(7)Dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošana veidos koordinētus investīciju un reformu centienus visā Savienībā. Pateicoties koordinētai un vienlaicīgai šo reformu un investīciju veikšanai un pārrobežu projektu īstenošanai, šīs reformas un investīcijas savstarpēji pastiprinās viena otru un radīs pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kāda mehānismam būs uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu izveidi, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Itālijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Konkrētāk, Padome ieteica novirzīt nodokļu slogu no darbaspēka, pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pilnībā īstenot iepriekšējās pensiju reformas. Padome arī ieteica stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību un spējas, vienlaikus uzlabojot koordināciju starp valsts un reģionālajām iestādēm. Turklāt Padome ieteica pastiprināt centienus apkarot nedeklarētu darbu un nodrošināt, ka aktīva darba tirgus politika un sociālā politika tiek efektīvi integrētas un sasniedz it īpaši jauniešus un neaizsargātās iedzīvotāju grupas un ka, izmantojot visaptverošu stratēģiju, tiek atbalstīta sieviešu līdzdalība darba tirgū, tostarp nodrošinot piekļuvi kvalitatīvai bērnu aprūpei un ilgtermiņa aprūpei. Lai pārvarētu Covid-19 krīzi, Itālijai tika ieteikts nodrošināt pienācīgu ienākumu kompensēšanu un piekļuvi sociālajai aizsardzībai un mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību, tostarp izmantojot elastīgu darba režīmu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai. Turklāt Itālijai tika ieteikts uzlabot izglītības rezultātus, pastiprināt tālmācību un veicināt prasmju, tostarp digitālo prasmju, pilnveidi. Uz investīcijām vērsto ekonomikas politiku tika ieteikts koncentrēt uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, ņemot vērā reģionālās atšķirības, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, uz pētniecību un inovāciju, ilgtspējīgu sabiedrisko transportu, ūdens resursu apsaimniekošanu, kā arī uz uzlabotu digitālo infrastruktūru, lai nodrošinātu pamatpakalpojumu sniegšanu. Lai atbalstītu ekonomiku Covid-19 krīzes laikā, Itālijai tika ieteikts arī efektīvi īstenot pasākumus, ar kuriem nodrošina likviditāti reālajai ekonomikai, pasteidzināt tādu publisko investīciju projektu īstenošanu, kas jau sagatavoti realizēšanai, un veicināt privātās investīcijas. Turklāt Padome ieteica uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, lai uzlabotu maksātnespējas regulējumu un pastiprinātu cīņu pret korupciju. Padome arī mudināja atcelt konkurences ierobežojumus un uzlabot nozaru regulējumu. Itālijai tika arī ieteikts veicināt banku bilanču pārstrukturēšanu, turpināt samazināt ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvaru un uzlabot nebanku finansējumu mazākiem un inovatīviem uzņēmumiem. Komisija, novērtējusi progresu šo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas brīdī, secina, ka ir panākts būtisks progress attiecībā uz ieteikumiem veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu turpmāku atveseļošanu, kā arī attiecībā uz ieteikumiem nodrošināt tādu pasākumu efektīvu īstenošanu, ar kuriem nodrošina likviditāti reālajai ekonomikai, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem, inovatīviem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, un novērš maksājumu kavējumus. Būtisks progress tika panākts arī cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši rēķinu neizrakstīšanas veidā.

(1)Covid-19 uzliesmojums ir iedragājis Itālijas ekonomiku. Itālijas iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju faktiskajās cenās (IKP uz vienu iedzīvotāju) 2019. gadā bija 95,0 % no ES vidējās vērtības. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara prognozi Itālijas reālais IKP 2020. gadā samazinājās par 8,9 % un paredzams, ka 2020. un 2021. gadā tas kopumā samazināsies par 5,0 %. No ilgtermiņa aspektiem, kas ietekmē ekonomikas sniegumu vidējā termiņā, jo īpaši jāmin augstais jauniešu bezdarba līmenis un zems sieviešu līdzdalības līmenis darba tirgū, lēns ražīguma pieaugums, kā arī neefektivitāte valsts pārvaldē un ļoti augstais valsts sektora parāda līmenis.

(24)Plānā uzmanība veltīta arī politikai attiecībā uz jauniešiem un bērniem, paredzot vairākus tādus pasākumus kā bērnudārzu un bērnu aprūpes pakalpojumu jaudas palielināšana un kvalitātes uzlabošana, kuru gadījumā Itālija atpaliek no Savienības vidējā rādītāja. Plāna mērķis ir arī veicināt uzņemšanu terciārās izglītības kursos, it īpaši STEM disciplīnās, un izveidot tādu augstākās izglītības iestāžu tīklu, kuras piedāvā pēcdiploma kursus ar nelielu ilgumu. Plānā ietverti vairāki pasākumi Itālijas pētniecības jaudas palielināšanai, jo īpaši reforma, kuras mērķis ir atvieglot augsta līmeņa pētnieku un vadītāju mobilitāti un vienkāršot līdzekļu pārvaldību, kā arī pētnieku karjeras perspektīvu reforma. Arī paredzams, ka ar plānu tiks atbalstīta digitālo tehnoloģiju integrācija pamatizglītības un vidējās izglītības sistēmā, klasēs izmantojot digitālos resursus, digitalizējot mācību saturu un izveidojot laboratorijas ar tādu izglītības tehnoloģiju palīdzību kā, piemēram, programmējami roboti. Plānā arī paredzēti pasākumi jauniešu nodarbināmības uzlabošanai un darbvietu izveides atbalstam saistībā ar digitālo un zaļo pārkārtošanos. Visbeidzot, paredzams, ka reformas izglītības sistēmā un aktīvas darba tirgus politikas jomā uzlabos pamatnosacījumus un palīdzēs gūt labumu no minētajām investīcijām.

(23)Plānā paredzēts plašs ievērojamu investīciju kopums, kuru mērķis ir samazināt nevienlīdzību un sociālo neaizsargātību saistībā ar dažādiem komponentiem, kuru ietvaros īpaša uzmanība arī tiek veltīta valsts dienvidu daļai. Uzmanība pievērsta virknei svarīgu aspektu, piemēram, tādiem kā sociālo mājokļu piedāvājuma palielināšana, sociālo pakalpojumu pieejamības uzlabošana, it īpaši attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma un no citu atbalsta atkarīgiem cilvēkiem, mājās sniedzamo aprūpes pakalpojumu paplašināšana un atbalsts nelabvēlīgā situācijā esošām kopienām ar pilsētvides atjaunošanas plānu palīdzību. Šos pasākumus papildina reformas, ar kurām būtu jāatvieglo piekļuve konkrētiem sociālajiem pakalpojumiem, piemēram, tādas kā Pamatlikums par cilvēkiem ar invaliditāti vai reforma, kas saistīta ar telemedicīnas un tuvējā tīkla paplašināšanu. Šie pasākumi (kopā ar citos komponentos paredzētajiem pasākumiem, piemēram, tiem, kas saistīti ar nodarbinātību, izglītību un veselību) pievēršas vairākiem Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem.

(18)Plānā arī paredzētas arī būtiskas reformas, kuru mērķis ir uzlabot vispārējo uzņēmējdarbības vidi un mazināt šķēršļus konkurencei. Paredzams, ka jauna ikgadēja konkurences likuma pieņemšana 2021. gadā saīsinās laiku, kādā iespējams dibināt uzņēmumu Itālijā, un uzlabos konkursa procedūras vietējo sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanai, proti, tādās jomās kā atkritumu apsaimniekošana un transports (jo īpaši attiecībā uz ostām, reģionālo dzelzceļu un vietējo sabiedrisko transportu), kā arī koncesijas (jo īpaši attiecībā uz automaģistrālēm, uzlādes stacijām e-mobilitātes jomā un hidroenerģiju). Nozares tiesību aktos ir paredzēta atteikšanās no regulētām elektroenerģijas cenām un ietverti papildu pasākumi, kuru mērķis ir veicināt lielāku konkurenci enerģijas mazumtirdzniecības tirgos un ieviest otrās paaudzes viedos skaitītājus. Publiskā iepirkuma tiesību aktu pārskatīšanā cita starpā ir paredzēts izstrādāt noteikumus, kuru nolūks ir saīsināt laiku starp līgumu publicēšanu un to piešķiršanu, koordinēt publiskā iepirkuma politiku, ieviest e-iepirkumu, panākt publisko pircēju profesionalizāciju un racionalizēt līgumslēdzējas iestādes. Paredzams, ka tas tiks īstenots tādā veidā, lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp vienkāršošanas sniegtajiem ieguvumiem un pārbaudēm, kas jāveic korupcijas un krāpšanas apkarošanas nolūkā. Plānā paredzēts konsolidēt tirgus uzraudzības iestādes, digitalizēt produktu pārbaudes un izveidot jaunas akreditētas laboratorijas. Sagaidāms, ka šie uzņēmējdarbības vides uzlabojumi atvieglos uzņēmējdarbību un ka labāki konkurences pamatnosacījumi nāks par labu efektīvākai resursu sadalei un ar to saistītajam potenciālajam ražīguma pieaugumam.

(14)Attiecībā uz fiskāli strukturālo politiku plānā ir ietverti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot nodokļu iekasēšanu un pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī pasākumi, kuru nolūks ir palielināt publisko izdevumu efektivitāti, stiprinot izdevumu pārskatīšanas sistēmu un pabeidzot reformu, kas skar fiskālās attiecības dažādos valdības līmeņos. Paredzams, ka arī strukturālie pasākumi publiskā iepirkuma sistēmas uzlabošanai palīdzēs paaugstināt publisko finanšu kvalitāti. Var uzskatīt, ka ieteikumi, kas saistīti ar tūlītēju fiskālās politikas reakciju uz pandēmiju, neietilpst Itālijas atveseļošanas un noturības plāna tvērumā, neraugoties uz to, ka Itālija kopumā ir adekvāti un pietiekami reaģējusi uz neatliekamo vajadzību 2020. un 2021. gadā atbalstīt ekonomiku ar fiskāliem līdzekļiem atbilstīgi vispārējās izņēmuma klauzulas noteikumiem. Turklāt Itālijai adresētais ieteikums, saskaņā ar kuru jānodrošina pietiekama virzība uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu 2020. gadā, vairs nav aktuāls, kam par iemeslu ir gan attiecīgā budžeta perioda beigas, gan tas, ka pandēmijas krīzes kontekstā 2020. gada martā tika iedarbināta Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula.

(12)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (reitings “A”), kuras konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas attiecīgajai dalībvalstij sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(34)Digitālā pārkārtošanās rada Itālijai ievērojamus izaicinājumus, jo valsts saskaras ar būtiskiem trūkumiem gan pamatprasmju, gan padziļinātu digitālo prasmju jomā, kas atspoguļojas arī ražošanas sistēmas zemajā digitalizācijas līmenī. Plāna mērķis ir palīdzēt risināt minētās problēmas, veicot investīcijas, kas vērstas gan uz visu iedzīvotāju vajadzībām prasmju jomā, gan uz to cilvēku vajadzībām, kurus lielākā mērā apdraud digitālā atstumtība, kā arī uz skolotāju, civildienesta ierēdņu un darbaspēka vajadzībām. Padziļinātu digitālo prasmju attīstīšana tiek risināta kā daļa no plašāka mēroga pasākumiem, kuri palīdz palielināt tehnisko un specializēto digitālo prasmju pieejamību.

(31)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) būtiski sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 25,1 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/24 VI pielikumā minēto metodiku.

(29)Atveseļošanas un noturības plānā ietverts plašs investīciju un reformu klāsts, kuru mērķis ir risināt problēmas zaļās pārkārtošanās jomā, un kopumā tas ir labi saskaņots ar Eiropas zaļā kursa prioritātēm un 2030. gada klimata mērķrādītāja plānu, kā arī ar mērķi – līdz 2050. gadam Eiropu padarīt par klimatnoturīgu sabiedrību. Plānā ietverti vairāki pasākumi, kas saistīti ar ēku renovāciju energoefektivitātes nolūkos, jo īpaši izmantojot “Superbonus” nodokļu atlaidi mājokļu jomā, taču arī paredzētas tiešās investīcijas, lai uzlabotu pašvaldību, skolu, tiesu iestāžu ēku, viesnīcu, muzeju, kinoteātru un teātru energoefektivitāti. Turklāt plāna mērķis ir palielināt konkurenci elektroenerģijas un gāzes tirgos un veicināt atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanu. Šajos pasākumos ietvertas investīcijas, kuru mērķis ir atbalstīt to, lai atjaunojamos energoresursus izmantotu energokopienas un no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatērētāji, kas rīkojas kopīgi, kā arī attīstīt atkrastes elektroenerģijas ražošanu un viedtīklus.

(28)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 37,5 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/24 VI pielikumā minēto metodiku. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. pantu atveseļošanas un noturības plāns atbilst informācijai, kas ietverta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2030. gadam.

(40)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta i) apakšpunktā un V pielikuma 2.9. punktā, atveseļošanas un noturības plānā sniegtais pamatojums par plānā aplēsto kopējo izmaksu summu ir zināmā mērā pamatots (reitings “B”) un ticams, izmaksu lietderības principam atbilstīgs un samērīgs ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

(41)Itālija ir iesniegusi izmaksu aplēses par visiem atveseļošanas un noturības plānā paredzētajiem pasākumiem, kas ietver izmaksas. Metodika un pieņēmumi, kas veikti, lai sagatavotu izmaksu aplēses, kopumā ir skaidri un ticami attiecībā uz lielāko daļu plānā paredzēto pasākumu, un to pamatā bieži vien ir līdzīgi iepriekšēji projekti vai attiecīgi atbalsta pētījumi. Tomēr dažu pasākumu gadījumā trūkst attiecīgās informācijas par metodiku un par izmaksu aplēšu sagatavošanai izmantoto pamatu, vai šī informācija ir nepilnīga, kas liedz veikt pilnībā pozitīvu novērtējumu par izmaksu aplēsēm. Tādējādi atveseļošanas un noturības plānā sniegtais pamatojums par plānā aplēsto kopējo izmaksu summu ir zināmā mērā pamatots un ticams. Visbeidzot, atveseļošanas un noturības plāna aplēstās kopējās izmaksas atbilst izmaksu lietderības principam un ir samērīgas ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

Finanšu interešu aizsardzība

(42)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta j) apakšpunktā un V pielikuma 2.10. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ierosinātie pasākumi un šajā lēmumā paredzētie papildu pasākumi pienācīgi (reitings “A”) ļaus novērst, atklāt un izbeigt korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus minētajā regulā paredzēto līdzekļu izmantošanā, un ir gaidāms, ka pasākumi pārliecinoši novērsīs dubultu finansēšanu no minētās regulas un citām Savienības programmām. Minētais neskar to citu instrumentu un rīku piemērošanu, kuru mērķis ir veicināt un nodrošināt atbilstību ES tiesību aktiem, tostarp korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanai, atklāšanai un izbeigšanai un Savienības finanšu aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092.

(43)Atveseļošanas un noturības plānā ierosinātā iekšējās kontroles sistēma un noteikumi pēc savas uzbūves ir pietiekami stabili, un attiecīgās struktūras ir skaidri aprakstītas. Plānā ir skaidri noteikti dalībnieki (iestādes/struktūras) un aprakstīti to uzdevumi un pienākumi iekšējās kontroles uzdevumu izpildē. Ekonomikas un finanšu ministrijai ir uzticēta vispārējā koordinācija, un ministrijas paspārnē ir izveidota neatkarīga revīzijas struktūra, kuras pilnvaras ir noteiktas 2021. gada 31. maija Dekrētlikumā Nr. 77. Ir paredzēta ad hoc pieņemšana darbā, lai stiprinātu administratīvās spējas.

(44)Ir paredzētas kontroles sistēmas un citi attiecīgie pasākumi, tostarp datu par galasaņēmējiem vākšana un pieejamības nodrošināšana, proti, no 2022. gada vidus, īstenojot vienotu IT sistēmu (ReGiS), un līdz tam laikam, izmantojot pagaidu IT pasākumus, kuru pamatā ir pašreizējie datu apstrādes rīki, kas šajā nolūkā būtu jāpielāgo. Datu vākšana saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 22. panta 2. punkta d) apakšpunktu balstās uz informāciju, kas iegūta no Valsts pārvaldes datubāzēm, tostarp, piemēram, no datubāzēm, kuru pamatā ir piedāvājuma identifikācijas kods (CIG). Revīzijas struktūrai būtu jāpārbauda Regulas (ES) 2021/241 22. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto datu vākšana un jānodrošina piekļuve tiem saistībā ar pagaidu IT pasākumiem. Šīs saistības un revīzijas struktūras ziņošana par tām ir ietverts kā atskaites punkts šā lēmuma pielikumā. Tiek uzskatīts, ka šie pasākumi ir pienācīgi, lai novērstu, atklātu un izbeigtu korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu izmantošanā un novērstu dubultu finansēšanu no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citām Savienības programmām.

(45)Iekšējās kontroles un datu iegūšanas noteikumu un ziņošanas struktūru pienācīga darbība, kā arī pāreja uz vienoto sistēmu (ReGiS) ir ļoti svarīga, lai ziņotu par mērķrādītāju un atskaites punktu sasniegšanu un maksājuma pieprasījuma noteikšanu. Saistībā ar pagaidu IT pasākumiem, progresu jaunas IT vides (ReGiS) izstrādē un faktisko pāreju uz šo repozitorija sistēmu ir nepieciešams specifisks IT revīzijas darbs, kas jāveic revīzijas struktūrai attiecībā uz ReGiS spēju izpildīt plānā aprakstītās funkcijas un it īpaši nodrošināt datu integritāti un uzturēt revīzijas taku. Attiecībā uz pārejas sistēmu – revīzijas struktūra iesniedz revīzijas ziņojumu, kurā līdz ar pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanu apstiprina repozitorija sistēmas funkcijas.

(46)Lai novērstu, atklātu un izbeigtu krāpšanu, korupciju un interešu konfliktus, saistībā ar plāna īstenošanu ir paredzēts pastiprināt spēkā esošos noteikumus. Papildus Guardia di Finanza (Finanšu policijas), Korupcijas apkarošanas iestādes (ANAC) un Itālijas Revīzijas palātas lomai plānā ir minēta unikāla projekta koda, kā arī rīka ARACHNE izmantošana, lai cita starpā nepieļautu divkārša finansējuma riskus.

Plāna saskanīgums

(47)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta k) apakšpunktā un V pielikuma 2.11. punktā, plānā lielā mērā (reitings “A”) ir iekļauti saskanīgi reformu un publisko investīciju projektu īstenošanas pasākumi.

(48)Visā Itālijas atveseļošanas un noturības plānā ir izklāstīts stratēģisks un konsekvents redzējums, atainojot vispārēju saskanīgumu starp komponentiem un starp atsevišķiem pasākumiem. Katrā komponentā paredzētās reformas un investīcijas ir konsekventas un savstarpēji pastiprinošas, un starp komponentiem pastāv arī ievērojama papildināmība. Piemēram, vairākos plāna komponentos ir paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti vai nodrošināt, ka nav negatīvas ietekmes uz enerģijas patēriņu papildus tiem, kas īpaši paredzēti zaļās un ekoloģiskās pārkārtošanās panākšanai. Vēl viens piemērs ir tas, ka visos komponentos kā prioritāte ir iekļauta jaunatne, dzimumu līdztiesība un teritoriālā kohēzija neatkarīgi no šo komponentu konkrētā tvēruma. Neviens pasākums, kas ierosināts kādā komponentā, nav pretrunā un neapdraud citus komponentus, un nav konstatētas pretrunas starp dažādiem komponentiem.

Līdztiesība

(49)Itālijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti pasākumi, kas, paredzams, palīdzēs risināt valsts problēmas dzimumu līdztiesības jomā un attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām visiem. Konkrēti – tie cita starpā ir pasākumi, ar kuriem paredzēts risināt problēmas dzimumu līdztiesības jomā, piemēram, atbalsts uzņēmējdarbībai vai valsts mēroga sistēmas izveide dzimumu līdztiesības sertifikācijai. Ir paredzēti arī specifiski pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt vienlīdzīgas iespējas jauniešiem, tostarp pasākumi, kuru nolūks ir palielināt to jauniešu skaitu, kas uzsāk studijas zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, kā arī uzlabot digitālās un inovācijas prasmes, īpašu uzmanību veltot dzimumu līdztiesībai un vienlīdzīgām iespējām visiem. Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot tādus kopienā balstītus un mājās pieejamus sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus kā inovatīvi mājokļu risinājumi un aprīkojums, ir vērsti uz to, lai veicinātu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku neatkarīgu dzīvi. Plānā ir paskaidrots, kā dažādi komponenti, paredzams, tieši vai netieši palīdzēs novērst nevienlīdzību un veicinās vienlīdzīgas iespējas, it īpaši sieviešu un jauniešu gadījumā. Tomēr no plānā izklāstītās informācijas joprojām nav skaidrs, kāds būs gaidāmais ieguldījums par labu konkrētām iedzīvotāju grupām, piemēram, personām, kuras pieder pie etniskām vai rasu minoritātēm. It īpaši gadījumos, kad gaidāmais ieguldījums būs tikai netiešs, plāna konkrētās īstenošanas ciešai uzraudzībai vajadzētu būt būtiskai, lai nodrošinātu to, ka plāns sniedz gaidītos rezultātus un ir daļa no visaptverošas stratēģijas, kas ir saskanīga ar valsts politiku līdztiesības jomā, piemēram, ar valsts dzimumu līdztiesības stratēģiju 2021.–2026. gadam.

Drošības pašnovērtējums

(50)Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 4. punkta g) apakšpunktu plānā ir ietverts drošības pašnovērtējums par investīcijām saistībā ar mākoņpakalpojumiem un infrastruktūru valsts pārvaldes vajadzībām. Attiecībā uz savienojamības pasākumiem, jo īpaši 5G izvēršanu, Itālija apstiprināja, ka tā veiks šādu novērtējumu vēlākā posmā, ņemot vērā savienojamības scenārijus, kas izrietēs no kartēšanas un sabiedriskās apspriešanas. Šajā sakarā Itālija paziņoja, ka tā analizēs riska scenārijus un īstenos pasākumus, lai nepieļautu vai mazinātu visus iespējamos drošības riskus.

Pārrobežu un vairākvalstu projekti

(51)Plānā ir ietvertas investīcijas Eiropas transporta (TEN-T) koridoros un pārrobežu dzelzceļa savienojumā starp Itāliju un Austriju, pabeidzot Bolcāno apvedceļu maršrutā Verona-Brennero, kas ir svarīgs pasažieru un kravu pārvadājumu mezgls starp Itāliju un Ziemeļeiropu un Austrumeiropu. Turklāt Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas ieviešana vismaz 3400 km garumā ļautu panākt sadarbspēju ar pārējo dalībvalstu dzelzceļa sistēmām. Plānā ir ietverti pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt optiskās šķiedras un 5G tehnoloģiju izvēršanu 5G koridoros Eiropā. Plānā arī paredzēts finansēt Itālijas uzņēmumu līdzdalību apstiprinātos un iespējamos svarīgos projektos visas Eiropas interesēs, kā arī pētniecības un izstrādes partnerībās un stiprināt Eiropas digitālās inovācijas centru tīklu, lai apmainītos ar zināšanām un pieredzi ar citām Eiropas valstīm.

Apspriešanas process

(52)Saistībā ar plānu notika apspriešanas un mijiedarbības process ar dažādām ieinteresētajām personām, tostarp reģionālajām un vietējām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sociālajiem partneriem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un politikas ekspertiem. Pēc tam, kad Itālijas parlaments bija sniedzis atzinumu par valdības ierosinātajām stratēģiskajām pamatnostādnēm plāna izstrādei, Ministru padome 2021. gada 12. janvārī apstiprināja plāna pirmo versiju. Pēc 2021. gada februārī notikušās valdības maiņas turpinājās plāna projekta izskatīšana un apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. Deputātu palāta un Senāts rīkoja vairākas uzklausīšanas, kurās piedalījās dažādas ieinteresētās personas, piemēram, reģionālās un vietējās iestādes, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un institucionālās struktūras, un apstiprināja ad hoc ziņojumus par to, kā arī rezolūcijas, ar kurām uz minēto ziņojumu pamata tika koordinēta plāna pabeigšana. Turklāt Valsts un reģionu konferences ietvaros valdība pati rīkoja dialogu ar reģionālajām un vietējām iestādēm. Šā procesa rezultātā pārskatītais plāns tika iesniegts parlamentam, kas atbalstīja tā nosūtīšanu Komisijai.

(53)Attiecībā uz apspriešanas procesu īstenošanas posmā – Itālijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts turpināt regulāru dialogu ar dažādām pārvaldes struktūrām, kas iesaistītas plāna īstenošanā, un ar ieinteresētajām personām. Tādēļ saskaņā ar pārvaldības modeli ir paredzēts izveidot konsultatīvu struktūru, kurā piedalītos ekonomiskie un sociālie partneri. Lai nodrošinātu attiecīgo dalībnieku atbildību, ir svarīgi iesaistīt visas attiecīgās vietējās iestādes un ieinteresētās personas, ieskaitot sociālos partnerus, visā plānā iekļauto investīciju un reformu īstenošanas gaitā.