Kodeksa parakstītājiem ir jānorāda, kuras no šīm saistībām tie ievēros, ņemot vērā to, cik lielā mērā šīs saistības atbilst to piedāvātajiem produktiem vai pakalpojumiem. Kodeksā kā neatņemama daļa ir iekļauti pielikumi, kuros apzināta konkrētā politika un darbības, ko parakstītājas puses veiks, lai īstenotu kodeksu.

Komisija uzskata, ka kodekss nodrošina adekvātu satvaru paziņojumā noteikto un kodeksā izklāstīto mērķu sasniegšanai. Tā uzskata arī, ka kodekss ir saskaņā ar Komisijas principiem par labāku pašregulēšanu un kopregulēšanu. Kodeksa sākotnējie parakstītāji pārstāv lielu daļu no tiešsaistes ziņu izplatīšanas nozares.

Komisija uzsver, ka kodeksa izveides pabeigšana uzskatāma par pirmo soli. Tagad parakstītājiem ir jāstrādā, lai nodrošinātu kodeksā noteikto politikas pasākumu un darbību īstenošanu, izvēršanu un izpildes kontroli. Komisija uzskata, ka kodekss jāīsteno pilnīgi, rezultatīvi un laicīgi.

Komisija līdz 2018. gada beigām lūgs parakstītājiem sniegt jaunāko informāciju par pasākumiem, kas veikti kodeksa īstenošanas virzienā. Šo informāciju Komisija plāno publicēt 2019. gada janvārī.

Turklāt laikposmā no 2019. gada janvāra līdz maijam Komisija veiks mērķtiecīgu kodeksa īstenošanas uzraudzību, lai pārliecinātos, ka pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām ir ieviesta iedarbīga politika, kas it īpaši vērsta uz vēlēšanu procesa integritāti, konkrētāk, tā raudzīsies, vai ievērota atbilstība galvenajiem kodeksa parametriem (reklāmas izvietošanas kontrole, politiskās reklāmas pārredzamība, viltus kontu slēgšana un automātisku robotprogrammatūru (botu) marķēšanas sistēmas). Platformām būtu jāsniedz pilnīga informācija, tai skaitā jāatbild uz Komisijas īpašajiem pieprasījumiem, par to, kā tās katru mēnesi īsteno šīs saistības. Arī šī informācija tiks publicēta.

Līdz 2019. gada beigām, kodeksa pirmo 12 mēnešu darbības beigās, Komisija veiks visaptverošu novērtējumu. Ja rezultāti būs neapmierinoši, Komisija var ierosināt turpmākas darbības, tostarp regulatīvus pasākumus.

Komisija, uzraugot kodeksa īstenošanu dažādās dalībvalstīs, vērsīsies pēc palīdzības pie ERGA, proti, audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) ietvaros izveidotā neatkarīgā audiovizuālo mediju regulatoru tīkla. Ņemot vērā ERGA locekļu zināšanas un kompetenci, šis tīkls ir unikāli piemērots šā uzdevuma veikšanai. Komisija var vērsties pēc palīdzības arī Eiropas Audiovizuālajā observatorijā.

Kodeksa īstenošanas uzraudzībā Komisija no parakstītājiem plāno ievākt turpmāk norādīto informāciju.

A. Reklāmas izvietošanas kontrole 1. Izmantot politikas pasākumus un procesus, kuri vērsti pret attiecīgas rīcības reklamēšanu un atlīdzināšanas stimuliem. ·Cik daudz kontu ir slēgti tādu pārkāpumu dēļ, kas saistīti ar platformas reklāmas politikas (piemēram, pret sagrozītiem materiāliem vērstas politikas) neievērošanu? ·Kādi pasākumi ir ieviesti, lai pazeminātu tādu tīmekļvietņu vai kontu rangu, kas izplata dezinformāciju vai apšaubāmu informāciju (piemēram, uzmanību piesaistošās “ēsmas” jeb tā saucamos click-bait) ·To līgumu procentuālā daļa, kuri noslēgti starp reklāmdevējiem un reklāmas tīkla operatoriem un kuros ir noteikumi par zīmolu drošību pret reklāmas izvietošanu dezinformācijas tīmekļvietnēs ·To tīmekļvietņu skaits, kas bloķētas par citu tīmekļvietņu satura pavairošanu Politiskā reklāma un problēmjautājumos balstīta reklāma 2. Reklāmai jābūt skaidri atšķiramai no redakcionālā satura ·To reklāmas sludinājumu procentuālais īpatsvars no visas politiskās reklāmas, kas skaidri apzīmēti kā politiskā reklāma ·Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu visu politisko reklāmu skaidru marķēšanu ·Tādu politisko reklāmu vai problēmjautājumos balstīto reklāmu skaits, kas izņemtas sakarā ar to, ka nav ievērotas platformas pamatnostādnes par politiskās reklāmas pārredzamību 3. Atļaut ar politisko reklāmu saistītas informācijas publiskošanu ·Publiskošanas repozitorijiem pievienoto ierakstu skaits ·Informācija par summām, kas saņemtas no politiskām partijām, kandidātiem, kampaņām un fondiem par politisko vai problēmjautājumos balstīto reklāmu ·Politikas pasākumi, ar kuriem pārbauda politiskās reklāmas sniedzēju identitāti 4. Izstrādāt pieejas, kā publiskot problēmjautājumos balstītu reklāmu ·Informācija par virzību šo saistību izpildē C. Pakalpojumu integritāte 5. Ieviest skaidru politiku attiecībā uz personas identitāti un automātiskas robotprogrammatūras (botu) ļaunprātīgu izmantošanu viņu sniegtajos pakalpojumos ·Identificēto aktīvo viltus kontu skaits ·To identificēto aktīvo viltus kontu skaits, kas ir atspējoti platformas politikas pārkāpumu dēļ ·Informācija par pasākumiem, kuri nodrošina, ka visi boti ir skaidri marķēti ·Tādu ierakstu, attēlu, videodatņu vai komentāru skaits, saistībā ar kuriem pārkāpta platformas politika, kas vērsta pret automatizēto botu ļaunprātīgu izmantošanu 6. Ieviest politiku attiecībā uz to, kas uzskatāms par automatizēto sistēmu nepieļaujamu izmantošanu ·Informācija par politiku attiecībā uz botu ļaunprātīgu izmantošanu, tai skaitā informācija par šādu botu veidotu mijiedarbību ·Tādu botu skaits, kas atspējoti par ļaunprātīgām darbībām, kuras pārkāpj platformu politiku D. Jaunas iespējas patērētājiem 7. Investēt produktos, tehnoloģijās un programmās [..], kas cilvēkiem palīdz pieņemt apzinātus lēmumus, kad viņi tiešsaistē saskaras ar ziņām, kuras varētu būt nepatiesas ·Informācija par ieguldījumiem, kas veikti šādos rīkos, vai par cita veida virzību uz šo saistību izpildi ·Informācija par šādu rīku faktisko izmantošanu patērētāju vidū ·Informācija par tādu sadarbību ar plašsaziņas līdzekļu organizācijām un faktu pārbaudītājiem, kas vērsta uz šo saistību izpildi, tai skaitā informācija par uzticamības rādītāju izstrādi ·Informācija par pasākumiem, kuri pārbaudītos faktos balstītu saturu padarītu redzamāku un plašāk izplatītu 8. Ieguldīt tehnoloģiskajos līdzekļos, kuri meklēšanā, barotnēs vai citos automātiski sakārtotos izplatīšanas kanālos prioritāti dotu aktuālai, autentiskai un autoritatīvai informācijai ·Informācija par virzību šo saistību izpildē ·Informācija par tādu sadarbību ar plašsaziņas līdzekļu organizācijām un faktu pārbaudītājiem, kas vērsta uz šo saistību izpildi, tai skaitā informācija par uzticamības rādītāju izstrādi 9. Ieguldīt funkcijās un rīkos, kas cilvēkiem palīdzētu vieglāk atrast dažādus skatījumus uz sabiedrību interesējošiem tematiem ·Informācija par ieguldījumiem, kas veikti šādos rīkos, vai par cita veida virzību uz šo saistību izpildi ·Informācija par šādu rīku pieejamību un izmantošanu patērētāju vidū 10. Partnerībā ar pilsonisko sabiedrību, valdībām, izglītības iestādēm un citām ieinteresētajām personām atbalstīt centienus, kuri vērsti uz kritiskās domāšanas un digitālās medijpratības uzlabošanu ·Informācija par parakstītāju veiktajām vai plānotajām iniciatīvām, tostarp tvērumu dalībvalstīs 11. Veicināt tādu rīku ienākšanu tirgū, kas palīdz patērētājiem saprast, kāpēc līdz viņiem nonāk konkrēta reklāma ·Informācija par šādu rīku faktisko izplatību un izmantošanu patērētāju vidū E. Jaunas iespējas pētniecības kopienai 12. Atbalstīt godprātīgus, neatkarīgus centienus, kuru mērķis ir sekot līdzi dezinformācijai un saprast tās nozīmi ·Informācija sadarbību ar faktu pārbaudītājiem un pētniekiem, tostarp par koplietotiem ierakstiem 13. Neaizliegt vai neatturēt no godprātīgiem pētījumiem par dezinformāciju un politisko reklāmu savās platformās ·Informācija par politiku, ar kuru īsteno šīs saistības 14. Veicināt pētījumus par dezinformāciju un politisko reklāmu ·Informācija par politiku, ar kuru īsteno šīs saistības 15. Organizēt ikgadēju pasākumu, kurā tiktu veicinātas diskusijas ar akadēmiskajām aprindām, faktu pārbaudītāju kopienu un vērtības ķēdes dalībniekiem ·Ziņojums par ikgadējo pasākumu

Lai varētu novērtēt kodeksa īstenošanas nepilnības un atšķirības un kodeksa ietekmi visā Savienībā, šī informācija būtu jāsniedz par katru dalībvalsti atsevišķi.

Kā norādīts kodeksā, Komisija atzīst, ka, “tā kā dažādās parakstītājvalstis darbojas atšķirīgi, ar dažādiem mērķiem, tehnoloģijām un auditoriju, šis kodekss ļauj izmantot dažādas pieejas tajā ietverto noteikumu izpildei”. Tāpēc informācijai, ko sniedz parakstītāji, būtu jāatspoguļo viņu attiecīgo pakalpojumu īpatnības.

Svarīgi ir arī panākt līdzsvaru starp vārda brīvību un iedzīvotāju vajadzību tikt pienācīgi informētiem. Šajā kontekstā jāņem vērā, ka dezinformācija ļoti bieži netiek uzskatīta par nelikumīgu saturu; gadījumos, kad tā ir uzskatāma par nelikumīgu (piemēram, ja tā ir neslavas celšana vai naida runa), uz to attieksies arī konkrēti Savienības vai valsts tiesību aktos paredzēti tiesiskās aizsardzības līdzekļi (piemēram, satura izņemšana), un to var izteikt skaitliski. Kodeksā ir aplūkoti daudzi ar dezinformāciju saistīti mērķi, no kuriem dažus var izteikt skaitliski, piemēram, politisko reklāmas sludinājumu pārredzamība vai pasākumi, ar kuriem samazina viltus kontu skaitu, savukārt citus mērķus, piemēram, patērētāju iespēju pilnveidošanu, ne vienmēr var īstenot tā, lai rezultāti būtu nosakāmi kvantitatīvi. Šo iemeslu dēļ kodeksa vispārējā novērtēšanā noteikti tiks izmantoti gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi analīzes dati, atkarībā no situācijas.

2.1.2Faktu pārbaudes, kolektīvo zināšanu un dezinformācijas uzraudzības spējas stiprināšana

Kā pirmo soli Komisija apņēmās atbalstīt neatkarīga Eiropas faktu pārbaudītāju tīkla izveidi. Kā otro soli Komisija apņēmās izveidot drošu Eiropas tiešsaistes platformu dezinformācijas jautājumos, kurā tiktu piedāvāti analītiski rīki un pārrobežu datu vākšana, arī Savienības mēroga atvērtie dati un tiešsaistes platformu izmantošanas dati, kurus varētu izmantot, lai atbalstītu dezinformācijas avotu un informācijas izplatīšanas modeļu atklāšanu un analīzi.

Komisija 2018. gadā organizēja vairākus tehniskus darbseminārus ar faktu pārbaudes kopienas pārstāvjiem. Pētniecības un inovācijas programmā “Apvārsnis 2020” tā atlasīja attiecīgus projektus. Turklāt Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas, sadarbībā ar Eiropas Parlamentu rīkoja faktu pārbaudes tematam veltītu konferenci.