PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) Lisabonas Savienības gadskārtējā asamblejā, proti, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu par dalībpušu īpašajām iemaksām uz Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunkta pamata.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akts

2015. gada Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akta (“nolīgums”) mērķis ir nodrošināt visaptverošu un efektīvu starptautisko aizsardzību tādu kvalitatīvu produktu nosaukumiem, kuriem ir izcelsmes norāde. Minētais nolīgums atjaunina un uzlabo esošo starptautisko reģistrācijas sistēmu, kas aizsargā nosaukumus, kuri identificē produktu ģeogrāfisko izcelsmi, proti, 1958. gada Lisabonas Vienošanos par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju. Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 26. februārī.

Eiropas Savienība ir nolīguma puse.

2.2.Lisabonas Savienības asambleja

Lisabonas Savienība ir WIPO administrēta Īpašā savienība. Tajā ietilpst Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akta (“Ženēvas akts”) dalībpuses un valstis, kuras ir 1958. gada Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju vai 1967. gada akta (Lisabonas vienošanās, kas pārskatīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā) dalībnieces. WIPO Ģenerālās asamblejas ietvaros Lisabonas Savienības asambleja norisinās katru gadu. Tās uzdevumi ir izklāstīti Ženēvas akta 22. panta 2. punktā. Konkrēti, tai ir šādi uzdevumi. Tā kārto visus jautājumus par Īpašās savienības uzturēšanu un attīstību, kā arī par Ženēvas akta īstenošanu. Tā groza regulējumu, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Ženēvas akta īstenošanai. Tā pieņem Īpašās savienības finanšu regulējumu un grozījumus Ženēvas akta pantos par Īpašās savienības asambleju (22. pants), WIPO Starptautisko biroju (23. pants) un finansēm (24. pants), kā arī par šo pantu grozīšanas procedūru (27. pants). Konkrētāk, attiecībā uz finansēm tā var lemt par to, vai un cik lielā mērā ieņēmumi no Īpašās savienības ienākumu avotiem nav pietiekami, lai segtu izdevumus, un par dalībpusēm izrietošo pienākumu veikt īpašas iemaksas uz Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunkta pamata. Šis Komisijas priekšlikums attiecas tikai uz lēmumiem, ko pieņem uz Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunkta pamata. Asambleja lēmumus cenšas pieņemt vienprātīgi. Ja lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, izskatāmo jautājumu izlemj balsojot. Šādā gadījumā katrai dalībpusei, kas ir valsts, ir viena balss, un tā balso tikai savā vārdā; ikviena dalībpuse, kas ir starpvaldību organizācija, var balsot savu dalībvalstu vietā ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to šīs organizācijas dalībvalstu skaitam, kuras ir šā akta dalībnieces. Padomes 2019. gada 7. oktobra Lēmuma (ES) 2019/1754 par Eiropas Savienības pievienošanos Ženēvas aktam 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka Īpašās savienības asamblejā balso Savienība, un dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Ženēvas aktu vai ir tam pievienojušās, savas balsstiesības neīsteno.

2.3.Lisabonas Savienības asamblejas paredzētais akts

Lisabonas Savienības asambleja savās gadskārtējās sanāksmēs WIPO Ģenerālās asamblejas ietvaros var pieņemt lēmumus par to, cik lielā mērā ieņēmumi no Īpašās savienības ienākumu avotiem nav pietiekami, lai segtu izdevumus, un par dalībpusēm izrietošo pienākumu veikt īpašas iemaksas uz Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunkta pamata (“paredzētais akts”).

Paredzētā akta mērķis ir izveidot pamatu, uz kura balstoties Ženēvas akta dalībpuses veic īpašas iemaksas, lai varētu segt Īpašās savienības izdevumus.

Paredzētais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar nolīguma 24. panta 2. punkta v) apakšpunktu, kurā noteikts: “2. [Budžeta finansēšanas avoti] Īpašās savienības ienākumu avoti ir šādi: v) īpašas dalībpušu iemaksas vai kādi citi ienākumi no dalībpusēm vai aizsardzības saņēmējiem, vai tiem abiem, ja un ciktāl ar ieņēmumiem no i)–iv) apakšpunktā norādītajiem avotiem nepietiek izdevumu segšanai, kā izlemj asambleja”.

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Ierosinātā nostāja ir pievienoties potenciālai vienprātībai attiecībā uz Lisabonas Savienības asamblejas lēmumu par to, cik lielā mērā ieņēmumi no Ženēvas akta 24. panta 2. punkta i)–iv) apakšpunktā minētajiem ienākumu avotiem nav pietiekami, lai segtu izdevumus. Tādā gadījumā Lisabonas Savienības ienākumus attiecīgajā apmērā iegūst no dalībpušu īpašajām iemaksām vai no jebkāda alternatīva ar dalībpusēm un/vai aizsardzības saņēmējiem saistīta avota.

Ierosinātais Padomes lēmums ļautu ES, izmantojot šim nolūkam no Savienības gada budžeta pieejamos līdzekļus, pievienoties vienprātībai par asamblejas lēmumu, ko pieņem uz Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunkta pamata.

ES 2020. gada budžets no 05.06.01. budžeta pozīcijas paredz 1 miljonu EUR kā ES ieguldījumu Lisabonas Savienības darbībai WIPO (Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija), pamatojoties uz Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu. ES jābūt iespējai pievienoties vienprātībai par Lisabonas Savienības asamblejas lēmumu, ko pieņem uz Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunkta pamata. Šāds lēmums ir vajadzīgs, lai Savienība varētu veikt maksājumu saskaņā ar pamataktu, kas nodrošina juridisko pamatu budžetā paredzēto izdevumu īstenošanai. Pamataktā ir noteikts šādi: “Ja tiek gūti ienākumi no Īpašās savienības saskaņā ar Ženēvas akta 24. panta 2. punkta v) apakšpunktu, Savienība var veikt īpašu iemaksu, ievērojot Savienības gada budžetā šim nolūkam pieejamos līdzekļus.”

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats