EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 19.10.2011 
SEC(2011) 1230 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
priekšlikums ties ību aktam Regula par vadl īnijām platjoslas un digit ālo pakalpojumu 
infrastrukt ūrām Eiropas telekomunik āciju tīklos (Eiropas infrastrukt ūras savienošanas 
instruments (EISI)) 
{COM(2011) 657 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1229 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Šajā dokument ā ir apkopots anal ītisks ietekmes nov ērtējums attiec ībā uz likumdošanas 
priekšlikumu regulai par vair ākām vadlīnijām attiecībā uz Eiropas telekomunik āciju tīkliem, 
kas ir daļa no Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumenta (EISI) pl ānošanas periodam 
pēc 2013. gada. 
1. POLITIKAS KONTEKSTS , PROCED ŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEDES AR 
IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Juridiskais pamats  intervencei šaj ā jomā pamatojas uz LESD 172. pantu. 170.-
172. pantā paredzēta ES intervence, atbalstot Eiropas komunik āciju tīklu izveidi un 
attīstību transporta, telekomunik āciju un ener ģētikas infrastrukt ūras jomās. Lai gan 
atsevišķajā (jumta) regul ā, ar ko izveido EISI, paredz ēti nosacījumi, metodes un 
procedūras, lai nodrošin ātu Eiropas Savien ības finansi ālo atbalstu Eiropas 
komunikāciju tīkliem, šeit ierosin ātās vadlīnijas nosaka m ērķus, priorit ātes un 
vispārīgas nostādnes paredz ētajiem pas ākumiem, kas attieksies uz platjoslas t īklu un 
digitālo pakalpojumu infrastrukt ūru telekomunik āciju jomā. 
Pamatiniciat īvas " Digitālā programma Eiropai " (DPE)1,2, kas ir da ļa no strat ēģijas 
"Eiropa 2020", m ērķi ir "sniegt ilgtsp ējīgus ekonomiskus un soci ālus ieguvumus, ko 
sniedz vienots digit ālais tirgus, kas balst īts uz ātrgaitas un īpaši ātru internetu un 
sadarbspējīgām lietojumprogramm ām."  
Savā paziņojumā "Eiropas budžets 2020 " (turpm āk — DFS pazi ņojums), ko 
pieņēma 2011. gada 29. j ūnijā, Komisija ierosin āja izveidot EISI. Ir notikušas 
daudzas apspriedes  ar dalībvalstīm, nozari un soci āli ieinteres ētajām person ām. 
Proti, tās ietvēra priekšs ēdētāja vietnieces Krusas apa ļo galdu ar satura pakalpojumu 
nodrošinātāju vadītājiem, iekārtu ražotājiem, investoriem un telesakaru operatoriem 
no pasaules vadošajiem uz ņēmumiem, k ā arī pirmo Digit ālās programmas asambleju, 
kas notika Brisel ē 2011. gada 16. un 17. j ūnijā.  
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Platjoslas internets un p ārrobežu digit ālie pakalpojumi ir n ākotnes digit ālā 
infrastrukt ūra. Tie ir priekšnoteikums konkur ētspējīgai, iekļaujošai un ilgtsp ējīgai 
sabiedrībai, kā atzīts stratēģijā "Eiropa 2020".  
Ietekmes nov ērtējums visp ārīgi identific ē konkrētas probl ēmas, kas ietekm ē 
platjoslas t īkla piegādi, t. i., invest īciju trūkums ne ļauj izmantot izaugsmes 
potenciālu un sabiedr ība nevar g ūt no tā labumu; konkurences spiediens uz 
vēsturiskajiem operatoriem nav tik liels, lai tie ieguld ītu mūsdienīgos platjoslas 
tīklos, kā arī nav piem ērotas strat ēģijas, kā publiski atbalst īt platjoslas t īklu vietās, 
kur tas nav ekonomiski izdev īgs. Attiec ībā uz digitālajiem pakalpojumiem, priv ātais 
sektors neaizst ās publisko ieguld ījumu digit ālo pakalpojumu centr ālajos elementos 
(platformas, visp ārējie pakalpojumi utt.) un, neraugoties uz centieniem p ēc tehniskas 
savietojam ības, tiešsaistes sabiedriskie pakalpojumi var apst āties pie robežas.  
                                                 
1 COM(2010) 2020. 
2 COM(2010) 245. 
 
LV 3   LV 3. MĒRĶI 
Papildus L īguma pilnvaru īstenošanai, k ā minēts iepriekš, ierosin ātās iniciatīvas 
vispārējais mērķis ir sniegt ilgtsp ējīgus ekonomiskus un soci ālus ieguvumus no 
digitālā vienotā tirgus, pamatojoties uz ātrgaitas un īpaši ātru internetu un 
sadarbspējīgām lietojumprogramm ām, kā norādīts iepriekš. 
Lai sasniegtu visp ārējo mērķi, Savien ībai būtu jātiecas sasniegt š ādus darbības 
mērķus: 
(a) ietekmēt tirgus dinamiku attiec ībā uz ieguld ījumiem platjosl ā, veicinot gan 
tradicionālo, gan jaunu ieguld ītāju iesaist īšanos platjoslas infrastrukt ūras 
izvēršanā un nodrošin āt līdzvērtīgus konkurences apst ākļus starp tiem;  
(b) atvieglot dal ībvalstu papildu cen tienus, kas vajadz īgi sadarbsp ējīgu digitālo 
pakalpojumu izmantošanai, lai šie b ūtiskie pakalpojumi darbotos p āri robežām 
un atraisītu digitālā satura resursus, radot iesp ējas uzņēmējdarbības attīstībai. 
4. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Ietekmes nov ērtējumā ir noteikti divi galvenie politisko risin ājumu varianti. Pirmais 
politisko risin ājumu variants iesaka turpin āt pašreizējo rīcību (nav politikas izmai ņu). 
Otrais variants izv ērtē platjoslas t īklu un digit ālo pakalpojumu infrastrukt ūras 
finansējumu, izmantojot EISI. Ot rais variants ir sadal īta trīs apakšvariantos, kas 
piedāvā dažādus veidus, k ā īstenot EISI telekomunik āciju jomā. 
Saskaņā ar 1. variantu — nemain īta politika —  attiecībā uz platjoslas 
pakalpojumiem, šis pamatscen ārijs nozīmētu paļauties uz regulat īvo pieeju, lai 
stimulētu ieguld ījumus, lai turpin ātu kapit āla ierobežojumus alternat īviem 
investoriem, kas censtos atrast tr ūkstošās invest īcijas apjom ā līdz 
EUR 220 miljardiem. ES atbalstam ar ī turpmāk galvenok ārt izmantos strukt ūrfondus, 
ar to probl ēmām par apg ūšanas sp ēju un finans ējuma pieš ķiršanu. Digit ālo 
pakalpojumu infrastrukt ūrai šis pamata scen ārijs nozīmētu turpin āt ierobežotu 
atbalstu, izmantojot izm ēģinājuma projektus (lai gan liel ākā daļa tehnolo ģisko 
risinājumu ir sasnieguši briedumu un ir gatavi ieviešanai) un politikas virzienu 
koordinācijas centienus, t ādēļ dalībvalstīm nav motiv ācijas padar īt esošos 
risinājumus sadarbsp ējīgus pāri robežām. 
2. variants — EISI  visumā sastāv no i) platjoslas t īkliem, kas aptver ģeogrāfiskā 
ziņā dažādus projektus, kuri veicina DPE noteikto m ērķu sasniegšanu un ii) digit ālo 
pakalpojumu infrastrukt ūras ieviešanas un izstr ādes ilgtsp ēju. 2. variantu var ētu 
ieviest trīs dažādos veidos (apakšvarianti). 
(1) Tikai dot ācijas:  finansiāls atbalsts gan platjoslas t īkliem, gan digit ālo 
pakalpojumu infrastrukt ūrai notiek tikai dot āciju veidā. Darbību galvenok ārt 
var veikt jau esoša izpilda ģentūra, piemēram, TEN EA , ārpakalpojumu veid ā. 
(2) Tikai finanšu instrumenti : šajā apakšvariant ā Komisija cieši sadarbojas ar 
attiecīgajām starptautiskaj ām finanšu iest ādēm (SFI). SFI atlasa projektus, 
pamatojoties uz to finansi ālo dzīvotspēju, un seko iedibin ātajai praksei 
attiecībā uz pien ācīgu rūpību. Var izmantot š ādus finanšu instrumentus: 
 
LV 4   LV kapitāla līdzdalība ieguld ījumu fondos; finanšu ieguld ījums uzkr ājumu 
veidošanā un kapitāla piešķiršana aizdevumiem un/vai garantijas vai citi riska 
dalīšanas instrumenti (tas ietver, bet neaprobežojas ar projektu oblig ācijām) un 
citi specializ ēti finanšu instrumenti, vai tie b ūtu aizdevumi, garantijas, 
pretgarantijas, riska kapit āls un jebkuri citi likum ā paredzēti instrumenti. 
(3) Kombinēta pieeja:  Trešais apakšvariants apvienotu abas pieejas. T ādējādi 
pārvaldības strukt ūra varētu apvienot abu iepriekš min ēto apakšvariantu 
elementus. L ēmums par atbilstošu dot āciju un finanšu instrumentu apvienošanu 
tiktu iek ļauts gada darba programm ā saskaņā ar politiku un nozares 
vajadzībām. 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
5.1. Ietekme, ja pie ņemtu 1. variantu 
Struktūrfondu slikta apg ūšana un fondu administrat īvās jaudas tr ūkums, kā ziņots 
2010. gada strat ēģiskajā ziņojumā par kohēzijas politiku3, joprojām traucē platjoslas 
tīklu izbūvi un izmantošanas uzs ākšanu.  
Saistībā ar dalībvalstu papildu centieniem attiec ībā uz sadarbsp ējīgu pārrobežu 
digitālo pakalpojumu ier īkošanas un izmantošanas atvieglošanu  šis variants 
nozīmētu turpināt īstenot pašreiz ējo Konkurences un inov āciju pamatprogrammas 
IKT politikas atbalsta programmu. Neb ūtu iespējams izvietot digit ālo pakalpojumu 
infrastrukt ūru visā Eiropā, balstoties uz pieredzi, kas g ūta izmēģinājuma posm ā.  
Tādēļ šī iespēja nespētu novērstu būtisku atlikušo š ķērsli digitālajam vienotajam 
tirgum. Copenhagen Economics4 veikta apl ēse rāda, ka Eiropas digit ālā vienotā 
tirgus nepabeigšanas izmaksas  līdz 2020. gadam ir apm ēram 4,1 % no IKP.  
5.2. Vispārējā ietekme, ja pie ņemtu 2. variantu 
2. varianta ietekmi var iedal īt ekonomisk ā, sociālā un vides ietekm ē: 
(1) Ekonomisk ā ietekme : daudzos p ētījumos nor ādīts, ka ātrdarbīgu platjoslas 
tīklu pieejam ība nozīmīgi ietekm ē darba raž īgumu un IKP uz vienu 
iedzīvotāju. Platjoslas t īkli varētu arī radīt nozīmīgu pozitīvu ārējo ietekmi 
sabiedrībai kopum ā. Kā universālu tehnolo ģiju nodrošin ātājs, platjoslas 
pakalpojumu izplat ība pozitīvi ietekm ē ražīgumu (desmit procentu augst āka 
platjoslas sakaru izplat ība jebkur ā gadā korelē ar 1,5 procentiem palielin āta 
darba raž īguma nākamajos piecos gados5), kapitāla uzkrāšanu, un, visbeidzot, 
IKP pieaugumu. Digit ālo pakalpojumu infrastrukt ūras var iev ērojami pal īdzēt 
samazināt publiskā sektora izmaksas un dar ījumu izmaksas uz ņēmumiem un 
iedzīvotājiem.   
                                                 
3 COM(2010) 110, 31.03.2010. Pieejams 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm . 
4 The Economic Impact of a European Digital Single Market , 2010. 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche, Milind Singh  (2009): Digital Highways . The 
Role of Government in 21st Century Infrastructure . Booz & Company . 
 
LV 5   LV (2) Sociālā ietekme:  platjoslas infrastrukt ūras un digit ālo pakalpojumu 
infrastrukt ūras kombin ētā uzlabošana galu gal ā uzlabos Eiropas iedz īvotāju 
dzīves kvalit āti. Galvenos ieguvumus rada t ādu pakalpojumu k ā e-pārvaldība, 
e-veselība un e-komercija lietojumprogrammu ieviešana. Turkl āt svarīgs 
sociālais aspekts ir tieša un netieša darbavietu rad īšana. 
(3) Vides aspekti : platjoslas t īkli var samazin āt emisiju, samazinot vajadz ību pēc 
pārvadājumiem (t āldarbs) vai optimiz ējot enerģijas patēriņu (viedie t īkli). 
Citas noz īmīgas ietekmes rada platjoslas t īklu un digit ālo pakalpojumu 
infrastrukt ūras netieš ā ietekme uz cit ām nozarēm. Visliel ākā pozitīvo ārējo faktoru 
ietekme ir uz izgl ītību un apm ācību, vesel ību, nodarbin ātību, transportu un 
enerģētiku. 
5.3. Apakšvariantu īpašas ietekmes 
1. apakšvariants Ar 1. apakšvarianta pie ņemšanu dot ācijas tikai da ļēji varētu sasniegt m ērķus, kas 
uzstādīti saskaņā ar vadlīnijām. Attiec ībā uz mērķi ietekmēt platjoslas pakalpojumu 
tirgus  dinamiku , dotācijas, iesp ējams, būtu tikai da ļēji efektīvas. Efektivit ātes ziņā 
līdzfinansējuma attiec ība, kāda nepieciešama platjoslas t īkliem, būs salīdzinoši 
augsta. Dot ā
cijas varētu radīt tikai ierobežotu sviras efektu. Dot ācijas var b ūt 
efektīvas, atbalstot un sniedzot tehnisko pal īdzību, bet nav visefekt īvākais līdzeklis, 
lai mobiliz ētu privātās investīcijas. 
Tomēr dotācijas ir efekt īvs mehānisms, lai veicinātu dalībvalstu centienus izvietot 
pārrobežu digit ālos pakalpojumus . Šajā gadījumā dotācijas būtu centrālais 
ieguldījums, kas pieš ķir ES līdzfinansējumu infrastrukt ūrai, kuru dal ībvalstis, 
darbojoties atseviš ķi, neattīstītu. Līdzfinansējuma līmenis digit ālo pakalpojumu 
infrastrukt ūrā parasti ir diezgan augsts. Tom ēr privātajiem investoriem par š āda veida 
infrastrukt ūras izvietošanu ir tikai ierobežota interese. 
2. apakšvariants 
Ar 2. apakšvarianta (tikai finanšu instrumenti) pie ņemšanu p ārsvarā sasniegtu m ērķi 
ietekmēt platjoslas ieguld ījumu tirgus dinamiku . Rajonos, kur platjoslas t īklu 
projekti ir potenci āli finansi āli dzīvotspējīgi, finanšu instrumenti darbojas k ā 
publisko un priv āto investoru ieguld ījumu veicin ātāji, de facto  samazinot to vid ējās 
svērtās kapitāla izmaksas ( weighted average costs of capital — WACC ) un saīsinot 
atmaksāšanās laiku. Finanšu instrumentu izmantošana veicin ātu arī efektivitāti, jo tie 
var nodrošin āt lielāku finansējuma piesaist ījumu . Pamatojoties uz RSFF  un 
projektu oblig āciju nov ērtējumu, ES budžeta finansi ālais ieguld ījums 
EUR 1 miljarda apm ērā varētu piesaist īt citus publisk ā vai privātā sektora l īdzekļus, 
kuri varētu sasniegt bruto ieguld ījumu platjoslas t īklos EUR 6 miljardu l īdz 
EUR 15 miljardu apm ērā atkarībā no finans ējuma vajadz ībām un pamatieguld ījumu 
riska profila. Tom ēr, ja nebūs dotāciju, vienm ēr priekšroka tiks dota projektiem 
pilsētu vai piepils ētu teritorij ās, kas vien ādos apstākļos parasti ir izdev īgāki nekā 
projekti lauku apvidos. Ar ī finanšu instrumenti, visticam āk, centīsies mobiliz ēt 
ievērojamu sviras efektu, sniedzot tehnisko pal īdzību, plānojot, kart ējot un veicot 
citas atbalsta darb ības, ko parasti l īdzfinansē ar dotācijām. 
 
LV 6   LV Visbeidzot, finanš u instrumenti neš ķiet efekt īvs mehānisms, lai veicinātu 
dalībvalstu centienus izvietot p ārrobežu digit ālos pakalpojumus . CIP pieredze 
liecina, ka šaj ā jomā tāpat jau ir gr ūti panākt, lai dal ībvalstis iesaist ītos proces ā. 
Privātie ieguld ītāji var izr ādīt kādu interesi par lietojumsl āni, bet tie, visticam āk, 
neieguldīs digitālo pakalpojumu infrastrukt ūras pamatsl ānī, jo šo arhitekt ūru nevar 
komerciāli izmantot.  
3. apakšvariants 
3. apakšvariants — apvienota finanšu pieeja — rad īs vēlamo līdzsvaru starp 
dotācijām un finanšu instrumentiem, ja to pie ņems. Šis apakšvariants noz īmē, ka 
galvenie invest īciju centieni balst ās uz finanšu instrumentiem, bet p ārējais paliek 
dotāciju ziņā. Šajā scenārijā dotācijas un finanšu instrume nti apvienotos ne tikai 
vertikāli (platjoslas t īklu un digit ālo pakalpojumu infrastrukt ūrai būtu pieejamas abas 
finansēšanas shēmas), bet ar ī horizontāli, projekta ietvaros.  
Šajā apakšvariant ā tiks piln ībā sasniegts m ērķis ietekmēt platjoslas ieguld ījumu 
tirgus dinamiku . Platjoslas jom ā lielākā daļa finansējuma tiks pieš ķirta, izmantojot 
finanšu instrumentus, lai tirgus potenci āls tiktu piln ībā izmantots, un konsorcij ā, kuru 
jāfinansē, tiktu iesaist īts pēc iespējas lielāks dalībnieku loks. Risin ājums būtu 
efektīvs, jo publiskiem un priv ātiem dalībniekiem b ūs pieejams kapit āls par 
zemākām izmaks ām un vi ņu ieguldījumiem b ūs pietiekami ilgs laika periods. 
Saskaņā ar šo apakšvariantu b ūtu skaidra siner ģija starp EISI un struktūrfondiem  
saistībā ar dotācijām, finanšu inženieriju un pr ojektu ieviešanas racionaliz ēšanas 
atbalstu, kas l īdz šim ne ļāva apgūt ES fondus koh ēzijas un lauku att īstības jomās. 
Attiecībā uz mērķi veicināt dalībvalstu centienus izvietot p ārrobežu digit ālos 
pakalpojumus , šī pieeja ļautu Komisiju b ūt elastīgai attiec ībā uz finanšu 
instrumentiem uzaicin ājumos iesniegt priekšlikumus, kas saist īti ar 
lietojumprogramm ām, bez riska izstumt priv ātos ieguld ītājus no digit ālo 
pakalpojumu infrastrukt ūras. No otras puses tas nodrošin ātu dotāciju izmaksu ar 
augstu finans ējuma līmeni par virs ējiem slāņiem (pamatpakalpojumiem). 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā secināts, ka 2. apakšvariants un 3. apakšvariants (kombin ēta 
finansēšana) salīdzinājumā ar 1. apakšvariantu ir vair āk piemērots, lai sasniegtu DPE un 
stratēģijas "Eiropa 2020" m ērķus IKT jom ā, kā redzams tabul ā. 
2. variants EISI  Mērķi 1. variants 
— 
nemainīga 
politika  1. apakšvariants 
dotācijas 2. 
apakšvarian
ts finanšu 
instrumenti  3. apakšvarian
ts kombin ēta 
pieeja  
Vispārējais mērķis 
 
LV 7   LV Nodrošināt ilgtspējīgus ekonomiskus un 
sociālus ieguvumus, ko sniedz vienots 
digitālais tirgus, kas balst īts uz ātrgaitas 
un īpaši ātru internetu un sadarbsp ējīgām 
lietojumprogramm ām, līdz 2013. gadam 
nodrošinot platjoslas piek ļuvi visiem un 
līdz 2020. gadam — piek ļuvi daudz 
lielākam interneta ātrumam (30 Mb/s un 
lielākam), un nodrošinot, ka 50 % vai 
vairāk Eiropas m ājsaimniec ību abonē 
interneta piesl ēgumu ar ātrumu virs 
100 Mb/s.  0 + + ++ 
Īpašais mērķis Nr. 1: Ietekm ēt tirgus dinamiku attiec ībā uz platjoslas invest īcijām, veicinot gan tradicion ālo, gan 
jaunu ieguld ītāju iesaistīšanos platjoslas infrastrukt ūras izvēršanā un nodrošinot l īdzvērtīgus konkurences apst ākļus 
starp tiem.  
1.a Apgabalos, kur platjoslas t īklu 
projekti ir potenci āli finansi āli 
dzīvotspējīgi, nodrošin āt, ka 
ieguldītājiem, tostarp alternat īviem 
publiskā un priv ātā sektora 
ieguldītājiem, ir pieejams kapit āls par 
saprātīgām izmaks ām (procentu likmes) 
un pietiekami ilg ā laika period ā. 0  
Nav + ++ ++ 
1.b Vietās, kur uzņēmējdarbības iespējas 
ir vājas, nodrošin āt pietiekama l īmeņa 
publisko finansi ālo atbalstu platjoslas 
tīklu izbūvei. 0 ++ + ++ 
1.c Visā Savien ībā nodrošin āt, ka 
publiskie un priv ātie ieguld ītāji attīsta 
kapacitāti, lai īstenotu platjoslas 
infrastrukt ūras projektus, sniedzot 
tehnisko pal īdzību, piem ēram, 
plānošanai un kart ēšanai.  0 + 0 + 
1.d Atbalstot infrastrukt ūras projektus, 
nodrošināt, ka Savien ības fondiem ir 
maksimāla mobiliz ējoša ietekme (sviras 
efekts) attiec ībā uz privātiem un (citiem) 
publiskiem ieguld ījumiem.  0 - ++ ++ 
Īpašais m ērķis Nr. 2: veicin āt dalībvalstu papildu centienus, kas vajadz īgi sadarbsp ējīgu pārrobežu digit ālo 
pakalpojumu izmantošanai, un atv ērt digitālā satura resursus, radot iesp ējas uzņēmējdarbības attīstībai. 
Veicināt dalībvalstu papildu centienus, 
kas vajadz īgi sadarbsp ējīgu pārrobežu 
digitālo pakalpojumu un izmantošanai un 
digitālā satura resursu atv ēršanai, radot 
iespējas uzņēmējdarbības attīstībai. 0 ++ - ++ 
 
7. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Komisija un citas īstenošanas iest ādes, piem ēram, EIB, ERAB un TEN-T izpilda ģentūra, 
pastāvīgi uzraudz īs EISI ieguld ījumu platjosl ā (kā arī transport ā un ener ģētikā) ietekmi 
 
LV 8   LV saskaņā ar EISI Visp ārīgajā regulā ierosinātajiem rādītājiem. Indikatori aptver š ādas jomas 
(nepilnīgs saraksts). 
• Piedāvājums: Platjoslas piek ļuve (jāsalīdzina ar DPE m ērķiem par piek ļuvi 30 Mb/s 
līdz 2020. gadam visiem iedz īvotājiem un piek ļuvi 100 Mb/s l īdz 2020. gadam 
vismaz 50 % iedz īvotāju). 
• Pieprasījums: Platjoslas ieviešana (j āsalīdzina ar DPE m ērķi par 100 Mbs 
abonementu l īdz 2020. gadam — 50 % iedz īvotāju). 
• Vispārējie uzraudz ības rādītāji ieguld ījumu programm ām, piem ēram, līdzekļu 
apguve, pieš ķiršanas laiks utt. 
• Dotāciju un novatorisku finanšu instrumentu proporcija. 
Komisija regul āri publicē progresa zi ņojumu par EISI platjoslas t īklu un invest īcijām digitālo 
pakalpojumu infrastrukt ūrā, kas tiks iesniegts Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai.  
Papildus nep ārtrauktai uzraudz ībai, ko veic Komisija un citas īstenošanas iest ādes, 
vidusposm ā tiks veikts visp ārējās EISI sh ēmas neatkar īgs novērtējums, ņemot vērā laiku un 
plānošanas att īstību, kā arī ex-post  noteiktu gadu skaitu p ēc plānošanas perioda. Nov ērtējumos 
izvērtēs intervences piem ērotību, lietder ību, efektivit āti un iepriekš ējo ietekmi. Īpašs uzsvars 
tiks likts uz jaut ājumiem par vad ības un īstenošanas meh ānismu piem ērotību.