ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Vācijas lūgumu šā atzinuma mērķis ir raksturot dzīvnieku labturības marķējuma iespējamās sistēmas un to struktūru, lai sekmētu tādu ražošanas un audzēšanas metožu attīstību, kas lielākā mērā atbilst dzīvnieku labturības principiem. Tas jāskata kopsakarībā ar ES arvien pieaugošo interesi par dzīvnieku labturību, kas līdzīgi citiem ētiska rakstura apsvērumiem kļūst par aizvien svarīgāku Eiropas sociālā modeļa sastāvdaļu. Saskaņā ar Eirobarometra pētījumu rezultātiem patērētāji sagaida, ka dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti ir ražoti, izmantojot sistēmas, kurās tiek ievērots ES regulējums — jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku labturību, un ka pastāv objektīvas un uzticamas iespējas izvēlēties pārtikas produktus, kas ražoti, pievēršot īpašu uzmanību dzīvnieku labturībai (1). Turklāt vairākos aspektos pastāv sakarība starp lauksaimniecības dzīvnieku labturību, no vienas puses, un to veselību, kā arī tādu slimību rašanos, ar kurām var inficēties cilvēki, no otras puses.
3.10

ES teritorijas apdzīvotība ir nevienmērīga. Vidējais iedzīvotāju blīvums ir 116 iedzīvotāju uz km2, bet tas svārstās no 374 iedzīvotājiem uz km2 Nīderlandē līdz 15 un 21 iedzīvotājiem uz km2 Ziemeļeiropas valstīs. Arī to iedzīvotāju procentuālais skaits, kas dzīvo pilsētās, katrā valstī ir atšķirīgs; vidēji Eiropā tas ir 80 %, bet svārstās no 97,2 % blīvi apdzīvotās vietās Beļģijā līdz 59,9 % Grieķijā. Jāuzsver problēmas saistībā ar to, kas lauku apgabalos ir no transporta atkarīgi lietotāji.
4.8

No to zvejas produktu saraksta, par kuriem netiek piešķirta kompensācija, ir izslēgti zvejas produkti, kurus nozvejojuši “zvejas kuģi, kas peld ar Venecuēlas karogu un zvejo Kopienas ūdeņos”. EESK uzskata, ka, ja jebkāds ES un Venecuēlas nolīgums paredz iespēju šīs valsts kuģiem gūt labumu no ierosinātās kompensēšanas shēmas, tas būtu skaidri jānorāda, kā arī būtu jānorāda tie Kopienas ūdeņi attālākajos reģionos, uz kuriem tiek attiecinātas kompensācijas par konkrētās valsts zvejas produktiem.
5.8

IV pielikuma C daļa ir grozīta attiecībā uz Slovākiju un Zviedriju. Šajā pielikumā ir minēti gadījumi, kuros var atteikties no divkārša pabalstu aprēķina, jo rezultāti ir vienādi. Attiecībā uz Slovākiju grozījumā ir minēta apgādnieka zaudējuma pensija; attiecībā uz Zviedriju ir minēts, ka minimālās garantētās pensijas aprēķins ir atkarīgs no laika posma, kas nodzīvots valstī.
4.6.7

EESK pauž bažas par to, ka brīvprātīgo organizācijas un brīvprātīgo darbība bieži vien nav atzīta sabiedrībā tādēļ, ka daudzās dalībvalstīs nav izstrādāta “brīvprātīgās darbības” juridiskā definīcija vai tiesiskais pamats. Tādēļ dažreiz pastāvošās iespējas netiek izmantotas, piemēram, brīvprātīgo darbību neatzīstot par vienu no jauniešu, bezdarbnieku un migrantu integrācijas pasākumiem. Turklāt brīvprātīgie bieži ir problemātiskā situācijā, īpaši nodokļu, sociālā nodrošinājuma vai apdrošināšanas ziņā. Īpaši jāatbalsta tādu noteikumu izstrāde, kas rada skaidrību par brīvprātīgo juridisko statusu un katram valsts iedzīvotājam dod tiesības veikt brīvprātīgo darbību. Dalībvalstis arī tiek aicinātas novērst ar darba tiesībām saistītas nepilnības, kas kavē izmantot brīvprātīgos, kuri sabiedrības interesēs veic svarīgu darbu, īpaši gadījumos, kad notikušas katastrofas. Pārāk bieži nodarbinātie joprojām ir atkarīgi no darba devēja “labās gribas”, piemēram, attiecībā uz īpašu atbrīvojumu no darba.
4.7.4.2

EESK uzskata, ka skaidriem un pārredzamiem noteikumiem jāpārvalda civiltiesiskā atbildība. Jūras tiesībās “smaga nolaidība” (gross negligence) ir plaši pielietots juridisks jēdziens attiecībā uz strīdiem par kravai nodarītiem zaudējumiem. Starptautiskā mērogā jēdziens, kuru izmanto, lai atbrīvotu no atbildības neatkarīgi no vainas, ir “neuzmanība, zinot, ka no tās var izrietēt zaudējums” (recklesness with knowledge). Šo risinājumu EESK atbalstīja sava atzinumā par Erika II, bet naftas piesārņošanas jomā. Šajā nolūkā Komiteja ierosina direktīvas projektā minēt dažus objektīvus faktorus, lai palīdzētu dalībvalstīm un to tiesu iestādēm pārbaudīt iespējamās “smagas nolaidības” faktu. Pretējā gadījumā dalībvalstis direktīvas piemērošanā varētu izmantot atšķirīgas pieejas.
2.1

Komisija atzīmē, ka datorizācijas, kas balstās uz sadarbspējīgām sistēmām, mērķus varētu sasniegt arī, izveidojot centralizētu muitas sistēmu. Tā tomēr norāda, ka šāds risinājums nav iespējams dažādu iemeslu dēļ, citu starpā minot grūtības nodot dalībvalstu darbības kompetences Komisijai, tādejādi pārkāpjot proporcionalitātes un subsidiaritātes principus. Tomēr ir iespējams, ka īstais iemesls šādai nespējai slēpjas dalībvalstu pretestībā zaudēt to priekšrocības, kaut arī zinot, ka daļa no muitas ieņēmumiem ir tiešā Kopienas budžeta kompetencē. EESK uzskata, ka Kopienas muitas pārvaldībai jābūt vienam no Eiropas Savienības ilgtermiņa mērķiem. Šāda veida pārvaldībai ir priekšrocības vienkāršības, drošuma un izmaksu ziņā, kā arī raugoties no starpsavienojumu iespējām ar citām ES un trešo valstu sistēmām. Ņemot vērā to, ka ir iespējama to pamatsistēmu, ko izstrādājušas visas 25 dalībvalstis, ieviešanas aizkavēšanās, ir jāapsver, vai nebūtu vēlamāk ieviest pilnībā automatizētas sistēmas, piemēram, automatizēto importa sistēmu un automatizēto eksporta sistēmu, kas savstarpēji saistītas ar vienotas Eiropas piekļuves vietnes palīdzību (Single European Access Point).
4.1.1

Kaut arī no pacientu viedokļa ir lielas cerības saistībā šīm jaunajām tehnoloģijām sāpju novēršanai, lai attaisnotu leģitīmās cerības, īpaši reģeneratīvās medicīnas jomā, attiecīgie pētījumi ir jākontrolē ar tādu būtisku testu palīdzību, kuru protokoli garantē pacientiem pilnīgu drošību; novārtā nedrīkst atstāt arī ar vides aizsardzību saistīto neizlietoto produktu atkritumu jautājumu. No šāda viedokļa vienam no galvenajiem mērķiem (pamatojuma 2.1. punkts) būtu jābūt ne tikai augsta veselības aizsardzības līmeņa garantēšanai, bet arī medicīnas kvalitātes nodrošināšanai.
4.5

Komitejai tomēr ir lielas bažas par piedāvātās regulas ekonomiskās ietekmes novērtējumu: — pirmkārt, atšķirībā no CAFE (Tīru gaisu Eiropā) programmas (5) darba metodēm un pretēji grupas CARS 21 (6)ierosinātajam nebija pieejams neviens no rezultātiem, kas iegūts ar modeļiem, kurus izmantoja veicamo pasākumu izmaksu un ieņēmumu attiecības novērtēšanai dažādās nozarēs, kas rada gaisa piesārņojumu; — ekonomiskās ietekmes novērtējums attiecas tikai uz papildu izmaksām sakarā ar jauno robežvērtību stāšanos spēkā vieglo automobiļu emisijām un attiecīgu emitēto piesārņojošo vielu samazināšanos tonnās/gadā. Tādēļ nav iespējams veikt salīdzinošu novērtējumu izmaksām un ieņēmumiem pasākumiem, ko pēc CAFE modeļiem varētu īstenot citās nozarēs; — Regulas ierosinātā Euro 5 scenārija skaitļus, kādus bija aplēsusi Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā (DG Enterprise) šim mērķim izvēlētu neatkarīgu ekspertu grupa (7), samazināja par 33 %, lai ņemtu vērā apjomradītus ietaupījumus, kādi rodas no pieaugušā ražošanas apjoma, nesniedzot nekādu pamatojumu šim skaitlim (8); — precīzāk, neatkarīgu ekspertu grupas aplēses par pasākumiem transportlīdzekļiem, lai tie atbilstu dažādiem emisiju samazināšanas scenārijiem, jau paredz dārgmetālu cenas samazināšanos par 30 %. Dārgmetāli ir viens no galvenajiem elementiem izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmās, un to tirgus vērtība ļoti ietekmē šādu sistēmu izmaksas. Augstāk minētajai hipotēzei pretī runā fakts, ka pēdējo piecu gadu laikā platīna cena ir nepārtraukti augusi.
3.7

Kā noteikts jau Sestajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (RP6), konsorcija dalībnieki būs atbildīgi par viņiem noteikto pienākumu pilnīgu izpildi arī tādā gadījumā, ja viens no dalībniekiem viņam uzliktos pienākumus nepilda. Tomēr Sestajā pamatprogrammā ieviestais uz lielāko daļu pasākumu attiecināmais solidārās atbildības princips turpmāk nav jāpiemēro. Atkarībā no to risku novērtējuma, ko Kopienas budžetam rada Eiropas pētniecības finansēšana, varētu ieviest mehānismu finanšu riska nosegšanai, kas rodas, dalībniekiem pēkšņi pārtraucot ņemt dalību attiecīgajā projektā un līdz ar to neatmaksājot tiem piešķirtās naudas summas. Tādēļ bankas garantijas jāpieprasa tikai tajos izņēmuma gadījumos, kad priekšfinansējums pārsniedz 80 % no dotācijas kopsummas.
1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iesniegusi direktīvas projektu par plūdu pārvaldību, kā Komiteja to bija pieprasījusi savā atzinumā (1) par iepriekš pieņemto paziņojumu, un īpaši atzinīgi Komiteja vērtē to, ka minētajā priekšlikumā ir iekļauta Ūdens pamatdirektīvā noteiktā metodika un instrumenti. Iekļaujot upju baseinu plānā plūdu riska kartes un plānus, tiek regulēti visi pasākumi, kas attiecas uz iekšējo ūdensceļu un ar tiem saistīto saistīto piekrastes apgabalu apsaimniekošanu.
5.12

Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka pat ieguldot pētniecībā 3 % no IKP, Eiropa joprojām atpaliks no ASV un Japānas. Izvirzītais 3 % ieguldījuma mērķis ir starpposma mērķis, kā to jau atzinušas dažas ES dalībvalstis. Globālā konkurence radīs nepieciešamību nākamajos 15 līdz 20 gados noteikt augstāku mērķi.
2.2

Komiteja atzinīgi vērtē ierosinātās regulas preambulas 2. punktu, kurā ir atzīts pastāvošo tiesību apjoms, lai Savienībā aizsargātu kā pilsoņus, tā arī nepilsoņus. Preambulā ir noteikts, ka: “Eiropas Savienības Pamattiesību hartā no jauna ir apstiprinātas tiesības, kuru pamatā ir dalībvalstu konstitucionālās tradīcijas un starptautiskās saistības, kas kopīgas visām dalībvalstīm, Līgums par Eiropas Savienību, Kopienas līgumi, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, Kopienas un Eiropas Padomes pieņemtās sociālās hartas, kā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas tiesu prakse.” Komiteja saskata nepieciešamību panākt pareizo līdzsvaru starp drošību, jo īpaši saistībā ar pretterorisma pasākumiem, un cilvēktiesību un pamattbrīvību aizsardzību un veicināšanu Savienībā. Pēc 11. septembra un nesenākajiem sprādzieniem Madridē un Londonā cilvēktiesības un pamatbrīvības var tikt ierobežotas ar dažiem dalībvalstu noteiktajiem jaunajiem pretterorisma pasākumiem. Tomēr viens no lielākajiem trūkumiem Eiropas līmeņa sadarbībā drošības jomā ir apstāklis, ka šīs politikas paliek ārpus Kopienas lēmumu pieņemšanas kompetences un tās izstrādā, galvenokārt piemērojot starpvaldību sadarbības metodi (ES trešais pīlārs). Tādēļ Eiropas Savienības loma ir ļoti ierobežota. Tas rada pārredzamības trūkumu lēmumu pieņemšanā, jo no šī procesa ir izslēgts Eiropas Parlaments un Eiropas Kopienu Tiesa. Aģentūras darbības jomu paplašināšana, iekļaujot ES trešo pīlāru (ES Līguma VI sadaļa), būtu galvenais faktors atbilstoša līdzsvara uzturēšanai starp brīvību, drošību un tiesiskumu Savienības dažādās jomās veidotajās politikās (1).
—

NVO ir nepieciešams atrast “profesionālu vadības struktūru”, kas darbotos kā tās uzraudzības iestāde. Tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums no uzraudzības iestādes, NVO var pieteikties uz reģistrēšanu Civillietu ministrijas dienestos. Uzraudzītājam ir jābūt valsts iestādei vai šādas iestādes pilnvarotai organizācijai. Tai arī jābūt saistītai ar NVO paredzētajām aktivitātēm, t.i., tās kompetencēm jāatbilst NVO darbības jomai. Piemēram, literāro biedrību uzrauga Kultūras birojs, nevis Izglītības komisija. No otras puses, valsts iestādēm nav pienākuma akceptēt atbalsta pieteikumus no NVO minēto iestāžu kompetences jomā. Piemēram, Kultūras birojs var atteikties atbalstīt literāro biedrību, kas vēlas reģistrēties.
2.3.3

Šim priekšlikumam būs tālejoša ietekme uz visu elektronisko saziņas pakalpojumu lietotāju aizsardzību. Tas ir saistīts ar risku, ka var tikt grauta patērētāju uzticība, kas var atturēt viņus no IKT un it īpaši no jauno elektronisko pakalpojumu izmantošanas. Patērētāju uzticības zaudēšana var kavēt nākotnes informācijas sabiedrības attīstību ilgākā laika posmā un tādējādi apdraudēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu.
1.9

EESK ar gandarījumu atzīmē to, ka 2003. gadā kopējais valsts atbalsta apjoms bija samazinājies par 3,6 % no 2003. gada un par gandrīz 30 % no 1996. gada; tomēr tiek atzīmēts arī tas, ka skaitlis 53 miljardi EUR (10), 60 % no kura iezīmējas saistībā ar apstrādes un pakalpojumu rūpniecības nozarēm, turpina būt augsts. EESK arī uzsver bažas par iespējamajiem konkurences izkropļojumiem, ko varētu radīt atšķirības valsts atbalsta jomā starp dalībvalstīm un dažādiem dalībvalstu reģioniem.
2.5

EESK pilnībā atbalsta priekšlikuma 6. panta saturu (7); tā ar gandarījumu atzīmē Komisijas uzsāktos centienus dalībvalstīm noteikt priekšrakstu, kuram būtu vienmēr jābūt dalībvalstu un pilsoņu (saimnieciskās darbības operatoru vai ne) attiecību pamatā: valsts pārvaldei ir pienākums visos gadījumos un savlaicīgi sniegt atbildi uz tai iesniegtajiem lūgumiem. Rīcībai noteiktie termiņi — jo īpaši valsts pārvaldei atvēlētie trīs mēneši nodokļa atmaksai vai negatīvas atbildes sniegšanai — liekas atbilstoši un saprātīgi. Neskatoties uz to, ir pamats jautāt, vai tie ir reālistiski attiecībā uz visām divdesmit piecām dalībvalstīm: katrā no tām faktiski kavēšanās ar nodokļa atmaksu ir tik ilga, ka liek apšaubīt sistēmas efektivitāti tās pamatos, un to novērst īsā laikā nebūtu viegli.
2.2.10

Japānā Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra piedāvā dažādu veidu valsts atbalstu jauninājumu veicināšanai: — “Start-up” programma piedāvā vienu daļu līdzekļu praktiskai pētniecības un attīstības pielietošanai, tehniskajam novērtējumam un patentu iegādei (atlaide 50 % apmērā reģistrācijas izmaksām un pagarinājums vēl uz 3 gadiem), — pētniecības un attīstības programma inovatīvo tehnoloģiju jomā, — pētniecības un attīstības programma jaunām ierosmēm vietējā līmenī, — programma, lai veicinātu rūpniecības, zinātnes, valsts amatpersonu un valdības sadarbību, — Small Business Innovation Research System (japāņu ekvivalents SBIR) mērķis ir veicināt MVU tehnoloģisko spēju attīstību, piesaistīt valsts atbalstu to radošajām darbībām un finansēt pētniecības rezultātu komerciālo izmantošanu, — finansiāla atbalsta programma, lai ieviestu un attīstītu informācijas tehnoloģijas uzņēmumos, izmantojot valsts līdzekļus, — programma, lai subsidētu jauninājumus MVU, — atbalsta programma, lai veicinātu MVU attiecībā uz uzņēmuma resursiem, — programma “Atbrīvojums no pienākuma sniegt galvojumu”, — pasākumi, lai samazinātu procentu likmes kredītiem, kas ir saņemti no Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) un Shoko Chukin Bank, — nodokļu atvieglojumu plāns MVU, — investīciju plāns līdz 300 000 jēnu apmērā no “Small and Medium Business Investment and Consultation Companies”, — likumā par labāku nodarbinātības vadību MVU iekļautie impulsu mehānismi, lai noturētu darbaspēku un radītu kvalitatīvi augstvērtīgas darba vietas.
2.7

Tā kā Aģentūras pieņemtajā rīcības plānā prioritātes ir noteiktas, vadoties no ierobežotā apjomā pieejamā finansējuma, EESK pauž bažas par to, ka, ņemot vērā iespējamās grūtības panākt vienošanos attiecībā uz Kopienas budžetu, gala rezultātā piešķirtais finansējums var izrādīties vēl mazāks nekā iesniegtajā budžeta projektā. Tādējādi būtu iespējams tikai selektīvi veikt atsevišķus pasākumus vai panākt progresu dažās jomās uz citu jomu rēķina. EESK nevar atbalstīt šādu pieeju, jo dalībvalstu lēmums noteikt Aģentūrai papildu kompetences jomas nozīmē, ka ir jānodrošina finansējums, kas nepieciešams tās mērķu sasniegšanai jūras piesārņojuma novēršanas jomā. Ir svarīgi, lai jūras piesārņojuma novēršanai un reaģēšanai tiktu piešķirta pienācīga nozīme arī Kopienas līmenī un lai tā netiktu uztverta tikai no ekonomiskās perspektīvas viedokļa.
2.4

Noilguma tiesību vai ierobežojumu laika posmi, ko attiecina uz darbībām, kas izriet no tiesas procesiem, starpniecības laikā tiek apturēti no brīža, kad puses vai tiesas to pieprasa.
3.2.3

EESK uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai aģentūras, kas veic augstskolu novērtējumu, būtu neatkarīgas un atbilstu augstiem profesionālajiem standartiem. Taču ir svarīgi precizēt, ko šajā kontekstā nozīmē neatkarība, un to, vai šīm aģentūrām ir vai nav jābūt bezpeļņas iestādēm. Šīm aģentūrām jābūt patiesi neatkarīgām attiecībās ar organizācijām, kuru novērtējumu tās veic. No tā izriet otrs jautājums — vai aģentūrām ir/nav jābūt bezpeļņas organizācijām. Ir skaidrs, ka aģentūru rīcībā ir jābūt minētā darba veikšanai nepieciešamajiem līdzekļiem (kas ietver samaksu par to veikto darbu), taču, ja minētās aģentūras darbojas uz saimnieciskās darbības principiem un to darbība ir virzīta uz peļņas gūšanu, var tikt apdraudēta to neatkarība.
2.4.1

Lēmumu par minētā mehānisma koriģēšanu jau pieņēma Eiropadome 1984. gada Fontenblo sanāksmē, kaut arī vispārīgi, bet nosakot vispārēju principu, saskaņā ar kuru “...jebkura dalībvalsts ar pārmērīgi lielu budžeta slogu attiecībā pret to relatīvo labklājību var attiecīgā termiņā piemērot korekciju”. Apvienotā Karaliste joprojām ir vienīgā valsts, kas izmantojusi minēto koriģēšanas iespēju, sākot no nākamā gada pēc Fonteneblo sanāksmes līdz šodienai. Apvienotās Karalistes gada vidējā atlaide laika posmā no 1997. gada līdz 2003. gadam bija 4,6 miljardi euro. Komitejai nav skaidrs, ko nozīmē “attiecīgā termiņā”, kas it kā paredz pagaidu piemērošanu, uz kuru attiecas periodiska pārskatīšana (kā tas šajā gadījumā nav). Komitejai nav skaidrs arī tas, vai citas dalībvalstis var būt tiesīgas uz līdzīgu korekciju tajā pašā laikā.
3.5.2

Paplašināta izvēle, kas izriet no konkurences dzelzceļa operatoru starpā vienā un tajā pašā maršrutā, vienlaikus varētu nozīmēt to, ka līdz šim pastāvējušos standartus — viens saraksts, viena biļete, informācija no viena avota — vairs nebūs iespējams garantēt. Tiks radītas lielākas barjeras piekļuvē informācijai.
7.5

Ilggadēju pārdomu rezultātā Komiteja — starp citu, arī pateicoties iekšējam dialogam, kas risinājies atzinumu izstrādāšanas gaitā — ir nonākusi pie šādas pārliecības: lai pasākumi uzņēmējdarbības attīstībai būtu lietderīgi un konkrēti, tad, no vienas puses, ir jānotiek intensīvai domu apmaiņai ar un starp uzņēmējiem un darba ņēmējiem, kurus tieši skar uzņēmumu problēmas. No otras puses, ir arī jāapzinās, ka mikro un mazo uzņēmumu problēmas nevar salīdzināt ar lielo uzņēmumu problēmām, un, ja tās arī ir līdzīgas, tad katrā ziņā to raksturojums ir atšķirīgs, jo tās tiek risinātas ar līdzekļiem un pasākumiem, kas principiāli atšķiras no līdzekļiem un pasākumiem, ko izmanto lielie uzņēmumi. Tas vienmēr ir jāņem vērā, izstrādājot un veicot jaunus uzņēmumu atbalsta pasākumus.
2.6

Nanomehānika: Objekta īpašībām izmēri kļūst svarīgi jau tad, ja mērvienība viens nanometrs tiek nomainīta pret vairākiem dučiem nanometru (tas attiecas uz objektiem, kas sastāv no dažiem desmitiem līdz dažiem tūkstošiem atomu). Šajā dimensiju līmenī kādam no 100 dzelzs atomiem sastāvošam objektam piemīt pilnīgi citas fizikāli ķīmiskās īpašības, nekā citam objektam, kas sastāv no 200 atomiem, — arī tad, ja abi šie objekti ir veidoti no viebtiem un tiem pašiem atomiem. Analoģiski — no nanodaļiņām sastāvošam cietķermenim piemīt pilnīgi citādas mehāniskās un elektromagnētiskās īpašības nekā tradicionāli veidotiem cietajiem ķermeņiem ar tādu pašu ķīmisko sastāvu. Šīs īpašības ir atkarīgas no atsevišķām vienībām, no kurām sastāv attiecīgais cietais ķermenis.
7.5.1

Savā XXXIII ziņojumā par konkurences politiku Komisija konstatē, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības sniegt un saņemt informāciju uzturēšana un attīstīšana ir Eiropas Savienības pamatuzdevums kā vērtības, kam ir izšķiroša nozīme demokrātijas procesā. Komisija konstatē arī to, ka atbildība par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju, pirmkārt, jāuzņemas dalībvalstīm. Konkurences politikas instrumentu piemērošana plašsaziņas līdzekļu nozarē, Komisija ziņojumā piebilst, ir ierobežota, pievēršot uzmanību problēmām, kādas rada dominējošu pozīciju radīšana vai stiprināšana attiecīgajos tirgos, un uzraugot konkurentu izspiešanu no šiem tirgiem. Pēc EESK domām nodalījums starp ES uzdevumiem un nacionālo valdību uzdevumiem ir visai neskaidrs, un virkne svarīgu jautājumu paliek neatrisināta: — jāatzīmē, ka dažādās dalībvalsts ir atšķirīgi normatīvie akti un pieejas, ko nepieciešams saskaņot: Komisija uzsāka procesu 1989. gadā un tad turpināja 1997. gadā ar Direktīvu par televīziju bez robežām, kuras mērķis bija ne tikai ekonomiska lietderība, bet arī cieņa pret kultūru dažādību, minoritāšu aizsardzība, atbildes tiesības u. tml.; — plašsaziņas līdzekļu jomā jānodala vispārējie pretmonopola noteikumi un noteikumi, kas īpaši izveidoti, lai aizsargātu informācijas plurālismu. Darbības konkurences noteikumi ir pamata nosacījums plurālisma sekmēšanā, taču tie paši par sevi nav pietiekami. Atšķirībā no konkurētspējīgas sistēmas, kurā katras uzņēmējsabiedrības tirgus jaudai jāsaskaras ar konkurējošo uzņēmējsabiedrību iniciatīvu un darbību, plurālisma veicināšana un aizsargāšana prasa nepārprotamu sabiedrības tiesību atzīšanu attiecībā uz efektīvu piekļuvi neatkarīgiem informācijas avotiem, kā arī uz alternatīvu un potenciāli atšķirīgu informāciju; tādu tiesību atzīšanu, kas jāaizstāv visos līmeņos; — visbeidzot, pakāpeniskās konverģences process telekomunikāciju, IT, radio, televīzijas un izdevējdarbības starpā apgrūtina dažādu tirgu struktūru precīzu noteikšanu. Risks, pienācīgi neizprotot šo procesu, ir tāds, ka konkurences noteikumu ietekme mazināsies un plurālisma princips pavājināsies.
1.1

Eiropas Parlaments 1989. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko pieprasīja dzīvnieku kāju slazdu aizliegumu ES un tādu kažokādu un kažokādu izstrādājumu aizliegumu, kuri saņemti no valstīm, kurās dzīvnieku ķeršanai izmanto kāju slazdus. Atbildot uz rezolūciju, Komisija iesniedza priekšlikumu par attiecīgo regulu, ko Padome pieņēma 1991. gadā (1). Ar minēto regulu ir noteikts dzīvnieku kāju slazdu izmantošanas aizliegums ES no 1995. gada 1. janvāra un 13 konkrētu sugu dzīvnieku kažokādu ievešanas aizliegums no trešām valstīm, ja vien nav ievērots viens no šādiem nosacījumiem: — atbilstošas spēkā esošās administratīvās vai juridiskās normas, kas aizliedz kāju slazdu izmantošanu, vai — minēto 13 dzīvnieku sugu ķeršanā izmantotie slazdu izlikšanas paņēmieni (ES regulas I pielikums) atbilst starptautiski saskaņotiem standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos.
1.1.1

Tomēr šī virzība uz priekšu vēl nenozīmē, ka nav saglabājušies atpakaļ kritiena draudi, kam var būt neparedzamas sekas. Eiropas kopīgajai celtnei jābalstās uz drošiem pamatiem, no kuriem pats stingrākais būs pārliecība, kādu sajutīs tās pilsoņi, par to, ka katrs no viņiem ir integrēts šajā struktūrā, lepnums par piederību šai demokrātiskajai, ģeogrāfiski tik plašajai būtībai, kas nodrošina un garantē mieru un cilvēka cieņas neaizskaramību, kuras mērķis ir vispārēja labklājība, Tiem jābūt iedvesmotiem no patriotiskām jūtām pret Eiropu un būt lepniem par dzīvošanu tajā.
1.1

ES gan pirms, gan pēc Lisabonas mērķu uzstādīšanas ir saskārusies un joprojām saskaras: 1) ar nopietnām problēmām attiecībā uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un modernizāciju, it sevišķi MVU; 2) nopietnu valsts iestāžu neprasmi un pārmērīgu birokrātiju, veicinot uzņēmējdarbību; 3) koordinēšanas neesamību starp tiem, kas pārstāv MVU, varas iestādes un komisiju, veicinot konkurētspēju; 4) koordinēšanas neesamību starp nacionālajām politikām MVU atbalstam; 5) būtisku ilgtermiņa MVU stratēģiju neesamību dalībvalstīs; 6) nopietnām attiecībām attiecībā uz finansiālo atbalstu uzņēmumiem (it sevišķi MVU) no bankas sektora un uzņēmējdarbības kapitāla nozares; 7) augstas kreditēšanas izmaksas tiem, kuriem pieder mazi MVU, un paaugstinātu risku; 8) pastāvīgas MVU politikas neesamību.
2.5.4

Grūtības, kādas sastaptas, nodrošinot tautas iesaistīšanu Konstitucionālā līguma projektā, var saistīt ar pašu faktu, ka, lai gan sabiedrība ir radusi, ka ar to apspriežas par noteiktu rīcību vai noteiktu politiku, tā nav pieradusi, ka ar to apspriežas par darba sistēmām. Lai mobilizētu sabiedrības viedokli, mums jāuzsāk debates par to, kādu rīcības kursu sabiedrība un dalībvalstis vēlas ieņemt tagad, kad Konstitūcija projektā skaidri izklāstīti principi, vērtības, mērķi un darbības likumi.