Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos ekonominės politikos bendrųjų gairių atsižvelgiant į integruotas augimo ir užimtumo gaires (2005-2008 m.) (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI))



Oficiālais Vēstnesis 117 E , 18/05/2006 Lpp. 0248 - 0255



P6_TA(2005)0209 Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (KOM(2005)0141), - ņemot vērā EK līguma 99. panta 2. punktu, - ņemot vērā Komisijas 2005. gada pavasarī izstrādātās ekonomiskās attīstības prognozes euro zonai un Eiropas Savienībai (laika posmam no 2005. līdz 2006. gadam), - ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas Eiropadomes un 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus, - ņemot vērā 2003. gada 20. un 21. marta, 2003. gada 16. un 17. oktobra, 2004. gada 25. un 26. marta, 2004. gada 4.un 5. novembra un 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, - ņemot vērā tā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības ekonomikas apstākļiem — provizorisko ziņojumu par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm [1], - ņemot vērā Reglamenta 107. pantu, - ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0150/2005), A. tā kā euro zonā un 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā izaugsme nav sasniegusi ilgspējīgas attīstības potenciālo līmeni, un tā joprojām ir pārāk vāja, jo īpaši euro zonas četru vadošo valstu ekonomikā; tā kā mājsaimniecības patēriņš joprojām ir nestabils un 2005.-2006. gada ekonomikas perspektīva vēl aizvien ir neapmierinoša, saglabājoties augstam bezdarba līmenim, kas mazināsies tikai lēnām; tā kā, neskatoties uz zemākajām procentu likmēm kopš Otrā pasaules kara, ieguldījumus veic nelabprāt; B. tā kā preču, enerģētikas, kā arī darba tirgu strukturālo reformu, nodokļu sistēmas un iekšējā tirgus īstenošanas uzdevumi visās dalībvalstīs nav veikti ar atbilstīgu rūpību, un tā kā reformu attīstība Kopienas līmenī notiek lēnām; C. tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts ir sekmējis zema inflācijas līmeņa un vēsturiski zemu procenta likmju noturēšanu; D. tā kā vienmērīgi pieaug konkurence pasaules līmenī; tā kā Eiropas Savienība atpaliek attīstībā no daudzām pasaules valstīm, un tās tirgus daļas trešo valstu tirgos ir apdraudētas; tā kā ES ekonomikas izaugsmes vidējie radītāji atpaliek no ASV, ka arī no dažu lielāko Āzijas valstu ekonomikas rādītājiem; E. tā kā Lisabonas stratēģijā ir paredzēts mobilizēt visus esošos instrumentus, jo īpaši ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, ES 7. pamatprogrammu pētniecības jomā (2007. - 2013.g.) un pamatprogrammu konkurētspējas un jauninājumu jomā (2007. - 2013.g.), un pārorientēt izmaksas uz posteņiem, kas sekmē ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību saskaņā ar finanšu perspektīvu 2007. - 2013. gadam; F. tā kā Lisabonas process ir daļa no ES ilgspējīgas attīstības stratēģijas un vides aspektiem jābūt neatņemamai Eiropas stratēģijas nodarbinātības veicināšanai daļai; G. tā kā ES pašreiz dzīvo 455 miljoni vīriešu un sieviešu 25 dažādās valstīs; tā kā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas ekonomiskās un sociālās atšķirības, un daudzos gadījumos šīs atšķirības ir arī vienas valsts ietvaros; kas uzsver iespējas un vajadzību palielināt tirdzniecību visās jomās un vajadzību pilnveidot kopējo tirgu; tā kā atsevišķās dalībvalstīs izaugsme ir ievērojami lielāka nekā pārējās dalībvalstīs; tā kā, nosakot pārāk vispārējas pamatnostādnes, var neizdoties ietvert pastāvošo problēmu daudzveidību; H. tā kā ekonomiskā izaugsme nav mērķis pats par sevi, bet daļa no integrētas pieejas, lai sekmētu iedzīvotāju labklājību un dzīves kvalitātes uzlabošanos; tā kā ilgspējīgas attīstības pamatā ir jābūt attiecībā uz nākamajām paaudzēm atbildīgai sociālai, nodarbinātības, vides un budžeta politikai, kas respektē dažādos dalībvalstu apstākļus; tā kā bezdarbs ir vislielākā sociālā netaisnība; tā kā sociālo kohēziju var veicināt tikai, uzturot augstu sociālās aizsardzības un nodarbinātības līmeni, saskaņā ar Līgumā noteiktajiem mērķiem; tā kā izaugsmi var īstenot tikai ar augstāku konkurētspēju un lielākiem ieguldījumiem; I. uzskatot, ka bezdarbs ir vislielākā sociālā netaisnība; bet sociālo kohēziju var pastiprināt tikai ar izaugsmi visās ES daļās, atvieglojot augstu sociālās aizsardzības līmeni un augstu nodarbinātības līmeni atbilstoši Līgumā noteiktajiem mērķiem, J. tā kā izaugsmi var sasniegt tikai ar augstāku konkurētspēju un lielāku ieguldījumu, tā kā Eiropas Savienība krietni atpaliek no tās galvenajiem konkurentiem izaugsmes un attīstības jomā, kā arī inovāciju un investīciju jomā jauniem uzņēmumiem to darbības sākumposmā; 1. apsveic ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu un nodarbinātības politikas pamatnostādņu integrēto noformējumu, kurā galvenā uzmanība vērsta uz ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību ciešā saskaņā ar trim Lisabonas stratēģijas stūrakmeņiem atbilstīgi Briseles 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumiem; šis integrētais noformējums paredz ekonomikas politikas un sociālās politikas savstarpējo papildināmību un vēlmi panākt ES makroekonomikas politikas vienkāršošanu un labāku uztveramību; 2. nožēlo, ka vides aspektiem Komisijas ieteikumos piešķirta otršķirīga loma ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā; atgādina, ka vides prasības veicina dinamiskas, efektīvas un uz nākotni vērstas ekonomikas attīstību, kas ļaus nodrošināt iedzīvotājiem augstāku dzīves kvalitāti; atbalsta Padomes un Komisijas nodomu lielākā mērā koncentrēties uz izaugsmi un nodarbinātību, palielinot konkurētspēju, īstenojot iekšējo tirgu arī pakalpojumu jomā un konsolidējot efektīvākos valsts pakalpojumus, un tā rezultātā veicinot iekšējo pieprasījumu, 3. atzīmē lielo nozīmi, kāda ir darbavietu radīšanai pakalpojumu jomā nozīmi gan cilvēkiem, gan kopumā sabiedrībai ar augstu sieviešu nodarbinātības līmeni un aizvien vecāku un urbanizētāku iedzīvotāju īpatsvaru; norāda, cik svarīga ir diversifikācija un paaugstināta konkurence nozarē, kurā ir svarīgi, lai pilsoņiem būtu augstākais iespējamais servisa līmenis un plaša izvēle, turklāt šādi mērķi rada arī uzņēmējdarbības iespējas gan sievietēm, gan vīriešiem; 4. izsaka nožēlu par integrēto pamatnostādņu pārāk lielo vispārīgumu, pienācīgi neņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm; rosina Komisiju īstenot tās plānu iesniegt ziņojumu, kurā apzināti katras dalībvalsts galvenie uzdevumi, jo īpaši tādās jomās kā strukturālās reformas un ieguldījumi, kā arī straujāka jaunāko zināšanu apmaiņa attiecībā uz ekonomikas politikas virzienu noteikšanu; 5. Atgādina, ka makroekonomikas prasībām atbilstoša vide nozīmē atbilstīgu mijiedarbību starp koordinētiem budžeta darbības plāniem un neatkarīgu monetāro politiku saskaņā ar pilnīgu Eiropas Centrālās bankas (ECB) atbildību, kas saglabā cenu stabilitāti un turpmāk turpina Savienības kopējo mērķu sasniegšanas politiku, kā tas ir paredzēts Līgumā, cenšoties sasniegt labākus dzīves līmeņus un panākt ilgspējīgu attīstību; aicina dalībvalstis īstenot strukturālas reformas, kas palīdz stimulēt investīcijas un tādēļ pilnībā izmanto zemas procentu likmes, kuras nodrošina Eiropas Centrālā banka (ECB) un izmantot pārveidotā Stabilitātes pakta manevru iespējas, lai veicinātu kvalitatīvāku Eiropas ekonomikas izaugsmi; 6. pasvītro pievilcību, kas piemīt Eiropas modelim, kā arī to, cik svarīga ir Savienības un dalībvalstu loma pasaules tirdzniecībā; pasvītro, ka vajadzīgs tāds darba tirgus, kas ir pieejams visiem pilsoņiem un kas ir pietiekami elastīgs, lai ļautu iedzīvotājiem tajā brīvi piedalīties, un kas nespiež gados vecākām personām, kuras vēlas strādāt, pamest darbu; 7. uzsver nepieciešamību pārstrukturēt ekonomikas politiku, galveno uzmanību pievēršot faktoriem, kas nosaka produktivitātes pieaugumu, piemēram, ekonomikas modernizācija, zināšanu un sociālās labklājības modernizācija, kā arī institucionālu veidojumu modernizācija, lai sagatavoties nesenajam paplašināšanās procesam, modernas ekonomikas prasībām un nepadotos trešās pasaules valstu deflācijas spiedienam; 8. norāda, ka paaugstināts darbaspēka ražīgums, centieni spēcināt konkurētspēju, ieguldījumu un izaugsmi ir priekšnosacījumi augstākam darba atalgojumam un objektīvam izaugsmes rezultātu sadalījumam, nodarbinātībai un sociālajai kohēzijai; pasvītro, ka šāda veida attīstībai jāseko uzņēmumu pienākumam uzņemties savu sociālo atbildību; 9. uzskata, ka uzlabotai un ilgspējīgai attīstībai Eiropā ir nepieciešams, lai visas dalībvalstis uzsāktu vienlaicīgu, saskaņotu rīcību, tai skaitā iekšējā tirgus sakārtošanu, augstāka investīciju līmeņa nodrošināšanu un novatoriskas izmaiņas darba tirgū; 10. izsaka nožēlu par apstākļiem, jo īpaši termiņu, kādā Parlamentam jāizsaka viedoklis par integrētajām pamatnostādnēm; prasa, lai pirms 2005. gada jūnija Eiropadomes tiktu skaidri formulēti starpiestāžu sadarbības nosacījumi attiecībā uz integrētajām pamatnostādnēm, lai šāda situācija vairs neatkārtotos, ņemot vērā Lisabonas stratēģijas pārskatīšanas sekas; 11. aicina Padomi ņemt vērā šādus grozījumus: KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEkSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI | Grozījums Nr. 1 A iedaļas A.1. nodaļas 4. daļa Pamatnostādne. Lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti, dalībvalstīm jāsaglabā savi vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā un, ja šis mērķis vēl nav sasniegts, tām jāveic visi vajadzīgie koriģējošie pasākumi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Dalībvalstīm vienlaikus jāizvairās no ciklam pielāgotas fiskālās politikas. Dalībvalstīm ar tekošā konta deficītiem, kas draud sasniegt pārmērīgu apjomu, jārīkojas, lai tos koriģētu, īstenojot strukturālas reformas ar mērķi palielināt ārējo konkurētspēju, kā arī jāveicina šīs korekcijas ar fiskālo politiku (Integrētā pamatnostādne nr. 1). | Pamatnostādne. Lai garantētu ekonomikas stabilitāti, kas savukārt veicinātu ekonomikas izaugsmi un izveidotu skaidru ekonomisko un sociālo sistēmu, lai kultūras mantojuma daudzveidības un intelektuālā kapitāla konkurētspējīgo pārākumu pārveidotu jaunrades virzītā produktivitātes pieaugumā, dalībvalstīm jāsaglabā savi vidēja termiņa budžeta mērķi visā ekonomikas cikla laikā un, ja šis mērķis vēl nav sasniegts, tām jāveic visi vajadzīgie koriģējošie pasākumi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Dalībvalstīm vienlaikus jāizvairās no ciklam pielāgotas fiskālās politikas. Dalībvalstīm ar tekošā konta deficītiem, kas draud sasniegt pārmērīgu apjomu, jārīkojas, lai tos koriģētu, īstenojot strukturālas reformas ar mērķi palielināt ārējo konkurētspēju, kā arī jāveicina šīs korekcijas ar fiskālo politiku, jo īpaši izmantojot izaugsmē gūtos rezultātus; turklāt dalībvalstīm jānovirza valsts izdevumi uz budžeta kategorijām, kas atbalsta Lisabonas stratēģijas mērķus, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā, zināšanās, jaunradē un infrastruktūrā, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi; (Integrētā pamatnostādne Nr. 1). | Grozījums Nr. 2 A iedaļas A.1 nodaļas 7. punkts Pamatnostādne. Lai saglabātu ekonomikas noturību, dalībvalstīm, ņemot vērā paredzamās izmaksas sakarā ar sabiedrības novecošanos, jānodrošina apmierinoša valdības parāda samazināšanas gaita, lai stiprinātu valsts finanses, jāreformē pensijas un veselības aprūpes sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir finansiāli dzīvotspējīgas, vienlaikus būdamas sociāli piemērotas un pieejamas, un jāveic pasākumi, lai palielinātu nodarbinātības līmeni un darbaspēka pieejamību (Integrētā pamatnostādne Nr. 2). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Sekmēt "dzīves cikla" pieeju darbam" (Nr. 17). | Pamatnostādne. Lai saglabātu ekonomikas noturību kā pamatu lielākai nodarbinātībai, dalībvalstīm, ņemot vērā paredzamās izmaksas sakarā ar sabiedrības novecošanos un konjuktūras ciklu, jānodrošina apmierinoša valdības parāda samazināšanas gaita, lai stiprinātu valsts finanses, jāreformē nodokļu sistēmas, cita starpā samazinot nodokļu slogu mazu algu saņēmējiem, vēl vairāk jāreformē pensijas un veselības aprūpes sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir finansiāli dzīvotspējīgas, vienlaikus būdamas sociāli apmierinošas un pieejamas, un jāveic pasākumi, lai palielinātu pilsoņu atbildību attiecībā uz pensiju sistēmām, nodarbinātības līmeni un augstas kvalitātes darbaspēka pieejamību (Integrētā pamatnostādne Nr. 2). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Sekmēt "dzīves cikla" pieeju darbam" (Nr. 17). | Grozījums Nr. 3 A iedaļas A.1 nodaļas 9. punkts Pamatnostādne. Lai veicinātu racionālu resursu sadali, dalībvalstīm, neietekmējot ekonomikas stabilitātes un noturības mērķus, jānovirza valsts sektora izdevumi uz izaugsmi veicinošām kategorijām, jāpielāgo nodokļu struktūras, lai stiprinātu izaugsmes potenciālu, un jānodrošina, ka pastāv mehānismi, ar kuriem novērtē saistību starp valsts sektora izdevumiem un politikas mērķu sasniegšanu, kā arī jānodrošina reformu pakešu vispārēja saskaņa (Integrētā pamatnostādne Nr. 3). | Pamatnostādne. Lai veicinātu racionālu resursu sadali, dalībvalstīm, neietekmējot ekonomikas stabilitātes un noturības mērķus, jānovirza valsts sektora izdevumi uz izaugsmi veicinošām un darba vietas radošām kategorijām un jāpielāgo nodokļu struktūras, lai stiprinātu izaugsmes potenciālu un veicinātu investīcijas privātajā sektorā, it sevišķi, izveidojot finanšu ietvaru, kas ir labvēlīgs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un stimulē jaunu darba vietu radīšanu; dalībvalstīm jāsadarbojas nodokļu nemaksāšanas apkarošanas jomā; dalībvalstīm arī jānodrošina, ka pastāv mehānismi, ar kuriem novērtē saistību starp valsts sektora izdevumiem un politikas mērķu sasniegšanu, kā arī jānodrošina reformu pakešu vispārēja saskaņa (Integrētā pamatnostādne Nr. 3). | Grozījums Nr. 4 A iedaļas A.1 nodaļas 11. punkts Pamatnostādne. Lai sekmētu lielāku saskaņu starp makroekonomikas politiku un struktūrpolitiku, dalībvalstīm jāveic reformas, kas atbalsta makroekonomikas režīmu, palielinot elastību, mobilitāti un pielāgošanās spēju, reaģējot uz globalizāciju, tehnoloģijas attīstību un cikliskām pārmaiņām (Integrētā pamatnostādne Nr. 4). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Veicināt elastību kopā ar nodarbinātības drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju" (Nr. 20). | Pamatnostādne. Lai sekmētu lielāku saskaņu starp makroekonomikas politiku un struktūrpolitiku, dalībvalstīm jāveic reformas, kas atbalsta makroekonomikas režīmu, uzturot stingras finanšu procedūras, veicinot investīcijas un uzņēmējdarbību, rūpējoties par patērētāju drošību, un vēl vairāk palielinot piemērošanās spēju, mobilitāti, spēju strādāt radoši un pielāgošanās spēju, reaģējot uz globalizācijas izaicinājumiem, tehnoloģijas attīstību un cikliskām pārmaiņām; Īpaša uzmanība jāpievērš elastībai un darba tirgus drošībai. (Integrētā pamatnostādne Nr. 4). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Veicināt elastību kopā ar nodarbinātības drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju" (Nr. 20). | Grozījums Nr. 5 A iedaļas A.1. nodaļas 14. daļa Pamatnostādne. Lai nodrošinātu, ka atalgojuma attīstība veicina makroekonomikas stabilitāti un izaugsmi, un lai palielinātu piemērošanās spēju, dalībvalstīm jāveicina nominālo algu palielinājums un tādas darbaspēka izmaksas, kas ir saskaņā ar cenu stabilitāti un ražīguma tendenci vidējā termiņā, ņemot vērā kvalifikāciju atšķirības un vietējā darba tirgus apstākļus (Integrētā pamatnostādne Nr. 5). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Nodrošināt tādu algu un citu darbaspēka izmaksu attīstību, kas veicina nodarbinātību" (Nr. 21). | Pamatnostādne. Lai nodrošinātu, ka atalgojuma attīstība veicina makroekonomikas stabilitāti, izaugsmi un nodarbinātību, un lai palielinātu piemērošanās spēju, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem jāveicina nominālo algu palielinājums un tādas darbaspēka izmaksas, kas ir saskaņā ar ražīguma tendenci vidējā termiņā, ņemot vērā kvalifikāciju atšķirības un vietējā darba tirgus apstākļus; lai palielinātu algas un samazinātu ienākumu atšķirības, saglabājot produktivitātes un konkurētspējas pieaugumu, liela nozīme ir Vienotā tirgus izveidošanai, reformām darba tirgū un sociālo partneru atbildības nostiprināšanai attiecībā uz zemu bezdarba līmeni, decentralizējot pārrunas par algām. (Integrētā pamatnostādne Nr. 5). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Nodrošināt tādu algu un citu darbaspēka izmaksu attīstību, kas veicina nodarbinātību" (Nr. 21) | Grozījums Nr. 6 A iedaļas A.2. nodaļas 6. daļa Pamatnostādne. Lai sekmētu tādu EMS, kas ir dinamiska un darbojas pareizi, euro zonas dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība fiskālajai disciplīnai, tādēļ tām dalībvalstīm, kuras vēl nav sasniegušas savu vidēja termiņa budžeta mērķi, savā ciklam pielāgotajā budžeta deficītā jānodrošina ikgadējs uzlabojums vidēji par vismaz 0,5% no IKP, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vienlaikus nodrošinot vēl lielâku pielāgojumu labvēlīgos apstākļos; jāturpina strukturālās reformas, kas uzlabos euro zonas konkurētspēju, un ekonomikas pielāgošana asimetriskiem triecieniem; jānodrošina, lai euro zonas ietekme pasaules ekonomikas sistēmā palielinātos un tā būtu proporcionāla euro zonas ekonomiskajai nozīmei (Integrētā pamatnostādne Nr. 6). | Pamatnostādne. Lai sekmētu tādu EMS, kas ir dinamiska un darbojas pareizi, euro zonas dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība fiskālajai disciplīnai, lai nodrošinātu labāku ekonomiskās un budžeta politikas koordinētību, vispirms saskaņojot budžeta grafikus; tādēļ tām dalībvalstīm, kuras vēl nav sasniegušas savu vidēja termiņa budžeta mērķi, savā ciklam pielāgotajā budžeta deficītā jānodrošina ikgadējs uzlabojums vidēji par vismaz 0,5% no IKP, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, vienlaikus nodrošinot vēl lielāku pielāgojumu labvēlīgos apstākļos; paturot prātā, ka nākotnē, nosakot piemērošanās ceļu vidējā termiņa mērķa sasniegšanai, tiks ņemtas vērā strukturālās reformas, un valstīm, kuras to jau ir sasniegušas, būs atļautas īslaicīgas atkāpes no šī mērķa; jāturpina strukturālās reformas, kas uzlabos euro zonas konkurētspēju, investējot inovācijā, rūpniecības politikā, kā arī izglītībā un profesionālajā apmācībā, un ekonomikas pielāgošana asimetriskiem triecieniem; Dalībvalstīm jāpabeidz Stabilitātes un izaugsmes pakta reforma un jānodrošina, ka to stingri ievēro, lai atgūtu uzticību. Turklāt dalībvalstīm jānodrošina euro zonas reprezentācija ārpus ES, saskaņā ar 1998. gada 11. un 12. decembrī Vīnes Eiropas Padomē pieņemtajām saistībām, lai arvien svarīgākā euro loma pasaules ekonomikas sistēmā būtu proporcionāla tā ekonomiskajai nozīmei. Jaunajās dalībvalstīs nominālai konverģencei jāseko reālai konverģencei. (Integrētā pamatnostādne Nr. 6) | Grozījums Nr. 7 B iedaļas B.1. nodaļas 4. daļa Pamatnostādne. Lai paplašinātu un padziļinātu iekšējo tirgu, dalībvalstīm jāpaātrina iekšējā tirgus direktīvu transponēšana, jānosaka par prioritāti stingrāka un labāka iekšējā tirgus tiesību aktu piemērošana, jāpaātrina finanšu tirgus integrācijas process, jānovērš nodokļu šķēršļi pārrobežu darbībām un efektīvi jāpiemēro ES publiskā iepirkuma noteikumi (Integrētā pamatnostādne Nr. 7). | Pamatnostādne. Lai paplašinātu un padziļinātu iekšējo tirgu, dalībvalstīm jāpaātrina iekšējā tirgus direktīvu transponēšana, jānosaka par prioritāti stingrāka un labāka iekšējā tirgus tiesību aktu piemērošana, jāpaātrina finanšu tirgus integrācijas process, jānovērš birokrātiskie un nodokļu šķēršļi pārrobežu darbībām, risinot sarunas par nodokļu aprēķināšanas bāzes saskaņošanu, un efektīvi jāpiemēro ES publiskā iepirkuma noteikumi (Integrētā pamatnostādne Nr. 7). | Grozījums Nr. 8 B iedaļas B.1. nodaļas 9. daļa Pamatnostādne. Lai nodrošinātu atvērtus un konkurētspējīgus tirgus, dalībvalstīm jānosaka par prioritāti likvidēt reglamentējošos un citus šķēršļus, kas kavē konkurenci nozīmīgās nozarēs; efektīvāk piemērot konkurences politiku; konkurences un regulatīvajām iestādēm izlases veidā pārskatīt tirgu, lai atklātu un likvidētu šķēršļus konkurencei un piekļuvei tirgū; samazināt valsts atbalstu, kas kropļo konkurenci; novirzīt atbalstu par labu zināmiem horizontāliem mērķiem, piemēram, pētniecība un jauninājumi, un cilvēku kapitāla optimizācija. Dalībvalstīm arī pilnībā jāīsteno pasākumi, kas pieņemti, lai konkurencei atvērtu ar tīkliem saistītas nozares ar mērķi nodrošināt efektīvu konkurenci visas Eiropas mēroga integrētos tirgos, vienlaikus ļaujot garantēt, pie apmierinošiem nosacījumiem, augstas kvalitātes vispārējas ekonomiskas intereses pakalpojumu sniegšanu (Integrētā pamatnostādne nr. 8). | Pamatnostādne. Lai nodrošinātu atvērtus un konkurētspējīgus tirgus, dalībvalstīm jānosaka par prioritāti likvidēt reglamentējošos un citus šķēršļus, kas kavē konkurenci nozīmīgās nozarēs; efektīvāk piemērot konkurences politiku; konkurences un regulatīvajām iestādēm izlases veidā pārskatīt tirgu, lai atklātu un likvidētu šķēršļus konkurencei un piekļuvei tirgū, kas neatbilst patērētāju interesēm; nesniegt valsts atbalstu, kas kropļo konkurenci iekšējā tirgū; novirzīt atbalstu par labu zināmiem horizontāliem mērķiem, piemēram, pētniecība un jauninājumi, un cilvēku kapitāla optimizācija. Dalībvalstīm arī pilnībā jāīsteno pasākumi, kas pieņemti, lai konkurencei atvērtu komunikāciju tīklu nozares ar mērķi nodrošināt efektīvu konkurenci visas Eiropas mēroga integrētos tirgos, vienlaikus ļaujot garantēt augstas kvalitātes vispārējas ekonomiskas intereses pakalpojumu sniegšanu, kas apmierinātu sociālās vajadzības, nepārkāpjot principus attiecībā uz pakalpojumu kvalitāti un finansēšanu vispārējās ekonomiskās interesēs. (Integrētā pamatnostādne Nr. 8). | Grozījums Nr. 9 B iedaļas B.1. nodaļas 14. daļa Pamatnostādne. Lai radītu pievilcīgāku uzņēmējdarbības vidi, dalībvalstīm jāuzlabo savu noteikumu kvalitāte, sistemātiski un stingi izvērtējot to sociālo, ekonomisko un vides ietekmi, vienlaikus ņemot vērā ar reglamentēšanu saistītās administratīvās izmaksas. Turklāt dalībvalstīm jāveic plašas apspriešanās par izmaksām un ieguvumiem saistībā ar likumdošanas iniciatīvām, jo īpaši, ja tas nozīmē kompromisus starp dažādiem politikas mērķiem (Integrētâ pamatnostâdne Nr. 9). | Pamatnostādne. Lai radītu pievilcīgāku uzņēmējdarbības vidi un veicinātu privātas iniciatīvas, dalībvalstīm jāuzlabo savu noteikumu kvalitāte, sistemātiski un stingi izvērtējot to sociālo, ekonomisko un vides ietekmi, vienlaikus ņemot vērā ar reglamentēšanu saistītās administratīvās izmaksas. Turklāt dalībvalstīm jāveic plašas apspriešanās par izmaksām un ieguvumiem izaugsmei un nodarbinātībai saistībā ar likumdošanas un normatīvajām iniciatīvām, jo īpaši, ja tas nozīmē kompromisus starp dažādiem politikas mērķiem (Integrētā pamatnostādne Nr. 9). | Grozījums Nr. 10 B iedaļas B.1. nodaļas 16. daļa Pamatnostādne. Lai sekmētu uzņēmējdarbības kultūru un radītu MVU atbalstošu vidi, dalībvalstīm jāuzlabo piekļuve finansējumam, jāpielāgo nodokļu sistēmas, jāstiprina MVU inovāciju potenciāls un jānodrošina attiecīga informācija un atbalsta pakalpojumi, lai mudinātu veidot jaunus uzņēmumus un sekmētu to izaugsmi saskaņā ar MVU hartu. Turklāt dalībvalstīm jāstiprina izglītība un apmācība uzņēmējdarbības jomā (savstarpēja norāde uz attiecīgo nodarbinātības pamatnostādni). Dalībvalstīm arī jāatvieglo īpašumtiesību nodošana, jāpārskata savi bankrota tiesību akti un jāuzlabo glābšanas un pārstrukturēšanas procedūras (Integrētā pamatnostādne Nr. 10). | Pamatnostādne. Lai sekmētu uzņēmējdarbības kultūru un radītu MVU atbalstošu vidi, dalībvalstīm jāuzlabo piekļuve finansējumam, it īpaši riska fondiem un mikrokredītiem, jāreformē un jāpielāgo nodokļu sistēmas, veicinot ieguldījumu, vispirms saskaņojot nodokļa aprēķināšanas bāzi, jāstiprina MVU inovāciju potenciāls un jānodrošina attiecīga informācija un atbalsta pakalpojumi, lai mudinātu veidot jaunus uzņēmumus un sekmētu to izaugsmi saskaņā ar MVU hartu. Turklāt dalībvalstīm jāstiprina izglītība un apmācība uzņēmējdarbības jomā (savstarpēja norāde uz attiecīgo nodarbinātības pamatnostādni) un riska uzņemšanos, jāveic pasākumi, lai cīnītos pret to gados jaunu uzņēmēju stigmatizēšanu, kas nav bijuši pilnībā veiksmīgi, un jāatvieglo viņu nākamais mēģinājums. Dalībvalstīm arī jāatvieglo īpašumtiesību nodošana, jāpārskata savi bankrota tiesību akti un jāuzlabo glābšanas un pārstrukturēšanas procedūras, tajā pašā laikā uzlabojot noteikumus par korporatīvās vadības un organizatorisko atbildību.(Integrētā pamatnostādne Nr. 10). | Grozījums Nr. 11 B iedaļas B.2. nodaļas 4. daļa Pamatnostādne. Lai palielinātu un uzlabotu ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, dalībvalstīm jāturpina attīstīt pasākumu kopums, kas veicina uzņēmējdarbības pētniecību un attīstību: jāuzlabo pamata apstākļi un jānodrošina, lai uzņēmumi darbotos pietiekamas konkurences vidē; jāpalielina un jāpadara daudz efektīvāki valsts sektora izdevumi pētniecībai un attīstībai; jāstiprina izcilības centri; labāk jāizmanto atbalsta mehānismi, piemēram, piemēram, fiskāli pasākumi, lai stiprinātu privāto pētniecību un attīstību; jānodrošina pietiekams daudzums kvalificētu pētnieku, iesaistot vairāk studentu zinātniskās, tehniskās un inženierzinātņu disciplīnās un sekmējot pētnieku karjeras attīstību un starptautisko un starpnozaru mobilitāti. (Integrētā pamatnostādne Nr. 12). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Paplašināt un uzlabot ieguldījumus cilvēku kapitālā" (Nr. 22). | Pamatnostādne. Lai palielinātu un uzlabotu ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, dalībvalstīm jāturpina attīstīt pasākumu kopums, kas veicina uzņēmējdarbības pētniecību un attīstību: jāuzlabo pamata apstākļi un jānodrošina, lai uzņēmumi darbotos pietiekamas konkurences vidē; jāpalielina un jāpadara daudz efektīvāki valsts sektora izdevumi pētniecībai un attīstībai; jāattīsta valsts un privātā sektora partnerība; jāstiprina izcilības centri; labāk jāizmanto atbalsta mehānismi, piemēram, piemēram, fiskāli pasākumi, lai stiprinātu privāto pētniecību un attīstību; jānodrošina pietiekams daudzums kvalificētu pētnieku, iesaistot vairāk studentu zinātniskās, tehniskās un inženierzinātņu disciplīnās un sekmējot pētnieku karjeras attīstību un starptautisko un starpnozaru mobilitāti, īpaši to Eiropas pētnieku, kuri devušies prom no Eiropas; jāstiprina saikne starp zinātni, izpēti un inovāciju; jānodrošina drošs valsts finansējums, kas stiprina izcilības centrus, un jāpalielina konkurence un sacensība izpētes jomā. Dalībvalstīm jāvelta lielāki centieni tādu zinātnes nozaru veicināšanai nākotnē, kā informācijas sabiedrība, profilaktiskā veselības aprūpe, biotehnoloģija, it īpaši, veicinot daudz objektīvāku informāciju par izdevībām un riskiem diskutablākajās izpētes jomās, tādās kā ĢMO, embriju cilmes šūnu izpēte (Integrētā pamatnostādne Nr. 12). Skat. arī integrēto pamatnostādni "Paplašināt un uzlabot ieguldījumus cilvēku kapitālā" (Nr. 22). | Grozījums Nr. 12 B iedaļas B.2. nodaļas 7. daļa Pamatnostādne. Lai sekmētu jauninājumus un IKT pārņemšanu, dalībvalstīm mērķtiecīgi jāpievēršas uzlabojumiem jauninājumu atbalsta pakalpojumos, īpaši saistībā ar tehnoloģiju nodošanu tālāk, jauninājumu centru un tīklu veidošanu, savienojot universitātes un uzņēmumus, zināšanu nodošanas veicināšanu ar tiešām ārvalstu investīcijām, uzlabotu piekļuvi finansējumam un pieejamām un skaidri definētām intelektuālā īpašuma tiesībām. Tām jāsekmē IKT pārņemšana un ar to saistītas izmaiņas darba organizācijā tautsaimniecībā (Integrētā pamatnostādne Nr. 13). | Pamatnostādne. Lai sekmētu jauninājumus un IKT pārņemšanu, dalībvalstīm mērķtiecīgi jāpievēršas uzlabojumiem jauninājumu atbalsta pakalpojumos, īpaši saistībā ar tehnoloģiju nodošanu tālāk, jauninājumu centru un tīklu veidošanu, savienojot universitātes un uzņēmumus un veicinot uzņēmumu inkubatoru izveidi, zināšanu nodošanas veicināšanu ar tiešām ārvalstu investīcijām, uzlabotu piekļuvi finansējumam un pieejamām un skaidri definētām intelektuālā īpašuma tiesībām. Tām jāsekmē IKT pārņemšana un ar to saistītas izmaiņas darba organizācijā tautsaimniecībā (Integrētā pamatnostādne Nr. 13). | Grozījums Nr. 13 B iedaļas B.2. nodaļas 9. daļa Pamatnostādne. Lai veicinātu resursu ilgspējīgu izmantošanu un stiprinātu sinerģijas starp vides aizsardzību un izaugsmi, dalībvalstīm jāpiešķir prioritāte ārējo vides izmaksu iekļaušanai, energoefektivitātes palielināšanai un videi draudzīgu tehnoloģiju attīstīšanai un izmantošanai. Šo prioritāšu īstenošanai jānotiek saskaņā ar esošajām Eiropas saistībām un pasākumiem un instrumentiem, kas ierosināti Vides tehnoloģiju rīcības plānā, izmantojot uz tirgu balstītus instrumentus, riska līdzekļus un pētniecības un attīstības finansējumu, pielāgojot publiskā iepirkuma normas "zaļajām prasībām" un likvidējot videi kaitīgas subsīdijas, kā arī ar citiem politikas instrumentiem (Integrētā pamatnostādne nr. 14). | Pamatnostādne. Lai veicinātu resursu ilgspējīgu izmantošanu un stiprinātu sinerģijas starp vides aizsardzību un izaugsmi, dalībvalstīm jāpiešķir prioritāte ārējo vides izmaksu iekļaušanai tādās jomās kā enerģētika, transports un lauksaimniecība, energoefektivitātes palielināšanai un videi draudzīgu tehnoloģiju attīstīšanai un izmantošanai. Turklāt dalībvalstīm pastiprināti jāizmanto vides politikas instrumenti, lai palielinātu izaugsmi un nodarbinātību, attīstot ekoloģisko tehnoloģiju un ekoloģisko jaunradi; bez tam dalībvalstīm jāfinansē augstas kvalitātes valsts ieguldījumi — tādi, kuru mērķis ir padarīt izaugsmi neatkarīgu no enerģijas patēriņa, transporta un izejvielu izmantošanas, kā arī jāpalielina ieguldījumi, kas nepieciešami Kioto mērķu sasniegšanai, tostarp efektīvai tradicionālo enerģijas veidu izmantošanai, jo īpaši to veidu, kuri neapdraud Kioto Protokola mērķu īstenošanu. Šo prioritāšu īstenošanai jānotiek saskaņā ar esošajām Eiropas saistībām un pasākumiem un instrumentiem, kas ierosināti Vides tehnoloģiju rīcības plānā, izmantojot uz tirgu balstītus instrumentus, riska līdzekļus un pētniecības un attīstības finansējumu, pielāgojot publiskā iepirkuma normas "zaļajām prasībām" un likvidējot videi kaitīgas subsīdijas, kā arī ar citiem politikas instrumentiem (Integrētā pamatnostādne Nr. 14). | Grozījums Nr. 14 B iedaļas B.2. nodaļas 11. daļa Pamatnostādne. Lai veicinātu spēcīgu Eiropas rūpniecisko bāzi, dalībvalstīm mērķtiecīgi jāpievēršas jaunu tehnoloģiju un tirgu attīstībai. Tas, jo īpaši, nozīmē apņemšanos izstrādāt un īstenot kopīgas Eiropas tehnoloģiju iniciatīvas un publiskā un privātā sektora partnerības, kas palīdzētu novērst patiesas tirgus nepilnības, kā arī reģionālu vai vietēju uzņēmumu kopu radīšanu un attīstīšanu (Integrētā pamatnostādne nr. 15) | Pamatnostādne. Lai veicinātu spēcīgu Eiropas rūpniecisko bāzi, dalībvalstīm mērķtiecīgi jāpievēršas jaunu tehnoloģiju un tirgu attīstībai arī ārpus Eiropas, lai nodrošinātu to, ka globalizācija nav drauds, bet gan jauna iespēja pasaules vadošajai eksportētājai vienībai. Dalībvalstīm ir jāizstrādā informēšanas stratēģija, lai novērstu iedzīvotāju nedrošības sajūtu saistībā ar globalizāciju, tirgu atvēršanu un konkurenci. Tas, jo īpaši, nozīmē apņemšanos izstrādāt un īstenot kopīgas Eiropas tehnoloģiju iniciatīvas un publiskā un privātā sektora partnerības, kas palīdzētu novērst patiesas tirgus nepilnības, kā arī reģionālu vai vietēju uzņēmumu kopu radīšanu un attīstīšanu, un uzturēt pastāvīgu stratēģisko nozaru dialogu, iesaistoties ieinteresētajām personām, jo īpaši sociālajiem partneriem (Integrētā pamatnostādne Nr. 15). | 12. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. [1] Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0034. --------------------------------------------------