LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2009. gada 7. janv āris) 
pēc Latvijas Republikas Finanšu ministrijas l ūguma 
par galvojumu par banku aiz ņēmumiem sniegšanas un uzraudz ības kārtības noteikumu 
projektu 
(CON/2009/2) 
 Ievads un tiesiskais pamats
 
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2008. gada 29. decembr ī saņēma Latvijas Republikas Finanšu ministrijas 
lūgumu sniegt atzinumu par „Galvojumu par banku aiz ņēmumiem sniegšanas un uzraudz ības kārtības” 
noteikumu projektu (turpm āk – „noteikumu projekts”).  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta sesto ievilkumu, jo noteikumu 
projekts attiecas uz noteikumiem, ko piem ēro finanšu iest ādēm, ciktāl tie būtiski ietekm ē finanšu iest āžu 
un tirgu stabilit āti. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas 
Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.  
 
1. Noteikumu projekta m ērķis 
Noteikumu projekta galvenais m ērķis ir noteikt k ārtību, kādā Latvijas Republikas finanšu ministrs valsts 
vārdā sniedz galvojumus  par Latvijas Republik ā reģistrētu banku aiz ņēmumiem, lai samazin ātu vispārējos 
ekonomiskos riskus, izvair ītos no soci ālekonomiskas kr īzes vai mazin ātu tās ietekmi un nodrošin ātu 
finanšu līdzekļu pieejam ību ārkārtas situāciju gadījumā. Noteikumu projekts nosaka ar ī kārtību, kādā tiek 
veikta galvojumu apkalpošana un uzraudz ība. 
 
2. Vispārīgi apsvērumi 
2.1. Noteikumu projekta pie ņemšanas tiesiskais pamats ir Likuma par budžetu un finanšu vad ību 
37. panta sest ā daļa.  Likuma par budžetu un finanšu vad ību papildin āšana ar 37. panta sesto da ļu 
2008. gada 14. novembr ī2 bija viens no Latvijas veiktajiem pas ākumiem finanšu tirgu stabiliz ācijai. 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp. 
2  Public ēts Latvijas V ēstnesī, 183 (3967), 25.11.2008. 
2 Vēl viens stabiliz ācijas pasākums ir 2008. gada 18. decembr ī pieņemtais Banku p ārņemšanas 
likums3. Jāatzīmē, ka attiec ībā uz grozījumiem Likum ā par budžetu un finanšu vad ību netika veikta 
apspriešan ās ar ECB un ka apspriešan ās lūgumu attiec ībā uz Banku p ārņemšanas likumprojektu 
ECB saņēma 2008. gada 29. decembr ī jau pēc likuma pie ņemšanas. T ādēļ attiecībā uz šiem 
stabilizācijas pasākumiem ECB v ēlreiz uzsver savu agr āk pausto nost āju4, ka pat īpaša steidzam ība 
neatbrīvo valstu iest ādes no pien ākuma saska ņā ar Līguma 105. panta 4. punktu apspriesties ar ECB 
par tās kompetenc ē esošajiem ties ību aktu projektiem. ECB ir bijusi pretimn ākoša un uz finanšu 
satricinājumu laik ā saņemtajiem apspriešan ās lūgumiem atbild ējusi īsos termi ņos, un ECB v ēlas 
Latvijas iest ādēm atgādināt, ka par ties ību aktu projektiem ar to j āapspriežas t ādā likumdošanas 
procesa stadij ā, kurā ir pietiekami daudz laika, lai ņemtu vērā ECB viedokli.  No L ēmuma 
98/415/EK 3. panta 4. punkta izriet, ka p ēc apspriešan ās lūguma iesniegšanas ECB dal ībvalstīm ir 
pienākums ties ību akta projekta pie ņemšanas procesu aptur ēt līdz laikam, kad sa ņemts ECB 
atzinums vai beidzies saska ņā ar Lēmumu 98/415/EK noteiktais ECB atzinuma sniegšanas 
termiņš5.  
2.2. ECB ir sniegusi vair ākus atzinumus par dal ībvalstu veiktajiem pas ākumiem saist ībā ar globālo 
finanšu kr īzi, kuros visos uzsv ērta kopīgas pieejas noz īmība finanšu tirgu uztic ības atjaunošan ā. 
ECB tāpat atzīmē, ka Ecofin 2008. gada 7. oktobra san āksmes secin ājumos uzsv ērti kopējie 
dalībvalstu rīcības principi6. Turklāt ECB atz īmē, ka 2008. gada 12. oktobr ī euro zonas valstu 
vadītāji pieņēma “Deklar āciju par euro zonas valstu saska ņoto Eiropas r īcības plānu”7 (turpmāk – 
„Deklarācija”), kur ā tie apstiprin āja nolūku visiem kop ā apņēmīgi un visaptveroši r īkoties, lai 
atjaunotu finanšu sist ēmas uztic ību un pien ācīgu darbību, kā arī atjaunotu pien ācīgus un efekt īvus 
finansējuma nosac ījumus ekonomikai. Valstu vad ītāji vienojās par kop ējiem principiem, kurus ES 
un euro zonas valstu vald ības, centr ālās bankas un uzraudz ības iestādes ievēros, lai nov ērstu valstu 
veikto pas ākumu negat īvu ietekmi uz kop ējā tirgus darb ību, kā arī šo pasākumu negat īvu ietekmi 
attiecībā uz citām dalībvalstīm. Šāda koordin ēta pieeja aptver iniciat īvas, kas v ērstas uz to, lai 
nodrošinātu pietiekamu likvidit āti, ar daž ādu pasākumu pal īdzību veicin ātu līdzekļu pieejam ību 
bankām, finanšu iest ādēm sniegtu papildu kapit āla resursus un veiktu gr ūtībās nonākušo banku 
kapitāla restrukturiz āciju. Eiropadome 2008. gada 16. oktobr ī šos principus apstiprin āja attiecībā uz 
visām dalībvalstīm. Kā norādīts ar šo jaut ājumu saist ītajos ECB atzinumos8, ir ļoti svarīgi, ka valstu 
                                                 
3  Public ēts Latvijas V ēstnesī, 202 (3986), 30.12.2008. 
4  Skat īt 2.4. punktu ECB 2008. ga da 13. marta Atzinum ā CON/2008/76 p ēc Slovēnijas Finanšu ministrijas l ūguma par 
likumprojektu, ar ko groza Likumu par valsts finans ēm. 
5  Skat īt Norādījumu attiec ībā uz valstu iest āžu apspriešanos ar Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem 
IV sadaļas 1. punktu. Nor ādījumi pieejami ECB t īmekļa vietnē www.ecb.europa.eu. 
6  Saska ņā ar šiem principiem: i) iejaukšan ās pasākumiem j ābūt savlaicīgiem un atbalstam j ābūt uz laiku; ii) j ātiek 
aizsargātām nodok ļu maksātāju interes ēm; iii) pašreiz ējiem akcion āriem jāuzņemas no iejaukšan ās izrietoš ās sekas; 
iv) valdībai jābūt iespējai veikt uz ņēmuma vad ības maiņu; v) uzņēmumu vad ībai nav jāsaglabā pārmērīgas priekšroc ības; 
vi) valdībām cita starp ā var būt tiesības iejaukties at algojuma noteikšan ā; vii) jāaizsargā konkurentu likum īgās intereses, 
jo īpaši saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem; un viii) j āizvairās no negat īviem blakusefektiem. 
7  Pieejama Francijas Prezident ūras tīmekļa vietnē www.ue2008.fr. 
8  Skat īt ECB 2008. gada 17. oktobra Atzinumu CON/2008/52 p ēc Spānijas Ekonomikas lietu valsts sekret āra lūguma par 
Likumu, ar ko izveido fondu finanšu akt īvu iegādei, un Likumu, ar ko pie ņem ārkārtas finanšu un ekonomiskos 
pasākumus saist ībā ar euro zonas valstu saska ņoto Eiropas r īcības plānu, kā arī ECB 2008. gada 27. novembra Atzinumu 
3 iestāžu veiktās darbības nekādā veidā netraucē euro zonas monet ārās politikas realiz ācijai un/vai 
Eurosistēmas refinans ēšanas oper āciju veikšanai. Attiec ībā uz noteikumu projekt ā ierosinātajiem 
Latvijas atbalsta pas ākumiem ECB uzskata, ka tiem j ābūt vērstiem uz to, lai : a) risin ātu līdzekļu 
pieejamības probl ēmas likvidit ātes ierobežojumu skart ām maksātspējīgām bankām, veicinot banku 
ilgtermiņa aizņēmumu tirgus darb ību; b) saglab ātu vienlīdzīgas konkurences apst ākļus finanšu 
iestāžu darbībai un nov ērstu tirgus darb ības traucējumus; un c) nodrošin ātu, ka veiktie pas ākumi 
saskan ar Latvijas Bankas veikto likvidit ātes pārvaldību9. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
3.1. Atbalsta pas ākumu īstenošana 
Kā norādīts noteikumu projekta 17. punkt ā, noteikumi ir pagaidu pas ākums, kas tiks piem ērots tikai 
līdz 2009. gada 31. decembrim. ECB atz īmē, ka šī norma atbilst Deklar ācijā paustajiem principiem, 
kuri paredz š ādu atbalsta pas ākumu pagaidu raksturu.  
3.2. Atbalsta sa ņēmēju kredītiestāžu izvēle 
Saskaņā ar noteikumu projekta 3. punktu va lsts sniegtos galvojumus nevar sa ņemt vienīgi ārpus 
Latvijas re ģistrētu banku fili āles. Tādēļ ECB saprot, ka noteikumu projekts attiecas uz vis ām 
maksātspējīgām Latvijas bank ām, t.sk., ārvalstu banku meitasuz ņēmumiem Latvij ā. ECB atzin īgi 
novērtē šo noteikumu nediskrimin
ējošo piem ērošanu, kas nov ērš vienlīdzīgu konkurences apst ākļu 
traucējumus attiec ībā uz vietējām finanšu iest ādēm un ārvalstu iest āžu meitasuz ņēmumiem10. Tas, 
šķiet, atbilst ar ī Komisijas nor ādījumiem par atbalsta sa ņēmēju iestāžu atbilstības kritērijiem11. 
3.3. Saist ības, uz kur ām attiecas valsts sniegtie galvojumi 
Saskaņā ar noteikumu projekta 2. punktu galvojumus var sniegt esošajiem aiz ņēmumiem, kuru 
atlikušais termi ņš nav liel āks par 3 gadiem, un š ādu aizņēmumu pārfinansēšanai ņemtajiem 
aizņēmumiem, kuru termi ņš nav maz āks par 6 m ēnešiem un liel āks par 3 gadiem. ECB saprot, ka 
nav plānots noteikumu projektu attiecin āt uz starpbanku noguld ījumiem, pak ārtotajām saistībām un 
                                                                                                                                                             
CON/2008/79 p ēc Grieķijas Ekonomikas un finanšu ministrijas l ūguma par likumprojektu par likvidit ātes veicin āšanu 
ekonomik ā starptautisk ās finanšu kr īzes seku nov ēršanai un l ēmuma projektu š ī likuma ieviešanai. 
9  Skat īt, piemēram, 2.1.2. punktu ECB 2008. gada 29. oktobra Atzinum ā CON/2008/62 p ēc Zviedrijas Finanšu ministrijas 
lūguma par r īkojuma projektu par valsts sniegtajie m galvojumiem bank ām utt. 
10  Šajā sakarā skatīt ECB 2008. gada 3. oktobra Atzinumu CON/2008/44 p ēc Īrijas Finanšu ministra l ūguma par 2008. gada 
Kredītiestāžu (Finanšu atbalsta) likuma projektu. Skat īt arī ECB 2008. gada 15. oktobra Atzinumu CON/2008/48 p ēc 
Īrijas Finanšu ministra l ūguma par 2008. gada Kred ītiestāžu (Finanšu atbalsta) sist ēmas projektu. Skat īt arī ECB 
Atzinumu CON/2008/52 un ECB 2008. gada 20. oktobra Atzinumu CON/2008/55 p ēc Austrijas Finanšu ministrijas 
lūguma par ties ību aktu projektiem, kuri nodrošina Austrijas finanšu tirgus stabilit āti, kā arī ECB 2008. gada 
13. novembra Atzinumu CON/2008/67 p ēc Spānijas Ekonomikas un finanšu ministrijas l ūguma par r īkojuma projektu, ar 
ko īsteno Likumu 7/2008, kas at ļauj valsts galvojumus. 
11  Skat īt Komisijas nor ādījumu 18. punktu, kas nosaka, ka „Finanšu iest āžu atbilst ības kritērijiem … j ābūt objektīviem, 
jāņem vērā to loma attiec īgajā banku sist ēmā un ekonomik ā kopumā, kā arī jābūt nediskrimin ējošiem, lai nov ērstu 
nevajadzīgus trauc ējumus kaimi ņvalstu tirgos un iekš ējā tirgū kopumā. Piemērojot diskrimin ācijas uz nacionalit ātes 
pamata aizlieguma principu, atbalsta pas ākumiem j āattiecas uz vis ām attiecīgajā dalībvalstī reģistrētajām iestādēm, t.sk., 
meitasuzņēmumiem, kas veic v ērā ņemamu darb ību šajā dalībvalstī.” 
4 nodrošinātajām saistībām, piemēram, nodrošin ātajām banku oblig ācijām12. Tomēr ECB atz īmē, ka 
šāds nolūks nav nep ārprotami pausts noteikumu projekta tekst ā, tostarp nav skaidrs, vai valsts 
sniegtie galvojumi attiecas uz starpbanku noguld ījumiem. T ādēļ ECB iesaka noteikumu projekt ā 
precizēt saistības, uz kur ām attiecas valsts galvojums. Šaj ā sakarā ECB vēlreiz uzsver, ka nav 
vēlams valsts galvojumus attiecin āt uz starpbanku noguld ījumiem, jo tas var trauc ēt centrālās 
bankas veiktaj ām likvidit ātes nodrošin āšanas oper ācijām un monet ārās politikas l ēmumu 
realizācijai13.  
3.4. Saņēmējām kredītiestādēm noteiktie maks ājumi 
Saskaņā ar noteikumu projekta 11. un 12. punktu atl īdzību par galvojuma sniegšanu veido 
kredītriska procentu likme, kas noteikta pamatojotie s uz euro zonas valstu 40 lielo banku 5 gadu 
kredītriska mijmai ņas darījumu starp ībām. Finanšu ministrija pras īs papildu maks ājumu 50 b āzes 
punktu apm ērā par maks ājuma apstr ādi, kā arī gada apkalpošanas maksu 10 b āzes punktu apm ērā. 
Savos iepriekš ējos atzinumos14 ECB uzsv ērusi, ka ir b ūtiski nodrošin āt maksas par valsts 
sniegtajiem galvojumiem koordin āciju euro zon ā un ES, ņemot vērā to, cik svar īgi ir nodrošin āt 
vienlīdzīgas konkurences nosac ījumus. Maksai par valsts galvojumu j ābalstās uz risku un j ābūt uz 
tirgu orient ētai, kā arī to jānosaka, pamatojoties uz attiec īgā galvojuma tirgus cenu. Šaj ā sakarā 
ECB atzin īgi novērtē noteikuma projekt ā norādīto papildu inform āciju. Nosakot maksu par valsts 
galvojumu, ir svar īgi saistīt saņēmējai kredītiestādei noteikto maks ājumu līmeni ar saist ību, 
attiecībā uz kurām sniegts galvojums, atlikušo termi ņu un termi ņiem, kas ilg āki par vienu gadu. 
ECB tāpat uzsver nepieciešam ību īstenot turpm āku saskaņošanu euro zon ā, lai nodrošin ātu, ka 
valdību veiktie atbalsta pas ākumi negat īvi neietekm ē euro zonas vienoto monet āro politiku15. 
3.5. Centr ālās bankas dal ība atbalsta pas ākumos 
ECB saprot, ka, gatavojot l ēmumu par galvojuma sniegšanu va i atteikumu sniegt galvojumu, 
Finanšu ministrija apspried īsies ar Latvijas Banku. ECB atzin īgi novērtē to, ka noteikumu projekt ā 
ņemtas vērā Latvijas Bankas zin āšanas, kā arī to, ka sagaid āms, ka Latvijas Bankas l īdzdalība 
nesniegsies t ālāk par padomdev ējas lomu un dal ību lēmuma pie ņemšanas proced ūrā. ECB tāpat 
sagaida, ka Latvijas Banka iev ēros Līguma 101. panta 1. punkt ā noteikto monet ārās finansēšanas 
aizliegumu16, to interpret ējot saska ņā ar Padomes 1993. gada 13. decembra Regulu (EK) 
Nr. 3603/93, ar ko preciz ē definīcijas, lai piem ērotu Līguma 104. pant ā un 104.b panta 1. punkt ā 
minētos aizliegumus17, un ka Latvijas Banka š īs funkcijas pild īs veidā, kas piln ībā ievēro tās 
                                                 
12  Skat īt Komisijas 2008. gada 23. decembra pazi ņojumu presei, IP/08/2054. 
13  Skat īt 3.2. punktu ECB 2008. gada 28. novembra Atzinum ā CON/2008/80 p ēc Polijas Finanšu ministra l ūguma par 
likumprojektu par Valsts Kases sniegto atbalstu finanšu iest ādēm. 
14  Skatīt 3.4. punktu ECB Atzinum ā CON/2008/76. 
15  Skatīt 3.2. punktu ECB Atzinum ā CON/2008/52 un 3.7. punktu ECB 2008. gada 1. decembra Atzinum ā CON/2008/81 
pēc Ungārijas Finanšu ministrijas l ūguma par likumprojektu par finanšu starpniec ības sistēmas stiprin āšanu, kā arī 
3.2. punktu ECB 2008. gada 19. decembra Atzinum ā CON/2008/88 p ēc Slovēnijas Finanšu ministrijas l ūguma par 
dekrēta projektu, ar ko nosaka krit ērijus un nosac ījumus galvojumu sniegšanai saska ņā ar Likuma par valsts finans ēm 
86.a pantu.  
16  Skatīt 3.2. punktu ECB Atzinum ā CON/2008/52. 
17  OV L 332, 31.12.1993., 1. lpp. 
5 institucion ālo un finanšu neatkar ību, tādējādi aizsarg ājot tās uzdevumu izpildi saska ņā ar Līgumu 
un Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem. 
 
Šo atzinumu public ēs ECB tīmekļa vietnē.  
 
 Frankfurt ē pie Mainas, 2009. gada 7. janv ārī 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET