Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) /* COM/2006/0209 galīgā redakcija - COD 2005/0017 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.5.2006 COM(2006) 209 galīgā redakcija 2005/0017 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) 2005/0017 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. PRIEKšVēSTURE 1.1. Eiropadome 2000. gadā Nicā atzina, ka vajag vairāk attīstīt izpratni padziļinošus un pieredzes apmaiņas pasākumus nolūkā veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību, jo īpaši, izveidojot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, un lūdza Komisiju izpētīt šā pasākuma tehniski ekonomisko pamatojumu. Priekšizpētē, kas pabeigta 2002. gadā, ir izvērtēta vajadzība izveidot šādu Institūtu, kā arī tā mērķi un administratīvā struktūra. 1.2. Arī Eiropas Parlaments ir atbalstījis šāda Institūta izveidi kopš 2002. gada un ir pilnvarojis veikt īpašu izpēti, kas pabeigta 2004. gada jūnijā. 1.3. Nodarbinātības un sociālo lietu, veselības un patērētāju aizsardzības Padome 2004. gada 1. un 2. jūnijā, pamatojoties uz darbiem, ko veikuši par līdztiesību atbildīgie ministri, kas sanāca kopā Limerikā Īrijas prezidentūras laikā 2004. gada maijā, atbalstīja šāda Institūta izveidi, vienlaicīgi uzsverot tādas struktūras nozīmību, kas varētu sniegt pievienoto vērtību un nedublētu pašreizējās darbības. Tika pieminēta arī nepieciešamība pēc budžeta neitralitātes. 1.4. Eiropadome 2004. gada jūnijā, ņemot vērā iepriekšējās debates un atspoguļojot Lisabonas mērķus attiecībā uz dzimumu līdztiesību, pauda savu atbalstu Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidei un lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu. 1.5. Komisija 2005. gada 8. martā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu[1]. Priekšlikums ir saskaņā ar 2002. gada decembra paziņojumu, kā arī ar 2005. gada februāra iestāžu nolīguma projektu par regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem[2]. 1.6. Institūts ir paredzēts kā tehnisks atbalsts gan dalībvalstīm, gan Kopienas iestādēm un jo īpaši Komisijai nolūkā attīstīt Kopienas dzimumu līdztiesības politiku. Šajā sakarā Institūts nodrošinās objektīvas, ticamas un salīdzināmas informācijas apkopošanu, analīzi un izplatīšanu Kopienas līmenī, atbilstošu metodoloģisko instrumentu izstrādi, jo īpaši nolūkā integrēt visās Kopienas politikās dzimumu dimensiju; Institūts atvieglinās labas prakses apmaiņu, dialogu starp iesaistītajiem dalībniekiem un zināšanu izplatīšanu un, visbeidzot, tas Eiropas pilsoņu vidū nodrošinās izpratnes palielināšanu par šo Kopienas politiku. 1.7. Lai nodrošinātu Institūta efektivitāti un, ņemot vērā tā mērogu un tehnisko raksturu, tiek ierosināts kā pārvaldes struktūru veidot nelielu valdi, kas sastāv no 15 dalībniekiem (6 pārstāvji no Padomes, 6 pārstāvji no Komisijas, kā arī 3 Eiropas līmeņa sociālo partneru un NVO pārstāvji bez balsstiesībām). Ir paredzēts veidot arī konsultatīvo padomi, kas sastāv no 25 visu dalībvalstu kompetento iestāžu pārstāvjiem un 3 Eiropas līmeņa sociālo partneru un NVO pārstāvjiem un kuras uzdevums ir atbalstīt direktoru un palīdzēt veikt informācijas un zināšanu apmaiņu. 1.8. Padome 2005. gada jūnijā ratificēja vispārīgās pamatnostādnes. Tā atbalstīja Komisijas priekšlikumu, izņemot valdes sastāvu, jo Padome vēlētos redzēt lielu valdi, kas sastāv no 31 dalībnieka (25 pārstāvji no dalībvalstīm, 3 Komisijas pārstāvji un 3 Eiropas līmeņa sociālo partneru un NVO pārstāvji bez balsstiesībām), ko papildina izpildkomiteja 6 personu sastāvā. Ņemot vērā to, ka valdē būs pārstāvētas visas dalībvalstis, Padome noraidīja konsultatīvās padomes izveidi. 1.9. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2005. gada 27. septembrī. Tā atbalsta Komisijas priekšlikumu, tostarp arī attiecībā uz nelielu valdi, un lūdz piešķirt balsstiesības arī Eiropas līmeņa sociālo partneru un NVO pārstāvjiem. 1.10. Eiropas Parlaments pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā 2006. gada 14. martā, pieņemot 50 grozījumus, pamatojoties uz Gröner/Sartori ziņojumu, kas izstrādāts parlamentārās komitejas „Sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība” (FEMM) vārdā. 2. GROZīJUMU IZSKATīšANA Grozījumu kategorijas ir šādas. – Grozījumi, kas tekstu padara skaidrāku: Komisija var tos pieņemt tādus, kādi tie ir (Nr. 2, 3, 6, 59/74, 13, 15, 18, 28, 29, 35, 36, 38, 39, 45 un 53), vai, veicot nelielas izmaiņas (grozījumi Nr. 7, 8, 10 un 40). – Grozījumi, kas nostiprina/precizē Institūta uzdevumus, kā arī tā darba metodes: par lielu skaitu grozījumiem ir nobalsots FEMM komitejā nolūkā nostiprināt Institūta uzdevumus; šie grozījumi tika pielāgoti plenārsēdē. Eiropas Parlamenta skaidrā nostāja attiecībā uz Institūta tehnisko raksturu ļauj Komisijai pieņemt šos grozījumus tādus, kādi tie ir (Nr. 60/76, 61rev/77, 17, 62/78, 64/80, 65/81, 42, 48, 67/83 un 68/84), daļēji vai pārstrādātus (Nr. 4, 5, 20, 24, 25, 26 un 63/79). Grozījumi, kādus tos pieņēmusi Komisija, varētu principā būt pieņemami arī Padomei. Ņemot vērā vajadzību izvairīties no dublēšanas, Komisija nevar pieņemt grozījumu Nr. 30. – Grozījumi, kas skar horizontālos jautājumus: runa ir jo īpaši par direktora izvēles procedūru, viņa līguma pagarināšanu vai Institūta novērtēšanas procedūru u.c.; Komisija nevar pieņemt šos grozījumus (Nr. 46, 47, 51, 54), jo ir jāsaglabā vienota pieeja attiecībā uz visām aģentūrām. Padome nav ierosinājusi grozīt šos noteikumus. Komisija pieņem tādus, kādi tie ir, grozījumus Nr. 41 (valdes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš) un Nr. 55 (precizējums attiecībā uz laiku, kad Institūtam jāuzsāk darbs). Attiecībā uz nozīmīgo jautājumu par valdes sastāvu, Eiropas Parlaments izteicās par labu nelielai valdei bez Padomes un Komisijas paritātes, kas sastāv no 13 dalībniekiem (9 pārstāvji no Padomes, 1 pārstāvis no Komisijas, kā arī 3 pārstāvji no sociālo partneru puses un NVO Eiropas līmenī bez balsstiesībām; 9 Padomes pārstāvju iecelšanu vajadzētu veikt, pamatojoties uz sarakstu, ko piedāvā Komisija, un apspriežoties ar Eiropas Parlamentu)[3]. Komisija pieņem šo Eiropas Parlamenta nostāju (grozījums Nr. 66/82) ar nosacījumu, ka izņēmuma gadījumos, kad ir iesaistīta Komisijas atbildība (darba programmas un budžeta pieņemšana), Komisijas pārstāvja balss svars ir vienāds ar 9 Padomes pārstāvju balsu svaru nolūkā saglabāt līdzsvaru abu iestāžu starpā. – Grozījumi, kas, lai gan ir konstruktīvi, tomēr ir ietverami nevis regulā , bet gan Institūta iekšējos noteikumos (Nr. 31), vai tie, kuri ir valdes kompetencē (Nr. 32 un 52) vai ietverti citos grozījumos (Nr. 23) un kurus Komisija nav pieņēmusi . – Grozījumi saistībā ar juridisko tehniku: Komisija pieņem grozījumu Nr. 9, kas sniedz vairāk juridiskas skaidrības, savukārt tā nepieņem grozījumu Nr. 1, kura mērķis ir priekšlikuma īpašajā juridiskajā pamatā iekļaut pantu, kas neveido īpašu pamatu (EK Līguma 3. panta 2. punkts). 2.1. Grozījumi, kurus Komisija pieņem pilnībā 2.1.1. Grozījums Nr. 2 Ar šo grozījumu 7. apsvērumam pievienoti divi aspekti („sadarbības izveide” un „dzimumu perspektīvas uzsvēršana”), kas ir daļa no Komisijas īstenotā tehniski ekonomiskā pamatojuma rezultātiem. Šis grozījums ir pieņemams, jo šie elementi patiesi ir uzsvērti pamatojumā. 2.1.2. Grozījums Nr. 3 Šis grozījums ietver divus nelielus papildinājumus 10. apsvērumā (saistībā ar Institūta uzdevumiem), kuri padara tekstu skaidrāku, kā arī attiecībā uz informāciju un datiem paredz aizstāt vārdu „savākšana” ar vārdu „dokumentēšana” nolūkā izskaidrot, ka Institūts nodarbosies ar savāktās informācijas un datu analīzi, kas tam piešķirs acīmredzamu pievienoto vērtību. Šis grozījums ir pieņemams, ņemot vērā to, ka Institūtam būs jāmeklē analizējamā informācija. 2.1.3. Grozījums Nr. 6 Šis grozījums 11. apsvērumam pievieno skaidru atsauci uz Institūta sadarbību ar valstu un Kopienas statistikas dienestiem. Šis grozījums ir pieņemams, jo tas atspoguļo 4. pantā paredzētos noteikumus. 2.1.4. Grozījums Nr. 9 Šis grozījums pievieno 13. apsvērumam Līguma 3. panta 2. punktu. Tas ir pieņemams, jo ir precizējošs. 2.1.5. Grozījums Nr. 59 un Nr. 74 Šajā grozījumā paredzēts pievienot nosaukumu 1. pantam: „Institūta izveide”, tāpat kā tas ir visos citos pantos. Šis nosaukums, kas ir pieņemams, ir paredzēts arī Padomes tekstā. 2.1.6. Grozījums Nr. 13 Šis 2. panta (Mērķi) grozījums ir veikts, lai palielinātu skaidrību; tas ir pieņemams. 2.1.7. Grozījums Nr. 60 un Nr. 76 Šis grozījums attiecas uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu (Institūta uzdevumi), un tas sastāv no 4 nelieliem grozījumiem: - svītrot „savākšanu, reģistrāciju”, lai jo īpaši uzsvērtu analīzi nevis savākšanu, kas ir citu iestāžu, jo īpaši EUROSTAT, uzdevums. Grozījums ir pieņemams, ņemot vērā to, ka, lai analizētu informāciju, tā vispirms ir jāsavāc, pat, ja vārds „savākšana” tiek svītrots nolūkā vairāk uzsvērt analīzi. Turklāt dokumentēšana ir skaidri minēta 10. apsvērumā (skatīt 3. grozījumu); - pievienot „paraugpraksi”. Grozījums ir pieņemams, jo tas padara skaidrākus uzdevumus; - pievienot sociālos partnerus kā daļu no organizācijām, ar kurām Institūtam būs jāsadarbojas. Grozījums ir pieņemams, un tas ir saskaņā ar 4. pantu; - kā vienu no Institūta uzdevumiem noteikt uzdevumu pievērst uzmanību nozarēm, kurās ir nepieciešams veikt vairāk pētījumus, un iesniegt iniciatīvas nepilnību novēršanai. Grozījums ir pieņemams, jo tas precizē Institūta uzdevumus. 2.1.8. Grozījums Nr. 15 Šis grozījums 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir vērsts uz sadarbības pastiprināšanu ar EUROSTAT un valstu statistikas dienestiem. Tas ir pieņemams, jo precizē un paskaidro uzdevumus. 2.1.9. Grozījums Nr. 61/rev un Nr. 77 Šajā 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta grozījumā ir paredzēti trīs papildinājumi: - izplatīt un veicināt metodoloģisko instrumentu izmantošanu; - izmantot metodoloģiskos instrumentus ne tikai kā atbalstu Kopienas politikām, bet arī no tām izrietošajām dalībvalstu politikām; - atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās Kopienas institūcijās un iestādēs. Tas ir pieņemams, jo pastiprina/precizē uzdevumus. 2.1.10. Grozījums Nr. 17 Šajā 3. panta 1. punkta da) apakšpunkta (jauns) grozījumā skaidri paredzēts ar regulu izveidot Institūta tīklu, kas iesaistītu visus attiecīgos dalībniekus nolūkā optimizēt līdzekļu izmantošanu, sekmēt informācijas apmaiņu u.c. Grozījums ir pieņemams; Komisijas priekšlikumā jau ir paredzēts nepieciešamais budžets telemātikas tīkla izveidei, jo tas ir pieejams visām aģentūrām. Arī Padome piekrīt telemātikas tīkla izveidei. 2.1.11. Grozījums Nr. 18 Šajā 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta (Institūta darbību gada pārskata publicēšana) grozījumā paredzēts šo uzdevumu noteikt ar atsevišķu punktu. Grozījums ir pieņemams, jo padara skaidrāku uzdevumu izklāstu; tādu pašu grozījumu ierosinājusi Padome. 2.1.12. Grozījums Nr. 62 un Nr. 78 Šajā grozījumā 3. panta 1. punkta f) apakšpunktā precīzāk noteikti mērķi sanāksmēm ar pētniekiem. Tas ir pieņemams un ir saskaņā arī ar Padomes tekstu. 2.1.13. Grozījums Nr. 64 un Nr. 80 Šajā grozījumā 3. panta 1. punkta gb) apakšpunktā (jauns) paredzēts Institūta uzdevumos iekļaut sadarbības veidošanu un dialoga attīstīšanu ar attiecīgajām organizācijām, kas jau paredzēts 8. pantā, lai pievērstu vairāk uzmanības šim Institūta uzdevumam. Pieņemams. 2.1.14. Grozījums Nr. 65 un Nr. 81 Šajā grozījumā 3. panta 1. punkta hd) apakšpunktā (jauns) paredzēts, ka Institūts Kopienas iestādēm sniegs informāciju par dzimumu līdztiesību pievienošanās sarunvalstīs un kandidātvalstīs. Grozījums ir pieņemams, jo tas precizē nozīmīgu uzdevumu: Institūtam noteikti būs jāpalīdz savākt to informāciju, kas ļaus Komisijai sagatavot ziņojumus par situāciju šajās valstīs. 2.1.15. Grozījums Nr. 28 Šajā grozījumā 3. panta 1. punkta he) apakšpunktā (jauns) paredzēts izplatīt labas prakses piemērus. Grozījums ir pieņemams, jo precizē uzdevumus, bet to ir jāiekļauj 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā saskaņā ar Padomes tekstu. 2.1.16. Grozījums Nr. 29 Šajā grozījumā 3. panta 1.a punktā (jauns) paredzēts ar atsevišķu punktu noteikt Institūta uzdevumu publicēt Institūta darbību gada pārskatu. Pieņemams, jo šā uzdevuma pārvietošana tekstā uzlabo izklāstu (skatīt grozījumu Nr. 18); grozījums ir saskaņā ar Padomes tekstu. 2.1.17. Grozījums Nr. 35 Šajā grozījumā 7. panta 4. punktā (Dokumentu pieejamība) paredzēts īsāks izklāsts ar atsauci uz Regulu Nr 45/2001. Grozījums ir pieņemams, jo izklāsts ir lakoniskāks; grozījums ir saskaņā ar Padomes tekstu. 2.1.18. Grozījums Nr. 36 Šajā grozījumā 8. panta 1. punktā (Sadarbība ar organizācijām valsts un Eiropas līmenī un ar starptautiskajām organizācijām) skaidri ietverta sadarbība ar ekspertiem un universitātēm. Tas ir pieņemams, jo uzlabo vispārīgo priekšstatu. 2.1.19. Grozījums Nr. 38 Šajā grozījumā 10. panta 2. punktā noteikts, ka valdes locekļiem jānodrošina starpdisciplināras speciālās zināšanas. Tas ir pieņemams, jo padara tekstu skaidrāku. 2.1.20. Grozījums Nr. 39 Šajā grozījumā 10. panta 2. punkta 2. daļā paredzēts, ka trīs iestādes cenšas panākt vīriešu un sieviešu vienādu pārstāvniecību un raugās, lai valdes locekļu vidū katra dzimuma pārstāvju būtu ne mazāk par 40 %. Grozījums ir pieņemams; tas ir līdzīgs Padomes tekstam, kurā prasīts nodrošināt vīriešu un sieviešu sabalansētu līdzdalību (tā vietā, lai nodrošinātu vienādu dalību, kā to piedāvāja Komisija). 2.1.21. Grozījums Nr. 41 Ar šo grozījumu 10. panta 3. punktā (valdes pilnvaru termiņš) valdes priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam viena gada vietā piešķir divarpus gadu pilnvaru termiņu. Grozījums ir pieņemams un ir saskaņā ar Padomes tekstu. 2.1.22. Grozījums Nr. 42 Šajā grozījumā 10. panta 5. punkta b) apakšpunktā paredzēts publicēt Institūta gada pārskatu Institūta tīmekļa vietnē. Pieņemams, pastiprina pārredzamību. 2.1.23. Grozījums Nr. 45 Ar šo grozījumu 10. panta 11. punktā tiek paskaidrots, ka citu aģentūru direktoru līdzdalība valdes sanāksmēs ir paredzēta, lai saskaņotu attiecīgās darbības programmas, kas skar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai. Tas ir pieņemams, jo padara skaidrākus aģentūru sadarbības iemeslus. 2.1.24. Grozījums Nr. 48 Šajā grozījumā 11. panta 4. punktā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome var jebkurā laikā uzaicināt direktoru uz noklausīšanos par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar Institūta darbību. Grozījums ir pieņemams: aģentūru direktori kompetentajām parlamentārajām komisijām regulāri iesniedz savu darba programmu, bilanci u.c.; nelielas valdes kontekstā, kurā nav pārstāvētas visas dalībvalstis, ir svarīgi paredzēt šo iespēju arī Padomei. 2.1.25. Grozījums Nr. 67 un Nr. 83 Ar šo grozījumu 12. panta 1. punktā (Konsultatīvā padome) tiek ierobežots padomes dalībnieku skaits, saglabājot dalībvalstu pārstāvjus un atceļot to 3 dalībnieku līdzdalību, kuri pārstāv NVO un sociālos partnerus Eiropas līmenī, jo šiem dalībniekiem nav balsstiesību valdē. Komisija saskaņā ar grozījumu Nr. 66 un Nr. 82 attiecībā uz valdes ierobežoto sastāvu pieņem to, ka konsultatīvā padome tiek ierobežota, paturot tikai dalībvalstu pārstāvjus, un uzskata, ka ir pietiekoši, ja trīs ieinteresētās puses līdzdarbojas tikai valdē. 2.1.26. Grozījums Nr. 68 un Nr. 84 Šajā grozījumā 12. panta 4. punktā papildus noteikts, ka padome palīdz direktoram sagatavot Institūta gada un vidēja termiņa darbības programmas. Grozījums ir pieņemams; nelielas valdes kontekstā, kurā nav pārstāvētas visas dalībvalstis, ir svarīgi palielināt nozīmi konsultatīvajai padomei, kuras sastāvā ietilpst visu dalībvalstu pārstāvji. 2.1.27. Grozījums Nr. 53 Šajā grozījumā 20. pantā (Novērtējums) precizēts, ka Institūta novērtējums aptvers arī finansiālās sekas, kas saistītas ne tikai ar uzdevumu paplašināšanos, bet arī ar uzdevumu maiņu. Grozījums ir pieņemams, jo sniedz vairāk skaidrības, un tas ir saskaņā ar Padomes tekstu. 2.1.28. Grozījums Nr. 55 Ar šo grozījumu 23. pantā (Institūta darbības uzsākšana) precizēts, ka Institūtam jāuzsāk darbība pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā divpadsmit mēnešu laikā. Pieņemams, pastiprina tekstu. 2.2. Grozījumi, kurus Komisija var pieņemt, veicot nelielas izmaiņas 2.2.1. Grozījums Nr. 4 Ar šo grozījumu ievieš jaunu apsvērumu 10.a, kas attiecas uz jautājumu par vīriešu un sieviešu saskanīgu līdzāspastāvēšanu un līdzsvarotu līdzdalību sabiedrībā, un Institūta nozīmi šīs līdzsvarotās līdzdalības nodrošināšanā. Grozījums ir pieņemams, veicot izmaiņas un aizstājot tekstu „Institūtam jānodrošina šā mērķa sasniegšana” ar šādu „Institūtam jāsekmē…” . 2.2.2. Grozījums Nr. 5 Ar šo grozījumu ievieš jaunu apvērumu 10.b attiecībā uz to, ka ir svarīgi uzsvērt sieviešu panākumus visās dzīves jomās nolūkā sniegt citām sievietēm pozitīvu piemēru, kuram sekot. Grozījums ir pieņemams, veicot izmaiņas, lai iekļautu arī vīriešu panākumu nozīmību: tādējādi teksts „uzsvērt sieviešu panākumus visās dzīves jomās, lai nodrošinātu pozitīvu piemēru citām sievietēm” ir jāaizstāj ar „ uzsvērt pozitīvu dzimumu nozīmi Eiropas sabiedrībā visās dzīves jomās, lai nodrošinātu pozitīvu piemēru citiem vīriešiem un sievietēm…”. Skatīt arī grozījumu Nr. 63 un Nr. 79. 2.2.3. Grozījums Nr. 7 Ar šo grozījumu 12. apsvērumā attiecībā uz Institūta darba metodēm aizstāj teikuma daļu „lai izvairītos no dublēšanas” ar „lai panāktu pēc iespējas labāku resursu izmantošanu” . Grozījums ir pieņemams, bet tikai kā papildinājums. Izvairīšanās no dublēšanas ir nozīmīgs aspekts un tas ir jāpiemin; tieši tāpēc darba metodēs ir paredzēti īpaši mehānismi. Skatīt arī grozījumu Nr. 30, kurš nav pieņemams. 2.2.4. Grozījums Nr. 8 Ar šo grozījumu pievieno jaunu apsvērumu 12.a, kas atspoguļo 8. panta 1. punkta saturu (kā arī 3. panta 1. punkta gb) apakšpunktu, kas ir pieņemams saskaņā ar grozījumu Nr. 64 un Nr. 80) attiecībā uz Institūta sadarbību ar dažādiem nozīmīgiem dalībniekiem. Grozījums ir pieņemams, ja nolūkā labāk atspoguļot 8. pantu starp šīm organizācijām tiek iekļauti „sociālie partneri un izpētes centri” . 2.2.5. Grozījums Nr. 10 Ar šo 19. apsvēruma (subsidiaritāte) grozījumu svītro atsauci uz galvenajiem mērķiem, jo tiek uzskatīts, ka tā ir ierobežojoša. Patiesībā Komisija ir uzsvērusi atsevišķus mērķus saistībā ar subsidiaritātes jautājumu, lai pierādītu Kopienas līmeņa instrumenta nepieciešamību (salīdzināmas un ticamas informācijas nodrošināšana Kopienas līmenī). Tā vietā, lai svītrotu šajā apsvērumā minētos mērķus, kas nebūtu pareizi attiecībā uz apsvēruma satura izpratni (tā kā šajā apsvērumā paskaidrota nepieciešamība radīt Kopienas līmeņa Institūtu atbilstīgi šiem mērķiem), tas ir jāpapildina šādā nozīmē: „…… proti, nodrošināt …… informāciju Eiropas līmenī, metodoloģisko līdzekļu attīstību, dialoga sekmēšanu attiecīgo dalībnieku starpā u.c. , lai palīdzētu iestādēm…”. Ar šīm izmaiņām grozījums ir pieņemams. 2.2.6. Grozījums Nr. 20 Šis grozījums 3. panta 1. punkta g) apakšpunktā sniedz vairāk skaidrības uzdevumu izklāstā un ir pieņemams, izņemot papildinājumu „un veicina”, ņemot vērā, ka Institūtam tiks piešķirts budžets Institūta semināru un konferenču organizēšanai, bet ne citu organizāciju organizēto konferenču finansiālai veicināšanai. 2.2.7. Grozījums Nr. 63 un Nr. 79 Šis grozījums 3. panta 1. punktā iekļauj jaunu ga) apakšpunktu, kurā uzsvērta Institūta nozīme sievietes pozitīvā tēla un nozīmes izplatīšanā mūsdienu sabiedrībā. Grozījums ir pieņemams, ja tiek veiktas divas šādas izmaiņas: a) tiek iekļauta vīriešu nozīmība nolūkā veicināt patiesu vīriešu un sieviešu līdztiesību; tādējādi „sieviešu panākumi” būs jāaizstāj ar „pozitīvu dzimumu nozīmi Eiropas sabiedrībā” (skatīt arī grozījumu Nr. 5); un b) tiek svītrots teksts „veicināt politikas”, jo Institūtam jāaprobežojas ar „iepazīstināšanu ar iegūto informāciju un iniciatīvām…”, ņemot vērā tā uzdevumu tehniski atbalstīt politiskos lēmējus. 2.2.8. Grozījums Nr. 24 Ar šo grozījumu 3. panta 1. punkta ha) apakšpunktā (jauns) tiek precizēts, ka Institūta uzdevums cita starpā ir nodrošināt valsts iestādēm un privātiem uzņēmumiem kvalificētu informāciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai. Grozījums ir pieņemams, ja tiek veiktas izmaiņas nolūkā izskaidrot, ka Institūts nevarēs sniegt atbalstu pēc valsts iestāžu un privātu uzņēmumu lūguma, bet drīzāk izplatīs tā rīcībā esošo kvalificēto informāciju: „ sniedz valsts iestādēm un privātiem uzņēmumiem kvalificētu informāciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai” nevis „nodrošina…”. 2.2.9. Grozījums Nr. 25 Ar šo grozījumu 3. panta 1. punkta hb) apakšpunktā (jauns) tiek precizēts, ka Institūta uzdevums cita starpā ir sniegt Kopienas iestādēm ieteikumus un norādījumus, lai tās varētu efektīvi iestrādāt tiesību aktos integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai. Šo grozījumu var pieņemt tikai pēc izmaiņu veikšanas, iekļaujot 3. panta 1. punkta g) apakšpunkta (attiecībā uz konferenču, semināru u.c. pasākumu organizēšanu) beigās šādu tekstu: „un iesniedz Kopienas iestādēm secinājumus un ieteikumus” . 2.2.10. Grozījums Nr. 26 Ar šo grozījumu 3. panta 1. punktā tiek iekļauts jauns hc) apakšpunkts attiecībā uz dialogu, kas Institūtam starptautiskā līmenī jāattīsta ar organizācijām, kas ir atbildīgas par dzimumu līdztiesības veicināšanu. Šī sadarbība ir paredzēta jau 8. panta 1. punktā, taču Eiropas Parlaments vēlas tai piešķirt lielāku vērtību, integrējot to arī uzdevumos. Sadarbība ar organizācijām starptautiskā līmenī ir svarīga, taču to nevajadzētu izmantot pārmērīgi, ņemot vērā Institūta izmērus un budžetu pirmajā periodā pēc tā darbības uzsākšanas. Šajā sakarā grozījums ir pieņemams pēc izmaiņu veikšanas nolūkā atvieglināt šo uzdevumu un saskaņot to ar citām aģentūrām; attiecīgi ir jāaizstāj teksts ar šādu tekstu, kas aizgūts no Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras: „savākt no trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām informāciju par dzimumu līdztiesības jautājumiem un nodrošināt trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām piekļuvi šai informācijai” . 2.2.11. Grozījums Nr. 66 un Nr. 82 Šis grozījums 10. panta 1. punktā (valdes sastāvs) pārņem Komisijas nostāju par labu nelielai valdei, kuras sastāvā ir vēl mazāk dalībnieku – 13 (9 pārstāvji no Padomes, kas izvēlēti, pamatojoties uz Komisijas piedāvātu sarakstu un apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, tikai 1 pārstāvis no Komisijas, kā arī 3 pārstāvji no sociālo partneru puses un NVO Eiropas līmenī bez balsstiesībām)[4]. Šī Eiropas Parlamenta nostāja ir saskaņā ar tā 2005. gada 1. decembra rezolūciju attiecībā uz iestāžu nolīguma projektu par regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem. Komisija atbalsta nelielu valdi un pieņem šo Eiropas Parlamenta nostāju arī bez Padomes un Komisijas pārstāvju skaita paritātes ar noteikumu, ka līdzsvars abu iestāžu starpā tiek saglabāts gadījumos, kad ir iesaistīta Komisijas atbildība (gadījumos, kad tiek pieņemta darba programma un budžets). Šajā nolūkā Komisija piedāvā 10. panta 7. punktam (lēmumu pieņemšanas kārtība valdē) pievienot šādu noteikumu: „Gadījumā, ja lēmums attiecas uz 10. panta 5. punkta a) un d) apakšpunktu, Komisijas pārstāvja balss svars ir vienāds ar visu Padomes pārstāvju balsu svaru kopā.” Veicot šo pievienojumu, grozījums ir pieņemams, un tiek ierosināts to papildināt ar šādu apsvērumu: „Lai nodrošinātu Institūta efektivitāti un, ņemot vērā tā mērogu un tehnisko raksturu, Institūtu vada neliela valde, kas sastāv no 9 Padomes pārstāvjiem un 1 Komisijas pārstāvja, kā arī 3 pārstāvjiem no ieinteresētajām pusēm bez balsstiesībām. Starp abām iestādēm – Padomi un Komisiju – ir jāsaglabā līdzsvars gadījumos, kad ir iesaistīta Komisijas atbildība (jo īpaši, pieņemot darba programmu un budžetu).” Eiropas Parlamenta ierosinātais valdes sastāvs sniedz iespēju, izmantojot rotācijas sistēmu, triju pilnvaru termiņu laikā visu dalībvalstu pārstāvjiem darboties valdes sastāvā (9 x 3 = 27), kas, savukārt, nodrošina nepieciešamo ģeogrāfisko līdzsvaru. Attiecīgi Komisija piedāvā grozījumā Nr. 66 un Nr. 82 iekļaut šādu papildinājumu: „1. Padome …. Sarakstu, ko Komisija izveidojusi, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, un saskaņā ar rotācijas sistēmu, ievērojot prezidentūras secību, iesniedz….” Nolūkā atbalstīt šo noteikumu, tiek piedāvāts pievienot šādu apsvērumu: „Lai nodrošinātu nepieciešamo ģeogrāfisko līdzsvaru dalībvalstu starpā, Padomes pārstāvjus ieceļ katram rotējošajam pilnvaru termiņam saskaņā ar Padomes prezidentūras secību.” Visbeidzot, Komisija ierosina saīsināt valdes locekļu pilnvaru termiņu no pieciem uz trīs gadiem nolūkā nodrošināt dalībvalstu rotāciju šīs valdes sastāvā saprātīgā laika periodā. Attiecīgi 10. panta 2. punkta ceturto daļu groza šādi: „Pilnvaru termiņš ir trīs gadi un to nevar pagarināt.” 2.2.12. Grozījums Nr. 40 Ar šo grozījumu 10. panta 2. punkta piektajā daļā tiek pievienots noteikums par valdes sastāva publicēšanu ne tikai Institūta tīmekļa vietnē, bet arī visās citās attiecīgajās tīmekļa vietnēs. Grozījums ir pieņemams, veicot nelielas izmaiņas („visās citās attiecīgajās tīmekļa vietnēs” aizstāj ar „citās attiecīgajās tīmekļa vietnēs” ). 2.3. Grozījumi, ko Komisija nevar pieņemt 2.3.1. Grozījums Nr. 1 Šā grozījuma mērķis ir priekšlikuma juridiskajā pamatā iekļaut Līguma 3. panta 2. punktu, ar ko ievieš dzimumu vienlīdzības ievērošanas principu visās Kopienas politikās. Šis grozījums nav pieņemams, ņemot vērā to, ka tikai tie Līguma noteikumi, kuri veido īpašu juridisko pamatu dzimumu vienlīdzības politikām, var būt par pamatu Institūta izveidei, kas ir šīs politikas īstenošanas instruments. Turklāt 3. panta 2. punkts un tā mērķi ir minēti 2. apsvērumā. 2.3.2. Grozījums Nr. 23 Šajā 3. panta 1. punkta h) apakšpunkta grozījumā paredzēts sniegt skaidru atsauci uz sociālo partneru ieguldījumu Institūta dokumentācijas centrā. Šis grozījums nav nepieciešams, jo īpaši, ņemot vērā grozījuma Nr. 64 un Nr. 80 (kas pieņemts tāds, kāds tas ir) papildinājumu, kurā noteikta skaidra atsauce uz Institūta sadarbību ar sociālajiem partneriem. 2.3.3. Grozījums Nr. 30 Šā 4. panta 3. punkta (Darbības jomas un darba metodes) grozījuma mērķis ir svītrot tekstu „lai izvairītos no dublēšanas” un saglabāt tikai teikuma otro daļu: „lai garantētu vislabāko iespējamo resursu izmantošanu”. Izvairīties no dublēšanas ir būtiski, un tieši tāpēc darba metodēs ir paredzēti īpaši mehānismi. Šis grozījums nav pieņemams. Skatīt arī grozījumu Nr. 7 (pieņemams ar papildinājumu). 2.3.4. Grozījums Nr. 31 Šajā grozījumā 4. panta 5. punkta 1.a daļā (jauna) paredzēts, ka Institūta gada darbības pārskatā ir jāsniedz ziņas par Institūta līgumattiecībām, uzticētājiem uzdevumiem un iestādēm, kurām uzticēta to veikšana. Grozījums nav pieņemams, jo nav vajadzības ar regulu noteikt, ka šī informācija jāietver gada pārskatā. Tas izriet no Institūta iekšējiem noteikumiem. 2.3.5. Grozījums Nr. 32 Šajā grozījumā 4.a pantā (jauns) noteikta kārtība procedūrai, saskaņā ar kuru tiek izveidots virtuālais Institūta tīkls (kura izveide paredzēta grozījumā Nr. 17, kas pieņemts tāds, kāds tas ir). Nav nepieciešams noteikt šo procedūru ar regulu. Ir jāļauj valdei lemt par to, kādā veidā tā veidos šo Institūta tīklu. 2.3.6. Grozījums Nr. 46 Šajā 11. panta 1. punkta (direktora iecelšana) grozījumā ir paredzēti divi pielāgojumi: a) noteikt detalizētu procedūru, saskaņā ar kuru Komisija izveido kandidātu sarakstu (atklāts konkurss, ko rīko pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur ir publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību), taču tas nav nepieciešams, ņemot vērā to, ka piedāvātā procedūra patiesībā ir procedūra, ko horizontāli piemēro visām aģentūrām; b) noteikt uzklausīšanu Eiropas Parlamentā visiem kandidātiem no „atlases saraksta”, ko iesniegusi Komisija, nevis tikai valdes izvēlētajam kandidātam. Šis grozījums nav pieņemts; Komisija uzskata, ka visu „atlases saraksta” kandidātu uzklausīšana sarežģīs procesu un var pat novest pie konfliktsituācijām (gadījumos, kad kandidāts, kuru izvēlējusies valde (iecēlējinstitūcija), nav tas pats, kuru piedāvā Eiropas Parlaments). Komisijas piedāvātajā procedūrā direktora iecelšanai paredzēta izvēlētā kandidāta uzklausīšana Eiropas Parlamentā pirms viņa iecelšanas amatā. Šī ir parasti izmantotā prakse, un tā ir iekļauta arī iestāžu nolīguma projektā. Turklāt šis ir horizontāls jautājums, kas ir aktuāls arī vairākām jau pastāvošām aģentūrām, kuru regulu grozījumi pašlaik tiek apspriesti Padomē un Eiropas Parlamentā, un attiecībā uz šo jautājumu ir jāievēro konsekventa pieeja. 2.3.7. Grozījums Nr. 47 Šajā 11. panta 2. punkta (direktora pilnvaru termiņa pagarināšana) grozījumā paredzēts, ka Komisija neiesniedz priekšlikumu un nav vienīgā atbildīgā par direktora novērtēšanu, bet gan uzņemas šo atbildību kopā ar Eiropas Parlamentu un valdi. Šis grozījums nav pieņemams; tas ir kompetentās iecēlējinstitūcijas (valde) uzdevums – lemt par attiecīgā direktora pilnvaru termiņa pagarināšanu vai nepagarināšanu, pamatojoties uz novērtējumu –, turklāt tā var noraidīt visus „atlases saraksta” kandidātus uz direktora amatu. Tāpat kā „atlases saraksta” izveide, arī novērtējums jāveic no iecēlējiestādes neatkarīgai iestādei nolūkā saglabāt objektivitāti. Komisijai ir konkrētas un atzītas zināšanas un pieredze, un tā turpinās izmantot novērtēšanas procedūru, kas tiek piemērota tās augstākajām amatpersonām. Komisijas piedāvātais noteikums ir horizontāla rakstura un tas būtu jāsaglabā konsekvences nolūkos. 2.3.8. Grozījums Nr. 51 Šajā 12. panta 8. punkta (Konsultatīvā padome) grozījumā paredzēts, ka direktors ekspertus uz sanāksmēm var uzaicināt arī pēc konsultatīvās padomes locekļu ieteikuma. Šo noteikumu nav nepieciešams ietvert regulā; tas ir jānosaka ar Institūta iekšējiem noteikumiem. 2.3.9. Grozījums Nr. 52 Šajā 19. panta 1. punkta (Trešo valstu līdzdalība) grozījumā ir sniegti Institūta un trešo valstu sadarbības jomu piemēri. Šo noteikumu nav nepieciešams ietvert regulā; tas ir jānosaka ar Institūta iekšējiem noteikumiem. 2.3.10. Grozījums Nr. 54 Šajā 21. panta (Atkārtotas izskatīšanas klauzula) grozījumā paredzēts, ka, ja Komisija pēc novērtējuma veikšanas uzskata, ka Institūta pastāvēšana vairs nav pamatojama, tā var ierosināt Institūta likvidāciju. Šis grozījums nav pieņemams konsekvences iemeslu dēļ; ir jāievēro standarta formulējums attiecībā uz visām aģentūrām. 3. SECINāJUMI Attiecīgi Komisija pilnībā pieņem šādus grozījumus: Nr.°2, 3, 6, 9, 59/74, 13, 60/76, 15, 61/77, 17, 18, 62/78, 64/80, 65/81, 28, 29, 35, 36, 38, 39, 41, 42, 45, 48, 67/83, 68/84, 53 un 55. Komisija, veicot nelielas izmaiņas, pieņem grozījumus Nr. 4, 5, 7, 8, 10, 20, 63/79, 24, 25, 26, 66/82 un 40. Tā nevar pieņemt grozījumus Nr. 1, 23, 30, 31, 32, 46, 47, 51, 52 un 54. Saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu Komisija groza savu priekšlikumu atbilstoši iepriekš minētajam. [1] COM (2005) 81 galīgais. [2] COM(2002) 718 galīgais un COM(2005) 59 galīgais. [3] Šīs izvēles pamatā ir Pārtikas drošības aģentūra, kas izveidota 2002. gadā un kas ir vienīgā aģentūra ar nelielu valdi, kuras sastāvā ir 18 dalībnieki (14 Padomes pārstāvji, tikai 1 Komisijas pārstāvis un 3 pārstāvji no ieinteresētajām pusēm bez balsstiesībām). [4] Šīs izvēles pamatā ir Pārtikas drošības aģentūra, kas izveidota 2002. gadā un kurai ir neliela valde, kuras sastāvā ir 18 dalībnieki (14 Padomes pārstāvji, tikai 1 Komisijas pārstāvis un 3 pārstāvji no ieinteresētajām pusēm bez balsstiesībām).