Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publikācija

(2022/C 315/06)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā pēc šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Rivierenland”

PDO-NL-02774

Pieteikuma iesniegšanas datums: 10.6.2021.

1. Reģistrējamais nosaukums

Rivierenland

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

9. Gāzēts pusdzirkstošais vīns

15. Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

4. Vīna vai vīnu apraksts

1 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: ļoti augļains sausais sarkanvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: tumši sarkana

Smarža: sarkano augļu augļainie aromāti

Garša: sarkano augļu garša, pikanta ar vieglu tanīna struktūru

Analītiskās īpašības: cukura saturs no 0 līdz 9 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums 59,91 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: koka mucās izturēts sausais sarkanvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: tumši sarkana

Smarža: intensīvs nogatavojušos tumšo augļu aromāts, kuru papildina piparu, krustnagliņu, lauru lapu un tabakas pikantā smarža

Garša: ļoti augļaini melno augļu aromāti, labi izteikta tanīna struktūra un garšvielu nianses

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 0 līdz 6 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums 53,26 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: augļains sausais baltvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes un — “blanc de noir” gadījumā — sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: dzeltena (“blanc de noir” gadījumā var būt ar sārtu nokrāsu)

Smarža: ābolu, mazliet karamelizēta, ar sarkano augļu pēcgaršu

Garša: svaiga buķete, maiga ābolu, bumbieru, citrusaugļu garša un patīkama rūgtuma pēcgarša

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 0 līdz 9 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: koka mucās izturēts sausais baltvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes un — “blanc de noir” gadījumā — sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: no dzeltenas līdz oranžai

Smarža: nogatavojušos tropu augļu un ziedu smarža ar smalkiem koksnes toņiem

Garša: nogatavojušos dzelteno tropu augļu garša, pilnmiesīga, ar koksnes aromātu un ilgu pēcgaršu

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 0 līdz 9 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 66,58 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: augļains pussaldais baltvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes un — “blanc de noir” gadījumā — sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: gaiši dzeltena

Smarža: intensīva buķete

Garša: smalka nogatavojušos tropu augļu, žāvētu aprikožu un citrusaugļu garša

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 12 līdz 45 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: saldais vīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes un — “blanc de noir” gadījumā — sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: izsmalcināts zeltaini dzeltens deserta vīns

Smarža: intensīva buķete

Garša: smalka nogatavojušos tropu augļu, žāvētu aprikožu un citrusaugļu garša, ko papildina pikanti ananāsu un ličiju toņi

Analītiskās īpašības:

cukura saturs vairāk nekā 45 grami uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 5 Minimālais kopējais skābums 86,54 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: ļoti augļains sausais sārtvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: bāli rozā

Smarža: aveņu un vasaras ogu smarža, nedaudz pikanta

Garša: augļains vīns ar aveņu, zemeņu un vasaras ogu aromātiem, ar atsvaidzinošu pēcgaršu

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 0 līdz 9 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. 5. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — kvalitatīvs dzirkstošais vīns, vīna veids: augļains dzirkstošais baltvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes un — “blanc de noir” gadījumā — sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: gaiši dzeltena

Smarža: nogatavojušos dzelteno augļu smarža

Garša: viegli putojoša, pilnmiesīga garša ar nogatavojušos dzelteno augļu aromātiem

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 0 līdz 24 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. 5. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — kvalitatīvs dzirkstošais vīns, vīna veids: augļains dzirkstošais sārtvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: bāli rozā

Smarža: nogatavojušos sarkano augļu smarža

Garša: viegli putojoša, pilnmiesīga garša ar svaigu sarkano augļu aromātiem

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 0 līdz 24 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10. 9. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — gāzēts pusdzirkstošais vīns, vīna veids: augļains pusdzirkstošais baltvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes un — “blanc de noir” gadījumā — sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: bāli dzeltena

Smarža: balto augļu, ziedu smarža

Garša: augļains pusdzirkstošais vīns ar zaļo ābolu, savvaļas persiku un ziedu aromātiem un muskatrieksta maigajiem toņiem

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 5 līdz 24 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11. 9. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — gāzēts pusdzirkstošais vīns, vīna veids: ļoti augļains pusdzirkstošais sārtvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: bāli rozā

Smarža: aveņu un vasaras ogu smarža

Garša: augļains pusdzirkstošais vīns ar aveņu, zemeņu un vasaras ogu aromātiem

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 5 līdz 24 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 79,89 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12. 9. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — gāzēts pusdzirkstošais vīns, vīna veids: ļoti augļains pusdzirkstošais sarkanvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās sarkanās šķirnes (proporcija dažādos gados ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: gaiši sarkana

Smarža: vasaras augļu smarža, aromātiska

Garša: viegli putojoša, svaigu vasaras augļu garša, zema spirta koncentrācija; aromātisks vīns ar dažiem tanīniem; lieliski piemērots kā aperitīvs vai deserta vīns

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 25 līdz 150 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 7 Minimālais kopējais skābums 93,20 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

13. 15. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, vīna veids: saldais baltvīns

Vīnogu šķirnes: šķirņu sarakstā esošās baltās šķirnes (proporcija katru gadu ir atšķirīga)

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: zeltaini dzeltena

Smarža: cukurotu balto un tropisko augļu smarža

Garša: skābuma ziņā līdzsvaroti, maigi nogatavojušos tropu un žāvētu augļu aromāti

Analītiskās īpašības:

cukura saturs no 100 līdz 250 gramiem uz litru

Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām. Vispārīgas analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums 106,51 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

1. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: ļoti augļains sausais sarkanvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Miziņu fermentācija vismaz 4 dienas

— Pilnīga malolaktiskā fermentācija

2. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: koka mucās izturēts sausais sarkanvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Miziņu fermentācija vismaz 4 dienas

— Izturēšana koka mucās vismaz 9 mēnešus

— Pilnīga malolaktiskā fermentācija

3. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: augļains sausais baltvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Iespējama balto vīnogu miziņu fermentācijas izmantošana vai “blanc de noir” ražošana

4. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: koka mucās izturēts sausais baltvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Vismaz 50 % no tilpuma izturēšana koka mucās ne mazāk kā 3 mēnešus

— Iespējama balto vīnogu miziņu fermentācijas izmantošana vai “blanc de noir” ražošana

5. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: augļains pussaldais baltvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Agrīna fermentācijas pārtraukšana, atdzesējot un/vai filtrējot

— Iespējama balto vīnogu miziņu fermentācijas izmantošana vai “blanc de noir” ražošana

6. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: ļoti augļains sausais sārtvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Aukstā macerācija uz miziņām sārtās krāsas iegūšanai

7. 1. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns, vīna veids: saldais vīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Ledus vīna gadījumā vīnogām ir jābūt sasalušām āra apstākļos (vismaz –7 °C temperatūrā), un tāpēc tās ir jānovāc un jāapstrādā pilnīgi sasaldētas, lai vīnā neiekļūtu vīnogās esošais ūdens.

— Iespējama balto vīnogu miziņu fermentācijas izmantošana vai “blanc de noir” ražošana

8. 5. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — kvalitatīvs dzirkstošais vīns, vīna veids: augļains dzirkstošais baltvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Izspiešana, neatdalot no ķekariem, ar maksimālo atdevi 64 %

— Sekundārā fermentācija pudelē, izmantojot tradicionālo metodi

— Iespējama balto vīnogu miziņu fermentācijas izmantošana vai “blanc de noir” ražošana

9. 5. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — kvalitatīvs dzirkstošais vīns, vīna veids: ļoti augļains dzirkstošais sārtvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Aukstā macerācija uz miziņām sārtās krāsas iegūšanai

— Sekundārā fermentācija pudelē, izmantojot tradicionālo metodi

10. 9. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — gāzēts pusdzirkstošais vīns, vīna veids: augļains pusdzirkstošais baltvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Ne vairāk kā 2,5 bāri CO2 pudelei

— Iespējama balto vīnogu miziņu fermentācijas izmantošana vai “blanc de noir” ražošana

11. 9. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — gāzēts pusdzirkstošais vīns, vīna veids: ļoti augļains pusdzirkstošais sārtvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Aukstā macerācija uz miziņām sārtās krāsas iegūšanai

— Ne vairāk kā 2,5 bāri CO2 pudelei

12. 9. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — gāzēts pusdzirkstošais vīns, vīna veids: ļoti augļains pusdzirkstošais sarkanvīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Ne vairāk kā 2,5 bāri CO2 pudelei

13. 15. VĪNKOPĪBAS PRODUKTU KATEGORIJA — vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, vīna veids: saldais vīns

Īpašā vīndarības prakse

— Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 20 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

— Vīnu iegūst no vīnogām, kas ir daļēji atūdeņotas (žāvējot saulē vai ēnā). Tādējādi bez bagātināšanas šo vīnogu misas minimālais potenciālais spirta saturs tilpuma procentos ir 16 % (vai vismaz 272 grami cukura uz litru).

b) Maksimālais ražas iznākums

1. “Cabernet Blanc” 50 hektolitri no hektāra

2. “Johanniter” 60 hektolitri no hektāra

3. “Merzling” 60 hektolitri no hektāra

4. “Muscaris” 50 hektolitri no hektāra

5. “Sauvignac” 50 hektolitri no hektāra

6. “Solaris” 60 hektolitri no hektāra

7. “Cabernet Cantor” 40 hektolitri no hektāra

8. “Cabernet Cortis” 40 hektolitri no hektāra

9. “Cabaret Noir” 40 hektolitri no hektāra

10. “Monarch” 40 hektolitri no hektāra

11. “Pinotin” 40 hektolitri no hektāra

12. “Regent” 40 hektolitri no hektāra

13. “Souvignier Gris” 60 hektolitri no hektāra

14. “Villaris” 60 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

“Rivierenland” izcelsmes apgabals ietver teritoriju starp upēm, kas plūst no Vācijas un Limburgas uz Gelderlandes provinci un tālāk uz Gorinhemu, un gar tām, kur upju straumju sanestais un smilšainais māls pāriet kūdrājā. “Rivierenland” ģeogrāfiskais apgabals galvenokārt ir definēts, ņemot vērā caur to plūstošās upes. Šā apgabala ārējās robežas plešas līdz pat 5 km attālumā taisnā līnijā pāri upei, mērot no upes vidus. Ziemeļos (no austrumiem uz rietumiem) apgabalu ierobežo Oude IJssel, IJssel, Nederrijn un Lek, bet austrumos — sauszemes robeža ar Vāciju starp Gendringen un Bredeweg. Dienvidos šo apgabalu atdala provinces robeža ar Limburgu — starp Bredeweg un Molenhoek — un provinces robeža ar Ziemeļbrabanti līdz Heusden (ieskaitot), kas iet gar Māsas upi. Rietumu robežu nosaka Heusden kanāls un Dammed Maas virzienā uz Woudrichem, kas atrodas uz Waal. Sākot no Woudrichem, Gelderlandes provinces robeža turpinās pāri Linge virzienā uz Lek pusi ACVN “Rivierenland” apgabala ziemeļos.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Cabaret Noir N” (VB 91-26-4)

“Cabernet Blanc B” (VB 91-26-1)

“Cabernet Cantor N”

“Cabernet Cortis”

“Johanniter B”

“Merzling B”

“Monarch”

“Muscaris B”

“Pinotin N”

“Regent N”

“Sauvignac B” (Cal 6-04)

“Solaris”

“Souvignier Gris”

“Villaris B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

8.1. Apkārtējai videi (“ terroir ”), ar ko apzīmē visa veida ietekmi uz vīnogulājiem vīndārzā, ir būtiska ietekme uz vīna kvalitāti. “Rivierenland” noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā visi apkārtējās vides aspekti — klimats, atrašanās vieta, augsne, vīndārzu apsaimniekošana, šķirņu izvēle un vīndarības process — veicina visu četru kategoriju vīnu kvalitāti (1. Vīns, 5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns, 9. Gāzēts pusdzirkstošais vīns, 15. Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām).

Klimats

“Rivierenland” apgabala atrašanās ziemeļpusē nodrošina to, ka nogatavošanās periods turpinās septembrī un oktobrī. Tā rezultātā vīnogas nogatavojas mērenā dienas un vēsā nakts temperatūrā. Vēsās naktis nodrošina, ka skābju sadalīšanās notiek ļoti pakāpeniski, ļaujot vīnogām nogatavoties ilgu laiku un sasniegt optimālu gatavību fenolu satura ziņā. Šajos klimatiskajos apstākļos veidojas tipiskie ACVN “Rivierenland” vēsā klimata vīni ar bagātīgiem primārajiem augļu aromātiem un patīkamu, svaigu skābumu.

Atrašanās vieta

Apgabala atrašanās vieta — Utreht un Veluve kalnu grēdas aizvēja pusē (sausajā pusē) — nozīmē to, ka salīdzinājumā ar apkārtējiem reģioniem nokrišņu daudzums ir mērens. Šī atrašanās vieta apvienojumā ar atvērtajiem polderu līdzenumiem un ūdens platībām nodrošina arī vēja līmeni virs vidējā, salīdzinot ar reģioniem, kas atrodas uz ziemeļiem un dienvidiem no šā apgabala. Šis vējš nodrošina vīndārzu optimālu ventilāciju, un tas nozīmē, ka lapotne ātri izžūst, jo īpaši pēc lietusgāzēm (kas jau tāpat ir mērenas). Tas samazina sēnīšu attīstības risku, un vīnogas izaug veselīgas un kvalitatīvas. Līdz ar to vīnogu nogatavošanās periods var būt garāks — nav nepieciešama piespiedu ražas novākšana —, un tas nozīmē, ka vīnogas var atstāt uz vīnogulāja līdz rudenim (septembrim/oktobrim), lai tās iegūtu optimālu fizioloģisko gatavību.

Augsne

Barības vielām un minerālvielām bagātā upju straumju sanestā augsne “Rivierenland” apgabalā nodrošina optimālu augšanu, kas ir ideāli piemērota augļu ražošanai un ir ļoti piemērota vīnogu primāro aromātu izcelšanai. Upju straumju sanestajām augsnēm ir augsta ūdens aiztures spēja, un tās pat nodrošina pietiekamu ūdens daudzumu sausuma periodos. Tas ļauj vīnogulājiem uzņemt pietiekamu barības vielu daudzumu sausos periodos, kā arī ļauj turpināties fotosintēzei. Tā rezultātā tiek veicināta cukuru veidošanās un ACVN “Rivierenland” vīniem tik raksturīgo primāro aromātu nobriešana.

Vīnogulāju kopšana

“Rivierenland” apgabalā vīnkopjiem ir izšķiroša nozīme optimālas vīnogu nogatavošanās panākšanā, pienācīgi apsaimniekojot vīndārzus. Augsnes kopšana (augsnes apstrāde un rindu apsēšana, lai nodrošinātu labu augsnes struktūru un ūdens līdzsvaru) un lapu vainagu veidošana (ķekaru zonas attīrīšana no lapām, ķekaru priekšlaicīga noņemšana, atzarošana utt.), zema raža un optimālā ražas novākšanas laika noteikšana nodrošina, ka vīnogas sasniedz optimālu gatavību spirta un fenola satura ziņā.

Piemēri, kas raksturo cilvēka darbības ietekmi uz visiem šiem vīniem, ir šādi:

— “Maigo atzarošanu” veic ziemā, kas ir svarīgi veselīga vīnogulāja saglabāšanai. Šajā atzarošanā samazina pumpuru skaitu, un tas palīdz augt vīnogām, kas ir nogatavojušās (bez vīnogulāja pārslodzes, rezultātā iegūstot kvalitatīvu vīnu).

— Ķekaru priekšlaicīga noņemšana (retināšana), lai nodrošinātu, ka vīnogulājs var pietiekami nodrošināt barības vielas katram ķekaram, lai tas sasniegtu pareizo gatavības pakāpi, uzlabojot vīnogu gatavību.

— Atbrīvošana no lapām, lai nodrošinātu ātrāku ķekaru žūšanu nolūkā pēc iespējas efektīvāk novērst pelēko puvi, kā arī tādēļ, lai ķekari atrastos vairāk atstatus un labāk žūtu un lai tajos būtu vairāk veselīgu vīnogu.

— Pareizo ražas novākšanas laiku nosaka, mērot cukura/skābes un aromāta kombināciju, ņemot vērā precīzu laika prognozi un labu priekšstatu par vīnogu veselību. Pieņemot lēmumu par ražas novākšanas laiku (optimāli nogatavojušos vīnogu novākšanai), ņem vērā visus šos faktorus.

8.2. Vīnogu šķirņu atlase

“Rivierenland” apgabalā izmantotās vīnogu šķirnes ir piemērotas mitrākajiem ziemeļu klimatiskajiem apstākļiem, jo tās ir izturīgākas pret sēnīšu slimībām un nedaudz agrāk nogatavojas, un tas savukārt veicina ilgtspējīgu audzēšanu. Izturība pret slimībām ļauj pagarināt nogatavošanās periodu un samazināt fungicīdu lietošanu. Tas veicina gan vīndārza vispārējo ekoloģiju, gan arī vīnogulāju veselību un vīnogu un vīna kvalitāti.

Vīnu ražošana

Vīndarības prakse ir vērsta uz primāro aromātu un svaiga skābuma saglabāšanu.

Sīkāka informācija par citām vīnkopības kategorijām (kas nav kategorija “vīns”)

- Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

Bāzes vīnam, ko izmanto kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijā “vīns” (tam ir tāda pati svaiga un augļaina garša, ko rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Turklāt tam ir īpašības, kas iegūtas, pārstrādājot bāzes vīnu dzirkstošajā vīnā, raudzējot to pudelē (tradicionālā metode), kas piešķir vīnam elegantās putas. Vīnam ir vismaz 3,5 bāru liels pārspiediens. Kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai izmantotās kupāžas minimālais kopējais spirta saturs tilpuma procentos ir 11 %.

- Gāzēts pusdzirkstošais vīns

Bāzes vīnam, ko izmanto pusdzirkstošā vīna ieguvei, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijā “vīns” (tāds pats svaigums un augļaina garša, ko nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Tam piemīt arī īpašības, kas rodas, pievienojot CO2 burbulīšu ieguvei. Gāzētā pusdzirkstošā vīna minimālais faktiskais spirta saturs ir 7 %, un pārspiediens nepārsniedz 2,5 bārus. Svaigs un ļoti augļains vasaras vīns.

- Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

Svarīgais posms, kurā vīnogas pirms to žāvēšanas vismaz 2 nedēļas nogatavina ilgāk, nodrošina vīnam no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām tā cukuru un aromātu koncentrāciju. Aukstās fermentēšanas procesā iegūst vīnu, kura minimālā faktiskā spirta koncentrācija ir 9,4 %. Aromātu koncentrāciju šajā augļainajā vīnā nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Pilnestīgo garšu šim desertvīnam piešķir galvenokārt rūpīgais cilvēku darbs.

Kopsavilkums

Apkārtējās vides ietekme, vīnogu šķirņu atlase un vīndarības prakse ietekmē visas vīna kategorijas, kas ražotas “Rivierenland” apgabalā. Visiem “vīna” kategorijas vīniem audzētās vīnogas ir sasniegušas optimālu gatavību spirta un fenola satura ziņā, piešķirot baltvīniem un sārtvīniem ļoti augļainus aromātus un svaigu skābumu. Ir arī spēcīgi sarkanvīni ar gludu pēcgaršu, kuri vīndarības procesā arī ir saglabājuši šos ļoti augļainos aromātus un kurus papildus raksturo maiga tekstūra un tādi paši tanīni. Vīnogas “kvalitatīvo dzirkstošo vīnu” un “gāzēto pusdzirkstošo vīnu” kategorijām bieži novāc agrāk nekā tās, kas domātas “vīna” kategorijas vīniem. Lai gan svaigais skābums tajās ir saglabājies attiecīgi vairāk, apkārtējās vides ietekmē tās jau ir guvušas arī daudzus augļainus aromātus, un tas nozīmē, ka ogas ir teicami nogatavojušās attiecīgajam vīna stilam. Vīnogas, kas domātas vīniem kategorijai “vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām”, ir optimāli nogatavojušās spirta un fenola satura ziņā, un apkārtējā vide ir tām nodrošinājusi optimālu līdzsvaru starp skābumu, cukuriem un aromātiem. Vīnogu žūšanas un sulas koncentrācijas rezultātā šis smalkais līdzsvars kļūst vēl vairāk izsmalcināts augstas kvalitātes deserta vīna galaproduktā ar koncentrētajiem cukuriem, augļainajiem aromātiem un svaigo skābumu.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Mazāka apgabala nosaukums

Tiesiskais regulējums:

ES noteikumi

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

Izcelsmes apgabala nosaukumam “Rivierenland” var pievienot reģionālos nosaukumus “Achterhoek” un “Betuwe” mazāka izcelsmes reģiona vai provinces apzīmēšanai šajā apgabalā. Tādā gadījumā vismaz 85 % no vīnogām ir jābūt no norādītā reģiona.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2022-04/Productdossier-BOB-Rivierenland.pdf

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.