2. METODIKA UN RĪKI

Lai vāktu atsauksmes par ceļvedi un atbildes uz tiešsaistes sabiedriskās apspriešanas (TSA) jautājumiem, Komisija izmantoja tiešsaistes anketas. Lai noskaidrotu problēmas, iespējas un darbības prioritātes, atsauksmes par ceļvedi tikai analizētas kvantitatīvā un kvalitatīvā aspektā. Tiešsaistes sabiedriskajā apspriešanā tika uzdoti gan slēgtā tipa jautājumi (kur respondenti izvēlējās vienu vai vairākas iepriekš sagatavotas atbildes), gan atvērtā tipa jautājumi (uz kuriem respondenti varēja atbildēt brīvā formā ar noteikumu, ka atbildes garums nepārsniedz 1000 rakstzīmes). TSA anketā uzmanība bija pievērsta trim galvenajiem aspektiem: i) lauku apvidi šodien, ii) lauku apvidi nākotnē un iii) lauku apvidu pārvaldība.

Vairāki jautājumi no Eirobarometra speciālaptaujas Nr. 504 attiecās uz situāciju lauku apvidos, izmaiņām laikā no 2009. līdz 2020. gadam un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) otrā pīlāra – lauku attīstības – mērķiem. Aptauja 27 ES dalībvalstīs norisinājās no 2020. gada 3. augusta līdz 15. septembrim. Tika aptaujāti 27 237 ES iedzīvotāji no dažādām sociālajām un demogrāfiskajām grupām, lielākoties klātienes intervijās dzimtajā valodā. Ņemot vērā Covid-19 ietekmi un ar to saistītos veselības un drošības pasākumus, dažās valstīs klātienes intervijas nebija iespējamas vai bija iespējamas tikai zināmā mērā, un tās tika aizstātas ar tiešsaistes intervijām. 2021. gada 9.–18. aprīlī 27 ES dalībvalstīs tika veikta arī īpaša Eirobarometra zibensaptauja Nr. 491, kurā tika novērtētas prioritātes, kam būtu jāpievēršas ilgtermiņa redzējumā par lauku apvidiem. Telefoniski tika iztaujāts 25 841 ES iedzīvotājs. Aptauja aptvēra šādas tēmas: 1) ES investīcijas lauku apvidos, 2) transports un savienojumi ar lauku apvidiem, 3) Covid-19 pandēmijas sekas, 4) vidiskās problēmas lauku apvidos, 5) lauku iedzīvotāju līdzdalība.

Lai uzzinātu lauku apvidu ieinteresēto personu un reģionālo un vietējo iestāžu viedokļus, ilgtermiņa redzējuma iniciatīva tika prezentēta arī vairākos pasākumos, kas norisinājās visā ES. Komisijas pārstāvji noteica galvenos jautājumus, kas īpaši jāizceļ katrā pasākumā. Notika arī šādas mērķorientētas apspriešanās ar ieinteresētajām personām: Lauku attīstības pārvaldības komitejā notika apspriešanās ar valsts iestādēm, kas nodarbojas ar lauku attīstības jautājumiem, Pilsoniskā dialoga grupā par lauku attīstību – apspriešanās ar lauku apvidu ieinteresētajām personām, kā arī apspriešanās ES lauku tīklu pārvaldības sanāksmēs. Eiropas Lauku attīstības tīkla (ELAT) pakļautībā izveidotās Ilgtermiņa lauku attīstības redzējuma tematiskās grupas sanāksmēs Kopīgā pētniecības centra vadībā notika līdzdalīga prognozēšana, kas bija vērsta uz redzējuma izstrādi.

Papildus tam Komisija ar ELAT atbalstu sagatavoja darbsemināru paketi “Laipni lūdzam mūsu lauku apvidū!”, kas 22 ES valodās bija pieejama tiešsaistē, kur valsts lauku tīkli (VLT) un citas lauku ieinteresētās personas varēja lejupielādēt materiālus, kas izmantojami, lai organizētu vietējus līdzdalības pasākumus, kuru uzmanības centrā bija vietējais lauku apvidus un tā iespējamā un vēlamā attīstība līdz 2040. gadam. Par iznākumiem Komisija tika informēta, izmantojot “ražas lapas”, kurās apkopoti darbsemināru diskusiju rezultāti. VLT materiālus pielāgoja vietējiem apstākļiem, ņemot vērā pieejamo laiku un resursus. Dažas grupas bija stingri pieturējušās pie modeļu struktūras, citas tos bija izmantojušas brīvāk, vēl citas bija izstrādājušas tēlainus papildu līdzekļus, lai atspoguļotu lauku iedzīvotāju viedokļus par to, kādu tie redz Eiropas lauku nākotni 2040. gadā. Covid-19 pandēmijas dēļ gandrīz visi darbsemināri notika virtuāli, nevis klātienē. Sīkākas ziņas par iznākumiem atrodamas ELAT ziņojumā “Rural Voices: A qualitative analysis of the findings from stakeholder workshops contributing to the Long-term Vision for Rural Areas” (Laucinieku viedokļi: kvalitatīva analīze par ieinteresēto personu darbsemināru konstatējumiem attiecībā uz ilgtermiņa redzējumu par lauku apvidiem).

Visbeidzot, pasākumā “Lauku redzējuma nedēļa: par Eiropas lauku apvidu nākotni domājot”, kas bija plaša līdzdalības konference, kuru 2021. gada 22.–26. martā tiešsaistē organizēja ELAT ciešā sadarbībā ar Komisiju, tika prezentēti dažādu apspriešanas atzaru rezultāti, kas pēc tam tika apspriesti ar ieinteresētajām personām un izvērsti tālāk. Tika organizēti arī īpaši darbsemināri par galvenajiem tematiem (to vidū 8 līdzdalības darbsemināri, darba plenārsēdes, 11 papildinoši pasākumi, ELAT Lauku iedvesmas balvu pasniegšanas ceremonija, virtuālais tirgus, kurā dažādas ieinteresētās personas un tīkli iepazīstināja ar savām aktivitātēm un iniciatīvām, kas saistītas ar redzējumu). Mērķis bija sniegt dalībniekiem maksimālas iespējas apmainīties ar viedokļiem, apkopot kolektīvos viedokļus par ieinteresēto personu iecerēm, kas saistītas ar redzējumu. Visas pasākuma prezentācijas un informācija ir pieejama ELAT vietnē.

3. APSPRIEŠANĀS AKTIVITĀTES

a) Komisijas ceļveža apspriešana

Ar redzējumu saistītā ceļveža apspriešanā atsauksmes varēja iesniegt no 2020. gada 22. jūlija līdz 9. septembrim. Atbildes sniedza pavisam 198 ieinteresētās personas, kuru vidū bija reģionālo interešu pārstāvji, tematiskie tīkli, starptautiskas organizācijas, publiskā sektora (valsts, reģionālās un vietējās) iestādes, pilsoņu organizācijas, akadēmiskās aprindas un privātpersonas.

Lielākā daļa iesniegto nostājas dokumentu attiecās uz iniciatīvas saturu, nevis pašu ceļvedi (kurā galvenā uzmanība pievērsta procesam). Arī šajā apspriešanā paustie ieinteresēto personu viedokļi ir ņemti vērā tiešsaistes sabiedriskās apspriešanas (TSA) iznākumu analīzē.

b) Tiešsaistes sabiedriskā apspriešana (TSA)

Sabiedriskajā apspriešanā, kas norisinājās no 2020. gada 7. septembra līdz 30. novembrim, kopumā tika saņemtas 2326 atbildes no visām 27 dalībvalstīm un 87 nostājas dokumenti no dažādām ieinteresētajām personām.

Attiecībā uz atbildējušo ieinteresēto personu kategorijām jānorāda, ka 62 % bija iedzīvotāji (no kuriem 52 % norādīja, ka dzīvo lauku apvidū, bet 9 % – ka dzīvo attālā lauku apvidū), 9 % bija uzņēmumi un to apvienības, 5 % pārstāvēja akadēmiskās aprindas un pētniecības iestādes, 9 % bija publiskā sektora iestādes, 7 % – NVO, 5 % – lauku attīstības tīkli un 2 % – citi respondenti.

2021. gada aprīlī tika veikta Eirobarometra zibensaptauja, kas TSA rezultātus papildināja ar reprezentatīvas ES iedzīvotāju izlases viedokli.

TSA rezultāti ir apkopoti dokumentos “Sabiedriskā apspriešana par ilgtermiņa redzējumu par lauku apvidiem – faktu apkopojums” un “Tiešsaistes sabiedriskā apspriešana par ilgtermiņa redzējumu par lauku apvidiem – kopsavilkums”.

c) Eirobarometra aptaujas

Gandrīz visi Eirobarometra speciālaptaujas Nr. 504 respondenti (95 %, + 3 procentpunkti salīdzinājumā ar 2017. gadu) uzskata, ka lauksaimniecība un lauku apvidi ir nozīmīgi nākotnei. Ilgākā laikposmā raugoties, šis īpatsvars kopš 2009. gada ir palielinājies par pieciem procentpunktiem.

Respondentiem tika jautāts, vai situācija lauku apvidos viņu valstī salīdzinājumā ar laiku pirms desmit gadiem ir uzlabojusies, pasliktinājusies vai palikusi apmēram tāda pati. Liela daļa respondentu uzskata, ka tādos aspektos kā piekļuve ātrgaitas interneta pieslēgumiem un transporta savienojumi ar pilsētām situācija ir uzlabojusies. Savukārt darba iespējas un situācija ar veselības aprūpes pakalpojumiem, pēc salīdzinoši lielākās respondentu daļas domām, ir pasliktinājusies (3. attēls).