Šoziem sargāsim sevi no Covid-19

1.Stāvoklis nav stabils

2020. gada izskaņā pasaule turpina piedzīvot vispasaules pandēmijas izplešanos. Lai gan vīruss SARS-CoV-2 ir labāk izprasts un veselības aprūpes sistēmas visā ES ir labāk sagatavotas, lielais saslimušo skaits var ātri pārsteigt pat vislabāk sagatavoto slimnīcu un pārspēt vislabāk izstrādāto stratēģiju.

Covid-19 dēļ pēc katrām 17 sekundēm ES nomirst kāds cilvēks. Ir būtiski savaldīt vīrusa izplatīšanos un nepieļaut jaunus nāves gadījumus un smagu saslimšanu. Gaisa temperatūras pazemināšanās un tās izraisītā cilvēku tuvuma dēļ nākošais brīvdienu laiks šajā trauslajā kontekstā rada īpašas briesmas. Šis būs citāds svētku laiks – individuālā un kolektīvā atbildība šogad glābs cilvēku dzīvību.

Šajā paziņojumā dalībvalstīm doti ieteikumi, kuru mērķis ir neļaut augt Covid-19 pārnēsātāju skaitam un nezaudēt līdz šim ar milzīgām pūlēm panākto. Nākamā gada sākumā būs jauni ieteikumi par to, kā izstrādāt pilnīgu Covid-19 ierobežošanas satvaru, balstoties uz iegūtajām zināšanām un pieredzi un jaunākajām pieejamajām zinātniskajām vadlīnijām.

Stingrie slimības ierobežošanas pasākumi, ko valstis visā ES īsteno no šā gada marta, reaģējot uz pirmo pandēmijas vilni, spēja sekmīgi palēnināt vīrusa izplatīšanos un strauji samazināt ar Covid-19 inficēto un hospitalizēto skaitu, glābjot dzīvību visā Eiropā.

Vasaras periodā skaits stabilizējās. Ierobežojumu atvieglošana, ko daļēji veicināja vasaras temperatūra, nodrošināja tik vajadzīgo stimulu eiropiešu sociālajai labklājībai un pandēmijas smagi skarto valstu ekonomikai. Tomēr pieaugums rudenī rāda, ka straujas pārmaiņas epidemioloģiskajā situācijā var nebūt prognozējamas un ka pasākumu mīkstināšanai ir jānotiek atbilstoši gan pandēmijas attīstībai, gan pietiekamai spējai testēt, izsekot kontaktus un ārstēt slimniekus.

Medicīniskie pakalpojumi un mediķi atkal ir pakļauti milzīgam spiedienam. Rezultātā daudzas Eiropas valstis oktobrī no jauna ieviesa norobežošanos un stingrus sabiedriskus ierobežojumus.

Pēc jaunākajiem epidemioloģiskajiem rādītājiem, Covid-19 dēļ kopš oktobra no jauna ieviestie ierobežojumi sāk mazināt vīrusa pārnešanu. Turklāt Covid-19 vakcīnu ražotāji sāk publicēt vakcīnu efektivitātes ziņā cerīgus rezultātus. Pēdējās nedēļās “Pfizer/BioNTech” un “Moderna” ir presē paziņojuši, ka pirmie rezultāti uzrādot vakcīnas iedarbīgumu ap 95 % un minimālas blaknes, vēlāk uzņēmums “AstraZeneca” paziņojis, ka tā kandidātvakcīna uzrādījusi 70 % vidējo iedarbīgumu. Šīs un citas vakcīnas pakāpeniski tiks rūpīgi pārskatītas Eiropas Zāļu aģentūrā, gādājot par to drošumu un efektivitāti. Tuvākajās nedēļās, ar nosacījumu, ka būs saņemts pozitīvs neatkarīgs zinātnisks novērtējums, mums jāpanāk, ka ES tiek atļauta pirmā drošā un efektīvā Covid-19 vakcīna, tā nodrošinot, ka pateicoties ES pirkuma priekšlīgumiem dalībvalstīm un to pilsoņiem šīs vakcīnas galu galā būs pieejamas.

Lai gan prioritārās grupas varētu sākt saņemt vakcīnas drīz pēc to tirgošanas atļaujas izdošanas, būs vajadzīgs laiks, iekams Covid-19 vakcīnas kļūs plašāk pieejamas. Tāpēc ES un tās dalībvalstīm ir vajadzīga pārejas stratēģija, lai pārvaldītu situāciju tuvākajos mēnešos, līdz vakcīnas būs ieviestas ar pietiekamu kritisko masu un būs jūtama to radītā aizsardzība.

Šis paziņojums seko Komisijas aprīlī, jūlijā un oktobrī publicētajiem norādījumiem un ieteikumiem par Covid-19 pasākumiem. Tajā izklāstīti vairāki pasākumi, kas dalībvalstīm jāapsver, vienlaikus pilnībā ievērojot to kompetenci, sevišķi veselības aprūpē, izstrādājot savu pieeju ilgtspējīgākai pandēmijas pārvaldībai turpmākajos mēnešos, arī svētku laikā. Tas aptver gan sabiedriskās un saimnieciskās dzīves ierobežojumus, gan pasākumus, kas balstīs veselības aprūpes sistēmu pretdarbību pandēmijai. Kopumā, balstoties uz ciešu sadarbību Eiropas līmenī, tie atbalsta koordinētu pieeju izplatības ierobežošanas pasākumiem ziemā un jaunu Covid-19 infekcijas uzliesmojumu ierobežošanu ES.

Tāpat kā agrāk lēmumi jāpieņem koordinēti un mērķtiecīgi. Savrupi pasākumi vājinās vispārējo pretošanos pandēmijai, apstādinās panākto progresu un pagarinās augstas saslimstības periodu ar visām zināmajām negatīvajām sekām. Koordinēšana ES iekšienē un ar kaimiņreģioniem ir būtiska, risinot pārrobežu problēmas, inficēto skaita pastāvīgu kāpumu un ilgstošu negatīvu iespaidu tautsaimniecībā un sabiedrībā. Tādēļ pievienoties šiem pasākumiem tiek aicinātas ES kaimiņvalstis, sevišķi tās, kuras ES Veselības drošības komitejā piedalās novērotāja statusā.

2.Vissvarīgāka joprojām ir distancēšanās un sabiedriskas saskares ierobežošana

Pašreizējie pasākumi, ko īsteno visā ES, paliek galvenais sabiedrības veselības aizsardzības līdzeklis, ar ko tiek ierobežoti un pārzināti Covid-19 uzliesmojumi. To vidū ir fiziska distancēšanās un sabiedriskas saskares ierobežošana, plaša masku valkāšana, risinājumi strādāšanai no tālienes, kad vien iespējams, sabiedrisko vietu slēgšana, kā arī to cilvēku skaita ierobežojums, kuri drīkst pulcēties telpās un ārā, kā arī plašāka testēšana un kontaktu izsekošana. Šie augsti vērtējamie pasākumi ir izrādījušies izšķirīgi un iedarbīgi vīrusa izplatīšanās palēnināšanā un cilvēku dzīvības glābšanā.

Lai gan pasākumi ir efektīvi, daži no tiem visai negatīvi ietekmē cilvēku vispārējo labklājību, sabiedrības funkcionēšanu un ekonomiku. Vīrusa ātru pārnešanu un tās radītās briesmas var pastiprināt ieražas, piemēram, gada nogales svinēšana un saiešanas. Parastā pulcēšanās sabiedriskās vietās draud kļūt par “superaplaišanas” pasākumu, kas ietekmēs tiklab tās dalībniekus, kā plašāku sabiedrību. Aukstums nozīmē arī to, ka pulcēšanās bieži notiek telpās, kur inficēšanās risks ir daudz augstāks.

Tādēļ Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) uzsver, ka “nefarmaceitiskā iejaukšanās”, kur ietilpst pašreizējie pasākumi, izdarāma, vadoties no vietējās epidemioloģiskās situācijas datiem un rēķinoties ar slimības pārnešanas apmēru vietējo iedzīvotāju vidū. Papildus epidemioloģiskajai situācijai visos lēmumos par optimālo stratēģiju nefarmaceitisko pasākumu īstenošanā jāņem vērā mērķpopulācijas īpatnības. Mērķim jābūt efektīvāk un mērķtiecīgāk īstenot nefarmaceitiskos pasākumus, vienlaikus minimalizējot to ietekmi uz cilvēku, sabiedrību un saimniecību. Jāpastiprina līdz šim sekmējusies pieeja: izvairīties no slēgtām telpām, blīvi apmeklētām vietām un ciešas saskares.

Neviena darbība nevar izdoties bez iedzīvotāju un kopienu līdzdalības. Šo līdzdalību var sekmīgāk panākt, ja pasākumi ir skaidri, samērīgi, pārredzami paziņoti un nemainās pārāk bieži. Tāpēc dalībvalstīm būtu lietderīgi kvantitatīvos mērķus un epidemioloģiskos mērķrādītājus noteikt (un paziņot), ņemot vērā sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmu vietējo un nacionālo kapacitāti. Vislabāk būtu, ja šādi mērķorientēti pasākumi balstītos uz informāciju par mobilitātes modeļiem un tās nozīmi slimības izplatīšanā un ierobežošanā. Pamatojoties uz anonimizētiem un agregētiem mobilo sakaru tīklu operatoru datiem, Komisija ir izstrādājusi mobilitātes vizualizācijas platformu, ko var izmantot, lai iegūtu informāciju par mobilitāti, un rīkus labāk mērķorientētu pasākumu veidošanai. Informācija par mobilitāti noder arī, lai uzraudzītu pasākumu efektivitāti pēc to ieviešanas.

ECDC ir uzsvēris: politikas veidotājiem jāatceras, ka no pasākumu ieviešanas brīža līdz brīdim, kad tiek novērota ietekme uz epidēmijas trajektoriju, var paiet līdz pat 40 dienām; šis laiks ir ievērojami ilgāks nekā infekcijas inkubācijas periods. Minētais ilgums var būt saistīts ar laiku, kas vajadzīgs, lai uzvedības maiņa dotu vēlamo rezultātu un pārneses ķēdes samazinātos, kā arī ar ziņošanas aizkavēšanos. Tāpēc pirms ikviena pasākuma pakāpeniskas atcelšanas svarīgi ir rūpīgi novērtēt ietekmi.

Lai gan dažās ES valstīs Covid-19 inficēšanās rādītāji lēnām sāk stabilizēties (kaut arī absolūtā izteiksmē tie ir augsti), pašreizējo ierobežojumu iespējama atvieglošana ir jāveic ļoti rūpīgi, lai nodrošinātu, ka turpmāki slimības uzliesmojumi tiek samazināti līdz minimumam un tiek kontrolēti. Nesena ECDC publikācija rāda, ka, pamatojoties uz matemātisko modelēšanu un pašreizējo epidemioloģisko situāciju, ja valstis visus savus pasākumus atceltu 7. decembrī, hospitalizācijas rādītāji varētu palielināties ap 24. decembri. Taču, ja valstis visus savus pasākumus atceltu 21. decembrī, hospitalizēto Covid-19 pacientu skaits šajās valstīs palielinātos jau 2021. gada pirmajā nedēļā. Šīs simulācijas rāda, ka, ņemot vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju ES, ir grūti pamatot kontroles pasākumu atcelšanu. Dalībvalstis tiek mudinātas lēmumu veidošanā izmantot uz scenārijiem balstītu modelēšanu.

1. attēls. Gadījumu skaita iespējamā atkalpalielināšanās, ko varētu izraisīt ieviesto pasākumu atcelšana uz gada nogales svētkiem (avots: ECDC)

Turpmāk ir izklāstīti politikas norādījumi par nefarmaceitiskiem intervences pasākumiem, kuri ir īpaši svarīgi gaidāmajā gada nogales svētku periodā un kuru īstenošanu dažas dalībvalstis jau ir sākušas apsvērt. Komisija stingri mudina dalībvalstis ņemt vērā šos norādījumus.