par to, kā tiek īstenots Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku

1. IEVADS

Oficiālā statistika par zinātni, tehnoloģiju un inovāciju Eiropas Savienībā tiek sagatavota, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu.

Lēmuma Nr. 1608/2003/EK (turpmāk tekstā “Lēmums”) 5. pantā Komisijai ir prasīts reizi trijos gados iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu, kurā ir izvērtēta Lēmuma īstenošana. Šis ir piektais īstenošanas ziņojums, kuru Komisija iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 5. pantu. Ziņojumā ir izvērtēts, kā ir īstenoti atsevišķi statistikas pasākumi, kas uzskaitīti Lēmuma 2. pantā. Šo pasākumu mērķis ir izveidot zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas statistikas informācijas sistēmu ar mērķi atbalstīt un uzraudzīt ES politiku. Ziņojumā lielākoties ir aplūkoti notikumi, kas notikuši kopš iepriekšējā ziņojuma publicēšanas 2018. gadā.

Komisija īsteno Lēmumu ar regulatīviem pasākumiem un brīvprātīgu datu vākšanu ES dalībvalstīs, kā arī ar Eurostat starpniecību, kas pats sagatavo statistikas datus.

Komisija 2012. gadā pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 995/2012. Īstenošanas regulā ir izklāstīti noteikumi par Lēmuma īstenošanu, jo īpaši pievēršot uzmanību statistikai par:

·pētniecību un attīstību;

·valsts budžeta piešķīrumiem pētniecībai un attīstībai (government budget allocations for research and development — GBARD);

·inovāciju un

·citiem attiecīgiem aspektiem, proti, zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem, patentiem, augstās tehnoloģijas nozarēm un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem.

Ar īstenošanas regulu, nosakot gan statistikas vienības, kas jāizmanto, gan vienotus ziņošanas standartus, arī tiek palielināta pētniecības, attīstības un inovācijas statistikas saskaņotība ES un stiprināta šīs statistikas saikne ar Eiropas uzņēmējdarbības statistiku. Savāktā statistika ir kļuvusi par atsauces datiem, uz kuriem bieži atsaucas ES politikas uzraudzībā.

Ar Lēmumu un īstenošanas regulu tika uzlabota pētniecības, attīstības un inovācijas statistika, palīdzot īstenot tālāk minētos ES pasākumus.

·Eiropadome 2010. gada jūnijā pieņēma stratēģiju “Eiropa 2020”, kas ir stratēģija nodarbinātībai un gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Viens no pieciem ES pamatmērķiem, kas noteikti šajā stratēģijā, ir uzlabot apstākļus inovācijai, pētniecībai un attīstībai ar mērķi panākt, lai publisko un privāto ieguldījumu līmenis pētniecībā un attīstībā līdz 2020. gadam kopā sasniegtu 3 % no IKP.

·Komisija 2010. gada 6. oktobra paziņojumā par pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība” ierosināja izveidot papildu rādītājus, ar ko varētu izmērīt pētniecības un attīstības intensitāti, un rādītājus, kas attiektos uz ātri augošiem, inovatīviem uzņēmumiem. Komisija ierosināja arī izveidot ikgadēju Inovācijas savienības rezultātu pārskatu inovācijas rezultātu kopējā progresa uzraudzībai. 2017. un 2019. gadā Eiropas inovācijas rezultātu pārskats tika uzlabots, vairāk izmantojot informāciju, kas sniegta ES “Kopienas inovācijas apsekojumā” (Community Innovation Survey — CIS). 2020. gada Eiropas inovācijas rezultātu pārskats tika publicēts 2020. gada 23. jūnijā. Uz datiem par pētniecību, attīstību un inovāciju balstās Komisijas ziņojumi par ilgtspējīgu attīstību un Eiropas Pētniecības telpu. Datus par pētniecības un attīstības izdevumiem izmanto valsts grāmatvedībā.

·Uz datiem par pētniecību, attīstību un inovāciju balstās Komisijas ziņojumā “ES zinātnes, pētniecības un inovācijas darbības rezultāti” (Science, Research and Innovation Performance of the EU — SRIP) publicētā Komisijas analīze attiecībā uz ES darbības rezultātiem zinātnes, pētniecības un inovācijas jomā.

Šajā ziņojumā ir izvērtēta zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas (science, technology and innovation — STI) statistikas informācijas sistēmas īstenošana. Ziņojuma 2. nodaļā ir aplūkoti vissvarīgākie notikumi pasākumu īstenošanas gaitā. Ziņojuma 3. nodaļa attiecas uz datu kvalitāti, savukārt 4. nodaļā ir aplūkotas izmaksas un slogs, ko rada statistikas sniegšana. Ziņojuma 5. nodaļā sniegts ieskats turpmākajā attīstībā.

2. VISSVARĪGĀKIE NOTIKUMI KOPŠ 2018. GADA NOVEMBRA

Tālāk ir uzskaitīti vissvarīgākie notikumi kopš 2018. gada novembra, kas notikuši Lēmuma 2. pantā minēto pasākumu īstenošanas kontekstā.

·Eiropas Parlaments un Padome 2019. gada 27. novembrī pieņēma Regulu (ES) 2019/2152 par Eiropas uzņēmējdarbības statistiku, kura cita starpā attiecas uz Eiropas pētniecības, attīstības un inovācijas statistiku. Ar minēto regulu no 2021. gada tiks atcelts Lēmums. Īstenojot Regulu (ES) 2019/2152, tiek panākta būtiska ietekme, veiksmīgāk integrējot dažādas uzņēmējdarbības statistikas jomas un dažādas statistikas sagatavošanas sistēmas. Tādējādi tiks uzlabota datu kvalitāte un datu sagatavošana kļūs efektīvāka. Kopienas inovācijas apsekojums (Community Innovation Survey — CIS) un pētniecības un attīstības uzņēmumu apsekojums ir pārskatīts, lai nodrošinātu, ka tajos minētās definīcijas pilnībā atbilst Regulā (ES) 2019/2152 norādītajām vispārīgajām definīcijām, kuras visā Eiropā izmanto saistībā ar uzņēmējdarbības statistiku (piem., statistikas uzņēmumu reģistrā un uzņēmējdarbības strukturālajā apsekojumā). Tas nodrošina, ka rezultāti tiek sagatavoti konsekventāk, un samazina respondentu slogu, jo tiek atkārtoti izmantota informācija, kas jau ir pieejama no citiem avotiem. Turklāt atbilstība citiem attiecīgajiem datu vākšanas un nacionālo kontu standartiem atvieglo pētniecības, attīstības un inovācijas datu izmantošanu pārnozaru ziņojumos.

·Eiropas pētniecības, attīstības un GBARD statistika tiek veidota atbilstoši pamatnostādnēm, kas sniegtas ESAO rokasgrāmatā “Fraskati rokasgrāmata: pamatnostādnes [statistikas] datu vākšanai un ziņošanai par pētniecību un eksperimentālo izstrādi”. Tādējādi statistiku ir iespējams salīdzināt ne tikai ES līmenī, bet arī starptautiskā līmenī. 2015. gadā ESAO izdeva jaunu Fraskati rokasgrāmatas versiju (FR2015). Attiecīgi Eurostat ciešā sadarbībā ar ES dalībvalstīm pielāgoja savu pētniecības, attīstības un GBARD statistikas datu vākšanu, lai garantētu, ka tā atbilst FR2015 izklāstītajām pamatnostādnēm. Eurostat izstrādāja metodiskās pamatnostādnes jautājumos, kur FR2015 tika dota iespēja izvēlēties starp dažādām iespējām vai bija iespējamas dažādas interpretācijas. Šīs metodiskās pamatnostādnes ievērojami uzlabos pētniecības, attīstības un GBARD statistikas salīdzināmību starp ES dalībvalstīm.