Šis pasākums sekmētu krasta elektroenerģijas izmantošanu, lai veicinātu ilgtspējīgas ostas un ilgtspējīgu kuģošanu. Tas atbilst ES politikas mērķiem. Krasta elektroenerģijas ieviešana Eiropas ostās ir viens no ierosinātajiem pasākumiem, lai sasniegtu Eiropas zaļajā kursā noteiktos vērienīgos mērķus.

Iespējams, ka pasākums arī izraisīs CO2 emisijas samazinājumu tādējādi, ka lielākas sistēmu efektivitātes un izmantoto degvielas resursu atšķirību dēļ sauszemes energotīkla energoresursu struktūra ir mazāk oglekļietilpīga nekā elektroenerģija, kas saražota uz kuģa, izmantojot flotes degvielu. Šajā sakarā Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka, lai gan faktiskais CO2 emisiju ietaupījums ir atkarīgs no izmantotās elektroenerģijas kvalitātes, Nīderlandes elektroenerģijas struktūrā aplēstais ietaupījums atkarībā no ģeneratora noslodzes būtu aptuveni no 28 % līdz 67 %, šai proporcijai nākotnē arvien palielinoties.

Enerģētikas politika

Pasākums ir saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, kurā pievēršas jautājumam par krasta elektroenerģijas padeves objektu ierīkošanu ostās, ja ir šādu objektu pieprasījums un ja izmaksas nav nesamērīgas salīdzinājumā ar ieguvumiem, tostarp vidiskajiem ieguvumiem. Turklāt tas ir atzīts par vispārējas nozīmes mērķi valsts atbalsta piešķiršanai saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu.

Šeit jāatceras, ka viens no galvenajiem iemesliem krasta elektroenerģijas nelabvēlīgajai konkurētspējas situācijai ir tāds, ka alternatīva, proti, jūras ostās esošos kuģos saražotā elektroenerģija, patlaban neto izteiksmē ir pilnībā atbrīvota no nodokļa – no nodokļa ir atbrīvota ne tikai flotes degviela, kas tiek izmantota elektroenerģijas ražošanai, atbilstoši parastajai situācijai, kura paredzēta Direktīvas 2003/96/EK 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, bet arī tā elektroenerģija, kas saražota kuģī (sk. Direktīvas 2003/96/EK 14. panta 1. punkta c) apakšpunktu). Lai gan pēdējo minēto atbrīvojumu pašu par sevi ir grūti salāgot ar Savienības mērķiem vides jomā, tā pamatā ir praktiski apsvērumi. Lai apliktu ar nodokļiem kuģī saražoto elektroenerģiju, būtu nepieciešama kuģa īpašnieka – kas bieži vien ir trešās valsts persona – vai operatora deklarācija par patērētās elektroenerģijas apjomu. Šādā deklarācijā būtu jāiekļauj aplēse par to, kāda daļa elektroenerģijas patērēta tās dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos, kurā maksājams nodoklis. Nepieciešamība iesniegt šādas deklarācijas katrā valstī, uz kuru teritoriālajiem ūdeņiem tas attiecas, kuģu īpašniekiem radītu milzīgu administratīvo slogu. Analogi apsvērumi attiecas uz kuģošanu pa iekšzemes ūdensceļiem un fakultatīvo nodokļu režīmu, kas paredzēts direktīvas 15. panta 1. punkta f) apakšpunktā (ko faktiski īstenojusi Nīderlande). Ņemot vērā šos apstākļus, ir pamatoti neradīt nelabvēlīgu situāciju mazāku piesārņojumu radošajai alternatīvai, proti, krasta elektroenerģijas izmantošanai, un ļaut Nīderlandei piemērot samazinātu nodokļa likmi.

Transporta politika

Šis pasākums atbilst Komisijas Ieteikumam 2006/339/EK par krasta elektroenerģijas pieslēguma izmantošanas veicināšanu kuģiem pie piestātnes Savienības ostās un Komisijas paziņojumam “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai”.

Iekšējais tirgus un godīga konkurence

No iekšējā tirgus un godīgas konkurences viedokļa pasākums tikai samazina pašreizējo kuģu degvielas nodokļa atbrīvojuma izraisīto nevienlīdzību nodokļu jomā starp diviem konkurējošiem elektroenerģijas avotiem, kas pieejami kuģiem pie piestātnes, proti, starp elektroenerģiju, kas saražota kuģī, un krasta elektroenerģiju.

Attiecībā uz konkurenci starp kuģu operatoriem vispirms jānorāda, ka pašlaik maz kuģu izmanto krasta elektroenerģiju uz komerciāla pamata. Tāpēc ievērojami konkurences kropļojumi varētu rasties tikai starp tiem kuģiem, kas, pārejot uz krasta elektroenerģiju, gūtu labumu no pieprasītā pasākuma, un tiem, kuri turpinātu elektroenerģijas ražošanu kuģī. Lai gan precīzas izmaksu prognozes lielā mērā atkarīgas no naftas cenu izmaiņām, un tādēļ prognozēšana ir sarežģīta, jaunākie pieejamie izvērtējumi liecina, ka kopumā pat pilnīgs nodokļu atbrīvojums vairumā gadījumu nesamazinātu pamatdarbības izmaksas par krasta elektroenerģiju zem tā līmeņa, kas atbilst kuģī saražotas elektroenerģijas izmaksām, un tādējādi salīdzinājumā ar elektroenerģijas ražošanu kuģī neradītu būtisku konkurences priekšrocību tiem kuģu operatoriem, kas izmanto krasta elektroenerģiju. Konkrētajā gadījumā būtisks tāda veida kropļojums, kā aprakstīts iepriekš, vēl jo mazāk ir sagaidāms tādēļ, ka Nīderlande ievēros Direktīvā 2003/96/EK noteikto minimālo nodokļu līmeni elektroenerģijai uzņēmuma vajadzībām.

Turklāt, kā jau minēts, kuģu operatori, kas saņem krasta elektroenerģiju, kurai piemēro Direktīvā 2003/96/EK noteikto minimālo nodokļa līmeni, principā negūst ekonomisku priekšrocību salīdzinājumā ar operatoriem, kas ražo paši savu elektroenerģiju uz kuģa, jo šī elektroenerģija ir atbrīvota no nodokļa. Samazināta krasta elektroenerģijas likme ļaus mazināt nodokļu režīma atšķirības attiecībā uz krasta elektroenerģiju un (minerālajiem) energoproduktiem, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai uz kuģa.

Elektroenerģijas piegādātājiem ir jāmaksā enerģijas nodoklis un ilgtspējīgas enerģijas piemaksa (OpslagDuurzame Energie, ODE). Savā enerģijas nodokļa deklarācijā tie tieši piemēro samazināto likmi. Tiešie saņēmēji ir to iekārtu operatori, kuras piegādā elektroenerģiju kuģiem pie piestātnes. Paredzams, ka operatori finansiālo priekšrocību pilnībā vai daļēji nodos krasta elektroenerģijas izmantotājiem, proti, iekšzemes kuģu un jūras kuģu īpašniekiem. Esošie lietotāji un to pārstāvji uzstās uz to, ka ostas iestādes ir ieinteresētas padarīt krasta elektroenerģiju finansiāli pievilcīgu lietotājiem.

Turklāt attiecīgajiem kuģiem krasta elektroenerģija būs pieejama neatkarīgi no to karoga valsts, neradot labvēlīgāku nodokļu situāciju valsts tirgus dalībniekiem salīdzinājumā ar konkurentiem no citām ES dalībvalstīm.

Attiecībā uz konkurenci starp ostām ir sagaidāms, ka jebkura iespējamā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, kas varētu rasties, ja kuģi mainītu savus maršrutus atkarībā no iespējas izmantot krasta elektroenerģiju ar samazinātu nodokļa likmi, būs niecīga. Situācijā, kad, kā minēts iepriekš, nav paredzams, ka par spīti nodokļa samazinājumam krasta elektroenerģijas izmantošana vismaz īstermiņā kļūs rentablāka par elektroenerģijas ražošanu kuģī, nav paredzams, ka šis nodokļa samazinājums krasta elektroenerģijai ievērojami izkropļos konkurenci starp ostām, rosinot kuģus mainīt maršrutu atkarībā no šādas elektroenerģijas pieejamības. Nīderlandes iestādes apgalvo, ka ostas izvēle ir atkarīga no kravas galamērķa, nevis no mazākām piestātnes izmaksām, kas rodas no nodokļa samazinājuma krasta elektroenerģijai.

Termiņš, uz kuru ir ierosināta atļauja piemērot samazinātu nodokļa likmi, ja vien pašreizējā sistēmā un situācijā nenotiks būtiskas izmaiņas, padara maz ticamu, ka iepriekšējās rindkopās veiktā analīze pirms pasākuma beigām mainītos.