[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 23.1.2007

SEC(2007) 71 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2006.–2010. gadam saskaņā ar 9. panta trešo punktu (attiecībā uz Konverģences Programmām) Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. Vispārējais pamatojums

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Pirmā Dānijas konverģences programma tika iesniegta 1998. gada oktobrī. Saskaņā ar regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1998. gada 1. decembri sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.

2. atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums

Komisija ir pārbaudījusi pēdējo Dānijas konverģences programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 30. novembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (sk. aili ar galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem).

Lai pamatotu jaunās konverģences programmas budžeta stratēģijas novērtējumu, turpmāk norādītājos punktos apkopota

1. saimnieciskā darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā,

2. visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu) un

3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu.

2.1. Jaunākie saimnieciskās darbības rādītāji un budžeta izpilde

Dānijas ekonomiskie rādītāji pēdējā desmitgadē kopumā ir relatīvi labi. Reālais IKP pieaugums un inflācija kopumā veidojās atbilstīgi euro zonai. Vienlaikus uzlabojās darba tirgus darbība un kļuva ļoti elastīga, kas veicināja pakāpenisku bezdarba samazināšanu un nodarbinātības palielināšanu. Bezdarba līmenis vēsturiski ir zems, un nodarbinātības līmenis ir augstākais ES. Turklāt Dānijā izdevās labi organizētas reformas un stabila fiskālā politika, kā rezultātā atkārtoti veidojās vispārējs budžeta pārpalikums un ātri samazinājās valsts parāds. Spēcīgas valsts finanses var būt veiksmīgu ekonomisko reformu dēļ un vidēja termiņa fiskālās stratēģijas dēļ, kuras mērķis ir fiskālā ilgtspējība un izdevumu disciplīna. Svarīgs šīs stratēģijas elements ir nodokļu iesaldēšana, kas veicina izdevumu disciplīnu, un ir gaidāms, ka ar laiku tā samazinās nodokļu slogu. Dānijā ir neliels risks attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību. Ar vidēja termiņa fiskālo stratēģiju, kas galvenokārt paredz veidot budžeta pārpalikumus un samazināt valsts parādu, notika sekmīga sagatavošanās iedzīvotāju novecošanās ietekmei uz valsts finansēm. Ar 2006. gada jūnija Vienošanās par labklājību, kas ilglaicīgi paredzēja palielināt darbaspēka pieejamību, vēl vairāk palielināja Dānijas spēju novērst minēto ietekmi.

2.2. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma atzinumu par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu laikam no 2005. līdz 2010. gadam. Padome uzskatīja, ka kopumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

2.3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu

2006. gada 16. oktobrī tika iesniegts Īstenošanas ziņojums par Dānijas valsts reformu programmu, kas paredzēta saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. Dānijas valsts reformu programmā noteikti šādi būtiskākie uzdevumi/prioritātes: nodrošināt fiskālo ilgtspējību, uzlabot konkurenci dažās nozarēs; sekmēt valsts sektora efektivitāti; Veidot zināšanu sabiedrību, nodrošināt vides ilgtspējību un enerģiju; veicināt uzņēmējdarbību un palielināt darbaspēka pieejamību.

Komisijas novērtējums minētājai programmai (ko pieņēma kā daļu no 2006. gada decembra ikgadējā progresa ziņojuma [2] ) liecināja, ka Dānija, īstenojot valsts reformu programmu, ir guvusi ļoti labas sekmes. Ar 2006. gada jūnija Vienošanos par labklājību Dānija vēl vairāk uzlaboja reformu stratēģiju gan makroekonomikas politikas , gan nodarbinātības politikas ziņā un guva ļoti labas sekmes, panākot valstī vienprātību par reformām. Dānija ir guvusi sekmes arī mikroekonomikas politikas jomās, tostarp konkurences jomā.

Saistībā ar gūtajām sekmēm, Dānija tika aicināta pievērsties arī šādām jomām: darbaspēka pieejamība vidējā termiņā; konkurētspēja; savstarpēji savienota energoapgāde; emisiju samazināšanas politika un izglītība.

Aile ar galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām) novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskie pieņēmumi, kas ir programmas pamatā, ir reālistiski; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šis korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu VTM attiecīgajā ekonomikas ciklā; vai, izvērtējot korekcijas, ko izdara, lai sasniegtu VTM, lielākas korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikos, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (neskaitot vienreizējos un pārējos pagaidu pasākumus) par 0,5% no GDP, kurš ir kritērijs, lai sasniegtu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo izaugsmi) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3% no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamo produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu (attiecībā uz Konverģences Programmām) Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2006.–2010. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

4. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Dānijas konverģences programmu laikam no 2006. līdz 2010. gadam.

5. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP samazināsies no 2,7% 2006. gadā līdz vidēji 1,0% pārējā programmas laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ļoti piesardzīgiem pieņēmumiem par pieaugumu jo īpaši laikā no 2006.gada līdz 2010. gadam sakarā ar tehnisku pieņēmumu atjauninājumā par (pozitīva) ražošanas apjoma starpības izlīdzināšanu 2010. gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

6. Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 3,2% no IKP, salīdzinot ar mērķi 2,1% no IKP, kas noteikts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Tas atspoguļo lielāku pieaugumu nekā gaidīts, kā arī pastāvīgi augstās enerģijas cenas, ņemot vērā ar Dānijas naftas un gāzes ražošanu saistīto ieņēmumu svarīgumu.

7. Budžeta stratēģijas mērķis ir programmas periodā saglabāt strukturālos pārpalikumus (t.i. cikliski koriģētos pārpalikumus, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) vidēji no ½% līdz 1½% no IKP, kas nozīmē ievērojami samazināt kopējā valsts parāda attiecību, lai nodrošinātu ilglaicīgu fiskālo ilgtspējību. Stratēģijas pamatā ir izdevumu ierobežojums (reālais valsts patēriņa izdevumu ikgadējais pieaugums ir ierobežots līdz vidēji apmēram 1% laikā no 2007. gada līdz 2010. gadam, salīdzinot ar 0,5% iepriekšējā atjauninājumā) un 2001. gadā ieviestās nodokļu iesaldēšanas un līdzsvarota pašvaldību budžeta prasības saglabāšana. Atjauninājumā paredzēts, ka pārpalikums nedaudz samazināsies no 3,1% no IKP 2006. gadā līdz 2,8% 2007. gadā un turpinās samazināties līdz 1,2% 2010. gadā (no 4,7% 2006. gadā līdz 1,8% 2010. gadā attiecībā uz primāro pārpalikumu). Samazināšanās no 2008. gada pamatota ar ļoti piesardzīgiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu. Salīdzinot ar iepriekšējo atjauninājumu, vispārējā valsts budžeta bilance ir augstāka no 2006. gada līdz 2008. gadam, bet zemāka, tuvojoties programmas perioda beigām.

8. Strukturālā bilance, ko aprēķina saskaņā ar kopīgi saskaņotu metodoloģiju, programmas periodā tiek prognozēta apmēram 2% no IKP vai labāka, paredzot nelielu lejupslīdi 2007. gadā un mazliet lielāku uzlabojumu 2008. gadā. Vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim, kas izklāstīts programmā, ir strukturāla bilance no ½% līdz 1½% no IKP, ko programmā plānots saglabāt visā programmas periodā ar lielu rezervi. VTM it tāds pats kā iepriekšējā atjauninājumā, jo ir ņemts vērā, ka jaunajā programmā nav paredzēta otrā līmeņa pensiju shēma (kas iekļauta Dānijas iepriekšējās programmās) atbilstīgi Eurostat 2004. gada 2. marta Lēmumam[6]. Tā kā VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (aplēsts budžeta deficīts apmēram ½% apmērā no IKP), to sasniedzot, tiktu īstenots arī mērķis nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā kopprodukta pieaugums ilgtermiņā.

9. Budžeta rezultāti varētu būt labāki nekā prognozēts programmā, jo īpaši attiecībā uz 2008. — 2010. gadu. Tas galvenokārt ir programmas ļoti piesardzīgā makroekonomiskā scenārija dēļ, kas atsver risku, ka reālais valsts patēriņa izdevumu pieaugums varētu būt lielāks nekā plānotais.

10. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā saglabātu VTM, kā paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nevienu gadu netiktu pārkāpta deficīta robeža 3 % no IKP parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Fiskālās politikas stāvoklis, kas izriet no programmas, pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

11. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds samazināsies zem 30% no IKP 2006. gadā, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60% no IKP. Programmā prognozēts, ka kopējā valsts parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies vēl par 11 procentu punktiem.

12. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Dānijā pārsniedz vidējo ES rādītāju — to ievērojami ietekmē nākamajās desmitgadēs prognozētais nosacīti lielais pieaugums pensiju izdevumos, kas ir daļa no IKP. Tomēr visaptverošo reformu, ko pieņēma 2006. gada jūnijā, „Nolīguma par nākotnes pārticību, labklājību un ieguldījumiem nākotnē” vai vienkārši Labklājības nolīguma mērķis ir palielināt oficiālo pensionēšanās vecumu, un tam jāveicina ilglaicīgu izdevumu tendenču ierobežošana un tādējādi jāuzlabo valsts finanšu ilgtspējība. Turklāt sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz mazināt novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Ņemot vērā iepriekš minēto, Dānijā ir mazs risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību.

13. Konverģences programmā ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās ietekmes kvalitatīvais novērtējums vidēja termiņa fiskālai stratēģijai. Turklāt tā sniedz sistemātisku informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs skaidri paredzēts ņemt vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekmi uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā minētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēts īstenot reformas, kuru mērķis ir palielināt ilglaicīgu darbaspēka pieejamību, jo īpaši vienošanos palielināt oficiālo pensionēšanās vecumu un tādējādi sekmēt ilgāku efektīvā darba mūžu.

14. Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. līdz 2008. gadam.

15. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādīti konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā sniegti visi nepieciešamie un lielākā daļa fakultatīvo datu [7] .

Padome kopumā secināja, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums1

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816.

[3] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574 galīgā redakcija, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.) , “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006 .

[4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[6] Sk. Statistikas biroja 2004. gada 2. marta Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 un 2004. gada 23. septembra Ziņu izlaidumu Nr. 117/2004.

[7] Konkrēti, fakultatīvajos datos nav iekļautas parāda deficīta korekciju specifikācijas.