Sākotnējais ietekmes novērtējums piesaistīja lielu uzmanību — dažādas ieinteresētās personas sniedza 66 atsauksmes. 33 % no tām bija lauksaimnieki vai lauksaimnieku organizācijas, 17 % — dalībvalstu iestādes, 15 % — nevalstiskās organizācijas (NVO), 11 % —pārstrādātāji un to organizācijas, 8 % — mazumtirgotāji un to organizācijas, un 17 % — citi respondenti (akadēmisko aprindu pārstāvji, arodbiedrības, tirgotāji un anonīmas personas). Jāatzīmē, ka process atsauksmju iegūšanai par sākotnējo ietekmes novērtējumu nebija strukturēts, izmantojot aptaujas anketu. Tā vietā atbilstošas informācijas atrašanai atsauksmju teksts tika sistemātiski analizēts ex post.

91 % respondentu piekrita, ka pārtikas piegādes ķēdē pastāv NTP (5 % neatbildēja un 5 % nenorādīja skaidru viedokli). 76 % respondentu norādīja, ka NTP ir nozīmīga problēma, bet 14 % norādīja, ka NTP nav uzskatāma par problēmu. 5 % respondentu atzina, ka NTP pastāv, bet kopumā ar pozitīvu ietekmi uz pārtikas piegādes ķēdi efektivitāti.

71 % respondentu uzskatīja, ka ES rīcība ir nepieciešama (sākot ar 64 % “citu” līdz 90 % NVO; 82 % lauksaimnieku, 73 % dalībvalstu, 71 % pārstrādātāju), izņemot mazumtirgotājus (100 % mazumtirgotāju uzskatīja, ka ES nebūtu jārīkojas).

Tikai 5 % respondentu sniedza atsauksmes par pārtikas produktu iekļaušanu vai izslēgšanu no iniciatīvas tvēruma un galvenokārt atbalstīja iekļaušanu. 41 % izteica viedokli par to, cik lielā mērā būtu jāiekļauj pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki, 82 % bija par visas pārtikas piegādes ķēdes aptveršanu (izņēmums bija pārstrādes nozare, jo tikai 57 % respondentu no tās bija par visas piegādes ķēdes aptveršanu).

20 % respondentu minēja baiļu faktoru, galvenokārt saistībā ar to, ka tas pastāv un ir nozīmīgs. 62 % uzskatīja, ka vajadzētu būt iespējai iesniegt anonīmas sūdzības, 38 % uzskatīja, ka tā nav vajadzīga). 92 % uzskatīja, ka vajadzētu būt sankcijām pret tiem, kuri izmanto NTP, 8 % uzskatīja, ka sankcijas nav vajadzīgas). 17 % respondentu minēja sadarbību starp dalībvalstu iestādēm, un lielākā daļa no tiem sadarbību atbalstīja.

2.2.Atklāta sabiedriskā apspriešana

Pārskats par respondentiem

Atklātas sabiedriskās apspriešanas (ASA) rezultāti saskanēja ar sākotnējās ietekmes novērtējuma rezultātiem. ASA ilga trīs mēnešus — no 25. augusta līdz 17. novembrim — un kopumā tika saņemtas 1432 atsauksmes (56 % no personām — 803 atsauksmes, bet 44 % no organizācijām — 628 atsauksmes). 71 % personu norādīja, ka ir iesaistītas lauksaimniecībā (570 atsauksmes), bet 29 % norādīja, ka nav (233 atsauksmes). Organizāciju atsauksmes galvenokārt bija no privātiem uzņēmumiem (38 % no organizāciju atsauksmēm), uzņēmumu un profesionālajām apvienībām (31 %) un NVO (20 %). Atbilstoši darbības nozarei organizāciju atsauksmes bija no lauksaimniecības produktu ražotājiem (53 % no organizāciju atsauksmēm); lauksaimniecības pārtikas nozares (22 %); tirdzniecības nozares (7 %); pilsoniskās sabiedrības organizācijām (7 %); mazumtirdzniecības nozares (4 %); pētniecības organizācijām (1 %); un respondentu grupas “citi” (6 %).

Grupu “privāti uzņēmumi” var sīkāk sadalīt pēc uzņēmuma lieluma (darbinieku skaita). Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) sniedza 81 % no privāto uzņēmumu atsauksmēm. Lieli uzņēmumi (ar vairāk nekā 250 darbiniekiem) veidoja 19 % no visiem privātajiem uzņēmumiem, kas sniedza atsauksmes.

Pēc izcelsmes dalībvalsts kritērija visvairāk apspriešanas dalībnieku bija no Vācijas (29 % no kopskaita), Austrijas (14 %), Francijas un Spānijas (7 %). Mazākais dalībnieku skaits bija no Horvātijas, Luksemburgas un Kipras (1 atsauksme no katras valsts).

Respondentu viedokļi

a)Problēmas izklāsts

90 % respondentu piekrita vai daļēji piekrita, ka pārtikas piegādes ķēdē pastāv prakse, ko varētu uzskatīt par NTP. Šie rezultāti bija apmēram vienādi visās ieinteresēto personu grupās, izņemot mazumtirdzniecības nozari (12 % piekrita vai daļēji piekrita, ka pārtikas piegādes ķēdē pastāv NTP, bet 88 % nepiekrita vai daļēji nepiekrita, vairums no tiem (72 %) daļēji nepiekrita).

Pēc tam respondentus lūdza atbildēt, vai uzskaitītās prakses varētu uzskatīt par NTP; tam, ka ka šādi prakses veidi ir NTP, piekrita vai daļēji piekrita no 80 % respondentu (maksājuma termiņš attiecībā uz lauksaimniecības pārtikas produktiem kopumā ilgāks par 30 dienām) līdz 93 % respondentu (vienpusējas izmaiņas un izmaiņas ar atpakaļejošu spēku piegādes līguma noteikumos). Uz jautājumu par to, cik bieži pārtikas piegādes ķēdē tiek izmantota NTP, 87 % respondentu atbildēja, ka šāda prakse ir sastopama regulāri vai ļoti regulāri. Visi respondenti piekrita, ka tā tiek izmantota regulāri vai ļoti regulāri, izņemot respondentus no mazumtirdzniecības nozares, kuri norādīja, ka tā nekad nav izmantota vai tiek izmantota reti (84 %). 88 % personu norādīja, ka NTP tikusi izmantota regulāri vai ļoti regulāri.

Respondentus lūdza norādīt, kurus trīs šādas prakses veidus tie uzskata par NTP ar vislielāko negatīvo ietekmi. No astoņiem norādītajiem veidiem seši ir uzskaitīti Piegādes ķēdes iniciatīvas (PĶI) labas prakses principos, bet septiņi — Lauksaimniecības tirgu darba grupas (LTDG) ziņojumā (attiecībā uz lauksaimniecības pārtikas produktiem kopumā “maksājuma termiņš ilgāks par 30 dienām” minēts divreiz).

Biežums PĶI labas prakses principi LTDG uzskaitītās NTP Vienpusējas izmaiņas līgumos ar atpakaļejošu spēku (attiecībā uz apjomiem, kvalitātes standartiem, cenām) 771 * * Pēdējā brīdī atcelti ātrbojīgu produktu pasūtījumi 316 * * Termiņš maksājumam par ātrbojīgiem produktiem ilgāks par 30 dienām 275 * Termiņš maksājumiem par lauksaimniecības pārtikas produktiem kopumā ilgāks par 30 dienām 273 * Iemaksas reklāmas un tirgvedības izdevumu segšanai 248 * * Vienpusēja darījumattiecību izbeigšana bez objektīvi pamatota iemesla 227 * Avansa maksājumu pieprasīšana līgumu saglabāšanu vai iegūšanu (“lojalitātes maksa”) 185 * * Prasību noteikšana attiecībā uz izšķērdētiem vai nepārdotiem produktiem 182 * * Individuālu standartu noteikšana attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, higiēnu, pārtikas marķēšanu, ieskaitot stingras pārbaudes procedūras 179 Avansa maksājuma pieprasīšana par iespēju pārdot produktu (“maksa par iekļaušanu sarakstā”) 152 * Ieplānota pārprodukcija, kas izraisa pārtikas izšķērdēšanu 146 Viena puse noklusē abām pusēm svarīgu informāciju 114 * No partnera saņemtas konfidenciālas informācijas nodošana citām pusēm 98 * Papildu maksa par produktu izvietošanu plauktā izdevīgākā vietā (“maksa par atrašanās vietu plauktā”) 90 Nesaistītu produktu pirkšanas uzspiešana līgumslēdzējai pusei (“piesaistīšana”) 78 Nekonsekventa tirdzniecības standartu piemērošana, tādējādi izšķērdējot pārtiku 60 Ar produktu skaita samazinājumu vai nozagšanu saistītu izmaksu segšanas uzspiešana piegādātājiem 40 * Preču minimālā atlikušā glabāšanas termiņa uzspiešana pirkšanas laikā 11 Cits 83

Aptaujā respondenti tika lūgti norādīt pārtikas piegādes ķēdes dalībniekus, uz kuriem NTP varētu atstāt būtisku negatīvu ietekmi. 94 % respondentu piekrita vai daļēji piekrita, ka šāda būtiski negatīva ietekme radās lauksaimniekiem; 83 % respondentu, ka apstrādātajiem; 66 %, ka MVU; 60 %, ka patērētājiem; 55 %, ka trešās valsts tirgus dalībniekiem, kuri ražo ES tirgum; 39 %, ka tirgotājiem; 35 %, ka mazumtirgotājiem. Respondentiem uzdeva arī jautājumu, vai viņi piekrīt, ka NTP varētu būt netieša negatīva ietekme uz šīm grupām, un iegūtie rezultāti bija aptuveni tādi paši.