15. uzskata, ka neseno notikumu izrais ītais kaitējums vēl vairāk parāda, ka glob ālās sasilšanas mazin āšana
izmaksās daudz maz āk par tās sekām; atzīst arīto, ka daudzi no politikas virzieniem, kuri ir nepiecie šami,
lai apturētu bīstamās klimata p ārmaiņas, piedāvās visām pusēm izdevīgus risinājumus attiec ībāuz atkarības
mazināšanu no naftas pieg ādātājiem, gaisa kvalit ātes uzlabo šanu un ietaup ījumu rad īšanu;
16. aicina stiprin āt Eiropas Savien ības mežu politiku, pie šķirot tai liel āku nozīmi Eiropas lauksaimniec ības
daudzveid īgajos uzdevumos, ar divk āršumērķi: saglabāt un nodarbin āt lauku sabiedr ību, kāarīmērķtiecīgi
un ievērojami papla šinātm ežu apgabalus;
17. aicina Komisiju attiec īgajāfinanšu instrument ākāattaisnotos izdevumus iek ļaut iespēju līdzfinansēt
tehnisko apr īkojumu, tostarp lidma šīnas, mežu ugunsgr ēku novēršanai un apkaro šanai;
18. aicina pie ņemt stingr ākus soda m ērus krimin ālām darbībām, kas rada kait ējumu videi, jo īpaši saistībā
ar meža ugunsgr ēku ierosin āšanu;
19. aicina papildus pils ētu plānošanas pasākumiem, ar kuriem nov ēršspekulācijas ar zemi, kas cietusi no
mežu ugunsgr ēkiem, pie ņemt cita veida pas ākumus, lai oblig āts pienākums būtu skartaj ās teritorij ās nodro-
šināt iedzīvotāju atgrie šanos un me žuīpašnieku oblig āts pienākums būtu nodro šināt atbilstīgu mežu
apsaimnieko šanu;
20. aicina Komisiju palielin āt izpētes resursus pl ūdu novēršanai un koordin ēt izpēti, košajājomājau
veikušas atsevišķas dalībvalstis, lai p ēc iespējasātrāk nonāktu pie saska ņotas ener ģētikas un transporta poli-
tikas attiec ībāuz risku nov ēršanu;
21. no savas puses ap ņemas veikt visus nepiecie šamos pas ākumus, lai nodro šinātu, ka Kopienas l īmenī
tiek pieņemta vidēji ilga termi ņa un ilgtermi ņau znākotni orient ēta meža ugunsgr ēku novēršanas strat ēģija;
22. aicina Priek šsēdētāju konferenci:
— pamatojoties uz sadarb ības proced ūru, atļaut Reģionālās attīstības komitejai, Lauksaimniec ības un lauku
attīstības komitejai, Vides, sabiedr ības veselības un pārtikas nekait īguma komitejai izstr ādātp ašiniciatīvas
ziņojumu par ugunsgr ēkiem, sausumu un pl ūdiem,
— organizētk o pīgu noklaus īšanos par ugunsgr ēkiem, sausumu un pl ūdiem,
— atļaut oficiāli apmekl ētšīs vasaras dabas katastrof ās skartos Centr ālās un Dienvideiropas apgabalus;
23. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei, Komisijai, ugunsgr ēkos cietu šo dalībvalstu
valdībām un skarto apgabalu pa švaldībām.
P6_TA(2005)0335
Pamatnost ādnes ilgtsp ējīgam Eiropas t ūrismam
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas ilgtsp ējīga tūrisma jaunaj ām perspekt īvām un jaunajiem
izaicin ājumiem (2004/2229(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas 2003. gada 21. novembra pazi ņojumu “Pamatvirzieni Eiropas t ūrisma ilgtsp ējai”
(KOM(2003)0716),
—ņemot vērāPadomes 2002. gada 21. maija rezol ūciju par Eiropas t ūrisma nākotni (1),
(1) OV C 135, 6.6.2002., 1. lpp.17.8.2006. LV C 193 E/325 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
—ņemot vērātā2002. gada 14. maija rezol ūciju par sadarb ību Eiropas t ūrisma nākotnei (1),
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāTransporta un t ūrisma komitejas zi ņojumu un Kult ūras un izgl ītības un Re ģionālās attīstības
komitejas atzinumu (A6-0235/2005),
A. tākāEiropa ir galvenais t ūrisma mērķis pasaulē;tākātūrisma un ce ļojumu pakalpojumi tie šāveidāir
vismaz 4 % no Eiropas Savien ības IKP un tie ši veido vair āk nekā7 miljonu darba vietu; t ākāvairāk
nekā2 miljoni uz ņēmumu, no kuriem liel ākādaļa ir mazie un vid ējie uzņēmumi (MVU), tie ši piedalās
tūrisma pakalpojumu snieg šanā;
B. tākāEiropas Savien ības papla šināšana ar jaun ām dalībvalstīm ar lielu t ūrisma potenci ālu vēl vairāk
veicinās nozares ekonomisk ās ietekmes pastiprin āšanos un t ās nozīmīgumu Eiropas izaugsm ē;tākā
tūrisma att īstībai jāveicina jauno dal ībvalstu izaugsme, sasniedzot 3 % no IKP un izveidojot tr īs miljonu
darba vietu;
C. tākādemogrāfijas tendences ES par āda pakāpenisku iedz īvotāju noveco šanos, kas noz īmē,k anākotnē
būs vajadzīgs plašāks tūrisma tirgus vec ākiem pilso ņiem, kuri ieinteres ēti ilgstošas uzturēšanās un klus ās
sezonas mar šrutos,īpaši dienvidos, kas ietekm ēs sociālos un vesel ības pakalpojumus un īpašumu tirgu;
D. tākātūrisms Eiropas iek šienēveicina iepaz īšanos ar daudz ām Eiropas kult ūrām un mantojumu un
tādējādi pastiprina Eiropas Savien ības pilso ņu apziņu par kop ējo identit āti un kop ējo likteni,
E. tākātūrisms pašlaik neveido Kopienas politiku un, ka saska ņāar subsidiarit ātes principu, tas pirm ām
kārtām ir dalībvalstu darb ības kompetenc ē;
F. tākātūrismu skar daudzas politikas, kas ietilpst Kopienas kompetenc ēun tas noz īmē, ka tam j āpiešķir
lielāka nozīme ES līmenī, lai gan, neskatoties uz da žādām uzsāktām darbībām, tūrisma nozare Eiropas
līmenīnetiekņemta vērāproblēmām atbilsto šālīmenī;
G. tākāpieņemot, ka t ūrisms tie ši veicina att īstību, tas var skart ar īstarpreģionu koh ēzijas ilgtsp ējības
faktorus un l īdzsvaru, kas noz īmē, ka Savien ības politik āmjābūt pietiekami saska ņotām, izmantojot
konsekventas un integr ētas programmas,
H. tākātūrisms att īsta iekšējo piepras ījumu pēc kvalitat īviem pakalpojumiem, kas var ētu veicināt straujas
pārmaiņas Eiropas tautsaimniec ībā;tākātūrismam Eiropas m ērogāun Eiropas t ūrisma organiz ētāju
piedāvātajiem pakalpojumiem j ābūt vispārējam orientierim attiec ībāuz kvalit āti, drošību, baud ījumu
un patērētāja tiesībām, tādējādi palielinot nozares konkur ētspēju;
I. tākāilgtspējīgs tūrisms paredz samazin āttāietekmi uz resursiem un rad īt gan materi ālas, gan nemate-
riālas vērtības Kopien ā, vienlaic īgi veicinot nep ārtrauktu teritoriju un to infrastrukt ūru uzlabo šanas pro-
cesu, kur āsjāiekļauj tūrisma izmanto šana.
Pakalpojumu konkur ētspēja un kvalit āte
1. atzīmē,k atūrisms būtiski veicina izaugsmi, nodarbin ātību un att īsta jaunās komunik ācijas un inform ā-
cijas tehnolo ģijas; ka tādejādi tas ir Lisabonas strat ēģijas centr ā;
2. uzskata, ka t ūrisms ir viena no tautsaimniec ības nozar ēm, kurai ir ļoti augsts izaugsmes un jaunu
darba vietu izveido šanas potenci āls,īpaši attiecībāuz jauniem cilv ēkiem un sieviet ēm; atgādina arī, ka runa
ir par nozari, kur āietilpst daudzveid īgas darbības arļoti atšķirīgām produktu īpašībām, par nozari, kur āir
ļoti intens īvs darbs un kura sp ēj piedāvāt daudzveid īgu profesion ālo profilu gan p ēc klasifik ācijas, gan spe-
cializācijas līmenī,
(1) OV C 180 E, 31.7.2003., 138. lpp.C 193 E/326 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
3. uzsver, ka no vienas puses, ir re ģioni, kuru pied āvājums tūrisma nozar ēir pārpalikum ā, kur vide un
vietējie iedzīvotāji ir pārmērīgi iesaist īti un, no otras puses, re ģioni, kuros ir liels neizmantots potenci āls
tūrisma att īstībai,
4. atgādina par ļoti konkur ētspējīgo tūrisma vidi starptautiskaj ālīmenī, Eiropas t ūrisma organizatoriem
piederošo tirgus da ļun o vājināšanos, kāarīEiropas poz īcijas pavājināšanās riskus pasaules l īmenī;
5. uzsver, ka tautsaimniec ības izaugsme un tirgus att īstība, piem ēram, Braz īlijā,Ķīnā, Indijāun Krievij ā,
radīs ievērojamu papildu piepras ījumu un ka Eiropas t ūrisma nozar ēmu ntūrisma operatoriem j āatrod
piemērota niša, lai varētu atbildētu zšo piepras ījumu,
6. uzst āj, ka irļoti svarīgi raudzīties, lai Eiropas Savien ības noteikumi no vienas puses aizsarg āpatērētāju,
no otras puses, veicina ar īlabvēlīgas vides rad īšanu Eiropas t ūrisma industrijas uzplaukumam, pirm ām
kārtām veicinot augstu pakalpojumu kvalit āti,
7. uzskata, ka ir vit āli svarīgi papildin āt vietējo tirgu ar t ūrisma pakalpojumiem un sasniegt patiesu vien-
līdzīgu attieksmi t ūrisma organiz ētāju starpā;šajānolūkāiesaka, sadarb ībāar nozares dal ībniekiem, veikt
tūrisma pakalpojumu klasifik āciju Kopienas m ērogā, kuruīpaši varētu izmantot viesn īcu pakalpojumu klasi-
ficēšanai; uzskata ar ī,k ajāveic pasākumi, lai skaidri noteiktu un saska ņotu profesion ālos virzienus t ūrisma
jomā, lai novērstu nevajadz īgu dublēšanu un nodro šinātu pārskatāmāku apkalpo šanu, kas nemulsina izman-
totājus.
8. aicina Padomi ats ākt darbu pie t ās Padomes direkt īvas pārskatīšanas, ar kuru groza
Direktīvu 77/388/EEK, attiec ībāuz speciālu ceļojumu aģentu shēmu (KOM(2002)0064) no jauna apliecina
savu atbalstu m ērķim vienk āršot speciālo PVN sh ēmu un saglab ātt otūrisma organiz ētāju konkur ētspējīgo
pozīciju, kuri darbojas Eiropas Savien ībāattiecībāpret trešo valstu t ūrisma organiz ētājiem; aicina Padomi
neatliekami pabeigt l ēmuma pie ņemšanas proced ūru par priek šlikumu Padomes direkt īvai, ar kuru groza
Direktīvu 77/388/EEK, par PVN likmju samazin āšanu (KOM(2003)0397), lai ļautu dalībvalstīm struktur ēti
piemērot samazin āto PVN likmju restor āniem, kātas jau ir attiec ībāuz citāma rtūrismu saist ītām darbībām,
piemēram, izmitin āšanu brīvdienās, zemesgabalu un kempinga vietu iz īrēšanu, viesn īcām un izpriecu par-
kiem;
9. apņemas atbalst īt jebkuru Komisijas priek šlikumu, kas veicina mazo un vid ējo amatniec ības uzņē-
mumu att īstību, kā, piemēram, reģistrētas izcelsmes nor ādes amatniec ības nepārtikas prec ēm;
10. atg ādina, ka lauku t ūrisma att īstība ir būtiski svar īga KLP reformas m ērķu sasnieg šanai tur, kur lauk-
saimnieki v ēlas veicin ātu zņemšanu un viesm īlību, lai uzlabotu uz ņēmumu rentabilit āti, nodro šināt lauk-
saimnieku palik šanu lauku teritorij ās, aizsarg ātu ainavu un saglab ātu lauku kult ūras identit āti, attīstot vietējās
tradīcijas un tipisko v īna darīšanu un gastronomiju,
11. atg ādina nepiecie šamību ieviest visus partner ības veidus, tostarp partner ību ar Eiropas Att īstības un
profesion ālās apmācības centru (CEDEFOP) nodarbin ātības, apm ācības un profesion ālās kompetences veici-
nāšanai tūrisma jom ā, lai radītu patiesas karjeras perspekt īvas profesion āliem tūrisma organiz ētājiem; sama-
zināt negatīvās sekas, kuras izraisa sezonas darbasp ēka nestabilit āte un nodro šināt jaunajām tendenc ēmu n
pieprasījuma pieaugo šajām prasībām atbilsto šu pakalpojumu kvalit āti, atgādina arīpar iespēju pastiprin āt
tūrisma nozares kl ātbūtni Eiropas pasniedz ēju un studentu mobilit ātes programmu att īstībāgan profesion ā-
lās apmācības, gan akad ēmiskās izglītības līmenī,īpaši uzsverot atbalstu speci ālajāmmūžizglītības program-
mām, kuras piel āgotas darbinieku situ ācijai;
12. uzsverot svar īgo apmācības lomu t ūrisma nozar ē,tāpēc norāda, ka tūrisma līdzsvarotai un ilgtsp ējīgai
attīstībai ir nepiecie šams veicin āt profesion ālo apmācību, nepārtraukto apm ācību un tūrisma nozar ēstrādā-
jošo kvalifik āciju, un t ādāveidāvēl vairāk uzlabot pied āvājumušajājomā;17.8.2006. LV C 193 E/327 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
13. prasa Komisijai nov ērtēt iespēju izveidot t ādu specializ ētas apmācības tīklu tūrisma nozar ējau esoša-
jās Kopienas programm ās(Erasmus) , kas varētu mijiedarboties ar pas ākumiem nodarbin ātības un apm ācības
struktūru savstarp ējas sasaistes lab ā;
14. uzskata, ka pat ērētāju tiesības tūrisma jom āir skaidri j ādefinēun to aizsardz ība jāpastiprina, nosakot
arījaunas aizsardz ības iespējas, tostarp t ūristu samierin āšanas pakalpojumu nostiprin āšana; aicina Komisiju
un attiec īgās grupas Eiropas l īmenīveicināttūristu kāpatērētāju pārstāvniecības instan čupārstāvību; aicina
Komisiju ar īparedzēt izstrādāt“tūrisma paketi ”, kurābūtu esošo patērētāju tiesību aizsardz ības direkt īvu (1)
pārskats un jauni pas ākumi, kas ļautu uzlabot pat ērētāju tiesību aizsardz ību un tūrisma pakalpojumu stan-
dartu kvalit āti (īpaši viesnīcu un tūrisma nozar ē) tai pat laik āņemot vērājaunās piedāvājuma tendences
(elektronisk āpārdošana);
15. uzsver lab ākas koordin ācijas nepiecie šamību starp dal ībvalstīm par apst ākļiem trešo valstu pilso ņu
iebraukšanai ES teritorij ā, lai nodro šinātu vienādu pieeju t ūristu plūsmai un to apritei ES.
Tūrisma aizsardz ība un dro šība
16. aicina Komisiju un dal ībvalstis izveidot kontaktgrupu Eiropas l īmenī, apvienojot dal ībvalstis un
tūrisma organiz ētājus, lai koordin ētu inform āciju par sanit āro krīžu, dabas katastrofu vai terorisma aktu
kontroli, k āarīpersonīgās juridisk āsu nk r i m i n ālās nedrošības (aiztur ēšana, gūsts utt.) probl ēmas, kāarī
balstoties uz neseno kr īžun o vērtējumu, pied āvātrīcību, kuras m ērķis ir nodro šinātātru un saska ņotu atbil-
des reakciju Eiropas t ūristu aizsardz ībai unšādu notikumu skarto t ūrisma organiz ētāju atbalstam;
17. aicina Komisiju izv ērtēt Padomes ieteikuma par ugunsdro šību viesnīcās efektivit āti (2) (Komisijas zi ņo-
jums par 1986. gada 22. decembra Padomes ieteikumu piem ērošanu attiec ībāuz ugunsdro šību viesn īcās)
(KOM(2001)0348) un veicin ātE Smērogābrīvprātīgus standartus saist ībāar tūrisma pakalpojumu dro šības
aspektu uzlabo šanu, tostarp to, kuri saist īti ar Eiropas kempingiem un gidu pakalpojumiem riskantos vai
bīstamos braucienos vai darb ībās; aicina Komisiju, ja nepiecie šams, iesniegt jaunu priek šlikumu;
18. atz īmē,k atūrisma nozar ēir daudz nodarbin ātu sieviešu, un tādēļuzsver nepiecie šamību attīstīt
programmas, kas veicin ātu ne tikai darbinie ču apmācību, viņu piekļuvi nozarei, vi ņu virzību karjer āun
viņām domātu saprat īgu darba nosac ījumi izstr ādi, bet ar ītādu pozitīvu pasākumu ievie šanu, kas stimul ētu
sieviešuu zņēmējdarbības iniciat īvas nozar ē;
19. uzskata, ka Komisijai j ākoordinētīkla izveido šana apmai ņai ar labo praksi starp sporta un riskant ās
izklaides strukt ūrām un inform ācijas apmai ņai paršo risku nov ēršanu un vad ību,īpaši attiecībāuz jauniem
cilvēkiem;šajāsakarāaicina Komisiju izp ētīt iespēju prasīt lielāku pārskatāmību unšāda veida riskant ās
izklaides vad ības sabiedr ību visliel āko profesionalit āti, pieprasot, lai t ās apstiprina oblig ātās palīdzības nodro-
šināšanu;
20. prasa Komisijai sadarboties ar dal ībvalstīm, lai uzlabotu Eiropas neatliekam ās palīdzības numura
112 darb ību un tāatpazīstamību visu pilso ņu,īpašitūristu labā,ņemot vērāvalodu, tehnisk ās, kāarīdie-
nesta 112 ātrās atbildes priek šrocības.
Ilgtsp ējīga tūrisma jaun ās iniciat īvas
21. atzin īgi vērtēKomisijas priek šlikumus par ilgtsp ējīgu tūrismu tāsz iņojumā“Pamatvirzieni Eiropas
tūrisma ilgtsp ējai”(KOM(2003)0716);
22. atz īmēvisa veida vides mantojuma atjauno šanu saistībāar tūrismu, kuram j āattīsta tāsaglabāšana un
aizsardzība;
(1) Direkt īva 90/314/EEK par kompleksiem ce ļojumiem, kompleks āmb rīvdienām un konpleks ām ekskursij ām( O VL
158, 23.6.1990., 59. lpp.) un Direkt īva 94/47/EK par pirc ēju aizsardz ību attiec ībāuz dažiem aspektiem l īgumos,
saskaņāar kuriem p ērk tiesības uz laiku izmantot nekustamo īpašumu (OV L 280, 29.10.1994., 83. lpp.).
(2) OV L 384, 31.12.1986., 60. lpp.C 193 E/328 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
23. nep ārprotami par āda masveida t ūrisma briesmas, kas, v āji pārvaldīta transporta un uz ņemšanas kapa-
citātes pieauguma un apmekl ējumu koncentr ēšanās sezonas laik ādēļ, apdraud gan viet ējo dabas, gan soci āli
ekonomisko l īdzsvaru; šajāsakarāaicina Komisiju izmantot un zi ņot par da žu jau pielietotu (piem., mora-
toriji) vai jaunu formulu efektivit āti, lai pārvarētušos līdzsvara zudumus un tos kompens ētu, aicina Komisiju
izstrādāt iniciatīvas, kasļautu nov ērst esošolīdzsvara tr ūkumu starp tiem virzieniem, kuri ir gandr īz piesā-
tināti, un citiem, kuri joproj ām ir nepietiekami att īstīti, bet kuri ir noz īmīgi gan no v ēsturiskās, gan māksli-
nieciskās vides aspekta un kuri atrodas vien āun tai pa šātūrisma zon ā;
24. uzsver, ka re ģioni, kuros t ūrisma sezona ir īsa un intens īva un klusaj ās sezonās nodarbin ātības līme-
nisšajānozarēkrasi main ās, tādējādi apgrūtinot iesp ēju sniegt pakalpojumus, kuriem ir nemain īgi laba
kvalitāte; uzskata, ka j āvelta pūles, lai var ētu sniegt stabil ākus un nemain īgus pakalpojumus; aicina Komisiju
izskatīt veidus, k ālīdzsvarot nepietiekamu darbasp ēka, kapitāla un pakalpojumu izv ēršanu, ko izraisa darba
sezonalitātešajāsektorā;
25. prasa Komisijai darboties, lai nodro šinātu to, ka tiek koordin ēti valstu noteikumi attiec ībāuz atvaļi-
nājumiem t ā, lai varētu panākt līdzsvarotāku pieejas mar šrutu un t ūrisma infrastrukt ūru noslodzi, k āarī
efektīvāku un stabil āku cilvēkresursu izmanto šanu, samazinot sezon ālas nodarbin ātības svārstības;
26. uzsver, ka vis āmšajānozarēiesaistītajām pusēm nepiecie šams veikt pas ākumus, lai ieg ūtu jaunu
pieprasījumuārpus tūrisma sezonas, sapl ānot apmekl ējumus tā, lai tiktu nosegts viss gads, un lab āk izman-
tot viesn īcu un apme šanās iespējas;šajānolūkānorāda uz visa veida konferen ču, biznesa, ārstniecisk āun
ūdensdziedniec ības, atceres un kult ūras tūrisma, gastronomisk ā, dabas, sporta, gar īgā,a rvēsturi, valod āmu n
reliģiju saistītātūrisma, soci ālāu.c. tūrisma pozit īvo ietekmi;
27. uzsver nepiecie šamību radīt dienestus, kuri b ūtu atbildīgi par tūristu plūsmas vad ību un sadali telp ā
un laikā,īpaši organiz ējot tūristu mobilit āti tajos virzienos, kuru pies ātinātība jau ir sasniegusi maksim ālo
robežu;
28. uzskata ar ī, ka iedzīvotāju pakāpeniskānovecošanās izraisīstūristu skaita pieaugumu klusaj āsezonā;
aicina Komisiju veicin āt vecāka gada g ājuma pilso ņutūrismu Eiropas Savien ībā,kāarīdalībvalstu sadarb ību
šajājomā, prioritāti piešķirot apmai ņai un vec āku tūristu grupu uz ņemšanai no cit ām valstīm klusaj ā
sezonā; uzskata, ka šāda rīcība radītu iespēju ciešākai Zieme ļu un Dienvidu sadarb ībai; aicina Komisiju
radīt veciem cilv ēkiem dom ātu“trešās paaudzes ”tūrisma programmu klusaj āsezonā, kas pal īdzēs uzlabot
vecu cilv ēku dzīves kvalit āti, radīt darbavietas un izrais īs piepras ījuma pieaugumu un Eiropas tautsaimniec ī-
bas izaugsmi; iesaka šo programmu nosaukt “Uliss”;
29. uzsver, ka katram Eiropas pilsonim ir ties ības būttūristam un t āpēcjāveic atbilsto ši pasākumi, lai
nodrošinātu to, ka izmantot āju kategorijas ar īpašām vajadz ībām varētu izmantot šīs tiesības;šajāsakarā
aicina Komisiju izvirz ītlīdzīgu iniciat īvu, lai padar ītu tūrisma un izklaides iest ādes, iespējas, pakalpojumus
un maršrutus pieejamus cilv ēkiem ar ierobe žotāmpārvietošanāms pējām un nodro šināt, lai tas b ūtu pietie-
kami reklam ēts; uzsver ar īto, cik svar īgi ir veikt atbilsto šas darbības to cilv ēku apmācībā, kuri strādāvecāku
cilvēku uzņemšanāun palīdz vecākiem tūristiem un t ūristiem —invalīdiem, kāarīnepieciešamību palīdzēt
sagatavot un izplat īttūrisma rekl āmas materi ālus par to t ūrismu, kas šīmd ažādajām kategorij āmbūs pie-
ejams;
30. atz īst apceļošanas, piem ēram, ceļošanas autofurgon ā, ieguldījumu masveida t ūrisma negat īvo seku
mazināšanā, izkliedējot tūristu koncentr āciju; uzsver nepiecie šamību veicin āt pasākumus, kuru m ērķis ir
apceļošanas attīstīšana,īpaši kompens ējot piemērotu autotransporta st āvvietu trūkumu un radot daudzfunk-
cionālas kempinga vietas un autofurgonu un autopiekabju st āvvietas vis āKopienā;
31. atzin īgi vērtēKomisijas pazi ņoto iniciat īvu attiecībāuz Eiropas t ūrisma “Darba kārtības 21 ”īsteno-
šanu; iesaka par šīs programmas m ērķi, pirmkārt, vadīt un atbalst īt, izmantojot stabilus t ūrisma rādītājus,
vietējo“Darba kārtību 21 ”īstenošanu, kāarīkoordinēt dalībvalstu r īcību ilgtsp ējīga tūrisma prakses apmai-
ņai;17.8.2006. LV C 193 E/329 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
32. izsaka gandar ījumu par publisk āun privātāsektora partner ības izveido šanu, kas iesp ējama, pateico-
ties Darba grupai par ilgtsp ējīgu tūrismu, prasa, lai tiktu iesaist īts un inform ēts par Darba grupas paveikto
un par tās darba virz ību ar mērķi izstrādāt“Darba kārtību 21 ”ilgtspējīgam Eiropas t ūrismam; uzskata, ka
nozares dal ībnieku līdzdalībai tūrisma politikas anal īzē,p lānošanā, uzraudz ībādažādos līmeņos jābūt vie-
nam no šīdarba galvenajiem faktoriem un vado šajiem principiem;
33. uzsver izgl ītības būtisko lomu atbild īga tūrisma veicin āšanai; aicina Komisiju sav ās programm āspēc
2006. gada vair āk paredz ēt izglītības apmai ņas, apmācības un br īvprātīgo aktivit ātes, lai piev ērstu jaunie šu
uzmanību to reģionu viet ējai kultūrai un mantojumam, kuros vi ņi pavada br īvdienas vai uzturas, lai veici-
nātu pilsonisku t ūrismu, kas respekt ēiedzīvotājus un viet ējo vidi; iesaka Komisijai veicin āta rīzināšanu un
inovāciju apguvi t ūrisma uz ņēmumos;
34. atbilsto šišai prasībai par atbild īgu tūrismu, atk ārto prasību Komisijai un dal ībvalstīm piemērot
stingras sankcijas attiec ībāuz tāmaģentūrām un viesn īcuķēdēm, kuras veicina seksa t ūrismu, kāarībērnu
izmantošanu;
35. uzskata, ka t ūrisma nozarei ir iz šķiroša loma Vidusj ūras baseina valstu tautsaimniec ības attīstībāun
ka tāir tuvināšanās veicinātājs kultūru dialoga jom ā; prasa izp ētīt iespēju, pamatojoties uz Barselonas pro-
cesu, izveidot Vidusj ūras reģionu tūrisma profesion āļu apmaiņuu na p m ācību;
36. uzsver l īdzsvarota standarta nepiecie šamību attiec ībāuz ekolo ģisko mar ķējumu ilgtsp ējīga tūrisma
jomāun atbalsta jaunas iniciat īvas, kas sp ēj veicināt labāku vietējo sociālo un ekonomisko intere šu ievēro-
šanu, klimata aizsardz ību, vietējās dabiskās vides aizsardz ību, enerģijas taup īšanu,ūdens un atkritumu
apsaimnieko šanu, kāarīilgtspējīgas savstarp ēji kombin ējamas mobilit ātesķēdes pārvaldi utt.;
37. prasa Komisijai veicin āt pasākumus, kas ļautu integr ēt specifiskus jaut ājumus par ilgtsp ēju apmācības
tūrisma nozares kursos un papildu apm ācības kursos; atbalsta iniciat īvu“Kāizveidot t ūrisma apm ācības
jomu? ”un prasa t ās pastiprin āšanu;
38. prasa Komisijai un dal ībvalstīm piešķirt tūrismam, kas ir Eiropas tautsaimniec ības un nodarbin ātības
tirgus svar īga sastāvdaļa, izšķirošu lomu nodarbin ātības strat ēģijās un priorit ārajos pas ākumos soci ālās
atstumtības novēršanai.
Eiropas t ūrisma iepaz īšana un att īstības veicin āšana
39. atzin īgi vērtēKomisijas uzs ākto darbību, lai veicin ātu makroekonomikas dro šu un saska ņotu Kopie-
nas tūrisma identit ātes pastiprin āšanai nepiecie šamo datu ievie šanu (tūrisma satel ītaprēķini); aicina dal ībval-
stis turpin āt pielikt p ūlesšajāsakarāun Komisiju ierosin āt grozījumu Padomes Direkt īvai 95/57/EK
(1995. gada 23. novembris) (1) par statistikas datu v ākšanu tūrisma nozar ē, lai tajāiekļautu sada ļu par tūristu
satelītuzskaiti;
40. uzsver nepiecie šamību nodro šināt jauno dal ībvalstu t ūrisma organizatoru un sabiedrisko t ūrisma
organizāciju iekļaušanu Eiropas l īmenīpastāvošajos tīklos un strukt ūrās,īpaši, lai, tos piln ībāiesaistītu—
izmantojot pieredzes un lab ās prakses apmai ņu—veco Eiropas Savien ības dalībvalstu tūrisma mar šrutos;
41. aicina Komisiju un dal ībvalstis k ādas iniciat īvas ietvaros veikt nov ērtēšanu ar m ērķi izraudz īt izcilus
Eiropas t ūrisma mar šrutus pēc Eiropas Kult ūras galvaspils ētu parauga un kura ļautu katru gadu izv ēlēties
vienu vai vair ākus reģionus vai mikrore ģionus, pamatojoties uz kvalit ātes rādītājiem, saist ītiem ar kult ūras
un dabas mantojuma saglab āšanu un atjauno šanu, kāarīar ilgtspējīga tūrisma pakalpojumu att īstību;šajā
sakarāaicina Komisiju un dal ībvalstis izp ētīt iespēju piedāvātE Stūrisma zīmolu vai mar šrutu, kuru rakstu-
rotu milz īga dažādība, lielāsociālākvalitāte un ilgtsp ējība, un to att īstīt gan ES iek šienē, ganārpus tās,
izmantojot piem ērotu komunik ācijas kampa ņu;
42. nor āda, ka kult ūras mantojuma aizsardz ībai (joīpaši UNESCO pasaules kult ūras mantojuma aizsar-
dzībai) ir milz īga nozīme ES tūrisma ilgtsp ējīgāattīstībā; aicina Komisiju atv ēlēt lielākus līdzekļus kultūras
mantojuma aizsardz ībai;
(1) OV L 291, 6.12.1995., 32. lpp.C 193 E/330 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
43. aicina Komisiju un dal ībvalstis izveidot “Dzelzs priek škara ceļu”(Iron curtain trail) iniciatīvu, kas ir
līdzīga“Bostonas Br īvības ceļam”(Boston Curtain Trail) Amerikas Neatkar ības kara piemi ņai vai “Berlīnes
Mūra ceļš”Berlīnes Mūra celšanas un kri šanas piemi ņai, ar mērķi veicināt Eiropas identit āti;
44. atzin īgi vērtēIRE(Novatoriski re ģioni Eirop ā) iniciatīvu, kasļauj attīstīt labas prakses apmai ņas tīklu
saistībāar jaunāmr eģionālajām iniciat īvām; aicina Komisiju īpaši identific ēttūrismu IREtīkla ietvaros un
veicināt ilgtspējīga tūrisma izm ēģinājuma projektus, ko atbalst īs Eiropas Savien ība;
45. aicina Komisiju, lai pastiprin ātu Kopienas ieguld ījumu Eiropas t ūrisma ilgtsp ējā, piedalīties izmēģinā-
juma projektu att īstībāun veicin āšanā,līdzīgi tam projektam, kas tika īstenots Bale āru salāsa r“Zaļo karti ”,
jošādi projekti veido labo praksi un par āda, ka ir iesp ējams sasniegt t ūrisma nozares un vides aizsardz ības
līdzsvaru;
46. atbalsta pas ākumus, kas att īsta Eiropu k āceļojumu m ērķi pasaules l īmenī, izmantojot Eiropas t ūrisma
portālu, pieejamu Eiropas un ārpus Eiropas eso šo lielo valstu t ūristiem; mudina Komisiju, Eiropas T ūrisma
komisiju (ETC) un citus projekta partnerus sekm ēt vispārējas inform ācijas izplat īšanu (praktiski padomi
“Ceļot pa Eiropu ”) un inform āciju par iesp ējām un visp ārējāmtūrisma tēmām (gastronomija, kalnu t ūrisms,
salu tūrisms,ūdensdziedniec ības tūrisms, ar reli ģiju un kult ūru saistītais tūrisms, konferen ču un dar ījumu
tūrisms utt.); iesaka, lai pieeja nacion ālajiem port āliem no Eiropas port āla tiktu organiz ēta no saska ņotu
tematisko sai šu lappuses;
47. uzskata, ka jaunas t ūrisma anal īzes pamats un izaicin ājumi, kuri j āpieņem papla šinātajai Eiropai, vai-
rāk nekājebkad prasa dubultot p ūles privātāun valsts sektora efekt īvai koordin ēšanai un sadarb ībai ne tikai
vietējāun valsts m ērogā, bet arīvisas Eiropas m ērogā, laišīsadarbība būtu politiku un perspekt īvu darbību
nozīmīga sastāvdaļa un invest īciju un dal ībvalstu konkurences svar īgs faktors;
48. atbalsta visas iniciat īvas, kasļauj tuvin āt Eiropas iedz īvotājus, izmantojot t ūrismu, piem ēram, Eiropas
lauku tūrisma, soci ālāun kultūras tūrisma tīkli un mar šruti, un prasa, lai tiktu iedal īti līdzekļišo iniciatīvu
izplatīšanas atbalstam Eiropas pla šsaziņas līdzekļos.
Tūrisms un transports
49. atg ādina, ka transports ir t ūrismam, īpaši salu tūrismam, ļoti svarīga nozare, un visp ārīgi visattālāka-
jiem reģioniem gan t āpēc, ka tas veicina t ūrisma pakalpojumu ķēdes kvalit āti, gan mar šrutu pieejam ību;
50. uzsver nepiecie šamību attīstīt kombin ētos ceļojumus ar vilcienu un velosip ēdu un uzskata, ka šajā
kontekstātīkls“Eurovelo ”ir labs pamats; pieprasa ar ī, lai dzelzce ļau zņēmumiļautu pārvadāt velosipēdus
vilcienos, ieskaitot starptautiskos vilcienus, k ātas jau ir attiec ībāuz Francijas ātrgaitas vilcieniem (TGV) ;
51. neatlaid īgi prasa valsts un re ģionālajām iestādēm attīstīt upju tūrismu, veidojot un uzturot izklaides
kuģum a ršrutu tīklu Eirop ā, pamatojoties uz starptautiskaj āmērogāizstrādātajām klasifik ācijām;
52. atzin īgi vērtēKomisijas iniciat īvu, kuras m ērķis ir izveidot vadl īnijas valsts pal īdzībai reģionālajām
lidostām un zemo cenu sabiedr ībām, lai uzlabotu tiesisko dro šību un pied āvātu godīgus konkurences
apstākļus, kas veicina to pieejam ību tūristiem un re ģionālo attīstību; tomēr atgādina, ka ilgtsp ējas mērķa
sasniegšanai ir nepiecie šams sekot kontrol ētai zemo cenu aviol īniju attīstībai, lai nepalielin ātu gaisa
transporta pakalpojumu skaitu uz tiem pa šiem reģioniem vai tuviem re ģioniem, bet dr īzāk maksim āli attīs-
tītu gaisa transporta un sabiedrisk āzemes transporta savstarp ēju savieno šanu;
53. atzin īgi vērtēKomisijas priek šlikumu attiec ībāuz gaisa p ārvadājumu uz ņēmumu identifik āciju un
pasažieru inform ācijas režīmu papla šināšanosārpus gaisa transporta robe žām; bez tam, sagaida speci ālu
Komisijas iniciat īvu, ar kuru noteiktu dro šības standartus un uzraudz ības proced ūras nelieliem gaisa p ārva-
dājumu uz ņēmumiem, neliel ām aviokomp ānijāmu nm a z ākas nozīmes lidost ām; uzskata, ka tom ēr
jāpastiprina Eiropas Avi ācijas drošības aģentūras darbība, kāarījāuzlabo dal ībvalstu varas iest āžu sadarbība;17.8.2006. LV C 193 E/331 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
54. uzsver ar ī, ka ir svar īgi, lai tūrisma pakalpojumus padar ītu pievilc īgākus, veicin āt integrētu biļešu
pārdošanu;
55. atzin īgi vērtēKomisijas iniciat īvu attiecībāuz gaisa transporta pieejam ību person ām ar kust ību iero-
bežojumiem, kas veido t ūrisma piepras ījuma pieaugo šud aļu; uzsver, cik svar īgi ir paredz ētšāda veida
iespēju paplašināšanos ceļotāju sauszemes transport ā.
Kopienas l īdzfinans ētās struktur ālās intervences
56. atg ādina, ka t ūrisms ir re ģionālās,īpaši lauku un salu teritorij ās, attīstības un da žādības reāls nosacī-
jums, ka ir nepiecie šams līdzfinansēt projektus, balstoties uz integr ētu pieeju, apvienojot visas iesp ējas, kas
veicina klientiem sniegto pakalpojumu kvalit āti un mar šrutu pan ākumus, r ūpējoties par šo projektu ekono-
misko dz īvotspēju, joīpaši izmantojot kvalitat īvas valsts un priv ātāsektora partnerattiec ības;
57. atzin īgi vērtēto, ka Eiropas Parlamenta un Padomes jaunaj āRegulas priek šlikumāpar Eiropas Re ģio-
nālās attīstības fondu (ERAF) (KOM(2004)0495) tiek ņemta vērātūrisma veicin āšana, izmantojot konver ģen-
ces mērķi un intervences lauku rajonos; prasa ar ī, lai priek šlikuma re ģionālās konkur ētspējas mērķis strādātu
mazo un vid ējo tūrisma uz ņēmumu lab ā; atzinīgi vērtēmērķi atbalstīttūrisma aktivit ātes Padomes regulas
priekšlikumāattiecībāuz lauku att īstību ar Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai atbalstu (ELFLA)
(KOM(2004)0490), izmantojot lauku ekonomikas diversifik ācijas virzienu;
58. aicina Komisiju un Padomi strukt ūrpolitikas instrumentu apstiprin āšanā2007. –2013. gadam strat ē-
ģiskajos virzienos paredz ēt integrētu pieeju t ūrismam, ļaujot koordin ēt ELFLA un ERAF darb ības līdzīgi
LEADER programmai un INTERREG unURBAN programm ām;šādai pieejai vajadz ētuļautu ieviest patiesu
ilgtspējiga tūrisma reģionālo stratēģiju;
59. aicina dal ībvalstis savos valstu strat ēģiskajos pl ānos un darb ības programm ās izvirzītmērķus, kuri
ļautu reģioniem izveidot un finans ēt konsekventus projektus ilgtsp ējīga tūrisma att īstībai, kas b ūtu piemēroti
vietējiem apst ākļiem un iesp ējām, no da žādu teritoriju un iest āžu partner ības viedok ļatā, lai varētu izveidot
piemērotas viet ējātūrisma shēmas;
60. aicina dal ībvalstis, izmantojot ex ante ,in itinere unex post analīzes, arīatspoguļot tūrisma tematiku
Kopienas fonda finans ētiem projektiem, ko vada t ūrisma nacion ālās tematisk ās grupas, balstoties uz krit ēri-
jiem un r ādītājiem par ekonomisko dz īvotspēju un paredz ēto projektu ilgtsp ējību;
61. aicina Komisiju perioda vid ūizstrādāt vispārējas novērtēšanas ziņojumu par Kopienas ar t ūrismu
saistīto programmu intervenci un to ietekmi uz t ūrisma pied āvājuma kvalit āti un Eiropas mar šrutu ilgtsp ē-
jīgu attīstību;
62. aicina sagatavot p ārskata un anal īzes palīgmateriālus sabiedr ībai kopum ā,kāarīmazajiem un vid ē-
jiem uzņēmumiem, pa švaldību iestādēmīpaši par strukt ūrfondu un citu Kopienas darb ības programmu
(kultūra, vide utt.), kas veicina t ūrisma kvalit āti,īstenošanas un izmanto šanas nosac ījumiem;
63. vēršuzmanību uz to, ka t ūrisms ir politika, kas ir dal ībvalstu kompetenc ē,t o mērpārrobežu iniciatī-
vām, kam nepiecie šama soci ālāsadarbība un kas saista re ģionus (ar reli ģiju saistītais un kult ūras tūrisms,
svētceļojumi,ūdensdziedniec ības tūrisms u.c.), nepiecie šamas subs īdijas saist ībāarINTERREG programmu;
64. aicina Komisiju izveidot pietiekamu bud žeta pozīciju,ņemot vērātūrisma nozares noz īmi Eiropas
tautsaimniec ībā.
Tūrisms un Eiropas Savien ības likumdo šanas darb ība
65. prasa, lai jebkur šsekundāro tiesību aktu projekts, kas ietekm ētūrisma nozari, tiktu identific ēts jau no
Komisijas darba programmas īstenošanas brīžau nbūtu ietekmes anal īzes objekts, apvienojot t ūrisma nozari
pārstāvošās iestādes, strādājošos un pat ērētājus; prasa ar īpārskatu par šo pasākumuīstenošanu tūrisma
nozarē; prasa, lai par ex ante unex post analīzēm tiktu sistem ātiski ziņots Parlamentam;C 193 E/332 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
66. atz īmēarī, lai Komisijas dienestu savstarp ējās konsult ācijās Komisijas pazi ņojumos izkl āstītās nozares
intereses un ilgtsp ējīga tūrisma mērķi tiktu atbilsto šiņemti vērā;
67. aicina Komisiju paredz ēttūrisma korespondentu/koordinatoru t īkla izveido šanu visos Komisijas direk-
torātos, kuru kompetences skar šīs nozares darb ības (Uzņēmējdarbība un rūpniecība, reģionālāpolitika, vide,
lauksaimniec ība un lauku att īstība, enerģija un transports, iek šējais tirgus un pakalpojumi utt.), ko var ētu
koordinēt par tūrismu atbild īgāstruktūra Uzņēmējdarbības un rūpniecībasģenerāldirektorātā.
Tūrisms L īgum āpar Konstit ūciju Eiropai
68. atzin īgi vērtēto, ka ir iek ļauta specifiska noda ļa par tūrismu (4. noda ļa, III-281. pants) L īgumāpar
Konstitūciju Eiropai; uzskata, ka šis juridiskais pamats ļaus veikt konsekvent āku tūrisma atbalsta darb ību,
kuras noz īmi pastiprin ās pilnīga un nedal āma Eiropas Parlamenta iesaist īšana tiesību aktu pie ņemšanā;
69. aicina Komisiju nov ērtētk o pāar galvenajiem instit ūciju partneriem un nozares p ārstāvniecības orga-
nizācijāmd ažādas rīcības iespējas, lai atbalst ītu labvēlīgākas vides rad īšanu uzņēmumu konkur ētspējai un
koordinācijai starp dal ībvalstīm; aicina Komisiju, s ākot ar 2007. gadu, izvirz īt priekšlikumuīstenot ilgtermi ņa
darbības plānu (“Tūrisma pakete ”), lai nostiprin ātu Savien ības darbību saskaņotību tūrisma nozar ē, apvieno-
jot dalībvalstis un re ģionālāsu np ašvaldības iestādes, atbilsto ši labas pārvaldes principam;
70. aicina Komisiju iek ļaut tūrismu sadarb ības virzienos un priorit ātēs ar partnervalst īm, pamatojoties uz
Eiropas labu kaimi ņattiecību politikas att īstību, līdzīgi kāEiropas un Vidusj ūras reģiona valstu partner ībā;
*
**
71. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2005)0336
Eiropas skolas
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas skolu sist ēmas att īstības iesp ējām (2004/2237(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērāKomisijas zi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sist ēmas attīstības
iespējām (KOM(2004)0519),
—ņemot vērāKonvenciju, ar ko nosaka Eiropas skolu Stat ūtus (1),
—ņemot vērāParlamenta 2002. gada 17. decembra rezol ūciju par Eiropas skolu finans ēšanu (2),
—ņemot vērāEiropas skolu ģenerālsekretāra ikgadējo atskaiti Eiropas Skolu Padomei Briseles san āksmē
2005. gada 1. –2. februārī(3),
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāKultūras un izgl ītības komitejas zi ņojumu un Bud žeta komitejas atzinumu (A6-0200/2005);
(1) OV L 212, 17.8.1994., 3. lpp.
(2) OV C 31 E, 5.2.2004., 91. lpp.
(3) Dokuments 1612-D-2004-en-1, http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006. LV C 193 E/333 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris