KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

Honkongas īpašās pārvaldes apgabals – 2012. gada ziņojums

Ievads

Kopš Honkongas nodošanas Ķīnas Tautas Republikai 1997. gadā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir cieši sekojušas līdzi politiskajām un ekonomiskajām attīstības tendencēm Honkongas īpašās pārvaldes apgabalā (ĪPA). Lai pildītu 1997. gadā Eiropas Parlamentam sniegto apņemšanos, katru gadu tiek izdots ziņojums par attīstības tendencēm Honkongā. Šis ir piecpadsmitais šāda veida ziņojums, kas aptver notikumus 2012. gadā.

Princips ,,viena valsts, divas sistēmas”, kas paredzēts Ķīnas un Lielbritānijas deklarācijā un Honkongas Pamatlikumā, 2012. gadā joprojām darbojās labi, jo Honkongas iedzīvotāju tiesības un pamatbrīvības arvien tiek ievērotas, tiesiskums aizsargāts un tirgus ekonomikas sistēma un uzņēmējdarbības vide saglabāta.

Divpusējās attiecības starp ES un Honkongu turpināja padziļināties, ko apliecināja ES Augstās pārstāves un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Ketrinas Eštones vizīte Honkongā jūlijā, kad viņa tikās ar Honkongas ĪPA valdības galveno amatpersonu Chun-ying Leung.

Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi Honkongas stabilitātei, ekonomiskajai labklājībai un demokrātiskai attīstībai. ES turpina stingri atbalstīt strauju un konkrētu virzību uz mērķi – vispārējām vēlēšanām atbilstoši Honkongas ĪPA Pamatlikumam un Honkongas iedzīvotāju vēlmēm.

Politiskie notikumi

2012. gadā Honkonga piedzīvoja svarīgus politiskus notikumus: 25. martā tika ievēlēta jauna valdības galvenā amatpersona, 1. jūlijā darbu sāka jauna valdība un 9. septembrī tika ievēlēta jauna Leģislatīvā padome. Pirmo reizi tās vēsturē Honkongā vienā gadā notika valdības un likumdevēja maiņa.

Galvenās amatpersonas ievēlēšanu veica vēlēšanu komiteja, kuras locekļi tika izraudzīti no uzņēmējdarbības un profesionālajām nozarēm, pilsoniskās sabiedrības un politiķu vidus apgabala un Leģislatīvās padomes līmenī. Šīm vēlēšanām komitejas locekļu skaits tika palielināts no 800 līdz 1200 locekļiem. Trīs kandidāti galvenās amatpersonas amatam ieguva nepieciešamo balsu skaitu, lai pretendētu uz šo amatu. Vēlēšanu kampaņa bija aktīvāka nekā jebkad agrāk, ar pienācīgi īstenotu kampaņu un plašu atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos, tostarp divām vēlēšanu debatēm tiešajā ēterā, un ar ļoti augstu sabiedrības iesaistīšanās līmeni par spīti ierobežotajai lomai, kas šādās vēlēšanās iedalīta sabiedrībai.

Vēlēšanu kampaņai bija raksturīgas dažas nesaskaņas, tostarp pret galvenajiem pretendentiem vērsti apvainojumi. Skandālu rezultātā sabiedrības viedoklis mainījās, visnelabvēlīgāk atsaucoties uz sākotnējo līderi Henry Tang.

Vēlēšanās Chun-ying Leung saņēma 689 balsis (60,9 %) no 1132 nodotajām balsīm, Henry Tang saņēma 285 balsis (25,2 %) un Albert Ho – 76 balsis (6,7 %). Vēlēšanu komisija reģistrēja 82 nederīgus biļetenus, no kuriem 75 bija tukši. Sakarā ar Chun-ying Leung ievēlēšanu par Honkongas īpašās pārvaldes apgabala galveno amatpersonu uz ceturto pilnvaru termiņu, ES Augstā pārstāve un priekšsēdētāja vietniece Ketrīna Eštone savā paziņojumā apsveica jauno galveno amatpersonu un izteica vēlmi viņa pilnvaru termiņa laikā turpināt padziļināt ES un Honkongas attiecības. Ķīnas premjerministrs Wen Jiaobao 28. martā iecēla Chun-ying Leung par galveno amatpersonu uz ceturto pilnvaru termiņu.

Ķīnas prezidents Hu Jintao pieņēma galvenās amatpersonas zvērestu 1. jūlijā, kas arī sakrita ar Honkongas nodošanas piecpadsmito gadadienu. Savā runā sakarā ar stāšanos amatā galvenā amatpersona Leung solīja "stiprināt tiesu sistēmu, ievērot iedzīvotāju tiesības, nodrošināt tiesiskumu, godīgu valdību, brīvību un demokrātiju, kas pieder pie Honkongas pamatvērtībām." Viņš arī minēja, ka vēlētos "veicināt demokrātiskas politiskās sistēmas attīstību saskaņā ar Pamatlikuma noteikumiem un Nacionālā tautas kongresa Pastāvīgās komitejas attiecīgajiem lēmumiem". ES atzinīgi vērtē šīs apņemšanās.

Šīm vēlēšanām Leģislatīvās padomes locekļu skaits tika palielināts no 60 līdz 70, vienlīdzīgi sadalot vietas, kas atvēlētas ģeogrāfiskajiem un funkcionālajiem vēlēšanu apgabaliem. Ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos locekļi tiek ievēlēti saskaņā ar proporcionālas pārstāvības noteikumiem. Pieci papildu locekļi tika ievēlēti kā jaunu ģeogrāfisko vēlēšanu apgabalu pārstāvji, un piecus t.s. īpašos locekļus izraudzījās vispārējās vēlēšanās no apgabalu padomniekiem jaunā apgabalu padomes (otrajā) funkcionālajā vēlēšanu apgabalā. Šī bija pirmā reize, kad vairāk nekā puse no Leģislatīvās padomes locekļiem tika ievēlēti tieši, nodrošinot šim likumdevējam lielāku demokrātisko leģitimitāti salīdzinājumā ar tā priekštečiem.

Aptuveni 287 kandidāti, kas pārstāvēja 17 partijas vai interešu grupas, pretendēja uz 70 vietām. Vēlētāju aktivitāte piecos ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos 9. septembrī bija 53 %, kas ir augstāks rādītājs nekā Leģislatīvās padomes vēlēšanās 2008. gadā (45 %), bet zemāks rādītājs nekā 2004. gada vēlēšanās (55,6 %). Balsojuma statistikas dati atspoguļoja šādu ainu: ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos (35 vietas) nobalsoja 53 % no 3,47 miljoniem reģistrēto vēlētāju, apgabala padomes (otrajā) funkcionālajā vēlēšanu apgabalā (t.s. "īpašās vietas") (5 vietas) nobalsoja 51,9 % no 3,22 miljoniem reģistrēto vēlētāju, un 14 tradicionālajos funkcionālajos vēlēšanu apgabalos (30 vietas) nobalsoja 69,6 % no 216 979 reģistrētajiem vēlētājiem. Kopumā tika atzīts, ka vēlēšanu norise bijusi labi pārvaldīta. Plašsaziņas līdzekļi un citi informācijas avoti ziņoja par centrālās valdības koordinācijas biroja iesaistīšanos vēlēšanu kampaņā, sniedzot publiskus paziņojumus un lobējot kandidātus.

Valdību atbalstošās partijas ieguva 43 vietas (17 ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos, 2 īpašās vietas un 24 vietas funkcionālajos vēlēšanu apgabalos), neiegūstot divu trešdaļu balsu vairākumu. To vidū ir Demokrātiskā alianse Honkongas uzlabošanai un progresam (Democratic Alliance for the Betterment and Progress of Hong Kong, DAB), kas joprojām ir Honkongas lielākā likumdevējā pārstāvētā partija, kam Leģislatīvajā padomē ir 13 vietas. Partijas līdzšinējais priekšsēdētājs Jasper Tsang Yok-sing tika pārvēlēts par Leģislatīvās padomes priekšsēdētāju. Opozīcijas demokrātiskais spārns ieguva 27 vietas (18 ģeogrāfiskajos vēlēšanu apgabalos, 3 īpašās vietas un 6 vietas funkcionālajos vēlēšanu apgabalos) no 70 vietām likumdevējā, kas nodrošina tam pietiekami lielu mazākumu, lai bloķētu konstitucionālas izmaiņas.

Neatkarīgā pretkorupcijas komisija (ICAC) saņēma 2281 sūdzību saistībā ar 2011. gadā notikušajām apgabalu padomju vēlēšanām. No tām 1614 sūdzības bija par iespējamu balsu pirkšanu, 1604 gadījumos bija pamats sākt izmeklēšanu. Līdz 2012. gada novembrim pret 45 personām tika ierosināta lieta par balsu pirkšanu, kā rezultātā 38 personas tika notiesātas. ICAC izveidota īpaša darba grupa izmeklēja tās sūdzības par balsu pirkšanu, kurās netika atrasti pierādījumi, kas liecinātu par vērienīgu vai sistemātisku balsu pirkšanu. Savā pirmajā politiskajā uzrunā Leģislatīvajā padomē galvenā amatpersona Leung minēja savas galvenās prioritātes: cenu ziņā pieejami mājokļi, nabadzība, vecāku cilvēku situācija un Honkongas iedzīvotāju novecošanās un vide. Galvenā amatpersona arī paziņoja, ka veiks pasākumus, lai panāktu vienošanos par priekšlikumu ieviest vispārējas vēlēšanas līdz 2017. gadā paredzētajām galvenās amatpersonas vēlēšanām. Galvenās amatpersonas nosauktās prioritārās jomas izraisīja ļoti kritisku reakciju no dažiem Leģislatīvās padomes locekļiem, kas izmantoja izdevību kavēt un bloķēt lēmumu pieņemšanu. Galveno amatpersonu regulāri kritizēja plašsaziņas līdzekļi, daļēji sakarā ar apgalvojumiem par neatļautiem pārbūves darbiem viņa mājā. Valdība saskārās ar vērienīgu pretestību attiecībā uz iepriekšējās vadības 30. aprīlī paziņoto plānu ieviest mācību programmās kursu "Morāle un nacionālā audzināšana". 7. jūlijā tika izveidota vecāku grupa nacionālās audzināšanas jautājumos, lai nepieļautu šāda kursa iekļaušanu mācību programmā. Grupa apgalvoja, ka 29. jūlijā vairāk nekā 90 000 cilvēku piedalījās protestos, mudinot valdību atsaukt plānu. Visbeidzot, 8. septembrī valdība paziņoja, ka nacionālās audzināšanas kurss nebūs obligāts un ka skolas varēs izmantot iespēju pēc saviem ieskatiem lemt par tā iekļaušanu vai neiekļaušanu mācību programmā. Mēnesi vēlāk valdība sniedza vēl vienu paziņojumu, ka kursa "Morāle un nacionālā audzināšana" īstenošana tiks oficiāli atlikta un ka valdība neprasīs skolām iekļaut šo kursu mācību programmā, kā arī neizmantos šādu mācību programmu par pamatu, veicot skolu pārbaudes.

Tiesiskuma nodrošināšana un tiesu neatkarība joprojām bija publiskajās debatēs apspriesta tēma. Galvenā amatpersona un tieslietu sekretārs vairākkārt uzsvēra to, cik svarīgi ir aizsargāt Honkongas pamatvērtības un saglabāt reģiona pievilcību ieguldījumiem. Plaša diskusija sākās pēc tam, kad līdzšinējais tieslietu sekretārs sniedza paziņojumu, kas, raugoties no Leģislatīvās padomes locekļu un plašsaziņas līdzekļu viedokļa, apšaubīja tiesu iestāžu neatkarību no centrālās valdības. Pašreizējais tieslietu sekretārs tika kritizēts, kad viņš norādīja, ka Pēdējās instances tiesai, pirms taisīt nolēmumu par pārsūdzību, būtu jālūdz Nacionālā tautas kongresa Pastāvīgās komitejas skaidrojums par kāda iepriekšēja komitejas skaidrojuma tiesiskajām sekām.

Tomēr kopumā joprojām šķiet, ka tiesu iestāžu neatkarības un tiesiskuma princips tiek atbalstīts, un to ievēro visas iesaistītās personas. Ārvalstu uzņēmumi turpina uzsvērt, ka Honkongas tiesu sistēmas neatkarība ir viens no galvenajiem iemesliem uzņēmējdarbības veikšanai Honkongā. Juridiskās profesijas, tostarp tiesneši, juriskonsulti un advokāti, bieži ir veikuši pasākumus, lai saglabātu un attīstītu Honkongas tiesu sistēmas kvalitāti un tiesiskumu kopumā.

Dekrēts par starpniecību tika pieņemts 2012. gada jūnijā un stājās spēkā no 2013. gada 1. janvāra. Šis dekrēts nodrošina tiesisko regulējumu starpniecības veikšanai Honkongā, galveno uzmanību pievēršot konfidencialitātes aizsardzībai.

2012. gada septembrī Ķīnas Starptautiskā ekonomiskā un tirdznieciskā šķīrējtiesas komisija (CIETAC) izveidoja CIETAC Honkongas Šķīrējtiesas centru, kas ir pirmā tās filiāle ārpus kontinentālās Ķīnas. Tieslietu sekretārs Rimsky Yuen kungs paziņoja, ka šis centrs kopā ar Starptautiskās tirdzniecības palātas Starptautiskās šķīrējtiesas Āzijas biroju nostiprināja Honkongas kā starptautiska šķīrējtiesas centra statusu. Honkongas kā juridiska centra pozīcijas vēl vairāk nostiprināja Hāgas Starptautiskās privāttiesību konferences Āzijas un Klusā okeāna reģiona biroja atvēršana 2012. gada decembrī.

Honkongas valdība 28. martā guva uzvaru, pārsūdzot zemākstāvošas tiesas nolēmumu, kas ārvalstu mājkalpotājiem deva tiesības pieteikties uz Honkongas pastāvīgā iedzīvotāja statusu, ja tie Honkongā bija likumīgi uzturējušies septiņus gadus. Tiesneši vienprātīgi noraidīja argumentus, ka Imigrācijas likuma norma, kas aizliedz ārvalstu mājkalpotājiem iegūt tiesības uz pastāvīgu uzturēšanos, neatbilst konstitūcijai.

2012. gadā Honkongas iedzīvotāji turpināja izmantot savas tiesības uz vārda un biedrošanās brīvību, kā to apliecina gadskārtējie 4. jūnija un 1. jūlija gājieni, demonstrācijas pret valsts izglītības programmu un par dzimumu līdztiesību, un neskaitāmie mītiņi par daudziem citiem jautājumiem.

Saskaņā ar organizatoru datiem vairāk nekā 180 000 cilvēku piedalījās 4. jūnija svecīšu piketā, kas bija plašākā akcija kopš 1989. gada. 1. jūlijā, vairākas stundas pēc inaugurācijas ceremonijas, kuru vadīja prezidents Hu, simtiem tūkstošu Honkongas iedzīvotāju, izmantojot savas tiesības izteikties (vārda brīvību), izgāja ielās, lai paustu savu protestu, tostarp dusmas par demokratizācijas lēno gaitu un Pekinas iesaistīšanos politiskajos notikumos Honkongā, bažas par Leung godīgumu, augošajām mājokļu cenām un cilvēktiesību ievērošanu kontinentālajā Ķīnā. Akcijas organizatori apgalvoja, ka tajā piedalījušies aptuveni 400 000 cilvēku, savukārt policija minēja 63 000 dalībnieku.

Lielākā daļa demonstrāciju bija mierīgas, un parasti policijas darbības bija samērīgas. Plašsaziņas līdzekļi, tostarp digitālie plašsaziņas līdzekļi, turpināja brīvi darboties un paust viedokļus par dažādiem jautājumiem. Tomēr arvien spēcīgāks kļuva iespaids, ka drukātie un elektroniskie plašsaziņas līdzekļi īsteno pašcenzūru, jo īpaši jautājumos, kas attiecas uz kontinentālo Ķīnu. Honkongas universitātes 2012. gada oktobrī veikta sabiedriskās domas aptauja liecina, ka 24 % respondentu uzskata preses brīvības nodrošināšanu par neapmierinošu.

Notikumi ekonomikā un tirdzniecībā

Honkonga joprojām ir vispāratzīta kā viens no vadošajiem finanšu centriem pasaulē un lielākais tirdzniecības mezgls Āzijā. Tā turpināja nodrošināt iespējas tirdzniecībai un ieguldījumiem ar kontinentālo Ķīnu un kalpot par izmēģinājumu poligonu Ķīnas valūtas renminbi (RMB) internacionalizācijai. Tāpat Honkonga turpināja piesaistīt milzīgas ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas un to, vērtējot ekonomikas brīvību un attīstību, pirmajās vietās ierindoja daudzi pasaules mēroga apsekojumi[1].

Neraugoties uz Honkongas ekonomikas sasniegumiem, valdības mērķis ir paplašināt Honkongas ekonomikas bāzi. Šajā sakarā galvenā amatpersona paziņoja par "proaktīvāku" pieeju ekonomikas attīstībai, īstenojot plašākus valsts un tiešos pasākumus salīdzinājumā ar iepriekšējiem valdībām. Jo īpaši viņš paziņoja par pasākumiem, lai mazinātu nabadzību Honkongā, sniegtu atbalstu gados vecākiem cilvēkiem un iedzīvotājiem ar zemiem un vidējiem ienākumiem nodrošinātu cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību.

Jaunā galvenā amatpersona vairākkārt ir uzsvērusi, cik stratēģiski nozīmīga izaugsmei ir ekonomikas integrācija ar kontinentālo Ķīnu. Lai gan Honkongas ekonomika guva ievērojamu labumu, pateicoties tās priviliģētajam stāvoklim lielākajos Ķīnas tirgos, 2012. gads atklāja arī vairākus spriedzes momentus ekonomikā, kas radušies integrācijas dēļ. Tūrisma nozare guva labumu, pateicoties 35 miljoniem apmeklētāju no kontinentālās Ķīnas 2012. gadā, bet vienlaikus šie apmeklētāji pakļāva tās infrastruktūru milzīgam spiedienam. Pircēji no kontinentālās Ķīnas tika vainoti nekustamā īpašuma cenu pieaugumā, vēl vairāk saasinot situāciju jau tā pārkarsušajā nekustamo īpašumu tirgū. Topošo māšu pieplūdums no kontinentālās Ķīnas, kas vēlējās dzemdēt Honkongā, radīja apgrūtinājumu pilsētas veselības aprūpes sistēmai. Šādas problēmas valdībai bija jārisina kā politiski un stratēģiski jautājumi, un tās radīja pamatu populārai pret kontinentālo Ķīnu vērstai nostājai.

Honkongas ekonomikas pieaugums 2012. gadā bija tikai 1,4 %, jo vājā ārējā vide ietekmēja eksportu. Izaugsme kontinentālajā Ķīnā un spēcīgs iekšzemes pieprasījums mazināja ārējo faktoru negatīvo ietekmi. IKP izaugsme 2011. gadā bija 4,9 %. Neraugoties uz nelielo izaugsmi, ekonomika varēja lepoties ar gandrīz pilnīgas nodarbinātības rādītājiem, vienlaikus samazinoties inflācijas spiedienam. Bezdarba līmenis 2012. gadā sasniedza 3,3 %. Patēriņa cenu indekss samazinājās no 5,9 % pirmajā ceturksnī līdz 3,8 % ceturtajā ceturksnī.

Uz akcijām ievērojamu spriedzi radīja finansiālās un ekonomiskās problēmās attīstītajās valstīs. Ieguldītāju entuziasmu ietekmēja arī gatavošanās vadības grožu nodošanai Ķīnas Komunistiskās partijas 18. Nacionālajā tautas kongresā. Cenas biržā kritās, un tirdzniecības apjoms bija neliels. Arī primārajā tirgū finansējuma piesaistīšanas darbības bija ievērojami pieticīgākas. Honkongas birža 2012. gadā zaudēja savu vietu kā pasaules lielākais sākotnējā publiskā piedāvājuma (SPP) tirgus, ko tā bija saglabājusi iepriekšējo trīs gadu garumā. Ar kontinentālās Ķīnas atbalstu Honkonga ir kļuvusi par lielāko ārzonas tirgu RMB, kas ir daļa no centrālās valdības piekoptās politikas RMB pakāpeniskai internacionalizācijai. Honkongai bija lielākais RMB noguldījumu portfelis ārpus Ķīnas, RMB noguldījumu un neapmaksātu RMB noguldījuma sertifikātu kopējā vērtība bija 720 miljardi RMB (2012. gada beigās). RMB pārrobežu tirdzniecības norēķini, ko 2012. gadā veica Honkongas bankas, pārsniedza 2,6 miljardus RMB, kas ir pieaugums par 37 %, salīdzinot ar 2011. gadu. 2012. gada beigās Honkongas emitēto neapmaksāto RMB obligāciju vērtība pārsniedza 230 miljardus RMB – pieaugums par 62 %, salīdzinot ar 2011. gadu. Honkongas ārzonas RMB tirgus ir izveidojis savu infrastruktūru un ieguvis noteicošo lomu ieguldījumu produktu klāsta un likviditātes ziņā. Lai arī Honkongai ir būtiskas "pirmatklājēja" priekšrocības, tomēr paredzams, ka konkurence palielināsies, jo centrālā valdība pakāpeniski palielina RMB darījumus citos finanšu centros, piemēram, Londonā, Singapūrā un Taipejā.

Reaģējot uz spriedzes mazināšanas pasākumiem, ko veica ASV Federālo rezervju banka, Honkongas Monetārās iestāde (HKMA) ātri rīkojās, lai noteiktu stingrākas vadlīnijas bankām attiecībā uz hipotekārajiem aizdevumiem. Gada laikā tā vairākkārt rīkojās naudas tirgos, lai aizsargātu Honkongas piesaisti ASV dolāram valūtas maiņas sistēmās. HKMA apliecināja, ka tā spēj nopirkt neierobežotu daudzumu ASV dolāru, lai saglabātu valūtas stabilitāti. Neraugoties uz monetārajiem ierobežošanas centieniem, 2012. gadā īpašumu tirgus turpināja karst, būtiski palielinoties gan darījumu apjomiem, gan cenām. Nekustamā īpašuma cenas 2012. gadā kopumā palielinājās par 25 %, kopš zemākā punkta 2007. gadā tās ir divkāršojušās. Mājokļu cenu krasā kāpuma dēļ palielinājās sociālā spriedze, liekot jaunajai valdībai par galveno politisko prioritāti atzīt cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību.

Lai samazināt īpašumu burbuļa risku, Honkongas valdība pieņēma fiskālus pasākumus, lai samazinātu pieprasījumu, jo īpaši no spekulantu un pircēju nerezidentu puses. Valdība 27. oktobrī ierosināja palielināt īpašo zīmoga nodevu un ieviest pircēju zīmoga papildu nodevu 15 % apmērā uzņēmumiem un pircējiem, kas nav pastāvīgie iedzīvotāji. Uzsākot darbu, galvenā amatpersona Leung pieteica desmit pasākumus, lai palielinātu zemes un mājokļu piedāvājumu īstermiņā un vidējā termiņā. Papildu īstermiņa piedāvājums 2012. gadā ir pārāk mazs, lai radītu jebkādas būtiskas cenu korekcijas vidē ar ļoti zemu procentu likmi. Sagaidāms, ka citi 2012. gadā veiktie pasākumi piedāvājuma palielināšanai varētu kaut nedaudz samazināt cenas 2013. gadā.

Likumdošanas jomā pēc ilgas apspriešanās un vairākiem grozījumiem 2012. gada jūnijā tika pieņemts Dekrēts par konkurenci. Daudzi tā noteikumi, tostarp par komisijas izveidi, tiks īstenoti tikai 2013. gadā. Honkongas konkurences dekrētā nav ietverti nekādi vispārēji nosacījumi attiecībā uz apvienošanos, izņemot telekomunikāciju nozari, un dekrēts neattiecas uz kopumā 570 valsts organizācijām.

Ārējo attiecību jomā Honkonga pastiprināti īstenoja brīvās tirdzniecības nolīgumus ar saviem tirdzniecības partneriem. Pēc veiksmīgi noslēgtiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar Ķīnu, Jaunzēlandi un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju (EBTA), Honkonga 2012. gada 7. septembrī parakstīja brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Čīli. Honkonga vēlas arī pievienoties jau uzsāktajām iniciatīvām reģionā, lai saglabātu savu reģionālā tirdzniecības centra statusu, tostarp veidojot oficiālas tirdzniecības saiknes ar ASEAN. Tāpat valdība turpina veicināt ieguldījumus un cenšas noslēgt ieguldījumu aizsardzības nolīgumus ar trešām valstīm, lai nodrošinātu labāku aizsardzību saviem uzņēmumiem un piesaistītu ārvalstu ieguldījumus. Sarunas ar Krieviju un Jaunzēlandi jau ir uzsāktas, un ieguldījumu sarunas ar Čīli sāksies, tiklīdz stāsies spēkā BTN.

IX papildinājums Ciešāku ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (CEPA) starp Ķīnu un Honkongu tika parakstīts 2012. gada 29. jūnijā ar mērķi īstenot ekonomikas integrācijas pasākumus un atvieglot sadarbību starp abām pusēm. Ar jaunāko papildinājumu tika ieviesti 43 pakalpojumu liberalizācijas un tirdzniecības veicināšanas pasākumi, kā arī liberalizēti ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi tirgum 21 nozarē. Centrālā valdība ir apņēmusies pilnībā liberalizēt pakalpojumus ar Honkongu līdz 2015. gada beigām. Tomēr CEPA īstenošana kontinentālās Ķīnas teritorijā dažās nozarēs joprojām bija problemātiska, kā rezultātā uzņēmumi (tostarp no ES), kas atrodas Honkongā, ne vienmēr varēja pilnībā baudīt saskaņā ar CEPA paredzētās priekšrocības.

Eiropas Savienības un Honkongas attiecības un sadarbība

Divpusējās attiecības un sadarbība starp Eiropas Savienību un Honkongu turpināja padziļināties 2012. gadā. Honkongai joprojām ir svarīga loma reģionā, un tā ir ES un kontinentālās Ķīnas pamatplatforma tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu jomā.

2012. gadā ES saglabāja savu pozīciju kā Honkongas otrā lielākā tirdzniecības partnere aiz kontinentālās Ķīnas. Honkonga bija ES divdesmitā lielākā tirdzniecības partnere 2012. gadā. Divpusējā tirdzniecībā starp ES un Honkongu bija vērojams stabils pieaugums 5,9 % apmērā, 2012. gadā sasniedzot 44,2 miljardus euro.

Ar 453 reģionālajiem galvenajiem birojiem, 740 reģionālajiem un 697 vietējiem birojiem (2012. gada jūnijā) lielākā daļa ārvalstu uzņēmumu Honkongā bija no ES. ES uzņēmumi darbojas daudzās dažādās nozarēs, galvenokārt finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumu jomā, tirdzniecībā, loģistikā, būvniecībā un mazumtirdzniecībā. Cita starpā ES uzņēmumi ir galvenie dalībnieki Honkongas banku, apdrošināšanas un vērtspapīru nozarēs. Tā kā Honkongā atrodas viena no lielākajām Eiropas uzņēmumu kopienām Āzijā, Honkonga turpina piesaistīt daudzus Eiropas pilsoņus dzīvei un darbam šajā apgabalā – to skaits 2012. gada beigās bija apmēram 31 390.

ES tiešo ieguldījumu populārāko galamērķu sarakstā Honkonga ierindojās septītajā vietā, 2011. gadā piesaistot 2 % no ES globālajiem tiešajiem ieguldījumiem 124 miljardu euro apmērā. No otras puses, pēdējos gados ir strauji palielinājušies Honkongas ieguldījumi ES. Attiecībā uz ieguldījumu plūsmu Honkonga 2011. gadā bija ceturtais lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu avots ES aiz ASV, Šveices un Kanādas. Tiešā plūsma no Honkongas uz ES un Honkongas izcelsmes ieguldījumi bija attiecīgi 6,5 miljardu un 63,9 miljardu euro apmērā.

Honkonga joprojām ir galvenais mezgls tiešo ārvalstu ieguldījumu plūsmai no ES uz kontinentālo Ķīnu un otrādi. Tam par iemeslu ir Honkongas tuvums un uzņēmēju sadarbība ar kontinentālo Ķīnu, Honkongas nodokļu sistēma, augstas kvalitātes pakalpojumu sniedzēji tādās jomās kā finanses, grāmatvedība un tiesības, un tas, ka Honkongā aizvien palielinās ES un kontinentālās Ķīnas uzņēmumu skaits. Turklāt Honkonga ir ideāla vieta, lai piesaistītu kapitālu ieguldījumiem un uzņēmējdarbības paplašināšanai, izmantojot gan IPO, gan otros sarakstus vai obligāciju (tostarp RMB denominēto obligāciju) emisijas.

Sestais strukturētais dialogs starp Eiropas Savienību un Honkongas ĪPA valdību norisinājās Briselē 2012. gada 3. decembrī. Strukturētais dialogs ir stabila platforma, kas ļauj ES un Honkongai apspriest abas puses interesējošus jautājumus. Sanāksmē tika pārrunāti daudzi jautājumi: ekonomiskās attiecības, tirdzniecība un ieguldījumi, aviācija, vide, inovācija un sadarbība izglītības jomā, finanšu pakalpojumu regulējums, konkurences tiesību akti un muitas lietas.

Devītajā Apvienotajā muitas sadarbības komitejā 2012. gada novembrī sāka ekspertu sadarbību intelektuālā īpašuma tiesību jomā un iezīmēja Honkongas dalību ES un Ķīnas viedu un drošu tirdzniecības ceļu projektā. ES turpināja veikt izpētes sarunas par iespējamu sadarbību nodokļu uzlikšanas ieguldījumiem jomā, ņemot vērā jaunākos starptautiskos notikumus attiecībā uz informācijas apmaiņu starp nodokļu iestādēm un vienādu apstākļu radīšanu starptautiskā mērogā.

2012. gadā notika vairākas Eiropas Savienības iestāžu augsta līmeņa pārstāvju vizītes Honkongas ĪPA, tostarp Augstā pārstāve un priekšsēdētāja vietniece Ketrina Eštone apmeklēja Honkongu jūlijā, Iekšējā tirgus un pakalpojumu komisārs Mišels Barnjē – janvārī, bet Tirdzniecības komisārs Karels de Gihts – februārī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas delegācija viesojās Honkongā aprīlī. Regulāras augstākā līmeņa ierēdņu vizītes arī palīdzēja uzturēt būtiskus sakarus kopīgu interešu jomās, tostarp attiecībā uz finanšu pakalpojumu regulējumu, makroekonomikas jautājumiem, patērētāju tiesību un veselības aizsardzības jautājumiem un daudzvalodību. Arī Eiropas Parlamenta deputātu delegācijas apmeklēja Honkongu un palīdzēja uzlabot mūsu sadarbību.

Eiropas Savienības uzņēmējdarbības informācijas programma Honkongai un Makao (EUBIP), ko pārvalda Eiropas Tirdzniecības palāta (ETP) Honkongā un līdzfinansē ES, piešķīra prioritāti darbībām saistībā ar ES pasākumiem attiecībā uz valsts parāda krīzi, finanšu pakalpojumu regulējumu, vidi un klimata pārmaiņām, CEPA un tirdzniecības attiecībām starp ES un kontinentālo Ķīnu. Uzņēmējdarbības padomes jomās, kurās ES uzņēmumi un rūpnieki ir izvirzījušies priekšgalā, piemēram, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), luksusa un citas patēriņa preces un finanšu pakalpojumi, sniedza būtisku rūpniecības pārstāvju ieguldījumu starpvaldību dialogā. EUBIP programmu pabeidza 2012. gada novembrī, tās pamatdarbības uzņemsies ETP, un 2013. gadā tiks uzsākts pēctecības projekts.

Lai sakarus ar Honkongu padarītu vēl ciešākus, ES un tās dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības reģionā ir izvērsušas plašākus publiskās diplomātijas pasākumus nolūkā popularizēt ES Honkongā un sniegt vairāk zināšanu un informācijas par ES politikas jomām. Tās ir, piemēram, tirdzniecības un regulējuma politika, enerģētika un klimata pārmaiņas, finanšu pakalpojumu regulējums, muitas jautājumi, dzimumu līdztiesības politika, kultūru dialogs, augstskolu jautājumi un ES loma pasaulē.

ES diplomātiskās pārstāvniecības arī cieši sadarbojās, lai stiprinātu tiešus personiskus kontaktus un veicinātu akadēmisko apmaiņu, rīkojot tādus kopīgus pasākumus kā ES augstākās izglītības izstādi, ES filmu festivālu un Eiropas valodu popularizēšanas iniciatīvu.

2012. gada 1. septembrī sāka darboties Honkongas un ES akadēmiskā programma. Tajā sadarbojas Honkongas Baptistu universitāte, Honkongas Ķīniešu universitāte, Honkongas universitāte un Lingnam universitāte. Programmas mērķis ir veicināt akadēmisko pētniecību, izstrādāt popularizēšanas pasākumus nolūkā veicināt informētību par ES un stiprināt akadēmisko sadarbību ar ES augstākās izglītības iestādēm.

Pēc prāmju sadursmes 1. oktobrī Augstā pārstāve izteica visdziļāko līdzjūtību 39 bojāgājušo ģimenēm un tuviniekiem. Viņa izmantoja izdevību uzsvērt, cik augstu ES vērtē Honkongu kā draugu un partneri.

ES arī turpmāk kops savas attiecības ar Honkongas ĪPA, paplašinās ekonomiskos un tirdzniecības sakarus, stiprinās sadarbību ar uzņēmējiem un pilsonisko sabiedrību un veicinās mobilitāti un apmaiņu attiecībās ar Honkongas iedzīvotājiem.

[1] Pasaules ekonomikas forums savā 2012. gada finanšu attīstības ziņojumā atzina, ka jau otro gadu pēc kārtas Honkonga ieņem pirmo vietu 62 pasaules vadošo finanšu sistēmu un kapitāla tirgu vidū. Heritage Foundation ekonomikas brīvības indeksā Honkonga tiek atzīta par brīvāko ekonomiku pasaulē deviņpadsmito gadu pēc kārtas. Saskaņā ar UNCTAD 2012. gada Pasaules ieguldījumu ziņojumu ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pieplūdums Honkongā sasniedza 83 miljardus ASV dolāru 2011. gadā, padarot to par ceturto lielāko saņēmēju pasaulē.