1. Ievads

Persijas līča reģions ir dinamisks kaimiņreģions, kas veido svarīgu saikni starp Eiropu, Āziju un Āfriku. Situācija drošības un stabilitātes jomā Persijas līča reģionā tieši ietekmē ES. Tāpat Eiropas Savienībai kā pasaules lielākajam vienotajam tirgum, tirdzniecības blokam un ieguldītājai, pētniecības un inovāciju līderei, kā arī nozīmīgai mediatorei un multilaterālisma, demokrātijas un sociālo pārmaiņu veicinātājai, arī attiecībā uz cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību, ir daudz ko piedāvāt Persijas līča partneriem.

Laikā, kad gan Eiropā, gan Persijas līča reģionā valda nedrošība un ir būtiski apdraudēta noteikumos balstīta starptautiskā kārtība, kad pasaule saskaras ar sekām, ko izraisījusi Krievijas agresija pret Ukrainu un Covid-19 pandēmija, un kad ir steidzami jārisina zaļās un digitālās pārkārtošanās jautājumi, Eiropas Savienība var daudz iegūt no spēcīgākas un stratēģiskākas partnerības ar Persijas līča sadarbības padomi (GCC) un tās dalībvalstīm.

Tirdzniecības un investīciju palielināšana, cīņa pret klimata pārmaiņām, veselības un enerģētiskās drošības un raitas zaļās pārkārtošanās nodrošināšana pasaulē, pieaugošo globālo attīstības un humāno vajadzību apmierināšana, kā arī miera un stabilitātes veicināšana un saspīlējumu deeskalācija plašākā reģionā — tie visi ir svarīgi savstarpējo interešu jautājumi. Stratēģiskā partnerība starp ES un GCC un tās dalībvalstīm palielinās abu partneru labklājību un drošību un dos reālu ieguldījumu globālo problēmu risināšanā. Šāda partnerība balstīsies uz tradicionāli spēcīgajām saitēm, kas jau pastāv starp atsevišķām GCC un ES dalībvalstīm. Attīstoties un nostiprinoties attiecībām, var apsvērt arī citu svarīgāko Persijas līča valstu iesaistīšanu partnerībā.

Spēcīgākai partnerībai ar Persijas līča reģionu ir būtiska nozīme Eiropas stratēģijas REPowerEU un to papildinošās ES ārējās enerģētikas stratēģijas īstenošanā. Tas ietver tādus svarīgus jautājumus kā sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) piegāžu palielināšana, pasākumi naftas tirgu stabilizēšanai, sadarbība ūdeņraža nozarē, energoefektivitātes palielināšana un atjaunīgās enerģijas ātrāka izvēršana.

Nesenie notikumi Persijas līča reģionā ir iepriecinoši. Vienotības atjaunošana GCC ietvaros 2021. gadā ir sekmējusi ES un GCC sadarbības atsākšanu un paplašināšanu. Persijas līča valstīs notiekošās daudzsološās pārmaiņas sabiedrībā un ekonomikā, kuru pamatā ir vērienīgas pārveides programmas (“redzējumi”), un to turpmākā attīstība paver plašas sadarbības un investīciju iespējas. Turklāt tas, ka pozitīvi noslēgušās Vīnes sarunas, kuru mērķis ir veicināt ASV dalības atsākšanu Kopīgajā visaptverošajā rīcības plānā (KVRP) un ASV un Irānas pilnīgu visu KVRP saistību īstenošanas atsākšanu, varētu nodrošināt platformu turpmākiem centieniem mazināt spriedzi un vairot uzticību plašākā reģionā.

Ņemot vērā daudzos dažādos notikumus kopš 1989. gada ES un GCC sadarbības nolīguma un nepieciešamību pēc daudz ciešākas un visaptverošākas sadarbības, ES ir apņēmības pilna sadarboties ar Persijas līča reģiona valstīm, aktivizējot šo sadarbību ar spēcīgu stratēģisko partnerību un stabilām divpusējām institucionālajām sistēmām.

Tāpēc šajā kopīgajā paziņojumā ir ierosināta ciešāka partnerība vairākās svarīgās politikas jomās un izklāstīti vairāki konkrēti priekšlikumi, kas ļautu ES un GCC un tās dalībvalstīm stiprināt sadarbību savstarpējās interesēs, skaidri koncentrējoties uz rezultātu sasniegšanu.

2. Partnerība labklājībai

ES un GCC dalībvalstis kopā veido 20 % no pasaules ekonomikas, 17,5 % no pasaules tirdzniecības un vairāk nekā pusi no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem pasaulē. 2020. gadā ES bija GCC lielākais importa partneris un ceturtais lielākais eksporta partneris (attiecīgi 17,8 % un 6,9 %) . ES un GCC un tās dalībvalstu privileģētas tirdzniecības un investīciju attiecības ir abpusēji izdevīgas, kļūst arvien svarīgākas, un tām ir nepārprotams attīstības potenciāls. Tas ir vēl būtiskāk strauji mainīgajā ģeopolitiskajā kontekstā, kur ES ir jāveido alianses un sadarbības platformas, lai sasniegtu savus mērķus un palielinātu savu atvērto stratēģisko autonomiju. Ņemot vērā Krievijas agresiju pret Ukrainu, ES aktīvi strādās, lai veidotu ciešākas saiknes ar GCC, meklējot alternatīvus enerģijas avotus, ieskaitot atjaunīgo enerģiju.

Pamatojoties uz 1989. gada Sadarbības nolīgumu, ES un GCC bija iesaistījušās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas 2008. gadā tika pārtrauktas, galvenokārt tāpēc, ka atšķīrās mērķi attiecībā uz galvenajiem punktiem. Kopš tā laika ES brīvās tirdzniecības nolīgumu sistēma ir turpinājusi pilnveidoties, un pašlaik tā ietver vērienīgus noteikumus par ilgtspējīgu attīstību, darba tiesībām, eksporta nodevu un citu tirdzniecību un investīcijas kropļojošu pasākumu pakāpenisku atcelšanu. Turpinās ekspertu līmeņa diskusijas, lai vēl vairāk uzlabotu savstarpējo izpratni par nostājām, ņemot vērā iespējamās sarunas par tirdzniecības nolīgumu, ar kuru tiktu risināti savstarpējo interešu jautājumi, t. sk. uzlabota tirdzniecības un investīciju vide, regulatīvā un muitas sadarbība, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķi. Tikmēr ES pētīs veidus, kā padziļināt ekonomisko partnerību un stiprināt esošo ES un GCC tirdzniecības un investīciju dialogu, lai atvieglotu regulatīvo sadarbību, palielinātu intelektuālā īpašuma tiesību, t. sk. ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, aizsardzību, stiprinātu sadarbību muitas jomā un krāpšanas apkarošanas jautājumos, arī cīņā pret viltošanu un kontrabandu, atbalstītu atjaunīgo enerģiju, energoefektivitāti, resursefektivitāti un e-tirdzniecību, kā arī veicinātu ilgtspējīgas un globālas piegādes ķēdes. ES un GCC saskaņos nostājas daudzpusējās tirdzniecības politikas programmās, tai skaitā Pasaules Tirdzniecības organizācijā saistībā ar tās reformu. ES arī centīsies stiprināt ES un GCC sadarbību ekonomiskās integrācijas un ilgtspējīgas uzņēmējdarbības un investīciju vides jomā ar labi funkcionējošiem un godīgiem tirgiem, kuros uzņēmumi var vienlīdzīgi konkurēt, un risināt jautājumus, kas saistīti ar negodīgu tirdzniecības praksi vai subsīdijām, kas kropļo konkurenci. Turklāt ES konsolidēs divpusējās ekonomiskās partnerības ar katru GCC valsti, papildinot līdzšinējo ES un GCC tirdzniecības un investīciju partnerību.

Tas veicinātu arī ekonomikas dažādošanu, kurā Persijas līča valstis ir ļoti ieinteresētas. Tās ir pieņēmušas stratēģiskus “redzējumus” , kuru mērķis ir dažādot to ekonomiku, mazinot atkarību no ieņēmumiem no naftas un gāzes tirdzniecības. Tās arī koncentrējas uz citu nozaru un spēcīga privātā sektora attīstību, kas var radīt darbvietas, veicināt izaugsmi un piesaistīt ārvalstu investīcijas, kā arī uz darba tirgus izkropļojumu novēršanu, radot darbvietas saviem valstspiederīgajiem. ES un tās dalībvalstis varētu dalīties ar GCC valstīm paraugpraksē par to, kā stimulēt maziem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi tādās nozarēs kā digitalizācija, enerģētika, zaļā ekonomika un ilgtspējīgs tūrisms, kā arī atbalstīt studiju programmu saskaņošanu un attīstīt un atbalstīt uzņēmējdarbības kultūru. ES turpinās sadarboties ar GCC, lai vēl vairāk uzlabotu sadarbību uzņēmējdarbībā, novēršot atlikušos šķēršļus piekļuvei tirgum un atbalstot godīgu, pārredzamu un nediskriminējošu, investīcijas veicinošu politiku. Lai sasniegtu šos mērķus, ES plāno atbalstīt ES Tirdzniecības kameras izveidi GCC valstīs .

Ekonomikas pārkārtošanās, kas pašlaik notiek abos reģionos, dod iespēju pārdomāt, kā vislabāk risināt problēmas, kas saistītas ar darbaspēka trūkumu mūsu attiecīgajos darba tirgos, un nodrošināt prasmes, kas vajadzīgas abu reģionu ekonomikas attīstībai un inovāciju ieviešanai, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu mobilitātei starp ES un GCC valstīm.

Persijas līča valstis ir svarīgi partneri kopīgajos centienos novērst Covid-19 pandēmijas ietekmi un sadarboties pasaules veselības drošības jomā un starptautiskajās iniciatīvās ar mērķi uzlabot gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām. Kopīgi centieni būs svarīgi, lai turpinātu uzlabot sabiedrības veselības aprūpi un nodrošinātu stabilu globālu sistēmu, kas palielina noturību un spēju reaģēt uz veselības krīzēm nākotnē. Turpmāks darbs pie Persijas līča valstu pievienošanas ES digitālo Covid sertifikātu sistēmai un vakcinācijas atzīšanas atbalstītu drošus starptautiskos ceļojumus un sekmētu globālo atveseļošanos. ES arī sadarbosies ar tām saistībā ar ilgtermiņa atveseļošanas instrumentiem un instrumentu NextGenerationEU, kā arī meklēs to atbalstu ES dažādotajai finansēšanas stratēģijai, kas ietver vidēja termiņa un ilgtermiņa obligāciju emisiju. ES arī pilnveidos un pastiprinās sadarbības centienus sagatavotības un reaģēšanas uz sabiedrības veselības apdraudējumiem jomā.

Transporta jomā ES centīsies turpināt uzlabot sadarbību ar Persijas līča valstīm aviācijas nozarē un īstenot kopīgus centienus, lai panāktu ciešāku sadarbību un konverģenci regulējuma jomā, kā arī dalīties ar paraugpraksi un standartiem tādos jautājumos kā aviācijas drošums un drošība, gaisa satiksmes pārvaldība, sociālie un vides standarti aviācijā un gaisa transporta pasažieru tiesības. ES arī atbalsta Persijas līča valstu reģionālo sadarbību aviācijas nozarē. ES un Persijas līča valstu pastiprināta sadarbība dzelzceļa nozarē varētu aptvert ES dzelzceļa signalizācijas un satiksmes vadības sistēmas izmantošanu, pētniecību un inovāciju, bezemisiju tehnoloģijas un regulatīvos modeļus un paraugpraksi . Infrastruktūras jomā ES pētīs sadarbības iespējas ar Persijas līča valstīm, t. sk. saistībā ar notiekošajām diskusijām par nākotnes Vidusjūras reģiona transporta tīklu dienvidu kaimiņreģionā, lai veicinātu ciešākus savienojumus ar blakus esošajiem stratēģiskajiem koridoriem Subsahāras Āfrikā un Centrālāzijā.

ES turpinās dialogu ar reģiona valstīm par kuģniecību un centīsies stiprināt sadarbību, jo īpaši kuģošanas drošības, vides aizsardzības un jūras transporta starpsavienojumu jomā. ES turpinās sadarboties ar Persijas līča valstīm Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā, lai nodrošinātu augstu drošības un vides standartu līmeni un vērienīgākus siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītājus.

ES ir apņēmības pilna risināt digitalizācijas radītās problēmas un maksimāli izmantot tās sniegtās iespējas, kā arī sadarboties ar GCC, arī digitālās pārkārtošanās, savienojamības un inovācijas jomā. Izmantojot stratēģiju “Global Gateway”, ES atbalstīs digitālo tīklu un infrastruktūru izvēršanu šajā ziņā nepietiekami attīstītos pasaules reģionos, nodrošinot, ka tīkli un infrastruktūras ir droši, noturīgi un uzticami un aizsargā cilvēku integritāti, jo īpaši veicinot ES rīkkopas 5G drošībai izmantošanu. ES atbalstīs drošas starptautiskās savienojamības palielināšanu, jo īpaši starp Eiropu un Persijas līča valstīm, un iesaistīsies diskusijās par atbalstu cilvēkorientētai pieejai digitalizācijai, ieskaitot universālo vērtību ievērošanu. Tas savukārt var pavērt iespējas turpmākai sadarbībai tādās jomās kā datu ekonomika, augstas veiktspējas datošana vai cilvēkorientēta pieeja mākslīgajam intelektam. Sākumpunkts datu ekonomikas stiprināšanai varētu būt abpusēji interesējošo jautājumu izpēte par sadarbību attiecībā uz rūpnieciskajām datu telpām. ES un GCC var kopīgi strādāt, lai turpinātu atbalstīt GCC valstu iedzīvotāju, jo īpaši sieviešu un jauniešu, digitālo prasmju uzlabošanu, lai viņi varētu izmantot digitālās pārkārtošanās sniegtās iespējas. Būtu vērts noskaidrot savstarpējās intereses sadarbībai saistībā ar ES digitālās inovācijas centru koncepciju. ES arī atbalstīs informācijas apmaiņu ar Persijas līča valstīm par ES datu aizsardzības politiku un praksi, lai veicinātu turpmāku konverģenci ar ES un starptautiskajiem standartiem.

ES sadarbība ar GCC valstīm pētniecībā un inovācijā radīs jaunus tirgus un darbvietas, veicinās ekonomikas dažādošanu un ekonomikas atveseļošanu reģionā, kā arī risinās tādas sabiedrības problēmas kā klimatiskā pārkārtošanās un enerģētikas pārkārtošana un globālās veselības problēmas. Šī sadarbība balstīsies uz ES jauno stratēģiju , kas arī veidos un vadīs starptautisko sadarbību saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” . Tā veicinās atklātību, kas līdzsvarota ar lielāku savstarpības līmeni, un centīsies panākt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tādu pamatprincipu ievērošanu kā akadēmiskā brīvība, dzimumu līdztiesība, ētika, integritāte un pētniecības iekļautība, atvērtā zinātne un pierādījumos balstīta politikas veidošana.