Komisija sāka novērtējumu 2016. gadā. Pētījumu veica ārējs darbuzņēmējs, kurš to publicēja 2018. gadā. Visbūtiskākais ierobežojums, kas tika konstatēts pētījumā, bija tas, ka novērtējums tika sākts pārāk ātri, jo pirmie rezultāti sāka parādīties tikai laika posmā no 2015. gada līdz 2017. gadam. Lai uzlabotu novērtējumu, Komisija paplašināja tā tvērumu, iekļaujot visus EUIPO līdz 2019. gada 31. decembrim īstenotos pasākumus, kuri ietilpst Regulas darbības jomā.

IĪ ir īpaši nozīmīgs Eiropas Savienībai. Eiropa izceļas ar zinātību, radošumu un inovācijām. 2016. gadā ES IĪT ietilpīgās nozares radīja 82 % no ES eksporta, kas atbilst tirdzniecības pārpalikumam aptuveni 182 miljardu EUR apmērā. Patenti, preču zīmes, autortiesības, dizainparaugi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsargā ES rūpniecību no negodīgas atdarināšanas, ko veic konkurenti, kuri nav devuši ieguldījumu ne attiecīgā produkta radošajā procesā, ne izpētē un izstrādē. IĪ sistēma arī nodrošina aizsardzību pret darbību, ko īsteno noziedzīgas organizācijas, kuras maldina patērētājus un uzņēmējus, piedāvājot nekvalitatīvi ražotus (un bieži vien bīstamus) pakaļdarinājumus. Viltotas preces var atstāt nopietnu un kaitīgu ietekmi uz patērētāju veselību un drošību, kā arī radīt negatīvas sekas videi. Viltošanu un pirātismu veic noziedzīgas organizācijas, kuras darbojas globālā mērogā; šādu darbību var apkarot tikai kopīgiem spēkiem, līdzdarbojoties publiskajam, privātajam un pilsoniskās sabiedrības sektoram visā Eiropas Savienībā, kā arī sadarbībā ar valstīm ārpus ES.

1) izpēte un zināšanu apmaiņa jautājumos par IĪ nozīmi, IĪ pārkāpumu apmēru un ietekmi, kā arī paraugpraksi IĪT piemērošanā un pārkāpumu novēršanā;

2) izpratnes veicināšana par IĪ, tostarp viltošanas un pirātisma riskiem un negatīvo ietekmi;

3) sadarbība starp iestādēm, kā arī iestādēm un IĪT īpašniekiem, tostarp instrumentu izstrādē un tehnoloģiju attīstīšanā, lai atbalstītu IĪT piemērošanu;

4) sadarbība ar IĪ birojiem valstīs, kuras atrodas ārpus ES, IĪT piemērošanas jomā.

Novērtējumā tika secināts, ka visi EUIPO uzticētie uzdevumi ir piemēroti arī pašreizējai situācijai.

Joprojām plaši izplatīti ir nelegāli, tiešsaistē pieejami autortiesību satura piedāvājumi un patēriņš, piemēram, filmas, mūzika un sporta pasākumu tiešraides. Laika posmā no 2012. gada līdz 2016. gadam pirātisms Eiropas Savienībā mūzikas ierakstu nozarei radīja zaudējumus, kas atbilst vidēji 200 miljoniem EUR un 1300 darbvietām gadā. Viltoto preču imports ES pieauga no 85 miljardiem EUR (kas atbilst 5 % no ES kopējā importa) 2013. gadā līdz 121 miljardam EUR (6,8 % no ES kopējā importa) 2016. gadā , liekot zaudēt uzņēmējdarbības ieņēmumus, nodokļu ieņēmumus un darbvietas.

Darbuzņēmēja veiktajās intervijās un sabiedriskajā apspriešanā saņemtajās atsauksmēs tika pausta plaša vienprātība, ka uzdevumi, kas EUIPO uzticēti saskaņā ar Regulu, ir piemēroti.

Lai gan dažas ieinteresētās personas — jo īpaši vairāki preču zīmju īpašnieki — izteica šaubas par sadarbību ar iestādēm ārpus ES, tomēr šādu sadarbību par nozīmīgu uzskatīja 62 % respondentu, kuri piedalījās sabiedriskajā apspriešanā. Darbuzņēmēja intervētās ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka “(..) daudzas no viltotajām precēm tiek ievestas no trešām valstīm. Varētu darīt vairāk, lai gūtu plašāku izpratni par preču viltošanu trešās valstīs, jo īpaši Ķīnā, Dienvidaustrumāzijā un Dienvidamerikā, un tādējādi cīnītos pret to”. Jāpiekrīt, ka viltošanu un pirātismu nevar efektīvi apkarot, rīkojot tikai iekšējā tirgus pasākumus un neņemot vērā viltoto preču ražošanas vietas vai izplatīšanas ceļus. Turklāt Eiropas uzņēmējiem kaitējumu rada arī tas, ka valstīs, kas atrodas ārpus ES, tiek viltoti Eiropas zīmoli un nelegāli izplatīts saturs, kuru aizsargā ES autortiesības.

Ne visas ieinteresētās personas pauda atbalstu EUIPO uzdevumam, kas paredz sekmēt tādu izsekošanas un identificēšanas sistēmu darbību, kuras palīdz atpazīt oriģinālos produktus no viltojumiem. Daži iedzīvotāji pauda bažas par privātuma ievērošanu, savukārt tiesību īpašnieki kopumā uzskatīja, ka šādas sistēmas nav piemērotas standartizācijai, jo nav tāda risinājuma, kas būtu piemērots visiem gadījumiem. Būtu jānodrošina, ka MVU un patērētājiem ir viegla piekļuve informācijai par dažādiem tehniskajiem risinājumiem, kas tiek izmantoti, vienlaikus atstājot iespēju izmantot izsekošanas un identificēšanas risinājumus. EUIPO var veicināt izpratni un uzlabot pārredzamību, nesniedzot priekšrocības konkrētiem produktiem. Puse (54 %) no sabiedriskās apspriešanas respondentiem un 82 % no aptaujātajiem, kuri ietilpst profesionāļu un organizāciju kategorijā, uzskata, ka uzdevumi, ko EUIPO īsteno šajā jomā, ir nozīmīgi.

Novērtējumā netika konstatēti nekādi trūkumi attiecībā uz uzdevumiem, kuri saskaņā ar Regulu uzticēti EUIPO.

B. Lietderīgums

Komisijas noteiktais tiešais darbības mērķis bija nodrošināt, ka Novērošanas centram ir nepieciešamā infrastruktūra savu uzdevumu efektīvai īstenošanai. Līdz Regulas pieņemšanai Komisijas dienestos strādāja trīs darbinieki, kuri bija atbildīgi par Novērošanas centra vadību. Līdz 2019. gada beigām EUIPO Novērošanas nodaļā jau bija 55 darbinieki. EUIPO izdevumi saistībā ar Regulā ietvertajām darbībām 2012. gadā veidoja 2,4 miljonus EUR, savukārt 2019. gadā — 11,7 miljonus EUR.

EUIPO paplašināja Novērošanas centra tīklu, novēršot trūkumus tā sākotnējā sastāvā, pievienojot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un virkni citu organizāciju, kurām ir atbilstoša zinātība. Līdz 2019. gada beigām tajā jau bija 123 pārstāvji, no kuriem astoņi bija izraudzīti no patērētājus pārstāvošām organizācijām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Principā EUIPO nodrošina, ka tā ieinteresēto personu tīkls aktīvi iesaistās darba programmu plānošanā un īstenošanā. Tomēr dažas ieinteresētās personas norādīja, ka dažos atsevišķos gadījumos EUIPO nesniedza tiem pietiekamas konsultācijas.

Novērtējums ir pozitīvs arī attiecībā uz EUIPO īstenotajiem pasākumiem. Lai gan EUIPO pasākumi tiek labi dokumentēti, birojam tomēr būtu jāizveido pārraudzības mehānismi, lai novērtētu šo pasākumu ietekmi, kā arī izmaksas un ieguvumus, jāuzlabo prioritāšu noteikšanas un plānošanas kārtība un jāsekmē turpmāki novērtējumi.

Darbuzņēmēja veiktajā pētījumā tika secināts, ka EUIPO ir acīmredzami veicinājis IĪT aizsardzības efektivitāti, nodrošinot visu dažādo mērķu īstenošanu, vienlaikus saglabājot no attiecīgās nozares neatkarīgu pozīciju. Arī 43 % sabiedriskās apspriešanas respondentu uzskata, ka EUIPO ir panācis labus vai ļoti labus rezultātus IĪT aizsardzības uzlabošanā. Atzinīgu vērtējumu sniegušo profesionāļu un organizāciju īpatsvars ir lielāks (68 %).

EUIPO ir izstrādājis pārredzamu metodiku, kā noteikt IĪT pārkāpumu apmēru un ietekmi; šis bija ļoti būtisks uzdevums. EUIPO ir arī veicis izpēti par IĪ ietilpīgu nozaru ieguldījumu ekonomikā un IĪ nozīmi attiecībā uz uzņēmumu veiktspēju. Cita starpā EUIPO ir sniedzis arī vērtīgu ieskatu par MVU piederošo IĪT apmēru, grūtībām, ar kurām šie uzņēmumi saskaras, lai pilnīgi izmantotu IĪ sistēmu, kā arī par patērētāju un jauniešu uzskatiem attiecībā uz IĪ un viņu rīcību, saskaroties ar viltotām precēm un pirātismu. EUIPO plašie pētījumi un publikācijas tiek izmantoti ES un valsts līmeņu politikas veidošanas procesā. Regulā paredzētās EUIPO publikācijas ir pieejamas tiešsaistē. Tomēr EUIPO ir jāuzlabo piekļuve tā plašajai bibliotēkai. Ar pašlaik pieejamo publikāciju piedāvājumu un saistīto meklēšanas funkciju nepietiek.

EUIPO publikācijas veicina izpratni. EUIPO pētījumi tika minēti gandrīz 2000 publicēto rakstu un radīja ietekmi, kas reklāmas vērtības ziņā atbilst 8,3 miljoniem EUR. Turklāt EUIPO ir ieguldījis 1,5 miljonus EUR dažādās plaša tvēruma izpratnes veicināšanas kampaņās. 2018. un 2019. gadā īstenotās kampaņas sasniedza 60 miljonus eiropiešu.

EUIPO nodrošina apmācību tiesībaizsardzības iestāžu ierēdņiem, kuru darbs ir saistīts ar viltošanas un pirātisma apkarošanu. Apmācība tiek sniegta sadarbībā ar Komisijas attiecīgajiem tiesībaizsardzības dienestiem, piemēram, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī citām ES iestādēm (piemēram, CEPOL, Eiropolu vai Eurojust) un dažādām valsts un starptautiska līmeņa iestādēm un organizācijām. EUIPO apmācības programma ir novērsusi trūkumus attiecībā uz nepieciešamās zinātības uzlabošanu. Šobrīd apmācība IĪ piemērošanas jautājumos neaprobežojas tikai ar muitas ierēdņu izglītošanu. Tiek apmācīti arī policisti, tiesneši un prokurori; 97,4 % no tiem ir bijuši apmierināti ar mācībām.

EUIPO ir panācis nozīmīgus rezultātus, izstrādājot instrumentus IĪ tiesību īpašniekiem un tiesībaizsardzības iestādēm. Līdz 2019. gada beigām piekļuve EUIPO Intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas portālam bija 63 tiesībaizsardzības iestādēm, tostarp visām ES muitas iestādēm, Eiropolam, OLAF un policijas spēkiem 17 dalībvalstīs. Cita starpā portālā tiek apkopoti dati, kurus Komisijas dienesti ir savākuši par robežkontroles veiktajiem aizturēšanas gadījumiem, dati no valstu tiesībaizsardzības iestādēm par aizturēšanas gadījumiem iekšējā tirgū, kā arī dati no vairāk nekā 800 uzņēmumiem.

EUIPO ir būtiska nozīme ES finansēto projektu īstenošanā valstīs, kas atrodas ārpus ES. Sabiedriskajā apspriešanā un pētījumā EUIPO starptautiskā sadarbība kopumā tika novērtēta pozitīvi, taču ne tik augstu kā citas tā darbības jomas. Darbuzņēmēja pētījumā tika norādīts, ka “dažas no ieinteresētajām personām nebija pietiekami informētas par Novērošanas centra pienākumiem attiecībā uz sadarbību ar trešām valstīm”. Tādēļ EUIPO būtu jānodrošina pārstāvjiem plašāka informācija par Novērošanas centra pasākumiem, kas tiek īstenoti saistībā ar valstīm ārpus ES, kā arī vairāk atsauksmes Novērošanas centram no pašiem pārstāvjiem.