EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 24.5.2011 
SEC(2011) 598 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
    
Dokuments, kas papildina š ādu dokumentu: 
Priekšlikums  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par muitas darbu intelektu ālā īpašuma ties ību īstenošanā 
{COM(2011) 285 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 597 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 1   LV1. PAMATOJUMS  
ES intelektu ālā īpašuma ties ību (turpm āk — IĪT) īstenošanas sist ēmas 
pamatsast āvdaļa ir Padomes 2003. gada 22. j ūlija Regula (EK) Nr. 1383/2003 par 
muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kur ām ir aizdomas, ka t ās pārkāpj atseviš ķas 
intelektuālā īpašuma ties ības, un pas ākumiem, ko veic attiec ībā uz precēm, kas ir 
pārkāpušas šādas tiesības1 (turpmāk — regula). 
Ar regulu ievieš ties ību īstenošanas pas ākumus uz robež ām, kuri ietverti L īgumā par 
intelektuālā īpašuma ties ību komercaspektiem (turpm āk — TRIPS ). TRIPS  līgumu 
Eiropas Savien ības Padome apstiprin āja 1994. gad ā saistībā ar Urugvajas k ārtas 
daudzpus ējām sarunām un nosl ēdza Pasaules Tirdzniec ības organiz ācijas (turpm āk —
 PTO) ietvaros. Faktiski saist ībā ar tiesību īstenošanu uz robež ām regula ir plaš āka par 
TRIPS  pamatpras ībām, tādējādi atspogu ļojot ES ap ņemšanos nodrošin āt augstu I ĪT 
aizsardzības līmeni.  
Regulā noteikts, ka ES muitas iest ādes var v ērsties pret prec ēm gadījumos, kad ir 
aizdomas,  ka ar tām pārkāpj konkrētas intelektu ālā īpašuma ties ības, kuras uzrauga 
muitas iest ādes. Izstr ādātais mehānisms paredz, ka tad, kad muitas iest ādes ir 
aizturējušas preces, par kur ām pastāv minētās aizdomas, t ās informē tiesību subjektu 
par savu r īcību, un ties ību subjektam ir īss laikposms, lai s āktu tiesved ību (standarta 
procedūra) vai pan āktu vienošanos ar cit ām iesaistītajām person ām par to, ka š ādas 
preces var izn īcināt muitas p ārstāvju klātbūtnē, ja dalībvalsts, kur ā preces ir aiztur ētas, 
ir ieviesusi vienk āršotu kārtību. 
ES un citas att īstītās valstis ir pievilc īgi tirgi prec ēm, ar kurām pārkāpj IĪT, un pēdējos 
10 gados muitas iest ādes ir nov ērojušas šādu preču daudzuma stabilu pieaugumu. 
Padome 2008. gada septembr ī aicināja Komisiju un dal ībvalstis p ārskatīt regulu un 
izstrādāt jaunu Muitas r īcības plānu 2009.–2012. gadam, lai apkarotu I ĪT pārkāpumus 
laikposmā no 2009. l īdz 2012. gadam. Šo r īcības plānu2, ko Komisija sagatavoja un 
Padome apstiprin āja, izstrādāja ar mērķi risināt četras galven ās problēmas: bīstamas 
viltotas preces, organiz ēto noziedz ību, viltošanas globaliz āciju un viltojumu 
tirdzniecību internet ā. Plānā paredzēja arī regulas p ārskatīšanu, ko Komisija īstenoja, 
cieši sadarbojoties ar dal ībvalstīm, t. i., ekspertu grupu saska ņā ar programmu „Muita 
2013”.  
Komisija ar ī organizēja sabiedrisko apspriešanu, lai vis ām ieinteres ētajām person ām 
sniegtu iesp ēju paust viedokli par p ārskatīšanu. Apspriešanas laikposms bija no 
2010. gada 25. marta l īdz 7. jūnijam, un Komisija sa ņēma 89 apsv ērumus. No tiem 
43 apsvērumi bija no organiz ācijām un uzņēmumiem, kas re ģistrēti Eiropas Komisijas 
Interešu p ārstāvju reģistrā, 42 apsv ērumi bija no nere ģistrētām organiz ācijām, 
uzņēmumiem un pilso ņiem, savuk ārt 4 — no dal ībvalstu valsts iest ādēm.  
Konkrēti muitas iest āžu 2008. gada beig ās īstenotie aiztur ēšanas gad ījumi, kas attiecas 
uz medikamentiem tranz īta laikā ES, radīja bažas daž ām PTO dal ībvalstīm, Eiropas 
                                                 
1 OV L 196, 2.8.2003., 7.–14. lpp. 
2 Padomes 2009. gada 16. marta Rezol ūcija par ES Muitas r īcības plānu 2009.–2012. gadam, lai 
apkarotu intelektu ālā īpašuma ties ību pārkāpumus (2009/C 71/01). 
 
LV 2   LVParlamenta deput ātiem, NVO un pilsoniskajai sabiedr ībai. Tika apgalvots, ka š ādi 
pasākumi var ētu kavēt ģenērisko zāļu likumīgu tirdzniec ību, kas t ādējādi būtu 
pretrunā ES vēlmei veicin āt jaunattīstības valstu piek ļuvi medikamentiem. Šaj ā 
saistībā Indija un Braz īlija attiec īgi 2010. gada 11. un 12. maij ā pieprasīja 
apspriešanos ar ES PTO ietvaros. Indijas un Braz īlijas paust ās bažas PTO 
apspriešan ās laikā, kā arī aizturēšanas gad ījumi liecina, ka attiec īgajos ES ties ību 
aktos par intelektu ālā īpašuma ties ībām, kurus piem ēro muitas iest ādēs, būtu lietderīgi 
ieviest turpm ākus preciz ējumus, lai palielin ātu tiesisko noteikt ību. 
2. PROBLĒMU KONSTAT ĒŠANA  
Iepriekš min ētajā rīcības plānā bija sīki izklāstīti vairāki regulas elementi, kas ir 
jāizskata. Starp šiem elementiem bija noteikumi, kas attiec ās uz vienk āršoto kārtību, 
maziem s ūtījumiem, pre ču iznīcināšanu, izmaks ām un uzglab āšanu, kā arī regulas 
piemērošanas jomas iesp ējamo paplašin āšanu, un p ārskatīšanas laik ā visus šo 
elementus izskat īja. Pārskatīšanā konstatēja trīs galvenās problēmas, kas attiecas uz 
tādu preču apkarošanu, ar kur ām pārkāpj IĪT.  
- I problēma — muitas iest ādes uz ES robež ām neīsteno dažas no I ĪT. Pašreizējā 
regula paredz īstenot daudzas un daž ādas IĪT, kas noteiktas saska ņā ar ES vai valstu 
tiesību aktiem, tai skait ā preču zīmes, autorties ības, patentus, augu š ķirņu tiesību 
aizsardzība un ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes, bet šis uzskait ījums neietver visus I ĪT 
veidus. Piem ēram, nav ietvertas pusvad ītāju izstrādājumu topogr āfiju tiesības. Turkl āt 
pašlaik regulas piem ērošanas jom ā nav iek ļauti cita veida p ārkāpumi, it seviš ķi 
saistībā ar paralēlo tirdzniec ību un pre ču tirdzniec ību ar nosac ījumiem, kas ir pretrun ā 
ražotāja noteiktajiem. 
- II problēma — administrat īvās procedūras IĪT īstenošanai uzskata par apgr ūtinošām 
muitas iest ādēm un tiesību subjektiem , it sevišķi attiecībā uz maziem s ūtījumiem, kas 
saistīti ar tirdzniec ību internet ā.  
- III probl ēma — konkr ētus administrat īvo proced ūru aspektus var ētu interpret ēt tā, ka 
tie radītu nelīdzsvarotu pieeju attiec ībā uz dažādām likumīgām ieinteres ētajām 
personām. Pašlaik regul ā nav pietiekami kodific ēti konkrēti tiesiskie principi, kas 
izstrādāti un tiek interpret ēti saskaņā ar Eiropas Savien ības Tiesas judikat ūru (t. i., 
tiesības tikt uzklaus ītam vai muitas iest āžu atbild ība). Šie principi izriet no ES 
starptautiskaj ām saistībām PTO ietvaros, k ā arī no Lisabonas l īguma un seviš ķi no 
Pamatties ību hartas. 
3. ES TIESĪBAS RĪKOTIES  
Eiropas Savien ībai ir ekskluz īva kompetence kop ējās tirdzniec ības politikas jom ā, kā 
paredz L īgums par Eiropas Savien ības darbību (LESD). LESD nosaka kop ējo 
tirdzniecības politiku, un šaj ā definīcijā ir skaidri ietverti intelektu ālā īpašuma 
komercaspekti.  
 
LV 3   LV4. MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir nodrošin āt muitas I ĪT īstenošanas pas ākumu un proced ūru uz 
robežām efektivit āti un atbilst ību visām attiecīgajām juridiskaj ām saistībām. Saskaņā 
ar šo politiku seviš ķi būtu jātiecas sasniegt š ādus konkr ētos mērķus: 
i) uzlabot I ĪT īstenošanu uz robež ām;  
ii) ierobežot administrat īvos un ekonomiskos slogus muitas iest ādēm un ties ību 
subjektiem, it seviš ķi maziem un vid ējiem uzņēmumiem;  
iii) preciz ēt un no jauna izskat īt jebkuru noteikumu, ko var ētu uzskatīt par neatbilst īgu 
administrat īvajām procedūrām.  
5. POLITIKAS VIRZIENI  
Par reāliem un iesp ējamiem uzskata tr īs galvenos virzienus:  
i) A politikas virziens — atsauces scen ārijs, kas neparedz nek ādu rīcību; 
ii) B politikas virziens — nele ģislatīvu instrumentu izmantošana , piemēram, 
apmācība, pamatnost ādnes, paskaidrojumi, lab āko prakšu apmai ņa, regulāra saziņa ar 
ieinteresētajām personām; 
iii) C politikas virziens — regulas groz īšana,  izmainot pašreiz ējo tiesisko regul ējumu. 
Katrai no konstat ētajām problēmām varētu būt pieejami daž ādi risinājumu virzieni. 
Varētu grozīt visus vai dažus no šiem noteikumiem: 
- attiecībā uz I probl ēmu saistībā ar muitas iest āžu veiktās tiesību īstenošanas jomas 
paplašināšanu var apsv ērt divus apakšrisin ājumus, proti, i) pirmais apakšrisin ājums 
paredzētu paplašin āt IĪT pārkāpumu jomu, lai taj ā ietvertu visus to I ĪT veidu 
pārkāpumus, kas jau ir iek ļauti regul ā, un ii) otrais apakšrisin ājums paredz ētu —
 papildus pirmaj ā apakšizv ēlē ierosinātajai paplašin āšanai — iek ļaut preces, ar kur ām 
pārkāpj IĪT un kuras nav ietvertas regul ā; 
- attiecībā uz II probl ēmu — oblig ātas sistēmas ieviešana, lai vienk āršotu to pre ču 
iznīcināšanu, ar kur ām pārkāpj IĪT, piemērojot preciz ētus nosacījumus un pietiekamas 
garantijas, k ā arī konkrētas vienkāršotas kārtības ieviešana maziem s ūtījumiem; 
- attiecībā uz III probl ēmu — turpm āki precizējumi par prec ēm, kas ES non āk tikai 
tranzītā un kas nav paredz ētas Eiropas Savien ībai, kā arī nav saist ītas ar risku, ka 
nonāks ES iekš ējā tirgū, un turpm āki precizējumi par proced ūrām, lai palielin ātu 
tiesisko noteikt ību visām likumīgajām ieinteres ētajām personām. 
Šādi grozījumi nedr īkst izslēgt papildu atbalsta pas ākumus. 
Tomēr novērtējuma mērķis nav sal īdzināt šo trīs risinājumu iesp ējamos ieguvumus, 
lai tikai izlemtu saglab āt atsauces scen āriju, vai ieviest nele ģislatīvus instrumentus, 
vai iesniegt ties ību akta priekšlikumu. M ērķis ir apsv ērt katru konkr ēto problēmu 
saistībā ar attiecīgajiem krit ērijiem, lai rastu atbilst īgu iespējamo risin ājumu kopumu.  
 
LV 4   LV6. RISINĀJUMU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
6.1. Ievads 
Visas iesaist ītās personas ir vienispr ātis, ka šaj ā jomā trūkst ticamu datu. Galvenais 
informācijas avots ir gada zi ņojums3 par IĪT piemērošanu ES muit ās. Tomēr ir maz 
ticamas inform ācijas par nelikum īgām darbībām, un datu tr ūkums par ES ārējās 
tirdzniecības apjomu ar prec ēm, ar kur ām pārkāpj IĪT, vai par situ āciju iekšējā tirgū 
sarežģī novērtējumu attiec ībā uz jebkura risin ājuma iesp ējamo ietekmi. Turkl āt nav 
iespējams noteikt, k ādā mērā muitas iest ādes konstat ētu šīs preces, kas p ārkāpj IĪT, un 
rīkotos saist ībā ar tām, jo pas ākumu sekmes nav atkar īgas tikai no l ēmuma groz īt 
tiesību aktus. Šajos apst ākļos ir iespējams tikai kvalit ātes novērtējums. 
Novērtējumā ir apsvērta ietekme, kuru rad ītu pārskatīšanā konstatēto triju visp ārējo 
problēmu risināšana, kam var ētu būt vajadzīga regulas groz īšana. Šīs tehnisk ās 
problēmas nav noteikti cieši savstarp ēji saistītas, tāpēc politikas risin ājumi katrai 
atsevišķai problēmai tika izstr ādāti un novērtēti saskaņā ar konkrētiem kritērijiem.  
6.2. I problēma. Muitas iest ādes uz ES robež ām neīsteno dažas no I ĪT 
IĪT īstenošanas l īmenis ES teritorij ā nedaudz paaugstin ātos, ja tiktu paplašin āta 
regulas pašreiz ējā piemērošanas joma attiec ībā uz ietvertajiem I ĪT pārkāpumiem. 
Muitas kontrole galvenok ārt tiek vērsta uz viltotiem ražojumiem; 2009. gad ā 90 % no 
muitas aiztur ētajiem objektiem, ar kuriem, iesp ējams, pārkāpj IĪT, bija viltotas preces. 
Tas, šķiet, norāda uz to, ka muitas iest ādes galvenok ārt konstat ē tos IĪT pārkāpumus, 
kas ir paman āmāki un viegl āk nosakāmi. Princip ā netiek paredz ēts, ka regulas 
vienkārša grozīšana, lai t ās piemērošanas jom ā ietvertu preces, kas saist ītas ar 
sarežģītākiem IĪT pārkāpumiem, var ētu veicin āt radikālas pārmaiņas attiecībā uz 
muitas iest āžu īstenotajām aizturēšanām.  
Tomēr nedrīkst neņemt vērā samērā būtisku ietekmi, ko nodrošin ātu tādu noteikumu 
ieviešana, kuri muitas iest ādēm ļauj rīkoties saist ībā ar sajaucami l īdzīgām preču 
zīmēm un nelikum īgu paralēlo tirdzniec ību, it seviš ķi saistībā ar preču zīmēm, pat ja 
nav iespējams iepriekš ējs novērtējums attiec ībā uz šo ietekmi.  
Ietekme skartu muitas iest āžu, starptautisk ās tirdzniec ības pakalpojumu sniedz ēju un 
tiesību subjektu izmaksas. T ā kā nav zināms šo pre ču, kas pārkāpj IĪT, tirdzniec ības 
līmenis, nav iesp ējams aprēķināt izmaksas, lai gan izmaksas, kas saist ītas ar IĪT 
īstenošanu uz robežas l īdzvērtīgā līmenī, kāds ir iekšējā tirgū, būtu zemākas, jo ties ību 
subjektam b ūtu jāsāk mazāk tiesvedības procesu t ādēļ, ka pārkāpuma pre ču sūtījums 
nebūtu ticis sadal īts un pieg ādāts mazumtirgot ājiem.  
Palielinātos risks, ka, uz robež ām īstenojot I ĪT, tiks kav ēta likumīgā tirdzniec ība. 
Muitas iest ādēm varētu būt sarežģīti novērtēt dažus no I ĪT papildu p ārkāpumiem, un 
tādējādi rastos papildu risks, ka tiktu pie ņemti nepamatoti l ēmumi aiztur ēt preces.  
                                                 
3 Zi ņojumi par statistikas datiem ir pieejami:
 http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/st
atistics/index_en.htm . 
 
LV 5   LVNetiek prognoz ēts, ka jaunu I ĪT īstenošana uz robež ām radītu būtisku soci ālo ietekmi 
un ietekmi uz vidi.  
6.3. II problēma. Administrat īvās procedūras IĪT īstenošanai ir apgr ūtinošas  
muitas iest ādēm un ties ību subjektiem 
6.3.1.  Vienkāršotas kārtības neīstenošana daž ās dalībvalstīs  
Pašlaik regula vienk āršoto kārtību, kādā var veikt pre ču iznīcināšanu, paredz k ā 
izvēles iespēju, tādēļ tā netiek īstenota vis ās dalībvalstīs. Obligātu noteikumu 
ieviešana regul ā, paredzot vienk āršotu kārtību, saskaņotu to, kā muitas iest ādes īsteno 
IĪT Eiropas Savien ībā, un vis ām iesaist ītajām person ām samazin ātu preču 
aizturēšanas administrat īvās izmaksas saist ībā ar IĪT īstenošanu taj ās dalībvalstīs, 
kurās vienkāršotā kārtība netiek īstenota. 
6.3.2.  Pārkāpuma pre ču tirdzniec ība internet ā 
Liels daudzums mazu s ūtījumu ar prec ēm, par kur ām ir aizdomas, ka ar t ām pārkāpj 
IĪT, tiek nos ūtīti pastā vai ar kurjeru un satur preces, kas tiek pas ūtītas vai pārdotas 
internetā. Standarta, k ā arī vienkāršotas kārtības piem ērošana ir neproporcion āla 
attiecībā pret to pre ču apjomu un v ērtību, ar kur ām pārkāpj IĪT, ciktāl tas attiecas uz 
maziem s ūtījumiem (atsauces scen ārijs). Regulas groz īšana, tādējādi paredzot 
personām iespēju atteikties no prec ēm konkrētos gadījumos, kad ir skaidrs, ka noticis 
pārkāpums, un iesp ēju neiesaist īt tiesību subjektu, b ūtiski samazin ātu tiesību subjektu 
un muitas iest āžu slogu. Tas palielin ātu muitas iest āžu efektivit āti, aizturot internet ā 
pārdotās preces. 
Varētu pieņemt dažus nele ģislatīvus pasākumus, cenšoties risin āt mazu s ūtījumu 
pieaugošo pl ūsmu, bet jaunas administrat īvās procedūras nevarētu ieviest, neieviešot 
leģislatīvas izmai ņas regulā izklāstītajās procedūrās.  
6.3.3.  Sociālā ietekme un ietekme uz vidi 
Visi pasākumi saist ībā ar administrat īvajām proced ūrām tiek ierosin āti, lai samazin ātu 
administrat īvo slogu vald ībai un uzņēmumiem. 
Īpašas administrat īvās proced ūras ieviešanai attiec ībā u z  m a z i e m  s ūtījumiem 
(leģislatīvo pasākumu izv ēle), lai c īnītos pret pieaugošo skaitu pre ču, kas tiek 
pasūtītas un — p ēc pārdošanas internet ā — nosūtītas, būtu šāda ietekme uz 
patērētājiem: šīs preces, ar kur ām pārkāpj IĪT, nesasniegtu pat ērētājus. Komisijas 
jaunākajā ziņojumā par IĪT piemērošanu ES muit ās 2009. gad ā ir atzīmēts, ka muitas 
iestādes pašlaik aiztur aizvien vair āk un vairāk potenci āli bīstamu priekšmetu, kurus 
Eiropas pat ērētāji izmanto ikdien ā (atsauces scen ārijs un nele ģislatīvi instrumenti).  
Saistībā ar šo probl ēmu nav konstat ēta nekāda ietekme uz vidi.  
 
LV 6   LV6.4. III probl ēma. Konkr ētus administrat īvo proced ūru aspektus var ētu 
interpret ēt tā, ka tie rad ītu nelīdzsvarotu pieeju attiec ībā uz dažādām 
likumīgām ieinteres ētajām person ām 
Kad ES muitas iest ādes piem ēro noteikumus par ierobežojošiem vai aizliedzošiem 
pasākumiem attiec ībā uz starptautisko tirdzniec ību, piem ēram, saist ībā ar IĪT 
īstenošanu, t ām ir jāņem vērā starptautisk ās saistības un ap ņemšanās, kā arī ES tiesību 
aktu principi. Š ādi pasākumi, cikt āl tie attiecas uz kop ējās tirdzniec ības politikas 
jomu, ir jāpiemēro vienoti. Turkl āt šie pasākumi jāpiemēro līdzsvaroti, ņemot vērā, no 
vienas puses, vajadz ību pasākumus piem ērot efektīvi, un, no otras puses, likum īgas 
uzņēmējdarbības veicin āšanu, kā arī tās ievērošanu. Š ādā nolūkā, kā arī lai izvair ītos 
no nepamatotas r īcības, noteikumiem ir j ānodrošina tiesisk ā noteiktība.  
Leģislatīvā izvēle nodrošin ātu tiesisko noteikt ību saistībā ar regulas piem ērošanu, 
vienotu piem ērošanu vis ā Eiropas Savien ībā un izvair ītos no nepamatotu aiztur ēšanu 
riska attiec ībā uz konstat ētajām problēmām. 
Saskaņā ar neleģislatīvajām izvēlēm varētu risināt dažas no konstat ētajām problēmām, 
precizējot regulas interpret āciju, ņemot vērā ES starptautisk ās saistības PTO un ES 
tiesību aktu attiec īgos pamatprincipus, k ā noteikusi un interpret ējusi Eiropas 
Savienības Tiesa. Tom ēr netiktu nov ērsts regulas nepareizas interpret ācijas risks. 
6.4.1.  Sociālā ietekme un ietekme uz vidi 
Administrat īvo proced ūru konkrētu aspektu preciz ējumiem, ieviešot nele ģislatīvus vai 
leģislatīvus pasākumus, var ētu būt pozitīva ietekme uz pat ērētājiem gadījumos, kad 
viņi ir iesaist īti proces ā, piemēram, kā internetā pasūtītu preču mazu s ūtījumu 
saņēmēji. Tiesības tikt uzklaus ītiem un jaut ājums par muitas atbild ību sniedz 
patērētājiem iesp ēju iebilst pret ikvienu muitas iest āžu lēmumu, kurš var ētu viņus 
negatīvi ietekmēt, vai pras īt kompens āciju saistībā ar šādu lēmumu. 
Regulas preciz ējums saist ībā ar jautājumu par treš ām valstīm paredz ētu sūtījumu, it 
sevišķi medikamentu, tranz ītu ES teritorij ā varētu pozitīvi ietekm ēt šo trešo valstu 
patērētājus. Tādējādi tiktu samazin āta šādu medikamentu pieg ādes kavējumu 
iespējamība. 
Saistībā ar šīm administrat īvajām procedūrām nav konstat ēta nekāda ietekme uz vidi.  
6.5. Administrat īvie slogi 
6.5.1.  Administrat īvie slogi uz ņēmumiem 
ES muitas iest āžu veiktās IĪT īstenošanas pamat ā ir intelektu ālā īpašuma ties ību 
subjekta iesniegts piepras ījums rīkoties. Cietušo personu zi ņā ir tiesved ības procesu 
uzsākšana, lai īstenotu IĪT. Tā kā pieprasījuma iesniegšana nav oblig āta, sistēma un 
ierosinātie jaunie risin ājumi nerada papildu izmaksas un saist ības tiesību subjektiem, 
ja salīdzinām ar regulas pašreiz ējām iezīmēm, kas jau tagad ties ību subjektu mudina 
iesniegt elektroniskus pieteikumus, ja  ir pieejama elektronisko datu apmai ņas sistēma.  
Principā neatkarīgi no pie ņemtā politikas risin ājuma attiec ībā uz šajā novērtējumā 
izskatītajām problēmām pašreiz ējās ar tiesību subjektu administrat īvo slogu saist ītās 
 
LV 7   LViezīmes zināmā mērā saglabātos. Šis slogs b ūtiski samazin ātos, ieviešot konkr ētu 
vienkāršoto kārtību attiecībā uz maziem viltotu un pir ātisku preču sūtījumiem, kad 
preces var ētu iznīcināt, neiesaistot ties ību subjektu.  
6.5.2.  Administrat īvie slogi muitas p ārvaldēm 
Ir neiespējami analiz ēt dažādo izvēļu ietekmi uz administrat īvajām izmaks ām saistībā 
ar dažādajām problēmām. Muitas iest ādes veic savu pien ākumu uz Eiropas Savien ības 
robežām, un ier ēdņi kontrolēs plašu to ties ību aktu kl āstu, kas attiecas uz daž ādām 
politikas jom ām. Katrs ties ību akts ietver konkr ētus noteikumus, kas saist īti ar 
intelektuālā īpašuma ties ību aizsardz ību, skaidras naudas kontroli, drošumu, vesel ību 
un drošības noteikumiem, nodok ļu jautājumu un tarifu kontroli. Nav iesp ējams 
noteikt, kura no katras kontroles pas ākuma daļām ir velt īta konkrētam politikas 
virzienam, t ādēļ nav pieejami dati par administrat īvajām izmaks ām, kas saist ītas tikai 
ar IĪT īstenošanu.  
Procedūras tādu preču aizturēšanai, kas saist ītas ar konkr ētu IĪT pārkāpumiem, ES ir 
ieviestas kopš 1988. gada 1. janv āra. Tāpēc regulas piem ērošanas jomas 
paplašināšana nerad ītu nepieciešam ību reorganiz ēt muitas p ārvaldes. 
Paredzams, ka proced ūru vienkāršošana attiec ībā uz maziem s ūtījumiem samazin ās 
procedūras posmu skaitu un attiec īgi laiku, ko velta katras pre ču aizturēšanas lietas 
apstrādei. Tiek sagaid īts, ka tas nodrošin ās līdzsvaru attiec ībā uz iesp ējamo 
iznīcināšanas izmaksu pieaugumu muitas iest ādēm saistībā ar efekt īvākām 
procedūrām.  
7. IETEICAMAIS RISIN ĀJUMS  
Leģislatīvā izvēle nodrošina piem ērotāko to probl ēmu risinājumu, kuras izrais ījusi 
pašreizējās regulas īstenošana, piem ēram, nesaska ņotas vai apgr ūtinošas proced ūras, 
vai kuras izrais ījuši trūkumi, piem ēram, intelektu ālā īpašuma ties ības, kas nav 
ietvertas regul ā. Procedūras preciz ējumu ieviešana regul ā nodrošin ātu arī maksimālu 
tiesisko noteikt ību attiecībā uz ģenērisko zāļu tranzītu, kad runa ir par ties ību aktiem 
patentu jom ā. Vēlams, lai Komisijas priekšlikums groz īt pašreizējo regulu atsauktos 
uz visām šajā ietekmes nov ērtējumā aplūkotajām problēmām ar mērķi nodrošin āt 
līdzsvarotu rezult ātu attiecībā uz visu skarto personu kategoriju ieguvumiem un 
ierobežojumiem.  
Neleģislatīvi pasākumi konstat ētās problēmas atrisin ātu tikai da ļēji. Paskaidrojumi vai 
pamatnost ādnes saist ībā ar pašreiz ējo regulu var ētu palīdzēt precizēt piemērojamo 
procedūru attiecībā uz tranzītu cauri ES vai uz to, k ā piemērot tiesību aktu visp ārējos 
principus, piem ēram, tiesības tikt uzklaus ītam. Tom ēr neleģislatīvi pasākumi nevar 
virzīt uz mērķi par muitas iest ādēm īstenojamo intelektu ālā īpašuma ties ību loka 
paplašināšanu.  
Dažos gad ījumos jāparedz le ģislatīvu un nele ģislatīvu pasākumu apvienošana, lai 
atbalstītu jaunās regulas īstenošanu. Tom ēr status quo  saglabāšana ir jāizslēdz, ja 
Komisija v ēlas atbilst īgi reaģēt uz Padomes piepras ījumu pārskatīt tiesību aktus un uz 
ieinteresēto personu paustaj ām bažām šā procesa gait ā. 
 
LV 8   LV8. GŪTĀ MĀCĪBA: NEPIECIEŠAM ĪBA UZLABOT ZIN ĀŠANAS PAR TO P ĀRKĀPUMA 
PREČU TIRDZNIEC ĪBAS APJOMU UN IETEKMI  
Viens no galvenajiem ierobežojumiem, kas ne ļauj novērtēt nevienas I ĪT īstenošanas 
politikas izv ēles ietekmi, ir uzticamu datu tr ūkums. Pašreiz ējie dati par to pre ču 
tirdzniecību, ar kur ām pārkāpj IĪT, ir sadrumstaloti un nav sal īdzināmi, kas tādējādi 
apgrūtina aprēķinus par probl ēmas vispārējo apjomu un apm ēru, par ietekmi uz ES un 
par jebkuru š īs problēmas risināšanai ieviesto politikas pas ākumu ietekmi. 
Lai reaģētu uz šo datu tr ūkumu, Eiropas Viltošanas un pir ātisma nov ērošanas centrs 
par vienu no saviem priorit ārajiem m ērķiem ir noteicis inform ācijas un datu 
apkopošanas un izmantošanas uzlabošanu. Šo nov ērošanas centru izveidoja 
2009. gad ā, un tas ietver vair āk nekā 40 privātā sektora ieinteres ēto personu 
pārstāvjus, 27 dal ībvalstis un Komisiju. 
Komisija noteica konkr ētus jautājumus, kuri steidzami j ārisina. Piem ēram, lai gan 
vairākos pētījumos ir secin āts, ka viltotu pre ču un pir ātisku pre ču starptautisk ā 
tirdzniecība pēdējās desmitgades laik ā ir pakāpeniski pieaugusi, šos p ētījumus nereti 
apstrīd, jo tie neesot pietiekami vispus īgi vai izmanto nesal īdzināmus datus, kuru 
iegūšanai izmantotas daž ādas metodikas. Ir steidzami j āuzlabo šī situācija, izstrādājot 
kopēju metodiku, ko izmantotu priv ātas un valsts strukt ūras, lai var ētu sagatavot 
pamatotus zi ņojumus, kuros izkl āstīts problēmas patiesais apjoms un apm ērs. Šādi 
ziņojumi būtu tādu politikas l ēmumu pamat ā, kas lielākā mērā balstīti uz liecībām, un 
mērķtiecīgāku piemērošanas strat ēģiju pamatā. 
Rezultātā tika izsludin āts konkurss ekspertiem, kas var ētu novērtēt viltošanas un 
pirātisma apjomu, apm ēru un ietekmi iekš ējā tirgū, izmantojot noteiktu metodiku 
attiecībā uz datu apkopošanu, analiz ēšanu un sal īdzināšanu. Līgumslēdzēja 
ierosinātajai metodikai ir j ānodrošina galvenie r ādītāji, kurus var ētu piemērot visās 
dalībvalstīs un nozar ēs, kā arī izmantot turpm ākos pētījumos un anal īzē. 
Līgumslēdzējs sāka darbu 2010. gada decembr ī un pirmām kārtām noteiks un apkopos 
pastāvošos pētījumus un metodikas. P ēc tam, pamatojoties uz izp ēti, līgumslēdzējs 
ierosinās ieteicamo metodiku, ko izmantos, lai kvantific ētu viltošanas un pir ātisma 
apjomu un apm ēru iekšējā tirgū, it seviš ķi koncentr ējot uzman ību uz to ietekmi 
dažādās jomās, tādās kā inovācijas, izaugsme un konkur ētspēja, jaunrade un kult ūra, 
sabiedrības vesel ība un droš ība, nodarbin ātība, vide, ie ņēmumi no nodok ļiem un 
noziedzība.