Īpašais ziņojums Eiropas Ārējās darbības 
dienesta ēku 
apsaimniekošana visā 
pasaulēLV 2016  Nr. 07
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4502-1 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/800278 QJ-AB-16-007-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4530-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/590834 QJ-AB-16-007-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4528-1 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/022886 QJ-AB-16-007-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Eiropas Ārējās 
darbības dienesta ēku 
apsaimniekošana visā 
pasaulē
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 07
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību un 
iekšējo nozaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību un Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju vadīja 
ERP loceklis Pietro Russo , un viņam palīdzēja locekļa biroja vadītājs François Gautier , direktors Mark Crisp , atbildīgais vadī ­
tājs Paul Stafford , atbildīgais par uzdevumu Mark Marshall  un revidente Pascale Pucheux-Lallemand .
No kreisās:  M. Marshall, P. Russo, F. Gautier, P. Pucheux-Lallemand, P. Stafford.

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VIII  Kopsavilkums
01–04  Ievads
05–06  Revīzijas tvērums un pieeja
05 Revīzijas tvērums
06 Revīzijas pieeja
07–66  Apsvērumi
07–27  I iedaļa. Ēkas kopumā atbilst delegāciju vajadzībām, bet dažos gadījumos nenodrošina ieguldīto 
līdzekļu labāko atdevi pārāk lielu platību, neizmantotu īpašumu un tādu nomas maksu dēļ, kas 
nesedz visas izmaksas
08–19  Ēkas kopumā atbilst delegāciju vajadzībām
20–22  Platība lielākajā daļā biroju ēku un dažās rezidencēs pārsniedz ēku politikā paredzēto maksimālo platību
23–25  EĀDD īpašumā ir ēkas, ko vairs neizmanto
26–27  Maksa par biroju ēku koplietošanu dažkārt nesedz visas izmaksas
28–47  II iedaļa. Delegāciju ēku atlasei ir izveidota strukturēta procedūra, taču, to piemērojot praksē, 
visos tās galvenajos posmos ir dažas nepilnības
30–31  Ēku dokumentu procedūra nodrošina strukturētu pamatu delegāciju ēku atlasei
32–35  Delegācijām nav pietiekamu zināšanu, lai atrastu piemērotas ēkas, un tās nesaņem pietiekamu atbalstu no 
centrālajiem dienestiem
36–43  Veidam, kādā delegācijas iepazīstina centrālos dienestus ar iespējām, piemīt dažas nepilnības
44–47  Daži centrālo dienestu Ēku komitejas atzinumi nav savlaicīgi vai pārliecinoši
04 Saturs 
48–66 III iedaļa. Informācija par ēku piemērotību nav ticama un netiek izmantota plānošanā, kas ir vērsta 
uz pārāk īsu laikposmu un ir īpaši vāja attiecībā uz īpašumā esošajām ēkām
49–59  Centrālās uzraudzības sistēmas nesniedz ticamu pamatinformāciju par visu delegāciju ēku piemērotību
60–62  Plānošanā netiek pietiekami izmantota pieejamā informācija, un tā ir vērsta uz īstermiņa laikposmu
63–66  Plānošanas sistēmas attiecībā uz īpašumā esošajām ēkām ir īpaši vājas
67–72  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Koplietošana ar ES dalībvalstīm ES delegācijās
 II pielikums.  30 ēku dokumentu pārbaudes rezultāti
 III pielikums.  Iemesli, kādēļ delegāciju ēkas nenodrošina ieguldīto līdzekļu labāko atdevi
 EĀDD atbilde
05
 Glosārijs
Administrācijas vadītājs : administrācijas vadītājs palīdz delegācijas vadītājam ikdienas darbā, vadot delegāciju. 
Viņš/viņa koordinē administrācijas nodaļas darbu un atbild par cilvēkresursiem un drošības pārvaldību, finanšu 
pārvaldību un delegācijas budžeta izpildi, loģistikas pārvaldību, iepirkumiem un telpām.
Biroju ēku un rezidenču stāvoklis : EĀDD centrālie dienesti uzrauga biroju ēku un delegāciju vadītāju rezidenču 
stāvokli, veicot apmeklējumus uz vietas. Ēku stāvokļa novērtējumu veido trīs kritēriji, ko vērtē skalā no 0 (ēka nav 
izmantojama) līdz 5 (teicams stāvoklis) – darba aizsardzība, drošums un vispārējais stāvoklis (funkcionalitāte, tēls, 
atrašanās vieta).
Delegācija : visā pasaulē darbojas ap 140 ES delegāciju, kuru mērķis ir popularizēt ES intereses un vērtības un 
nodrošināt sadarbību tirdzniecības un attīstības jomā. Lielākā daļa delegāciju atbild par ES attiecībām ar vienu 
valsti. Citas ir izveidotas ar mērķi uzturēt attiecības ar daudzpusējām vai starptautiskām organizācijām, piemēram, 
ar Āfrikas Savienību vai Apvienoto Nāciju Organizāciju. Trešdaļa delegāciju darbinieku strādā EĀDD labā, pārējie 
strādā tādos Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātos kā Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD, Kaimiņattiecību 
politikas un paplašināšanās sarunu ĢD un Tirdzniecības ĢD.
Delegācijas vadītājs : delegāciju vadītāji palīdz Augstajam pārstāvim un Komisijai īstenot to pilnvaras ārējo 
attiecību jomā. Delegācijas vadītājs atbild par visu delegācijas personāla un finanšu resursu pārvaldību.
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) : Eiropas Ārējās darbības dienests ir Eiropas Savienības diplomātiskais 
dienests. Tā uzdevums ir koordinēt ES ārpolitiku un drošības politiku. EĀDD vadītājs ir Augstais pārstāvis ārlietās 
un drošības politikas jautājumos, kas vienlaikus ir arī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. EĀDD tika 
izveidots saskaņā ar Lisabonas līgumu un oficiāli sāka darbību 2011. gada 1. janvārī. Tajā kopā strādā Padomes 
Ģenerālsekretariāta un Eiropas Komisijas attiecīgo departamentu, kā arī ES dalībvalstu diplomātisko dienestu 
darbinieki. EĀDD centrālie dienesti atrodas Briselē, un tas atbild aptuveni par 140 ES delegāciju vadīšanu visā 
pasaulē.
Ēku dokumenti : pirms biroju ēku vai delegācijas vadītāja rezidences nomāšanas (tostarp atjaunojot nomas līgumu), 
iegādes, renovācijas vai būvniecības delegācijām jāsagatavo ēku dokumenti. Ja šo dokumentu kopējā vērtība ir 
vismaz 60 000 EUR vai lielāka, tie jāiesniedz centrālajiem dienestiem (Ēku komitejai) apstiprināšanai. Delegācijas 
neiesniedz ēku dokumentus par darbinieku mājokļu īri, ja vien īres maksa nepārsniedz šai valstij noteiktos “īres 
griestus”.
Ēku komiteja : Ēku komiteju vada EĀDD centrālo dienestu Infrastruktūras nodaļas vadītājs, un tajā darbojas vēl 
vismaz četri citi šīs nodaļas darbinieki un viens Operatīvās drošības nodaļas darbinieks. Komiteja pieņem atzinumus 
par tās izskatītajiem ēku dokumentiem.
Ēku politika : pamatnostādnes, ko delegācijām noteikuši EĀDD centrālie dienesti, lai nodrošinātu, ka ēku 
apsaimniekošana ir efektīva un atbilstoša finansiālajiem ierobežojumiem. Ēku politikas mērķis ir arī palīdzēt 
standartizēt delegācijām pieejamos resursus un nodrošināt pārredzamību.
Koplietošana : delegācijas biroja telpu dalīšana ar ES dalībvalstīm vai citām ES iestādēm vai struktūrām (piemēram, 
ar Eiropas Investīciju banku).
06
 Kopsavilkums
I
Kad 2011. gada janvārī tika izveidots Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), tas pārņēma no Eiropas Komisijas 
atbildību par ES delegāciju vadīšanu visā pasaulē. Tas nodrošina biroja telpas 5300 darbiniekiem aptuveni 140 dele ­
gācijās. EĀDD atbild arī par delegāciju vadītāju rezidencēm un mājokļu nodrošināšanu un ar to saistīto izmaksu 
atlīdzināšanu 2400 darbiniekiem. ES delegāciju ēku efektīva apsaimniekošana palīdz sasniegt ES mērķus ārpolitikas, 
tirdzniecības un attīstības sadarbības jomā. EĀDD izdevumi par delegāciju ēkām 2014. gadā bija 165 miljoni EUR 
(sk. 1.–4. punktu).
II
Eiropas Revīzijas palāta pārbaudīja, vai delegāciju ēkas atbilst EĀDD vajadzībām un nodrošina ieguldīto līdzekļu 
atdevi. Tā novērtēja, vai dienestam ir efektīvas procedūras, lai atlasītu pareizās ēkas, pārbaudītu ēku piemērotību un 
plānotu vajadzīgās pārmaiņas (sk. 5. un 6. punktu).
III
Revīzijā tika konstatēts, ka delegāciju ēkas – biroju ēkas, delegāciju vadītāju rezidences un darbinieku mājokļi – 
kopumā atbilst delegāciju vajadzībām (sk. 8.–19. punktu). Tomēr dažos gadījumos ēkas nenodrošina ieguldīto 
līdzekļu labāko atdevi šādu iemeslu dēļ:
a) platība lielākajā daļā biroju ēku un dažās rezidencēs pārsniedz ēku politikā paredzēto maksimālo platību 
(sk. 20.–22. punktu);
b) EĀDD pieder ēkas, ko vairs neizmanto (sk. 23.–25. punktu);
c) ja delegācijas savas biroja telpas dala ar ES dalībvalstīm vai ES iestādēm vai struktūrām, maksa, kas noteikta 
izmitinātajām organizācijām, dažos gadījumos nesedz visas izmaksas (sk. 26. un 27. punktu).
IV
Delegāciju ēku piemērotība vispirms ir atkarīga no to sākotnējās atlases un tad no tā, kādā veidā EĀDD garantē, ka 
ēkas arī turpmāk atbilst vajadzībām un nodrošina ieguldīto līdzekļu atdevi. Ēku sākotnējā atlase nomai vai iegādei 
balstās uz ēku dokumentu procedūru. Pirms nomāšanas (vai nomas līguma atjaunošanas) vai iegādes attiecīgā dele ­
gācija iesniedz centrālajiem dienestiem ēku dokumentus izskatīšanai un apstiprināšanai. Ēku dokumentu procedūra 
ir labas prakses piemērs, jo tā nodrošina strukturētu un dokumentētu pamatu lēmumu pieņemšanai (sk. 30. un 
31. punktu). Tomēr pastāv risks, ka EĀDD neatlasa pareizās ēkas, jo ir vērojamas dažas nepilnības visu atlases proce ­
dūras galveno posmu praktiskā piemērošanā:
a) kad delegācijas pēta vietējo tirgu, tām dažkārt nav pietiekamu zināšanu, lai noteiktu piemērotas iespējas, un tās 
nesaņem pietiekamu atbalstu no centrālajiem dienestiem (sk. 32.–35. punktu);
b) kad delegācijas iepazīstina centrālos dienestus ar iespējām, piedāvātais risinājums ne vienmēr ir balstīts uz pa ­
matotu tehnisko un finansiālo analīzi (sk. 36.–43. punktu);
c) kad centrālo dienestu Ēku komiteja pieņem galīgo lēmumu, dažreiz līgumu parakstīt jau ir par vēlu, un tas ne 
vienmēr pierāda, ka šāds lēmums nozīmē ieguldīto līdzekļu labāko atdevi (sk. 44.–47. punktu).
Kopsavilkums 07
V
Kad EĀDD ir atlasījis ēkas, tas regulāri novērtē, vai tās joprojām atbilst delegāciju vajadzībām, veicot apmeklējumus 
uz vietas, bet nekonstatē visus trūkumus (sk. 49. un 50. punktu). Uzraugot vienai personai paredzēto platību biroju 
ēkās, EĀDD neņem vērā visus būtiskos faktorus (sk. 51. un 52. punktu), tāpat arī dienests neuzrauga, vai biroju ēku 
un rezidenču nomas maksa joprojām atbilst tirgus cenām un vai maksa, kas noteikta organizācijām, kuras kopīgi 
izmanto vienas telpas, sedz visas izmaksas (sk. 53. punktu). Turklāt veiktās uzraudzības rezultātus EĀDD pienācīgi 
nereģistrē savās informācijas sistēmās (sk. 54.–59. punktu).
VI
Ticamas pamatinformācijas trūkums par delegāciju ēkām ir šķērslis efektīvai plānošanai. Turklāt centrālie dienesti 
efektīvi neizmanto pieejamo informāciju, lai sagatavotu korektīvo pasākumu plānus (sk. 60. punktu). Plānošana ir 
vērsta uz īstermiņa vajadzību apmierināšanu (sk. 61. un 62. punktu).
VII
EĀDD ilgtermiņa mērķis ir iegādāties vairāk biroja telpu delegācijām. EĀDD 2015. gadā saskaņā ar Finanšu regulas 
jaunajiem noteikumiem vienojās par nosacījumiem, lai aizņemtos līdz pat 200 miljoniem EUR nekustamā īpašuma 
iegādei. Taču EĀDD kā ēku īpašnieka pieredze ir ierobežota, un tam trūkst zināšanu nekustamā īpašuma apsaim ­
niekošanas jautājumos. Tāpēc tas nav izveidojis efektīvas sistēmas sava īpašuma apsaimniekošanai, piemēram, lai 
uzturētu īpašumu labā stāvoklī vai pārdotu ēkas, ko tas vairs neizmanto (sk. 63.–66. punktu).
VIII
Pamatojoties uz šajā ziņojumā minētajiem apsvērumiem, Palāta iesaka EĀDD:
a) ēku politikas mērķos attiecībā uz biroju ēkām iekļaut vides faktorus, piekļuvi personām ar invaliditāti un 
elastīgumu;
b) nodrošināt, ka maksa, kas noteikta ES dalībvalstīm vai citām ES iestādēm vai struktūrām, kuras izmitinātas dele ­
gāciju ēkās, ir konsekventa un sedz visas izmaksas;
c) ēku atlasei pastiprināti piemērot ēku dokumentu procedūru;
d) izmantot centralizētu informācijas avotu, lai pārbaudītu biroju ēku tirgus cenas un regulāri uzraudzītu biroju 
nomas maksas atbilstību tirgus cenām;
e) uzlabot savu nekustamā īpašuma apsaimniekošanas informācijas sistēmu, lai varētu sniegt ticamāku un būtiskā ­
ku informāciju, ko izmantot plānošanas procesā;
f) pastiprināt zināšanas par nekustamā īpašuma apsaimniekošanu centrālajos dienestos, lai izstrādātu stratēģiskā ­
ku pieeju, uzlabotu plānošanu un palielinātu atbalstu delegācijām;
g) mainīgajos vidēja termiņa rīcības plānos noteikt prioritātes attiecībā uz nomu, iegādi, pārdošanu, pārveidoša ­
nu un uzturēšanu, izmantojot pieejamo informāciju par platību un ēku stāvokli, lai nodrošinātu atbilstību ēku 
politikai;
h) ieviest sistēmas, lai efektīvi apsaimniekotu tam piederošās ēkas.
08
 Ievads
01 
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) koordinē ES ārpolitiku un drošības politi ­
ku. EĀDD centrālie dienesti atrodas Briselē, un tas atbild par ES delegāciju vadīša ­
nu visā pasaulē. EĀDD ir strukturāli un finansiāli neatkarīgs no Eiropas Komisijas, 
taču daudzos jautājumos ar to sadarbojas.
02 
Kad 2011. gada janvārī izveidoja EĀDD, tas pārņēma no Eiropas Komisijas atbil ­
dību par visām ES delegācijām. Tāpēc pašlaik izmantotās delegāciju ēkas ir savā 
ziņā saistītas ar Eiropas Komisijas iepriekšējiem lēmumiem. EĀDD nodrošina biro ­
ja telpas 5300 darbiniekiem aptuveni 140 delegācijās. EĀDD atbild arī par delegā ­
ciju vadītāju rezidencēm un mājokļu nodrošināšanu vai ar tiem saistīto izmaksu 
atlīdzināšanu 2400 darbiniekiem.
03 
ES delegāciju ēku efektīva apsaimniekošana palīdz sasniegt ES mērķus ārpolitikas, 
tirdzniecības un attīstības sadarbības jomā. Delegāciju biroju mērķis ir nodrošināt 
stabilu, pamanāmu, funkcionālu un drošu darba un tikšanās vidi darbiniekiem 
un apmeklētājiem. Ēkām jānodrošina ieguldīto līdzekļu atdeve, un aktīvi tiek 
atbalstīta biroja telpu koplietošana ar dalībvalstīm vai citām ES iestādēm un 
struktūrām.
04 
Aptuveni 80 % no delegāciju biroju ēkām un delegāciju vadītāju rezidencēm 
tiek nomātas, bet pārējās ēkas ir īpašumā. EĀDD izdevumi par delegāciju ēkām 
2014. gadā sasniedza 165 miljonus EUR (sk.  1. attēlu ).
09 Ievads 
2014. gada izdevumi par delegāciju ēkām – 165 miljoni EUR
Avots: EĀDD.1. attēls
Drošības pasākumu izmaksas 26/uni00A0miljoni EUR - 16 %
Ūdens, gāze, elektroenerģija, apdrošināšana - 3 %
Uzkopšana un uzturēšana - 2 %
Kapitālais remonts/iekārtošana - 2 %
Ēku iegāde/būvniecība - 1 %
Biroji 
53/uni00A0miljoni EUR
Rezidences 11/uni00A0miljoni EUR
Darbinieku mājokļi 
62/uni00A0miljoni EURNomas maksa vai 
nomas maksas 
atlīdzināšana
126/uni00A0miljoni EUR  - 76 %
10
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
Revīzijas tvērums
05 
Revīzijas vispārējais mērķis bija pārbaudīt, vai EĀDD labi apsaimnieko delegāciju 
ēkas, un revīzijā tika vērtēti turpmāk minētie apakšjautājumi.
a) Vai delegāciju ēkas atbilst EĀDD vajadzībām un nodrošina ieguldīto līdzekļu 
atdevi?
b) Vai EĀDD ir efektīvas procedūras, lai atlasītu pareizās ēkas?
c) Vai EĀDD ir efektīvas sistēmas, lai uzraudzītu ēku pastāvīgu piemērotību un 
plānotu vajadzīgās pārmaiņas?
Revīzijas pieeja
06 
Revīzijas apsvērumus Palāta balstīja uz četriem galvenajiem revīzijas pierādījumu 
avotiem (sk.  2. attēlu ):
a) aptauju, kas tika nosūtīta administrācijas vadītājiem 133 delegācijās1. Aptau ­
jas anketu aizpildīja 112 administrācijas vadītāji jeb 84 %;
b) Palāta pārbaudīja izlasi, kuru veidoja 30 ēku dokumenti, kas centrālajiem 
dienestiem tika nosūtīti 2013. un 2014. gadā2. Lēmums nomāt vai iegādāties 
konkrētu ēku vai atjaunot vai neatjaunot nomas līgumu tiek pieņemts, pama ­
tojoties uz ēkas dokumentiem, ko attiecīgā delegācija iesniegusi centrālajiem 
dienestiem;
c) Palāta apmeklēja četras delegācijas (Nepālā, Tanzānijā, Turcijā un ASV (Va ­
šingtonā)), lai izpētītu ēku apsaimniekošanas praksi dažāda lieluma delegāci ­
jās, kas atrodas dažādos kontinentos, ar atšķirīgu vienai personai paredzēto 
platību, īpašumtiesībām (trīs biroju ēkas tika nomātas), ēku stāvokli, perso ­
nālsastāvu un koplietošanas pieredzi. Apmeklējot šīs delegācijas, Palāta arī 
apsprieda ēku apsaimniekošanas praksi ar dalībvalstu vēstniecību administrā ­
cijas vadītājiem. Apmeklējumu laikā Palāta tikās ar Beļģijas, Dānijas, Somijas, 
Vācijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes vēstniecību pārstāv ­
jiem. Palāta apmeklēja arī Nīderlandes Ārlietu ministriju, lai iegūtu vairāk in ­
formācijas par tās novatorisko politiku un procedūrām saistībā ar vēstniecības 
ēku apsaimniekošanu;
d) Palāta pārbaudīja dokumentus, kas attiecas uz politiku, procedūrām un in­
strumentiem, veica iztaujāšanu centrālajos dienestos un analizēja kvantitatī ­
vo informāciju attiecībā uz delegāciju ēkām.1 Aptauja tika nosūtīta visām 
delegācijām, izņemot tās, kas 
atrodas ES (piemēram, Eiropas 
Savienības delegācija ESAO un 
UNESCO  Parīzē), un tās, kas ir 
atkarīgas no citas delegācijas.
2 Trīsdesmit ēku dokumentu 
izlasi izveidoja, veicot atlasi 
pēc naudas vienības principa 
no visiem 148 ēku dokumen­
tiem, kas iesniegti laikā no 
2013. gada janvāra līdz 
2014. gada septembrim.
11 Revīzijas tvērums un pieeja  
Revīzijas pierādījumu avoti2. attēls
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.Statistikas un 
procedūru pārbaude30/uni00A0ēku dokumentu 
pārbaudeRevīzijas 
apmeklējumi 
4/uni00A0delegācijās Nepālā, 
Tanzānijā, Turcijā 
un ASV
Revīzijas aptaujaRevīzijas 
apsvērumi
12
 Apsvērumi
I iedaļa. Ēkas kopumā atbilst delegāciju vajadzībām, 
bet dažos gadījumos nenodrošina ieguldīto līdzekļu 
labāko atdevi pārāk lielu platību, neizmantotu 
īpašumu un tādu nomas maksu dēļ, kas nesedz visas 
izmaksas
07 
Palāta pārbaudīja, vai ēkas atbilst delegāciju vajadzībām un nodrošina ieguldīto 
līdzekļu atdevi.
Ēkas kopumā atbilst delegāciju vajadzībām
Biroju ēkas
08 
EĀDD ēku politikas mērķi attiecībā uz delegāciju birojiem ir šādi: stabilitāte, 
pamanāmība, funkcionalitāte, drošība un ieguldīto līdzekļu labākā atdeve. Dele ­
gāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja apstiprināja, cik būtiski ir visi šie 
mērķi, kas 3. attēlā  ir izcelti treknrakstā.
Ar delegāciju birojiem saistīto mērķu nozīme
Avots:  ES delegāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja.3. attēls Drošība - 22 %
Funkcionalitāte - 18 %
Stabilitāte - 14 % Pamanāmība - 12 %Līdzek/uni013Cu lietderīga
izmantošana - 12 %Elastīgums - 9 %Ietekme uz vidi - 7 %Pieejamība personām
ar invaliditāti - 6 %
13 Apsvērumi 
09 
Respondenti augstāk novērtēja drošību un funkcionalitāti, bet atzina arī citu fak ­
toru nozīmi, kas pašlaik nav ēku politikas mērķi:
a) elastīgums. 2014. gada darba dokumentā par EĀDD ēku politiku ir norādīts, 
ka gadījumā, ja mainās vajadzības, nomāšanai ir priekšrocība – elastīgums. 
Vajadzības attiecībā uz ēkām var mainīties, piemēram, palielinoties vai sama ­
zinoties darbinieku skaitam. Turklāt darbinieku skaits var nebūt EĀDD tiešā 
kontrolē, jo dienests nodrošina biroja telpas Eiropas Komisijas darbiniekiem 
un citām organizācijām;
b) ietekme uz vidi. Lai gan EĀDD vēlas nodrošināt vidi saudzējošas darba vietas 
gan centrālajos dienestos, gan arī delegācijās3, šis jautājums ēku politikā nav 
atspoguļots. Piemēram, tas vēl nav izvirzījis sev uzdevumu pieņemt EMAS  
(vides vadības un audita sistēmu)4. Aktīvi atbalstot EMAS , delegācijām varētu 
tikt nodrošināta iespēja rādīt piemēru citiem un pierādīt, ka šī sistēma var būt 
lietderīga arī mazām organizācijām5. Tomēr delegācijas Vašingtonā un Tanzā ­
nijā sniedza labas prakses piemērus (sk.  1. izcēlumu );
c) pieejamība personām ar invaliditāti. Dažkārt ir jāievēro vietējās prasības. 
Tas bija jādara, atjaunojot biroja telpas Turcijā un Vašingtonā. Turklāt telpu 
pieejamība personām ar invaliditāti tiek kontrolēta EĀDD veiktajās darba 
aizsardzības pārbaudēs (sk. 49. punkta b) apakšpunktu).1. izcēlumsIetekmes uz vidi uzlabošana Vašingtonā un Tanzānijā
Vašingtonas delegācija 2012. gadā pievienojās citām diplomātiskajām pārstāvniecībām Vašingtonā, apņemo ­
ties īstenot politiku, kuras mērķis ir uzlabot vides kvalitāti. Delegācija jau bija rādījusi piemēru, iegūstot LEED  
(līderis enerģētikas un vides projektu izstrādē) zelta godalgu par savām jaunajām biroja telpām, ko tā nomāja 
Vašingtonā. Šim piemēram pēc tam sekoja ēkas īpašnieks, 2013. gadā iegūstot LEED  zelta sertifikātu par ēkas 
pārējo daļu.
Tanzānijā EĀDD kopā ar Vāciju, Nīderlandi un Apvienoto Karalisti iegādājās daļu no biroju ēkas. Ēku apsaim ­
nieko apvienotā apsaimniekošanas komiteja, kas sagatavo gada apsaimniekošanas pārskatu. Gada apsaimnie ­
košanas pārskats ietver analīzi, kurā salīdzināts elektroenerģijas, dīzeļdegvielas un ūdens ikmēneša patēriņš 
pēdējos trīs gados, lai noteiktu jomas, kurās turpmāk varētu ietaupīt līdzekļus.3 EĀDD 2013. gada budžeta 
izpildes apstiprināšana – 
EĀDD atbildes uz rakstiskiem 
jautājumiem.
4 Palātas Īpašais ziņojums 
Nr. 14/2014 “Kā ES iestādes un 
struktūras aprēķina, samazina 
un izlīdzina to radītās 
siltumnīcefekta gāzu emisijas” 
(http://eca.europa.eu ).
5 Eiropas Komisija ir publicējusi 
dokumentu EMAS toolkit for 
small organisations  [EMAS 
metodiskais līdzeklis nelielām 
organizācijām ] un atbalsta 
standartizētas metodikas 
EMAS easy  izmantošanu.
14 Apsvērumi 
10 
Centrālo dienestu Infrastruktūras nodaļa uzrauga darba aizsardzības, drošuma un 
vispārējo stāvokli ikvienā delegācijas biroju ēkā6. Biroju ēku vispārējais stāvoklis 
2014. gadā bija apmierinošs (ar vērtējumu 3,7 no 5), bet dažās delegācijās tika 
konstatētas nepilnības7 (sk.  4. attēlu ).
Delegāciju biroju ēku stāvoklis (5 = teicams)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz EĀDD datiem.4. attēls
00,51,01,52,02,53,03,54,04,5Biroju ēku stāvoklisNomātas
Delegāciju biroju ēkasIegādātas līdz 2000./uni00A0gadam Iegādātas pēc 2000./uni00A0gada
5,06 Biroju ēkas stāvokļa 
novērtējumu veido trīs kritēriji, 
ko vērtē skalā no 0 (ēka nav 
izmantojama) līdz 5 (teicams 
stāvoklis): darba aizsardzība 
(ieskaitot struktūru, tehnisko 
aprīkojumu u. c.), drošums un 
vispārējais stāvoklis 
(funkcionalitāte, tēls, atrašanās 
vieta).
7 Četras delegācijas, kuru 
stāvoklis 2014. gadā tika 
novērtēts kā sliktākais, bija 
delegācijas Indijā, Ēģiptē, 
Senegālā un Šrilankā.
15 Apsvērumi 
11 
Centrālo dienestu veikto novērtējumu apstiprināja revīzijas aptaujas rezultāti. Lie ­
lākā daļa respondentu uzskatīja, ka delegāciju biroju ēkas atbilst viņu vajadzībām 
atrašanās vietas, darba attiecību veicināšanas ar partneriem, darba apstākļu, tēla, 
drošības un platības ziņā (sk.  5. attēlu ). Vairāk nekā 90 % uzskatīja, ka atrašanās 
vieta ir piemērota. Tomēr ceturtā daļa respondentu uzskatīja, ka drošība, tēls 
un darba apstākļi nav pienācīgi. Trešā daļa respondentu uzskatīja, ka delegāciju 
biroju platība nav pietiekama.
Delegāciju biroju ēku piemērotība
Avots:  ES delegāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja.5. attēls
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %Respondenti
Atrašanās
vieta Tēls DrošībaNeapmierinoši
Apmierinoši
Pietiekama 
platībaDarba 
apstāk/uni013CiAttiecību 
veicināšana
16 Apsvērumi 
Rezidences
12 
Delegācijas vadītāja rezidenci nodrošina EĀDD. Tai ir divkārša funkcija – privātā 
dzīvesvieta un vieta oficiālām pieņemšanām. Mainoties delegācijas vadītājam, 
rezidencei parasti vajadzētu saglabāties. Saskaņā ar ēku politiku rezidences tēlam 
būtu jābūt reprezentatīvam, tai nevajadzētu būt pārmērīgi greznai un tai būtu 
jānodrošina ieguldīto līdzekļu labākā atdeve. Izvēloties rezidences atrašanās 
vietu un veicot pasākumus tās drošumam, būtu jāņem vērā drošības situācija 
uzņēmējvalstī.
13 
Lielākā daļa revīzijas aptaujas respondentu uzskatīja, ka delegāciju vadītāju 
rezidences atbilst vajadzībām drošības, atrašanās vietas, tēla, attiecību veicinā ­
šanas ar partneriem, stāvokļa un platības ziņā (sk.  6. attēlu ). Tomēr ceturtā daļa 
re spondentu uzskatīja, ka delegācijas vadītāja rezidences platība nav pietiekama 
un rezidences stāvoklis nav apmierinošs.
Delegāciju vadītāju rezidenču piemērotība
Avots:  ES delegāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja.6. attēls
RespondentiNeapmierinoši
Apmierinoši100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %
Atrašanās
vietaTēls Drošība Pietiekama 
platībaĒkas 
stāvoklisAttiecību 
veicināšana
17 Apsvērumi 
14 
Rezidences platībai nevajadzētu pārsniegt 600 m2 (sk. 22. punktu). Rezidences un 
apkārtējās zemes platībai būtu jābūt aptuveni tikpat lielai kā dalībvalstu vēstnie ­
ku rezidencēm tajā pašā valstī8. Vairāk nekā 40 % aptaujas respondentu uzskatīja, 
ka delegācijas vadītāja rezidences platība ir mazāka nekā lielākajā daļā vēstnieku 
rezidenču. ES delegāciju rezidenču vidējā platība 2014. gadā bija 488 m2 (sk.  7. at -
tēlu ). Aptuveni 40 rezidenču (30 %) platība bija mazāka par 400 m2.
Rezidenču platība (m2)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz EĀDD datiem.7 . attēls
02004006008001 0001 2001 400
Delegāciju rezidencesm/two.superior
Vidējā platība (488/uni00A0m²)Ieteicamā maksimālā platība (600 m²)8 EĀDD ēku politika. 
Rezidences – politika un 
atlase.
18 Apsvērumi 
15 
Centrālo dienestu Infrastruktūras nodaļa uzrauga delegāciju rezidenču stā ­
vokli9 (sk.  8. attēlu ). Rezidenču stāvokļa vidējais novērtējums 2014. gadā bija 
4,6 no 5. Tas ir augstāks par biroju stāvokļa vidējo novērtējumu, kas bija 3,7 no 5 
(sk. 10. punktu).
Rezidenču stāvoklis (5 = teicams)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz EĀDD datiem.8. attēls
0,00,51,01,52,02,53,03,54,55,0Nomātas Iegādātas līdz 2000./uni00A0gadam Iegādātas pēc 2000./uni00A0gada
4,0
Delegāciju rezidencesRezidenču stāvoklis9 Delegācijas vadītāja 
rezidences stāvokļa 
novērtējumu veido trīs kritēriji, 
ko vērtē skalā no 0 (ēka nav 
izmantojama) līdz 5 (teicams 
stāvoklis): darba aizsardzība 
(ieskaitot struktūru, tehnisko 
aprīkojumu u. c.), drošums un 
vispārējais stāvoklis 
(funkcionalitāte, tēls, atrašanās 
vieta). EĀDD nav datu par 
53 rezidenču stāvokli 
(sk. 57. punkta 
b) apakšpunktu).
19 Apsvērumi 
Darbinieku mājokļi
16 
EĀDD apsaimnieko mājokļus aptuveni 2400 delegāciju darbiniekiem10, izmantojot 
divas metodes, kas paredzētas Civildienesta noteikumos:
a) ES delegācijas nodrošina bezmaksas mājokļus aptuveni 1400 darbiniekiem. 
Šie mājokļi ar dažiem izņēmumiem tiek īrēti, nevis iegādāti īpašumā. Kopš 
2014. gada janvāra ES delegācijas uz šāda pamata var nodrošināt mājokļus 
galvenokārt augsta riska valstīs vai valstīs, kur, ņemot vērā īres tirgus apstāk ­
ļus, piemērotus mājokļus atrast ir grūti11;
b) ES delegācijas atlīdzina izmaksas par mājokļiem, ko īrē aptuveni 
1000 darbinieku.
17 
Abos gadījumos īri, ko sedz vai atmaksā delegācija, ierobežo “īres griesti”, kuri 
noteikti katrai darba vietai ārpus ES. Tos nosaka, ņemot vērā darbinieka ģimenes 
sastāvu un vietējo īres tirgu.
18 
Saskaņā ar EĀDD ēku politiku mājokļiem, kas paredzēti ārvalstu darbiniekiem, 
ir jāatbilst EĀDD drošības standartiem, piemēram, tiem jāatrodas tikai atļautās 
teritorijās. Tiem arī jāsniedz pienācīgs priekšstats par ES12.
19 
Revīzijas aptaujas respondenti pauda ļoti lielu apmierinātību ar darbinieku mā ­
jokļiem. Aptuveni 90 % respondentu uzskatīja, ka darbinieku mājokļu drošība, 
platība, atrašanās vieta un dzīves apstākļi tajos ir piemēroti (sk.  9. attēlu ).10 Visiem delegāciju 
darbiniekiem, izņemot 
vietējos darbiniekus.
11 Savienības Augstās pārstāves 
ārlietās un drošības politikas 
jautājumos 2013. gada 
17. decembra lēmums par 
mājokļu politikas īstenošanas 
noteikumiem ES delegācijās 
(HR DEC(2013) 011).
12 EĀDD ēku politika. Mājokļu 
politika ierēdņiem, kas strādā 
trešās valstīs.
20 Apsvērumi 
Delegāciju darbinieku mājokļu piemērotība
Avots:  ES delegāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja.9. attēls
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %Respondenti
Atrašanās vieta Dzīves apstāk/uni013Ci Drošība PlatībaNeapmierinoši
Apmierinoši
21 Apsvērumi 
Platība lielākajā daļā biroju ēku un dažās rezidencēs 
pārsniedz ēku politikā paredzēto maksimālo platību
Vidējā vienai personai paredzētā platība delegāciju birojos 
pārsniedz ēku politikā paredzēto maksimālo platību
20 
Saskaņā ar EĀDD ēku politiku delegāciju biroju platībai nevajadzētu pārsniegt 
35 m2 uz vienu personu (maksimālā platība, kas bija noteikta līdz 2013. gadam, 
bija 42 m2)13. Aprēķins attiecas uz visām telpām (ne tikai birojiem, bet arī koplie ­
tošanas telpām), to platību dalot ar visu pastāvīgo amata vietu skaitu, izņemot 
amata vietas, kurām birojs nav vajadzīgs (piemēram, transportlīdzekļu vadītājus). 
Ēku politika paredz, ka aprēķins neattiecas uz konkrētām telpām, piemēram, 
papildu konferenču telpām, kas vajadzīgas, lai saskaņā ar Lisabonas līgumu at ­
bilstu prezidentvalsts vajadzībām. Jaunajos delegāciju birojos vajadzētu būt gan 
individuāliem birojiem, gan kopīgiem birojiem, kas paredzēti 2–4 personām, gan 
arī atvērtā plānojuma telpām. Individuālie biroji būtu jānodrošina tikai dažiem 
darbiniekiem, kuru pienākumi tādus paredz.
21 
Maksimālo vienai personai paredzēto 35 m2 platību 2014. gadā pārsniedza apmē ­
ram 85 delegācijas14: vidējā platība uz vienu personu bija 41 m2 (sk.  10. attēlu )15. 
Samazinot vidējo platību uz personu, rastos īres16 un ekspluatācijas izmaksu 
ietaupījumi.
Dažās rezidencēs ir pārsniegta ēku politikā paredzētā maksimālā 
platība
22 
Saskaņā ar EĀDD ēku politiku visu telpu kopējai maksimālajai platībai delegācijas 
vadītāja rezidencē nevajadzētu pārsniegt 600 m2. Lai gan ES delegāciju rezidenču 
vidējā platība 2014. gadā bija mazāka (sk. 14. punktu), 34 rezidencēs (24 %) maksi ­
mālā platība tika pārsniegta (sk.  7. attēlu )17.13 Jauniegādāto ēku platībai 
jābūt pietiekami lielai, lai tajā 
varētu izvietot par 10 % lielāku 
darbinieku skaitu.
14 Delegācijas ar lielāko vienai 
personai paredzēto biroja 
platību bija delegācija ANO 
mītnē Ņujorkā (90 m2 uz vienu 
personu) un delegācija ANO 
mītnē Ženēvā (104 m2 uz vienu 
personu).
15 Šajā analīzē nav ņemtas vērā 
biroja telpas, kas iznomātas 
citām organizācijām. Tā 
neattiecas uz delegācijām ar 
mazāk nekā 10 darbiniekiem, 
kurās platība uz vienu personu 
pārsniedz 35 m2. Analīze 
attiecas uz pastāvīgajām 
amata vietām. Tajā ietverot 
aptuveni 200 praktikantu un 
valsts ekspertu, vidējā vienai 
personai paredzētā platība 
samazinātos līdz 40 m2.
16 Kopējā nomas maksa par 
delegāciju birojiem 2014. gadā 
bija 53 miljoni EUR 
(sk. 1. attēlu ), kas nozīmē to, 
ka katrs vidējās vienai personai 
paredzētās platības 
kvadrātmetrs izmaksāja 
1,3 miljonus EUR.
17 Viena no lielākajām 
rezidencēm bija Indonēzijā 
(1200 m2). Ir parakstīts līgums 
par jaunas, 580 m2 lielas 
rezidences nomu no 
2015. gada septembra.
22 Apsvērumi 
Vienai personai paredzētā biroja platība delegācijās
Piezīme. Nav ņemtas vērā delegācijas, kurās ir mazāk par 10 darbiniekiem .
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz EĀDD datiem.10. attēls
020406080100120
Delegāciju biroju ēkasm² uz vienu personu
Maksimālā ieteicamā platība (35/uni00A0m²)Vidējā platība (41/uni00A0m²)
23 Apsvērumi 
EĀDD īpašumā ir ēkas, ko vairs neizmanto
23 
ES delegāciju biroju ēkas, kuras iegādātas līdz 2000. gadam un kuras EĀDD jopro ­
jām izmanto, ir tās biroju ēkas, kas atrodas sliktākajā stāvoklī (sk.  4. attēlu ). Dele ­
gācijas darbinieki Gabonā ir pārcelti uz nelieliem pagaidu birojiem, jo 1996. gadā 
iegādātajai biroju ēkai pašlaik ir nopietnas konstrukcijas problēmas.
24 
Īpašumā esošās rezidences ir mazākas un vieglāk uzturamas. Vidējais stāvokļa 
novērtējums par piederošajām rezidencēm, kuras iegādātas līdz 2000. gadam un 
kuras EĀDD joprojām izmanto, ir 4,6 no 5 (sk.  8. attēlu ). Tas ir ievērojami augstāks 
par to īpašumā esošo delegāciju biroju ēku vidējo stāvokļa novērtējumu, kas 
iegādātas līdz 2000. gadam (3,4).
25 
Lai gan EĀDD vairs neizmanto 20 % no tam piederošajām delegāciju ēkām (7 no 
33 biroju ēkām un 6 no 30 rezidencēm), tās ir atstātas īpašumā. Neizmantotās 
biroju ēkas Čadā, Centrālāfrikas Republikā un Ruandā tiek iznomātas citām orga ­
nizācijām, piemēram, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD vai kādas 
dalībvalsts vēstniecībai. Tomēr ir arī tādas ēkas, kas netiek izmantotas. Piemēram:
a) īpašumā ir biroju ēkas Botsvānā un Gambijā, kas netiek izmantotas kopš 
2004. gada;
b) rezidences Dienvidāfrikā un Kaboverdē netiek izmantotas kopš 2012. gada;
c) Tanzānijā delegācijas vadītāja agrāko rezidenci (sk.  11. attēlu ) un personāla 
māju neizmanto kopš 2009. gada, un to izmaksas par apsardzes, komunā ­
lajiem un dārznieka pakalpojumiem ir 25 000 EUR gadā. Šīs ēkas atrodas 
ārpus reģionālā drošības inspektora ieteiktās teritorijas. Vēl viena delegācijai 
piederoša māja, kas atrodas ieteiktajā drošības zonā, netiek izmantota kopš 
2014. gada aprīļa.
24 Apsvērumi 
Maksa par biroju ēku koplietošanu dažkārt nesedz visas 
izmaksas
26 
EĀDD atbalsta risinājumus, kas paredz dalīt biroja telpas ar dalībvalstīm vai citām 
ES iestādēm un struktūrām, tostarp Humānās palīdzības un civilās aizsardzības 
ĢD. Koplietošanas mērķis ir nodrošināt labāku ES pamanāmību, veicināt sadar ­
bību ar dalībvalstīm, kā arī ietaupīt izmaksas18. 2015. gadā savas biroja telpas ar 
ES dalībvalstīm vai ES iestādēm un struktūrām dalīja 45 delegācijas. To delegāciju 
skaits, kuras savās telpās izmitināja dalībvalstu vēstniecības vai kuras tika izmiti ­
nātas dalībvalstu vēstniecībās, laikā no 2014. gada maija līdz 2015. gada maijam 
palielinājās no 14 līdz 1719. I pielikumā  ir norādītas visas 17 delegācijas, kuras 
2015. gadā koplietoja telpas ar vienu vai vairākām dalībvalstīm.Agrākā rezidence Tanzānijā, kas netiek izmantota kopš 2009. gada, bet kas ir 
EĀDD īpašums
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.11. attēls
18 EĀDD ēku politika. Delegāciju 
biroji – politika un atlase.  
EĀDD ēku politika. Delegāciju 
biroja telpu dalīšana vai 
koplietošana ar trešām 
personām.
19 2014. un 2015. gada darba 
dokumenti par EĀDD ēku 
politiku.
25 Apsvērumi 
27 
Dalībvalstīm un ES iestādēm un struktūrām būtu jāsedz taisnīga daļa no koplieto ­
šanas izmaksām20. Praksē tiek izmantotas dažādas metodes, lai aprēķinātu maksu, 
kas noteikta organizācijām, kuras kopīgi izmanto telpas, un kas dažkārt nesedz 
visas izmaksas. Piemēram:
a) delegācija Vašingtonā ir noslēgusi koplietošanas līgumus ar piecām dažādām 
organizācijām. Taču tikai divos nesenākajos līgumos (ar Eiropolu un Eiropas 
Investīciju banku) ir paredzēta dalība administratīvo izdevumu segšanā;
b) Nepālā Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD piedalās uzkopšanas, 
uzturēšanas, komunālo pakalpojumu un apsardzes izmaksu segšanā. Taču 
tas nesedz daļu no biroja nomas maksas, kas būtu vēl 8000 EUR gadā. Arī 
Tanzānijā, kur delegācijai pieder ēka, EUCAP NESTOR21 ir jāsedz tikai eksplua ­
tācijas izmaksas (par uzturēšanu, komunālajiem pakalpojumiem, apsardzi un 
uzkopšanu);
c) saskaņā ar 2013. gada norādījumiem delegācijām par nomas maksas aprēķi ­
nāšanu citām organizācijām visos jaunajos līgumos un spēkā esošajos līgu ­
mos, tos atjaunojot, ir jāparedz maksa par koplietošanas telpām. Maksa, kas 
tika noteikta līdz 2013. gadam, attiecās tikai uz nomnieka izmantoto biroju 
tīro platību. Tādējādi koplietošanas telpas nomnieks izmanto bez maksas un 
nesedz taisnīgu daļu no nomas un ekspluatācijas izmaksām.
II iedaļa. Delegāciju ēku atlasei ir izveidota strukturēta 
procedūra, taču, to piemērojot praksē, visos tās 
galvenajos posmos ir dažas nepilnības
28 
I iedaļā tika vērtēta delegāciju ēku piemērotība – vai tās atbilst delegāciju vaja ­
dzībām un nodrošina ieguldīto līdzekļu atdevi. Tas, vai delegāciju ēkas ir piemē ­
rotas vai nav, vispirms ir atkarīgs no veida, kādā tās tika atlasītas. Tāpēc Palāta 
pārbaudīja, vai EĀDD ir efektīvas procedūras, lai atlasītu pareizās ēkas.20 Eiropas Parlamenta 2014. gada 
3. aprīļa lēmums par 
2012. gada budžeta izpildes 
apstiprināšanu.
21 EUCAP NESTOR  ir ES civilā 
misija ar konkrētu militāro 
kompetenci. Tā atbalsta jūras 
drošības sistēmu izveidi 
Āfrikas ragā un Indijas okeāna 
rietumdaļas valstīs, lai tās 
varētu efektīvāk apkarot 
pirātismu un cita veida 
noziedzību jūrā.
26 Apsvērumi 
29 
Ēku dokumentu procedūra nodrošina strukturētu pamatu delegāciju ēku atlasei. 
Taču, šo procedūru piemērojot praksē, vērojamas dažas nepilnības. Tāpēc pastāv 
risks, ka EĀDD var neatlasīt pareizo ēku. Nepilnības ir vērojamas ikvienā no ēku 
dokumentu procedūras galvenajiem posmiem:
a) kad delegācija meklē piemērotas ēkas;
b) kad delegācija salīdzina iespējas un ar tām iepazīstina centrālo dienestu Ēku 
komiteju;
c) kad Ēku komiteja pieņem un izskaidro savu lēmumu.
Ēku dokumentu procedūra nodrošina strukturētu pamatu 
delegāciju ēku atlasei
30 
Ēku atlase nomai vai iegādei balstās uz EĀDD ēku dokumentu procedūru:
a) attiecībā uz birojiem un rezidencēm delegācijām pirms jaunas ēkas nomā ­
šanas, iegādes vai būvniecības vai arī atjaunojot nomas līgumu ir jāsagatavo 
ēkas dokumenti. Ja šo dokumentu kopējā vērtība ir vismaz 60 000 EUR, dele ­
gācijas tos iesniedz izskatīšanai centrālo dienestu Ēku komitejā;
b) arī pirms zemes iegādes delegācijas iesniedz ēku dokumentus Ēku komitejai;
c) īrējot darbinieku mājokļus, delegācijas iesniedz ēku dokumentus tādā ga ­
dījumā, ja īres maksa pārsniedz maksimālo summu, ko attiecīgajai valstij ir 
noteicis EĀDD, vai ja maksimālā summa nav noteikta.
31 
Ēku dokumentu procedūra ir labas prakses piemērs, jo tā nodrošina strukturētu 
un dokumentētu pamatu lēmumu pieņemšanai, ņemot vērā centrālo dienes ­
tu norādījumus. Par pamatu atlases kritērijiem ēku dokumentos ir izmantoti 
EĀDD ēku politikā noteiktie mērķi. Ēku dokumentos būtu jāietver piemērotu 
iespēju saraksts, kas izveidots pēc tam, kad delegācija ir izpētījusi vietējo nekus ­
tamā īpašuma tirgu, apsvērumi attiecībā uz nomu vai iegādi, delegācijas veiktais 
piemērotu iespēju novērtējums un tās priekšlikums Ēku komitejai. Ēku dokumen ­
tu procedūra palīdz nodrošināt atlasīto ēku atbilstību delegāciju vajadzībām, 
vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi.
27 Apsvērumi 
Delegācijām nav pietiekamu zināšanu, lai atrastu piemērotas 
ēkas, un tās nesaņem pietiekamu atbalstu no centrālajiem 
dienestiem
32 
Revīzijā pārbaudot 30 ēku dokumentus (sk.  II pielikumu ), Palāta konstatēja, ka 
vairākumā gadījumu (26 no 30) delegācija vietējo tirgu bija izpētījusi. Tomēr 
tikai 15 ēku dokumentos no 30 bija ietverts piemērotu un reālu iespēju saraksts 
(sk. 12. attēlu ).
30 ēku dokumentu revīzijas pārbaudes rezultātu kopsavilkums
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 30 ēku dokumentu pārbaudi.12. attēls
26
51522 234
25158 7Ēku dokumentu skaitsJāNē
5. Pārliecinošs 
iemesls, lai centrālo 
dienestu Ēku 
komiteja pie/uni0146emtu 
lēmumu4. Delegācijas 
piedāvātais 
risinājums ir balstīts 
uz pamatotu tehnisko 
un /f_inansiālo analīzi3. Vairāk nekā viena 
piemērota un reāla 
iespēja2. Apsvērumi 
attiecībā uz nomu 
vai iegādi1. Vietējā tirgus 
izpēte
28 Apsvērumi 
33 
Revīzijas aptaujā gandrīz puse administrācijas vadītāju uzskatīja, ka to delegācijai 
nav pietiekami daudz darbinieku un zināšanu, lai apsaimniekotu savas ēkas. Ad ­
ministrācijas vadītāji nav ēku apsaimniekošanas speciālisti un netiek īpaši apmā ­
cīti šajā jomā. Tāpēc, lai vadītu ar ēkām saistītus projektus (piemēram, pārceļoties 
uz jaunu biroju ēku vai veicot remontu), viņiem var būt vajadzīga atļauja piesaistīt 
nepieciešamos speciālistus (piemēram, lai analizētu tirgu, veiktu analīzi “noma 
vai iegāde”, vestu sarunas ar ēku īpašniekiem vai izstrādātu remonta plānu un 
uzraudzītu tā izpildi). Piemēram, delegācija Vašingtonā algo vietējo aģentu, lai tas 
veiktu tirgus izpēti un delegācijas vārdā vestu sarunas ar ēku īpašniekiem. Valstīs, 
kur šādus speciālistus nolīgt nevar, delegācijas vēlas, lai vairāk iesaistās un sniedz 
atbalstu centrālie dienesti.
34 
Revīzijas aptauja apliecināja, ka 85 % administrācijas vadītāju bija apmierināti 
ar atbalstu, ko viņi saņēma no centrālajiem dienestiem, atjaunojot biroju nomas 
līgumus. Apmierinātības līmenis par saņemto atbalstu jaunu biroju izvēlē bija 
zemāks (76 %) (sk.  13. attēlu ).
Atbalsts delegācijām ēku apsaimniekošanas pasākumos
Avots:  ES delegāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja.13. attēls
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %
Pietiekams centrālo
dienestu atbalsts
Nepietiekams atbalstsno galvenā birojaRespondenti
Uzturēšana un 
renovācijaJaunu biroju 
izvēlēšanāsBiroju nomas līgumu 
atjaunošana
29 Apsvērumi 
35 
Vairākās atbildēs uz revīzijas aptaujas jautājumiem bija uzsvērts, ka ir vajadzīgs 
spēcīgāks atbalsts no centrālajiem dienestiem, jo īpaši, ja vietējā tirgū trūkst 
piemērotu ēku22. Dažas apmeklētās delegācijas, piemēram, Nepālā (sk.  2. izcēlu -
mu), uzsvēra arī to, ka ir vajadzīgi apmeklējumi uz vietas, jo īpaši, meklējot jaunas 
telpas. Centrālo dienestu Infrastruktūras nodaļa 2014. gadā apmeklēja 36 delegā ­
cijas, lai sniegtu atbalstu uz vietas. Labas prakses piemērs: ja Vācijas vēstniecības 
meklē jaunas telpas, līdzko administrācijas vadītājs ir noteicis to iespējamās atra ­
šanās vietas, tās apmeklē centrālo dienestu darbinieki, lai pārbaudītu to piemēro ­
tību un sniegtu atbalstu sarunās. 2. izcēlumsVajadzība pēc centrālo dienestu atbalsta, lai atrastu biroju ēku Nepālā
Nepālā delegācijas galvenajā ēkā nav pietiekamas platības, tāpēc trešdaļa darbinieku kopš 2007. gada strādā 
pārbūvētās garāžās. Otra trešdaļa kopš 2009. gada strādā lietotās saliekamās mājās, kas uzstādītas dārzā un 
delegācijai veido sliktu tēlu (sk.  14. attēlu ). 2011. gada jūnija novērtējumā par delegāciju Nepālā ir sniegts 
ieteikums līdz laikam, kad 2014. gadā beigsies nomas līguma termiņš, plānot pārcelšanos uz piemērotākām un 
modernākām biroja telpām.
Delegācijai nebija laika un vajadzīgo zināšanu, lai sagatavotu kvalitatīvus ēkas dokumentus. Tā uzskatīja: ja 
tiktu organizēts īpašuma apsaimniekošanas ekspertu (piemēram, sarunu vedēja, arhitekta un drošības inspek ­
tora) grupas apmeklējums no centrālajiem dienestiem, tas palīdzētu delegācijai atrast jaunas telpas, vienoties 
par labākajiem nosacījumiem un noteikt un salīdzināt piemērotus risinājumus. Tomēr, neraugoties uz dele ­
gācijas rakstiskiem pieprasījumiem 2011. un 2012. gadā, centrālie dienesti šādu apmeklējumu veikt nevarēja. 
Centrālie dienesti gan rakstīja delegācijai, mudinot to sagatavot priekšlikumu par zemes iegādi no Francijas 
vēstniecības un par biroju un rezidences būvniecību, bet vēlāk līdzekļu trūkuma dēļ šo priekšlikumu noraidīja. 
Delegācija nespēja atrast piemērotu alternatīvu, tāpēc iesniedza ēkas dokumentus, lai spēkā esošo nomas 
līgumu atjaunotu līdz 2024. gadam, ko centrālie dienesti 2013. gada novembrī apstiprināja.22 Aptaujas respondenti to 
norādīja kā vienu no 
galvenajiem šķēršļiem, 
meklējot jaunas telpas.
30 Apsvērumi 
Veidam, kādā delegācijas iepazīstina centrālos dienestus ar 
iespējām, piemīt dažas nepilnības
36 
Saskaņā ar ēku politiku delegācijas iesniedz centrālajiem dienestiem ēku doku ­
mentus, kuros izklāstīti to veiktās vietējā nekustamā īpašuma tirgus izpētes rezul ­
tāti. Dokumentos būtu jāsniedz apsvērumi attiecībā uz nomu vai iegādi, delegā ­
cijas veiktais piemērotu iespēju novērtējums un tās priekšlikums Ēku komitejai. 
Tomēr:
a) delegācijas nesagatavo ēku dokumentus visiem jaunajiem līgumiem;
b) ja delegācija neplāno pārcelties, ēku dokumenti ir nevajadzīgi sīki izstrādāti;
c) ēku dokumentos reti ir izskatīta iegādes iespēja, un tā nav salīdzināta ar no ­
mas izmaksām;
d) dažos ēku dokumentos iespējas nav izklāstītas salīdzināmā veidā;
e) norādījumos par ēku dokumentu sagatavošanu nav ņemta vērā citām organi ­
zācijām iznomātā platība un koplietošanā radītie ienākumi.Saliekamās mājas, ko birojiem izmanto Nepālā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.14. attēls

31 Apsvērumi 
Delegācijas nesagatavo ēku dokumentus visiem jaunajiem 
līgumiem
37 
Delegācijas dažkārt paraksta līgumu par ēku, nesagatavojot un neiesniedzot 
vajadzīgos ēku dokumentus Ēku komitejai. Piemēram, ēku dokumentu nebi ­
ja 230 000 EUR vērtam līgumam par birojiem Venecuēlā, kas tika parakstīts 
2013. gadā, un 240 000 EUR vērtam līgumam par rezidenci Nepālā, kas tika pa ­
rakstīts 2011. gadā.
Ja delegācija neplāno pārcelties, ēku dokumenti ir nevajadzīgi sīki 
izstrādāti
38 
Stabilitāte ir ēku politikas mērķis, tāpēc ir pamatots iemesls izvēlēties arī turpmāk 
nomāt pašreiz izmantotu ēku, ja tā atbilst delegācijas vajadzībām un nodrošina 
ieguldīto līdzekļu atdevi. Tādējādi arī var izvairīties no pārcelšanās izmaksām un 
tās radītā darbības pārtraukuma23. Jebkurā gadījumā standarta nomas līgumā ir 
pants, kas ļauj delegācijai izbeigt līgumu jebkurā laikā, par to paziņojot trīs mēne ­
šus iepriekš.
39 
Tomēr pašreizējie norādījumi par tādu ēku dokumentu sagatavošanu, kuros plā ­
nots spēkā esošo nomas līgumu pagarināt, ne ar ko neatšķiras no norādījumiem 
attiecībā uz ēku dokumentiem, kuru mērķis ir atlasīt labāko ēku no vairākām 
iespējām, ja ir vajadzīga pārcelšanās. Pirmajā gadījumā salīdzinājums ar alterna ­
tīvām iespējām ir mākslīgs, un tam ir mazāka jēga nekā pierādījumam, ka ēka jo­
projām atbilst delegācijas vajadzībām saskaņā ar ēku politiku un atbilstoši tirgus 
cenām (sk.  3. izcēlumu ). Otrajā gadījumā delegācijām var būt vajadzīgs lielāks 
atbalsts no centrālajiem dienestiem, lai veiktu vispusīgāku novērtējumu, tostarp 
salīdzinot vairākas piemērotas un reālas iespējas. 3. izcēlumsJa delegācija plāno palikt pašreiz izmantotajā ēkā, alternatīvu izpēte var būt 
mākslīga un ar ierobežotu vērtību
Ruandas biroju ēku dokumentu mērķis 2013. gadā (sk.  II pielikumu ) bija pamatot spēkā esošā nomas līguma 
pagarināšanu. Centrālo dienestu apmeklējuma ziņojumā, kas pievienots ēku dokumentiem, bija sniegti skaidri 
norādījumi delegācijai vienoties par biroju ēku nomas līguma pagarināšanu uzreiz pēc tirgus izpētes, kas va ­
jadzīga, lai sagatavotu ziņojumu Ēku komitejai. Tāpēc, lai gan ēku dokumentos bija ietverta vairāku piemērotu 
un reālu iespēju analīze, tās vērtība bija ierobežota, jo delegācijai nebija nodoma pārcelties.23 Piemēram, attiecībā uz Vācijas 
vēstniecībām ir pieņēmums, 
ka tās paliks tur, kur tās ir, ja 
vien tām neradīsies īpaši 
pārliecinošs iemesls, lai 
pārceltos.
32 Apsvērumi 
Ēku dokumentos reti ir izskatīta iegādes iespēja, un tā nav 
salīdzināta ar nomas izmaksām
40 
No visiem 30 pārbaudītajiem ēku dokumentiem tikai piecos ir izskatīta iegādes 
iespēja (sk.  12. attēlu ), un visos gadījumos iegāde tika noraidīta. Nevienā no 
pārbaudītajiem ēku dokumentiem nebija sniegts nomas un iegādes salīdzinā ­
jums, ietverot paredzamo turpmāko izmaksu salīdzinājumu. Centrālie dienesti 
2015. gada martā informēja delegāciju vadītājus, ka centrālo dienestu Infrastruk ­
tūras nodaļa turpmāk veiks aprēķinus, lai iegādi salīdzinātu ar nomu24. Tomēr 
izmantotā metode nav izklāstīta EĀDD ēku politikā. Iepriekšējā ēku politika skaid ­
roja, kā aprēķināt ieguldījumu finansiālo atdevi kā pamatu iegādes un nomas sa ­
līdzināšanai ieteicamajā 20 gadu laikposmā25. Praksē minētie apsvērumi attiecībā 
uz nomu vai iegādi nepierāda, ka piedāvātais risinājums nodrošinātu ieguldīto 
līdzekļu labāku atdevi (sk.  4. izcēlumu ).
Dažos ēku dokumentos iespējas nav izklāstītas salīdzināmā veidā
41 
Dažos ēku dokumentos tika konstatēta laba prakse – vairāku iespēju salīdzinā ­
jums tabulas veidā, pamatojoties uz atlases kritērijiem. Kā piemērs 15. attēlā  ir 
sniegta kopēja tabula, kas izveidota, izmantojot tabulas Ruandas, Gvatemalas 
un Laosas biroju ēku dokumentos. Piešķirtie punkti un komentāri ir paredzēti 
tikai ilustratīviem mērķiem. Šāda tabula ļauj viegli salīdzināt dažādas iespējas, 
lai nonāktu pie līdzsvarota vispārējā novērtējuma. Tabulu varētu arī paplašināt, 
piemēram, ietverot vienreizējās izmaksas, kas saistītas ar pārcelšanos (piemēram, 
telpu iekārtošanu un drošības sistēmas ierīkošanu), ekspluatācijas izmaksas vai 
ienākumus no koplietošanas. 4. izcēlumsDelegācijas nepierāda, ka iegāde nodrošinātu ieguldīto līdzekļu labāku atdevi 
nekā noma
2010.–2011. gadā, kad delegācija Nepālā ierosināja no Francijas vēstniecības iegādāties zemes gabalu un uzcelt 
biroju ēku un rezidenci, centrālie dienesti tai nepieprasīja pierādīt, ka iegāde un būvniecība nodrošinātu iegul ­
dīto līdzekļu labāku atdevi nekā noma.
Tas pats notika Vašingtonā, kad delegācijai 2010. gadā radās iespēja iegādāties biroju ēku. Iegāde tika izslēgta, 
neizpētot finansējuma iespējas un nodokļu atvieglojumus, lai gan ēkas īpašumtiesības būtu uzlabojušas dele ­
gācijas pieejamību un papildu telpu varētu izmantot, lai izmitinātu citu vēstniecību.24 Administrācijas un finanšu 
rīkotājdirektora 2015. gada 
30. marta paziņojums 
delegāciju vadītājiem.
25 Svarīgs faktors šajā aprēķinā ir 
iegādātā īpašuma atlikusī 
vērtība, ko precīzi aplēst ir 
grūti. Piemēram, vērtība 
rezidencei Vašingtonā, kas tika 
iegādāta 1971. gadā par 
summu, kas līdzvērtīga 
2,4 miljoniem EUR, ir 
trīskāršojusies, savukārt 
vērtība biroju ēkai Argentīnā, 
kas tika iegādāta 1992. gadā 
par summu, kas līdzvērtīga 
1,5 miljoniem EUR, ir aplēsta 
1,6 miljonu EUR apmērā.
33 Apsvērumi 
42 
Šī pieeja bija pretstats citiem ēku dokumentiem, kuros iespējas tika izskatītas ne 
tik viegli salīdzināmā veidā, piemēram, bez jebkādas sistēmas izklāstot konkrētas 
priekšrocības un trūkumus. Ēku dokumentos delegācijas bieži vien nav ietvērušas 
būtisku informāciju, piemēram, izmaksas uz kvadrātmetru vai vienai personai pa ­
redzēto platību biroju ēkās, vai arī maksimālās platības pārsniegumu. Astoņos no 
30 pārbaudītajiem ēku dokumentiem Ēku komitejai piedāvātais risinājums nebija 
balstīts uz delegācijas veiktu pamatotu analīzi (sk.  12. attēlu ). Turklāt, lai gan ēku 
dokumentos bieži vien ir norādīta piedāvātā risinājuma cena pēc sarunām, tā ir 
salīdzināta ar alternatīvu ēku cenu pirms sarunām.Ilustratīvs labas prakses piemērs – iespēju salīdzināšanas tabula
ĒkaKvalitātes kritēriji Cenas kritēriji Lieluma kritēriji
Drošība un 
drošums  
(maks. 50)Funkcionalitāte  
(maks. 30)Atrašanās vieta 
un tēls  
(maks. 20)Kopējais  
punktu skaits  
(maks. 100)Kopējā gada 
nomas maksa  
(EUR)Cena par 
m2 
(EUR)Kopējā 
platība  
(m2)Kvadrātmetri 
uz vienu  
personu 
(birojiem)
1. iespējaDažas  
problēmas  
20Moderna ēka  
24Labs tēls  
1660 25 000 16,67 1 500 38
2. iespējaTeicams 
stāvoklis  
38Jauna ēka  
28Diplomātiskajā 
rajonā  
1884 22 000 15,71 1 400 35
3. iespējaIespējams 
pielāgot  
25Dažas problēmas  
14Ārpus diplomātiskā 
rajona  
1049 20 000 12,5 1 600 40
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Ruandas, Gvatemalas un Laosas biroju ēku dokumentiem.15. attēls
34 Apsvērumi 
Norādījumos par ēku dokumentu sagatavošanu nav ņemta vērā 
citām organizācijām iznomātā platība un koplietošanas radītie 
ienākumi
43 
2014. gada pārskatā par koplietošanu26 ir paskaidrots, ka EĀDD nav vajadzīgo dar ­
binieku, lai izstrādātu vienotus standartus un sagatavotu atsauces dokumentus 
attiecībā uz koplietošanu. Tāpēc norādījumos par ēku dokumentu sagatavošanu 
(sk. 31. punktu) nav paskaidrots, kā vienai personai paredzētās platības aprēķinā 
būtu jāņem vērā dalībvalstu vēstniecībām un citām ES iestādēm un struktūrām 
iznomātā biroja platība. Norādījumos nav arī paskaidrots, kā kvadrātmetra cenas 
aprēķinā būtu jāņem vērā saistītie ienākumi.
Daži centrālo dienestu Ēku komitejas atzinumi nav savlaicīgi 
vai pārliecinoši
44 
Ēku dokumentu procedūras pēdējā posmā centrālo dienestu Ēku komiteja izskata 
delegācijas priekšlikumu un sniedz atzinumu. Lai parakstītu līgumu, ir vajadzīgs 
Ēku komitejas apstiprinājums27. Tomēr:
a) ilgstošo procedūru dēļ daži līgumi netiek parakstīti;
b) daži lēmumi pārliecinoši nepierāda, ka atlasītais risinājums atbilst tirgus 
cenām;
c) dažos lēmumos pietiekami neņem vērā izmantojamo platību.
Ilgstošo procedūru dēļ daži līgumi netiek parakstīti
45 
Ēku komiteja pieņem atzinumus par tās izskatītajiem ēku dokumentiem. Dažos 
ēku dokumentu komentāros ir paskaidrots, ka, ņemot vērā EĀDD ilgstošās pro ­
cedūras, ēku īpašnieki tās var iznomāt citiem nomniekiem. Šis uzskats tika pausts 
arī revīzijas aptaujas komentāros. Kāds respondents rakstīja, ka laiks no ēkas 
atrašanas līdz centrālo dienestu apstiprinājuma saņemšanai ir pārāk ilgs un ēkas 
īpašnieks pa to laiku ēku iznomā citām organizācijām. Tādējādi ēku dokumentu 
apstiprināšana ne vienmēr beidzas ar līguma parakstīšanu. Piemēram, lai gan ēku 
dokumenti par rezidencēm Izraēlā un Šrilankā tika apstiprināti, līgumi pēc tam 
netika parakstīti (sk.  II pielikumu ).26 Report on Co-location, 2014, 
1 1 July 2014, EEAS  [2014. gada 
pārskats par koplietošanu, 
2014. gada 11. jūlijs, EĀDD].
27 Ēku projektiem, kuriem varētu 
būt būtiska finansiāla ietekme 
uz ES budžetu (piemēram, 
zemes iegāde un ēku iegāde 
vairāk nekā par 3 000 000 EUR 
vai jebkurš jauns ar ēkām 
saistīts līgums par ikgadējo 
maksu, kas pārsniedz 
750 000 EUR), ir jāprasa arī 
budžeta lēmējiestādes 
(Padomes un Eiropas 
Parlamenta) atļauja (Finanšu 
regulas 203. panta 7. punkts). 
Budžeta lēmējiestādes 
iepriekšēja atļauja vajadzīga 
arī tad, ja ēkas iegādes 
projektu finansē, izmantojot 
aizņēmumu (Finanšu regulas 
203. panta 8. punkts).
35 Apsvērumi 
Daži lēmumi pārliecinoši nepierāda, ka atlasītais risinājums atbilst 
tirgus cenām
46 
Septiņos no 30 pārbaudītajiem ēku dokumentiem nebija sniegts pārliecinošs 
iemesls, lai Ēku komiteja varētu pieņemt lēmumu (sk.  12. attēlu ). Četros no šiem 
gadījumiem tas bija tāpēc, ka dokumentos nebija pierādīta atlasītā risinājuma 
atbilsme tirgus cenām. Nevienā no 30 revīzijā pārbaudītajiem ēku dokumentiem 
Ēku komiteja delegācijas piedāvātā risinājuma kvadrātmetra cenu nesalīdzināja 
ar neatkarīga avota norādītajām tirgus cenām. Tas nozīmē, ka gadījumos, kad 
delegācija nebija pierādījusi, ka tās piedāvātais risinājums atbilst tirgus cenām, 
Ēku komiteja šo trūkumu neņēma vērā. Tas attiecas uz birojiem Togo, rezidencēm 
Mauritānijā un Šrilankā un mājokļiem Kenijā (sk.  II pielikumu ).
Daži lēmumi pietiekami neņem vērā izmantojamo platību
47 
Trijos no septiņiem ēku dokumentiem, kuros nebija sniegts pārliecinošs iemesls, 
lai Ēku komiteja varētu pieņemt lēmumu, tas bija tādēļ, ka tajos nebija pietiekami 
ņemta vērā vienai personai paredzētā biroja platība un ēku politikā ieteiktā mak ­
simālā platība (sk.  II pielikumu ):
a) Ēku komiteja 2013. gadā apstiprināja Jordānijas delegācijas ēku dokumentos 
piedāvāto risinājumu par biroju nomu ar vienai personai paredzēto platību 
43 m2 (kas ir par 23 % lielāka nekā ieteiktā maksimālā platība). Alternatīvo risi ­
nājumu noraidīja, jo uzskatīja, ka platība ir pārāk maza, lai gan tā bija 35 m2 uz 
vienu personu un precīzi atbilda maksimālajai platībai un šis risinājums bija 
vairāk nekā par 20 % lētāks (atšķirība – 110 000 EUR gadā) par piedāvāto 
risinājumu;
b) Ēku komiteja 2014. gadā apstiprināja Vašingtonas delegācijas ēku dokumen ­
tos piedāvāto risinājumu biroja platības paplašināšanai. Centrālie dienesti 
aprēķināja, ka vienai personai paredzētā platība bija 40 m2 (par 14 % lielāka 
nekā maksimālā platība). Taču šis skaitlis tika iegūts, pieskaitot 20 darbinie ­
kus, lai gan tam nebija nekāda skaidra pamatojuma. Šis palielinājums nebija 
īstenojies revīzijas apmeklējuma laikā 2015. gada maijā. Centrālie dienesti no 
aprēķina izslēdza arī pirmā stāva preses telpu, lai gan saskaņā ar ēku politiku 
tam nebija iemesla28. Faktiskā vienai personai paredzētā platība bija 56 m2, 
t. i., par 60 % lielāka nekā maksimālā platība. Vašingtonas delegācija uzskatīja, 
ka ēku politikā nav pietiekami atzīta EĀDD pastiprinātā koordinatora loma 
atsevišķās valstīs, piemēram, ASV. Tomēr ne delegācija, ne arī Ēku komiteja 
nenorādīja, ka attiecībā uz maksimālo platību būtu jānosaka izņēmums;28 Centrālie dienesti no aprēķina 
izslēdza arī papildu 
konferenču telpu, kas bija 
paredzēta ēku politikā 
(sk. 20. punktu).
36 Apsvērumi 
c) Saskaņā ar atlases kritērijiem, kas ietverti 2014. gada ēku dokumentos par 
jaunu rezidenci Šrilankā, ēkas minimālajai platībai jābūt 600 m2. Tas neatbilst 
ēku politikai, saskaņā ar kuru 600 m2 ir maksimālā, nevis minimālā platība. 
Delegācijas piedāvātais un Ēku komitejas apstiprinātais risinājums bija ēka ar 
platību 930 m2. Centrālie dienesti nenorādīja, ka tas ir par 55 % vairāk nekā 
maksimālā platība – 600 m2 – un ka ir vajadzīgs izņēmums.
III iedaļa. Informācija par ēku piemērotību nav ticama 
un netiek izmantota plānošanā, kas ir vērsta uz pārāk 
īsu laikposmu un ir īpaši vāja attiecībā uz īpašumā 
esošajām ēkām
48 
Delegāciju ēku piemērotība ir atkarīga ne tikai no to sākotnējās izraudzīšanās, bet 
arī no tā, kādā veidā EĀDD garantē, ka tās joprojām atbilst vajadzībām un nodro ­
šina līdzekļu lietderīgu izmantošanu. Tāpēc revīzijā tika pārbaudīts, vai EĀDD uz ­
rauga atlasīto ēku piemērotību un plāno vajadzīgās pārmaiņas un uzturēšanas 
pasākumus, lai garantētu, ka tās joprojām atbilst vajadzībām un nodrošina iegul ­
dīto līdzekļu atdevi.
Centrālās uzraudzības sistēmas nesniedz ticamu 
pamatinformāciju par visu delegāciju ēku piemērotību
Apmeklējumos uz vietas vērtē, vai ēkas atbilst delegāciju 
vajadzībām, bet visi trūkumi netiek konstatēti
49 
Lai nodrošinātu, ka delegāciju ēkas joprojām atbilst delegāciju vajadzībām, cen ­
trālie dienesti tās novērtē, izmantojot šādus mehānismus:
a) Delegāciju atbalsta un novērtēšanas dienests vidēji reizi četros gados veic 
delegāciju novērtēšanu , kas ietver arī biroju un rezidenču novērtēšanu;
b) no 2010. līdz 2015. gadam ārējs līgumslēdzējs EĀDD vārdā veica darba aizsar -
dzības pārbaudes  gandrīz visu delegāciju birojos un rezidencēs;
c) reģionālais drošības inspektors vismaz reizi gadā veic delegāciju ēku drošu -
ma novērtēšanu .
37 Apsvērumi 
50 
Šajos ēku novērtējumos tiek ieteikti korektīvie pasākumi (piemēram, ierīkot 
drošības sistēmas, veikt remontdarbus vai pārcelties uz citām telpām), lai novēr ­
stu konstatētos trūkumus. Taču visi trūkumi šajos novērtējumos netiek apzināti. 
Piemēram, Nepālas reģionālā drošības inspektora 2013. gada novembra ziņojumā 
netika izklāstīts būtiskais jautājums par to, kā garāžās un saliekamajās mājās no ­
drošināt tādu pašu drošības līmenī kā galvenajā ēkā (sk.  2. izcēlumu ).
Pārbaudot vienai personai paredzēto platību biroju ēkās, netiek 
ņemti vērā visi būtiskie faktori
51 
Saskaņā ar EĀDD ēku politiku delegāciju biroju platībai nevajadzētu pārsniegt 
35 m2 uz vienu personu (sk. 20. punktu). Ēku politika paredz, ka aprēķins neat ­
tiecas uz konkrētām telpām. Tomēr centrālie dienesti nevar precīzi noteikt visas 
biroju ēkas, kurām ir pārāk liela vai pārāk maza platība, jo, pārbaudot vienai per ­
sonai paredzēto platību, tas atsevišķi nenosaka šādu platību:
a) citai organizācijai iznomāto biroja platību;
b) papildu konferenču telpas, kas vajadzīgas, lai saskaņā ar Lisabonas līgumu 
atbilstu prezidentvalsts vajadzībām;
c) praktikantu un norīkoto valsts ekspertu izmantoto platību, ja delegācija regu ­
lāri algo šādus darbiniekus.
52 
Uzraudzības sistēma neseko līdzi informācijai par ēkām, kurām noteikts izņē ­
mums attiecībā uz maksimālo platību. Tāpēc tā nepārbauda, vai šāds izņēmums 
joprojām ir pamatots.
38 Apsvērumi 
EĀDD neuzrauga, vai biroju ēku un rezidenču nomas maksa 
joprojām atbilst tirgus cenām
53 
Centrālajiem dienestiem ir vajadzīgā informācija, lai aprēķinātu ikvienas biroju 
ēkas un rezidences kvadrātmetra cenu. Tomēr šīs izmaksas uz kvadrātmetru tie 
regulāri nesalīdzina ar tirgus cenām, lai konstatētu būtiskas atšķirības. Šāda salī ­
dzināšana tika veikta par darbinieku mājokļiem 2014. gadā, un centrālie dienesti 
dažos gadījumos konstatēja būtiskas atšķirības starp “īres griestiem” un tirgus ce ­
nām. Tāpat centrālie dienesti neuzrauga organizācijām noteikto maksu par telpu 
koplietošanu, lai nodrošinātu, ka tās sedz visas izmaksas.
Veiktās uzraudzības rezultātus EĀDD pienācīgi nereģistrē savās 
informācijas sistēmās
54 
Pirms EĀDD Eiropas Komisija bija izveidojusi informācijas sistēmu delegāciju ne ­
kustamā īpašuma apsaimniekošanai – ImmoGest . Šī ēku informācijas sistēma, ko 
izmanto kopš 2008. gada, var nodrošināt informāciju, kuru atbilstoši paraugprak ­
sei var izmantot plānošanas procesā. Tomēr vairāk nekā puse revīzijas aptaujas 
respondentu uzskatīja, ka ImmoGest  sistēma ēku apsaimniekošanai nav lietderīga 
(sk. 16. attēlu ).
Viedokļi par ImmoGest
Avots:  ES delegāciju administrācijas vadītāju revīzijas aptauja.16. attēls
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %Respondenti
Viegli
izmantojamaPilnīga TicamaNepiekrīt
Piekrīt
Lietderīga ēku 
apsaimniekošanai
39 Apsvērumi 
55 
Visas delegācijas ir atbildīgas par savu biroju ēku, rezidenču un darbinieku mājok ­
ļu informācijas ievadīšanu ImmoGest . Tomēr aptuveni 35 % biroju ēku un reziden ­
ču 2014. gadā ImmoGest  nebija reģistrētas. Vairāk nekā puse revīzijas aptaujas 
respondentu uzskatīja, ka sistēma nav viegli izmantojama, un vairāk nekā 30 % 
respondentu uzskatīja, ka dati nav pilnīgi vai ticami (sk.  16. attēlu ).
56 
Aptaujas rezultātus apstiprināja šādi konstatējumi, kas tika gūti delegāciju ap ­
meklējumu laikā:
a) ImmoGest  sistēma nav vienkārša lietošanā. Tai ir kļūdas, kas nav izlabotas, un, 
piemēram, Nepālā sistēma darbojas lēni un dažkārt nav pieejama;
b) informācija nav piesaistīta uzņēmējdarbības procesiem, un ImmoGest  sistē ­
ma, piemēram, nesūta praktiskus atgādinājumus par to, ka veicami nomas 
maksājumi vai tuvojas nomas termiņa beigas;
c) centrālie dienesti efektīvi neizmanto delegāciju ievadīto informāciju. Pie ­
mēram, lai gan ImmoGest  ietver informāciju par ēku nomas maksu, centrālie 
dienesti šo informāciju neizmanto, lai sastādītu budžetu;
d) lielākajai daļai informācijas, kur aprakstīti darbinieku mājokļi, par kuriem tiek 
atlīdzinātas izmaksas, nav nekādas jēgas;
e) tā kā sistēma netiek izmantota praktisku funkciju veikšanai, tajā ievadītos 
datus delegācijas regulāri neatjaunina. Turklāt datos ir daudz kļūdu. Piemē ­
ram, dažas ēkas ImmoGest  sistēmā ir reģistrētas kā piederošas, lai gan tās tiek 
nomātas.
40 Apsvērumi 
57 
EĀDD Infrastruktūras nodaļa aizstāj ImmoGest  ar Excel  izklājlapu, kas tiek uzturēta 
centralizēti un kas ietver informāciju par visiem delegāciju birojiem un reziden ­
cēm, tostarp informāciju, kura iegūta apmeklējumos uz vietas. Tomēr arī šajā 
izklājlapā daļa informācijas ir nepilnīga vai nepareiza. Piemēram:
a) nav norādīts neizmantoto ēku stāvoklis;
b) nav datu par 53 rezidenču (38 %) stāvokli;
c) dažu biroju ēku biroja platība ir norādīta nepareizi. Piemēram, izklājlapā no ­
rādītā biroju ēkas biroja platība Nepālā ir 1225 m2, bet delegācija apstiprināja, 
ka faktiskā platība ir 947 m2;
d) dažu biroju ēku un rezidenču stāvoklis neatbilst novērtējumam. Piemēram, 
darba aizsardzības novērtējuma ziņojumā biroju ēkai Nepālā tika piešķirts 
vērtējums 4 (no 5), bet izklājlapā bija norādīts 3 (no 5). Rezidences stāvoklis 
Vašingtonā tika novērtēts ar 5 (no 5), lai gan ēkai ir vajadzīgi apjomīgi uzturē ­
šanas darbi.
58 
EĀDD Infrastruktūras nodaļa uztur atsevišķu sarakstu, kurā ietverts tam piedero ­
šais īpašums. Arī šajā sarakstā daļa informācijas ir nepareiza vai nepilnīga. Piemē ­
ram, 2014. gadā īpašumā esošā rezidence Zimbabvē tika reģistrēta kā biroji, bijusī 
rezidence Tanzānijā sarakstā nebija iekļauta, un tajā nebija norādīts, kuras ēkas 
joprojām tiek izmantotas.
59 
Tāpēc EĀDD centrālajiem dienestiem nav ticamas pamatinformācijas par visām 
biroju ēkām un rezidencēm, lai gan šāda informācija ir jāizmanto plānošanas pro ­
cesā, nosakot, kur ir vajadzīgas pārmaiņas. EĀDD 2015. gada beigās veica pasāku ­
mus, lai ImmoGest  padarītu atbilstīgāku un vienkāršāk lietojamu.
41 Apsvērumi 
Plānošanā netiek pietiekami izmantota pieejamā informācija, 
un tā ir vērsta uz īstermiņa laikposmu
Pieejamā būtiskā informācija netiek izmantota plānu izveidē
60 
Ticamas pamatinformācijas trūkums par delegāciju ēkām un nepilnības centrāla ­
jās uzraudzības sistēmās (sk. 50.–59. punktu) ir šķēršļi efektīvai plānošanai, ko veic 
centrālie dienesti. Turklāt centrālie dienesti efektīvi neizmanto pieejamo informā ­
ciju, lai sagatavotu ēku uzturēšanas vai nomaiņas plānus. Piemēram:
a) centrālie dienesti nerindo prioritārā secībā, neparedz budžetā un neiekļauj 
uzturēšanas plānos ieteikumus, kuru pamatā ir uz vietas veiktie novērtējumi 
un kuru īstenošanai delegācijām trūkst resursu29. Delegācijas īsteno dažus 
ieteikumus, kuru pamatā ir novērtējumi attiecībā uz to ēkām, lai novērstu 
trūkumus30, bet citus neīsteno. Revīzijas aptaujas respondenti skaidroja, ka 
delegācijas neīsteno daudzus novērtējumos minētos ieteikumus cilvēkresursu 
un finanšu resursu trūkuma, kā arī vietējo ierobežojumu dēļ. Piemēram, darba 
aizsardzības ieteikumu pamatā neatkarīgi no vietējiem apstākļiem ir Eiropas 
tiesību akti. Kāds respondents attiecībā uz grūtībām rezumēja: “Cilvēkresursu 
trūkums, budžeta līdzekļu trūkums, vispārējie vietējie apstākļi un jautājumi 
saistībā ar iepirkumu būtiski apdraud plānoto īstenošanu.” Delegācijai Nepālā 
nebija resursu, lai novērstu konkrētas problēmas, ko ziņojumos bija vairākkārt 
uzsvēris reģionālais drošības inspektors;
b) lai gan centrālajiem dienestiem ir informācija par ēkām, kuras ir sliktā stā ­
voklī vai kurām ir pārāk liela vai pārāk maza platība, tie šo informāciju pilnībā 
neizmanto, lai piešķirtu prioritāti tam, kam vairāk vajadzīgas pārmaiņas, un 
plānotu saistītos uzturēšanas darbus, koplietošanu vai pārcelšanos. Tādējādi, 
piemēram, pasliktinās biroju ēku, jo īpaši līdz 2000. gadam iegādāto, stāvoklis 
(sk. 4. attēlu  un 23. punktu). Saskaņā ar revīzijas aptaujas rezultātiem 42 % 
respondentu zināja, ka to biroja platība uz vienu personu pārsniedz ieteica ­
mo maksimālo platību. Tomēr 47 % no šiem respondentiem neveica nekā ­
dus pasākumus, lai biroja platību samazinātu un to pielāgotu maksimālajai 
platībai. Turcijā, lai gan vienai personai paredzētā biroja platība pārsniedza 
ieteicamo maksimālo platību, nepraktiska stāvu plānojuma dēļ vietas nepieti ­
ka (sk.  5. izcēlumu );29 Piemēram, centrālie dienesti 
nepiešķīra prioritāti 
ieteikumiem un neaplēsa to 
izmaksas pēc darba 
aizsardzības pārbaudes 
Nepālā 2012. gada novembrī. 
Centrālie dienesti nekādā 
veidā nepārbaudīja, vai ir 
ņemti vērā ieteikumi attiecībā 
uz rezidenci (tos delegācija 
neīstenoja).
30 Piemēram, Tanzānijas 
delegācijas 2012. gada 
novērtējumā tika konstatēts, 
ka biroja telpas ir pārāk mazas 
un tās ir sasniegušas savas 
piemērotības robežas. 
Tādējādi delegācija no 
2013. gada aprīļa sāka nomāt 
daļu ceturtā stāva no 
Nīderlandes vēstniecības.
42 Apsvērumi 
Plānošana ir vērsta uz īstermiņa vajadzību apmierināšanu
61 
EĀDD Infrastruktūras nodaļa sagatavo plānošanas dokumentus, kas ietver labas 
prakses elementus. Taču šie plānošanas dokumenti ir vērsti uz īstermiņa vajadzī ­
bām (aptuveni diviem gadiem) un ēku projektiem, kas pašlaik tiek gatavoti vai 
pētīti. Piemēram:
a) 2014. un 2015. gada darba dokumentos par EĀDD ēku politiku, kuros aprakstī ­
ti sagatavošanas un izpētes posma projekti, nav plānotas nekādas pārmaiņas 
attiecībā uz biroja platību pēc 2015. gada. Dokumentos ir norādīts, ka pārmai ­
ņas saistībā ar platību un atrašanās vietu būs atkarīgas no politiskiem lēmu ­
miem un resursu pieejamības;c) centrālie dienesti neplāno, kā realizēt īpašumā esošās ēkas, kuras delegācijas 
vairs neizmanto. Attiecībā uz lielāko daļu no 20 % piederošo ēku, kuras dele ­
gācijas neizmanto, nekādu plānu nav (sk. 25. punktu). Labas prakses piemērs 
ir Vācija: kad tās vēstniecības pārceļas uz jaunu ēku, pirms ēkas iegādes vai 
nomas līguma parakstīšanas ir jāsagatavo plāns, kā realizēt bijušo ēku, ja tā ir 
īpašumā;
d) centrālie dienesti neplāno pārskatīt iemaksas, ko veic organizācijas par telpu 
koplietošanu. EĀDD 2013. gadā pieprasīja delegācijām noteikt maksu par 
koplietošanas telpām (sk. 27. punkta c) apakšpunktu). EĀDD atzina arī, ka 
izmitinātajām organizācijām būtu jāpiedalās administratīvo izmaksu segšanā. 
Taču EĀDD nav plānojis, kuri spēkā esošie līgumi būtu jāpārskata vispirms.5. izcēlumsBiroja platības nodrošināšana delegācijai Turcijā
Turcijas delegācijas biroju platība bija 5500 m² uz 150 darbiniekiem, kas ir 37 m2 uz vienu personu. Lai gan tā ­
dējādi tika pārsniegta maksimālā platība – 35 m2 uz vienu personu –, 2008. gada oktobra novērtējuma ziņoju ­
mā bija konstatēts, ka nepraktiskā ēkas stāvu plānojuma dēļ biroja platība darbiniekiem nav pietiekama.
2015. gadā, īstenojot projektu, kas ietvēra biroja telpu pārplānošanu pašreizējā ēkā un biroja dalīšanu ar citām 
organizācijām, daļa telpas atbrīvojās un vienai personai paredzētā platība samazinājās līdz 34 m2.
43 Apsvērumi 
b) 2014. gada paziņojumā delegāciju vadītājiem par ēku politikas izstrādi 2015. 
un 2016. gadam bija norādīti nākamajiem diviem gadiem plānotie ēku projek ­
ti un delegāciju vadītāji tika aicināti sekot līdzi iegādes iespējām, ja gadījumā 
EĀDD noslēdz gadu ar budžeta pārpalikumu, kas ir ātri jāizmanto;
c) ir arī vidēja termiņa plāns, kurā ietverta iegāde, remontdarbi un nomas līgu ­
mu atjaunošana laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tomēr tajā ir norādīti 
tikai plānotie ēku iegādes un būvniecības projekti, kas paredzēti neatliekamo 
vajadzību apmierināšanai. EĀDD nenosaka pietiekami skaidras prioritātes 
attiecībā uz telpu maiņu, delegāciju slēgšanu, delegāciju apvienošanu, jaunu 
delegāciju izveidi vai delegāciju lieluma maiņu līdz 2020. gadam31. Tas ir ne 
tikai tāpēc, ka EĀDD pietiekami neizmanto pieejamo informāciju (sk. 60. pun ­
ktu), bet arī tāpēc, ka Eiropas Komisija savus priekšlikumus attiecībā uz dele ­
gāciju personāla komplektēšanu32 dienestam iesniedz tikai par nākamajiem 
diviem gadiem33.
62 
Tā kā EĀDD plānošanas process ir reaktīvs un vērsts uz projektiem, kas paredzēti 
pašreizējo vajadzību apmierināšanai, pastāv risks, ka lielākie projekti plānos ne ­
tiks iekļauti, kamēr tie nekļūs steidzami. Vidēja termiņa plāns (aptuveni septiņiem 
gadiem) attiecībā uz delegāciju ēkām atspoguļotu paraugpraksi citās dalībvalstīs 
un dotu iespēju EĀDD Infrastruktūras nodaļai uzņemties stratēģiskāku uzdevu ­
mu. Neparedzētu politisko norišu dēļ var mainīties ES klātbūtne atsevišķās valstīs 
un var būt vajadzīga reaktīva pieeja konkrētu ēku projektu plānošanai. Tomēr 
vidēja termiņa plāns ļautu EĀDD Infrastruktūras nodaļai skaidri pierādīt stratēģis ­
kajiem politikas veidotājiem šo neparedzēto pārmaiņu ietekmi, kas izpaužas kā 
korekcijas plānā.31 EĀDD 2014. gada pārskatā par 
koplietošanu ir atzīts, ka šāda 
informācija būtu jāietver 
vidēja termiņa plānos.
32 Kopš EĀDD izveides 
ES delegācijās ir divu veidu 
personāls – 
1900 EĀDD darbinieku un 
3400 Eiropas Komisijas 
darbinieku. Lai ņemtu vērā 
Eiropas Komisijas plānus 
attiecībā uz tās darbinieku 
skaitu, kuri strādā delegācijās, 
EĀDD ar Komisiju apspriež 
lēmumus par resursu 
piešķiršanu delegācijām, 
izmantojot EUDEL  mehānismu.
33 “Reģionalizācijas pieeja”, ko 
pašlaik izskata Starptautiskās 
sadarbības un attīstības ĢD, 
vidējā termiņā var radīt 
situāciju, ka delegācijās, kas 
darbojas kā reģionālie centri, 
būs vajadzīgas papildu telpas, 
bet citās delegācijās 
darbinieku skaits būs 
jāsamazina.
44 Apsvērumi 
Plānošanas sistēmas attiecībā uz īpašumā esošajām ēkām ir 
īpaši vājas
EĀDD ilgtermiņa mērķis ir iegādāties vairāk biroja telpu 
delegācijām, un tas ir vienojies par nosacījumiem, lai aizņemtos 
līdz pat 200  miljoniem  EUR…
63 
Pašlaik EĀDD īpašumā ir mazāk nekā 20 % delegāciju biroju ēku un rezidenču. 
Taču 2014. un 2015. gada darba dokumentos par EĀDD ēku politiku bija norādīts, 
ka daudzos gadījumos saimnieciskāk būtu ēkas iegādāties, nevis nomāt. Vairāk 
nekā 80 % revīzijas aptaujas respondentu uzskatīja, ka delegāciju ēku iegāde ir 
ieguldīto līdzekļu labāka atdeve nekā noma.
64 
EĀDD ilgtermiņa mērķis ir iegādāties vairāk biroja telpu delegācijām. Šķērslis šā 
mērķa īstenošanai bija EĀDD pieejamais ierobežotais budžets jaunu delegāciju 
ēku iegādei vai būvniecībai (aptuveni pieci miljoni EUR gadā34). Revīzijas aptaujā 
tika konstatēts, ka pusē gadījumu, kad delegācija vēlējās iegādāties biroju ēku 
vai rezidenci, to nevarēja izdarīt līdzekļu trūkuma dēļ. Tomēr 2015. gadā saskaņā 
ar Finanšu regulas jaunajiem noteikumiem35 EĀDD vienojās par nosacījumiem, 
lai uz četriem gadiem aizņemtos līdz pat 200 miljoniem EUR nekustamā īpašuma 
iegādei.
… tomēr tas nav izveidojis sistēmas, lai efektīvi apsaimniekotu 
savu īpašumu
65 
2015. gada pamatnostādnēs un procedūrās attiecībā uz nekustamā īpašuma 
iegādi trešās valstīs ir norādīts, ka prioritāte būtu jāpiešķir biroju ēku, nevis 
rezidenču iegādei. Taču īpašumtiesības nodrošina mazāku elastīgumu nekā 
noma (sk. 9. punkta a) apakšpunktu). Tas rada mazāk problēmu rezidencēm nekā 
birojiem, jo rezidencēm nav jāreaģē uz darbinieku skaita izmaiņām. Turklāt, tā kā 
rezidences ir mazākas, tās ir vieglāk iegādāties, uzturēt (sk. 15. un 24. punktu) un 
pārdot nekā birojus.34 2014. gada darba dokuments 
par EĀDD ēku politiku.
35 Saskaņā ar 2012. gadā 
pārskatīto Finanšu regulu 
(203. panta 8. punkts) iestādes 
var aizņemties līdzekļus ēku 
iegādei.
45 Apsvērumi 
66 
Nomājot ēkas, EĀDD izmanto ārējos ekspertus īpašuma apsaimniekošanas jautā ­
jumos. Lai gan līdzekļu trūkums vairs nav šķērslis EĀDD ilgtermiņa mērķim – ie ­
gādāties īpašumā vairāk ēku –, dienesta kā ēku īpašnieka pieredze ir ierobežota, 
tam trūkst zināšanu īpašuma apsaimniekošanas jautājumos un tas nav izveidojis 
efektīvas sistēmas ēku iegādei, uzturēšanai un pārdošanai. Piemēram:
a) ir jāuzlabo sistēma lēmuma pieņemšanai par to, vai labāk ir iegādāties vai 
nomāt (sk. 40. punktu);
b) nav īpašuma apsaimniekošanas stratēģijas vai efektīvu sistēmu sava īpašuma 
uzturēšanai. Tādējādi pasliktinās ēku stāvoklis (sk. 23. punktu). Vairāk nekā 
trešdaļa revīzijas aptaujas respondentu uzskatīja, ka centrālo dienestu at ­
balsts ēku uzturēšanā nav pietiekams (sk.  13. attēlu ). Dalībvalstu (piemēram, 
Dānijas, Vācijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes) vēstniecības 
uzsvēra, cik svarīgi ir plānot īpašumā esošo ēku uzturēšanu un veikt iegul ­
dījumus tajā. Piemēram, delegācijas biroju ēka Tanzānijā, kas ir arī Vācijas, 
Nīderlandes un Apvienotās Karalistes īpašums, tiek uzturēta labā stāvoklī;
c) tā kā nav mehānisma, lai attiecīgi reaģētu uz valūtas kursa svārstībām, plā ­
noto remontdarbu projektus delegācijas var neīstenot36. Turpretī Nīderlan ­
des vēstniecība paskaidroja, kā tiek centralizēti noteikts valūtas kurss visam 
gadam, lai pasargātu no valūtas kursa svārstībām tādas darbības kā plānotie 
uzturēšanas darbi. Ar valūtas kursu saistīto peļņu gūst vai zaudējumus sedz 
tās centrālie dienesti;
d) ir kavēkļi un šķēršļi, kas neļauj realizēt neizmantoto īpašumu, kādēļ īpašumā 
ir ēkas, kas vairs netiek izmantotas (sk. 25. punktu un 60. punkta c) apakšpun ­
ktu). Piemēram, līdzekļi, kas saņemti no īpašumu pārdošanas, EĀDD Infra ­
struktūras nodaļai nav pieejami, lai varētu iegādāties citu ēku. Turklāt dažas 
telpas dienestam nemaz nepieder – valsts iestādes ir tikai devušas tiesības tās 
izmantot;
e) EĀDD norādījumi par koplietošanas maksas noteikšanu nomniekiem uz pie ­
derošajām ēkām neattiecas. Tādējādi šī maksa dažkārt nesedz visas izmaksas, 
jo tā neatspoguļo ēkas nomas vērtību (sk. 27. punkta b) apakšpunktu).36 Centrālo dienestu 2015. gada 
20. janvāra paziņojums 
delegāciju vadītājiem Budget 
2015 – Impact of the falling 
value of the euro for expenditure 
in Delegations  [2015. gada 
budžets – euro vērtības 
krituma ietekme uz 
izdevumiem delegācijās].
46
 Secinājumi  
un ieteikumi
67 
Lai efektīvi palīdzētu sasniegt ES mērķus ārpolitikas, tirdzniecības un attīstības 
sadarbības jomā, EĀDD nodrošinātajām ēkām ir jāatbilst delegāciju vajadzī ­
bām. Tām arī jānodrošina ieguldīto līdzekļu laba atdeve. Turpmākajos punktos ir 
izklāstīti Palātas veiktās revīzijas galvenie secinājumi, kuri papildināti ar attiecī ­
giem ieteikumiem. Ieteikumu īstenošana jāsāk nekavējoties, un tā jāpabeidz līdz 
2017. gada beigām.
68 
Delegāciju ēkas – biroju ēkas, delegāciju vadītāju rezidences un darbinieku mā ­
jokļi – kopumā atbilst delegāciju vajadzībām, lai gan ēku politikā nav ņemti vērā 
daži mērķi attiecībā uz biroju ēkām (sk. 8.–19. punktu). Tomēr ēkas nenodrošina 
ieguldīto līdzekļu labāko atdevi šādu iemeslu dēļ:
a) platība lielākajā daļā biroju ēku un dažās rezidencēs pārsniedz ēku politikā 
paredzēto maksimālo platību (sk. 20.–22. punktu);
b) EĀDD īpašumā ir ēkas, ko tas vairs neizmanto (sk. 23.–25. punktu);
c) ja delegācijas savas biroja telpas dala ar ES dalībvalstīm vai ES iestādēm vai 
struktūrām, maksa, kas noteikta izmitinātajām organizācijām, dažos gadīju ­
mos nesedz visas izmaksas (sk. 26. un 27. punktu).
1. ieteikums. Jāpapildina mērķi attiecībā uz biroju ēkām
Kā ēku politikas mērķi attiecībā uz biroju ēkām EĀDD jānosaka arī vides faktori, 
piekļuve personām ar invaliditāti un elastīgums.
2. ieteikums. Jānodrošina, lai organizācijām noteiktā maksa 
par telpu koplietošanu segtu visas izmaksas
EĀDD jānodrošina, lai maksa, kas noteikta ES dalībvalstīm vai citām ES iestādēm 
vai struktūrām, kuras izmitinātas delegāciju biroju ēkās, būtu atbilstoša un segtu 
visas izmaksas. Piemēram, tam jānosaka maksa visiem nomniekiem par koplieto ­
šanas telpu izmantošanu un par administratīvo atbalstu. Ja biroju ēka ir īpašumā, 
jāparedz maksa, kas atspoguļo ēkas nomas vērtību.
Šīs maksas aprēķināšanas metode jāpiemēro arī EĀDD piederošajām ēkām, ko 
delegācija vairs neizmanto un kas ir iznomātas citām organizācijām.
47 Secinājumi un ieteikumi  
69 
Delegāciju ēku piemērotība ir atkarīga no veida, kādā tās tika atlasītas. Tā ir arī at ­
karīga no EĀDD izmantotajām sistēmām, lai nodrošinātu, ka ēkas joprojām atbilst 
vajadzībām, un vajadzības gadījumā veiktu korektīvus pasākumus. III pielikumā  
ir apkopotas nepilnības ēku atlases, to piemērotības pārbaudes un turpmāko 
pārmaiņu plānošanas sistēmās.
70 
Pirms nomāšanas (vai nomas līguma atjaunošanas) vai iegādes attiecīgā delegā ­
cija iesniedz centrālajiem dienestiem ēku dokumentus izskatīšanai un apstipri ­
nāšanai. Tas ir labas prakses piemērs (sk. 30. un 31. punktu). Tomēr pastāv risks, 
ka EĀDD var neatlasīt pareizās ēkas, jo, ēku dokumentu procedūru piemērojot 
praksē, ir vērojamas dažas nepilnības:
a) delegācijām nav pietiekamu zināšanu, lai noteiktu piemērotus risinājumus 
(sk. 32.–35. punktu);
b) ir nepilnības tehniskajā un finansiālajā analīzē, ko delegācijas veic, lai salīdzi ­
nātu iespējas (sk. 36.–43. punktu);
c) centrālo dienestu Ēku komitejas pieņemtie lēmumi dažkārt nav savlaicīgi vai 
pārliecinoši (sk. 44.–47. punktu).
3. ieteikums. Izraudzītajām ēkām pastiprināti jāpiemēro ēku 
dokumentu procedūra
Ēku atlasei EĀDD pastiprināti jāpiemēro ēku dokumentu procedūra:
 ο jāsagatavo ēku dokumenti visiem jaunajiem līgumiem;
 ο jāievieš vienkāršoti ēku dokumenti atjaunotajiem nomas līgumiem. Šajos 
dokumentos jāpierāda tikai tas, ka piedāvātais risinājums joprojām atbilst ēku 
politikā noteiktajām vajadzībām, kā arī tirgus cenām;
 ο tabulas veidā jāsalīdzina iespējas, lai iegūtu pareizu un līdzsvarotu vispārē ­
jo tehnisko un finansiālo novērtējumu, kas pierāda, ka atlasītais risinājums 
atbilst tirgus cenām un pietiekami ņem vērā izmantojamo platību;
 ο jāizstrādā norādījumi par to, kā ņemt vērā citām organizācijām iznomāto 
platību un koplietošanas radītos ienākumus;
 ο lēmumi jāpieņem nekavējoties, lai pēc iespējas samazinātu risku, ka ēkas var 
nebūt vairs pieejamas.
48 Secinājumi un ieteikumi  
71 
Kad EĀDD ir atlasījis ēkas, tas regulāri novērtē, vai tās joprojām atbilst delegā ­
ciju vajadzībām, veicot apmeklējumus uz vietas, bet nekonstatē visus trūkumus 
(sk. 49. un 50. punktu). EĀDD neuzrauga vienai personai paredzēto platību biroju 
ēkās, pamatojoties uz ēku politikas kritērijiem (sk. 51. un 52. punktu), dienests 
neuzrauga arī, vai biroju ēku un rezidenču nomas maksa joprojām atbilst tirgus 
cenām un vai maksa, kas noteikta organizācijām par telpu koplietošanu, sedz 
visas izmaksas (sk. 53. punktu). Turklāt veiktās uzraudzības rezultātus EĀDD pie ­
nācīgi nereģistrē savās informācijas sistēmās (sk. 54.–59. punktu).
4. ieteikums. Jāpārbauda tirgus cenas
EĀDD centrālajiem dienestiem jāizmanto neatkarīgs informācijas avots, lai 
pārbaudītu biroju ēku un rezidenču tirgus cenas un regulāri uzraudzītu nomas 
maksas atbilstību tirgus cenām. Šīs uzraudzības gaitā varētu tikt pārskatīti nomas 
līguma nosacījumi vai meklēta jauna ēka, lai to nomātu vai iegādātos.
5. ieteikums. Jāuzlabo nekustamā īpašuma 
apsaimniekošanas informācijas sistēma
EĀDD jāuzlabo sava nekustamā īpašuma apsaimniekošanas informācijas sistēma, 
lai tā sniegtu ticamāku un būtiskāku informāciju, ko izmantot plānošanas procesā. 
Šai informācijai jākoncentrējas uz biroju ēkām, rezidencēm, delegāciju nodroši ­
nātajiem darbinieku mājokļiem un īpašumā esošajām ēkām, ko delegācijas vairs 
neizmanto. Jāuzlabo informācija par vienai personai paredzēto biroja platību, 
atsevišķi norādot citām organizācijām iznomāto biroja platību, konferenču telpas, 
kas vajadzīgas, lai atbilstu prezidentvalsts vajadzībām, un praktikantu un norīko ­
to valsts ekspertu izmantoto platību.
72 
Ticamas pamatinformācijas trūkums par delegāciju ēkām ir šķērslis vajadzīgo 
pārmaiņu efektīvai plānošanai, ko veic centrālie dienesti. Turklāt:
a) centrālie dienesti efektīvi neizmanto pieejamo informāciju, lai sagatavotu 
korektīvo pasākumu plānus (sk. 60. punktu);
b) plānošana ir vērsta uz īstermiņa vajadzību apmierināšanu (sk. 61. un 
62. punktu);
c) lai gan EĀDD ilgtermiņa mērķis ir iegādāties vairāk biroja telpu delegāci ­
jām un tas ir vienojies par nosacījumiem, lai aizņemtos līdz pat 200 miljo ­
niem EUR, tomēr tas nav izveidojis sistēmas, lai efektīvi apsaimniekotu savus 
īpašumus (sk. 63.–66. punktu).
49 Secinājumi un ieteikumi  
6. ieteikums. Jāpastiprina zināšanas par nekustamā īpašuma 
apsaimniekošanu
EĀDD galvenajā birojā jāpastiprina zināšanas par nekustamā īpašuma apsaimnie ­
košanu (piemēram, nodrošinot mācības vai pieņemot darbiniekus ar atbilstošām 
prasmēm), lai izstrādātu stratēģiskāku pieeju, uzlabotu plānošanu, palielinātu 
atbalstu delegācijām un nodrošinātu būtiskus ietaupījumus, ko rada uzlabota 
platības apsaimniekošana.
7. ieteikums. Jāizstrādā vidēja termiņa plāni
EĀDD jāizstrādā mainīgie vidēja termiņa plāni attiecībā uz delegāciju ēkām, 
aptverot aptuveni septiņus gadus. Šajos plānos jānosaka prioritātes attiecībā uz 
nomu, iegādi, pārdošanu, pārveidošanu un uzturēšanu. Tajos jāizmanto pieejamā 
informācija par izmantojamo platību un ēku stāvokli, lai plānotu, kā vidējā termi ­
ņā nodrošināt atbilstību ēku politikā noteiktajiem kritērijiem. Piemēram, plānos 
jāparedz biroja platības precīzāka pielāgošana darbinieku skaitam un  – attiecīgā 
gadījumā  – neizmantotās platības izmantošana koplietošanas mērķiem.
8. ieteikums. Jānosaka, kuros gadījumos iegāde nodrošina 
ieguldīto līdzekļu labāku atdevi, un efektīvi jāapsaimnieko 
īpašumā esošās ēkas
EĀDD jāpastiprina sistēmas, lai noteiktu, kuros gadījumos iegāde nodrošina ie ­
guldīto līdzekļu labāku atdevi, un efektīvi apsaimniekotu īpašumā esošās ēkas:
 ο jāpiemēro instruments (piemēram, lai ēku dokumentos novērtētu apsvēru ­
mus attiecībā uz nomu vai iegādi), un ēkas jāiegādājas tikai tādā gadījumā, ja 
iegāde nodrošina ieguldīto līdzekļu labāku atdevi nekā noma. EĀDD jāaplēš 
izmaksas un ieņēmumi visā ēkas ekspluatācijas laikā, ieskaitot finansēšanas 
un uzturēšanas izmaksas. Salīdzinot nomu ar iegādi, EĀDD jāņem vērā arī 
ēkas atlikusī vērtība, diskonta likme un tādi riska faktori kā valsts politiskā vai 
ekonomiskā nestabilitāte un darbinieku skaita mainīgums biroju ēkās;
 ο lieli iepirkumi jāplāno, prioritāti piešķirot ēkām (biroju ēkām vai rezidencēm), 
ja iegāde nodrošina ieguldīto līdzekļu labāko atdevi;
 ο jāizstrādā sava īpašuma uzturēšanas stratēģija, pamatojoties uz darba aizsar ­
dzības pārbaužu ieteikumiem;
 ο ēku apsaimniekošanas budžets jāpasargā no valūtas kursa svārstībām;
 ο jāsagatavo plāns, kā realizēt neizmantoto īpašumu, pirms tiek iegādāta vai 
nomāta cita ēka.
50 Secinājumi un ieteikumi  
Šo ziņojumu 2016. gada 16. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

51
 Pielikumi
Koplietošana ar ES dalībvalstīm ES delegācijās
Delegācija ES dalībvalstis
Afganistāna Lietuva
Azerbaidžāna Spānija, Horvātija
Baltkrievija Austrija
Kolumbija Somija, Čehija
Austrumtimora Francija
Etiopija Luksemburga
Gruzija Slovākija
Hondurasa Francija
Irāka Apvienotā Karaliste
Mauritānija Apvienotā Karaliste
Mjanma Spānija
Nigērija Itālija, Nīderlande, Grieķija, Francija, Vācija, Austrija, Slovākija
Dienvidsudāna Dānija, Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Spānija, Apvienotā Karaliste
Tanzānija Somija, Vācija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste (kopīpašums)
Turcija (Gaziantepa) Francija, Dānija, Vācija
Vjetnama Somija
Jemena Spānija
Avots:  2015. gada darba dokuments par EĀDD ēku politiku.I pielikums
52 II pielikums 
30 ēku dokumentu pārbaudes rezultāti
Dok. Nr. Delegācija Ēka Piedāvātais 
risinājums 
paredz ēku 
mainīt1. Tirgus 
izpēte2. Apsvērumi 
attiecībā uz 
nomu vai 
iegādi3. Vairāk 
nekā viena 
piemērota un 
reāla iespēja4. Delegācijas 
piedāvātais 
risinājums 
ir balstīts uz 
pamatotu 
tehnisko un 
finansiālo analīzi5. Pārliecinošs 
iemesls, lai 
centrālo 
dienestu Ēku 
komiteja 
pieņemtu 
lēmumu
2013.01 Pakistāna Rezidence Nē Jā Nē Nē Jā Jā
2013.11 Angola Biroju ēka Jā Jā Nē Nē Jā Jā
2013.18 Indija Rezidence Jā Jā Nē Jā Nē Jā
2013.19 Uganda Biroju ēka Nē Jā Nē Jā Jā Jā
2013.20 Ruanda Biroju ēka Nē Jā Nē Jā Jā Jā
2013.27 Jordānija Biroju ēka Nē Jā Nē Jā Nē Nē
2013.36 Honkonga Biroju ēka Nē Jā Nē Jā Jā Jā
2013.42 Gvatemala Biroju ēka Nē Jā Nē Jā Jā Jā
2013.46 Mauritānija Rezidence Nē Jā Nē Nē Nē Nē
2013.48 Lībija Biroju ēka Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2013.52 Kenija Biroju ēka Nē Nē Nē Nē Jā Jā
2013.56 Kenija Mājokļi Jā Jā Nē Jā Nē Nē
2013.70 Mjanma Biroju ēka Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2013.73 Peru Rezidence Jā Jā Nē Nē Jā Jā
2013.75 Angola Rezidence Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2013.90 Ķīna Biroju ēka Nē Jā Jā Nē Jā Jā
2013.93 Gabona Biroju ēka Jā Jā Nē Nē Jā Jā
2014.01 Pakistāna Biroju ēka Nē Jā Jā Nē Nē Jā
2014.07 Laosa Biroju ēka Jā Jā Jā Jā Jā Jā
2014.10 Kotdivuāra Mājokļi Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2014.15 Kolumbija Biroju ēka Nē Nē Jā Nē Jā Jā
2014.16 Fidži Biroju ēka Jā Jā Jā Nē Jā Jā
2014.26 Indija Biroju ēka Jā Jā Nē Nē Jā Jā
2014.27 Izraēla Rezidence Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2014.31 Vjetnama Biroju ēka Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2014.35 ASV Biroju ēka Nē Nē Nē Nē Nē Nē
2014.45 Togo Biroju ēka Nē Jā Nē Nē Nē Nē
2014.48 Šrilanka Biroju ēka Jā Jā Nē Jā Jā Jā
2014.55 Šrilanka Rezidence Jā Jā Nē Nē Nē Nē
2014.61Austrum­
timoraMājokļi Jā Nē Nē Nē Jā Nē
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 30 ēku dokumentu pārbaudi.II pielikums
53 III pielikums 
Iemesli, kādēļ delegāciju ēkas nenodrošina ieguldīto līdzekļu labāko atdevi
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.III pielikums
 
 Atlases procedūra
Nav īpašumu apsaimniekošanas stratē/uni0123ijas
Piemērotības uzraudzība Vajadzīgo pārmai/uni0146u plānošanaCēlo/uni0146i Sekas
Piemērotības uzraudzībaAtlases procedūra
Vajadzīgo pārmai/uni0146u plānošana 
 Piemērotu ēku trūkums vietējā tirgū
Delegācijām nav pietiekamu zināšanu
 Atlases procedūra
Piemērotības uzraudzība Vajadzīgo pārmai/uni0146u plānošanaLīdz 2013. gadam lielāka maksimālā biroja platība
Ēku dokumentos un lēmumos nav pietiekami
/uni0146emta vērā izmantojamā platība
Iz/uni0146ēmumi no maksimālās platības 
tiek pieš/uni0137irti bez skaidra pamatojuma
Delegācijām nav darbinieku komplektācijas 
plānu vidējā termi/uni0146āNav nekādu pārbaužu par iz/uni0146ēmumiem no 
maksimālās platības 
(vai tie joprojām ir pamatoti?)Dažas platības netiek izslēgtas 
no aprē/uni0137iniem, kā paredzētsPiemērotu iespēju trūkums jaunu ēku meklējumos
Korektīvo pasākumu (koplietošana, pārcelšanās utt.) 
plānošanā netiek izmantota visa pieejamā 
informācija par pārāk lielu izmantojamo platību  Informācija par izmantojamo platību ir nepilnīga 
un neuzticama
Neprecīzi noteiktas biroju ēkas ar pārāk 
lielu vai pārāk mazu platībuIzmantojamā platība bieži 
pārsniedz maksimālo platību
Neizmantoto ēku stāvoklis 
netiek uzraudzīts
Rezidenču stāvoklis 
netiek uzraudzītsEĀDD neizmanto 20 % 
tam piederošo ēku
Vairumam piederošo ēku, ko vairs neizmanto, nav realizācijas plānuNav stimula/prasības pārdot nepiemērotas ēkasNav vidēja termi/uni0146a uzturēšanas plānu
Dažas ēkas ir iegūtas ar īpašiem nosacījumiem, kas apgrūtina to realizācijuPiederošo īpašumu uzskaite nepilnīga un neuzticamaSistēma lēmumu pie/uni0146emšanai par to, vai ir 
labāk iegādāties vai nomāt, ir vāja
Valūtas kursa svārstības kavē plānotos remontdarbu projektus
Nav norādījumu par to, kā aprē/uni0137ināt /f_inansiālo 
ieguldījumu, ja ēka pieder delegācijai
Netiek uzraudzīti līgumi, kas 
noslēgti ar organizācijām, kuras 
koplieto telpasDažas delegāciju ēkās 
izmitinātās organizācijas 
nesedz taisnīgu da/uni013Cu no 
izmaksām
Nav norādījumu par to, kā aprē/uni0137ināt 
dalību administratīvo izmaksu segšanāNav norādījumu par to, kā /uni0146emt vērā citām organizācijām 
iznomāto platību un koplietošanā gūtos ienākumus
Nav plānu, saska/uni0146ā ar kuriem pašreizējie  
līgumi būtu jāpārskata vispirms
54 EĀDD  
atbilde
Kopsavilkums
I
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) piekrīt, ka pastāv dažas nepilnības infrastruktūras pārvaldībā ES delegācijās, 
un pašlaik notiek darbs vairākās jomās, lai tās novērstu. Tomēr ir jāuzsver sarežģītība un politiskā piesardzība, pār ­
valdot 180 biroju ēkas un 140 oficiālās rezidences 138 valstīs visā pasaulē, kur katrai valstij ir savas tiesību sistēmas 
īpatnības un nekustamā īpašuma tirgus.
Ņemot vērā saasinātos, labi zināmos budžeta ierobežojumus un saistības attiecībā uz darbinieku skaita samazinā ­
šanu, šo milzīgo portfeli pārvalda tikai 13 galvenās mītnes darbinieku komanda; ar vietējo administratīvo atbalstu 
delegāciju līmenī. Diemžēl nav bijis iespējams papildināt ievērojamo delegāciju tīkla paplašināšanos pēdējo gadu 
laikā ar proporcionāli palielinātu skaitu darbinieku, kuri pildītu šo uzdevumu, kas ir bijis pārvaldības izaicinājums.
Mēs arī piekrītam, ka ir nepieciešams aizstāt esošo nekustamā īpašuma apsaimniekošanas instrumentu. Jaunā 
sistēma būs pilnībā ieviesta 2016. gada beigās. Tas ļaus EĀDD izstrādāt efektīvāku sistēmu savlaicīgai izdevumu 
plānošanai.
III
Attiecībā uz delegācijas ēku platību jāatzīmē, ka 2013. gada pamatnostādnēs maksimāli pieļaujamā biroja platība 
uz vienu personu tika samazināta no 42 m² uz 35 m² ar papildu platības iespēju, kas paredzēta īpašām vajadzībām, 
piemēram, sanāksmju telpām, lai rīkotu tikšanās ar dalībvalstīm. Šīs jaunās pamatnostādnes piemēro visām jauna ­
jām iegādēm, bet paies laiks, līdz vidējais rādītājs samazināsies līdz jaunajai mērķa vērtībai. Gadījumos, kad dele ­
gācijām ir lieka kapacitāte, mēs aktīvi meklējam iespējas koplietot telpas ar dalībvalstu vēstniecībām vai citām ES 
struktūrām.
Tiesa arī, ka dažas ES delegāciju vadītāju rezidences pārsniedz mūsu maksimālo 600 m² robežu, pat ja kopējā vidējā 
platība ir 461 m² izmantojamās platības. Piecos no šiem gadījumiem rezidences ir ES īpašumā, bet pārējos gadījumos 
mēs aicināsim delegācijas izpētīt alternatīvas pēc nomas līguma termiņa beigām.
Attiecībā uz īpašumā esošām ēkām vairāki īpašumi, kas pieder EĀDD, vairs netiek izmantoti vai nu drošības vides, 
vai citu vietējo apstākļu dēļ. Attiecīgās delegācijas ir lūgtas pārdot šos īpašumus, bet tas var būt ilgstošs un politiski 
jutīgs process vairāku iemeslu dēļ, kas paskaidroti EĀDD atbildē.
EĀDD atbilde 55
Apsvērumi
09, b) Ietekme uz vidi
EĀDD mudina un atbalsta videi draudzīgus projektus galvenokārt attiecībā uz īpašnieka izmantotām telpām. Īrētu 
telpu gadījumā nepieciešamie ieguldījumi ir jāamortizē paredzētajā, parasti īsajā, nomas līguma darbības laikā.
Piemēram, 2014. gadā EĀDD apstiprināja saules paneļu uzstādīšanu uz nesen īpašumā nonākušas biroju ēkas Kabo ­
verdē. Tāpat arī 2016. gada renovācijas projekts mūsu birojiem Meksikā ietvers videi draudzīgus elementus.
Ņemot vērā ar to saistīto darba slodzi, EMAS  sistēma vēl nav pieņemta. Tomēr tiks pieliktas pūles, lai uzlabotu 
izpratni par delegāciju ēku ietekmi uz vidi.
09, c) Pieejamība personām ar invaliditāti
EĀDD atzīst, ka tikai neliels skaits ES delegāciju ir pilnībā pieejamas personām ar invaliditāti. Saskaņā ar veselības 
un drošības pārbaudi 2014. gada septembrī tikai septiņas delegācijas bija pilnībā atbilstošas un vēl 16 delegācijas ar 
nosacīti nelieliem pielāgojumiem varētu kļūt pieejamas personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.
Turklāt, kur tas tehniski un finansiāli iespējams un kur to paredz vietējie tiesību akti, sistemātiski tiek izskatīti pielā ­
gojumi birojiem, lai uzlabotu to pieejamību personām ar invaliditāti. Visbeidzot, pieejamība cilvēkiem ar invaliditāti 
tiks sistemātiski novērtēta attiecībā uz jaunām ēkām.
10
Delegācijas Indijā un Ēģiptē pārcēlās 2014./2015. gadā, un delegācija Šrilankā pārcēlās 2016. gada janvārī. Iespējamās 
alternatīvas Senegālai jau ir izanalizētas, bet vēl nebija iespējams noteikt piemērotāko.
11
Pārbaude sniedz interesantu, kvalitatīvu ieskatu atbildētāju viedokļos par darba vidi delegācijas birojos. Tomēr 
rezultāti var atspoguļot katra atbildētāja atšķirīgos apstākļus.
14
Kā vispārējas piezīmes:
— delegāciju norādījumos ir teikts, ka “vietējās būvniecības” tradīcija var nozīmēt, ka šo 600 m² robežu ne vienmēr 
var ievērot;
— EĀDD pieļauj zināmu elastību aprēķinu metodē attiecībā uz ēku platībām, ņemot vērā vietējo praksi;
— fakts, ka mums ir mazāk platības nekā lielākajai daļai vēstniecību rezidenču, ir pozitīvs. Turklāt šo atšķirību var 
izskaidrot ar vēsturiskiem iemesliem.
Rezidenču vidējā izmantojamā platība tagad ir 461 m².
EĀDD atbilde 56
20
1. EĀDD pieļāva zināmu elastību attiecībā uz to, kā aprēķināt EĀDD nomāto vai īpašumā esošo ēku platību, ņemot 
vērā vietējo praksi. Tādēļ tas var radīt grūtības, interpretējot kopējos skaitļus.
2. Delegācijas ir instruētas pievērst pienācīgu uzmanību biroja platībai uz vienu darbinieku. Jebkura novirze no ēku 
politikas ir jāpamato. Paies laiks, līdz vidējais rādītājs nokritīsies līdz jaunajai ietilpībai.
 Lieku telpu gadījumā ir aktīvi jāmeklē iespēja koplietot telpas ar dalībvalstu vēstniecībām vai citām ES iestādēm. 
Tomēr koplietošanu ne vienmēr var īstenot vienā dienā.
3. Darbinieku skaita samazināšanas gadījumā ne vienmēr ir iespējams un ne vienmēr ir rentabli nekavējoties pāriet 
uz mazāku ēku. Pārcelšanās izmaksas un izmaksas saistībā ar jauno ēku drošības nodrošināšanu var būt augstākas 
nekā ietaupījumi, ko dotu telpu samazināšana.
4. Dažos gadījumos nav iespējams nomāt tikai daļu no stāva.
5. Izmaksu ziņā nav lietderīgi pārtraukt esošo biroja nomas līgumu ar liekām telpām, kad pašreizējās tirgus īres cenas 
mazākiem birojiem būtu tādas pašas vai augstākas.
6. Dažos gadījumos to sanāksmju/konferenču telpu skaits vai izmērs, kuras nepieciešamas, lai pildītu ES delegāciju 
lomu un pienākumus saskaņā ar Lisabonas līgumu, ievērojami palielina platības attiecību uz vienu cilvēku. Tas 
attiecas, piemēram, uz:
 —  ASV (Vašingtona): 5458 m² izmantojamās platības; 89 darbinieki; 55 m²/darbinieks (atskaitot koplietotās 
telpas);
 — ASV (Ņujorka): 4217 m² izmantojamās platības; 57 darbinieki; 74 m²/darbinieks;
 —  Šveice (Ženēva – ANO delegācija): 2500 m² izmantojamās platības; 25 darbinieki; 100 m²/darbinieks.
21
Lai gan matemātiski pareizi, 16. zemsvītras piezīmē esošā cena par lieku kvadrātmetru var mainīties atkarībā no tā, 
kurā vietā telpā ir samazinājumi, jo šīs cenas ievērojami atšķiras starp valstīm.
Turklāt ieguldījumi (drošības un infrastruktūras darbi), kuri veikti biroju ēkās, ir jākompensē ar potenciālajiem 
iepriekšminētajiem ietaupījumiem.
22
Tiesa, ka dažas rezidences pārsniedz mūsu maksimālo 600 m² robežu. 2016. gada sākumā 26 rezidences (18 %) pār ­
sniedza 600 m² robežu. Piecas no tām pieder ES. Citām delegācijām lūgs izpētīt alternatīvas pēc pašreizējā nomas 
līguma termiņa beigām.
EĀDD atbilde 57
25
Vairāki īpašumi, kas pieder EĀDD, vairs netiek izmantoti vai nu drošības vides, vai citu vietējo apstākļu dēļ. Attiecīgās 
delegācijas ir lūgtas pārdot šos īpašumus, bet tas var būt ilgstošs un politiski jutīgs process.
Konkrētāk:
— Gambija: 2003. gada beigās pēc 18 gadu izmantošanas ES nācās atstāt birojus azbesta klātbūtnes dēļ. Šie biroji 
bija iznomāti saskaņā ar ilgtermiņa nomas līgumu ar Gambijas valdību uz 99 gadiem ar noteikumu, kas paredz 
birojus nodot atjaunotus. Šādos apstākļos bija finansiāli daudz izdevīgāk birojus paturēt. 2014. gada maijā tika 
nolemts atsākt sarunas ar vietējām iestādēm par biroju nodošanu pašreizējos apstākļos pirms ilgtermiņa nomas 
līguma beigām. Šīs sarunas tiks atsāktas ar jaunā delegācijas vadītāja ierašanos.
— Botsvāna: biroji tika iegādāti 1987. gadā. 2003. gadā šie biroji kļuva pārāk mazi, un delegācijai bija jāpārceļas. 
Taču toreiz tika nolemts saglabāt telpas, jo zeme atrodas lieliskā vietā, un izskatīt tādu projektu iespējamību kā 
jaunu biroju vai mājokļu būvniecība uz šā zemes gabala. Neviens no projektiem līdz šim netika īstenots galveno ­
kārt finansiālu apsvērumu dēļ. Nesen delegācija tika aicināta atkārtoti sākt priekšizpēti jaunu biroju būvniecībai 
uz zemes gabala.
— Dienvidāfrika: rezidence tika izsolīta, bet piedāvātā cena bija pārāk zema. Delegācija ir saņēmusi norādījumus no 
jauna izskatīt pārdošanas iespējas.
— Tanzānija: delegācijai nav nekādu īpašumtiesību uz ēkām, tostarp arī uz bijušo rezidenci, kas atrodas ārpus 
teritorijām, kuras ieteikusi reģionālās drošības amatpersona. Sekojot 2013. gada EĀDD galvenās mītnes norādīju ­
miem, delegācija ar vietējām iestādēm izskata iespējas atdot šīs ēkas. Tanzānijas ēku aģentūra tās ir novērtējusi 
aptuveni 1,8 miljonu EUR apmērā. Ārlietu ministrija apstiprināja kompensācijas principu.
27
Tiek apspriesta iespēja pārskatīt koplietošanas līgumus ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirek ­
torātu ( ECHO ) un Eiropas Investīciju banku (EIB). Nodoms ir harmonizēt aprēķina metodi attiecībā uz visām ECHO  un 
EIB koplietotajām telpām. Jaunie pamata saprašanās memorandi būtu jāparaksta 2016. gadā.
Vecie saprašanās memorandi arī būtu pilnībā jāpārskata un jāpielāgo pilnīgai izmaksu atgūšanas politikai.
32
Tobrīd diskusijas par to, vai īrēt vai pirkt, nebija noderīgas, jo bija grūti veikt pirkumus ar ierobežotām budžeta 
apropriācijām līdz 2015. gadam.
Spēja sagatavot variantu sarakstu ir atkarīga no vietējā tirgus. Ne vienmēr ir iespējams iegūt vairāk nekā vienu reālu 
variantu.
EĀDD atbilde 58
33
EĀDD atzīst, ka ne visas delegācijas ir pietiekami kompetentas, lai pārvaldītu ēku projektus.
EĀDD arī piekrīt, ka ideālā gadījumā attiecīgajā galvenās mītnes nodaļā vajadzētu lielākus resursus, lai atbalstītu 
delegācijas projektos, kas saistīti ar infrastruktūru, tostarp papildu vietu apmeklējumus.
Ņemot vērā saasinātos, labi zināmos budžeta ierobežojumus un neizbēgamo darbinieku skaita turpmāku samazinā ­
šanu, šo milzīgo portfeli pārvalda tikai 13 galvenās mītnes darbinieku komanda; ar vietējo administratīvo atbalstu 
delegāciju līmenī. Diemžēl nav bijis iespējams papildināt ievērojamo delegāciju tīkla paplašināšanos pēdējo gadu 
laikā ar proporcionāli palielinātu skaitu darbinieku, kuri pildītu šo uzdevumu.
Delegācijas administrācijas reģionalizācija būs arī atbilde uz šo problēmu, jo specializēts personāls reģionalizētā 
centrā varēs pārvaldīt vairākas delegāciju ēkas vienlaikus.
35
Kopš tā laika Nepāla ir apmeklēta trīs reizes: 2014. gada aprīlī, 2015. gada maijā un 2015. gada novembrī. Diemžēl 
delegācijām sniegtā atbalsta ziņā ēku projektu jomā EĀDD nespēj nodrošināt dalībvalstīm līdzvērtīgu atbalstu attie ­
cībā uz galvenajā mītnē pieejamajiem resursiem.
36
Sīkākas piezīmes skatīt 39. un 40. punktā.
37
Šie gadījumi ir diezgan ārkārtēji, un tas galvenokārt ir saistīts ar noteikumu nepareizu interpretēšanu, ko piemēro 
administrācijas vai delegācijas vadītājs. Jaunie delegācijas norādījumi tagad sniedz precīzākas / lietotājam vieglāk 
uztveramas pamatnostādnes.
39
Lai pierādītu, ka ēka joprojām atbilst delegācijas vajadzībām saskaņā ar ēku politiku un saskaņā ar tirgus cenām, to 
var izdarīt vienīgi ar tirgus izpēti.
Tirgus izpētes rezultāti delegācijām var dot arī pamatotus argumentus, lai panāktu labākus nosacījumus ar delegāci ­
jas izmantotās ēkas īpašnieku.
Ēku līgumu procedūras regulē Finanšu regula, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
Par jebkuru nekustamā īpašuma darījumu, kas ietver pašreizējo nomas līgumu atjaunošanu, būtu jālemj pēc nekus ­
tamā īpašuma tirgus izpētes.
EĀDD ir gatavs izskatīt iespējas izveidot racionalizētus ēku dokumentus nomas atjaunošanai, ievērojot Finanšu regu ­
las ierobežojumus.
EĀDD atbilde 59
40
Vēl pavisam nesen ierobežoto līdzekļu izmantošana delegāciju infrastruktūrai bija būtisks šķērslis nekustamā īpa ­
šuma iegādei. Tagad EĀDD piekrīt, ka ar 200 miljonu EUR instrumentu ēku iegāde ir kļuvusi par reālistisku iespēju 
nomāšanas vietā. Iegādes un nomas relatīvās izmaksas/ieguvumi tagad ir standarta elements ēku dokumentos. Šajā 
sakarā delegācijām ir iesniegtas pamatnostādnes.
Galvenā mītne aprēķinās pirkšanas finansiālo ieguvumu salīdzinājumā ar nomu saskaņā ar standarta finanšu pārval ­
dības vai korporatīvo finanšu teorijām (piemēram, NPV metodoloģiju). Tā kā šos aprēķinus veiks galvenā mītne, šis 
nav iekļauts delegācijas norādījumos.
Pienācīgs finansiālais pamatojums ir arī jāsniedz budžeta lēmējinstitūcijai gadījumā, ja pirkums tiek finansēts ar 
aizdevumu.
Attiecībā uz Nepālu – tajā laikā nebija pieejams budžets.
Attiecībā uz Vašingtonu – pērkamā ēka bija pārāk liela delegācijas vajadzībām. Turklāt to izmantoja citi īrnieki. Ja 
EĀDD būtu iegādājies šo ēku, tas nozīmētu, ka delegācijai būtu jāpārvalda nomas līgumi ar citiem ēkas īrniekiem. 
Laiks, lai iegādātos šo ēku, arī bija pārāk īss, lai apspriestos ar budžeta lēmējinstitūciju. Visbeidzot, koplietošana 
katrā ziņā nebija iespējama, jo visām Vašingtonā klātesošajām dalībvalstīm jau bija savas telpas.
42
Delegācijas norādījumi tika atjaunoti 2015. gadā un ietver norādījumus par to, kā iesniegt variantus salīdzināmā 
veidā, pamatojoties uz labas prakses piemēru.
43
EĀDD atzīst nepieciešamību uzlabot šīs pamatnostādnes, lai iekļautu sīkāku informāciju, piemēram, par to, kā biroja 
telpas, kas iznomātas dalībvalstu vēstniecībām un citām ES iestādēm un struktūrām, būtu jāņem vērā, aprēķinot 
platību uz vienu cilvēku un aprēķinot izmaksas uz vienu kvadrātmetru.
44
Skatīt EĀDD atbildi uz 45. un 47. punktu.
Attiecībā uz lēmumiem par ēku dokumentiem, kuri ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinājuma, tas var 
prasīt no sešām līdz astoņām nedēļām.
EĀDD atbilde 60
45
Ēku līgumu procedūras reglamentē Finanšu regula, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. EĀDD piekrīt, ka 
paātrinātas procedūras būtu jāizmanto, kad vien tas ir iespējams. Diemžēl iespējas ir diezgan ierobežotas. 
EĀDD nevar piespiest īpašniekus gaidīt, līdz tiek pabeigtas obligātās, juridiskās un administratīvās procedūras.
Ieilgusi procedūra dažkārt ir saistīta ar projekta sarežģītību.
Šrilankas līgums netika parakstīts nevis ieilgušas procedūras dēļ, bet gan tādēļ, ka īpašnieks pārdomāja.
46
Salīdzinājums ar neatkarīgu avotu tomēr ir grūtāks nekā mājokļiem, jo ēkas vērtība ir atkarīga no tās kvalitātes, atra ­
šanās vietas, kā arī no nekustamā īpašuma tirgus vispārējiem apstākļiem noteiktā brīdī.
Attiecībā uz Mauritāniju – nebija citu risinājumu kā tie, kas tika ierosināti.
Attiecībā uz Togo – nebija neviena piedāvājuma, kas būtu konkurents ar pašreizējiem birojiem, kuros tikko tika 
veikts ieguldījums 200 000 EUR apmērā.
47
2015. gadā delegācijām tika uzdots pienācīgi izskatīt biroja telpu apjomu uz darbinieku un tika noteikts, ka kopš šā 
brīža jebkāda novirze no ēku politikas būs jāpamato, jāapstiprina un jāreģistrē.
Turklāt šis elements tiek apspriests arī katrā Ēku komitejā.
Kopumā atbrīvojums attiecībā uz kvadrātmetru ierobežojumu tiek automātiski piešķirts, ja Ēku komiteja sniedz lab ­
vēlīgu atzinumu (skatīt arī atbrīvojuma iemeslus, kas ir minēti 20. punktā).
Jordānija: ierosinātais risinājums ir atjaunot esošo nomas līgumu ar samazinātu nomas maksu. Ņemot vērā ēkā jau 
veiktos ieguldījumus, labo atrašanās vietu, drošības standartus un samazināto nomas maksu, Ēku komiteja sniedza 
labvēlīgu atzinumu par spīti liekajām biroja telpām. Tomēr Ēku komiteja norādīja arī: ja darbinieku skaits vēl vairāk 
samazinātos, delegācija tiktu lūgta izskatīt citas alternatīvas.
EĀDD atzīst, ka rezidence Šrilankā ir pārāk liela. Tomēr Šrilankā atrast rezidenci, kas ir mazāka par 600 m², ir ļoti 
sarežģīti.
Vašingtona: galvenais iemesls telpu paplašināšanai bija nepieciešamība radīt drošu sanāksmes telpu, lai rīkotu 
tikšanās ar dalībvalstīm un transatlantiskās sarunas Snoudena noplūžu kontekstā. Pašreizējās sanāksmju telpās, kas 
atrodas pirmajā stāvā ar logiem uz ielas pusi, drošību nav iespējams nodrošināt.
EĀDD atbilde 61
Turklāt bija nepieciešamas biroja telpas papildu 20 darbiniekiem, pamatojoties uz delegācijas personāla paredzamo 
pieaugumu un uz atkāpēm, kas paredzētas delegācijas norādījumos par pagaidu darbiniekiem (piemēram, NVE, 
stažieri utt.).
2016. gada sākumā kopējais ES delegācijas darbinieku skaits tika palielināts par trim pastāvīgajiem darbiniekiem, un 
saskaņā ar jaunāko informāciju ir paredzams, ka 2016. un 2017. gadā tas varētu palielināties vēl par sešiem vai septi ­
ņiem pastāvīgajiem darbiniekiem.
Svarīgi ir tas, ka nebija citas izvēles kā vien īrēt visu stāvu – lielāku par faktiskajām vajadzībām –, lai radītu papildu 
platību, kas nepieciešama šīm vajadzībām.
49
Izvērtēšanas grupai nav tehnisku iespēju novērtēt ēkas. Tomēr grupa savos ziņojumos iekļauj jebkādus īpašus jautā ­
jumus, kas izriet no ēku kvalitātes.
51
Jaunais ImmoGest  pilnveidos dažādu veidu virsmu aprēķinu (koplietošana, īpašas sanāksmju telpas utt.), lai EĀDD 
varētu precīzāk aprēķināt vidējo platību uz vienu delegācijas darbinieku un lai atvieglotu tās uzraudzību.
52
Delegācijām tika uzdots pienācīgi izskatīt biroja telpu apjomu uz darbinieku un tika noteikts, ka kopš šā brīža jeb ­
kāda novirze no ēku politikas būs jāpamato, jāapstiprina un jāreģistrē.
53
EĀDD ir gatavs apsvērt iespēju izveidot metodoloģiju, lai uzraudzītu biroju un rezidenču tirgus cenas. Tomēr līdz 
šim ar labi zināmajiem resursu ierobežojumiem un apņemšanos attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanu šādas 
metodes izstrādāšana un īstenošana nebija iespējama.
Salīdzinājums ar neatkarīgu avotu tomēr ir grūtāks nekā attiecībā uz mājokļiem, jo ēkas vērtība lielā mērā ir atkarīga 
no tās kvalitātes, atrašanās vietas, kā arī no nekustamā īpašuma tirgus mainības katrā valstī.
Pētījumā, kas tika veikts 2014. gadā, tika salīdzināti dati, ko bija savācis privāts uzņēmums, izmantojot vairāk vai 
mazāk tādu pašu sistēmu, ko izmanto delegācijas, lai aprēķinātu apbūves normas. Dati, ko savāca šis privātais uzņē ­
mums, var atšķirties no apbūves normām galvenokārt tāpēc, ka tas izmanto datus no atrašanās vietām, kuras nav 
apstiprinājusi reģionālās drošības amatpersona.
EĀDD atbilde 62
54
Tiesas konstatējumi attiecībā uz ImmoGest  ir labi zināmi un integrēti EĀDD darba programmā.
EĀDD piekrīt, ka esošais instruments nekustamā īpašuma apsaimniekošanai ( ImmoGest ) ir novecojis un tas ir 
jāaizstāj.
Tas kopā ar ierobežotiem resursiem delegāciju infrastruktūras attīstībai ir būtisks šķērslis efektīvai plānošanai ārpus 
2–3 gadu laikposma robežām.
Jaunā sistēma tiek izstrādāta un būs pilnībā ieviesta līdz 2016. gada beigām. Pirmkārt, jaunais ImmoGest  būs lietotā ­
jam vieglāk uztverams. Tas arī atbalstīs ziņošanu, analīzi, budžeta un – plašākā nozīmē – projektu plānošanu. Jaunais 
ImmoGest  ļaus labāk uzraudzīt/izsekot delegāciju ēku piemērotību.
59
EĀDD galvenā mītne uzskata, ka tās rīcībā ir pietiekami daudz uzticamas pamatinformācijas par visām biroja ēkām 
un rezidencēm, lai sagatavotu plānošanas dokumentus par 2–3 gadu laikposmu, ko tā uzskata par lietderīgu.
60
Skatīt arī EĀDD atbildi uz 59. un 61. punktu.
Katru gadu galvenā mītne izstrādā:
— kopš 2015. gada piecu gadu plānu ar mērķi noteikt galvenos potenciālos projektus attiecībā uz birojiem un rezi ­
dencēm, piemēram, to iegādi, celtniecību, pārvietošanu un īres atjaunošanu;
— biroju un rezidenču darba programmu nākamajiem diviem gadiem. Šī programma ir nosūtīta visām delegāci ­
jām un ir izstrādāta, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama centrālajā uzraudzības sistēmā. Tā katrai dele ­
gācijai nosaka galvenās darbības, kas jāveic saskaņā ar galvenās mītnes noteiktajām prioritātēm, kuras iegūtas 
arī no dažādiem ziņojumiem (piemēram, misijas ziņojumiem, novērtējuma ziņojumiem), un budžeta līdzekļu 
pieejamību.
Turklāt reizi trijos mēnešos galvenā mītne ziņo par slepenām un/vai augstas prioritātes lietām EĀDD hierarhijai.
Konkrētāk runājot par ieteikumu īstenošanu uz vietas, ir svarīgi nošķirt tādus ieteikumus kā pārcelšanās uz jaunām 
telpām un koplietošanas plānus no ieteikumiem, kas saistīti ar nelieliem drošības darbiem, nelielu remontu un 
apsaimniekošanu, kas ir jārisina vietēji ar delegācijas atbildību un kas ne vienmēr ir atspoguļots divu gadu darba 
programmā. 
EĀDD piekrīt, ka, ņemot vērā resursu pieejamību, varētu uzlabot iepriekš minētos ieteikumus, kā arī plānošanu 
kopumā.
Galvenā mītne ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai labotu situāciju Čadā, Ēģiptē, Šrilankā un Indijā. Vēl nav izde ­
vies atrast risinājumu Senegālā.
EĀDD atbilde 63
61
Līdzīgi dalībvalstu ārlietu ministriju pieredzei ir ļoti grūti izstrādāt nozīmīgus ilgtermiņa / vidēja termiņa plānus 
delegācijas ēkām.
Tam ir vairāki iemesli. Pirmkārt, politiskiem apsvērumiem bieži vien ir izšķiroša loma. Delegāciju atvēršana Lībijā, 
Mjanmā, Irānā, Dienvidsudānā ir nesenie piemēri, kad nepieciešamība/iespēja izveidot jaunu delegāciju bija reakcija 
uz politisko attīstību, un tādējādi to nevarēja paredzēt vairākus gadus iepriekš.
Otrkārt, stingrie budžeta ierobežojumi arī ir bijis šķērslis ceļā uz ilgtermiņa plānošanu, kad prioritāte bieži bija 
jāpiešķir steidzamākām īstermiņa vajadzībām. Ieguldījumu mehānisma izveide (no 2015. gada) ieviesīs stabilitātes 
elementu vidēja termiņa ēku projektu finansēšanā. Neraugoties uz to, ir svarīgi uzsvērt neparedzamo un dinamisko 
politikas un drošības kontekstu.
Tomēr EĀDD pēta iespējas, lai uzlabotu turpmāko ēku apsaimniekošanas un izdevumu plānošanu. Ņemot vērā poli ­
tiskās un praktiskās neskaidrības, 2–3 gadu plānošanas periods ir reālāks nekā 6–7 gadu ilgtermiņa plāns, izņemot 
būvniecības gadījumus.
Tādēļ EĀDD uzskata, ka tas pietiekami izmanto pieejamo informāciju. Šī situācija uzlabosies, kad ImmoGest  darbo ­
sies pilnā apmērā.
Labākais piemērs ir dalībvalstu prakse. Ēku koplietošanas sanāksmju laikā dalībvalstis tika aicinātas apmainīties ar 
savu piecu gadu plānošanu, taču šī informācija nebija pieejama.
EĀDD Infrastruktūras nodaļa ik gadu septembrī rīko sanāksmi, lai apspriestu darba programmu nākamajiem diviem 
gadiem. Šīs apspriedes laikā tiek apspriesta arī lielāka ilgtermiņa plānošana, taču tā nav iekļauta darba programmā, 
kuru nosūta delegācijai.
62
EĀDD piekrīt, ka vēl ir iespējas veikt uzlabojumus vidēja termiņa plānošanā. Šis būs gadījums, kad ImmoGest  un pie ­
derošo īpašumu apsaimniekošanas sistēma pilnībā darbosies, jo būs pieejama papildu informācija.
Skatīt arī EĀDD atbildi uz 61. punktu.
63
EĀDD uzskata, ka ilgtermiņā un principā īpašuma iegāde kopumā ir labāka nekā tā nomāšana. Iepriekš tas nav bijis 
iespējams budžeta ierobežojumu dēļ. Tagad, kad EĀDD ir aizdevuma mehānisms, apspriede par pirkšanu/nomāšanu 
būs vieglāka, jo iespēja iegādāties ir kļuvusi par realitāti. Tomēr īpašumtiesības ne vienmēr var būt labākais risinā ­
jums (galvenokārt finansiālu iemeslu dēļ) un ne vienmēr var būt iespējamas juridisku iemeslu dēļ.
EĀDD atbilde 64
65
Rezidenču iegāde tiek izskatīta tikai tad, ja pastāv laba finanšu iespēja, un jo īpaši tad, ja tās lielums ir pietiekams, lai 
segtu vajadzības vairumā gadījumu.
66, a)
Iegādes un nomas relatīvās izmaksas/ieguvumi tagad ir standarta elements ēku dokumentos. Šajā saistībā delegāci ­
jām ir izplatītas pamatnostādnes.
2015. gada marta paziņojums delegāciju vadītājiem par 200 miljonu EUR kredītlimita aizdevumu paredz, ka MDRA4  
nodaļa veiks aprēķinus, lai salīdzinātu iegādi ar īri.
66, b)
EĀDD piekrīt par vajadzību uzlabot īpašuma apsaimniekošanas stratēģiju. Lai turpinātu šo darbu, 2015. un 
2016. gadā tiek veikti turpmāk minētie pasākumi.
1. Visām delegācijām, kurās mums ir nekustamais īpašums, tika nosūtīta anketa. Tā ietver jautājumus par infrastruk ­
tūras kvalitāti, tehniskām iekārtām, vēsturiskiem darbiem, apsaimniekošanu, atsauksmēm un komentāriem par 
vispārējo ēkas darbības stāvokli.
2. “Uzturēšanas plānā” tiks izklāstīts grafiks lielākajām plānotajām rekonstrukcijām. Tas būs daudzgadu plāns, kuru 
katru gadu atjaunina. Šis plāns būs pamats budžeta plānošanai.
3. Līdztekus “Uzturēšanas plāna” formulēšanai tiks publiskotas pamatnostādnes, kurās paredzēti skaidri uzturēšanas 
standarti īpašumā esošām ēkām.
Jaunais veselības un sanitāro pārbaužu pamatlīgums ļaus izmantot ārējo ekspertu atzinumu, īstenojot šo īpašuma 
apsaimniekošanas stratēģiju.
66, c)
EĀDD piekrīt, ka valūtas kursa svārstības ir nopietns šķērslis, kas kavē infrastruktūras projektu plānošanu. Iespēju 
robežās EĀDD ir centies panākt līgumus euro valūtā, bet tas ne vienmēr ir iespējams. EĀDD ir gatavs apspriest risinā ­
jumus šajā jomā (ne tikai infrastruktūras izdevumiem) ar budžeta lēmējinstitūciju.
EĀDD atbilde 65
1. ieteikums. Jāpapildina mērķi attiecībā uz biroju ēkām
EĀDD pieņem ieteikumu.
EĀDD ēku politikā turpinās uzsvērt to, cik svarīga ir elastība, vides faktori un piekļuve personām ar invaliditāti. 
Tomēr vietējo ierobežojumu dēļ tas ne vienmēr ir iespējams.
2. ieteikums. Jānodrošina, lai organizācijām noteiktā maksa par telpu koplietošanu 
segtu visas izmaksas
EĀDD pieņem ieteikumu.
3. ieteikums. Izraudzītajām ēkām pastiprināti jāpiemēro ēku dokumentu procedūra
EĀDD pieņem šo ieteikumu, ievērojot Finanšu regulas ierobežojumus.
EĀDD ir veicis darbu pie visiem šiem jautājumiem, un vairāki pasākumi, lai stiprinātu ēku dokumentu procedūru, jau 
ir veikti.
4. ieteikums. Jāpārbauda tirgus cenas
EĀDD pieņem ieteikumu.
EĀDD, ja līdzekļi to ļauj, ir gatavs analizēt to, cik efektīva un iespējama ir uzlabota metodoloģija biroju un rezidenču 
tirgus cenu pārbaudīšanai un uzraudzībai.
Līdz šim, ņemot vērā labi zināmos resursu ierobežojumus un apņemšanos samazināt personālu, šādas metodoloģi ­
jas izstrādāšana un īstenošana nav bijusi iespējama.
5. ieteikums. Jāuzlabo nekustamā īpašuma apsaimniekošanas informācijas sistēma
EĀDD pieņem ieteikumu.
EĀDD piekrīt, ka esošais nekustamā īpašuma apsaimniekošanas instruments ( ImmoGest ) ir novecojis un tas ir jāaiz ­
stāj. Jaunajai sistēmai vajadzētu būt pilnībā ieviestai līdz 2016. gada beigām.
6. ieteikums. Jāpastiprina zināšanas par nekustamā īpašuma apsaimniekošanu
EĀDD pieņem ieteikumu.
EĀDD cilvēkresursu politika veicina personāla mobilitāti, izņemot attiecībā uz amatiem, kuros vajadzīgas īpašas 
speciālās zināšanas. Tiks apsvērta iespēja izveidot elastīgākus mobilitātes kritērijus dažām ekspertu amata vietām. 
Delegācijas pārvaldības reģionalizācija arī ļaus veidot un uzturēt speciālās zināšanas.
EĀDD atbilde 66
7. ieteikums. Jāizstrādā vidēja termiņa plāni
EĀDD daļēji pieņem ieteikumu.
EĀDD uzskata, ka vairāk nekā 2–3 gadu plānošanas periods var būt tikai indikatīvs, jo informācija, kas nepieciešama 
šādu plānu izstrādē, ir atkarīga no politiskām un praktiskām neskaidrībām (piemēram, personāla attīstība, drošības 
situācija, dalībvalstu plāni), kuras ir grūti prognozēt ārpus šā termiņa robežām. Turklāt, jo īpaši attiecībā uz izmaiņām 
un apsaimniekošanu, uz nākotni vērsta plānošana var būt nozīmīga tikai lieliem projektiem.
8. ieteikums. Jānosaka, kuros gadījumos iegāde nodrošina ieguldīto līdzekļu labāku 
atdevi, un efektīvi jāapsaimnieko īpašumā esošās ēkas
EĀDD pieņem šo ieteikumu, ja ir pieejami resursi.
Jaunais nekustamā īpašuma apsaimniekošanas IT rīks nākotnē atbalstīs arī analīzi, budžeta un – plašākā nozīmē  – 
projektu plānošanu.
Tomēr tikai ar 13 darbinieku komandu pastāv ierobežojumi attiecībā uz iespējām EĀDD efektīvi pārvaldīt tik lielu 
portfeli.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) nodrošina biroja 
telpas ES darbiniekiem un rezidences delegāciju 
vadītājiem aptuveni 140 ES delegācijās visā pasaulē. Šajā 
ziņojumā Eiropas Revīzijas palāta izvērtē, vai ēkas atbilst 
EĀDD  vajadzībām un nodrošina ieguldīto līdzekļu atdevi. 
Tā secina, ka ēkas kopumā atbilst EĀDD vajadzībām, taču 
dažos gadījumos nenodrošina ieguldīto līdzekļu labāko 
atdevi šādu iemeslu dēļ: lielākajai daļai biroju ir pārāk liela 
platība, EĀDD īpašumā ir ēkas, ko tas vairs neizmanto, un 
maksa, kas ir noteikta organizācijām, kuras īrē telpas 
delegācijās, nesedz visas izmaksas. Revīzijā tika izskatīti šo 
trūkumu iemesli, un Palāta iesaka turpmāk nostiprināt 
sistēmas, īpaši saistībā ar EĀDD  plāniem veikt 
ieguldījumus ēku iegādē, nevis īrē.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA