36. Komisijas finanšu ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļu – 2006. finanšu gads – {SEC(2007) 1246} /* COM/2007/0562 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē 3.10.2007 COM(2007) 562 galīgā redakcija 36. KOMISIJAS FINANŠU ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS VIRZĪBAS UN GARANTIJU FONDAGarantiju nodaļu– 2006. FINANŠU GADS –{SEC(2007) 1246} SATURS 1. Budžeta procedūra 3 1.1. Provizoriskais 2006. gada budžeta projekts 3 1.2. 2006. gada budžeta projekts 3 1.3. Grozījumu vēstule 2006. gada budžeta projektam 3 1.4. 2006. gada budžeta pieņemšana 3 1.5. Budžeta grozījumi Nr. 6/2006 3 2. Kases stāvoklis un apropriāciju pārvaldība 4 A. Apropriāciju pārvaldība 4 2.1. 2006. finanšu gadā pieejamās apropriācijas 4 2.2. 2006. finanšu gadā pieejamo apropriāciju izmantošana 4 2.3. Automātiskas pārnešanas no 2005. uz 2006. finanšu gadu 5 2.4. Neautomātiskas pārnešanas no 2005. gada 5 B. Avanss 5 2.5. Avansa maksājumi dalībvalstīm 5 3. 2006. gada budžeta izpilde 6 4. Komentāri par budžeta izpildi 7 4.1. 1.a apakšpozīcija 7 4.2. 1.b apakšpozīcija 8 4.3. 1.a apakšpozīcijas izdevumu iedalījums kategorijās 9 1. PIELIKUMS: BUDŽETA PROCEDŪRA 2006. GADAM − ELVGF GARANTIJU NODAļA 2. pielikums: ELVGF GARANTIJU BUDžETA DAļA ES BUDžETā LAIKA POSMā NO 2002. LīDZ 2006. GADAM 3. pielikums: 2006. GADA BUDžETA IZPILDES ANALīZE 4. pielikums: ELVGF GARANTIJU NODAļAS IZDEVUMI ATTIECīGAJIEM PANTIEM UN DALīBVALSTīM 5. pielikums: IZDEVUMU SADALīJUMA DINAMIKA LAIKA POSMā NO 2002. LīDZ 2006. GADAM | Piezīme. Šim ziņojumam pievienots sīks Komisijas darba dokuments. Pilns šā dokumenta teksts (angļu valodā) un tabulas pielikumā (angļu valodā) būs pieejamas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta mājas lapā. | BUDžETA PROCEDūRA Provizoriskais 2006. gada budžeta projekts Provizorisko 2006. gada budžeta projektu Komisija pieņēma un iesniedza budžeta lēmējinstitūcijai 2005. gada aprīlī. ELVGF Garantiju nodaļas ierosināto saistību apropriāciju kopsumma bija 51 412,3 miljoni euro, t.i., 43 641,3 miljoni euro 1.a apakšpozīcijā un 7771,0 miljoni euro 1.b apakšpozīcijā, kurā savukārt maksājumu apropriācijas kopā bija 7711,3 miljoni euro, jo šajā apakšpozīcijā tika iekļauts pārejas instruments jaunajām dalībvalstīm, ko īsteno, balstoties uz diferencētām apropriācijām. 2006. gada budžeta projekts Padome 2006. gada budžeta projektu pieņēma 2005. gada jūlijā. Apropriācijas 1. a apakšpozīcijā samazināja par 150,0 miljoniem euro salīdzinājumā ar provizorisko budžeta projektu, bet apropriācijas 1.b apakšpozīcijā saglabāja, kā bija paredzēts provizoriskajā budžeta projektā. Grozījumu vēstule 2006. gada budžeta projektam 2005. gada oktobra beigās Komisija pieņēma Grozījumu vēstuli Nr. 2 provizoriskajam 2006. gada budžeta projektam, nosakot, ka 1.a apakšpozīcijā vajadzīgais apropriāciju apmērs ir 43 279,7 miljoni euro, kas bija par 361,6 miljoniem euro mazāk nekā attiecīgā summa provizoriskajā budžeta projektā. Ierosinātās apropriāciju prasības attiecībā uz 1.b apakšpozīciju netika grozītas. 2006. gada budžeta pieņemšana 2006. gada budžets tika pieņemts 2005. gada decembrī, tajā paredzot Grozījumu vēstulē Nr. 2 ierosinātās summas. Apropriācijas 1.a apakšpozīcijai bija 43 279,7 miljoni euro, bet 1.b apakšpozīcijai — 7771,0 miljoni euro. Sīkāku informāciju skatīt 1. pielikumā. Budžeta grozījumi Nr. 6/2006 2006. gada decembrī Komisija ar budžeta grozījumiem Nr. 6/2006 ierosināja un budžeta lēmējinstitūcija akceptēja 2006. gada budžeta saistību apropriāciju grozījumus, svītrojot 860,0 miljonus euro no 1.a apakšpozīcijas, tādējādi summa šajā apakšpozīcijā bija 42 419,7 miljoni euro. Konkrētāk, budžeta grozījumi paredzēja apropriāciju samazinājumu 05 02. nodaļā „intervences lauksaimniecības tirgos” par 360,0 miljoniem euro un 05 03. nodaļā „tiešais atbalsts” par 654,2 miljoniem euro, savukārt kopējās apropriācijas 05 07. nodaļai „lauksaimniecības izdevumu revīzija” tika palielinātas par 154,2 miljoniem euro. ELVGF Garantiju nodaļas galīgā budžeta (saistību apropriāciju) daļa kopējā ES budžetā laika posmā no 2002. līdz 2006. gadam redzama 2. pielikumā. KASES STāVOKLIS UN APROPRIāCIJU PāRVALDīBA A. APROPRIāCIJU PāRVALDīBA 2006. finanšu gadā pieejamās apropriācijas Galīgās apropriācijas, kas ELVGF Garantiju nodaļai pieejamas finanšu gadā, ir 50 190 720 000 euro. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja neautomātisku 43 400 000 euro pārnešanu no 2005. gada uz 2006. gadu. 2006. finanšu gadā pieejamo apropriāciju izmantošana Budžeta operācijas Tabulā sīkāk norādītas 2006. gada budžeta operācijas. EUR | 1. Pieejamās apropriācijas | – parastās apropriācijas | 50 190 720 000.00 | – neautomātiskas pārnešanas | 43 400 000.00 | 2. Sīkāk formulētas saistības | – dalībvalstu izdevumiem attiecībā pret parastām apropriācijām | 47 434 305 141.54 | – izdevumiem attiecībā pret neautomātisku pārnešanu | 43 400 000.00 | – tiešiem maksājumiem | 291 500 128.65 | – dalībvalstu izdevumiem — RDFI EU 10 | 2 096 000 000.00 | ----------------------- | Saistību kopsumma | 49 865 205 270.19 | 3. Iekasētās summas | – dalībvalstu izdevumiem attiecībā pret parastām apropriācijām | 47 434 305 141.54 | – izdevumiem attiecībā pret neautomātisku pārcelšanu | 43 400 000.00 | – tiešiem maksājumiem | 22 745 564.88 | – dalībvalstu izdevumiem — RDFI EU 10 | 500 956 905.00 | ----------------------- | Kopā iekasētās summas | 48 001 407 611.42 | 4. Automātiskas pārnešanas | – dalībvalstu izdevumiem — RDFI EU 10 | 1 595 043 095.00 | – dalībvalstu izdevumiem attiecībā pret neautomātisku pārnešanu | 0.00 | – tiešiem maksājumiem | 268 754 563.77 | ----------------------- | Kopā neautomātiskas pārnešanas | 1 863 797 658.77 | 5. Neautomātiskas pārnešanas | 0.00 | 6. Anulētās apropriācijas (= 1 – 2 – 5) | 368 914 729.81 | Automātiskas pārnešanas Automātiskas pārnešanas veido atšķirību starp saistībām un samaksātajām summām. Šajā finanšu gadā automātiska pārnešana attiecas uz summu 1 863,8 miljonu euro apmērā, kas atbilst apropriācijām, par kurām Komisija uzņēmusies saistības, jo tai ir radušies šie izdevumi, un par kurām līdz finanšu gada beigām nav veikti maksājumi. Automātiskas pārnešanas no 2005. uz 2006. finanšu gadu Tabulā detalizēti noradīts šo pārnešanu izmantojums 2006. gadā globālā līmenī. EUR | 1. Pārnestās saistības | – dalībvalstu izdevumiem — RDFI EU 10 | 1 614 735 317.00 | – tiešiem maksājumiem | 242 096 606.20 | --------------------- | Saistību kopsumma | 1 856 831 923.20 | 2. Atbrīvošana no saistībām | – dalībvalstu izdevumiem | –– | – tiešiem maksājumiem | (17 651 622.31) | --------------------- | Atbrīvojumu kopsumma | (17 651 622.31) | 3. Maksājumi | – dalībvalstu izdevumiem — RDFI EU 10 | 1 608 989 764.00 | – tiešiem maksājumiem | 182 586 614.06 | --------------------- | Kopā iekasētās summas | 1 791 576 378.06 | 4. Anulētās apropriācijas (= 1 + 2 – 3) | – dalībvalstu izdevumiem | 0.00 | – tiešiem maksājumiem | 41 858 369.83 | -------------------- | Kopā atceltās pārnešanas | 41 858 369.83 | 5. Automātiskas pārnešanas | – dalībvalstu izdevumiem — RDFI EU 10 | 5 745 553.00 | Neautomātiskas pārnešanas no 2005. gada Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu Regulas (Padomes Regula (EK) Nr. 1605/2002) 9. un 149. pantu Komisija nolēma no 2005. finanšu gada uz 2006. finanšu gadu neautomātiski pārnest 43,4 miljonus euro 05 04 01 05. postenim „Pirmstermiņa pensionēšanās — jaunā sistēma”. B. AVANSS Avansa maksājumi dalībvalstīm 2.5.1. Mēneša avansa maksājumi, kuru pamatā ir veiktie izdevumi Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[1] 7. pants nosaka, ka „Komisija pieņem lēmumu par mēneša avansa maksājumiem, kuru pamatā ir akreditēto maksātāju veiktie izdevumi”. Avansu dalībvalstij izmaksā otrā mēneša sākumā pēc tā mēneša, kurā maksātājs veicis izdevumus. Tas nav avansa maksājums vārda tiešā nozīmē, bet gan jau veiktu izdevumu atmaksa. Termins „avanss” šajā gadījumā uzsver šo maksājumu provizorisko raksturu: avansi ir pieejami, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām ikmēneša deklarācijām[2]; ikmēneša grāmatojumus pārbauda un labo, pamatojoties uz detalizētu deklarāciju[3]. Turklāt tos uzskata par galīgiem tikai tad, kad veikta to pārbaude nākamajos finanšu gados, ņemot vērā lēmumus par grāmatojumu noskaidrošanu. Avansa maksājumu sistēma sedz dalībvalstu maksājumus, kas veikti no 2005. gada 16. oktobra līdz 2006. gada 15. oktobrim. Attiecībā uz atlikušajiem maksājumiem Komisija veic tiešus maksājumus par ierobežotu pasākumu skaitu, kā arī par RDTI-EU 10 (jauno dalībvalstu lauku attīstības pārejas instrumenta ) kopējo pārvaldību. 2006. finanšu gadam kopējā izmaksātā avansa maksājumu neto summa bija 47 477 705 141,5 euro. 2 .5.2. Lēmumi par avansa maksājumiem 2006. gadā 2006. finanšu gadam Komisija ir pieņēmusi divpadsmit lēmumu par ikmēneša avansiem. Par papildu avansa maksājumu nolēma 2006. gada decembrī, jau iepriekš piešķirtos avansa maksājumus pielāgojot kopējiem izdevumiem attiecīgajā gadā. 2006. GADA BUDžETA IZPILDE ELVGF Garantiju nodaļai 2006. gadā sākotnēji bija pieejamas kredīta apropriācijas 51 050,7 miljonu euro apmērā saistību apropriācijās. 43 279,7 miljoni euro tika piešķirti 1.a apakšpozīcijai, bet atlikušie 7771,0 miljoni euro — 1.b apakšpozīcijai. Kopējā summa 2006. gada budžetam, kā arī lauku attīstībai paredzētā summa tika palielināta attiecīgi līdz 51 094,1 miljoniem euro un līdz 7814,4 miljoniem euro, jo no 2005. uz 2006. gadu tika pārnesti aptuveni 43,4 miljoni euro, kas paredzēti lauku attīstības programmās iekļautajai pirmstermiņa pensionēšanās shēmai. Attiecībā uz 1. pozīciju no budžeta izlietoti 49 865,2 miljoni euro, t.i., aptuveni 97,6 % no sākotnējām kredīta apropriācijām, no kurām izdevumi 1.a apakšpozīcijai bija 42 175,3 miljoni euro, bet 1.b apakšpozīcijai — 7689,9 miljoni euro, ieskaitot pārnesto summu. 1.a apakšpozīcijā no budžeta netika izlietoti 1104,4 miljoni euro. Lai samazinātu dalībvalstu iemaksas Kopienas budžetā, Komisija ar budžeta grozījumiem Nr. 6/2006 ierosināja no ELVGF Garantiju nodaļas sākotnējām kredīta apropriācijām svītrot 860,0 miljonus euro. Tādējādi 1.a apakšpozīcijai pieejamā galīgā apropriāciju summa bija 42 419,7 miljoni euro, un nepilnīgais izlietojums tika samazināts līdz 244,4 miljoniem euro. Apropriācijas 1.b apakšpozīcijai bija tādā pašā līmenī kā sākotnējā budžetā. 2006. gada budžeta izpilde un atšķirības starp izlietotajām apropriācijām un tām apropriācijām, kas iekļautas sākotnējā budžetā un budžeta grozījumos Nr. 6/2006, izklāstītas 3. pielikumā. Izdevumi pa dalībvalstīm un pasākumiem norādīti 4. pielikumā. KOMENTāRI PAR BUDžETA IZPILDI 2006. lauksaimniecības gads iezīmīgs ar graudaugu un dzīvnieku produktu ražošanas samazināšanos, tāpēc bija vērojamas izdevīgas dzīvnieku produktu cenas un augstākas labības cenas. Šāda attīstība lauksaimniecības tirgos, kā arī citi faktori ietekmēja ELVGF Garantiju nodaļas izdevumus dažās budžeta jomās, kā rezultātā netika izlietots ievērojams kredīta apropriāciju apjoms. 1.a apakšpozīcija Budžeta apropriācijas netika pilnībā izlietotas ne intervencēm lauksaimniecības tirgos (izņemot cukura un piena nozari), ne tiešajam atbalstam. Pievienotajā 3. tabulā redzamas sīkākas ziņas par dažādu budžeta pantu izpildi. Turpmāk sniegts skaidrojums par galvenajām dažu budžeta pantu izpildes tendencēm salīdzinājumā ar budžeta sākotnējām apropriācijām. Labība Šajā sektorā apropriācijas nepilnīgi izlietotas galvenokārt tāpēc, ka intervences krājumos nonāca mazāk labības, jo 2005./06. gadā labības raža kopumā bija sliktāka, kā arī tāpēc, ka mazāk izdevumu radušies, izmaksājot eksporta kompensācijas, jo kopš 2006. gada pavasara pieauga labības cenas pasaules tirgū. Kompensācijas par 1. pielikumā neiekļautajiem produktiem Šajā sektorā apropriācijas nepilnīgi izlietotas tāpēc, ka kopumā samazinājās eksporta kompensāciju apjoms, kā arī apstrādātu lauksaimniecības produktu eksportētais daudzums. Cukurs Šajā sektorā apropriāciju pārsniegšanas galvenais iemesls ir tas, ka eksportētie, brīvā tirgus apstākļos iepirktie cukura daudzumi, par kuriem tika piešķirtas kompensācijas, bija ievērojami lielāki, nekā paredzēts 2006. gada budžetā. Augļi un dārzeņi Šajā sektorā nepilnīga apropriāciju izlietojuma iemesls bija dalībvalstu mazāki izdevumi — gan saistībā ar iemaksām ražotāju organizāciju darbības fondos, jo nebija vērojams gaidītais palielinājums apstiprinātu ražotāju organizāciju programmām, gan saistībā ar pārstrādes atbalstu tomātiem, jo mazāks bija to tomātu daudzums, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu. Piens un piena produkti Šajā sektorā apropriācijas pārsniegtas tāpēc, ka tika grozīts dalībvalstu piena nodevas maksājumu grafiks, proti, nodeva par 2005./2006. kvotas gadu tiks maksāta 2007. budžeta gadā, nevis 2006. budžeta gadā, kā tika nolemts, pieņemot 2006. gada budžetu. Līdz 2005. gada budžetam piena nodevas maksājumi veidoja budžeta ieņēmumus un samazināja attiecīgos izdevumus piena nozarē. Tādējādi laika grafika grozījumi attiecībā uz 2006. gada budžeta apropriācijām nozīmē, ka attiecīgie izdevumi par pienu un piena produktiem palielinājās, kas izraisīja apropriāciju pārsniegšanu. Liellopu un teļa gaļa Šajā sektorā apropriācijas nepilnīgi izlietotas tāpēc, ka mazāks bija eksportētās gaļas un dzīvu dzīvnieku daudzums, kā arī samazinājās to dzīvnieku skaits, par kuriem var piešķirt atbalstu saskaņā ar ārkārtas tirgus atbalsta shēmu. Atsaistītais tiešais atbalsts Šajā sektorā apropriācijas nepilnīgi izlietotas galvenokārt tāpēc, ka vairākas dalībvalstis, kuras piedzīvoja administratīvas grūtības, nosakot tiesības uz maksājumiem, slēdzot lietas un izmaksājot atbalstu, pilnībā neizmantoja budžeta līdzekļus, kas paredzēti vienreizējo maksājumu shēmai. Cits tiešais atbalsts 2006. gadā budžeta apropriācijas tika nepilnīgi izlietotas galvenokārt piemaksām par tabaku, jo tabakas audzēšana samazinājās salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzēto daudzumu, un kompensāciju atbalstam par banāniem, jo labvēlīgas tirgus situācijas dēļ palielinājās tirgus cenas un līdz ar to samazinājās kompensāciju atbalsta likmes. Lauksaimniecības izdevumu revīzija Šajā sektorā apropriācijas nepilnīgi izlietotas tāpēc, ka mazākas bija summas, ko dalībvalstis atmaksājušas, pamatojoties uz uzskaites un grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūrām. Šie atmaksājumi veido budžeta ieņēmumus un samazina kopējos budžeta izdevumus. 1.b apakšpozīcija 4.2.1. Lauku attīstība (ES-15) ELVGF Garantiju nodaļa, pamatojoties uz 1.b apakšpozīcijas apropriācijām, līdzfinansē (Regula (EK) Nr. 1257/1999) 89 ES-15 lauku attīstības programmas, kas pieņemtas 2000. – 2006. gadā. 2006. gada budžetā šīm programmām tika piešķirti 5020,0 miljoni euro, taču šī summa tika palielināta par 655,0 miljoniem euro (obligātā modulācija) un 43,4 miljoniem euro (pārnesums no 2005. gada uz 2006. gadu). Faktiskie izdevumi šīm 89 programmām bija 5623,3 miljoni euro jeb 98,3 % no apropriācijām. Šo apropriāciju nepilnīgs izlietojums galvenokārt saistāms ar mežsaimniecības un agrovides pasākumiem. 4.2.2. Pārejas instruments lauku attīstības finansēšanai jaunajās dalībvalstīs ELVGF Garantiju nodaļa saskaņā ar šo instrumentu, balstoties uz diferencētajām apropriācijām, līdzfinansē (Regula (EK) Nr. 1257/1999) lauku attīstības programmas, kuras 2004. gadā pieņēma jaunajām 10 dalībvalstīm laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam. Visas budžetā paredzētās summas tika izlietotas, un maksājumi sasniedza aptuveni 2115,7 miljonus euro, t.i., tie bija par 79,5 miljoniem euro lielāki nekā 2006. gada budžeta maksājumu apropriācijas. 1.a apakšpozīcijas izdevumu iedalījums kategorijās ELVGF Garantiju nodaļas izdevumus 1.a apakšpozīcijā var iedalīt tālāk minētajās galvenajās kategorijās. Tālāk minēti attiecīgie izdevumi, kā arī šo izdevumu procentuālā daļa no ELVGF Garantiju nodaļas kopējiem izdevumiem 2006. gadā. 4.3.1 Eksporta kompensācijas Izdevumi par eksporta kompensācijām sasniedza 2493,6 miljonus euro, t.i., 5,0 % no gada kopējiem izdevumiem. 4.3.2 Tiešais atbalsts Izdevumi šajā pozīcijā sasniedza 34 051,3 miljonus euro, t.i., 68,3% no gada kopējiem izdevumiem. Izdevumi, kas uzskatāmi par tiešo atbalstu, ir definēti Padomes 2003. gada 29. septembra Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 1. lpp.) pielikumā. 4.3.3 Glabāšana Glabāšanas izdevumi sasniedza 756,9 miljonus euro, t.i., 1,5 % no gada kopējiem izdevumiem. Galvenie glabātie produkti bija labība, cukurs, vīns un piena produkti. 4.3.4 Citi Citi intervences izdevumi sasniedza 4873,4 miljonus euro, t.i., 9,8% no gada kopējiem izdevumiem. Šī pozīcija attiecas uz izdevumiem, kuri neatbilst iepriekš minētajām kategorijām. Izdevumu sadalījuma izmaiņas laika posmā no 2002. līdz 2006. gadam sniegtas 5. pielikumā. [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [1] OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp. [2] Informāciju par maksājumiem dalībvalstis nosūta pa faksu līdz katra mēneša 10. datumam. [3] Detalizēto deklarāciju dalībvalstis nosūta reizi mēnesī, izmantojot 104. tabulu.