ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Orientējošā summa, kas piešķirta programmai par jaunu IT sistēmu izstrādi , lai pārvaldītu trešo valstu valstspiederīgo pārvietošanos pāri robežām, ir noteikta 1 100 miljonu euro apmērā . Šo programmu īsteno saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuros noteiktas jaunās IT sistēmas un to sakaru infrastruktūra, jo īpaši ar mērķi uzlabot robežšķērsošanas plūsmu pārvaldību un kontroli uz ārējām robežām, pastiprinot pārbaudes un vienlaicīgi paātrinot robežšķērsošanu regulāri ceļojošām personām.

1. Programma par jaunu IT izstrādi var balstīties uz pašreizējām struktūrām, un to īsteno saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuros noteiktas jaunās IT sistēmas un to sakaru infrastruktūra, jo īpaši ar mērķi uzlabot robežšķērsošanas plūsmu pārvaldību un kontroli uz ārējām robežām, pastiprinot pārbaudes un vienlaicīgi paātrinot robežšķērsošanu regulāri ceļojošām personām un nodrošinot sinerģijas ar pašreizējām IT sistēmām, un izvairoties no dubultiem izdevumiem .
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 251/118

Otrdiena, 2012. gada 13. marts

Pieprasījums atcelt Krisztina Morvai imunitāti

P7_TA(2012)0067

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Krisztina Morvai imunitāti (2010/2285(IMM))

2013/C 251 E/25

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Krisztina Morvai imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Budapeštas (Ungārija) Peštas centrālā iecirkņa tiesa nosūtījusi 2010. gada 13. oktobrī saistībā ar šajā tiesā izskatāmo lietu un kas paziņots 2010. gada 24. novembra plenārsēdē,

— pēc Krisztina Morvai uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Peštas centrālās rajona tiesas 2011. gada 19. decembra iesniegumus, kas saņemti, atbildot uz Juridiskās komitejas pieprasījumu saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu par papildu informācijas un paskaidrojumu sniegšanu,

— ņemot vērā 8. un 9. pantu Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

— ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

— ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

— ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0050/2012),

A. tā kā Peštas centrālā rajona tiesa ir pieprasījusi Eiropas Parlamenta deputātes Krisztina Morvai parlamentārās imunitātes atcelšanu saistība ar šīs tiesas tiesvedībā esošo lietu;

B. tā kā tiesas pieprasījums ir saistīts ar krimināllietu apsūdzībā noziedzīgā nodarījumā par neslavas celšanu, kas izpaudusies Krisztina Morvai paziņojumos attiecībā uz kādu privātpersonu Ungārijā;

C. tā kā ar 8. pantu Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanu, viņus aizturēt vai uzsākt tiesas procesu saistībā ar viņu pausto viedokli vai veikto balsojumu, pildot savus pienākumus;

D. tā kā lietas apstākļi liecina, kā tas norādīts tiesas iesniegumos Juridiskajai komitejai, ka Krisztina Morvai šos paziņojumus izdarījusi laikā, kad viņa nebija Eiropas Parlamenta deputāte;

1. nolemj atcelt Krisztina Morvai deputāta imunitāti;

2. uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Ungārijas iestādei un Krisztina Morvai.

(1) Lieta 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964], Krājums, 195. lpp., Lieta 149/85 Wybot v Faure and Others [1986], Krājums, 2391. lpp., Lieta T-345/05 Mote v Parliament [2008], Krājums, II-2849. lpp., Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra v De Gregorio and Clemente [2008], Krājums, I-7929. lpp. un Lieta T-42/06 Gollnisch v Parliament (Krājumā vēl nav publicēts) un Lieta C-163/10 Patriciell (Krājumā vēl nav publicēts).
16. vēršuzmanību uz 1. punktu (xxvii) 2005. gada 6. j ūlijātāpieņemtajārezolūcijāpar priekšlikumu
Padomes regulai par Koh ēzijas fonda izveidi (1) un aicina Komisiju l īdzīgi paredzētp rēmiju sistēmu“Kopie-
nas kvalitātes un efektivit ātes rezerves ”veidāto pasākumu veicināšanai, kuriem ir p ārrobežu ietekme, vai
kuri varētu atbilst eirore ģionos pastāvošajai infrastrukt ūrai;
17. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
(1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0278.
P6_TA(2005)0449
Andrzej P ęczak imunit āte
Eiropas Parlamenta l ēmums par piepras ījumu aizst āvēt Andrzej P ęczak imunit āti un privil ēģijas
(2005/2128(IMM))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāAndrzej Pęczak pieprasījumu aizstāvētv iņa imunitāti sakarāar kriminālprocesu, ko pret
viņu 2005. gada 18. apr īlīuzsākusi Lodzas (Polija) apgabaltiesa un par ko pazi ņots plenārsēdē
2005. gada 25. maij ā,
—ņemot vērā8., 9. un 10. pantu 1965. gada 8. apr īļa Protokolāpar privilēģijām un imunit āti Eiropas
Kopienās, kāarī6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Akt āpar Eiropas Parlamenta deput ātu
ievēlēšanu tiešās vispārējāsvēlēšanās,
—ņemot vērāEiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. j ūlija spriedumus (1),
—ņemot vērāReglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,
—ņemot vērāJuridiskās komitejas zi ņojumu (A6-0330/2005),
A. tākā2001. gada 23. septembr īAndrzej Pęczak tika iev ēlēts par Polijas parlamenta deput ātu; tākāpēc
Pievienošanāslīguma parakst īšanas 2003. gada 16. apr īlīviņškļuva par novērotāju; tākāno 2004. gada
1. maija līdz 2004. gada 19. j ūlijam viņšbija Polijas parlamenta deput āts; tākāviņa Polijas parlamenta
deputāta mandāts beidzās 2005. gada 19. oktobr ī;
B. tākāAndrzej Pęczak sūdzas par to, ka Polijas prokurat ūra, uzsākot procesu, ir p ārkāpusi likumu un ka
apgabaltiesas l ēmumam viņu aizturēt, arestētu nvēlāk pagarināt aresta termi ņu ir politiski iemesli;
C. tākāAndrzej Pęczak sūdzas par to, ka pret vi ņu uzsāktais kriminālprocess ir nevain īguma prezumpcijas
pārkāpums un ka vi ņa aizturēšanas un aresta apst ākļi ierobežov iņa iespējas sevi aizstāvēt;
D. tākāAndrzej Pęczak sūdzas par to, ka proced ūra, ko Polijas parlaments izmantoja, lai atceltu vi ņa
imunitāti, nav bijusi “likumīga”un ka viņa imunitāte atņemta, balstoties uz publik ācijām plašsaziņas
līdzekļos, kāarīpar to, ka aicin ājumi rīkoties, ko viņšnosūtījis vairākām personām (piemēram, ombu-
dam), nav iev ēroti;
E. tākā, spriežot pēc iegūtās informācijas, Andrzej P ęczak neaizsarg ādeputāta imunitāte attiecībāne uz
vienu no pras ībām, ar ko iepaz īstināts Eiropas Parlamenta priek šsēdētājs,
1. nolemj neaizst āvēt Andrzej Pęczak imunitāti un privilēģijas.
(1) Lieta 101/63: Wagner pret Fohrmann unKrier (1964) ECR 195; Lieta 149/85: Wybot pret Faure un citiem, (1986) ECR
2391.C 285 E/74 LV 22.11.2006. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2005. gada 1. decembris
23.

norāda, ka EIB kohēzijas aizdevumi no 2014. līdz 2020. gadam sasniedza 123,8 miljardus EUR un ka 2020. gadā vien šie aizdevumi sasniedza 19,5 miljardus EUR; turklāt norāda, ka 2020. gadā 34 % no visa EIB parakstītā apjoma ES-27 valstīs bija saistīti ar projektiem un saņēmējiem, kas atrodas EIB kohēzijas prioritārajos reģionos, kuri izraudzīti no mazāk attīstītiem reģioniem un pārejas reģioniem;
T.

tā kā ANO ģenerālsekretāra ziņojums “Mūsu kopīgā programma”, kas tika iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai 2021. gada septembrī, ko Ģenerālā asambleja atzinīgi novērtēja 2021. gada novembrī un kas tika izstrādāts plašas apspriešanās procesā, kurā piedalījās ANO dalībvalstis, intelektuāļi, jaunieši, pilsoniskā sabiedrība, attiecīgās ieinteresētās personas un pilsoņi, kā arī ANO sistēma un tās daudzie partneri, liecina, ka nākotnē būs vajadzīgs efektīvāks, iekļaujošāks, noteikumos balstīts un tīklots multilaterālisms; tā kā tas būs būtiski ANO sistēmai un citiem multilaterāliem forumiem, lai tie turpinātu pildīt efektīva satvara funkciju globālām apspriedēm un lēmumu pieņemšanai; tā kā šajā sakarībā ES atrodas unikālā pozīcijā, kas ļauj atbalstīt ANO un citas attiecīgās starptautiskās organizācijas reformu procesā un dot jaunu sparu to spējai darboties rezultatīvi un sadarboties — tostarp vietējā un reģionālā līmenī — ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, jauniešiem vai kopienām, kuras visvairāk cieš no klimata pārmaiņām; tā kā, to darot, ES būtu jāizmanto iespēja konstruktīvi un efektīvi sadarboties ar konkurējošām lielvarām, vienlaikus saglabājot stingru nostāju attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, jāveicina universālās vērtībās balstīts sociālais un politiskais modelis un jāīsteno ciešāka sadarbība un koordinācija ar līdzīgi domājošām valstīm, lai nostiprinātu universālo vērtību un pamattiesību pārākumu un sekmētu efektīvu risinājumu rašanu globālām problēmām; tā kā parlamentārā diplomātija būs būtisks elements, ar ko stiprināt uz noteikumiem balstītu, iekļaujošu, tīklotu un efektīvu multilaterālismu;
R.

tā kā salās esošās lauku saimniecības, no kurām lielākā daļa ir mazas, saskaras ar šķēršļiem, ko rada to attālā atrašanās vieta, izolētība un vides apstākļi, atkarība no enerģijas no kontinentālās daļas, ierobežotā ražošanas daudzveidība vietējo un klimatisko apstākļu dēļ un lielā atkarība no vietējiem tirgiem, kā arī klimata krīze, vides degradācija, bioloģiskās daudzveidības zudums un pamatinfrastruktūras, piemēram, ceļu, ūdensapgādes, atkritumu apsaimniekošanas un digitālās un veselības infrastruktūras, trūkums; tā kā šīs strukturālās grūtības bieži vien saasina pilnvērtīgu vispārējas nozīmes pakalpojumu neesamība;
3.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi pielāgot finansējumu un dotācijas, piemēram, paredzot priekšfinansējumu, papildu piemaksas stipendijām, avansa maksājumus un fiksētu summu izmaksu, lai palielinātu to cilvēku līdzdalību, kuriem ir mazāk iespēju vai kuri nāk no nelabvēlīgas vides, jo finansiālie šķēršļi joprojām ir viens no lielākajiem traucēkļiem, ar ko cilvēki saskaras programmā “Erasmus+”; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību piemērot elastīgus noteikumus, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu, kas ļautu apmierināt šo cilvēku vajadzības, jo īpaši segt dzīvošanas izmaksas;
—

ņemot vērā EPRS 2020. gada jūnija pētījumu “Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?” (“Mākslīgais intelekts. Kā tas darbojas, kāpēc tas ir svarīgs un ko mēs ar to varam darīt?”),
22.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka Savienības jaunais globālās Eiropas instruments (NDICI) labi atspoguļo ātras, stingras un plašas ārējās rīcības klimata jomā steidzamību un nozīmi; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka NDICI integrē rīcību klimata jomā un nodrošinās, ka 30 % no tās septiņu gadu budžeta 80 miljardu EUR apmērā atbalstīs klimata pasākumus; aicina Komisiju pilnībā ievērot šos mērķus un savos aprēķinos iekļaut tikai tādus pasākumus, kuriem ir skaidra klimata dimensija; atzinīgi vērtē to, ka finansējums netiek piešķirts investīcijām fosilajā kurināmajā un pasākumos, kam ir kaitīga vai būtiska negatīva ietekme uz vidi un klimatu; ļoti atzinīgi vērtē NDICI klimata drošības politiku (sk. NDICI regulas III pielikuma 3.1.(d) apakšiedaļu); aicina Komisiju par prioritāti noteikt darbības, kuru mērķis ir panākt visaptverošus un iekļaujošus rezultātus, sasaistot klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām ar konfliktu novēršanu un miera veidošanu; atzinīgi vērtē NDICI vides un klimata pārmaiņu programmu, vienlaikus uzsverot, ka palīdzībā nestabilām un konfliktu skartām valstīm jāiekļauj lielāks atbalsts vides pārvaldībai, tostarp iestāžu veidošanai; prasa NDICI miera, stabilitātes un konfliktu novēršanas programmas ietvaros izvērst visu miera veidošanas potenciālu; uzskata, ka NDICI pieejai klimata drošībai vajadzētu būt atsauces punktam attiecībā uz visām pārējām Savienības ārējām darbībām, un aicina PV/AP nodrošināt, ka jo īpaši KDAP tiek sinhronizēta ar šo pieeju; aicina Komisiju un EĀDD izmantot rezultātus no veiktajiem pētījumiem par jaunām klimata drošības ievainojamības problēmām, jo īpaši Sāhelā, Tuvajos Austrumos un Austrumāfrikā;
F.

tā kā laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam 14,1 % no dalībvalstu gruntsūdeņiem joprojām bija pārsniegta dzeramajam ūdenim noteiktā nitrātu koncentrācijas robežvērtība; tā kā ES par eitrofisku paziņotais ūdens ietver 81 % jūras ūdeņu, 31 % piekrastes ūdeņu, 36 % upju un 32 % ezeru; tā kā laikposmos no 2012. līdz 2015. gadam un no 2016. līdz 2019. gadam kopējā nitrātjutīgo zonu platība (tostarp dalībvalstīs, kas piemēro visu teritoriju aptverošu pieeju) palielinājās par 14,4 %; tā kā Komisija atzīmējusi, ka eitrofikācija ir problēma, kas netiek pietiekami ņemta vērā ar nitrātiem piesārņoto teritoriju apzināšanā;
36.

norāda, ka kravu pārvadājumi uz Ukrainu un tai kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm, kur ir iespaidīgs bēgļu pieplūdums, varētu saskarties ar normatīviem šķēršļiem; atzinīgi vērtē soļus, ko Komisija ir spērusi, lai precizētu — un lai mudinātu dalībvalstis piemērot — konkrētus pasākumus, kas atvieglo kravu autopārvadājumus ārkārtas situācijā, kuru radījusi Krievijas agresija pret Ukrainu, piemēram, šādus pasākumus: izsniegt pagaidu autovadītāja apliecības autovadītājiem no Ukrainas, kuri strādā ES un nevar atgriezties Ukrainā, lai atjaunotu savu autovadītāja apliecību, ja tai ir notecējis termiņš; apstiprināt pagaidu atkāpes no noteikumiem attiecībā uz braukšanas un atpūtas laika periodiem, vienlaikus nodrošinot autovadītāju labbūtību un drošību; noteikt atbrīvojumu no muitas nodevas pārvadājumiem, kas uzskatāmi par neatliekamo palīdzību, un noteikt atkāpes no pārvadājumu atļauju saņemšanas visu medicīniskai aprūpei vajadzīgo preču pārvadājumiem; vērš uzmanību uz to, ka Eiropā kravas automobiļu vadītājiem no Ukrainas ir liela spriedze, jo viņu valstī ir karš; aicina Komisiju īstenot stratēģiju, kas palīdzētu kravas automobiļu vadītājiem no Ukrainas atkal apvienoties ar savām ģimenēm, kurām ir nācies pārvietoties Eiropas Savienībā, un panākt, ka dalībvalstis sniedz palīdzību šādiem grūtībās nonākušiem autovadītājiem;
C.

tā kā atkrastes atjaunīgās elektroenerģijas cenas būtiski kritušās un līdz ar to šī enerģija kļuvusi par vienu no konkurētspējīgākajiem enerģijas avotiem, un atkrastes vēja enerģijas izlīdzināto izmaksu kopējais vidējais svērtais rādītājs samazinājies par 48 % laikposmā no 2010. līdz 2020. gadam, proti, no 0,14 EUR līdz 0,071 EUR par kWh 2020. gadā, un šī enerģija attiecīgi ir būtisks elements zaļās pārkārtošanās procesā, kas ļauj virzīties uz mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kā arī ir viens no svarīgākajiem ES klimata ambīciju pīlāriem; tā kā atkrastes atjaunīgai enerģijai ir liels potenciāls izmantot milzīgus enerģijas avotus, lai aizsargātu mājsaimniecības no enerģētiskās nabadzības;
D.

tā kā 2021. gada 21. novembrīA. Hamdok parakstīja vienošanos ar ģenerāli F. al-Burhan, atbrīvojot viņu no mājas aresta un ļaujot viņam arī turpmāk pildīt premjerministra pienākumus; tā kā A. Hamdok piekrita palikt amatā, lai turpinātu demokrātiskās reformas un vadītu jaunu tehnokrātisku kabinetu līdz brīdim, kad būs iespējams rīkot vēlēšanas; tā kā daudzi demokrātiju atbalstoši aktīvisti, pilsoniskās sabiedrības grupas un civilie līderi ir noraidījuši šo vienošanos; tā kā premjerministrs A. Hamdok atkāpās no amata 2022. gada 2. janvārī pēc valsts mēroga demokrātiju atbalstošiem protestiem, to pamatojot ar militāro ģenerāļu pretošanos lielākai civilajai pārvaldei;
k)

rūpīgi uzraudzīt ārvalstu iejaukšanos un nodrošināt stingrus Eiropas finansēšanas noteikumus un to izpildi attiecībā uz politiskajām partijām un fondiem, NVO un plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši gadījumos, kad finansējums nāk no nedemokrātiskām valstīm un nevalstiskiem dalībniekiem, lai novērstu elites pakļaušanu, ļaunprātīgu ietekmi un iejaukšanos ES un partnervalstu demokrātiskajos procesos un sabiedriskajās lietās; veicināt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību kā būtisku demokrātijas sastāvdaļu; veicināt īpašas programmas politisko partiju finansēšanas un kampaņu izdevumu jomā ES ārējās demokrātijas atbalstam trešās valstīs; pieņemt stingrus standartus attiecībā uz vēlētu amatpersonu un augstāko valsts amatpersonu nodarbinātību pēc amata ieņemšanas publiskajā sektorā, izvairīties no “virpuļdurvju efekta” gadījumiem un nodrošināt saskaņotus noteikumus un to izpildi ES līmenī, izmantojot stingru uzraudzības sistēmu;
30.

atzinīgi vērtē priekšlikumu kartēt sekundāro KSI potenciālo piegādi no ES krājumiem, atkritumiem un blakusproduktu pārstrādes; mudina Komisiju noteikt šo kartēšanu par prioritāti un veikt to agrāk nekā plānots; turklāt mudina Komisiju to attiecināt arī uz pašreiz pieejamām tehnoloģijām, ko izmanto, lai samazinātu pieprasījumu pēc KSI un palielinātu KSI atkārtotu izmantošanu piegādes ķēdē; uzsver nepieciešamību veicināt KSI tirgus sadarbības instrumentu ieviešanu, piemēram, ES izejvielu platformu, un attiecināt to arī uz produktu daudzuma izmaiņām apritē un to tendencēm, lai novērtētu potenciāli reciklējamos sekundāros materiālus;
—

ņemot vērā Lēvenas Universitātes 2016. gada maija pētniecības projektu “European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue” (“Eiropas uzņēmumu padomes kustībā. Vadības perspektīvas transnacionālas sociālā dialoga iestādes izveidē”),
21.

mudina ES un tās dalībvalstis apņēmīgi rīkoties, lai novērstu PMAU pārskatatbildības trūkumu, tostarp attiecībā uz pārredzamības kontroli un uzraudzību; atgādina visām valstīm par to pienākumu nodrošināt, ka PMAU, kas ir to jurisdikcijā vai darbojas to teritorijā, ievēro cilvēktiesības; uzsver, ka ir jānodrošina tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp kriminālsankcijas, par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izriet no PMAU darbībām; prasa visām personām, kas cietušas no pārkāpumiem, tostarp Krievijas algotņu izdarītajiem pārkāpumiem, netraucētu piekļuvi tiesu iestādēm un tiesiskajai aizsardzībai; aicina ES veicināt un atbalstīt centienus valstu un starptautiskajās jurisdikcijās sākt kriminālprocesu, lai sauktu PMAU pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem; šajā nolūkā aicina Krieviju pilnībā sadarboties ar ANO, ES un valstīm, kurās Vāgnera grupa, iespējams, ir izdarījusi noziegumus;
18.

uzskata, ka ESTF “ Madad” ir parādījis savu pievienoto vērtību, reaģējot uz krīzi, kā arī attiecībā uz ES, nodrošinot labāku ārējo pamanāmību un ietekmi, labāku kontroli, koordinēšanu un finansējuma piesaisti no dažādiem avotiem salīdzinājumā ar valsts līmeni vai citiem starptautiskiem kanāliem; norāda, ka tā finansējuma izlietojums bija atbilstīgs tiesiskajam pamatam vai izmantotajiem Savienības instrumentiem vai to mērķiem; tādēļ atgādina, ka projektiem, kas finansēti no trasta fonda “ Madad ”, ir jāveicina un jāaizsargā cilvēka cieņa, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī jāveicina sociālā un ekonomiskā iekļautība, it īpaši minoritāšu un neaizsargātu grupu iekļautība; pauž nožēlu par to, ka konflikts Sīrijā turpinās, un uzsver, ka, lai risinātu to Sīrijas bēgļu vajadzības, kuri paredzamā nākotnē nevar atgriezties savā piederības valstī, kā arī uzņēmēju kopienu vajadzības saistībā ar ilgāka termiņa integrāciju un nodarbinātību, joprojām ir vajadzīga ES un starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa palīdzība, kā arī sadarbībā ar uzņēmējām kopienām ir jāstiprina to spējas ilgāka termiņa integrācijas un nodarbinātības jomā; norāda, ka konflikta skartajās teritorijās Sīrijā nav iespējams veikt ilgtermiņa atjaunošanas pasākumus;
L.

tā kā Tunisijas ekonomika ir ļoti atkarīga no ārvalstu investīcijām, tūrisma un produktu eksporta uz ES; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas sniegto informāciju Tunisijai tās tekošā konta un budžeta deficīta dēļ ir nepieciešamas pamatīgas strukturālās reformas; tā kā ES ir Tunisijas svarīgākā tirdzniecības partnere: 2020. gadā tirdzniecība ar ES bija 57,9 % no Tunisijas kopējā tirdzniecības apjoma, 70,9 % no tās eksporta bija eksports uz ES un 48,3 % no tās importa bija ES izcelsmes imports; tā kā valsts ekonomika varēs uzplaukt tikai tad, ja tiks atjaunota demokrātija un nodrošināta drošība un stabilitāte;
—

ņemot vērā 2018. gada 18. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu “Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” (Vidusposma progresa ziņojums par to, kā tiek īstenota rīcības programma NAIADES II iekšzemes ūdensceļu transporta veicināšanai (attiecībā uz 2014.–2017. gadu)) (SWD(2018)0428),
13.

atkārtoti nosoda praksi saukt pie atbildības un vajāt tiesnešus, kuri kritizē Polijas valdību; aicina Disciplinārlietu palātu tās pašreizējā sastāvā apturēt visas tās darbības un lietas, tostarp tiesvedības lietas, un atjaunot darbā visus tiesnešus, kurus šī palāta ir atcēlusi no tiesnešu amata, tostarp tos tiesnešus, kuriem joprojām tiek liegts spriest tiesu, neraugoties uz to, ka viņi sekmīgi ir pārsūdzējuši tiesas palātas lēmumu par viņu atstādināšanu no amata, jo to tiesu priekšsēdētāji, kurās viņi pildīja savus pienākumus, pēc tam pastāvīgi nepilda galīgos spriedumus apelācijas instancē;
J.

tā kā 2021. gada 30. jūnijā Tieslietu ministrijas prokurori iesniedza Turcijas Lielās nacionālās asamblejas Apvienotajai parlamentārajai konstitūcijas un tieslietu komitejai procedūru kopsavilkumus, kuru mērķis ir atcelt likumdevēja imunitāti 20 opozīcijas likumdevējiem no sešām dažādām opozīcijas partijām; tā kā šīs procedūras ir vērstas pret 15 deputātiem no HDP, Republikāniskās tautas partijas (CHP) vadītāju Kemal Kılıçdaroğlu un pret vienu likumdevēju no ikvienas citas opozīcijas partijas, proti, Demokrātiskās reģionu partijas (DBP), İYİ (Labā) partijas, Turcijas Strādnieku partijas (TİP) un Demokrātu partijas (DP);
30.

pauž bažas par to, ka, nemaz nerunājot par zvejas darbību aizliegumiem vai ierobežojumiem, pat tad, ja piekļuve ir atļauta, zvejnieki mēdz izvairīties no zvejas apgabalos ar AVP, baidīdamies no nejaušiem bojājumiem un zvejas rīku aizķeršanās vai nozaudēšanas, un līdz ar to bailes no iespējamas atbildības rada bažas, kas apgrūtina līdzāspastāvēšanu;
—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departamenta 2020. gada decembra pētījumu “Impact of state aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment” (Valsts atbalsta ietekme uz konkurenci un konkurētspēju Covid-19 pandēmijas laikā: agrīns novērtējums),
D.

tā kā pastāv būtiska saikne starp sociālo pakalpojumu sniegšanu, fizisko un IKT savienojamību, izglītību un darba iespējām, no vienas puses, un spēju noturēt iedzīvotājus konkrētās teritorijās un piesaistīt tos šīm teritorijām, no otras puses; tā kā daudzi ES reģioni, tostarp lauku apvidi, kas veido 44 % no Savienības teritorijas, un attālie, nomaļie, salu un kalnu reģioni, kas ir nelabvēlīgākā situācijā no ģeogrāfiskā, sociālā un ekonomiskā viedokļa, joprojām saskaras ar nopietniem trūkumiem šo pakalpojumu nodrošinājumā; tā kā šos reģionus īpaši raksturo zems iedzīvotāju blīvums, iedzīvotāju aizplūšana no laukiem un iedzīvotāju skaita samazināšanās tendences, kam ir tādas negatīvas sekas kā novecošana, paaudžu nomaiņas problēmas un lauksaimniecības attīstība; tā kā būtu jāattīsta lielāka sinerģija ar ES transporta politiku, lai apmierinātu reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu un mazapdzīvotu reģionu īpašās vajadzības; tā kā pašreizējai ES iedzīvotāju novecošanas tendencei ir būtiskas ekonomiskas un sociālas sekas, piemēram, augstāks apgādājamo īpatsvara koeficients, spiediens uz fiskālo un sociālā nodrošinājuma ilgtspēju un lielāks slogs uz veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem;