Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju /* COM/2014/031 final - 2014/0013 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Vispārīgais konteksts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1308/2013 ir paredzēta tiesiska un finansiāla pamatsistēma, kas reglamentē to, kā bērniem skolās tiek izplatīti konkrēti lauksaimniecības produkti, izmantojot programmu skolu apgādei ar piena produktiem (Piena programma) un programmu skolu apgādei ar augļiem (Augļu programma). Padomes Regulā (ES) Nr. 1370/2013, kas pieņemta, pamatojoties uz LESD 43. panta 3. punktu, ir noteikts Savienības atbalsta apjoms Piena programmai un Augļu programmai, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1308/2013, un paredzēti pasākumi attiecībā uz atbalstu, kas piešķirams dalībvalstīm, ja tiek īstenota Augļu programma, un maksimālais produktu daudzums, par kuru ir tiesības saņemt atbalstu, ja tiek īstenota Piena programma. Šis priekšlikums ir iesniegts saistībā ar Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz noteikumiem, kas piemērojami skolu programmām. Priekšlikumā paredzēta jauna pamatsistēma, lai veicinātu augļu un dārzeņu, banānu un piena izplatīšanu bērniem izglītības iestādēs, tostarp noteikumi par Savienības atbalsta apjomu un par to, kā atbalsts būtu jāsadala dalībvalstīs. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Neattiecas. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskās noteiktības labad tiek ierosināts svītrot Padomes Regulas (ES) Nr. 1370/2013 5. un 6. pantu, jo pēc ierosinātā grozījuma izdarīšanas Regulā (ES) Nr. 1308/2013 tie kļūtu lieki. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Ietekme uz budžetu ir izklāstīta finanšu pārskatā, kas pievienots šim priekšlikumam un priekšlikumam [COM(2014) 32 final] grozīt Regulu (ES) Nr. 1308/2013. 2014/0013 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes Regulas (ES) Nr. 1370/2013[1] 5. un 6. pantā ir noteikts Savienības atbalsta apjoms programmai skolu apgādei ar augļiem (Augļu programma) un programmai skolu apgādei ar pienu (Piena programma), kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1308/2013[2], un paredzēti pasākumi attiecībā uz atbalstu, kas piešķirams dalībvalstīm, ja tiek īstenota Augļu programma, un maksimālais produktu daudzums, par kuru ir tiesības saņemt atbalstu, ja tiek īstenota Piena programma. (2) Regulā (ES) Nr. 1308/13, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. xxx/xx [jaunā skolu programma], konkrēti, II daļas I sadaļas II nodaļas 1. iedaļā, ir paredzēta jauna pamatsistēma, kā sniedzams atbalsts augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena izplatīšanai bērniem izglītības iestādēs, tostarp noteikumi par Savienības atbalsta apjomu un par to, kā atbalsts būtu jāsadala dalībvalstīs. Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1370/2013 5. un 6. pants ir kļuvis lieks no dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) Nr. xxx/xx [jaunā skolu programma]. Juridiskās noteiktības labad šie panti būtu jāsvītro. (3) Regula (ES) Nr. 1370/13 būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Grozījums Regulā (ES) Nr. 1370/2013 Regulas (ES) Nr. 1370/2013 5. un 6. pantu svītro. 2. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no xx 1. augusta [tāpat kā Padomes un EP regulu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013]. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm Padomes regula, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3] 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[4] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Priekšlikuma mērķis ir sistemātiski palielināt augļu un dārzeņu un piena produktu īpatsvaru bērnu uzturā, tādējādi palīdzot sasniegt kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķus par tirgu stabilizēšanu un pieprasījuma nodrošināšanu ilgtermiņā. Tā mērķis ir arī palīdzēt sasniegt vispārīgākus sabiedrības veselības aizsardzības mērķus par liekā svara un aptaukošanās samazināšanu un ar uzturu saistītu slimību izplatības ierobežošanu, veidojot ilgtspējīgus veselīgas ēšanas paradumus. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis: uzlabot sensitīvu sociālo grupu piekļuvi pārtikai. Attiecīgās ABM/ABB darbības: 05 02 “Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos” 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Ar šo priekšlikumu ir iecerēts izmainīt jauniešu zināšanas par pārtiku un tās izcelsmi, mainīt viņu attieksmi un ar to saistītās izvēles, kā arī veidu, kādā jaunieši uztver lauksaimniecību un tās produktus. Turklāt gaidāms, ka labāk mērķorientēts ES atbalsts palielinās produktu izdalīšanas izmaksu efektivitāti. Tas arī palielinātu papildu pasākumiem atvēlēto budžeta daļu un tādējādi uzlabotu šo pasākumu ietekmi uz patēriņu mērķauditorijā, kā arī izlīdzinātu izglītojošā elementa nozīmes atšķirības programmā “Augļi skolai” (Augļu programma) un “Skolas piens” (Piena programma). Visbeidzot tas radītu vienotu sistēmu katrā dalībvalstī un vairotu informētību par ES līdzdalību. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Mērķu izpildes novērtēšanai ir noteikti trīs līmeņu rādītāji. Ietekmes rādītāji: - izmaiņas bērnu tieši un netieši patērētajā svaigu augļu un dārzeņu apjomā pēc 5 gadiem, - izmaiņas bērnu tieši un netieši patērētajā dzeramā piena apjomā pēc 5 gadiem, - kopējais uztura kvalitātes uzlabojums. Galvenie rezultātu rādītāji: - papildu pasākumiem pieejamā budžeta apguve (%), - ar lauksaimniecību un tās produktiem saistīto un īstenoto atbalsta pasākumu daudzums (%), - izdevumu lietderīguma līmenis pasākumos, lai veicinātu lauksaimniecības produktu patēriņu skolās. Galvenie īstenošanas rādītāji: - dalībvalstīs īstenoto papildu pasākumu skaits, - papildu pasākumos iesaistījušos bērnu skaits un īpatsvars no kopējā dalībnieku skaita, - ar lauksaimniecību saistīto papildu pasākumu skaits dalībvalstīs, - izmaksas par porciju, - piedalošos dalībvalstu, skolu un bērnu skaits, - skolā izdalīto produktu apjoms (augļu un dārzeņu un piena porciju skaits). 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Priekšlikuma pamatā ir vajadzība sistemātiski palielināt augļu un dārzeņu un piena īpatsvaru bērnu uzturā un palīdzēt viņiem veidot veselīgas ēšanas paradumus. KLP skolu programmām to pašreizējā veidolā piemīt daži strukturāli un darbības trūkumi, kas jānovērš, jo tie traucē sasniegt šo programmu mērķus – veicināt lauksaimniecības produktu patēriņu (tirgus mērķis) un skolēnu uztura veselīgumu (veselības mērķis). Konstatētās problēmas ir programmu struktūras neatbilstība to mērķiem (katra programma paredz atšķirīgus izglītības instrumentus), abu programmu koordinācijas un konsekvences nepietiekamība un trūkumi, kas traucē panākt izmaksu tūlītēju atdevi (liels administratīvais un organizatoriskais slogs abās programmās, Augļu programmā 30 % pieejamo budžeta līdzekļu paliek neizmantoti, Piena programmā ir potenciāls programmas pašsvara risks un slikts izmaksu un ieguvumu samērs). Šo problēmu cēloņi pārsvarā ir saistīti ar tiesiskā regulējuma nepilnībām, atšķirīgu finanšu regulējumu, atšķirīgu īstenošanu dažādās dalībvalstīs un ar dažiem ārējiem faktoriem. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Rīcība ES līmenī ir nepieciešama tālab, lai varētu finansēt iniciatīvas visā ES un sagādātu papildu finansējuma avotus, kas ļautu dalībvalstīm paplašināt valsts mēroga pasākumu darbības jomu un palielināt to efektivitāti. Ja dalībvalstīm būtu jāpaļaujas tikai uz saviem finanšu resursiem, lielākā daļa no tām nespētu īstenot vērienīgas iniciatīvas. Rīcība ES līmenī turklāt dalībvalstīs veicina lielāku uzticēšanos skolu programmām, uzlabo ES tēlu un palielina sabiedrības informētību. ES iesaistīšanās dod pievienoto vērtību, pastāvīgi nodrošinot pārredzamību un zināšanu un pieredzes nodošanu un apmaiņu. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas ES kopējā lauksaimniecības politika (KLP) patlaban reglamentē divas ES finansētas skolu apgādes programmas, kuru mērķgrupa ir skolēni, proti, programmu “Skolas piens” (Piena programma) un programmu “Augļi skolai” (Augļu programma). Abām programmām ir kopējs mērķis – noturīgā veidā palielināt augļu un dārzeņu un piena produktu īpatsvaru bērnu uzturā tajā vecumā, kad veidojas viņu ēšanas paradumi, tādējādi palīdzot sasniegt KLP mērķus par tirgu stabilizēšanu un pieprasījuma nodrošināšanu ilgtermiņā. Turklāt šīs programmas ir saskaņā ar vispārīgākiem sabiedrības veselības aizsardzības mērķiem, jo tās palīdz veidot ilgtspējīgus veselīgas ēšanas paradumus. Tomēr, kaut arī programmas ir labi iekļāvušās skolu sistēmā un to potenciāls tiek vērtēts augstu, secinājumi, kas izriet no dažādiem ziņojumiem, konkrēti, no neatkarīgiem Augļu programmas un Piena programmas novērtējumiem, kuru pasūtītājs ir Komisija, un no Eiropas Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 10/2011, kā arī gadiem ilga īstenošanas pieredze liecina, ka jāturpina uzlabot abas programmas, lai palielinātu to pārvaldības efektivitāti un lietderību. Nesenā vienošanās par KLP reformu jau ietvēra vairākus konstatēto problēmu risinājumus. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Pienācīgi ņemot vērā nozares specifiku, var teikt, ka priekšlikums atbilst lauksaimniecības produktu popularizēšanas jomai. Tas atbilst arī sabiedrības veselības aizsardzības mērķiem (par svara kontrolēšanu, nevienlīdzību veselības jomā), paredz vienkāršošanu un ir saskaņā ar principiem un mērķiem, kas formulēti stratēģijā “Eiropa 2020”. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[5] ¨ Komisijas īstenota tieša pārvaldība, – ¨ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās – ¨ ko veic izpildaģentūras X Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti: – ¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt) – ¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām – ¨ publisko tiesību subjektiem – ¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas – ¨ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas lielo nozīmi labas pārvaldības nodrošināšanā un lietderīguma/efektivitātes novērtēšanā attiecībā uz izvirzītajiem mērķiem, jaunajā programmā tās ir iekļautas pie ES atbalsttiesīgajām izmaksām. Ir izveidota arī saikne ar daudzgadu (6 gadu) valsts/reģionālo stratēģiju. Uzraudzība notiks, pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem gada ziņojumiem ar informāciju par izlietoto budžetu, programmas aptverto skolu/bērnu skaitu un šā skaita īpatsvaru mērķgrupas skolu/bērnu kopskaitā, produktu izdalīšanas biežumu, ilgumu, laiku un sistēmu, porcijas vidējo svaru un cenu, vidējo patēriņu uz vienu bērnu un kopējiem izdalītajiem daudzumiem. Uzraudzīs arī papildu pasākumus: attiecībā uz izmantotajām metodēm un to izmaksām, biežumu, iesaistītajām skolām/bērniem, iesaistītajām ieinteresētajām personām un izdalītajiem produktiem. Izvērtēšanas process ietvers dalībvalstu izvērtējuma ziņojumus par programmas īstenošanu 5 gadu laikā – šādi noteiks vidēja termiņa ietekmes; turpinājumā sekos neatkarīgs ES mēroga izvērtējums, ko veiks vienu gadu pēc dalībvalstu izvērtējumiem, – šādi novērtēs programmas īstenošanu dalībvalstu un ES līmenī un tās vispārējo lietderību, efektivitāti, saskaņotību un atbilstību, kā to paredz Komisijas pieņemtie izvērtēšanas standarti un vadlīnijas. Turklāt var tikt paredzēts neatkarīgs pētījums par ilgtermiņa ietekmes rādītājiem.. Izstrādājot jaunās programmas uzraudzības un izvērtēšanas procesus, ir skaidri ievēroti neatkarīgie Augļu programmas un Piena programmas novērtējumi un Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 10/2011 par abām programmām. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Vispārējais identificētais risks attiecas uz programmas lietderību, t. i., uz to, vai ES atbalsts sasniegs programmas galīgos labuma guvējus un reāli palīdzēs programmas mērķu sasniegšanā. Pamatojoties uz pašreizējo pieredzi ar Augļu programmu, īpaša uzmanība būtu jāvelta tiešo maksājumu atbalsta pretendentu atlasei un publiskā iepirkuma procedūrām, kuras izmanto, piešķirot izdalīšanas, publicitātes, uzraudzības un izvērtēšanas līgumus. Kontroles noteikumi attiecas arī uz minēto līgumu īstenošanu. Publiskais iepirkums skolu programmā ir potenciāla problēma. Attiecībā uz cita veida riskiem, piemēram, programmas pašsvara efektu un izdalīto produktu pārmērīgi augsto cenu vai piegādātāju peļņas daļu, var paredzēt noteikumus (piemēram, noteikt ES atbalsta lielumu par vienu porciju). Attiecībā uz papildu pasākumiem varētu notikt pārklāšanās ar skolu rīkotajiem izglītības pasākumiem un ar lauksaimniecības produktu popularizēšanas pasākumiem. Lai novērstu šādu iespēju, pasākumu izstrādē tiks iesaistīta ES zinātnisko ekspertu grupa un tiks skaidri norādīts, kāda ir pasākumu saistība ar jaunās programmas mērķiem. Papildu pasākumu kontroles noteikumi kopumā būs par izdevumu īstumu, lai šāda pārliecība būtu arī tad, ja pasākumus veic kā ārpakalpojumus. 2.2.2. Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Kontroles sistēmu veido maksājumu aģentūras un deleģētās kontroles iestādes dalībvalstu līmenī. Sīkāku informāciju par administratīvo pārvaldību un pārbaudēm uz vietas iegūs no dalībvalstu gada ziņojumiem par kontroli un pārbaudēm, ko veiks, pamatojoties uz Augļu programmā un Piena programmā jau paredzēto kārtību. Iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmā turklāt izmantos dalībvalstu sniegtos uzraudzības un izvērtējuma ziņojumus un ES mērogā veikto izvērtēšanu. Visbeidzot, ES zinātnisko ekspertu grupa dalībvalstīm un Komisijai sniegs padomus par īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu. 2.2.3. Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums Skolu programma ietilps jau esošajā ELGF izdevumu vadības un kontroles sistēmā. Tiek uzskatīts, ka priekšlikums neizraisīs ELGF kļūdas riska līmeņa paaugstināšanos. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Piemēros Horizontālo regulu par KLP finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību. Parasti kontroles sistēmās ir paredzētas plašas administratīvas kontroles, kas aptver 100 % tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu, kontrolpārbaudes ar citām datubāzēm, ja tādas tiek uzskatītas par piemērotām, kā arī neliela darījumu skaita pārbaudes uz vietas pirms maksājumu veikšanas atkarībā no tā, kāds risks saistīts ar attiecīgo shēmu. Ja šajās pārbaudēs tiek atklāts liels skaits pārkāpumu, jāveic papildu pārbaudes. Tiesību aktu paketē par KLP reformu paredzēts arī tas, ka dalībvalstīm jānovērš, jāatklāj un jālabo pārkāpumi un krāpšanas gadījumi, jāuzliek faktiski, samērīgi un atturoši sodi, kas paredzēti Savienības vai valsts tiesību aktos, un jāatgūst visi nelikumīgie maksājumi un procenti. Sistēma ietver pārkāpumu gadījumu automātisku noskaidrošanas mehānismu, kurš paredz, ka tad, ja līdzekļi netiek atgūti četros gados pēc atgūšanas pieprasījuma vai astoņos gados, ja uzsākts tiesas process, neatgūtās summas sedz attiecīgā dalībvalstis. Šis mehānisms ir spēcīgs stimuls dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk atgūt nelikumīgos maksājumus. Jaunās programmas pirmajā posmā un kaut arī oficiāls ES apstiprinājums dalībvalstu stratēģijām nav paredzēts, būs noteikumi par šo stratēģiju saturu (iespējams, ar satura paraugu), kas ļaus iespējami drīz atklāt un novērst krāpšanas risku. Īstenošanas laikā dalībvalstīm krāpšanu novērst palīdzēs arī juridiskas interpretācijas vai padoma prasījumi, kurus jāadresē Komisijai un/vai ES zinātnisko ekspertu grupai. Turklāt tiks veiktas retrospektīvas (ex-post) pārbaudes un stingri turpinājuma pasākumi saistībā ar apgalvojumiem par programmas krāpniecisku un ļaunprātīgu izmantošanu. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas || Dif./nedif. ([6]) || no EBTA valstīm[7] || no kandidātvalstīm[8] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 2 || 05 02 08 12 – Programma skolu apgādei ar augļiem || nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 2 || 05 02 12 08 – Skolām paredzētais piens || nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || Neattiecas || || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2 || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi || AGRI ĢD || || || || 2014[9] || || 2016[10] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ || ||  Darbības apropriācijas || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 Programma skolu apgādei ar augļiem || Saistības || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Maksājumi || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 – Skolām paredzētais piens[11] || Saistības || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Maksājumi || (2 a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || KOPĀ apropriācijas || Saistības || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Maksājumi || =2+2 a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || ||  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Maksājumi || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Maksājumi || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi” || EUR miljonos || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ AGRI ĢD || || ||  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ AGRI ĢD || Apropriācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 EUR miljonos || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksājumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos Norādīt mērķus un rezultātus || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ REZULTĀTI || Rezultāta veids[12] || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS: || uzlabot sensitīvu sociālo grupu piekļuvi pārtikai || Rezultāts || Papildu pasākumu skaits || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || Papildu pasākumu aptverto bērnu skaits || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || Ar lauksaimniecību saistīto papildu pasākumu skaits || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOPĀ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Vajadzīgās cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || XX 01 04 yy || - galvenajā mītnē || || || || || - delegācijās || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība) || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || KOPĀ (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Tiesību aktu, politikas izstrādes, ekonomiskās analīzes un konsultāciju pārvaldība, starpdienestu koordinācija un apspriešanās, iekšējā saziņa un sabiedrības informēšana, iestādes pārstāvēšana un sarunu risināšana, statistikas datu apstrāde Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Savienības finansiālā ieguldījuma apjoms šai programmai ir norādīts regulas projekta 1. panta 3. punktā. Turklāt ar deleģētajiem aktiem tiks noteikts Savienības (vienotas likmes) atbalsta apjoms par augļu un dārzeņu un piena porciju. ES ieguldījuma apjoms produktu izmaksu segšanā tiks ierobežots, gan augļiem un dārzeņiem, gan pienam nosakot maksimālo ES atbalsta apjomu par porciju. Dalībvalstīm būs iespēja paredzēt valsts piemaksas vai piesaistīt privātu finansējumu, lai šādi paplašinātu skolu programmu darbības jomu un/vai palielinātu to intensitāti. Tā kā trešās personas (publiskās un/vai privātās) var būt ļoti dažādas un sīkākas informācijas patlaban nav, skaitliski izteikt trešo personu iemaksu kopējo apjomu šajā posmā nav iespējams. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus [1] Padomes 2013. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.). [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.). [3] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [4] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā. [5] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [6] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [7] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [8] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [9] 2014. gada budžeta summas norādītas vienīgi informācijai. [10] Salīdzināšanas vajadzībām uzskata, ka īstenošanu sāk 2016. gadā. Turklāt budžeta palielinājums skolu apgādei ar augļiem, kas paredzēts reformētajā KLP (Padomes Regula (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju), tiks īstenots ar 2014./2015. mācību gadu, un tiek pieņemts, ka pieejamo summu apgūs pilnībā. [11] Attiecībā uz Piena programmu priekšlikums paredz EUR 80 miljonu finansējumu vienam mācību gadam. Tas atbilst paredzamajam budžeta izpildes līmenim un atbilst kopējām summām, kas daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam atvēlētas ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajam atbalstam. [12] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).