viegli pielāgoties tehnoloģiju un tirgus attīstības paātrināšanai, likumdevējiem, kad vien tas ir iespējams un lietderīgi, ir svarīgi noteikt vispārīgus principus 1. līmenī un sīkāk izstrādātus noteikumus 2. līmenī. Tas ļautu ātrāk reaģēt uz straujo tirgus attīstību. b)Saskaņotu tiesību aktu piemērošanas atvieglošana ar deleģētajiem vai īstenošanas aktiem

1. līmeņa leģislatīvajos aktos ir ietverti visi to tiesību aktu būtiskie elementi, kas reglamentē konkrētu jomu vai nozari, jo Komisija var deleģēt tikai nebūtiskus elementus administratīvo noteikumu pieņemšanai. Tāpēc principā ir iespējams piemērot jebkuru leģislatīvu aktu pat tad, ja nav attiecīgo 2. līmeņa tiesību aktu. Tomēr leģislatīvajā aktā noteikto principu ievērošana vien ne vienmēr ļaus sasniegt visus rezultātus, kurus ar šo tiesību aktu ir iecerēts sasniegt. Tas jo īpaši attiecas uz ziņošanas prasībām, kad, ja nav īstenošanas aktu, kuros būtu paredzētas veidnes, ziņošana brīvā formātā apdraud saskaņotību un salīdzināmību. Šādos gadījumos ziņošana brīvā formātā var arī sarežģīt uzraudzības iestāžu un ieguldītāju veikto datu interpretāciju, pirms ir pieejami attiecīgie īstenošanas akti. Šī problēma izriet no saspīlējuma starp šādiem diviem aspektiem. Pirmais aspekts ir tāds, ka 2. līmeņa aktu izstrādei pēc būtības ir vajadzīgs laiks. Dažos gadījumos EUI ir vajadzīgs ilgs laiks, lai izstrādātu, piemēram, regulatīvo tehnisko standartu un īstenošanas tehnisko standartu projektus, ņemot vērā to sarežģīto un tehnisko raksturu. EUI arī plaši apspriežas ar ieinteresētajām personām un veic iekšējus pieņemšanas procesus. Pēc tam EUI un Komisija veic tehnisku informācijas apmaiņu, kam arī var būt vajadzīgs laiks, pirms faktiski tiek sākta pieņemšanas procedūra. Visbeidzot, pēc tam, kad Komisija pieņem noteiktus 2. līmeņa aktus, piemēram, Komisijas deleģētos aktus un regulatīvos tehniskos standartus, likumdevējiem ir jāveic pārbaude, kas var ilgt vairākus mēnešus. Tomēr Komisija nevar paātrināt procesu, prasot EUI sākt strādāt ar 2. līmeņa aktiem, pirms ir pieņemti 1. līmeņa tiesību akti, jo attiecīgie pilnvarojumi tobrīd vēl nav pabeigti. Otrais aspekts ir tāds, ka pēc tam, kad likumdevēji ir panākuši vienošanos par pamatprincipiem, tie var sliekties nodrošināt ātru 1. līmeņa akta piemērošanu. To dara, lai ātri sasniegtu iecerētos politikas rezultātus, bet tas ļoti apgrūtina 2. līmeņa aktu pabeigšanu līdz tam pašam datumam. Komisija un EUI jau mazina tirgus dalībniekiem uzlikto slogu, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni, kad tās izstrādā tehniskos ieteikumus un tehniskos standartus. Šī pārredzamība ļauj tirgus dalībniekiem sākt gatavošanos, pamatojoties uz projektiem. Tomēr projektiem nav juridiska spēka, un pēc tam, kad pārbaudes procesā to pieprasa likumdevēji, Komisija var veikt grozījumus tehniskajos standartos (vai citos 2. līmeņa aktos). Ja šie grozījumi ir būtiski, Komisijai tehnisko standartu projekti jāsūta atpakaļ EUI turpmākai izstrādei. Tāpēc pastāv ierobežojumi attiecībā uz to, cik lielā mērā ieinteresētās personas var izmantot agrāk publicētus tehnisko standartu projektus, ja pat nelielu izmaiņu dēļ ieinteresētajām personām var nākties pielāgoties. Komisija atzīst, ka dažus leģislatīvo aktu noteikumus var būt grūti piemērot, pirms tiek izsludināti deleģētie vai īstenošanas akti. Tā strādās gan ar likumdevējiem, gan ar EUI, lai palielinātu informētību par šo problēmu. Komisija atgādina, ka dažas no šīm grūtībām iepriekš bija jārisina, veicot grozījumus galvenajos attiecīgajos leģislatīvajos aktos, lai aizkavētu piemērošanu. Turklāt Komisija vajadzības gadījumā arī turpmāk lūgs EUI neoficiālus iepriekšējus norādījumus par plānoto 2. līmeņa aktu iespējamo grafiku, lai šo informāciju vajadzības gadījumā iekļautu likumdošanas procesā. 6.FINANSĒŠANA Pamatinformācija un konstatējumi 60 % EUI budžeta veido valstu kompetento iestāžu iemaksa un 40 % — ES budžeta iemaksa. EVTI gadījumā šī attiecība nedaudz atšķiras, jo vienības, kuras EVTI tieši uzrauga, arī maksā uzraudzības maksas šai aģentūrai. Likumdevēji neatbalstīja EUI 2019. gada pārskatīšanā ierosinātos Komisijas priekšlikumus mainīt finansēšanas sistēmu, un finansēšanas noteikumi palika nemainīgi. Apspriešanā lielākā daļa respondentu norādīja, ka finansēšanas noteikumi ir atbilstoši un ļauj EUI iegūt pietiekamus resursus savu uzdevumu veikšanai. Publiskās iestādes apgalvoja, ka pašreizējais finansējuma iemaksu sadalījums 40/60 ir atbilstošs. Tās norādīja, ka, tā kā EUI darbs lielākā mērā ir saistīts ar publisku funkciju, ir taisnīgi un pareizi, ja finansējuma pamatā galvenokārt ir publiskas iemaksas. Dažas publiskās iestādes, galvenokārt no mazām valstīm, pauda uzskatu, ka ES budžeta finansējuma daļu varētu palielināt.

Respondenti no finanšu nozares pauda novērojumu, ka pašreizējais finansēšanas modelis ir piemērots, jo: i) reglamentējoša rakstura uzdevumi būtu jāfinansē no ES budžeta; un ii) uzraudzības konverģences uzdevumi būtu jāfinansē valstu kompetentajām iestādēm, jo tās gūst tiešu labumu no konverģences darba un uzraudzība ir valsts galvenā atbildība. Finanšu nozares respondenti arī apgalvoja, ka pašreizējais finansēšanas modelis ļauj Eiropas Parlamentam īstenot budžeta kontroli pār EUI attiecībā uz to budžeta daļu, ko finansē no ES vispārējā budžeta, un tādējādi nodrošina, ka EUI var tikt sauktas pie atbildības. Neraugoties uz kopumā pozitīvo novērtējumu, ir konstatētas dažas problēmas saistībā ar maksām, ko iekasē no uzraudzītajām vienībām, lai segtu EVTI tiešās uzraudzības pilnvaru izmaksas. Viena publiskā iestāde apgalvoja, ka tiešās uzraudzības pilnvaru finansējuma palielinājums būtu jāsedz ES, nevis no palielinātām uzraudzīto vienību maksām. Apspriešanā EVTI izvirzīja jautājumu par to, ka maksu sistēma nav pietiekami elastīga, kas tai liedz pārdalīt resursus, pamatojoties uz apzinātajiem riskiem. Turklāt dažu tiešas uzraudzības uzdevumu gadījumā uzraudzīto vienību skaits ir neliels vai, iespējams, būs neliels. Tas var radīt lielas maksas mazajām vienībām, jo nozares tiesību aktos ir noteikts, ka maksai ir jāsedz visas izmaksas, kas radušās saistībā ar šo vienību uzraudzības darbībām. Komisijas novērtējums Saskaņā ar saņemtajām atsauksmēm Komisija neplāno ierosināt tiesību aktu grozījumus, lai mainītu pašreizējo tiesisko regulējumu attiecībā uz EUI finansēšanu. Lai risinātu jautājumu par uzraudzības maksām un nodrošinātu, ka maksas paliek samērīgas ar uzraudzīto struktūru ieņēmumiem, Komisija aicina EVTI izpētīt dažādās iespējas, kas pieejamas pašreizējā tiesiskajā regulējumā. Varētu apsvērt mērķorientētus grozījumus nozaru tiesību aktos, ja visi iespējamie neleģislatīvie pasākumi šā jautājuma risināšanai izrādīsies nepietiekami. 7.PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA Pamatinformācija un konstatējumi Klientu un patērētāju aizsardzības uzlabošana ir svarīga EUI pilnvaru daļa. 2019. gada EUI pārskatīšanā tika palielināti EUI uzdevumi un uzlaboti to rīki šajā jomā. Piemēram, pēc pārskatīšanas EVTI tika uzticēti šādi uzdevumi: i) kontrolpirkumu koordinēšana; ii) mazumtirdzniecības riska rādītāju izstrāde; iii) informācijas vākšana un analizēšana par patēriņa tendencēm un ziņošana par tām; un iv) EUI regulu 22. panta 4. punktā paredzēto izmeklēšanu attiecināšana uz iespējamiem draudiem patērētāju vai ieguldītāju aizsardzībai. Sabiedriskajā apspriešanā lielākā daļa ieinteresēto personu pauda viedokli, ka EUI ir devušas pozitīvu ieguldījumu patērētāju un ieguldītāju aizsardzībā. Dažas ieinteresētās personas ir norādījušas, ka patērētāju jautājumi bieži vien ir vietēja mēroga jautājumi. Tas nozīmē, ka būtiska nozīme ir labai sadarbībai starp valstu kompetentajām iestādēm un EUI. Lielākā daļa respondentu uzskata, ka EUI sniedz pievienoto vērtību, konstatējot patērētāju problēmas visā ES un apmainoties ar paraugpraksi starp valstu kompetentajām iestādēm. Turklāt lielākā daļa respondentu norādīja, ka EUI ir svarīga koordinatora loma iekšējā tirgū attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniegšanu. Šajā saistībā dažas publiskās iestādes pieprasīja efektīvākas koordinācijas pilnvaras pārrobežu pakalpojumu uzraudzībā, lai samazinātu kaitējuma risku patērētājiem. Komisijas novērtējums

Komisija uzskata, ka pašlaik nav pamata veikt leģislatīvas izmaiņas EUI dibināšanas regulās patērētāju aizsardzības jomā. Tomēr, pārskatot nozaru tiesību aktus, Komisija rūpīgi apsvērs pašreizējo tiesisko regulējumu un ierosinās attiecīgus grozījumus, lai novērstu konstatētās nepilnības patērētāju aizsardzības jomā. Ņemot to vērā, 2021. gada 22. septembrī direktīvas “Maksātspēja II” pārskatīšanā ierosinātais grozījums par sadarbības platformām: i) dotu iespēju EAAPI uzņemties lielāku lomu, pievēršoties prudenciāliem aspektiem sarežģītās pārrobežu lietās; un ii) palielinātu EAAPI pilnvaras samazināt patērētāju aizsardzības riskus, ja apdrošināšanas produkti tiek piedāvāti pāri robežām. Gaidāmā privāto ieguldījumu stratēģija būs vēl viena iespēja veikt turpmākus leģislatīvus uzlabojumus patērētāju aizsardzības interesēs. EUI arī tiek aicinātas turpināt izmantot visus pieejamos rīkus, lai sasniegtu savus patērētāju un ieguldītāju aizsardzības mērķus. Šie rīki ir ziņojumi par patēriņa tendencēm, uzraudzības intensitātes kartes, salīdzinošā pārskatīšana un brīdinājumi par pašu risku/pašu riska analīze un maksātspējas novērtējuma ziņojumi apdrošināšanas un pensiju nozarē. 8.SISTĒMISKAIS RISKS Pamatinformācija un konstatējumi Reaģējot uz globālo finanšu krīzi, EUI kopā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) tika pilnvarotas sniegt ieguldījumu ES finanšu sistēmas makroprudenciālā uzraudzībā un novērst un mazināt sistēmisko risku, jo likumdevējs uzskatīja, ka ir svarīgi, lai uzraudzības pasākumi ES būtu vērsti ne tikai uz atsevišķiem uzņēmumiem, bet arī nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti kopumā. Lielākā daļa sabiedriskās apspriešanas respondentu norādīja, ka pašreizējā EUI un ESRK veiktās finanšu uzraudzības struktūra ir uzlabojusi sadarbību un koordināciju starp kompetentajām iestādēm attiecībā uz sistēmiskā riska funkcijām. Ieinteresētās personas jo īpaši norādīja, ka sadarbība starp EUI un ESRK stresa testu jomā ir labas prakses piemērs. Lai gan kopumā EUI labi koordinē stresa testu procesu, vairāki respondenti lūdza vēl vairāk racionalizēt šo procesu. Viņi iesniedza šo pieprasījumu, jo kvalitātes nodrošināšanas procesa dēļ valstu kompetentajām iestādēm un uzraudzītajām vienībām ir jāiesniedz ļoti sīki izklāstīti stresa testu ziņojumi. Tāpēc dažas ieinteresētās personas ierosināja vairāk uz risku balstītu pieeju stresa testu kvalitātes nodrošināšanai. Turklāt dažas nozares ieinteresētās personas arī pauda bažas par stresa testu rezultātu publicēšanu, kas rada noteiktus tirgus traucējumu riskus, ja plašāka sabiedrība pilnībā nesaprot visas pasākuma iznākuma nianses. Komisijas novērtējums Komisija uzskata, ka pašlaik nav nepieciešami tiesību aktu grozījumi šajā jomā, bet aicina EUI un ESRK vēl vairāk racionalizēt stresa testu procesu. Komisija arī norāda uz pievienoto vērtību, ko sniedz stresa testu rezultātu augsta līmeņa pārredzamības nodrošināšana, tostarp atsevišķu rezultātu publicēšana apdrošināšanas nozarē. Turklāt EUI, ESRK un kompetentās iestādes tiek mudinātas: i) turpināt stiprināt sadarbību jautājumos, kas saistīti ar sistēmisko risku, visās finanšu nozares daļās; un ii) pastiprināt centienus izstrādāt kopīgus sistēmiskā riska rādītājus, ņemot vērā mijiedarbību starp to uzraudzītajām nozarēm. 9.SECINĀJUMS