LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 180/94

Pieteikuma publicēšana saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par ģeogrāfisko norāžu aizsardzību un izcelsmes norādēm lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem

(2006/C 180/09)

Ar šo publikāciju iespējams celt iebildumus pret iesniegtu pieteikumu saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006. Komisijai ir jāsaņem paziņojums par visām iebildēm sešu mēnešu laikā pēc publicēšanas datuma.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

pieteikums reģistrācijai saskaņā ar 5. pantu un 17. panta 2. punktu

“OSCYPEK”

Nr. EK: PL/0451/21.2.2005.

ACVN ( X ) AGIN ( )

Šis dokuments ir sagatavots tikai informatīvā nolūkā. Attiecībā uz sīkāku informāciju interesenti tiek aicināti iepazīties ar pilnīgu produkta specifikāciju, kas pieejama 1. punktā minētajā valsts iestādē vai Eiropas Komisijā (1).

1. Atbildīgais departaments dalībvalstī

Nosaukums: Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija) Adrese: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Tālrunis: (48) 22 623 27 07 Faksa numurs: (48) 22 623 25 03 e-pasts: Jakub.Jasinski@minrol.gov.pl

2. Grupa

Nosaukums: Regionalny Związek Hodowców Owiec i Kóz (Aitu un kazu audzētāju reģionālā apvienība) Adrese: ul. Szaflarska 93 d/ 7 PL-34-400 Nowy Targ Tālrunis: (48) 18 266 46 21 Faksa numurs: (48) 18 266 46 21 e-pasts: rzhoik@kr.home.pl Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3. Produkta veids

Klase: 1.3 Siers

4. Specifikācija

(4. pants 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1. Nosaukums: “Oscypek”

Nosaukums “Oscypek” atbilst 2. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006. Nosaukums “Oscypek”, kas etimoloģiski saistīts ar ražošanas procesu, ir atvasināms no diviem vārdiem: no darbības vārda “oszczypywać”, kas nozīmē “knaibīt” un šajā nozīmē saprotams kā “smalcināšana” (ražošanas procesa 6. posms) vai arī no “oszczypek”, kas ir vārda “oszczep” diminutīvs un nozīmē “pīķis”, norādot uz sieram “Oscypek” raksturīgo formu, kas ir cieši saistīta ar 4.3. punktā aprakstīto formu. To apstiprina daudzas atsauces literatūrā, dabiskā saikne ar teritoriju un vietējo ražotāju prasmes.

4.2. Apraksts: “Oscypek” ir konusveida vai vārpstiņas forma. Tā garums aptuveni ir no 17 līdz 23 cm, tas platākajā vietā ir 6–10 cm plats un siera masa– 0,6-0,8 kg. Sagriežot, tas ir gaišā krēmkrāsā, tumšāks pie miziņas, bet, ja krāsas tonis gaišāks, tas ir pieļaujams. Miziņai ir salmkrāsas tonis, gaiši brūns un tam ir viegls spīdums. “Oscypek” ražo tikai laikposmā no maija līdz septembrim un to var pārdot tikai gabalā.

Siera ķīmiskais sastāvs atkarīgs no kūpināšanas ilguma un tas dažādos gadalaikos var būt atšķirīgs: ūdens saturs nedrīkst būt lielāks par 44 %, sausnas saturs — ne mazāk par 56 % un tauku saturs sausnā — ne mazāks par 38 %.

4.3. Ģeogrāfiskā teritorija: Śląsk voivodship teritorija, kurā ietilpst:

pašvaldības (gminy) Cieszyn apgablā (powiat) Istebna

pašvaldības Żywiec apgabalā: Milówka, Węgierska Górka, Rajcze, Ujsoły, Jeleśnia un Koszarawa

Małopolska voivodship teritorija, kurā ietilpst:

Nowy Targ apgabals un viss Tatrzański apgabals:

pašvaldības Sucha apgabalā: Zawoja un Bystra Sidzina.

pašvaldības Limanowa apgabalā: Niedźwiedź un daļa Kamienica pašvaldība, kas atrodas Gorczańskiego nacionālā parka robežās vai uz dienvidiem no Kamienica upes un tālākajā sołectwa (pašvaldības apakšstruktūrā) Mszana Dolna pašvaldībā: Olszówka, Raba Niżna, Łostówka, Łętowe un Lubomierz

pašvaldības Nowy Sącz apgabalā: Piwniczna, Muszyna un Krynica

4.4. Izcelsmes pierādījums: “Oscypek” siera autentiskuma un kvalitātes pārbaudes veic vairākos posms, sākot ar piena ražošanu līdz pat gala produkta laišanai tirgū. Ar šāda uzraudzību dažādos ražošanas posmos tiek radīta uzraudzības sistēma, kas tieši veidota gala produkta kvalitātes nodrošināšanai.

Tiek uzturēts ražošanas procesā iesaistīto uzņēmumu reģistrs. Šajā sarakstā ražotāji tiek reģistrēti pirms ražošanas sākšanas. Ražotnē katram ražotājam ir reģistrs, kurā tiek ievadīta informācija par ražošanas procesu. Tas ļauj izsekot produkta ražošanas gaitai, lai varētu izsekot arī sieram.

Uzraudzības iestāde pārbauda, vai faktiskās ražošanas metodes atbilst specifikācijām. Visus ražotājus un ražotāju apvienības pārbauda saskaņā ar uzraudzības plānu, kuru apstiprina un ievēro uzraudzības iestāde.

4.5. Ražošanas metode:

1. posms — izejvielu izcelsmes noteikšana: “oscypek” ražošanā izmantotais piens ir no “Polijas kalnu aitas” šķirnes aitām. Ja ražošanā vispār izmanto govs pienu, tad tikai no “Polijas sarkanās govs” šķirnes govīm.

2. posms — aukstā nogatavināšana (paskābināšana): pienu glabā istabas temperatūrā, lai paaugstinātu skābumu.

3. posms — siltā nogatavināšana (paskābināšana): šajā posmā skābo pienu sajauc ar svaigu pienu. “Oscypek” ražošanā izmantotā aitas piena daudzums nedrīkst būt mazāks par 60 %.

4. posms — sūkalu ierauga pievienošana: pienam pievieno sūkalu ieraugu.

5. posms — nogulsnēšana: veidojas siera masa.

6. poms — siera masas sasmalcināšana: izmantojot tradicionālos instrumentus, piemēram, “ferula”.

7. posms — nostādināšana: siera kunkuļi nostājas trauka dibenā.

8. posms — garozas noņemšana: līdz 50 % vai visu.

9. posms — siera izņemšana: saspiež siera graudus un sieru izņem

10. posms — mīcīšana: siera masu mīca ar rokām, veidojot bumbu un ievietojot to traukā ar garozu.

11. posms — bumbas saspiešana: bumbai piešķir formu un tad to caurdur (atver) ar iesmu.

12. posms — formas veidošana: ar iesmu siera bumbu spiežot veido, līdz iegūst dubultkonusa formu. Siera platākajā daļā tam uzmauc gredzenu.

13. posms — nobeiguma pulēšana: gredzenu noņem un sieru saspiež un ar roku padara gludu. Tad to ievieto aukstā ūdenī, lai saglabātu iegūto formu.

14. posms — mērcēšana sālsūdenī: līdz 24 stundām.

15. posms — žāvēšana: sieru žāvē laikposmā no 12–24 stundām.

16. posms — kūpināšana — gatavināšana: sieru auksti kūpina 3–7 dienas.

4.6. saikne: “Polijas kalnu aitas”, kuru pienu izmanto “Oscypek” ražošanai iegūtas no vienkāršas, uzlabotas cakiel aitu šķirnes, kas izplatīta Austrumkarpatos un Balkānos. Šī šķirne ir cieši saistīta ar Podhale reģiona vēsturi un tradīcijām un vietējiem iedzīvotājiem. Tā ir īpaši labi pielāgojusies kalnu reģiona klimatiskajiem apstākļiem un tradicionālajām audzēšanas metodēm. Turklāt “Polijas kalnu aitas”, kas ganās Podhale teritorijā, barojas ļoti daudzveidīgā un unikālā veģetācijā, kas ietekmē piena garšu un sastāvu, līdz ar to produktiem, kas iegūti no pārstrādāta šāda piena, ir īpaša garša un smarža.

Ja ražošanā ir nepieciešams izmantot govs pienu, tad to ņem tikai no vecākās Polijas liellopu šķirnes “Polijas sarkanās govs” šķirnes govīm. Gadsimtiem ilgi šo šķirni uzskata par slāvu šķirni un līdz pat 18. gadsimta beigām “Polijas sarkanā govs” bija vispopulārākā govs šķirne Polijas teritorijā. Pirmie sarkano govju ganāmpulki tikai izveidoti 1876. gadā Stróża Limanowa apgabalā. Krakovas lauksaimniecības savienībā 1895. gadā tika nodibināta Polijas sarkano govju audzētāju apvienība. Tas iezīmēja sistemātiskas ciltsdarba aizsākumu un laikā no 1884. gada līdz 1934. gadam šķirne tika izveidota un uzlabota. Liellopus atzina par vienīgo vietējo Polijas teritorijā audzēto liellopu šķirni.

Īpašā veģetācija, kas ir “Oscypek” siera ražošanas teritorijā, visvairāk ietekmē govs piena garšu, ko izmanto siera ražošanā. Tās ir endēmiskas sugas, kas atrodamas tikai Podhale teritorijā. Kopumā, tur ir pļavās, ganībās un kalnu ganībās.

“Oscypek” ir sens valahiešu ganu produkts, kas aitas ganīja augstieņu ganībās. Siers Podhale reģionā ienācis opā ar valahiešu kultūru, ganīšanas organizēšanu, tradicionālo saimniekošanu bacówka kalnu kotedžās, piena pārstrādi. Pirmās liecības par siera siešanu Podhale un apkārtnē ir atrastas Ochotnica ciematiņā Gorce teritorijā. Dawid Wołoch (David Valachi) 1416. gadā saņēma privilēģiju

Pirmais precīzais apraksts, kā siers kotedžās tiek siets, atrodas noteikumos par “ślemieński State”. Tie tika izveidoti 1748. gadā un pārrakstīti 1773. gadā un tika noteikta to izmantošana. Ambroży Grabowski 1830. gadā savā augšzemiešu aprakstā pieminējis, ka kalnos vasarai tika celtas kalnu kotedžas kurp viņi no visurienes veda sava aitas un sēja savu sieru “(oszczypek)”. Detalizētāku aitu ganīšanas, kotedžu aprīkojuma un siera ražošanas (tai skaitā oszczypek) aprakstu radījusi Maria Steczkowska (1858.). Tas arī ir pirmais tik sīks apraksts par traukiem, kurus gani Tatros izmantoja siera siešanai.

“Oscypek” siera ražošana ir saistīta arī ar aprakstītajām un unikālajām ražotāju prasmēm. Viņu pieredze un zināšanas, kuras nodod no paaudzes paaudzē, ļauj tiem visu ražošanas procesu veikt saskaņā ar minēto.

4.7. Pārbaudes iestāde:

Nosaukums: Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych (Inspectorate for the Commercial Quality of Agricultural and Food Products jeb Lauksaimniecības un pārtikas preču pārdošanas kvalitātes inspektorāts ) Adrese: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Tālrunis: (48) 22 623 29 00 Faksa numurs: (48) 22 623 29 98 e-pasts: –

4.8. Marķējums: Uz pārdošanai paredzēto produktu marķējuma ir nosaukumu “OSCYPEK” var aizstāt vai papildināt ar nosaukumu dialektā: “OSZCZYPEK”.

Uz iepakojuma ir jābūt logotipam vai logotipam un vārdiem Chroniona Nazwa Pochodzenia (aizsargāta izcelsmes norāde). Ir atļauts lietos saīsinājumu “Ch.N.P”. Nosaukumam jābūt poļu valodā. Pārdošana bez iepakojuma ir atļauta.

4.9. Valsts prasības: —

(1) Eiropas Komisijā — Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts — Lauksaimniecības produktu kvalitātes politika, B–1049, Briselē.