LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 267/39

Reģionu komitejas atzinums “Ceļā uz integrētu jūrniecības politiku labākai pārvaldībai Vidusjūras reģionā”

(2010/C 267/09)

REĢIONU KOMITEJA

Ievads

1. piekrīt viedoklim, ka Vidusjūras reģionā pastāv īpašas iespējas un problēmas, galvenokārt, saistībā ar pārvaldības jautājumiem;

2. norāda, ka Vidusjūras reģionā diemžēl joprojām ir ļoti atšķirīgi sociālie un ekonomiskie apstākļi;

3. norāda arī, ka Vidusjūra ir noslēgta un trausla vide, kur notiek intensīva un nereti bīstama jūrniecības darbība;

4. uzsver, ka pašreizējo un nākamo paaudžu interesēs ir svarīgi veicināt ilgtspējīgu pieeju esošo jūras resursu izmantošanā;

5. pauž nožēlu, ka ilglaicīga cilvēku darbība un pārmērīga dabas resursu izmantošana Vidusjūrā īpaši nelabvēlīgi ietekmē jūras vides stāvokli;

6. atbalsta uzskatu, ka saimnieciskās darbības apjoma palielināšanās jūrniecības nozarē var būt savienojama ar vides aizsardzību, ja nozarei uz vietas ir pienācīgs pārvaldības mehānisms, ar kura palīdzību varētu rast pienācīgu līdzsvaru starp ekonomiskajiem aspektiem, no vienas puses, un sociālo un vides dimensiju, no otras;

7. norāda, ka Komisijas vispārējais mērķis ir panākt lielāku ekonomisko atdevi no saimnieciskās darbības Vidusjūrā, vienlaikus samazinot tās ietekmi uz ekosistēmu;

8. atbalsta viedokli, ka integrētā jūrniecības politika pirmām kārtām ir paredzēta dalībvalstīm, tomēr tādā reģionā kā Vidusjūra, kurā tikai viena trešdaļa no valstīm ir ES dalībvalstis, integrēta jūrniecības politika var būt sekmīga tad, ja tiek panākta augstāka līmeņa savstarpējā sapratne un sadarbība ar Vidusjūras valstu partneriem, kas nav ES dalībvalstis;

9. atzinīgi vērtē “Adrijas un Jonijas Padomes deklarāciju par atbalstu ES stratēģijai Adrijas un Jonijas reģionam”, kuru 2010. gada 5. maijā Ankonā pieņēma Adrijas un Jonijas iniciatīvas astoņu dalībvalstu (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Grieķija, Itālija, Melnkalne, Serbija un Slovēnija) ārlietu ministri un kuras mērķis cita starpā ir būtiski sekmēt ES dalībvalstu un citu Adrijas un Jonijas dalībvalstu attīstības politikas, tostarp jūrniecības politikas, kopīgu izstrādi, īpaši veicinot tādu kopīgu attīstības stratēģiju ieviešanu, kurās būtu iesaistīti vietējie dalībnieki un jo īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības;

10. uzsver, ka jūras vide un tās pārvaldība būtiski ietekmē vietējo un reģionālo dimensiju, un šī ietekme ir abpusēja;

Galvenās problēmas

11. atzīst šo jautājumu sarežģītību un uz politikas veidotājiem vērsto spiedienu, kad runa ir par tik nozīmīgu posmu Eiropas un pasaules ekonomikas struktūrā, kāds ir Vidusjūras reģions;

12. norāda, ka pašreizējais saimnieciskās darbības apjoms, īpaši jūras satiksmes, preču pārkraušanas, zvejas un tūrisma nozarē, būtiski ietekmē Vidusjūras ekosistēmu un arvien vairāk degradē vidi;

13. piekrīt, ka pienācīgi un steidzami ir jārisina problēmas, ko Vidusjūrā rada piesārņojums no sauszemes avotiem kombinācijā ar piesārņojumu no kuģiem, atkritumiem, ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, pārzveju un piekrastes degradāciju;

14. apzinās, ka arvien vairāk tiek apdraudēts Vidusjūras reģiona unikālais kultūras un dabas mantojums;

15. apzinās arī, ka Vidusjūras reģions ir paaugstināta riska zona saistībā ar iespējamo klimata pārmaiņu ietekmi;

16. atzinīgi vērtē to, ka nelegālā imigrācija pa jūru ir atzīta par būtisku problēmu šajā reģionā, un atbalsta aicinājumu Vidusjūras reģiona partneriem sadarboties tās risināšanai, lai radītu pretestību šai parādībai un novērstu cilvēku bojāejas gadījumus;

Ceļā uz labāku jūrniecības pārvaldību

17. piekrīt bažām par to, ka lielākajā daļā Vidusjūras reģiona valstu par katras nozares politiku ir atbildīga katras valsts attiecīgā iestāde, tādējādi ir grūti gūt pārskatu par jūrniecības darbību kopējo ietekmi;

18. pauž bažas arī par to, ka būtisku daļu Vidusjūras teritorijas veido starptautiskie ūdeņi un tāpēc piekrastes valstīm ir grūti plānot, organizēt un regulēt darbības, kas tiešā veidā ietekmē to teritoriālos ūdeņus un piekrasti;

19. norāda, ka politika un īstenojamie pasākumi daudzos gadījumos tiek izstrādāti izolēti viens no otra, neveicot pienācīgu saskaņošanu starp visām jūru ietekmējošo darbību jomām, kā arī starp visām vietējā, valsts, reģionālā un starptautiskā mērogā iesaistītajām pusēm, un tas apgrūtina centienus panākt labāku pārvaldību Vidusjūras reģionā;

20. vienlaikus piekrīt, ka labai pārvaldībai ir būtiska ieinteresēto pušu līdzdalība, lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamība un pieņemto noteikumu īstenošana;

21. piekrīt tam, ka ir nepieciešams radīt vides kultūru Vidusjūrai. Tas būtu galvenais elements, lai visos līmeņos veidotu izpratni un panāktu līdzdalību jūras ilgtspējības procesos;

22. atkārtoti pauž viedokli, ka vietējās un reģionālās pašvaldības vislabāk var noteikt, kas vajadzīgs, lai politiku īstenotu gan vietējā mērogā, gan reģionālā jūras baseina mērogā, un tādējādi tām var būt nozīmīga loma virzībā uz integrētu jūrniecības politiku Vidusjūras reģionā;

23. šajā sakarā norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir aktīvi iesaistījušās reģionālo iniciatīvu izstrādāšanā un veiksmīgā īstenošanā, sekmējot minētā mērķa sasniegšanu (1);

Vidusjūras reģiona piekrastes valstu loma

24. atbalsta aicinājumu ES dalībvalstīm, kuras atrodas Vidusjūras reģionā, turpināt centienus, izstrādājot pašām savu integrēto jūrniecības politiku;

25. atzinīgi vērtē sistēmas izveidi informācijas un paraugprakses apmaiņai;

26. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu dalībvalstu augsta līmeņa koordinācijas centriem regulāri skatīt jautājumus saistībā ar Vidusjūru un apspriest integrētas jūrniecības politikas izstrādē panākto virzību;

27. atbalsta Komisijas centienus mudināt dalībvalstis veikt informācijas apmaiņu par labāko praksi integrētā jūrniecības nozares pārvaldībā, jo īpaši, izmantojot Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa programmas Vidusjūras reģionam;

28. piekrīt viedoklim, ka nepieciešamību pēc ciešākas sadarbības ar Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav ES dalībvalstis, nosaka tas, ka Vidusjūra ir daļēji slēgta jūra, kā arī jūrniecības darbību pārrobežu ietekme;

29. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot darba grupu integrētas jūrniecības politikas jautājumos, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu starp ES dalībvalstīm un ārpus ES esošām Vidusjūras reģiona valstīm, kuras ir ieinteresētas izmantot integrētu pieeju;

30. atbalsta informācijas apmaiņas procesa un atbalsta programmu izstrādes paplašināšanu, ietverot tajā tās Vidusjūras reģiona valstis, kuras nav ES dalībvalstis, lai rosinātu tās atteikties no segmentēta un uz nozarēm vērsta skatījuma un pieņemt visaptverošu un integrētu pieeju jūrniecības jautājumiem;

31. uzsver, ka tehniskās palīdzības sniegšana un konkrētu kopīgu sadarbības programmu izstrāde atbilstoši esošajam politikas iniciatīvām (piemēram, Eiropas kaimiņattiecību politikas un partnerības instruments) ir solis pareizajā virzienā;

32. pauž viedokli, ka akadēmisko, nevalstisko un arodorganizāciju iesaistīšanās šo procesu stiprinās;

33. aicina Komisiju atzīt, ka šajā saistībā būtisku ieguldījumu var sniegt arī vietējās un reģionālās pašvaldības, un tāpēc tām jādod visas iespējas un visi nepieciešamie instrumenti, lai aktīvi iesaistītos visās programmās un uzsāktajās iniciatīvās;

Jūras telpas pārvaldība

34. ar bažām norāda, ka liela daļa Vidusjūras ūdeņu atrodas ārpus teritorijām, kas ir piekrastes valstu jurisdikcijā vai uz kurām attiecas to suverēnās tiesības, un ka tādējādi piekrastes valstu iespējas šajās jomās noteikt un piemērot tiesību aktus labākajā gadījumā ir ļoti ierobežotas;

35. apzinās, ka Vidusjūras reģionā starp blakusesošajām un pretējos jūras krastos esošām valstīm pastāv sarežģīti un politiski sensitīvi jautājumi saistībā ar robežu noteikšanu, kuri var kavēt patiesi integrētas jūrniecības politikas izveidi Vidusjūras reģionā;

36. uzskata, ka par pamatu robežu noteikšanas jautājumu risināšanai var izmantot Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), un pauž pārliecību, ka ES būtu jāaicina ratificēt Konvenciju tās ārpus ES esošās Vidusjūras reģiona valstis, kuras to vēl nav izdarījušas;

37. atbalsta Komisijas centienus noteikt būtiskākās problēmas, kas kavē Konvencijas ratifikāciju, īstenošanu un saskaņā ar esošajiem nolīgumiem pieņemto lēmumu ievērošanu, kā arī iespējas uzlabot daudzpusēju sadarbību un atbalstu;

38. piekrīt viedoklim, ka to organizāciju darbam, kuras nodarbojas ar jūrlietām Vidusjūras reģionā, jākļūst pārredzamākam un ka šo struktūru pieņemtie un atbalstītie noteikumi ir sistemātiski jāuzrauga un jāīsteno;

39. atbalsta Komisijas aicinājumu ieviest lielāku skaidrību par piekrastes valstu uzdevumiem un pienākumiem, īpaši, attiecībā uz jūrniecības zonu pārvaldību ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai;

40. atbalsta ierosinājumu veikt īpašu pētījumu par izmaksām un ieguvumiem, kas saistīti ar jūrniecības zonu izveidi;

41. aicina Komisiju būt noteiktākai savā nostājā, atzīstot, ka jāveicina un jāstiprina jūras telpas labāka pārvaldība apakšreģionu līmenī;

Ieinteresēto pušu aktīvāka iesaistīšanās

42. piekrīt viedoklim, ka ieinteresēto aprindu iesaistei jābūt vienai no galvenajām integrētas jūrniecības politikas īstenošanas prioritātēm Vidusjūras reģionā;

43. pieņem zināšanai Komisijas apņemšanos mudināt ieinteresētās aprindas regulāri izskatīt ar Vidusjūru tieši saistītos jautājumus;

44. atbalsta Komisijas ieteikumu apzināt iespējas, kā labāk veicināt visu Vidusjūras reģiona piekrastes valstu ieinteresēto aprindu sadarbību;

Pārnozaru instrumenti integrētai jūrniecības pārvaldībai

45. piekrīt, ka labākai jūrniecības pārvaldībai ir vajadzīgi efektīvi instrumenti, kuru uzdevums ir veicināt ekonomisku izaugsmi un nodrošināt vides aizsardzību un labāku nākotni piekrastes iedzīvotājiem;

Jūras teritoriālā plānošana un jūras vides stratēģijas

46. atzinīgi vērtē Komisijas labvēlīgās prognozes, ka, neskatoties uz pašreizējo globālo ekonomikas krīzi, jūrniecības darbība Vidusjūras reģionā varētu paplašināties;

47. tomēr vienlaikus izsaka bažas, ka šāda izvērstāka darbība jūrniecības nozarē, ja tā nebūs pienācīgi regulēta un īstenota, varētu izraisīt jau tagad trauslās sociālās un vides struktūras pasliktināšanos Vidusjūras reģionā;

48. piekrīt viedoklim, ka, lai gan būtu jārēķinās ar jau ieviestajām valstu plānošanas sistēmām, jūras teritoriālā plānošana Vidusjūras reģionā var būt efektīvs uz ekosistēmu orientētas pārvaldības instruments, lai analizētu jūrniecības darbību savstarpēji saistīto ietekmi un risinātu konfliktus starp jūras telpas izmantošanu un nepieciešamību saglabāt jūras biotopus;

49. atbalsta Ceļvedī jūras teritoriālajai plānošanai noteikto vienoto principu piemērošanu Vidusjūras situācijai;

50. uzskata, ka vienai no prioritātēm arī turpmāk jābūt izvirzīto mērķu īstenošanai, tas ir, līdz 2020. gadam panākt labu vides stāvokli jūras ūdeņos, izstrādājot integrējošas jūras vides stratēģijas, kurās izmantota uz ekosistēmu orientēta pieeja cilvēka darbībām, kas ietekmē jūru. Šajā saistībā ir svarīgi pievērst uzmanību ne tikai ostu un piekrastes kūrortu radītajam piesārņojumam, bet arī Vidusjūrā ieplūstošo upju ūdens kvalitātei, kā arī tam, ka pilsētās un apdzīvotajās vietās, kas atrodas gan pie šādām upēm, gan piekrastē, jānodrošina augstas kvalitātes notekūdeņu attīrīšanas sistēma;

51. uzskata, ka šajā jomā aktīvi jārīkojas arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu uzsākt projektu, kura mērķis ir izmēģināt jūras teritoriālās plānošanas piemērošanu apakšreģionu līmenī un veicināt konkrētas pārrobežu prakses izmantošanu;

52. atzinīgi vērtē kopīgas īstenošanas stratēģijas izstrādi, lai dalībvalstīm palīdzētu pildīt to pienākumus saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, tomēr izsaka šaubas par to, vai tiešām visaptverošu novērtējumu par jūras ūdeņiem un to izmantošanu iespējams izstrādāt līdz šī gada beigām;

Integrēta piekrastes apgabalu un salu pārvaldība un apsaimniekošana

53. atbalsta impulsus klimata pārmaiņu jautājumā, kas ir prioritāra joma;

54. atzinīgi vērtē uzmanību, kas pievērsta ostu attīstības, piekrastes tūrisma jautājumiem, jūrniecības vēsturiskā mantojuma un jūras vides, tostarp Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju (Natura 2000), aizsardzībai;

55. piekrīt, ka integrētā piekrastes zonu pārvaldībā lauksaimniecība jāuzskata par elementu, kas jāņem vērā, un ka tā ir Vidusjūras piekrastes kultūras un ražošanas sistēmas daļa;

56. piekrīt, ka visā ar kultūras vērtībām bagātajā Vidusjūras baseinā ir ievērojams attīstības potenciāls;

57. ar gandarījumu atzīmē impulsu salu valstu un reģionu jautājumam, jo īpaši grūtībām saistībā ar (transporta) savienojumiem;

58. atbalsta aicinājumu izstrādāt integrētu pieeju Vidusjūras piekrastes apgabalu apsaimniekošanai;

59. piekrīt, ka pārnozaru pārvaldības instrumenti Vidusjūras piekrastes reģionos var palīdzēt labāk risināt sociālās, vides un ekonomiskās ilgtspējības jautājumus, izmantojot integrētu pieeju;

60. atkārtoti pauž atbalstu Komisijas iniciatīvai pieņemt sateces baseina teritorijai veidotus likumdošanas instrumentus, lai veicinātu Piekrastes zonas integrētas pārvaldības un apsaimniekošanas (ICZM) mērķu sasniegšanu (2);

61. piekrīt, ka apmaiņa ar labāko praksi ir nozīmīgs instruments, lai nodrošinātu praktiskus uzlabojumus, un tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvu internetā izveidot Integrētu piekrastes zonu pārvaldības un apsaimniekošanas instrumentu, labākās prakses un gadījumu izpētes uzskaiti;

62. atbalsta nodomu īstenot iniciatīvas zināšanu bāzes veidošanai par Piekrastes zonas integrētu pārvaldību un apsaimniekošanu Vidusjūras reģionā, īpašu uzmanību veltot starptautiskās sadarbības aspektam;

63. atzinīgi vērtē pasākumus sauszemes–jūras saskarnes stiprināšanai, jo īpaši, sasaistot sauszemes un jūras teritoriju plānošanas jautājumus;

64. vienlaikus tomēr mudina Eiropas Komisiju būt noteiktākai savā nostājā un rosināt jaunu un efektīvāku instrumentu izveidi efektīvai noteikto mērķu īstenošanai, ņemot vērā iespējamo pievienoto vērtību, ko radītu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās šajā procesā;

65. lai uzlabotu struktūrfondu (ERAF, ESF) un citu fondu (EZF), kurus var izmantot jūrniecības jomā, saskaņotību un sinerģiju, RK atbalstītu tādu jūrniecības rīcības grupu izveidi, kas ļautu integrēt dažādus nozaru aspektus, ko patlaban pārvalda nesaistīti;

Uz zināšanām balstītas darbības veicināšana

66. piekrīt, ka ilgtspējīgas jūrniecības ekonomikas izveidei un efektīvai piekrastes teritoriju apsaimniekošanai ir vajadzīga politika, kuras pamatā ir labākā pieejamā zinātniskā informācija;

67. aicina Eiropas Komisiju veicināt iniciatīvas ostu teritoriju ilgtspējīgai apsaimniekošanai;

68. piekrīt bažām, ka vairāk ir jāstrādā pie to pamatdatu apkopošanas un izplatīšanas, kas vajadzīgi, lai novērtētu Vidusjūras vides stāvokli un iespējamos dabas resursu ieguves apjomus;

69. atbalsta Komisijas nodomu uzsvērt zinātnisko ieteikumu un datu vākšanas lielo nozīmi, Vidusjūras reģionā īstenojot kopējo zivsaimniecības politiku, kā arī pieņemot un īstenojot tiesību aktus vides jomā;

70. piekrīt, ka labāka jūras pētniecības infrastruktūra, integrēti pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumi, kuru īstenošanai izmanto jūrniecības klasterus un tehnoloģiju platformas, kā arī dalībvalstu un reģionu sinerģija ir vajadzīga, lai rastu saskaņotus risinājumus, kas ļauj pilnībā izmantot Vidusjūras ekonomisko potenciālu, izmantojot uz ekosistēmām balstītu pieeju, tāpēc Komiteja uzskata, ka jūras ekosistēmu, tai skaitā jūras gultnes, daudznozaru novērojumu attīstīšana ir solis pareizā virzienā;

71. atzīst, ka ļoti nozīmīgs ir darbs, kas tiek veikts, lai attīstītu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu (EMODNET), kura mērķis ir uzlabot zinātības infrastruktūru un pārvarēt datu identificēšanas, pieejamības un izmantojuma šķēršļus;

72. atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veidot integrētu Eiropas jūras pētniecības tīklu, kura mērķis ir labāk saskaņot dalībvalstu veikto jūras pētniecību, īpašu uzmanību pievēršot Vidusjūras reģionam;

73. piekrīt, ka būtu lietderīgi sagatavot lielu daudznozaru pētījumu iniciatīvu, kuras mērķis ir izveidot par Vidusjūru pieejamo zināšanu kopainu, kur aptvertas visas attiecīgās nozares;

74. atzinīgi vērtē Eiropas jūru atlanta izstrādi, jo tas paredzēts informētības palielināšanai un kopējas identitātes veidošanai jūrniecības jomā, tai skaitā Vidusjūrā;

75. norāda, ka, ņemot vērā Vidusjūras reģiona īpašo ģeopolitisko situāciju, jebkuras iniciatīvas vai pasākuma panākumi liela mērā ir atkarīgi no pilnīgas visu Vidusjūras reģiona valstu iesaistīšanās, no tā, vai būs izstrādātas kopīgas programmas, un no veiktspējas iniciatīvām;

76. šajā sakarā atbalsta iniciatīvu formulēt ilgtermiņa stratēģijas pamatprincipus zinātniskajai sadarbībai Vidusjūras baseinā, lai sadarbība jūras pētniecības jomā attīstītos strukturētā veidā un tiktu risināti kopējie problēmjautājumi;

Integrēta pārraudzība drošākai jūras telpai

77. piekrīt, ka ir vajadzīga jūrniecības darbību pārraudzība, lai veiksmīgi pārvaldītu ar jūru saistītās darbības un risinātu galvenās drošības un cilvēka dzīves aizsardzības problēmas un saglabātu jūras ekosistēmu;

78. uzskata, ka jūras uzraudzībā jāietver zvejniecības un pārkraušanas darbības, ko veic gan dalībvalstu krastos, gan Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos;

79. atbalsta viedokli, ka būtiski ir strikti īstenot ar kuģošanas drošumu saistītos ES tiesību aktus;

80. uzskata, ka vairāk jāstrādā, lai Vidusjūras reģiona valstis, kas nav ES dalībvalstis, palielinātu savu jūrniecības un ostu pārvaldes iestāžu administratīvo kapacitāti un tās varētu risināt problēmas drošas jūras telpas nodrošināšanai Vidusjūrā;

81. piekrīt viedoklim, ka ir pienācis laiks novērst trūkumus regulējumā un strukturālās atšķirības starp Vidusjūras reģiona ES dalībvalstīm un sadarbības partnervalstīm, ņemot par pamatu SAFEMED projekta sasniegumus; Komiteja arī atbalsta Komisijas ierosinājumu, lai Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA) uzsāk tehnisko sadarbību ar Vidusjūras reģiona partnervalstīm;

82. attiecībā uz kuģošanas pārraudzību aicina Komisiju paplašināt automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) reģionālā servera piemērošanas jomu, mudinot ārpus ES esošas valstis tam pievienoties;

83. atzīst Frontex aģentūras ieguldījumu, uzlabojot jūras robežu patrulēšanu Vidusjūras reģionā, īpaši attiecībā uz milzīgo neregulārās imigrācijas spiedienu Vidusjūras reģiona ES dalībvalstīs;

84. atzīst, ka, izmantojot efektīvu dialogu un finanšu palīdzību Vidusjūras reģiona partnervalstīm, var veicināt to tiešu iesaistīšanos Frontex koordinētajos pasākumos Vidusjūras reģionā;

85. tomēr pauž bažas, ka aģentūra Frontex joprojām ir ļoti slikti aprīkota, lai varētu efektīvi veikt tai uzticētos uzdevumus, un atbalsta Komisijas centienus nodrošināt šo aģentūru ar nepieciešamajiem instrumentiem un resursiem, lai tā varētu īstenot uzticētās pilnvaras;

86. vienlaikus pauž bažas, ka nesen apstiprinātās jaunās ES robežapsardzes patruļas vadlīnijas ir radījušas situāciju, ka tās valstis, kas nespēj uzņemties nelegālās migrācijas slogu, varētu atturēties kā patvēruma valstis aktīvi iesaistīties Frontex misijās, tādējādi nopietni samazinot šādu misiju iespējamos panākumus;

87. uzskata, ka gan ES teritorijā, gan ārzemēs jāveic tiešāki pasākumi, lai sauktu pie atbildības personas, kas ar noziedzīgām darbībām veicina nelegālo migrāciju;

88. vienlaikus lūdz Komisiju pielikt pūles, lai nodrošinātu, ka visās iestādēs gan ES, gan ārpus tās maksimāli tiek ievērotas attiecīgo migrantu cilvēktiesības un pamatbrīvības;

89. atbalsta visas iniciatīvas, ar kurām veicina pozitīvo darbu pa jūru veiktas narkotiku pārvadāšanas apkarošanai;

90. ar nožēlu atzīmē, ka paziņojumā nav minēts arvien pieaugošais terorisma risks, tai skaitā jūras pirātisms, kas diemžēl atklāj savu neglīto seju reģionos, kas nemaz nav tālu no Vidusjūras reģiona;

91. atbalsta visus centienus Vidusjūras reģionā integrēt jūrniecības pārraudzību, veicinot informācijas apmaiņu un sadarbību starp valstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par uzraudzību un pārraudzību jūrā;

92. tomēr uzskata, ka Vidusjūras reģiona partnervalstu iesaistīšana jūrniecības pārraudzības integrēšanā nav nākotnē apsverams jautājums, bet tas būtu jāizvirza par vienu no Komisijas prioritātēm;

93. vienlaikus uzsver, ka jūrniecības darbību pārvaldība un drošības problēmu risināšana nevar būt sekmīga bez vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās;

Secinājumi

94. piekrīt, ka problēmām, kas skar Vidusjūru, ir vajadzīgi kopīgi un integrēti risinājumi, kuru pamatā ir uzlabota jūrniecības pārvaldība; atbalsta Komisijas iniciatīvu uzņemties valstu rīcības koordinēšanas un veicināšanas funkcijas saistībā ar jūrniecības nozares politiku Vidusjūrā;

95. šajā sakarā norāda, ka paziņojumā kopumā ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, lai arī ar nožēlu atzīmē, ka paziņojumā ne vienmēr ir pienācīgi novērtēta vietējā un reģionālā dimensija, un, jo īpaši, saistībā ar ierosinātajām programmām un iniciatīvām, tāpēc aicina Komisiju paredzēt pasākumus, kas vietējām un reģionālām pašvaldībām sniegtu iespēju tieši piedalīties šajās programmās un iniciatīvās un kopīgi reaģēt uz nopietnajām problēmām, ar ko saskaras Vidusjūras reģions. Komisijai jāņem vērā, ka pašvaldību struktūra dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga un ka to atšķirīgās pilnvaras neļauj visām pašvaldībām iesaistīties vienādā apjomā;

96. piekrīt viedoklim, ka integrētai pieejai jūrlietām nevajadzētu mazināt konkrētās ar jūrniecību saistītās jomās izstrādāto instrumentu un mērķu nozīmi;

97. piekrīt, ka veiksmīga integrētā jūrniecības politika Vidusjūrā potenciāli var veicināt efektivitātes un ekonomisko ieguvumu palielināšanu dažādās reģiona darbības jomās;

98. vienlaikus tomēr pauž nožēlu, ka paziņojumā nav norādīta konkrēta informācija par plānoto pasākumu finansēšanu;

99. tāpēc, atbalstot paziņojumā noteiktos mērķus un darbības, Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā šo atzinumu un veikt nepieciešamās darbības paziņojumu pilnveidošanai;

Ieteikumi

Reģionu komiteja iesaka:

100. veicināt padziļinātu un konstruktīvāku dialogu ar šī reģiona visām, arī vietējā un reģionālā līmeņa, iesaistītajām pusēm, tādējādi stiprinot savstarpējo uzticēšanos un sapratni;

101. ieviest efektīvus mehānismus, īpaši ievērojot jūras vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, ar kuru palīdzību visas Vidusjūras reģiona valstis tiktu mudinātas un tām būtu iespēja vienādā apmērā piedalīties efektīvā šī unikālā reģiona pārvaldībā;

102. Komisijai apsvērt ieteikumus un pasākumus, lai koordinētu konkrētas un tiešas darbības Eiropas Savienības dalībvalstu un Vidusjūras reģiona valstu, kas nav ES dalībvalstis, starpā, lai apkarotu aizvien pieaugošo pārrobežu organizēto noziedzību, arī saistībā ar cilvēku, narkotiku un ieroču tirdzniecību;

103. gan ES, gan ārpus ES esošās Vidusjūras reģiona valstīs veltīt lielāku uzmanību vietējās un reģionālās dimensijas iespējamajai lomai, turklāt lielāka uzmanība, koordinācija un atbalsts būtu jāsniedz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu vietējo un reģionālo pašvaldību asamblejas (ARLEM) darbam;

104. katrā ziņā nodrošināt Reģionu komitejai un tās pārstāvētajiem vietējiem un reģionālajiem pārvaldes līmeņiem visas iespējas aktīvi piedalīties dalībvalstu augsta līmeņa koordinācijas centru grupas darbā, kurām ierosināts regulāri apspriest integrētas jūrniecības politikas veidošanu;

105. nodrošināt Reģionu komitejai un tās pārstāvētajiem vietējiem un reģionālajiem pārvaldes līmeņiem visas iespējas arī aktīvi piedalīties integrētas jūrniecības politikas Vidusjūras reģionā darba grupas apspriedēs;

106. veikt padziļinātu pētījumu par produktiem un materiāliem, kurus šobrīd pārvadā pa Vidusjūru, lai noteiktu ar tiem saistītos reālos riskus;

107. veicināt vairāk kopīgu publiskā un privātā sektora iniciatīvu, ko aktīvi atbalsta ar Eiropas finanšu instrumentiem, lai mazinātu piesārņojumu un apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos Vidusjūras reģionā, kā arī sekmētu pētniecību ar nolūku izgudrot efektīvākus un mazāk kaitīgus veidus izejvielu ieguves un rūpniecības savienošanai;

108. aicina Komisiju atbalstīt sīki izstrādātu pētījumu par parādībām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un piekrastes piesārņojumu, kurām ir smagas ekonomiskas sekas uz piekrastes zveju. Vienlaikus uzsver, ka Komisijai ir jāatbalsta dalībvalstu centieni, lai veiktu tiešus pasākumus zivsaimniecības jomas profesionāļu un darbinieku sloga mazināšanai;

109. lai panāktu efektīvu turpmāko jūrniecības politikas integrāciju, izstrādāt un izmantot atbilstošus īstermiņa un vidēja termiņa politikas instrumentus un mehānismus, ar kuriem labāk saskaņo un vienkāršo jūrniecības politikas pasākumus;

110. veikt pasākumus, lai mudinātu visas Vidusjūras reģiona valstis ratificēt un pilnībā īstenot konvencijas un protokolus par jūras vides, bioloģiskās daudzveidības, kuģniecības un zvejas darbību aizsardzību Vidusjūrā, tostarp kopīgi un vienoti apsaimniekojot zivju krājumus un visās Vidusjūras reģiona valstīs saskaņojot dažādām zvejas sistēmām noteiktos ierobežojumus;

111. veltīt pienācīgu uzmanību vairākkārtējiem Komitejas aicinājumiem izveidot vienotu vienkāršotu finanšu mehānismu visu ar jūrniecību saistīto jautājumu risināšanai Eiropas piekrastes reģionu un salu fonda ietvaros;

112. Komisijai, iespējami īsā laikā sniedzot detalizētu priekšlikumu, izvērst savu priekšlikumu uzsākt projektu, kura mērķis ir pārbaudīt jūras teritoriālās plānošanas piemērošanu apakšreģionu līmenī, lai sekmētu konkrētu pārrobežu praksi, un šajā sakarā Reģionu komiteja atkārtoti aicina izveidot inovatīvu daudzlīmeņu pārvaldību, kas ņemtu vērā sociālos un vides aspektus un spēkā esošās reģionālas konvencijas.

Briselē, 2010. gada 10. jūnijā Reģionu komitejas priekšsēdētāja Mercedes BRESSO

(1) COM (2009) 540 galīgā redakcija.

(2) Saskaņā ar 2008. gada 21. janvārī pieņemto Protokolu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību Vidusjūras reģionā.