PASKAIDROJUMA RAKSTS

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu Padomes Direktīvā 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (“PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu jebkurai dalībvalstij var atļaut piemērot īpašus pasākumus, ar kuriem atkāpjas no minētās direktīvas noteikumiem, nolūkā vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2020. gada 17. aprīlī, Latvija lūdza atļauju arī turpmāk, proti, līdz 2024. gada 31. decembrim, piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta un kas ļauj Latvijai atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 40 000 EUR.

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2020. gada 19. maija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2020. gada 20. maija vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūguma izvērtēšanai.

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Latvijas iestādes skaidro, ka pēdējos gados ir novērots reģistrēto PVN maksātāju skaita samazinājums, kas daļēji skaidrojams ar ātrāku PVN maksātāju izslēgšanu no PVN reģistra saistībā ar pieņemtajiem pasākumiem ar mērķi apkarot krāpšanu PVN jomā, savukārt PVN ieņēmumi turpināja palielināties un Latvijas nodokļu administrācijas izmaksas par viena euro iekasēšanu samazinājās. Pamatojoties uz minētajiem rezultātiem, kā arī to, ka Latvijas kaimiņvalstīs ir līdzīgas īpašā režīma mazajiem uzņēmumiem piemērošanas robežvērtības (Igaunijā šī robežvērtība ir 40 000 EUR, bet Lietuvā – 45 000 EUR), ieteicams robežvērtību saglabāt pašreizējā līmenī. Saskaņā ar Latvijas iestāžu aplēsēm robežvērtības tālāka pazemināšana neradīs ievērojamu pozitīvu fiskālo ietekmi vai PVN maksātāju skaita pieaugumu, jo, kā liecina faktiskie dati par 2018. gadu, ietekme fiskālajā un uzņēmumu skaita ziņā bija mazāka, nekā tika prognozēts. Savukārt tā palielināšanai, piemēram, līdz 50 000 EUR, būtu negatīva fiskālā ietekme.

Saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu Latvija var atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 17 200 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā. Ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2010/584/ES Latvijai tika atļauts piemērot augstāku robežvērtību un tādējādi atbrīvot no PVN nodokļa tos maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 000 EUR. Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2014/796/ES šis pasākums tika pagarināts līdz 2017. gada 31. decembrim. Ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/2408 Latvijai tika atļauts pagarināt minēto pasākumu līdz 2020. gada 31. decembrim un vienlaikus samazināt atbrīvojuma robežvērtību no 50 000 EUR līdz 40 000 EUR.

•Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Atkāpes pasākums ir saskaņā ar pamatdomu jaunajā direktīvā, ar kuru groza PVN direktīvas 281.–294. pantu par īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem un kura izrietēja no rīcības plāna PVN jomā, un tā mērķis ir izveidot modernu un vienkāršotu režīmu šiem uzņēmumiem. Proti, jaunās direktīvas mērķis ir samazināt PVN saistību izpildes izmaksas un konkurences izkropļojumus gan valstī, gan ES līmenī, mazināt robežvērtības negatīvo ietekmi un atvieglot uzņēmumiem saistību izpildi un nodokļu administrācijai – uzraudzības veikšanu.

Turklāt 40 000 EUR robežvērtība ir atbilstīga jaunajai direktīvai, jo saskaņā ar to dalībvalstis var noteikt gada apgrozījuma robežvērtību atbrīvojumam no PVN, kura nepārsniedz 85 000 EUR (vai līdzvērtīgu summu valsts valūtā).

Citām dalībvalstīm ir piešķirtas līdzīgas atkāpes ar mērķi atbrīvot no PVN nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par noteiktu robežvērtību, kā tas paredzēts PVN direktīvas 285. un 287. pantā. Maltai noteiktā robežvērtība ir 20 000 EUR, Nīderlandei – 25 000 EUR, Itālijai – 30 000 EUR, Luksemburgai – 35 000 EUR, Polijai un Igaunijai noteiktā robežvērtība ir 40 000 EUR, Horvātijai un Lietuvai – 45 000 EUR, Ungārijai – 48 000 EUR, Slovēnijai – 50 000 EUR un Rumānijai – 88 500 EUR.

Kā jau minēts, atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr vajadzētu būt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. 2024. gada 31. decembra noteikšana par atkāpes pasākuma termiņa beigām, kā to lūdza Latvija, ir saskaņota ar prasībām jaunajā direktīvā par vienkāršākiem PVN noteikumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem. Minētajā direktīvā ir paredzēts, ka dalībvalstīm valsts noteikumi, kuri tām ir jāpieņem, lai izpildītu direktīvas prasības, būs jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra.

Tādējādi ierosinātais pasākums atbilst spēkā esošajiem PVN direktīvas noteikumiem.