Šajā paziņojumā VAVB ir definētas kā juridiskas personas, kuras profesionāli veic finanšu darbības un kuras dalībvalsts vai dalībvalsts vienība ir pilnvarojusi centrālā, reģionālā vai vietējā līmenī veikt attīstības vai veicināšanas darbības, kā noteikts ESIF regulas 2. panta 3. punktā. Šī definīcija aptver VAVB ļoti dažādos veidos, jo konkrēti veicināšanas produkti tiek piedāvāti atkarībā no konkrētās valsts vajadzībām. Lēmums par to, vai būtu jādibina VAVB un kādam jābūt tās veidam, ir katras atsevišķās dalībvalsts ziņā.

Šādos apstākļos šis paziņojums satur ar paraugpraksi pamatotus ieteikumus dalībvalstīm, kas gatavojas izveidot jaunu VAVB. Papildus tajā ir izklāstīti vairāki būtiski svarīgi principi VAVB sadarbībai ar EIB grupu un Komisiju, kā arī to savstarpējai sadarbībai Investīciju plāna kontekstā, jo īpaši ar investīciju platformu starpniecību. Tajā ir dots skaidrojums arī par to, kā uzskaitīt VAVB ieguldījumus investīciju platformās, un procedūru attiecībā uz valsts atbalsta elementu līdzfinansējumā.

Konsultācijās saistībā ar Zaļo grāmatu par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu tika pausti aicinājumi labāk izmantot sinerģijas starp ES budžetu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupu un VAVB tādās politikas jomās kā klimata pārmaiņas, vide, inovācija un sociālā un cilvēkkapitāla attīstība. Ņemot vērā steidzamo vajadzību palielināt investīcijas un ierobežotās fiskālās manevrēšanas iespējas Eiropā kopumā, aktuālāka nekā jebkad iepriekš ir vajadzība pēc optimālas publisko resursu izmantošanas. Viedāka publisko resursu izmantošana, lai piesaistītu privātos investorus, ir Investīciju plāna Eiropai pamatā. Tāpēc lielāka sadarbība starp VAVB, no vienas puses, un Komisiju un EIB grupu, no otras puses, ir svarīgs nosacījums, lai plāns būtu veiksmīgs. Tas arī skaidri atspoguļojas regulā par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), kas ir Investīciju plāna pirmās daļas juridiskais pamats.

privātā sektora finansētāju izstumšana, tādējādi bremzējot finanšu nozares attīstību.

VAVB tiesiskais un normatīvais pamats, kā arī to pārvaldības struktūras ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu aizsardzību pret šiem riskiem un maksimālu ieguvumu no VAVB. Tāpēc valsts, reģionālajos un vietējos tiesību aktos, kā arī VAVB statūtos jāņem vērā esošā paraugprakse.

VAVB statūtos parasti ir skaidri noteikts, ka banka pievērsīsies nozarēm, kuras cieš no tirgus nepilnībām un tādēļ negūst pietiekamu pakalpojumu apjomu no komercbankām vai citiem privātiem finanšu nodrošinātājiem. Turklāt attiecībā uz uzņēmumiem, kas saņem investīcijas, jānodrošina vienādi konkurences noteikumi, jo īpaši tirgos, kuros valstij piederošie un privātā sektora uzņēmumi konkurē, lai nepieļautu tirgus izkropļojumus.

Lai nepieļautu tirgus izkropļojumus, katrai no jauna izveidotajai VAVB vajadzība pēc intervences vai jauna intervences joma, vai jauns finanšu instruments jāpamato, balstoties uz neatkarīgu ex ante izvērtējumu par VAVB risināmajām tirgus nepilnībām, tās relatīvo efektivitāti no rezultātu un izmaksu viedokļa, tirgus mijiedarbību starp esošajiem finansēšanas kanāliem (privātajiem un publiskajiem) un finanšu instrumentiem, ko VAVB gatavojas izmantot. Īpašu uzmanību der pievērst arī vajadzībai racionalizēt darbības, izvairīties no pārklāšanās ar alternatīviem finansēšanas veidiem un apzināt saskarnes ar esošajām atbalsta shēmām. Neatkarīgs ex post izvērtējums palīdz pārliecināties par iniciatīvas pievienotās vērtības ex ante vērtējuma pareizību. Darbojoties tirgos, kurus komercbankas jau apkalpo, tas palīdz saglabāt vienādus konkurences noteikumus finanšu tirgos, kuros VAVB izplata savus produktus netieši caur komercbanku sektoru. Šāda cieša mijiedarbība ar privāto sektoru ļauj VAVB ne vien pieskaņot savus produktus esošajiem trūkumiem tirgū, bet arī sūtīt pozitīvus signālus par tādu projektu veidu „rentabilitāti no bankas viedokļa“, kuri ir ārpus banku tradicionālās investīciju politikas, un tādējādi piesaistīt privātos finanšu līdzekļus darbības jomām, neizstumjot no tām privāto sektoru. Šādā veidā var nodrošināt, ka, aizdodot tālāk, komercbankas visu guvumu nodod galasaņēmējiem reālajā ekonomikā.

Ir pierādījumi, ka VAVB vislabāk darbojas tur, kur tās pievēršas ekonomiski dzīvotspējīgiem projektiem un darbojas ar pietiekami augstu rentabilitāti (kaut arī nodrošinot par privātajiem tirgus dalībniekiem zemākas kapitāla izmaksas), lai saglabātu finansiālu stabilitāti, negaidot pastāvīgus finanšu ieguldījumus no valdības (paturot lielāko daļu peļņas turpmākā aizdevumu kapitāla palielināšanai). VAVB reputācijai tirgū ir svarīgi augsti pārredzamības un pārskatatbildības standarti, kā arī profesionāla pārvaldība un vajadzīgais neatkarības līmenis. Šo reputāciju vēl vairāk nostiprina atsevišķas vienības neatkarīgi veikta prudenciālā uzraudzība.

VAVB valdes nodrošinātajai stratēģiskajai vadībai un pārraudzībai ir nepieciešama autoritāte, kompetence, godīgums, pārskatatbildība un objektivitāte. Dalības nošķiršana valdē un izpildvadības struktūrās nostiprina valdes pārraudzības funkcijas. VAVB veicināšanas darbības parasti apstiprina valde, kas veic uzraudzības funkcijas, un minētās darbības pašas par sevi paredz sasaisti ar valdību, ko nodrošina tās atrašanās valdē, turpretim VAVB operatīvā vai bankas darbība tiek atstāta profesionālās vadības ziņā un ir brīva no politiskās iejaukšanās.

Stabila riska vadība un iekšējās kontroles procedūras attur VAVB valdes no riskantu finanšu un organizatorisku lēmumu pieņemšanas.

Jaunas VAVB var dažādos veidos izmantot jau izveidoto līdzīgo banku pieredzi, kas palīdz tām sasniegt iepriekšminētos mērķus. Vairākas nesen izveidotas VAVB, piemēram, Portugāles Attīstības finanšu iestāde un Īrijas SBCI, balstījās uz ad hoc divpusēju sadarbību ar citām VAVB.

Turklāt EIB un VAVB jābūt gatavām dalīties ar jaunajā Eiropas Investīciju konsultāciju centrā (EIKC) uzkrāto pieredzi, lai apmainītos ar zināšanām un paraugpraksi jomās, kurās darbojas EIKC. VAVB var arī izmantot EIKC kā vietējo kontaktpunktu potenciālajiem klientiem un ieinteresētajām personām, lai projekti ātrāk virzītos uz priekšu. Visbeidzot, EIB un VAVB būtu jābūt gatavām darbinieku apmaiņai uz noteiktu laiku, kas varētu kalpot kā vēl viens vērtīgs līdzeklis zinātības vairošanai jaunizveidotajās VAVB.

2.3. Valsts atbalsta saderība

Vairumā gadījumu valsts finansē un atbalsta VAVB, kas dod tām priekšrocības konkurencē ar privātajiem tirgus dalībniekiem. Tāpēc to resursi ir valsts resursi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un to veiktie pasākumi kvalificējami kā valsts atbalsts, ja izpildīti visi pārējie 107. panta 1. punkta kritēriji. Kā iepriekš izklāstīts, VAVB ekonomiskajam pamatojumam būtu jābūt to spējai nodrošināt finansējumu tajās jomās, kurās tirgus nepilnību dēļ privātie tirgus dalībnieki pakalpojumus nenodrošina pietiekamā apjomā vai privātais tirgus neiesaistās vispār. ES noteikumi par valsts atbalstu pamatojas uz tiem pašiem principiem. To mērķis ir nodrošināt, lai VAVB pasākumi būtu precīzi vērsti uz tirgus nepilnību novēršanu un tādējādi sekmētu ekonomisko un finanšu attīstību, vienlaicīgi nepieļaujot tirgus izkropļošanu, privāto tirgus dalībnieku izstumšanu vai tādu uzņēmumu darbības uzturēšanu, kuri citkārt būtu pārstājuši darboties tirgū.

Attiecībā uz jaunu VAVB dibināšanu, uzdevumu un kapitāla nodrošināšanu lēmumu pieņemšanas prakse, ko Komisija īsteno pēdējā laikā, parāda to, kā Komisija vērtē atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu. Pēdējā laikā skatītie gadījumi attiecas uz Apvienotās Karalistes „Green Investment Bank“ , „British Business Bank“ , Portugāles „Instituição Financeira de Desenvolvimento“ un Latvijas Attīstības finanšu institūciju . Šajos lēmumos ir ļoti stipri uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai attiecīgās VAVB pievērstos darbam tajās nozarēs, kuras cieš no tirgus nepilnībām un tādēļ negūst pietiekamu pakalpojumu apjomu no komerciālajiem finansējuma nodrošinātājiem, kas parasti ir bankas, tādējādi izvairoties no tā, ka VAVB kreditēšanas politika izspiestu privātās investīcijas.

Komisija ir uzskatījusi, ka dalība centralizēti pārvaldītajos ES finanšu instrumentos ietilpst VAVB darbības jomā. Piemēram, bankas „British Business Bank“ uzdevumā ietilpst dalība centralizēti pārvaldītajos ES finanšu instrumentos un EIB grupas īstenotajās programmās. Latvijas Attīstības finanšu institūcija arī darbosies kā finanšu starpnieks, virzot programmas un projektus, ko līdzfinansējušas starptautiskās finanšu iestādes, piemēram, EIB grupa, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) vai citas valstu attīstības bankas, piemēram, „Kreditanstalt für Wiederaufbau“ (KfW), ievērojot noteikumus par valsts atbalstu.

Jaunās valsts atbalsta modernizācijas reformas atvieglo tāda atbalsta atspoguļošanu, kas ir pārdomāts, vērsts uz konstatētām tirgus nepilnībām un kopēju interešu mērķiem un vismazāk izkropļo konkurenci („labs atbalsts“). Tādējādi saskaņā ar Komisijas jaunākajiem lēmumiem par VAVB sniedzamo valsts atbalstu detalizēta tirgus nepilnību ex ante ekonomiskā analīze vairs netiek uzskatīta par vajadzīgu tām darbībām, kas atbilst de minimis noteikumiem , uz kurām attiecas grupu atbrīvojuma regula vai kuras atzīstamas par valsts atbalsta pasākumiem, kas apstiprināti saskaņā ar konkrētām pamatnostādnēm par valsts atbalstu. Attiecībā uz citām darbībām par nepieciešamību iesaistīties liecināja ex ante analīze par tirgus nepilnībām. Protams, VAVB jāievēro arī tie noteikumi par valsts atbalstu, kas piemērojami galasaņēmējiem. Piemēram, grūtībās nonākušus uzņēmumus nevajadzētu subsidēt, ja vien tas netiek tieši atļauts, piemēram, saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Savos lēmumos Komisija tieši norādīja tos gadījumus, kad VAVB iesaistās netieši ar finanšu vidutāju starpniecību, lai samazinātu privāto finansējuma nodrošinātāju izstumšanas un diskriminēšanas risku, vienlaicīgi atzīmējot, ka guvumiem no atbalsta pilnībā jānonāk pie galasaņēmēja.

Komisijas pēdējā laikā īstenotajā lēmumu pieņemšanas praksē uz tirgus principiem balstīta cenu politika ir tikusi atļauta saskaņā ar paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā, paziņojumu par atsauces likmi vai saskaņā ar pari passu investīciju principiem, lai nepieļautu tirgus izkropļošanu. Piemēram, „British Business Bank“ gadījumā uzņēmumam, kas pretendē uz investīcijām, jāpierāda VAVB, ka tas nav spējis rast finansējumu tirgū. Tai pašā laikā VAVB komercdarbība ir nošķirta no veicināšanas darbībām, lai nepieļautu šķērssubsidēšanu.

Komisijas nesen pieņemtajos apstiprinošajos lēmumos ir paredzēts noteikums par pārskatīšanu pēc četriem līdz septiņiem gadiem. Šāds atkārtots tirgus nepilnību un jaunizveidotas VAVB uzdevuma novērtējums ir vajadzīgs, lai ņemtu vērā ekonomikas attīstību un pārmaiņas tirgū, un līdztekus tam – pārmaiņas tirgus nepilnībās. Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma pārskatīšanu ir iespējams veikt arī agrāk; piemēram, Apvienotās Karalistes bankas "Green Investment Bank" sākotnējā darbības joma tika paplašināta, lai ļautu tai veikt investīcijas nozarēs, kas papildina sākotnēji apstiprināto uzdevumu, kā arī izmantot papildu finansējumu. Līdzīgi tam lēmums par "Instituição Financeira de Desenvolvimento" norāda, ka Portugāles valdība ir paredzējusi paplašināt šīs iestādes uzdevumu, ietverot tajā daudzpusējo finanšu iestāžu un citu VAVB finansēto kredītu izsniegšanu galasaņēmējiem.

Komisija savā lēmumā par „British Business Bank“ arī ir paskaidrojusi, ka darbības, kas neparedz neko citu kā vienīgi esošo vienību pārgrupēšanu un/vai ikdienas darbības bez papildu kapitāla vai publiskā finansējuma piešķiršanas izveidotajai vienībai, ir uzskatāmas par dalībvalsts iekšēju administratīvu reorganizāciju un par tām nav jāziņo.

Dalībvalstis, kas vēlas veidot jaunu VAVB, ir aicinātas vērsties pie Komisijas agrīnā plānošanas stadijā, lai labāk nodrošinātu atbilstību noteikumiem par valsts atbalstu, ņemot vērā LESD 108. pantā noteikto pienākumu atturēties no darbības.

2.4. VAVB aizdevumu un aizņēmuma operāciju atspoguļošana vispārējās valdības sektora statistikā un ārpus tā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP)

VAVB aizdevumu un aizņēmumu operācijas, kas atbilst 2.1. līdz 2.3. iedaļā izklāstītajiem pamatprincipiem, parasti tiek uzskaitītas ārpus vispārējās valdības sektora statistikas, jo lēmumi par aizdevumiem tiek pieņemti bez valdības tiešas līdzdalības un VAVB pārvaldes struktūras locekļi ir neatkarīgi no valdības. Tātad šajos apstākļos šīm prasībām atbilstošās VAVB operācijas ir ārpus ES Stabilitātes un izaugsmes pakta darbības jomas.