EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA
ar koment āriem, kuri ir neat ņemama da ļalēmumam par Eiropas Savien ības 2003. finan šu gada
vispārējābudžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa–Komisija
EIROPAS PARLAMENTS,
—ņemot v ērāEiropas Savien ības 2003. finan šu gada visp ārējo bud žetu (1),
—ņemot v ērāEiropas Kopienu gada p ārskatus –2003. finan šu gads –Isējums –Konsolid ētie bud žeta
izpildes p ārskati un konsolid ētie finan šupārskati (SEK(2004) 1181 –C6-0012/2004, SEK(2004) 1182 –
C6-0013/2004) (2),
—ņemot v ērāKomisijas zi ņojumu par 2002. gada izpildes apstiprin āšanas kontroli (KOM(2004) 0648 –
C6-0126/2004),
—ņemot v ērāgada zi ņojumu bud žeta izpildes apstiprin ātājai iest ādei par 2003. gad āveiktaj ām iek šējām
revīzijām (KOM(2004) 0740),
—ņemot v ērāRevīzijas pal ātas 2003. gada p ārskatu (3)u nt āsīpašos p ārskatus, kam pievienotas to iest āžu
atbildes, kur ās veikta rev īzija,
—ņemot v ērādeklar āciju par p ārskatu ticam ību, k āarīpar notiku šo dar ījumu likum ību un pareiz ību, ko
Revīzijas pal āta ir sniegusi saska ņāar EK l īguma 248. pantu (4),
—ņemot v ērāPadomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (C6-0077/2005),
—ņemot v ērāEK l īguma 274., 275. un 276. pantu un Euratom Līguma 179.a pantu un 180.b pantu,
—ņemot v ērāPadomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finan šu regulu, ko
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam bud žetam (5), jo īpašitās 145., 146. un 147. pantu,
—ņemot v ērā1977. gada 21. decembra Finan šu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam
budžetam (6),
—ņemot v ērāReglamenta 70. pantu un V pielikumu,
—ņemot v ērāBudžeta kontroles komitejas zi ņojumu un p ārējo iesaist īto komiteju atzinumus
(A6-0070/2005),
A. tākāES politikas īsteno šanu raksturo galvenok ārt“dalīta pārvald ība”starp Komisiju un dal ībvalst īm,
B. tākāsaska ņāar Finan šu regulas 53. panta 3. punktu “izpildes uzdevumus dele ģēdalībvalst īm”,j a
Komisija izpilda bud žetu, īstenojot dal ītu p ārvald ību, un t ākādalībvalst īmjārīkojas saska ņāar
Eiropas Savien ības pie ņemtaj ām pamatnost ādnēm,LV L 196/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
(1) OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.
(2) OV L 294, 30.11.2004., 1. lpp.
(3) OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.
(4) OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.
(5) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
(6) OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.
C. vēlreiz uzsverot (1), ka izpildes apstiprin āšanas proced ūra ir process, kura m ērķis, cita starp ā,i r
finan šu vad ības uzlabo šana ES, uzlabojot l ēmumu pie ņemšanas pamatu, ņemot v ērāRevīzijas pal ātas
pārskatus, k āarīiestāžu atbildes un atzinumus,
D. tākāsaska ņāar Līgumu Komisijai ir iniciat īvas ties ības un t ākāgalīgāfinansi ālāatbild ība par bud žeta
izpildi ir nedal āma, un pien ācīgiņemot v ērāsubsidiarit ātes principu, k ātas tika pie ņemts ar
Māstrihtas L īgumu, par to ir atbild īga Komisija, k ānoteikts L īguma 274. pant ā,u nl īdz ar to j ānosaka
atbilsto šupārbau žu veik šana saist ībāar Kopienas l īdzek ļiem,
E. tākāKomisija, pirmk ārt, ir ieinteres ēta nodro šināt, lai p ārraudz ības noteikumi b ūtu piln ībāizpild īti,
A. HORIZONT ĀLIE JAUT ĀJUMI
1. izsaka no žēlu par Rev īzijas pal ātas maldino šo pazi ņojumu par nesamaks ātajām saist ībām attiec ībāuz
strukt ūrfondiem, kuras 2003. gada beig ās bija l īdzvērtīgas“piecu gadu maks ājumiem, ņemot v ērā
tēriņup a šreizējos tempus …”(0.6.), jo šajāsumm āir iek ļauts ar ī2004. l īdz 2006. gads, par kuriem
2003. gad ānevar ēja uz ņemties saist ības; atg ādina, ka perioda beig ās neizlietotos l īdzek ļus dal ībval-
stīm atmaks ā;
2. atzin īgi vērtēto, ka n +2 (saist ību uz ņemšanās gads +2) noteikuma ievie šana ir b ūtiski pal īdzējusi šo
probl ēmu atrisin āt, līdz ar to p ēdējos divos gados strukt ūrfondi ir apg ūti vair āk nek ā99 % apm ērā;
3. aicina Komisiju, paturot pr ātāarīfinan šup l ānu p ēc 2006. gada, rast l īdzsvaru starp politikas saga-
tavo šanu un atskait īšanās procesu par t āsīsteno šanu, k āarīaicina Komisiju veikt kritisku anal īzi,
pārskatot pilnvaru sadali Komisij ā(vad ības strukt ūru), k āarīadministrat īvos procesus;
4. turkl āt aicina Komisiju papla šinātajāietekmes nov ērtējumā, kas veikts saist ībāar jaunaj ām regul ām,
iekļaut īsteno šanas izmaksas un administrat īvo slogu dal ībvalst īm un gala sa ņēmējiem, t ādējādi
nosakot p ārbaudes un l īdzsvaru, lai īsteno šanas izmaksas un administrat īvais slogs b ūtu pie ņemam ās
robe žās;
Pārskatu ticam ība–kvalific ēta nost āja
5. atz īmē, ka, iz ņemot attiec ībāuz efekt īvu iek šējās kontroles proced ūru neesam ības sek ām saist ībāar
dažādiem ie ņēmumiem un avansa maks ājumiem, Rev īzijas pal āta uzskata, ka Eiropas Kopienu konso-
lidētie gada p ārskati un to piez īmes ticami atspogu ļo Kopienu 2003. gada ie ņēmumus un izdevumus
un to finansi ālo st āvokli gada beig ās (Ticam ības deklar ācijas II un III punkts);
6. v ēršuzman ību uz šādiem izvilkumiem no “Gada zi ņojuma bud žeta izpildes apstiprin ātajai iest ādei par
2003. gad āveiktaj ām iek šējām rev īzijām”(2) attiec ībāuz gr āmatved ības un p ārvald ības inform ācijas
sistēmām:
“…grāmatved ības funkcijas ģener āldirektor ātos j āstiprina un j āveido profesion ālākas, lai ģener āldi-
rektor ātos un to starp āKomisija un t ās vad ība var ētu būt sistem ātiska p ārliec ība, ka p ārskati ir piln īgi,
pareizi un atbilsto ši”(5. lpp.),
“sistēmāmjānodro šina, ka p ārskatos ir iek ļauta visa atbilsto šāinform ācija”(5. lpp.),
“vadībai un ārējām ieinteres ētajām pus ēmjābūtpārliec ībai, ka summas atspogu ļoīstenību”(6. lpp.);LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/5
(1) OV L 330, 4.11.2004., 82. lpp.
(2) KOM(2004) 0740.
un secina, ka formul ējums nor āda, ka
—nav sistem ātiskas p ārliec ības, ka p ārskati ir piln īgi, pareizi un atbilsto ši,
—sistēmas nenodro šina, ka p ārskatos ir iek ļauta visa atbilsto šāinform ācija,
—vadībai un ārējām ieinteres ētajām pus ēm nav p ārliec ības, ka summas atspogu ļoīstenību;
7. izsaka no žēlu, ka varas sadal ījums Komisijas vad ības strukt ūrās samazina gr āmatve ža lomu l īdz
inform ācijas apkopo šanai par p ārskatiem, ko vi ņšsaņem no kred ītrīkotājiem; uzskata, ka gr āmat-
vedim j āuzņemas visp ārēja atbild ība par iest ādes p ārskatu integrit āti kopum ā, nepa ļaujoties tikai uz
vairāk nek ātrīsdesmit individu āli dele ģētiem kred ītrīkotājiem;
8. sagaida, ka gr āmatvedis apstiprin āspārskatus, bet ne p ārskatiem pievienoto piez īmi, t ādējādi uz ņe-
moties person īgu atbild ību par tajos min ētajām summ ām, un, ja ir t ādi nosac ījumi, prec īzi izskaidros
veikto atrunu b ūtību un darb ības jomu; uzsver at šķirību starp ofici ālu p ārskatu pie ņemšanu, ko veic
Kolēģija, un p ārskatu apstiprin āšanu k āpatiesu un pareizu gr āmatve žag rāmatojumu; v ēlreiz aicina (1)
Komisiju iesniegt vajadz īgos likumdo šanas priek šlikumus par Finan šu regulas un/vai t āsīsteno šanas
noteikumu groz īšanu;
9. izsaka no žēlu par Komisija nev ēlēšanos palielin ātg rāmatve ža lomu; uzsver, ka p ārskatu apstiprin ā-
šana ir kontroles strukt ūras b ūtisks pamatelements un ka visp ārējās kontroles strukt ūras citi elementi
tiek iev ērojami v ājināti, ja šīelementa nav; piekr īt nesen Komisij āveikt ās finan šu vad ības reformas
mērķim, proti, pie šķirt atbild ību katram ģener āldirektoram; tom ēri rp ārliecin āts, ka apliecin ājums, ko
var sniegt ģener āldirektori, j āatbalsta ar gr āmatve ža visp ārējo apliecin ājumu, kur šbūtu piln ībāatbil-
dīgs un kuram b ūtušīpien ākuma izpildei vajadz īgie l īdzek ļi;
10. sagaida, ka Komisija priek šlikum āpar Finan šu regulas groz īšanu ietvers noteikumus, kas pras ītu, lai
grāmatvedis p ārskatus apstiprin ātu, piem ēram, pamatojoties uz sistem ātisku apstiprin āšanu vai izlases
veida p ārbaud ēm; uzskata, ka gr āmatvedis j āpaaugstina par galveno finansistu k āvadības institucio-
nālo pretstatu t ās 39 dienestiem un ka vi ņap a šreizējāloma, kad vi ņštikai form āli apstiprina no
ģener āldirektoriem sa ņemto inform āciju un vajadz ības gad ījumānevar sniegt savus apsv ērumus
(Finan šu regulas 61. pants), ir pretrun āar finan šu vad ības reformas m ērķi;
11. uzsver, ka gr āmatve ža lomas palielin āšana nav solis atpaka ļvirzien āuz veco sist ēmu, kur ātoreiz ējais
“finan šu kontrolieris ”deva at ļauju veikt maks ājumus un uz ņemties saist ības, k āarīveica dar ījumu
iepriek šējas p ārbaudes; uzsver, ka ir at šķirība starp veco sist ēmu un piepras ījumu palielin ātg rāmat-
veža lomu, lai vi ņšvarētu veikt sist ēmas iepriek šējas p ārbaudes un dar ījumu ex-post izlases veida
pārbaudes; izsaka no žēlu, ka Komisija turpina min ēt maldino šou nk ļūdaino argumentu, ka gr āmat-
veža lomas palielin āšana kontroles strukt ūrāir solis atpaka ļvirzien āuz veco sist ēmu un ka gr āmat-
veža veikt āpārskatu parakst īšana ir tikai form āla;
12. inform ēKomisiju, ka tas nevar pie ņemt tikai form ālus uzlabojumus attiec ībāuz gr āmatve ža lomu;
sagaida, ka Finan šu regul ābūs pras ība par galven āfinansista deklar āciju, kur āviņš,u zņemoties par to
atbild ību, nevis pamatojoties uz inform āciju, kas sa ņemta no ģener āldirektoriem, pazi ņotu, ka
pārskati sniedz patiesu un god īgu atspogu ļojumu un ka notiku šie dar ījumi ir likum īgi un pareizi;
13. nesaprot, k āRevīzijas pal āta var 10 gadus p ēckārtas sniegt negat īvu ticam ības deklar āciju par
maks ājumu apropri ācijām, tom ēr vienlaikus faktiski sniedzot nevainojamu atzinumu par Komisijas
vispārējiem p ārskatiem; b ūtu gandar īts, ja Rev īzijas pal āta sniegtu īsu rakstisku paskaidrojumu par šo
jautājumu;LV L 196/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
(1) 2003. gada 4. decembra rezol ūcijas 21. punkts (OV C 89 E, 14.4.2004., 153. lpp.) un 2004. gada 21. apr īļa
rezol ūcijas par 2002. gada izpildi 68. punkts (OV L 330, 4.11.2004., 82. lpp.).
14. atg ādina, ka 2002. gada 17. decembr īKomisija apstiprin āja rīcības pl ānu Eiropas Kopienu gr āmatve-
dības sist ēmas moderniz ēšanai, kuram j āsāk darboties no 2005. gada 1. janv āra; uzsver, ka s ākuma
bilances sagatavo šana ir b ūtisks faktors veiksm īgai p ārejai no naudas pl ūsmas gr āmatved ības sist ēmas
uz uzkr ājumu principa gr āmatved ības sist ēmu;
Revīzijas pal ātas 2003. gada visp ārējais izv ērtējums–pamatotas p ārliecības neesam ība
15. ar vil šanos v ēlreiz atz īmē,k aR e v īzijas pal ātai“nav pamatotas p ārliec ības par to, ka efekt īvi tiktu
piem ērotas [dal ībvalst īs] pārraudz ības sist ēmas un kontrole svar īgās bud žeta jom āstā, lai uzlabotos
risku p ārvald ība saist ībāar notiku šo dar ījumu likum ību un pareiz ību”(0.4.);
Revīzijas pal ātasīpašais izv ērtējums
16. atg ādina Rev īzijas pal ātasīpašos secin ājumus attiec ībāuz maks ājumu izdevumiem:
—lauksaimniec ība:“Jāpanāk uzlabojumi saist ībāar visiem lauksaimniec ības izdevumiem kopum ā, lai
labotu v ērāņemamos tr ūkumus, kas konstat ēti pārraudz ības sist ēmās un kontrol ē”(Ticam ības
deklar ācijas VI punkta a) apak špunkts),
—strukt ūrfondi: “…sistēmās, ko dal ībvalstis piem ēro ES bud žeta izpildes p ārraudz ībai un kontrolei,
aizvien ir konstat ējami tr ūkumi …”(Ticam ības deklar ācijas VI punkta b) apak špunkts),
—iekšējānozaru politika: “…pārraudz ības sist ēmās un kontrol ēveiktie uzlabojumi v ēl nav pietie-
kami, lai nov ērstu v ērāņemam āskļūdas…”(Ticam ības deklar ācijas VI punkta c) apak špunkts),
—ārējās darb ības:“…irļoti svar īgi praks ēiedarbin āt elementus, kas vajadz īgi sist ēmu un izdevumu
pārraudz ībai un kontrolei, lai veiktu v ēl vajadz īgos uzlabojumus ”(Ticam ības deklar ācijas VI
punkta d) apak špunkts),
—pirmspievieno šanās atbalsts: “2002. gad āpārraudz ības sist ēmās un kontrol ēatklāto tr ūkumu d ēļ
radu šāskļūdas un pieaugu ši riski, kas ietekm ējuši dar ījumu likum ību un pareiz ību”(Ticam ības
deklar ācijas VI punkta e) apak špunkts),
—dalītāpārvald ība:“Saist ībāar dal īto p ārvald ību, decentraliz ēto p ārvald ību…efekt īvākjāpiem ēro
pārraudz ības sist ēmas un kontrole t ā, lai tie lab āk var ētu p ārvald īt saist ītos riskus ”(Ticam ības
deklar ācijas VIII punkts);
17. atz īmē, ka Rev īzijas pal ātas konstat ējumos skaidri nor ādītas galven ās probl ēmas attiec ībāuz notiku šo
darījumu likum ību un pareiz ību galvenok ārt dal ībvalstu l īmen īun maz ākāmērāKomisijas l īmen ī;
18. uzskata, ka Kopienas l īdzek ļu dal ītāspārvald ības gad ījumos Komisijai steidz īgi jāatrod veidi, k ā
uzlabot p ārskatatbild ību dal ībvalstu l īmen ī, efekt īvi str ādājot pie “deleģēšanas riska ”, kas rodas t ā
dēļ, ka Komisijai, kura ir atbild īga par visu izdevumu gal īgo bud žetu, prasa ar īuzņemties atbild ību
gadījumos, kad ES l īdzek ļus tērēdalītāpārvald ībāar dal ībvalst īm;
Dele ģēšanas risks
19. atz īmē, ka, lai gan dal ībvalstis ir atbild īgas par bud žeta liel ākāsd a ļas izpildi, Eiropas Komisija ir
atbild īga par ES bud žeta gal īgo izpildi un, pien ācīgiņemot v ērāsubsidiarit ātes principu, k ātas tika
pieņemts ar M āstrihtas L īgumu, t ādējādi ar īpar kontroles pas ākumiem dal ībvalst īsu np a šāKomisij ā;
20. atz īmē,k aa t šķirība starp Kopienas politikas finans ēšanu un īsteno šanu rada t āsaucamo “deleģēšanas
risku”, kas attiecas uz t ādiem jaut ājumiem k ā:
a) tāfakta atz īšana, ka dal ībvalstis un sa ņēmēji ne vienm ēr piev ēršvien ādu uzman ību Eiropas naudas
tērēšanai un valsts naudas t ērēšanai,LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/7
b) dal ībvalstu kontroles standartu neviendab īgākvalit āte un vairuma valstu rev īzijas iest āžulīdzda-
lības man āmais tr ūkums, tiecoties p ēc garantijas, ka Eiropas l īdzek ļus paredz ētajiem m ērķiem
izmanto pl ānveid īgi un likum īgi,
c) p ārmērīga pa ļaušanās uz kontroles meh ānismu juridiskaj āmu nl īgum ānoteiktaj ām defin īcijām,
pietiekami nem ēģinot balst īt Komisijas un dal ībvalstu administrat īvo iest āžu attiec ības uz labas
pārvaldes un p ārskatatbild ības principiem,
d) atg ūšanas meh ānismu retrospekt īvais raksturs, kas nov ēršuzman ību no vajadz ības veikt korekt īvu
darb ību cik vien iesp ējams agri un daudzos gad ījumos pie ļauj k ļūdu atk ārtošanos p ārāk ilg ālaika
period ā,
e) gar āpasākumu ķēde no bud žeta saist ībāmlīdz līdzek ļu non ākšanai pie gala sa ņēmējiem, kas prasa
ievērojamus centienus, lai nodro šinātu audit ācijas pierakstu izsekojam ību,
f) ierobe žotāsubstant īvāparaugu p ārbaude, ko var veikt praktiski, sal īdzin ājumāar kop ējo dar ījumu
skaitu;
21. uzskata, ka šīs probl ēmas nevar atrisin āt, tikai veicot centraliz ētas oblig ātās kontroles, un ka pa šrei-
zējāsituācija uzskat āmi pier āda jaunu instrumentu nepiecie šamību, lai uzlabotu Komisijas ieskatu
dalībvalstu p ārvaldes un kontroles sist ēmās; uzskata, ka tikai pietiekami visaptvero ša inform ācijas
iepriek šēja atkl āšana ofici ālāatklāšanas pazi ņojum āun ikgad ējaex-post ticam ības deklar ācija par
notiku šo dar ījumu likum ību un pareiz ību no katras dal ībvalsts p ārvaldes iest ādes (finan šu ministra),
kāto vair ākkārtīgi ieteicis Komisijas Iek šējās rev īzijas dienests (1),ļaus Komisijai pild īttās saist ības
saska ņāar L īguma 274. pantu;
22. aicina Komisiju l īdz 2005. gada 1. oktobrim sniegt s ākotn ējo zi ņojumu, kur ābūtu izkl āstīts ce ļšlīdz
protokolam ar dal ībvalst īm, kur āspārvaldes iest āde (finan šu ministrs) pirms apmaksas veik šanas katru
gadu pazi ņotu, ka darbojas atbilsto šas kontroles sist ēmas, kas sp ēj nodro šināt atbilsto šu garantiju
Komisijas p ārskatatbild ībai;
23. iesaka, lai min ētajāziņojum ābūtu pras īts, lai ikgad ējāatklāšanas pazi ņojum ābūtu:
a) kontroles sist ēmu apraksts, kuru sniedz dal ībvalsts p ārvaldes iest āde,
b)šo kontroles sist ēmu efektivit ātes nov ērtējums,
c) korekt īvs rīcības pl āns, kuru izstr ādājusi dal ībvalsts p ārvaldes iest āde, apsprie žoties ar Komisiju,
d) apraksta apstiprin ājums, ko sniedz valsts rev īzijas iest āde vai cits ārējais revidents,
turkl āt iesaka, lai šajāziņojum ābūtu preciz ētas Komisijas ties ības p ārbaud īt atkl āšanas pazi ņojumu
un skaidri noteikta juridiska iest āde, kas dr īkst piem ērot sodus, kuri ietekm ēattiec īgo dal ībvalstu
kopējo finans ējumu neadekv ātas atkl āšanas gad ījumā;
24. uzskata, ka ir neatbilsto ši lemt par apropri ācijām dal ītas p ārvald ības politikai laik āposm āpēc 2007.
gada, nedodot konkr ētu atbildi uz Rev īzijas pal ātas piez īmēmu nb ūtiski neuzlabojot kontroles
meh ānismus dal ībvalst īs;
25. pazi ņo Komisijai un Padomei par gr ūtībām saist ībāar iest āžu nol īguma sl ēgšanu par jauno finan šu
plānu, kam ēr piln ībānetiks pie ņemts katras dal ībvalsts augt ākās politisk āsu np ārvaldes iest ādes
(finan šu ministra) atkl āšanas pazi ņojumu princips, k āaprakst īts 21. –23. punkt ā,u nt ādarb ības
īsteno šanai pie šķirts priorit ārs statuss;LV L 196/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
(1) Sk. “Gada zi ņojumu bud žeta izpildes apstiprin ātajai iest ādei par 2003. gad āveiktaj ām iek šējām rev īzijām”
(KOM(2004) 0740), 6. lpp.
26. uzskata, ka pan ākumi Eiropas Savien ības finan šupārvald ēnav iesp ējami bez dal ībvalstu akt īvas
līdzdal ības un ka šai“līdzdal ībai”jānotiek politisk ālīmen ī;
27. ir p ārliecin āts, ka finan šu ministrs dos priek šroku pareizi funkcion ējošupārraudz ības sist ēmu un
kontroles izveido šanai, nevis uz ņemsies iesp ējamu risku skaidrot savam parlamentam, k āpēc no valsts
naudas j āatmaks āievērojamas summas Eiropas Savien ībai;
28. aicina Komisiju b ūt stingr ākai, uzraugot maks ātājaģnetūras, un ne tik ieciet īgai pret nekompetenci,
ņemot v ērāiespēju:
—piepras īt, lai visas maks ātājaģentūras katru gadu audit ētuārējs auditors,
—noteikt izpildes m ērķus,
—atlikt maks ājumus, ja nav īstenoti skaidri noteiktie izpildes m ērķi, un nodro šināt, ka a ģentūrām
laicīgi ir pazi ņots, ka t ādas ir sliktas izpildes neizb ēgamas sekas,
—atteikties no to a ģentūru pakalpojumiem, kas regul āri neizpilda noteiktos m ērķus,
—likt a ģentūrāmb ūt finansi āli atbild īgām par sav āmk ļūdām;
Revīzijas pal ātas ticam ības deklar ācija…
29. atg ādina, ka kop šMāstrihtas L īguma st āšanāss p ēkāRevīzijas pal ātai katru gadu j āiesniedz Parla-
mentam un Padomei deklar ācija par p ārskatu ticam ību un notiku šo dar ījumu likum ību un pareiz ību
(jeb“DAS”, kas ir sa īsinājums no fran ču valodas “Déclaration d'Assurance ”);
30. uzsver, ka l ēmums attiec ībāuz krit ērijiem un metodi, ar kuras pal īdzību Rev īzijas pal āta sagatavo
ticam ības deklar āciju, ir atst āts iest ādes zi ņāun likumdo šanas iest āde to nav noteikusi;
31. atg ādina, ka s ākotn ēji Rev īzijas pal āta balst īja savu rev īzijas atzinumu vien īgi uz statistisku metodi,
kas sast āvēja no visp ārēja parauga tie šas substant īvāspārbaudes un visticam ākākļūdu bie žuma
ekstrapol ācijas;
…un tās tipisk ās probl ēmas
32. turpin ājumāapkopo da žus no rakstur īgākajiem ticam ības deklar ācijas tr ūkumiem un t ās raksturo-
jumu, iev ērojot, ka šie elementi j āņem v ērā, veicot DAS analīzes rezult ātu nov ērtējumu un šo
rezult ātu ietekmi uz l ēmumu par to, vai sniegt izpildes apstiprin ājumu, k āarīDAS metodikas
iespējamos turpm ākos uzlabojumus:
a)DAS ir da ļa no finan šu rev īzijas, ko veic Rev īzijas pal āta; tāsmērķis ir ieg ūt garantiju attiec ībāuz
notiku šo dar ījumu likum ību un pareiz ību; tipiskie finan šu rev īzijas jaut ājumi ir šādi:“Vai p ārskati
sniedz patiesu un god īgu atspogu ļojumu? ”un“Cik k ļūdas tika konstat ētas dar ījumos? ”,
b)DAS ir tikai netie ša izpildes rev īzijas (1)d aļa, kuras apjoms ir pla šāks, jo t ās laik āpārbauda, vai
resursi izlietoti optim āli; tipisks izpildes rev īzijas jaut ājums ir: “Vai resursi ir izlietoti sapr ātīgi un
vai to izmanto šana notika taup īgi, efekt īvi un lietder īgi?”; pat tad, ja ticam ības deklar ācijāvar
konstat ēt, ka l īdzek ļu izlietojums bijis 100 % likum īgs un pareizs, tas nek ādāveidānenor āda, vai
izdevumi ir veikti lietder īgi, jo ticam ības deklar ācijāneuzdod vai nevar uzdot jaut ājumu vai dot
atbildi; citiem v ārdiem –naudu var piln ībāizšķiest pat tad, ja t āizlietota piln īgi likum īgi un
pareizi,
c) koncentr ēšanās uz izdevumu likum ību un pareiz ību nepal īdz inform ēt likumdev ēju un sabiedr ību
par to, vai nauda ir izt ērēta lietder īgi,LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/9
(1) Saukta ar īpar“pareizas finan šu vad ības rev īziju”vai“naudas lietder īga izlietojuma rev īziju”.
d)DAS ir kāsecin ājums par politisko uzman ību, kas piev ērsta“nepiecie šamībai”samazin ātk rāpšanu
un p ārkāpumus, bet tas b ūtiski neietekm ēizšķērdēšanas samazin āšanu,
e) pla šsaziņas līdzek ļosļoti bie ži nepareizi interpret ēpašreizējo ticam ības deklar āciju un pasniedz
negat īvuDAS kāpierādījumu tam, ka vair āk vai maz āk visi ES l īdzek ļi ir pak ļauti kr āpšanai; šai
maldino šajai ainai var b ūt negat īva ietekme uz pilso ņu attieksmi pret citiem ES jaut ājumiem,
piem ēram, Konstit ūciju vai jauno finan šup l ānu,
f)DAS vēl nesp ēj pietiekami identific ēt pan ākumus –neatkar īgi no t ā, vai ticam ības deklar ācija ir
pozit īva vai negat īva; metodika j āattīsta t ālāk, lai ieg ūtu pietiekamu inform āciju par veiktajiem
uzlabojumiem katr ānozar ēgadu no gada da žādās dal ībvalst īs,
PašreizējāDAS reforma …
33. atz īst, ka p ēdējos gados Rev īzijas pal ātaņēmusi v ērāizteikto kritiku un m ēģinājusi p ārveidot DAS
metodiku, papla šinot t ās izv ērtēšanas pamatu;
34. atz īmē, ka visp ārējāDAS ir specifisku to izv ērtējumu apvieno šanas rezult āts, kuri attiecas uz pa šu
resursiem un katru no finan šup lāna darb ības noda ļām, un ka ar nozar ēm saist ītie izv ērtējumi pa šreiz
balst āsu z četriem inform ācijas avotiem:
a) p ārraudz ības sist ēmu un kontroles izv ērtējums,
b) dar ījumu substant īva p ārbaude,
c) Komisijas ģener āldirektoru gada darb ības p ārskatu un deklar āciju p ārskat īšana,
d) citu revidentu atbilsto šo rezult ātu nov ērtēšana;
…ir solis pareizaj āvirzien ā, bet, šķiet, p ārāk pietic īgs
35. atz īmē, ka galvenajam jaut ājumam saist ībāarDAS jābūt, vai p ārraudz ības sist ēmas un kontroles, kas
īstenotas Kopienas un valsts l īmen ī, dod Komisijai pamatotu p ārliec ību par notiku šo dar ījumu liku-
mību un pareiz ību;
36. aicina Rev īzijas pal ātu turpin āt uzlabot visp ārējās ticam ības deklar ācijas izkl āstu un specifiskus nov ēr-
tējumus, cen šoties vispus īgāk aprakst īt atrunas, k āarīietvert prec īzāku un specifisk āku inform āciju
par tr ūkumiem da žādās nozar ēs un dal ībvalst īs, lai, pamatojoties uz risku balst ītu pieeju, izveidotu to
atrunu sarakstu, kuras var laika gait āpārraudz īt;
37. saprot, ka dar ījumu parauga p ārbaudes m ērķis vairs nav tikai apr ēķināt visiesp ējamāko k ļūdu
biežumu un ka p ārbaudes rezult ātus saska ņāar jauno pieeju izskata kop āar rezult ātiem, kas ieg ūti
pārējos trijos p īlāros;
38. aicina Rev īzijas pal ātu–lai nov ērtētu, vai jaun āpieeja fundament āli atšķiras no s ākotn ējās pieejas –
sniegt turpm āku inform āciju par attiec ībām starp četriem inform ācijas avotiem ar nozar ēm saist ītu
izvērtējumu sagatavo šanā;
39. aicina Rev īzijas pal ātu detaliz ēti izskaidrot, cik liel āmērātāspējusi ieg ūt rev īzijas rezult ātus no
“citiem revidentiem ”un k āda noz īme bijusi šiem rezult ātiem Rev īzijas pal ātas v ērtējumā; atz īmē,
ka gada p ārskat ānav citu revidentu atsauksmju par rezult ātiem; īpašibūtu gandar īts par inform āciju
par rezult ātiem un gr ūtībām attiec ībāuz sadarb ību ar “citiem revidentiem ”dažādās dal ībvalst īs, jo šie
“citi revidenti ”ietver ar īvalstu rev īzijas iest ādes, kur ām ir piln īga autonomija attiec ībāuz Eiropas
iestādēm;LV L 196/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
40. uzskata, ka, lai gan tas ir solis pareizaj āvirzien ā,p ašreizējāDAS reforma nav pietiekama, lai labotu
iepriek šuzskait ītos ierobe žojumus un tr ūkumus; atzin īgi vērtēfaktu, ka jaun āpieeja sniedz zin āmu
ieskatu katras nozares pareiz ādarb ībā,t aču izsaka no žēlu, ka ieskats katras dal ībvalsts izdevumu
pareiz ībājoproj ām nav pietieko ši pieejams; uzskata, ka ticam ības deklar ācija joproj āmi rl īdzeklis, kas
pārāk daudz balst ās uz dar ījumu un atsevi šķukļūdu anal īzi; t ādēļuzskata, ka p ārraudz ības un
kontroles sist ēmu darb ības anal īze jāpastiprina, lai ierosin ātu konkr ētus uzlabojumus šajās sist ēmās
un noteiktu konstat ēto tr ūkumu c ēloņus;
41. aicina Rev īzijas pal ātu tālāk att īstīttās kvalitat īvo pieeju DAS , lai pietiekami ņemtu v ērādaudzu
programmu daudzgad ību un t ādas atbilsto šas kompens ējošās kontroles, k āex-post revīzijas un gr āma-
tojumu labojumu noskaidro šanu, kuru m ērķis ir ES bud žeta aizsardz ība, nodro šinot nepareizi veikto
maks ājumu atg ūšanu; b ūtu gandar īts, ja Rev īzijas pal āta sniegtu īpašupārskatu par šobūtisko
jautājumu un t ādējādi paskaidrotu saist ību starp ex-ante kontrol ēmu n ex-post pārbaud ēm;
42. uzsver, ka, lai gan papildu kontroles ir svar īgs p ārraudz ības sist ēmu un kontroles elements, t ās nesp ēj
kompens ētpārraudz ības sist ēmu un kontroles vai ar īpolitikas veido šanas tr ūkumus;
43. šajāsakar āizsaka no žēlu par pieaugo šo skaitu iepriek šēja nol ēmuma piepras ījumiem par Eiropas
Kopienas ties ību interpret āciju un likum īgumu; uzsver to, cik svar īgi ir izvair īties no neapmierino šu
Kopienas ties ību aktu pie ņemšanas, jo tiem ir negat īva ietekme uz Savien ības darb ību un tie rada
juridisku nenoteikt ību to cilv ēku, iest āžuu nu z ņēmumu starp ā, uz kuriem šie ties ību akti dal ībvalst īs
attiecas; atz īmēRevīzijas pal ātas viennoz īmīgo apgalvojumu par izp ētes pamatprogramm ām, kur
“[vērāņemam āskļūdas saist ībāar maks ājumu likum ību un pareiz ību] visticam āk, atk ārtosies, ja netiks
pārskat ītišo programmu īsteno šanas noteikumi ”(Ticam ības deklar ācijas VI punkta c) apak špunkts);
44. aicina Komisiju samazin ātkļūdu risku pras ībās par Kopienas l īdzek ļiem, nodro šinot, ka Kopienas
tiesību aktos ir iek ļauti skaidri, īstenojami noteikumi par izmaksu attaisnojam ību un ka t āpieprasa
pārliecino šu un proporcion ālu administrat īvu sodu piem ērošanu, kad ir atkl āts, ka attaisnojam ās
izmaksas ir nor ādītas p ārāk lielas;
Vienota rev īzija
45. atg ādina, ka 48. punkt ā2002. gada 10. apr īļalēmum āpar Eiropas Savien ības 2000. finan šu gada
vispārējābudžeta izpildes apstiprin āšanu (1), Eiropas Parlaments piepras īja Rev īzijas pal ātai sniegt
atzinumu “par iesp ēju attiec ībāuz ES bud žetu ieviest vienotas rev īzijas modeli, kur ākatru n ākamo
kontroles l īmeni veido, balstoties uz iepriek šējo, lai samazin ātu slogu uz audit ējamiem un paaugsti-
nātu rev īzijas kvalit āti, ta ču nemazinot iesaist īto rev īzijas iest āžu neatkar ību”;
46. atg ādina ar ī, ka taj āpašālēmum āKomisijai pras īja sagatavot zi ņojumu par šop a šu jaut ājumu, un
atzīmē, ka Komisija v ēl joproj ām to nav izdar ījusi;
47. atzin īgi vērtēRevīzijas pal ātas atzinumu Nr. 2/2004 (2) par“vienotas rev īzijas”modeli, kas tiek v ērtēts
kāļoti noz īmīgs ieguld ījums debat ēs par DAS ,u nt āpēc vis ām iesaist ītajām pus ēm tas r ūpīgi jāizpēta;
atzīmē, ka atzinums nav galvenok ārt par “vienotas rev īzijas”modeli, šījēdziena tie šajānozīmē,j o
darījumu audit ētikai viena iest āde vienu reizi, bet gan galvenok ārt par “Kopienas iek šējo kontroles
pamatsist ēmu”(CICF ) (3. punkts);
48. ar īpašu interesi atz īmēRevīzijas pal ātas ieteikumus lietder īgai un efekt īvai iek šējās kontroles pamat-
sistēmai:
a)“kopēji principi un standarti …[ir] vienl īdz j āpiem ēro visos iest āžuu nd a l ībvalstu vad ības
līmeņos”(57. punkts),LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/11
(1) OV L 158, 17.6.2002., 1. lpp.
(2) OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp.
b) iek šējām kontrol ēm“jānodro šina pamatota ”(ne piln īga)“pārliec ība par dar ījumu likum ību un
pareiz ību, k āarīpar atbilst ību saimnieciskuma, lietder ības un efektivit ātes principiem ”
(57. punkts),
c)“kontroles izmaks āmjābūt sam ērotām ar to sniegto guvumu, gan finansi ālā, gan ar īpolitisk ā
nozīmē”(57. punkts),
d)“sistēmai j ābūt balst ītai uz lo ģisku ķēdes strukt ūru, kur ākontroles veic, re ģistrē, un par t ām tiek
sagatavoti p ārskati p ēc vienota standarta, lai visas iesaist ītās puses var ētu t ām uztic ēties”
(57. punkts) (1);
49. izsaka neizpratni, k āpēcšie ieteikumi nav public ēti daudz agr āk,ņemot v ērāpēdējo desmit gadu laik ā
nepārtraukti izteikto kritiku par tradicion ālo pieeju DAS ;
50. uzskata, ka Kopienas iek šējās kontroles pamatsist ēmas ierosin ātāstrukt ūra var ētu b ūt noz īmīgs
instruments, lai pan āktu lab ākas un efekt īvākas p ārraudz ības un kontroles sist ēmas, un t āpēc var ētu
dot ieguld ījumu tik ļoti nepiecie šamaj āDAS metodikas moderniz ācijā;
51. uzsver, ka atbild ība par ES l īdzek ļu izmanto šanu s ākas dal ībvalst īs un ka katras dal ībvalsts augst ākās
politisk āsu np ārvaldes iest ādes (finan šu ministra) atkl āšanas pazi ņojumiem, k āaprakst īts 21. –23.
punkt ā,līdz ar to j ābūt Kopienas iek šējās kontroles pamatsist ēmas neat ņemamai sast āvdaļai;
52. atz īmē, ka Kopienas iek šējās kontroles pamatsist ēma, k āto jau nor āda t ās nosaukums, attiecas uz
“iekšējās kontroles ”jomu un t āpēc tai nav nek ākopīga ar “ārējās rev īzijas”jautājumiem;
53. izsaka no žēlu, ka Rev īzijas pal āta nav sniegusi nevienu drosm īgu priek šlikumu attiec ībāuz valstu
revīzijas iest āžu dal ību p ārredzam ības un p ārskatatbild ības veicin āšanā(labas valsts p ārvaldes pamat-
elementi) dal ībvalstu l īmen ī,j oīpašitāpēc, ka Rev īzijas pal ātas rev īzijas rezult āti skaidri nor āda uz to,
ka tas ir visvair āk vajadz īgs;
54. atz īmēun atzin īgi v ērtēNīderlandes Rev īzijas pal ātas iniciat īvu katru gadu public ēt“ES tenden ču
pārskatu ”, kur ātāizvērtēEiropas Savien ības finan šu vad ību un sniedz atzinumu par ES l īdzek ļu
izlietojuma p ārraudz ību un kontroli N īderland ē(2); grib ētu mudin āt citu valstu rev īzijas iest ādes sekot
šai iniciat īvai;
55. aicina Komisiju s ākt diskusijas ar izpildes apstiprin ātāju iest ādi, Padomi un Rev īzijas pal ātu–pien ācīgi
ņemot v ērātās neatkar ību–būt par nov ērotājām, un cik vien iesp ējams dr īz sagatavot r īcības pl ānu
par Kopienas iek šējās kontroles pamatsist ēmas īsteno šanu;
56. turkl āt aicina Komisiju p ārliecin āties, ka s īki izkl āstītajos priek šlikumos, kuros ir noteikts to politikas
priek šlikumu tiesiskais regul ējums, ko Komisija ir sniegusi k ādaļu no Eiropas Savien ības politisk ā
projekta l īdz 2013. gadam, ir piln ībāņemti v ērāKopienas iek šējās kontroles pamatsist ēmas elementi
un princips par katras dal ībvalsts augst ākās politisk āsu np ārvaldes iest ādes (finan šu ministra) ikga-
dējiem atkl āšanas pazi ņojumiem, k āaprakst īts 21. –23. punkt ā;
57. aicina Rev īzijas pal ātu inform ēt EP kompetento komiteju, vai Komisijas priek šlikumi atbilst “Kopienas
iekšējās kontroles pamatsist ēmai”un principam par ikgad ējiem atkl āšanas pazi ņojumiem;
Ģenerāldirektoru gada darb ības p ārskatu un deklar āciju uzlabo šana
58. atzin īgi v ērtēto, ka Rev īzijas pal āta“konstat ēja, ka Komisija pirmo reizi ir izanaliz ējusi ticam ības
pakāpi, ko p ārraudz ības sist ēmas un kontrole nodro šina attiec ībāuz notiku šo dar ījumu likum ību
un pareiz ību”un ka t ādējādi tāuzņemas “atbild ību par bud žeta izpildi …kāsavus pie ņemot visu
deleg āciju kred ītrīkotāju sast ādītos vad ības apliecin ājumus ”(Rev īzijas pal ātas 2003. gada p ārskata
1.58. punkts);LV L 196/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
(1) Skat īt Rev īzijas pal ātas atzinumu Nr. 2/2004.
(2) http://www.rekenkamer.nl/9282200/v/index.htm
59. tom ēr atz īmē,k aR e v īzijas pal āta konstat ēja (sk. 1.69. punktu, 1.2. tabulu, 5.57. –5.62., 7.48., 8.36.
un 8.38. punktu), ka “atsevi šķu noda ļu formul ēto atrunu apjoms nav savienojams vai pien ācīgi
pamatots ar deklar ācijās sniegtajiem apliecin ājumiem ”un ka, neskatoties uz zin āmiem uzlabojumiem,
“ģener āldirektor ātu vad ības sast ādītie gada darb ības p ārskati un deklar ācijas sistem ātiski v ēl nevar
kalpot par noder īgu pamatojumu t ās rev īzijas konstat ējumiem da žādās finan šup l āna jom ās”(sk.
1.71. punktu un 1.2. tabulu);
60. aicina Komisiju ņemt v ērāiepriek šminētos Rev īzijas pal ātas apsv ērumus un katr āgada darb ības
pārskat āsniegt inform āciju par pas ākumiem, kuri ir veikti, lai samazin ātu k ļūdas risku attiec ībāuz
notiku šajiem dar ījumiem, k āarīto efektivit ātes izv ērtējumu; sagaida, ka šādi pas ākumi rad īs lab āku
vispārēju izpratni par riskiem un stiprin ās riska vad ības kult ūru Komisijas ģener āldirektor ātos; tom ēr
atzīmē, ka tas j āstiprina un j āatbalsta ar vienota, centraliz ēti vad īta riska vald ības metodiku;
61. aicina Komisiju ar īstiprin āt gada darb ības p ārskatu un kopsavilkumu procesu, un pastiprin āta rī
apliecin ājumu snieg šanu, uz kuriem Rev īzijas pal āta var ētu balst īt savas ticam ības deklar ācijas formu-
lējumu; atz īst, ka ir veikti pirmie pas ākumi, lai uzlabotu izpratni par šo procesu un lai padar ītu gada
darb ības p ārskatus, atrunas un deklar ācijas saturisk ākas; aicina Komisiju piev ērstīpašu uzman ību
pārskatu turpm ākai uzlabo šanai; jo īpaši aicina Komisiju izskaidrot defin īciju nosac ījumiem, atrun ām
un citiem apsv ērumiem gada darb ības p ārskatos, kas var ētu nor ādītu zi z ņēmumiem noteikumos;
62. aicina Komisiju p ārveidot ikgad ējo kopsavilkumu par konsolid ētu ticam ības deklar āciju par Komisijas
pārvald ības un finan šu kontrol ēm kopum ā;
63. aicina Rev īzijas pal ātu, formul ējot ticam ības deklar āciju, nor ādīt vajadz īgos nosac ījumus, kas ļautu
vairākņemt v ērāgada darb ības p ārskatus un deklar ācijas;
64. aicina Komisiju ar padzi ļinātas apm ācības un inform ācijas programmu pal īdzību nodro šināt, lai visi
tās ier ēdņi zin ātu, k ādāveidāvar zi ņot par jebk ādu nepareizu r īcību un nepareizu vad ību, iev ērojot
hierarhijas procesus un vajadz ības gad ījumāar zi ņotāju pal īdzību;
Turpm ākie ieteikumi
65. aicina Komisiju sagatavot k ļūdu bie žuma nov ērtējumu pa nozar ēm un dal ībvalst īm, izmantojot
dalībvalstu veikt ākontroles darba un t ārevīzijas darba konstat ējumus, ko Komisija jau veic, un
dalībvalstu sniegt ās inform ācijas kvalit ātes anal īzi, k āarīpublic ēt gada darb ības p ārskatu rezult ātus
un kopsavilkumu t ā, lai nodro šinātu skaidru p ārskatu par dal ībvalstu administrat īvo sist ēmu kvalit āti
attiec ībāuz ES p ārskatatbild ību;
66. aicina Rev īzijas pal ātuDAS apsv ērumos ietvert nov ērtējumu par Komisijas un katras dal ībvalsts
sniegt ās inform ācijas pareiz ību un nov ērtēt pan ākto progresu;
67. aicina Komisiju p ārskat īt Finan šu regulu, lai uzlabotu t ās piem ērošanu un saprotam ību, k āarīuzla-
botu kontroles efektivit āti, kritiski izanaliz ējot pl ānoto kontroles pas ākumu daudzumu un kvalit āti;
68. atg ādina atsevi šķiem komis āriem par vi ņu politisko atbild ību, lai nodro šinātu, ka ģener āldirektor ātos
attiec ībāuz to kompeten ču jom āmb ūtu laba vad ība, un atk ārto ierosin ājumu, ka katra komis āra
biroj ākādām padomniekam ir j ābūt konkr ēti atbild īgam, cita starp ā, par visu rev īzijas p ārskatu
pārraudz ību (k ātas ierosin āts Parlamenta 2004. gada 22. apr īļa rezol ūcijā(1) par Eiropas Kopienu
statistikas biroju), jo iepriek šprobl ēmu agr īnābrīdinājumu sist ēma tika ignor ēta;LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/13
(1) OV C 104 E, 30.4.2004., 1021. lpp.
69. atz īmē, ka sistem ātiska sankciju noteik šana dal ībvalst īm ir veicin ājusi dal ībvalstu nev ēlēšanos atkl āt
īsteno šanas probl ēmas; aicina Komisiju stimul ēt un vair āk koncentr ēties uz finan šu kontroles
elementu apm ācību, veicinot inform ācijas apmai ņu starp dal ībvalst īm, standartu noteik šanu, attiec īgo
valstu auditoru iesaist īšanos auditoru komand ās un dal ītu ieguld īšanu lab ākās IT sist ēmās, kāarī
veicot profilaktiskas rev īzijas, kas dom ātas vair āk padomu snieg šanai, nevis sankciju noteik šanai;
70. sagaida, ka Komisija sav āpārskata zi ņojum āsniegs detaliz ētu inform āciju par darb ībām, kas ir
pieņemtas un īstenotas, lai ņemtu v ērāapsv ērumus un ieviestu Rev īzijas pal ātas 2003. gada p ārskat ā
un trijos iepriek šējos p ārskatos (par 2002., 2001. un 2000. gadu) izteiktos ieteikumus; prasa Komi-
sijai kontroles zi ņojum āiekļaut detaliz ētu to pas ākumu sarakstu un sh ēmu un grafiku, kas ir pare-
dzēti tiem gad ījumiem, kad nek ādas darb ības nav pie ņemtas un/vai īstenotas;
71. aicina Rev īzijas pal ātu sagatavot gada p ārskatu, nor ādot pa šas pal ātas darb ību, t āss p ēju sasniegt
izpildes m ērķus, vien ību izmaksas, noz īmīgas att īstības jomas un citus atbilst īgus faktorus attiec ībā
uz iest ādes sniegumu; atz īmē,k a šādi izpildes p ārskati b ūtu lieliska iesp ēja public ēt inform āciju par
DAS moderniz ēšanu un pal ātas rev īzijas darba att īstību;
72. turkl āt aicina Rev īzijas pal ātu izv ērtēt iesp ēju public ēttāstīmek ļa vietn ērevīzijas rokasgr āmatu un
inform āciju par DAS ;
73. atzin īgi vērtēPadomes nodomu “turpm āk stiprin āttās attieksmi pret rev īzijas un finan šu kontroles
jautājumiem, lai pan āktu regul ārāku un efekt īvāku p ārraudz ības procesu Padomes ieteikumiem par
izpildes apstiprin āšanu”(1);
74. aicina Rev īzijas pal ātu katru gadu nodro šināt, ka īpašajos p ārskatos ir public ētas dele ģēto izmaksu
pozīciju“etalonrev īzijas”, kur ās:
—visās 25 dal ībvalst īs rev īzija b ūtu veikta par vienu un to pa šu programmu vai darb ību,
—katras dal ībvalsts rezult āti būtu public ēti atkl ātāun p ārredzam āveidā, lai var ētu veikt sal īdzin ā-
jumus,
kāarīaicina Rev īzijas pal ātu organiz ēt uzraudz ības rev īzijas izv ēlētos turpm ākos laika posmos, lai
varētu uzraudz īt pas ākumus;
75. aicina Padomi str ādāt kop āar Parlamentu un Komisiju, lai pie šķirtu priorit āti un vajadz īgo politisko
uzman ību visaptvero šas kontroles un rev īzijas pamatsist ēmas izveidei, izveidojot augsta l īmeņa
ekspertu darba grupu, kas:
i) apvienotu daudzas vado šas personas ar pieredzi darb āES iest ādēs, valstu rev īzijas iest ādēsu n
finan šu ministrij ās, kāarīekspertus no starptautisk ām rev īzijas iest ādēm,
ii) sagatavotu r īcības pl āna projektu attiec ībāuz vienotas iek šējās kontroles un ārējās rev īzijas vides
izveidi, īpašu uzman ību piev ēršot dal ītas p ārvald ības jaut ājumam,
iii) noteiktu iesp ējamos konstitucion ālos, politiskos un administrat īvos šķēršļus, kas b ūtu jāpārvar, lai
valstu rev īzijas iest ādes akt īvi piedal ītos nodok ļu maks ātāju naudas aizsardz ībā, kas non āk Savie-
nības bud žetā,
iv) cik vien iesp ējams dr īz iesniegtu zi ņojumu Padomei, Komisijai un Parlamentam,LV L 196/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
(1) Padomes 2004. gada 9. marta ieteikuma 8. punkts (Doc 6185/04 Budget 1). Sk. http://register.consilium.eu.int/
pdf/en/04/st06/st06185.en04.pdf
76. reizi gad āaicin ās Padomes p ārstāvi inform ēttākompetento komiteju par ekspertu grupas darba
panākumiem, t ādējādi nodro šinot darb ības“nepārtraukt ību”;
77. uzskata, ka ir b ūtiski izskat īt, kāvalstu rev īzijas iest ādes var akt īvāk piedal īties šajāproces ā,ņemot
vērāto, ka t ās ir neatkar īgas iest ādes un ka t ās ne vienm ēr ir pietiekami kompetentas ES likumdo-
šanas jaut ājumos; aicina Rev īzijas pal ātu nos ūtīt Eiropas Savien ības augst āko rev īzijas iest āžu priek š-
sēdētāju un Rev īzijas pal ātas kontaktkomitejas darba rezult ātu nov ērtējumu (tai skait āpar lietder ī-
gumu), k āarīpalātas viedokli par to, vai papla šināšanās rezult ātāš ī strukt ūra atkal var ētu k ļūt
nozīmīga;
78. turkl āt uzskata, ka vajadz ētu izanaliz ēt, vai b ūtu jāreform ē“smagn ējās”Revīzijas pal ātas pa šreizējā
strukt ūra un darb ība; atg ādina, ka Rev īzijas pal ātāpašreiz str ādā25 locek ļi un 736 darbinieki, no
kuriem 325 darbinieki ir profesion āli revidenti (A un B kategorijas), 275 (A un B kategorijas) –strādā
revīzijas grup ās un 50 (A kategorijas) –palātas locek ļu birojos;
79. izsaka no žēlu, ka laika tr ūkuma d ēļPadomes ieteikumiem nav iesp ējams piev ērst pien ācīgo uzma-
nību, un aicina Komisiju iesniegt un Padomi pie ņemt šādu priek šlikumu groz ījumiem Finan šu regulas
145. panta 1. punkt ā:
“Eiropas Parlaments p ēc Padomes ieteikuma, kas pie ņēmusi l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu,
līdz n +2 gada 30. j ūnijam sniedz Komisijai apstiprin ājumu par n gada bud žeta izpildi ”;
80. aicina priek šsēdētāju run ānākam ās Eiropadomes laik āuzsv ērt nepiecie šamību uzlabot Eiropas Savie-
nības l īdzek ļu finan šu vald ību dal ībvalst īs;
B. NOZARU JAUT ĀJUMI
Pašu resursi
81. nor āda, ka pa šulīdzek ļu proporcija, kas apr ēķināta, pamatojoties uz nacion ālo kopien ākumu, past ā-
vīgi pieaug un dr īzum ābūs divas tre šdaļas no pa šu resursiem; t ādēļnoteikti atbalsta Rev īzijas pal āta
ieteikumu (3.48. punkts), ka Komisijai j āveic tie šākas p ārbaudes par pak ārtotajiem datiem no valsts
pārskatiem;
Lauksaimniec ība, dz īvnieku vesel ība un pas ākumi kr āpniec ības apkaro šanai
Nepareizi veikto maks ājumu atg ūšana
82. aicina dal ībvalstis reizi trijos m ēnešos laikus zi ņot par p ārkāpumiem, vienlaikus pie ņemot, ka iz ņē-
muma gad ījumos dal ībvalstis dr īkst pras īt atbr īvojumu; sagaida, ka dal ībvalstu kompetentajos
dienestos ir pietiekami daudz darbinieku un ka tie ir apm ācīti, un sagaida, ka visas dal ībvalstis,
ieskaitot V āciju, Grie ķiju un Sp āniju, s āks izmantot elektronisko zi ņošanu ne v ēlākkā2005. j ūlijā;
aicina Komisiju ne v ēlākkā2005. gada septembr īinform ēttākompetento komiteju par pan ākumiem
šajājomā;
83. atz īmē, ka Komisija ir atbild īga par vismaz EUR 1,12 miljonus neatg ūšanu laika posm āno 1971.
gada l īdz 2004. gada septembrim; uzskata, ka t āir nepie ņemama situ ācija un ka dal ībvalstis un
Komisija nav izr ādījušas pien ācīgu cent ību; cer 2004. gada izpildes apstiprin āšanas proced ūrālaikus
saņemt zi ņojumu par to, k āun kad šie līdzek ļi tiks atg ūti; atz īmē, ka ties āsp ašreiz izskata str īdus par
EUR 812 miljoniem un ka ar īšos līdzek ļus ir iesp ējams atg ūt; turkl āt sagaida nov ērtējumu par 20 %
“piemaksas ”efektivit āti, ko maks āmaks ātājaģentūrai par veiksm īgu atg ūšanu;
84. aicina Komisiju, gatavojoties Finan šu regulas p ārskat īšanai, ierosin āt vienk āršotus un saska ņotākus
noteikumus par l īdzek ļu atg ūšanu; sagaida, ka ar to apspried īsies par šo jaut ājumu pirms Komisijas
priek šlikuma finaliz ēšanas;
85. atz īmē, ka Komisija l īdz 2005. gada martam b ūs izskat ījusi 4 000 p ārkāpumu gad ījumus (442
nozīmīgi gad ījumi un 3 500 maz āk noz īmīgi gad ījumi), kas ir notiku šipārskata period ā;LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/15
86. atzin īgi v ērtēKomisijas nodomu uzlabot “melno sarakstu ”, kur ātiks nor ādīti tie tirgus dal ībnieki,
kuru p ārkāpumu summa gad āpārsniedz EUR 100 000;
87. uzst āj, ka Komisijai ir j āpanāk iev ērojams progress, re ālistiski nosakot turpm ākos uzlabojumus un
regul āri zi ņojot Parlamenta atbild īgajai komitejai par pan ākumiem;
88. aicina Komisiju uzlabot to maks ātājaģentūru uzraudz ību, kas ir atbild īgas par kop ējās lauksaimnie-
cības politikas īsteno šanu; nor āda, ka pirms pievieno šanās maks ātājaģentūras jaunaj ās dal ībvalst īs bija
jāapstiprina Komisijai; aicina Komisiju turpin ātšo praksi un iesniegt Parlamentam zi ņojumu par
maks ātājaģentūru apstiprin āšanas iesp ēju, ko pa šreizējās dal ībvalst īs veiktu Komisija;
Liellopu identific ēšanas un re ģistrācijas sist ēma
89. atz īmē, ka, t ākānav vienotu standartu, datu b āzes, ko dal ībvalstis ir izveidoju šas saist ībāar identi-
ficēšanas un re ģistrācijas sist ēmu, nenodro šina inform ācijas apmai ņas iesp ējas; izsaka noz ēlu, ka šī
situācija, iesp ējams, apdraud dz īvnieku izsekojam ībuārpus robe žām;
90. atz īst, ka pa šreiz sp ēkāesošāregula nedod Komisijai iesp ēju izstr ādāt saisto šus noteikumus par valstu
datu b āžu savstarp ējas sasaist īšanas iesp ējām; aicina Komisiju, ņemot v ērāRevīzijas pal ātasīpašajā
ziņojum āietvertos konstat ējumus, iesniegt likumdo šanas priek šlikumu, kas papla šinātu Komisijas
īsteno šanas pilnvaras t ā, lai nodro šinātu valstu datu b āžu savietojam ību;
91. aicina Komisiju saska ņāar sp ēkāesošo tiesisko regul ējumu sniegt pamatnost ādnes un padomus par
datu apmai ņu, it īpaši jaunaj ām dal ībvalst īm, kuras pa šlaik veido savas valsts datu b āzes;
92. konstat ē,k ap a šreizējās krot ālijas sist ēmas aizst āšana ar elektronisko identifik ācijas k ārtību ne tikai
veicin āsd z īvnieku labtur ību, bet ar īvēl vair āk nodro šināsd z īvnieku izsekojam ību no vienas dal īb-
valsts otr ā,j a šajās elektroniskaj ās ier īcēs glab ātāinform ācija b ūs saska ņota; aicina Komisiju iesniegt
konkr ētu priek šlikumu par elektronisk ās identifik ācijas k ārtības izmanto šanu krot āliju viet ā; nor āda,
ka ar šo priek šlikumu Komisijai j āpiešķirīsteno šanas pilnvaras, lai atvieglotu vienotu standartu
noteik šanu inform ācijai, ko glab āattiec īgajās elektroniskaj ās ier īcēs; uzskata, ka tehnolo ģijai elektro-
niskās identifik ācijas sist ēmas ievie šanai ir j ābūt atbilsto šāstandart ā, pirms to var ieviest;
Mutes un nagu s ērgas kontroles pas ākumu vad ība un p ārraudz ība
93. atz īmē, ka Kopienas ties ību aktos ir pras īts, lai Komisiju reizi trijos gados sniegtu zi ņojumu Parla-
mentam un Padomei par mutes un nagu s ērgas izskau šanas pas ākumiem un atbilsto šajiem Kopienas
izdevumiem; izsaka no žēlu, ka Komisija l īdzšim nav izpild ījusi šo pien ākumu; aicina Komisiju, s ākot
ar 2006. gadu, reizi trijos gados iesniegt šādu visaptvero šu nov ērtējumu; uzskata, ka šajānovērtējumā
ir jāņem v ērāKopienas strat ēģijas izmaksu un guvumu anal īze;
94. nor āda, ka ir cie šijāpārrauga ne tikai form ālātranspon ēšana, bet ar īpraktisk āīsteno šana dal ībvalst īs;
prasa Komisijai turpin āt veicin ātpētījumus par vakc īnām un test ēšanas metod ēm, k āarīatjaunin āt
pētījumu par dal ībvalstu veterin āro dienestu sp ēju garant ēt efekt īvu slim ību kontroli pien ācīgālaikā;
95. konstat ē,k ap ēdējo desmit gadu laik ādzīvnieku p ārvad āšanas apjoms vienotaj ātirgūir palielin ājies,
taču probl ēmas attiec ībāuz dz īvnieku p ārvieto šanas izsekojam ību un dz īvnieku labtur ību joproj ām
nav piln ībāatrisin ātas; aicina Komisiju ņemt v ērāarīiespēju samazin ātpārvad ājumus, vair āk izman-
tojot viet ējas kautuves; turkl āt aicina Komisiju nekav ējoties veikt pas ākumus, lai samazin ātu slimu un
ievainotu dz īvnieku p ārvad āšanu;LV L 196/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
96. uzskata, ka ir ļoti svar īgi uzsv ērt, ka lauksaimniekiem ir b ūtiska noz īme Kopienas strat ēģijāmutes un
nagu s ērgas izskau šanai un kontrolei; pieprasa Komisijai iesniegt Parlamentam un Padomei likumdo-
šanas priek šlikumu, ar kuru b ūtu noteikts, ka Kopienas to kompens āciju izmaksa, ko dal ībvalstis
maks ālauksaimniekiem par slim ības izskau šanas pas ākumiem, ir atkar īga no t ā, vai lauksaimnieki
ievēro pien ākumu ātri zi ņot par jebkuru slim ības uzliesmojumu;
97. konstat ē, ka nepiecie šama turpm āka finan šu apropri āciju preciz ēšana, lai nodro šinātu vien ādu
attieksmi pret visiem lauksaimniekiem un p ārskat āmību kompens āciju pie šķiršanā; uzsver, ka
2002. gada 17. decembra rezol ūcijāpar 2001. gada mutes un nagu s ērgas kr īzi (1) Parlaments
uzskat īja, ka god īga kompens āciju p ārvalde ir svar īga, lai nov ērstu kr āpšanos; aicina Komisiju
saska ņot atmaks ājumu likmes par da žādāmd z īvnieku slim ībām un noteikt atbilsto šus apr ēķināšanas
kritērijus, piem ēram, dz īvnieku t ābrīža tirgus v ērtība; apzin ās, ka slim ību uzliesmojuma gad ījumānav
skaidri noteiktas tirgus v ērtības kau šanai nobarotiem dz īvniekiem, vaislas dz īvniekiem un šķirnes
dzīvniekiem, t āir noteikta tikai nokautiem dz īvniekiem;
98. uzsver, ka, t ākāsabiedr ības vesel ības aizsardz ība ir visas sabiedr ības interes ēs, valsts l īdzek ļiem ar ī
turpm ākjābūt Kopienas slim ību izskau šanas izmaksu galvenajam avotam un ka lauksaimnieki ar īir
nodok ļu maks ātāji; atz īmē, ka lauksaimnieki da žās dal ībvalst īs sniedz finansi ālu ieguld ījumu valsts
izmaks ās par slim ību izskau šanu (kuras vajadz īgas, lai l īdzfinans ētu kop ējās izmaksas), lai gan citas
dalībvalstis nepieprasa ieguld ījumus no lauksaimniec ības nozares, kas var nelabv ēlīgi ietekm ēt god īgas
konkurences nosac ījumus lauksaimniec ības produkcijas ra žotājiem ES; atg ādina, ka Parlamenta Mutes
un nagu s ērgas pagaidu komiteja pras īja, lai Komisija pied āvārisin ājumus attiec ībāuz to, kuri
lauksaimnieki var ētu piedal īties Kopienas izmaksu seg šanā; atz īmēcentienus, kuri tika veikti da žādās
dalībvalst īs, un Komisijai 2003. gad āveikto p ētījumu, analiz ējot veidus, k āvarētu pan ākt lauksaim-
nieku finansi ālo ieguld ījumu;
Jēltabakas tirgus kop īgāorganiz ācija
99. atzin īgi vērtēKLP tabakas atbalsta reformu, kuru Padome pie ņēma 2004. gad āun kuras m ērķis ir
tabakas atbalsta no šķiršana, četru gadu p ārejas period āpakāpeniski p ārvēršot tabakas piemaksas par
vienotiem plat ības maks ājumiem;
100. atbalsta Eiropas Rev īzijas pal ātas ieteikumu, ka Komisijai ir j ācenšas nodro šināt, lai reformu priek š-
likumi ir pamatoti ar pietiekamiem datiem un ietekmes anal īzi; aicina Komisiju piev ērstīpašu uzma-
nību tabakas ra žošanas noz īmīgumam saist ībāar nodarbin ātību un maz āk labv ēlīgo apgabalu ekono-
miku;
101. atz īmē, ka Kopienas tabakas ra žošana sedz tikai 30 % no nozares vajadz ībām; nor āda, ka ar p ēdējo
kopīgās tirgus organiz ācijas reformu jau ieviesa meh ānismus, lai sam ērotu Eiropas ra žošanu ar
piepras ījumu ES;
102. konstat ē,k ap a šreizējās neatbilst ības starp pied āvājumu un piepras ījumu rezult ātālielāko da ļun oE S
ražotās tabakas eksport ē; izsaka no žēlu, ka šīpolitika neatbilst Kopienas att īstības atbalstam, ko
piešķir mazajiem tabakas ra žotājiem jaunatt īstības valst īs, kuri ir atkar īgi no eksporta, jo ES tabakas
eksports iev ērojami samazina jaunatt īstības valstu eksporta iesp ējas; prasa saska ņot Kopienas lauk-
saimniec ības un att īstības politiku;
103. nor āda, ka pat tad, ja ir iesp ējams audz ēt citas kult ūras tur, kur audz ētabaku, saimniec ību ekono-
miskais l īdzsvars ir liel āmērāatkar īgs no tabakas; k āParlaments to atzina sav āziņojum āpar p ēdējo
tirgus kop īgās organiz ācijas reformu, “irārkārtīgi gr ūti rast ekonomiskas alternat īvas, kas var ētu rad īt
tādu pa šu darba vietu skaitu k ātabakas ra žošanā; aicina Komisiju r īkoties saska ņāar tās politiku
attiec ībāuz alternat īvo kult ūru kultiv ēšanas veicin āšanu un izmantot Tabakas fondu k ānozīmīgu
instrumentu gan ES tabakas kvalit ātes uzlabo šanai, gan ar īalternat īvo kult ūru izp ētei;
104. nor āda, ka p ētījumiem par alternat īvām kult ūrām nav piev ērsta vajadz īgāuzman ība un ka ra žotāji
nav mudin āti piev ērsties cit ām saimnieciskaj ām darb ībām; nav pietiekami liel āmērāizmantots
Kopienas Tabakas fonds, kuru finans ēno nodevas par tabakas dot ācijām un kuru p ārvalda gan
Lauksaimniec ības ģener āldirektor āts (50 %), gan Vesel ības un pat ērētāju aizsardz ības ģener āldirekto-
rāts (50 %), un liel ākādaļa no neizmantotiem EUR 68 miljoniem ir saist īti ar Vesel ības un pat ērētāju
aizsardz ības ģener āldirektor āta inform ācijas kampa ņām; no 2006. gada vairs nefinans ēpasākumus,
kas attiecas uz p āriešanu no viena ra žošanas veida uz citu; prasa saska ņotāku pieeju;LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/17
(1) OV C 31 E, 5.2.2004., 137. lpp.
105. uzskata, ka efekt īvai tabakas tirgus un ar to saist īto Kopienas izdevumu p ārraudz ībai ir svar īgi tas, vai
dalībvalstis iev ēro savus pazi ņošanas pien ākumus, k ātas ir noteikts attiec īgajās Kopienas regul ās;
pieprasa, lai t ām dal ībvalst īm, kuras nav izpild ījušasšos pien ākumus, tiktu piem ērotas finan šu sank-
cijas;
106. uzskata, ka ir b ūtiski iepriek šinform ēt lauksaimniekus par vi ņu jaunajiem pien ākumiem attiec ībāuz
vides standartu iev ērošanu p ēc 2006. gada reformas, jo cit ādi neizpildes gad ījumāmaks ājumus var
samazin āt vai p ārtraukt; aicina Komisiju un dal ībvalstis pild īt savu pien ākumu –prec īzi defin ētšos
kritērijus pirms reformas st āšanāss pēkā, lai lauksaimnieki var ētu saska ņot savu darb ību ar jaunajiem
noteikumiem;
107. atz īmē, ka Komisijai l īdz 2009. gada 31. decembrim b ūsjāsniedz Padomei zi ņojums par 2006. gada
reformas īsteno šanu; izsaka interesi par šoz iņojumu un prasa, lai tas tiktu iesniegts ar īParlamentam;
Struktur ālie pas ākumi
108. izsaka no žēlu par da žu dal ībvalstu nesp ēju kontrol ētu np ārvald īt nodok ļu maks ātāju naudu, par ko
tās ir atbild īgas, un nor āda un da žu dal ībvalstu liekul ību, vainojot Komisiju par to izdevumu nekon-
trolēšanu, par kur āmšīs dal ībvalstis ir atbild īgas;
109. atz īmē, ka Rev īzijas pal āta nekonstat ēja tr ūkumus attiec ībāuz Komisijas iek šējās kontroles meh ānis-
miem un atz īmēja uzlabojumus; izsaka no žēlu, ka nepietiekama finans ējuma d ēļpārbaudes uz vietas
ir veiktas tikai par nedaudz ām dal ībvalstu sist ēmām;
110. aicina Komisiju inform ēt Parlamentu par t ām valst īm, kuras nav nekav ējoties īstenoju šas apstiprin ātos
uzlabojumus sav ās kontroles sist ēmās un turpina sniegt nepiln īgus zi ņojumus saska ņā ar
8. pantu;
111. mudina Komisiju atcelt pagaidu maks ājumus dal ībvalst īm gad ījumos, kad ir konstat ēti nopietni
pārkāpumi vai nopietni tr ūkumi dal ībvalstu p ārvaldes kontroles sist ēmās;
Interreg III
112. konstat ē, ka izm ērāmu m ērķu un skaidri noteiktu r ādītāju tr ūkums rada gr ūtības nov ērtēt, cik liel ā
mērāir sasniegts Interreg III programmas m ērķis–Kopien āstiprin āt ekonomisko un soci ālo vieno-
tību, veicinot p ārrobe žu, valstu un re ģionu savstarp ējo sadarb ību, k āarīsabalans ētu att īstību Kopienas
teritorij ā;tādēļkonstat ē,k ai rg r ūti nov ērtēt, vai šīmērķa sasnieg šanai ir izmantoti visefekt īvākie
līdzek ļi;
113. nudina Komisiju veikt pas ākumus, lai skaidri defin ētu m ērķus un r ādītājus, kas ļautu izm ērītšīs
programmas ietekmi, lai var ētu nov ērtēt ES izdevumu pievienoto v ērtībušajājomā; uzsver nepie-
ciešamību p ēc skaidras un kompetentas anal īzes, kas par ādītu diver ģenci starp priv ātajām un soci ā-
lajām izmaks ām un guvumiem, vai starp viet ēja līmeņa izmaks ām un ieguvumiem, sal īdzinot ar
Kopienas l īmeni, jo tie šišīdiver ģence, pirmk ārt, attaisno šo programmu;
Iekšējānozaru politika
Vide, sabiedr ības vesel ība un dro šība
114. uzskata, ka visp ārējie izpildes r ādītāji bud žeta poz īcijām, kas attiecas uz vidi, sabiedr ības vesel ību un
pārtikas nekait īgumu, ir apmierino ši;
115. atzin īgi vērtēpasākumus, kas paredz ēti, lai uzlabotu daudzgadu programmu īsteno šanas ciklu; aicina
Komisiju vair āk preciz ēt uzaicin ājumus uz konkursiem un vair āk pal īdzēt pieteikumu iesniedz ējiem,
lai nov ērstu daudzu t ādu projektu pieteikumu iesnieg šanu, kuri nep ārprotami nav ties īgi sa ņemt
finans ējumu;
116. nor āda, ka atbilst ība Finan šu regulas administrat īvajiem un finan šu noteikumiem nedr īkstētu rad īt
nevajadz īgu kav ēšanos ar dot āciju pie šķiršanu vai finans ējamo projektu atlasi;LV L 196/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
Pētniec ība
117. atz īmē, ka noteikumi dal ībai Eiropas Zin ātnes un tehnolo ģijas pamatprogramm āsi rp ārāk sare žģīti;
piekr ītR e v īzijas pal ātai, ka Komisijai un dal ībniekiem šīir nopietna probl ēma; izsaka no žēlu, ka
maz ām organiz ācijām,īpašitām, kur āmi rm a z āk att īstītas administrat īvas strukt ūras, un mazajiem
un vid ējiem uz ņēmumiem (MVU) sag ādāgrūtības p ārāk lielais noteikumu un pras ību apjoms;
118. atg ādina, ka Sesto pamatprogrammu kop īgi vada vair ākiģener āldirektor āti; atz īmēRevīzijas pal ātas
viedokli, ka šīs fragment ācijas rezult ātāsaplūst pien ākumi, p ārklājas uzdevumi un palielin ās vajadz ība
pēc koordin ācijas;
119. atz īmēRevīzijas pal ātas ieteikumu p ārskat īt“noteikumus Kopienas l īdzfinans ējuma pie šķiršanai, vien-
laikus nodro šinot pien ācīgu kontroli p ār izdevumiem ”; sagaida, ka Parlaments b ūs piln ībāiesaist īts
jebkur āš ādāpārskat īšanājau no pa šasākuma, ņemot v ērātākopl ēmēja lomu attiec ībāuzšo tiesisko
regul ējumu un noteikumiem par l īdzdal ību pamatprogramm ās;
120. atz īmē,k a“Lisabonas darba k ārtība”visticam āk atspogu ļosies liel ākās bud žeta apropri ācijās Sept ītajai
pamatprogrammai; uzsver to, ka šāds iev ērojams bud žeta palielin ājums pras īs efekt īvu administrat īvo
proced ūru vienk āršošanu gan dal ībniekiem, gan ar īKomisijai;
121. ar ba žām atz īmēRevīzijas pal ātas secin ājumu, ka ex-post finan šu rev īzijāsvēlreiz tika konstat ēts, ka
“diezgan bie ži tiek pielaistas k ļūdas, galvenok ārt tādēļ,k a…deklar ēpārmērīgi lielas izmaksas, ko
neatkl āj Komisijas iek šējākontrole ”; sagaida, ka rev īzijas sertifik ātu ievie šana, ar iesp ējamiem uzlabo-
jumiem, k āto ieteikusi Rev īzijas pal āta, beidzot samazin ās vajadz ību p ēc apjom īgāmex-post finan šu
revīzijām;
122. mudina Komisiju izdar īt attiec īgus secin ājumus no p ārredzam ības tr ūkuma attiec ībāuz gr āmatved ības
uzskaiti par Piekto pamatprogrammu izmaksu kategoriju daudzuma d ēļun nodro šināt, ka n ākamaj ās
programm ās tas neatk ārtojas;
123. aicina Komisiju balst īt savu priek šlikumu par Sept īto pamatprogrammu uz efekt īvu vienk āršošanu,
piem ēram:
—maz āku intervences meh ānismu koncentr āciju,
—dažādo standartl īgumu liel ādaudzuma samazin āšanu,
—viena maks ājuma sist ēmas ievie šanu, lai nov ērtu dal ībnieku “pārmaks āšanas”probl ēmu;
124. uzsver to, ka nepietiek, ja dal ībnieki iev ēro form ālos noteikumus un proced ūru, un ka ir svar īgi ar ī
nodro šināt lietder īgu naudas izlietojumu; mudina Komisiju veikt zin ātnisko p ētījumu un ietekmes
kvalitat īvuex-post novērtējumu;
125. aicina Komisiju izstr ādāt proced ūras t ā, lai projekta sagatavo šanas izmaksas b ūtu samazin ātas l īdz
attaisnojamam l īmenim;
126. aicina Komisiju p ārskat īt dal ības noteikumus, k āstandarta proced ūru ievie šot piek ļuvi uzs ākto
projektu vid ēja termi ņa zin ātniskiem un tehniskiem nov ērtējumiem; aicina Komisiju noteikt piem ē-
rotu pagaidu nov ērtēšanas iest ādi; prasa Rev īzijas pal ātai public ēt atzinumu par šiem jaunajiem
noteikumiem;
127. ar ba žām atz īmēRevīzijas pal ātas konstat ēto kav ēšanos attiec ībāuz Sest ās pamatprogrammas stan-
dartl īgumu un finansi ālo pamatnost ādņu pie ņemšanu Komisij ā,kāarīattiec ībāuz Komisijas iek šējās
kontroles standartu īsteno šanu un kop īgas IT sist ēmas izmanto šanu, kas zin āmāmērākompens ēja
sākotn ējos uzlabojumus, kas tika nodro šināti, apstiprinot tiesisko regul ējumu agr āk nek āplānots un
vienk āršojot l īguma strukt ūru”; sagaida, ka Komisija ņems v ērāšo pieredzi, lai turpm āk izvair ītos no
līdzīgas kav ēšanās;LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/19
128. turkl āt iesaka Komisijai ietvert Sept ītajāpamatprogramm āefekt īvākas p ārvald ības strukt ūras:
—radot apst ākļus lab ākai atbilst ībai starp Komisijas resursiem (t.i., projektu vad ītāji, IT apr īkojums)
un vair ākiem finans ētajiem projektiem t ā, lai nodro šinātu pien ācīgu zin ātnisku uzraudz ību, kas
pašreiz ir ierobe žota, jo katram projektam ir ne vair ākkādažas dienas,
—nosakot un piesaistot piem ērotu zin ātnisko nov ērtējumu uzraudz ības iest ādi,
—izveidojot integr ētu datub āzi, kur ābūtu ietvertas ar īvienotas IT sist ēmas, kas paredz ētas priek š-
likumiem, l īgumiem un projektu vad īšanai;
129. atzin īgi v ērtēKomisijas nodomu Sept ītajāpamatprogramm āizveidot garantijas sh ēmu, lai lab āk
sabalans ētu aizdevumu finans ēšanu Eiropas p ētniec ības projektiem un infrastrukt ūrām, it īpaši attie-
cībāuz EIB aizdevumiem; mudina Komisiju saist ībāar ierosin āto sist ēmu ņemt v ērāmazo un vid ēju
uzņēmumu īpašās vajadz ības, k āarīizvērtēt iesp ējušādas sh ēmas attiecin āta rīuzEUREKA projek-
tiem;
Iekšējais tirgus
130. atz īmē, ka iek šējās restrukturiz ācijas d ēļsaska ņāar Iek šējātirgus un pakalpojumu ģener āldirektor āta
sniegto inform āciju ne viss finans ējums var ētu b ūt piln ībāizlietots un vair ākiārēji pētījumi var pat
nebūt pie šķirti;
131. kopum āir apmierin āts ar Vesel ības un pat ērētāju aizsardz ības ģener āldirektor āta p ārziņāesošo
budžeta poz īciju apropri āciju lielo izlietojumu, jo 2003. gada bud žetāpieejamo l īdzek ļu izlietojums
sasniedza 99,3 %;
132. atz īmē, ka Nodok ļu un muitas savien ībasģener āldirektor āta pārziņāesošo bud žeta poz īciju apropri ā-
ciju izlietojums 86,61 % apm ērāir vērtējams apmierino ši, tom ēršo situ āciju nevar raksturot k āizcilu;
133. pau žbažas par visp ārējo tendenci, ka jaun ās Finan šu regulas p ārāk ierobe žojošie noteikumi kav ē
piešķiršanas proced ūras pat ērētāju programm ām un ka birokr ātisko proced ūru d ēļievērojami sama-
zinās iesp ējamo pieteikumu iesniedz ēju interese;
Transports
134. atz īmē, ka 2003. gada bud žeta gal īgi pie ņemtaj āun gada laik āgroz ītajāvariant ākopāEUR 661,8
miljoni bija paredz ēti pas ākumiem transporta nozar ēkāsaist ību apropri ācijas un EUR 609,3 miljoni
bija pieejami k āmaks ājumu apropri ācijas; t ālāk atz īmē,k an o šīm kopsumm ām:
—EUR 610,6 miljoni bija pieejami k āsaist ību apropri ācijas Eiropas transporta t īklam ( TEN-T )u n
EUR 572 miljoni –kāmaks ājumu apropri ācijas,
—EUR 16,6 miljoni k āsaist ības un EUR 13,3 miljoni k āmaks ājumi transporta dro šībai,
—EUR 15,0 miljoni tikai k āsaist ības Marko Polo programmai,
—EUR 8,4 miljoni k āsaist ības un EUR 9,55 miljoni k āmaks ājumi ilgtsp ējīgam transportam,
—EUR 7,4 miljoni k āsaist ības un EUR 6,35 miljoni k āmaks ājumi transporta a ģentūrām;
135. atzin īgi vērtēgan saist ību, gan maks ājumu apropri āciju izlietojuma l īmeņa paaugstin āšanos Eiropas
transporta t īkla ( TEN-T ) projektos, abos gad ījumos sasniedzot gandr īz 100 %, un sagaida, ka t ā
rezult ātādalībvalstis atrad īs resursus valsts un priv ātajāsektor ā, lai pa ātrinātušo projektu pabeig šanu;LV L 196/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
136. izsaka ba žas par to, ka starpposma un gal īgos maks ājumus Eiropas transporta t īkla projektiem
Komisija 2003. gad ābieži vien apstiprin āja, kaut ar īnebija iev ēroti īpašie finan šu izpildes noteikumos
iekļautie priek šnoteikumi, un atceras, ka Rev īzijas pal āta Komisijai jau ir nor ādījusi uz šot rūkumu
savos gada zi ņojumos par 2001. un 2002. gadu;
137. atz īmē, ka, neraugoties uz maks ājumu apropri āciju augsto izlietojuma l īmeni, nenok ārtoto saist ību jeb
RAL (reste à liquider ) apjoms attiec ībāuzTEN-T nesamazin ājās un 2003. gada laik ānedaudz pieauga,
sasniedzot EUR 1 154 miljonus;
138. ar ba žām atz īmē, ka cit ās ar transportu saist ītās poz īcijās apropri āciju izlietojuma l īmenis ir krities no
93 % uz 83 %. Saist ību izlietojuma l īmenis attiec ībāuz transporta dro šību bija īpaši zems –65 % no
pieejamaj ām apropri ācijām, un maks ājumu apropri āciju izlietojuma l īmenis bija 72 %. Šie līmeņi
attiec ībāuz transporta dro šību 2002. gad ābija 99 % un 58 %. Uzskata šos izlietojuma l īmeņus
attiec ībāuz galveno m ērķi, kas noteikts Baltaj āgrāmatāpar transportu, par piln īgi nepie ņemamiem,
itīpaši maks ājumu apropri āciju izlietojuma kraso samazin ājumu;
Kultūra un izgl ītība
139. atzin īgi v ērtēKomisijas l īdzšim veiktos pas ākumus, lai p ārvarētu tās programmas pl ānošanas un
vadības nepiln ības, kas trauc ēja pirm ās paaudzes Socrates un jaunatnes programmas; atzin īgi v ērtē
uzlaboto strukt ūru un vald ības proced ūras, kuras iek ļautas nesen pie ņemtajos Komisijas priek šli-
kumos par jaun ās paaudzes m ūžizglītības un jaunatnes programm ām;
140. atz īmē, ka Komisijai j ārisina sare žģīts uzdevums, cen šoties saska ņojot pras ības p ēc iesp ējas samazin āt
administrat īvo slogu, kas uzlikts pieteikumu iesniedz ējiem dot āciju sa ņemšanai šīveida programm ās,
ar saist ībām, kuras Komisijai uzliek Finan šu regulas īsteno šanas noteikumi, lai nodro šinātu pareizu
finan šu vad ību;
141. uzsver p ārliec ību, ka administrat īvo un gr āmatved ības pras ību vado šajam principam jaun ās paaudzes
mūžizglītības un jaunatnes programm āsi rj ābūt proporcionalit ātei; uzsver priek šrocības, k ādas ir
mērķorient ētām atk āpēm no Finan šu regulas, kuras ļauj:
—vairāk izmantot vienotas likmes dot ācijas, kas savuk ārtļauj izmantot vienk āršākas pieteikuma
veidlapas un l īgumus,
—vairāk atz ītlīdzfinans ējumu, kas veikts ar pal īdzību nat ūrā,u n šādos gad ījumos izmantot maz āk
apgr ūtinošas gr āmatved ības saist ības sa ņēmējiem,
—vienk āršot dokumentus par sa ņēmēju finansi ālajām un darb ības iesp ējām;
142. uzsver noz īmi, ko t āpiešķirs savlaic īgai starpposmu un paveikt ādarba nov ērtēšanas zi ņojumu
public ēšanai par n ākamaj āmm ūžizglītības un jaunatnes programm ām.
Brīvības, dro šības un tiesiskuma telpa
143. atzin īgi vērtēto, ka sal īdzin ājumāar 2002. bud žeta gadu ir pan ākts zin āms progress attiec ībāuz
budžeta izpildi br īvības, dro šības un tiesiskuma telpas jom ā(bud žeta sada ļa B5-8); tom ēr atz īmē,k a
Komisijai izpildes l īmenis ir viens no viszem ākajiem (2003. gad ā68 %; iek šējai nozaru politikai
kopum ā79 %), kaut gan saist ību izpildes l īmenis tagad sasniedz iek šējās nozaru politikas vidusm ēra
līmeni; aicina Tieslietu, br īvības un dro šības ģener āldirektor ātu turpin āt uzlabot bud žeta izpildi n āka-
majos finan šu gados;
144. apie ņem zin āšanai piez īmes, kuras Rev īzijas pal āta izteikusi sav ā2003. gada p ārskat āattiec ībāuz
Komisijas iek šējo kontroli un kuru pamat āir anal īze par četriem no četrpadsmit ģener āldirektor ātiem,
kas īsteno iek šējo nozaru politiku, to skait āpar Tieslietu un iek šlietu ģener āldirektor ātu, k āto agr āk
sauca, aicina Tieslietu, br īvības un dro šības ģener āldirektor ātu iev ērot Rev īzijas pal ātas ieteikumus;LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/21
145. ar ba žāmu nn o žēlu atz īmēRevīzijas pal ātas piez īmes, ko t āizteikusi sav ā2003. gada p ārskat āpar
Bēgļu fonda īsteno šanu; ņemot v ērāar jauno finan šup l ānu saist ītošīs politikas jomas izdevumu
programmu restrukturiz āciju, kas rad īs dal ītāku p ārvaldi, pieprasa Komisijai nodro šināt pien ācīgu
kontroles vidi dal ībvalstu un Eiropas l īmen ī;
146. izsaka ba žas par to, ka Komisija v ēl nav sniegusi savu atzinumu par Eurojust Finan šu regulas projektu,
kātas ir pras ītsEurojust lēmum ā, lai gan Eurojust Komisijai to nos ūtīja 2003. gada novembr ī;
Dzimumu l īdzties ība
147. piekr īt Komisijas viedoklim attiec ībāuz politiskaj ām priorit ātēm 2003. gada bud žetā,ņemot v ērā,k a
papla šināšanās un administr ācijas sagatavo šana ir j āuzskata par absol ūtām ES priorit ātēm; atk ārtoti
uzsver, cik b ūtiska saist ībāar Lisabonas un Barselonas augst ākālīmeņa san āksm ēs izvirz ītajiem
mērķiem ir vajadz ība palielin āt sievie šu dal ības īpatsvaru papla šinātās ES darba tirg ū,i t īpaši, lai
uzlabotu sievie šu soci āli ekonomisko st āvokli jaunaj ās dal ībvalst īs, kāarīvajadz ība, pl ānojot bud žetu,
noteikt atbilsto šus finan šulīdzek ļus;
148. nor āda, ka saska ņāar ES l īguma 3. panta 2. punktu sievie šuu nv īriešulīdzties ības veicin āšana ir ES
pamatprincips un horizont āls m ērķis, kas skar visas Kopienas politikas jomas un pas ākumus; atk ārtoti
prasa, lai šo dzimumu l īdzties ību pien ācīgiņemtu v ērākāpastāvīgu priorit āru m ērķi, pl ānojot
budžetu saska ņāar dzimumu l īdzties ības principa iev ērošanu bud žeta veido šanā;
149. atzin īgi vērtēbūtiskos pan ākumus, kas g ūti 2003. gada bud žeta izpild ēattiec ībāuz visiem m ērķiem
un strukt ūrfondu pl ānošanas periodu un kas izpaud āskāmaks ājumu izpilde 89 % l īmen ī, kas ir
uzskat āmi augst āks nek ā2002. gad ā(71 %); v ēršgalveno uzman ību uz to, ka nav nek ādu datu
saist ībāar vienl īdzīgu iesp ēju veicin āšanu, kam bija pie šķirts atbalsts no strukt ūrfondiem, un aicina
Komisiju cik vien iesp ējams dr īzšo situ āciju labot;
150. uzskata, ka bud žeta l īdzek ļu izlietojums izpau žas at šķirīgi attiec ībāuz sieviet ēmu nv īriešiem
joproj ām eso šālīdzsvara tr ūkuma d ēļ; nor āda, ka 2003. gada bud žeta dati nesniedz nek ādu infor-
māciju par to l īdzek ļu ietekmi, kurus pie šķīra dzimumu l īdzties ības veicin āšanai saist ībāar tādām
perspekt īvāmk ādzimumu aspektu integr ēšana, un prasa Komisijai nekav ējoties sniegt Parlamentam
attiec īgo inform āciju;
Ārpolitikas virzieni
Ārējāatbalsta vad ības sist ēmas reforma
151. uzsver, ka Komisija lika lielas cer ības uz reformu, kad to aizs āka 2000. gad ā, un atzina to par
veiksm īgu; atz īmēun apstiprina Padomes 2004. gada 22. –23. novembra san āksmes secin ājumus,
kuros Padome augstu v ērtēKomisiju par g ūtajiem pan ākumiem Kopienas vad ības un pal īdzības
savlaic īgas snieg šanas uzlabo šanā,kāarīatbalsta turpm ākus centienus uzlabot īsteno šanas kvalit āti
un efektivit āti; piln īgi atbalstot dekoncentr āciju, atz īmē, ka iev ērojam ās papildu izmaksas, kas rodas, ir
jāpamato ar re āliem rezult ātiem; t ādēļapsveic gaid āmo Rev īzijas pal ātas izv ērtējumu par to, k ā
dekoncentr ācija ir ietekm ējusi darbu p ārstāvniec ībās, kas ir min ēts Rev īzijas pal ātas 2004. gada
darba programm āun ko ir pras ījusi Ārlietu komiteja atzinum āpar 2002. gada bud žeta izpildi;
paļaujas, ka p ārskat āiekļaus vismaz dekoncentr ācijas izmaksu un guvumu anal īzi;
152. atz īmē,k a Ārējo sakaru ģener āldirektor āta 2003. gada darb ības p ārskat āir runa par nepiecie šamību
turpin āt izv ērtēt dekoncentr āciju, tom ēr var izr ādīties, ka šis izv ērtējums skars vien īgi person āla
komplekt ēšanas vajadz ības; t ādēļ īpašu uzman ību piev ēršPadomes aicin ājumam Komisijai “papildus
gada p ārskatam veikt EK ārējās pal īdzības kvalitat īvu izv ērtējumu”un iesniegt to l īdz 2005. gada
jūlijam;LV L 196/22 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
153 piev ēršuzman ību tam, ka v ēl aizvien tr ūkst pien ācīgas inform ācijas vad ības sist ēmas un p ārstāvnie-
cību darba uzraudz ības sist ēmas attiec ībāuz finan šu risku izv ērtēšanu, un Ārējo sakaru ģener āldi-
rektor ātsšo situ āciju ir atzinis 2003. gada darb ības p ārskat āun saist ījis ar cilv ēkresursu tr ūkumu;
uzsver, ka reiz ēar atzin īgu nov ērtējumu attiec ībāuz Komisijas atkl ātību un ierosin ājumiem situ ācijas
uzlabo šanai šie ierosin ājumi ir j āīsteno p ēc iesp ējasātrāk, k āarīaicina Komisiju l īdz 2005. gada
jūlijam sagatavot starpposma zi ņojumu par pan ākumiem;
154 izsaka ba žas, ka Rev īzijas pal āta, veicot rev īziju īsteno šanas organiz ācijās projektu l īmen ī, konstat ēja
ievērojamu skaitu p ārkāpumu (gada p ārskata 7.38. un 7.39. punkts); atz īmē, ka Komisija t ās atbild ēs
piekr ītR e v īzijas pal ātai, ka ba žas izraisa tas, vai projektu vad ības vien ības un NVO iev ēro konkursa
proced ūras; sagaida, ka Komisijas locek ļi, kas ir atbild īgi par ārējo pal īdzību, l īdz 2005. gada
1. septembrim iesniegs r īcības pl ānu, lai kontrol ētušīs probl ēmas;
155. piev ēršuzman ību tam, ka da žādu ES politikas jomu liel āka saska ņotība var uzlabot ES izdevumu
efektivit āti;
Revīzijas pal ātas gada p ārskats
156. attiec ībāuz Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu uzskata, ka b ūtu noder īgi, ja Rev īzijas pal āta sniegtu
skaidr āku aprakstu par re ālajiem zaud ējumiem, ko izrais ījuši atkl ātie p ārkāpumi;
157. atz īst nepiecie šamību izjaukt l īdzsvaru starp atskaites un proced ūras pras ībām NVO, no vienas puses,
un NVO iesp ēju regul āri izpild ītšīs pras ības, no otras puses, k āarīapsveiktu Rev īzijas pal ātas
apsv ērumu, k āš īs intereses lab āk saska ņot;
158. jaut ā, vai Komisija ir m ēģinājusi sal īdzin ātd ažādu starptautisku atbalsta sniedz ēju efektivit āti; ja ne,
ierosina šādu sal īdzin ājumu veikt p ēc iesp ējas dr īz;
Solidarit ātes fonds Lat īņamerikai
159. piev ēršuzman ību tam, ka Parlaments vair ākkārt ir atbalst ījis ideju par Solidarit ātes fondu Lat īņame-
rikai; atz īmē,k a šādam fondam ir iev ērojams atbalsts, un t ādēļattiec īgo valstu politiskie un ekono-
mikas vad ītāji var ētu sniegt liel āku soci ālo ieguld ījumu; jo īpaši piev ēršuzman ību tam, ka valst īma r
sevišķi sliktiem ien ākumu sadales r ādītājiem ir pien ākums censties situ āciju izlabot; atz īmē,k a šajās
valst īsE Sj āpanāk soci ālie m ērķi, gan sniedzot atbalstu, gan p ārliecinot attiec īgās valstis vair āk dar īt
pašām, un ka j āpanāk apmierino šslīdzsvars starp šīm div ām pieej ām;
160. izsaka cer ību, ka Komisija iesniegs (rakstisku) skaidrojumu Parlamentam katru reizi, kad t āneizpild īs
noteikumu, kas ir paredz ēts bud žeta piez īmē;
Attīstība
161. uzskata, ka att īstības politika ir b ūtiska Eiropas Savien ības ārējo darb ību sast āvdaļa, kuras m ērķis ir
izskaust nabadz ību, gan stiprinot soci ālo infrastrukt ūru, izgl ītību un vesel ību, gan stimul ējot naba-
dzīgo iedz īvotāju grupu saimniecisko darb ību, k āarīsniedzot atbalstu nabadz ības skartaj ām valst īm,
lai tās var ētu att īstīt izaugsmi un viet ējo potenci ālu; uzsver, ka T ūksto šgades att īstības m ērķuīsteno-
šana (T ĀM) b ūtu noz īmīgākais solis pret īš īmērķa sasnieg šanai;
162. atz īst Komisijas centienus koncentr ēt ar att īstību saist ītos pas ākumus uz T ūksto šgades att īstības
mērķuīsteno šanu, tostarp desmit galveno r ādītāju noteik šanu; aicina Komisiju pastiprin āt centienus
šajāvirzien āun iesaka 35 % no izdevumiem, kas Eiropas Savien ībāparedz ēti sadarb ībai att īstības
jomā, velt ītTĀM sasnieg šanai;LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/23
163. atz īst probl ēmas, kas saist ītas ar Kopienas to T ĀMīsteno šanas pas ākumu pal īdzības ietekmes nov ēr-
tēšanu, ja pas ākum āir iesaist īti vair āki finans ētāji; izsaka no žēlu par to, ka Komisija nav izstr ādājusi
meh ānismu šīs ietekmes nov ērtēšanai un t ādēļ, izdarot nov ērtējumu, aprobe žojas ar jaunatt īstības
valstu sagatavotajiem zi ņojumiem par pan ākumiem T ĀMīsteno šanā; izsaka no žēlu ar īpar to, ka
Komisijas atbildes uz Att īstības komitejas anketas jaut ājumiem par T ĀMīsteno šanu saist ībāar Komi-
sijas att īstības pas ākumiem ir īpaši nekonkr ētas;
164. atzin īgi vērtēKomisijas pan āktos uzlabojumus p ārskatu sagatavo šanas sist ēmāun atz īst, ka 2004.
gada p ārskat āpar Eiropas Kopienas att īstības politiku un ārējo pal īdzību t ās kvalit āte ir uzlabojusies
(KOM(2004) 0536 un SEK(2004) 1027);
165. nolemj ieviest gadsk ārtējas plen ārsēdes debates par Komisijas gada p ārskatu par EK att īstības politiku
unārējo pal īdzību;
166. aatzin īgi vērtēto, ka Ofici ālās att īstības pal īdzības ( ODA ) soci ālās infrastrukt ūras un pakalpojumu
izdevumiem paredz ētāfinans ējuma da ļa visp ārējābudžetāun Eiropas Att īstības fond ā, kas 2003. gad ā
bija EUR 8 269 miljoni, ir palielin ājusies no 31,4 % 2002. gad ālīdz 34,7 % 2003. gad ā;
167. uzskata pat nepie ņemamu to, ka tikai EUR 198 miljonus (2,4 %) pie šķīra pamatskolu izgl ītībai un
EUR 310 miljonus (3,8 %) vesel ības pamatapr ūpei; mudina Komisiju palielin ātšīm nozar ēm pare-
dzētos finan šulīdzek ļus un aicina 20 % no Eiropas Savien ības izdevumiem, kas paredz ēti sadarb ībai
attīstības jom ā, pie šķirt pamatizgl ītībai un vesel ībai jaunatt īstības valst īs;
168. atzin īgi vērtēKomisijas lomu debat ēs par finans ētāju koordin ēšanu un proced ūru saska ņošanu; izsaka
nožēlu par nepietiekamiem pan ākumiem starptautiskaj ālīmen īun par dal ībvalstu noraido šo
attieksmi; mudina Komisiju pastiprin āt centienus, lai nov ērstu ar att īstību saist īto pas ākumu dubl ē-
šanos un pan āktu, lai šie pas ākumi cits citu papildin ātu;
169. uzskata, ka Komisijas atbalsts, sagatavojot jaun ās dal ībvalstis l īdzdal ībai ES att īstības politik ā, ir bijis
nepietiekams; mudina Komisiju atbalst īt jaun ās dal ībvalstis un kandid ātvalstis att īstības politikas
veido šanāun ar att īstību saist īto jaut ājumu apzin āšanās proces ā;
Pirmspievieno šanās atbalsts
PHARE
170. uzslav ēKomisiju par l īdzšim veiktajiem centieniem ar PHARE programmas pal īdzību, pal īdzot
kandid ātvalst īm sagatavoties strukt ūrfondu p ārvald ībai;
171. tom ēr izsaka ba žas, ka nebija nodro šināts, ka pirms iest āšanās ir pabeigta daudzu PHARE unISPA
aģentūru akredit ācija jaunaj ās dal ībvalst īs; tom ēr mudina Komisiju censties nodro šināt, ka šāda k ļūda
neatk ārtojas attiec ībāuz Rum āniju, Bulg āriju un turpm ākajām pievieno šanāslīgumsl ēdzējvalst īm;
172. tom ēr atz īmē,k a PHARE programmas v ērtība attiec ībāuz principu “mācīties darot ”ir ierobe žota, jo
pārvald ītās programmas iev ērojami at šķiras no ERAF un ESF programm ām, kur ām kandid ātvalstis
tika gatavotas, un ka joproj ām ir iev ērojama nepiecie šamība p ēc liel āka atbalsta iest āžu veido šanai, lai
palīdzētu p ārvald īt strukt ūrfondu izmanto šanu p ēc pievieno šanās; izsaka ba žas par kandid ātvalstu
gatav ību p ēc pievieno šanas apg ūt strukt ūrfondus;
173. t ādēļprincip āatzin īgi vērtēpriek šlikumu izveidot jaunu vienotu instrumentu, lai sagatavotos struk-
tūrfondu p ārvald ībai, ar nosac ījumu, ka t āstrukt ūra neb ūspārāk sare žģīta; vienlaikus uzsver vaja-
dzību p ēc piem ērotas kontroles pamatsist ēmas un t āpēc mudina Komisiju nodro šināt to, ka jaunais
instruments ir cik vien iesp ējams vienk āršāks, lai nekav ētu tāīsteno šanu;LV L 196/24 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 27.7.2005.
SAPARD
174. secina, ka SAPARD ,kāpirm āpilnībādecentraliz ētāpirmspievieno šanas atbalsta, m ērķi bija izcili,
neskatoties pat uz to, ka piln ībātie netika sasniegti; atz īstSAPARD programmas ieguld ījumu, kas ne
tikai veicin āja kandid ātvalstu ekonomisko att īstību, bet ar īiedro šināja cilv ēkus dom āt sav ādāk–
racion ālāk un balstoties uz projektiem; atz īst, ka programma ir bijusi noz īmīga ar īattiec ībāuz
“mācīties darot ”principu, jo t ādeva iesp ēju administrat īvajām iest ādēm pievieno šanās sarunvalst īm
iegūt tiešu pieredzi Kopienas l īdzek ļupārvald ībā; uzskata, ka visp ārējāpieredze, kas tika ieg ūta ar šo
programmu, noteikti rad īs pievienoto v ērtību turpm āko Kopienas programmu īsteno šanā; mudina
Komisiju uzlabot vajadz ībuex-ante analīzi, lai turpm āk palielin ātu pievienoto v ērtību;
175. atz īst, ka decentraliz ētāpārvaldes sist ēma, ko izmanto, lai programmu īstenotu, kopum ādarbojas
labi, ta ču mudina Komisiju to uzlabot, m ācoties no l īdzšim apzin ātajām probl ēmām, nodro šinot
lielāku atbalstu pievieno šanās sarunvalst īm probl ēmu risin āšanāun veikt vair āk pas ākumu
programmas uzraudz ībai;
176. atz īmē, ka cita starp ā, sare žģītas proced ūras un juridisk ānenoteikt ība rada iev ērojamu l īdzek ļupārāk
mazu izmanto šanu, un izsaka neapmierin ātību, ka, piecus gadus ilg āsīsteno šanas laik āsaska ņāar
datiem 2004. gada 15. decembr ī(gala) sa ņēmēji bija ieguvu ši tikai pusi no naudas; ta ču ir gandar īts,
ka kav ēšanāsdēļSAPARD līdzek ļi netiks zaud ēti; tom ēr nor āda Komisijai, ka nek ādāgadījumā
maks ājumu v ēlamāpaātrināšana nedr īkst nov ērst programmas regul ēšanu un p ārraudz ību;
177. atz īmē, ka liel ākādaļaSAPARD līdzek ļu tika t ērēti projektiem, kas palielin āja ra žošanu, un mudina
jaunaj ās programm ās vair āk uzsv ērt kvalit āti, vides un vesel ības standartus;
178. atz īst, ka šajāprogramm āgrāmatojumu noskaidro šana bija lab āk vad īta nek āPHARE programm ā,
taču mudina veikt turpm ākus uzlabojumus, lai samazin ātu ES l īdzek ļu zaud ējumus;
179. uzslav ēKomisiju par centieniem, kas veikti ar īpašo finansi ālo pal īdzību Maltai un Kiprai saist ībāar
pirmspievieno šanās strat ēģiju, pal īdzot šīma b ām valst īm sagatavoties dal ībai; tom ēr izsaka no žēlu, ka
gan Malta, gan Kipra nevar ēja izmantot galvenos pirmspievieno šanās finan šu instrumentus –PHARE ,
SAPARD unISPA ,u nt ādēļtām bija daudz ierobe žotākas iesp ējas sagatavoties Kopienas fondu
pārvaldei.LV 27.7.2005. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 196/25