Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail” /* COM/2013/0922 final - 2013/0445 (NLE) */





SATURS PASKAIDROJUMA RAKSTS................................................................................................. 5 1........... PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS............................................................................... 5 1.1........ Vispārīgais konteksts.................................................................................................... 5 1.2........ Dzelzceļa jomas kopuzņēmuma izveides iemesli un mērķi........................................... 5 2........... APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI................................................................................................................ 7 2.1........ Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu izmantošana............ 7 2.2........ Ietekmes novērtējums................................................................................................... 7 3........... PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI.............................................................. 8 3.1........ Priekšlikuma saturs....................................................................................................... 8 3.2........ Juridiskais pamats......................................................................................................... 8 3.3........ Subsidiaritāte un proporcionalitāte............................................................................... 8 4........... IETEKME UZ BUDŽETU.......................................................................................... 8 PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail”......................................... 10 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS.............................................. 22 1........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS................................................... 22 1.1........ Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums............................................................................ 22 1.2........ Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā........................................................ 22 1.3........ Priekšlikuma/iniciatīvas būtība.................................................................................... 22 1.4........ Mērķi........................................................................................................................... 22 1.5........ Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums.......................................................................... 22 1.6........ Ilgums un finansiālā ietekme...................................................................................... 22 1.7........ Paredzētie pārvaldības veidi....................................................................................... 22 2........... PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI................................................................................. 22 2.1........ Uzraudzības un ziņošanas noteikumi.......................................................................... 22 2.2........ Pārvaldības un kontroles sistēma................................................................................ 22 2.3........ Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi........................................................ 22 3........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME.... 22 3.1........ Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 22 3.2........ Paredzamā ietekme uz izdevumiem............................................................................ 22 3.2.1..... Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums.................................................. 22 3.2.2..... Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām........................................................... 22 3.2.3..... Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām............................................ 22 3.2.4..... Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu........................................................... 22 3.2.5..... Trešo personu dalība finansējumā............................................................................... 22 3.3........ Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem........................................................................... 22 1........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS................................................... 23 1.1........ Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums............................................................................ 23 1.2........ Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā........................................................ 23 1.3........ Priekšlikuma/iniciatīvas būtība.................................................................................... 23 1.4........ Mērķi........................................................................................................................... 23 1.4.1..... Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu 23 1.4.2..... Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības................................................... 23 1.4.3..... Paredzamie rezultāti un ietekme................................................................................. 24 1.4.4..... Rezultātu un ietekmes rādītāji.................................................................................... 24 1.5........ Uzraudzība un ziņojumu sniegšana programmas līmenī, pamatojoties uz projekta un darba uzdevumu kopuma datiem, kā arī sniegumu kvalitātes uzraudzība, pamatojoties uz izpildes kritēriju kopumu; projekta pārvaldības uzraudzība, lai pārbaudītu tās kopējo kvalitāti un atbilstību stratēģiskajai darba programmai. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums.......................................................................... 24 1.5.1..... Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības............................................................................. 24 1.5.2..... ES iesaistīšanās pievienotā vērtība.............................................................................. 24 1.5.3..... Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas................................................. 24 1.5.4..... Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem....................... 25 1.6........ Ilgums un finansiālā ietekme...................................................................................... 26 1.7........ Paredzētie pārvaldības veidi....................................................................................... 26 2........... PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI................................................................................. 27 2.1........ Uzraudzības un ziņošanas noteikumi.......................................................................... 27 2.2........ Pārvaldības un kontroles sistēma................................................................................ 27 2.2.1..... Apzinātie riski............................................................................................................. 27 2.2.2..... Iekšējās kontroles sistēmas izveide............................................................................. 27 2.2.3..... Kontroles pasākumu izmaksas un ieguvumi............................................................... 27 2.2.4..... Paredzamais kļūdas riska līmenis................................................................................ 28 2.3........ Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi........................................................ 28 3........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME.... 29 3.1........ Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 29 3.2........ Paredzamā ietekme uz izdevumiem............................................................................ 30 3.2.1..... Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums.................................................. 30 3.2.2..... Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām........................................................... 32 3.2.3..... Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām............................................ 33 3.2.3.1.. Kopsavilkums............................................................................................................. 33 3.2.3.2.. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības.......................................................................... 35 3.2.4..... Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu........................................................... 37 3.2.5..... Trešo personu dalība finansējumā............................................................................... 37 PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Vispārīgais konteksts Vērienīgie ES mērķi klimata pārmaiņu, energoapgādes un vides jomā liecina, ka dzelzceļa nozarei turpmākajās desmitgadēs būs jāuzņemas būtiska daļa arvien pieaugošajā pieprasījumā pēc transporta. Savā 2011. gada baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”[1] Komisija uzsver, cik svarīgi ir izveidot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, lai sasniegtu to, ka Eiropas transporta sistēma ir konkurētspējīgāka un resursu ziņā efektīvāka. Rezultātā Komisija ir pieņēmusi priekšlikumus ceturtajam dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumam[2], kura mērķis ir novērst atlikušos administratīvos, tehniskos un reglamentējošos šķēršļus, kas aizkavē dzelzceļa nozari gan tirgus atvēršanas, gan savstarpējas izmantojamības ziņā. Tomēr visaptverošais mērķis izveidot dzelzceļa nozares iekšējo tirgu un sasniegt to, ka nozare ir efektīvāka un klientu vajadzībām atbilstošāka, noteikti būs saistīts ar novatorisku pieeju rašanos visā dzelzceļa nozares vērtību ķēdē, uzņēmējdarbības modeļos, pakalpojumos un produktos, kam savukārt būs nepieciešams krass pētījumu un inovācijas pasākumu palielinājums. Viens no galvenajiem mērķiem, kas izvirzīts pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.−2020. gadam “Apvārsnis 2020”, ir stiprināt Eiropas rūpniecību, veicot darbības, kuras sekmē pētniecību un inovāciju dažādās galvenajās rūpniecības nozarēs. Jo īpaši tā paredz izveidot publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) šo nozaru atbalstam, kas palīdzēs risināt dažas svarīgākās problēmas, ar kurām saskaras Eiropa. Kā daļu no sava 2013. gada jūlijā paziņotā pasākumu kopuma, kam jāveicina ieguldījumi inovācijā,[3] Komisija jau ir ierosinājusi vairākus tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz PPP, kas jāveido atbilstīgi pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” kopuzņēmumu formā nolūkā īstenot kopīgas tehnoloģiju ierosmes dažādās rūpniecības nozarēs. Šis priekšlikums ir pilnībā saskaņots ar pieeju, ko attiecina uz kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumiem, pasākumu kopumā, kam jāveicina ieguldījumi inovācijā. 1.2. Dzelzceļa jomas kopuzņēmuma izveides iemesli un mērķi Eiropas dzelzceļa nozīmes atjaunošana ir ES transporta politikas galvenais mērķis, lai ļautu dzelzceļam sekmīgi konkurēt ar citiem transporta veidiem. Jaunās tehnoloģijas var sniegt lielu ieguldījumu, lai palīdzētu modernizēt Eiropas dzelzceļus, vienlaikus arī samazinot darbības un infrastruktūras izmaksas, kā arī radot jaunas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas dzelzceļa apgādes nozarē. Būtiski ieguldījumi ES dzelzceļa pētniecības un inovācijas jomā pagājušajās desmitgadēs ir palīdzējuši Eiropas dzelzceļa apgādes nozarei saglabāt vadošo pozīciju pasaules mērogā, proti, radot ātrgaitas vilcienus, ERTMS, automatizētas metro sistēmas u. c. Tomēr Komisijas nesenais pētījums par dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju[4] liecina, ka Āzija neatlaidīgi panāk Eiropu kā lielāko dzelzceļa apgādes tirgu, proti, pateicoties ieguldījumu palielinājumam pētījumu un inovāciju jomā tādās valstīs kā Ķīna un Koreja. Tajā pašā laikā dzelzceļa nozares pētniecību un inovāciju traucē šādi nozīmīgi tirgus un sistēmiskie trūkumi, kas attaisno publisko iejaukšanos: · augsts produktu pielāgošanas līmenis, pamatojoties uz valstu standartu un darbības regulējuma daudzveidību; · sistēmiskas pieejas trūkums inovācijai, jo dalībnieki no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes iesaistās ierobežoti vai nesaskaņoti un mijiedarbība starp dzelzceļa apakšsistēmām ir sarežģīta; · ierobežoti privātie ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, kā arī ierobežota inovāciju ieviešana tirgū, kam par iemeslu ir zemās saimnieciskās darbības rezerves un finansējuma nepilnības visā inovācijas ciklā; · paaugstināti finanšu riski, kam par iemeslu ir ieguldījumu kapitālietilpība un ilgie produktu aprites cikli. Lai pārvarētu šos izaicinājumus, ir ierosināta saskaņota ES pieeja pētniecībai un inovācijai dzelzceļa nozarē, izveidojot kopuzņēmumu, nolūkā atbalstīt vienotās Eiropas dzelzceļa telpas pabeigšanu un palielināt ES dzelzceļa nozares konkurētspēju attiecībā pret citiem transporta veidiem un ārējo konkurenci. Ierosinātā kopuzņēmuma vispārējie mērķi ir šādi: · sekmēt kopīga redzējuma izstrādi un stratēģiskās darba kārtības izveidi; · izstrādāt programmu plānošanas pieeju Eiropas pētniecības un inovācijas jomā, lai varētu koncentrēties plašā mērogā, aptverot visus potenciālos partnerus; · radīt kritisko masu, kas nodrošinātu nepieciešamo mērogu un tvērumu; · nodrošināt publisko un privāto resursu efektīvu izmantošanu. Jo īpaši, izstrādājot, integrējot, demonstrējot un apstiprinot novatoriskas tehnoloģijas un risinājumus ritošajam sastāvam, infrastruktūrai un satiksmes vadības sistēmām, kopuzņēmums paātrinās un sekmēs to tehnoloģisko sasniegumu ieviešanu tirgū, kurus var novērtēt, izmantojot izmērāmus veiktspējas rādītājus, tostarp šādus: · aprites cikla izmaksas un konkurētspēja, proti, dzelzceļa transporta kopējo izmaksu samazinājums, tādējādi samazinot izmaksas lietotājiem un valsts subsīdijas nodokļu maksātājiem; · jauda un lietotāju pieprasījums, proti tas, cik bieži stundā konkrētā maršrutā pieejami vilcieni/metro/tramvaji, kā arī pasažieru un kravas transporta noslodzes faktori; · pakalpojuma uzticamība un kvalitāte, proti, uzlabojumi saistībā ar laicīgu ierašanos galamērķī, kas atspoguļo nepieciešamību uzlabot dzelzceļa lietotāju precizitāti, kā arī skar vajadzību pēc ieguldījumiem jaunā transportlīdzekļu parkā, jo uzticamu transportlīdzekļu vajadzīgs mazāk. Turklāt šie sasniegumi sekmēs to atlikušo tehnisko šķēršļu novēršanu, kas kavē dzelzceļa nozari savstarpējas izmantojamības un efektivitātes ziņā, un negatīvo papildu seku samazināšanu saistībā ar dzelzceļa transportu. Atbilstīgi dzelzceļa nozares pētījumiem saskaņoti pētījumu un inovācijas pasākumi EUR 800 miljonu līdz EUR 1 miljarda apmērā labi definētā publiskā un privātā sektora partnerības struktūrā nodrošinātu aprites cikla izmaksu kopējo samazinājumu līdz 50 %, jaudas vispārējo palielinājumu līdz 100 % un uzticamības kopējo palielinājumu līdz 50 % dažādos dzelzceļa tirgus segmentos. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu izmantošana Tika organizēta plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām. 2013. gada 28. jūnijā tika uzsākta atklāta apspriešanās internetā. Tā bija pieejama 12 nedēļas, līdz 2013. gada 19. septembrim, un sniedza visām ieinteresētajām personām iespēju paust savus uzskatus. Tika saņemtas 372 atbildes, tostarp 152 atbildes no privātpersonām un 220 atbildes no organizāciju vai iestāžu pārstāvjiem. Atbildes bija no 24 dažādām ES valstīm, tādējādi tās lielā mērā aptver visu ES. 60 % atbilžu bija no piecām valstīm, kas pašlaik saņem vislielāko daļu no pašreizējā ES finansējuma pētījumiem dzelzceļa jomā, proti, no Francijas, Spānijas, Itālijas, Vācijas un Apvienotās Karalistes. Lielākā daļa respondentu bija privāti uzņēmumi (42 %), kam sekoja pētniecības organizācijas un universitātes (21,8 %), nozares apvienības un tirdzniecības palātas (11,5 %), MVU (10 %) un valsts iestādes (5,5 %). Atlikušajā daļā ietilpa NVO, pašnodarbinātas personas u. c. Respondenti lielākoties bija no dzelzceļa apgādes nozares (ritošais sastāvs, transportlīdzekļu detaļas, celtniecība un būvniecība), un tikai 5 % atbilžu bija no infrastruktūras pārvaldītājiem un 4 % no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Šo tiešsaistes apspriešanos papildināja individuālas tikšanās ar nozares pārstāvjiem. 2013. gada 12. septembrī tika organizēta arī ieinteresēto personu uzklausīšana, kurā piedalījās 85 ieinteresēto personu pārstāvji. Sīkāka informācija par šo apspriešanās procesu pieejama ietekmes novērtējuma V pielikumā. 2.2. Ietekmes novērtējums Komisija ir sagatavojusi ierosinātās regulas ietekmes novērtējumu, kas ir pievienots priekšlikumam. Ietekmes novērtējumā analizētas dažādas turpmāko dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu īstenošanas iespējas, tostarp kopīgo pētījumu turpināšana, līgumiskas PPP izveide, institucionālas PPP izveide kopuzņēmuma formā, kā arī Eiropas Dzelzceļa aģentūras veikta pētniecības un inovācijas pasākumu koordinēšana. Ietekmes novērtējumā secināts, ka, ņemot vērā no esošajiem kopuzņēmumiem gūto pieredzi un neraugoties uz ilgāku dibināšanas laiku, kopuzņēmuma izveide nodrošina visatbilstošāko pārvaldības struktūru turpmāko dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu īstenošanai. Galvenās kopuzņēmuma priekšrocības ir tādas, ka dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu koordinēšana, programmu plānošana un izpilde būtu vienas, īpaši veidotas administratīvās struktūras pienākums, kas nodrošinātu pētniecības un inovācijas pasākumu lielāku nepārtrauktību un mazāku sadrumstalotību. Stratēģiska ilgtermiņa plāna un detalizētu darba programmu izstrāde ciešā sadarbībā ar visiem tirgus dalībniekiem nodrošinās turpmāko pētniecības un inovācijas projektu kvalitāti un atbilstību, stiprinot dzelzceļa nozares konkurētspēju. Komisijas vadošā funkcija arī nodrošinās pētniecības un inovācijas stratēģijas pielāgošanu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas sasniegšanas mērķiem. Kopuzņēmuma stabilitāte, kā arī ES un nozares partneru stingras, juridiski saistošas apņemšanās nodrošinās lielāku sviras efektu nekā citas iespējas. Kopuzņēmums, pateicoties elastīgai un pārredzamai dalības nosacījumu un konsultatīvo funkciju pārvaldībai, arī nodrošina plašu un līdzsvarotu ieinteresēto personu līdzdalību. Kopuzņēmumam tiek dota priekšroka arī atbilstoši sabiedriskās apspriešanas rezultātiem. To uzskata par gandrīz divas reizes efektīvāku iespēju nekā visas pārējās. Četri no pieciem respondentiem to novērtēja kā efektīvu vai ļoti efektīvu, lai risinātu apzinātās problēmas. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Priekšlikuma saturs Šis priekšlikums attiecas uz kopuzņēmuma “Shift2Rail” (kopuzņēmums S2R) dibināšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu. Arī uz kopuzņēmumu S2R attieksies standarta nosacījumi, kas paredzēti 2013. gada jūlijā iesniegtajos priekšlikumos par pieciem kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumiem. Tomēr gaidāms, ka valsts iestādēm kopuzņēmumā S2R būs lielāka nozīme nekā kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumu gadījumā, ņemot vērā tā galveno mērķi sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi. Tāpēc kopuzņēmuma S2R pārvaldības struktūra būs atšķirīga. Kopuzņēmums S2R būtu jāizveido uz laikposmu, kas beidzas 2024. gada 31. decembrī. To dibinās Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija, un dibinātāji, kas nav Savienība, kā norādīts šīs regulas II pielikumā. Kopuzņēmuma S2R darbības kopīgi finansēs Savienība un kopuzņēmuma S2R dalībnieki, kas nav Savienība. 3.2. Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 187. pants. Tiks piemēroti dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi, kas attiecas uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. 3.3. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt, īstenojot valsts programmas, jo problēmas mērogs pārsniedz jebkuras dalībvalsts spēju to atrisināt vienai pašai. Pastāv būtiskas atšķirības starp valstu programmām. Tā kā tās ir sadrumstalotas un dažos aspektos savstarpēji pārklājas, ir vajadzīga efektīvāka rīcība ES līmenī. Pētniecības un inovācijas pasākumu apvienošanai un saskaņošanai ES līmenī ir lielākas izredzes gūt panākumus, ņemot vērā izstrādājamo infrastruktūru un tehnoloģiju transnacionālo raksturu, kā arī vajadzību sasniegt pietiekamu resursu apjomu. ES iesaistīšanās palīdzēs racionalizēt pētniecības programmas un nodrošinās izstrādāto sistēmu savstarpēju izmantojamību, ne vien veicot kopīgus pirmsnormatīvos pētījumus, lai atbalstītu standartu sagatavošanu, bet arī īstenojot de facto standartizāciju, kas izrietēs no ciešās sadarbības pētniecībā un no transnacionālajiem demonstrējumu projektiem. Šāda standartizācija paplašinās tirgu un veicinās konkurenci. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šīs regulas noteikumi paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Maksimālais Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā “Shift2Rail” būs EUR 450 miljoni[5], ieskaitot EBTA ieguldījumus. Tos maksās no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Šis ieguldījums tiks veikts no sabiedrisko problēmu risināšanas pīlāra uzdevumam “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports”[6]. Šī summa ietver EUR 52 miljonus, kas līdz kopuzņēmuma S2R darbības uzsākšanai nodrošinās finansējumu kopīgo dzelzceļa pētījumu pasākumiem atbilstīgi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmai transporta jomā 2014.–2015. gadam. Šie kopīgo pētījumu pasākumi būs priekšgājējs pētniecības un inovācijas pasākumiem, ko finansēs kopuzņēmums S2R. Šo pasākumu un attiecīgā budžeta pārvaldību, kā arī jebkādu tādu summu pārvaldību, kas netiks piešķirtas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, varēs pārņemt kopuzņēmums S2R, kad tas būs pietiekami darbotiesspējīgs, lai izpildītu savu budžetu. Savienības nodrošinātie līdzekļi darbības izmaksu segšanai būs vismaz tikpat lieli kā nozares ieguldījumi. Kopuzņēmuma S2R darbības laikā kopuzņēmuma S2R administratīvās izmaksas nepārsniegs EUR 27 miljonus. Šīs izmaksas segs, Savienībai un kopuzņēmuma S2R dalībniekiem, kas nav Savienība, veicot finansiālus ieguldījumus vienādās daļās[7]. 2013/0445 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail” EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9], tā kā: (1) Stratēģijā “Eiropa 2020”[10] ir uzsvērta vajadzība radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, tostarp ekoinovācijā, lai Savienībā nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. (2) Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, kas pieņemta 2011. gada 28. martā (“2011. gada baltā grāmata”)[11], uzsvērta nepieciešamība izveidot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, lai sasniegtu to, ka Savienības transporta sistēma ir konkurētspējīgāka un resursu ziņā efektīvāka, un risināt tādas svarīgas sabiedriskās problēmas kā transporta pieprasījuma palielināšanās, satiksmes sastrēgumi, energoapgādes drošība un klimata pārmaiņas. Tajā norādīts, ka inovācija šajā stratēģijā būs ļoti svarīga un ka ES pētniecībai kompleksi jāaptver viss pētniecības, inovācijas un ieviešanas cikls, koncentrējoties uz visdaudzsološākajām tehnoloģijām un apvienojot visas iesaistītās personas. (3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [..] Regulas (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“pamatprogramma “Apvārsnis 2020””)[12], mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecības un inovācijas pasākumiem, apvienojot ES un privātā sektora līdzekļus publiskā un privātā sektora partnerībās (PPP), tajās jomās, kurās pētniecība un inovācija var sniegt ieguldījumu Savienības plašāko konkurētspējas mērķu sasniegšanā un palīdzēt atrisināt sabiedriskās problēmas. Savienība var iesaistīties šādās partnerībās, nodrošinot finansiālu ieguldījumu kopuzņēmumos, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma 187. pantu. (4) Saskaņā ar Padomes 2013. gada [..] Lēmumu (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)[13], atbalstu var sniegt kopuzņēmumiem, kas izveidoti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, saskaņā ar minētajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem. (5) Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Publiskā un privātā sektora partnerības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” — iedarbīgs instruments vērienīgai inovācijai un izaugsmei Eiropā”[14] apzinātas īpašas atbalstāmas publiskā un privātā sektora partnerības, tostarp pieci kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumi un kopuzņēmums SESAR (Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecība). Turklāt tajā aicināts veidot kopuzņēmumu dzelzceļa nozarē, ievērojot to pētniecības un inovācijas pasākumu apjomu, kas nepieciešams, lai izveidotu ES vadošo pozīciju dzelzceļa tehnoloģijās, kā arī ievērojot politisko nepieciešamību pabeigt vienoto Eiropas dzelzceļa telpu. (6) Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceturtais dzelzceļa nozares tiesību aktu kopums — vienotas Eiropas dzelzceļa telpas pabeigšana, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un izaugsmi” (“ceturtais dzelzceļa nozares tiesību aktu kopums”)[15] uzsvērta nepieciešamība dzelzceļa nozarē izveidot kopuzņēmumu, lai palīdzētu pilnveidot dzelzceļu kā transporta veidu, veicinot radikālas inovācijas pasažieru pārvadājumu ritošajā sastāvā, kravu pārvadājumos, satiksmes vadības sistēmās un dzelzceļa infrastruktūrā. Tajā uzsvērts, cik svarīgi, ņemot vērā ierobežotos publiskā sektora līdzekļus, ir panākt labāku cenas un vērtības attiecību dzelzceļa nozarē, pateicoties vienotā tirgus izveidei, un aicināts panākt plašāku Eiropas mēroga pieeju dzelzceļa nozarei, lai veicinātu pāreju no autotransporta un gaisa transporta uz dzelzceļa transportu. (7) Kopuzņēmums “Shift2Rail” (turpmāk tekstā — “kopuzņēmums S2R”) būtu PPP ar mērķi veicināt un labāk saskaņot Savienības ieguldījumus pētniecības un inovācijas jomā dzelzceļa nozarē nolūkā paātrināt un veicināt pāreju uz integrētāku, efektīvāku, ilgtspējīgāku un lielāku interesi raisošu ES dzelzceļa tirgu saskaņā ar dzelzceļa nozares uzņēmējdarbības vajadzībām un vispārējo mērķi sasniegt vienotu Eiropas dzelzceļa telpu. Jo īpaši kopuzņēmums S2R veicinātu konkrētos mērķus, kas noteikti 2011. gada baltajā grāmatā un ceturtajā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumā, tostarp dzelzceļa nozares efektivitātes uzlabošanu valsts budžeta labā; dzelzceļa tīkla jaudas ievērojamu paplašināšanu vai uzlabošanu, lai ļautu dzelzceļam efektīvi konkurēt un ieņemt ievērojami lielāku daļu pasažieru un kravas pārvadājumos; dzelzceļa pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu, ievērojot dzelzceļa pasažieru un kravas ekspeditoru vajadzības; to tehnisko šķēršļu novēršanu, kas kavē nozari savstarpējas izmantojamības ziņā; kā arī negatīvo papildu seku samazināšanu saistībā ar dzelzceļa transportu. Kopuzņēmuma S2R progress virzībā uz šo mērķu sasniegšanu būtu jānosaka, pamatojoties uz galvenajiem veiktspējas rādītājiem. (8) Kopuzņēmuma S2R organizācijas un darbības noteikumi būtu jāizklāsta kopuzņēmuma S2R statūtos, kas ir daļa no šīs regulas. (9) Kopuzņēmuma S2R dibinātāji būtu Savienība, ko pārstāv Komisija, un dibinātāji, kas nav Savienība, kā norādīts II pielikumā, ciktāl tie pieņem šīs regulas I pielikumā norādītos statūtus. Šie dibinātāji, kas nav Savienība, ir finansiāli stabilas atsevišķas juridiskas personas, kam ir finansiālās spējas un kas pēc intensīvas apspriešanās ar ieinteresētajām personām rakstiski paudušas savu piekrišanu veikt nozīmīgu finansiālu ieguldījumu pētniecības pasākumu veikšanai kopuzņēmuma S2R darbības jomā, izmantojot struktūru, kas labi pielāgota publiskā un privātā sektora partnerības īpašībām. (10) Ļoti svarīgs S2R iniciatīvas elements ir būtiska nozares līdzdalība. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai publiskie līdzekļi S2R iniciatīvai būtu vismaz tikpat lieli kā nozares ieguldījumi. Tādēļ dalība būs pieejama citām publiskajām vai privātajām struktūrām, kas vēlēsies nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, lai veiktu pētniecības un inovācijas darbības kopuzņēmuma S2R darbības jomā. (11) Kopuzņēmuma S2R mērķis būs vadīt S2R iniciatīvas pētniecības, izstrādes un validācijas darbības, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko nodrošinājuši tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un ārējos tehniskos resursus. Tas radīs jaunus sadarbības veidus, kas atbilst konkurences noteikumiem, starp ieinteresētajām personām no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes, kā arī ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares un ieviesīs Eiropas Dzelzceļa aģentūras pieredzi un zinātību jautājumos par savstarpēju izmantojamību un drošību. (12) Lai sasniegtu savus mērķus, kopuzņēmumam S2R būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, galvenokārt sniedzot dotācijas dalībniekiem un veicot visatbilstošākos pasākumus, piemēram, iepirkumu vai dotāciju piešķiršanu pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. (13) Kopuzņēmumam S2R būtu jādarbojas pārskatāmi, sniedzot visu saistīto pieejamo informāciju savām attiecīgajām struktūrām, kā arī atbilstīgi popularizējot savas darbības. (14) Kopuzņēmuma S2R veiktās darbības galvenokārt ir pētniecības un inovācijas darbības. Tāpēc Savienības finansējums būtu jāmaksā no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Lai sasniegtu maksimālo ietekmi, kopuzņēmumam S2R būtu jāizstrādā cieša sinerģija ar citām Savienības programmām un finansēšanas instrumentiem, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem vai riska dalīšanas finansējuma mehānismu. (15) Ieguldījumi, kurus veic dalībnieki, kas nav Savienība, būtu jādefinē dalības līgumā ar kopuzņēmumu S2R. Šiem ieguldījumiem vajadzētu būt saistītiem ne tikai ar kopuzņēmuma S2R administratīvajām izmaksām un līdzfinansējumu, kas nepieciešams kopuzņēmuma S2R atbalstīto pētniecības un inovācijas darbību veikšanai. Minēto dalībnieku ieguldījumiem vajadzētu būt saistītiem arī ar papildu darbībām, kas tiem jāveic, lai nodrošinātu spēcīgu sviras efektu. Šādas papildu darbības būtu jāuzskata par ieguldījumiem plašākajā S2R iniciatīvā. (16) Līdzdalībai netiešās darbībās, ko finansē kopuzņēmums S2R, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [..] Regulai (ES) Nr. [..]/2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus[16]. (17) Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā S2R būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012[17] un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012[18]. (18) Savienības līdzekļu saņēmēju revīzija atbilstoši šai regulai būtu jāveic tā, lai tiktu mazināts administratīvais slogs saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [..]/2013 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. (19) Būtu jāaizsargā Savienības un pārējo kopuzņēmuma S2R dalībnieku finansiālās intereses, īstenojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un attiecīgā gadījumā piemērojot administratīvas un finansiālas sankcijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. (20) Komisijas iekšējam revidentam vajadzētu būt tādām pašām pilnvarām attiecībā uz kopuzņēmumu S2R, kādas viņam ir attiecībā uz Komisiju. (21) Saskaņā ar Līguma 287. panta 1. punktu attiecīgais Savienības izveidoto struktūru, biroju vai aģentūru izveides akts var aizliegt Revīzijas palātai pārbaudīt šādu struktūru, biroju vai aģentūru visu ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu to struktūru pārskati, kuras izveidotas atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantam, ir jāpārbauda neatkarīgai revīzijas struktūrai, kurai jāsagatavo atzinums cita starpā par pārskatu ticamību un pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Lai izvairītos no pārskatu pārbaudes dublēšanās, ir pamatoti noteikt, ka Revīzijas palāta nepārbauda kopuzņēmuma S2R pārskatus. (22) Lai veicinātu kopuzņēmuma S2R izveidi, Komisijai būtu jāuzņemas atbildība par tā izveidošanu un sākotnēju darbību, līdz kopuzņēmums S2R ir pietiekami darbotiesspējīgs, lai pats izpildītu savu budžetu. (23) Kopuzņēmuma S2R mērķus rūpnieciskās pētniecības un inovācijas stiprināšanai visā Savienībā dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami plaši un tos var labāk sasniegt Savienības mērogā, tādējādi izvairoties no dublēšanās, saglabājot kritisko masu un nodrošinot optimālu publiskā finansējuma izmantojumu, tāpēc Savienība var pieņem pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā norādīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants — Izveide 1. Lai koordinētu un pārvaldītu Savienības ieguldījumus pētniecībā un inovācijā Eiropas dzelzceļa nozarē, ar šo tiek izveidots kopuzņēmums Līguma 187. panta nozīmē (“kopuzņēmums “Shift2Rail”” jeb “kopuzņēmums S2R”) līdz 2024. gada 31. decembrim. 2. Kopuzņēmums S2R ir struktūra, kam uzticēts uzdevums īstenot publiskā un privātā sektora partnerību, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[19] 209. pantā. 3. Kopuzņēmums S2R ir juridiska persona. Visās dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Tas var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī iesaistīties tiesvedībā. 4. Kopuzņēmuma S2R mītne atrodas Briselē, Beļģijā. 5. Kopuzņēmuma S2R statūti ir izklāstīti I pielikumā. 2. pants — Mērķi 1. Kopuzņēmumam S2R ir šādi vispārējie mērķi: (a) veicināt Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [..] Regulas (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, īstenošanu un jo īpaši sabiedrisko problēmu risināšanas pīlārā apzinātā uzdevuma “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports” izpildi atbilstīgi Padomes 2013. gada [..] Lēmumam (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašo programmu; (b) sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi, ātrāku un lētāku pāreju uz piesaistošāku, konkurētspējīgāku, efektīvāku un ilgtspējīgāku Eiropas dzelzceļa sistēmu, kā arī pāreju no autotransporta un gaisa transporta uz dzelzceļa transportu, īstenojot visaptverošu un saskaņotu pieeju, kas risina dzelzceļa sistēmas un tās lietotāju pētniecības un inovācijas vajadzības. Šī pieeja attiecas uz ritošo sastāvu, infrastruktūru un satiksmes vadību kravas pārvadājumu tirgus segmentā un tālsatiksmes, reģionālo, vietējo un pilsētas pasažieru pārvadājumu tirgus segmentā, kā arī uz intermodālajiem savienojumiem starp dzelzceļa transportu un citiem transporta veidiem, nodrošinot lietotājiem integrētu risinājumu no sākuma līdz beigām viņu dzelzceļa braucienam un transporta vajadzībām — no palīdzības transakcijas veikšanā līdz palīdzībai brauciena laikā; (c) izstrādāt stratēģisku ģenerālplānu (“S2R ģenerālplāns”), kā norādīts I pielikumā ietverto statūtu 1. panta 4. punktā, kā arī nodrošināt efektīvu un lietderīgu tā īstenošanu; (d) darboties kā centrālajam atsauces punktam ar dzelzceļu saistītās pētniecības un inovācijas darbībās, kas finansētas Savienības līmenī, nodrošinot projektu saskaņošanu un sniedzot visām ieinteresētajām personām saistīto informāciju; (e) aktīvi sekmēt to, ka piedalās un cieši iesaistās visas attiecīgās ieinteresētās personas no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes un ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares, jo īpaši: dzelzceļa aprīkojuma (gan ritošā sastāva, gan vilcienu vadības sistēmu) ražotāji un to apgādes ķēde, infrastruktūras pārvaldītāji, dzelzceļa pārvadājumu (gan pasažieru, gan kravas) uzņēmumi, dzelzceļa ritekļu nomas uzņēmumi, sertifikācijas aģentūras, profesionālās personāla apvienības, lietotāju apvienības (gan pasažieru, gan kravas transporta), kā arī visas saistītās zinātniskās iestādes vai attiecīgās zinātnieku aprindas. Veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK[20], iesaistīšanos. 2. Jo īpaši kopuzņēmums S2R tiecas izstrādāt, integrēt, demonstrēt un validēt novatoriskas tehnoloģijas un risinājumus, kuri atbilst visstingrākajiem drošības standartiem un kuru vērtību var noteikt atbilstīgi šādiem galvenajiem izpildes rādītājiem, cita starpā: (a) dzelzceļa transporta sistēmas aprites cikla izmaksu samazinājums par 50 %, samazinot infrastruktūras un ritošā sastāva izstrādes, tehniskās apkopes, ekspluatācijas un atjaunošanas izmaksas, kā arī palielinot energoefektivitāti; (b) dzelzceļa transporta sistēmas jaudas palielinājums par 100 %, lai atbilstu pieaugošajam pieprasījumam pēc pasažieru un kravas dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem; (c) dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu uzticamības un precizitātes palielinājums par 50 %; (d) to atlikušo tehnisko šķēršļu novēršana, kuri kavē dzelzceļa nozari savstarpējas izmantojamības un efektivitātes ziņā, jo īpaši tiecoties izstrādāt tos punktus, kas tehnoloģisko risinājumu trūkuma dēļ vēl aizvien ir atklāti punkti savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS), un nodrošinot, ka visas kopuzņēmuma S2R izstrādātās sistēmas un risinājumi ir pilnībā savstarpēji izmantojami; (e) ar dzelzceļa transportu saistīto negatīvo papildu seku, jo īpaši trokšņa, vibrāciju, emisiju un cita veida ietekmes uz vidi, samazināšana. 3. pants — Savienības finansiālais ieguldījums 1. Maksimālais Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā “Shift2Rail” ir EUR 450 miljoni, ieskaitot EBTA ieguldījumus; to maksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punkta, kā arī 60. un 61. panta attiecīgajiem noteikumiem minētās regulas 209. pantā norādītajām struktūrām. Šī summa ietver: (a) maksimālo ieguldījumu kopuzņēmumā S2R administratīvo izmaksu un darbības izmaksu segšanai EUR 398 miljonu apmērā. Savienības maksimālais ieguldījums administratīvo izmaksu segšanai ir EUR 13,5 miljoni; (b) papildu summu ne vairāk kā EUR 52 miljonu apmērā, ko piešķir atbilstīgi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmai transporta jomā 2014.–2015. gadam. Kopuzņēmums S2R var uzņemties šā papildu ieguldījuma pārvaldīšanu, tiklīdz tas ir pietiekami darbotiesspējīgs, lai izpildītu savu budžetu. 2. No citiem Savienības instrumentiem var piešķirt papildu līdzekļus, kas palielina 1. punktā minēto ieguldījumu, lai atbalstītu pasākumus kopuzņēmuma S2R gatavo rezultātu ieviešanai. 3. Kārtību attiecībā uz Savienības ieguldījumu nosaka deleģēšanas nolīgumā un ikgadējos līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumos, ko noslēdz starp Komisiju Savienības vārdā un kopuzņēmumu S2R. 4. Šā panta 3. punktā minētajā deleģēšanas nolīgumā ietver aspektus, kas izklāstīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktā, 60. un 61. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā, kā arī cita starpā: (a) prasības attiecībā uz kopuzņēmuma S2R ieguldījumu to attiecīgo izpildes rādītāju sasniegšanā, kas minēti Lēmuma Nr. [..]/ES [īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] II pielikumā; (b) prasības attiecībā uz kopuzņēmuma S2R ieguldījumu uzraudzībā, kas minēta Lēmuma Nr. [..]/ES [īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] III pielikumā; (c) konkrētos darbības rezultātu rādītājus, kas saistīti ar kopuzņēmuma S2R darbību; (d) kārtību attiecībā uz to datu sniegšanu, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Komisija var izstrādāt savu pētniecības un inovācijas politiku un pildīt rezultātu izplatīšanas un ziņošanas pienākumus; (e) cilvēkresursu izmantošanu un pārmaiņas tajā, jo īpaši darbā pieņemšanu atbilstoši funkciju grupām, pakāpēm un kategorijām, pārklasificēšanu un jebkuras darbinieku skaita pārmaiņas. 4. pants — Ieguldījums, ko sniedz dalībnieki, kuri nav Savienība 1. Katrs kopuzņēmuma S2R dalībnieks, kas nav Savienība, veic savu attiecīgo ieguldījumu vai arī nodrošina, ka to veic tā saistītās struktūras. Kopējais visu dalībnieku, kas nav Savienība, ieguldījums ir vismaz EUR 470 miljoni 1. pantā minētajā laikposmā. 2. Šā panta 1. punktā minēto ieguldījumu veido: (a) ieguldījumi kopuzņēmumā S2R vismaz EUR 350 miljonu apmērā, kā noteikts I pielikumā norādīto statūtu 15. panta 2. punktā un 15. panta 3. punkta b) apakšpunktā, tostarp vismaz EUR 200 miljoni no dibinātājiem, kas nav Savienība, un to saistītajām struktūrām, kā arī vismaz EUR 150 miljoni no asociētajiem dalībniekiem un to saistītajām struktūrām; (b) ieguldījumi natūrā vismaz EUR 120 miljonu apmērā, no kuriem vismaz EUR 70 miljonus iegulda dibinātāji, kas nav Savienība, un to saistītās struktūras, kā arī vismaz EUR 50 miljonus iegulda asociētie dalībnieki un to saistītās struktūras; šos ieguldījumus veido izmaksas, kas tiem radušās, īstenojot kopuzņēmuma S2R darba plānā neparedzētas papildu darbības, kuras paplašina šo darba plānu un sekmē S2R ģenerālplāna mērķu sasniegšanu. Atbalstu minēto izmaksu segšanai var sniegt no citām Savienības finansēšanas programmām saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Šādos gadījumos Savienības finansējums neaizstāj ieguldījumus natūrā, ko veic dalībnieki, kuri nav Savienība, un to saistītās struktūras. Par šā punkta b) apakšpunktā minētajām izmaksām no kopuzņēmuma S2R nevar saņemt finansiālu atbalstu. Attiecīgās darbības ir izklāstītas dalības nolīgumā, kas minēts I pielikumā iekļauto statūtu 3. panta 2. punktā, norādot šo ieguldījumu aplēsto vērtību. 3. Kopuzņēmuma S2R dalībnieki, kas nav Savienība, katru gadu līdz 31. janvārim ziņo kopuzņēmuma S2R valdei par katrā iepriekšējā finanšu gadā veikto 2. punktā minēto ieguldījumu vērtību. 4. Lai noteiktu 2. punkta b) apakšpunktā un I pielikumā ietverto statūtu 15. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu natūrā vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgo struktūru ierastajai izmaksu uzskaites praksei, piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā struktūra ir izveidota, un piemērojamajiem Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem/Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apliecina neatkarīgs ārējs revidents, ko iecēlusi attiecīgā struktūra. Ieguldījumu vērtību pārbauda kopuzņēmums S2R. Nenovērstu neskaidrību gadījumā kopuzņēmums S2R var veikt novērtējuma revīziju, kā norādīts statūtu 20. pantā. 5. Ikvienam kopuzņēmuma S2R dalībniekam, kas nav Savienība, kurš nepilda savas saistības attiecībā uz 2. punktā minētajiem ieguldījumiem sešu mēnešu laikā no dalības nolīgumā paredzētā termiņa, tiek atņemtas balsstiesības valdē līdz brīdim, kad tā saistības ir izpildītas. Ja saistības pēc papildu sešu mēnešu laikposma beigām vēl arvien nav izpildītas, dalība tiek atcelta. 6. Papildus 5. punktam Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā S2R vai uzsākt likvidācijas procedūru, kas minēta I pielikumā izklāstīto statūtu 23. panta 2. punktā, ja dalībnieki vai to saistītās struktūras nesniedz 2. punktā minēto ieguldījumu vai to sniedz tikai daļēji vai novēloti. 5. pants — Finanšu noteikumi Kopuzņēmums S2R pieņem savus īpašos finanšu noteikumus saskaņā ar 209. pantu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. [..] [Deleģētā regula par finanšu paraugregulu Finanšu regulas 209. pantā minētajām struktūrām]. 6. pants — Personāls 1. Kopuzņēmuma S2R nodarbinātajam personālam piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[21], kā arī noteikumus, kas pieņemti, Savienības iestādēm savstarpēji vienojoties, lai īstenotu minētos Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. 2. Valde attiecībā uz kopuzņēmuma S2R personālu īsteno pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem piešķirtas iecēlējinstitūcijai un kas ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumus (turpmāk “iecēlējinstitūcijas pilnvaras”). Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, pieņem lēmumu, ar ko attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģē izpilddirektoram, un paredz nosacījumus, kādos šādu pilnvaru deleģējumu var apturēt. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt tālāk. Īpašu izņēmuma apstākļu dēļ valde ar lēmumu uz laiku var apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un šo pilnvaru tālākdeleģējumu, ko veicis izpilddirektors, kā arī īstenot tās pati vai deleģēt tās kādam no valdes locekļiem vai kopuzņēmuma S2R darbiniekam, kas nav izpilddirektors. 3. Valde pieņem atbilstīgos Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu. 4. Personālresursus nosaka kopuzņēmuma S2R štatu sarakstā, kurā norāda pagaidu darbinieku skaitu atbilstīgi funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos, atbilstīgi tā gada budžetam. 5. Kopuzņēmuma S2R personālā ir pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki. 6. Visas ar personālu saistītās izmaksas sedz kopuzņēmums S2R. 7. pants — Norīkotie valstu eksperti un stažieri 1. Kopuzņēmums S2R var izmantot norīkotus valstu ekspertus un stažierus, kurus kopuzņēmums S2R nav pieņēmis darbā. Norīkoto valstu ekspertu skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos, iekļauj šīs regulas 6. panta 4. punktā minētajā informācijā par personālu atbilstīgi gada budžetam. 2. Valde pieņem lēmumu, kurā paredz noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumu S2R un par stažieru izmantošanu. 8. pants — Privilēģijas un imunitāte Uz kopuzņēmumu S2R un tā personālu attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. 9. pants — Kopuzņēmuma S2R atbildība 1. Kopuzņēmuma S2R līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līgumu noteikumi un konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam piemērojamie tiesību akti. 2. Attiecībā uz ārpuslīgumisku atbildību kopuzņēmums S2R saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktu vispārējiem principiem atlīdzina visus zaudējumus, ko radījis tā personāls, pildot savus pienākumus. 3. Visus kopuzņēmuma S2R veiktos maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto atbildību un ar to saistītās izmaksas un izdevumus uzskata par kopuzņēmuma S2R izdevumiem un tos sedz no tā līdzekļiem. 4. Par kopuzņēmuma S2R saistību izpildi ir atbildīgs vienīgi kopuzņēmums. 10. pants — Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti 1. Eiropas Savienības Tiesai ir jurisdikcija Līgumā noteiktajos gadījumos, kā arī šādos gadījumos: (a) jebkuri strīdi starp dalībniekiem saistībā ar šīs regulas priekšmetu; (b) lietas saskaņā ar jebkurām arbitrāžas klauzulām, kas iekļautas kopuzņēmuma S2R noslēgtos nolīgumos, lēmumos vai līgumos; (c) strīdi, kas saistīti ar to zaudējumu atlīdzināšanu, kurus radījis kopuzņēmuma S2R personāls, pildot savus pienākumus; (d) visi strīdi starp kopuzņēmumu S2R un tā personālu atbilstīgi ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. 2. Visos citos gadījumos, uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas kopuzņēmuma S2R mītne. 11. pants — Novērtēšana 1. Līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija sagatavo kopuzņēmuma S2R starpposma novērtējumu. Komisija novērtējuma secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2018. gada 30. jūnijam. 2. Pamatojoties uz 1. punktā minētā starpposma novērtējuma secinājumiem, Komisija var rīkoties saskaņā ar 4. panta 5. punktu vai veikt jebkādas citas atbilstīgas darbības. 3. Sešu mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma S2R likvidācijas, tomēr nekādā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc I pielikumā ietverto statūtu 23. pantā minētās likvidācijas procedūras uzsākšanas Komisija sagatavo kopuzņēmuma S2R galīgo novērtējumu. Minētā galīgā novērtējuma rezultātus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. 12. pants — Budžeta izpildes apstiprināšana 1. Budžeta izpildes apstiprinājums attiecībā uz Savienības ieguldījumu kopuzņēmumā S2R ir daļa no izpildes apstiprinājuma, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma sniedz Komisijai saskaņā ar Līguma 319. pantā paredzēto procedūru. 2. Kopuzņēmums S2R pilnībā sadarbojas ar iestādēm, kas piedalās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, un attiecīgā gadījumā sniedz jebkādu vajadzīgo papildinformāciju. Šajā saistībā var lūgt, lai tas tiek pārstāvēts sanāksmēs, kurās piedalās attiecīgās iestādes vai struktūras, un lai tas palīdz Komisijas deleģētajam kredītrīkotājam. 13. pants — Ex post revīzijas 1. Netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums S2R veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [..] [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešo darbību ietvaros. 2. Lai nodrošinātu konsekvenci, Komisija var lemt, ka tā veiks 1. punktā minēto revīziju. 14. pants — Dalībnieku finansiālo interešu aizsardzība 1. Neskarot I pielikumā izklāstīto statūtu 19. panta 4. punktu, kopuzņēmums S2R piešķir Komisijas darbiniekiem un citām kopuzņēmuma S2R vai Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi tā objektiem un telpām, kā arī visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga revīzijas veikšanai. 2. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 883/2013[22] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[23], lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kurš finansēts saskaņā ar šo regulu. 3. Neskarot 1. un 2. punktu, līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem Komisiju, kopuzņēmumu S2R, Revīzijas palātu un OLAF skaidri pilnvaro veikt šādu revīziju un izmeklēšanu atbilstīgi to kompetencēm. 4. Kopuzņēmums S2R nodrošina to, ka tā dalībnieku finansiālās intereses ir pienācīgi aizsargātas, veicot vai pasūtot atbilstīgus iekšējās un ārējās kontroles pasākumus. 5. Kopuzņēmums S2R pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic OLAF[24]. Kopuzņēmums S2R pieņem vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu OLAF veikto iekšējo izmeklēšanu. 15. pants — Konfidencialitāte Neskarot 16. pantu, kopuzņēmums S2R nodrošina tādas sensitīvas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt tā dalībnieku vai kopuzņēmuma S2R darbībās iesaistīto dalībnieku interesēm. 16. pants — Pārredzamība 1. Uz kopuzņēmuma S2R rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[25]. 2. Kopuzņēmums S2R pieņem praktisku kārtību Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai. 3. Neskarot 10. pantu, lēmumi, ko kopuzņēmums S2R pieņēmis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt par pamatu sūdzībai Ombudam atbilstīgi Līguma 228. pantā paredzētajiem nosacījumiem. 4. Kopuzņēmums S2R pieņem praktisku kārtību, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem[26]. 17. pants — Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi Uz darbībām, ko finansē kopuzņēmums S2R, attiecas Regula (ES) Nr. [..] [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”]. Saskaņā ar minēto regulu kopuzņēmumu S2R uzskata par finansēšanas struktūru, un tas sniedz finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kā izklāstīts I pielikumā iekļauto statūtu 2. pantā. 18. pants — Uzņēmējvalsts atbalsts Starp kopuzņēmumu S2R un valsti, kurā atrodas tā mītne, var noslēgt administratīvu nolīgumu par privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas šādai valstij jāsniedz kopuzņēmumam S2R. 19. pants — Sākotnējās darbības 1. Komisija uzņemas atbildību par kopuzņēmuma S2R izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir pietiekami darbotiesspējīgs, lai pats izpildītu savu budžetu. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, sadarbojoties ar pārējiem dalībniekiem un iesaistot kopuzņēmuma S2R kompetentās struktūrvienības. 2. Šajā nolūkā: (a) līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk pildīt savus pienākumus pēc tam, kad valde ir iecēlusi viņu amatā saskaņā ar I pielikuma 9. pantu, Komisija var iecelt Komisijas ierēdni, kurš darbojas kā pagaidu izpilddirektors, pilda izpilddirektoram noteiktos pienākumus un kuram var palīdzēt ierobežots Komisijas ierēdņu skaits; (b) atkāpjoties no šīs regulas 6. panta 2. punkta prasībām, pagaidu direktoram ir iecēlējinstitūcijas pilnvaras; (c) Komisija var nozīmēt ierobežotu pagaidu ierēdņu skaitu. 3. Pagaidu izpilddirektors var ļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām, kuras iekļautas kopuzņēmuma S2R gada budžetā, kad to ir apstiprinājusi valde, kā arī var slēgt nolīgumus, lēmumus un līgumus, tostarp pēc kopuzņēmuma S2R štatu saraksta pieņemšanas — arī darba līgumus. 4. Saskaņojot ar kopuzņēmuma S2R izpilddirektoru un saņemot valdes apstiprinājumu, pagaidu izpilddirektors nosaka datumu, kurā kopuzņēmums S2R spēj izpildīt savu budžetu. Sākot ar minēto dienu, Komisija atturas uzņemties saistības un veikt maksājumus saistībā ar kopuzņēmuma S2R darbībām. 20. pants — Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu „Shift2Rail” 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[27] Politikas joma: 6. sadaļa — Transports Darbība: 06 03. nodaļa “Apvārsnis 2020: pētniecība un inovācija saistībā ar transportu” 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[28] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Ierosinātās iniciatīvas vispārējais mērķis ir labāk saskaņot ES dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumus, lai atbalstītu vienotās Eiropas dzelzceļa telpas pabeigšanu, vienlaikus paātrinot novatorisku risinājumu ieviešanu tirgū un tādējādi palielinot ES dzelzceļa nozares konkurētspēju. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. (1) Sekmēt mērķtiecīgu, saskaņotu un ilgtermiņa ieguldījumu ES dzelzceļa nozares pētniecībā un inovācijā (2) Palielināt ES dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas finansējuma sviras efektu (3) Izveidot noturīgus tīklus un zināšanu apmaiņu starp dažādām ieinteresētajām personām (4) Samazināt ar inovāciju saistītos riskus (5) Palielināt dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas darbības sniegumu un efektivitāti Attiecīgās ABM/ABB darbības 06.03.03.01, Resursu ziņā efektīvas, videi nekaitīgas, drošas un vienmērīgas Eiropas transporta sistēmas izveidošana 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Gaidāms, ka iniciatīva paātrinās tehnoloģisko inovāciju izplatīšanos, atbalstot patiesi integrēta un savstarpēji izmantojama ES dzelzceļa tirgus izveidi, tādējādi palielinot ES dzelzceļa nozares konkurētspēju gan attiecībā pret citiem transporta veidiem, gan attiecībā pret ārvalstu konkurentiem. Tas savukārt sekmēs ES dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitātes, uzticamības un rentabilitātes palielināšanos. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Kopuzņēmums S2R izstrādās sīkus uzraudzības un novērtēšanas pamatnosacījumus, bet procesos iekļaus projekta līmeņa un darba uzdevumu kopuma uzraudzību un regulāru (reizi ceturksnī) ziņojumu sniegšanu, pamatojoties uz precīzu un ticamu galveno izpildes rādītāju kopumu. 1.5. Uzraudzība un ziņojumu sniegšana programmas līmenī, pamatojoties uz projekta un darba uzdevumu kopuma datiem, kā arī sniegumu kvalitātes uzraudzība, pamatojoties uz izpildes kritēriju kopumu; projekta pārvaldības uzraudzība, lai pārbaudītu tās kopējo kvalitāti un atbilstību stratēģiskajai darba programmai. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Izveidot kopuzņēmumu kā jaunu Komisijas un nozares partnerības struktūru pētniecības un inovācijas finansēšanai. Definēt stratēģiskajā plānā prioritārās pētniecības un inovācijas darbības, tostarp plaša mēroga demonstrējumu pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus. Mobilizēt publiskā un privātā sektora līdzekļus stratēģiskā ģenerālplāna darbību finansēšanai. Organizēt konkurētspējīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, projektu novērtēšanu un atlasi. Uzraudzīt un īstenot projektu finansiālos un zinātniskos aspektus. Izveidot un īstenot visas kopuzņēmuma S2R procedūras, tostarp finanšu revīziju. Organizēt jebkuras citas darbības, kas saistītas ar kopuzņēmumu S2R. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas finansējuma līmeņi vēsturiski ir bijuši zemi; veiktie ieguldījumi ir sadrumstaloti un neefektīvi, jo pastāv būtiskas atšķirības starp valstu programmām un dzelzceļa sistēmām. Pētniecības un inovācijas pasākumu apvienošanai un saskaņošanai ES mērogā ir lielākas izredzes gūt panākumus, ņemot vērā izstrādājamo infrastruktūru un tehnoloģiju transnacionālo raksturu, kā arī vajadzību sasniegt pietiekamu resursu apjomu. Rīcība ES mērogā palīdzēs racionalizēt pētniecības programmas un nodrošināt izstrādāto sistēmu savstarpēju izmantojamību. Šāda standartizācija paplašinās tirgu un veicinās konkurenci. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Līdzšinējiem ES mēroga dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumiem nav izdevies atbalstīt jaunas tehnoloģijas, kas ļautu turpināt dažādu valstu dzelzceļa ekosistēmu un dažādu dzelzceļa apakšsistēmu integrāciju. Turklāt ES dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas projektu ieviešana tirgū un ietekme iepriekšējo pamatprogrammu laikā ir bijusi maza un lēna. Jaunajā ES programmā pētniecībai un inovācijai “Apvārsnis 2020” uzsvērta nepieciešamība uzlabot ES finansējuma efektivitāti, apkopojot esošos pētniecības un inovācijas pasākumus un zinātību, proti, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības. ES mēroga publiskā un privātā sektora partnerības pētniecības un inovācijas jomā pirmo reizi tika ieviestas Septītajā pētniecības pamatprogrammā tādu kopuzņēmumu formā, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu. Vairākkārt secīgi novērtējot šo pieredzi, noskaidrojās, ka ES pētniecības un inovācijas finansējuma labāka koordinēšana pozitīvi iedarbojas uz Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Esošo kopuzņēmumu novērtējumi arī radīja nepieciešamību noteikt stingrākas saistības nozares partneriem, skaidrāk nosakot šīs saistības un atbilstošo sviras efektu, kā arī nepieciešamību sniegt tiem skaidrus mērķus un nodrošināt lielāku atvērtību jauniem dalībniekiem. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Starp finansēšanas pasākumiem atbilstoši programmai “Apvārsnis 2020” un dalībvalstu un reģionu līdzekļiem var būt sinerģija. Kopuzņēmuma stabilitāte rosinās potenciālo ārējo partneru uzticību, tādējādi palīdzot piesaistīt finansējumu no citiem avotiem. Var aplūkot arī sinerģiju ar citiem ES mēroga instrumentiem, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF). 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – X Priekšlikuma/iniciatīvs darbības laiks: 01.01.2014.–01.01.2024. – X Finansiālā ietekme: 2014.–2020. (saistību apropriācijas) un 2014.–2024. (maksājumu apropriācijas) ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[29] ¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība – ¨ no tās struktūrvienību, tostarp Savienības delegāciju personāla, puses; – ¨ izmantojot izpildaģentūras. ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm X Netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – ¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨ EIB vai Eiropas Investīciju fondam; – X struktūrām, kas noteiktas Finanšu regulas 209. pantā; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras pilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu, ciktāl tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Piezīmju nav 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Kopuzņēmumu S2R uzraudzīs, izmantojot pastarpinātus kontaktus, kā paredzēts statūtu 19. pantā. Kopuzņēmums S2R kā PPP struktūra saskaņā ar FR 209. pantu darbojas atbilstoši stingriem uzraudzības noteikumiem. Uzraudzība tiek īstenota šādi: - valdes īstenota pārraudzība; - ārējiem ekspertiem veicot vidusposma un galīgos novērtējumus (ik pēc trim gadiem un programmas beigās, Komisijas uzraudzībā). 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Riska novērtējums veikts ietekmes novērtējuma ziņojumā. Komisijas dienestu darba dokumenta 8. tabulā ir sniegts pārskats par dažādajiem riskiem un to novērtējumu (39.-40. lpp.). 2.2.2. Iekšējās kontroles sistēmas izveide Komisija ar deleģētā kredītrīkotāja starpniecību nodrošinās, ka kopuzņēmumam S2R piemērojamie noteikumi pilnībā atbilst Finanšu regulas 60. un 61. panta prasībām. Kopuzņēmuma S2R iekšējās kontroles sistēma balstās uz šādiem elementiem: - iekšējās kontroles standartu ieviešana, nodrošinot vismaz Komisijas garantijām līdzvērtīgas garantijas; - procedūras vislabāko projektu atlasei, veicot neatkarīgu novērtējumu, un to iestrādāšanai juridiskos instrumentos; - projektu un līgumu pārvaldība visā ikviena projekta darbības termiņā; - priekšpārbaudes attiecībā uz pilnīgi visām prasībām, tostarp revīzijas sertifikātu saņemšana un izmaksu metodoloģiju priekšsertificēšana; - prasību izlases ex post revīzija pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ex post revīzijas ietvaros; - projektu rezultātu zinātniska izvērtēšana. 2.2.3. Kontroles pasākumu izmaksas un ieguvumi Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz kopuzņēmumu, kādas viņam ir attiecībā uz Komisiju. Turklāt valde var attiecīgi organizēt kopuzņēmuma iekšējās revīzijas funkcijas izveidošanu. Kopuzņēmuma S2R izpilddirektoram kā kredītrīkotājam būs jāievieš rentabla iekšējās kontroles un pārvaldības sistēma. Viņam būs jāziņo Komisijai par pieņemto iekšējās kontroles sistēmu. Komisija uzraudzīs neatbilstības risku, izmantojot ziņošanas sistēmu, ko tā izstrādās, kā arī izmantojot rezultātus, kas gūti ex post revīzijās, kuras veic attiecībā uz ES līdzekļu saņēmējiem no kopuzņēmuma S2R un kuras ir daļa no visas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ex post revīzijām. Izveidotajā kontroles sistēmā būs jāņem vērā ES līdzekļu saņēmēju un likumdevējas iestādes stingrā pārliecība, ka kontroles slogs, kas nepieciešams, lai sasniegtu 2 % kļūdas robežu, ir kļuvis pārāk liels. Tas savukārt var mazināt Savienības pētniecības programmas pievilcīgumu un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt Savienības pētniecību un inovāciju. 2.2.4. Paredzamais kļūdas riska līmenis Tā kā kopuzņēmuma S2R dalības noteikumi būtībā ir tādi paši kā tie, kurus izmantos Komisija, un tā kā finansējuma saņēmējiem ir līdzīgs riska profils kā Komisijas finansējuma saņēmējiem, var gaidīt, ka kļūdu līmenis būs līdzīgs tam, ko Komisija noteikusi pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, t. i., tāds, lai sniegtu pamatotu pārliecību, ka kļūdu risks visā daudzgadu izdevumu periodā ir 2–5 % robežās gadā, lai galu galā panāktu, ka daudzgadu programmu noslēgumā pēc tam, kad ir ņemta vērā visu veikto revīzijas pasākumu finansiālā ietekme, koriģētās summas un nepareizi izmaksāto summu atmaksājumi, atlikušo kļūdu īpatsvars pēc iespējas pietuvotos 2 %. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Komisija veiks vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus. Saskaņā ar 2.2.1. punktu Komisijas stratēģijā krāpšanas apkarošanai (COM(2011)376 galīgā redakcija) Komisija izveidos ciešu sadarbību un sinerģiju, kā arī sekmēs attiecīgo minētajā stratēģijā krāpšanas apkarošanai izklāstīto standartu ieviešanu ES iestādēs, tostarp kopuzņēmumos. Kopuzņēmums S2R sadarbosies ar Komisijas dienestiem jautājumos, kas attiecas uz krāpšanu un pārkāpumiem. Kopuzņēmums S2R pieņems stratēģiju krāpšanas apkarošanai proporcionāli krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus. Turklāt Revīzijas palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām pārbaudēm, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības finansējumu. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un apskates uz vietas tādiem uzņēmējiem, kas ir tieši vai netieši saistīti ar šādu finansējumu, saskaņā ar kārtību, ko nosaka Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96, lai pārliecinātos, ka nav notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai lēmumu par dotācijas piešķiršanu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Nr. 1A [Pozīcija: konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 1A || 06.03.07.33 – kopuzņēmums “Shift2Rail” (S2R) – atbalsta izdevumi 06.03.07.34 – kopuzņēmums “Shift2Rail” (S2R) || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ Ieguldījums šajās budžeta pozīcijās ir paredzēts no: MOVE ĢD (budžeta pozīcijas 06.03.03.01 un 06.01.05.03): 70 % RTD ĢD (budžeta pozīcijas 08.02.03.04 un 08.01.05.03): 30 % Tabulā parādīts gada finansiālais ieguldījums katrā budžeta pozīcijā*. Budžeta pozīcija || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 06.03.03.01 || 36,000 || 31,000 || 31,000 || 36,400 || 49,000 || 58,800 || 65,834** || 308,034 06.01.05.03[30] || 0,336 || 0,947 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 6,966 08.02.03.04 || 16,000 || 13,000 || 13,000 || 15,600 || 21,000 || 25,200 || 28,215** || 132,015 08.01.05.03 || 0,144 || 0,406 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 2,985 KOPĀ || 52,480 || 45,353 || 45,623 || 53,624 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 450,000 * Šajā tabulā ietverta summa EUR 52 miljonu apmērā (no tās 70 % finansēs MOVE ĢD un 30 % finansēs RTD ĢD), kas līdz kopuzņēmuma S2R darbības uzsākšanai tiks nodrošināta 2014. gadā kopīgo dzelzceļa pētījumu pasākumu finansēšanai atbilstīgi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmai transporta jomā 2014.–2015. gadam. Šo pasākumu un attiecīgā budžeta pārvaldību, kā arī jebkādu tādu summu pārvaldību, kas netiks piešķirtas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, varēs pārņemt kopuzņēmums S2R, kad tas būs pietiekami darbotiesspējīgs, lai izpildītu savu budžetu. ** Tajā skaitā EUR 2,484 miljoni pozīcijā 06.03.03.01 un EUR 1,065 miljoni pozīcijā 08.01.05.03, t. i., kopā EUR 3,594 miljoni, kas priekšlaikus jānodrošina 2020. gadā administratīvajām izmaksām 2021.–2024. gadā. 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1A || Izdevumu kategorija 1A — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || || || || || || || || || || || || || || Kopuzņēmums S2R || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || KOPĀ 1. sadaļa — Personāla izdevumi || Saistības || (1) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 1,527 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 4,154 Maksājumi || (2) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,430 || 0,305 || 0,179 || 0,089 || 4,154 2. sadaļa — Infrastruktūras un darbības izdevumi || Saistības || (1a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 3,646 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 9,346 Maksājumi || (2a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 0,900 || 0,700 || 0,500 || 0,446 || 9,346 3. sadaļa — Darbības izdevumi || Saistības || (3a) || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 436,500 Maksājumi || (3b) || 0,000 || 50,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 44,000 || 30,000 || 16,000 || 6,500 || 436,500 KOPĀ apropriācijas kopuzņēmumam S2R || Saistības || 1+1a +3a || 52,480 || 45,353 || 45,624 || 53,623 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 450,000 Maksājumi || 2+2a+3b || 0,480 || 51,353 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 45,330 || 31,005 || 16,679 || 7,035 || 450,000 || || || || || || || || || || || || || || Kopuzņēmuma S2R pamatā ir izmaksu dalīšana ar nozari. Iepriekšējā tabulā norādītie izdevumi attiecas tikai uz Savienības ieguldījumu kopuzņēmumā S2R. Eiropas Dzelzceļa aģentūrai būs novērotājas statuss. Šo funkciju pildīs, izmantojot esošos līdzekļus. Par šiem uzdevumiem netiks pieprasīts ne papildu personāls, ne apropriācijas. EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1A || Komisijas administratīvie izdevumi || || || || || || || || || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads un turpmāk || KOPĀ Mobilitātes un transporta ĢD (MOVE ĢD)  Cilvēkresursi || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || p.m. || 2,376  Pārējie administratīvie izdevumi || || || || 0,07 || || || 0,07 || || 0,14 KOPĀ — MOVE ĢD || Apropriācijas || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || p.m. || 2,516 Pētniecības ĢD (RTD ĢD)  Cilvēkresursi || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || p.m. || 1,018  Pārējie administratīvie izdevumi || || || || 0,03 || || || 0,03 || || 0,06 KOPĀ — RTD ĢD || Apropriācijas || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || p.m. || 1,078 KOPĀ — MOVE un RTD ĢD || Apropriācijas || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594 || || || || Kopuzņēmuma Savienības ieguldījuma segšanā piedalās MOVE ĢD (70 %) un RTD ĢD (30 %). EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads un turpmāk || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || || 53,078 || 45,819 || 46,090 || 54,189 || 72,090 || 86,089 || 96,239 || 0,000 || 453,594 Maksājumi || || 1,078 || 51,819 || 60,090 || 60,189 || 60,090 || 60,089 || 60,190 || 100,049 || 453,594 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || Kopā Konkrētais mērķis: visu attiecīgo dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu koordinēšana ES saskaņā ar S2R ģenerālplānu || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0 || 0 || 0 || 0 || 436,500 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Personāla apmērs (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu (FTE)) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || KOPĀ Kopā pagaidu darbinieki || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5 No tiem AD kategorijas || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5 No tiem AST kategorijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Līgumdarbinieki || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5 || 96,5 Norīkotie valstu eksperti || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5 || 131 * Tādu PPP struktūru gadījumā, kas izveidotas saskaņā ar Finanšu regulas 209. pantu, šī tabula ir ietverta informatīvos nolūkos. Kopuzņēmuma personāla iesaistīšanās aplūkota, ņemot vērā lēmumus par līdzekļiem saistībā ar jaunajiem pārvaldības veidiem atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai. Rezultāts nodrošina budžeta neitralitāti salīdzinājumā ar to administratīvo izdevumu līmeni, kas paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai. Darbinieku skaits aprēķināts, pamatojoties uz esošo kopuzņēmumu raksturlielumiem. Darbinieku skaits pakāpeniski palielinātos laikā no 2014. līdz 2016. gadam, un tad saglabātos stabils līdz 2020. gadam. Tad, sākot ar 2021. gadu, viņu skaitu pakāpeniski samazinās, jo kopuzņēmums S2R ieies savā nobeiguma un atlikušo pasākumu pārvaldības posmā. Protams, ja tiktu pieņemts lēmums pagarināt kopuzņēmuma S2R darbības ilgumu, personāla izmaksas 2021.–2024. gadā saglabātos līdzīgas 2020. gada līmeņiem. Pilnīgi izvērstas darbības laikā personālā ietilptu: · izpilddirektors un konsultants/asistents è2 FTE; · viens nodaļas vadītājs un viena sekretāre Finanšu un administrācijas nodaļā un Programmu plānošanas nodaļā è4 FTE; · personāls Finanšu un administrācijas nodaļā, tostarp vismaz viens finanšu un grāmatvedības darbinieks, viens cilvēkresursu un vispārējās administrācijas darbinieks, viens darbinieks saziņas un attiecību ar ieinteresētajām personām jomā, viens IT speciālists un viens darbinieks juridiskajos un līgumu jautājumos è5 FTE; · personāls Programmu plānošanas nodaļā, tostarp vismaz viens projektu vadītājs ik piecām inovācijas programmām un viens darbinieks, kas atbildīgs par transversāliem jautājumiem è6 FTE. Aplēsts, ka 2014. gadā personālsastāvā būs 6 darbinieki (tostarp izpilddirektors un viens nodaļas vadītājs (AD kategorijas pagaidu darbinieks), kā arī 4 līgumdarbinieki), kurus pieņems darbā no 2014. gada jūnija līdz oktobrim, kas tādējādi kopumā atbilst 2,5 FTE. Arī 2024. gadā FTE daudzums aprēķināts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka daži darbinieki varētu nestrādāt visu gadu, ja kopuzņēmums pakāpeniski beigtu savu darbību. EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) EUR, miljonos || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || KOPĀ Kopā pagaidu darbinieki || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772 No tiem AD kategorijas || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772 No tiem AST kategorijas || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 Līgumdarbinieki || 0,094 || 0,470 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,423 || 0,282 || 0,141 || 0,071 || 4,536 Norīkotie valstu eksperti || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 KOPĀ || 0,160 || 0,906 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 0,859 || 0,609 || 0,359 || 0,180 || 8,308 Personāla izmaksu aprēķina pamatā ir vidējās personāla izmaksas, ko aprēķinājis BUDG ĢD, atņemot personāla pieskaitāmās izmaksas, tādējādi tiešās personāla izmaksas ir EUR 109 000 attiecībā uz pagaidu darbiniekiem un EUR 47 000 attiecībā uz līgumdarbiniekiem, izņemot 2014. gadu, kad ir iekļautas pilnas AD kategorijas ierēdņa izmaksas (EUR 132 000), ņemot vērā augstākās šo amata vietu pakāpes. Nepieciešamās cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas, izmantojot tās ĢD apropriācijas, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārgrupētas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu Atbildīgais ĢD || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || || || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 1,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 06 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 2,5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || || Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[1] || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy[2] || Galvenā mītne[3] || || || || || || || || Delegācijas || || || || || || || || 06 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || 5* || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || * Darbinieku skaits Komisijā 2014. gadā ir lielāks nekā turpmākajos gados, ņemot vērā Komisijas nepieciešamību izveidot kopuzņēmumu S2R, kā arī vadīt kopīgos pētījumu projektus atbilstīgi darba programmai transporta jomā 2014.–2015. gadam, ko pēc tam pārņems kopuzņēmums. No 2015. līdz 2020. gadam būs nepieciešami 4 pilnslodzes ekvivalenti, tostarp 3 AD kategorijas amata vietas un 1 līgumdarbinieks. Lēmums par darbinieku skaitu laikposmā pēc 2020. gada tiks pieņemts vēlāk. Kopuzņēmums S2R || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) Pagaidu darbinieki (AD kategorijas) || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 Pagaidu darbinieki (AST kategorijas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[1] CA || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5 SNE || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || KOPĀ || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5 Tādu PPP struktūru gadījumā, kas izveidotas saskaņā ar Finanšu regulas 209. pantu, šī tabula ir ietverta informatīvos nolūkos. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Kā izklāstīts kopuzņēmuma S2R statūtos Ārštata darbinieki || Kā izklāstīts kopuzņēmuma S2R statūtos 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[31] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads un turpmāk || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru — iemaksas naudā administratīvo izmaksu segšanai || 0,480 || 1,353 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 3,549 || 13,500 Norādīt līdzfinansējuma struktūru — iemaksas natūrā darbības izmaksu segšanai* || 0,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 90,500 || 336,500 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas || 0,480 || 42,353 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 94,049 || 350,000 Papildu darbības || 0,000 || 10,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 50,000 || 120,000 KOPĀ — trešo personu iemaksas || 0,480 || 52,353 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 144,049 || 470,000 Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus [1] Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”, COM(2011)144 galīgā redakcija. [2] Ceturtais dzelzceļa nozares tiesību aktu kopums — vienotas Eiropas dzelzceļa telpas pabeigšana, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju un izaugsmi, COM(2013)25 final. [3] COM(2013)494 final. [4] EK, Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry, 2012. gada maijs, 100. lpp. [5] Indikatīvs apjoms pašreizējās cenās. Summa būs atkarīga no galīgās saskaņotās MOVE ĢD un RTD ĢD piešķirtās summas pasākumam “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports”, ko budžeta iestāde apstiprinās leģislatīvā akta un finanšu pārskata galīgajā redakcijā. [6] Izņemot Savienības ieguldījumu administratīvo izmaksu segšanā. [7] Līdzekļus Savienības ieguldījuma segšanai saistībā ar kopuzņēmuma S2R administratīvajām izmaksām pārdalīs no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” administratīvo izmaksu pozīcijām. [8] OV C , , … lpp. [9] OV C , , … lpp. [10] COM(2010)2020 galīgā redakcija. [11] Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”, COM(2011)0144 galīgā redakcija. [12] OV [..] [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. [13] OV [..] [stratēģiskā programma “Apvārsnis 2020”]. [14] COM(2013)494 final. [15] COM(2013)25 final. [16] OV … [Pētniecības pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. [17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [18] OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp. [19] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [20] Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.). [21] OV 56, 4.3.1968., 1. lpp. [22] OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp. [23] OV L 292, 15.11.1996., 2.–5. lpp. [24] OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp. [25] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. [26] OV L 264, 25.9.2006., 13.–19. lpp. [27] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [28] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā. [29] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [30] Gadījumā, ja budžeta pozīcijā 06.01.05.03 nebūs pietiekami daudz līdzekļu, kā finansējuma avotu izmantos pozīcijas 06.01.05.01 un 06.01.05.02. [31] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu (laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam). PIELIKUMI dokumentam priekšlikums Padomes Regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail” I PIELIKUMS. KOPUZŅĒMUMA STATŪTI 1. Definīcijas 1. “Asociētais dalībnieks” ir juridiska persona vai juridisko personu grupa vai konsorcijs, kas izveidots kādā dalībvalstī vai valstī, kura pievienojusies pamatprogrammai “Apvārsnis2020”, kas izraudzīts atbilstīgi šo statūtu 4. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai, kas atbilst šo statūtu 4. panta 3. un 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem un kas atzinis šos statūtus, parakstot apstiprinājuma vēstuli. 2. “Dibinātājs, kas nav Savienība,” attiecas uz II pielikumā norādītajiem ieguldītājiem, kas individuāli apņēmušies veikt savu ieguldījumu vismaz EUR 30 miljonu apmērā kopuzņēmumā S2R tā darbības laikā un kas atzinuši šos statūtus, parakstot apstiprinājuma vēstuli. 3. “Inovācijas programmas” jeb “IP” attiecas uz tematiskajām jomām, saistībā ar kurām veidos 4. punktā minēto S2R ģenerālplānu. IP izraudzīsies atbilstoši to spējai nodrošināt vislabākos veiktspējas ieguvumus vienai vai vairākām darbības vidēm un atspoguļot dzelzceļa sistēmas pieeju. Neatkarīgi no valdes lēmuma grozīt šo struktūru, S2R ģenerālplānā būtu jāparedz vismaz piecu šādu IP izveide: (a) izmaksu ziņā efektīvi un uzticami lieljaudas vilcieni; (b) modernas satiksmes pārvaldības un vadības sistēmas; (c) izmaksu ziņā efektīva un uzticama lieljaudas infrastruktūra; (d) IT risinājumi piesaistošiem dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem; (e) tehnoloģijas ilgtspējīgiem un piesaistošiem Eiropas kravu pārvadājumu pakalpojumiem. 4. “S2R ģenerālplāns” attiecas uz vispārēju uz nākotni vērstu stratēģisko rīcības plānu, kas jāizstrādā kopuzņēmumam S2R, apspriežoties ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes (ERRAC) tehnoloģiju platformu, lai inovācijas dzelzceļa nozarē īstenotu ilgtermiņā. Tajā apzinās galvenās prioritātes un svarīgākās darbības un tehnoloģiskās inovācijas, kas nepieciešamas visām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu šīs regulas 2. pantā norādītos kopuzņēmuma S2R mērķus. Noteicošā tajā ir veiktspēja, un to veido ierobežots skaits galveno tematisko jomu vai inovācijas programmu (“IP”), kas minētas 3. punktā. Pēc tam, kad to ir apstiprinājusi kopuzņēmuma S2R valde, to apstiprina Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, un paziņo Eiropas Parlamentam. 2. Uzdevumi Kopuzņēmums S2R veic šādus uzdevumus: (a) S2R ģenerālplānā, kas minēts šo statūtu 1. panta 4. punktā, definē galvenās pētniecības un inovācijas darbības, tostarp liela apjoma demonstrējumu pasākumus, kas nepieciešami, lai paātrinātu integrētu, sadarbspējīgu un standartizētu tehnoloģisko inovāciju izplatīšanos, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļa telpu un sasniegtu dzelzceļa sistēmas darbības izcilību, vienlaikus palielinot jaudu un uzticamību, kā arī samazinot dzelzceļa transporta izmaksas; (b) mobilizē publiskā un privātā sektora līdzekļus, ar ko finansē darbības visās inovācijas programmās, kas definētas S2R ģenerālplānā; (c) uz S2R ģenerālplāna pamata izveido sīki izstrādātus, uz rezultātiem vērstus gada darba plānus, kam pievienoti sīki izstrādāti ieguldījumu plāni, kuri nodrošina nepārtrauktību, sinhronitāti un ilgtermiņa ieguldījumu; (d) nodrošina to darbību uzraudzību, kas saistītas ar S2R ģenerālplānā attiecīgi apzināto vispārējo produktu izstrādi; (e) finansiāli atbalsta pētniecības un inovācijas netiešās darbības, galvenokārt piešķirot dotācijas S2R dalībniekiem un citiem dalībniekiem, izmantojot vispiemērotākos pasākumus, piemēram, iepirkumu vai dotāciju piešķiršanu pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai sasniegtu programmas mērķus, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [..], ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus; (f) organizē pētniecības, izstrādes, validācijas un izpētes tehnisko darbu, kas veicams tā vadībā, vienlaikus izvairoties no šādu darbību sadrumstalotības; (g) nodrošina dzelzceļa pētniecības un inovācijas darbību lietderību un efektivitāti un ņem vērā progresu, lai sasniegtu kopuzņēmuma S2R mērķus, īstenojot atbilstīgus uzraudzības un novērošanas procesus; (h) apkopo lietotāju prasības un definē sadarbspējas standartus, lai investīcijas pētniecībā un inovācijā novirzītu praktiski izmantojamiem un tirgū pieprasītiem risinājumiem; (i) izvērš ciešu sadarbību un nodrošina saskaņošanu ar saistītajām Eiropas, valstu un starpvalstu pētniecības un inovācijas darbībām dzelzceļa nozarē, jo īpaši saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tādējādi ļaujot kopuzņēmumam S2R kļūt par galveno atsauces punktu visam ar dzelzceļu saistītajam pētniecības un inovācijas finansējumam ES līmenī; (j) lai varētu izstrādāt progresīvas inovācijas un nodrošināt inovatīvo risinājumu pastiprinātu ieviešanu tirgū, izveido un izvērš ciešu ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, dzelzceļa rūpniecības nozari un citām ieinteresētajām personām, tostarp dzelzceļa izmantotājiem un citām dzelzceļa jomas ieinteresētajām personām, kā arī dalībniekiem ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares; (k) darbojas saskaņoti ar valsts un starptautiskajām pētniecības un inovācijas darbībām dzelzceļa tehniskajā jomā, jo īpaši izmantojot Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes (ERRAC) tehnoloģiju platformu, kā arī ar darbībām citās jomās, piemēram, Eiropas Ceļu transporta pētniecības konsultatīvajā padomē (ERTRAC), Eiropas Aviācijas pētniecības un inovācijas konsultatīvajā padomē (ACARE), Eiropas tehnoloģiju platformā Waterborne, nākotnes ražošanas tehnoloģiju platformā (Manufuture), progresīvo mašīnbūves materiālu un tehnoloģiju platformā (EuMaT) u. c.; (l) veicina MVU iesaistīšanos savās darbībās saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem; (m) mēģina panākt dalībnieku un partneru ģeogrāfiski līdzsvarotu iesaistīšanos savās darbībās; (n) veic informēšanas, paziņošanas un izplatīšanas darbības, mutatis mutandis piemērojot Regulas (ES) Nr. [..]/2013 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 22. panta noteikumus; (o) veic jebkādus citus uzdevumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus. 3. Dalībnieki 1. Kopuzņēmumā S2R ir šādi dalībnieki: (a) Savienība, ko pārstāv Komisija; (b) pēc šo statūtu atzīšanas ar apstiprinājuma vēstuli — šīs regulas II pielikumā norādītie kopuzņēmuma S2R dibinātāji, kas nav Savienība, kā arī asociētie dalībnieki, kas jāatlasa saskaņā ar šo statūtu 4. pantu. Šos dalībniekus kopīgi sauc par dalībniekiem, kas nav Savienība. 2. Dalībnieku, kas nav Savienība, funkciju un ieguldījumu definē dalības nolīgumā ar kopuzņēmumu S2R. Šo nolīgumu apspriež ar izpilddirektoru un pārsūta apstiprināšanai valdē. Tajā sniedz kvantitatīvu un kvalitatīvu aprakstu par dalībnieku ieguldījumu kopuzņēmumā S2R, kā definēts šīs regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kā arī plānu papildu darbībām, kā minēts šīs regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un iekļauj noteikumus par dalībnieku pārstāvību valdē. 4. Izmaiņas dalībnieku sastāvā 1. Jebkura juridiska persona, juridisku personu grupa vai konsorcijs, kas izveidots kādā dalībvalstī vai valstī, kas pievienojusies pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par kopuzņēmuma S2R asociēto dalībnieku, ja attiecīgā persona atzīst kopuzņēmuma S2R statūtus un apņemas ieguldīt 4. punktā minēto finansējumu, lai sasniegtu kopuzņēmuma S2R mērķus, kas izklāstīti šīs regulas 2. pantā. 2. Kopuzņēmuma S2R asociētos dalībniekus izraugās atklātā, nediskriminējošā konkursa uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus asociētajiem dalībniekiem izsludina vēlākais trīs mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma S2R izveides. Jebkādus papildu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina atkarībā no svarīgāko kompetenču nepieciešamības S2R ģenerālplāna īstenošanai. Visus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē S2R tīmekļa vietnē un paziņo ar valstu pārstāvju grupas un citu kanālu starpniecību, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt S2R ģenerālplāna mērķus. Kopuzņēmums S2R mudina piedalīties MVU un dalībniekus no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes, kā arī ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. 3. Valde izvērtē asociētā dalībnieka kandidātu pieteikumus, ņemot vērā arī pieteikuma iesniedzēja atbilstību un potenciālo pievienoto vērtību, ko tas varētu dot kopuzņēmuma S2R mērķu sasniegšanai, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un jebkādus iespējamos interešu konfliktus. Tad valde lemj par pieteikumu. 4. Lai kļūtu par asociēto dalībnieku, nepieciešamais minimālais pašu ieguldījums ir 2,5 % no tās inovācijas programmas kopējā budžeta, kurā tas piedalās. 5. Ikviens dalībnieks var izbeigt dalību kopuzņēmumā S2R. Dalības izbeigšana neatgriezeniski stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma nosūtīšanas pārējiem dalībniekiem. Pēc tam bijušais dalībnieks ir atbrīvots no visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus kopuzņēmums S2R apstiprinājis vai kurus tas uzņēmies pirms dalības izbeigšanas. 6. Dalību kopuzņēmumā S2R nevar nodot trešai personai bez valdes iepriekšējas un vienprātīgas piekrišanas. 7. Tiklīdz ir notikušas jebkādas pārmaiņas dalībnieku sastāvā atbilstoši šim pantam, kopuzņēmums S2R nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē atjauninātu kopuzņēmuma S2R dalībnieku sarakstu un datumu, kurā šādas izmaiņas stājas spēkā. 5. Kopuzņēmuma organizācija 1. Kopuzņēmumam S2R ir šādas struktūrvienības: (a) valde; (b) izpilddirektors; (c) zinātniskā komiteja; (d) valstu pārstāvju grupa. 2. Zinātniskā komiteja un valstu pārstāvju grupa ir kopuzņēmuma S2R konsultatīvās struktūrvienības. 6. Valdes sastāvs Valdē ir ne vairāk kā divdesmit locekļu, tostarp: (a) divi Komisijas pārstāvji; (b) viens pārstāvis no katra kopuzņēmuma S2R dibinātāja, kas nav Savienība; (c) vismaz viens asociēto dalībnieku pārstāvis katrā inovācijas programmā, kā norādīts šo statūtu 1. panta 3. punktā. Šos pārstāvjus ieceļ kopuzņēmuma S2R valde nolūkā nodrošināt dalībnieku līdzsvarotu pārstāvību no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes, kā arī ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. 7. Valdes darbība 1. Valdi vada Komisija. 2. Kopuzņēmuma S2R dalībnieku balsu skaits ir proporcionāls viņu ieguldījumam kopuzņēmuma kapitālā. Neatkarīgi no šā punkta pirmā teikuma Komisijai ir 50 % balsstiesību. Komisijas balss nav dalāma, un tā atspoguļo Savienības nostāju valdē. 3. Pārstāvji dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību. Ja vienprātība netiek panākta un neatkarīgi no 4. punkta, valde pieņem lēmumus ar vismaz divu trešdaļu balsu vairākumu no visām balsīm, ieskaitot klāt neesošo pārstāvju balsis, ja vien šajos statūtos nav paredzēts citādi. 4. Lēmumos, kas saistīti ar asociēto dalībnieku pievienošanos un asociēto dalībnieku pārstāvību valdē, Komisijai ir izšķirošā balss, ja nevar sasniegt divu trešdaļu vairākumu. 5. Valde pieņem savu reglamentu, kas nodrošina tās darba netraucētu un efektīvu norisi. Šajā reglamentā iekļauj īpašas procedūras interešu konflikta noteikšanai un novēršanai. Valde sanāk kopā vismaz trīs reizes gadā. Ārkārtas sanāksmes tiek sasauktas vai nu pēc lūguma, ko izsaka viena trešdaļa valdes locekļu, kas pārstāv vismaz 30 % balsstiesību, vai arī pēc Komisijas vai izpilddirektora lūguma. Sanāksmes parasti notiek kopuzņēmuma galvenajā mītnē. Izpilddirektoram ir tiesības piedalīties sarunās, bet viņam nav balsstiesību. Eiropas Dzelzceļa aģentūras pārstāvis un valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks valdes sanāksmēs piedalās kā novērotāji. Valde var aicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājiem. 8. Valdes uzdevumi Valdei ir vispārēja atbildība par kopuzņēmuma S2R stratēģisko virzību un darbību, un valde uzrauga tā darbību īstenošanu. Jo īpaši valde veic šādus uzdevumus: (a) pieņem S2R ģenerālplānu un ikvienu priekšlikumu tā grozīšanai; (b) pieņem kopuzņēmuma S2R gada darba plānu un atbilstīgās izdevumu aplēses, ko ierosinājis izpilddirektors pēc apspriešanās ar zinātnisko komiteju un valstu pārstāvju grupu; (c) izvērtē, apstiprina vai noraida jaunas dalības pieteikumus saskaņā ar šo statūtu 4. pantu; (d) lemj par jebkura dalībnieka, kas nepilda savas saistības, dalības izbeigšanu kopuzņēmumā S2R un par šīs dalības izbeigšanas nosacījumiem; (e) apstiprina šo statūtu 3. panta 2. punktā minētos dalības nolīgumus, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar ad hoc padomdevēju grupu; (f) pieņem kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar šīs regulas 5. pantu; (g) pieņem kopuzņēmuma S2R gada budžetu pēc izpilddirektora ierosinājuma, tostarp