ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.5

Korporatīvā vadība. Īstermiņa darbība ir galvenā problēma ilgtermiņa ieguldījumu nodrošināšanā un tā ir ļoti cieši saistīta ar korporatīvo vadību. Līdz šim daudziem stimuliem, kas paredzēti fondu pārvaldītājiem, ieguldījumu bankām un uzņēmumu vadībai, ir bijis īstermiņa raksturs. Šādu stimulu izmaiņa, lai veicinātu ilgtermiņa darbības paplašināšanos, nebūs viegls uzdevums. Zaļajā grāmatā ir vairāki interesanti ierosinājumi, tai skaitā par lielāku balsstiesību un dividenžu piešķiršanu ilgtermiņa ieguldītājiem, kā arī izmaiņas direktīvā par akcionāru tiesībām. Viens no līdzekļiem, lai veicinātu to, ka fondu pārvaldītāji turētu akcijas ilgāku laiku, varētu būt no nodokļu atvieglojumiem gūtā kapitāla pieauguma proaktīvāka izmantošana.
1.7

Galvenie uzdevumi tālākajos reģionos saistīti ar nodarbinātību un jaunatni. Sociālajai dimensijai jākļūst par vienu no ES tālāko reģionu atbalsta politikas prioritātēm. Tāpēc šī dimensija jāizvērš plašāk, īstenojot īstermiņā, vidējā un ilgtermiņā virkni izglītības un apmācības atbalsta pasākumu un programmu, kas pielāgotas nodarbinātības vajadzībām šajos reģionos, no vienas puses, un atbalstu darbībām, kas rada darba vietas un vairo labklājību, no otras puses.
5.1.

Neskatoties uz vēlmi krīzes sākumā atjaunot protekcionismu, starptautiskā sistēma kopumā ir izvairījusies no ierobežojošām tirdzniecības praksēm. Tomēr nopietnas problēmas rada strupceļš daudzpusējās sarunās par attīstību, kas izveidojies tāpēc, ka jaunattīstības valstu intereses ir atšķirīgas. Jaunietekmes valstis ir galvenās ieguvējas no tirdzniecības pieauguma, taču vienlaikus tiek izcelta to iekšējā nevienlīdzība. Izņēmums ir dažas valstis, piemēram, Brazīlija, kurā tiek īstenota līdzekļu pārdalīšanas politika un nabadzības apkarošana.
2.3.

Šā vērienīgā mērķa īstenošana vēl nav pilnīga. Iekšējais enerģijas tirgus atsevišķās valstīs nodrošinājis elastīgākas izvēles iespējas patērētājiem un konkurētspējīgākas cenas, palēninot tādējādi cenu kāpuma tendenci, kas saistīta ar primārās enerģijas izmaksu pieaugumu; tas arī sekmējis elastīgāku un pārredzamāku vairumtirdzniecības tirgu izveidi, līdz ar to stiprinot energoapgādes drošību Eiropas Savienībā. Vairākumā dalībvalstu enerģijas tirgu attīstību raksturo pāreja no (valstu vai reģionālajiem) monopoliem uz oligopoliem, kas vienmēr ir vai nu valstu, vai reģionālie oligopoli, turklāt to savstarpējā saikne un konkurence ir ļoti maza.
13.1.

Vienotajā stratēģiskajā satvarā īpaši jāņem vērā tās teritoriālās īpatnības — galvenokārt saistībā ar saimniecisko, sociālo un teritoriālo struktūru lielumu un profilu —, kas ietekmē VSS fondu īstenošanu. Tas ir VSS svarīgs aspekts, jo tieši no tā izriet, ka dalībvalstis varēs nodrošināt, ka partnerība tiks veidota, lai izpildītu to konkrētās prasības attīstības vajadzību un līdz ar to arī teritoriālajā jomā.
1.7.

EESK uzsver nepieciešamību atbalstīt un attīstīt to, lai PPI II plānošanā un īstenošanā iesaistītu vietējo līmeni. Tāpēc jāizveido piemēroti mehānismi, lai iesaistītu valsts iestādes, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību un lai palielinātu to veiktspēju. To līdzdalība būtu jāveicina visos palīdzības posmos: izstrādē un sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Palīdzība pilsoniskajai sabiedrībai būtu jāvirza arī caur vietējām atbalsta organizācijām, kas darbojas kā starpnieki, un valsts resursu centriem.
3.4

D-A Āzijas valstīs demontāžas darbos nodarbināto veselības un drošības apstākļi ir nedroši. Smagās tehnikas un drošības aprīkojuma trūkums būtiski palielina smagu negadījumu risku darba ņēmējiem. Indijas valdības ziņojumā norādīts, ka no 1996. līdz 2003. gadam demontāžas darbos Alangā bijuši 434 negadījumi, kuros bojā gājuši 209 cilvēki. Dažādos Pakistānā sagatavotajos ziņojumos minēts, ka no 1986. līdz 2006. gadam šajā valstī bojā gājuši vairāk nekā 400 strādnieki un 6 000 smagi ievainoti. Darbojoties ar toksiskām vielām un ieelpojot tās, tūkstošiem strādnieku saslimuši ar neārstējamām slimībām, jo netiek ievēroti piesardzības vai aizsardzības noteikumi. Vairākums strādnieku ieradušies no nabadzīgākajiem reģioniem, viņiem nav ne kvalifikācijas, ne darba līgumu, ne veselības apdrošināšanas, ne arī apdrošināšanas pret nelaimes gadījumiem; turklāt viņi nav tiesīgi apvienoties arodbiedrībās. Kādā Indijā sagatavotajā ziņojumā norādīts, ka plaši tiek izmantots bērnu darbs. Ceturtā daļa darba ņēmēju nav sasnieguši 18 gadu vecumu. 10 % no viņiem nav pat 12 gadus veci.
3.6

Rūpniecības nozares, kurās ilgstoši bija vērojama lejupslīde, šķiet, ir guvušas labumu no konkurētspējas un cenu labvēlīgās attiecības turpat netālu no Eiropas tirgiem, par ko liecina tekstilrūpniecības nozares straujā attīstība. Šos vieglās rūpniecības uzņēmumus var izvietot visā teritorijā, īpaši nabadzīgajos dienvidu reģionos. Valsts ziemeļu daļā, pateicoties vācu investoriem, attīstību sāka autobūves nozare. Moldovas līdzdalība Donavas reģiona stratēģijā un lielo rūpniecības iekārtu modernizācijā (īpaši to, kuri atrodas Dņestras labajā krastā), būtu pozitīvs faktors attīstības jomā.
—

skaidri noteiktu, ka dalībvalstīm direktīvas nodrošinātās priekšrocības attiecīgajām dalībvalsts uzņēmējsabiedrībām jāpiešķir tikai tad, ja attiecīgais procentu vai honorāru maksājums nav atbrīvots no aplikšanas ar uzņēmumu ienākuma nodokli; šādi it sevišķi tiek risināta situācija, kad uzņēmējsabiedrība, kam jāmaksā uzņēmuma nodoklis, izmanto arī valsts nodokļu shēmas īpašu priekšrocību, kura ļauj no ārvalstīm saņemtiem procentu vai honorāru maksājumiem nodokli nepiemērot. Maksājuma pirmavota valstij nebūtu pienākuma šādos gadījumos piešķirt atbrīvojumu no ieturamā nodokļa saskaņā ar direktīvu,
a)

revidētajai struktūrai ir brīva izvēle uzaicināt pilnvarotos revidentus iesniegt pieteikumus obligāto revīzijas pakalpojumu sniegšanai ar noteikumu, ka vismaz viens no uzaicinātajiem revidentiem nav no tiem uzņēmumiem, kas ir saņēmis vairāk nekā 15 % no kopējām revīzijas maksām no lielajām sabiedriskas nozīmes struktūrām attiecīgajā dalībvalstī iepriekšējā kalendārajā gadā;
c)

izskan pilnīgi atšķirīgi viedokļi (atkarībā no interesēm) par to, kas tieši jāmaina kvantitatīvi un kvalitatīvi, ar ko turpmākajai attīstībai ir jāatšķiras no tagadējās un kā tā ietekmēs ikdienas dzīvi un ekonomiku.
1.3

Lai risinātu minētās problēmas, vērstos pret nodokļa dubultu uzlikšanu un veicinātu administratīvo procedūru vienkāršošanu pārrobežu darbībās, EESK ierosina īstenot šādus pasākumus: — ieviest vienas pieturas aģentūru pakalpojumus, kas ļautu iedzīvotājiem iegūt informāciju, maksāt nodokļus, saņemt vajadzīgos apliecinājumus un dokumentus, ko varētu izmantot visā Eiropas Savienībā; — vienkāršot pārrobežu darbību administratīvās procedūras, īstenojot dalībvalstu divpusēju un daudzpusēju sadarbību, tostarp arī likvidēt nodokļu dubulto uzlikšanu un izmantot administratīvos instrumentus, lai nodrošinātu spēkā esošo nolīgumu par nodokļu dubulto neuzlikšanu netraucētu darbību; — nodrošināt papildu noteikumus nodokļu jautājumos, tādējādi sniedzot informāciju par galīgajām nodokļu saistībām, kas ir īpaši pielāgotas individuālajiem nodokļu maksātājiem; — izveidot neatkarīgu Pārrobežu nodokļu jautājumu novērošanas centru, ko pēc sākotnējā perioda, kad tas darbotos Eiropas Komisijas uzraudzībā un tam būtu piešķirti īpaši resursi un noteiktas skaidras funkcijas, triju gadu laikā attiecīgi attīstītu par struktūru, kas būtu tiesību subjekts saskaņā ar publiskajām tiesībām un kam būtu politikas uzraudzības aģentūras statuss. Novērošanas centra mērķis būtu gūt pastāvīgu izpratni par pastāvošajiem nodokļu šķēršļiem un to izmaiņām un tā uzdevumiem ir jābūt šādiem: — nodokļu šķēršļu, par kuriem ziņojuši ES iedzīvotāji, izpēte; — pētnieciskais darbs, lai atklātu citus šķēršļus; — novērtēt efektivitāti pasākumiem, kurus jau īsteno šķēršļu novēršanai; — novērtēt novērošanas centra pārziņā esošo jautājumu ietekmi uz ES iedzīvotājiem; — regulāri sekot līdzi dalībvalstīs notiekošajām izmaiņām nodokļu politikas un administratīvo prasību jomā, lai novērtētu nodokļu šķēršļu veidošanās iespējamo apjomu un veidu, un īpaši vērst uzmanību un ziņot par gadījumiem, kad minētie šķēršļi varētu palielināties; — pētīt iespējas, kā izveidot nodokļu izlīdzināšanas mehānismu, kas dotu iespēju darba ņēmējiem, kuri bieži maina darbavietu un pārvietojas starp ES dalībvalstīm, maksāt nodokļus vienā nodokļu sistēmā, pēc iespējas tajā valstī, kuras sociālā nodrošinājuma sistēmā ir reģistrēts attiecīgais darba ņēmējs; — novērtēt, kādā apjomā būtu efektīvi veikt konkrētu nodokļu režīmu, piemēram, PVN, harmonizāciju, un to, kā harmonizācija vai tās neīstenošana ietekmē nodokļu izkropļojumus vienotajā tirgū; — izveidot ad hoc darba grupas, lai apkopotu informāciju par minētajiem jautājumiem un ierosinātu to risinājumus; — publicēt regulārus un ad hoc ziņojumus, kuros sniegt sīkāku informāciju par novērošanas centra darbības rezultātiem un ierosinātu risinājumus pārrobežu darbību nodokļu šķēršļu likvidēšanai.
4.5

Francijā ģimenes politika ir sena un tai raksturīga liela stabilitāte laikā neatkarīgi no tā, kādai politiskajai partijai ir vara, kā arī kombinācija, kas ietver finansiālus pabalstus, ģimenēm atbilstīgu nodokļu režīmu, pasākumus pensiju sistēmā, darba tiesību noteikumus, kuri paredz īpašus apmaksātus atvaļinājumus, aprūpes sistēmu bērniem no 0 līdz 3 gadu vecumam un bezmaksas pirmsskolas izglītības iestādes no trīs gadu vecuma. Ģimenes politikai Francijā vēl raksturīgs tas, ka politikas īstenošanas pilnvaras ir piešķirtas ne tikai valstij, bet arī reģioniem un pilsētām neatkarīgi no to politiskajiem uzskatiem. Ģimenes politikas daudzas jomas, piemēram, bērnu aprūpes vai ģimeņu atbalsta sistēmas, tiek īstenotas vietējā un reģionālā līmenī, papildinot valsts politiku. Ģimenes pabalsti ir paredzēti, lai kompensētu ģimenei izdevumus par katru bērnu un atbalstītu skaitliski lielas ģimenes. Tie tiek piešķirti visām ģimenēm neatkarīgi no ienākumiem saskaņā ar universāluma principu. Pabalsti ir paredzēti bērniem, un tā ir ģimenes politikas atšķirība no sociālās politikas. Rezultātā Francija ir viena no Eiropas valstīm, kur gan sieviešu nodarbinātības līmenis, gan dzimstības līmenis ir visaugstākais. Jautājums par bērnu aprūpes veida brīvu izvēli ir būtisks aspekts Francijas ģimenes politikā, bet, lai būtu brīva izvēle, ir vajadzīgas izvēles iespējas, proti, aprūpes sistēmu pietiekams piedāvājums.
—

ja pārbaudē noskaidrots, ka tirgū pieejams veļas mazgāšanas līdzeklis, kura fosfora saturs pārsniedz 0,5 %, bet nepārsniedz 2 %, un ka kompetentajai iestādei iesniegtajā deklarācijā norādīts, ka fosfora saturs tajā nepārsniedz 0,5 %, tas nebūtu obligāti jāizņem no apgrozības, bet gan jāuzliek administratīva sods, jo minētais mazgāšanas līdzeklis neapdraud veselību. Sodanaudas apmēru varētu diferencēt atkarībā no tā, cik lielā mērā pārsniegta atļautā robežvērtība. Noteiktā 0,5 % robežvērtība var tikt pārsniegta arī nejauši, ja ražotājs, piemēram, tai pašā uzņēmumā likumīgi ražo fosfātus saturošus mazgāšanas līdzekļus, kas paredzēti tirgum ārpus ES, un, neraugoties uz pasākumiem, lai nodalītu dažādas produkcijas partijas, pastāv iespēja, ka tās tomēr nedaudz sajauc. Komisijai jālemj, vai par šādu pārkāpumu ražotājam jāsniedz plašāks paskaidrojums, lai šādi gadījumi nebūtu par attaisnojumu 0,5 % robežvērtības pārsniegšanai. Jāatzīmē, ka minētā mazgāšanas līdzekļa izņemšana no apgrozības bez pienācīga pamatojuma (veselības, drošas izmantošanas apsvērumi) galarezultātā var radīt vēl lielāku kaitējumu videi, jo būs jāizmanto transports, jāiznīcina iepakojums un jāizmet produkcija, kas nav izmantota paredzētajam mērķim, lai gan tā ir izmantošanai droša un derīga.
3.2

Viens no svarīgākajiem grozījumiem direktīvas priekšlikumā ir cukura svītrošana no atļautajām sastāvdaļām augļu sulās, un obligāta prasība tā pievienošanu norādīt nektāru realizācijas nosaukumā. Komisijas ierosinātais aizliegums ir pilnīgi pamatots, ņemot vērā Eiropas stratēģiju cīņai pret aptaukošanos. Tomēr attiecībā uz nektāriem priekšlikumā ir novirze no Codex Alimentarius noteikumiem, tam nav precedentu attiecībā uz citiem produktiem (atspirdzinošiem dzērieniem), un tas neatbilst starpnozaru noteikumiem par marķēšanu, kā arī šķiet nevajadzīgs, ņemot vērā, ka nektāru definīcijā jau ietverta norāde par cukura pievienošanu.
6.7

Solidaritāte enerģētikas jomā ietver trīs aspektus: solidaritāte starp dalībvalstīm, starp iedzīvotājiem un ES un starp operatoriem. Zaļajā grāmatā nav sīkāk apskatīts, kā veicināt dalībvalstu solidaritāti. Operatoru komercprakse vai līgumu slēgšanas prakse neveicina solidaritāti (akcionāru prasības), lai gan viņu solidaritāte enerģētikas jomā būtu jāapliecina pasaules līmenī. Visiem būtu jānodrošina enerģijas aprite Eiropas Savienības robežās, neatsakoties no savienojumiem un neradot tiem šķēršļus. EESK atbalsta reglamentējošos instrumentus, kas dotu iespēju ārkārtas gadījumos un pēc kopīga lēmuma, laist tirgū neizmantotās rezerves (obligātā pārdošana saskaņā ar principu “izmanto to vai zaudē” (use it or lose it).
1.2.

Atzinumā izskatāmais Komisijas priekšlikums atbilst ieteikumiem, kas zināmā mērā tajā jau ir ņemti vērā, proti, ar Kopienas līdzekļiem paredz dotēt trīs struktūras, kas nodrošina tehniskos un juridiskos instrumentus uzraudzītāju komitejām: EFRAG, IASCF un PIOB. Minētās dotācijas ir paredzētas, lai nodrošinātu minēto struktūru neatkarību no ārējas ietekmes. EESK tam piekrīt, taču vērš uzmanību uz to, ka šīs trīs iestādes ir izveidojuši nozaru pārstāvji savām vajadzībām un tās arī turpmāk būs privātā sektora struktūras, pat ja to standartus iekļaus Kopienas vai starptautiskajos tiesību aktos. Šādā gadījumā kļūst grūti nošķirt publiskās intereses no nozaru pārstāvju uzdevumā veiktās darbības.
5.1.2.

Komisijas noteiktās sešas prioritātes ir ļoti nozīmīgas, un, tikai nosakot prioritātes, var cerēt, ka īstenošana būs efektīva. Pēc paziņojuma publicēšanas Komisija 2009. gada janvāra beigās nāca klajā ar konkrētiem projektiem minētajās prioritārajās jomās. Tos finansēs no līdzekļiem, kas paredzēti ES ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanai. Grūti ir formulēt viedokli par šiem prioritārajiem projektiem, jo trūkst pārredzamas informācijas gan par tiem, gan par citiem iespējamajiem projektiem un to finansēšanu no privātajiem un publiskajiem avotiem.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 175/122

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai …/…/EK […] par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses”

COM(2008) 544 galīgā redakcija – 2008/0173 (COD)

(2009/C 175/23)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 44. pantu 2008. gada 8. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai …/…/EK […] par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses” (kodificēta versija)

COM(2008) 544 galīgā redakcija – 2008/0173 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un Komitejai par to nav nekādu komentāru, Komiteja 449. plenārajā sesijā, kas notika 2008. gada 3. un 4. decembrī (3. decembra sēdē), ar 169 balsīm par, 2 pret un 4 atturoties nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.
2.5

Lēmums ierobežot noteiktu vielu (un to saturošu preparātu) laišanu tirgū un lietošanu galvenokārt izriet no konkrētu “prioritāro vielu” novērtējumiem, ko nosaka dalībvalstis un publicē četros prioritārajos sarakstos laikposmā no 1994. līdz 2000. gadam, kā to paredz Padomes Regula (EEK) Nr. 793/93.
3.2.1.2

EESK noteikti uzsver to, ka regulējumam un noteikumiem jāattiecas uz informācijas aprites kārtību un iespējamām sankcijām to neievērošanas gadījumā. Tomēr Komiteja uzskata, ka, bez papildu nosacījumiem uzliekot sic et simpliciter saistības tikai vienai līgumslēdzējai pusei, sekas būs saistību uzlikšana otrai pusei.
2.1.5

Komisija paziņojumā ierosināja izveidot Eiropas līmeņa kravas pārvadājumu loģistikas sistēmu un orientēt darbību uz dažādām jomām. Rīcības plānā noteikti konkrēti pasākumi un to īstenošanas termiņi no 2008. līdz 2012. gadam. Tas nozīmē, ka termiņi ir ļoti īsi: — vājo vietu apzināšana un novēršana; — informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana (uzraudzība un reģistrācija) ar Galileo sistēmu, LRIT (kuģu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēma), SIF, AIS (automātiskā identifikācijas sistēma), SafeSeaNet un Dzelzceļa kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu sistēma (TAF) un Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERMTS) viedo tehnoloģiju ieviešana, piemēram, augstfrekvenču identifikācijas (RFID) marķējuma izstrāde un standartizācija (3); — ziņojumapmaiņas un komunikācijas pasaules līmeņa standarti; — pētniecība (7. pamatprogramma); — savstarpējā izmantojamība un savietojamība; — kvalificētu loģistikas nozares darbinieku sagatavošana; — Eiropas līmeņa novērtējums (“benchmarking”), kura rādītāji un metodes vēl ir jāizstrādā; — infrastruktūras politika: esošo infrastruktūru uzturēšana un efektīva izmantošana un jauni ieguldījumi, tostarp progresīvo tehnoloģiju jomā; — augstvērtīgi rezultāti, pateicoties sociālajam dialogam, atbilstošai sadarbībai un regulējumam; — vairākveidu pārvadājumu ķēžu veicināšana un vienkāršošana, un ar to saistītie iekraušanas standarti.
2.7.

Lidostu infrastruktūru un ar to saistītās uz zemes izvietotās iekārtas varētu izmantot efektīvāk, ekspluatējot lielākus gaisa kuģus, ja tas ir tehniski iespējams. Neraugoties uz to, ka uz daudziem lidojumiem biļetes ir pilnībā izpārdotas, vidējais pasažieru skaits katrā gaisa kuģī, kas izmanto daudzas lidostas, ir tikai 68. Gaisa kuģi ir pārāk mazi, un aviosabiedrībām nav pietiekamas motivācijas ieviest lielākus, mūsdienīgus gaisa kuģus tāpēc, ka lidostu nodokļu aprēķināšanas veids neveicina šāda veida efektivitāti. Stāvokļa uzlabošanai būtu jāievieš tirgus mehānismu un efektivitātes prasību kombinācija, piemēram, prasība pārvadātājiem, ka tiem vismaz vienreiz stundā atkarībā no ekspluatētā gaisa kuģa tipa jāizmanto savi izlidošanas vārti vai jānodrošina to pieejamība citai aviosabiedrībai.
3.6

Tādēļ atsevišķu transportlīdzekļu kategoriju kalpošanas ilgums pagarināts šādi: a) 160 000 km vai pieci gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem tiek sasniegts agrāk, ja dzinējs iemontēts M1, N1 vai M2 klases transportlīdzeklī; b) 300 000 km vai seši gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem tiek sasniegts agrāk, ja dzinējs iemontēts N2 un N3 klases transportlīdzeklī, kura maksimāli pieļaujamā masa nepārsniedz 16 tonnas, un M3 klases I grupas, II grupas un A grupas, kā arī B grupas transportlīdzeklī, kura maksimāli pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas; c) 700 000 km vai septiņi gadi, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītajiem tiek sasniegts agrāk, ja dzinējs iemontēts N3 klases transportlīdzeklī, kura maksimāli pieļaujamā masa pārsniedz 16 tonnas, un M3 klases III grupas un B grupas transportlīdzeklī, kura maksimāli pieļaujamā masa pārsniedz 7,5 tonnas.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 162/87

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (pārstrādāta versija)”

COM(2007) 858 galīgā redakcija — 2007/0292 (COD)

(2008/C 162/21)

ES Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2008. gada 30. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju (pārstrādāta versija)”.

Tā kā priekšlikuma saturs pilnībā ir pieņemams un Komiteja par šo tematu jau ir paudusi viedokli 1971. gada 24. februārī (1) pieņemtajā atzinumā, kā arī 1995. gada 23. februārī pieņemtajā atzinumā CESE 196/1995 (2), Komiteja 442. plenārsesijā, kas notika 2008. gada 13. un 14. februārī (13. februāra sēdē), ar 133 balsīm par, 2 balsīm pret un 2 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu un atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajos atzinumos.

Briselē, 2008. gada 13. februārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Dimitris DIMITRIADIS

(1) Opinion of the Economic and Social Committee on the proposal for a Council Directive on the approximation of the laws of the Member States relating to the exploitation and marketing of natural mineral waters (nav pieejams latviešu valodā), OV C 36, 19.4.1971., 14. lpp.

(2) Opinion of the Economic and Social Committee on the proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directive 80/777/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to the exploitation and marketing of natural mineral waters — COM(1994) 423 final (nav pieejams latviešu valodā), OV C 110, 2.5.1995., 55. lpp.
13.1

Lai gan ilgtermiņa aprūpe nav pieskaitāma jomām, kurās Kopienai ir likumdošanas tiesības, citās jomās pieņemto Kopienas tiesību aktu ietekme uz aprūpi ir ievērojama. No vienas puses, nav skaidrs, kāda ietekme — jo īpaši uz vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem — būs direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū un, no otras puses, Eiropas Kopienu Tiesa brīvas pakalpojumu aprites principu interpretē ļoti stingri. (17) Aprūpes pakalpojumu sniedzēji, to darbinieki un cilvēki, kuriem nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, iespējams, saskarsies ar juridisku nenoteiktību laikā, kad visās Eiropas Savienības valstīs palielinās pieprasījums pēc ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. Piedāvājums būs ļoti atšķirīgs atkarībā no dalībvalsts, kā arī cenas; tas varētu palielināt, vismaz pierobežas reģionos, medicīnas tūrismu, kas jau pastāv šobrīd un rada lielas problēmas attiecīgajām vietējām pašvaldībām. Tādēļ iepriekš minēto tiesību aktu izstrādē ir jāņem vērā to ietekme uz ilgtermiņa aprūpi.
6.5

Komiteja piekrīt, ka Eiropas iestādēm un jauniešiem jānostiprina sava partnerība vienotā deklarācijā, ko ieplānots parakstīt šā gada nogalē, minēto deklarāciju parakstīs ES iestādes un to partnerorganizācija no jauniešu puses, proti, Eiropas Jauniešu forums. EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Jaunatnes forums “ir apņēmības pilns kopīgi ar partneriem apsvērt, kādas metodes un līdzekļi ir piemēroti, lai nodrošinātu to, ka tiek uzklausīts un ņemts vērā arī to jauniešu viedoklis, kuriem ir mazāk iespēju” (6).
3.1

EESK pilnībā atbalsta Komisijas viedokli, ka uzdevumi, kurus paredzēts uzticēt starpnozaru organizācijām, lai koordinētu produkta noietu, sagatavotu standarta līgumus un veicinātu kvalitatīvas kokvilnas ražošanu, ir svarīgi. Tomēr sakarā ar to, ka pašreizējā sistēma tām nepiešķir pienācīgu nozīmi un tās ir nošķirtas arī no citiem pasākumiem, pēdējo divu gadu laikā kopš shēma ir spēkā to nozīme ir mazinājusies un to darbība aprobežojas ar papildu atbalsta iespēju nodrošināšanu saviem locekļiem. Piemēram, Spānijā ir tikai viena starpnozaru organizācija, kas kopumā apvieno 10 000 hektāru kokvilnas sējumu platības.
4.5.2

Zvejnieka profesija ir saistīta ar milzīgu fizisku un finansiālu risku, un tādēļ darbu pārtraukušo skaits šajā profesijā ir tik liels. Steidzami ir vajadzīgi ES projekti un programmas, lai pilnveidotu zvejas kuģu tehnoloģijas. Paraugprakses apmaiņas ietvaros par zvejnieka profesijas pievilcību EESK iesaka plaši izplatīt Eiropas sociālo partneru Europêche un ETF nesen publicēto “Rokasgrāmatu par nelaimes gadījumu novēršanu jūrā un zvejnieku drošību” (Handbook for the prevention of accidents at sea and the safety of fishermen). Vienlīdz nozīmīga ir ILO 2007. gada jūnijā pieņemtās Konvencijas par darba apstākļiem uz zvejas kuģiem ratificēšanas paātrināšana. Par galīgo mērķi būtu jāizvirza ilgtspējīgāka un pievilcīgāka zvejniecība.