Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Igaunijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2012.-2015. gadam /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Igaunijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas stabilitātes programmu 2012.-2015. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1)(1) Eiropadome 2010. gada 26. martā atbalstīja Eiropas Komisijas priekšlikumu sākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2)(2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads), savukārt 2010. gada 21. oktobrī — lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[4], kas kopā veido „integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3)(3) Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu par Igaunijas valsts reformu programmu 2011. gadam un sniedza atzinumu par Igaunijas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.-2014. gadam. (4)(4) Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju "Eiropa 2020". Komisija 2012. gada 14. februārī, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma Brīdinājuma mehānisma ziņojumu[5], kurā tā nebija minējusi Igauniju kā vienu no dalībvalstīm, kurai tiktu veikts padziļinātais pārskats. (5)(5) Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. Tā aicināja dalībvalstis īstenot Padomes konkrētām valstīm paredzētos ieteikumus 2011. gadam un šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. (6)(6) Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā "Euro plus", savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. (7)(7) Igaunija 2012. gada 26. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (8)(8) Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012.-2013. gadā, kad IKP pieaugumam ir paredzēts būt vidēji 2,4 %. Saskaņā ar Komisijas 2012. gada pavasara prognozēm IKP pieaugums 2013. gadā būs 3,8 %. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu fiskālo politiku, kas sekmē līdzsvarotu izaugsmi, sasniedzot strukturālu pārpalikumu un vienlaicīgi nodrošinot pietiekamas fiskālās rezerves un samazinot nodokļu slogu darbaspēkam. Stratēģijas mērķis ir arī izpildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Programmas mērķis ir no 2012. gada sasniegt vērienīgāku mērķi par to, kas paredzēts saskaņā ar budžeta vidēja termiņa mērķi (VTM) par strukturālu pārpalikumu. VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķinātu) strukturālu budžeta bilanci[6], valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, visos gados, izņemot 2013. gadu (kad ir plānots sasniegt VTM) un 2014. gadu, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu rādītājam. Vienlaicīgi programmas mērķis ir no 2014. gada sasniegt nominālo pārpalikumu. Parāda attiecība ir krietni mazāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar programmu tā visticamāk pēc 2013. gada samazināsies līdz aptuveni 10 % 2015. gadā. (9)(9) Igaunija 2011. gadā sasniedza apjomīgu budžeta pārpalikumu. Saskaņā ar Komisijas 2012. gada pavasara prognozēm ekonomiskās izaugsmes rādītājs 2012. gadam tiek prognozēts daudz mazāks par rādītāju 2011. gadam, tam no 7,6 % samazinoties līdz 1,6 %, līdz ar to ir nepieciešams veikt izdevumu efektivitātes turpmāku kontroli. Igaunija plāno 2012. gadā ieviest strukturālu budžeta normu, lai palīdzētu saglabāt kontroli pār izdevumiem. Tiklīdz budžeta norma ir ieviesta, tā būtu jāpapildina ar saistošo daudzgadu izdevumu mērķu stiprināšanu. Tādējādi Igaunija ir daļēji īstenojusi 2011. gada ieteikumu šajā jomā. (10)(10) Attiecībā uz darba tirgu ar nodarbinātību saistīto nodokļu jomā ir veikti vairāki pasākumi. Taču stimulus strādāt var uzlabot, risinot jautājumu saistībā ar pieaugošo tendenci saņemt invaliditātes un darba nespējas pabalstus un panākot, lai personām ar zemiem un augstiem ienākumiem, kuras saņem bezdarbnieku un vecāku pabalstu, atmaksātos iet strādāt. Lai arī ir veikti daudzsološi pasākumi nolūkā samazināt augsto bezdarba līmeni, ilgtermiņa un jaunatnes bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Rezultātā to bērnu skaits, kuri ir pakļauti nabadzībai mājsaimniecībās, kurās pieaugušie ir bez darba, aizvien palielinās, un šis jautājums ir jārisina ar efektīviem sociālajiem pakalpojumiem un ģimenes pakalpojumiem. Ģimenes atbalsts pats par sevi varētu būt efektīvāks, neskarot budžetu un labāk izmantojot vecāku un ģimenes pabalstu piešķiršanu un atceļot neefektīvos atbrīvojumus no ienākuma nodokļa saistībā ar bērniem. (11)(11) Valsts energoefektivitātes rīcības plānā noteiktie pasākumi vēl joprojām nav pietiekami, ņemot vērā pašreizējo tendenci aizvien mazāk izmantot sabiedrisko transportu. Jaunu automašīnu parks Igaunijā ir energovisintensīvākais ES. Degvielas akcīzes nodokļi nav pietiekami, lai mainītu patēriņa modeļus. Vēl nav pilnībā pabeigta vairāku ar energoenerģiju saistītu ES direktīvu transponēšana. Igaunijai joprojām ir jādažādo tās energoapgādes veidi. Varētu atjaunināt elektroenerģijas infrastruktūru, lai tajā iekļautu pieaugošos vēja enerģijas apjomus. (12)(12) Arodizglītības kvalitāte un pieejamība ir ievērojami uzlabojusies, un 2012.-2013. gadā ir plānoti vēl vairāki modernizācijas pasākumi. Taču ir jāuzlabo pāreja no vispārējās izglītības uz arodizglītību, un var apsvērt vairāku ar darbu saistītu sistēmu vispārināšanu. Uzlabojas līdzdalība mūžizglītībā, taču pietiekama uzmanība nav pievērsta zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar izglītības rezultātu pielāgošanu darba tirgus vajadzībām. Ir arī nepieciešams steidzami veikt vidējās izglītības reformu un vēl vairāk uzlabot vietējo iestāžu sniegtos izglītības pakalpojumus. Tāpat arī sadarbība starp uzņēmējdarbības nozari un augstākās izglītības iestādēm joprojām ir vāja, un būtu jāturpina attīstīt privātās nozares uz zināšanām balstīto daļu. (13)(13) Lai atspoguļotu negatīvo demogrāfisko attīstību un nodrošinātu līdzsvarotu un konkurētspējīgu reģionālo attīstību, ilgtermiņā jānodrošina pašvaldību finanšu stabilitāte, kā arī jānodrošina sabiedrisko pakalpojumu labāka sniegšana vietējā līmenī un salīdzinoši izkliedēto resursu optimāls izmantojums. Lielākā dala pašvaldību ir mazas, līdz ar to tām ir grūtības visiem sniegt vajadzīgos sociālos, veselības, darba tirgus, transporta un izglītības pakalpojumus. (14)(14) Igaunija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu „Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gada saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības sekmēšanu, konkurētspējas uzlabošanu un valsts finanšu stabilitātes sekmēšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta "Euro plus" saistību īstenošanu. Šā novērtējuma rezultāti ir ņemti vērā šajos ieteikumos. (15)(15) Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu nozīmību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Igaunijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību stiprināt Eiropas Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu valstu turpmākajos lēmumos. Tās ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir atspoguļoti 1.-5. ieteikumā turpmāk. (16)(16) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Igaunijas stabilitātes programmu, un tās atzinums[7] ir jo īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītā ieteikuma 1. punktā, IESAKA Igaunijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi. 1. Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, īstenojot paredzētos budžeta plānus, kas ļauj sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) vēlākais līdz 2013. gadam un ievērot izdevumu rādītāju. Plānoto budžeta normu papildināt ar saistošākiem daudzgadu izdevumu noteikumiem vidēja termiņa budžeta programmā, turpināt valsts izdevumu efektivitātes uzlabošanu un stiprināt ēnu ekonomikas apkarošanu. 2. Sniegt lielākus stimulus strādāt, racionalizējot sociālo pabalstu sistēmu un palielinot invaliditātes, bezdarbnieku un vecāku pabalstu piešķiršanas elastību, vienlaicīgi nodrošinot pienācīgu sociālo aizsardzību. Uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, vienlaicīgi labāk izmantojot ģimenes un vecāku pabalstus un atceļot kropļojošo atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar bērniem. Palielināt jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku līdzdalību darba tirgū. 3. Efektīvāk sasaistīt apmācību un izglītību ar darba tirgus vajadzībām un uzlabot sadarbību starp uzņēmumiem un akadēmiskajām aprindām. Palielināt iespējas zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem, lai uzlabotu viņu piekļuvi mūžizglītībai. Sekmēt pētniecības un inovāciju sistēmu noteikšanu par prioritārām un sekmēt to internacionalizāciju. 4. Uzlabot energoefektivitāti, jo īpaši saistībā ar ēkām un transportu, un stiprināt vides stimulus attiecībā uz transportlīdzekļiem un atkritumiem, tostarp apsverot tādus stimulus kā transportlīdzekļu aplikšanu ar nodokļiem. Sekmēt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tostarp ar modernizētu infrastruktūru un tiesību aktiem. Turpināt pārrobežu savienojumu attīstību tā, lai tirgus būtu mazāk izolēts. 5. Uzlabot pašvaldību fiskālo stabilitāti, vienlaicīgi uzlabojot pašvaldību efektivitāti un nodrošinot efektīvu pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši ar stingrākiem stimuliem apvienot pašvaldības vai palielināt to sadarbību. Attiecīgie reformu priekšlikumi būtu jāievieš saprātīgā termiņā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2012)311 final. [3] P7_TA(2012)0048 un P7_TA(2012)0047. [4] Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/ES. [5] COM(2012)68 final. [6] Cikliski koriģēta bilance, neskaitot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, balstoties uz programmā ietverto informāciju un izmantojot kopīgi pieņemto metodiku. [7] Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.