par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (FMT:ItalicCETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saistībā ar lēmuma par šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi), paredzēto pieņemšanu.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”), mērķis ir liberalizēt un veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī sekmēt ciešākas ekonomiskās attiecības starp Eiropas Savienību un Kanādu (“Puses”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī, un tas tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 21. septembra.

2.2.Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja

Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, kas cita starpā risina jautājumus par pārrobežu ieguldījumiem, ir izveidota saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 1. punktu Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja Pusēm nodrošina forumu, lai apspriestos par jautājumiem, kas attiecas uz Nolīguma 8. nodaļu (Ieguldījumi), tai skaitā par grūtībām, kuras var izrietēt no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) īstenošanas, un par iespējamiem Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) uzlabojumiem, jo īpaši ņemot vērā pieredzi un notikumus citos starptautiskajos forumos un atbilstoši citiem Pušu nolīgumiem.

Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punktu Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas sanāksmes notiek reizi gadā, ja vien Nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi. Papildu sanāksmes var organizēt pēc Puses vai CETA Apvienotās komitejas pieprasījuma. Pušu pārstāvji ir Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas līdzpriekšsēdētāji. Tā nosaka savu sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties. Tā var noteikt un grozīt savu reglamentu, ja to uzskata par lietderīgu. Tā var ierosināt lēmumu projektus, kas jāpieņem CETA Apvienotajai komitejai, vai pieņemt lēmumus, ja tā paredzēts Nolīgumā.

Saskaņā ar CETA Apvienotās komitejas un specializēto komiteju, ieskaitot Pakalpojumu un ieguldījumu komiteju, reglamenta 10. noteikuma 2. punktu sanāksmju starplaikā Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus rakstiskā procedūrā, ja Nolīguma Puses tā lemj, savstarpēji vienojoties. Šim nolūkam priekšlikuma tekstu līdzpriekšsēdētāji rakstiski nosūta Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas locekļiem atbilstīgi 7. noteikumam, norādot termiņu, kurā locekļiem jāpaziņo bažas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Pieņemtos priekšlikumus paziņo saskaņā ar 7. noteikumu, tiklīdz beidzies termiņš, un reģistrē nākamās sanāksmes protokolā.

2.3.Paredzētais Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas akts

Pakalpojumu un ieguldījumu komitejai ir jāpieņem lēmums par šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) (“paredzētais akts”).

Paredzētā akta mērķis ir papildināt saskaņā ar Nolīguma 8.30. pantu (Ētika) piemērojamos noteikumus.

Paredzētais akts būs Pusēm saistošs.

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Kā paredzēts Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis un Kanāda ir vienojušās nekavējoties sākt turpmāku darbu, kura mērķis ir Nolīguma noteikumu par ieguldījumu strīdu izšķiršanu, tā dēvētās “ieguldījumu tiesu sistēmas”, īstenošana.

Saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 2. punktu “Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanas pieņem šķīrējtiesas locekļu rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no šīs nodaļas, un kas var aizstāt vai papildināt piemērojamos noteikumus un risināt tādus jautājumus kā: a) izpaušanas pienākumi; b) šķīrējtiesas locekļu neatkarība un godprātība; un c) konfidencialitāte. Puses dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka rīcības kodekss tiek pieņemts ne vēlāk kā šā nolīguma provizoriskās piemērošanas vai spēkā stāšanās pirmajā dienā (atkarībā no situācijas) un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc šādas dienas.”

Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā ir skaidri norādīts uz “turpmāku darbu ar rīcības kodeksu, lai tālāk nodrošinātu šķīrējtiesu locekļu objektivitāti”.

Turklāt 36. Komisijas un Padomes paziņojumā, kurš iekļauts Padomes sanāksmes protokolā sakarā ar tāda Padomes lēmuma pieņemšanu, ar ko pilnvaro Savienības vārdā parakstīt CETA, ir noteikts: “Ētikas prasības minēto tiesu locekļiem, kas jau ir paredzētas CETA, tiks sīki izstrādātas – pēc iespējas drīz un pietiekami savlaicīgi, lai dalībvalstis varētu tās apsvērt savos ratifikācijas procesos –, un iekļautas obligātā un saistošā Rīcības kodeksā (kā jau paredzēts arī pašā CETA). Minētajā kodeksā jo īpaši būs: detalizēti rīcības noteikumi, kas piemērojami kandidātiem, kurus izvirza kļūšanai par Tiesas vai Apelācijas tiesas locekli, jo īpaši attiecībā uz tādas viņu iepriekšējās vai pašreizējās darbības izpaušanu, kura var ietekmēt viņu iecelšanu vai viņu amata pienākumu izpildi, detalizēti rīcības noteikumi, kas piemērojami Tiesas vai Apelācijas tiesas locekļiem viņu amata pienākumu izpildes laikā, detalizēti rīcības noteikumi, kas piemērojami Tiesas vai Apelācijas tiesas locekļiem viņu amata pienākumu izpildes laikā; ietverot aizliegumu veikt konkrētus amata pienākumus vai profesijas noteiktā laikposmā pēc viņu amata pienākumu izpildes beigām, sankciju mehānisms rīcības noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kas ir iedarbīgs un pilnībā ievēro tiesu varas neatkarību.”