[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.10.2007 COM(2007) 631 galīgā redakcija 2005/0228 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes pieņemto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi 2005/0228 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes pieņemto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi 1- PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad grozītais priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2005) 579, galīgā redakcija - 2005/0228 (COD)): | 2005. gada 18. novembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2006. gada 21. aprīlis | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis atzinumu: | 2007. gada 14. marts | Kopējās nostājas (ar vienprātīgu lēmumu) pieņemšanas datums: | 15.10.2007 | 2- KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Komisijas priekšlikuma mērķis ir kopējos drošības noteikumus attiecināt arī uz gaisa pārvadājumiem, pilotu licencēšanu un trešo valstu gaisa kuģu drošību. Tāpat tā mērķis ir pastiprināt kontroli un sankcijas, ja netiek ievēroti šie noteikumi, un, ņemot vērā gūto pieredzi, uzlabot Eiropas Aviācijas drošības aģentūras ( EASA ) darbību. - Gaisa pārvadājumi. Regulas priekšlikums paredz attiecināt kopējos noteikumus uz visām darbībām aviācijas jomā, kā arī pienākumu sertificēt visus komercuzņēmējus. Attiecībā uz nekomerciālām darbībām noteikumi būs atkarīgi no izmantoto gaisa kuģu sarežģītības, un sertifikācija netiks prasīta. - Pilotu licencēšana. Regulas priekšlikums paredz pienākumu lielākajai daļai pilotu, kas darbojas Kopienā, iegūt licenci, kas tiktu izsniegta, pamatojoties uz kopīgām pamatprasībām par pilotu teorētiskajām un praktiskajām zināšanām un viņu fizisko piemērotību. Pamatojoties uz kopīgiem noteikumiem, jāsertificē arī pilotu apmācības organizācijas, centri un personāls, kam uzdots noteikt pilotu fizisko piemērotību, kā arī lidojuma simulatori. Tādējādi komerciālie gaisa pārvadājumi būtu pakļauti maksimālajām prasībām, bet pārējās aviācijas jomās tiktu piemēroti noteikumi, kas būtu atkarīgi no gaisa kuģu sarežģītības un tās gaisa telpas, kuru tie izmanto. - Trešo valstu gaisa kuģi. Atbilstīgi Čikāgas konvencijai regulas priekšlikums paredz attiecināt kopējus noteikumus uz trešo valstu gaisa kuģiem, kuri darbojas Kopienā. Tajā paredzēts arī, ka ārzemju uzņēmējs var veikt komercdarbības Kopienā tikai tad, ja tam ir atbilstīga EASA izdota atļauja. Šī atļauja apliecina attiecīgā uzņēmēja spēju ievērot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas ( ICAO ) noteikumus un, vajadzības gadījumā, kopējus drošības noteikumus. - Kontrole un sankcijas. Priekšlikums paredz pastiprināt dalībvalstu saistības un pilnvaro EASA gaisa kuģu kontroles jomā. Tajā noteikti arī sankciju mehānismi, kas Kopienai vai dalībvalstīm obligāti jāpiemēro, ja netiek ievēroti kopējie noteikumi. 3- PIEZĪMES PAR KOPĒJO NOSTĀJU Padome izdarīja Komisijas priekšlikuma vispārīgus grozījumus, un tie ir pieņemami, jo netraucē sasniegt noteiktos mērķus. Kopumā dalībvalstu apstiprinātajā tekstā ir saglabāti Komisijas priekšlikuma pamatnoteikumi. Apspriešanās gaitā pat pastiprināja noteikumus par sankcijām kopējo noteikumu neievērošanas gadījumā. Tomēr attiecībā uz dokumenta struktūru Komisijas teksts tika būtiski pārveidots, jo dalībvalstis uzskatīja, ka noteikumi par trešo valstu pārvadātājiem iekļaujami dažādos pantos. Visbeidzot jāuzsver, ka Padome noraidīja lielāko daļu priekšlikumu par EASA pārvaldības uzlabošanu. Turklāt Padome uzskatīja, ka maksimāli jāierobežo aģentūrai uzticētās sertificēšanas pilnvaras. Ņemot vērā aģentūras ierobežotos resursus, Komisija piekrita šim ierobežojumam. Komisija pilnībā vai daļēji pieņēma četrpadsmit no trīsdesmit viena grozījuma, ko ierosināja Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā. No šā 31 grozījuma Padome 8 grozījumu tekstu burtiski iekļāva kopējā nostājā. 4- KOMISIJAS SĪKI IZSTRĀDĀTAS PIEZĪMES 4.1. Grozījumi, kurus Komisija pieņēmusi un kas pilnībā vai daļēji iekļauti kopējā nostājā Turpmāk norādītās atsauces attiecas uz kopējās nostājas apsvērumiem un pantiem. 10. grozījums. 8. panta 4. punktā precizēts, ka salona apkalpes locekļiem, kas iesaistīti komercpārvadājumos, ir jābūt sertifikātam, kā sākotnēji minēts OPS 1.1005 d) punktā pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1899/2006 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (ES OPS); pēc dalībvalsts ieskata šādu sertifikātu var izsniegt apstiprināti ekspluatanti vai mācību iestādes. 14. grozījums . Ar šo grozījumu 11. panta 2. un 3. punktā ievieš korektīvus un drošības pasākumus, kas Komisijai jāpiemēro, ja saskaņā ar regulu izdotais sertifikāts neatbilst prasībām vai ja atbilstība nav pietiekama. 15. grozījums . Atsaucoties uz 13. pantā minētajiem kritērijiem, kas jāievēro kvalificētām iestādēm, kurām var uzticēt sertifikācijas uzdevumus, ar šo grozījumu paredzēts vienkāršot Komisijas ierosināto tekstu. 19. grozījums . 32. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Valde katru gadu sniedz budžeta lēmējinstitūcijai visu vajadzīgo informāciju par novērtēšanas procedūru rezultātiem. Grozījumā noteikts, ka šis noteikums jo īpaši attiecas uz informāciju par to izmaiņu ietekmi vai sekām, kas veiktas aģentūrai uzticētajos uzdevumos. 22. grozījums . Ideja par aģentūras Valdē izveidojamu izpildbiroju netika atbalstīta. 23. grozījums . 55. pantā paredzēts, ka aģentūras gada darba programmā skaidri jānorāda, kādi pienākumi un uzdevumi salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu aģentūrai nākuši klāt, ir mainīti vai atcelti. 24. grozījums . 56. pantā paredzēts, ka aģentūras gada ziņojumā skaidri jānorāda aģentūrai uzticēto uzdevumu izmaiņu ietekme vai sekas. 29. grozījums (daļējs). Šajā grozījumā noteikts, ka īstenošanas noteikumu pamatā jābūt riska novērtējumam un tiem jābūt proporcionāliem darbības svarīgumam un mērķim. Parlaments ierosināja iekļaut šos noteikumus IV pielikumā, taču Padome pēc Komisijas ierosinājuma uzskatīja, ka piemērotāk būtu iekļaut tos regulas 8. panta 6. punktā. Kopējā nostājā ir arī noteikums, ka maksājumi ir piešķirtie ieņēmumi. Šis noteikums ir ļoti svarīgs, lai varētu nodrošināt noteiktu aģentūras budžeta stabilitāti attiecībā uz sertifikācijas darbībām. Padome ir sākusi arī apsvērumu konsolidēšanu. 4.2. Grozījumi, kurus Komisija ir pieņēmusi, bet kas nav ietverti kopējā nostājā Tāds ir 2., 8. un 21. grozījums (pilnībā) un 4., 13. un 16. grozījums (daļēji). Ar 2. grozījumu ierosināja apsvērumu par nepieciešamību aģentūrai sniegt informāciju, kas varētu būt noderīga „melnā saraksta” izveidošanai (Regula (EK) Nr. 2111/2005). 8. grozījumā bija norāde uz nepieciešamību ņemt vērā zinātnes un tehnikas sasniegumus, izstrādājot 7. panta 7. punkta (piloti) īstenošanas noteikumus. 21. grozījums . Kopējā nostājā neiekļāva ne Komisijas priekšlikumu, ne arī Parlamenta ierosinātos grozījumus par Komisijas pārstāvju balsu vērtējumu aģentūras Valdē. 4. grozījums . Padome nepieņēma Parlamenta priekšlikumus grozīt „kvalificētas iestādes” definīciju. Tomēr Parlamenta definīcija nav ļoti atšķirīga. Padome uzskatīja, ka noteikumi, kas mudina dalībvalstis sniegt jebkuru informāciju par regulas nepareizu piemērošanu, kopējās nostājas tekstā jau ietverti vairākās vietās, un tāpēc nepieņēma 13. grozījumu . 16. grozījums , kurā paredzēti noteikumi informācijas avotu aizsardzībai, ir ietverts kopējās nostājas tekstā, vienīgā atšķirība ir jēdziena „sodu kodekss” lietošana attiecībā uz jēdzienu „kriminālkodekss”. Izņemot 21. grozījumu, pārējie iepriekš norādītie grozījumi nerada dalībvalstīm īstas problēmas, tās ir tikai nelielas redakcionālas izmaiņas, nevis būtiski grozījumi. 4.3. Grozījumi, kurus Komisija noraida un kuri nav ietverti kopējā nostājā Tāds ir 1., 3., 5., 6., 7., 9., 11., 12., 17., 18., 20., 25., 26., 27., 28., 30. grozījums un viens mutisks grozījums. - 1. grozījumā ierosināts paplašināt EASA darbības jomu, iekļaujot tajā arī aviācijas drošumu. Komisija uzskata, ka tā nevar būt aģentūras atbildības joma, jo tās tehniskā kompetence ir skaidri saistīta ar drošības aspektiem. - 5., 6., 7., 30. un mutiskais grozījums ir paredzēti, lai komerciālu iemeslu dēļ neiekļautu dažus lidmašīnu un helikopteru modeļus. Komisija uzskata, ka tas nenodrošinātu pietiekamu drošības kontroli, un tāpēc nepieņēma Parlamenta priekšlikumus. - 9. un 11. grozījumu Komisija noraidīja, jo tie izraisītu to, ka nekomerciāliem uzņēmējiem, kas izmanto tehniski sarežģītus un jaudīgus gaisa kuģus, nevarētu piemērot sertificēšanas procedūru. - 12. grozījumu, kas paredzēja ieviest salona apkalpju kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, noraidīja, jo tas atkārto 11. pantu (savstarpējā atzīšana). - 17. grozījums attiecas uz noteikumu, ar kuru aģentūrai atļauts saviem padotajiem piemērot finansiālu sodu par nelieliem pārkāpumiem, ja sertifikāta atņemšana būtu nesamērīgs sods. To nevar pieņemt šādā redakcijā, jo tas rada juridiskus, organizatoriskus un praktiskus jautājumus, kuri sīkāk jāpārbauda. - 18. grozījums ir pretrunā ne tikai noteikumiem, kas attiecas uz pārējo Eiropas Kopienas darbinieku nodarbināšanas kārtību, bet arī pašreizējai Kopienas politikai personāla valodu kompetences jomā. - Komisija uzskata, ka 20. grozījumu nevar pieņemt, jo aģentūras Valdes locekļi jāieceļ dalībvalstīm, nevis Parlamentam, jo aģentūras uzdevums ir pildīt dalībvalstu uzticētos uzdevumus. - Ar 25. grozījumu Eiropas Parlaments vēlas nodrošināt aģentūras neatkarību no privātu struktūru ietekmes. Komisijai un Parlamentam šai ziņā ir vienādi uzskati, tomēr tie ir pārliecināti, ka pašreizējais teksts nepieļauj šādu iespēju, drīzāk skaidri to noliedz. - 3., 26., 27. un 28. grozījums attiecas uz maksām, kuras aģentūra iekasē par sertifikācijas darbību veikšanu. - Eiropas Parlaments pieprasa divus atsevišķus lēmumus: pirmais attiecas uz budžetu, kas paredzēts maksājumiem par sertifikāciju, un otrais – uz citiem resursiem. Eiropas Parlaments pieprasa arī daļu no Eiropas subsīdijām piešķirt sertifikācijas darbībām. - Komisija nepieņem šos grozījumus, jo pirmais grauj budžeta vienotības principu un otrā grozījuma dēļ aģentūra zaudētu aptuveni 40 % no finanšu resursiem, kas piešķirti drošības noteikumu pilnveidošanai, atbilstības kontrolei dalībvalstīs un nelaimes gadījumu analīzei. Tas dotu labumu noteiktām uzņēmēju grupām, jo tām vairs nebūtu jāmaksā par zināmiem pasākumiem, ar kuriem jānodrošina, ka minēto grupu ražojumi atbilst vajadzīgajām drošības prasībām. 5- SECINĀJUMS Komisija uzskata, ka kopējā nostāja neapdraud nedz tās priekšlikuma mērķus, nedz arī priekšlikuma garu, un tāpēc šo kopējo nostāju var atbalstīt. Pielikumā: Komisijas deklarācijas PIELIKUMS Komisijas deklarācija 10. panta 3. punkts, 24. panta 2. punkts un 54. panta 1. punkts„ EASA veiktā kontrole” 1. Komisija apstiprina, ka 10. panta 3. punkta, 24. panta 2. punkta un 54. panta 1. punkta formulējums negroza dalībvalstu pašreizējos pienākumus ne attiecībā uz to kompetencē esošo uzņēmumu kontroli, ne arī attiecībā uz pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudēm, tostarp lēmumus par izlidošanas aizliegumu. 2. Šie noteikumi vienkārši paredz aģentūrai iespēju pārbaudīt gaisa kuģus, lai a) īstenotu sertifikācijas procedūras, ko aģentūra veic saistībā ar uzdevumiem, kas tai noteikti ar šo regulu, b) veiktu standartizācijas pārbaudes, kas paredzētas 24. panta 1. punktā, c) veiktu uzņēmumu kontroli, lai pārbaudītu (kopā ar dalībvalstīm), vai potenciāli nedrošās situācijās tiek ievēroti Kopienas tiesību akti. 3. 10. pantā paredzēts, ka tikai dalībvalstis drīkst noteikt gaisa kuģim izlidošanas aizliegumu. Aģentūra nekādā gadījumā nedrīkst noteikt gaisa kuģim izlidošanas aizliegumu. Ja konstatē trūkumus drošības jomā, aģentūras pienākums ir informēt attiecīgās dalībvalstis un Komisiju. Aģentūras pilnvaras attiecas tikai uz tās izdoto apliecību/atļauju atsaukšanu/darbības apturēšanu. Komisijas deklarācija 7. panta 7. punkts „Amatierpilota licence” Komisija apstiprina, ka, izstrādājot īstenošanas noteikumus 7. pantam par amatierpilota licencēm, prioritāte vienmēr būs drošībai. Jo īpaši īstenošanas noteikumi ierobežos ar šīm licencēm saistītās tiesības, ņemot vērā attiecīgo pilotu apmācības līmeni; tas saskaņā ar 9. apsvērumu un 7. panta 6. punkta c) apakšpunktu ir saistošs nosacījums. Padomes un Komisijas kopējā nostāja 69. panta 2. punkts „Stāšanās spēkā” Padome un Komisija vienojas, ka tās centīsies, lai 69. panta 2. punktā minētos īstenošanas noteikumus, ņemot vērā to tehnisko sarežģītību, izstrādātu iespējami īsā laikā, vēlams, pirms minētajā pantā noteiktā termiņa.