[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 20.9.2006

SEC(2006) 1159 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Novērtējums par Apvienotās Karalistes rīcību, reaģējot uz Padomes 2006. gada 24. janvāra ieteikumu nolūkā novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju, piemērojot Līguma 104. panta 7. punktu

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Novērtējums par Apvienotās Karalistes rīcību, reaģējot uz Padomes 2006. gada 24. janvāra ieteikumu nolūkā novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju, piemērojot Līguma 104. panta 7. punktu

1. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra attiecībā uz Apvienoto Karalisti

Pēc ievērojamas fiskālās konsolidācijas perioda (no 1996. līdz 2000. gadam), kad valsts budžeta deficīts 5 % no IKP pārvērtās krietnā rezervē, Apvienotajai Karalistei iestājās fiskālā atvieglojuma periods, kas galvenokārt izpaudās kā plānoto valsts izdevumu attiecības pret IKP palielināšanās, kas netika izlīdzināta ar atbilstošu ieņēmumu pieaugumu. Valsts budžeta deficīts pirmoreiz pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 2003./2004. finanšu gadā (kas ilga no aprīļa līdz martam)[1], kad deficīts bija 3,2 % no IKP[2]. Parāda kopapjoms, kas no vairāk nekā 50 % 1996./1997. gadā bija samazinājies, 2002./2003. gadā nesasniedzot 38 %, 2004./2005. gadā pieauga līdz 40,2 %.

Valsts budžeta deficīts 2004./2005. finanšu gadā bija 3,3 % no IKP, tādējādi atkal pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2006. gada 24. janvārī atzina, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu adresēja Apvienotajai Karalistei ieteikumus „iespējami drīz un vēlākais līdz 2006./2007. finanšu gada beigām novērst pašreizējā pārmērīgā budžeta deficīta situāciju” un „samazināt valsts budžeta deficītu līdz vērtībai, kas mazāka par 3 % no IKP, darot to ticamā un ilgtspējīgā veidā, un šajā nolūkā no 2005./2006. līdz 2006./2007. finanšu gadam uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,5 procentu punktiem no IKP.” Padome Apvienotajai Karalistei noteica termiņu līdz 2006. gada 24. jūlijam, lai tā šajā nolūkā veiktu efektīvas darbības. Turklāt Padome aicināja Apvienotās Karalistes iestādes „nodrošināt, lai pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas tiktu veikta budžeta konsolidācija, lai sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas i) radītu drošības rezervi deficīta ierobežojumam līdz 3 % no IKP; ii) uzturētu piesardzīgā līmenī parāda attiecību, ņemot vērā sabiedrības novecošanās ietekmi uz ekonomiku un budžetu” un, ņemot vērā i) un ii) norādītos mērķus, „pieļautu budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts investīciju jomā”.

Šajā paziņojumā novērtēta Apvienotās Karalistes rīcība, reaģējot uz Padomes ieteikumu, atbilstīgi 9. panta 3. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1056/2005[3] — minētajā punktā paredzēts, ka pēc tam, kad beidzies dalībvalstij noteiktais termiņš, lai tā veiktu pasākumus saskaņā ar atbilstīgi 104. panta 7. punktam sniegto ieteikumu, „Komisija informē Padomi, ja tā uzskata, ka veiktie pasākumi liekas pietiekami, lai, koriģējot pārmērīgo budžeta deficītu, panāktu pienācīgu progresu Padomes noteiktajā termiņā, ja tie ir pilnīgi īstenoti un tautsaimniecība attīstās atbilstoši prognozēm”.

2. Budžeta perspektīvu novērtējums un Apvienotās Karalistes veiktās darbības, reaģējot uz Padomes ieteikumu

Novērtējums par atbilstību saskaņā ar 104. panta 7. punktu Padomes sniegtajam ieteikumam ir balstīts uz Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm, ko papildina pēc prognožu pieņemšanas datuma (2006. gada 27. aprīlis) sniegtā makroekonomikas un budžeta informācija, jo īpaši IKP pieauguma rezultāti 2006. gada divos pirmajos ceturkšņos un atjauninātie valsts finanšu dati, tostarp nepilnīgi budžeta dati par 2006./2007. gada pirmajiem mēnešiem.

Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2005. gada decembra precizētās redakcijas valsts finanšu prognožu pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā, kas palika nemainīgs arī 2006. gada marta budžetā, bija prognozēts straujš IKP pieaugums no 1¾ % 2005./2006. gadā līdz 2¼ % 2006./2007. gadā, 3 % 2007./2008. gadā, 2¾ % 2008./2009. gadā un vēlāk — 2¼ %. Pirmajos gados šis scenārijs kopumā atbilda Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm, saskaņā ar kurām paredzamais IKP pieaugums 2006. gadā bija 2,4 % un 2007. gadā — 2,8 %. Kopš 2006. gada pavasara prognožu veikšanas īstermiņa makroekonomiskās perspektīvas ir uzlabojušās. 2006. gada 6. septembrī publicētajās Komisijas pagaidu prognozēs 2006. gadā saistībā ar vispārēju ES ekonomiskās situācijas uzlabošanos ir paredzēta Apvienotās Karalistes ekonomiskā izaugsme [2,7 %]. Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm šie pieauguma rādītāji netieši norāda uz 2006. gada negatīvās faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpības samazināšanos turpmākajos gados[4].

2.1. Valsts budžeta bilance

2005./2006. gads

Pamatojoties uz prognozēto IKP pieaugumu 3 % apmērā, 2005. gada martā budžetā bija plānots, ka 2005./2006. gadā valsts budžeta deficīts būs 2,7 % no IKP. Ņemot vērā IKP pieauguma ievērojamo palēnināšanos 2005./2006. gadā, plānoto deficītu 2005. gada decembra konverģences programmas precizētajā redakcijā vēlāk koriģēja, paaugstinot līdz 3,1 % no IKP, bet oficiāli prognozētais IKP pieaugums tika samazināts no 3 % līdz 1¾ %. 2005./2006. gadā reģistrētais deficīts daļēji ir saistīts arī ar valsts ieguldījumu straujo pieaugumu, kaut gan deficīts bija reģistrēts arī šābrīža budžetā. Saskaņā ar Komisijas dienestu pavasara prognožu provizoriskajiem rezultātiem gaidāmais faktiskais deficīts bija 3,1 % no IKP. Nesenāki, vēl nepilnīgi dati norāda uz to, ka faktiskā deficīta rādītājs nedaudz jākoriģē uz augšu par aptuveni 0,1/0,2 % no IKP[5].

2006./2007. gads

2006. gada marta budžetā plānotais deficīts 2006./2007. gadā ir 3,0 % no IKP. Tas pārsniedz 2005. gada decembra konverģences programmas precizētajā redakcijā prognozēto deficītu 2,8 % no IKP un ir izskaidrojams galvenokārt ar Apvienotās Karalistes naftas ražošanas apjoma samazināšanos, kā rezultātā, domājams, samazināsies ieņēmumi no uzņēmumu sektora. Iepriekš 2005. gada decembra pirmsbudžeta ziņojumā[6] (uz kuru balstījās konverģences programmas prognozes) bija paziņots par pakāpeniski īstenotu diskrecionāru darbību kopumu (tostarp nodokļu palielināšanu naftas ražošanas uzņēmumiem), kam tobrīd bija jāuzlabo fiskālā situācija par 0,1 procentu punktu no IKP 2006./2007. gadā un par vēl 0,1 procentu punktu vēlāk. Tomēr, pamatojoties uz marta budžeta aplēsēm par naftas ražošanu, paredzams, ka pirmsbudžeta ziņojumā norādītie pasākumi 2006./2007. gadā fiskālo situāciju nemainīs un no 2007./2008. gada uzlabos to par 0,2 procentu punktiem no IKP. Sekojot janvāra Padomes ieteikumam, turpmākas diskrecionāras darbības deficīta samazināšanai netika veiktas, izņemot nelielu decembra pirmsbudžeta ziņojumā paredzētu korekciju. Marta budžetā paziņoto diskrecionālo pasākumu rezultātā fiskālā situācija kopumā palika bez izmaiņām, un īpaši netika mēģināts kompensēt ieņēmumu samazinājumu, kas saistīts ar korekcijas rezultātā pazeminātajiem naftas ražošanas prognožu rādītājiem.

Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēs — līdzīgi oficiālajām prognozēm —, balstoties uz pieņēmumu par naftas cenu paaugstināšanos (kas īstermiņā palielinātu uzņēmuma peļņas nodokļa ieņēmumus), 2006./2007. gadā bija paredzēts deficīts 3,0 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu veiktajiem aprēķiniem pavasara prognozēs paredzētie strukturālie pielāgojumi starp 2005. un 2006. gadu (balstoties uz kalendāro gadu) bija aptuveni ½ % no IKP. Tomēr, balstoties uz finanšu gadu, pielāgojumi saskaņā ar šīm aplēsēm, domājams, bija mazāki un vairāk tuvojās ¼ procentu punktiem[7].

Pēdējie valsts kases dati, kas attiecas uz 2006./2007. gada pirmajiem četriem mēnešiem, neatbilst Komisijas dienestu 2006. gada pavasara deficīta prognozēm. Spēcīgais ieņēmumu pieaugums atbilda un pat mazliet pārsniedza budžeta plānu, kaut gan strauji pieauga arī kārtējie izdevumi. Kārtējo izdevumu straujais pieaugums daļēji var būt saistīts ar izmaiņām makroekonomiskajā situācijā, negaidīti augstu bezdarba līmeni un attiecīgi augstākiem ar sociālajiem pabalstiem saistītiem izdevumiem. Pastāv nepārprotams risks, ka izdevumi šajā jomā varētu izrādīties lielāki nekā paredzēts marta budžetā un Komisijas dienestu pavasara prognozēs. Strauji pieauguši ir arī diskrecionārie izdevumi, kuriem ik gadu tiek noteikti nominālie ierobežojumi. Šī situācija, domājams, ir saistīta ar izdevumu plānošanas svārstībām 2006./2007. gada ikgadējo ierobežojumu ietvaros (kas saskaņā ar Komisijas dienestu prognozēm būs precīzi ievēroti); tādā gadījumā finanšu gada atlikušajā daļā šim pieaugumam būtu jāpalēninās.

Tomēr ikmēneša valsts kases datiem ir tendence būt mainīgiem, un finanšu gada otrajā pusē ieņēmumu procentuālā daļa ir lielāka. Tāpēc līdz šim reģistrētie valsts kases dati ļauj izdarīt secinājumus tikai daļēji.

Ņemot vērā nesenās makroekonomiskās norises, tautsaimniecības pārskatu dati šķiet norādām uz stabilāku ekonomikas atgūšanos, nekā bija sagaidāms Komisijas dienestu pavasara prognožu sagatavošanas laikā. Fiskālās ainas uzlabošanos var sekmēt arī citi procesi. Naftas cenu pieaugums, kā arī pastāvīgi labi rādītāji finanšu nozarē varētu būt pamats uzņēmuma peļņas nodokļa bāzes paaugstināšanai. Turklāt tam, ka inflācija mazliet pārsniedz gaidīto līmeni, pārējiem rādītājiem paliekot nemainīgiem, var būt minimāla pozitīva ietekme uz valsts bilanci, bet reģistrētajam patēriņa pieaugumam pēc 2005. gadā vērojamās palēnināšanās vajadzētu veicināt ieņēmumus no netiešajiem nodokļiem.

Tomēr saistībā ar nākotnes attīstību pastāv daudzas neskaidrības, un nav izslēgta kompensējošu efektu iespēja. Izaugsmes struktūra varētu izrādīties mazāk labvēlīga valsts finansēm, ieguldījumiem iegūstot būtiskāku nozīmi nekā agrāk. Turklāt saskaņā ar jaunākajiem datiem reģistrētais naftas ražošanas samazinājums ir lielāks, nekā prognozēts marta budžetā — tā rezultātā ieņēmumi no uzņēmuma peļņas nodokļa gada atlikušajā daļā varētu samazināties, savukārt viens no plānošanas rezultātiem, aplēsēs izmantojot tikai 2006./2007. finanšu gada pirmo mēnešu datus, varētu būt ieņēmumu pieauguma pārvērtēšana. Turklāt fiskālā konsolidācija būtiskā mērā ir atkarīga no drīzāk mainīgiem faktoriem — piemēram, finanšu sektora un augstām naftas cenām.

Kopumā, ņemot vērā fiskālajiem rādītājiem raksturīgo mainīgumu un zināmu neskaidrību ekonomikas un finanšu ainā, rodas iespaids, ka, lai gan Apvienotā Karaliste 2006./2007. finanšu gadā varētu panākt deficīta samazinājumu līdz 3 % no IKP, šis rādītājs neietver nekādu drošības rezervi attiecībā pret atsauces vērtību, un pastāv būtisks risks, ka deficīts varētu pārsniegt to arī turpmāk.

2007./2008. un turpmākie gadi

2006. gada budžetā ir plānots deficīta samazinājums līdz 2,4 % no IKP 2007/2008. gadā, pakāpeniski uzlabojot šo rādītāju līdz 1,7 % no IKP līdz 2010./2011. gadam. Gaidāmā fiskālā konsolidācija 2007./2008. gadā ir balstīta galvenokārt uz paredzamo ieņēmumu pieaugumu attiecībā pret IKP, pateicoties nodokļa sliekšņa nepaaugstināšanai atbilstoši inflācijai un 2005. gadā īstenotajiem diskrecionārajiem pasākumiem, kā arī nelielam izdevumu pieauguma palēninājumam. Komisijas dienestu pavasara prognozēs 2007./2008. gadā galvenokārt saistībā ar piesardzīgākiem pieņēmumiem par nodokļu radīto ieņēmumu pieaugumu paredzēts mazliet lielāks valsts budžeta deficīts — 2,7 % no IKP —, tomēr saskaņā ar šīm prognozēm finanšu gadā deficītam jābūt zemākam par atsauces vērtību 3 %.

2006. gada budžetā pēc 2007./2008. gada galvenokārt saistībā ar gaidāmo nodokļa sliekšņa nepaaugstināšanu atbilstoši inflācijai plānots ieņēmumu attiecības palielinājums. Tomēr svarīgākais Apvienotās Karalistes iestāžu plānotās fiskālās konsolidācijas faktors ir prognozētā kārtējo izdevumu pieauguma palēnināšanās no pēdējo 10 gadu vidējā rādītāja 3,2 % reālā izteiksmē līdz 1,9 % — tādējādi tiek prognozēts, ka no 2008./2009. gada deficītu pilnībā izmantos valsts ieguldījumu finansēšanai. Tādā gadījumā izdevumu attiecība 2010./2011. gadā būtu tikai par aptuveni ½ procentu punktiem zemāka nekā 2007./2008. gadā. Tik būtiska kārtējo izdevumu pieauguma palēnināšanās palīdzētu stabili saglabāt deficītu zemāku par atsauces vērtību — 3 % no IKP. Tomēr, neraugoties uz izdevumu samazināšanās prognozi, nav sastādīti konkrēti struktūrvienību izdevumu plāni un noteiktas vajadzības, kas būtu jāapstiprina nākamajā 2007. gada budžeta un vispārējo izdevumu pārskatā, kurā būs noteikti vispārējie izdevumi trim finanšu gadiem, sākot no 2008./2009. gada.

2.2. Valsts parāds

Valsts parāda kopapjomam, kas saskaņā ar pavasara prognožu laikā veiktajām aplēsēm 2005./2006. gadā bija palielinājies līdz 42,0 % no IKP, ir tendence pieaugt kopš 2002./2003. gada. Tomēr kopējā parāda attiecība pret IKP saglabājas ievērojami zemāka par atsauces vērtību 60 % no IKP. Primārā bilance Komisijas dienestu pavasara prognožu aptvertajā laika posmā uzrāda deficītu. Tāpēc Apvienotās Karalistes iestādes prognozē, ka parāda kopapjoms turpinās pieaugt līdz 44,5 % no IKP 2007./2008. gadā un pēc tam aptuveni šajā līmenī nostabilizēsies, bet primārajā bilancē atkal parādīsies neliels pārpalikums. Tādējādi vēlākajos gados parāda stabilizēšanās līdztekus citiem faktoriem ir atkarīga arī no izdevumu pozīcijas ierobežošanas vispārējo izdevumu pārskatā.

1. tabula Ekonomikas un budžeta prognozes

% no IKP | 2005./2006.g. | 2006./2007.g. | 2007./2008.g. |

COM | Budžets 2006.g,1 | COM | Budžets 2006.g.1 | COM | Budžets 2006. g.1 |

Valsts budžeta bilance | -3,1 | -3,2 | -3,0 | -3,0 | -2,7 | -2,4 |

Primārā bilance | -1,0 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,6 | -0,3 |

Strukturālā bilance2 | -2,9 | -3,0 | -2,7 | -2,6 | -2,5 | -2,2 |

Izmaiņas strukturālajā bilancē | +0,5 | +0,5 | + 0,2 | +0,4 | +0,2 | +0,4 |

Strukturālā primārā bilance3 | -0,8 | -0,9 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,1 |

Valsts kopējais parāds | 42,0 | 42,6 | 43,5 | 43,9 | 43,9 | 44,5 |

p.m. Reālais IKP (gada izmaiņas %)4 | 1,8 | 1 ¾ | 2,4 | 2 ¼ | 2,8 | 3,0 |

p.m. Faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpība5 | -0,5 | -0,6 | -0,7 | -0,9 | -0,6 | -0,7 |

% no IKP | 2005.g. (COM) | 2006.g. (COM) | 2007.g. (COM) |

Valsts budžeta bilance | -3,5 | -3,0 | -2,8 |

Primārā bilance | -1,3 | -1,0 | -0,7 |

Strukturālā bilance | -3,3 | -2,7 | -2,5 |

Izmaiņas strukturālajā bilancē | +0,2 | +0,6 | +0,2 |

Strukturālā primārā bilance | -1,1 | -0,7 | -0,5 |

Valsts kopējais parāds | 42,8 | 44,1 | 44,8 |

p.m. Faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpība5 | -0,4 | -0,7 | -0,7 |

Piezīmes: 1 Deficīta rādītāji 2006. gada marta budžetā, kā paskaidrots pamatteksta 1. zemsvītras piezīmē, ir koriģēti, atskaitot UMTS ieņēmumus. Komisijas dienesti ir koriģējuši Apvienotās Karalistes budžeta primārās bilances datus atbilstīgi EKS primārās bilances definīcijai, izmantojot nevis neto, bet bruto procentu maksājumus. 2 Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Apvienotās Karalistes gadījumā vienreizējo pasākumu nav — līdz ar to strukturālā bilance atbilst cikliski koriģētajai bilancei. Aprēķinātie finanšu gadu faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpības rādītāji ir orientējoši un nav stingri balstīti uz kopīgi saskaņotu metodoloģiju (skatīt pamatteksta 7. zemsvītras piezīmi). Faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpības un cikliskās korekcijas atbilstoši 2006. gada marta budžetam ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz budžetā sniegto informāciju; tā kā šī informācija ir nepilnīga, Komisijas pārrēķinu rezultāti būtu jāuzskata par orientējošiem. 3 Cikliski koriģētā primārā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Apvienotās Karalistes gadījumā vienreizējo pasākumu nav. 4 Komisijas prognozes, par pamatu ņemot kalendāro gadu. 5 Procentos no potenciālā IKP. Aprēķinātie finanšu gada rādītāji ir orientējoši un nav stingri balstīti uz kopīgi saskaņotu metodoloģiju (skatīt pamatteksta 7. zemsvītras piezīmi). Jāņem vērā, ka nesen veiktās valsts kontu pārskatīšanas rezultāti salīdzinājumā ar šeit norādītajām pavasara prognozēm liecina par nedaudz mazāku negatīvo faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpību katrā gadā. Avots: Apvienotās Karalistes 2006. gada finanšu ziņojums un budžeta pārskats; 2006. gada ekonomikas un fiskālās stratēģijas ziņojums (2006. gada budžets); Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

3. Secinājumi

Pamatojoties uz rīcībā esošo informāciju, domājams, ka Apvienotajai Karalistei vēl izdosies atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar 104. panta 7. punktu koriģēt pārmērīgo deficītu līdz 2006./2007. finanšu gadam. Pateicoties spēcīgākai izaugsmei un citiem faktoriem, piemēram, naftas cenu pieaugumam un labākiem finanšu nozares rādītājiem, valsts finanšu aina šobrīd liekas mazliet labvēlīgāka nekā Padomes ieteikuma sniegšanas brīdī. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm, kas balstītas uz pavasara prognozēm, uzlabotās strukturālās bilances rādītājs 2006./2007. gadā atpaliek no Padomes ieteiktā rādītāja ½ % no IKP un ir tuvāks ¼ procentu punktiem. Turklāt pārmērīgā budžeta deficīta novēršana ir saistīta ar būtiskām neskaidrībām, un to var negatīvi ietekmēt pat salīdzinoši nelielas izmaiņas makroekonomikas un fiskālajā ainā.

- Tā kā kopš Padomes janvārī sniegtā ieteikuma diskrecionāri pasākumi, izņemot decembra pirmsbudžeta ziņojumā paredzētu nelielu korekciju, vairs netika veikti, un izredzes līdz 2006./2007. gadam samazināt budžeta deficītu līdz atsauces vērtībai Apvienotās Karalistes iestādes balsta uz labvēlīgām fiskālām tendencēm, nav radīta nekāda drošības rezerve, kas izslēgtu atsauces vērtības pārsniegšanu 2006./2007. gadā. Līdz ar to deficīta samazināšanu var apdraudēt pat niecīgi negatīvi faktori. Tāpēc ir svarīgi ievērot diskrecionārajiem izdevumiem noteiktos ikgadējos ierobežojumus.

- Saskaņā ar rīcībā esošo informāciju, politikai paliekot nemainīgai, budžeta deficīts 2007./2008. gadā varētu būt zemāks par atsauces vērtību; tomēr tas ir atkarīgs arī no 2006./2007. gada rezultātiem, ar kuriem saistītas zināmas neskaidrības.

Balstoties uz iepriekš sniegto novērtējumu, Komisija uzskata, ka šobrīd nav nepieciešami turpmāki pasākumi attiecībā uz Apvienotās Karalistes pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr Komisija norāda uz neskaidrībām saistībā ar pašreizējo fiskālo tendenču vērtēšanu un līdz ar to arī uz iespēju, ka, politikai paliekot nemainīgai, fiskālās situācijas uzlabojums var nebūt pietiekams — tādēļ ir nepieciešams veikt īstermiņa budžeta situācijas attīstības uzraudzību.

Vidējā termiņā Apvienotās Karalistes iestāžu plānotā fiskālā konsolidācija ir atkarīga no tā, vai tiks panākta izdevuma pieauguma būtiska palēnināšanās. Līdz ar to jo īpaši svarīgi būs vidēja termiņa izdevumu plāni, kas jāpaziņo 2007. gada budžetā un tam sekojošajā vispārējo izdevumu pārskatā par trim finanšu gadiem, sākot no 2008./2009. gada.

Komisija atbilstīgi Līgumam turpinās rūpīgi uzraudzīt budžeta situācijas attīstību Apvienotajā Karalistē.

[1] Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Apvienotajai Karalistei piemēro pēc Apvienotās Karalistes finanšu gada principa. Faktiskajos Apvienotās Karalistes valsts bilances datos, kas minēti šajā paziņojumā, ir piemērots Eiropas Statistikas biroja 2000. gada 14. jūlija lēmums par UMTS ieņēmumu pareizu iegrāmatošanu. Apvienotā Karaliste kopumā nav piemērojusi šo lēmumu valsts finanšu datu iekšzemes publikācijā, kā rezultātā kopš 2001./2002. gada saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja aprēķiniem valsts bilancē norādītie dati ik gadu ir par augstākais 0,1 procentu punktu no IKP zemāki nekā Apvienotās Karalistes tautsaimniecības pārskatos.

[2] Tā kā deficīts pārsniedza atsauces vērtību, Komisija 2004. gada aprīlī uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, pieņemot 104. panta 3. punktā paredzēto ziņojumu. Tā kā tobrīd tika novērtēts, ka deficīta atsauces vērtības pārsniegums vairāk nekā 3 % no IKP ir niecīgs un īslaicīgs, Komisija un Ekonomikas un finanšu komiteja šo deficītu neatzina par pārmērīgu. Skatīt http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdfhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf.

[3] Atbilstīgi OV L 209, 2.8.1997. un OV L 174, 7.7.2005.

[4] Nesen veiktā IKP korekcija uz augšu netieši norāda uz to, ka salīdzinājumā ar pavasara prognožu aplēsēm aprēķini par faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpību pēdējos piecos gados liecina par nedaudz mazāku negatīvo starpību vai nedaudz lielāku pozitīvo starpību.

[5] Šie dati uzskatāmi par provizoriskiem; pamatojoties uz šābrīža informāciju, domājams, ka pārnešanai uz 2006./2007. gadu jābūt ierobežotai. Apvienotās Karalistes Valsts statistikas birojs 2005./2006. gada reālo valsts bilanci paziņos 2006. gada 29. septembrī.

6 Pirmsbudžeta ziņojumā, ko reizi gadā novembrī vai decembrī iesniedz Parlamentam, ir izklāstīta valdības fiskālā stratēģija un atjauninātas budžeta fiskālās un makroekonomiskās prognozes. Ziņojums ir konsultatīva rakstura, un tā mērķis ir veicināt sabiedriskās debates par valdības stratēģiju. Tomēr parasti to izmanto arī, lai paziņotu par budžeta pasākumiem.

[6] Faktiskās un potenciālās produkcijas izlaides starpības aplēses ir aprēķinātas saskaņā ar vispārpieņemto metodoloģiju, balstoties uz kalendāro gadu, — tādējādi veikt strukturālās bilances novērtējumu (t.i., cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus), balstoties uz finanšu gadu un piemērojot stingru metodoloģiju, nav iespējams. Tā kā nominālās bilances uzlabojums ir mazāk jūtams, ja par pamatu ņem finanšu gadu, nevis kalendāro gadu, tad, balstoties uz finanšu gadu, mazāks būs arī strukturālais uzlabojums. Aplēstais rādītājs — aptuveni ¼ procentu punkti — būtu jāuzskata par orientējošu.