/* COM/2010/0430 */ KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Forest Focus programmas īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) – galīgais ziņojums





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 26.8.2010 COM(2010) 430 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Forest Focus programmas īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā ( Forest Focus ) – galīgais ziņojums SEC(2010) 978 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Forest Focus programmas īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā ( Forest Focus ) – galīgais ziņojums IEVADS UN GALVENIE SASNIEGUMI Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2152/2003[1] ( Forest Focus regula) mērķis ir Eiropas Savienībā izveidot meža stāvokļa un vides un meža mijiedarbības ilgtermiņa monitoringa sistēmu. Programma ietvēra gaisa piesārņojuma un tā ietekmes uz mežu, meža ugunsgrēku, to cēloņu un seku esošo monitoringa tīklu darbības turpināšanu un meža ugunsdrošības profilakses līdzfinansēšanu. Tā arī paplašināja ES meža monitoringa darbības jomu, vācot informāciju par augsnēm, bioloģisko daudzveidību, oglekļa dioksīda piesaisti, klimata pārmaiņu ietekmi un meža aizsargfunkcijām. Regulas 18. un 19. pantā Komisijai noteikts iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par programmas īstenošanu, izvērtējot programmas efektivitāti, lai turpmāk nodrošinātu pamatojumu visiem lēmumiem par šo pasākumu turpināšanu. Tagad, kad visas valstu programmas ir īstenotas un finanšu pārskati ir pabeigti, ar šo ziņojumu tiek izpildīta minētā prasība un papildināts iepriekšējais 2008. gada 22. janvāra “starpposma” īstenošanas ziņojums[2]. Abu ziņojumu mērķis ir izprast, kā no 2003. līdz 2010. gadam tika īstenota visa Forest Focus programma. Tie būs nākotnes monitoringa vajadzību apsvēršanas pamatā un palīdzēs apspriešanās procesā, kuru uzsāka saistībā ar zaļo grāmatu “Meža aizsardzība un meža informācija ES” par to, kā nākotnē risināt meža informācijas jautājumus. Kā jau minēts 2008. gada janvāra ziņojumā, Forest Focus regulas īstenošana prasīja vairāk laika nekā paredzētos četrus gadus. Šis ziņojums papildina iepriekšējo, un galvenā uzmanība tajā pievērsta ziņošanai par Forest Focus budžeta izlietojumu. Pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments informē par to, kā budžetu izmantojušas valsts kompetentās iestādes. Kopumā mērķi ir sasniegti, un par īpaši veiksmīgiem var uzskatīt budžeta apguves rādītājus. Forest Focus ir izveidojusi integrētu pieeju bijušiem meža monitoringa un meža ugunsdrošības profilakses tiesību aktiem. Saskaņā ar programmu ir izveidota Forest Focus datubāze, un tajā apkopoti dati un informācija par ES meža stāvokli. Programmas darbības aizkavēšanās sākuma posmā radījusi problēmas valsts kompetentajām iestādēm, kas atbild par valsts programmās paredzēto darbību īstenošanu. Tomēr tikai izņēmuma gadījumos no sākotnējā plāna tika svītrota daļa darbību. Pirmo reizi, paplašinot meža monitoringu, ir savākta ar mežu saistītā informācija, jo īpaši par augsni un bioloģisko daudzveidību. Informācija par augsni un virszemes bioloģisko daudzveidību ir daļa no Biosoil datubāzes, kas izveidota saskaņā ar programmu. Nozīmīga finansējuma daļa tika paredzēta, lai izstrādātu zinātniskos pētījumu un demonstrējumu projektus par bioloģisko daudzveidību, oglekļa krāju, meža augsnes bioloģisko daudzveidību, meža ugunsgrēkiem, ozonu, klimata pārmaiņām, ģenētisko daudzveidību, sēnēm, ķērpjiem un citiem ar mežu saistītiem jautājumiem. Attiecībā uz meža ugunsgrēkiem saskaņā ar šo programmu ir izveidota un tālāk tiek attīstīta Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēma EFFIS . Īpaši jāatzīmē izveidotie Natura 2000 un meža moduļi, atmosfēru piesārņojošo emisiju vai augsnes pēcugunsgrēka erozijas aplēšanas moduļi. Tāpēc tagad EFFIS ir galvenais Eiropas meža ugunsgrēku monitoringa elements, un līdz 2010. gada beigām tās uzturēšana ir nodrošināta, izmantojot izmēģinājuma projektu, ko pieprasīja Eiropas Parlaments. FOREST FOCUS REGULAS PāRSKATS Pēc tam, kad 2002. gada beigās beidzās darbības termiņš Regulai (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas meža aizsardzību pret atmosfēras piesārņojumu[3] un Regulai (EEK) Nr. 2158/92 par Kopienas meža aizsardzību pret ugunsgrēkiem[4], četru gadu periodam tika izveidota Forest Focus regula. Tās mērķis ir nodrošināt šī kopīgi veiktā monitoringa turpinājumu ilgtermiņā un tālāku attīstību. Forest Focus programmas īstenošanai šajā periodā paredzētais kopējais budžets bija EUR 65 miljoni. Starp 41 kompetento iestādi[5], ko izraudzījušās dalībvalstis, un Eiropas Komisiju tika noslēgti 123 nolīgumi, kā paskaidrots 3. iedaļā. Valsts iestādes sagatavoja divgadīgas valstu programmas 2003./2004. un 2005./2006. gadam[6], kurās ir veicamo darbību un pētījumu apraksts. Programma ļāva piešķirt līdz 50 % ES finansējuma monitoringa darbībām, EFFIS attīstībai, pētījumiem par ugunsgrēkiem, izpratnes veicināšanas kampaņām, īpašai apmācībai un ugunsdrošības profilaksei. Programmas izvērtēšana un jaunu monitoringa darbību noteikšanas pētījumi arī tika līdzfinansēti līdz 50 %. Pētījumi, eksperimenti un demonstrējumu projekti programmas turpmākai attīstībai, lai veicinātu saskaņotu datu vākšanu un nosūtīšanu un uzlabotu datu novērtēšanu un datu kvalitāti, tika līdzfinansēti līdz 75 % no izmaksām. Līdztekus valstu programmām 16 % no budžeta iztērēti šādām Forest Focus darbībām. - Komisijas Kopīgais pētniecības centrs ( JRC ) sniedza vispārēju zinātnisku un tehnisku atbalstu, izveidoja un vadīja Forest Focus datu bāzi, koordinēja Eiropas Meža datu centru ( EFDAC ), uzturēja un uzlaboja EFFIS un koordinēja pētījumus, eksperimentus un demonstrējumu projektus. - Nolīgums ar ANO/EEK Starptautiskās sadarbības programmu par gaisa piesārņojuma ietekmes uz mežiem novērtējumu un monitoringu ( ICP Forests )[7], kura mērķis ir apkopot I līmeņa tīklā savāktos datus. - Nolīgums ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisiju par ziņojuma “Meža stāvoklis un ilgtspējīga meža apsaimniekošana Eiropā 2007. gadā”[8] izstrādi. - Termiņa vidusposma ziņojuma “ Forest Focus programmas attīstība un pārskatīšana”[9] izstrāde. - Sanāksmju un konferenču organizēšana saskaņā ar šo programmu finansēto darbību rezultātu izplatīšanai.[10] REZULTāTI Forest Focus datubāze Viens no galvenajiem Forest Focus programmas rezultātiem ir Forest Focus datubāze, kurā ir informācija par gaisa piesārņojuma ietekmi uz mežiem. Tā sastāv no datiem par vainagu stāvokli (krāsas izmaiņas un defoliācija) no 6000 parauglaukumiem I līmeņa tīklā un 800 parauglaukumiem intensīvajā II līmeņa tīklā. Intensīvajā apsekošanā tika apkopoti arī dati par augšanu, augsnes šķīdumu, atmosfēras nosēdumiem, zemsedzes augāja lapu ķīmisko sastāvu un tie ir daļa no datubāzes. Datu aizsardzības apsvērumu dēļ apstiprinātus datus no parauglaukumiem var izpaust tikai kompetentajām iestādēm. Informācija par apkopotajiem datiem ir iegūstama un pieejama EFDAC, un ir izstrādāti vairāki ziņojumi par meža veselību un meža monitoringu, un tie ir pieejami plašai sabiedrībai, piemēram, JRC ziņojumi un ICP Forest ikgadējie ziņojumi. “I līmeņa” ekstensīvā monitoringa datu pirmais novērtējums sniedz informāciju par vainagu defoliāciju un krāsas izmaiņām un šo rādītāju tendencēm laika gaitā, kas raksturo meža veselības stāvokli. Mērījumi un novērojumi, kas veikti intensīvā monitoringa II līmeņa parauglaukumos, ir snieguši šādas zināšanas. - Galveno skuju un lapu koku sugu vidējā defoliācija liecina par stabilu vispārēju ES mēroga tendenci ar lokālām atšķirībām, kas saistītas ar sausuma periodiem, ekstrēmi augstām temperatūrām utt. - Parauglaukumu minerālu virskārtas pH līmenim ir dažādas vērtības atkarībā no parauglaukumu atrašanās vietas. - Sēra nosēdumu vidējā koncentrācija laikā no 2000. līdz 2005. gadam ir samazinājusies par 25 %, bet vidējā slāpekļa ienese tajā pašā periodā saglabājās diezgan nemainīga[11]. - ik pa 5 gadiem mērīti koku izmēri un meža augšana parauglaukumos. - Meteoroloģijas dati (vidējā temperatūra un kopējais nokrišņu daudzums gadā), kurus vāc, lai sniegtu informāciju par to ietekmi uz meža stāvokli un izskaidrotu vietējās atšķirības ārkārtēju dabas apstākļu gadījumos. - Zemsedzes augājs, augu sugu bagātība (mēra sugu skaitu pa stāviem: koki, krūmi, lakstaugi un sūnas) un bagātības izmaiņas laika gaitā. 2003.–2006. gada perioda rezultāti kopā ar 1986.–2002. gada perioda meža monitoringa iepriekšējo informāciju ļauj novērtēt pašreizējo stāvokli un meža veselības attīstību, izmantojot vainagu stāvokļa novērojumus. Vainagu stāvokļa indikators uzrādīja meža stāvokļa pasliktināšanos 2003. gadā, kad Eiropu ietekmēja ļoti sausais un siltais laiks, un turpmākajos gados defoliācijas pakāpe nedaudz samazinājās, atkarībā no sugām un reģioniem. Intensīvā tīkla sākotnējais mērķis bija ekstrapolēt rezultātus, lai iegūtu reprezentatīvu ES mēroga informāciju. Šo mērķi nevar sasniegt, jo II līmeņa sistēmā trūkst statistiskās precizitātes. ES līmeņa intensīvā monitoringa rezultātu ieguvei joprojām nepieciešama turpmāka izpēte. Forest Focus datubāze jau tiek izmantota, modelējot valdošo koku sugu biotopu piemērotību un veģetācijas maiņu saskaņā ar turpmāko klimata pārmaiņu scenārijiem[12]. Tā kā klimatiskie apstākļi laika gaitā mainās, tas palīdz saprast, kā visā ES var mainīties meža augu sugu izplatības apgabali. Datubāzes dati var ietekmēt arī starptautiskās politikas procesus, piemēram, ANO konvenciju par bioloģisko daudzveidību, Ministru konferenci par meža aizsardzību Eiropā vai ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām. Meža ugunsdrošības profilakses un Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēma Saskaņā ar Forest Focus programmu līdzfinansētajos meža ugunsdrošības profilaksē iekļauta meža taku, ceļu, ūdens ņemšanas vietu, uguns aizsargjoslu izveide, ugunsgrēku riskam pakļauto zonu izciršana un satīrīšana, novērošanas torņi, sakaru iekārtas, izpratnes veicināšanas kampaņas un īpaša apmācība. Kā minēts 2008. gada starpposma īstenošanas ziņojumā, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm ir izstrādājusi Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēmu ( EFFIS ), lai nodrošinātu visaptverošas un intensīvas datu un informācijas apmaiņas pamatu attiecībā uz meža ugunsgrēku uzraudzību un kartēšanu un to ietekmi uz vidi. Ikgadējie ziņojumi par ugunsgrēkiem, kas izstrādāti ar visvairāk skarto dalībvalstu palīdzību, biļeteni, postījumu novērtējuma ziņojumi Natura 2000 teritorijās un ar mežiem saistītos vētras bojājumu novērtējuma ziņojumus, kas tiek publicēti EFFIS darbību ietvaros[13]. Arī Komisijas Monitoringa un informācijas centrs izmanto EFFIS civilās aizsardzības operāciju koordinācijai. Pētījumi Saskaņā ar Forest Focus programmu līdzfinansēti 143 pētījumi un demonstrējumu projekti, kas paredzēti valstu programmās[14]. To mērķis ir palielināt zināšanas par meža ugunsgrēkiem, klimata pārmaiņu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņām un to saistību ar oglekļa dioksīda piesaisti, meža augsnēm, bioloģiskās daudzveidības indikatoriem, sēnēm, ķērpjiem, ģenētisko daudzveidību, kaitēkļu integrētu apkarošanu un citiem ar mežu saistītiem jautājumiem. Biosoil projekts, kura mērķis ir attīstīt meža augšņu un bioloģiskās daudzveidības monitoringu[15], apvienoja 59 demonstrējumu projektus, ko līdzfinansēja 75 % apmērā. Projekts tika sadalīts divos moduļos – viens par augsni un otrs par bioloģisko daudzveidību. Biosoil rezultātā informācija par meža bioloģisko daudzveidību tika savākta no 3379 1. līmeņa parauglaukumiem. Tā ir pirmā reize, kad meža bioloģiskās daudzveidības komponentu inventarizāciju veic ES līmenī. Tika apkopota saskaņota informācija par koku sugu caurmēru, augstumu, atmirušu koksni, audzi, vainagu un zemsedzes augāju, kā arī meža tipu klasifikācijas apraksti. Augsnes ķīmiskie un fizikālie parametri (t. i., pH, slāpeklis, oglekļa krāja utt.), kā arī savāktie bioloģiskās daudzveidības indikatori ir iekļauti Biosoil datubāzē, kuru pārvalda JRC . Papildus saskaņā ar valstu programmām izstrādātajiem pētījumiem, JRC uzsāka un koordinēja 8 pētījumus. Tajos galvenā uzmanība pievērsta klimata pārmaiņām, meža ugunsgrēkiem, nacionālās meža inventarizācijas saskaņošanai, meža aizsargfunkcijām, kā arī Biosoil demonstrējumu pētījuma daļai. FINANSIāLā īSTENOšANA Līdzekļu sadalījums pa darbībām periodā no 2003.–2006. gadam No programmas kopējā budžeta (EUR 65 miljoni) valstu programmu īstenošanai tika piešķirti kopā EUR 56 468 222. Kopā EUR 7 587 586 tika piešķirti nolīgumam ar Kopīgo pētniecības centru ( JRC ), programmas termiņa vidusposma pārskata izstrādei, nolīgumam ar ICP-Forest un dažādām ekspertu sanāksmēm un konferencēm. No kopējā programmas īstenošanas budžeta lielāko summu bija paredzēts piešķirt intensīvā monitoringa parauglaukumiem (vairāk nekā EUR 21 miljons), kam seko pētījumi un demonstrējumu projekti (EUR 17 miljoni) un tad meža ugunsdrošības profilakse līdz ar EFFIS attīstību (vairāk nekā EUR 9 miljoni)[16]. Pētījumiem un demonstrējumu projektiem par meža bioloģisko daudzveidību, augsni, oglekli, klimata pārmaiņām, ģenētiku utt. iztērēja 30 % no budžeta[17]. Tas atspoguļo lielo nozīmi, kādu Forest Focus programma kopš pirmsākumiem piešķir tradicionālā meža monitoringa paplašināšanai attiecībā uz atmosfēras piesārņojumu un meža ugunsgrēkiem. Biosoil projektam par meža augsni un bioloģisko daudzveidību bija piešķirti EUR 10 miljoni, no tiem EUR 9 miljoni veltīti augsnes daļai un aptuveni EUR 1 miljons bioloģiskajai daudzveidībai. Forest focus programmas izdevumi un līdzekļu apguve Paredzēts, ka programmu tehniski un finansiāli slēgs līdz 2010. gada vidum. Forest Focus valstu programmu līdzekļu apguve vidēji pārsniedz 86 %, ko var uzskatīt par veiksmīgu programmas īstenošanu. Tikai trīs kompetentajām iestādēm bija zems līdzekļu apguves līmenis – mazāk par 50 %. Tā kā uzsākot programmu bija kavēšanās, kas radīja administratīvo slogu, dažām kompetentajām iestādēm bija grūtības programmas īstenošanā, un tāpēc dažas darbības netika veiktas. Kopsummā programmas ietvaros iztērēti EUR 53 342 555,09 . No Forest Focus budžeta valstu programmās paredzētajām darbībām iztērēja EUR 45 772 306,10 un citām vajadzībām EUR 7 570 248,99. Izdevumu analīze par katru darbību[18] liecina, ka lielākā daļa finansējuma jeb 43 % ir iztērēta intensīvam gaisa piesārņojuma monitoringam (II līmeņa tīkls). Nākamie pēc apmēra ir 32 %, kas iztērēti pētījumiem un demonstrējumu projektiem. Darbībām, kas attiecas uz meža ugunsgrēkiem, tika iztērēti 11 %. Sistemātiskais I līmeņa monitoringa tīkls izmantoja tikai 9 % no kopējā budžeta, un 5 % no budžeta iztērēti koordinācijai un pārvaldībai. Izdevumu novērtējums pa dalībvalstīm un darbībām liecina, ka lielākā daļa finanšu resursu tika veltīta meža veselības intensīvam monitoringam, tai sekoja pētījumu un demonstrējumu projektu izstrāde, un trešajā vietā ir ugunsgrēku monitoringa pasākumi. SECINāJUMI Par programmas īstenošanu var izdarīt vairākus secinājumus. - Pirmkārt, ka lielāko daļa ES meža monitoringa finanšu resursu tika veltīti intensīvā monitoringa tīklam (II līmenis). Šis tīkls nenodrošina pietiekami reprezentatīvu informāciju par ES meža stāvokli un resursiem, un šim tīklam izlietotie līdzekļi ir ļoti lieli. - Tradicionālais vainagu stāvokļa monitorings notiek jau 20 gadus, kopš ES mežos parādījās skābā lietus bojājumu simptomi. Jaunākie rezultāti parādījuši, ka mūsdienās meža stāvoklis ir stabilāks un ka sēra saturs ir samazinājies, bet vienlaikus slāpekļa saturs saglabājas stabils. Vainagu stāvokli joprojām var uzskatīt par reprezentatīvu un rentablu meža stāvokļa rādītāju. Turklāt tas sniedz aptuvenu informāciju par meža veselību, un to jāpapildina ar citu informāciju par redzamajiem bojājumiem. - Nākotnē meža monitoringa sistēmā jāiekļauj citi indikatori, izmantojot tīklus, kas Eiropas līmenī nodrošina saskaņotu informāciju. - Nākotnē jāturpina meža augsnes un bioloģiskās daudzveidības monitorings, jo tie sniedz būtisku informāciju ES politikas veidošanai, kā arī starptautiskām konvencijām, piemēram, ANO Konvencijai par klimata pārmaiņām ( UNCCC ) vai Konvencijai par bioloģisko daudzveidību ( CBD ). Tā kā nav juridiska pamata, attiecībā uz meža ugunsgrēkiem jautājums par to, kā, nodrošināt EFFIS un Komisijas ekspertu grupas meža ugunsgrēku jautājumos turpmāko darbību saistībā ar jauno finanšu plānu un zaļo grāmatu par meža aizsardzību un meža informāciju[19]. Attiecīgie Padomes 2010. gada 11. jūnija[20], kā arī 2010. gada 26. aprīļa[21] secinājumi sniedz Komisijai turpmāku atbalstu un norādes par turpmāku ar mežu saistīto datu pārvaldību saskaņā EFFIS sistēmu. Forest Focus regula tika atcelta 2006. gadā ar LIFE+ Regulu (EK) Nr. 614/2007[22]. Līdz šim saskaņā ar LIFE+ regulu notiek viens meža monitoringa projekts, kas paredzēts divu gadu periodam (2009. un 2010.), un atšķirībā no Forest Focus programmas tam pamatā ir brīvprātīga pieeja. Lai sāktu debates par ES politikas vajadzībām, Eiropas Komisija 2010. gada 1. martā pieņēma minēto zaļo grāmatu par meža aizsardzību un meža informāciju. Tajā izklāstīta pašreizējā situācija ES mežos un galvenie uzdevumi saistībā ar klimata pārmaiņām, kas ir daļa no turpmākajiem pasākumiem pēc baltās grāmatas par adaptāciju klimata pārmaiņām[23]. Tajā minētas arī esošās meža informācijas sistēmas un pieejamie meža aizsardzības instrumenti un uzdota virkne jautājumu, kas attiecas uz politikas nākotnes attīstības iespējām. Sabiedriskā apspriešana, kurai šis ziņojums var palīdzēt kā svarīgs informācijas instruments, ir atvērta līdz 2010. gada jūlija beigām, lai uzturētu debates par meža aizsardzību un informāciju. Forest Focus regulas pēcpasākumus, jaunākās darbības saskaņā ar LIFE+ un plašāko jautājumu par meža monitoringu ņems vērā saistībā ar nākamajiem pasākumiem pēc zaļās grāmatas. [1] OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp. [2] SEC(2008) 30. COM(2008) 6 galīgā redakcija. [3] OV L 326, 21.11.1986., 2. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 804/2002 (OV L 132, 17.5.2002., 1. lpp.). [4] OV L 217, 31.7.1992., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 805/2002 (OV L 132, 17.5.2002., 3. lpp.). [5] SEC(2010) 978. [6] Sk. starpposma īstenošanas ziņojuma COM (2008) 6, galīgā redakcija, 2.2. nodaļu “Darbība” un SEC (2008) 30. [7] ICP Forests (Starptautiskās sadarbības programma par gaisa piesārņojuma ietekmes uz mežiem novērtējumu un monitoringu) tika uzsākta 1985. gadā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas ( UNECE ) Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, pateicoties arvien pieaugošai sabiedrības izpratnei par gaisa piesārņojuma iespējamo negatīvo ietekmi uz mežiem. I un II līmeņa parauglaukumi ir kopīgi ar Forest Focus programmu. Pašlaik 40 valstis piedalās ICP Forests . Sk. arī: http://www.icp-forests.org/Political.htm. [8] http://www.mcpfe.org/filestore/mcpfe/publications/pdf/state_of_europes_forests_2007.pdf. [9] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf. [10] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/biosoil_brochure2010.pdf [11] Meža stāvoklis Eiropā, 2008. gada uzraudzības ziņojums. [12] http://forest.jrc.ec.europa.eu/climate-change. [13] http://effis.jrc.ec.europa.eu/reports. [14] Sk. I pielikumu par Forest Focus C pētījumiem. [15] http://biosoil.jrc.it/. [16] SEC(2010) 978. [17] SEC(2010) 978. [18] Galīgie dati ņemti 2010. gada 15. martā, pieņemot, ka līdz minētajam datumam ir veikti visi galīgie maksājumi, bet jāņem vērā iespējamās revīzijas nākotnē un aplēses par pēdējiem veicamajiem maksājumiem. [19] COM (2010) 66. [20] Padomes secinājumi par mežu aizsardzību un meža informāciju ES, Padomes dokuments 11037/10. [21] Padomes secinājumi par meža ugunsgrēku novēršanu Eiropas Savienībā, Padomes dokuments 7788/10. [22] OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp. [23] COM(2009)147.