EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 724 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu













Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Rumānijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu - Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Komisija, izmantojot sadarbības un pārbaudes mehānismu (SPM) kā būtisku satvaru progresa uzraudzībai attiecīgajās jomās, seko līdzi tiesu sistēmas un pretkorupcijas reformām, kas Rumānijā īstenotas laikā pēc 2007. gada, kad tā pievienojās ES. SPM turpina darboties paralēli tiesiskuma mehānismam, kurā Rumānija ir neatņemama sastāvdaļa tāpat kā jebkura cita dalībvalsts līdz visu kritēriju apmierinošai izpildei. Valdība ierosina reformas, kuru mērķis ir kliedēt bažas, ko rada 2017.–2019. gada grozījumi tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos, un kuras saņēmušas kritiku par to negatīvo ietekmi uz tiesu sistēmas neatkarību, kvalitāti un efektivitāti. Eiropas Savienības Tiesa savā 2021. gada 18. maija prejudiciālajā nolēmumā ir izskatījusi vairākus šo reformu aspektus un apstiprinājusi šīs bažas, jo īpaši attiecībā uz Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļu. Parlamentā tiek izskatīts tiesību akta projekts par šīs nodaļas likvidēšanu. Ir uzsākta likumdošanas procedūra, lai grozītu tiesu sistēmu regulējošos tiesību aktus. Cilvēkresursu trūkumu ir pastiprinājis tas, ka netiek pieņemti darbā jauni miertiesneši, kā arī ievērojams skaits miertiesnešu ir aizgājuši pensijā. Šis trūkums ir palielinājis spiedienu uz miertiesnešiem, ietekmējot tiesu sistēmas kvalitāti un efektivitāti. Korupcijas apkarošanas iestāžu sistēma ir visaptveroša, taču, lai nodrošinātu tās lietderīgumu, būs nepieciešama ilgtspējīga politiskā griba no valdības puses. Galvenā prioritāte ir jaunas pretkorupcijas stratēģijas pieņemšana 2021.–2025. gadam. Izmeklēšanas rezultativitāte un sankciju piemērošana vidēja un augsta līmeņa korupcijas jomā ir uzlabojusies atbilstoši iepriekšējiem sasniegumiem. Valsts pretkorupcijas direktorāts ir sasniedzis labākus rezultātus, lai gan 2017.–2019. gada grozījumi tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos joprojām ir galvenais šķērslis tā sekmīgai darbībai. Joprojām ir nepieciešami grozījumi kriminālkodeksos. Tā kā nav stabilu likumdošanas un politikas risinājumu saistībā ar Konstitucionālās tiesas lēmumiem, arvien pieaug šķēršļi un juridiskā nenoteiktība korupcijas apkarošanas jomā. Plašāka iestāžu sadarbība saistībā ar 2020. gada vēlēšanām varētu iezīmēt pieejas maiņu attiecībā uz ievēlēto amatpersonu profesionālo godprātību. Atsavinātu līdzekļu pārvaldības aģentūra joprojām darbojas pilnībā, un interešu konflikta novēršanas elektroniskā sistēma PREVENT tiek izmantota rezultatīvi. Ir ieviestas tiesiskās garantijas mediju brīvībai un plurālismam. Tomēr joprojām pastāv bažas par esošā tiesiskā regulējuma ieviešanu un piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi informācijai. Valsts audiovizuālo mediju padomei joprojām trūkst resursu, lai pilnībā veiktu tās uzdevumus, un tās darbību ir ietekmējušas vairāku tās locekļu pilnvaru termiņu beigas. Mediju īpašumtiesību pārredzamība joprojām ir nepilnīga. Mediji var būt pakļauti politiskam spiedienam, jo īpaši, ja to ieņēmumi ir atkarīgi no valsts reklāmas. Joprojām tiek ziņots par tiesvedības procesiem par neslavas celšanu pret pētnieciskajiem žurnālistiem. Covid-19 pandēmijas kontekstā mediji saņēma atbalstu, izmantojot līdzekļus, kas piešķirti valdības mediju kampaņām ar mērķi novērst Covid-19 izplatību. Joprojām pastāv bažas par tiesību aktu stabilitāti un paredzamību, jo tiesību akti tiek bieži mainīti un rezultātā iegūtie tiesību akti var būt pretrunīgi, kā arī bažas par ietekmes novērtējumu ierobežotu izmantošanu. Pēc 2019. gada maija referenduma netika pieņemti nozīmīgi valdības ārkārtas rīkojumi tiesiskuma jomā. Covid-19 pandēmijas kontekstā ir izziņots trauksmes stāvoklis, nodrošinot pastiprinātu parlamentāro uzraudzību. Pēc Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada 18. maija nolēmuma par vairākiem tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu aspektiem Konstitucionālā tiesa 2021. gada 8. jūnijā pasludināja spriedumu, kas rada nopietnas bažas, jo tajā apšaubīts ES tiesību aktu pārākuma principu. Tiesību akti par asociācijām un fondiem tika grozīti 2020. gadā, lai samazinātu birokrātisko slogu nevalstiskajām organizācijām (NVO). Sadarbības un pārbaudes mehānisms (SPM) tika izveidots 2007. gadā līdz ar valsts iestāšanos Eiropas Savienībā kā pārejas pasākums ar mērķi sekmēt Rumānijas pastāvīgo darbu tiesu sistēmas reformēšanā un korupcijas aktīvākā apkarošanā . Atbilstīgi lēmumam par mehānisma izveidi un atbilstīgi tam, kā uzsvērusi Padome, SPM darbība tiks izbeigta, kolīdz būs apmierinoši izpildīti visi Rumānijai piemērojamie kritēriji. Komisija savos 2017. gada janvāra ziņojumos pieņēma visaptverošu novērtējumu par Rumānijas progresu desmit SPM darbības gadu laikā. Komisija arī aprakstīja ceļu uz mehānisma darbības slēgšanu, pamatojoties uz 12 galvenajiem galīgajiem ieteikumiem, kuru izpilde nodrošinātu SPM mērķu īstenošanu, ja vien izpildei nepieciešamās darbības nemaina progresa gaitu. 2018. gada novembra ziņojumā tika secināts, ka ar veiktajām darbībām ir aizkavēts progress vai arī tās likušas apšaubīt progresa neatgriezeniskumu, un ka nepieciešams sniegt astoņus papildu ieteikumus. Komisijas jaunākajā SPM ziņojumā, kas tika pieņemts 2021. gada jūnijā, novērtēts progress attiecībā uz divpadsmit 2017. gada janvāra ieteikumiem un astoņiem 2018. gada novembra papildu ieteikumiem. Ziņojumā secināts, ka kopš pēdējā 2019. gada SPM ziņojuma situācijā saistībā ar SPM kritēriju parametriem ir vērojamas skaidras pozitīvas tendences, kā arī atzinīgi vērtēts fakts, ka 2021. gadā tika dots jauns spēcīgs impulss reformām un novērsta 2017.–2019. gada periodā piedzīvotā progresa aizkavēšana. Tā rezultātā ir novērots progress attiecībā uz visiem atlikušajiem SPM ieteikumiem, un daudzi no tiem ir virzībā uz izpildi, ja progress saglabāsies nemainīgs. I.Tiesu sistēma Rumānijas tiesu sistēmu veido četru instanču — gan civillietu, gan militārās — tiesas: pirmās instances apgabaltiesas, vispārējās jurisdikcijas un specializētie tribunāli, apelācijas tiesas un Augstākā kasācijas tiesa. Augstākā kasācijas tiesa iztiesā pirmās instances un pārsūdzētas krimināllietas, kas attiecas uz noteiktām personu kategorijām , kā arī noteiktas pārsūdzētas civillietas un administratīvās lietas. Viens no šīs tiesas būtiskajiem uzdevumiem ir nodrošināt, lai pārējās tiesas vienoti interpretētu un piemērotu tiesību aktus. Tiesnešu augstāko padomi, kuras pienākums ir garantēt tiesu varas neatkarību, veido divas nodaļas: Tiesnešu nodaļa un Prokuroru nodaļa. Katras nodaļas ekskluzīvā kompetencē ietilpst tiesnešu un prokuroru nolīgšana darbā un viņu karjeras pārvaldība, un katra no abām nodaļām darbojas kā disciplinārtiesa, izskatot disciplinārlietas. Prokuratūras darbu vada Augstākajai kasācijas tiesai piederīgās prokuratūras ģenerālprokurors. Prokuratūra ietver specializētas struktūras, kurām ir īpaša jurisdikcija un organizācija, proti, Valsts pretkorupcijas direktorātu (Direcția Națională Anticorupție, DNA) un Organizētās noziedzības un terorisma noziegumu izmeklēšanas un apkarošanas direktorātu (Direcția de Investigare a Infracțiunilor de Criminalitate Organizată și Terorism, DIICOT), ko vada galvenie prokurori, un kopš 2018. gada arī Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļu (Section for the Investigation of Offences in the Judiciary, SIIJ) . Darbojas arī militārās prokuratūras. Ģenerālprokuroru un specializēto struktūru DNA un DIICOT galvenos prokurorus ieceļ Republikas prezidents pēc tieslietu ministra ierosinājuma un pēc tam, kad Tiesnešu augstākā padome ir sniegusi nesaistošu atzinumu . Rumānija ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Rumānijas Valsts Advokātu asociāciju savienība ir valsts nozīmes juridiskā persona, kuru veido 41 Rumānijas advokatūra. Konstitucionālās tiesas pienākums ir pārbaudīt tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai un atrisināt ar Konstitūciju saistītas domstarpības starp publiskajām iestādēm. Neatkarība Tiesu varas neatkarības uztvere ir vidēja, un tā plašākas sabiedrības vidū ir ievērojami uzlabojusies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Tiesu varas neatkarības uztveres līmenis plašākas sabiedrības vidū tagad ir vidējs (51 %), pieaugot no 37 % 2020. gadā . Uzņēmumu vidū tiesu varas neatkarības uztveres līmenis aizvien ir vidējs (45 %), bet te vērojams samazinājums par 8 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2020. gadu . Tā kā viens no biežāk minētajiem iemesliem tam, kāpēc plašākā sabiedrībā tiek uzskatīts, ka tiesu varas neatkarība ir nepietiekama, joprojām ir valdības un politiķu iejaukšanās vai to radītais spiediens, pirmais bažu cēlonis uzņēmumu vidū ir iejaukšanās vai spiediens saistībā ar ekonomiskām vai citām konkrētām interesēm . Tiek izskatīti 2017.–2019. gada grozījumi tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos. Tiesu sistēmu regulējošie tiesību akti, kas grozīti laikā no 2017. līdz 2019. gadam, nosaka miertiesnešu statusu un tiesu sistēmas un Tiesnešu augstākās padomes organizāciju. Šie tiesību akti ir būtiski miertiesnešu neatkarībai un tiesu iestāžu sekmīgai darbībai. Joprojām spēkā esošie tiesu sistēmu regulējošie tiesību akti grozījumi būtiski ietekmēja tiesu sistēmas neatkarību, kvalitāti un efektivitāti. Tika konstatētas būtiskas problēmas, jo īpaši saistībā ar Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas (SIIJ) izveidi, tiesnešu un prokuroru civiltiesiskās atbildības sistēmu, priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, profesionālās darbības uzsākšanu, kā arī augsta līmeņa prokuroru statusu un iecelšanu. Kā minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu un 2021. gada SPM ziņojumā, grozīto tiesību aktu īstenošana praksē drīz apstiprināja bažas, un turpmākajos gados ir radušās jaunas problēmas. Grozītajiem tiesību aktiem joprojām esot spēkā, saglabājas bažas saistībā ar negatīvo ietekmi uz tiesu sistēmas darbību. Konkrēti, SIIJ aizvien darbojas, un joprojām pastāv nopietnas bažas par nodaļas darbību, kaut arī pēdējā gada laikā tā ir bijusi mazāk aktīva. 2020. gada 30. septembrī toreizējais tieslietu ministrs iesniedza sešu mēnešu sabiedriskajai apspriešanai tekstu projektus visaptverošiem grozījumiem tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos. Saskaņā ar tieslietu ministra teikto tiesību aktu projekti tika izstrādāti pēc Eiropas Komisijas SPM ziņojuma, GRECO ziņojumu un Venēcijas komisijas atzinumu prasību analīzes. Tiesību aktu projektu izvirzītais mērķis ir novērst 2017.–2019. gada grozījumu negatīvo ietekmi un ierosināt risinājumus daudzām SPM ziņojumos konstatētajām problēmām, jo īpaši attiecībā uz SIIJ likvidēšanu, prokuroru profesionālās neatkarības pakāpes paaugstināšanu, atceļot 2018. gadā grozītos tiesību aktus, kā arī attiecībā uz miertiesnešu civiltiesisko atbildību, miertiesnešu vārda brīvības ierobežojumiem un procedūrām prokuroru iecelšanai vadošos amatos un atstādināšanai no tiem. 2021. gada janvārī valdība pieņēma memorandu, kurā atspoguļota politiskā apņemšanās rīkoties saistībā ar visiem neīstenotajiem SPM ieteikumiem. Memorandā izklāstītie plāni ietver tiesību akta projektu, ar ko atceļ Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas (SIIJ) darbību un grozījumus tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos — abi šie pasākumi ir tieši saistīti ar SPM ieteikumiem. Sabiedriskās apspriešanas beigās un pēc vairākām debašu kārtām ar tiesu iestādēm 2021. gada 29. martā pašreizējais tieslietu ministrs nosūtīja trīs grozīto tiesību aktu projektus Tiesnešu augstākajai padomei, lai saņemtu atzinumu. Tieslietu ministrs apņēmās nosūtīt tiesību aktu projektus Venēcijas komisijai atzinuma sniegšanai, vienlaikus nosūtot tos parlamentam. Ir svarīgi, lai šīs tiesību aktu izmaiņas nodrošinātu tiesu varas neatkarību saskaņā ar ES tiesību aktiem, kā arī ņemot vērā Eiropas Padomes ieteikumus. Svarīgs notikums ir Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2021. gada 18. maija spriedums, kura ietvaros tika izskatīti vairāki tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu noteikumi, ņemot vērā LES 2. pantu un 19. panta 1. punktu un SPM lēmumu, jo īpaši attiecībā uz SIIJ un ad interim iecelšanu vadības jeb vadošos amatos Tiesu inspekcijā, kā arī tiesnešu personisko atbildību tiesas kļūdas rezultātā . Eiropas Savienības Tiesa arī atgādināja, ka dalībvalsts nevar grozīt savus tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz tieslietu organizāciju, tādā veidā, kas var pazemināt tiesiskuma kā vērtības aizsardzību . Parlamentā tiek apspriests atsevišķs tiesību akta projekts, kura mērķis ir likvidēt Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļu (SIIJ). Tiesību akta projekts tika publicēts Tieslietu ministrijas tīmekļa vietnē 2021. gada 4. februārī. 2021. gada 11. februārī Tiesnešu augstākā padome izdeva negatīvu atzinumu par tiesību akta projektu, apgalvojot, ka ir nepieciešamas papildu garantijas, lai aizsargātu miertiesnešus no potenciāli ļaunprātīgas izmeklēšanas saistībā ar korupciju. Valdība 18. februārī pieņēma tiesību akta projektu, nemainot to, un nosūtīja to parlamentam. 2021. gada 24. martā Deputātu palāta pieņēma minēto tiesību akta projektu, bet pievienoja noteikumus, kas, pēc tās domām, ir nepieciešami, lai aizsargātu miertiesnešus pret ļaunprātīgu izmeklēšanu saistībā ar korupciju, ierosinot, ka ar korupciju saistītu noziedzīgu nodarījumu gadījumos pieprasījums apstiprināt nosūtīšanu tiesai vispirms jāizskata Tiesnešu augstākajai padomei. Šo priekšlikumu bargi kritizēja pilsoniskā sabiedrība, liela daļa tiesu iestāžu, kā arī Tiesnešu augstākā padome, jo tika uzskatīts, ka tas varētu ierobežot miertiesnešu pārskatatbildību. Tiesību akta projekts tagad tiek apspriests Senātā, kas darbojas kā lēmējpalāta. 2021. gada 29. martā tieslietu ministrs pieprasīja Venēcijas komisijai atzinumu par tiesību akta projektu un jo īpaši par papildu garantijām, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Padomes standartiem. Venēcijas komisija savā 2021. gada 5. jūlija atzinumā atzinīgi vērtēja Rumānijas nodomu likvidēt SIIJ un atjaunot specializēto prokuratūru, piem., DNA un DIICOT, kompetenci, taču ieteica atcelt Deputātu palātas ierosinātos grozījumus. Eiropas Savienības Tiesa savā 2021. gada 18. maija spriedumā attiecībā uz SIIJ nolēma, ka tiesību aktiem, ar kuriem izveido šādu specializētu nodaļu, jābūt pamatotiem ar objektīvām un pārbaudāmām prasībām, kas saistītas ar tiesvedības pareizu norisi, jānodrošina, ka šo nodaļu nevar izmantot kā tiesnešu un prokuroru darbības politiskās kontroles instrumentu un ka nodaļa īsteno savu kompetenci saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas prasībām. Saskaņā ar 2021. gada 7. jūnija spriedumu Pitešti Apelācijas tiesa bija pirmā iesniedzējtiesa, kas piemēroja Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu, paziņojot, ka SIIJ pastāvēšana nav pamatota ar objektīvām un pārbaudāmām prasībām, kas attiecas uz tiesvedības pareizu norisi, un tādēļ šī nodaļa nav kompetenta izmeklēt tajā iesniegtu lietu. Ir svarīgi, lai notiekošā tiesiskā reforma, kas izpaužas kā SIIJ likvidēšana un specializēto prokuratūru būtiskās kompetences atjaunošana attiecībā uz notiekošajiem tiesvedības procesiem, tiktu īstenota saskaņā ar ES tiesību aktiem, jo īpaši ar Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu, kā arī ņemot vērā Eiropas standartus. Eiropas Savienības Tiesa sniedza prejudiciālu nolēmumu par tiesnešu un prokuroru civiltiesisko atbildību. 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu ir minētas bažas par civiltiesiskās atbildības režīmu, kas ieviests ar 2017.–2019. gada tiesu sistēmu regulējošajiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz Finanšu ministrijai piešķirtajām pilnvarām šajā kontekstā , jo noteikumi piešķir tai tiesības izvērtēt, vai tiesas kļūda tika pieļauta ļaunprātīgi vai rupjas nolaidības dēļ, un attiecīgi ierosināt pret tiesnešiem vērstas līdzekļu atgūšanas procedūras, lai segtu to spriedumu radītos zaudējumus. Eiropas Padome norādīja uz iespējamo negatīvo ietekmi, ko šis jaunais režīms varētu radīt uz tiesnešiem un prokuroriem, jo īpaši kopā ar jaunās Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas izveidi . Eiropas Savienības Tiesa savā 2021. gada 18. maija spriedumā lēma par tiesnešu civiltiesiskās atbildības režīmu , norādot, ka tam skaidri un precīzi jāparedz nepieciešamās garantijas, lai nodrošinātu, ka nedz izmeklēšana, nedz regresa prasība nevar kļūt par instrumentu spiediena izdarīšanai uz tiesas darbību. Ar 2021. gada martā pieņemtajiem jaunajiem tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu projektiem, par kuriem tieslietu ministrs lūdza SCM atzinumu, ierosināti grozījumi noteikumos par tiesnešu un prokuroru civiltiesisko atbildību. Ir svarīgi, lai ierosinātie grozījumi pienācīgi atspoguļotu Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu un tajos būtu ņemti vērā attiecīgie Eiropas standarti. Tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu projekti ietver izmaiņas noteikumos, kas reglamentē Tiesu inspekcijas vadības iecelšanu un pārskatatbildību. Eiropas Savienības Tiesa izskatīja atbilstību LES 2. pantam un 19. panta 1. punktam attiecībā uz valdības pilnvarām veikt pagaidu iecelšanu vadošajos amatos Tiesu inspekcijā, kas ir atbildīga par disciplināro procedūru uzsākšanu pret tiesnešiem un prokuroriem. Tiesa savā 2021. gada 18. maija spriedumā konstatēja, ka, tā kā personas, kas ieņem vadošus amatus Tiesu inspekcijā, var īstenot izšķirošu ietekmi uz tās darbību, tiesību normas, kas reglamentē viņu iecelšanu amatā, ir jāizstrādā tā, lai tās nevarētu radīt nekādas pamatotas šaubas par to, ka šīs struktūras pilnvaras un funkcijas tiek izmantotas kā instruments, lai izdarītu spiedienu uz tiesu darbību vai īstenotu šīs darbības politisko kontroli. Pēdējos gados tiesu iestādes, tostarp Tiesnešu augstākā padome, uzsvēra bažas par Tiesu inspekcijas pārskatatbildības trūkumu, atsaucoties uz lielo Tiesu inspekcijas iesniegto lietu īpatsvaru, ko tiesa noraidīja, visu lēmumu pieņemšanas pilnvaru nodošanu galvenā inspektora rīcībā un Tiesnešu augstākās padomes pārraudzības pilnvaru ierobežojumiem . Ar 2021. gada martā pieņemtajiem jaunajiem tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu projektiem, par kuriem tieslietu ministrs lūdza SCM atzinumu, ierosināti grozījumi noteikumos par galvenā inspektora un galvenā inspektora vietnieku iecelšanu, kā arī kontroles mehānismi attiecībā uz Tiesu inspekcijas darbību. Tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu grozījumu ietvaros tiek izskatīta augsta līmeņa prokuroru iecelšanas kārtība. Kā uzsvērts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, SPM ziņojumos un vairākos Venēcijas komisijas atzinumos, joprojām pastāv bažas attiecībā uz pašreizējo tiesību aktu par līdzsvaru starp dažādu iestāžu ietekmi uz iecelšanas procesu un varas koncentrēšanu tieslietu ministra rokās. 2020. gadā divi no trim augsta līmeņa prokuroriem tika iecelti, neskatoties uz Tiesnešu augstākās padomes negatīvo atzinumu. Ar jaunajiem tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu projektiem, kas šobrīd ir sagatavošanas procesā, tieslietu ministrs cenšas kliedēt minētās bažas, ierosinot izmaiņas iecelšanas procedūrā. Konkrēti, ar jaunajiem tiesību aktu projektiem ierosināts stiprināt Tiesnešu augstākās padomes lomu, ieviešot prasību par Tiesnešu augstākās padomes Prokuroru nodaļas saistošu atzinumu par ierosināto kandidatūru un prasību, ka prezidents varētu noraidīt kandidatūru neierobežotu reižu skaitu, nevis tikai vienu reizi, saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem. Pēc Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) nolēmuma pieņemšanas augstākā līmeņa prokuroru atlaišanas procedūra jāgroza. 2020. gada 5. maijā ECT lēma, ka bijušajai galvenajai prokurorei nebija iespējas faktiski apstrīdēt tiesā iemeslus, uz kuru pamata viņa tika atbrīvota no amata . Tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu grozījumu projektā augstākā līmeņa prokuroru atstādināšanas procedūrai pievienota izskatīšanas procedūra administratīvajā tiesā. Valdība 2021. gada februārī iepazīstināja ar savu rīcības plānu sprieduma izpildei, un Eiropas Padomes Ministru komiteja novērtēja tā īstenošanu 2021. gada jūnijā. Kvalitāte Joprojām rada bažas cilvēkresursu trūkums tiesu sistēmā. Pēc 2020. gada decembra datiem, gandrīz 10 % tiesnešu amatu un gandrīz 16 % prokuroru amatu joprojām bija vakanti, kam arī ir bijusi ietekme uz tiesu sistēmas efektivitāti. Lai gan 2018. gadā ieviesto priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu miertiesnešiem, kas ļāva pensionēties pēc 20 nostrādātiem gadiem, parlaments 2021. gada martā atcēla saskaņā ar Venēcijas komisijas un GRECO ieteikumiem, gandrīz 300 miertiesneši aizgāja pensijā 2020. gadā un gandrīz 150 — 2021. gada pirmajā ceturksnī, vēl vairāk palielinot šo deficītu. Konstitucionālās tiesas spriedums, ar kuru pasludina par Konstitūcijai neatbilstīgu normu, kas nosaka, ka Tiesnešu augstākajai padomei jāapstiprina noteikumi par uzņemšanai tiesu iestādēs paredzētā konkursa organizāciju un norisi, radīja tiesiskā regulējuma trūkumu, kā rezultātā 2020. gadā netika rīkots konkurss jaunu miertiesnešu pieņemšanai darbā. Lai pārvarētu šīs likumdošanas nepilnības, 2020. gada 22. jūnijā Tieslietu ministrija publiskām debatēm iesniedza tiesību akta projektu par uzņemšanu Nacionālajā tiesu darbinieku institūtā, kuru Senāts pieņēma 2021. gada 3. februārī. Tomēr pēc parlamentāriešu grupas veiktas iepriekšējas izskatīšanas Konstitucionālā tiesa pasludināja attiecīgo tiesību aktu par neatbilstīgu Konstitūcijai. Tā rezultātā spēkā esošie tiesību akti neļāva organizēt konkursus uzņemšanai tiesu iestādēs, kas noveda pie jaunu darbinieku pieņemšanas turpmākas aizkavēšanās un tiesnešu un prokuroru noslodzes pieauguma, palielinot spiedienu uz tiesnešiem un prokuroriem un tādējādi ietekmējot tiesu sistēmas kvalitāti un efektivitāti. Jauns likums, ko parlaments pieņēma 2021. gada 28. jūnijā, pievērsās iepriekš minētajam tiesiskā regulējuma trūkumam un 2021. un 2022. gadā ļaus rīkot konkursus uzņemšanai tiesu iestādēs. Konstitucionālā tiesa ar 2021. gada 14. jūlija lēmumu pasludināja par Konstitūcijai neatbilstošiem minētā likuma noteikumus, ar kuriem darba stāža prasība dalībai konkursos par DNA un DIICOT prokuroru iecelšanu amatā tiktu samazināta no desmit uz septiņiem gadiem.

Stratēģiskā tiesu pārvaldības grupa nav spējusi darboties produktīvi. Tā tika izveidota 2017. gadā, lai risinātu nozīmīgus stratēģiskus ar tiesu sistēmu saistītus jautājumus, pulcējot galveno par tiesu sistēmas darbību atbildīgo iestāžu pārstāvjus. 2021. gada SPM ziņojums apliecināja agrākos konstatējumus, ka Stratēģiskā tiesu pārvaldības grupa nav darbojusies, kā paredzēts, un ka rīcības plāns joprojām lielā mērā nav īstenots. Lai gan 2019. gada beigās notika vairākas Stratēģiskās tiesu pārvaldības grupas sanāksmes un profesionālā sadarbība starp iestādēm varēja atsākties, taustāmi rezultāti netika sasniegti. 2021. gada sākumā tieslietu ministrs sāka atkārtoti sasaukt sanāksmes un notika pirmās diskusijas par Stratēģiskās tiesu pārvaldības grupas darbību un cilvēkresursu stratēģiju 2021.–2022. gadam. Konstitucionālā tiesa paziņoja, ka spriedumiem krimināllietās to pasludināšanas brīdī jābūt pamatotiem faktiski un juridiski. Kriminālprocesa kodeksa noteikumi ļāva sagatavot šādus spriedumus ne vēlāk kā 30 dienas pēc to iesniegšanas, kas radīja situācijas, kad galīgais spriedums bija jāizpilda, kamēr notiesātā persona vēl nebija informēta par soda iemesliem. Konstitucionālā tiesa 2021. gada 7. aprīlī lēma, ka krimināllietas sprieduma izstrāde pēc tā pasludināšanas atņem notiesātajai personai tiesības uz tiesu iestāžu pieejamību un tiesības uz taisnīgu tiesu. Šajā gadījumā lēmuma un argumentācijas laiku neatbilstība jau tikusi uzsvērta kā ilgstoši pastāvoša problēma. 2021. gada 12. maijā stājās spēkā jauns tiesību akts, kas paredz, ka sprieduma pasludināšanai un publicēšanai krimināllietās jānotiek vienlaicīgi noteiktā termiņā pēc tiesas sēdes beigām. Dati liecina, ka kopumā pastāv labs tiesu sistēmas digitalizācijas līmenis. 2020. gadā plaša informācija par tiesu sistēmu plašākai sabiedrībai tika sniegta tiešsaistē. Digitālās tehnoloģijas, piemēram, elektroniskās vadības lietu sistēma, elektroniskā lietu sadale un distances saziņas tehnoloģija, plaši izmanto tiesas. Ir ieviesti arī mehānismi mašīnlasāmu tiesas lēmumu pieņemšanai civillietās, komerclietās un administratīvajās lietās. Tomēr ieinteresētās personas ziņo, ka joprojām ir nepieciešami uzlabojumi. Covid-19 pandēmija izraisīja digitālo rīku izmantošanas pieaugumu tiesu sistēmā. 2020. gada laikā pieauga videokonferenču sistēmu skaits tiesās, kā rezultātā palielinājās ar videokonferences starpniecību organizēto sēžu skaits. Tomēr ieinteresētās personas ziņo, ka attālināto sēžu izmantošana joprojām ir ierobežota, jo tiesneši joprojām atbalsta sēžu organizāciju klātienē, nevis ar videokonferences starpniecību. 2020. gada septembrī Tieslietu ministrija paziņoja par tiesību akta projektu attiecībā uz attālinātu tiesu sistēmas darbību Covid-19 pandēmijas laikā, kas paplašinātu iespējas organizēt sēdes ar videokonferences starpniecību. Attiecībā uz krimināllietām tiesību akta projekts paredz iespēju personām, kurām atņemta brīvība, tikt uzklausītām ar videokonferences starpniecību no aizturēšanas vietas bez viņu piekrišanas, ja tiesa uzskata, ka šāda līdzekļa izmantošana neskar procesa pareizu norisi un pušu tiesības un intereses. Tiesību akta projekts paredz iespēju arī citām personām, izņemot tās, kurām atņemta brīvība, tikt uzklausītām ar videokonferences starpniecību, bet tikai ar viņu piekrišanu. Parlaments pieņēma tiesību akta projektu 2021. gada 28. aprīlī. Efektivitāte Vispārējā civillietu, administratīvo lietu un komerclietu izskatīšanas efektivitāte joprojām ir stabila. Salīdzinot ar 2018. gadu, tiesvedības ilgums civillietās un komerclietās pirmās instances tiesās 2019. gadā nedaudz samazinājās, tomēr administratīvajās lietās tas nedaudz pieauga. Civillietu, komerclietu, administratīvo lietu pabeigšanas koeficients pirmajā instancē zināmā mērā samazinājās un tagad ir 100 %. Tiesvedības ilgums konkrētās ES tiesību jomās joprojām ir mazs, izņemot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas lietas, kurās tas ievērojami pieauga. Tomēr problēmas saistībā ar darba slodzi tiesu vidū ir nevienmērīgas. Piemēram, zemākas instances civillietu tiesas ir ziņojušas par īpaši lielu izskatāmo lietu apjomu, un tiesu darbības apturēšana ārkārtas stāvokļa laikā pasliktināja situāciju. Rumānija joprojām atrodas Eiropas Padomes Ministru komitejas pastiprinātā uzraudzībā saistībā ar pasākumu izpildi, lai novērstu pārmērīgu tiesvedības ilgumu pēc Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu pieņemšanas. Ministru komiteja ir norādījusi, ka civilprocesa un kriminālprocesa reforma noteikti ir sekmīgi pabeigta, bet vēl jāveic ietekmes novērtējums, lai novērtētu šo pasākumu ietekmi. II.Korupcijas apkarošanas regulējums Rumānijā kopumā ir spēkā tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma korupcijas apkarošanas jomā. Kopš 2016. gada ir ieviesta valsts pretkorupcijas stratēģija, un tās īstenošanas koordināciju nodrošina Tieslietu ministrija. Iestāžu sistēma korupcijas apkarošanas jomā saglabājās nemainīga. Specializētā pretkorupcijas kriminālvajāšanas struktūra — Valsts pretkorupcijas direktorāts (DNA) — ir pilnvarota izmeklēt vidēja un augsta līmeņa korupcijas lietas, bet Ģenerālprokuratūra izmeklē visas pārējās korupcijas lietas. DNA arī izmeklē noziedzīgus nodarījumus, kas izdarīti pret ES finanšu interesēm, kā arī dažu kategoriju smagus ekonomiskus un finansiālus noziedzīgos nodarījumus. Iekšlietu ministrijā darbojas specializēts pretkorupcijas direktorāts — Vispārējais korupcijas apkarošanas direktorāts (Direcția Generală Anticorupție, DGA), kura kompetencē ietilpst profesionālās godprātības un korupcijas jautājumi ministrijas darbinieku, tostarp policijas, vidū. Profesionālās godprātības valsts aģentūra (Agentia Nationala de Integritate, ANI) veic administratīvu izmeklēšanu attiecībā uz interešu konfliktiem, amatu nesavienojamību un nepamatoti iegūtiem līdzekļiem un ir atbildīga par aktīvu deklarāciju, tostarp visu ievēlēto amatpersonu sniegto, uzraudzību un pārbaudi. Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra (Agenția Națională de Administrare a Bunurilor Indisponibilizate, ANABI) nodrošina atsavināto un konfiscēto noziedzīgi iegūto aktīvu pārvaldību un atvieglo ieņēmumu izsekošanu un identificēšanu. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir augsts. 2020. gadā Transparency International korupcijas uztveres indeksā Rumānija ir ieguvusi 44 no 100 punktiem, ierindojoties 19. vietā Eiropas Savienībā un 69. vietā pasaulē. Šis uztveres līmenis pēdējos piecos gados ir bijis salīdzinoši stabils . Jaunas valsts pretkorupcijas stratēģijas pieņemšana 2021.–2025. gadam ir valdības prioritāte. Valsts pretkorupcijas stratēģijas virzība ir viena no galvenajām valsts prioritātēm valdības politiskajā darba kārtībā. 2016.–2020. gada valsts pretkorupcijas stratēģijas darbība beidzās 2020. gadā. Pašlaik tiek īstenots iekšējs izvērtējums un ārēja revīzija, ko veic ESAO, lai nodrošinātu informāciju jaunās valsts pretkorupcijas stratēģijas (2021.–2025. gadam) sagatavošanai. Tieslietu ministrija, koordinējot stratēģiju, ziņo, ka tā ir panākusi progresu 2016.–2020. gada stratēģijas īstenošanā daudzās iesaistītajās pārvaldēs un publiskajās iestādēs, lai gan tas ir bijis nevienmērīgs, jo īpaši tādās augsta riska jomās kā veselības aprūpe, izglītība vai publiskais iepirkums. Progress ietvēra procedūru uzlabošanu, lai risinātu jutīgus jautājumus, ievērojami samazinātu profesionālās godprātības pārkāpumu skaitu, palielinātu pārredzamību un uzlabotu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem, tostarp izmantojot digitalizāciju. Šīs stratēģijas galvenās iezīmes tiek uzskatītas par labāko praksi iesaistīto iestāžu vidū, un tās tiks pārnestas uz nākamo stratēģiju, jo īpaši salīdzinošās izvērtēšanas uzraudzības mehānisms un uz līdzdalību vērstais lēmumu pieņemšanas process, izmantojot piecas korupcijas apkarošanas platformas (ieinteresēto personu pārgrupēšana). Tieslietu ministrija tomēr ir norādījusi, ka līdzās mērķtiecīgajai īstenošanai stratēģijas lietderīgums jo īpaši balstās uz politisko gribu dot impulsu pasākumu īstenošanai visās iesaistītajās pārvaldēs un publiskajās iestādēs, tostarp vietējā līmenī. Šobrīd novērtējumi tiek pabeigti, un Tieslietu ministrija organizēja sabiedrisko apspriešanu ar piecām korupcijas apkarošanas platformām, pārgrupējot ieinteresētās personas jaunās stratēģijas ietvaros, un paredz, ka jaunās valsts pretkorupcijas stratēģijas pieņemšana tiks ierosināta līdz 2021. gada beigām. Izmeklēšanas rezultativitāte un sankciju piemērošana vidēja un augsta līmeņa korupcijas jomā ir uzlabojusies. Jauna Valsts pretkorupcijas direktorāta galvenā prokurora un pārējā personāla iecelšana vadošajos amatos 2020. gadā ir devusi jaunu impulsu un nodrošinājusi iestāžu stabilitāti. Tā rezultātā ir palielinājusies izmeklēšanas procesu un tiesā iesniegto lietu kvalitāte. 2020. gadā DNA sasniedza labākus rezultātus nekā 2019. gadā, palielinoties augsta līmeņa apsūdzību skaitam un samazinot neizskatīto lietu uzkrāšanos . Bija arī vērojams progress tiesu līmenī, pieaugot tiesas lēmumu skaitam . 2020. gadā pilsoņu un bijušo amatpersonu iesniegto sūdzību skaits attiecībā uz iespējamiem korupcijas gadījumiem ir pieaudzis, mainot kopš 2015. gada novēroto samazināšanās tendenci. DNA to uzskata par zīmi, ka sabiedrība ir atjaunojusi uzticību šai iestādei un tās lomai, ko nopietni ietekmēja pret iestādi vērstie uzbrukumi 2017.–2019. gada periodā. 2020. gadā tika mainīta arī DNA komunikācijas politika, lai, uzsākot izmeklēšanu, aizdomās turamo personu vārdi vairs netiktu minēti paziņojumos presei, tādējādi ierobežojot aizdomās turamo publiskošanu. 2017.–2019. gada grozījumi tiesu sistēmu regulējošajos tiesību aktos bija galvenais šķērslis DNA sekmīgai darbībai, kas turpinās pastāvēt tik ilgi, kamēr tie būs spēkā. Vispārējās problēmas, ar kurām saskaras tiesu sistēma, ir radījušas īpašus sarežģījumus DNA . DNA ir radies cilvēkresursu deficīts , kas palielināja spiedienu uz prokuroriem laikā, kad DNA saskārās ar papildu izaicinājumu pilnveidot savas tehniskās iespējas, lai īstenotu tiesas rīkojumus, izmantojot īpašas izmeklēšanas metodes . Turklāt dažu augsta līmeņa korupcijas lietu rezultatīvu izskatīšanu joprojām negatīvi ietekmē Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļa (SIIJ), kas turpina iejaukties izskatīšanas procesā esošajās augsta līmeņa korupcijas lietās, kuras izmeklē DNA. Problemātiskā apelāciju atsaukšanas prakse augsta līmeņa korupcijas lietās tika pārtraukta pēc tam, kad Konstitucionālā tiesa 2020. gada jūlijā lēma, ka apelāciju nodošana SIIJ ir pretrunā ar Konstitūciju . Pastāv arī paaugstināts nesodāmības risks augsta līmeņa korupcijas lietās, kuras izskata SIIJ, jo īpaši tās lēnās lietu izskatīšanas dēļ. Arī SIIJ veiktā tādu pret prokuroriem vērsto sūdzību izskatīšana, kuras iesniegušas par korupciju notiesātas personas, tika uzskatīta par spiediena izdarīšanu uz DNA prokuroriem. Sagatavošanas procesā esošie tiesu sistēmu regulējošo tiesību aktu grozījumi, tostarp SIIJ darbības atcelšana, būs svarīgi soļi, lai nodrošinātu, ka DNA sekmīgā darbība ir ilgtspējīga. Joprojām svarīgs izaicinājums korupcijas apkarošanā ir ieilgusī neskaidrība attiecībā uz grozījumiem Kriminālkodeksā un Kriminālprocesa kodeksā. Kā uzsvērts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu un 2021. gada SPM ziņojumā, vēl viens svarīgs izaicinājums korupcijas apkarošanā ir politisku un leģislatīvu risinājumu trūkums saistībā ar tālejošiem lēmumiem, kurus Konstitucionālā tiesa strauji pieņēmusi laikposmā no 2014. gada un ar kuriem atcelti vai interpretēti Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa noteikumi. . Joprojām ir nepieciešami grozījumi Kriminālkodeksā un Kriminālprocesa kodeksā. Šī situācija radīja arvien vairāk šķēršļu un juridisko nenoteiktību attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un sankciju piemērošanu. Rezultātā ir pārtraukta lietu izskatīšana tiesā, radusies juridiskā nenoteiktība attiecībā uz pierādījumu pieņemamību, kā arī no jauna sākta izmeklēšana vai tiesvedība . Tas, kāda būs Konstitucionālās tiesas nolēmumu ietekme uz pašlaik izskatīšanā esošajām augsta līmeņa korupcijas lietām attiecībā uz trīs tiesnešu kolēģiju sastāvu saistībā ar augsta līmeņa korupcijas lietām un piecu tiesnešu galīgās apelācijas kolēģiju sastāvu Augstākajā kasācijas tiesā, vēl nav skaidrs . Savā nesenajā spriedumā Eiropas Savienības Tiesa lēma, ka ES tiesību aktu pārākuma princips ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj tādu dalībvalsts konstitucionāla līmeņa tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru zemākas instances tiesai nav tiesību pēc savas ierosmes nepiemērot valsts tiesību normu, kura ietilpst SPM satvara piemērošanas jomā un kura ir pretrunā ES tiesību aktiem. Ja ir pierādīts, ka ir pārkāpts ES līgums vai SPM lēmums, ES tiesību pārākuma princips prasa, lai iesniedzējtiesa nepiemērotu attiecīgās tiesību normas neatkarīgi no tā, vai tām ir leģislatīva vai konstitucionāla izcelsme. Būtisks politisks solis tika sperts 2021. gada februārī, kad parlaments skaidri noraidīja 2018.–2019. gadā ierosinātus problemātiskus grozījumus kodeksos, kurus Konstitucionālā tiesa kopumā atzina par neatbilstīgiem Konstitūcijai. Deputātu palāta ir noteikusi kritērijus, lai lemtu par lūgumiem atcelt deputāta imunitāti, bet Senāts vēl nav tos ieviesis. 2019. gada jūnijā Deputātu palāta grozīja savu reglamentu un īpaši atsaucās uz kritērijiem, kas izklāstīti Venēcijas komisijas ziņojumā par deputāta imunitātes mērķi un atcelšanu. Senāts vēl nav pieņēmis šādus noteikumus. Profesionālās godprātības valsts aģentūra (ANI) turpina izmeklēt amatu nesavienojamību, interešu konfliktus un nepamatoti iegūtus līdzekļus . Pēc 2020. gada jūlija grozījuma, ar kuru tiek nodrošināta līdzekļu un interešu deklarēšanas elektroniskā sistēma , kas sāka darbību 2021. gada maijā, ANI darbam būtu jākļūst vieglākam. ANI ziņo, ka tās 2020. gada budžets bija pietiekams, lai veiktu tai noteiktos uzdevumus, jo sākotnēji samazināto budžetu vēlāk 2020. gadā papildināja . ANI ir saskārusies ar zināmām neskaidrībām attiecībā uz tās vadošajiem amatiem. Kopš 2019. gada decembra vakants ir tās priekšsēdētāja amats, un 2021. gadā beidzas priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš. Atlases procedūras visbeidzot tika sāktas 2021. gada aprīlī. Tiesiskais regulējums profesionālās godprātības jomā joprojām ir sadrumstalots. 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu tika uzsvērtas ieilgušās problēmas attiecībā uz profesionālās godprātības jomas tiesisko regulējumu un vajadzība pēc stabilitātes, skaidrības un stabilas sistēmas. Virkne grozījumu, ar kuriem groza profesionālās godprātības jomas tiesību aktus, jo īpaši 2017.–2019. gadā, vājināja ANI spēju pildīt tās pienākumus, kā arī saasināja jau tā sadrumstaloto juridisko ainu. Jo īpaši divi priekšlikumi, kas stājās spēkā 2019. gadā, vēl vairāk palielināja juridisko nenoteiktību saistībā ar piemērojamo profesionālās godprātības režīmu un sankciju piemērošanu. 2020. un 2021. gadā Augstākā kasācijas tiesa precizēja šā tiesību akta interpretāciju. Tiesa lēma, ka sankcijas piemēro, pat ja amatu nesavienojamība attiecas uz iepriekšēju mandātu, un ka trīs gadu ierobežojuma periods ir attiecināms uz to, ka ANI ir trīs gadu laikā jāpabeidz izmeklēšana saistībā ar faktiem, kuros konstatēta interešu konflikta vai amatu nesavienojamības esība (nevis tas, ka sankcijas nepiemēro pēc tam, kad pagājuši trīs gadi) . ANI ir paudusi atzinību par šiem lēmumiem, kas atjauno skaidrību un noteiktību attiecībā uz iespēju noteikt sankcijas pēc galīga tiesas lēmuma. Profesionālās godprātības, amatu nesavienojamības un interešu konfliktu jomas tiesību aktu konsolidācija ļautu ņemt vērā judikatūru un korupcijas novēršanas politiku, kā arī nodrošināt stabilu pamatu nākotnei. 2020. gada pašvaldību un valsts vēlēšanu laikā ANI veicināja informētību par profesionālās godprātības noteikumiem kandidātiem un sniedza informāciju attiecīgajām iestādēm par kandidātiem, kuriem ir aizliegts ieņemt valsts amatus. Pirms 2020. gada 20. septembra pašvaldību vēlēšanām ANI vērsās pie centrālajām un vietējām vēlēšanu iestādēm, lai informētu par kandidātiem, kuriem varētu būt aizliegums ieņemt valsts amatu pēc sankcijas par amatu nesavienojamību vai interešu konfliktu saistībā ar iepriekšējo mandātu . Turklāt pēc vēlēšanām ANI nosūtīja tiesām, kurām ir kompetence apstiprināt jaunievēlēto amatpersonu mandātus, nominālu kandidātu sarakstu saskaņā ar aizliegumu ieņemt valsts amatu uz trim gadiem. Lai gan vairāki kandidāti tika atturēti no kandidēšanas uz amatu, bet citu kandidatūra uz amatu tika noraidīta, tiesas attiecībā uz aptuveni pusi no kandidātiem, kuriem bija noteikts aizliegums, lēma, ka viņiem ir atļauts ieņemt vēlēto amatu . Attiecībā uz valsts vēlēšanām Rumānijas Senāta Apstiprināšanas komiteja kā daļu no apstiprināšanas procesa pēc vēlēšanām lūdza ANI ziņot par galīgiem un negrozāmiem lēmumiem, ko tiesas pieņēmušas par ievēlēto senatoru amatu nesavienojamību vai interešu konfliktiem. ANI konstatēja, ka nevienam no ievēlētajiem senatoriem nav noteikts aizliegums ieņemt amatu. Deputātu palāta ir pieprasījusi ANI viedokli attiecībā uz vairāku deputātu paustu informāciju par to potenciālo amatu nesavienojamību . Elektroniskā sistēma PREVENT interešu konfliktu novēršanai publiskajos iepirkumos darbojas produktīvi, jo konstatēto interešu konfliktu skaits ir ievērojami samazinājies. 2020. gadā PREVENT sistēma veica 19 140 iepirkuma procedūru analīzi, lai noteiktu potenciālus interešu konfliktus. 2020. gadā profesionālās godprātības inspektori izdeva desmit brīdinājumus par profesionālo godprātību, kas bija saistīti ar pasākumiem aptuveni 11,1 miljona EUR vērtībā. Ārkārtas stāvokļa laikā Covid-19 pandēmijas kontekstā publiskajām iestādēm un juridiskām personām, kurās valsts ir galvenais akcionārs, tika atļauts tiešā veidā iegādāties materiālus un aprīkojumu cīņai pret pandēmiju, nepublicējot pirkumus publiskā iepirkuma elektroniskajā sistēmā un pārsniedzot vērtības slieksni (kas ir aptuveni 27 000 EUR) publicēšanai elektroniskajā sistēmā. Tas nozīmēja, ka šie tiešie pirkumi netika apstrādāti elektroniskajā sistēmā, tādēļ PREVENT sistēma tos nav rūpīgi pārbaudījusi. Lai risinātu jautājumu par to procedūru rūpīgu pārbaudi, kuras veiktas, izmantojot tiešo iepirkumu, ANI ir izstrādājusi mehānismu, kas paredzēts, lai, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no publiskiem avotiem, analizētu datu kopumus attiecībā uz šīm procedūrām. Šī mehānisma mērķis ir identificēt šajās iepirkuma procedūrās radušos interešu konfliktus, kas apgāja PREVENT rūpīgo pārbaudi. Līdz 2021. gada janvāra beigām, izmantojot riska matricu, ANI ir pārbaudījusi 580 tiešās iepirkuma procedūras, kas īstenotas 2020. gada pirmajā pusgadā, un ir konstatējusi 64 iespējamus profesionālās godprātības pārkāpumus (11 % no procedūrām), kuru analīze tiks turpināta, kā arī varētu tikt uzsākta ex officio procedūra šo lietu izvērtēšanai. Darbu joprojām pilnībā turpina Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra (ANABI). ANABI uzdevums ir nodrošināt krimināllietās izdoto konfiskācijas rīkojumu labu izpildes līmeni, efektīvi pārvaldot atsavinātos līdzekļus, kurus aģentūrai nodod prokurori un tiesneši. 2021. gads ir piektais ANABI darbības gads, un tā arvien attīsta savu darbību. Pamatojoties uz gūto pieredzi, aģentūra ar Tieslietu ministrijas atbalstu uzsāka publiskas debates, lai veicinātu Valsts stratēģiju līdzekļu atgūšanas sistēmas stiprināšanai. Šī stratēģija un rīcības plāns aptver 2021.–2025. gadu un ietver mērķus attiecībā uz palielinātām iespējām izsekot aktīvus gan valsts, gan starptautiskā mērogā, uzlabotus sadarbības mehānismus starp visām iesaistītajām personām, kā arī noteikumus par Noziedzības novēršanas valsts fonda izveidi. Šis fonds atbalsta cietušo aizsardzības, noziedzības novēršanas un izglītības pasākumus. Likumā Nr. 161/200360 un tam sekojošajās valsts pretkorupcijas stratēģijās valsts ierēdņiem ir paredzēti ierobežoti noteikumi par “virpuļdurvju efektu”. Valsts ierēdņus, kuri, pildot savus pienākumus, ir veikuši valstij piederošu uzņēmumu (state owned enterprises, SOE) uzraudzības un kontroles darbības, šie uzņēmumi nevar nodarbināt, kā arī šie ierēdņi nevar sniegt šādiem uzņēmumiem specializētas konsultācijas trīs gadus pēc aiziešanas no valsts dienesta. Tomēr nepastāv noteikumi par atteikuma termiņiem galvenajiem lēmumu pieņēmējiem.

Rīcības kodeksa izpilde un noteikumu trūkums lobēšanas jomā joprojām rada izaicinājumus parlamenta deputātiem. Attiecībā uz parlamenta deputātu rīcības kodeksiem GRECO nesen uzsvēra noteikumu izpildes trūkumu, kā arī noteikumu trūkumu attiecībā uz to, kā parlamenta deputāti sadarbojas ar lobistiem, kā arī skaidri definētus ierobežojumus attiecībā uz dāvanām, viesmīlību, labvēlību un citiem labumiem. Lai kompensētu atšķirīgo tiesisko režīmu attiecībā uz “virpuļdurvju efektu”, ES finansēta projekta ietvaros tika izstrādāta paraugprocedūra, ko var piemērot visas attiecīgās publiskās iestādes. Kopš 2004. gada Rumānijā ir spēkā likums par trauksmes cēlēju aizsardzību, tomēr tā īstenošana praksē ir samērā ierobežota. Tieslietu ministrija 2020. gada beigās paziņoja, ka tiek gatavots likumprojekts, ar kuru tiek transponēta Direktīva par trauksmes cēlēju aizsardzību. 2021. gada 5. martā likumprojekts un tā paskaidrojuma raksts tika iesniegts publiskai apspriešanai Tieslietu ministrijas tīmekļa vietnē. Neskatoties uz Covid-19 pandēmiju, saukšana pie atbildības par korupcijas noziegumiem joprojām bija rezultatīva. Ģenerālprokuratūra un DNA pievērsa īpašu uzmanību iespējamām ar korupciju saistītām problēmām, kas attiecas uz publisko iepirkumu Covid-19 pandēmijas laikā. DNA identificētie modeļi attiecas uz gadījumiem, kad tiek pārkāpti publiskā konkursa noteikumi, kukuļiem, kas tiek piedāvāti valsts amatpersonām, kuras iesaistītas konkursa procedūrās, kā arī viltotu izstrādājumu iegādi. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Tiesības uz vārda brīvību, kā arī tiesības piekļūt jebkurai sabiedrību interesējošai informācijai ir nostiprinātas Konstitūcijā. Mediju regulatora uzdevums un sastāvs ir noteikts Audiovizuālās nozares likumā. Iestādes apsver izmaiņas šajā likumā saistībā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas transponēšanu. Joprojām pastāv bažas par Valsts audiovizuālo mediju padomes darbību un budžetu. Valsts audiovizuālo mediju padome (Consiliul Național al Audiovizualului, CNA) ir iestāde, kuras uzdevums ir aizsargāt sabiedrības intereses audiovizuālo programmu jomā, un ar likumu tā ir izveidota kā autonoma publiska iestāde parlamenta kontrolē. CNA darbība tika pārtraukta no 2021. gada februāra, kad beidzās mandāti četriem no vienpadsmit locekļiem, līdz 11. maijam, kad parlaments nobalsoja par jaunajiem locekļiem. Šķiet, ka joprojām saglabājas budžeta problēmas, kas minētas 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. Likumprojekts, ar ko transponē Direktīvu (ES) 2018/1808 par audiovizuālo mediju pakalpojumiem un kam nepieciešami atbilstoši finanšu un budžeta līdzekļi, tika publicēts sabiedriskajai apspriešanai 2021. gada martā. Likumprojekts paredz, ka iestādei jābūt nepieciešamajam budžetam. Joprojām rada bažas konkrētu redakcionālās neatkarības un profesionālo normu ievērošanas garantiju trūkums. Runājot par pašregulāciju preses nozarē, nav notikušas nekādas izmaiņas kopš 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu, kurā tika paustas bažas par to, ka nav ne tiesību aktos, ne pašregulācijas ceļā noteiktu konkrētu redakcionālās neatkarības un profesionālo normu ievērošanas garantiju. Covid-19 pandēmija pasliktināja jau tā grūtībās nonākušās drukātās un citas vietējās preses ekonomisko situāciju, tādējādi mazinot kvalitātes standartu ieviešanas prioritāro nozīmi. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments (MPM 2021) kā galveno pastāvīgo problēmu norāda “žurnālistu nestabilitāti un sliktos darba apstākļus” un komerciālo un īpašnieku ietekmi uz redakcionālo saturu novērtē kā ļoti augsta riska jomu. Mediju īpašumtiesību pārredzamība joprojām ir nepilnīga. Kā minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, Audiovizuālās nozares likums paredz, ka padomei jānodrošina mediju organizācijas, darbības un finansēšanas pārredzamība audiovizuālajā nozarē. Uz drukātajiem un digitālajiem medijiem attiecas nevis īpaši noteikumi, bet gan vispārīgie noteikumi, kas reglamentē uzņēmējdarbības tiesībās ietverto īpašumtiesību pārredzamību. Turklāt MPM ziņo par pastāvošām nepilnībām. Ir arī ietvertas atsauces uz datu aizsardzības noteikumiem, lai izvairītos no tā, ka tiek publiskota noteikta informācija par mediju īpašumtiesībām, ko iepriekš ir atklājusi CNA. MPM 2021 ir norādīts, ka ziņu mediju koncentrācija ir augsta, jo īpaši drukāto ziņu tirgus sektorā, kas ir ļoti mazs gan pieprasījuma, gan īpašnieku skaita ziņā. Valsts reklāma joprojām ir nozīmīgs finansējuma avots mediju nozarē. Komerciālās reklāmas apjoma samazināšanās ir radījusi mediju namiem ieņēmumu zaudējumus, savukārt līgumi par valsts reklāmu, šķiet, rada bažas par redakcionālo neatkarību. Ieinteresētās personas ziņo arī par citām bažām attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu un min, piemēram, reklāmas līgumus par Covid-19 pandēmijas norišu atspoguļošanu, kas noslēgti brīdī, kad, domājams, šādu norišu nemaz nebija. Valsts informācijas kampaņu fondi ir bijuši nozīmīgs mediju atbalsta līdzeklis Covid-19 pandēmijas laikā. Ar 2020. gada 7. maija Ārkārtas rīkojumu Nr. 63 tika piešķirti aptuveni 50 miljoni EUR valdības mediju kampaņām ar mērķi novērst Covid-19 izplatību. Lielāko daļu budžeta (53 %) tiesību akts paredzēja TV kampaņām. Kopumā no šīs shēmas labumu guva 364 pieteikumu iesniedzēji. Shēma saņēma kritiku no dažiem medijiem un citām ieinteresētajām personām, kas uzskatīja, ka pieteikšanās kritēriji ir labvēlīgi lielajiem medijiem un veicina klikšķēsmu. Tika arī norādīts uz risku, ka iedzīvotāju uzticība medijiem arvien samazinās, kā arī uz politiskā spiediena un pašcenzūras risku. Joprojām pastāv bažas par tiesiskā regulējuma īstenošanu attiecībā uz piekļuvi informācijai. Likums garantē mediju piekļuvi sabiedrību interesējošai informācijai, tostarp ar preses konferenču starpniecību, kuras regulāri jāorganizē publiskajām iestādēm. Tomēr informācijas pieejamības trūkums joprojām tiek norādīts kā būtisks izaicinājums žurnālistiem. Tiek ziņots par problēmām, tostarp arī Covid-19 pandēmijas kontekstā, kas ietver kavēšanos vai atteikumus sniegt informāciju, preses konferenču trūkumu un datu aizsardzības noteikumu izmantošanu, lai ierobežotu piekļuvi informācijai. Turklāt, ja tiesā tiek apstrīdēti tādu iestāžu lēmumi, kuras atsakās sniegt informāciju, līdzīgās situācijās tiek piemērotas atšķirīgas interpretācijas. Papildus vispārējai statistikai no 2021. gada marta iestādes ik dienu darīja pieejamus un atjaunināja izejas datus par Covid-19 pandēmiju. Neskatoties uz šiem centieniem, joprojām šķiet, ka piekļuve informācijai Covid-19 pandēmijas laikā ir kļuvusi sarežģītāka, un pilsoniskā sabiedrība un žurnālisti pauž aicinājumus nodrošināt lielāku pārredzamību. Rumānijas iestādēm veicot regulāru uzraudzību, ir atklāts, ka valsts pārvalde atšķirīgi piemēro tiesisko regulējumu, kā arī publiskās iestādes nepiešķir pietiekami lielu prioritāti pārredzamības pasākumiem, un šis līmenis ir viszemākais vietējo iestāžu vidū. MPM 2021 kā riska faktori norādīts iestāžu atsaucības līmenis, kas joprojām ir neatbilstīgs, un tas, ka piekļuve tiesai, lai celtu prasības, ir apgrūtinoša. Lai risinātu dažas no minētajām problēmām, 2020. gada augustā tika ierosināti grozījumi tiesiskā regulējuma īstenošanas noteikumos. Tomēr daži no ierosinātajiem noteikumiem ir tikuši kritizēti, jo, iespējams, apgrūtina piekļuvi noteiktai informācijai. 2021. gada martā tika uzsākts valdības komunikācijas pārvaldības stratēģijas projekts. Joprojām tiek ziņots par tiesvedības procesiem par neslavas celšanu pret pētnieciskajiem žurnālistiem. Divi nesenie ziņojumi Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā attiecas uz aizskarošu izturēšanos pret žurnālistiem un viņu iebiedēšanu. Attiecīgā Rumānijas tiesa 2021. gada sākumā noraidīja vēl vienu tiesvedības procesu par neslavas celšanu pret pētnieciskajiem žurnālistiem saistībā ar rakstiem par pasaules futbola industriju. Nesenajā spriedumā, kas tika pieņemts pēc tiesvedības procesa, kuru Bukarestes apgabala mērs ierosināja pret lielu laikrakstu par neslavas celšanu, pirmās instances tiesa nolēma atcelt vairākus šī laikraksta publicētos rakstus. Tiek ziņots, ka mērs ir iesniedzis arī kriminālapsūdzību, ko izmeklē Organizētās noziedzības un terorisma noziegumu izmeklēšanas un apkarošanas direktorāts, pret vairāku publikāciju žurnālistiem par organizētas noziedzīgas grupas izveidi, kā arī par izspiešanu. Pilsoniskā sabiedrība arī ziņoja par vairākiem gadījumiem, kuros publiskās iestādes vai uzņēmēji iesnieguši pret žurnālistiem, medijiem vai pilsonisko sabiedrību stratēģisku prasību pret sabiedrības līdzdalību (strategic lawsuit against public participation, SLAPP) . IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Rumānija ir daļēji prezidentāla pārstāvības demokrātijas republika. Rumānijas parlamentu veido divas palātas — Senāts (augšpalāta) un Deputātu palāta (apakšpalāta). Likumdošanas iniciatīvas var ierosināt valdība, deputāti, senatori vai ne mazāk kā 100 000 pilsoņu grupa. Konstitucionālā tiesa ir Konstitūcijas pārākuma garantētāja, un tā atbild par tiesību aktu pārskatīšanu. Joprojām pastāv bažas par tiesību aktu stabilitāti un paredzamību. Parastais tiesību aktu izstrādes un pieņemšanas process ir pienācīgi reglamentēts, un tas ietver paplašinātu līdzsvara un atsvara institucionālo sistēmu. Tomēr, kā noteikts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, tiesību akti tiek pārāk bieži mainīti, bet grozījumu mērķis bieži vien ir neskaidrs un no tiem izrietošie tiesību akti var būt pretrunīgi. Parlaments dažādās politikas jomās ir ierosinājis un pieņēmis daudzus grozījumus vienos un tajos pašos tiesību aktos, tostarp veicot pretrunīgas izmaiņas. Leģislatīvā padome ziņo, ka atkārtoti grozījumi, kuriem trūkst saskaņotības, apvienojumā ar daudzkārt grozīto tiesību aktu kodifikācijas trūkumu ir apgrūtinājuši esošo tiesību aktu pārzināšanu pat praktizējošiem juristiem. Uzņēmumi norāda, ka stabilu un paredzamu tiesību aktu trūkums ir problēma. Tāpēc Leģislatīvā padome tagad uzstāj, ka jāievieš pienākums publicēt konsolidētu tiesību akta versiju ikreiz, kad tas tiek grozīts. Likums Nr. 24 par likumdošanas metodēm ļauj tiesību akta ierosinātājam lemt par tā pārpublicēšanu konsolidētā formā, taču šī iespēja tiek izmantota reti. Leģislatīvā padome ir arī uzsākusi tiesību aktu kodifikācijas projektu. Tomēr parlamenta procedūra, saskaņā ar kuru grozījumi paliek iesniegti, kamēr tie netiek konkrēti atcelti, nozīmē, ka parlamentā izskatīšanas procesā ilgstoši paliek vairāki grozījumi un procedūras. Par pozitīvu soli tika uzskatīts parlamenta galīgais noraidījums jaunā parlamenta sasaukuma pirmajos mēnešos attiecībā uz problemātiskiem grozījumiem būtiskās jomās, kurus bija atstājis neizskatītus iepriekšējais sasaukums. Kopš pēdējā ziņojuma netika pieņemti nozīmīgi valdības ārkārtas rīkojumi tiesiskuma jomā. Konsultatīvajā referendumā, kas notika 2019. gada maijā, lielākā daļa pilsoņu balsoja par valdības ārkārtas rīkojumu (Government Emergency Ordinances, GEO) izmantošanas aizliegumu tiesiskuma jomā. Tas atspoguļoja bažas par pārmērīgu GEO izmantošanu šajā jomā, bet kopš 2019. gada novembra ir bijis maz šādu gadījumu . Papildus tiesiskuma jomai 2020. gadā lielākā daļa GEO tika izdoti Covid-19 pandēmijas kontekstā. Attiecībā uz parlamenta procedūrām jānorāda, ka ārkārtas procedūru skaits saistībā ar galvenajiem tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jautājumiem 2020. gadā ir ievērojami samazinājies. 2021. gada februārī parlaments noraidīja priekšlikumu izskatīt tiesību akta projektu par SIIJ darbības atcelšanu parlamenta ārkārtas procedūrā. Ietekmes novērtējumu un sabiedrisko apspriešanu skaits pirms tiesību aktu pieņemšanas joprojām ir ierobežots. Neskatoties uz valdības Ģenerālsekretariāta centieniem stiprināt centrālo un vietējo iestāžu spēju pamatot publiskos lēmumus, uz pierādījumiem balstītu instrumentu izmantošana politikas veidošanā joprojām ir nevienmērīga, un daudzi regulatīvās ietekmes novērtējumi ir virspusēji. Pilsoniskā sabiedrība ziņoja, ka daudziem likumprojektiem, par kuriem jāveic sabiedriskā apspriešana, nav ietekmes uz budžetu. 2020. gadā valdības Ģenerālsekretariāta līmenī tika pieņemti 65 normatīvie akti, no kuriem tika publiski izsludināti tikai 12. No 47 saņemtajiem ieteikumiem tika pieņemts tikai viens. Vienpadsmit no 12 publicētajiem normatīvajiem aktiem netika mainīti. Nevalstiskā sektora un mediju pārstāvju līdzdalība politikas veidošanas procesā ir sporādiska , lai gan nepieciešamā tiešsaistes infrastruktūra ir izveidota. Tiešsaistes konsultāciju platformas lietotāju skaits joprojām ir ierobežots. Valdības Ģenerālsekretariāts veido tādu NVO katalogu, kuras ir ieinteresētas piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Covid-19 pandēmijas kontekstā izsludinātais trauksmes stāvoklis pārauga ārkārtas stāvoklī, un ārkārtas pasākumi tika pārskatīti tiesā. Ārkārtas stāvoklis, kas izsludināts saistībā ar Covid-19 pandēmiju, tika atcelts 2020. gada 14. maijā. Pēc ārkārtas stāvokļa beigām 15. maijā tika izsludināts trauksmes stāvoklis, ko valdība apstiprināja 18. maijā, sākotnēji uz 30 dienām. Pēc tam to pagarināja ar secīgiem valdības lēmumiem, ikreiz uz 30 dienām. Trauksmes stāvoklis paliek spēkā. Pēc Konstitucionālās tiesas nolēmumiem, kuros tika apšaubīts ārkārtas stāvokļa juridiskais pamats, parlaments apstiprināja valdības izsludināto trauksmes stāvokli. 2020. un 2021. gadā Augstākās kasācijas tiesas Administratīvo un fiskālo strīdu palāta pēdējā instancē pieņēma galīgo lēmumu 12 lietās, kas attiecas uz administratīvajiem aktiem, kuri izdoti, pamatojoties uz 15. pantu Likumā Nr. 136/2020, ar kuru nosaka sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus epidemioloģiskā un bioloģiskā riska situācijās, kas piemērojami Covid-19 pandēmijas kontekstā. Divās lietās tiesa izdeva rīkojumus atcelt administratīvos aktus. Pasākumi, kas paredzēti, lai risinātu jautājumu par tiesas lēmumu īstenošanu un tiesu judikatūras piemērošanu valsts pārvaldē, joprojām nav īstenoti. Tā kā tika konstatēts, ka Rumānija ir pārkāpusi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta 1. punktu, jo valsts vai tās pārraudzībā esošas juridiskas personas nav izpildījušas iekšzemes tiesu galīgos lēmumus vai būtiski kavējušas to izpildi, Rumāniju šī sprieduma izpildē joprojām pastiprināti uzrauga Eiropas Padomes Ministru komiteja. Šajā sakarā Rumānija 2019. gadā Eiropas Padomes Ministru komitejai ierosināja rīcības plānu un apstiprināja pasākumu sarakstu rīcības plāna izpildei. Tomēr šie pasākumi nav īstenoti. Valdība ar tās 2020. gada 27. novembra memorandu nolēma norīkot darba grupu ierosināt jaunus juridiskus risinājumus, lai izpildītu visas rīcības plāna prasības, tostarp attiecībā uz tādu spriedumu īstenošanu, kas uzliek valstij vai tās pārraudzībā esošām juridiskām personām pienākumu veikt konkrētu aktu (morālu pienākumu). Konstitucionālās tiesas 2021. gada 8. jūnija spriedums rada nopietnas bažas, jo tajā ir apšaubīts ES tiesību aktu pārākuma princips. Šajā spriedumā Konstitucionālā tiesa nepieņēma Eiropas Savienības Tiesas konstatējumus, kas ietverti tās 2021. gada 18. maija prejudiciālajā nolēmumā, un vispārīgāk apšaubīja ES tiesību aktu pārākuma principu . Tā konstatēja, ka valsts tiesas nav pilnvarotas pārbaudīt to valsts noteikumu atbilstību ES tiesību aktiem, kurus Konstitucionālā tiesa pasludinājusi par atbilstīgiem Konstitūcijai, un ka no SPM lēmuma izrietošie pienākumi nav saistoši valsts tiesām . Tas var radīt būtisku šķērsli tiesām, kurām, izskatot lietas, jo īpaši attiecībā uz SIIJ, jāpiemēro iepriekš minētajā prejudiciālajā nolēmumā noteiktās ES tiesību aktu prasības.

Neatkarīgas iestādes turpināja aktīvi darboties visu Covid-19 pandēmijas laiku. 2020. gadā ombude iesniedza kopā 18 prasības (iebildumus) par neatbilstību Konstitūcijai, no kurām kopumā tika pieņemtas vienpadsmit, bet divas tika noraidītas un četras joprojām tiek izskatītas. Seši Konstitucionālajai tiesai iesniegtie iebildumi par neatbilstību Konstitūcijai attiecās uz pasākumiem, kas veikti ārkārtas vai trauksmes stāvokļa kontekstā. Ombude arī nosūtīja kopā 65 vēstules un ieteikumus dažādiem ministriem attiecībā uz viņu lēmumiem par ārkārtas un trauksmes stāvokli. Pēc ombudes pēdējo trīs gadu darbības pārskatu noraidīšanas Parlaments 2021. gada 16. jūnijā atstādināja ombudi no viņas amata pienākumiem. Konstitucionālā tiesa 2021. gada 29. jūnijā lēma, ka parlamenta veiktā ombudes atstādināšana ir pretrunā ar Konstitūciju, jo likums, kas reglamentē atlaišanu, skaidri neparedz šādu sankciju piemērošanas gadījumus, kā arī tiesības iesniegt apelāciju neatkarīgā un objektīvā tiesā. Tāpēc lēmums par atlaišanu tika atcelts, un ombude tika atjaunota amatā. Parlamentā tiek apspriests priekšlikums apvienot Rumānijas Cilvēktiesību institūtu un Valsts diskriminācijas apkarošanas padomi. Pēc tam, kad tika pieņemts likums, ar ko groza Rumānijas Cilvēktiesību institūta (Romanian Institute for Human Rights, RIHR) mandātu un pilnvaras, Rumānijas prezidents izteica iebildumu par neatbilstību Konstitūcijai. Šajā kontekstā Konstitucionālā tiesa atzina, ka likums kopumā neatbilst Konstitūcijai. Senātā tiek apspriests likumdošanas priekšlikums par RIHR iekļaušanu Valsts diskriminācijas apkarošanas padomē (National Council for Combating Discrimination, NCCD). Tomēr šo divu iestāžujuridiskā statusa, uzdevumu un pilnvaru būtiskās atšķirības rada nenoteiktību attiecībā uz ierosināto apvienošanu. Jauni grozījumi, kas veikti, lai atvieglotu asociāciju un fondu izveidi, stājās spēkā 2020. gadā. Valdības Rīkojuma Nr. 26/2000 grozījumu mērķis ir veicināt biedrošanās tiesības un mazināt birokrātisko slogu NVO . Konkrēti, jaunie noteikumi dod priekšroku elektronisko dokumentu izmantošanai un procedūru un reģistrācijas noteikumu racionalizēšanai. Lai gan vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas šīs izmaiņas uzskatīja par progresu, ir arī saņemta kritika, jo īpaši attiecībā uz grozījumu saskaņotības trūkumu. Ieinteresētās personas ziņo, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas negatīvi ietekmēja ierobežojumi attiecībā uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kas tika noteikti saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Pilsoniskās sabiedrības telpa joprojām tiek uzskatīta par sašaurinātu.

I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā* * Saraksts ar dokumentiem, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams šajā vietnē: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Agerpres, “Jurnalistul Cătălin Tolontan, audiat la DIICOT în urma unei plângeri depuse de primarul Sectorului 4” (DIICOT uzklausa žurnālistu Ketelinu Tolantanu pēc 4. sektora mēra iesniegtās sūdzības), 2021. gada 20. maijs, ( https://www.agerpres.ro/justitie/2021/05/20/jurnalistul-catalin-tolontan-audiat-la-diicot-in-urma-unei-plangeri-depuse-de-primarul-sectorului-4--716788 ). Center for Independent Journalism (2020), “Fundamental Rights under Siege 2020”. Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments, ziņojums par valsti (Rumāniju). Bertelsmann Foundation, “Sustainable Governance Indicators 2020, Romania Report” ( https://www.sgi-network.org/docs/2020/country/SGI2020_Romania.pdf ). Rumānijas Konstitucionālā tiesa, 2021. gada 7. aprīlis ( https://www.ccr.ro/comunicat-de-presa-7-aprilie-2021/ ). Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Rumānija ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/romania ). Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), Eirobarometra 482. zibensaptauja “Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), Eirobarometra 502. speciālaptauja “Corruption”. Holdis, Dumitrita (2020), “ReportIt: When state funding discredits the press – The Romanian media is facing a financial and moral dilemma” ( https://www.mappingmediafreedom.org/2020/10/30/reportit-when-state-funding-discredits-the-press-the-romanian-media-is-facing-a-financial-and-moral-dilemma/ ). Eiropas Komisija (2018), “Public administration characteristics and performance in EU28” ( https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8123&furtherPubs=yes ). Eiropas Komisija (2020), “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā”. Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Expert Forum (2021), Expert Forum sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Funky Citizens (2021), Funky Citizens sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Valdības Ģenerālsekretariāts (2020), Gada pārskats par lēmumu pieņemšanas pārredzamību (2020. gada 1. janvāris–2020. gada 31. decembris), pielikums Nr. 20 — PS 14/2019 valdības Ģenerālsekretariāta līmenī ( http://sgg.gov.ro/1/wp-content/uploads/2021/02/19022021-SGG-Raportul-de-evaluare-a-implementarii-Legii-nr.-52_2003-in-anul-2020-.pdf ).

Valdības Ģenerālsekretariāts (2021), projekta Strategy for the management of the governmental communication of Romania atklāšanas konference ( http://sgg.gov.ro/1/conferinta-de-deschidere-a-proiectului-strategia-pentru-managementul-comunicarii-guvernamentale-a-romaniei-cod-sipoca-754/ ). Holdis, Dumitrita (2020), “ReportIt: When state funding discredits the press – The Romanian media is facing a financial and moral dilemma” ( https://www.mappingmediafreedom.org/2020/10/30/reportit-when-state-funding-discredits-the-press-the-romanian-media-is-facing-a-financial-and-moral-dilemma/ ). Libertatea, “In the civil trial, the District Court 2 ruled in favour of Mayor Baluta and also decided to delete the articles about Goleac! The decision is not final”, 2021. gada 24. maijs,

( https://www.libertatea.ro/stiri/in-procesul-civil-judecatoria-sectorului-2-a-dat-dreptate-primarului-baluta-si-a-decis-si-stergerea-articolelor-despre-goleac-3566580 ). Liberties (2021), “EU 2020: Demanding on Democracy” ( https://www.liberties.eu/en/stories/rule-of-law-report-2021-democracy-demanding-on-democracy/43362 ) Valsts pretkorupcijas direktorāts (DNA), 2020. gada darbības pārskats ( http://www.pna.ro/obiect2.jsp?id=489 ). Valsts audiovizuālo mediju padome (CNA), preses brīfings par CNA publiskajām sanāksmēm, 2021. gada 10. februāris (https://www.cna.ro/article11090,11090.html). Profesionālās godprātības valsts aģentūra (ANI), paziņojums par profilakses un nosūtīšanas pasākumiem, kurus Profesionālās godprātības valsts aģentūra pieņēma 2020. gada pašvaldību vēlēšanu organizēšanas kontekstā ( https://www.integritate.eu/Comunicate.aspx?Action=1&NewsId=3005¤tPage=4&M=NewsV2&PID=20 ). “Reportieri bez robežām” un ActiveWatch (2021), atklāta vēstule Rumānijas iestādēm, lūdzot veikt izmeklēšanu par to, kā tika izskatīta kriminālprasība ( https://rsf.org/en/news/romania-open-letter-rsf-and-activewatch-denounce-judicial-pressures-investigative-journalists ). “Reportieri bez robežām” — Rumānija ( https://rsf.org/en/romania ). Rumānijas valdība (2021), Rumānijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. The Center for Independent Journalism (2020), “Fundamental Rights under Siege 2020”, 18. lpp. ( https://cji.ro/wp-content/uploads/2020/09/Freedom-of-expression-report_final.pdf ). II pielikums. Valsts (Rumānijas) apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada aprīlī rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Rumānijas tiesnešu asociācija ·Asociācija “Mișcarea pentru apărarea statutului procurorilor” ·Neatkarīgās žurnālistikas centrs ·Expertforum ·Freedom House ·Funky citizens ·Augstākā kasācijas tiesa

·Initiative for Justice Association ·Deputātu palātas Juridiskā komisija ·Leģislatīvā padome ·Mediju apvienība (Kluža) ·Tieslietu ministrija ·Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra ·Valsts pretkorupcijas direktorāts ·Valsts pretkorupcijas stratēģija ·Valsts audiovizuālo mediju padome ·Profesionālās godprātības valsts aģentūra ·Rumānijas tiesnešu valsts apvienība ·Ombuds ·Augstākajai kasācijas tiesai piederīgā prokuratūra ·Rumānijas Tiesnešu forums ·Valdības Ģenerālsekretariāts ·Tiesnešu augstākā padome * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs

·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·Eiropas Demokrātijas partnerība ·Eiropas Jaunatnes forums ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·Starptautiskās Lesbiešu un geju asociācijas Eiropas reģionālā nodaļa (ILGA-Europe) ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija ·Starptautiskās Ģimenes plānošanas federācijas Eiropas tīkls (IPPF EN) ·Starptautiskais preses institūts ·Nīderlandes Helsinku Komiteja