LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 379/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2014. gada finanšu pārskati

(2015/C 379/01)

SATURS

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 2

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI – EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 7

PASKAIDROJUMI EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 15

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATS 37

PASKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATU 41

EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTAIS FINANŠU PĀRSKATS 42

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI 44

FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 72

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda gada finanšu pārskats par 2014. gadu ir sagatavots saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas IX daļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šā finanšu pārskata pielikumā.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada finanšu pārskata sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 20. pantu.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un pasīvi, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotājiem un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

[paraksts] Manfred KRAFF, grāmatvedis 2015. gada 13. jūlijā

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk tekstā – “ES”) ir sadarbības attiecības attīstības jomā ar daudzām attīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti sadarbībai attīstības jomā, nāk no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets,

— Eiropas Attīstības fonds,

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk tekstā – “EAF”) ir galvenais instruments ES atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm (turpmāk tekstā – “ĀKK”) un Aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk tekstā – “AZT”).

EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk tekstā – “Komisija”) atbild par to operāciju finansiālo izpildi, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk tekstā – “EIB”) pārvalda Ieguldījumu mehānismu.

Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti noslēdz uz apmēram pieciem gadiem. Katru EAF regulē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība par finanšu pārskatu sagatavošanu katram atsevišķam EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko vada Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, kas pazīstami kā Pagaidu mehānisms (PM) (2). PM ir sagatavots 11. EAF ietvaros.

Vienlaikus tika grozīta 10. EAF Finanšu regula (3) un tika pieņemta jauna Finanšu regula, ko piemēro pārejas periodam (4). Tā stājās spēkā 2014. gada 30. maijā. Padome 2015. gada 2. martā pieņēma 11. EAF Finanšu regulu (5) un īstenošanas noteikumus (6). Tie stājās spēkā 2015. gada 6. martā.

ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot tieši, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā Ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada finanšu pārskata pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā (7).

2. KĀ FINANSĒ EAF?

Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet, ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES EAF ir daudzgadīgs fonds. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laika periodā. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES politiku, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekš minētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. GADA BEIGU PĀRSKATI

3.1. Gada pārskati

Grāmatvedis atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatus veido:

I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi:

i) EAF finanšu pārskati;

ii) Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu;

II daļa. EIB pārvaldītie līdzekļi:

i) Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati.

Turklāt, tā kā 2014. gads bija pirmais gads, kad EAF ietvaros tika izveidots ieguldījumu fonds (skatīt turpmāk 3.2. punktu), turpmāk ir sniegts arī tā finanšu pārskats kopā ar konsolidēto (EAF un ieguldījumu fonda) pārskatu.

Gada finanšu pārskatus līdz nākamā gada 31. jūlijam pieņem Komisija un iesniedz tos Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

3.2. Bêkou ieguldījumu fonds

Saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), 187. panta 1. punktu un Finanšu regulas, ko piemēro pārejas periodam, 42. pantu Komisija atļāva veidot Savienības ieguldījumu fondus ārējiem pasākumiem atbilstoši nolīgumiem, kas noslēgti ar citiem atbalstītājiem. Šos ieguldījumu fondus drīkst veidot ārkārtas, pēcārkārtas un tematiskiem pasākumiem. Saskaņā ar ES FR 187. panta 6. punktu Savienības ieguldījumu fonda grāmatvedim ir jābūt Komisijas grāmatvedim.

Pirmo vairāku atbalstītāju ES ieguldījumu fondu ar nosaukumu Bêkou2014. gada 15. jūlijā izveidoja Eiropas Savienība, Vācija, Francija un Nīderlande, lai veicinātu stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā. Bêkou ieguldījuma fonda maksimālais darbības ilgums ir 60 mēneši.

Tā kā Bêkou ieguldījumu fonds tika izveidots EAF ietvaros, tā gada finanšu pārskats ir konsolidēts ar EAF finanšu pārskatu.

4. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

4.1. Revīzija

EAF gada finanšu pārskatus un līdzekļu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk tekstā – “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.2. Izpildes apstiprinājums

Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF finanšu līdzekļu izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt Komisijas iepriekšējā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu. Šā lēmuma pamatā ir ERP veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildu informācijas pieprasījumi.

FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI – EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI (8)

SATURS

EAF FINANŠU PĀRSKATI 7

EAF BILANCE 7

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 8

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 9

EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 10

EAF IESNIEGTĀ BILANCE 11

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 12

EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 13

PASKAIDROJUMI EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 15

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATS 37

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 38

PAMATINFORMĀCIJA PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDU 39

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA BILANCE 39

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR FINANŠU DARBĪBU 40

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR NAUDAS PLŪSMU 40

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 40

PASKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATU 41

EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTAIS FINANŠU PĀRSKATS 42

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 42

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 43

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS 43

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI 44

EAF FINANŠU PĀRSKATI (9)

EAF BILANCE

(miljonos euro) Paskaidrojums 31.12.2014. 31.12.2013. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1. 472 424 Iemaksas ieguldījumu fondā 2.2. 39 — 511 424 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.3. 1 403 1 286 Debitoru parādi 2.4. 84 84 Nauda un tās ekvivalenti 2.6. 391 759 1 878 2 128 AKTĪVI KOPĀ 2 389 2 553 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. (34) (25) (34) (25) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.8. (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) PASĪVI KOPĀ (1 457) (1 239) NETO AKTĪVI 932 1 313 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9. 35 673 32 529 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10. 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (33 468) (30 396) Gada saimnieciskais rezultāts (3 526) (3 072) NETO AKTĪVI 932 1 313





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(miljonos euro) Paskaidrojums 2014 2013 PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.2. 132 123 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3. (3 650) (3 027) Administratīvie izdevumi 3.4. (22) (167) (3 671) (3 194) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 539) (3 072) Finanšu ieņēmumi 3.5. 13 0 Finanšu izdevumi (0) 0 PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 13 0 GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 526) (3 072)





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

(miljonos euro) Paskaidrojums 2014 2013 Gada saimnieciskais rezultāts (3 526) (3 072) PAMATDARBĪBA Dalībvalstu parastās iemaksas 3 068 2 961 Līdzfinansējuma iemaksas 66 18 Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) 14 (2) Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (47) 14 Iemaksu ieguldījumu fondā (palielinājums)/samazinājums (39) — Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (117) 48 Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (10) (22) (7) Ilgtermiņa saistību pieaugums/(samazinājums) 9 (15) Īstermiņa saistību pieaugums/(samazinājums) (11) 227 123 NETO NAUDAS PLŪSMA (368) 69 Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (368) 69 Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā 2.5. 759 690 Nauda un tās ekvivalenti gada beigās 2.5. 391 759





EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

(miljonos euro) Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) ATLIKUMS 31.12.2012. 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (2 950) 2 950 — — 2 950 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (3 072) — (3 072) ATLIKUMS 31.12.2013. 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (3 144) 3 144 — — 3 144 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (3 526) — (3 526) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932





EAF IESNIEGTĀ BILANCE

(miljonos euro) 31.12.2014. 31.12.2013. Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1. — 17 411 44 — 90 334 — Iemaksas ieguldījumu fondā 2.2. — — — 39 — 17 411 83 — 90 334 — ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.3. 5 142 1 178 77 5 259 1 021 — Debitoru parādi 2.4. 3 66 15 0 2 58 24 — Korespondējošie konti 2.5. 216 810 — 607 290 1 323 — — Nauda un tās ekvivalenti 2.6. — — — 391 — — 759 — 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 — AKTĪVI KOPĀ 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 — ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. — — (34) — — — (25) — — — (34) — — — (25) — ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.8. (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) — Korespondējošie konti 2.5. — — (1 633) — — — (1 613) — (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) — PASĪVI KOPĀ (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) — NETO AKTĪVI 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) — KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9. 12 840 11 699 11 134 — 12 840 11 699 7 990 — Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10. 627 1 625 — — 627 1 625 — — Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.11. (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) — Gada saimnieciskais rezultāts 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) — 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) — NETO AKTĪVI 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) —





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(miljonos euro) 2014 2013 Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.2. 9 43 79 1 64 34 25 — PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi 3.3. (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) — Administratīvie izdevumi 3.4. — 0 (22) — — (0) (167) — (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) — PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) — Finanšu ieņēmumi 3.5. 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 — Finanšu izdevumi — — (0) — — — 0 — PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 — GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) —





EAF PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

(miljonos euro) 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2012. 12 840 — 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — Pārvietojumi uz/no 10. EAF — (102) (102) Gada saimnieciskais rezultāts — 10 10 ATLIKUMS 31.12.2013. 12 840 — 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — Pārvietojumi uz/no 10. EAF — — (64) (64) Pārvietojumi uz/no 11. EAF — — — — Gada saimnieciskais rezultāts — 8 8 ATLIKUMS 31.12.2014. 12 840 — 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214





(miljonos euro) 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2012. 11 699 — 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — Pārvietojumi no 10. EAF un uz to — (371) (371) Gada saimnieciskais rezultāts — (331) (331) ATLIKUMS 31.12.2013. 11 699 — 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — Pārvietojumi no 10. EAF un uz to — (372) (372) Pārvietojumi uz/no 11. EAF — — Gada saimnieciskais rezultāts — (235) (235) ATLIKUMS 31.12.2014. 11 699 — 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860





(miljonos euro) 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2012. 21 152 16 112 5 040 (6 614) — 479 (1 095) Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (2 950) 2 950 2 950 Pārvietojumi uz/no 8. un 9. EAF — 473 473 Gada saimnieciskais rezultāts — (2 751) (2 751) ATLIKUMS 31.12.2013. 21 152 13 162 7 990 (9 365) — 952 (423) Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (3 144) 3 144 3 144 Pārvietojumi uz/no 8. un 9. EAF — (936) (936) Pārvietojumi uz/no 11. EAF — (225) (225) Pārvietotā saimnieciskās darbības rezultāta pārskaitījums – finanšu līdzekļi – no 10. EAF uz 11. EAF 10 10 Gada saimnieciskais rezultāts — (2 828) (2 828) ATLIKUMS 31.12.2014. 21 152 10 018 11 134 (12 183) — (209) (1 258)





(miljonos euro) 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) + (F) ATLIKUMS 31.12.2012. — — — — — — Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — Pārvietojumi uz/no 8., 9. un 10. EAF — — — Gada saimnieciskais rezultāts — — — ATLIKUMS 31.12.2013. — — — — — — Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — — — — Pārvietojumi uz/no 8., 9. un 10. EAF — 1 597 1 597 Pārvietotā saimnieciskās darbības rezultāta pārskaitījums – finanšu līdzekļi – no 10. EAF uz 11. EAF (10) (10) Gada saimnieciskais rezultāts — (472) (472) ATLIKUMS 31.12.2014. — — — (482) 1 597 1 116

PASKAIDROJUMI EAF FINANŠU PĀRSKATIEM

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

EAF grāmatvedības politika ir tāda pati, kādu piemēro Eiropas Savienība (ES), un tā ir izklāstīta ES gada konsolidēto finanšu pārskatu 1. paskaidrojumā. Visnozīmīgāko politiku kopsavilkums ir sniegts turpmāk.

1.1. Juridiskais pamats un grāmatvedības noteikumi

EAF sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar EAF Finanšu regulas 46. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu, kā paredzēts ES Finanšu regulas 152. pantā. Minētos noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbības īpatnības.

1.2. Grāmatvedības principi

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, gatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 2. noteikumā (tādi paši kā 1. SPSGS) – skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības saskaņā ar ES Finanšu regulas 144. pantu ir atbilstība, ticamība, saprotamība un salīdzināmība.

1.3. Sagatavošanas pamats

Valūta un konvertācijas pamats

Gada finanšu pārskatus sagatavo, izsakot miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskata valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā. Monetāro aktīvu un pasīvu gada beigu atlikumus, kas izteikti ārvalstu valūtā, konvertē euro pēc 31. decembrī noteiktā valūtas maiņas kursa.

Euro maiņas kurss

Valūta 31.12.2014. 31.12.2013. Valūta 31.12.2014. 31.12.2013. BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL — 0,7028 USD 1,2140 1,3791

1.3.1. Aplēses izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver, bet neaprobežojas ar summām, kas raksturo darbinieku pabalstu saistības, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātos ienākumus un izdevumus, iespējamos aktīvus un saistības, nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu, iekārtu un aprīkojuma vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.4. Bilance

1.4.1. Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, ņemot vērā sākotnējās izmaksas, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Aplēstā lietderīgā lietošana nemateriālajiem aktīviem ir atkarīga no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumu būtiskie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas to rašanās brīdī atzīst par izdevumiem.

1.4.2. Pamatlīdzekļi, iekārtas un aprīkojums

Visus pamatlīdzekļus, iekārtas un aprīkojumu uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu. Turpmākās izmaksas iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai, ja nepieciešams, atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, kad var pierādīt, ka attiecīgās pozīcijas turpmāk radītie ekonomiskie ieguvumi vai ekspluatācijas potenciāls ieplūdīs uzņēmumā un tās izmaksas var ticami izmērīt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas 4 % Pamatlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Mēbeles No 10 % līdz 25 % Aprīkojums No 10 % līdz 33 % Transportlīdzekļi 25 % Datoru aparatūra 25 % Pārējie materiālie aktīvi No 10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Materiālo aktīvu nomu, ja uzņēmumam būtībā pieder visi riski un atlīdzības, ko rada īpašumtiesības, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nesamaksātajam finanšu atlikumam. Nomas pienākumus, no kuriem atskaita finanšu izdevumus, raksturo kā saistības. Finanšu izmaksu procentu elementu iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā, lai par katru periodu iegūtu nemainīgu regulāru procentu likmi šīs saistības atlikušajam atlikumam. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu no riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.4.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām – aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas un tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.4.4. Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās – finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā.

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas pamatā iegādāts pārdošanai īstermiņā vai uzņēmums to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad uzņēmums izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus uzņēmums pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā uzņēmumam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā īstermiņa vai ilgtermiņa aktīvus, atkarībā no laikposma, kurā uzņēmums plāno tos atsavināt, un parasti tas ir bilances datumā atlikušais termiņš.

1.4.5. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim līgumā noteiktajā laika periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot uzņēmumam izmaksāto priekšfinansējumu. Priekšfinansējuma summu (pilnībā vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas (kuras atzīst kā izdevumus) un atmaksātās summas.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(-ās) summā(-ās), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

1.4.6. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādus un atgūstamās summas uzskaita sākotnējā apmērā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka uzņēmums nespēs ieturēt visas summas, kas tam pienākas sākotnējos debitoru parādu termiņos. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.4.7. Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

1.4.8. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja uzņēmumam pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.4.9. Kreditoru parādi

Liela daļa uzņēmuma kreditoru parādu nav saistīti ar preču vai pakalpojumu iegādi – tie ir neapmaksātie izmaksu pieprasījumi no subsīdiju vai cita ES finansējuma saņēmējiem. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus ieraksta grāmatās, kad uzņēmums ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.4.10. Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, uzņēmums ir veicis piegādes vai eksistē līgumiska vienošanās, uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.5. Finanšu darbības rezultātu pārskats

1.5.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmēja uzņēmumam, bet saņēmējs uzņēmums tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību. Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ienākošās naudas plūsmas vai kalpošanas potenciāls no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, izņemot nodokļus.

Maiņas ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam nodod lielu daļu riska un atlīdzības, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

1.5.2. Izdevumi

Maiņas izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst, kad piegādes ir veiktas un uzņēmums tās ir apstiprinājis. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido lielāko daļu uzņēmuma izdevumu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu vai neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi. Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus periodā, kad notika notikumi, kas izraisīja pārskaitījumu, ciktāl šāda veida pārskaitījumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums, kas to atļauj; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus; un attiecināmo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu.

1.6. Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības

1.6.1. Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esamību apstiprina tikai viena vai vairāku neskaidru nākotnes notikumu iestāšanās vai neiestāšanās, kas pilnībā neatrodas uzņēmuma kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.6.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esamība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā neatrodas uzņēmuma kontrolē; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

1.7. Līdzfinansējums

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ar nosacījumu, un tās reģistrē kā izmaksājamas dalībvalstīm, ne-dalībvalstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas līgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgās iemaksu summas atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās.

2. BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1. Priekšfinansējums

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Priekšfinansējums — 17 411 44 472 424 Kopā — 17 411 44 472 424





(miljonos euro) Kopā 31.12.2014. Tiešā pārvaldība 72 Īsteno: Komisija 47 ES izpildaģentūras 3 ES delegācijas 22 Netiešā pārvaldība 400 Īsteno: Trešās valstis 22 Starptautiskās organizācijas 127 EIB un EIF 223 Publisko tiesību subjekti 24 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 4 Kopā 472

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošajā līgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus, bet pēc 8. un 9. EAF izbeigšanas lielākā daļa iepriekšējā finansējuma ir īstermiņa.

Ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājums par EUR 80 miljoniem, salīdzinot ar 2013. gada 31. decembri, galvenokārt ir izskaidrojams ar jaunu līgumu īstenošanu saskaņā ar Pagaidu mehānismu (EUR 77 miljoni).

2.2. Iemaksas ieguldījumu fondā

Šī pozīcija atspoguļo summu, kas samaksāta kā iemaksa ES ieguldījumu fondā Bêkou.

ĪSTERMIŅA AKTĪVI

2.3. Priekšfinansējums

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Priekšfinansējums (bruto) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Noskaidrots periodizācijas laikā (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Kopā 5 142 1 178 77 1 403 1 286





(miljonos euro) Kopā 31.12.2014. Tiešā pārvaldība 227 Īsteno: Komisija 116 ES izpildaģentūras 4 ES delegācijas 106 Netiešā pārvaldība 1 176 Īsteno: Trešās valstis 257 Starptautiskās organizācijas 494 EIB un EIF 357 Publisko tiesību subjekti 41 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 24 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 2 Kopā 1 403

2.3.1. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2014. gada 31. decembrī to garantiju nominālā vērtība, kuras EAF saņēma par priekšfinansējumu, ir EUR 259 miljoni.

2.4. Debitoru parādi

(miljonos euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Debitoru parādi no klientiem, valsts iestādēm, EBTA un trešām valstīm 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Debitoru parādi no dalībvalstīm — — — 0 0 3 Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Kopā 3 66 15 0 84 84





(miljonos euro) Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Atgūstamās summas no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem 21 22 Atgūstamās summas no maiņas darījumiem 63 62 Kopā 84 84

2.4.1. Debitoru parādi no klientiem, valsts iestādēm, EBTA un trešām valstīm

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Debitoru parādi no klientiem, valsts iestādēm, EBTA un trešām valstīm 6 34 9 0 49 38 Norakstīšana (3) (23) (2) (0) (28) (14) Kopā 3 10 7 0 21 24

2.4.2. Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi galvenokārt ietver uzkrātos procentus par priekšfinansējuma summām.

2.5. Korespondējošie konti

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Korespondējošie konti 216 810 (1 633) 607 — Kopā 216 810 (1 633) 607 —

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piesaistīti 11. EAF (12); tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas korespondējošos kontos. Korespondējošie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF.

2.6. Nauda un tās ekvivalenti (13)

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Īpašie konti – dalībvalstu finanšu iestādes — — — 344 344 719 Norēķinu konti – komercbankas — — — 47 47 39 Īpašais Kongo Demokrātiskās Republikas fonds (14) — — — 1 1 1 Kopā — — — 391 391 759

Naudas un tās ekvivalentu vispārējo samazinājumu galvenokārt izskaidro iemaksāto maksājumu līmenis un augstāks budžeta izpildes līmenis nekā iepriekšējā pārskata periodā.

Jāpiebilst, ka Stabex fondu turētājas ir saņēmējas ĀKK valstis, tādēļ tie nav iekļauti EAF bilancē. Akronīms Stabex nozīmē ES kompensējošu finanšu shēmu ĀKK valstu eksporta ieņēmumu stabilizēšanai. Kad Komisija un (ĀKK) saņēmējvalsts ir panākušas vienošanos par to, kā izmantot Stabex līdzekļus, abas puses paraksta pārskaitījuma konvenciju. Saskaņā ar (pārskatītā) Lomes IV nolīguma (15) 211. pantu līdzekļus pārskaita uz procentus nesošu kontu, kuram piemēro divu parakstu sistēmu (paraksta Komisijas un saņēmējvalsts pārstāvji) un kurš ir atvērts ĀKK valsts vārdā. Līdzekļi paliek šajos divu parakstu kontos līdz brīdim, kad savstarpējo saistību sistēma (FMO) pamato pārskaitījumu projektam. Komisijas kredītrīkotājs saglabā konta paraksta tiesības, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izmaksā, kā paredzēts. Līdzekļi kontos, kuriem piemēro divu parakstu sistēmu, ir ĀKK valsts īpašums, un līdz ar to tie netiek uzrādīti kā aktīvi EAF pārskatos. Pārskaitījumi uz šiem kontiem tiek iegrāmatoti kā Stabex maksājumi. Skatīt arī 3.2.2. paskaidrojumu, lai iegūtu papildu informāciju.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.7. Kreditoru parādi

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Kreditoru parādi – līdzfinansējums — — 34 — 34 25 Kopā — — 34 — 34 25

Izmaiņas līdzfinansējuma kreditoru parādu kopsummā ir izskaidrotas 2.8.1.2. paskaidrojumā.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.8. Kreditoru parādi

(miljonos euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Īstermiņa kreditoru parādi 2.8.1. 0 22 446 5 474 322 Uzkrātie izdevumi 2.8.2. 10 153 521 37 722 588 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.8.3. — — 228 — 228 304 Kopā 10 175 1 195 43 1 423 1 214

2.8.1. Īstermiņa kreditoru parādi

(miljonos euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Piegādātāji un citi 2.8.1.1. 0 23 379 (0) 402 244 Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.8.1.2. — (0) 67 0 67 75 Dažādi kreditoru parādi 2.8.1.3. — (1) (0) 6 4 3 Kopā 0 22 446 5 474 322

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu subsidēšanas darbību. Tos iegrāmato par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas tiek atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā.

2.8.1.1. Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ir ietvertas summas, kas maksājamas piegādātājiem, kā arī summas, kas maksājamas publiskajām iestādēm un trešām valstīm.

Palielinājums EUR 158 miljonu apmērā salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu galvenokārt saistīts ar kreditoru parādu trešām valstīm palielinājumu par EUR 160 miljoniem.

2.8.1.2. Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma atbilst iepriekšējam gadam. 2014. gadā tika saņemtas jaunas līdzfinansējuma iemaksas no EIB (EUR 48 miljoni), Beļģijas (EUR 5 miljoni), Zviedrijas (EUR 3 miljoni) un citām valstīm.

Līdzfinansējuma kreditoru parādi tika samazināti par EUR 57 miljoniem, lai atzītu ieņēmumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem (skatīt 3.2.3. un 3.3.2. paskaidrojumu).

2.8.1.3. Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi galvenokārt ir nepiešķirti naudas ieņēmumi un atmaksātās summas.

2.8.2. Uzkrātie izdevumi

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Uzkrātie izdevumi 10 153 521 37 722 588 Kopā 10 153 521 37 722 588

Gada beigās tiek veikts novērtējums par EAF līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem vēl nav sniegti pārskati. Pēc šiem periodizācijas aprēķiniem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātos izdevumus.

Priekšfinansējuma aplēstā izlietojuma summas uzrāda kā iepriekšējā finansējuma aplēsto noskaidroto summu (skatīt 2.3. paskaidrojumu).

2.8.3. Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Apvienotā Karaliste — — 222 — 222 296 Čehijas Republika — — 4 — 4 — Īrija — — — — — 5 Lietuva — — 1 — 1 2 Kopā — — 228 — 228 304

Tās ir dalībvalstu avansā veiktās iemaksas.

NETO AKTĪVI

2.9. Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (13 162) — (13 162) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2013. 12 840 11 699 7 990 — 32 529 Fondu kapitāls 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Nepieprasītais fondu kapitāls — — (10 018) — (10 018) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2014. 12 840 11 699 11 134 — 35 673

Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas vēl nav pieprasīts no dalībvalstīm.

Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstis pieprasa pārskaitīšanai uz finanšu līdzekļu kontiem.

8. un 9. EAF kapitāls tika visā pilnībā pieprasīts un saņemts.

Pagaidu mehānisma pasākumi 2014. gadā tika finansēti, izmantojot atceltās summas no iepriekšējiem EAF (skatīt 2.11. paskaidrojumu – pieprasītā fondu kapitāla pārnesumi starp aktīvajiem EAF). Tā kā iekšējais nolīgums, ar ko izveido 11. EAF, 2014. gada 31. decembrī vēl nebija stājies spēkā, 11. EAF ietvaros fonda kapitāls nav atspoguļots.

Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā

(miljonos euro) Iemaksas % Nepieprasītie 10. EAF līdzekļi 31.12.2013. 2014. gadā pieprasītie līdzekļi Nepieprasītie 10. EAF līdzekļi 31.12.2014. Austrija 2,41 (317) 76 (241) Beļģija 3,53 (465) 111 (354) Bulgārija 0,14 (18) 4 (14) Kipra 0,09 (12) 3 (9) Čehijas Republika 0,51 (67) 16 (51) Dānija 2,00 (263) 63 (200) Igaunija 0,05 (7) 2 (5) Somija 1,47 (193) 46 (147) Francija 19,55 (2 573) 615 (1 958) Vācija 20,50 (2 698) 645 (2 053) Grieķija 1,47 (193) 46 (147) Ungārija 0,55 (72) 17 (55) Īrija 0,91 (120) 29 (91) Itālija 12,86 (1 693) 404 (1 288) Latvija 0,07 (9) 2 (7) Lietuva 0,12 (16) 4 (12) Luksemburga 0,27 (36) 8 (27) Malta 0,03 (4) 1 (3) Nīderlande 4,85 (638) 152 (486) Polija 1,30 (171) 41 (130) Portugāle 1,15 (151) 36 (115) Rumānija 0,37 (49) 12 (37) Slovākija 0,21 (28) 7 (21) Slovēnija 0,18 (24) 6 (18) Spānija 7,85 (1 033) 247 (786) Zviedrija 2,74 (361) 86 (274) Apvienotā Karaliste 14,82 (1 951) 466 (1 485) Kopā 100,00 (13 162) 3 144 (10 018)

2.10. Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF 627 1 625 — — 2 252 Atlikums 31.12.2014. 627 1 625 — — 2 252

Šī pozīcija ietver līdzekļus, kas pārvietoti no slēgtiem EAF.

2.11. Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2012. (2 980) 2 501 479 — 0 Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF no 8. un 9. EAF (102) (371) 473 — 0 Atlikums 31.12.2013. (3 083) 2 130 952 — 0 Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (64) (372) 436 0 Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (225) 225 0 Pārvietojums no 10. un 11. EAF darbības rezervēm uz Pagaidu mehānismu (1 372) 1 372 0 Atlikums 31.12.2014. (3 147) 1 758 (209) 1 597 0

Šī pozīcija ietver līdzekļus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF.

Stājoties spēkā Kotonū nolīgumam, visi iepriekš aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc atbrīvošanās no saistībām tika pārnesti uz jaunāko atvērto EAF. Līdzekļi, kas pārnesti no citiem EAF, palielina saņēmēja fonda apropriācijas un samazina izcelsmes fonda apropriācijas. Līdzekļus, kas pārnesti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var piesaistīt tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3. PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

3.1. Ieņēmumi no maiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem

(miljonos euro) Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Ieņēmumi no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem 87 79 Ieņēmumi no maiņas darījumiem 59 43 Kopā 145 123

Ieņēmumi EUR 87 miljonu apmērā no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ir tikai pamatdarbības ieņēmumi, bet ieņēmumi EUR 59 miljonu apmērā no maiņas darījumiem veido pamatdarbības ieņēmumus (EUR 45 miljoni) un finanšu ieņēmumus (EUR 13 miljoni – skatīt 3.5. paskaidrojumu).

3.2. Pamatdarbības ieņēmumi

(miljonos euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Izdevumu atgūšana 3.2.1. 2 22 3 — 26 13 Stabex līdzekļu atgūšana 3.2.2. 4 — — — 4 61 Ieņēmumi no valūtas maiņas 3 21 19 1 45 41 Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi 3.2.3. — — 57 — 57 8 Kopā 9 43 79 1 132 123





(miljonos euro) Kopā 2014. g. Tiešā pārvaldība 17 Īsteno: Komisija 0 ES delegācijas 17 Netiešā pārvaldība 70 Īsteno: Trešās valstis 68 Starptautiskās organizācijas 1 Pamatdarbības ieņēmumu kopsumma, atskaitot ieņēmumus no valūtas maiņas 86

3.2.1. Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo EAF grāmatvedības sistēmā reģistrētos EAF izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem, lai atgūtu iepriekš izmaksātas summas, pamatojoties uz pārbaudēm, revīzijām vai attiecināmības analīzi. Jāmin, ka priekšfinansējuma summu atgūšanu neatspoguļo kā ieņēmumus, bet šīs summas pievieno priekšfinansējuma pozīcijā bilancē.

Nepamatotu maksājumu atgūšana

2014. gadā tika izdoti nepamatotu maksājumu atgūšanas rīkojumi par EUR 48 miljoniem, salīdzinot ar EUR 23 miljoniem 2013. gadā. No tiem EUR 25 miljoni attiecās uz izdevumu atgūšanu un tādēļ tika reģistrēti kā pamatdarbības ieņēmumi. Izmaksāto priekšfinansējuma summu atgūšana veidoja EUR 23 miljonus, kas bilancē tika reģistrēti kā priekšfinansējuma aktīvi.

Nepamatoto maksājumu atgūšanu var apkopot šādi.

(miljonos euro) Ieņēmumi Priekšfinansējums Kopā 2014. g. Ieņēmumi Priekšfinansējums Kopā 2013. g. Kļūdas 0 2 2 2 4 6 Pārkāpumi 24 20 44 4 12 16 OLAF informēts 1 0 1 — 1 1 Kopā 25 23 48 6 17 23

3.2.2. Stabex līdzekļu atgūšana

2014. gadā EUR 4 miljoni tika atmaksāti EAF no divu parakstu kontiem ĀKK valstīs. Šie līdzekļi tika pārskaitīti galvenokārt no Kotdivuāras (EUR 2 miljoni) un Ugandas (EUR 1 miljons). Minētie ieņēmumi tika iekļauti pamatdarbības ienākumos (kā atgūtie Stabex līdzekļi) 8. EAF finanšu darbības rezultātu pārskatā.

3.2.3. Līdzfinansējuma pamatdarbības ienākumi

Pamatdarbības ienākumus, kas saistīti ar līdzfinansējumu, uzrāda kā izlietotās iemaksas (skatīt 3.3.2. paskaidrojumu).

3.3. Pamatdarbības izdevumi

(miljonos euro) Paskaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti 3.3.1. (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi 3.3.2. — — 57 — 57 8 Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas 2 18 11 3 33 60 Debitoru parādu norakstīšana (0) 14 0 0 14 1 Kopā 1 293 2 881 475 3 650 3 027





(miljonos euro) Kopā 2014 Tiešā pārvaldība 933 Īsteno: Komisija 114 ES izpildaģentūras 2 ES delegācijas 817 Ieguldījumu fondi — Netiešā pārvaldība 2 670 Īsteno: Trešās valstis 1 111 Starptautiskās organizācijas 1 148 EIB un EIF 179 Publisko tiesību subjekti 144 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 46 Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 41 Kopā pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti un līdzfinansējums 3 603

3.3.1. Pamatdarbības izdevumi – atbalsta instrumenti

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Plānojamais atbalsts (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makroekonomiskais atbalsts — 42 — — 42 21 Nozaru politika 0 10 (1) — 10 222 Procentu likmes subsīdijas 3 — — — 3 (0) Iekšējie ĀKK projekti — 215 507 258 979 645 Ārkārtas atbalsts — 2 250 84 335 270 Atbalsts bēgļiem (0) — — — (0) 1 Riska kapitāls 0 — — — 0 0 Stabex 2 — — — 2 (1) SYSMIN 0 — — — 0 0 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas — 2 — — 2 5 Institucionālais atbalsts — — 19 — 19 62 Saņemtās eksporta kompensācijas 1 (6) — — (5) 13 Kopā (0) 261 2 813 472 3 545 2 957

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

3.3.2. Līdzfinansējuma pamatdarbības izdevumi

Tie ir izdevumi par līdzfinansējuma projektiem 2014. gadā. Tā kā saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas noteikti ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumiem (ar nosacījumu), atbilstošā iemaksu summa tika atzīta par pamatdarbības ieņēmumiem (skatīt 3.1.3. paskaidrojumu).

3.4. Administratīvie izdevumi

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Administratīvie izdevumi — (0) 22 — 22 167 Kopā — (0) 22 — 22 167

Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus, t. i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tās ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt.

Administratīvo izdevumu samazinājumu galvenokārt izraisīja izmaiņas uzkrājumu aplēšanas metodē. Ja to pašu metodi izmantotu 2013. gadā, kopējie administratīvie izdevumi (tostarp uzkrātās maksas) būtu par EUR 80 miljoniem mazāki.

3.5. Finanšu ieņēmumi

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 2014. g. Kopā 2013. g. Procentu ienākumi – Eiropas bankas 0 1 (3) 0 (1) 0 Procenti par priekšfinansējumu (0) 13 (1) 2 15 (0) — uzkrātie procenti (0) 12 (1) — 11 (5) — atgūtie procenti 0 1 0 2 3 5 Kopā 0 15 (3) 2 13 (0)

Procenti par priekšfinansējumu tiek atzīti saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro pārejas periodam, 9. panta 2. punkta d) apakšpunkta noteikumiem. Procentu ieņēmumi 2013. gadā bija negatīvi uzkrāto priekšfinansējuma procentu apvērses rezultātā. Procentu ieņēmumu palielinājumu 2014. gadā 9. EAF galvenokārt radīja USD/EUR valūtas maiņas kursa svārstības.

Finanšu ieņēmumus uzskata par ieņēmumiem no maiņas darījumiem.

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. Iespējamie aktīvi

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Izpildes garantijas 3 44 54 — 101 116 Ieturēšanas garantijas 2 30 18 — 50 56 Kopā 5 74 72 — 150 171

4.1.1. Izpildes garantijas

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar EAF.

4.1.2. Ieturēšanas garantijas

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem ietur, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmējs izpilda savas saistības. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

4.2. Iespējamās saistības

4.2.1. Uzņēmējdarbības attīstības centrs

ĀKK un ES Ministru padome 2014. gada jūnijā vienojās “sākt pakāpenisku UAC slēgšanu” un vienlaikus – “nodrošināt, lai pilnībā tiktu pabeigti privātā sektora atbalsta projekti, kurus UAC īstenoja ĀKK valstīs un reģionos”. Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome deleģēja pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai, lai virzītu šo jautājumu tālāk, pieņemot nepieciešamos lēmumus.

ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, 2014. gada 23. oktobrī pieņemot Lēmumu 4/2014, atļāva UAC valdei nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotos UAC slēgšanai. Kā paredzēts minētā lēmuma 2. pantā, valdei tika uzdots nolīgt Kuratoru, lai sagatavotu un īstenotu slēgšanas plānu. Minētajam slēgšanas plānam “jānodrošina pakāpeniska UAC slēgšana, vienlaikus ievērojot visu iesaistīto trešo personu tiesības un nodrošinot uzsākto privātā sektora atbalsta projektu pabeigšanu paša UAC spēkie, vai uzticot tā vadību citai struktūrai”. Slēgšanas plānam jāparedz UAC likvidācijas pabeigšana līdz 2016. gada 31. decembrim.

Kurators 2015. gada jūnija beigās iesniedza UAC valdei galīgo stratēģisko plānu ar tāmi un darba plānu saskaņā ar sociālā dialoga rezultātiem. Šā galīgā stratēģiskā plāna tāme pēc apstiprināšanas UAC valdē tiks izmantota par pamatu Komisijas priekšlikumam par Finansēšanas lēmumu, kas jāpieņem pēc EAF komitejas atzinuma saņemšanas. Pēc minētā Finansēšanas lēmuma pieņemšanas starp UAC un Komisiju tiks noslēgts subsidēšanas līgums, kas nodrošinās nepieciešamo finansējumu UAC aktīvu pilnīgai realizācijai un saistību pilnīgai nokārtošanai. Kad minētais subsidēšanas līgums būs stājies spēkā, Kurators varēs īstenot galīgo stratēģisko plānu, apstiprināt tajā paredzētos pasākumus un apmaksāt radušos izdevumus.

EAF finanšu pārskatu sagatavošanas datumā stratēģiskais plāns un tā tāme lēsa, ka kopējās ar slēgšanu saistītās izmaksas būs aptuveni EUR 18 miljoni un tās segs EAF.

4.3. Cita nozīmīga informācija

4.3.1. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“Reste à Liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi 2014. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo nenokārtotās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

(miljonos euro) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 31.12.2014. Kopā 31.12.2013. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Kopā 12 360 4 777 143 5 291 5 243

2014. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija EUR 5 889 miljoni (2013. gadā – EUR 6 025 miljoni).

5. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām finanšu līdzekļu operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1. Riska pārvaldības politikas un riska ierobežošanas darbības

Finanšu līdzekļu operāciju vadības noteikumi un principi ir izklāstīti 10. EAF FR, Iekšējā nolīgumā un Finanšu regulā, ko piemēro pārejas periodam.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami šādi galvenie principi:

— EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi,

— dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās,

— bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Finanšu līdzekļu un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. Valūtas risks

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

(miljonos euro) 31.12.2014. 31.12.2013. USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā USD GBP DKK SEK EUR Citi Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas 0 76 8 84 4 75 4 84 Nauda un tās ekvivalenti 6 0 386 391 0 0 759 759 Kopā 6 0 — — 462 8 475 4 0 — — 834 4 843 Finanšu saistības Kreditoru parādi 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Kopā 0 — — — (691) (45) (736) (1) 0 — — (574) (74) (648) Kopā 6 0 — — (229) (37) (261) 3 0 — — 260 (70) 195

Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF finanšu līdzekļu operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3. Procentu likmes risks

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Tomēr tas saņem procentus no atlikumiem, kas atrodas dažādos fonda banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām.

Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem citiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB likmei (ko izmanto ECB refinansēšanas operācijām). Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

5.4. Kredītrisks (darījuma partnera risks)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

(miljonos euro) Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazināta Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazināta < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Maiņas debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 84 75 5 4 Kopā 31.12.2014. 84 75 5 4 — Maiņas debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 84 73 9 1 — Kopā 31.12.2013. 84 73 9 1 —





Finanšu aktīvi sadalījumā pa riska kategorijām

(miljonos euro) 31.12.2014. 31.12.2013. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākie un augstas pakāpes 0 318 318 3 606 609 Virs vidējās pakāpes 39 39 12 12 Zem vidējās pakāpes 7 7 123 123 Neieguldījumu pakāpe 27 27 17 17 Kopā 0 391 391 3 758 761 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga — — 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 83 83 79 79 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) 1 1 2 2 Kopā 84 84 81 81 Kopā 84 391 475 84 758 842

Līdzekļi, kas atbilst kategorijām neieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 22. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu iemaksātās summas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi.

Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā EAF FR tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījuma partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis).

Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody’s P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis.

5.5. Likviditātes risks

Finanšu saistību termiņu analīze sadalījumā pa atlikušajiem līgumos paredzētajiem termiņiem

(miljonos euro) < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Kreditoru parādi 702 34 736 Kopā 31.12.2014. 702 34 — 736 Kreditoru parādi 623 25 648 Kopā 31.12.2013. 623 25 — 648

Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas finanšu līdzekļu un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par finanšu līdzekļu stāvokli ar mērķi garantēt, ka konkrētajā periodā veiktie maksājumi nepārsniedz pieejamos finanšu līdzekļus.

Turklāt attiecībā uz EAF ikdienas finanšu līdzekļu operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

Nav konstatēti nekādi darījumi, kam šajā pozīcijā būtu vajadzīga īpaša informācijas atklāšana par saistītām personām.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

EAF grāmatvedim šo pārskatu iesniegšanas dienā nebija zināmi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie paskaidrojumi tika sagatavoti izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA UN BUDŽETA REZULTĀTS

Gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, lietderīgs kontroles pasākums ir pārbaude, vai tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

(miljonos euro) 2014 2013 GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 526) (3 072) Ieņēmumi Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu (10) (68) Kārtējā gadā noteiktie prasījumi, kuru summas vēl nav ieturētas (19) (6) Iepriekšējos gados noteiktie prasījumi, kuru summas ieturētas kārtējā gadā 12 10 Priekšfinansējuma neto ietekme 41 71 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (71) 19 Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 165 90 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (28) (53) Maksājumu anulēšana 65 13 Priekšfinansējuma neto ietekme (562) (431) Uzkrātie izdevumi (neto) 417 464 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 516) (2 963)

8.1. Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem.

Tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, reģistrē saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar atzīt par ieņēmumiem, jo ieturētās summas ieskaita rezervēs un tās nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma.

Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta izpildes ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tā ir saņemtā nauda, kas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

8.2. Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav apmaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet neietilpst budžeta izdevumos. Pretēji tam, iepriekšējo gadu izdevumi, kas apmaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimniecisko rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais minētais atspoguļo izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta uzskaitē, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATS (16)

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Bêkou ES ieguldījumu fonda gada finanšu pārskats par 2014. gadu ir sagatavots saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējām budžetam, un grāmatvedības noteikumiem, kurus esmu pats apstiprinājis kā Komisijas grāmatvedis un kuri jāpiemēro visām Kopienas iestādēm un struktūrām.

Atzīstu savu atbildību par Bêkou ES ieguldījumu fonda gada finanšu pārskata sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar Finanšu regulas 68. pantu.

Esmu saņēmis no kredītrīkotājiem, kuri garantē informācijas ticamību, visu informāciju, kas nepieciešama šā pārskata sagatavošanai, un tā raksturo Bêkou ES ieguldījumu fonda aktīvus un saistības, kā arī budžeta izpildi.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz minēto informāciju un pārbaudēm, kuras atzinu par nepieciešamām, lai varētu parakstīt šo pārskatu, man ir pamatota pārliecība, ka šis pārskats sniedz patiesu priekšstatu par Bêkou ES ieguldījumu fonda finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu visos būtiskajos aspektos.

[paraksts] Manfred KRAFF, Komisijas grāmatvedis 2015. gada 5. jūnijā

PAMATINFORMĀCIJA PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDU

Saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), 187. panta 1. punktu un Finanšu regulas, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, lai īstenotu Pagaidu mehānismu, 42. pantu Komisija atļāva veidot Savienības ieguldījumu fondus ārējiem pasākumiem atbilstoši nolīgumiem, kas noslēgti ar citiem līdzekļu devējiem. Šos ieguldījumu fondus drīkst veidot ārkārtas, pēc-ārkārtas un tematiskiem pasākumiem. Katra ieguldījumu fonda izveides aktā norāda tā mērķus.

Pirmo vairāku atbalstītāju ES ieguldījumu fondu ar nosaukumu Bêkou, kas sango valodā nozīmē “cerība”, 2014. gada 15. jūlijā izveidoja Eiropas Savienība (kuru pārstāvēja Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts, ECHO un EEAS) un trīs dalībvalstis (Vācija, Francija un Nīderlande), lai veicinātu stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā. Tas tika izveidots uz laiku, kas nepārsniedz 60 mēnešus, lai sniegtu atbalstu vidējā termiņā.

Savienības ārējās darbības ieguldījumu fondiem ir jāsagatavo un jāapstiprina pašiem savi gada finanšu pārskati. Tā kā Bêkou ES ieguldījumu fonds tika izveidots EAF ietvaros, tā gada finanšu pārskats ir konsolidēts ar EAF finanšu pārskatu. Gada finanšu pārskata sagatavošana ir uzticēta Bêkou ES ieguldījumu fonda grāmatvedim, kurš saskaņā ar ES FR 187. panta 5. punktu ir Komisijas grāmatvedis.

2014. gadā Bêkou ES ieguldījumu fonda darbība bija ļoti ierobežota. Gada laikā tika saņemtas vairākas atbalstītāju iemaksas, taču netika veikti nekādi maksājumi.

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA BILANCE

(miljonos euro) Paskaidrojums 31.12.2014. ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums — Debitoru parādi 1.1 45 Nauda un tās ekvivalenti — 45 AKTĪVI KOPĀ 45 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 1.2 (45) (45) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi — — PASĪVI KOPĀ (45) NETO AKTĪVI — KAPITĀLS UN REZERVES No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti — Gada saimnieciskais rezultāts — NETO AKTĪVI —

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR FINANŠU DARBĪBU

2014. gadā nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu darījumu.

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR NAUDAS PLŪSMU

(miljonos euro) 2014 Gada saimnieciskais rezultāts — PAMATDARBĪBA Zaudējumi no debitoru parādu vērtības samazināšanās (to apvērse) — Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums — Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums — Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (45) Ilgtermiņa saistību (palielinājums)/samazinājums 45 Īstermiņa saistību pieaugums/(samazinājums) — NETO NAUDAS PLŪSMA — Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) — Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā — Nauda un tās ekvivalenti gada beigās —

BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

(miljonos euro) Fondu kapitāls (A) Nepieprasītie līdzekļi (B) Pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārējās rezerves (E) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) ATLIKUMS 31.12.2013. — — — — — — Gada saimnieciskais rezultāts — — — — — — ATLIKUMS 31.12.2014. — — — — — —

PASKAIDROJUMI PAR BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA FINANŠU PĀRSKATU

BILANCES PASKAIDROJUMI

AKTĪVI

Debitoru parādi

Bêkou ES ieguldījumu fondam pašam nav kases funkciju, tā vietā šis fonds izmanto kopējo centrālās kases sistēmu, kas izveidota ES ieguldījumu fondiem. Visus maksājumus apstrādā, izmantojot ieguldījumu fondu centrālo kases sistēmu, un reģistrē starpuzņēmumu kontos, kas raksturoti šajā pozīcijā. Saņemto skaidro naudu pieņem īpašā Bêkou ES ieguldījumu fonda bankas kontā un pēc tam apvieno ieguldījumu fondu centrālās kases bankas kontā. EUR 45 miljoni ir iemaksas, kas 2014. gadā saņemtas no Eiropas Attīstības fonda, Francijas un Nīderlandes.

SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Iemaksas, kas saņemtas no dalībniekiem, uzrāda kā finanšu saistības pret Eiropas Attīstības fondu un dalībvalstīm, ja tās atbilst kritērijiem, kas noteikti ieņēmumiem no ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem ar nosacījumu. Ieguldījumu fondam tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā atbalstītājiem.

Kopējās ilgtermiņa finanšu saistības pret dalībvalstīm attiecas uz Eiropas Attīstības fonda iemaksu EUR 39 miljonu apmērā, Francijas iemaksu EUR 5 miljonu apmērā un Nīderlandes iemaksu EUR 1 miljona apmērā.

EAF UN BÊKOU IEGULDĪJUMU FONDA KONSOLIDĒTAIS FINANŠU PĀRSKATS (17)

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

(miljonos euro) 31.12.2014. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 472 472 ĪSTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 1 403 Debitoru parādi 129 Nauda un tās ekvivalenti 391 1 923 AKTĪVI KOPĀ 2 395 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (40) (40) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (1 423) (1 423) PASĪVI KOPĀ (1 463) NETO AKTĪVI 932 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 35 673 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (33 468) Gada saimnieciskais rezultāts (3 526) NETO AKTĪVI 932

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

(miljonos euro) 2014 PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI 132 PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi (3 650) Administratīvie izdevumi (22) (3 671) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO PAMATDARBĪBAS (3 539) Finanšu ieņēmumi 13 Finansiāli izdevumi (0) PĀRPALIKUMS (DEFICĪTS) NO FINANŠU DARBĪBAS 13 GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (3 526)

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR IZMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

(miljonos euro) Fondu kapitāls (A) Nepieprasītie līdzekļi (b) Pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A) – (B) Uzkrātās rezerves (D) Pārējās rezerves (E) Kopā neto aktīvi (C) + (D) + (E) ATLIKUMS 31.12.2013. 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitāla palielinājums – parastās iemaksas — (3 144) 3 144 — — 3 144 Gada saimnieciskais rezultāts — — — (3 526) — (3 526) ATLIKUMS 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI

ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI PAR 2014. GADU

IEVADS

Iepriekšējie EAF

Tā kā 6. EAF noslēdza 2006. gadā un 7. EAF noslēdza 2008. gadā, gada pārskatos vairs nav iekļautas tabulas par šo EAF īstenošanu. Turpretim pārvietoto atlikumu izpildes rezultāti ir iekļauti 9. EAF pārskatā.

Tāpat kā iepriekšējos gados, lai nodrošinātu pārredzamību finanšu pārskata izklāstā par 2014. gadu, tabulās atsevišķi tika veidota tā 8. EAF daļa, kas veltīta Lomé vienošanās programmai, un tā daļa, kas veltīta Cotonou nolīguma programmai.

Saskaņā ar iekšējā nolīguma par 9. EAF 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu iepriekšējo EAF atlikumi un atceltās saistības tika pārnestas uz 9. EAF, un 9. EAF darbības laikā izmantoti kā 9. EAF līdzekļi.

10. EAF

ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis, stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī. Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, un otru reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Vagadugu (Ouagadougou) 2010. gada 22. jūnijā.

ES Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK).

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2008.–2013. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT otro periodu (2008.–2013. gadā) finansē no 10. EAF par summu EUR 22 682 miljonu apmērā, no kuriem:

— ĀKK valstīm ir piešķirti EUR 21 966 miljoni saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma Ib pielikumā noteikto daudzgadu finanšu shēmu, no šīs summas EUR 20 466 miljonus pārvalda Eiropas Komisija,

— EUR 286 miljonus piešķir AZT saskaņā ar grozītā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu II.A.a pielikumu, un no tiem EUR 256 miljonus pārvalda Eiropas Komisija,

— EUR 430 miljoni paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 10. EAF līdzekļu plānošanu un izlietojumu, saskaņā ar Iekšējā nolīguma 6. pantu.

Saskaņā ar 10. EAF “turpināmības klauzulu”(10. EAF iekšējā nolīguma 1. panta 4. un 5. punkts) nekādus līdzekļus nevar piesaistīt pēc 2013. gada 31. decembra. Nepiesaistītie līdzekļi tika pārvietoti uz darbības rezervi.

Pagaidu mehānisms

Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido vienpadsmito Eiropas Attīstības fondu (11. EAF), dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā. Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

Lai nodrošinātu nepārtrauktību laikā starp 10. EAF beigām un 11. EAF stāšanos spēkā, Komisija piedāvāja pārejas pasākumus, ko sauc par “Pagaidu mehānismu”, nodrošinot līdzekļu pieejamību sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm un Aizjūras zemēm un teritorijām, kā arī atbalsta izdevumiem.

Pagaidu mehānisms tika pieņemts 2013. gada 12. decembrī (Lēmums 2013/759/ES) un stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī. Pagaidu mehānismu finansē no:

— līdzekļiem, kas atbrīvoti no 8. un 9. EAF līdz 2013. gada 31. decembrim,

— 2013. gada 31. decembrī atbrīvotajiem atlikumiem no 10. EAF,

— līdzekļiem, kas atbrīvoti no 10. un iepriekšējiem EAF, sākot no 2014. gada 1. janvāra un visu gadu.

Pagaidu mehānismam 2014. gadā tika nodota kopsumma EUR 1 597 miljonu apmērā, no kuriem EUR 1 488 miljoni tika piesaistīti, un tos uzskaita 11. EAF ietvaros, bet EUR 109 miljoni Pagaidu mehānismā palika nepiesaistīti.

Kopsumma, kas 11. EAF bija pieejama 2014. gadā, tostarp procenti un Stabex (EUR 19 miljoni), bija EUR 1 616 miljoni (skatīt kopsummu 2.6. tabulā).

Piesaistītie un atbrīvotie/nepiešķirtie līdzekļi 2014. gada 31. decembrī

2014. gada 31. decembrī EUR 1 160 miljoni bija piesaistīti un 456 miljoni bija atbrīvoti vai nepiešķirti.

(miljonos euro) Pieejamie līdzekļi 1 616 Atskaitot 2014. gadā piesaistītos līdzekļus - 1 160 Kopā atbrīvotie un nepiešķirtie līdzekļi 2014. gada 31. decembrī 456

Informācija par atbrīvotajiem un nepiešķirtajiem līdzekļiem ir šāda.

(miljonos euro) ĀKK atbrīvotie līdzekļi (divpusējie, reģionālie, ĀKK iekšējie līdzekļi un NIP/RIP rezerve) 333 AZT atbrīvotie līdzekļi 14 Nepiešķirtie līdzekļi Pagaidu mehānismā 109 Kopā atbrīvotie un nepiešķirtie līdzekļi 2014. gada 31. decembrī 456

Atlikušie līdzekļi neizmantojamajās darbības rezervēs 2014. gada 31. decembrī

Līdz brīdim, kad 2014. gada 1. janvārī stājās spēkā “Pagaidu mehānisms”, summas, kas tika atbrīvotas no projektiem 9. un iepriekšējos EAF, tika ieskaitītas 10. EAF darbības rezervē. 2014. gada 1. janvārī 10. EAF atbrīvotie līdzekļi tika ieskaitīti 11. EAF darbības rezervē, izņemot Stabex līdzekļus un administratīvo finansējumu.

2014. gadā visi atbrīvotie līdzekļi no iepriekšējiem EAF tika ieskaitīti attiecīgajās rezervēs.

Saskaņā ar 10.EAF iekšējā nolīguma 1.4. pantu un 2013. gada 12. decembra Padomes Lēmumu 2013/759/ES šie līdzekļi tika piešķirti Pagaidu mehānismam.

(miljonos euro) Pieejamā kopsumma neizmantojamajās darbības rezervēs 2013. gada 31. decembrī 938 Kopsumma, kas 2014. gadā kļuva pieejama neizmantojamajās darbības rezervēs 661 Atskaitot kopsummu, kas pārvietota uz Pagaidu mehānismu - 1 597 Neizmantojamās darbības rezerves, kas netika pārvietotas uz Pagaidu mehānismu 2014. gada 31. decembrī 2

11. EAF Stabex rezerve

Pēc Stabex kontu slēgšanas neizmantotie/atbrīvotie līdzekļi tika pārvietoti uz 11. EAF Stabex A finansējuma rezervi (10. EAF Iekšējā līguma 1. panta 4. punkts) un pēc tam uz attiecīgo valstu indikatīvajām programmām. 2014. gada 31. decembrī atbrīvoto Stabex līdzekļu kopsumma, kas pārskaitīta uz 11. EAF, sasniedza EUR 5 miljonus.

10. EAF līdzfinansējums

10. EAF ietvaros tika parakstīti dalībvalstu līdzfinansējuma pārvietojuma nolīgumi un tika atvērtas saistību apropriācijas par kopsummu EUR 198,4 miljonu apmērā, bet maksājumu apropriācijas tika atvērtas ieturētajām summām, kopā par EUR 177,1 miljonu.

Situācija attiecībā uz līdzfinansējuma apropriācijām 2014. gada 31. decembrī ir raksturota turpmāk tabulā.

(miljonos euro) Saistību apropriācijas Maksājumu apropriācijas Līdzfinansējums – A finansējums 181,4 160,5 Līdzfinansējums ĀKK ietvaros 12,1 12,1 Līdzfinansējums, administratīvie izdevumi 4,9 4,5 198,4 177,1

Turpmākajās tabulās, kurās minētas lēmumos un līgumos paredzētās un samaksātās summas, sniegti dati neto izteiksmē.

Pielikumā pievienotas tabulas, kas raksturo stāvokli attiecībā uz katru instrumentu.

1.1. tabula

8. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2014. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2013. GADA 31. DECEMBRĪ RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2014. GADĀ Paskaidrojumi PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Lome Dalībvalstu regulārās iemaksas 12 967 (3 190) (62) 9 715 Palīdzība bēgļiem 120 (17) (2) (18) 100 Procentu likmju subsīdijas 370 (287) (4) (18) 79 Riska kapitāls 1 000 19 (4) (18) 1 016 Strukturālais pielāgojums 1 400 97 (0) (18) 1 497 Indikatīvās programmas kopā 7 562 (2 542) (52) (18) 4 967 Procentu ienākumu izmantošana 0 35 (0) (18) 35 Sysmin 575 (474) 101 Ārkārtas atbalsts (Lome) 140 (4) 136 Stabex 1 800 (1 077) 723 Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis (Lome) 0 1 060 1 060 Kotonū Dalībvalstu regulārās iemaksas 0 656 (2) 654 A finansējums – Valstu piešķīrumi 0 418 (1) (18) 418 B finansējums – Valstu piešķīrumi 0 238 (1) (18) 237 Procenti un citi ieņēmumi 0 0 0 STARPSUMMA ĀKK 12 967 (2 534) (64) 10 369 AZT Lome Dalībvalstu regulārās iemaksas 167 (118) (0) 48 Procentu likmju subsīdijas 9 (8) 1 Riska kapitāls 30 (24) 6 Ārkārtas atbalsts 3 (3) 0 Palīdzība bēgļiem 1 (1) 0 Indikatīvās programmas kopā 115 (78) (0) (18) 37 Sysmin 3 (1) 2 Stabex 6 (5) 1 STARPSUMMA AZT 167 (118) (0) 48 KOPĀ 8. EAF 13 134 (2 652) (64) 10 417

1.2. tabula

9. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2014. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2013. GADA 31. DECEMBRĪ RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2014. GADĀ Paskaidrojumi PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Lome Dalībvalstu regulārās iemaksas 0 717 (17) 700 Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 21 (0) (19) 20 Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 0 696 (17) (19) 679 Kotonū Dalībvalstu regulārās iemaksas 10 401 4 692 (354) 14 739 A finansējums – Valstu piešķīrumi 5 318 3 640 (212) (19) 8 746 B finansējums – Valstu piešķīrumi 2 108 (843) (33) 1 232 Ilgtermiņa attīstības rezerve 258 (258) 0 0 Rezerve valstu piešķīrumiem 1 224 (1 224) 0 0 Reģionālie piešķīrumi 904 (45) (38) (19) 821 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 300 2 411 (48) (19) 2 663 Miera mehānisms 0 380 (18) 362 CDE, CTA un Parlamentārā asambleja 164 (6) (4) 154 Īstenošanas izmaksas 125 53 (0) (20)+ (21) 178 Procenti un citi ieņēmumi 0 63 (0) 63 Īpašs piešķīrums Kongo Dem. Republikai 0 105 (0) 105 Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam 0 39 0 39 Stabex Sudāna 0 36 0 36 Īpašs piešķīrums Sudānai 0 74 0 (20) 74 Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai 0 267 0 (21) 267 STARPSUMMA ĀKK 10 401 5 408 (371) 15 439 AZT Lome Dalībvalstu regulārās iemaksas 0 3 3 Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 0 0 Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 0 3 3 Kotonū Dalībvalstu regulārās iemaksas 154 145 (2) 297 A finansējums – Valstu piešķīrumi 0 245 (2) 244 B finansējums – Valstu piešķīrumi 0 4 4 Ilgtermiņa attīstības rezerve 144 (144) 0 Reģionālie piešķīrumi 8 40 48 Pētījumi/tehniskā palīdzība AZT 2 (1) 1 STARPSUMMA AZT 154 148 (2) 300 KOPĀ 9. EAF 10 555 5 556 (373) 15 739

1.3. tabula

10. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2014. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2013. GADA 31. DECEMBRĪ RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2014. GADĀ Paskaidrojumi PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Dalībvalstu regulārās iemaksas 20 896 1 132 (1 157) 20 871 A finansējums – Valstu piešķīrumi 0 13 652 (126) (23) 13 526 B finansējums – Valstu piešķīrumi 0 2 037 (11) (23) 2 026 Reģionālie piešķīrumi 0 1 987 (2) (23) 1 985 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, Stabex 0 0 0 0 VIP/RIP rezerve 683 (658) (25) (23) 0 Iestāžu un atbalsta izdevumi 0 280 (38) (23) 242 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 0 1 915 (10) (23) 1 904 Miera mehānisms 0 700 (12) (23) 688 Īstenošanas izmaksas 430 0 (1) (23) 429 Procenti un citi ieņēmumi 0 77 (8) (23) 70 Neizmantojama rezerve 0 925 (925) (23) 0 A finansējuma rezerve 13 500 (13 500) 0 B finansējuma rezerve 1 800 (1 800) 0 ĀKK iekšējā rezerve 2 700 (2 700) 0 Reģionālo piešķīrumu rezerve 1 783 (1 783) 0 Līdzfinansējums 0 134 64 198 A finansējums – Valstu piešķīrumi 0 118 63 (24) 181 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 0 12 (24) 12 Miera mehānisms 0 1 (24) 1 Īstenošanas izmaksas 0 4 1 (24) 5 STARPSUMMA ĀKK 20 896 1 266 (1 093) 21 069 AZT Dalībvalstu regulārās iemaksas 256 15 (12) 259 A finansējums – Valstu piešķīrumi 0 196 (0) (23) 196 B finansējums – Valstu piešķīrumi 0 15 15 Reģionālie piešķīrumi 0 40 40 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, Stabex 0 0 0 Neizmantojama rezerve 0 14 (12) (23) 2 Pētījumi/tehniskā palīdzība AZT 6 0 6 A finansējuma rezerve 195 (195) (23) 0 B finansējuma rezerve 15 (15) (23) 0 Reģionālo piešķīrumu rezerve 40 (40) 0 STARPSUMMA AZT 256 15 (12) 259 KOPĀ 10. EAF 21 152 1 281 (1 105) 21 328

1.4. tabula

11. EAF – Pagaidu mehānisms

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2014. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

(miljonos EUR) INSTRUMENTS SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2013. GADA 31. DECEMBRĪ RESURSU PALIELINĀJUMS/SAMAZINĀJUMS 2014. GADĀ Paskaidrojumi PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJU LĪMENIS ĀKK Dalībvalstu regulārās iemaksas 1 583 0 19 1 602 Pagaidu mehānisms 1 583 0 (1 485) (25)+ (27) 98 A finansējums – Valstu piešķīrumi 0 0 653 653 B finansējums – Valstu piešķīrumi 0 0 86 86 Reģionālie piešķīrumi 0 0 103 103 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, Stabex 0 0 0 (28) 0 Iestāžu un atbalsta izdevumi 0 0 33 33 Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 0 0 56 56 Miera mehānisms 0 0 445 445 Īstenošanas izmaksas 0 0 115 115 Procenti un citi ieņēmumi 0 0 13 (28) 13 Neizmantojama rezerve 0 0 (0) (29) (0) STARPSUMMA ĀKK 1 583 0 19 1 602 AZT Dalībvalstu regulārās iemaksas 14 0 0 14 Pagaidu mehānisms 14 0 (3) (25)+ (27) 11 Neizmantojama rezerve 0 0 0 (29) 0 Pētījumi/tehniskā palīdzība AZT 0 0 3 3 STARPSUMMA AZT 14 0 0 14 KOPĀ 11. EAF 1 597 0 19 (26) 1 616

2.1. tabula

EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2014. GADA 31. DECEMBRĪ

IZPILDES ZIŅOJUMS

(miljonos EUR) PIEŠĶĪRUMS EAF 8 9 10 11 KOPĀ Lome Dažādi ienākumi 35 35 Indikatīvās programmas kopā 5 005 5 005 Neplānojamā palīdzība kopā 4 723 4 723 Pārvietojumi no citiem fondiem 703 703 STARPSUMMA: DALĪBVALSTU REGULĀRĀS IEMAKSAS 9 763 703 10 466 Kotonū A finansējums – Valstu piešķīrumi 418 8 990 13 721 653 23 781 B finansējums – Valstu piešķīrumi 237 1 236 2 041 86 3 599 Pagaidu mehānisms 109 109 CDE, CTA un Parlamentārā asambleja 154 154 Valsts rezerve 0 0 Īstenošanas izmaksas un procentu ieņēmumi 0 242 505 131 878 ĀKK iekšējie piešķīrumi 3 025 2 835 533 6 393 ĀKK iekšējā rezerve 0 0 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, Stabex 0 0 1 VIP/RIP rezerve 0 0 Neizmantojama rezerve 2 0 2 Reģionālie piešķīrumi 869 2 025 103 2 997 Reģionālo piešķīrumu rezerve 0 0 Īpašs piešķīrums Kongo Dem. Republikai 105 105 Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai 267 267 Īpašs piešķīrums Sudānai 110 110 Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam 39 39 STARPSUMMA: DALĪBVALSTU REGULĀRĀS IEMAKSAS 654 15 036 21 129 1 616 38 435 A finansējums – Valstu piešķīrumi 181 181 Īstenošanas izmaksas un procentu ieņēmumi 5 5 ĀKK iekšējie piešķīrumi 12 12 STARPSUMMA: LĪDZFINANSĒJUMS 198 198 KOPĀ 10 417 15 739 21 328 1 616 49 100

EAF Kopsumma Gada rādītāji 31.12.2014. % no piešķīruma 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Lēmumi 8 10 415 100 % (53) (42) (45) (60) (64) (98) (63) 9 15 703 100 % 775 (54) (116) (9) (297) (72) (381) 10 21 294 100 % 4 766 3 501 2 349 3 118 3 524 4 131 (95) 11 1 160 72 % 1 160 Kopā 48 573 5 488 3 405 2 187 3 049 3 163 3 961 621 Piešķirtie līdzekļi 8 10 400 100 % 55 (42) 8 (13) (46) (11) (37) 9 15 407 98 % 3 163 997 476 9 (187) (96) (1) 10 18 252 86 % 130 3 184 2 820 2 514 3 460 3 457 2 687 11 731 45 % 731 Kopā 44 790 3 348 4 140 3 304 2 509 3 226 3 350 3 380 Maksājumi 8 10 379 100 % 323 152 158 90 15 18 16 9 14 941 95 % 3 253 1 806 1 304 906 539 230 145 10 12 985 61 % 90 1 111 1 772 1 879 2 655 2 715 2 760 11 595 37 % 595 Kopā 38 900 3 666 3 069 3 233 2 874 3 209 2 963 3 516 * Negatīvi skaitļi nozīmē atbrīvošanu no saistībām.

2.2. tabula

EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2014. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

(miljonos EUR) EAF 8 % 9 % 10 % 11 % KOPĀ % (30) (30) (30) (30) (30) Lome Dažādi ienākumi Apropriācijas 35 35 Lēmumi 35 100 % 35 100 % Piešķirtie līdzekļi 35 100 % 35 100 % Maksājumi 35 100 % 35 100 % Indikatīvās programmas kopā Apropriācijas 5 005 5 005 Lēmumi 5 003 100 % 5 003 100 % Piešķirtie līdzekļi 4 992 100 % 4 992 100 % Maksājumi 4 988 100 % 4 988 100 % Neplānojamā palīdzība kopā Apropriācijas 4 723 4 723 Lēmumi 4 723 100 % 4 723 100 % Piešķirtie līdzekļi 4 722 100 % 4 722 100 % Maksājumi 4 707 100 % 4 707 100 % Pārvietojumi no citiem fondiem Apropriācijas 703 703 Lēmumi 700 100 % 700 100 % Piešķirtie līdzekļi 688 98 % 688 98 % Maksājumi 670 95 % 670 95 % Dalībvalstu regulārās iemaksas Kotonū A finansējums – Valstu piešķīrumi Apropriācijas 418 8 990 13 721 653 23 781 Lēmumi 418 100 % 8 980 100 % 13 720 100 % 458 70 % 23 575 99 % Piešķirtie līdzekļi 418 100 % 8 917 99 % 11 402 83 % 197 30 % 20 933 88 % Maksājumi 417 100 % 8 805 98 % 7 800 57 % 185 28 % 17 207 72 % B finansējums – Valstu piešķīrumi Apropriācijas 237 1 236 2 041 86 3 599 Lēmumi 237 100 % 1 236 100 % 2 040 100 % 83 96 % 3 596 100 % Piešķirtie līdzekļi 235 99 % 1 226 99 % 1 944 95 % 65 75 % 3 470 96 % Maksājumi 232 98 % 1 206 98 % 1 670 82 % 47 55 % 3 155 88 % Kotonū Pagaidu mehānisms Apropriācijas 109 109 Lēmumi Piešķirtie līdzekļi Maksājumi CDE, CTA un Parlamentārā asambleja Apropriācijas 154 154 Lēmumi 154 100 % 154 100 % Piešķirtie līdzekļi 154 100 % 154 100 % Maksājumi 154 100 % 154 100 % Īstenošanas izmaksas un procentu ieņēmumi Apropriācijas 0 242 505 131 878 Lēmumi 242 100 % 505 100 % 104 79 % 851 97 % Piešķirtie līdzekļi 240 99 % 502 99 % 92 70 % 834 95 % Maksājumi 239 99 % 480 95 % 92 70 % 812 92 % ĀKK iekšējie piešķīrumi Apropriācijas 3 025 2 835 533 6 393 Lēmumi 3 020 100 % 2 835 100 % 413 77 % 6 267 98 % Piešķirtie līdzekļi 2 983 99 % 2 689 95 % 315 59 % 5 987 94 % Maksājumi 2 885 95 % 2 012 71 % 232 43 % 5 130 80 % Reģionālie piešķīrumi Apropriācijas 869 2 025 103 2 997 Lēmumi 865 100 % 2 023 100 % 103 100 % 2 991 100 % Piešķirtie līdzekļi 833 96 % 1 557 77 % 63 61 % 2 453 82 % Maksājumi 770 89 % 972 48 % 39 38 % 1 781 59 % Īpašs piešķīrums Kongo Dem. Republikai Apropriācijas 105 105 Lēmumi 105 100 % 105 100 % Piešķirtie līdzekļi 105 100 % 105 100 % Maksājumi 105 100 % 105 100 % Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai Apropriācijas 267 267 Lēmumi 266 100 % 266 100 % Piešķirtie līdzekļi 131 49 % 131 49 % Maksājumi 38 14 % 38 14 % Kotonū Īpašs piešķīrums Sudānai Apropriācijas 110 110 Lēmumi 110 100 % 110 100 % Piešķirtie līdzekļi 105 95 % 105 95 % Maksājumi 45 41 % 45 41 % Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam Apropriācijas 39 39 Lēmumi 24 62 % 24 62 % Piešķirtie līdzekļi 24 62 % 24 62 % Maksājumi 24 62 % 24 62 % Dalībvalstu regulārās iemaksas A finansējums – Valstu piešķīrumi Apropriācijas 185 185 Lēmumi 156 84 % 156 84 % Piešķirtie līdzekļi 145 79 % 145 79 % Maksājumi 41 22 % 41 22 % Īstenošanas izmaksas un procentu ieņēmumi Apropriācijas 5 5 Lēmumi 3 59 % 3 59 % Piešķirtie līdzekļi 1 10 % 1 10 % Maksājumi 1 10 % 1 10 % ĀKK iekšējie piešķīrumi Apropriācijas 12 12 Lēmumi 12 99 % 12 99 % Piešķirtie līdzekļi 12 98 % 12 98 % Maksājumi 9 70 % 9 70 % Līdzfinansējums Apropriācijas 8 % 9 % 10 % 11 % KOPĀ % (30) (30) (30) (30) (30) Kotonū Valsts rezerve 0 0 ĀKK iekšējā rezerve 0 0 Valsts piešķīrumu rezerve, A finansējums, Stabex 0 0 1 VIP/RIP rezerve 0 0 Reģionālo piešķīrumu rezerve 0 0 Izmantojamās rezerves Neizmantojama rezerve 2 0 2 Neizmantojama rezerve 8 % 9 % 10 % 11 % KOPĀ % (30) (30) (30) (30) (30) Apropriācijas 10 417 15 739 21 331 1 615 49 103 Lēmumi 10 415 100 % 15 703 100 % 21 294 100 % 1 160 72 % 48 573 99 % Piešķirtie līdzekļi 10 400 100 % 15 407 98 % 18 252 86 % 731 45 % 44 790 91 % Maksājumi 10 379 100 % 14 941 95 % 12 985 61 % 595 37 % 38 900 79 % KOPĀ: VISI PIEŠĶĪRUMI

2.3. tabula

EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2014. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

ĀKK + AZT – 8. EAF

(miljonos EUR) SAISTĪBAS LĒMUMI PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI MAKSĀJUMI KOPSUMMA GADĀ % KOPSUMMA GADĀ % KOPSUMMA GADĀ % (1) (2) (2): (1) (3) (3): (2) (4) (4): (3) Lome Dalībvalstu regulārās iemaksas Procentu ienākumu izmantošana 35 35 100 % 35 100 % 35 100 % STARPSUMMA: DAŽĀDI IENĀKUMI 35 35 100 % 35 100 % 35 100 % Indikatīvās programmas kopā 4 967 4 967 (52) 100 % 4 956 (29) 100 % 4 952 10 100 % STARPSUMMA: INDIKATĪVĀS PROGRAMMAS KOPĀ 4 967 4 967 (52) 100 % 4 956 (29) 100 % 4 952 10 100 % Palīdzība bēgļiem 100 100 (1) 100 % 100 (0) 100 % 100 (0) 100 % Ārkārtas atbalsts (Lome) 136 136 100 % 136 100 % 136 100 % Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis (Lome) 1 060 1 060 100 % 1 060 100 % 1 060 100 % Procentu likmju subsīdijas 79 79 (4) 100 % 79 (3) 100 % 69 (0) 86 % Riska kapitāls 1 016 1 016 (4) 100 % 1 015 (4) 100 % 1 012 0 100 % Stabex 723 723 1 100 % 723 1 100 % 722 3 100 % Strukturālais pielāgojums 1 497 1 497 (0) 100 % 1 497 100 % 1 497 (0) 100 % Sysmin 101 101 100 % 101 100 % 101 100 % STARPSUMMA: NEPLĀNOJAMĀ PALĪDZĪBA KOPĀ 4 713 4 712 (7) 100 % 4 711 (7) 100 % 4 696 3 100 % Kotonū Dalībvalstu regulārās iemaksas A finansējums – Valstu piešķīrumi 418 418 (1) 100 % 418 0 100 % 417 0 100 % STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI 418 418 (1) 100 % 418 0 100 % 417 0 100 % B finansējums – Valstu piešķīrumi 237 Eksporta ieņēmumu kompensācija 237 (1) 235 (2) 99 % 232 3 99 % STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI 237 237 (1) 100 % 235 (2) 99 % 232 3 99 % Procenti un citi ieņēmumi 0 STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI 0 ĀKK KOPĀ (A) 10 369 10 369 (61) 100 % 10 354 (37) 100 % 10 332 16 100 % Lome Dalībvalstu regulārās iemaksas Indikatīvās programmas kopā 37 36 (2) 96 % 35 98 % 35 100 % STARPSUMMA: INDIKATĪVĀS PROGRAMMAS KOPĀ 37 36 (2) 96 % 35 98 % 35 100 % Procentu likmju subsīdijas 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Riska kapitāls 6 6 100 % 6 100 % 6 100 % Stabex 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Sysmin 2 2 100 % 2 99 % 2 100 % STARPSUMMA: NEPLĀNOJAMĀ PALĪDZĪBA KOPĀ 11 11 100 % 11 100 % 11 100 % AZT KOPĀ (B) 48 47 (2) 97 % 46 99 % 46 100 % KOPĀ: ĀKK + AZT (A + B) 10 417 10 415 (63) 100 % 10 400 (37) 100 % 10 379 16 100 %

2.4. tabula

EAF KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI 2014. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

ĀKK + AZT – 9. EAF

(miljonos EUR) SAISTĪBAS LĒMUMI PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI MAKSĀJUMI KOPSUMMA GADĀ % KOPSUMMA GADĀ % KOPSUMMA GADĀ % (1) (2) (2): (1) (3) (3): (2) (4) (4): (3) Lome ĀKK Dalībvalstu regulārās iemaksas Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 20 20 (0) 100 % 20 (0) 99 % 20 100 % Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 679 676 (19) 100 % 664 (1) 98 % 647 (1) 97 % STARPSUMMA: PĀRVIETOJUMI NO CITIEM FONDIEM 700 697 (20) 100 % 685 (1) 98 % 667 (1) 97 % Kotonū ĀKK Dalībvalstu regulārās iemaksas A finansējums – Valstu piešķīrumi 8 746 8 740 (212) 100 % 8 679 (74) 99 % 8 569 27 99 % STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI 8 746 8 740 (212) 100 % 8 679 (74) 99 % 8 569 27 99 % B finansējums – Valstu piešķīrumi 1 232 Eksporta ieņēmumu kompensācija 156 (13) 155 (7) 99 % 150 0 96 % Ārkārtas atbalsts 1 064 (20) 1 056 (6) 99 % 1 040 (3) 99 % Lielu parādu apgrūtinātās nabadzīgās valstis 11 11 100 % 11 100 % STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI 1 232 1 232 (33) 100 % 1 222 (12) 99 % 1 201 (3) 98 % Kotonū CDE, CTA un Parlamentārā asambleja 154 154 (4) 100 % 154 (0) 100 % 154 100 % STARPSUMMA: CDE, CTA UN PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA 154 154 (4) 100 % 154 (0) 100 % 154 100 % Īstenošanas izmaksas 178 178 (0) 100 % 177 (0) 99 % 176 6 99 % Procenti un citi ieņēmumi 63 63 (0) 100 % 63 (0) 99 % 63 100 % STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI 241 241 (0) 100 % 240 (0) 99 % 239 6 100 % Citi ĀKK iekšējie piešķīrumi 2 663 2 660 (49) 100 % 2 622 (17) 99 % 2 531 40 97 % Miera mehānisms 362 361 (19) 100 % 361 (15) 100 % 354 0 98 % STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI 3 025 3 020 (69) 100 % 2 983 (32) 99 % 2 885 40 97 % Reģionālie piešķīrumi 821 818 (38) 100 % 787 (10) 96 % 725 30 92 % STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI 821 818 (38) 100 % 787 (10) 96 % 725 30 92 % Īpašs piešķīrums Kongo Dem. Republikai 105 105 (0) 100 % 105 100 % 105 100 % STARPSUMMA: ĪPAŠS PIEŠĶĪRUMS KONGO DEM. KONGO 105 105 (0) 100 % 105 100 % 100 % Īpašs piešķīrums Dienvidsudānai 267 266 (0) 100 % 131 74 49 % 38 22 29 % STARPSUMMA: ĪPAŠS PIEŠĶĪRUMS DIENVIDSUDĀNAI 267 266 (0) 100 % 131 74 49 % 38 22 29 % Īpašs piešķīrums Sudānai 110 110 0 100 % 105 57 95 % 45 20 43 % STARPSUMMA: ĪPAŠS PIEŠĶĪRUMS SUDĀNAI 110 110 0 100 % 105 57 95 % 45 20 43 % Brīvprātīgās iemaksas Miera mehānismam 39 24 (0) 62 % 24 (0) 100 % 24 100 % STARPSUMMA: BRĪVPRĀTĪGĀ IEMAKSA MIERA MEHĀNISMAM 39 24 (0) 62 % 24 (0) 100 % 24 100 % KOPĀ: ĀKK (A) 15 439 15 407 (376) 100 % 15 115 3 98 % 14 651 143 97 % Lome AZT Dalībvalstu regulārās iemaksas Pārvietojumi no 6. EAF – Lome 0 0 100 % 0 100 % 0 100 % Pārvietojumi no 7. EAF – Lome 3 3 100 % 3 99 % 3 100 % STARPSUMMA: PĀRVIETOJUMI NO CITIEM FONDIEM 3 3 100 % 3 99 % 3 100 % Kotonū AZT Dalībvalstu regulārās iemaksas A finansējums – Valstu piešķīrumi 244 240 (5) 99 % 238 (4) 99 % 236 2 99 % STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI 244 240 (5) 99 % 238 (4) 99 % 236 2 99 % B finansējums – Valstu piešķīrumi 4 Ārkārtas atbalsts 4 4 100 % 4 100 % STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI 4 4 100 % 4 100 % 4 100 % Pētījumi/tehniskā palīdzība AZT 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Reģionālie piešķīrumi 48 48 (0) 99 % 46 (0) 97 % 45 0 97 % STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI 48 48 (0) 99 % 46 (0) 97 % 45 0 97 % KOPĀ: AZT (B) 300 296 (5) 99 % 292 (4) 99 % 289 2 99 % KOPĀ: ĀKK + AZT (A + B) 15 739 15 703 (381) 100 % 15 407 (1) 98 % 14 941 145 97 %

2.5. tabula