Konteksts — Padomes ieteikums par ilgstošu bezdarbu

Padomes 2016. gada Ieteikumā par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū ir Komisijai ieteikts “sadarbībā ar dalībvalstīm un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām novērtēt pasākumus, kas īstenoti, pamatojoties uz šo ieteikumu, un līdz 2019. gada 15. februārim ziņot Padomei par minētās novērtēšanas rezultātiem”.

Apspriedes ar ieinteresētajām personām mērķis bija savākt no attiecīgajām grupām un plašākas sabiedrības datus, pieredzi un viedokļus par ieteikuma galvenajiem kritērijiem. Tas atbilst labāka regulējuma pamatnostādnēm . Šajā ziņojumā apkopotas apspriedes un to galvenie rezultāti.

Izvērtēšanas ceļvedis

Komisija uzaicināja ieinteresētās personas sniegt atsauksmes par izvērtēšanas ceļvedi , kas bija pieejams tīmeklī no 2017. gada 29. jūnija līdz 2017. gada 27. jūlijam. Tika saņemtas sešas atbildes: četras no NVO, viena no uzņēmumu asociācijas un viena no respondenta, kas sevi bija klasificējis kā “Cits”. Piezīmes bija par pašu ieteikumu, piemēram, tika aicināts vairāk pievērsties kvalitatīvu darbvietu radīšanai, iesaistīt darbā iekārtošanas sociālos uzņēmumus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas un padziļināt dalībvalstu sadarbību; par šīm piezīmēm tika reflektēts, veicot izvērtēšanu.

Atklāta sabiedriskā apspriešana

No 2018. gada 2. maija līdz 2018. gada 31. jūlijam konsultācijām paredzētajā Komisijas tiešsaistes platformā notika atklāta sabiedriskā apspriešana (ASA) pilsoņiem un ieinteresētām personām visās 24 ES oficiālajās valodās, izņemot īru valodu. Tajā tika saņemtas 482 atbildes no 205 privātpersonām un 277 organizācijām. Starp respondentiem neproporcionāli plaši bija pārstāvēta Bulgārija, — respondenti no šīs valsts bija 48 % no atbildējušo kopskaita. 75 % respondentu atbildēja, ka ieteikums joprojām adekvāti pievēršas ilgstoša bezdarba novēršanai (šādi biežāk uzskatīja organizācijas, nevis privātpersonas). Ja neņem vērā no Bulgārijas saņemtās atbildes, viedoklis par ieteikuma atbilstību bija pozitīvāks. Ja ņem vērā arī Bulgāriju, 40 % respondentu atbildēja, ka ES ir jāveic arī citi pasākumi, lai palīdzētu ilgstošiem bezdarbniekiem atrast darbu; savukārt tad, ja atbildes no Bulgārijas neņem vērā, šis skaitlis ir 66 %.

Vairums respondentu uzskatīja, ka pēdējo divu gadu pasākumi ir uzlabojuši tādu cilvēku stāvokli, kuriem ir vājas prasmes vai zema kvalifikācija vai kuriem ir garīga invaliditāte un/vai psiholoģiskas problēmas. Vairums respondentu nepiekrita apgalvojumam, ka ir panākti uzlabojumi arī citām neaizsargātām ilgstošo bezdarbnieku grupām.

Trešdaļa respondentu atbildēja, ka pastāv sinerģija starp ES pasākumiem, kuru mērķis ir palīdzēt ilgstošiem bezdarbniekiem. 89 % respondentu pauda viedokli, ka ir lietderīgi, ka pastāv īpaša ES politika attiecībā uz ilgstošu bezdarbu. Vairums respondentu teica, ka, pateicoties ieteikumam, ir notikušas dažas politikas izmaiņas (prioritāšu noteikšana, finansējums, pasākumu ātrāka īstenošana). Tika saņemti 23 papildu dokumenti, no tiem vairums bija līdzīgi pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) nostājas dokumentiem. Tajos bija norādīts, ka svarīga ir pakalpojumu integrācija, un četros piezīmēts, ka būtu jāuzlabo veids, kā notiek vēršanās pie invalīdiem. Trijos citos bija minēts, ka pēc iespējas ātrāk būtu jāveic padziļināta intervence un ka 18 mēnešus ilgs bezdarba periods ir par ilgu. Trīs PSO norādīja, ka īstenošana varētu noritēt efektīvāk, ja būtu īpašs finansējums, un viena PSO izteica kritiku, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām nav ierādīta nekāda loma. Divas minēja, ka ir svarīgi ņemt vērā tādu faktoru kā prasmes. Viens dokuments no Somijas līdzinājās paraugprakses izklāstam un tika izmantots kā piemērs Komisijas dienestu darba dokumentā.

Semināri ar valsts kontaktpunktiem ilgstoša bezdarba jautājumos

Tika sarīkoti trīs semināri ar valsts kontaktpunktiem. Tos nozīmēja dalībvalstis pēc Nodarbinātības komitejas 2016. gada pārskata par ilgtermiņa bezdarbu. Semināru mērķis bija saņemt neformālu ieguldījumu novērtējumā, jo īpaši — pamatojuma pētījumā — un dalīties ar īstenošanā gūto pieredzi. Pirmajā seminārā, kas notika 2018. gada 19. martā, galveno uzmanību pievērsa pamatojuma pētījumam un datu vākšanas metodei. Otrajā seminārā, kas notika 2018. gada 28. jūnijā, dalībniekus iepazīstināja ar pētījuma kartēšanu un diviem pilsoniskās sabiedrības īstenotu sociāli inovatīvu projektu piemēriem. Pēdējais seminārs notika 2018. gada 6. novembrī, un tajā tika diskutēts par grūtībām īstenošanā. Semināri palīdzēja precizēt kartēšanu un padarīt skaidrākas novērtējumā izmantotās definīcijas.

Stratēģiskā dialoga sanāksme ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO)

Stratēģiskā dialoga sanāksme ar ES līmenī strādājošām PSO notika 2018. gada 15. novembrī , un tās mērķis bija saņemt atsauksmes no organizācijām, kas tieši vai netieši strādā ar ilgstošiem bezdarbniekiem vai viņus pārstāv. Sanāksmes gaitā notika grupu diskusijas par PSO lomu, pašreizējo praksi un ieteikumiem nākotnei.

Visi dalībnieki piekrita, ka konsultēšanas pakalpojumu sniedzējiem ir svarīga loma palīdzības sniegšanā ilgstošiem bezdarbniekiem. Ieteikuma pieeja tika uzskatīta par visaptverošu un iekļaujošu. Kā uz pastāvīgu problēmu tika norādīts uz faktu, ka ieteikumam nav atsevišķa finansējuma, līdz ar to mazinās ieteikuma efektivitāte; savukārt 18 mēnešus ilgu bezdarba periodu līgumiem par integrāciju darbā dalībnieki uzskatīja par pārāk ilgu. Dalībnieki arī uzsvēra, ka ieteikums nedod daudz iespēju inovācijai, jo tajā izmantotā pieeja ir diezgan strikta. Viņi aicināja ieviest vairāk kvalitātes rādītāju sniegto pakalpojumu un darbvietu kvalitātes novērošanai. Dalībnieki arī uzsvēra, ka trūkst mentorēšanas iespēju un apmācības pēc iekārtošanas darbā. Visbeidzot, dalībnieki pauda bažas par to, ka PSO nav paredzēta nekāda loma.

Stratēģiskā dialoga sanāksme ar sociālajiem partneriem

2018. gada 28. jūnijā ES līmeņa sociālie partneri apsprieda ieteikumu. Eiropas Biznesa konfederācija aicināja vairāk uzmanības pievērst neaktīvo personu nodarbināšanai. Eiropas Arodbiedrību konfederācija uzsvēra savu vilšanos, ka arodbiedrību nozīme nav atzīta, un akcentēja savu lomu apmācības nodrošināšanā un atbalsta sniegšanā darbavietā.

Apspriešanās ar valstu nodarbinātības dienestu tīklu (VND tīklu)

VND tīkls aktīvi piedalījās novērošanā un savos VND birojos veica aptauju par kapacitāti īstenot ieteikumu (sk. 1. pielikumu). No 29. jūnija līdz 9. jūlijam ar padomdevējiem Eiropas VND jautājumos apspriedās par ziņojumu, kas iepazīstina ar šīs aptaujas rezultātiem; tas beigās noveda pie šo rezultātu interpretācijas ex post pārbaudes.

Apspriešanās ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) komiteju