Trešais progresa ziņojums par to, kā Gruzija īsteno Vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu

Ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sīkāk aplūkotas šeit aprakstītās tendences. Komisijas dienestu darba dokumenta pielikumā atbilstīgi VRLRP metodikas prasībām Komisija sniedz faktu analīzi un statistikā balstītu informāciju par gaidāmās vīzu režīma liberalizācijas paredzamo ietekmi uz migrāciju un drošību. Pieejamie dati un informācija iezīmē paredzamās pamata tendences migrācijas un drošības jomās, parādot, ka ES ir pievilcīgs galamērķis migrantiem no Gruzijas, kas rada potenciālus drošības riskus, kas ir jāuzrauga.

Gruzija 2014. gada decembrī iesniedza atjauninātu progresa ziņojumu. Laikposmā no 2014. gada decembra līdz 2015. gada martam norisinājās Komisijas vadītas novērtējuma misijas, kuras izvērtēja visus četrus VRLRP blokus un kurās bija iesaistīti eksperti no ES dalībvalstīm, kuriem palīdzēja Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) un ES delegācija Gruzijā.

To likuma par ārvalstnieku un bezvalstnieku juridisko statusu daļu īstenošana, kas attiecas uz aizturēšanu un atgriešanos, tika atlikta līdz 2015. gada 1. jūlijam. Iestādes ir izveidojušas visus nepieciešamos mehānismus un instrumentus. Būtu jāveic pamatīga analīze, lai noteiktu iespējamos trūkumus un juridiskas problēmas, ko varētu būt nepieciešams risināt.

Tiek uzskatīts, ka migrācijas pārvaldības kritērijs ir gandrīz sasniegts. Gruzijas iestādēm tiek ieteikts:

paplašināt Iekšlietu ministrijā pieņemto riska analīzes koncepciju, lai aptvertu visas attiecīgās migrācijas politikas jomas, tostarp patvēruma politiku, likumīgas migrācijas politiku un integrācijas un reintegrācijas jautājumus;

pakļaut reintegrācijas pasākumus vienai pārvaldības struktūrai, lai nodrošinātu to stratēģisku pārvaldību un skaidrus politikas virzienus. Iestādēm būtu jāturpina nodrošināt mobilitātes centrus ar ilgtspējīgiem finanšu un cilvēku resursiem un jāpalielina to spēja atbilstīgi riska analīzes rezultātiem. Būtu jāizveido analītiska ziņošanas sistēma, lai novērtētu kopējo to Gruzijas pilsoņu skaitu, kuri atgriežas Gruzijā (brīvprātīgi, deportācijas vai atpakaļuzņemšanas ceļā);

pastiprināt reģionālā līmeņa, vietējā līmeņa un visu citu līmeņu informācijas kampaņas par Gruzijas pilsoņu tiesībām un pienākumiem gaidāmā bezvīzu režīma ietvaros.

2.2.3. Patvēruma politika

Salīdzinoši īsā laika posmā Gruzija ir pieņēmusi stingru tiesisko regulējumu patvēruma jomā. Likums par bēgļiem un humanitāro statusu nodrošina nepieciešamo iestāžu sistēmu, juridiskās procedūras un principus un lielā mērā atbilst starptautiskajiem un Eiropas standartiem. Kopumā likuma īstenošana ir apmierinoša. Bēgļa statusa noteikšanas procedūras kvalitāte kopumā ir pietiekama.

Kopš 2014. gada 15. novembra ir ieviesta pagaidu personas apliecība, kas tiek piešķirta visiem patvēruma meklētājiem. Ir izveidota Izcelsmes valsts informācijas nodaļa, un tā labi funkcionē. Ir panākts ievērojams progress ārvalstu pilsoņu integrācijas jomā, piemēram, garantējot viņiem tādu pašu attieksmi kā Gruzijas pilsoņiem veselības aprūpes un nodarbinātības jomā.

Tiek uzskatīts, ka patvēruma kritērijs ir daļēji sasniegts, bet ar labām izredzēm uz turpmāku progresu. Gruzijas iestādēm tiek ieteikts:

turpināt darbu pie procedūru izstrādes, lai izsniegtu vīzas humānu apsvērumu dēļ;

izveidot sistēmu, lai uzraudzītu lēmumu pieņemšanas kvalitāti attiecībā uz patvēruma pieteikumiem, izmantojot skaidrus kvalitātes rādītājus;

izstrādāt stratēģiju, lai pārvaldītu uzkrātās neizskatītās lietas, un ārkārtas situāciju plānu pēkšņa patvēruma meklētāju pieplūduma gadījumam. Būtu jānodrošina pietiekami cilvēku un finanšu resursi;

gan likumā, gan praksē garantēt Iekšzemē pārvietoto personu no okupētajām teritorijām, izmitināšanas un bēgļu ministrijas spēju neatkarīgi pieņemt motivētus lēmumus, vadoties tikai pēc katras lietas individuālās būtības. Nodrošināt personām, kuru pieteikumi ir noraidīti, vai to likumīgajiem pārstāvjiem vismaz minimālu piekļuvi Iekšlietu ministrijas informācijai, kas bijusi par pamatu negatīvajam drošības atzinumam, lai to varētu apstrīdēt taisnīgā tiesā;

izstrādāt valsts apmācības standartprogrammu gan jaunajiem, gan pieredzējušajiem darbiniekiem;