LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 42/7

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 42/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“JABŁKA ŁĄCKIE”

EK Nr: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Jabłka łąckie”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids (kā II pielikumā)

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

1. Šādu šķirņu ābolus var pārdot ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “jabłka łąckie”. “Jabłka łąckie” īpašības Šķirne Mizas krāsa Sārtums (krāsa un % no virsmas) Vidējais skābums (g/kg) Refraktometriskais ekstrakts (brix) Minimālā stingrība (kg/cm2) Ekstra šķira I šķira 1 IDARED un mutācijas Dzeltenzaļa Sarkana > 55 % Sarkana > 35 % 6,3 > 10,5 5 2 JANAGOLD un mutācijas Dzeltenzaļa Gaiši līdz intensīvi sarkana > 40 % Gaiši līdz intensīvi sarkana > 18 % 4,8 > 10,5 5 3 CHAMPION un mutācijas Dzeltenzaļa Bāli rozā svītras > 54 % Bāli rozā svītras > 33,3 % 5,1 > 9,5 4,5 4 LIGOL un mutācijas Dzeltenzaļa Bāli sarkanas svītras > 56 % Bāli sarkanas svītras > 38 % 6,0 > 9,5 5 5 GOLDEN DELICIOUS un mutācijas Zaļdzeltena Rozā > 25 % Rozā > 10 % 5,2 > 10,5 5 6 GALA un mutācijas Gaiši zaļdzeltena sarkana > 40 % sarkana > 20 % 3,7 > 10,5 5 7 BOSKOOP Zaļi pelēkdzeltena Pelēksarkana > 25 % Pelēksarkana > 10 % 12,0 > 11 5 8 RED BOSKOOP Zaļi pelēkdzeltena Sarkana > 55 % Sarkana > 37 % 12,0 > 11 5 9 ELISE Zaļdzeltena Sarkana > 75 % Sarkana > 53 % 7,5 > 10,5 5,5 10 EARLY GENEVA Zaļdzeltena Sarkana > 40 % Sarkana > 10 % 9,2 > 9,5 4,5 11 TOPAZ Zaļdzeltena Sarkana > 56 % Sarkana > 34 % 9,0 > 10,5 5 12 LOBO Zaļdzeltena Sarkana > 53 % Sarkana > 36 % 5,2 > 10,5 4,5 13 RUBIN un mutācijas Zaļdzeltena Gaiši sarkanas svītras > 40 % Gaiši sarkanas svītras > 17 % 6,9 > 11 5 14 GLOSTER Zaļdzeltena Tumši sarkana > 59 % Tumši sarkana > 38 % 5,9 > 10,5 5,5 15 JANAGORED un mutācijas dzeltena-zaļa tumši sarkana > 75 % tumši sarkana > 54 % 4,9 > 10,5 5

2. Augļu ārējais izskats ir atkarīgs no attiecīgās šķirnes īpašībām. Pamatkrāsa raksturīga noteiktajai šķirnei, un sārtums ir daudz intensīvāks nekā lielākajai daļai šķirņu. Dažu šķirņu āboliem ir plāna vaska kārtiņa. Augļi bieži mēdz iekrāsoties rūsganā krāsā.

3. “Jabłka łąckie” āboliem jāatbilst ekstra vai I šķiras ābolu tirdzniecības prasībām.

4. Mīkstuma stingrība novākšanas laikā nav mazāka par 6,5 kg/cm2, bet ābolu glabāšanas perioda beigās – ne mazāka par 4,5 kg/cm2.

5. “Jabłka łąckie” raksturīga īpašība ir tā, ka tie satur samērā daudz skābes (3,7–12,0 g/kg). Tāpēc “jabłka łąckie” ir izteikta garša un tie ir skābi un aromātiski.

6. Refrakcijas indekss svārstās no 9 līdz 16 °Brix.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Saskaņā ar specifikāciju “jabłka łąckie” augļu dārziem jāatrodas 4. sadaļā definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Šajā apgabalā jāveic arī šādi ražošanas posmi:

— zaru apgriešana,

— mēslošana,

— laistīšana,

— kopšana,

— uzglabāšana (līdz iepakošanas brīdim).

Visi ražošanas posmi tiek veikti saskaņā ar tiesību aktiem, kuros ir noteikti Integrētās ražošanas (IR) sistēmas principi.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Nav

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Visiem ražotājiem un uzņēmumiem, kas iepako “jabłka łąckie”, jāizmanto standarta marķējums. Marķējumu izplatīs Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa. Šī asociācija nosūta detalizētus noteikumus par marķējuma izplatīšanu pārbaudes struktūrai. Šie noteikumi nekādā veidā nedrīkst diskriminēt ražotājus, kas nav minētās asociācijas biedri.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Jabłka łąckie” tiek ražoti Mazpolijas (Małopolskie) vojevodistes Loncko (Łącko), Podegrodzas (Podegrodzie) un Starijsončas (Stary Sącz) pagastā (kuri atrodas Novijsončas (Nowy Sącz)) apriņķī, un Lukovicas (Łukowica) pagastā (kas atrodas Ļimanovas (Limanowa)) apriņķī.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Apgabals, kurā “jabłka łąckie” tiek audzēti, atrodas Kotļinas Lonckas (Kotlina Łącka) teritorijā. Austrumu daļā tas robežojas ar Jazovskas (Jazowski) kalnu grēdu caur kuru Dunajecas (Dunajec) upe ieplūst plašajā starpkalnu Sondeckas ieplakā (Kotlina Sądecka). Blakus esošo kalnu ietekmē klimats šajā apgabalā ir maigs un piemērots augkopībai, nodrošinot īpaši labus apstākļus augļkopībai.

Augsne šajā reģionā ir blīva, nav skeletaina (skeletainums nepārsniedz 10 %) vai ir nedaudz skeletaina (10–25 %). Tas veicina koku iesakņošanos, nenozīmīgi ietekmējot skābekļa un ūdens samēru. Tā kā augsnes kopumā ir ļoti blīvas, nogāzes rada piemērotus apstākļus augļu koku stādīšanai. Zemes gabalu slīpums (vairums augļu dārzu atrodas nogāzēs ar slīpumu no 5° līdz 15°) nodrošina, ka liekais ūdens laiku pa laikam var aiztecēt prom. Lieks ūdens daudzums blīvā zemē var kaitēt hidroloģiskajiem apstākļiem un veicināt sēnīšu slimību izplatību. Gada vidējais nokrišņu daudzums svārstās no 700 līdz 1 000 mm. Ievērojamā temperatūru atšķirība dienā un naktī ir Loncko reģiona galvenā īpatnība, ar ko tas atšķiras no citiem reģioniem. Augļu nogatavošanās un ievākšanas periodā temperatūras diapazons dienā bieži vien pārsniedz 10 °C. Naktīs bieži vien ir arī salnas.

Vietējo iedzīvotāju kopš senatnes attīstītajām iemaņām un raksturīgajam temperamentam bija liela nozīme augļkopības attīstībā šajā apvidū. Ceļotāji un citi minēto teritoriju pētnieki savos dažādos laika posmos sarakstītajos aprakstos uzsvēruši šā reģiona iedzīvotāju aso prātu un vērīgumu, neatlaidību un pacietību (tie tiek saukti arī par “baltajiem kalniešiem”). Šādas rakstura īpašības ir būtiskas attiecīgās tautsaimniecības nozares attīstībā. Turklāt jāpiebilst, ka cenšoties sasniegt augstāku produkta kvalitāti, pēc iespējas mazāk kaitējot dabiskajai videi, vietējie augļkopji ieviesa integrētās ražošanas (IR) sistēmu. Šīs sistēmas ietvaros vietējiem augļkopjiem savas ražošanas metodes jāpielāgo šajā apgabalā valdošajam klimatam un augsnei, kas aprakstīti 4. punktā. Sistēmas nolūks ir saglabāt “jabłka łąckie” kvalitātes raksturīgās iezīmes.

5.2. Produkta specifika:

“Jabłka łąckie” raksturo:

— sārtums, kas ir daudz intensīvāks nekā vidēji citām minētajām šķirnēm (sk. 3.2. punktu),

— mīkstuma stingrība novākšanas laikā nav mazāka par 6,5 kg/cm2, bet ābolu glabāšanas perioda beigās – ne mazāka par 4,5 kg/cm2,

— rafrakcijas indekss svārstās no 9 līdz 16 °Brix,

— liela vispārējā skābuma pakāpe (skābie “jabłka łąckie” (pārsniedz 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; vidēji skābie “jabłka łąckie” (3,7–7,0 g/kg): Idared un mutācijas, Jonagold un mutācijas, Champion un mutācijas, Ligol un mutācijas, Golden Delicious un mutācijas, Gala un mutācijas, Lobo, Rubin un mutācijas, Gloster, Jonagored un mutācijas), tāpēc tiek teikts, ka “jabłka łąckie” piemīt “kalnu-zaļā noskaņa”, t. i., āboliem ir izteiktāka garša, tie ir skābāki un aromātiskāki.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

4. punktā minēto saikni starp “jabłka łąckie” un ģeogrāfisko apgabalu veido 5.2. punktā aprakstītās raksturīgās kvalitātes īpašības, kuras, savukārt, veidojušās 5.1.1. punktā aprakstīto dabas faktoru ietekmē un kuras pamato šo ābolu reputāciju.

Ievērojamā temperatūras atšķirība dienā un naktī pozitīvi ietekmē augļa organoleptiskās un fizikālķīmiskās īpašības, un jo īpaši ābolu sārtumu un skābumu. “Jabłka łąckie” raksturīgās īpašības ir apstiprinātas arī ar sensorajām analīzēm. Šīs analīzes apliecina, ka šis auglis no citos ģeogrāfiskajos apvidos audzētajiem āboliem atšķiras ar īpaši izteiktu iepriekš minēto īpašību intensitāti, tostarp ar augļa stingrību. Augļa stingrība novākšanas laikā, kā arī līdz glabāšanas laika beigām nodrošina “jabłka łąckie” kraukšķīgumu.

“Jabłka łąckie” labā reputācija ir saistīta ar seno ražošanas tradīciju saglabāšanu, ko apliecina arī fakts, ka jau kopš 13. gadsimta svaigas plūmes un āboli no Lonckas dārziem tika vesti pat uz Gdaņsku (Gdańsk) (W. Bazelich, “Historie starosądeckie”, Kraków 1965., 173. lpp.). Lonckas augļu dārzi 16. gadsimta dokumentos ir minēti kā “galvenie dārzi” un “draudzes dārzi”. 17. un 18. gadsimtā šajā apgabalā jau bija lieli augļu dārzi. Galma protokolos par kādu 1698. gada apmeklējumu cita starpā ietverta informācija par to, ka daļai mājamatnieku un brīvzemnieku bija pienākums atbilstīgi savām klaušām novākt augļus un nogādāt tos uz muižu.

Kopš 1947. gada tiek rīkots festivāls ar nosaukumu “Dni Kwitnącej Jabłoni” (Ābeļziedu festivāls). Šos festivālu aizsāka ar nolūku saglabāt augļkopības tradīcijas Lonckas apgabalā, jo Dunajecas upē tika plānots būvēt dambi, kas applūdinātu pilsētu. Kopš tā laika festivāls tiek rīkots katru gadu maijā, un vēl šodien tas ir tikpat populārs. Šajās svinībās piedalās reģionālās mūziķu grupas, pūtēju orķestri un slaveni poļu mākslinieki. Stendi un izstādes (ar augļiem, kulinārijas gardumiem, amatnieku darbiem u. c.) arī ir iespaidīgi. Informācija par Ābeļziedu festivālu tiek publicēta presē. Festivāla laikā Loncko apmeklē ne tikai tūristi no visas Polijas, bet arī zinātnieki no lauksaimniecības institūtiem un augstākajām mācību iestādēm. Tas viss pierāda to, cik nozīmīga šī tautsaimniecības nozare ir vietējiem iedzīvotājiem.

“Jabłka łąckie” reputāciju apliecina arī pārraides plašsaziņas līdzekļos, piemēram, Polijas televīzijas (Telewizja Polska’s) programmas (2007. gads) “Tydzień” un Telewizja Trwam un Telewizja Polonia. Krakovas radio (Radio Kraków) bija dzirdami šādi raidījumi: “Forum Ekonomiczne w Krynicy” (2006. gads), “Owocobranie” (2006. un 2007. gads), “Święto Kwitnącej Jabłoni” (2008. gads). Raksti par produktu ir publicēti arī presē: “Jabłka łąckie produktem regionalnym” (“Hasło Ogrodnicze”, 2005. gads), “Trzy pytania do …” (“Dziennik Polski”, 2007. gada 6. jūlijs), “Małopolski festiwal smaku” (iknedēļas izdevums “Extra”, 2008. gada 17. jūlijs), “Krapik tygrysem Europy” (“Dziennik Polski”, 2007. gada 30. jūlijs), “Łącka Droga Owocowa” (“Nasz Dziennik”, 2007. gada 2. augusts), “Owoc pod ochroną” (“Tarnowski Gość Niedzielny”).

“Jabłka łąckie” labā reputācija gadu gaitā ir pozitīvi ietekmējusi ābolu piegāžu apjomus. Ābolu nozīmīgumu 4. punktā aprakstītajā apgabalā apliecina arī tas, ka aptuveni 80 % no kopējās lauksaimniecībā izmantojamās zemes tiek izmantota ābeļu audzēšanai. Minētajā apgabalā kopumā 3 000 ha aizņem ābeļdārzi, no tiem Loncko pagastā augļu dārzi aizņem 50 %, Starijsončas pagastā – 15 %, Podegrodzas pagastā – 18,3 % un Ļukovicas pagastā – 16,7 %.

Septītajā nacionālajā konkursā “Mūsu kulinārais mantojums”“jabłka łąckie” saņēma galveno balvu augu produktu un izstrādājumu kategorijā kā Mazpolijas vojevodistes labākais pārtikas produkts.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.