BUDŽETA GROZĪJUMA Nr. 5 PROJEKTS 2012. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija /* COM/2012/0536 final - 2012/ () */





BUDŽETA GROZĪJUMA Nr. 5 PROJEKTS 2012. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS VISPĀRĒJS IEŅĒMUMU DOKUMENTS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija Ņemot vērā: – Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, – Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, – Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2011. gada 1. decembrī[2], – budžeta grozījumu Nr. 1/2012[3], kas pieņemts 2012. gada 20. aprīlī, – budžeta grozījumu Nr. 2/2012[4], kas pieņemts 2012. gada 12. jūnijā, – budžeta grozījumu Nr. 3/2012[5], kas pieņemts 2012. gada 5. jūlijā, – budžeta grozījuma Nr. 4/2012 projektu[6], kas pieņemts 2012. gada 20. jūnijā, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2012. gada budžeta grozījuma Nr. 5 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm). Izmaiņas šajā dokumentā angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads.. 5 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana.. 5 3. ES Solidaritātes fonda finansēšana.. 6 4. Budžeta pozīcijas grozījums.. 7 5. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām... 8 1. Ievads 2012. gada budžeta grozījuma Nr. 5 projekts (BGP) ietver šādus elementus. – ES Solidaritātes fonda izmantošana EUR 670 192 359 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar vairākām zemestrīcēm Emīlijā-Romanjā, Itālijā 2012. gada maijā. – Izmaiņas budžeta 16 05 03 01. pozīcijā – Sagatavošanas darbība – Eiropas gads brīvprātīgam darbam (2011. gads): aizstāt „domuzīmi” maksājumiem pozīcijā ar atgādinājumu (p.m.), lai varētu veikt galīgos maksājumus. 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 2012. gada 20. maijā spēcīga zemestrīce, kuras stiprums bija 5,9 balles pēc Rihtera skalas, skāra plašas teritorijas Itālijas ziemeļos un nodarīja nopietnus postījumus daudzām pilsētām un ciematiem, jo īpaši epicentra tuvumā, galvenokārt Modenas un Ferrāras provincē Emīlijas-Romanjas reģionā. 29. maijā notika otra spēcīga zemestrīce, kuras stiprums bija 5,8 balles pēc Rihtera skalas un epicentrs bija nedaudz uz rietumiem. Abām zemestrīcēm sekoja vairāki spēcīgi pazemes grūdieni. Zemestrīcē bija 27 bojāgājušie, aptuveni 350 cilvēki tika ievainoti un vairāk nekā 45 000 cilvēku bija jāevakuē. Tika nodarīti nopietni un plaši postījumi ēkām, infrastruktūrai, uzņēmumiem, rūpnieciskām iekārtām, lauksaimniecībai un nozīmīgam kultūras mantojumam. Tādēļ Itālija iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izvērtēja pieteikumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Vērtējuma būtiskākās atziņas kopumā ir šādas. (1) Itālijas pieteikumu Komisija saņēma 2012. gada 27. jūlijā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2012. gada 20. maijā reģistrētajiem postījumiem. (2) Zemestrīces ir dabas katastrofas un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda galvenajā piemērošanas jomā. Abas lielākās zemestrīces un simtiem pazemes grūdienu notika dažu nedēļu laikā un skāra platību, kas koncentrēta Emīlijas-Romanjas divās provincēs, un to sekas izplatījās kaimiņu provincēs un Veneto un Lombardijas reģionā. Saskaņā ar iedibinātu politiku Solidaritātes fonda ietvaros, ja vairākas tāda paša rakstura katastrofas skar to pašu teritoriju un notiek samērā īsā laika posmā, šīs katastrofas tiek uzskatītas par vienu katastrofu. (3) Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Itālijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 13 273 736 063. Šī summa ir 0,86 % no Itālijas NKI un gandrīz četras reizes pārsniedz Solidaritātes fonda izmantošanas robežu EUR 3607 miljonu apmērā (t. i., EUR 3 miljardi 2002. gada cenās), kas Itālijai piemērojama 2012. gadā. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz robežu, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. (4) Pieteikumā iekļauts diezgan sīki izstrādāts katastrofas ietekmes apraksts un aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm un reģioniem. Ir ņemta vērā valsts Civilās aizsardzības pārvaldes apkopotā informācija. Saskaņā ar šo informāciju zemestrīces ir nodarījušas nopietnus postījumus pamata infrastruktūrai, privātiem mājokļiem, valsts ēkām, uzņēmumiem un apgabala nozīmīgam kultūras mantojumam. Tās ir nodarījušas nopietnu kaitējumu iedzīvotājiem, skarot gandrīz 1 miljonu cilvēku 106 komūnās 6 administratīvajās provincēs Emīlijas-Romanjas, Veneto un Lombardijas reģionā. Ievērojami lielākā zaudējumu daļa (gandrīz 92 %) tika reģistrēti Emīlijā-Romanjā, īpaši Modenas, Ferrāras, Boloņas un Redžo Emīlijas provincē. Lombardija un Veneto tika skartas mazākā mērā ar attiecīgi aptuveni 8 % un 0,4 % no kopējiem zaudējumiem. Emīlijā-Romanjā vien zemestrīces rezultātā aptuveni 45 000 cilvēku bija jāpamet savi mājokļi un jāmeklē pagaidu mājvietas risinājumi. Daudzi iedzīvotāji paši atrada mītnes, par kurām viņi saņems valsts atbalstu, bet aptuveni 16 000 cilvēku lūdza palīdzību, tādējādi avārijas dienestiem bija jāizveido aptuveni 90 ārkārtas nometnes un iekštelpu mītnes. (5) Skartā teritorija ir blīvi apdzīvota, un tajā ir augsti attīstīta ekonomika ar daudziem uzņēmumiem dažādās rūpniecības, ražošanas un amatniecības nozarēs, no kurām daudzas ir ar valsts nozīmi un kuras ievērojami skāra nebijuši postījumi, kas saistīti ar lielas daļas rūpniecisko ēku sabrukumu. Pastāv risks šo darbību pārvietošanai uz citiem apgabaliem. Postījumi lauksaimniecības uzņēmumiem bija ievērojami, un paredzams, ka tiem būs milzīga ietekme uz tādiem produktiem kā Grana Padano un Parmigiano Reggiano siers un balzama etiķis. Kopumā paredzams, ka katastrofa radīs ražošanas, tirdzniecības, lauksaimniecības un citu saimniecisko darbību būtisku samazinājumu. Īpaši ievērojami ir postījumi, kas nodarīti apgabala bagātajam kultūras mantojumam. Tos novērtēt ir īpaši sarežģīti, un šis jautājums ir sīki aprakstīts pieteikumā. Emīlijā-Romanjā vien attiecīgie zaudējumi pašlaik tiek lēsti EUR 2075 miljonu apmērā. (6) Komisijas dienesti secināja, ka – ņemot vērā katastrofas apmēru un ierobežoto laiku postījumu novērtēšanai – Itālijas iestāžu izmantotās metodes dažādu kategoriju postījumu aplēsei ir kopumā pietiekami sīki izstrādātas un ticamas. (7) Itālijas iestādes ir aprēķinājušas, ka būtisku avārijas darbu izmaksas, ko var segt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 714 672 825, un ir sadalījušas izmaksas 4 kategorijās, kas noteiktas regulā: A) infrastruktūras tūlītēja atjaunošana darba kārtībā, B) pagaidu mītnes un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūra un kultūras mantojuma nekavējoša aizsardzība un D) katastrofas skarto apgabalu tīrīšana. Ievērojami lielākā avārijas darbu izmaksu daļa vairāk nekā EUR 465 miljonu apmērā attiecas uz darbībām saistībā ar pagaidu mītnēm aptuveni 43 000 cilvēku uz laiku līdz 3 gadiem, t. sk. aptuveni EUR 155 miljoni modulāru mājokļu vienībām. Gandrīz EUR 90 miljoni paredzēti pamata infrastruktūras remontam, un vairāk nekā EUR 60 miljoni – glābšanas dienestu izmaksām. Īstenošanas nolīgumā precizēs tos darbu veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem. (8) Skartā zona ir tiesīga saņemt atbalstu kā „Konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģioni” no 2007.–2013. gada struktūrfondiem. (9) Itālijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. Iepriekšminēto iemeslu dēļ noslēgumā tiek ierosināts pieņemt Itālijas iesniegto pieteikumu saistībā ar vairākām zemestrīcēm 2012. gada maijā, kas kvalificējamas kā „liela katastrofa”, un ierosināt Solidaritātes fonda izmantošanu. 3. ES Solidaritātes fonda finansēšana Kopējais Solidaritātes fondam pieejamais gada budžets ir EUR 1000 miljoni. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI jeb EUR 3 miljardi 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda izmantošanas robežas, un 6 %, kuri ir virs robežas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada ziņojumā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. || || || || || (EUR) || Atzītie tiešie zaudējumi || Robežvērtība || Summa, kas balstīta uz 2,5 % || Summa, kas balstīta uz 6 % || Ierosinātā atbalsta kopējā summa Itālija – zemestrīces 2012. gadā || 13 113,498 miljoni || 3606 miljoni || 90 165 575 || 580 026 784 || 670 192 359 Kopā || || || || || 670 192 359 Attiecībā uz atbilstīgo maksājumu apropriāciju finansēšanu Komisijas dienesti pašlaik atjaunina savas prognozes par maksājumu vajadzībām līdz 2012. gada beigām un iesniedz savus pieprasījumus maksājumu apropriāciju pielāgošanai. Provizoriska analīze par iespēju saskaņot lielākas vajadzības pēc maksājumu apropriācijām dažās budžeta pozīcijās ar summām citās pozīcijās, kuras citādi paliktu neizlietotas, liecina par maksājumu apropriāciju vispārēju nepietiekamību gada beigās, kuru Komisija plāno segt, izmantojot budžeta grozījumu projektu (BGP Nr. 6/2012), kas jāiesniedz līdz 2012. gada oktobra vidum. Rezultātā Komisija ierosina maksājumu apropriāciju apmēra atbilstīgu palielinājumu, lai finansētu Solidaritātes fonda izmantošanu. Komisija pieprasa ātru rīcību, lai sniegtu atbalstu skartajiem reģioniem un nodrošinātu atbalsta maksājumu, kad šis priekšlikums tiks pieņemts. Tomēr priekšlikuma novēlotas pieņemšanas gadījumā un īstenošanas nolīguma noslēgšanas gadījumā ar attiecīgo dalībvalsti var būt nepieciešamība piemērot Finanšu regulas 9. panta noteikumus (apropriāciju pārnešana). 4. Budžeta pozīcijas grozījums Sagatavošanas darbība – Eiropas gads brīvprātīgam darbam (2011. gads) – tika izveidota 2010. gadā. Saskaņā ar Finanšu regulas 49. pantu attiecīgās saistību apropriācijas sagatavošanas darbībai var iekļaut budžetā ne vairāk kā trīs finanšu gadus pēc kārtas. Tomēr maksājumu pabeigšana var turpināties pēc tam. Starp citām darbībām 2010. gadā ar aliansi (Eiropas Brīvprātīgā darba centru) tika parakstīts dotācijas nolīgums par pilsoniskās sabiedrības darbību koordinēšanu Eiropas līmenī saistībā ar Eiropas gadu brīvprātīgam darbam (2011. gads) (politikas programmas izstrādāšana brīvprātīgam darbam Eiropā, mobilizēšana, spēju veidošana un izplatīšana). Priekšfinansējums tika izmaksāts 2010. gadā. Nobeiguma ziņojums kopā ar galīgā maksājuma pieprasījumu tika saņemts tikai 2012. gada jūnija beigās. Lai segtu šo galīgo maksājumu, Komisija veiks iekšēju pārvietojumu tajā pašā budžeta nodaļā. Tomēr saskaņā ar Finanšu regulas 25. pantu pārvietojumu var veikt tikai uz budžeta pozīciju, kurai ir apstiprinātas apropriācijas vai kurai ir atgādinājums (p.m.). 2012. gada budžetā attiecīgajā pozīcijā 16 05 03 01 – Sagatavošanas darbība – Eiropas gads brīvprātīgam darbam (2011. gads) paredzēta tikai „domuzīme” maksājumu apropriācijās, tāpēc pārvietojums nav iespējams. Tāpēc tiek ierosināts to aizstāt ar atgādinājumu (p.m.), lai varētu veikt pārvietojumu. 5. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēma Kategorija/apakškategorija || Finanšu shēma 2012. gadam || 2012. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-3/2012 un BGP Nr. 4/2012) || BGP Nr. 5/2012 || 2012. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-3/2012 un BGP Nr. 4 un 5/2012) SA || MA || SA || MA || SA || MA || SA || MA 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME || || || || || || || || 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || 14 853 000 000 || || 15 403 000 000 || 11 482 916 106 || || || 15 403 000 000 || 11 482 916 106 Rezerve || || || -50 000 000 || || || || -50 000 000 || 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai || 52 761 000 000 || || 52 752 576 141 || 43 835 746 321 || || || 52 752 576 141 || 43 835 746 321 Rezerve || || || 8 423 859 || || || || 8 423 859 || Kopā || 67 614 000 000 || || 68 155 576 141 || 55 318 662 427 || || || 68 155 576 141 || 55 318 662 427 Rezerve[7] || || || -41 576 141 || || || || -41 576 141 || 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA || || || || || || || || Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi || 48 093 000 000 || || 43 969 637 305 || 43 875 978 049 || || || 43 969 637 305 || 43 875 978 049 Kopā || 60 810 000 000 || || 59 975 774 185 || 57 034 220 262 || || || 59 975 774 185 || 57 034 220 262 Rezerve || || || 834 225 815 || || || || 834 225 815 || 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS || || || || || || || || 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums || 1 406 000 000 || || 1 367 806 560 || 835 577 878 || || || 1 367 806 560 || 835 577 878 Rezerve || || || 38 193 440 || || || || 38 193 440 || 3b. Pilsoniskums || 699 000 000 || || 715 498 462 || 666 761 862 || 670 192 359 || 670 192 359 || 1 385 690 821 || 1 336 954 221 Rezerve || || || 1 563 220 || || || || 1 563 220 || Kopā || 2 105 000 000 || || 2 083 305 022 || 1 502 339 740 || 670 192 359 || 670 192 359 || 2 753 497 381 || 2 172 532 099 Rezerve[8] || || || 39 756 660 || || || || 39 756 660 || 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE || 8 997 000 000 || || 9 405 937 000 || 6 955 083 523 || || || 9 405 937 000 || 6 955 083 523 Rezerve[9] || || || -150 000 000 || || || || -150 000 000 || 5. ADMINISTRĀCIJA || 8523 000 000 || || 8 279 641 996 || 8 277 736 996 || || || 8 279 641 996 || 8 277 736 996 Rezerve[10] || || || 327 358 004 || || || || 327 358 004 || KOPĀ || 148 049 000 000 || 141 360 000 000 || 147 900 234 344 || 129 088 042 948 || 670 192 359 || 670 192 359 || 148 570 426 703 || 129 758 235 307 Rezerve || || || 1 209 764 338 || 12 445 957 052 || || || 1 209 764 338 || 12 445 957 052 [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 56, 29.2.2012., 1. lpp. [3] OV L 184, 13.7.2012., 1. lpp. [4] OV L 214, 10.8.2012., 1. lpp. [5] OV L 221, 17.8.2012., 1. lpp. [6] COM(2012) 340 final. [7] Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (EUR 500 miljoni). EUR 50 miljonus, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [8] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [9] 2012. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EUR 258,9 miljoni). EUR 150 miljonus, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [10] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu EUR 84 miljoni personāla iemaksām pensiju shēmā.