Atbalsta platība, uz ko attiecas šis paziņojums, ir 1 417 140 hektāri (ha) ILZP (55,5 % no kopējās ILZP) Somijā un 335 881 ha ILZP (11 % no kopējās ILZP) Zviedrijā.

Atbalsta shēmā ietvertie apgabali ir noteikti attiecīgajos lēmumos un atrodas uz ziemeļiem no 62. paralēles, kā arī ietver dažas blakus esošas platības uz dienvidiem no šīs paralēles, kurās ir līdzīgi klimatiskie apstākļi, kas ievērojami apgrūtina lauksaimniecisko darbību. Nosakot šīs platības, tiek ņemti vērā tādi faktori kā zems iedzīvotāju blīvums (ne vairāk kā 10 iedzīvotāji/km2), izmantotā lauksaimniecības zemes platība (ILZP), kas izteikta procentos no kopējās platības (<10 %), lietošanai pārtikā paredzētu kultūraugu audzēšanai izmantotās lauksaimniecības zemes platība, kas izteikta procentos no ILZP (≤20 %), un komūnas, ko ieskauj citas tādas komūnas, kas atrodas iepriekš minētajās platībās (pat tad, ja tās neatbilst minētajām prasībām).

Saskaņā ar Lēmumu C(2009)3067 no 2009. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim maksimālā atļautā atbalsta kopsumma gadā bija EUR 358 miljoni. Lēmumu C(2015)2790 piemēro no 2015. gada 1. janvāra, un ar to atļautā maksimālā atbalsta kopsumma gadā ir EUR 382 miljoni, kā norādīts 1. tabulā. Maksimālā atbalsta kopsumma gadā tika palielināta, jo 2014. gada februārī tika izsmelti līdzekļi EUR 24 miljonu apmērā, kas bija pieejami saskaņā ar 182. panta 7. punktu Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (“veselīguma pārbaude”). Ar šo lēmumu tika palielināts arī maksimālā atbalsta apmērs par vienu vienību un kopējais atbalsta apmērs par atgremotājdzīvniekiem, lai stimulētu cīņu ar ražošanas apjoma samazināšanos.

Attiecībā uz atļauju saskaņošanu ar pievienošanās akta mērķiem ražošanas un maksājumu atļauju pārskatīšanas rezultātā atļautais maksimālais maksājuma apjoms gadā Somijā tika samazināts no EUR 448,59 miljoniem līdz EUR 358 miljoniem. Turklāt atbalsts cūkgaļas un mājputnu nozarei tika atsaistīts no ražošanas veida. 2009. gadā tika ieviesta kompensācija par plēsēju radītiem zaudējumiem. Šī kompensācija tika atcelta 2015. gadā.

Atbalsta shēmas ietvaros atbalstu lauksaimniecībai atbalsta apgabalos saņem arī no ES finansētajiem instrumentiem, jo īpaši no diviem KLP pīlāriem. No otrā pīlāra pasākumiem lauksaimniecības nozarei atbalsta apgabalos jo īpaši svarīgs ir atbalsts mazāk labvēlīgiem apgabaliem (kopš 2014. gada — apgabali, kuros ir dabas ierobežojumi) un agrovides pasākumi. Ar Lēmumu C 2000/405 tika noteikta maksimālā kopējā atbalsta summa gadā atbalsta reģionā EUR 1118,9 miljonu apmērā (1993. gada līmenī). Kā redzams 3. tabulā, atbalsts, kas saskaņā ar izmantoto juridisko pamatu izmaksāts atbalsta reģionā 2011.–2015. gadā, iekļaujas lēmumā noteiktās maksimālās summas robežās.

Ja neskaita par EUR 0,6 miljoniem pārsniegto maksājumu 2014. gadā kategorijā “cits atbalsts”, Somijā piešķirtā ziemeļu apgabaliem paredzētā atbalsta maksimālais apmērs atbilda lēmumos noteiktajam maksimālajam apmēram. Jāatzīmē, ka tajās nozarēs, kurās kopējais ražošanas apjoms pārsniedza atļauto attiecināmo ražošanas faktoru skaitu, tika piemērots proporcionāls maksājuma samazinājums uz ražošanas faktora vienību, lai ievērotu lēmumā atļauto maksimālo summu. Attiecībā uz pārsniegto maksājuma summu kategorijā “cits atbalsts” par iemeslu tika atzīts neparedzēts kompensāciju palielinājums par plēsēju radītiem zaudējumiem no EUR 6,83 miljoniem (2013. gadā) līdz EUR 8 miljoniem (2014. gadā). Ar 2015. gadu šāda kompensācija tika izņemta no ziemeļu apgabaliem paredzētā atbalsta lēmuma darbības jomas.

Ikgadējā izmaksātā atbalsta kopsumma no 2011. līdz 2015. gadam bija no EUR 336,1 miljona līdz 310,1 miljonam (2. tabula).

Gads Tiešais atbalsts, pilnībā finansējusi ES Atbalsts mazāk labvēlīgiem apgabaliem (apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi), ieskaitot valsts atbalstu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem Atbalsts agrovidei Ziemeļu apgabaliem paredzētais atbalsts Kopā 2011 274,2 311,5 177,3 336,1 1099,1 2012 272,3 312,3 203,8 329,0 1117,4 2013 258,9 311,3 193,2 322,8 1086,2 2014 253,5 309,9 174,4 329,1 1066,9 2015 212,7 276,5 146,7 310,1 946,0

4.3. Ražošanas apjomi ziemeļu apgabaliem paredzētā atbalsta reģionā

Piena nozare

Gandrīz 80 % Somijā iegūtā piena tiek saražoti atbalsta reģionā (2014. gada dati). Ražošana ir koncentrēta apgabalā C2.

Piecu gadu periodā piena ražošanas apjoms ziemeļu apgabaliem paredzētā atbalsta reģionā palielinājās par 4 %. Citos Somijas apgabalos ražošanas apjoms samazinājās par 1,5 %. Vislielākais ražošanas apjoms tika reģistrēts 2014./2015. tirdzniecības gadā un vismazākais — 2012./2013. tirdzniecības gadā (attiecīgi 1874,2 un 1774,5 tūkstoši tonnu). Ražošanas apjoms pārsniedza noteikto atsauces apjomu visos tirdzniecības gados, izņemot 2012./2013. gadu. Pārsniegums 2014./2015. gadā bija aptuveni 5,5 %.

Atgremotājdzīvnieki

Pārskatītajā 2009. gada lēmumā, ar ko tika atļauts atbalsts, tika kopā sagrupēti ražošanas faktori liellopiem, aitām, kazām reproduktīvajā vecumā un zirgiem.

Liellopu gaļas ražošanas apjoms samazinājās 2012. un 2013. gadā visos ziemeļu apgabaliem paredzētā atbalsta reģionos un turpināja kristies 2014. gadā tālākajos ziemeļu apgabalos, bet nedaudz palielinājās 2014. gadā apgabalos C1 un C2 un 2015. gadā visos apgabalos. Ražošanas apjoms 2015. gadā bija lielāks nekā 2011. gadā visās valsts daļās. No valstī kopumā 85,8 miljoniem kilogramu saražotās liellopu gaļas (2015. gadā) 68,5 miljoni kilogramu tika saražoti atbalsta reģionā, lielākoties apgabalā C2 ciešas piena un liellopu gaļas ražošanas saiknes dēļ. Kopējais atgremotājdzīvnieku audzēšanas apjoms visā pārskata periodā joprojām bija mazāks par atļauto atbilstošo ražošanas faktoru (ganāmpulka vienību) skaitu.

Cūkas un mājputni

Cūkgaļas ražošanas apjoms no 2011. līdz 2014. gadam samazinājās no 93,6 miljoniem līdz 87,7 miljoniem kilogramu un bija zemāks par 2005. gada līmeni. Pārējā valsts daļā ražošanas apjoma samazinājums bija nedaudz lielāks. Aptuveni 70 % cūkgaļas tiek ražoti graudaugu ražošanas apgabalos tajos atbalsta apakšreģionos (C1), kas atrodas vistālāk uz dienvidiem, kur ir koncentrēta arī mājputnu gaļas ražošana. Mājputnu gaļas ražošanas apjoms no 2011. līdz 2014. gadam pastāvīgi palielinājās no 34,9 miljoniem līdz 43,9 miljoniem kilogramu. Ārpus atbalsta reģiona palielinājums bija mazāks. Atbalsts šai grupai tika atsaistīts no ražošanas 2009. gadā, nosakot atsauces apjomu 139 200 GV. Periodā no 2011. līdz 2015. gadam šis rādītājs netika sasniegts.

Dārzkopība

Atbalsts par dārzkopību tiek piešķirts par audzēšanu zemstikla platībās un dārzkopības produktu glabāšanu. Ražošana ir koncentrēta apgabalā C1 (aptuveni 74 % no kopējā ražošanas apjoma). Periodā no 2011. līdz 2015. gadam atbalsta platība samazinājās no aptuveni 202 ha līdz 194 ha. Ārpus atbalsta reģiona ražošanas apjoms saruka nedaudz straujāk. Gada dārzkopības produktu ražošanas atsauces platība atbalsta reģionā netika pārsniegta.

Augkopība

Ziemeļu apgabaliem paredzētais atbalsts augkopībai ietver “vispārīgo atbalstu par hektāru”, “atbalstu jaunajiem lauksaimniekiem” un “atbalstu par noteiktiem kultūraugiem”, kā noteikts lēmumā. Attiecībā uz “vispārīgo atbalstu par hektāru” atbalsta reģionā atbalstītā ILZP šajā piecu gadu periodā ir saglabājusies stabila (630 000–640 000 ha), lai gan ILZP samazinājums salīdzinājumā ar atsauces platību pirms pievienošanās bija ievērojams (30 %). Attiecībā uz “atbalstu jaunajiem lauksaimniekiem” lēmumā nav noteikts maksimālais atbilstošo ražošanas faktoru skaits, tāpēc salīdzināšana nav iespējama. Jomā “atbalsts par noteiktiem kultūraugiem” periodā no 2011. līdz 2015. gadam maksimālais atļauto hektāru skaits tika pārsniegts par aptuveni 15–45 %. Ražošanas pārsniegums lielā mērā bija saistīts ar izmaiņām tirgū, jo īpaši lielāku pieprasījumu pēc proteīnaugiem, kā arī izteikti labo kviešu ražu 2011., 2014. un 2015. gadā.

Cits atbalsts

Ziemeļbriežu audzēšanas apjoms bija aptuveni 156 000 dzīvnieku 2011. gadā un pēc būtiska apjoma krituma 2013. un 2014. gadā gandrīz 157 000 dzīvnieku 2015. gadā. Lēmumā noteiktais maksimālais atbilstošo ražošanas faktoru skaits netika pārsniegts. Pārējā cita atbalsta daļa nav tieši saistīta ar ražošanu.

Secinājumi saistībā ar ražošanas apjomiem

Noslēgumā jāatzīmē, ka atbalstāmo nozaru ražošanas kopapjoms atbalsta reģionā pārskata periodā palielinājās un pārsniedza maksimālo atbilstošo ražošanas faktoru skaitu piena ražošanai un “noteiktiem kultūraugiem”. Ražošanas apjoma pārsniegums pārskata periodā piena ražošanai nebija ne būtisks, ne sistemātisks, savukārt “noteiktiem kultūraugiem” tas bija ievērojams un pastāvīgs. Somija īstenoja pasākumus, kuru mērķis bija mazināt motivāciju kultivēt noteiktus kultūraugus, samazinot atbalstāmo platību no 58 575 ha 2011. gadā līdz aptuveni 45 641 ha 2013. gadā.

4.4. Lauksaimniecības ekonomikas attīstība ziemeļu apgabaliem paredzētā atbalsta reģionā

Somijā 2014. gadā bija 52 775 saimniecības, no kurām 57 % bija atbalsta reģionā, kas salīdzinājumā ar 2010. gadu ir samazinājums par 11 % valstī kopumā. ILZP saglabājās aptuveni tāda pati, lai arī palielinājās hektāru skaits uz saimniecību, kas liecina par strukturālu pielāgošanos. Strukturālā attīstība visās valsts daļās bija līdzīga, taču apgabalos vistālāk uz ziemeļiem saimniecību skaits proporcionāli samazinājās mazāk nekā citos apgabalos.