Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

Ieguldītājinstitūciju darba pārredzamība

P6_TA(2008)0426

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par ieguldītājinstitūciju darba pārredzamību (2007/2239(INI))

2010/C 8 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 13. decembra Otro direktīvu 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (1),

ņemot vērā Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (2),

ņemot vērā Padomes 1983. gada 13. jūnija Septīto direktīvu 83/349/EEK, kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (3),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/107/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (7),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/108/EK, ar ko attiecībā uz PVKIU ieguldījumiem groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (8),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (10),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (11),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (12),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (14),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (15),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (16),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (17),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (18),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (19),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (20),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (21) (Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas (MiFID) īstenošanas direktīva),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. marta Direktīvu 2007/16/EK, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), paskaidrojot atsevišķas definīcijas (22),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Direktīvu 2007/36/EK par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (23),

ņemot vērā tā 2003. gada 25. septembra nostāju par Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai par ieguldījumu pakalpojumiem un regulētu tirgu (24),

ņemot vērā pētījumu par riska ieguldījumu fondiem “Pārredzamība un interešu konflikts”, ko pasūtīja Ekonomikas un monetāro jautājumu komiteja (25),

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro daļu,

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0296/2008),

tā kā par vienu no galvenajiem jautājumiem tiek uzskatīta vajadzība nodrošināt pārredzamību un tās iespējamos palielināšanas veidus, kā arī to veikt to analīzi; tā kā pārredzamībai ir vairāki aspekti, piemēram, riska ieguldījumu fondu un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentu pārredzamība attiecībā uz uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras tiem jau pieder, kā arī attiecībā uz primārajiem mākleriem, institucionālajiem ieguldītājiem, piemēram, pensiju fondiem vai bankām, privātiem ieguldītājiem, līgumsabiedrībām, regulatoriem un institūcijām; tā kā visnepārskatāmākās ir riska ieguldījumu fondu un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentu attiecības ar tiem uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras jau ir šo instrumentu īpašumā;

tā kā pārraudzībai visā nozarē un ziņojumu sniegšanai ir būtiska nozīme sabiedrībai aktuālo jautājumu risināšanā un izpratnes par privātā kapitāla ieguldījumu ekonomisko ietekmi veidošanā un tā kā privātajiem un valsts uzņēmumiem jau ir saistošs pienākums apspriesties ar saviem darbiniekiem par jautājumiem, kas skar viņu intereses; tā kā nav vēlams radīt neatbilstību starp komerciālās informācijas izpaušanu, ko pieprasa no privātām ieguldītājsabiedrībām, un informācijas izpaušanu, ko pieprasa no citām privātām sabiedrībām;

tā kā būtu lietderīgi izveidot Eiropas Savienībai vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem un to starptautiski veicināt; tā kā šajā tīmekļa vietnē jāiekļauj to tirgus dalībnieku saraksts, kuri ievēro rīcības kodeksus, nodot atklātībai tos, kuri neievēro, un izskaidrot neievērošanu; tā kā var arī mācīties, analizējot neievērošanas iemeslus;

(1) OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

(2) OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

(3) OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

(4) OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

(5) OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(6) OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.

(7) OV L 41, 13.2.2002., 20. lpp.

(8) OV L 41, 13.2.2002., 35. lpp.

(9) OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.

(10) OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

(11) OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.

(12) OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.

(13) OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

(14) OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(15) OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(16) OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

(17) OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

(18) OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(19) OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(20) OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

(21) OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

(22) OV L 79, 20.3.2007., 11. lpp.

(23) OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.

(24) OV C 77 E, 26.3.2004., 329. lpp.

(25) IP/A/ECON/IC/2007-24.

Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTO PRIEKŠLIKUMU SATURU

Eiropas Parlaments lūdz Komisijai ierosināt direktīvu vai direktīvas, kas garantētu kopīgu pārredzamības standartu un būtu veltītas turpmāk minētajiem jautājumiem, kuri saistās ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, pamatojoties uz to, ka šai (-īm) direktīvai (-ām) vajadzības gadījumā jānodrošina dalībvalstīm pietiekama elastība, lai esošajā uzņēmējdarbības tiesību sistēmā transponētu ES noteikumus; tāpat tas lūdz Komisijai veicināt pārredzamības uzlabojumus, atbalstot un pārraugot to, kā attīstās pašregulācija, ko ieviesuši riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārvaldītāji un to darījumu partneri, un mudināt dalībvalstis šos centienus atbalstīs ar dialogu un paraugprakses apmaiņu.

Ņemot vērā to, ka nav vienotu prasību valsts ieguldījumu fondu (SWF) sniegtās informācijas publiskošanai, Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Starptautiskā Valūtas fonda iniciatīvu saistībā ar darba grupas izveidošanu, lai izstrādātu starptautisku rīcības kodeksu valsts ieguldījumu fondiem, un uzskata, ka šāds rīcības kodekss palīdzēs kliedēt maldīgos uzskatus par valsts ieguldījumu fondu darbībām; mudina Komisiju piedalīties šajā procesā;

Par riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem

Eiropas Parlaments lūdz Komisijai, pārskatot pastāvošo acquis communautaire, kas ietekmē dažādus investoru un darījumu partneru veidus, iesniegt atbilstīgus likumdošanas priekšlikumus, kā arī ietekmes novērtējumu un iesaistīt visas ieinteresētās nozares, izpētīt iespēju atšķirīgai pieejai riska ieguldījumu fondiem, kapitāla vērtspapīru instrumentiem un citiem ieguldītājiem un pieņemt vai izstrādāt noteikumus, kas paredzētu atbilstīgas un būtiskas informācijas skaidru izziņošanu un savlaicīgu paziņošanu, lai veicinātu kvalitatīvu lēmumu pieņemšanu un pārredzamu saziņu starp ieguldītājiem un uzņēmumu vadību, kā arī starp ieguldītājiem un citiem darījumu partneriem; gadījumos, kad attiecīgi priekšlikumi jau pastāv, tie ir atbilstoši jāīsteno; tas aicina Komisiju izskatīt iespējas palielināt riska uzskatāmību un izpratni, nodalot to no kredītspējas; uzmanība jāpievērš tam, vai pārmērīgas atrunas līgumos tiešām ierobežo esošo un turpmāko direktīvu un pārredzamības pasākumu darbību.

Jaunajos tiesību aktos jābūt noteikumam, ka akcionāriem, iegūstot vai atsavinot emitenta akcijas, kurām ir balsstiesības, jāpaziņo emitentam, kāds ir akcionāra balsstiesību īpatsvars akciju iegūšanas vai atsavināšanas rezultātā, kad šis īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 3 %, nevis par 5 %, kā tas minēts Direktīvā 2004/109/EK; tajos arī jānosaka, ka riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, ciktāl šīs ieguldītāju kategorijas var diferencēt no citām, ir jāziņo un jāpaskaidro — attiecībā uz uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras tiem jau pieder, kā arī attiecībā uz privātajiem un institucionālajiem ieguldītājiem, galvenajiem mākleriem, un apsaimniekotājiem — sava ieguldījumu politika un ar to saistītie riski.

Šiem priekšlikumiem par pamatu jāņem esošās Kopienas tiesību aktu pārbaude, ko veica, lai noskaidrotu cik lielā mērā esošos pārredzamības noteikumus var izmantot attiecībā uz īpašo stāvokli, kādā atrodas riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti.

Ņemot vērā iepriekš minētos likumdošanas priekšlikumus, Komisijai jo īpaši:

— jāizpēta iespēja uz alternatīviem ieguldījumu veidiem attiecināt līguma noteikumus, kas paredz nepārprotamu riska izpaušanu un pārvaldību, paredzot pasākumus, ko veic tajos gadījumos, ja ir pārkāpta noteiktā robežvērtība, skaidru darbības pārtraukšanas periodu aprakstu un nepārprotamus noteikumus, kas regulē līguma atcelšanu un izbeigšanu;

— jāizpēta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana saistībā ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem;

— jāizpēta iespēja saskaņot riska ieguldījumu fondiem un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentiem paredzētos noteikumus un ieteikumus par akcionāru reģistrēšanu un noteikšanu, ja šiem akcionāriem piederošo akciju daudzums pārsniedz noteiktu proporciju, kā arī par stratēģiju un nodomu nodošanu atklātībai — ņemot vērā to, ka jāizvairās no pārmērīgas informācijas sniegšanas;

— jāizpēta, vai ir nepieciešams, un ja ir, tad noteikt veidus, kā uzlikt starpniekiem pienākumu nodrošināt, ka sākotnējie akcionāri aktīvi piedalās balsošanā akcionāru kopsapulcēs, un panākt, lai pilnvarotās personas ievēro to balsošanas norādījumus, kā arī nodrošināt, lai tiek nodota atklātībā noteikto akcionāru balsošanas politika;

— kopā ar nozari jāizveido paraugprakses kodekss par to, kā līdzsvarot korporatīvās pārvaldības esošo struktūru, lai pastiprinātu ilgtermiņa orientāciju un novērstu finansiālus un cita veida stimulus attiecībā uz pārmērīga īstermiņa riska uzņemšanos un bezatbildīgu rīcību;

— jāizstrādā noteikumi, kas paredz vadītāju atalgojuma sistēmu pilnīgu pārredzamību, tostarp attiecībā uz iespējām iegādāties akcijas, ar uzņēmuma akcionāru kopsapulces oficiālu apstiprinājumu.

Konkrēti par riska ieguldījumu fondiem

Eiropas Parlaments prasa Komisijai izstrādāt noteikumus, kas palielinātu balsošanas politikas pārredzamību riska ieguldījumu fondos, pamatojoties uz to, ka Komisijas noteikumu adresāts būs šādu fondu pārvaldītāji; šādos noteikumos ir jāiekļauj arī ES mēroga sistēma akcionāru noteikšanai; gadījumos, kad attiecīgi priekšlikumi jau pastāv, tie ir atbilstoši jāīsteno.

Ņemot vērā iepriekš minēto (-s) likumdošanas priekšlikumu (-s), Komisijai jo īpaši:

— jāizpēta, kā tirgu ietekmē vērtspapīru aizdevumi un balsošana, pamatojoties uz aizdotajām akcijām, ņemot vērā labākas regulācijas principus;

— jāizpēta, vai noteikumus par ziņošanu būtu jāattiecina arī uz sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti starp vairākiem akcionāriem, un uz netiešu balsstiesību iegūšanu ar papildu pasākumu palīdzību.

Konkrēti par kapitāla vērtspapīru instrumentiem

Eiropas Parlaments prasa Komisijai ierosināt noteikumus, kas liegtu kapitāla vērtspapīru instrumentiem “aplaupīt” uzņēmumus (tā saucamo “izpārdošanu pa daļām”) un tādējādi izmantot savu finanšu varu, kas ilgtermiņā kaitē iegādātajiem uzņēmumiem, nedodot nekādu labumu ne šā uzņēmuma nākotnei, ne tā darbinieku, kreditoru un partneru situācijai; turklāt, Komisijai jāapsver kopīgi noteikumi, lai nodrošinātu uzņēmumu kapitāla saglabāšanu; vēl Eiropas Parlaments prasa Komisijai pārbaudīt, vai dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus, lai vērstos pret uzņēmumu izpārdošanu pa daļām.

Ņemot vērā iepriekš minēto (-s) likumdošanas priekšlikumu (-s), Komisijai jāizpēta veidi, kā risināt sarežģījumus, kas rodas gadījumos, kad bankas aizdod lielas naudas summas ieguvējiem, tostarp kapitāla vērtspapīru instrumentiem, un tad atsakās uzņemties atbildību par to, kā šīs summas tiek izmantotas vai arī par to, no kurienes nāk nauda šā aizdevuma atmaksāšanai, ņemot vērā to, ka šie jautājumi galu galā paliek parādnieka ziņā un ka kapitāla prasībām pēc salīdzināma riska visā finanšu sistēmā jābūt vienādām.

Eiropas Parlaments arī lūdz Komisijai izpētīt, vai ir nepieciešams precizēt Uzņēmumu pārejas direktīvu (1) attiecībā uz gadījumiem, kad pērk akcijas, izmantojot tās kā kredīta ķīlu.

(1) Padomes Direktīva 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.).