LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē 17.10.2008 
SEC(2008) 2620 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
 
pavaddokuments 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Atmežošanas un meža degrad ācijas radīto problēmu risinājumi cīņai ar klimata 
pārmaiņām un biolo ģiskās daudzveid ības izzušanu 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 645 gal īgais variants} 
{SEC(2008) 2618} {SEC(2008) 2619} 
 
LV 2   LV Pēdējo piecu gadu laik ā ik gadus izz ūd no 11,8 l īdz 13 miljoniem ha meža. T ā ir satraucoša 
tendence, un p ēdējo 20 gadu laik ā nav novērots būtisks atmežošanas tempa samazin ājums.  
Atmežošanas un degrad ācijas cēloņi ir tiešu un netiešu ekonomisku, institucion ālu, politisku, 
dabas vai soci ālu faktoru kombin ācija, piem ēram, piepras ījums pēc lauksaimniec ības vai 
infrastrukt ūras attīstības vai vald ības nespēja aizsarg āt šos vērtīgos resursus. Rezult ātā meži 
nereti izzūd vai degrad ējas pat tad, ja tas nav valsts ilgtermi ņa interesēs.  
Plašajai atmežošanai ir lie la ietekme uz klimata p ārmaiņām. Mežiem ir izš ķirīga nozīme 
pasaules oglek ļa ciklā, jo tajos uzkr āta aptuveni puse no pasaules sauszemes oglek ļa. 
2004. gad ā meža nozare rad īja 17,4 % no pasaules ikgad ējām siltumn īcefekta gāzu emisijām. 
Tāpēc mērķus, kas izvirz īti Komisijas pazi ņojumā „Globālo klimata p ārmaiņu ierobežošana 
līdz 2 grādiem pēc Celsija — l īdz 2020. gadam un p ēc tam īstenojamie pas ākumi”, praktiski 
nebūs iespējams sasniegt, ja l īdztekus citiem ierosin ātajiem pas ākumiem netiks samazin ātas 
atmežošanas un mežu degrad ācijas rad ītās siltumn īcefekta g āzu emisijas. C īņai pret 
atmežošanu un degrad āciju arīdzan pēc iespējas jānodrošina biolo ģiskās daudzveid ības un tās 
sniegto ekosist ēmu preču un pakalpojumu aizsardz ība. Šāda rīcība sniegtu atbalstu viet ējiem 
iedzīvotājiem un pal īdzētu apkarot nabadz ību.  
Sasniedzamais m ērķis ir vēlākais līdz 2030. gadam aptur ēt pasaules mežu plat ību 
samazināšanos un l īdz 2020. gadam samazin āt tropu mežu izn īcināšanu par vismaz 50 %, 
salīdzinot ar pašreiz ējo līmeni. Iev ērojot šo m ērķi, tika izskat īti vairāki varianti.  
Ierastais scen ārijs, neveicot nek ādus pasākumus, vair āku iemeslu d ēļ nav pieņemams. Pirmais 
variants — veicin āt daudzpus ēju vides nol īgumu par atmežošanas aptur ēšanu un pav ēršanu 
pretējā virzienā — ir noraid īts kā nelietder īgs. Tika izv ērtēts arī otrs variants — pastiprin āt 
pašreizējo politiku/instrumentus. Iz skatot otro variantu, izv ērtēja dažādus pasākumus, tostarp 
politikas saskan ības pilnveidošanu ES l īmenī, institucion ālo un p ārvaldības sistēmu 
nostiprināšanu treš ās valstīs un iedarb īgu, daudzpus ēju pretpas ākumu veicin āšanu. Tam 
varētu būt pozitīva ietekme, tom ēr bez papildu pas ākumiem tas nek ādi nenodrošin ās mērķa 
sasniegšanu. 
Tāpēc tiek izv ērtēts trešais variants — rast jaunus fi nanšu resursus atmežošanas un mežu 
degradācijas aptur ēšanai. To var ētu paveikt, piem ēram,  
– izveidojot jaunu Pasaules meža oglek ļa mehānismu;  
– izmēģinājuma kārtā atmežošanu iek ļaujot oglek ļa tirgos. 
Izskatīti arī vairāki šāda varianta tehniskie parametri, kas saist īti ar piem ērošanas jomu, 
kritērijiem, monitoringu un maks āšanas meh ānismiem.  
Līdz 2020. gadam priekšroka dodama š ādai variantu kombin ācijai — pastiprin āt pašreizējo 
politiku/instrumentus un iz veidot Pasaules meža oglek ļa mehānismu, kas dos iesp ēju rast 
jaunus finanšu resursus, izmantojot izsol ēs gūtos ieņēmumus. J āizmēģina iespēja izveidot 
tiešu saikni ar oglek ļa tirgu, izmantojot emisiju samazin āšanas kred ītus. Šie varianti b ūtu 
jāiestrādā nolīgumā par glob ālajām klimata p ārmaiņām, ko pl ānots nosl ēgt Kopenh āgenā 
2009. gad ā un kura sagatavošan ā ES ņem aktīvu dalību. 
Tomēr šis ietekmes nov ērtējums ir tikai viens ilg āka procesa posms. V ēlamais variants v ēl 
jāprecizē un pamat īgāk jāizstrādā, jo īpaši saist ībā ar Pasaules meža oglek ļa mehānisma 
izveidi. Tas j āpaveic laikus, lai par to var ētu inform ēt UNFCCC sarunu p ēdējā kārtā, kas 
notiks 2009. gada decembr ī.