Tomēr saistības, ko līdz šim uzņēmušās dalībvalstis, nebūt neaptver visas reālās vajadzības. Kopš 8. oktobra uz EASO uzaicinājumu veikt ieguldījumu atsaukušās tikai sešas dalībvalstis, piedāvājot nosūtīt 81 speciālistu no 374 nepieciešamajiem. Uz Frontex uzaicinājumu līdz šim atsaukušās sešas dalībvalstis, nosūtot 48 robežsargus. Lai apmierinātu aģentūru novērtētās vajadzības, dalībvalstīm būtu ātri jāiesniedz sava ieguldījuma piedāvājums.

Tomēr viņu darbs lielā mērā atkarīgs no dalībvalstu atbalsta. Frontex un EASO ir izsludinājuši dalībvalstīm adresētus uzaicinājumus veikt ieguldījumus cilvēkresursu un tehniskā aprīkojuma veidā. Abos gadījumos pieprasītais līdzekļu apjoms ir neparasti liels salīdzinājumā ar pieprasījumiem, ko aģentūras iesniegušas iepriekš. Tas atspoguļo to uzdevumu ārkārtas raksturu, kuri jārisina vairumam skarto dalībvalstu. Ir svarīgi, lai pārējās dalībvalstis uz šiem uzaicinājumiem atbildētu pozitīvi, konkrēti un ātri.

Komisija ir nosūtījusi īpašos sūtņus gan uz Itāliju, gan Grieķiju, lai tie veiktu praktisku koordināciju un sniegtu atbalstu. Komisijas Strukturālo reformu atbalsta dienesta ģenerāldirektora vadībā, kurš ir pakļauts tieši Komisijas priekšsēdētājam, Grieķijā strādā specializēta komanda. Šī komanda ir pieņēmusi pakāpenisku pieeju, kā noteikt “karstos punktus”, iesaistīt atbalsta grupas, sākt atgriešanu un stiprināt robežas. Tādā pašā veidā Itālijā tiek īstenots tieša reāllaika atbalsta un koordinācijas darba modelis. Šis pastiprinātais nepārtrauktais atbalsts no Komisijas ir daudz devis abām dalībvalstīm, lai tās varētu sākt pārcelšanas īstenošanas fāzi (sk. 2. un 3. pielikumu).

Lai efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmu radīto spiedienu uz dažiem kopējās Šengenas zonas ārējās robežas posmiem, visām dalībvalstīm jārīkojas atbildīgi un solidāri. Ātra “karsto punktu” pieejas ieviešana sniedz atbalstu visvairāk skartajām dalībvalstīm, nodrošinot, ka iebraucēji tiek pienācīgi uzņemti, identificēti un tiek nokārtotas nepieciešamās formalitātes. Paralēli Komisija ir ierosinājusi un Padome pieņēmusi pasākumus, kas paredz pārcelt 160 000 cilvēku, kuriem nepārprotami vajadzīga starptautiskā aizsardzība. Tas ļaus ievērojami, kaut tikai daļēji, mazināt spiedienu uz visvairāk skartajām dalībvalstīm. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai minētie paralēlie pasākumi tagad tiktu pilnībā īstenoti: lai visiem migrantiem tiktu ņemti pirkstu nospiedumi, lai patvēruma meklētāji tiktu ātri atlasīti un pārcelti un lai uzņemšanas spējas būtu pienācīgas, papildus tam lai tiktu veikti pasākumi citā dalībvalstī ieceļojošu pārcelto personu turpmākas pārvietošanās novēršanai un tūlītējai atgriešanai pārcelšanas valstī. Vēl viens būtisks elements ir darbība, kas nodrošinātu to personu ātru atgriešanos, brīvprātīgu vai piespiedu kārtā, kurām nav vajadzīga starptautiskā aizsardzība un kurām tāpēc nav tiesību uz pārcelšanu. Komisijas ierosinātās prioritārās darbības veltītas lielākoties pasākumu operatīvajam aspektam.

Šajā paziņojumā pēc trim nedēļām izklāstīts, ar kādām sekmēm īstenotas prioritārās darbības (sk. 1. pielikumu). Eiropadome šonedēļ dod iespēju valstu vai to valdību vadītājiem skaidri un nepārprotami apņemties sākt jaunu posmu ES atbildes reakcijā uz bēgļu krīzi — ātru un apņēmīgu īstenošanu.

Gada pirmajos deviņos mēnešos Eiropā ieceļojuši vairāk nekā 710 000 cilvēku: bēgļi, pārvietotās personas un citi migranti. Un ir skaidrs, ka tendence turpināsies. Tas ir pārbaudījums Eiropas Savienībai. Eiropas programmā migrācijas jomā, ar ko Komisija nāca klajā 2015. gada maijā, ir noteikta nepieciešamība pēc visaptverošas pieejas migrācijas pārvaldībai. Kopš tā laika ieviesti vairāki svarīgi pasākumi, tostarp pieņemot divas ārkārtas shēmas, kas no visvairāk skartajām dalībvalstīm uz pārējām ES dalībvalstīm paredz pārcelt 160 000 cilvēku, kam nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Tomēr bēgļu krīzes risināšanai nepieciešama arī tūlītēja papildu darbība.

Itālija ir norādījusi šādas “karsto punktu” zonas: Augusta, Lampedūza, Porto Empedokle, Pocallo, Taranto un Trapāni. (Sk. 5. pielikumu). Pirmā migrācijas pārvaldības atbalsta grupa ir izveidota un darbojas Lampedūzā. Tās pamatā ir Eiropas reģionālā darba grupa, kas izveidota 2015. gada jūnijā Katānijā, Sicīlijā. Atbalsta grupā patlaban ietilpst divas iztaujātāju grupas no Frontex un EASO speciālisti, un tā darbojas gan “karstajā punktā”, gan tuvējā centrā, ko izmanto pārcelšanai. Frontex jau ir iesaistījis 42 pieaicinātās amatpersonas, savukārt EASO — 6 speciālistus.

Lai “karsto punktu” pieeja būtu efektīva, ir būtiski palielināt uzņemšanas spējas, lai patvēruma meklētājus izmitinātu pirms pārcelšanas. Vajadzīga arī pienācīga spēja aizturēt nelikumīgos migrantus, pirms tiek izpildīts lēmums par viņu atgriešanu. Itālija ir palielinājusi savas uzņemšanas spējas, un tagad četrās apzinātājās “karsto punktu” zonās tai ir sākotnējās uzņemšanas centri, kuros iespējams izmitināt ap 1500 cilvēku. Izmitināšanas spēja tiks palielināta, līdz gada beigām nodrošinot vēl 1000 papildu vietas un tādējādi panākot, ka kopējā sākotnējās uzņemšanas spēja ir līdz 2500 cilvēkiem.

Grieķija ir norādījusi piecas “karsto punktu” zonas: Lesba, Hija, Lera, Sama un Kosa. (Sk. 4. pielikumu). Pilnībā darbojas Eiropas reģionālās darba grupa Pirejā. Pirmā migrācijas pārvaldības atbalsta grupa darbosies Lesbas “karstā punkta” apkārtnē. Frontex jau ir piesaistījis 53 speciālistus: patlaban viens EASO darbinieks ir pastāvīgā darbā Grieķijā, lai palīdzētu organizēt EASO speciālistu piesaisti.

Grieķija ir palielinājusi savas uzņemšanas spējas, un patlaban tai ir septiņi sākotnējās uzņemšanas centri, pārbaudes centri un pagaidu telpas četrās no norādītajām “karsto punktu” zonām (Lesbā, Hijā, Samā un Lerā), kur iespējams izmitināt ap 2000 cilvēku. Uzņemšanas spēja tiek palielināta.

Daļa no uzņemšanas vajadzībām “karsto punktu” zonās ir saistītas ar to nelikumīgo migrantu identificēšanu un reģistrēšanu, kuriem nav nepārprotami vajadzīga starptautiskā aizsardzība un kurām tāpēc nav tiesību uz pārcelšanu. Tam nepieciešamas pietiekamas spējas, kas ietver telpas, no kurām nelikumīgie migranti nevarētu aizbēgt.

II.2. Pārcelšanas shēmas ieviešana

Padomes 14. septembrī pieņēma Komisijas iesniegto lēmuma priekšlikumu, kurā bija paredzēts no Itālijas un Grieķijas pārcelt 40 000 cilvēku, kuriem nepārprotami vajadzīga starptautiskā aizsardzība. Pēc nedēļas tika pieņemts lēmums, kura pamatā arī bija Komisijas priekšlikums, kurā bija paredzēts no Itālijas, Grieķijas un citām dalībvalstīm, ko tieši skar bēgļu krīze, pārcelt 120 000 cilvēku. Migrācijas pārvaldības atbalsta grupas ir instruments, ar kuru nodrošināt pārcelšanu no Savienības ārējām robežām.

Abi lēmumi paredz tūlītējus pēcpasākumus, ko veic ES iestādes, dalībvalstis, kas izjūt spiedienu, un dalībvalstis, kuras apņēmušās izmitināt pārceltos cilvēkus.

Lai virzītu tālāk praktisko īstenošanu, Eiropas Komisija 1. oktobrī pārcelšanas un pārmitināšanas forumā pulcināja vairāk nekā 80 delegātu no dalībvalstīm, ES aģentūrām un Starptautiskās Migrācijas organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos. Itālija un Grieķija foruma laikā iesniedza pārcelšanas ceļvedi, kurā izklāstīti pasākumi patvēruma, sākotnējās uzņemšanas un atgriešanas jomā, kā arī soļi, ko tās spers tuvāko nedēļu laikā, lai nodrošinātu pilnīgu pārcelšanas shēmas ieviešanu.

Pirmie cilvēki, kuriem nepārprotami vajadzīga aizsardzība, ir pārcelti, bet vēl ir nepieciešams liels darbs, lai īsākajā laikā nodrošinātu, ka ik mēnesi tiek pārcelts ievērojams cilvēku skaits, proti, vairāki simti cilvēku. Visas dalībvalstis tika aicinātas noteikt savus valsts kontaktpunktus. Līdz šim valsts kontaktpunktus norādījusi 21 dalībvalsts. Tām tika arī lūgts pēc vajadzības nosūtīt uz Itāliju un Grieķiju sadarbības koordinatorus. Līdz šim sadarbības koordinatorus nosūtījušas 22 dalībvalsts.

Svarīga pārcelšanas ķēdes daļa ir uzņēmējas dalībvalsts pienācīga uzņemšanas spēja, kas nodrošina izmitināšanas iespējas pārceltajiem cilvēkiem. Līdz šim tikai sešas dalībvalstis ir paziņojušas, ka tām ir šāda spēja pārcelto cilvēku izmitināšanai. Visām dalībvalstīm līdz oktobra beigām būtu jāiesniedz šāds paziņojums .

To cilvēku sākotnējā reālā pārcelšana, kuriem ir nepārprotami vajadzīga starptautiskā aizsardzība 2015. gada 9. oktobrī no Romas notika pirmais lidojums, ar kuru 19 eritrejieši devās uz Zviedriju, lai sāktu tur jaunu dzīvi. Klātesot Migrācijas un iekšlietu komisāram Dimitrim Avramopulam, Luksemburgas ārlietu mistram Žanam Aselbornam un Itālijas iekšlietu ministram Andželīno Alfāno, piecas sievietes un 14 vīrieši izlidoja no Čampīno lidostas. Tas bija svarīgs simbolisks brīdis, kas iezīmē jaunu Eiropas pieeju patvēruma pieteikumu apstrādē. Tomēr ar simbolisko nozīmi nepietiek, Itālijā un Grieķijā pārcelšanai jākļūst sistemātiskai, ierastai lietai. Pirmais lidojums varēja notikt pēc intensīva Itālijas un Zviedrijas iestāžu, Frontex, citu ES aģentūru, vietējo NVO un Eiropas Komisijas piesaistīto īpašo sūtņu veikta sagatavošanas darba uz vietas. Nerimstoši pūliņi ir nodrošinājuši, ka sistēma darbojas un ikvienā ceļa posmā var veikt nepieciešamo reģistrāciju un nokārtot formalitātes. Lai pirmā pārceļošana būtu veiksmīga, bija ļoti svarīgi informēt eritrejiešu kopienu. Sākotnēji patvēruma meklētāji izvairījās no reģistrēšanās, jo neuzticējās sistēmai. Komisijas sūtņi uz vietas pēdējās nedēļās pielikuši lielus pūliņus, sadarbojoties ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos un vietējām NVO, lai pārliecinātu pirmos cilvēkus tikt pārceltiem. Uzticība sistēmai palielinās jo īpaši kopš pirmās pārcelšanas. Patlaban Lampedūzā un centrā “Villa Sikania” veidojas to cilvēku rindas, kuri vēlas reģistrēties. Jau vairāk nekā 100 eritrejiešu atzīti pār pārcelšanas kandidātiem. Tagad ir svarīgi virzīt tālāk pārcelšanas procesu, sevišķi raugoties, lai neveidotos pārcelšanas kandidātu “sastrēgumi”.

Pirmo grupu veiksmīga pārceļošana pārcelšanas procesa ietvaros ir svarīgs pirmais solis. Process jāievirza drošā gultnē, jāpanāk tā turpināšanās pietiekamā apjomā. Tagad visām dalībvalstīm skaidri jāpiedāvā Komisijai apņemšanās līdz gada beigām pārcelt konkrētu skaitu cilvēku, ņemot vērā nepieciešamību steidzami risināt šo problēmu.

II.3. Pārmitināšana

To cilvēku pārmitināšana, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, tieši no trešām valstīm atbilst ES humanitārajiem pienākumiem, un bēgļi tādējādi gūst drošu alternatīvu bīstamajam ceļojumam uz Eiropu pašu spēkiem. Pārcelšanas un pārmitināšanas forumā 1. oktobrī dalībvalstis apstiprināja saistības, ko tās uzņēmās jūlijā, nākamo divu gadu laikā šādā veidā uzņemt vairāk nekā 20 000 bēgļu. Pārmitināšanas seminārā 2. oktobrī tika izstrādāti praktiski risinājumi, kā nodrošināt efektīvu pārmitināšanas koncepta piemērošanu. Pirmā pārmitināšana ir notikusi . Tagad dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai informācija, cik daudz cilvēku nākamo sešu mēnešu laikā un no kurienes tās pārmitinās.

II.4. Atgriešana un atpakaļuzņemšana

Savienoto mehānismu pamatelements, kas ļauj ES patvēruma sistēmai nodrošināt, ka cilvēki, kuriem nav tiesību uz starptautisko aizsardzību, reāli atgriežas savā zemē. Pašlaik praksē tiek īstenots pārāk maz atgriešanas lēmumu, un to izmanto kontrabandistu tīkli, lai piesaistītu migrantus, kuriem starptautiskā aizsardzība nav nepieciešama. Jo efektīvāka kļūst atgriešanas sistēma, jo mazāk paliek iespēju kontrabandistiem pārliecināt cilvēkus, ka tad, ja tiks atzīts, ka tiem nav nepieciešama starptautiskā aizsardzība, tiem tomēr izdosies netikt atsijātiem.

Dalībvalstis 2015. gada oktobrī Tieslietu un iekšlietu padomē apstiprināja Komisijas ierosināto ES rīcības plānu par atgriešanu. Tagad galvenā uzmanība vērsta uz ātriem un efektīviem pēcpasākumiem.

Itālija nesen veikusi divas atgriešanas operācijas: 28 tunisieši atgriezušies no Itālijas Tunisijā un 35 ēģiptieši atgriezušies Ēģiptē. Viena kopīga atgriešanas operācija, ko koordinē Frontex, plānota oktobrī no Itālijas, divas — no Grieķijas. Šādam operācijām jānotiek biežāk.

Reālas atgriešanas nodrošināšana ir galvenais migrācijas pārvaldības atbalsta grupu uzdevums “karstajos punktos”.