LV    LV LV
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 24.2.2010 
SEC(2010) 150 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
KOPSAVILKUMS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMAM, 
 
kas pievienots dokumentam 
 
Priekšlikums  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas A ģentūru 
operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējām robežām 
(FRONTEX ) 
   
{COM(2010) 61 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 149} 
LV    LV Frontex  aģentūru izveidoja 2004. gad ā, un tā sāka darboties 2005. gad ā. 
Saskaņā ar Hāgas programm ā noteikto Komisija 2008. gada 13. febru ārī pieņēma Paziņojumu 
par FRONTEX  aģentūras novērtējumu un turpm āko attīstību (COM(2008) 67 gal īgā 
redakcija) (turpm āk "paziņojums").  
Šā ietekmes nov ērtējuma pamat ā ir 2008. gada pazi ņojumā ietvertais ietekmes nov ērtējums, 
ārējais novērtējums, ko Frontex  valde ir pas ūtījusi saska ņā ar Frontex  regulas 33. pantu, 
sekojošie Valdes ieteikumi un Eiropadomes secin ājumi.  
1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kaut arī Frontex darb ība, nodrošinot dal ībvalstīm sadarb ības satvaru īpašu probl ēmsituāciju 
gadījumā, ir bijusi ļoti lietder īga, operatīvā sadarbība vēl aizvien ir neefekt īva un 
nepietiekama , jo īpaši to var teikt par operat īvo solidarit āti. Neskaidru vai nepietiekamu 
juridisko noteikumu d ēļ Frontex  neizmanto savu potenci ālu pilnā mērā.  
Ir jārisina konkr ēti iezīmētas problēmas saist ībā ar īpašām situācijām, kurās Frontex  nav 
spējusi rīkoties atbilstoši iest āžu cerībām vai tiesiskais regul ējums izrādījies nepiem ērots.  
Tehniskais apr īkojums, ko nodrošina dal ībvalstis, ir nepietiekams 
Kaut arī dalībvalstis ir re ģistrējušas CRATE  ievērojamu daudzumu apr īkojuma, pieejama ir 
tikai ļoti neliela da ļa no šā aprīkojuma.  
Otrkārt, lielākā daļa izmantoto ku ģu nāk no uzņēmējas dalībvalsts un nevis no cit ām 
dalībvalstīm.  
Treškārt, prognozes (ne ņemot vērā budžeta ierobežojumus) par turpm āk nepieciešamo 
aprīkojumu liecina, ka apr īkojuma pašreiz ējā pieejamība būs nepietiekama. 
Cilvēkresursi, ko kop īgiem pasākumiem nodrošina dal ībvalstis, ir nepietiekami; nav vienotu 
standartu  
Nav skaidrs, k ādas ir A ģentūras kompetences attiec ībā uz " Frontex  Apvienoto atbalsta 
vienību" ( FJST ) organizēšanu, jo pašreiz ējais juridiskais pamats par to klus ē.  
Otra probl ēma – katram atseviš ķam pasākumam A ģentūrai ad hoc  ir jāpieprasa dal ībvalstīm, 
lai tās norīkotu robežsargus.  
Neefektīva kopīgo pasākumu koordin ācija un kontrole 
Pašreizējā regulā nav ietverti noteikumi par to, k ā Frontex  pasākumi būtu jāsagatavo, j āvada 
un jānovērtē.  
Neefektīva un nepietiekama sadarb ība ar treš ām valstīm 
Aģentūrai nav iesp ēju proaktīvi palīdzēt trešām valstīm, pamatojoties uz darba vienošanos.  
Personas datu v ākšana, glab āšana un apstr āde  
Novērtējumā tika atzīmēts, ka Aģentūras veikto riska anal īzi ievērojami bag ātinātu iespēja 
vākt un apstr ādāt dažu veidu personas datus, tas ļautu Aģentūrai sniegt lab āku operat īvo 
atbalstu dal ībvalstīm.  
LV    LV Izraidīšana 
Šajā jomā pirmais m ērķis ir juridisk ā pamata piel āgošana realit ātei: juridiskaj ā pamatā ir 
minēta tikai Frontex  "palīdzība" dalībvalstīm, taču Aģentūra jau faktiski ir uz ņēmusies 
"koordinatora" lomu. 
Dalībvalstis ir apliecin ājušas, ka t ām šajā jomā ir vajadzīga lielāka palīdzība.  
Netiek izmantotas A ģentūras ekspertu zin āšanas, lai nov ērtētu dalībvalstu sniegumu robežu 
pārvaldības jomā 
Pirmkārt, Aģentūras veiktā riska anal īze vēl aizvien nav pietiekama, lai izv ērtētu dalībvalstu 
robežu pārvaldības sistēmu spēju reaģēt uz draudiem.  
Otrkārt, Frontex  nav pilnvaru v ērtēt trūkumus ES ties ību aktu un pamatties ību piemērošanā 
un reaģēt uz šādiem trūkumiem.  
Subsidiarit āte un proporcionalit āte 
Visos risin ājumu variantos ir iev ēroti šādi principi un ierobežojumi, ko paredz pašreiz ējais 
juridiskais pamats, un tie ir saskan īgi ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem: 
• robežu pārvaldība ir ES un t ās dalībvalstu kop ēja kompetence; dal ībvalstis ir atbild īgas par 
savas daļas kontroli pie Šengenas teritorijas ārējās robeža; 
• Frontex  nevar veikt pas ākumus dal ībvalsts teritorij ā vai pie t ās robežas bez dal ībvalsts 
piekrišanas; 
• visiem robežsargiem, kas darbojas cit ā dalībvalstī, ir jāievēro šīs dalībvalsts iest āžu 
norādījumi; 
• visus lēmumus par iece ļošanas aizliegumu personai pie ņem tikai t ās dalībvalsts robežsargi, 
kuras teritorij ā šī persona m ēģina ieceļot; lēmumus par personas izraid īšanu var pie ņemt 
tikai dalībvalsts iest āde; Frontex  nevar būt vienīgais reģistrētais īpašnieks ("karoga valsts") 
tādam aprīkojumam k ā kuģi vai lidapar āti, un tas nevar ar ī nodrošin āt šādam aprīkojumam 
komandu, izmantojot savus darbiniekus. 
2. M ĒRĶI 
Vispārīgie mērķi (skatīt 1. pantu Regul ā (EK) Nr. 2007/2004) 
Īpašie mērķi (skatīt 2. pantu Regul ā (EK) Nr. 2007/2004) 
Darbības mērķi 
• nodrošināt tehniskā aprīkojuma pieejam ību kopīgiem pasākumiem  
• nodrošināt kvalificētu robežsargu pieejam ību kopīgiem pasākumiem  
• nodrošināt kopīgo pasākumu efekt īvu koordin ēšanu, īstenošanu un nov ērtēšanu 
• nodrošināt Frontex  un trešo valstu efekt īvu sadarb ību robežu p ārvaldības jomā 
• uzlabot Frontex  veikto riska anal īzi, dodot iesp ēju piekļūt jauniem datu avotiem 
• uzlabot kop īgo izraidīšanas pasākumu efektivit āti 
• uzlabot dal ībvalstu snieguma v ērtēšanu robežu p ārvaldības jomā 
LV    LV 3. R ISINĀJUMU VARIANTU APRAKSTS UN IETEKMES ANAL ĪZE 
Katrs no turpm āk minētajiem "pamatelementiem" atbilst vienam darb ības mērķim; attiec ībā 
uz katru pamatelementu ir izv ērtēti divi vai vair āki alternat īvi risinājumu varianti. 
3.1. P ārskatīt spēkā esošos noteikumus par tehnisk ā aprīkojuma izmantošanu 
kopīgos pasākumos, tostarp meh ānismus dal ībvalstu ieguld ījumam š āda 
aprīkojuma nodrošin āšanā 
1. risinājuma variants.  Tehniskā aprīkojuma rezerve, kur ā dalībvalstīm ir oblig āti jādod savs 
ieguldījums.  
2. risinājuma variants.  Aprīkojumu ieg ādājas vai nom ā Frontex .  
3. risinājuma variants. 1. un 2. risin ājuma varianta kombin ācija. 
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no FRONTEX  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Izstrādāt scenāriju par izmaksu ietekmi uz Frontex  budžetu ir gandr īz neiespējami, jo daudzos 
aspektos ir liela nenoteikt ība; tāpat ir jāņem vērā, ka administrat īvu un operat īvu iemeslu d ēļ 
palielinājums aprīkojuma pieejam ībā būs jāveic pakāpeniski. K ā hipotētisku scen āriju tomēr 
varētu pieņemt, ka papildu 3 patru ļas kuģu un 3 lidapar ātu nodošana dal ībvalsts rīcībā varētu 
ietekmēt Frontex  gada budžetu par aptuveni 6 miljoniem euro.  
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Aprīkojuma pieejam ības palielin ājums neietekm ē pamatties ības. 
Risinājuma variantu sal īdzinājums 
Ieteicamais risin ājums ir 3. risin ājuma variants. Tas paredz oblig ātu mehānismu dal ībvalstu 
ieguldījumam, ar kuru tiek garant ēta aprīkojuma minim ālā skaita pieejam ība katru gadu. Tas 
jāapvieno ar iesp ēju, ka Frontex  var pirkt vai nom āt savu apr īkojumu.  
3.2. Meh ānismi, ar kuriem uzlabo robežsargu pieejam ību kopīgajos pas ākumos  
1. risinājuma variants. Dalībai kopīgajos pas ākumos un eksperiment ālajos projektos 
izveidot " Frontex  apvienot ās atbalsta vien ības" ( FJST ) kā cilvēkresursu rezervi, ko izmantos 
Aģentūra un ko veidos ar meh ānismu, kas paredz dal ībvalstu pien ākumu nos ūtīt amatpersonas 
vienību vajadz ībām.  
2. risinājuma variants.  Pazemin āt slieksni RABIT  vienību izmantošanai. Pašreiz ējās RABIT  
vienības tādējādi varētu izmantot kop īgo pasākumu nostiprin āšanai.  
3. risinājuma variants.  Paredzēt pakāpenisku robežsargu rezerves izveidošanu, kas ietvertu 
robežsargus, kas ir da ļēji pastāvīgi norīkoti no dal ībvalstīm uz Frontex  uz sešiem m ēnešiem.  
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no FRONTEX  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Pirmajiem diviem risin ājumu variantiem vien ības izmaksas neatš ķirtos no pašreiz ējām.  
Attiecībā uz trešo risin ājuma variantu j āņem vērā, ka 2009. gad ā pabalsts uz Frontex  
norīkotam valsts ekspertam bija 4127 euro m ēnesī. No dalībvalstīm pieaicin ātās amatpersonas 
izmantošana kop īgā pasākuma laik ā vidēji izmaks ā 180 euro dien ā (+/- 3960 euro m ēnesī). 
Šie skaitļi norāda, ka atšķirība ir minim āla. 
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Robežsargu pieejam ības palielin ājums pats par sevi neietekm ē pamatties ības. Tom ēr varētu 
pieaugt risks, ka ES strukt ūra un tās darbinieki atrodas situ ācijās, kurās iespējami 
cilvēktiesību pārkāpumi.  
LV    LV Risinājuma variantu sal īdzinājums 
Otrajam risin ājuma variantam ir negat īva ietekme – ES zaud ētu ārkārtas reaģēšanas 
mehānismu. Tādēļ no šā risinājuma varianta ir j āatsakās. 
1. un 3. risin ājuma variants ir j āapvieno: cilv ēkresursu rezerves iz veidošana no pieaicin ātajām 
amatperson ām, ko dal ībvalstis nor īko atseviš ķiem pasākumiem, k ā arī pieaicin āto 
amatpersonu nodarbin āšana valsts ekspertu status ā Aģentūrā īsos laikposmos.  
3.3. P ārskatīt Aģentūras lomu pas ākumu sagatavošan ā, koordin ēšanā un īstenošanā, 
tostarp saist ībā ar uzdevumu sadali starp A ģentūru un dal ībvalstīm 
1. risinājuma variants.  Frontex  tiek pieš ķirta vienīgā vadītāja loma kop īgo pasākumu 
īstenošanā, darbības plāna noteikšan ā, kā arī ekskluzīvas tiesības ierosin āt uzsākt pasākumus. 
2. risinājuma variants.  Kopīgo pasākumu īstenošanā Frontex  tiek piešķirta līdzvadītāja loma 
kopā ar uzņēmēju valsti. Frontex  ir atbild īga par darb ības plāna izstrādāšanu, taču tas 
jāsaskaņo ar dalībvalsti.  
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no FRONTEX  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Ar šīm izmaiņām precizē un mazina atš ķirības Aģentūras un dal ībvalstu kompetento iest āžu 
praksē. Darba kārtības uzlabošana nerada papildu izmaksas. 
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Pieaugs risks, ka ES strukt ūra un tās darbinieki saskaras ar situ ācijām, kurās iespējami 
cilvēktiesību pārkāpumi, jo A ģentūra vairāk nekā pašreiz iesaist īsies konkr ētos pasākumos un 
tai iespējami būs līdzvadītāja loma pas ākumos.  
1. risinājuma variants noz īmētu, ka par tiesisko pien ākumu iev ērot pamatties ības Aģentūra 
būtu atbildīgā lielākā mērā salīdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju, kurā šis tiesiskais pien ākums 
galvenokārt gulstas uz valstu iest ādēm, kas īsteno Kopienas ties ības.  
Iepriekš aprakst ītā ietekme b ūtu mazināta ar 2. risin ājuma variantu, pie ņemot, ka past āv 
skaidrs tiesiskais regul ējums attiec ībā uz robežsargiem, kas da ļēji pastāvīgi norīkoti uz 
Frontex . 
Risinājumu salīdzinājums 
Vēlamais risin ājuma variants ir pieš ķirt Aģentūrai līdzvadītāja lomu, skaidri defin ējot 
darbības un atbild ības jomas. Šis risin ājuma variants paredz s īki izstrādātus noteikumus 
attiecībā uz darbības plānu un pas ākumu nov ērtēšanu, tostarp ar ī ziņošanu par incidentiem. 
3.4. Paplašin āt Aģentūras pilnvaras sadarb ībai ar treš ām valstīm robežu p ārvaldībā 
1. risinājuma variants.  Atļaut Frontex  īstenot tehnisk ās palīdzības projektus treš ās valstīs, 
izmantojot savu budžetu vai ES ārējās finanšu programmas.  
2. risinājuma variants.  Atļaut Frontex  nosūtīt sadarbības koordinatorus uz treš ām valstīm.  
3. risinājuma variants.  Piešķirt Frontex  pilnvaras veikt robežkontroles misijas pie trešo 
valstu robež ām.  
LV    LV Vai šis risin ājums ietekm ē ārpussavien ības valstis/partnerus?  
Visi risin ājumu varianti ietekm ē attiecības ar treš ām valstīm. Vispozit īvāk varētu raksturot 
ietekmi, ko rada ES paaugstin ātās spējas reaģēt uz palīdzības lūgumiem no š īm trešām 
valstīm; plašākā kontekstā tas veicin ātu sadarbības nostiprin āšanu starp ES un treš ām valstīm 
migrācijas jautājumos.  
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no FRONTEX  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Tā kā projekti tiks īstenoti tikai priorit ārās valstīs, var pie ņemt, ka Frontex  īstenos 1 l īdz 
2 projektus gad ā ar budžetu l īdz diviem miljoniem euro katram projektam. Paredzams, ka 
secīgi varētu nosūtīt līdz 5 sadarb ības koordinatoriem, kas noz īmētu nelielu ietekmi uz 
izmaksām. Ar trešo risin ājuma variantu saist ītās izmaksas b ūtu nozīmīgas: salīdzinājumam 
var minēt izmaksas par EUBAM  misiju laik ā no 2005. l īdz 2009. gadam, kas bija aptuveni 
44 miljoni euro.  
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Trešām valstīm nevajadz ētu piedāvāt tehnisko pal īdzību pasākumos, kuru rezult ātā varētu 
notikt cilv ēktiesību pārkāpumi.  
Attiecībā uz otro risin ājuma variantu īpaši jāpievērš uzman ība tam, lai, v ācot datus par 
migrācijas plūsmām, novērstu iedalījumu pēc etniskās piederības.  
Trešā risinājuma varianta tiesiskais regul ējums daļēji ir noteikts attiec īgajās trešās valstīs; 
šiem pasākumiem j ānotiek ar t ādu regulējumu, kas paredz pamatties ību pilnīgu ievērošanu. 
Risinājuma variantu sal īdzinājums 
Vēlamais risin ājums nep ārprotami ir īstenot tehnisk ās palīdzības projektus un nos ūtīt uz 
trešām valstīm savus sadarb ības koordinatorus.  
Robežkontroles misiju p ārņemšana attiec ībā uz robež ām starp treš ām valstīm būtiski 
ietekmētu izmaksas un rad ītu bažas saist ībā ar pamatties ībām. Tādēļ no šī risinājuma varianta 
ir jāatsakās. 
3.5. Pilnvarot A ģentūru vākt un apstr ādāt personas datus 
1. risinājuma variants.  Atļaut Aģentūrai apstrādāt, uzglabāt, vākt un nos ūtīt (tostarp uz 
trešām valstīm) visus personas datus, kas ieg ūti Frontex  kopīgo pasākumu laik ā, un izmantot 
šos datus riska anal īzes un darb ības koordin ēšanas nolūkiem.  
2. risinājuma variants.  Atļaut Aģentūrai vākt, apstrādāt un uzglab āt personas datus, lai 
veiktu riska anal īzi un dotu ieguld ījumu ES ārējo robežu droš ībā. 
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no Frontex  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Abos variantos izmaksas nav v ērtējamas kā nozīmīgas.  
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Lai mazin ātu potenci āli būtisku ietekmi, b ūtu vajadzīgs stingrs datu aizsardz ības režīms.  
Risinājumu salīdzinājums 
2. risinājuma variants ir sam ērīgs un tam ir skaidra pozit īva ietekme uz darb ības mērķi. 
1. risinājuma varianta ietekme ir tikai nedaudz liel āka nekā 2. risinājuma variantam, ta ču 
pastāv nozīmīgas bažas par t ā samērīgumu un nepieciešam ību. Tāpēc iespējams tikai 2. 
risinājuma variants. 
LV    LV 3.6. P ārskatīt Aģentūras pilnvaras attiec ībā uz izraid īšanas pas ākumiem  
1. risinājuma variants.  iesaistīt Frontex  koordinējošās lomas p ārņemšanā kopā ar vadošo 
dalībvalsti.  
2. risinājuma variants.  Frontex p ārņem no vadoš ās dalībvalsts atbild ību par visu kop īgo 
izraidīšanas pasākumu un liel āko daļu ar to saist īto organizatorisko uzdevumu.  
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no Frontex  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Šīs izmaksas jau ir iek ļautas Frontex  budžetā. Nav iesp ējams prognoz ēt pasākumu skaita 
pieaugumu, kas izriet ētu no Frontex  lomas nostiprin āšanas, jo priekšnosac ījumi paliks 
iepriekšējie. 
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Šādas ietekmes nav, ja tiek iev ēroti Aģentūrai piešķirto pilnvaru ierobežojumi, k ā aprakstīts 
iepriekš.  
Risinājumu salīdzinājums 
Otrais risin ājuma variants ietver dažus pozit īvus ietekmes elementus, kuriem tom ēr ir vairāk 
teorētiska nozīme, ja ņem vērā būtisko negat īvo ietekmi. V ēlamais risin ājums acīmredzami ir 
piešķirt Aģentūrai koordin ējošu lomu, bet nep ārdalīt atbildību un galveno slogu no vadoš ās 
dalībvalsts Aģentūrai. 
3.7. Pilnvarot A ģentūru izvērtēt dalībvalstu sniegumu robežu p ārvaldības jomā 
1. risinājuma variants.  Pilnvarot Frontex  veikt pārbaudes dal ībvalstīs, novērtēt dalībvalstu 
spēju rīkoties, ja pie ārējām robežām rodas draudi un saspringta situ ācija, jo īpaši izvērtējot 
valstu strukt ūras, aprīkojumu un resursus. 
2. risinājuma variants.  Piešķirt Frontex  skaidri noteiktu lomu saist ībā ar to, vai dal ībvalstis, 
veicot kop īgos pasākumus, iev ēro EK ties ības, tādējādi dodot Frontex  novērošanas un 
ziņošanas uzdevumus šaj ā aspektā. 
Vai paredzam ās izmaksas ir (vai b ūs) daļa no FRONTEX  budžeta un cik lielas t ās ir? 
Pirmais risin ājuma variants b ūtu saistīts ar person āla izmaks ām, otrais risin ājuma variants 
izmaksas b ūtiski neietekm ētu. 
Kāda ir varb ūtējā ietekme uz pamatties ībām? 
Tiešas ietekmes nav, attiec ībā uz otro risin ājuma variantu j āatzīmē, ka dalībvalstu pien ākums 
ievērot EK ties ības ir absol ūts.  
Risinājumu salīdzinājums 
Otrā risinājuma varianta negat īvā ietekme ac īmredzami padara neb ūtisku pozit īvo ietekmi, 
savukārt pirmajam risin ājuma variantam, pie ņemot, ka tiek prec īzi definēts konkrēts mērķis, ir 
ievērojama pozit īva ietekme uz Frontex  pamatmērķiem, t.i., pas ākumu koordin ēšanu un riska 
analīzes veikšanu.  
4. V ĒLAMĀ RISINĀJUMA KOPSAVILKUMS  
Tādējādi vēlamais risin ājums ir jaunu noteikumu iek ļaušana Frontex  regulā, saskaņā ar 
kuriem: 
(1) tiek pārskatīts mehānisms, saska ņā ar kuru dal ībvalstīm obligāti jāpiedalās ieguldījuma 
nodrošināšanā, un Frontex  pakāpeniski ieg ādājas/nomā savu apr īkojumu; meh ānisma 
pamatā būs turpmākās vajadzību un izmaksu anal īzes; 
LV    LV (2) tiek pārskatīts mehānisms, kas paredz dal ībvalstu oblig ātu ieguldījumu cilv ēkresursu 
nodrošinājumā un robežsargu rezervi, ko ve ido robežsargi, kas ir da ļēji pastāvīgi 
norīkoti no dal ībvalstīm uz Frontex  valstu ekspertu status ā; 
(3) Aģentūrai piešķir kopīgo pasākumu līdzvadītāja lomu, kas paredz, ka Frontex  izstrādā 
sīkus noteikumus pas ākuma plānam, izvērtē to un ziņo par incidentiem; 
(4) Frontex  tiek atļauts finans ēt un īstenot tehnisk ās palīdzības projektus treš ās valstīs un 
nosūtīt uz trešām valstīm sadarbības koordinatorus; 
(5) Frontex  tiek pieš ķirtas ierobežotas pilnvaras t ādu personas datu apstr ādei, kas saist īti 
ar nelegālas imigrācijas atbalst īšanu; 
(6) Frontex  tiek piešķirta koordin ējoša loma kop īgu izraidīšanas pasākumu īstenošanā; 
(7) Frontex  tiek piešķirtas pilnvaras analiz ēt darbības riskus un vajadz ības dalībvalstīs. 
***