LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 29.5.2013  
COM(2013) 370 final 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Austrijas 2013. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Pado mes atzinumu par Austrijas 2012.–2017. gada stabilit ātes 
programmu 
{SWD(2013) 370 final}  
LV 2   LV  
 
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Austrijas 2013. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2012.–2017. gada stabilit ātes 
programmu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu1 un jo īpaši 
tās 5. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezol ūcijas3, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
pēc apspriešan ās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju ,,Eiropa 2020”, kam pamat ā būtu ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām jomām, 
kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā, balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, pie ņēma 
ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības visp ārējām ekonomikas politikas 
pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobr ī – lēmumu par 
dalībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm4, kas kop ā veido ,,integr ētās 
pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes 
savā ekonomikas un nodarbin ātības politik ā. 
(3) Valstu un vald ību vadītāji 2012. gada 29. j ūnijā pieņēma lēmumu par ,,Izaugsmes un 
nodarbinātības paktu”, kas ir saska ņots pamats r īcībai valstu, ES un eurozonas l īmenī, 
izmantojot visas iesp ējamās sviras, instrumentus un politiku. Vi ņi pieņēma lēmumu 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 COM(2013) 370 final. 
3 P7_TA(2013)0052 un P7_TA(2013)0053. 
4 Padomes 2013. gada 22. apr īļa Lēmums 2013/208/ES. 
LV 3   LV par rīcību, kas jāveic dalībvalstu līmenī, jo īpaši paužot ciešu ap ņemšanos sasniegt 
stratēģijas ,,Eiropa 2020” m ērķus un īstenot konkr ētām valstīm adresētos ieteikumus. 
(4) Padome 2012. gada 6. j ūlijā pieņēma ieteikumu par Austrijas valsts reformu 
programmu 2012. gadam un sniedza atzinumu par Austrijas atjaunin āto stabilit ātes 
programmu 2011.–2016. gadam. 
(5) Komisija 2012. gada 28. novembr ī pieņēma gada izaugsmes p ētījumu5, tādējādi 
uzsākot ekonomikas politikas koordin ēšanas 2013. gada Eiropas pusgadu. Komisija, 
pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 28. novembr ī pieņēma 
Brīdināšanas meh ānisma zi ņojumu6, kurā Austrija netika nor ādīta kā viena no 
dalībvalstīm, par kur ām tiks izstr ādāts padziļināts pārskats. 
(6) Eiropadome 2013. gada 14. mart ā apstiprin āja, ka priorit ātes ir nodrošin āt finanšu 
stabilitāti, fiskālo konsolid āciju un sekm ēt izaugsmi. T ā uzsvēra, ka jāpanāk 
diferencēta, izaugsmei labv ēlīga fiskālā konsolid ācija, ekonomik ā jāatjauno parastie 
kreditēšanas nosac ījumi, jāveicina izaugsme un konkur ētspēja, jārisina bezdarba 
problēma un krīzes sociālās sekas un j āmoderniz ē publiskā pārvalde. 
(7) Austrija 2013. gada 16. apr īlī iesniedza savu 2013. gada stabilit ātes programmu, kas 
aptver 2012.–2017. gada laikposmu, un savu 2013. gada valsts reformu programmu. 
Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo saistību. 
(8) Balstoties uz 2013. gada stabilit ātes programmas nov ērtējumu atbilst īgi Padomes 
Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka Austrija īstenoja iev ērojamus 
konsolidācijas centienus, lai virz ītu budžetu pa p ārmērīgā deficīta novēršanas ce ļu. 
Attiecībā uz 2013. gada programmu j āatzīmē, ka makroekonomiskais scen ārijs, kas ir 
budžeta prognožu pamat ā, ir optimistisks. Programm ā izklāstītās budžeta strat ēģijas 
galvenais m ērķis ir pakāpeniski samazin āt vispārējas valdības budžeta defic ītu, lai līdz 
2016. gadam pan āktu līdzsvarotu budžetu nomin ālā izteiksm ē un līdz 2015. gadam 
sasniegtu vid ējā termiņa mērķi (VTM). Programm ā ir apstiprin āts līdzšinējais vidējā 
termiņa mērķis, proti, struktur ālais defic īts 0,45 % apm ērā no IKP. VTM atbilst 
Stabilitātes un izaugsmes pakta pras ībām. Balstoties uz pašreiz ējām prognoz ēm, 
Austrija iek ļaujas termi ņā, lai līdz 2013. gadam nov ērstu savu p ārmērīgo deficītu, 
ņemot vērā to, ka visp ārējās valdības budžeta defic īts 2012. gad ā ir 2,5 % no IKP un 
ka saska ņā ar Komisijas prognoz ēm ir paredzams, ka 2013. gad ā tas turpin ās 
samazināties līdz 2,2 % no IKP un 2014. gad ā – līdz 1,8 % no IKP. Tom ēr ir 
iespējamas papildu izmaksas, kas saist ītas ar lielas bankas sl ēgšanu un var ētu 
ievērojami palielin āt deficītu. Pēc 2012. gad ā reģistrētās spēcīgās uzlabošan ās, kas 
pārsniedza p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūrā noteikto korekciju, 
paredzams, ka struktur ālās bilances defic īts 2013. gad ā palielināsies līdz 1,8 %. Ar ī 
Komisijas prognozes apstip rina nelielu struktur ālā deficīta pieaugumu 2013. gad ā. 
Saskaņā ar inform āciju par programmu, kas ap tver laikposmu no 2014. gada, 
pārrēķinātajā strukturālajā bilancē ir paredz ēta struktur ālā korekcija, kura p ārsniedz 
0,5 % 2014. gad ā un 2015. gad ā, tādējādi ļaujot Austrijai sasniegt VTM divus gadus 
ātrāk salīdzinājumā ar programm ā izklāstīto scenāriju, t. i., 2015. gad ā, nevis 
2017. gad ā. Attiecībā uz izdevumu krit ēriju jāatzīmē, ka saska ņā ar programm ā 
sniegto inform āciju ir paredzams, ka valsts izdevumu pieauguma temps (atskaitot 
diskrecion āros pasākumus) 2014.–2016. gad ā ietekmēs ikgadējo struktur ālo korekciju 
virzībā uz VTM sasniegšanu par 0,5 % no IKP. Tom ēr ievērojamais izdevumu un IKP 
attiecības samazin ājums, kas prognoz ēts programmas scen ārijā, ir ļoti vērienīgs, jo 
                                                 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
LV 4   LV tiek lēsts, ka izdevumi (IKP izteiksm ē) sasniegs vienu no zem ākajiem līmeņiem vairāk 
nekā 15 gados. Var prognoz ēt, ka Austrij ā 2014.–2016. gad ā būs pārejas posms 
attiecībā uz parādu kritērija ievērošanu un ka pl āni nodrošin ātu pietiekamu virz ību uz 
kritērija ievērošanu. 
Budžeta sist ēmas nostiprin āšana nav b ūtiski main ījusi fiskālās attiecības starp vald ības 
līmeņiem, un pien ākumu pārklāšanās un nekonsekvence attiec ībā uz atbild ību par 
finansēšanas un izdevumu jaut ājumiem joproj ām rada gr ūtības. Sarež ģītais 
mehānisms, ko raksturo past āvīgas vienošan ās starp valsts vald ību, sociālās 
apdrošināšanas sniedz ējiem un feder ālo zemju l īmeni, apdraud to pas ākumu 
īstenošanu, kuru m ērķis ir ierobežot vesel ības aprūpes izdevumus. Attiec ībā uz 
izglītību jāatzīmē, ka sarunas par 6 punktu prie kšlikumu, kas cita starp ā paredz 
likvidēt skolu iest ādes apgabalu l īmenī, ir apsveicams solis, lai racionaliz ētu 
pienākumus starp daž ādiem vald ības līmeņiem, tom ēr būtiskākai sadrumstalot ības 
mazināšanai būtu vajadzīga vēl lielāka vienkāršošana. 
(9) Tiek prognoz ēts, ka no 2020. gada Austrijas darbasp ēka potenci āls samazin āsies, un 
ekonomik ā pieaug piepras ījums pēc kvalific ētiem darba ņēmējiem. Past āv iespējas, lai 
uzlabotu Austrijas darbsp ējīgā vecuma iedz īvotāju, jo īpaši sieviešu, migrantu un 
gados vec āku darba ņēmēju, potenci āla izmantošanu. 
(10) Gados vec āku darba ņēmēju nodarbin ātības līmenis ir zem āks par vid ējo ES rādītāju 
(43,1 % sal īdzinājumā ar 48,8 %), un neilgi pirms pension ēšanās gandrīz 30 % cilv ēku 
1,5 līdz 3 gadus ir bezdarbnieka status ā vai atrodas slim ības atvaļinājumā. Darbasp ēka 
piedāvājumu no gados vec āku darba ņēmēju vidus negat īvi ietekm ē priekšlaic īgas 
pensionēšanās un invalidit ātes pensijas sh ēmu vēl aizvien sam ērā plaši izplat ītā 
izmantošana, k ā arī salīdzinoši zemais likum ā noteiktais sieviešu pension ēšanās 
vecums (60), kas n ākotnē paaugstin āsies tikai ļoti pakāpeniski. 
(11) Kaut ar ī sieviešu nodarbin ātības līmenis Austrij ā ir sam ērā augsts (70,3 % 
salīdzinājumā ar 62,4 % vis ā Eiropas Savien ībā 2012. gad ā), joprojām pastāv iespējas 
to paaugstin āt, samazinot dzimumu nosl āņošanos darba tirg ū. Sieviešu īpatsvars 
nepilnas slodzes nodarbin ātībā ir viens no liel ākajiem Eiropas Savien ībā, un bērnu 
aprūpes un ilgtermi ņa aprūpes pakalpojumu pieejam ība ir ierobežota. Sieviešu 
nodarbinātības līmenis, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos (55,6 % 2012. gad ā), 
norāda, ka Austrijai ir īpašas grūtības pilnībā izmantot sava sieviešu darbasp ēka 
potenciālu. Turklāt ir konstat ēts, ka sievietes gandr īz divreiz biež āk nekā vīrieši veic 
nebūtisku darbu un ka vi ņu īpatsvars ir ārkārtīgi liels zem āk atalgotos darbos. Š ī 
struktūra ir iemesls tam, ka v īriešu un sieviešu darba samaksas atš ķirība ir 24 %, kas ir 
trešais augst ākais rādītājs Eiropas Savien ībā. Nodokļu sloga mazin āšana mazo algu 
saņēmējiem varētu radīt lielākus stimulus, lai paaugstin ātu dalību darba tirg ū. 
Austrijas nodok ļu sistēmas strukt ūra sniedz iesp ēju pārcelt nodok ļus uz citiem avotiem 
ar mazāku negatīvo ietekmi uz izaugsmi. Konkr ēti, ienākumi no īpašuma nodok ļa 
Austrijā sasniedz tikai 0,5 % no IKP un ir iev ērojami maz āki par vid ējo ES rādītāju, 
proti, 2,1 % no IKP. Jo īpaši ieņēmumi no regul āriem nekustam ā īpašuma nodok ļiem, 
kurus uzskata par vismaz āk kaitējošiem izaugsmei, ir trešie zem ākie Eiropas 
Savienībā, sasniedzot 2011. gad ā 0,2 % no IKP (vid ējais ES rādītājs: 1,3 %). 
(12) 2011. gad ā 19 % no darbsp ējīgā vecuma iedz īvotājiem bija dzimuši ārvalstīs, kā 
rezultātā Austrijā darbspējīgā vecuma imigrantu īpatsvars ir viens no liel ākajiem 
ESAO valst īs. Migranti bieži saskaras ar gr ūtībām darba tirg ū, un viņu bezdarba 
līmenis ir iev ērojami augst āks (9,7 % sal īdzinājumā ar 3,6 %) un nodarbin ātības 
līmenis – zem āks (to personu vid ū, kuras nav 27 ES dal ībvalstu pilso ņi: 62,8 % 
LV 5   LV salīdzinājumā ar austriešiem: 76,4 %). Turkl āt nodarbin ātajiem cilv ēkiem ar migrantu 
izcelsmi sal īdzinājumā ar austriešiem tr īs reizes biež āk tiek maks ātas algas, kas ir 
zemākas par vi ņu faktisko kvalifik ācijas līmeni (2008. gad ā: 27,5 % sal īdzinājumā ar 
9,7 %). Ar ī viņu izglītības rezult āti ir zemāki, un risks, ka vi ņus apdraud ēs nabadzība, 
ir divreiz augst āks (26,6 % sal īdzinājumā ar 12,6 %). 
(13) Saska ņā ar prognoz ēm vidējā termiņa un ilgtermi ņa izdevumi par pensij ām un 
veselības aprūpi apdraud publisko finanšu ilgtsp ēju. Arī prognozes par ilgtermi ņa 
aprūpes izdevumiem nor āda uz ilgtsp ējas risku, kaut ar ī mazākā apmērā. Iespējams, ka 
nesenās pensiju sist ēmas reformas zin āmā mērā samazinās ilgtspējas riskus, ja t ās tiks 
papildinātas ar darba tirgus nosac ījumu uzlabojumiem, kas ļautu gados vec ākiem 
darba ņēmējiem ilgāk palikt darba tirg ū. Tomēr joprojām netiek pa ātrināti saskaņots 
vīriešu un sieviešu pension ēšanās vecums, un v ēl aizvien tr ūkst saiknes starp likum ā 
noteikto pension ēšanās vecumu un paredzam ā dzīves ilguma pieaugumu. Ir j ārisina 
jautājums par vesel ības aprūpes un ilgtermi ņa aprūpes sistēmas fiskālo ilgtspēju, arī 
ņemot vērā pieaugošo vajadz ību un piepras ījumu pēc ilgtermi ņa aprūpes sniegšanas. 
Paredzams, ka nesenie vesel ības nozar ē veiktie politikas pas ākumi būs vērsti pareizaj ā 
virzienā, kaut ar ī nākamajos gados r ūpīgi jāizvērtē šo pasākumu efektivit āte. Lai 
nākotnē ierobežotu ilgtermi ņa aprūpes izmaksas, past āv iespējas uzlabot profilaksi, 
rehabilitāciju un nosac ījumus neatkar īgai dzīvei. 
(14) Kā liecina sal īdzinoši starptautiski p ētījumi un p ārbaudes, izgl ītības rezult āti Austrijā 
ir zem vid ējā rādītāja attiecībā uz 10 līdz 15 gadus veciem skol ēniem, neraugoties uz 
faktu, ka Austrijas izdevumi izgl ītībai (6,01 % no IKP) b ūtiski pārsniedz vid ējo ES 
rādītāju (5,41 %). Vair āk nekā 25 % no 15 gadus veciem jauniešiem ir slikta 
lasītprasme, un rezult āti matemātikā ir tikai nedaudz lab āki. Sekmju atš ķirība starp 
jauniešiem ar migrantu izcelsmi un vi ņu vietējās izcelsmes vienaudžiem ir viena no 
lielākajām Eiropas Savien ībā. Pieaugošais studentu skaits augst ākajā izglītībā rada 
spiedienu uz finanšu un organizatoriskaj ām sistēmām, taču ir zems to studentu 
īpatsvars, kuri sekm īgi pabeidz studijas. Ar ī pienākumu sadal ījums izglītības sistēmas 
pārvaldībā un finans ējumā ir sadrumstalots. 
(15) Austrija ir viena no dal ībvalstīm, kas g ūtu visliel āko labumu (IKP zi ņā) no 
samazinātiem šķēršļiem pakalpojumu veikšanai p ārrobežu m ērogā. Tomēr joprojām 
pastāv ievērojami šķēršļi attiecībā uz ienākšanu un efekt īvu konkurenci pakalpojumu 
nozarē. Šie šķēršļi ir īpaši izteikti br īvo profesiju un dzelzce ļa pārvadājumu jom ā. 
Profesion āliem pakalpojumiem ir b ūtiska noz īme uzņēmējdarbības pakalpojumu 
tirgos; uz šiem pakalpojumiem attiecas 10 % no IKP un 11 % no kop ējās 
nodarbinātības apmēra. Pakalpojumu nozar ē pastāv ierobežojumi pieejai profesij ām un 
to pildīšanai, piem ēram, attiec ībā uz juridisko formu un kapit āla turējuma pras ībām. Ir 
pietiekams iemesls nov ērtēt, cik pamatoti ir šie ierobežojumi un vai tos pašus 
sabiedrības interešu m ērķus nevar sasniegt ar  ne tik stingra regul ējuma palīdzību. Lai 
gan nesen ās izmaiņas konkurences likum ā pastiprin ās Austrijas konkurences iest ādes 
pilnvaras, t ās finanšu resursi un cilv ēkresursi joproj ām nesasniedz l īmeni, kas 
konstatēts līdzīga lieluma vai pat maz ākās ekonomik ās. 
(16) Austrija ir guvusi pan ākumus finanšu uzraudz ības sadarb ībā pārrobežu m ērogā starp 
izcelsmes valsti un uz ņēmējas valsti. Turkl āt turpmāks progress ir pan ākts to 
nacionaliz ēto vai da ļēji nacionaliz ēto banku restrukturiz ācijā, kuras ir sa ņēmušas 
restrukturiz ācijas atbalstu. Tom ēr saistībā ar risku, kas izriet no šo banku akt īvu 
kvalitātes turpm ākas pasliktin āšanās, joprojām saglab ājas vājās vietas, kuras cieši 
jāuzrauga. 
LV 6   LV (17) Eiropas pusgada kontekst ā Komisija ir veikusi visaptverošu anal īzi par Austrijas 
ekonomikas politiku. T ā ir novērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu 
programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās un 
sociālekonomisk ās politikas izveid ē Austrijā, bet arī to atbilst ību ES noteikumiem un 
norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā 
pārvaldība, kas pan ākams, turpm ākajos valstu l ēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. 
Komisijas ieteikumi atbilst īgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspogu ļoti 1. līdz 
7. ieteikum ā. 
(18) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskat ījusi Austrijas stabilit ātes programmu, un 
tās atzinums7 ir atspogu ļots jo īpaši 1. ieteikum ā. 
(19) Eiropas pusgada kontekst ā Komisija ir ar ī veikusi anal īzi par visas eurozonas 
ekonomikas politiku. Balstoties uz to, Padome ir sniegusi atseviš ķus ieteikumus, kas 
adresēti dalībvalstīm, kuru val ūta ir euro. Austrijai b ūtu arī jānodrošina piln īga un 
savlaicīga šo ieteikumu īstenošana, 
  AR ŠO IESAKA Austrijai laikposm ā no 2013. l īdz 2014. gadam r īkoties šādi. 
1. Īstenot, kā paredzēts, 2013. gada budžetu, lai ilgtsp ējīgā veidā novērstu pārmērīgo 
budžeta defic ītu un izpild ītu struktur ālās korekcijas, kas paredz ētas Padomes 
ieteikumos atbilstoši p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūrai. Pēc 
pārm
ērīgā deficīta novēršanas pien ācīgā tempā veikt struktur ālās korekcijas, lai l īdz 
2015. gadam sasniegtu VTM. Racionaliz ēt fiskālās attiecības starp vald ības 
līmeņiem, piem ēram, vienk āršojot organizatorisko k ārtību un saska ņojot atbild ību 
par finans ēšanu un izdevumiem. 
2. Ātrāk veikt vīriešu un sieviešu pension ēšanās vecuma saska ņošanu, sasaist īt likumā 
noteikto pension ēšanās vecumu ar paredzamo dz īves ilgumu, īstenot un uzraudz īt 
nesenās reformas, kas ierobežo pieeju priekšlaic īgas pension ēšanās shēmām, un 
uzlabot gados vec āku darba ņēmēju nodarbin āmību, lai t ādējādi paaugstin ātu 
faktisko pension ēšanās vecumu un gados vec āku darba ņēmēju nodarbin ātības 
līmeni. 
3. Veikt jaunus pas ākumus, lai palielin ātu sieviešu l īdzdalību darba tirg ū, jo īpaši vēl 
vairāk uzlabojot b ērnu aprūpes un ilgtermi ņa aprūpes pakalpojumus, un nov ērst lielās 
atšķirības starp v īriešu un sieviešu da rba samaksu un pensij ām. Pilnībā izmantot 
darba tirgus potenci ālu, kas ir cilv ēkiem ar migrantu izcelsmi, ko pan āk, uzlabojot 
viņu kvalifik āciju atzīšanu un vi ņu izglītības rezult ātus. Budžetam neitr ālā veidā 
samazināt nodokļu un soci ālā nodrošin ājuma faktisko slogu darbasp ēkam, kas 
gulstas uz mazo algu sa ņēmējiem, ko pan āk, vairāk izmantojot citus nodok ļu avotus 
ar mazāku negatīvo ietekmi uz izaugsmi, piem ēram, regul ārus īpašuma nodok ļus.  
4. Efekt īvi īstenot vesel ības aprūpes sistēmas nesen ās reformas, lai nodrošin ātu, ka tiek 
panākts paredzamais izdevumu efektivit ātes palielin ājums. Izstr ādāt finansi āli 
ilgtspējīgu modeli ilgtermi ņa aprūpes sniegšanai un vair āk uzman ības veltīt 
profilaksei, rehabilit ācijai un neatkar īgai dzīvei. 
5. Uzlabot izgl ītības rezult ātus, jo īpaši nelabv ēlīgā situācijā esošu jauniešu vid ū, ko 
cita starp ā panāk, pastiprinot agr īnu pirmsskolas izgl ītību un samazinot negat īvo 
ietekmi, kuru izraisa agr īna skolēnu „sadal īšana”. Vēl vairāk uzlabot strat ēģisko 
                                                 
7 Saska ņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu. 
LV 7   LV plānošanu augst ākās izglītības sistēmā un pastiprin āt pasākumus, kuru m ērķis ir 
samazināt priekšlaic īgas mācību pārtraukšanas r ādītājus. 
6. V ēl vairāk pastiprin āt federālās konkurences iest ādes pilnvaras un resursus un 
uzraudzīt konkurences likuma reformas īstenošanu. Atcelt p ārmērīgus šķēršļus 
pakalpojumu sniedz ējiem. Cita starp ā tas paredz p ārskatīt, vai visp ārējas intereses 
attaisno esošos ierobežojumus ien ākšanai tirg ū un reglament ēto profesiju pild īšanai, 
un veicināt konkurenci jo īpaši dzelzce ļa nozarē.  
7. Lai saglab ātu finanšu stabilit āti, turpināt cieši uzraudz īt nacionaliz ētās vai daļēji 
nacionaliz ētās bankas un pa ātrināt to restrukturiz āciju. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs