LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 20.2.2015. 
COM(2015) 64 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Programmas “Muita 2013” nosl ēguma izv ērtēšana 
 
 
2 
  
SATURS 
 
 
1. PAMATOJUMS ....................................................................................................................... 3  
2. PROGRAMMA ....................................................................................................................... 3  
3. IZVĒRTĒŠANAS STRUKT ŪRA................................................................................................. 4  
4. PROGRAMMAS PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA EIROPAI ...................................................................... 5  
5. PROGRAMMAS “MUITA  2013”  EFEKTIVIT ĀTE...................................................................... 8  
5.1. Drošības un drošuma palielin āšana ........................................................................ 8  
5.2. ES finansi ālo interešu aizsardz ība........................................................................... 9  
5.3. Tirdzniec ības veicin āšana ........................................................................................ 9  
6. FAKTORI , KAS IETEKM Ē PROGRAMMAS SNIEGUMU ............................................................. 10  
7. PROGRAMMAS IZPLAT ĪŠANA (INFORM ĒTĪBA, ZINĀŠANAS UN IEVIEŠANA ) .......................... 11  
8. LIETDERĪBA....................................................................................................................... 12  
8.1. Saziņas un inform ācijas apmai ņas sistēmas.......................................................... 12  
8.2. Kopīgās darbības................................................................................................... 13  
9. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI ................................................................................................. 15  
9.1. Secinājumi.............................................................................................................. 15  
9.2. Ieteikumi ................................................................................................................. 16  
 
 
3 
  
1. PAMATOJUMS  
Muitas savien ība ir Eiropas Savien ības pamats un iekš ējā tirgus darb ības būtisks elements. 
Iekšējais tirgus var pien ācīgi darboties tikai tad, ja uz t ā ārējām robežām vispārēji piemēro 
kopīgos noteikumus. Tas noz īmē, ka Savien ības 28 muitas dienestiem ir j ārīkojas tā, it kā tie 
būtu viens dienests. 
Programmu “Muita 2013” (turpm āk “Muita 2013”) izveidoja ar L ēmumu Nr. 624/2007/EK1 
kā Eiropas Savien ības muitas daudzgadu r īcības programmu, lai atbalst ītu un papildin ātu 
darbību, ko dal ībvalstis uzs ākušas nol ūkā nodrošin āt efektīvu iekšējā tirgus darb ību muitas 
jomā. Tās pamatā ir četras iepriekš ējās programmas: “ Matthaeus ”, “Muita 2000”, 
“Muita 2002” un “Muita 2007”. Programmas galvenais m ērķis bija sniegt atbalstu un veicin āt 
sadarbību un koordin āciju starp dal ībvalstu muitas dienestiem, kas bija ar ī galvenie labuma 
guvēji. 
Saskaņā ar lēmuma par programmu 22. panta 1. punktu Komisijas atbild ībā tika veikta 
programmas nosl ēguma izv ērtēšana, galveno uzman ību pievēršot programmas pas ākumu 
efektivitātei un lietder ībai. Eiropas Komisija pl ānoja programmas nosl ēguma izv ērtēšanu un 
par tās veikšanu nosl ēdza līgumu ar ārēju konsultantu. Izv ērtējuma pētījumu veica “ The 
Evaluation Partnership ”, kam darba gait ā palīdzēja vadības grupa, kuras sast āvā bija 
kompetento Komisijas dienestu un piecu dal ībvalstu p ārstāvji. Vadības grupa atbalst īja 
izvērtēšanas komandu visos izv ērtēšanas procesa posmos. Izv ērtēšana sākās 2013. gada 
septembrī, un to pabeidza 2014. gada august ā. 
Šā ziņojuma pamat ā ir ārējā izvērtēšanas ziņojumā izklāstītie konstat ējumi un secin ājumi. 
Komisija augstu nov ērtē ārējā pētījuma — k ā ieguldījuma izvērtēšanā — vispārējo kvalitāti, 
kā arī atzīst, ka past āv ar metodiku saist ītas grūtības, un atzin īgi novērtē centienus šo gr ūtību 
novēršanā. Konstatējumi ir uzskat āmi par uzticamiem, un secin ājumi ir izdar īti precīzi. 
Šis Eiropas Komisijas sagatavotais zi ņojums atbilst l ēmuma par programmu 22. panta 
3. punktā minētajam pien ākumam pazi ņot par nosl ēguma izv ērtēšanas rezult ātiem Eiropas 
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai. 
2. PROGRAMMA  
Programma “Muita 2013” darboj ās no 2008. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim. 
Programm ā varēja piedal īties dalībvalstis, kandid ātvalstis, kas g ūst labumu no 
pirmspievienošan ās stratēģijas, kā arī potenci ālās kandid ātvalstis un dažas Eiropas 
kaimiņattiecību politikas partnervalstis. Papildus 28 ES dal ībvalstīm2 programm ā piedalījās 
piecas citas valstis: Turcija, Serbija, bijus ī Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republika, 
Melnkalne un Alb ānija. Ziņojumā visas valstis, kas piedal ījās programmas pas ākumos, tiek 
dēvētas par “iesaist ītajām valstīm”. 
Saskaņā ar lēmumu par programmu “Muita 2013” pieci visp ārīgie mērķi bija šādi: 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija L ēmums Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas 
rīcības programmu Kopien ā (Muita 2013). 
2 Horv ātija iestājās Eiropas Savien ībā 2013. gada 1. j ūlijā. Programmas izv ērtējuma vajadz ībām 
Horvātiju iekļāva dalībvalstu kategorij ā, tomēr analīzē tika ņemts vērā, ka lielākajā daļā programmas 
darbības laika Horv ātija vēl bija kandid ātvalsts. 
 
4 
 1) nodrošināt, ka muitas darb ības atbilst iekš ējā tirgus vajadz ībām, tostarp pieg ādes 
ķēdes drošību un tirdzniec ības atvieglin āšanu, kā arī atbalstīt izaugsmes un darbavietu 
radīšanas strat ēģiju; 
2) pastiprināt dalībvalstu muitas dienestu sadarb ības un pien ākumu veikšanas efektivit āti 
tā, it kā tie būtu viens dienests, lai t ādējādi nodrošin ātu kontroli, kas dod vien ādus 
rezultātus ikvien ā vietā visā Kopienas muitas teritorij ā, un atbalstu likum īgai 
uzņēmējdarbībai; 
3) nodrošināt Kopienas finansi ālo interešu nepieciešamo aizsardz ību; 
4) palielināt drošību un drošumu; 
5) sagatavot kandid ātvalstis un potenci ālās kandidātvalstis pievienošan ās procesam, 
tostarp apmainoties ar pieredzi un zin āšanām ar attiec īgo valstu muitas dienestiem. 
 
Kopējais paredz ētais finans ējums programmai bija EUR 323,8 miljoni. 
Lai sasniegtu programmas m ērķus, tika veikti š ādi pasākumi: 
• sakaru un inform ācijas apmai ņas sistēmu izstrāde, uztur ēšana un lietošana. 
Aptuveni 80 % programmas budžeta izt ērēja IT sistēmām, un tās bija citu programmas 
ietvaros veikto pas ākumu pamat ā; 
• kopīgas darb ības, tostarp semin āri, darbsemin āri, projekta grupas, vad ības grupas, 
darba vizītes, apmācības pasākumi, uzraudz ības pasākumi, salīdzinošā novērtēšana un 
citas darb ības, kas ļāva iesaist īto valstu ier ēdņiem sadarboties kop īgu interešu 
jautājumos. 
Sadarbība starp muitas dienestiem notika droš ā kopējā sakaru tīklā/kopējā sistēmas saskarn ē 
(turpmāk “CCN /CSI”), kas nodrošin āja visu valstu inform ācijas sistēmu sadarbsp ēju un bija 
droša platforma muitas dienestu savstarp ējai saziņai un pazi ņojumu apmai ņai. Šajā drošajā 
platformā darboj ās aptuveni 60 inform ācijas apmai ņas programmu un Eiropas 
lietojumprogramm u. Starp galvenaj ām IT programm ām un lietojumprogramm ām, ko 
atbalstīja programma un ko r ūpīgi pārbaudīja izvērtēšanā, bija šādas programmas: 
• eksporta kontroles sist ēma (EKS) un importa kontroles sist ēma (IKS), 
• jaunā datorizētā tranzīta sistēma (JDTS), 
• informācijas sistēma par Eiropas Kopienu integr ēto muitas tarifu ( TARIC ) un tarifa 
kvotu un maksim ālo robežu sist ēma (QUOTA ), 
• uzņēmēju reģistrēšanas un identific ēšanas sist ēma (EORI ) un atzīto uzņēmēju sistēma 
(AUS), 
• muitas riska p ārvaldības sistēma (MRPS). 
3. IZVĒRTĒŠANAS STRUKT ŪRA 
Izvērtēšanā galvenā uzmanība bija piev ērsta programm ā sasniegtajiem rezult ātiem un 
programmas ietekmei uz muitas savien ību un muitas dienestiem, kuri piedal ījās programm ā. 
Aptuveni 80 % programmas budžeta pieš ķīra IT sistēmām, un tās lielā mērā bija atbild īgas par 
programmas ieguld ījumu augst āka līmeņa politikas m ērķu sasniegšan ā. Tāpēc izvērtēšanu 
īpaši plānoja, lai padzi ļināti izpētītu to, kā “Muita 2013” finans ētās IT sist ēmas radīja 
pievienoto v ērtību muitas dienestu sadarb ībā un tādējādi veicināja programmas visp ārīgo 
mērķu sasniegšanu. 
Lai gūtu priekšstatu par to, k ā programma darboj ās praksē, galvenie v ērtēšanas krit ēriji un 
apsvērumi bija š ādi: 
 
5 
 1) “Muita 2013” pievienot ā vērtība Eiropai (skat īt 4. sadaļu); 
2) efektivitāte — Eiropas elektronisk ās muitas vides ieguld ījums, kas veikts, pal īdzot 
muitas dienestiem lab āk aizsarg āt ES finansi ālās intereses, palielin āt iedzīvotāju 
drošumu un droš ību un veicin āt tirdzniec ību (skatīt 5. sadaļu); 
3) neparedzētie un nepl ānotie rezult āti un ietekme, ko rad ījuši programmas pas ākumi 
(skatīt 6. sadaļu); 
4) programmas izplat īšana — inform ētība, zināšanas un ieviešana (skat īt 7. sadaļu); 
5) programmas lietder ība (skatīt 8. sadaļu). 
 
Ārējais konsultants izmantoja daž ādas metodes, apvienojot standarta programmas 
novērtējumu, ko jau izmantoja programmas starpposma izv ērtēšanā 2011. gad ā, un 
ieguldījumu anal īzi (sīkāku inform āciju skatīt 5. sadaļā). 
Komisija uzskata, ka programmas izv ērtēšanas vajadz ībām apkopotie dati ir vispus īgi un 
pārbaudīti, lai ieg ūtu uzticamu inform āciju un var ētu izdarīt secinājumus, pamatojoties uz 
drošiem pier ādījumiem, ko apstiprina vair āki avoti. Izv ērtēšanā izmantot ās informācijas 
galvenie avoti bija š ādi: 
• dokumentu izp ēte; 
• aptauja, kur ā apkopoti visu iesaist īto valstu muitas dienestu viedok ļi (viena atbilde no 
katras valsts, t ādējādi iegūstot 33 atbildes); 
• muitas ier ēdņu aptauja, kur ā apkopotas valstu muitas ier ēdņu atbildes. P ētījumā 
piedalījās ierēdņi, kuri bija tieši iesaist īti programm ā, kā arī tie, kas nebija tieši 
iesaistīti programm ā (kopā aptaujā tika sniegta 5401 atbilde); 
• seši gadījumu pētījumi ES dal ībvalstīs, ko veica, lai teor ētiski pārbaudītu pārmaiņas 
programm ā. 
 
Izvērtējot programmu “Mu ita 2013”, bija j āņem vērā vairāki ierobežojumi. Pirmk ārt, daudzi 
programmas pas ākumi turpin ājās no iepriekš ējās programmas, proti, “Muita 2007”. T āpēc 
rezultātus un ietekmi tikai retos gad ījumos var ēja attiecin āt tikai uz programmu “Muita 2013”. 
Otrkārt, tā kā izvērtēšana bija j āattiecina uz ierobežotu skaitu m ērķu un dalībvalstu, vienlaikus 
ļaujot labāk saprast, vai programma ir efekt īva, gadījumu pētījumu rezult ātus nevar visp ārināt 
statistiski reprezentat īvā veidā. Treškārt, izvērtētājiem bija pieejams maz kvantitat īvu datu, jo 
īpaši par valsts l īmenī izstrādājamo IT sist ēmu izmaks ām vai administrat īvo izmaksu 
samazināšanu, jo nebija uzraudz ības regul ējuma, lai var ētu izsekot šiem r ādītājiem, tāpēc 
izvērtētāji lielākoties pa ļāvās uz aptauj āto ieinteres ēto personu izpratni (p ētījumos, 
mērķtiecīgās intervijās vai gadījumu pētījumos). Pat šie eksperti praks ē bieži nevar ēja noteikt 
ieguvumu vai priekšroc ību skaitu, kaut ar ī tos izjuta. T āpēc izvērtēšanas secin ājumu pamat ā 
galvenokārt ir liels skaits kvalitat īvu pierādījumu un tikai nedaudz kvantitat īvu datu. 
Nākamajās sadaļās ir apkopoti secin ājumi par katru no pieciem izv ērtēšanas krit ērijiem un 
izvērtēšanas apsv ērumiem. 
4. PROGRAMMAS PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA EIROPAI  
Saistībā ar programmas “Muita 2013” nosl ēguma izv ērtēšanu ar pievienoto v ērtību Eiropai 
saprot papildu ieguvumus no darb ībām ES līmenī salīdzinājumā ar valsts iniciat īvām. Te 
ietverti šādi aspekti: 
i) kā programma papildina valsts iniciat īvas; 
 
6 
 ii) administrat īvo izmaksu un sloga samazin āšana (piem ēram, izmantojot kop īgas IT 
platformas, pamatnost ādnes, proced ūras; īstenojot paraugpraksi, kas noteikta, veicot 
programmas pas ākumus; samazinot dubl ēšanos un p ārklāšanos) vai, raugoties no cita 
skatupunkta, “ ārpus Eiropas” izmaksas;  
iii) Eiropas līmeņa sadarbība muitas jom ā, kas vislab āk tiek īstenota starp dal ībvalstīm, 
nevis dalībvalstīs, un programmas ietvaros izveidoto speci ālistu tīklu vērtība; 
iv) palielināts ES muitas savien ības vienveid īgums (“darbojas k ā viens dienests”) un 
kopīgās administrat īvās kultūras vērtība; 
v) rezultātu/ietekmes ilgtsp ēja, ja programmu neturpin ātu. 
 
Šajā izvērtēšanā atklāja būtisku programmas pievienoto v ērtību Eiropai, jo īpaši attiec ībā uz 
tās nozīmi, atbalstot ES muitas ties ību aktu īstenošanu valstu l īmenī. 
i) Kopumā valstu muitas ier ēdņi noskaidroja, ka programmas finans ētās IT sistēmas 
būtiski papildin āja valstu iniciat īvas, jo tās lielākoties bija saist ītas ar ES muitas 
tiesību aktu īstenošanu. Saska ņā ar viņu sniegto inform āciju šādi samazin ājās 
administrat īvās izmaksas, kas neb ūtu iespējams, ja katrai dal ībvalstij pašai b ūtu 
jāizstrādā līdzīgas IT sist ēmas. Piem ēram, tādas centraliz ētas datubāzes kā TARIC  un 
QUOTA  nodrošin āja dalībvalstu dienestus ar svar īgu inform āciju, ko citos apst ākļos 
tās katrā atsevišķā gadījumā pieprasītu Komisijai un glab ātu par saviem l īdzekļiem. 
Tomēr ieinteres ētās personas nevar ēja noteikt prec īzu administrat īvo izmaksu 
samazinājumu. 
ii) Jautājums par administrat īvo izmaksu samazin ājumu tika uzdots ar ī tieši muitas 
dienestiem izv ērtēšanas aptauj ā. Lielākā daļa atbildēja, ka programma pal īdzēja ieviest 
ES tiesību aktus ātrāk un par zem ākām izmaks ām, nekā tas būtu iespējams bez 
programmas atbalsta.  Kā attēlots 1. diagramm ā, 23 no 28 atbildes sn iegušajiem dienestiem nor ādīja, ka 
programma pal īdzēja tiem “liel ā vai zināmā mērā” veikt šos pas ākumus ātrāk. Turklāt 
25 dienestiem š ķita, ka programma pal īdzēja “lielā vai zin āmā mērā” veikt 
nepieciešamos pas ākumus par zemākām izmaksām. 
1. diagramma. Administrat īvais slogs, ko 
“Muita 2013 ” samazināja valstu dienestiem 
Avots: ES dal ībvalstu muitas dienestiem paredz ētā aptauja (skaits = 28, neviens no respondentiem neatbild ēja “nemaz ”). 
 
iii) Kopīgas darb ības ļāva tieši sadarboties daž ādu valstu ier ēdņiem. Izv ērtēšanā 
noskaidroja, ka t ās arī palielināja uzticēšanos un t ādējādi veicin āja inform ācijas 
bezmaksas apmai ņu, kā arī kopīgu IT sist ēmu un citu procesu izmantošanu. 
Izvērtēšanā secināja, ka izveidotajiem t īkliem bija svar īga nozīme programmas m ērķa 
“darboties k ā vienam dienestam” sasniegšan ā.  
Lielā mērā Eiropas l īmeņa un centraliz ētu IT sistēmu nodrošin āto saskaņošanu var ētu 
 
7 
 panākt tikai tad, ja muitas dienesti apmain ītos ar inform āciju ar cit ām dalībvalstīm 
un/vai atz ītu par uzticam ām to veikt ās darbības. Piem ēram, importa kontroles sist ēmā 
sūtītā ar risku saist ītā informācija nebūtu pārāk lietderīga, ja iest āde, kas to sa ņem, 
neuzticētos analīzei, kuras rezult ātā šī informācija iegūta. Līdzīgi arī citā dalībvalstī 
piešķirtais atz ītā uzņēmēja statuss paredz, ka attiec īgā statusa pieš ķīrēja iestāde 
konsekventi piem ēro kopienas pamatnost ādnes.   
Izvērtēšanā noskaidroja, ka nevar uzskat īt par pašsaprotamu uztic ēšanos, kas 
nepieciešama starp dal ībvalstu iest ādēm, lai šādas sistēmas darbotos efekt īvi, ņemot 
vērā dažādo administrat īvo kultūru un darba metodes. Š ī uzticēšanās ir jānopelna, un 
programmai bija b ūtiska nozīme tās veidošan ā. To daļēji panāca, izmantojot standarta 
tīklu veidošanu, kas ļāva muitas ier ēdņiem veidot person īgus kontaktus un neofici āli 
sadarboties citam ar citu. Iesp ējams, vēl svarīgāk ir tas, ka uztic ēšanos stiprin āja arī 
pastāvīgas tikšan ās un iepaz īšanās ar citu ier ēdņu darba metod ēm. 
iv) Izvērtēšanā noskaidroja, ka v ēl aizvien past āvēja būtiskas atš ķirības starp ES 
izmantotajiem muitas procesiem saist ībā ar importu. Viens no r ādītājiem, kas noder, 
lai noteiktu, cik liela ir š ī atšķirība, ir preču importam nepieciešamais laiks. Saska ņā ar 
Pasaules Bankas “ Doing Business ” ziņojumu3 standarta pre ču konteinera importam 
nepieciešamais laiks 28 Savien ības dalībvalstīs var būt no 5 līdz 19 dien ām.   
Tomēr, kaut arī šī atšķirība joprojām pastāv, izvērtētāji atklāja, ka plānošanas period ā 
tā būtiski samazin ājās. Tas ir b ūtisks uzlabojums, ņemot vērā, ka “Muita 2013” 
plānošanas periods ir starpposms pirms iesp ējamās centraliz ētās muitošanas 
ieviešanas. T ā kā Savienības Muitas kodeksa m ērķis ir ieviest centraliz ētu muitošanu 
līdz 01.10.2020.4, “Muita 2013” l īdzšinējais progress ir v ērtīgs, gatavojoties tik 
vērienīgam notikumam.  
Izvērtēšanā secināja, ka maz ticams, ka bez sadarb ības un pieredzes apmai ņas foruma 
vai tādas izdevumu programmas k ā “Muita 2013”, kas sp ēj finansēt kopīgas IT 
sistēmas, dalībvalstis saska ņotu savas proced ūras un muitas ties ību aktus, lai to r īcība 
būtu līdzīga un lai galu gal ā tās darbotos k ā viens muitas dienests. Cita starp ā šādu 
tiesību aktu īstenošana bez programmas, kas finans ē kopīgas IT sist ēmas vai zin āšanu 
apmaiņu, izmaks ātu ievērojami vair āk. Tas tāpēc, ka bez kop īgām IT sist ēmām un 
tehniskām specifik ācijām būtu jārada 28 daž ādas versijas katrai konkr ētajai sistēmai.  
v) Attiecībā uz rezult ātu ilgtspēju bez turpm āka finans ējuma izvērtēšanā secināja, ka 
dalībvalstīm būtu sarežģīti turpināt izmantot IT sist ēmas ilgāk par vid ēju termiņu, 
ņemot vērā IT sistēmu lielās izmantošanas un uztur ēšanas izmaksas un noz īmīgo 
pārvaldības funkciju, ko pašlaik veic  Eiropas Komisija. Kaut ar ī muitas dienestiem 
šķita, ka līdz šim sasniegtie rezult āti būtu ilgstoši, t ādi programmas ietvaros rad īti rīki 
kā IT sistēmas un apm ācību modu ļi bez periodiskas atjaunin āšanas pak āpeniski 
novecotu. L īdzīgi — tīkli, kas izveidoti, past āvīgi piedaloties kop īgās darbībās, bez 
nepārtrauktas mijiedarb ības sāktu izzust, un to rezult āti pakāpeniski tiktu zaud ēti. 
Darbinieku main ība un administrat īvas pārmaiņas varētu līdzīgi ietekm ēt tīklus, kas 
izveidoti programmas darb ības gados. T ādējādi, kaut ar ī līdz šim sasniegtais progress 
būtu vērojams ar ī nākotnē, nevajadz ētu par zemu nov ērtēt tā atkarību no turpm āka 
Komisijas atbalsta. 
                                                 
3 “ Doing Business  2013 — Re ģionālais profils: Eiropas Savien ība (ES) — Starptautisk ā Rekonstrukcijas un 
attīstības banka/Pasaules Banka; zi ņojums pieejams vietn ē http://www.doingbusiness.org   
4 Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savien ības Muitas kodeksu, 6. panta 1. punkts, 16. pants un 179. pants un 
Komisijas 2014. gada 29. apr īļa Īstenošanas l ēmums, ar ko nosaka darba programmu attiec ībā uz Savien ības muitas 
kodeksu (2014/255/ES).  
 
8 
 5. PROGRAMMAS “MUITA  2013 ” EFEKTIVIT ĀTE  
Lai novērtētu programmas efektivit āti attiecībā uz vispārīgo mērķu sasniegšanu, izv ērtēšanā 
izmantoja metodisku pieeju, ko sauc par ieguld ījumu anal īzi. Šī analītiskā pieeja ir īpaši 
piemērota, lai p ārbaudītu, vai programma vai politika devusi ieguld ījumu noteiktu rezult ātu 
un ietekmes sasniegšan ā. Lai veiktu l īdzsvarotu izv ērtēšanu, kas b ūtu gan pietiekami plaša, 
gan nodrošin ātu iedziļināšanos jaut ājumā, ieguldījumu anal īzē uzmanību pievērsa 
• atlasītiem politikas m ērķiem: no l ēmumā par “Muita 2013” izveidi min ētajiem 
pieciem visp ārīgajiem mērķiem atlasīja šos trīs: 1) ES finansi ālo interešu aizsarg āšana; 
2) drošības un drošuma palielin āšana; 3) tirdzniec ības veicin āšana; 
• atlasītiem muitas procesiem: pre ču imports un attiec īgie muitas procesi; 
• atlasītām valstīm: tika atlas ītas sešas no divdesmit asto ņām dalībvalstīm. Atlasē 
izmantotie krit ēriji bija muitas pl ūsmas apm ērs un veids, izmantoto muitas kontroles 
pasākumu veidi, dal ība programm ā un ģeogrāfiskās atšķirības. Izlas ē iekļāva 
Horvātiju, Čehiju, Franciju, V āciju, Ungāriju un Nīderlandi. 
Turpmāk ir izklāstīti galvenie izv ērtēšanā gūtie konstat ējumi un secin ājumi attiec ībā ar 
programmas ieguld ījumu trīs atlasītajos politikas m ērķos. 
5.1. Drošības un drošuma palielin āšana 
Attiecībā uz šo mērķi panāktais progress programma s ietvaros ir visp ārsteidzošākais, un to var 
uzskatīt par svar īgu soli virz ībā uz muitas riska p ārvaldības procesu iesp ējamu saska ņošanu, 
kā aprakstīts Savienības Muitas kodeks ā5. Turklāt kopš iepriekš ējās izvērtēšanas ir notikušas 
vairākas būtiskas pārmaiņas. Tās lielākoties bija saist ītas ar droš ību un drošumu, un to pamat ā 
bija iniciat īvas, ko īstenoja, lai Kopienas Muitas kodeks ā, kura noteikumi piln ā apmērā 
nestājās spēkā līdz 2011. gadam, ieviestu groz ījumu par droš ību un drošumu6. 
Importa kontroles sist ēma pilnā apmērā sāka darboties 2011. gad ā — uzņēmējiem piepras īja 
sniegt papildu inform āciju par droš ību pirms pre ču ievešanas Eiropas Savien ībā, kā arī 
veicināja inform ācijas apmai ņu starp dal ībvalstu dienestiem un Eiropas Komisiju. Datus, ko 
uzņēmēji sniedz šaj ā posmā, iepludina riska p ārvaldības procesos un t ādējādi uzlabo riska 
analīzi, ko valstu dienesti veic pre ču ievešanas viet ā, kā arī pēc tam pieg ādes vietās. 
Piemēram, gadījumu pētījumu vajadz ībām intervētie muitas ier ēdņi norādīja, ka programma 
veicināja informācijas apmai ņu ar citām dalībvalstīm, kas ļāva tām reaģēt uz riskiem ātrāk un 
iedarbīgāk. Konkr ēti — inform ācijas apmai ņa importa kontroles sist ēmā palīdzēja valstu 
iestādēm laikus apmain īties ar inform āciju par importu, kad preces, piem ēram, tika 
pārvirzītas. Muitas ier ēdņi uzskata, ka tas pal īdzēja veicināt tirdzniec ību, jo uz ņēmējiem 
nebija jāsniedz inform ācija divreiz, vienlaikus garant ējot tādu pašu droš ības un drošuma 
līmeni. 
Programmas darb ības laikā pilnā apmērā sāka darboties ar ī muitas riska p ārvaldības sistēma. 
Institucionaliz ējot ar risku saist ītās informācijas apmai ņas veidlapas dal ībvalstīs un visām 
dalībvalstīm ņemot vērā kopīgās prioritārās kontroles jomas un kop īgos riska profilus savos 
valsts riska p ārvaldības procesos, ar šo sist ēmu noteica riska anal īzes minim ālo standartu. 
                                                 
5 Savienības Muitas kodekss st ājās spēkā 2013. gada 30. oktobr ī, un ar to atc ēla Eiropas Parlamenta un Padomes 
2008. gada 23. apr īļa Regulu (EK) Nr. 450/2008 par Kopi enas Muitas kodeksa izveidi. Tā svarīgākos 
noteikumus piem ēros tikai no 2016. gada 1. maija.   
6 Grozījums par droš ību un drošumu aptv ēra četras lielas izmai ņas Muitas kodeks ā, ko izdar īja ar Komisijas Regulu 
(EK) Nr. 1875/2006, Komisijas Regulu (EK) Nr. 312/2009,  Komisijas Regulu (EK) Nr. 414/2009 un Komisijas 
Regulu (ES) Nr. 430/2010. 
 
9 
 Piemēram, daži gad ījumu pētījumos interv ētie slavēja to, ka sist ēma noteica riska anal īzes 
minimālo līmeni, un to, ka sist ēma stimul ēja ar risku saist ītas inform ācijas apmai ņu starp 
dalībvalstīm, izmantojot ar risku saist ītas inform ācijas veidlapas. Ier ēdņiem šķita, ka viņiem 
bija plašāka piekļuve ar risku saist ītai inform ācijai un vi ņi labāk varēja brīdināt citas valstis 
par iespējamiem riskiem. T āpēc, paaugstinot riska kontroles pas ākumu standartu un palielinot 
to atbilst ību, no programmas finans ētās sistēmas arī palielināja uzticēšanos, pal īdzot 
dalībvalstīm citu valstu veikto riska anal īzi uztvert k ā uzticamu un t ādējādi padarot kontroles 
pasākumus mērķtiecīgākus. 
Šajā laikposm ā ieviesa ar ī uzņēmēju sistēmas, palielinot muitas dienestu sp ēju apkopot 
informāciju par atseviš ķiem uzņēmējiem un palielinot riska anal īzes vajadz ībām pieejam ās 
informācijas daudzumu par tirgot ājiem. Piem ēram, gad ījumu pētījumi apliecin āja, ka 
uzņēmēju reģistrācijas un identifik ācijas sistēma atviegloja muitas dienestiem iesp ēju, veicot 
riska anal īzi, ņemt vērā uzņēmēja vēsturi, tostarp t ā raksturojumu cit ās dalībvalstīs. Atzīto 
uzņēmēju sistēma ļāva muitas dienestiem piev ērst uzman ību riskant ākajiem uz ņēmumiem, 
palielinot iesp ēju, ka kontroles pas ākumos, ko nepieciešams veikt tikai attiec ībā uz mazu da ļu 
sūtījumu, atkl ās bīstamas preces. 
5.2. ES finansi ālo interešu aizsardz ība 
Precīza tarifu apr ēķināšana un kr āpšanas apkarošana ir ļoti svarīgas, lai aizsarg ātu ES 
finansiālās intereses.  
Informācijas sistēma par Eiropas Kopienas integr ēto muitas tarifu ( TARIC ) un tarifa kvotu un 
maksimālo robežu sist ēma (QUOTA ) ir vienīgie oficiālie avoti, kas nodrošina valstu iest ādes 
ar inform āciju, kas saist īta ar tarifiem, un izv ērtēšanā secināja, ka tie ir m ūsdienīgi, uzticami 
un lietotājam ērti. Vairāk nekā divas trešda ļas dienestu (19 no 27 dienestiem) nor ādīja, ka 
lietojumprogrammas “liel ā mērā” veicināja konkrētu informācijas sistēmu mērķu sasniegšanu, 
proti, palīdzēt tirgotājiem un dienestiem ieg ūt importēto preču pareizu klasifik āciju un tarifa 
likmi. 
Citu IT sist ēmu potenci ālais ieguld ījums ES finansi ālo interešu aizsardz ībā ir vairāk saistīts ar 
krāpšanas nov ēršanu un atkl āšanu, tāpēc tas ir maz āk pamanāms un to ir gr ūtāk konstat ēt. 
Piemēram, kopum ā uzskatīja, ka Jaun ā datorizētā tranzīta sistēma (JDTS) liel ā mērā 
samazināja krāpšanu, radot izsekojamus ierakstus par katru tranz īta darījumu un samazinot 
novirzes no standarta proced ūrām. 
Turklāt riska pārvaldības sistēmu palielin ātā efektivitāte ne tikai pastiprin āja bīstamo pre ču 
kontroli, bet ar ī veicināja efektīvu muitas nodok ļu identifik āciju un iekas ēšanu. Tas tieši un 
pozitīvi ietekm ē ES finansi ālo interešu aizsardz ību. Piem ēram, daži gad ījumu pētījumos 
intervētie uzskat īja, ka šī sistēma ir jo īpaši atbilstoša, ņemot vērā, ka viņu valsts ir tranz īta 
valsts. Vi ņi paskaidroja, ka sist ēma ļāva muitas iest ādēm elektroniski re ģistrēt un apmain īties 
ar inform āciju ar citu dal ībvalstu muitas iest ādēm, tādējādi palielinot inform ācijas uzticam ību 
un būtiski paātrinot tranz īta procesu. Tas ļāva viņiem labāk uzraudz īt preču apriti un t ādējādi 
noteikt visus kr āpšanas vai nodok ļu nemaks āšanas gad ījumus. 
5.3. Tirdzniec ības veicin āšana 
Muitas jom ā šis mērķis tiek nov ērots pasīvi, jo tādas uzlabot ās riska pārvaldības sistēmas kā 
iepriekš min ētās ir ieviestas t ā, lai pēc iespējas mazāk traucētu tirdzniec ībai. Elektronisk ā 
vide, kur ā pašlaik tiek apstr ādātas muitas deklar ācijas, papildus atz īto uzņēmēju sistēmas 
ieviešanai un iev ērojami plaš ākai izmantošanai ir ļāvusi muitas savien ībai kļūt drošākai, 
vienlaikus veicot maz āk manuālu kontroles pas ākumu, kas pal ēnina tirdzniec ības plūsmu. 
 
10 
 Līdzīgi jaunā datorizētā tranzīta sistēma ir pal īdzējusi atbrīvoties no tranz īta deklarācijām, 
kuru pamat ā ir papīra dokumenti. Tas ir pa ātrinājis tranzīta procesu un samazin ājis laiku, kur ā 
no uzņēmējiem jāietur garantijas, un t ādējādi ir veicin āta tirdzniec ība, vienlaikus  veidojot 
elektroniskus ierakstus, kas samazin āja kļūdu un krāpšanas iesp ējamību. 
Savstarpējās atzīšanas nol īgumu ar treš ām valstīm parakst īšana pēc programmas finans ētām 
sanāksmēm ir vēl vairāk paātrinājusi Atzīto uzņēmēju sistēmas attīstību un tādējādi 
veicinājusi šo m ērķi. Ir jānorāda arī, ka no uz ņēmēju viedok ļa bez nov ērojamās pozitīvās 
ietekmes uz muitas procesiem sist ēmas uzlabošana nav devusi ac īm redzamus ieguvumus. K ā 
noskaidroja muitas savien ības izvērtēšanā, “kaut ar ī lielākā daļa ieinteres ēto uzņēmēju ar AU 
statusu atzin īgi novērtē papildu pakalpojumus [viegl āku piekļuvi muitas vienk āršojumiem, 
prioritāru apstrādi, mazāk fizisku un uz dokumentiem balst ītu kontroles pas ākumu attiec ībā uz 
uzņēmējiem ar AU statusu], tom ēr uzskata, ka praks ē novērotie ieguvumi ir ierobežoti”7. 
6. FAKTORI , KAS IETEKM Ē PROGRAMMAS SNIEGUMU  
Izvērtēšanā gūtie pierādījumi liecina, ka programmai nav bijusi nek āda neparedz ēta negatīva 
ietekme uz k ādu no iesaist ītajām ieinteres ētajām person ām. Galvenok ārt tas ir t āpēc, ka 
programmas labuma guv ēji bija skaidri noteikti un l ēmumus parasti pie ņēma vienpr ātīgi. 
Tomēr izvērtētāji atklāja dažus ietekm ējošus faktorus ārpus programmas kontroles, kas 
ietekmēja to, kā programma tika īstenota: 
• valstu dienestu izmaksas: kaut ar ī Eiropas l īmeņa IT sistēmu specifik ācijas finans ēja 
programma, faktisk ās īstenošanas izmaksas sedza dal ībvalstis. Īstenošanas izmaksas 
bija jo īpaši saistītas ar to, lai padar ītu valstu sist ēmas sader īgas ar ES specifik ācijām. 
Gadījumu pētījumos interv ētie norādīja, ka bieži š īs izmaksas bija b ūtiskas, un 
budžeta samazin āšana valstu l īmenī radīja bažas par dienestu sp ēju ieviest sist ēmās 
pārmaiņas apstiprin ātajos termi ņos. Šāda izmaksu diferenc ēšana izriet no paša 
lēmuma8, kurā ir noteikts, kuras izma ksas sedz Eiropas Savien ība un kuras izmaksas 
sedz iesaist ītās valstis; 
• valstu IT infrastrukt ūras sarežģītība un daž ādība: vairāki intervētie minēja arī valstu IT 
infrastrukt ūras sarežģītību un Eiropas l īmeņa sistēmu nepietiekamu integr ēšanu valstu 
līmenī kā būtisku trauc ēkli veiksm īgai IT sist ēmu īstenošanai. IT sist ēmu 
“kompilācija” izrais īja to, ka sist ēmu pielāgošana un atjaunin āšana ir sarež ģīts un 
dārgs vairāku dalībvalstu uzdevums. Tom ēr jānorāda, ka tas nenov ērsa uzman ību no 
minētajiem labumiem, ko deva š ādu sistēmu īstenošana. Gad ījumu pētījumos gūtie 
pierādījumi liecina, ka p ēc pilnīgas integr ēšanas valstu infrastrukt ūrā IT sistēmas 
būtiski uzlaboja valstu muitas procesus. T ādējādi šis ietekm ējošais faktors bija gan 
programmas kav ēklis, gan stimulators atkar ībā no situācijas valst ī un pieejamajiem 
resursiem; 
• vēsturiskais un ģeogrāfiskais konteksts: gad ījumu pētījumu rezult āti atklāja, ka 
programmas ieguld ījuma visp ārīgajos mērķos veids un apm ērs būtiski atšķīrās 
atkarībā no katras dal ībvalsts vēsturiskās un ģeogrāfiskās situācijas. Iesaist ītās valstis 
var sadalīt divās lielās kategorij ās: 1) tās, kurās ir salīdzinoši neliela muitas pl ūsma un 
tāpēc mazāk attīstīta muitas IT infrastrukt ūra, un 2) t ās, kurās ir ievērojami liel āka 
muitas pl ūsma un t āpēc attīstītāka IT infrastrukt ūra. Šo vēsturisko un ģeogrāfisko 
                                                 
7 Izvērtēšana, ko TAXUD  ĢD uzdevum ā veica PwC.  “Pētījums par muitas savien ības stāvokļa izvērtēšanu”, 10. lpp. 
8 Eiropas Parlamenta un Padom es 2007. gada 23. maija L ēmuma Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas r īcības 
programmu Kopien ā (Muita 2013), 17. pants. 
 
11 
 atšķirību dēļ pirmās grupas valstis bija daudz vair āk pārliecinātas par programmas 
finansēto IT sist ēmu nodrošin ātajiem ieguvumiem nek ā otrās grupas valstis, jo š ādi 
tās varēja izmantot pieredzi, ko guvušas valstis ar liel āku muitas pl ūsmu, un 
apmainīties ar šādu pieredzi; 
• ES tiesību aktu skaidr ība: būtiski kavējās importa kontroles sist ēmas ieviešana, par 
kuru ziņoja, ka tās ir ar šo sist ēmu saistīto tiesisko pras ību nepietiekam ās skaidrības 
sekas (piem ēram, attiec ībā uz ievešanas kopsavilkuma deklar ācijas saturu un laiku). 
Šķita, ka likumdev ēji bija nepietiekami nov ērtējuši sistēmas ieviešanas praktisko 
ietekmi un sarež ģījumus. Turkl āt pierādījumi liecin āja, ka ES ties ību aktus attiec ībā 
uz preču klasifik āciju uzskat īja par sarež ģītiem; tas ietekm ēja tādu sistēmu kā TARIC  
un Eiropas saistoš ās izziņas par tarifu sist ēmas skaidr ību un ērtumu lietot ājam; 
• informācijas apmai ņas juridiskie kan āli: respondenti kopum ā piekrita, ka programmas 
finansētās IT sistēmas veicin āja sadarb ību starp muitas dienestiem. Tom ēr vairāki 
respondenti paskaidroja, ka dažk ārt ar risku saist ītās informācijas apmai ņu traucēja 
tas, ka valsts ties ību akti ne ļāva muitas iest ādēm apmain īties ar jut īgo inform āciju ar 
citām dalībvalstīm, piemēram, tāpēc, ka notiek krimin ālizmeklēšana, tādējādi neļaujot 
pilnībā izmantot IT sist ēmu potenci ālu; 
• kopīgo darbību pārvaldība: kaut ar ī kopīgo darbību efektivit āte tika plaši slav ēta, 
aptaujās un intervij ās parādījās zināma kritika par to, k ā tiek īstenota kop īgo darbību 
pārvaldība. Piemēram, dažiem valstu koordinatoriem š ķita, ka pēdējos gados kop īgās 
darbības ir paplašin ājušās un ir gr ūti pārraudzīt visas veikt ās atbilstoš ās kopīgās 
darbības un noteikt, kur ās būtu jāpiedalās to ierēdņiem. Lai atrisin ātu šo probl ēmu, 
daži dienesti ierosin āja veikt pas ākumus, lai nov ērtētu projekta grupu lietder ību pirms 
to izveides un periodiski p ārskatītu tās; 
• muitas ier ēdņu valodas prasmes: daži interv ētie norādīja uz valstu muitas ier ēdņu 
valodas prasm ēm kā iespējamo trauc ēkli programmas veiksm īgai īstenošanai. 
Piemēram, dažos gad ījumu pētījumos interv ētie minēja, ka dažk ārt valstu muitas 
ierēdņu dažādais valodas prasmju l īmenis trauc ēja efektīvi apspriesties san āksmēs. 
7. PROGRAMMAS IZPLAT ĪŠANA (INFORM ĒTĪBA, ZINĀŠANAS UN IEVIEŠANA ) 
Izvērtēšanā apskatīja ar programmu saist ītās informācijas izplat īšanu un inform ētību, lai 
novērtētu, cik liel ā mērā programma tikusi veiksm īgi reklam ēta un tās rezultātus izmantojuši 
iesaistīto valstu ier ēdņi. Tomēr jānorāda, ka nav tiešas c ēloņsakarības starp inform ētību par 
programmu un t ās vispārējo efektivit āti. Piemēram, muitas ier ēdņi var izmantot t ādus 
programmas izn ākumus k ā IT sistēmas vai pamatnost ādnes, nezinot, ka t ās finansēja 
programma. 
Saskaņā ar izvērtēšanas konstat ējumiem muitas ier ēdņi bija sal īdzinoši labi inform ēti par 
“Muita 2013”. 52 % aptauj āto ierēdņu zināja par programmu9. Tomēr no tiem, kas zin āja par 
programmu, vair ākums aprakst īja savas zin āšanas kā “ļoti minim ālas” vai “minim ālas” 
(77 %). Tas liecina, ka v ēl ir iespējams uzlabot paskaidrojumus par to, k ā programma iederas 
valsts dienestos un k ā muitas ier ēdņi var to izmantot. 
                                                 
7 NB! Kop ā muitas ier ēdņiem paredz ētajā aptaujā uz šo jaut ājumu tika sniegta 4861 atbilde.  
 
12 
 Pētījumā arī konstatēja, ka 94 % programmas pas ākumu dal ībnieku10 kaut kādā veidā 
apmainījās ar savu pieredzi ar kol ēģiem tajā pašā dienestā. Atklāja, ka inform ētība un izpratne 
pat multiplikatoriem (t ādiem kā valstu koordinatori vai muitas ier ēdņi, kuri piedal ījās 
kopīgajās darbībās) bija ļoti svarīga, lai ieviestu programmas izn ākumus un nodrošin ātu, ka 
kopīgajās darbībās piedalās atbilstoši ier ēdņi, savukārt citi ierēdņi var iegūt no programmas, 
nezinot par to daudz. Daži gad ījuma pētījumos aptauj ātie minēja, ka ir svar īgi, ka ar 
programmas inform āciju apmain ās pareizie dienestu cilv ēki (nevis p ēc iespējas vairāk 
cilvēku), lai tie savuk ārt varētu nolemt, k ā vislabāk īstenot un izmantot programmas 
iznākumus. 
Bija liela vienpr ātība par to, ka programmas izn ākumi (t. i., IT sist ēmas un kop īgo darbību 
iznākumi) pozit īvi ietekm ēja valsts muitas procesu darb ību. Redzam ākā ietekme bija riska 
pārvaldības jomā, kur liels skaits dienestu un atseviš ķu intervēto uzsvēra programmas b ūtisko 
ieguldījumu. IT sist ēmas galvenok ārt uzskat īja par lietder īgām ātrā un sistem ātiskā 
informācijas apmai ņā starp dal ībvalstīm. Kopīgas darbības veicin āja pieredzes, zin āšanu un 
paraugprakses apmai ņu, vispārīgu izpratni par ES ties ību aktiem un to ieviešanu, k ā arī 
padziļinātas apspriedes par sarež ģītiem jautājumiem. 
Papildus t ādiem konkr ētiem iznākumiem k ā pamatnost ādnes vai apm ācības programmas 
kopīgās darbības galvenok ārt atzinīgi novērtēja, pateicoties to ieguld ījumam dal ībvalstu 
ierēdņu personīgo kontaktu un t īklu veidošan ā, tādējādi palīdzot viņiem ātrāk sazināties un 
produktīvāk sadarboties ar kol ēģiem.  
8. LIETDER ĪBA 
Saskaņā ar Lēmumu Nr. 624/2007/EK kop ējais paredz ētais finans ējums programmas sešu 
gadu ilgajam darb ības periodam bija EUR 323,8 miljoni. Tom ēr budžeta saist ību pārbaude 
apliecināja, ka programmas faktisk ās izmaksas bija par 15 % zem ākas jeb aptuveni 
EUR 272 miljoni. No tiem IT sist ēmas veidoja EUR 225 miljonus, bet p ārējie EUR 47 miljoni 
attiecās uz kopīgām darbībām. 
8.1. Saziņas un inform ācijas apmai ņas sistēmas 
IT sistēmām atvēlētos izdevumus var t ālāk sadalīt jaunu sist ēmu izstrādes izmaks ās (kas 
ietver liel ākos atjaunin ājumus), atbalsta un uztur ēšanas izmaks ās, kopējā sakaru tīkla/kopējās 
sistēmas saskarnes izmaks ās un izmaks ās, kas saist ītas ar kvalit āti un metodiku11. 
2. diagramm ā redzams, ka, kaut ar ī izdevumi katram no šiem aspektiem ir bijuši daž ādi, 
kopējās izmaksas kopš programmas s ākuma ir konsekventi palielin ājušās katru gadu. Ir v ērts 
atzīmēt arī to, ka izstr ādes izmaksas bija augst ākās 2010. gad ā (cita starp ā gatavojoties 
importa kontroles sist ēmas ieviešanai piln ā apmērā), savukārt atbalsta izmaksas bija augst ākās 
pēdējos divos programmas gados (kad liel ākā daļa ar droš ības un drošuma groz ījumiem 
saistīto sistēmu jau bija ieviestas). 
                                                 
10 NB! Kop ā muitas ier ēdņiem paredz ētajā aptaujā uz šo jaut ājumu tika sniegtas 2552 atbildes. 
11 Kvalit āte un metodika attiecas uz ārēju līgumslēdzēju veiktu sist ēmu kvalit ātes nodrošin āšanu. 
 
13 
 2. diagramma. Budžeta pieš ķīrums IT sist ēmām 2008. –2013. gad ā 
13 10 17 15 15 13 10 
11 9 13 18 18 6 8 7 6 5 8 
2 4 4 4 5 5 
 - 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50
2008 2009 2010 2011 2012 2013EUR, miljoni Kvalitāte un
metodika
CCN
Atbalsts
Izstrāde
 
Avots: TAXUD ĢD dati. 
8.2. Kopīgās darbības 
Kopīgās darbības, kas veidoja aptuveni 20 % programmas budžeta, papildin āja IT sistēmas un 
bija ļoti svarīgas, lai programma b ūtu efektīva un lietder īga, kā minēts iepriekš. 
Programmas sešos gados asto ņos kopīgu darbību veidos tika organiz ēti 7500 pas ākumi, kuros 
piedalījās 40 000 ier ēdņu12 (skatīt 3. diagrammu). 
                                                 
12 Jāatzīmē, ka viens ier ēdnis programmas darb ības laikā varēja piedalīties vairākās sanāksmēs, tāpēc 
skaitlis neapz īmē vienreizējo dalībnieku skaitu. 
 
14 
 3. diagramma. Dal ība kopīgās darbībās 
Kopīgās 
darbības veids  Dalībnieki  Darbības SanāksmesDalībnieki 
vienā 
darbībā Dalībnieki 
vienā 
sanāksmē Vienas 
sanāksmes 
izmaksas 
Salīdzinošā 
novērtēšana 330 10 40 33 8 EUR 6512 
Uzraudz īšana 512 8 150 64 3 EUR 2795 
Semināri 2570 38 75 68 34 EUR 42 696 
IT apmācība 2875 8 346 359 8 EUR 6933 
Darbsemin āri 3651 62 134 59 27 EUR 25 118 
Darba viz ītes 5223 n/a 5211 n/a 1 EUR 1031 
Vadības 
grupas  10 567  7 275 1510 38 EUR 26 711 
Projekta 
grupas  14 259  182 1309 78 11 EUR 9505 
Kopā 39 987 315 7540 310 
(vidēji) 16 
(vidēji) EUR 15 163 
(vidēji) 
Avots: TAXUD ĢD dati. 
Lielākā daļa programmas budžeta izdevumu bija dal ībnieku transporta, uztur ēšanās un 
dienasnaudas izmaksas, lai vi ņi varētu satikties Brisel ē vai kādā citā vietā. Vidējās viena 
dalībnieka izmaksas bija EUR 900. Sešos no asto ņiem kopīgu darbību veidiem viena 
dalībnieka izmaksas bija par 15 % maz ākas nekā šis vidējais rādītājs. Divi atlikušie veidi bija 
vadības grupas ar viena dal ībnieka vid ējām izmaks ām EUR 695 apm ērā un semin āri ar viena 
dalībnieka vid ējām izmaks ām EUR 1246 apm ērā. Izmaksu atš ķirību, šķiet, var pamatot ar 
attiecīgo kopīgo darbību būtību. Vadības grupas san āksmes parasti notika Brisel ē 1–2 dienas, 
un tajās regulāri piedalījās vieni un tie paši ier ēdņi. Semināri bija vienreiz ēji pasākumi, kas 
parasti notika konkr ētas valsts muitas dienesta izv ēlētā vietā — papildus izmaks ām un vieglai 
piekļūšanai tika ņemti vērā arī citi faktori, un dal ībnieku tīklu veidošanas pas ākumiem bija 
augstāka prioritāte. 
Kopīgas darbības piešķīra dienestiem elast īgu rīku kopumu ier ēdņu apvienošanai. Piem ēram, 
dažkārt sanāksmēm bija konkr ēti iznākumi, piem ēram, konkr ētas IT sist ēmas lietošanas 
pamatnost ādņu kopums vai kop īga apmācības programma. Citk ārt starpposma rezult āti nebija 
tik redzami, piem ēram, vienas dal ībvalsts ier ēdņi mācījās, kā viņu kolēģi citā valstī tikuši gal ā 
ar konkrēta veida procesu vai probl ēmu. 
Būtu grūti iedomāties, ka var ētu izstrādāt abpusēji pieņemamu kop īgu IT sist ēmu, piem ēram, 
ja šī izstrāde notiktu hierarhiski nevis t ādas projekta grupas aizbildn ībā, kas izveidota, lai 
apvienotu atbilstošos ier ēdņus. Šādā projekta grup ā ierēdņi varēja sadarboties, lai nodrošin ātu, 
ka viņu apsvērumi un idejas tiek ņemtas vērā un ka galaprodukts iederas pašreiz ējās valstu 
iestādēs. Elektronisk ās muitas grupa, lai ar ī nav vērsta tieši uz viena produkta vai IT sist ēmas 
izstrādi, ir peln ījusi īpašu uzman ību, jo nodrošin āja, ka IT pl ānošanā tika ņemti vērā visu 
dienestu viedok ļi, kopīgi tika apspriesti ar ieviešanu saist ītie jautājumi un tika rasti kop ēji 
risinājumi. Šī projekta grupa ar ī palīdzēja atklāt mazākus atzarojumus jaunu IT projektu 
izstrādei. 
 
15 
 Gadījumu pētījumos interv ētie atkārtoti uzsv ēra, ka bez kop īgām darbībām un iesp ējas valstu 
muitas dienestu ier ēdņiem sazin āties un apspriesties kl ātienē būtu ļoti grūti atrisināt un 
novērst dažādas problēmas un neskaidr ības.  
9. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
9.1. Secinājumi 
Komisija piekrita ārējā konsultanta izdar ītajiem secin ājumiem, kaut ar ī tai bija daži iebildumi 
attiecībā uz nepietiekamiem kvantitat īvajiem datiem, lai pamatotu secin ājumus, kā arī par 
projekta efektivit āti un lietder ību izdarītajiem secin ājumiem, kas ir neizm ērāmi un visp ārīgi. 
Izvērtēšanas komandas paveikto darbu nov ērtēja kā atbilstošu Komisijas izv ērtēšanas 
standartiem13. Spriedumi un secin ājumi tika pausti, pamatojoties uz konstat ējumiem, kas 
izdarīti, ņemot vērā savāktos pier ādījumus. Lai nodrošin ātu konstat ējumu notur ību, 
izvērtēšanā izmantoja vair ākas datu v ākšanas metodes, tostarp aptaujas, intervijas, dokumentu 
izpēti (tostarp l īdz šim veikt ās analīzes un uzraudz ības datus) un gad ījumu pētījumus, kaut ar ī 
uzraudzības dati bija ļoti ierobežoti nepiem ēroto uzraudz ības proced ūru dēļ. Šādu metodiku 
sajaukumu Komisija un ieinteres ētās personas kopum ā uzskatīja par pietiekamu. Ārējā 
konsultanta veikt ās izvērtēšanas galvenie secin ājumi, kuriem piekr īt Komisija, ir apkopoti 
turpmāk tekstā. 
Izvērtēšanā secināja, ka, kaut ar ī muitas savien ības darbībā ir būtiski daudzi faktori, 
programma “Muita 2013” iev ērojami palielin āja drošību un drošumu, uzlaboja ES finansi ālo 
interešu aizsardz ību un veicin āja tirdzniec ību. 
ES ekskluz īvā kompetence muitas jom ā nozīmē, ka muitas ties ību akti rodas Eiropas l īmenī, 
un tajos ir piepras īts saskaņot muitas politikas virzienus un proced ūras. No ieinteres ētajām 
personām iegūtās atsauksmes saist ībā ar izvērtēšanu ir pal īdzējušas noskaidrot, ka šaj ā ziņā 
“Muita 2013” ir ļoti svarīga nozīme. Citiem v ārdiem sakot, pareiza ES muitas tarifu 
piemērošana un muitas ties ību akti kopum ā nebūtu iespējami bez programmas, un daž ādās 
darbības to ir veicin ājušas. 
Eiropas l īmeņa sistēmas ir ļāvušas sadal īt slogu starp Eiropas Savien ību un iesaist ītajām 
valstīm. Turklāt muitas IT saska ņošana var ētu palīdzēt samazin āt centienu dubl ēšanos un 
tādējādi nākotnē uzlabot izmaksu lietder ību, taču īstermiņā vēl ir daudz iesp ēju uzlabot 
pašreizējo valstu sist ēmu un programmas finans ēto muitas sist ēmu sadarbsp ēju. Turklāt riska 
pārvaldības sistēmu palielin ātā efektivitāte ne tikai palielin āja bīstamo pre ču kontroli, bet ar ī 
veicināja muitas nodok ļu efektīvu identifik āciju un iekas ēšanu. Tas tieši un pozit īvi ietekm ēja 
ES finansi ālo interešu aizsardz ību. Elektronisk ā vide, kur ā pašlaik tiek apstr ādātas muitas 
deklarācijas, ir ļāvusi muitas savien ībai kļūt drošākai, vienlaikus veicot maz āk manuālu 
kontroles pas ākumu, kas pal ēnina tirdzniec ības plūsmu. 
Papildus IT sist ēmām tīklu veidošana, ko veicin āja kopīgas darbības, arī ir būtiska vair āku 
iemeslu d ēļ — cita starp ā tā nodrošina, ka muitas ties ību akti tiek piem ēroti konsekventi, tiek 
izplatīta paraugprakse un palielin āta uzticēšanās, kas ir nepieciešama, lai dienesti var ētu 
rīkoties tā, it kā tie būtu viens dienests. 
                                                 
13 http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/docs/standards_c_2002_5267_final_en.pdf   
 
16 
 9.2. Ieteikumi 
Pamatojoties uz sav āktajiem pier ādījumiem, izv ērtētāji sniedza vair ākus ieteikumus, lai 
uzlabotu programmas darb ību. Ieteikumi ir a pkopoti 4. diagramm ā, un Komisija tos visum ā ir 
atbalstījusi. Komisija ap ņemas piev ērsties ieteikumiem un sagatavot r īcības plānu to 
īstenošanai un turpm āku pasākumu veikšanai, ņemot vērā ieteikumu b ūtību, ietekmi uz 
programmu un iesp ējamiem termi ņiem to īstenošanai (piem ēram, programmas darb ības 
laikposmā vai nākamajā likumdošanas cikl ā). Secinājumi par turpm āku darbību, piemēram, IT 
sistēmu un lietojumprogrammu uzlabojumiem vai programmas rezult ātu izplatīšanu plaš ākā 
mērogā, tiks tieši apspriesti pašreiz ējās programmas “Muita 2020” īstenošanas laikposm ā. Citi 
secinājumi, kas saist īti ar ES un valstu IT sist ēmu integr āciju, būs pamatā turpmākai 
apspriešanai par programmas turpin ājumu piem ērošanas jomu un strukt ūru pēc 2020. gada. 
4. diagramma. Ieteikumi 
Nr. Ieteikums Atbildīgais 
1. Noteikt konkr ētus un izm ērāmus mērķus, ko var sasniegt 
programmas darb ības laikā. Papildus pašreiz ējiem konkr ētajiem 
programmas m ērķiem tajos j āietver Savien ības Muitas kodeksa 
noteikumi (kas j āievieš programmas “Muita 2020” darb ības 
laikā). Eiropas Komisija 
2. Sagatavot vispus īgu uzraudz ības regulējumu, lai p ārraudzītu 
paveikto un laikus noteiktu probl ēmjautājumus. Eiropas Komisija 
ciešā sadarbībā ar 
visām iesaistītajām 
valstīm 
3. Ieviest dokumentu apmai ņas platformas un veicin āt saziņu starp 
Komisiju un dal ībvalstīm. Eiropas Komisija 
4. Aktīvi pievērsties tādu politikas virzienu īstenošanai, kuru m ērķis 
ir centraliz ēta muitošana. Komisijai b ūtu jānosaka iesaist īto pušu 
pienākumi un atbild ība, kā arī jāpapūlas noskaidrot dal ībvalstu, 
Eiropas Komisijas un tirgot āju iespējamās izmaksas un 
ieguvumus. Eiropas Komisija 
kopā ar dalībvalstīm 
un, iespējams, citām 
pusēm 
5. Nodrošināt, ka kopīgās darbības ir elast īgas un piel āgojamas, k ā 
arī vairāk vērstas uz m ērķa sasniegšanu un saprotamas. Eiropas Komisija 
6. Izstrādāt sistemātiskāku mehānismu, lai periodiski p ārskatītu 
ilgstošas kop īgās darbības. Eiropas Komisija 
7. Vairāk sazināties ar valstu dienestiem par kop īgo darbību 
iznākumiem. Eiropas Komisija 
kopā ar atbildīgajiem 
par kopīgajām 
darbībām 
8. Risināt tehniskus jaut ājumus un konkr ētu IT sistēmu lietotāju 
problēmas, kas trauc ē uzlabot galvenos muitas procesus. Eiropas Komisija 
9. Veicināt ES un valstu IT sist ēmu integr āciju. Eiropas Komisija 
sadarbībā ar 
 
17 
 Nr. Ieteikums Atbildīgais 
dalībvalstīm 
10. Izmantot potenci ālos lietder ības uzlabojumus, lai v ēl vairāk 
saskaņotu un integr ētu IT sistēmas. Būtu sīkāk jāpārbauda 
centralizēto IT sistēmu dažādās izmaksas un devums ES un valstu 
līmenī. Eiropas Komisija