PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Lai izstrādātu un īstenotu politiku un darbības ES labā jomās, kas ir ES kompetencē, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. un 3. pantā, ir vajadzīga savlaicīga, ticama, detalizēta un salīdzināma Eiropas statistika. Komisija uzrauga demogrāfisko stāvokli ES un ziņo par to saskaņā ar LESD 159. pantu. Savukārt ES iestādēm administratīviem un procedurāliem mērķiem ir vajadzīgi precīzi un salīdzināmi iedzīvotāju skaita rādītāji, piemēram, kvalificēta vairākuma balsošanai Padomē. Šī statistika arī nodrošina būtisku ieguldījumu publiskajos pētījumos, sniedzot ieskatu un informējot sabiedrību par norisēm. Turklāt iedzīvotāju skaita novērtējumi ir vajadzīgi, lai statistikas vajadzībām iegūtu rādītājus uz vienu iedzīvotāju. Iedzīvotāju statistika dod ieguldījumu iedzīvotāju skaita prognozēs, kas nepieciešamas ilgtermiņa ES ekonomikas un budžeta prognozēm un ES ekonomikas, sociālajai un kohēzijas politikai kopumā. Sabiedrība ar šo statistiku var viegli identificēties, jo tā apraksta faktus un notikumus, kas skar katru indivīdu.

Šīs iniciatīvas kontekstā Eiropas statistika par iedzīvotājiem (ESOP) ir ES līmeņa oficiālā statistika par iedzīvotājiem, demogrāfiskiem notikumiem un migrāciju, kā arī dažādie rādītāji, kas balstīti uz šo statistiku. Eurostat statistikas datus par šīm jomām ir publicējis kopš 1960. gada, kad tika ieviests pirmais apsekojums par ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaitu un struktūru toreizējās dalībvalstīs. Kopš tā laika iedzīvotāju statistika ir sagatavota, galvenokārt izmantojot tiešās iedzīvotāju uzskaites rezultātus skaitīšanā un interpolējot starpposmus ar informāciju par iedzīvotāju skaita izmaiņām, kas iegūta no civilstāvokļa reģistrācijas administratīvajām sistēmām (par dzimušajiem, mirušajiem un migrāciju). Notiekošā pāreja no tradicionālās praktiskās skaitīšanas uz kombinētu vai pat pilnībā uz reģistriem balstītu skaitīšanu samazina ar statistikas sagatavošanu saistīto slogu, kas rodas plašai sabiedrībai, un šīs statistikas apkopošana tiek balstīta galvenokārt uz administratīvu datu avotiem.

Līdz 2007. gadam dalībvalstis brīvprātīgi nosūtīja visus datus par iedzīvotājiem. Kā liecina nesenais situācijas izvērtējums, tas izraisīja nekonsekvenci un pilnīguma vai savlaicīguma trūkumu. LESD 338. pantā likumdevējam ir noteikts pienākums pieņemt oficiālās statistikas izveides pasākumus, ja tie vajadzīgi ES politikai. Pašlaik iedzīvotāju statistikas pamatā ir tiesiskais regulējums, kas pieņemts laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Pirmkārt, ar Regulu (EK) Nr. 862/2007 tika noteiktas prasības migrācijas statistikai saskaņā ar rīcības plānu Kopienas statistikas vākšanai un analīzei migrācijas jomā. Regulas 3. pants attiecas uz statistiku par imigrāciju uz dalībvalstu teritorijām un emigrāciju no tām, tostarp par plūsmām no vienas dalībvalsts teritorijas uz citas dalībvalsts teritoriju un plūsmām starp dalībvalsti un trešās valsts teritoriju, statistiku par to personu pilsonību un dzimšanas valsti, kuras pastāvīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un statistiku par pilsonības iegūšanu. Otrkārt, ar Regulu (EK) Nr. 763/2008 tika izveidoti kopēji noteikumi, lai reizi desmit gados sniegtu visaptverošus datus par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu ES. Tas nodrošināja detalizētu datu apkopošanu par iepriekš noteiktiem cilvēku, ģimeņu un mājsaimniecību demogrāfiskajiem, sociālajiem un ekonomiskajiem raksturlielumiem, kā arī par valsts, reģionālajiem un vietējiem mājokļu raksturlielumiem. Visbeidzot, ar Regulu (ES) Nr. 1260/2013 tika noteikti kopīgi noteikumi par Eiropas demogrāfiskajiem datiem, tostarp datu prasības par iedzīvotāju skaitu un tādiem būtiskiem notikumiem kā dzimšana un nāve. Regula (ES) Nr. 1260/2013 arī uzliek dalībvalstīm pienākumu sniegt Komisijai (Eurostat) saskaņotus datus par iedzīvotāju kopskaitu valsts līmenī, kas izmantojami kā svari kvalificēta vairākuma balsošanai Padomē.

Komisijas veiktais izvērtējums liecina, ka pašreizējais trīs iepriekš minēto tiesību aktu tiesiskais regulējums ir ievērojami uzlabojis Eiropas iedzīvotāju statistiku kopumā. ES pievienotā vērtība ir ievērojami palielināta un visas ES politikas un iestāžu vajadzības pēc iedzīvotāju statistikas ir apmierinātas. Tomēr izvērtējums arī parādīja, ka dalībvalstīs ir samazinājusies un turpina samazināties iedzīvotāju datu un statistikas atbilstība, saskaņotība, konsekvence un salīdzināmība, un tam ir negatīva ietekme uz to lēmumu pieņemšanu, kas ir balstīti uz šiem datiem. Tādēļ ir vajadzīgs jauns juridiskais pamats, lai nodrošinātu ilgtermiņa regulējumu attīstībai, kas ir nepieciešama turpmākai Eiropas iedzīvotāju statistikas saskaņošanai. Regulējumam būtu arī jānodrošina pietiekams elastīgums, lai labāk pielāgotos mainīgajām politikas vajadzībām un izmantotu iespējas, ko sniedz jauni datu avoti. Šajā jomā ir arī potenciālas iespējas veikt administratīvu vienkāršošanu un procesu integrāciju pašreizējās fragmentārās situācijas novēršanai. Tāpēc šī iniciatīva ir iekļauta Komisijas 2022. gada darba programmā kā normatīvās atbilstības (REFIT) iniciatīva.

Kā atzīts izvērtējumā, ES iedzīvotāju statistikas dati, tostarp demogrāfiskie un migrācijas notikumi un informācija par ģimenēm, mājsaimniecībām un mājokļiem, ir būtiski nepieciešami uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanai. Augstas kvalitātes statistika par visām dalībvalstīm ir būtiska daudzās ES politikas jomās un iniciatīvās. Papildus iepriekš minētajiem ilgstošajiem lietošanas gadījumiem četrās no sešām Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam ir identificētas skaidras vajadzības pēc konkrētas ES iedzīvotāju statistikas kā datu pierādījums šādām politikas jomām: Eiropas zaļais kurss, mūsu eiropeiskā dzīvesziņa, jauns impulss Eiropas demokrātijai un ekonomika cilvēku labā. Arī Konferences par Eiropas nākotni galīgajos priekšlikumos ir konstatēta vajadzība pēc turpmākiem ES centieniem šādu datu vākšanā.

Izvērtējumā, kura pamatā bija apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tika konstatētas arī vairākas būtiskas nepilnības pašreizējā statistikas regulējumā, jo īpaši nepietiekama ģeogrāfiskā un statistiskā informācija un statistikas produktu savlaicīguma trūkums un nepietiekams biežums. Izvērtējuma konstatējumus pamatoja apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kurā piedalījās institucionālie un citi profesionālie lietotāji ES un citos līmeņos. Ietekmes novērtējumā tika izvērtēti šīs iniciatīvas politikas risinājumi, ņemot vērā to spēju novērst šīs nepilnības. Nolūkā efektīvi un samērīgi novērst šīs nepilnības izvērtējuma un ietekmes novērtējuma detalizētie konstatējumi tika izmantoti šā tiesību akta priekšlikumā.

Lai apmierinātu jaunās statistikas vajadzības, Komisija (Eurostat) 2014. gadā ar dalībvalstu statistikas iestāžu (VSI) atbalstu sāka modernizēt sociālo statistiku. Tā rezultātā kā Regula (ES) 2019/1700 tika pieņemts vienots tiesiskais ietvars Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no personu un mājsaimniecību izlasēm savākti dati individuālā līmenī. Šis ietvars ir būtisks, lai Eiropas līmenī izveidotu stabilu pamatu datu vākšanai no izlasēm. Šī iniciatīva par Eiropas statistiku par iedzīvotājiem ir šā modernizācijas procesa otrā pamatkomponente. Sākotnējais augsta līmeņa atbalsts iniciatīvai Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) tika pausts 2017. gada Budapeštas memorandā, apstiprinot rīcību, kas nepieciešama, lai elastīgi reaģētu uz mainīgajām vajadzībām, vēl vairāk saskaņotu jēdzienus un definīcijas un paplašinātu ikgadējo datu vākšanu, ietverot datus par migrāciju un ģeogrāfisko informāciju.

Pamatojoties uz izvērtējuma un ietekmes novērtējuma konstatējumiem, šajā tiesību akta priekšlikumā ir ietverti vērienīgi elementi, kas paredzēti, lai stiprinātu saiknes starp visu ES sociālo statistiku, kuras pamatā ir personas un mājsaimniecības, un tās vispārējo konsekvenci. Priekšlikumā ir iekļauti noteikumi, kuru mērķis ir izstrādāt saskaņotu iedzīvotāju definīciju, pamatojoties uz pareiziem statistikas jēdzieniem attiecībā uz visiem produktiem, un atvieglot piekļuvi pieejamiem datu avotiem, kas uzlabos sagatavošanas procesus un sociālās statistikas vispārējo kvalitāti. Priekšlikumā ir iekļauti arī noteikumi, lai iedzīvotāju un starptautiskās migrācijas statistiku vairāk saskaņotu ar statistiku par administratīvajiem un juridiskajiem notikumiem saistībā ar patvērumu, likumīgu un neatbilstīgu migrāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 862/2007 4., 5., 6. un 7. pantu.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 338. panta 1. punkts, kas nodrošina juridisko pamatu Eiropas statistikai. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja šāda statistika ir nepieciešama ES uzdevumu veikšanai. LESD 338. pantā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes standartam, neradot pārmērīgus apgrūtinājumus uzņēmumiem, iestādēm vai sabiedrībai.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)