Īpašais ziņojums Kā ES iestādes un 
struktūras aprēķina, 
samazina un izlīdzina to 
radītās siltumnīcefekta 
gāzu emisijasLV 2014  Nr. 14
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0871-2
doi:10.2865/68428
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 14
Īpašais ziņojums Kā ES iestādes un 
struktūras aprēķina, 
samazina un izlīdzina to 
radītās siltumnīcefekta 
gāzu emisijas
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VII  Kopsavilkums
1–7 Ievads
1–2 Eiropas Savienības vides politikas mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni
3–4 Eiropas Savienības prioritāte ir novērst bīstamas klimata pārmaiņas
5–7 Publiskās pārvaldes iestādēm ir būtiska nozīme klimata jomā noteikto mērķu sasniegšanā
8–11 Revīzijas tvērums un pieeja
12–101 Apsvērumi
12–61 ES iestādēm un struktūrām nav kopējas politikas to radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju 
uzraudzībai un mazināšanai
12–29 Nav zināms, kāda ir kopējā ES iestāžu un struktūru radītā oglekļa dioksīda pēda, un nepilnīgā pieejamā 
informācija var negatīvi ietekmēt pārskatu ticamību
30–43 Ir pierādījumi tam, ka ES iestāžu un struktūru radīto emisiju kopējais apjoms samazinās, bet tikai attiecībā 
uz enerģijas patēriņu ēkās
44–51 Vairāk nekā puse pārbaudīto ES iestāžu un struktūru nebija noteikušas nekādus kvantitatīvos mērķus savu 
emisiju samazināšanai, un tikai divas no tām bija paredzējušas kvantitatīvos mērķus 2020. gadam
52–61 Atlikušo emisiju izlīdzināšana tiek izmantota ierobežotā mērā, un ES iestādēm un struktūrām nav 
vienotas pieejas
62–101 ES iestādes un struktūras pilnībā neizmanto Komisijas atbalstītos vides pārvaldības instrumentus
62–76 Progress, ieviešot Eiropas Vides vadības un audita sistēmu ( EMAS ), ir lēns
77–89 Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem zaļais iepirkums ir iespēja, nevis pienākums, un to sistemātiski 
izmanto tikai dažas iestādes un struktūras
90–101 Zaļās būvniecības standarti attiecībā uz energoefektivitāti jaunajās ēkās un svarīgos renovācijas projektos 
netiek sistemātiski ievēroti
03 Saturs
102–114 Secinājumi un ieteikumi
 Pielikums.  Revīzijas pieeja zaļā publiskā iepirkuma novērtēšanai
 ES iestāžu un struktūru atbildes
 — Eiropadome un Eiropas Savienības Padome
 — Eiropas Komisija
 — Eiropas Savienības Tiesa
 — Eiropas Centrālā banka
 — Eiropas Revīzijas palāta
 — Eiropas Ārējās darbības dienests
 —  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Eiropas Savienības 
Reģionu komiteja
 — Eiropas Investīciju banka
 — Eiropas Aviācijas drošības aģentūra
 — Eiropas Vides aģentūra
 — Eiropas Zāļu aģentūra
 — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi)
04
 Glosārijs
CO2 ekvivalents (CO2e): vispārpieņemta siltumnīcefekta gāzu emisiju mērvienība, kas atspoguļo šo gāžu atšķirīgo 
globālās sasilšanas potenciālu.
Eiropas Energoefektivitātes rīcības kodekss datu centriem : Eiropas Komisijas atbalstīts brīvprātīgs rīcības 
kodekss, kas paredzēts, lai risinātu situāciju saistībā ar enerģijas patēriņu datu centros un vajadzību mazināt saistīto 
ietekmi uz vidi, ekonomiku un energoapgādes drošību.
EMAS : uz brīvprātības principu balstīta Eiropas Savienības Vides vadības un audita sistēma. Šī sistēma ir savietojama 
ar ISO  14001 , bet pārsniedz tā darbības jomu izpildāmo prasību ziņā.
Enerģija, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem : Direktīvā 2009/28/EK par atjaunojamo 
energoresursu izmantošanas veicināšanu definēta kā enerģija no atjaunojamajiem nefosiliem energoresursiem, 
proti, vēja, saules, aerotermālā, ģeotermālā, hidrotermālā un jūras enerģija, hidroenerģija un biomasas enerģija, 
atkritumu poligonu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu gāzes un biogāzes enerģija.
Energoefektivitāte : lielāka energoefektivitāte tiek nodrošināta situācijās, kad identiskas enerģijas ievades 
apstākļos tiek panākta lielāka atdeve vai mazākas enerģijas ievades apstākļos tiek panākta līdzvērtīga atdeve. 
Energoefektivitātes uzlabošana ir enerģijas patēriņa samazināšanas vai tā pieauguma ierobežošanas veids.
Gandrīz nulles enerģijas ēka : saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti tā ir ēka ar ļoti augstu 
energoefektivitāti. Gandrīz nulles vai ļoti maza daudzuma vajadzīgo enerģiju būtu ļoti lielā mērā jāsedz no 
atjaunojamajiem enerģijas avotiem, tostarp uz vietas vai netālu ražotu enerģiju no atjaunojamajiem avotiem.
Globālās sasilšanas potenciāls (GSP) : nosaka, kāda konkrētā laikposmā būs siltumnīcefekta gāzes ietekme uz 
globālo sasilšanu salīdzinājumā ar oglekļa dioksīda ietekmi.
Iepriekšējā ražošanas posma emisijas : saskaņā ar SEG protokolu iepriekšējā ražošanas posma emisijas ir netiešas 
SEG emisijas, kas ir saistītas ar nopirktajām vai iegādātajām precēm un pakalpojumiem. Šīs emisijas rodas līdz 
brīdim, kad preces vai pakalpojumus saņem ziņojumu iesniegusī organizācija, un tāpēc tās sauc arī par emisijām “no 
šūpuļa līdz vārtiem”.
Ilgtspējīga attīstība : saskaņā ar 1987. gada “ Brundlandt  ziņojumu” Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai 
asamblejai ilgtspējīga attīstība ir pašreizējām vajadzībām atbilstoša attīstība, kura nākamajām paaudzēm nebūs 
šķērslis to vajadzību apmierināšanā.
ISO  14001 : šajā Starptautiskās Standartizācijas organizācijas izstrādātajā standartā ir izklāstīti kritēriji attiecībā uz 
vides vadības sistēmu, un to var izmantot sertifikācijas veikšanai. Šajā standartā nav noteiktas prasības attiecībā 
uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, bet ir sniegts satvars, ko uzņēmums vai organizācija var ievērot, lai izveidotu 
efektīvu vides vadības sistēmu.
Klimata pārmaiņas : saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām šis 
termins nozīmē ar cilvēka darbību tieši vai netieši izskaidrojamas klimata pārmaiņas, kas izmaina Zemes atmosfēras 
sastāvu un kas papildus klimata dabiskajām pārmaiņām novērotas noteiktos laika periodos.
Mazināšana : centieni samazināt emisijas vai nostiprināt siltumnīcefekta gāzu piesaistītājsistēmas. Piemēri: 
fosilā kurināmā efektīvāka izmantošana, pāreja uz tādas enerģijas izmantošanu, kas iegūta no atjaunojamajiem 
energoresursiem, uzlabota ēku siltināšana un piesaistītāju, piemēram, mežu, paplašināšana, lai attīrītu atmosfēru no 
lielāka oglekļa dioksīda daudzuma.
05 Glosārijs
Oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšana : oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšana ir mehānisms, ar kura palīdzību 
personas vai organizācijas kompensē savas SEG emisijas vai to daļu, maksājot par līdzvērtīgu SEG ietaupījumu citviet 
pasaulē, piemēram, emisiju ietaupījumiem, kas panākti, ar akmeņoglēm kurināmas spēkstacijas aizstājot ar vēja 
parkiem. Izlīdzināšanas apmēru aprēķina attiecībā pret pamatscenāriju, kurā ir atspoguļota hipotētiskā situācija 
saistībā ar to, kādas būtu emisijas, ja netiktu īstenots emisiju mazināšanas projekts, kas nodrošina izlīdzināšanu.
Oglekļa dioksīda pēda : plaši izmantots termins, lai apzīmētu produkta vai darbības tieši vai netieši radītu vai ar 
personu vai organizāciju darbībām saistītu CO2 un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo daudzumu. Nav obligātu 
ES noteikumu, kā aprēķināt oglekļa dioksīda pēdu.
Oglekļa dioksīds (CO2): dabā sastopama gāze un blakusprodukts, kas rodas, sadedzinot fosilo kurināmo, piemēram, 
naftu, gāzi un ogles, vai biomasu, kā arī zemes izmantojuma izmaiņu un rūpniecības procesu (piemēram, cementa 
ražošanas) rezultātā. Tā ir galvenā antropogēnas izcelsmes siltumnīcefekta gāze un etalongāze, kas tiek izmantota, 
lai izmērītu citu siltumnīcefekta gāzu ietekmi.
Oglekļa emisiju neitralitāte : situācija, kad pēc nenovēršamo emisiju izlīdzināšanas ar produktu vai darbību 
saistītās neto oglekļa emisijas ir vienādas ar nulli.
Organizācijas vides pēdas nospieduma (OVPN) metode : Eiropas Komisijas ieteiktā metode organizācijas aprites 
cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai. Tā cita starpā paredz arī ziņošanu par siltumnīcefekta gāzu 
emisijām.
Pārvirze : apmērs, kādā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums valstīs, kuras cenšas nodrošināt atbilstību 
obligātajiem ierobežojumiem, var izraisīt emisiju palielināšanos valstīs, uz kurām šie ierobežojumi neattiecas. 
Piemēram, uzņēmumi var pārcelt ražošanu no attīstītajām valstīm uz jaunattīstības valstīm, lai izvairītos no 
ierobežojumiem attiecībā uz emisijām.
Pilnslodzes ekvivalents : vienība, ar kuru mēra personu skaitu tādā veidā, kurš dod iespēju salīdzināt šīs personas 
pat tad, ja to darba stundu skaits nedēļā ir atšķirīgs.
SEG protokols : plaši izmantots brīvprātīgs grāmatvedības un ziņošanas standarts attiecībā uz siltumnīcefekta 
gāzu emisijām, kuru izstrādāja SEG protokola iniciatīvas grupa. Šo iniciatīvu veido partnerattiecības, kas apvieno 
daudzas ieinteresētās personas – uzņēmumus, nevalstiskās organizācijas, valdības u. c., kuras sasauc Pasaules 
Resursu institūts ( World Resources Institute , vides NVO ar galveno mītni Vašingtonā) un Pasaules Uzņēmēju padome 
ilgtspējīgai attīstībai ( World Business Council for Sustainable Development , ar galveno mītni Ženēvā).
06 Glosārijs
Siltumnīcefekta gāzes (SEG) : siltumnīcefekta gāzes, ir, piemēram, oglekļa dioksīds (CO2), metāns (CH4), dislāpekļa 
oksīds (N2O) un fluorogļūdeņraži ( HFC ), un siltumnīcefektu izraisa to absorbētā saules radiācija. Ņemot vērā to 
atšķirīgo globālās sasilšanas potenciālu, siltumnīcefekta gāzu emisijas parasti aprēķina un par tām ziņo, izsakot 
oglekļa dioksīda ekvivalentos (CO2e).
Siltumnīcefekts : karstuma palielināšanās atmosfērā Zemes virsmas tuvumā (troposfērā), ko izraisa siltumnīcefekta 
gāzes. Līdzīgi kā siltumnīcas stikla sienas paaugstina gaisa temperatūru siltumnīcas iekšienē, siltumnīcefekta 
ietekmē uzkarst planētas virsma. Ja nebūtu dabiskā siltumnīcefekta, temperatūra turētos zem sasalšanas punkta. 
Tomēr cilvēka darbība lielā mērā pastiprināja dabisko siltumnīcefektu, izraisot globālo sasilšanu un klimata 
pārmaiņas.
Zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) instrumentu kopa : Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta praktiski norādījumi 
par to, kā iekļaut zaļās prasības iepirkuma procedūras dokumentu tehnisko specifikāciju, atlases un/vai līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju, kā arī līguma izpildes klauzulu sadaļā.
Zaļās būvniecības programma (ZBP) : brīvprātīga Eiropas Komisijas programma, kas paredzēta, lai atbalstītu 
rentablus pasākumus energoefektivitātes uzlabošanai un atjaunojamo energoresursu izmantošanas sākšanai 
nedzīvojamās ēkās.
Zaļais publiskais iepirkums (ZPI) : process, kura ietvaros valsts iestādes cenšas iepirkt preces, pakalpojumus un 
būvdarbus, kuru ietekme uz vidi visā to dzīves ciklā būtu mazāka nekā precēm, pakalpojumiem un būvdarbiem, kam 
raksturīgas tādas pašas primārās funkcijas, bet kas būtu iegādāti, piemērojot citādus iepirkuma principus.
Zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) instrumentu kopa : Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta praktiski norādījumi 
par to, kā iekļaut zaļās prasības iepirkuma procedūras dokumentu tehnisko specifikāciju, atlases un/vai līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju, kā arī līguma izpildes klauzulu sadaļā.
07
I
Lai Eiropas Savienības klimata politika būtu ticama, 
ES iestādēm un struktūrām kā publiskās pārvaldes 
iestādēm jābūt īpaši progresīvām, izstrādājot un īste ­
nojot politikas programmas savu siltumnīcefekta gāzu 
emisiju (“oglekļa dioksīda pēdas”) samazināšanai. Pēc 
2005. gada ES iestādēm un struktūrām izdevās apvērst 
ar ēkām saistīto emisiju apjoma pieauguma tendenci. 
Tomēr tās neizmantoja iespēju sagatavot un ieviest 
kopēju politiku, lai sniegtu ieguldījumu Savienības 
mērķa īstenošanā – līdz 2020. gadam samazināt emisi ­
jas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
II
Sešas no 15 ES iestādēm un struktūrām, kurās tika 
veikta revīzija, 2012. gadā neziņoja par savām emisi ­
jām, savukārt iestādes un struktūras, kas ziņas sniedza, 
neaprēķināja vai neatklāja visu šo emisiju apjomu. 
Tādējādi nav zināms, kāda ir kopējā ES iestāžu un 
struktūru radītā oglekļa dioksīda pēda, un nepilnīgā 
pieejamā informācija var negatīvi ietekmēt pārskatu 
ticamību, kā arī mazināšanas centienus.
III
Ir pierādījumi tam, ka ES iestāžu un struktūru radīto 
emisiju kopējais apjoms samazinās, bet tikai attiecībā 
uz enerģijas patēriņu ēkās. Dati, kas ir pieejami par 
citām emisijām, piemēram, mobilitātes radītajām emi ­
sijām, nesniedz iespēju noteikt skaidru tendenci.
IV
Līdz šim panāktie kopējie samazinājumi lielākoties ir 
skaidrojami ar tādas elektroenerģijas iegādi, kas iegūta 
no atjaunojamiem avotiem, – šāda elektroenerģija 
oglekļa dioksīda pēdas aprēķinā tiek uzskatīta par 
nulles emisiju.V
ES iestādes un struktūras pilnībā neizmanto Komisijas 
atbalstītos vides pārvaldības instrumentus. Progress, 
ieviešot Eiropas Vides vadības un audita sistēmu 
(EMAS ), ir lēns. Publiskās pārvaldes iestādes var reģis ­
trēties EMAS  kopš 2001. gada, un 2014. gada jūnijā bija 
reģistrētas septiņas no 15 ES iestādēm un struktūrām, 
kurās tika veikta revīzija. Zaļais iepirkums tiek uzska ­
tīts par iespēju, nevis pienākumu, un to sistemātiski ir 
izmantojušas tikai dažas iestādes un struktūras.
VI
Plānotais ES 2030. gada mērķis attiecībā uz siltumnīc­
efekta gāzu emisiju samazināšanu sniedz ES iestādēm 
un struktūrām jaunu iespēju izstrādāt un īstenot 
kopēju politiku.
VII
Palāta iesaka Komisijai ierosināt kopēju politiku ES ies ­
tāžu un struktūru oglekļa dioksīda pēdas samazināša ­
nai. Šādā politikā būtu jāietver kopējs siltumnīcefekta 
gāzu emisiju samazināšanas mērķis 2030. gadam. 
ES iestādēm un struktūrām jāveic šādi pasākumi:
a) jāievieš saskaņota pieeja ziņošanai par savām emi ­
sijām, tostarp par visām attiecīgajām netiešajām 
emisijām;
b) jāizstrādā vienota pieeja, lai brīvprātīgi kompensē ­
tu tās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko šīs iestādes 
nevar novērst;
c) pilnībā jāizmanto Komisijas atbalstītie vides 
pārvaldības instrumenti, it īpaši attiecībā uz zaļo 
publisko iepirkumu.Kopsavilkums
08
 Ievads
Eiropas Savienības vides 
politikas mērķis ir 
nodrošināt augstu 
aizsardzības līmeni
01 
Līguma par Eiropas Savienības darbību 
(LESD) 11. pantā ir paredzēts, ka, nosa ­
kot un īstenojot Savienības politiku un 
darbības, tajās jāparedz vides aizsar ­
dzības prasības, lai veicinātu ilgtspējī ­
gu attīstību.
02 
Eiropas Savienības vides politikas mēr ­
ķis ir nodrošināt augstu aizsardzības lī ­
meni. Tā pamatojas uz piesardzības un 
preventīvas rīcības principu, uz princi ­
pu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, 
pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un 
uz principu, ka maksā piesārņotājs1.
Eiropas Savienības 
prioritāte ir novērst 
bīstamas klimata 
pārmaiņas
03 
ES pauda stingru apņemšanos2 
līdz 2020. gadam panākt tās siltumnī ­
cefekta gāzu emisiju samazinājumu 
vismaz 20 % apmērā salīdzinājumā ar 
1990. gadu3.
04 
Eiropas Komisija ir ierosinājusi no ­
teikt ES siltumnīcefekta gāzu emisijas 
samazināšanas mērķi, proti, 2030. gadā 
40 %, salīdzinājumā ar emisijas līmeni 
1990. gadā4. Eiropas Parlaments ir ai ­
cinājis paredzēt samazinājumu vismaz 
40 % apmērā5.Publiskās pārvaldes 
iestādēm ir būtiska 
nozīme klimata jomā 
noteikto mērķu 
sasniegšanā
05 
Divi svarīgākie SEG emisiju avoti Eiropā 
ir enerģijas ražošana, sadedzinot deg ­
vielu, un transports6. Publiskās pār ­
valdes iestādes, mainot savu darbības 
veidu, var ietekmēt šo un citu emisiju 
lielumu visos līmeņos. Ar publiskā 
iepirkuma starpniecību tās var veicināt 
ekoloģiski ilgtspējīgus risinājumus 
vajadzīgo būvdarbu, preču un pakal ­
pojumu nodrošināšanai.
06 
Lai Eiropas Savienības klimata politika 
būtu ticama, ir svarīgi, lai ES iestādes, 
struktūras, biroji un aģentūras (turp ­
māk tekstā – ES iestādes un struktūras) 
rādītu piemēru un būtu īpaši progresī ­
vas, izstrādājot un īstenojot stratēģijas 
publiskās pārvaldes iestāžu oglekļa 
dioksīda pēdas samazināšanai. 1. iz -
cēlumā  sniegta informācija par to, kā 
tiek aprēķināta organizācijas oglekļa 
dioksīda pēda.
07 
Ievērojot Līgumā paredzētos principus, 
ir divi savstarpēji papildinoši veidi, kā 
samazināt ES iestāžu un struktūru radī ­
to SEG emisiju ietekmi uz vidi:
a) pirmām kārtām, samazinot šīs 
emisijas,
b) otrām kārtām, atlikušās emisijas 
izlīdzinot citviet.1 Sk. LESD 191. pantu.
2 Sk. Eiropadomes 2007. gada 
8.–9. marta sanāksmes 
secinājumu 32. punktu.
3 Eiropadome ir piedāvājusi 
palielināt šīs saistības līdz 
absolūtam emisiju 
samazinājumam 30 % apmērā, 
ja citas lielākās 
tautsaimniecības piekritīs 
uzņemties taisnīgu darba daļu 
kopējo emisiju samazināšanai.
4 “Klimata un enerģētikas 
politikas satvars laikposmam 
no 2020. līdz 2030. gadam”, 
COM(2014) 15  final , 22.1.2014.
5 Eiropas Parlamenta 2014. gada 
5. februāra rezolūcija par 
klimata un enerģētikas 
politikas satvaru 2030. gadam 
(2013/2135(INI)).
6 Eurostat  uzziņu grāmata 
“Enerģētikas, transporta un 
vides rādītāji”, 2013. gada 
izdevums.
09 Ievads
Organizācijas oglekļa dioksīda pēdas aprēķināšana
Oglekļa dioksīda pēda atbilst ar organizācijas veikto darbību tieši un netieši saistīto siltumnīcefekta gāzu (SEG) 
emisiju kopējam daudzumam. Šo emisiju avoti ir, piemēram, elektroenerģijas ražošana spēkstacijās, apkures 
nodrošināšana, izmantojot fosilo kurināmo, kā arī transporta pārvadājumi.
Siltumnīcefekta gāzēm, piemēram, oglekļa dioksīdam (CO2), metānam (CH4), dislāpekļa oksīdam (N2O) un fluor ­
ogļūdeņražiem (HFC), ir atšķirīga ietekme uz globālās sasilšanas veicināšanu. Piemēram, viena tonna metāna ir 
līdzvērtīga 25 tonnām CO2. Lai to ņemtu vērā, katras radītās gāzes daudzumu izsaka oglekļa dioksīda ekviva ­
lentos (CO2e), lai tādējādi būtu iespējams vienā skaitlī summēt visu avotu radīto kopējo ietekmi.
Plaši izmantotajā SEG protokolā ir izšķirtas trīs emisiju avotu kategorijas (“jomas”). Turpmāk sniegtajā diagram ­
mā ir attēloti daži emisiju avoti, kas visvairāk attiecas uz publiskās pārvaldes iestādēm.
Sākotnēji organizāciju ziņojumos galvenā uzmanība bija pievērsta 1. un 2. jomas emisijām. Tomēr aizvien bie ­
žāk tiek ņemtas vērā arī 3. jomas emisijas, lai visaptveroši pārvaldītu ar SEG saistītos riskus un iespējas.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.1. izcēlums
Siltumnīcefekta gāzes
2. joma – netiešas emisijas
Elektroenerģijas iegāde
Pilsētas siltumapgādes un
dzesēšanas pakalpojumi3. joma – netiešas emisijas
Svārstmigrācija
Komandējumi
Preču un pakalpojumu
piegāde
Pamatlīdzekļi1. joma – tiešas emisijas
Pašu degvielas sadegšana
Īpašumā esošie
transportlīdzekļi
10
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
08 
Revīzijas tvērumā tika iekļautas 
visas ES iestādes un struktūras, ku ­
rās 2012. gadā strādāja vairāk nekā 
500 darbinieku. Tika iekļauta arī 
Eiropas Vides aģentūra, jo tās konkrē ­
tie pienākumi ir tieši saistīti ar revīzijā 
aplūkoto tematu. 1. tabulā  ir uzskai ­
tītas revīzijas tvērumā iekļautās 15 ES 
iestā  des un struktūras. Revīzijas nolū ­
kos Eiropadome un Eiropas Savienības 
Padome (turpmāk tekstā – Padome) 
tika uzskatītas par vienu vienību, jo 
Eiro padomei nav sava sekretariāta 
un tā saņem atbalstu no ES Pado ­
mes Ģenerālsekretariāta. Arī Eiropas 
Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 
un Reģionu komiteja (turpmāk tekstā – 
Komitejas) tika uzskatītas par vienu 
vienību, jo tās izmanto kopīgas ēkas, 
materiāltehnisko apgādi un tulkošanas 
dienestus, kā arī pārvalda tos kopā. 
Īpaša uzmanība revīzijā tika pievērsta 
Eiropas Komisijai – ne tikai tās lieluma 
dēļ, bet arī tāpēc, ka tā ir ES iestāde ar 
likumdošanas iniciatīvas pilnvarām.
09 
Palāta revīzijā novērtēja, vai ES iestā ­
dēs un struktūrās ir pieņemtas politi ­
kas programmas ar mērķi samazināt 
to administratīvās darbības ietekmi uz 
vidi un vai šīs politikas programmas ir 
efektīvi īstenotas. Revīzijas palāta pār ­
baudīja, vai ES iestādes un struktūras
a) aprēķināja un samazināja savas 
siltumnīcefekta gāzu emisijas, un 
kompensēja atlikušās emisijas ar 
izlīdzināšanu;
b) pilnīgi izmantoja Eiropas Komisijas 
atbalstītos vides pārvaldības ins ­
trumentus, lai samazinātu emisijas.10 
Revīzijas pamatā bija anketas un iztau ­
jāšana, kā arī to dokumentu un statis ­
tikas datu analīze, kurus ir publicējušas 
vai darījušas pieejamus revīzijā pārbau ­
dītās ES iestādes un struktūras. Revī ­
zijas ietvaros tika veikta arī iepirkuma 
procedūru izlases pārbaude.
11 
Revīzija nebija oglekļa emisijas revī ­
zija, t. i., tās mērķis nebija veikt vai 
atkārtot revīzijā pārbaudīto ES iestāžu 
un struktūru CO2 emisiju aprēķinu vai 
pārbaudīt aprēķina pamatā esošo datu 
pareizību. Ja nav norādīts citādi, tad 
šajā ziņojumā minētie dati attiecas uz 
2012. gadu.
11 Revīzijas tvērums un pieeja 1. tabulaRevīzijas tvērumā iekļautās 15 ES iestādes un struktūras
Amata vietu skaits štatu 
sarakstā 2012. gadam 
(2014.  gadam)Atrašanās vieta
Eiropas Komisija25 065  
(24 901 )Brisele, Luksemburga, Ispra, Gēla, Karlsrūe, Petena, Seviļa, 
Grendža, pārstāvniecības dalībvalstīs
Eiropas Parlaments6 684  
(6 773 )Brisele, Luksemburga, Strasbūra, informācijas biroji dalībvalstīs
Eiropadome13 153  
(3 101 )Brisele
Eiropas Savienības Padome Brisele, Luksemburga
Eiropas Investīciju banka2 2 1853 
(2 369 )3 Luksemburga
Eiropas Savienības Tiesa1 952  
(1 991 )Luksemburga
Eiropas Ārējās darbības dienests1 670  
(1 661 )Brisele4
Eiropas Centrālā banka1 448  
(2 602 )Frankfurte pie Mainas
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja51 255  
(1 252 )BriseleEiropas Savienības Reģionu komiteja5
Eiropas Revīzijas palāta6 887 
(882)Luksemburga
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs775 
(861)Alikante
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra634 
(685)Ķelne
Eiropas Zāļu aģentūra590 
(599)Londona
Eiropas Vides aģentūra136 
(135)Kopenhāgena
1 Eiropadome saņem atbalstu no ES Padomes Ģenerālsekretariāta.
2 EIB piedalījās revīzijā brīvprātīgi.
3 Amata vietu skaits atbilst stāvoklim 2012. un 2013. gada beigās.
4 Galvenā mītne.
5 Komitejas izmanto kopīgas ēkas, materiāltehnisko apgādi un tulkošanas dienestus, kā arī pārvalda to kopā.
6 Nav veikta Eiropas Revīzijas palātas konstatējumu ārēja pārbaude.
12
 Apsvērumi
ES iestādēm un 
struktūrām nav kopējas 
politikas to radīto 
siltumnīcefekta gāzu 
emisiju uzraudzībai un 
mazināšanai
Nav zināms, kāda ir kopējā 
ES iestāžu un struktūru 
radītā oglekļa dioksīda 
pēda, un nepilnīgā pieejamā 
informācija var negatīvi 
ietekmēt pārskatu ticamību
12 
Palāta uzskata, ka ticama un vispusīga 
informācija par ES iestāžu un struk ­
tūru oglekļa dioksīda pēdas faktisko 
lielumu ir būtisks priekšnoteikums, lai 
varētu izstrādāt un īstenot efektīvas 
seku mazināšanas stratēģijas, kas būtu 
ticams un pārliecinošs piemērs, kuram 
sekot. Pašlaik šāda informācija par 
lielāko daļu ES iestāžu un struktūru nav 
pieejama.
Nav vienotas pieejas, lai 
aprēķinātu ES iestāžu un 
struktūru kopējo oglekļa 
dioksīda pēdu
13 
Nav saistoša ES tiesiskā regulējuma par 
publiskās pārvaldes iestāžu oglekļa 
dioksīda pēdas aprēķināšanu. Tādējādi 
ES iestādes un struktūras pēc saviem 
ieskatiem var izlemt, vai tās vēlas ziņot 
par to darbības radītajām emisijām, un, 
ja tās izvēlas ziņot, pašas iestādes un 
struktūras var pieņemt lēmumu par to, 
kā šīs emisijas aprēķināt un uzraudzīt.Tomēr uz šīm iestādēm un struktūrām 
to attiecīgajās atrašanās valstīs var at ­
tiekties konkrēti ziņošanas pienākumi, 
piemēram, par izmantoto ēku ener ­
goefektivitāti. Tomēr šādi ziņošanas 
pienākumi nav saskaņoti ES mērogā.
14 
Pretēji privātajā sektorā7 pieņemtajai 
praksei ES Finanšu regulā8 nav noteikta 
prasība par vides informācijas iekļauša ­
nu ziņojumos, kas iesniedzami saska ­
ņā ar šīs regulas IX sadaļu (“Pārskatu 
un uzskaites izklāsts”)9. Nav noslēgti 
arī iestāžu nolīgumi saistībā ar šo 
jautājumu.
15 
Organizācijām, kas piedalās brīvprā ­
tīgajā ES Vides vadības un audita 
sistēmā EMAS10, ir jāziņo par pamat ­
rādītāju “emisijas”, kas ietver kopējās 
gada SEG emisijas, kuras izteiktas CO2 
ekvivalenta tonnās. Tomēr saskaņā ar 
Komisijas lēmumu par norādījumiem 
saistībā ar dalību EMAS11 joprojām ir 
jāpaskaidro emisiju apjoma noteikša ­
nas metode. Jebkurā gadījumā – no ­
rādījumos ir ieteikts, ka organizācijām 
jāziņo ne tikai par tiešajām, bet arī 
būtiskām netiešajām SEG emisijām 
(sk.  1. izcēlumu ).7 Padomes 1978. gada 25. jūlija 
Ceturtajā direktīvā 78/660/
EEK, kas pamatojas uz Līguma 
54. panta 3. punkta 
g) apakšpunktu un attiecas uz 
noteiktu veidu sabiedrību 
gada pārskatiem (OV L 222, 
14.8.1978., 11. lpp.), ir 
paredzēts, ka attiecīgos 
gadījumos un tiktāl, ciktāl tas 
vajadzīgs izpratnes gūšanai 
par uzņēmuma attīstību, 
darbību vai stāvokli, gada 
pārskatā ir jāsniedz arī 
nekomerciāla informācija, 
tostarp informācija saistībā ar 
vides jautājumiem. Komisija 
2013. gada aprīlī iesniedza 
tiesību akta priekšlikumu 
(COM(2013) 207 final , 
16.4.2013.), lai noteiktu, ka 
uzņēmumiem, ja vidējais tajos 
nodarbināto darba ņēmēju 
skaits pārsniedz 500, ir obligāti 
jāsniedz šādas ziņas.
8 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 
atcelšanu (OV L 298, 
26.10.2012., 1. lpp.). Regula 
neattiecas uz Eiropas Centrālo 
banku un Eiropas Investīciju 
banku. ES aģentūru finanšu 
noteikumi atbilst 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam.
9 Eiropas Centrālās bankas gada 
pārskatā ir vides jautājumiem 
veltīta sadaļa. Eiropas 
Investīciju banka ziņo par 
vides jautājumiem tās 
Korporatīvās atbildības 
pārskatā, kas ietilpst 
EIB grupas gada pārskatā.
10 Plašāku informāciju par 
EMAS  sk. 62.–76. punktā.
11 Sk. 25. un 26. lpp. Komisijas 
2013. gada 4. marta 
Lēmumā 2013/131/ES attiecībā 
uz norādījumiem par 
darbībām, kas vajadzīgas, lai 
piedalītos EMAS  saskaņā ar 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1221/2009 par organizāciju 
brīvprātīgu dalību Kopienas 
vides vadības un audita 
sistēmā ( EMAS ) (OV L 76, 
19.3.2013., 1. lpp.).
13 Apsvērumi
16 
Ieteikumā, ko Komisija pieņēma 
2013. gada 9. aprīlī12, tā mudina izman ­
tot organizācijas vides pēdas nospie ­
duma (OVPN) metodi, lai novērtētu un 
darītu zināmus publisku organizāciju 
aprites cikla ekoloģiskos raksturlielu ­
mus, tostarp ziņojot par SEG emisijām. 
OVPN izstrādāja Komisijas Kopīgais 
pētniecības centrs, ņemot vērā organi ­
zāciju spēkā esošo un vispārpieņemto 
vides uzskaites metožu un vadlīniju 
ieteikumus.
17 
Saskaņā ar Komisijas sniegto informā ­
ciju OVPN metodes izstrādi stimulēja 
fakts, ka “pašreizējās dažnedažādās 
metodes un iniciatīvas saistībā ar eko ­
loģisko raksturlielumu novērtēšanu un 
uzrādīšanu rada sajukumu un neuzticī ­
bu informācijai par ekoloģiskajiem rak ­
sturlielumiem”13. Kā apliecināja Palātas 
veiktā revīzija, šī analīze attiecas arī 
uz ES iestāžu un struktūru sniegtajām 
ziņām par to oglekļa dioksīda pēdu.Sešas no 15 pārbaudītajām 
ES iestādēm un struktūrām 
neziņoja par savām 
SEG emisijām 2012. gadā, un 
tās iestādes un struktūras, kas 
ziņoja, nebija aprēķinājušas vai 
neatklāja visus elementus.
18 
Revīzijā tika pārbaudīta informāci ­
ja, kas ir viegli pieejama ES iestādēs 
un struktūrās par to SEG emisijām 
2012. gadā. Eiropadome un Eiropas 
Savienības Padome, Eiropas Revīzijas 
palāta, Eiropas Ārējās darbības die ­
nests, Eiropas Aviācijas drošības aģen ­
tūra un Eiropas Zāļu aģentūra nepub ­
licēja informāciju par savām emisijām 
2012. gadā. Pārējās iestādes sniedza 
tikai nepilnīgu informāciju.
19 
Tā kā nav pieņemti saistoši noteikumi 
par to, kā jāaprēķina organizācijas 
oglekļa dioksīda pēda, plašā tvēruma 
dēļ revīzijā kā salīdzinošais kritērijs tika 
izmantots Eiropas Parlamenta ziņojums 
par oglekļa dioksīda pēdu. 2. tabulā  
ir sniegts salīdzinošs vērā ņemto vai 
neiekļauto emisiju avotu iedalījums un 
ziņotie emisiju līmeņi.12 Komisijas 2013. gada 9. aprīļa 
Ieteikums 2013/179/ES par 
kopīgu metožu izmantošanu 
produktu un organizāciju 
aprites cikla ekoloģisko 
raksturlielumu mērīšanai un 
uzrādīšanai (OV L 124, 
4.5.2013., 1. lpp.).
13 Sk. Komisijas 
Ieteikuma 2013/179/
ES 2. apsvērumu.
14 Apsvērumi 2. tabula  
Eiropas ParlamentsEiropas Savienības TiesaEiropas Investīciju bankaEiropas Centrālā bankaIekšējā tirgus saskaņošanas 
birojsEiropas Vides aģentūraEiropas KomisijaKomitejas (EESK un RK) Eiropadome un ES PadomeEiropas Revīzijas palātaEiropas Ārējās darbības 
dienestsEiropas Aviācijas drošības 
aģentūraEiropas Zāļu aģentūra
Emisijas 2012. gadā (CO2e tonnas) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066Nav 
pieejamsNav 
pieejamsNav 
pieejamsNav 
pieejamsNav 
pieejams
ZIŅOŠANAS TVĒRUMĀ iekļautas emisijas, 
ko radījusi:
ēkās patērētā enerģija1 2 2x x x x x
dzesēšanas gāzu noplūde x x x x x x x x x x
preču pārvadājumi () x x x x x x x x x x x
personu pārvadājumi 
Svārstmigrācija x x x x x x x x x x
Darījumu braucieni3 4x x x x x x
Apmeklētāji x x x x x x x x x
Preču un pakalpojumu iegāde ()5 5x x x x x x x x x
Atkritumi x x x x x x x x x x
Pamatlīdzekļi6
Ēku būvniecība () x x x x x x x x x x x
Biroja mēbeles () x x x x x x x x x x x
IT aprīkojums () x x x x x x x x x x x
Cits aprīkojums () x x x x x x x x x x x
1 Nav publicēti dati par katru gadu atsevišķi, tikai kopsumma par 2010.–2012. gadu
2 Tikai ēkas, kas ietilpst vides vadības sistēmas EMAS  darbības jomā.
3 Nav iekļauti Eiropas Parlamenta deputātu braucieni, lai piedalītos sanāksmēs Briselē un Strasbūrā.
4 Iekļauti tikai dienesta transportlīdzekļi.
5 Iekļauts tikai papīrs.
6 Emisijas, kas radītas būvniecības vai ilglietojuma preču ražošanas procesā.
Piezīme.  Lielākā daļa datu ir ņemti no dažādām ziņojumus iesniegušo ES iestāžu un struktūru ikgadējām vides deklarācijām. Dati par Eiropas Savienības Tiesas oglekļa 
pēdu ir iegūti no ārēja pētījuma. EIB dati ir ņemti no tās sagatavotā ziņojuma par oglekļa pēdu 2012. gadā.Ziņošana par CO2e emisijām attiecībā uz 2012. gadu (tikai tā informācija, kas 
jau ir publicēta vai tiks publicēta; kā salīdzinošais kritērijs izmantots Eiropas 
Parlamenta ziņošanas tvērums)
Apzīmējumi :
 Iekļauts
() Iekļauts aplēsē
 Daļēji iekļauts
x Nav iekļauts
N/P  nav pieejams
15 Apsvērumi
20 
Kā redzams 2. tabulā , Eiropas Par ­
laments ir ņēmis vērā plašu emisijas 
avotu spektru, lai sagatavotu ziņoju ­
mu par vidējām emisijām gadā. Plašā 
tvēruma dēļ Parlamenta paziņotais 
emisiju apjoms ir gandrīz tikpat liels 
kā visu citu ES iestāžu un struktūru pa ­
ziņotais emisiju apjoms kopā. Lai gan 
Parlaments ņēma vērā principā visas 
emisijas avotu kategorijas, tas nolēma 
neziņot par emisijām, kas radušās, de ­
putātiem ceļojot no mītneszemēm uz 
sanāksmēm Briselē un Strasbūrā.
21 
Komisijas sniegtās ziņas par SEG emisi ­
jām, kas izteiktas CO2 ekvivalentā, tās 
2013. gada vides deklarācijā aprobe ­
žojās tikai ar informāciju par emisi ­
jām, kuras radījis enerģijas patēriņš 
EMAS  darbības jomā ietilpstošajās ēkās 
Briselē, Luksemburgā un Petenā14, kā 
arī minētajās darba vietās izmantotie 
dienesta transportlīdzekļi.
22 
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu ko ­
miteja un Reģionu komiteja ziņoja tikai 
par emisijām, ko radījis enerģijas pa ­
tēriņš ēkās. Komitejas paskaidroja, ka 
pēc tam, kad būs izstrādāta saskaņota 
metodika, kas atbilst ES standartam 
un kuras pamatā ir OVPN pieeja, tās ir 
gatavas vēlreiz apsvērt visaptverošas 
oglekļa dioksīda pēdas aprēķināšanu.Trīs ES iestādes un struktūras 
centās pilnveidot ziņošanu
23 
Eiropas Centrālās bankas ziņošanas 
tvērums laikposmā kopš 2008. gada ir 
pakāpeniski paplašināts. Tomēr netika 
aprēķinātas emisijas, ko radīja darbi ­
nieku svārstmigrācija starp mājām un 
darbavietu, kā arī bankas jauno telpu 
būvniecība.
24 
Sākot ar 2012. finanšu gadu, Eiropas In ­
vestīciju banka ir piemērojusi SEG pro ­
tokola metodiku15. Tomēr emisijas, kas 
ir radušās, ražojot nopirktās preces 
(izņemot papīru), emisijas, ko radījuši 
nopirktie pakalpojumi, un emisijas, kas 
radušās, izgatavojot ražošanas līdzek ­
ļus (piemēram, aprīkojumu un trans ­
portlīdzekļus), nav iekļautas ziņošanas 
tvērumā.
25 
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs, 
sākot ar 2013. gadu, ir plānojis paplaši ­
nāt ziņošanas tvērumu, pamatojoties 
uz ārēja konsultanta veiktu pētījumu. 
Taču šis pētījums neietvēra iepriekšējā 
posma emisijas, kas saistītas ar nopirk ­
tajām precēm un pakalpojumiem, kā 
arī ražošanas līdzekļiem. Turklāt tajā 
bija iekļautas tikai lidojumu radī ­
tās emisijas, bet nebija ņemtas vērā 
emisijas, ko radīja citi ar darbu saistītie 
braucieni vai publiskās pārvaldes iestā ­
žu darbinieku braucieni, lai apmeklētu 
Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju.14 Sk.  6. tabulu .
15 Pasaules Uzņēmēju padome 
ilgtspējīgai attīstībai / Pasaules 
Resursu institūts, 
SEG protokola korporatīvais 
standarts.
16 Apsvērumi
Trim ES iestādēm ir jāveic 
sagatavošanās darbi, lai ziņotu 
par emisijām, jo tās ir sākušas 
pievienošanās procesu EMAS
26 
Padomes Ģenerālsekretariāts ir plā ­
nojis pasūtīt pētījumu, lai noteiktu 
Padomes radīto oglekļa dioksīda pēdu. 
Pētījumā tiks aplūkota tikai Briselē 
veiktā darbība. Plānotā pētījuma tvēru ­
mā nav iekļautas emisijas, ko rada da ­
lībvalstu pārstāvju svārstmigrācija no 
to dzīvesvietas valstīm, lai apmeklētu 
Padomes Ģenerālsekretariāta organi ­
zētās sanāksmes. Netiks ņemtas vērā 
arī Padomes sanāksmes Luksemburgā 
vai dalībvalstīs.
27 
Eiropas Savienības Tiesa saņēma plašu 
ārējo pētījumu par tās oglekļa dioksīda 
pēdu 2010. gadā. Pieeja pēdas aprē ­
ķinam bija tāda pati kā Parlamenta 
gadījumā. Atjauninājumi saistībā ar 
galvenajiem emisijas avotiem tika veik ­
ti 2011. un 2012. gadā. Datus publicēja 
2014. gada jūnijā.
28 
Revīzijas palāta 2013. gada novembrī 
noslēdza līgumu ar ārējo konsultantu 
par sagatavošanos EMAS . Revīzijas laikā 
vēl nebija pieņemts lēmums par to, kā 
turpmāk rīkoties saistībā ar ziņošanu 
par emisijām.Komisija vēl nav izlēmusi, 
vai ziņošanā izmantot 
organizācijas vides pēdas 
nospieduma metodi
29 
Kopīgajā pētniecības centrā Isprā veik ­
tais pētījums par OVPN metodi aplie ­
cināja, ka metodi iespējams piemērot 
publiskās pārvaldes iestādēm. Tomēr 
Komisija vēl nav sākusi gatavot sīkāk 
izstrādātus organizācijas vides pēdas 
nospieduma nozares noteikumus 
publiskās pārvaldes iestādēm. Turklāt 
Komisija uzskata, ka metodes iespēja ­
mā izvēršanai ir jāveic papildu analīze 
šajā jautājumā, it īpaši, ņemot vērā me ­
todes ieviešanai vajadzīgos resursus.
Ir pierādījumi tam, ka 
ES iestāžu un struktūru 
radīto emisiju kopējais 
apjoms samazinās, bet 
tikai attiecībā uz enerģijas 
patēriņu ēkās
30 
Tā kā nav pieejama visaptveroša un 
ticama informācija par ES iestāžu un 
struktūru oglekļa dioksīda pēdas fak ­
tisko lielumu, ir grūti noteikt vispārējās 
tendences attiecībā uz to SEG emi ­
sijām. Lai šādu tendenču noteikšana 
būtu iespējama, revīzijas veicējiem 
dažkārt nācās paļauties uz pieņēmu ­
miem, kas ir ticami, bet par kuriem 
pieejami tikai ierobežoti apstiprinošie 
pierādījumi.
17 Apsvērumi
16 Piemēram, kopējais enerģijas 
patēriņš Komisijas 
izmantotajās ēkās Briselē 
2005. gadā bija par aptuveni 
60 % lielāks nekā 2000. gadā 
sasniegtais līmenis (2000. gads 
ir agrākais gads, par kuru 
Revīzijas palātai tika sniegtas 
ziņas).
17 Vispārējo enerģijas patēriņa 
līmeni ēkās ietekmē dažādi 
faktori, piemēram, ēku skaits 
un lielums, to izmantošanas 
intensitāte cilvēku skaita un 
izmantojuma periodu ziņā, 
energoefektivitātes tehniskie 
rādītāji, ēkas apsaimnieko­
šanas efektivitāte, personāla 
uzvedība un klimata 
svārstības.
18 Zaļajai elektroenerģijai ir 
jāatbilst izcelsmes 
apliecinājuma kritērijiem, kas 
izklāstīti Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2009. gada 
23. aprīļa Direktīvā 2009/28/EK 
par atjaunojamo 
energoresursu izmantošanas 
veicināšanu un ar ko groza un 
sekojoši atceļ 
Direktīvas 2001/77/EK un 
2003/30/EK (OV L 140, 
5.6.2009., 16. lpp.).
19 Komisijas gada vides 
deklarācijā zaļā 
elektroenerģija nav norādīta 
kā nulles emisiju avots 
attiecībā uz ēkām Briselē.31 
ES lēmumos, kas tika pieņemti vai ie ­
rosināti, lai samazinātu emisijas, kā at ­
sauces gads tiek izmantots 1990. gads 
(sk. 3. un 4. punktu). Tomēr attiecībā 
uz ES iestāžu un struktūru emisijām 
konkrēti dati, kas aptver laikposmu 
no mūsdienām līdz 1990. gadam, 
nav pieejami. Tādējādi nav iespējams 
novērtēt to pašreizējos raksturlielumus 
salīdzinājumā ar faktiskajām emisijām 
1990. gadā.
32 
Tomēr ir daži pierādījumi, kas ļauj 
pieņemt, ka kopējais emisiju apjoms 
laikposmā pēc 1990. gada ievērojami 
pieauga – vismaz līdz 2005. gadam16. 
Šo pieaugumu izraisīja ES paplašinā ­
šanās, pastāvošo iestāžu un struktūru 
darbības paplašināšana, kā arī jaunu 
iestāžu un struktūru izveide.
33 
Plašāka mēroga centieni ierobežot 
SEG emisijas sākās 2006. gadā. Pavēr ­
siens galvenokārt attiecās uz enerģijas 
patēriņu ēkās. Šo emisiju apjoms ir 
atkarīgs no vispārējā enerģijas patēriņa 
līmeņa apkures, dzesēšanas, apgaismo ­
juma, ēdiena pagatavošanas, elektrisko 
un elektronisko ierīču un datu centru17 
darbības nodrošināšanai un no patē ­
rētās enerģijas īpatsvara, kas saražota, 
radot zemas vai nulles SEG emisijas.Zaļās elektroenerģijas 
izmantošana palīdzēja apvērst 
emisiju apjoma pieauguma 
tendenci, ko radīja enerģijas 
patēriņš ēkās…
34 
ES iestādes un struktūras 2007. gadā 
sāka iepirkt no atjaunojamiem ener ­
ģijas avotiem iegūtu elektroenerģiju 
(“zaļo elektroenerģiju”18), lai apmieri ­
nātu to elektroenerģijas pieprasījumu 
daļu, ko nenodrošināja pašu saražotie 
resursi. Visu pārbaudīto ES iestāžu un 
struktūru ārējo elektroenerģijas nodro ­
šinājumu pilnībā vai lielā mērā veido 
zaļā elektroenerģija.
35 
Oglekļa dioksīda pēdas aprēķinos zaļo 
elektroenerģiju parasti atspoguļo kā 
tādu, kas rada nulles emisijas19. Saska ­
ņā ar aplēsēm zaļās elektroenerģijas 
ierobežojošā ietekme attiecībā uz 
oglekļa dioksīda pēdu ir aptuveni 20 % 
ar nosacījumu, ka visa elektroenerģija 
ir iegūta no atjaunojamiem avotiem un 
ka tiek piemērots izsmeļošs ziņošanas 
apjoms par SEG emisijām. Tādējādi pār ­
eja uz zaļo elektroenerģiju nodrošina 
kopējā emisiju apjoma samazināšanos, 
izņemot gadījumus, kad notiek tik liels 
no neatjaunojamiem energoresursiem 
iegūtas enerģijas vispārējā patēriņa 
pieaugums, ka to nav iespējams mīksti ­
nāt ar zaļās elektroenerģijas palīdzību. 
Taču šāda notikumu attīstība netika 
konstatēta nevienā no pārbaudītajām 
ES iestādēm un struktūrām.
18 Apsvērumi
… tomēr uz ārējo 
piegādātāju nodrošināto zaļo 
elektroenerģiju kā SEG emisiju 
apjoma samazināšanas 
instrumentu attiecas 
ierobežojumi
36 
Lielākā daļa ES iestāžu un struktūru 
izmantotās zaļās elektroenerģijas 
Briselē un Luksemburgā saskaņā ar 
starpiestāžu līgumiem tiek iepirkta no 
ārējiem piegādātājiem. Tomēr ārējo 
piegādātāju nodrošinātajai zaļajai 
elektroenerģijai saistībā ar SEG emisiju 
apjoma samazināšanu ir divi būtiski 
ierobežojumi, proti, pašlaik tā nav pie ­
ejama ikvienam un tā nav instruments 
energoefektivitātes rādītāju pastāvīgas 
uzlabošanas nodrošināšanai.
37 
Tirgū pieejamais zaļās elektroenerģijas 
daudzums pašlaik ir ierobežots. Tāpēc 
zaļās elektroenerģijas iepirkumi mazi ­
na kopējās SEG emisijas tikai tādā gadī ­
jumā, ja sakarā ar šiem iepirkumiem no 
fosilā kurināmā iegūtā elektroenerģija 
tiek aizstāta ar jaunās papildu iekārtās 
saražotu elektroenerģiju, kas iegūta 
no atjaunojamiem energoresursiem. 
Tomēr paaugstināts pieprasījums pēc 
zaļās elektroenerģijas droši vien radīs 
lielāku piegādi, vismaz ilgtermiņā.
38 
Zaļā elektroenerģija ir vienreizējs 
līdzeklis, lai panāktu ātru un pama ­
nāmu emisiju samazinājumu, bet tā 
nav pastāvīgu uzlabojumu nodroši ­
nāšanas instruments. Pāreja uz zaļo 
elektroenerģiju sniedz papildu laiku 
pirms turpmāku pasākumu ievieša ­
nas vispārējā enerģijas pieprasījuma 
samazināšanai.Par mobilitātes radītajām 
emisijām pieejamie dati 
nesniedz iespēju noteikt 
skaidru tendenci
39 
ES iestāžu un struktūru īpašā rakstura 
dēļ mobilitātes radīto emisiju apjoms 
parasti ir lielāks nekā vairākumā da ­
lībvalstu pārvaldes iestāžu. Lai veiktu 
mobilitātes radīto emisiju visaptverošu 
aprēķinu, ir jāņem vērā šādi avoti:
a) svārstmigrācija starp darbu un 
mājām;
b) komandējumi/darījumu braucieni;
c) iestāžu un struktūru organizēto 
sanāksmju un konferenču apmek ­
lētāji un ārējie dalībnieki.
40 
Ja tiktu iekļauti šie avoti, ar mobilitāti 
saistītās emisijas veidotu vismaz pusi 
no ES iestāžu un struktūru paziņotā 
kopējā emisiju daudzuma. Tomēr 
lielākā daļa datu, kas pašlaik ir pieejami 
par mobilitātes radītajām emisijām, ir 
nepilnīgāki un mazāk uzticami nekā 
dati attiecībā uz enerģijas patēriņu 
ēkās. Piemēram, ar darbinieku svārst ­
migrāciju starp mājām un darbu saistī ­
tos datus, kas tiek izmantoti aprēķinu 
pamatā, parasti raksturo augsta kļūdas 
pakāpe. Tikai Eiropas Parlamenta un 
Eiropas Investīciju bankas sniegtie dati 
deva iespēju novērtēt tendenci ilgākā 
laikposmā, un attiecīgie rezultāti ab ­
solūtos skaitļos liecina par atšķirīgām 
ievirzēm.
19 Apsvērumi
20 Ir ņemti vērā tikai Parlamenta 
subsidētie braucieni.
21 Parlaments attiecībā uz 
2012. gadu ziņoja, ka 
darbinieku pārbraucieni starp 
trim galvenajām darbavietām 
veidoja 2,5 % no oglekļa 
dioksīda pēdas. Darbinieku 
braucieni uz citiem 
galamērķiem (galvenokārt 
izmantojot aviotransportu) 
veidoja 6,9 % no oglekļa 
dioksīda pēdas.
22 Parlamenta pilnslodzes 
ekvivalenta koncepcijā 
(sk. glosāriju) ir iekļauti ne vien 
deputāti un darbinieki, bet arī 
apmeklētāji.
Pārbraucienos starp Briseli, Luksemburgu un Strasbūru radīto emisiju apjoma 
mazināšanās
Salīdzinājumā ar 2006. gadu emisiju apjoms, ko radījuši Eiropas Parlamenta darbinieku pārbraucieni starp 
Briseli, Strasbūru un Luksemburgu, 2012. gadā ir samazinājies par 34 %. Tas lielā mērā ir skaidrojams ar faktu, 
ka liela daļa lidojumu ir aizstāti ar braucieniem ar vilcienu.
Kilometri
(miljoni)2006 2012 Attīstība
Ar automašīnu 10,4 9,3 – 10 %
Ar vilcienu 3,0 7,1 + 139 %
Ar lidmašīnu 4,8 0,5 – 90 %
Kopā 18,1 16,9 – 7 %
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aprēķinu pamatā ir Parlamenta sniegtie dati.  
Piezīme.  Noapaļošanas dēļ uzrādītā kopējā summa, iespējams, precīzi neatbilst 
saskaitāmo summai.2. izcēlums41 
Eiropas Parlamenta paziņotās ar mo ­
bilitāti saistītās emisijas 2012. gadā ab ­
solūtos skaitļos bija par aptuveni 20 % 
augstākas nekā 2006. gadā. Šis palie ­
linājums lielā mērā bija skaidrojams ar 
Parlamenta apmeklētāju20 braucienu 
uz Briseli un Strasbūru radīto emisiju 
apjoma pieaugumu, kā arī apstākli, ka 
ietaupījumus saistībā ar darbinieku 
pārbraucieniem starp Briseli, Luksem ­
burgu un Strasbūru (sk.  2. izcēlumu ) 
pārsniedza emisiju pieaugums, ko 
radīja komandējumi uz citām vietām21. 
Tomēr relatīvos skaitļos Parlaments 
panāca ar mobilitāti saistīto emisiju 
samazinājumu par 3,3 % uz katru pilns ­
lodzes ekvivalenta vienību22.42 
Eiropas Investīciju banka ziņoja, ka tās 
radītās ar mobilitāti saistītās emisijas 
2012. gadā bija par 6 % mazākas nekā 
2007. gadā. Ar mobilitāti saistītās emi ­
sijas uz personu samazinājās par 36 %.
20 Apsvērumi
Nereti kā emisiju avoti netiek 
ņemti vērā pamatlīdzekļi, 
preces un pakalpojumi, lai gan 
tiem ir būtiska nozīme
43 
Preces (piemēram, pārtikas vai biroja 
preces) vai pakalpojumi (piemēram, 
uzkopšanas un ēdināšanas pakalpo ­
jumi) rada emisijas, kas, izņemot ar 
papīru saistītās emisijas, tika novērtē ­
tas reti. Iepriekšminētais attiecas arī uz 
emisijām, kas tiek radītas ilglietojuma 
preču (piemēram, IT aprīkojuma) ražo ­
šanas procesā un ēku būvniecības vai 
renovācijas darbu laikā. Tikai Eiropas 
Parlaments aprēķināja visu pamatlī ­
dzekļu, preču un pakalpojumu radīto 
ietekmi uz savu oglekļa dioksīda pēdu, 
un tā veidoja aptuveni 30 % no kopējās 
ziņotās 2012. gada oglekļa emisijas 
pēdas. Eiropas Savienības Tiesas 
radīto ietekmi aplēsa, pamatojoties uz 
2010. gada datiem.
Vairāk nekā puse pārbaudīto 
ES iestāžu un struktūru 
nebija noteikušas nekādus 
kvantitatīvos mērķus savu 
emisiju samazināšanai, 
un tikai divas no tām bija 
paredzējušas kvantitatīvos 
mērķus 2020. gadam
44 
Palāta uzskata, ka kvantitatīvu sama ­
zināšanas mērķu izvirzīšana ir svarīga 
plānošanai un ilgtspējīgas vides pār ­
valdības nodrošināšanai organizācijā. 
Šādu mērķu publiska paziņošana un to 
sasniegšana ir svarīga, lai nodrošinātu 
SEG emisiju samazināšanas centienu 
ticamību.45 
Vairāk nekā puse pārbaudīto ES iestāžu 
un struktūru 2013. gadā nebija notei ­
kušas kvantitatīvus mērķus attiecībā uz 
to radīto SEG emisiju apjoma samazi ­
nāšanu. Pārējās ES iestādes un struk ­
tūras ir noteikušas mērķus saistībā ar 
konkrētām darbībām vai emisiju avo ­
tiem vai vispārējus mērķus, bet Eiropas 
Parlaments ir apvienojis abus mērķu 
veidus (sk.  3. tabulu ).
Priekšroka tika dota īsā termiņā 
īstenojamiem mērķiem…
46 
Vairākumā gadījumu tiek izmantoti 
īstermiņa mērķi, kas īstenojami laik ­
posmā no viena līdz trim gadiem. 
Revīzijā tika konstatēts, ka šādi īstermi ­
ņa mērķi var būt noderīgi tiktāl, ciktāl 
iespējams panākt “ātrus ieguvumus”, 
piemēram, kad emisiju apjoma sama ­
zināšana tiek īstenota, pārejot uz zaļo 
elektroenerģiju. Būtisku ar īstermiņa 
mērķiem saistītu risku rada apstāklis, 
ka tie nesniedz pienācīgu laiku tādu 
pasākumu veikšanai, kam vajadzīga 
lielāka sagatavošanās un kas nodrošina 
emisiju ietaupījumus tikai pēc vairā ­
kiem gadiem pēc sākotnējā lēmuma 
pieņemšanas (it īpaši būvniecības 
projekti). Turklāt revīzijā tika konsta ­
tēts risks, ka klimata svārstības varētu 
kropļot īstermiņa mērķus, kas no gada 
uz gadu tiek noteikti attiecībā uz ener ­
ģijas patēriņu ēkās.
21 Apsvērumi 3. tabulaSkaitļos izteikti SEG emisiju samazināšanas mērķi
Nozaru mērķi
Vispārējais mērķis
Absolūtie mērķi
Relatīvie mērķi
Īstermiņa mērķi 
(viens līdz trīs gadi)
Starpposma mērķis 
(2020)
Ilgtermiņa mērķis 
(2030)
Eiropas Parlaments x x1x
Eiropas Komisija x x x
Eiropas Centrālā banka x x x x
Komitejas (EESK un RK) x x x x
Eiropas Investīciju banka x x x x
Eiropas Vides aģentūra x x x
Eiropadome un ES Padome x x x x x x x
Eiropas Savienības Tiesa x x x x x x x
Eiropas Revīzijas palāta x x x x x x x
Eiropas Ārējās darbības dienests x x x x x x x
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs x x x x x x x
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra x x x x x x x
Eiropas Zāļu aģentūra x x x x x x x
1 Papildus ir noteikti daži starpposma samazināšanas mērķi 2016. gadam attiecībā uz enerģiju, papīru un atkritumiem.
Skaitļos  izteikti mērķi nosaka, kāds emisiju samazinājums ir jāsasniedz laika gaitā. Ir četru vedu skaitļos izsakāmi mērķi.
 ο Nozaru  mērķi attiecas uz emisijām, ko rada konkrētas darbības (piemēram, ēku apkures un dzesēšanas radītās emisijas).
 ο Vispārējais  mērķis attiecas uz visām emisijām, ko radījušas iestādes/struktūras darbības.
 ο Absolūto  mērķu nolūks ir samazināt emisijas, ko radījušas konkrētas darbības vai iestāde/struktūra kopumā, salīdzinājumā ar emisiju 
apjomu bāzes gadā.
 ο Relatīvie  mērķi ir paredzēti emisiju samazināšanai uz personu vai uz kvadrātmetru salīdzinājumā ar bāzes gadu.Apzīmējumi:
 Jā
x Nē
47 
Samazinājuma mērķi ir noteikti abso ­
lūtā (kopējo emisiju samazinājums) 
vai relatīvā izteiksmē (emisiju samazi ­
nājums uz cilvēku vai kvadrātmetru) 
vai kā abu izteiksmju kombinācija. 
ES klimata politikai, kuras mērķis ir 
kopējo emisiju samazināšana, vairāk 
atbilst absolūtu samazināšanas mērķu 
noteikšana.Turklāt, īstenojot absolūtus samazinā ­
šanas mērķus, zināmā mērā uzlabojas 
arī darbības rezultāti, izņemot situā ­
cijas, kad iestāde vai struktūra veic 
darbības sašaurināšanu.
22 Apsvērumi
…un gadījumos, kad ir 
paredzēti mērķi attiecībā uz 
2020. gadu, tie ir relatīvi
48 
Mērķus attiecībā uz 2020. gadu ir 
noteicis Eiropas Parlaments un Eiropas 
Investīciju banka. Šie mērķi ir paziņoti 
kā relatīvie mērķi.49 
Parlamenta vides deklarācijā no ­
teikts mērķis laikposmā no 2006. līdz 
2020. gadam par 30 % samazināt emisi ­
jas uz pilnas slodzes darbinieka ekviva ­
lentu. 4. tabulā  ir salīdzinātas emisijas 
2006. gadā23 ar emisijām 2012. gadā uz 
pilnslodzes ekvivalentu gan absolūtos, 
gan relatīvos skaitļos24.23 Pirmais gads, par kuru 
Parlaments paziņoja oglekļa 
dioksīda pēdu, bija 2006. gads.
24 Neto emisijas (zaļā 
elektroenerģija atspoguļota kā 
tāda, kas rada nulles emisijas). 
Eiropas Parlamenta 
izmantotais jēdziens 
“pilnslodzes ekvivalents” 
(sk. glosāriju) ietver ne tikai 
Parlamenta deputātus un 
darbiniekus, bet arī tā 
apmeklētājus.
25 Neto emisijas (zaļā 
elektroenerģija atspoguļota kā 
tāda, kas rada nulles emisijas). 
Būtu jānorāda, ka EIB emisiju 
rādītājus nevar salīdzināt ar 
Parlamenta emisiju rādītājiem, 
jo atšķiras metodoloģiskās 
pamatkoncepcijas.Parlamenta SEG emisiju apjoma samazinājums absolūtos 
un relatīvos skaitļos
2006 2012 Samazinājums
Emisiju kopējais apjoms 2012. gadā 
(CO2e tonnas)100 138 91 893 – 8,2 %
Emisijas uz pilnslodzes ekvivalentu 9,37 6,89 – 26,4 %
Avots:  EP 2013. gada vides deklarācija.4. tabula 5. tabula50 
Lai pārraudzītu un ziņotu par sek ­
mēm salīdzinājumā ar bāzes gadu 
(2007. gadu), EIB ziņojumā par oglekļa 
dioksīda pēdu 2012. gadā ir izmantots 
mērķis līdz 2020. gadam par vismaz 
20 % samazināt oglekļa pēdu uz per ­
sonu. 5. tabulā  ir salīdzinātas emisijas 
2007. gadā ar emisijām 2012. gadā uz 
vienu darbinieku gan absolūtos, gan 
relatīvos skaitļos25.
EIB SEG emisiju apjoma samazinājums absolūtos un 
relatīvos skaitļos
2007 2012 Samazinājums
Emisiju kopējais apjoms 2012. gadā 
(CO2e tonnas)17 932 16 441 – 8,3 %
Emisijas uz darbinieku 11,9 7, 5 – 37, 0  %
Avots:  Eiropas Investīciju bankas ziņojums par oglekļa dioksīda pēdu 2012. gadā.
23 Apsvērumi
Ilgtermiņa mērķi laikposmam 
pēc 2020. gada nav noteikti
51 
Neviena no ES iestādēm un struktū ­
rām nav noteikusi ilgtermiņa mērķus 
laikposmam pēc 2020. gada. Komisijas 
2014. gada janvāra ierosinājums par 
saistošu ES SEG samazinājuma mērķi 
2030. gadam (sk. 4. punktu) ES iestā­
dēm un struktūrām sniedz iespēju 
izstrādāt un īstenot kopīgu ilgtermiņa 
pieeju.
Atlikušo emisiju 
izlīdzināšana tiek izmantota 
ierobežotā mērā, un 
ES iestādēm un struktūrām 
nav vienotas pieejas
52 
Oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšana26 
ir mehānisms, ar kura palīdzību orga ­
nizācija kompensē savas SEG emisijas 
vai to daļu, maksājot par līdzvērtīgu 
oglekļa dioksīda emisiju ietaupījumu 
citviet pasaulē, piemēram, par emisiju 
ietaupījumiem, kas panākti, aizstājot 
ar akmeņoglēm kurināmas spēkstaci ­
jas ar vēja parkiem. Oglekļa dioksīda 
emisiju kvalitatīva izlīdzināšana ir 
jāpārbauda saskaņā ar atzītu sistēmu, 
lai nodrošinātu, ka emisiju samazināju ­
mi ir papildinoši (t. i., neietver samazi ­
nājumus, kas būtu notikuši tik un tā), 
pastāvīgi, netiek aprēķināti divreiz un 
ka netiek pieļauta pārvirze. Ja visas ne ­
novēršamās emisijas izlīdzina, darbību 
var uzskatīt par “oglekļa emisiju ziņā 
neitrālu”27.53 
ES iestādēm un struktūrām nav pie ­
nākuma izmantot oglekļa dioksīda 
emisiju izlīdzināšanu. Tomēr dažas 
no tām ir sākušas to izmantot, lai gan 
ierobežotā mērā. Revīzijā tika kon ­
statēts, ka cenas, ko šīs iestādes un 
struktūras maksāja par oglekļa dioksī ­
da emisiju izlīdzināšanu, svārstījās no 
EUR 3,45 līdz EUR 24,5 par CO2e tonnu 
un tādējādi bija ievērojami zemākas 
par maksimālo cenu EUR 40, ko Eiropas 
Parlaments un Padome (2007. gada 
cenās) noteica direktīvā par “tīrajiem” 
autotransporta līdzekļiem28.
Nedaudzas ES iestādes 
un struktūras brīvprātīgi 
izmantoja oglekļa dioksīda 
emisiju izlīdzināšanu
54 
Pirmā iestāde, kas izmantoja oglekļa 
dioksīda emisiju izlīdzināšanu, bija Ei ­
ropas Vides aģentūra. Oglekļa dioksīda 
emisiju izlīdzināšanas shēma attiecī ­
bā uz komandējumiem tika ieviesta 
2006. gadā. Eiropas Vides aģentūras 
ceļojumu aģentūra aprēķina radīto 
emisiju apjomu, un tiek izmantota 
attiecīga izlīdzināšana, lai atbalstītu 
tā dēvētos “zelta standarta”29 energo ­
efektivitātes projektus Āfrikā. Kopējās 
izlīdzināšanas izmaksas par 745 ton ­
nām 2012. gadā sasniedza EUR 11 286. 
Cena par vienu tonnu bija EUR 15,15. 
Turklāt 2013. gada jūlijā tika pieņemts 
lēmums ar apkuri saistītās 2010., 
2011. un 2012. gada emisijas izlīdzi ­
nāt EUR 2 420 vērtībā (cena par vienu 
tonnu – EUR 10) saistībā ar vēja parka 
projektu Turcijā.26 Oglekļa dioksīda emisiju 
izlīdzināšanu nevajadzētu 
jaukt ar Eiropas Savienības 
emisijas kvotu tirdzniecības 
sistēmu (ES ETS), kas ir obligāta 
SEG emisiju kvotu 
tirdzniecības sistēma saistībā 
ar liela enerģijas patēriņa 
darbībām. Sk. Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2003. gada 13. oktobra 
Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru 
nosaka sistēmu siltumnīcas 
efektu izraisošo gāzu emisijas 
kvotu tirdzniecībai Kopienā un 
groza Padomes 
Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 
25.10.2003., 32. lpp.).
27 Sk. definīciju, ko sniedzis 
Apvienotās Karalistes 
Enerģētikas un klimata 
pārmaiņu departaments 
dokumentā “Vadlīnijas oglekļa 
dioksīda emisiju izlīdzināšanai 
publiskajā sektorā”, 2. versija, 
2011. g., 11. lpp.: ““Oglekļa 
emisiju ziņā neitrāls” nozīmē 
to, ka oglekļa emisiju atlikums 
ir vienāds ar nulli pēc tam, kad 
ir piemērota pārredzama 
procedūra emisiju 
aprēķināšanai, to 
samazināšanai un atlikušo 
emisiju izlīdzināšanai.”
28 Sk. Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 23. aprīļa 
Direktīvas 2009/33/EK par 
“tīro” un energoefektīvo 
autotransporta līdzekļu 
izmantošanas veicināšanu 
pielikumu (2. tabulu) (OV L 120, 
15.5.2009., 5. lpp.).
29 “Zelta standarts”, ko 
2003. gadā ierosināja 
nevalstisko organizāciju 
grupa, ir plaši izmantots 
brīvprātīgas sertifikācijas 
standarts oglekļa dioksīda 
emisiju izlīdzināšanas 
projektiem.
24 Apsvērumi
55 
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs ir 
izmantojis emisiju izlīdzināšanu kopš 
2010. gada, lai pakāpeniski īstenotu 
oglekļa neitralitāti, ņemot vērā apstāk ­
li, ka tā ziņošanas mērogs par CO2 emi ­
sijām turpmākajos gados būs plašāks. 
Attiecībā uz 2 145 emisiju tonnām, 
par kurām tika ziņots 2012. gadā, tika 
izmantota izlīdzināšana EUR 52 549 
vērtībā, t. i., maksājot EUR 24,5 par 
tonnu, lai atbalstītu efektīvu ar koksni 
kurināmu krāšņu izplatīšanas projektu 
Nigērijā.
56 
Eiropas Parlaments 2012. gadā pir ­
mo reizi izmantoja oglekļa dioksīda 
emisiju izlīdzināšanas shēmu. Eiropas 
Parlamenta Prezidijs pieņēma lēmumu 
izlīdzināt konkrētas emisiju kategori ­
jas (galvenokārt saistītas ar enerģijas 
patēriņu ēkās un ierēdņu darba brau ­
cieniem), kas veidoja aptuveni 27 % 
no Parlamenta paziņotās 2011. gada 
oglekļa dioksīda pēdas. Ņemot vērā 
oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšanas 
vienības tirgus cenu pazemināša ­
nos, faktiskā Parlamenta samaksātā 
cena bija nevis sākotnēji prognozētie 
EUR 705 000, bet gan EUR 89 55830 
(EUR 3,45 par tonnu) saistībā ar 
energoefektivitātes projektu tērauda 
ražošanas rūpnīcā Ķīnā, kurš atbilda 
kvalitātes “zelta standartam”31.
57 
Eiropas Centrālā banka izmantoja izlī ­
dzināšanu attiecībā uz braucieniem ar 
vilcienu. 30,9 tonnas CO2e 2012. gadā 
veidoja tikai nelielu daļu no komandē ­
jumu radītajām emisijām. Attiecībā uz 
starptautisku komandējumu pakal ­
pojumu iepirkšanu ECB 2012. gada 
decembra norādēs32 par ilgtspējīgu 
iepirkumu ir ieteikts izvirzīt prasību 
sekmīgajam pretendentam kompensēt 
komandējumos radītās siltumnīcefekta 
gāzu emisijas 100 % apmērā.Norādēs ierosināts nodrošināt, lai 
oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšanā 
izmantotie projekti atbilstu papildi ­
nāmības un pastāvības kritērijiem, lai 
tiktu novērsta pārvirze un dubulta 
uzskaite un lai izlīdzināšanu pārbaudī ­
tu neatkarīga trešā persona. Revīzijas 
laikā ieteikums vēl nebija izpildīts.
Divas ES struktūras 
pieņēma lēmumu izmantot 
izlīdzināšanu, bet atlika vai 
apturēja tā īstenošanu
58 
Eiropas Investīciju bankas Vadības ko ­
miteja 2007. gadā apstiprināja oglekļa 
emisiju neitralitātes principu un no ­
lēma, ka tā “pēc pienācīgu pasākumu 
veikšanas emisiju apjoma samazināša ­
nai izlīdzinās savas atlikušās emisijas, 
izmantojot kvalitatīvas oglekļa diok ­
sīda emisiju izlīdzināšanas vienības”. 
Tomēr revīzijas laikā lēmums vēl nebija 
īstenots. EIB pieņēma lēmumu, ka īste ­
nošana tiks sākta 2014. gadā, izlīdzinot 
atlikušo 2013. gada oglekļa dioksīda 
pēdu.
59 
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra 
(EASA ) 2008. gadā parakstīja pamat ­
nolīgumu par oglekļa dioksīda emisiju 
izlīdzināšanas pakalpojumu nodro ­
šināšanu, lai izlīdzinātu gaisa pārva ­
dājumu radītās emisijas. Saskaņā ar 
EASA  sniegto informāciju 2010. gadā 
pēc transporta budžeta samazināšanas 
nolīguma īstenošana tika apturēta. 
EASA 2012. gadā izmantoja izlīdzi ­
nāšanu attiecībā uz braucieniem ar 
vilcienu.30 Tas veidoja mazāk nekā 10 % 
no summas, kas saskaņā ar 
Parlamenta budžeta 
239. pantu bija pieejama ar 
oglekļa dioksīda emisiju 
izlīdzināšanu saistītiem 
izdevumiem (EUR 950 000). 
Tomēr atlikusī 239. pantā 
paredzētā summa netika 
izmantota, lai iegādātos vairāk 
oglekļa dioksīda emisiju 
izlīdzināšanas vienību.
31 Tehniskajās specifikācijās 
netika iekļautas prasības 
attiecībā uz oglekļa dioksīda 
emisiju izlīdzināšanas vienību 
izcelsmes valstīm, lai gan 
Parlamenta ārējais konsultants 
bija ieteicis dot priekšroku 
ES dalībvalstīm vai vismazāk 
attīstītajām valstīm.
32 Sk. arī 88. punktu.
25 Apsvērumi
Komisija neizmanto emisiju 
izlīdzināšanu
60 
Komisijas tīmekļa vietnē33 klimata 
pārmaiņu novēršanas komisāre iesaka 
ES iedzīvotājiem apsvērt brīvprātīgu 
emisiju izlīdzināšanu saistībā ar lidoju ­
miem (sk.  3. izcēlumu ).
61 
Tomēr, tāpat kā lielākā daļa ES iestāžu 
un struktūru, Komisija pašlaik neveic 
savu emisiju izlīdzināšanu, tostarp to 
emisiju izlīdzināšanu, kuras ir radījuši 
tās locekļu un darbinieku lidojumi. To 
iestāžu un struktūru vadītāji, kuras paš ­
laik neveic savu emisiju izlīdzināšanu, 
izmanto dažādus argumentus, kurus 
var rezumēt šādi:
a) izlīdzināšana netiek uzskatīta 
par papildinājumu savu emisiju 
samazināšanai, bet kā alternatīva 
iespēja, kas salīdzinājumā ar savu 
emisiju samazināšanas centieniem 
ir mazāk uzticama. Tāpēc visas 
pieejamās budžeta apropriācijas 
būtu jāiegulda energoefektivitātes 
pasākumos;b) ja vēl nav izmantotas visas pārējās 
esošo emisiju novēršanas vai sa ­
mazināšanas iespējas, izlīdzināšana 
tiek uzskatīta par pāragru;
c) lai īstenotu politikas programmu, 
kas paredzētu ar izlīdzināšanu 
nodrošināt oglekļa neitralitāti, 
būtu vajadzīgs visām ES iestādēm 
un struktūrām kopīgs atbilstošs 
tiesiskais un finanšu regulējums;
d) oglekļa dioksīda emisiju izlīdzi ­
nāšanas kvalitāte ne vienmēr ir 
pietiekami garantēta.
Palāta uzskata, ka oglekļa dioksīda 
emisiju kvalitatīvas izlīdzināšanas 
izmantošana papildus emisiju apjoma 
samazināšanas pasākumiem (nevis 
šādu samazināšanas pasākumu vietā) 
nodrošinātu pienācīgu šo problēmu 
risinājumu.33 Ways you can fight climate 
change  [Kā jūs varat novērst 
klimata pārmaiņas], 2014. gada 
janvāris ( http://ec.europa.eu/
clima/citizens/tips/
tips_04_en.htm ).
Eiropas Savienības klimata pārmaiņu novēršanas komisāre iesaka apsvērt emisiju 
izlīdzināšanu attiecībā uz lidojumiem, no kuriem nav iespējams izvairīties
“Lidošana ir visstraujāk augošais CO2 emisiju avots. Ja lidojat, apsveriet iespēju “izlīdzināt” jūsu radītās oglekļa 
dioksīda emisijas. Konkrētas organizācijas aprēķinās jūsu radīto emisiju apjomu un ieguldīs naudu atjaunoja ­
majos energoresursos.”3. izcēlums
26 Apsvērumi
ES iestādes un struktūras 
pilnībā neizmanto 
Komisijas atbalstītos 
vides pārvaldības 
instrumentus
Progress, ieviešot Eiropas 
Vides vadības un audita 
sistēmu ( EMAS ), ir lēns
62 
Komisija atbalsta ES Vides vadības un 
audita sistēmas izmantošanu visās 
dalībvalstīs. EMAS  mērķis ir nodroši ­
nāt organizāciju veikuma vides jomā 
pastāvīgu uzlabošanu, sistemātiski un 
regulāri novērtējot visu ar to darbību 
saistīto vides aspektu pārvaldību un 
tādējādi pievēršoties ne tikai SEG emi ­
sijām. Akreditētiem ārējiem vides veri ­
ficētājiem ir jāapstiprina organizācijas 
atbilstība EMAS  regulas noteikumiem, 
un tikai tad dalībvalstu atbildīgās 
struktūras drīkst šo organizāciju reģis ­
trēt, turklāt šāda pārbaude ir regulāri 
veicama arī vēlāk, lai varētu atjaunot 
reģistrāciju34. Komisija uzskata, ka 
“EMAS  ir visuzticamākais un spēcīgā ­
kais vides pārvaldības rīks tirgū”35. Tajā 
var piedalīties arī organizācijas, kas 
darbojas ārpus ES.63 
Dalība EMAS  ir brīvprātīga, un iestādes 
un struktūras, kas tajā piedalās, “varētu 
gūt pievienoto vērtību attiecībā uz 
reglamentējošo kontroli, samazinātām 
izmaksām un organizācijas tēlu sabied ­
rībā, ja vien tās var uzskatāmi parādīt 
labāku veikumu vides jomā”.36 Saskaņā 
ar EMAS  regulu dalībnieki drīkst reģis ­
trēt arī tikai organizācijas daļas.
Publiskās pārvaldes 
iestādēm kopš 2001. gada ir 
pieejama EMAS  reģistrācija, 
un 2014. gada jūnijā bija 
reģistrētas septiņas no 
15 ES iestādēm un struktūrām, 
kurās tika veikta revīzija
64 
Pirmā EMAS  regula, kas tika pieņem ­
ta 1993. gadā, attiecās tikai uz rūp ­
niecības uzņēmumiem. Pēc pirmās 
EMAS  regulas pārskatīšanas 2001. gadā 
(EMAS II ) tika paredzēts, ka sistēmā 
drīkst piedalīties visu tautsaimniecības 
nozaru dalībnieki, tostarp publisko 
un privāto pakalpojumu sniedzēji. 
ES iestā  des tika aicinātas tiekties 
“īstenot šajā regulā noteiktos princi ­
pus”37. Regulas otrā pārskatītā versija 
(EMAS III ) tika pieņemta 2009. gadā, 
padarot sistēmu pievilcīgāku mazajām 
organizācijām, tostarp publiskās pār ­
valdes iestādēm, kurās tiek nodarbinā ­
tas mazāk nekā 250 personas.34 2014. gada janvārī EMAS  bija 
reģistrētas vairāk nekā 
4500 organizācijas un 
aptuveni 7800 objekti.
35 Sk.  EMAS  faktu kopsavilkumu 
“EMAS and ISO 14001: 
complementarities and 
differences “ [“EMAS  un 
ISO 14001 : papildināmība un 
atšķirības”] ( http://ec.europa.
eu/environment/emas/pdf/
factsheet/EMASiso14001_
high.pdf ).
36 Sk. 8. apsvērumu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2009. gada 25. novembra 
Regulā (EK) Nr. 1221/2009 par 
organizāciju brīvprātīgu 
dalību Kopienas vides vadības 
un audita sistēmā ( EMAS ), kā 
arī par Regulas (EK) 
Nr. 761/2001 un Komisijas 
Lēmumu 2001/681/EK un 
2006/193/EK atcelšanu 
(OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).
37 Sk. 21. apsvērumu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2001. gada 19. marta Regulā 
(EK) Nr. 761/2001, ar ko 
organizācijām ļauj brīvprātīgi 
piedalīties Kopienas vides 
vadības un audita sistēmā 
(EMAS ) (OV L 114, 24.4.2001., 
1. lpp.).
27 Apsvērumi
65 
Septiņas no pārbaudītajām ES iestā ­
dēm un struktūrām 2014. gada jūnijā 
bija reģistrētas EMAS , un piecas no 
pārbaudītajām iestādēm un struktū ­
rām gatavojās reģistrēties. 6. tabulā  ir 
sniegts situācijas pārskats.66 
Trīs no EMAS  sertificētajām iestādēm 
un struktūrām ir izmantojušas iespēju 
reģistrēt tikai daļu no savām darba ­
vietām vai ēkām. Šie darbības jomas 
ierobežojumi vairākumā gadījumu ir 
īslaicīgi un attiecas uz ēkām, kas vēl 
neatbilst EMAS  vai kuras nākamajos 
gados ir plānots atbrīvot.
Reģistrēšanās ES Vides vadības un audita sistēmā
Iestāde/struktūra Reģistrēts EMAS  vai plānota reģistrācija Ēkas platības aptvērums 2013. gadā
Eiropas Vides aģentūra Kopš 2005. gada 100 %
Eiropas Komisija Kopš 2005. gada Brisele 85 %
Luksemburga 31 %
Petena (KPC) 100 %
Citas KPC darbavietas 0 %
Publikāciju birojs (Luksemburga) 0 %
Grendža 0 %
Izpildaģentūras 0 %
Dalībvalstu pārstāvniecības 0 %
KOPĒJĀ aptvertā PLATĪBA 57 %
Eiropas Parlaments Kopš 2007. gadaTrīs galvenās darbavietas 85 %
Biroji dalībvalstīs 0 %
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs Kopš 2008. gada77 % 
(nav iekļauta viena īrētā ēka)
Eiropas Centrālā banka Kopš 2010. gada100 % 
(izņemot platību ārējā datu centrā)
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejaKopš 2011. gada100 % no pilnībā izmantotajām piecām ēkām 0 % 
no ēkām, kas tiek izmantotas kopā ar Komisiju Eiropas Savienības Reģionu komiteja
Eiropadome Sagatavošanās process, reģistrēšanās plānota 
2015. gadāNav pieejamsEiropas Savienības Padome
Eiropas Zāļu aģentūra Sagatavošanās process, reģistrēšanās plānota 
2015. gadāNav pieejams
Eiropas Savienības TiesaSagatavošanās process, reģistrēšanās plānota 
2016. gadāNav pieejams
Eiropas Revīzijas palātaSagatavošanās process, reģistrēšanās plānota 
2016. gadāNav pieejams
Eiropas Investīciju bankaSagatavošanās vides vadības sistēmai.
Nav pieņemts lēmums par  EMAS  ieviešanu 
(kā alternatīva tiek apsvērts ISO 14001 )Nav pieejams
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra Nav pieņemts lēmums par EMAS Nav pieejams
Eiropas Ārējās darbības dienests Nav pieņemts lēmums par EMAS Nav pieejams6. tabula
28 Apsvērumi
Komisija vides vadības un 
audita sistēmai (EMAS) pašlaik 
piemēro ievērojamus darbības 
jomas ierobežojumus
67 
Komisija pašlaik piemēro plašākus 
EMAS  darbības jomas ierobežojumus 
nekā citas iestādes un struktūras. To 
var daļēji skaidrot ar Komisijas lielu ­
mu, it īpaši attiecībā uz tās daudzajām 
darbavietām vairākās dalībvalstīs, kā 
arī daudzajām aptveramajām ēkām. 
Tomēr kavējumi ir skaidrojami arī ar 
lēno lēmumu pieņemšanas procesu 
un zemo prioritāti pieejamo personāla 
resursu ziņā.
68 
Lai gan 2005. gadā tika pabeigts 
EMAS  eksperimentālais projekts, kas 
tika īstenots dažos departamentos, 
aptverot astoņas ēkas Briselē, Komisi ­
ja tikai 2009. gadā pieņēma lēmumu 
paplašināt EMAS  reģistrāciju, iekļaujot 
visas savas darbības un ēkas Briselē un 
Luksemburgā. Šā mērķa īstenošanai 
termiņš nav noteikts.
69 
Piecas no Kopīgā pētniecības centra 
darbavietām 2010. gadā tika sertificē ­
tas atbilstoši ISO 14001  standartam. 
Tomēr netika izmantota iespēja tajā 
pašā laikā iegūt arī EMAS  reģistrāciju38.70 
Komisija 2013. gada novembrī apņē ­
mās laika gaitā piemērot EMAS  “visām 
tās darbībām un darbavietām Eiropas 
Savienībā”39. Lēmumā ir nepārprotami 
minēta EMAS  reģistrācijas paplašinā ­
šana, iekļaujot tajā Kopīgā pētniecības 
centra darbības un iekārtas un Pārtikas 
un veterināro dienestu Grendžā. Tomēr 
tajā nekas nav sacīts par izpildaģen ­
tūrām un Komisijas pārstāvniecībām 
dalībvalstīs (vairāk nekā 35 ēkās ar 
aptuveni 38 000 kvadrātmetru lielu 
kopējo platību). Sistēmas izmantošana 
pārstāvniecībās sniegtu iespēju aktīvi 
veicināt EMAS  izmantošanu dalībvalstīs 
un pierādīt, ka tā var būt noderīga arī 
mazām organizācijām40.
71 
Līdzīgi apsvērumi attiecas uz ES de ­
legācijām (vairāk nekā 140 valstīs ar 
aptuveni 250 000 kvadrātmetrus lielu 
kopējo platību), ko pašlaik pārvalda 
Eiropas Ārējās darbības dienests. 
EĀDD vēl nav paudis apņēmību pie ­
ņemt EMAS .38 EMAS  ietver visas ISO 14001  
prasības, kā arī citus kritērijus. 
Abas sistēmas iespējams 
apstiprināt un sertificēt 
vienlaikus. Tādējādi, vienā un 
tajā pašā laikā veicot 
reģistrāciju abās sistēmās, 
papildu izmaksas, ja tādas 
rodas, ir nelielas.
39 2013. gada 18. novembra 
Lēmums C(2013) 7708  final  par 
Komisijas dienestu veiktu 
Kopienas vides vadības un 
audita sistēmas ( EMAS ) 
piemērošanu.
40 Komisija ir publicējusi 
dokumentu 
“EMAS  instrumentu kopa 
mazām organizācijām” un 
atbalsta standartizētas 
metodikas “ EMAS Easy ” 
izmantošanu.
29 Apsvērumi
EMAS  rada izmaksas, bet 
stimulē uzlabojumus vides 
jomā un finanšu līdzekļu 
ietaupījumus
72 
Revīzijā tika konstatēts, ka EMAS  pār ­
valdības izmaksas svārstījās no 
EUR 50 000 līdz 1 miljonam EUR gadā, 
un šī summa bija atkarīga no ES iestā­
des vai struktūras lieluma, kā arī tā, 
cik vērienīgi bija ar sistēmas darbību 
saistītie mērķi. Šajā aplēsē ir iekļautas 
izmaksas, kas saistītas ar personālu, kā 
arī ar pārbaudēm un iekšējās revīzi ­
jas pakalpojumiem, bet tā neietver 
EMAS  stimulētus ieguldījumus.
73 
Parasti EMAS  ieviešana veicina dar ­
bības rezultātu uzlabojumus, kas 
sākas sagatavošanās posmā pirmajai 
EMAS  reģistrācijai. Piemēram, attie ­
cībā uz 2012. gadu gan Eiropas Cen ­
trālā banka ( EMAS  reģistrācija kopš 
2010. gada), gan Komitejas ( EMAS  re­
ģistrācija kopš 2011. gada) ziņoja par 
elektroenerģijas patēriņa uz personu 
samazinājumu 20 % apmērā salīdzi ­
nājumā ar 2008. gadu, un, sākot ar 
2009. gadu, abos gadījumos bija vēro ­
jams pastāvīgs samazinājums.
74 
Šādi ietaupījumi labvēlīgi ietekmē 
ne tikai vidi, bet arī finanšu situāciju. 
Parasti ES iestādes un struktūras, kas 
ir ieviesušas EMAS , neveic īpašu šīs 
sistēmas veicināto finanšu ietaupījumu 
uzraudzību. Tomēr gadījumos, kad 
bez iepriekšējiem ieguldījumiem tiek 
panākti enerģijas un citu resursu patē ­
riņa ietaupījumi, it īpaši, labāk apsaim ­
niekojot ēkas (piemēram, pielāgojot 
apkures periodus un vidējās tempera ­
tūras) vai mainoties darbinieku uzvedī ­
bai (piemēram, izslēdzot elektroniskās 
ierīces pirms došanās prom no biroja), 
EMAS  rada tūlītēju labvēlīgu ietekmi 
finanšu jomā.75 
Gadījumos, kad ir jāveic ieguldījumi, lai 
panāktu darbības rezultātu uzlaboju ­
mus, finanšu ietaupījumu gūšanai būs 
vajadzīgs ilgāks laiks. Piemēram, Iekšējā 
tirgus saskaņošanas birojs novērtēja 
finansiālo ietekmi, ko laikposmā no 
2010. līdz 2012. gadam deva EMAS  sti­
mulētie ieguldījumi, kuri tika veikti, lai 
uzlabotu ēku energoefektivitāti (saules 
enerģijas paneļi, iekštelpu renovācija, 
dzesēšanas iekārta), un konstatēja, ka tā 
sasniedza apmēram 2,5 miljonus EUR. 
Saskaņā ar Iekšējā tirgus saskaņošanas 
biroja sniegto informāciju gaidāmie 
enerģijas izmaksu ietaupījumi liecina, 
ka ienākumu no ieguldījumiem periods 
ir aptuveni septiņi gadi.
76 
Komisija aprēķināja, ka EMAS  pasā ­
kumi, kas tika īstenoti, lai samazinā ­
tu enerģijas un ūdens patēriņu tās 
izmantotajās ēkās Briselē, 2012. gadā 
ļāva ietaupīt (bruto) aptuveni 7 miljo ­
nus EUR41. Kopējais enerģijas patēriņš 
Komisijas ēkās Briselē42 2012. gadā 
bija par aptuveni 15 % mazāks nekā 
2005. gadā.
Saskaņā ar spēkā esošajiem 
noteikumiem zaļais 
iepirkums ir iespēja, 
nevis pienākums, un to 
sistemātiski izmanto tikai 
dažas iestādes un struktūras
77 
Komisijas paziņojumā “Publiskais iepir ­
kums, ņemot vērā vides uzlabošanas 
aspektus”43 “zaļais” publiskais iepir ­
kums (ZPI) ir definēts kā “process, kura 
ietvaros valsts iestādes cenšas iepirkt 
preces, pakalpojumus un būvdarbus, 
kuru ietekme uz vidi visā to dzīves ciklā 
būtu mazāka nekā precēm, pakalpoju ­
miem un būvdarbiem, kam raksturīgas 
tādas pašas primārās funkcijas, bet 
kas būtu iegādāti, piemērojot citādus 
iepirkuma principus.”41 Saskaņā ar piemēroto metodi 
2005. gads bija bāzes gads. 
“Virtuālais patēriņš” 2012. gadā 
(bez EMAS  enerģijas un ūdens 
taupīšanas pasākumu 
īstenošanas) tika aprēķināts, 
pamatojoties uz 2005. gada 
enerģijas patēriņa rādītāju 
[kwh/m2] un faktisko 
2012. gadā izmantoto platību. 
Šis “virtuālais patēriņš” tika 
salīdzināts ar faktisko patēriņu 
2012. gadā. Pēc tam “virtuālā 
patēriņa” izmaksas 2012. gada 
cenās tika salīdzinātas ar 
faktiskajām/reālajām 
izmaksām 2012. gadā, lai 
noteiktu panākto finanšu 
ietaupījumu summu.
42 Dati attiecas uz Komisijas 
izmantotajām ēkām un ietver 
faktisko nekustamā īpašuma 
portfeli katrā konkrētajā gadā. 
Aprēķinā netika iekļautas 
izpildaģentūras.
43 COM(2008) 400, galīgā 
redakcija, 16.7.2008.
30 Apsvērumi
78 
Noteikumi, kurus pašlaik piemēro 
ES iestāžu un struktūru publiskajam 
iepirkumam, pastāvot vienam iz ­
ņēmumam44, neparedz pienākumu 
iegādāties preces, pakalpojumus un 
būvdarbus, kuru ietekme uz vidi būtu 
mazāka. Zaļais publiskais iepirkums 
tiek uzskatīts par iespēju, un tas nav 
obligāts.
79 
ES Finanšu regulā nav sniegta atsauce 
uz zaļā publiskā iepirkuma izmanto ­
šanu45. Tās piemērošanas noteikumi46 
paredz iespēju izmantot ekoloģiskus 
apsvērumus publiskā iepirkuma pro ­
cedūrā, un tajos ir izklāstītas prasības 
attiecībā uz to, kā rīkoties, ja šādi 
apsvērumi ir izmantoti tehniskajās 
specifikācijās, līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanas kritērijos vai līguma iz ­
pildes klauzulās. Piemērošanas notei ­
kumu normas ir saskaņotas ar bijušo 
ES Publiskā iepirkuma direktīvu47.
80 
Tomēr direktīvas par “tīro” un ener ­
goefektīvo autotransporta līdzekļu48 
izmantošanas veicināšanu noteikumi, 
kas paredz, ka publiskās pārvaldes 
iestādēm jāņem vērā to darbmūža 
ietekme uz enerģētiku un vidi, nav 
iekļauti piemērošanas noteikumos. Tas 
attiecas arī uz direktīvu par energo ­
marķējumu49, kurā noteikta prasība, 
lai līgumslēdzēji censtos iepirkt tikai 
tādus ražojumus, kas atbilst kritērijiem 
par visaugstākajiem funkcionalitātes 
rādītājiem un piederību pie ražojumu 
klases ar vislielāko energoefektivitāti50.Visbeidzot, Finanšu regulas piemēro ­
šanas noteikumos vēl nav ņemtas vērā 
arī attiecīgās prasības, kas paredzētas 
direktīvā par energoefektivitāti51. Tā­
dējādi prasības, kas saskaņā ar tiesību 
aktiem jāpilda visām ES iestādēm un 
struktūrām attiecībā uz zaļo iepirku ­
mu, nav tik stingras kā dalībvalstu 
iestādēm.
Komisija atbalsta brīvprātīgu 
zaļā iepirkuma izmantošanu
81 
Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāta 
publicētajā “Publiskā iepirkuma ro ­
kasgrāmatā”52 un tā “Apkārtrakstā par 
vides apsvērumu iekļaušanu ES iestāžu 
piešķirtajos publiskajos līgumos”53 lasī ­
tājam ieteikts iepazīties ar brīvprātīgā 
zaļā publiskā iepirkuma ieteikumiem54 
un Eiropas Komisijas Vides ģenerāldi ­
rektorāta (turpmāk – Vides ĢD) publi ­
cēto “ZPI instrumentu kopu”.44 Pašlaik zaļais iepirkums 
ES iestādēm ir obligāts tikai 
vienā jomā, proti, attiecībā uz 
energoefektīvu biroja 
aprīkojumu, kas ietilpst 
programmas “ Energy Star ” 
darbības jomā. Sk. 6. pantu 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2008. gada 
15. janvāra Regulā (EK) 
Nr. 106/2008 par Savienības 
biroja iekārtu 
energoefektivitātes 
marķēšanas programmu 
(OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.).
45 Plašākā kontekstā jānorāda, ka 
Finanšu regulā nav arī 
pieminēti jēdzieni “vide”, 
“ilgtspējīga attīstība” vai 
“ilgtspēja”.
46 Komisijas 2012. gada 
29. oktobra Deleģētā regula 
(ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu 
noteikumiem, ko piemēro 
Savienības vispārējam 
budžetam, piemērošanas 
noteikumiem (OV L 362, 
31.12.2012., 1. lpp.).
47 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2004. gada 31. marta 
Direktīva 2004/18/EK par to, kā 
koordinēt būvdarbu valsts 
līgumu, piegādes valsts 
līgumu un pakalpojumu valsts 
līgumu slēgšanas tiesību 
piešķiršanas procedūru 
(OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).
48 Direktīva 2009/33/EK.
49 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 19. maija 
Direktīva 2010/30/ES par 
enerģijas un citu resursu 
patēriņa norādīšanu 
ražojumiem, kas saistīti ar 
energopatēriņu, izmantojot 
etiķetes un standarta 
informāciju par precēm 
(OV L 153, 18.6.2010., 1. lpp.).
50 Sk. 9. pantu 
Direktīvā 2010/30/ES.
51 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Direktīva 2012/27/
ES par energoefektivitāti, ar ko 
groza Direktīvas 2009/125/EK 
un 2010/30/ES un atceļ 
Direktīvas 2004/8/EK un 
2006/32/EK (OV L 315, 
14.11.2012., 1. lpp.)
52 2013. gada aprīļa izdevums.
31 Apsvērumi
82 
ZPI instrumentu kopas ietvaros ir 
ierosināts iekļaut “zaļās prasības” 
iepirkuma procedūras dokumentos 
izklāstītajās tehniskajās specifikācijās, 
atlases un/vai līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanas kritērijos, kā arī līguma 
izpildes klauzulās. Revīzijas veikšanas 
laikā ZPI kritēriji aptvēra 19 preču/pa ­
kalpojumu grupas55. Attiecībā uz katru 
no šīm preču/pakalpojumu grupām ir 
ierosināti divi ZPI kritēriju veidi. Saska ­
ņā ar Vides ĢD sniegto informāciju
a) pamatkritēriji ir kritēriji, kurus var 
izmantot jebkura līgumslēdzēja 
iestāde, un tie attiecas uz būtis ­
kāko ietekmi uz vidi. Šie kritēriji 
ir izstrādāti tā, lai to izmantoša ­
nai vajadzētu minimālas papildu 
pārbaudes vai papildu izmaksas, 
tādā veidā nodrošinot vienkāršu 
ZPI piemērošanu;
b) paplašinātie kritēriji ir paredzēti 
tiem, kas vēlas iegādāties labākos 
tirgū pieejamos izstrādājumus. 
Piemērojot šos kritērijus, varētu 
būt vajadzīgas papildu pārbaudes 
un/vai nelielas papildu izmaksas 
salīdzinājumā ar citiem izstrādāju ­
miem ar tādām pašām funkcijām.Lielākā daļa iestāžu un 
struktūru izmantoja zaļo 
iepirkumu, bet tikai dažas to 
darīja sistemātiski
83 
Revīzijā tika konstatēts, ka Eiropas 
Vides aģentūra un Eiropas Centrālā 
banka56, izmantojot iekšējās norādes 
un sistemātisku uzraudzību, de facto  
ir panākusi, ka zaļais iepirkums visos 
atbilstošajos gadījumos ir obligāts. 
Reģionu komitejā un Eiropas Ekono ­
mikas un sociālo lietu komitejā obligā ­
tais zaļais iepirkums attiecās tikai uz 
kopīgo dienestu aicinājumiem iesniegt 
piedāvājumus. Eiropas Ārējās darbī ­
bas dienests informēja Palātu, ka tas 
vēl neizmanto zaļo iepirkumu. Visas 
pārējās iestādes un struktūras izman ­
toja zaļo iepirkumu, tomēr to nedarīja 
sistemātiski.
84 
Revīzijā tika novērtēti dažādu ES iestā ­
žu un struktūru160 iepirkuma procedū ­
ru dokumenti attiecībā uz zaļo iepir ­
kumu, lai noteiktu, vai ZPI instrumentu 
kopa vai citi līdzīgi kritēriji bija iekļauti 
dokumentos, kas saistīti ar uzaicināju ­
miem iesniegt piedāvājumus. Lielākā 
daļa šo procedūru tika sāktas un/
vai pabeigtas 2012. gadā. 7. tabulā  ir 
apkopoti rezultāti, plašāks revīzijas 
pieejas izklāsts ir sniegts pielikumā .53 2007. gada maijs, atjaunināts 
2013. gada janvārī.
54 “Videi nekaitīga iegāde! Zaļā 
publiskā iepirkuma 
rokasgrāmata”, Eiropas 
Komisija, 2. izdevums, 
2011. gads. “Indikatīvs 
Komisijas dienestu 
dokuments”, ko “nekādā veidā 
nevar uzskatīt par šai 
institūcijai saistošu.”
55 1. Kopēšanas un grafiskais 
papīrs; 2. Tīrīšanas līdzekļi un 
pakalpojumi; 3. Biroja IT 
aprīkojums; 4. Būvniecība; 
5. Transports; 6. Mēbeles; 
7. Elektroenerģija; 8. Pārtika un 
ēdināšanas pakalpojumi; 
9. Tekstilizstrādājumi; 
10. Dārzkopības produkti un 
pakalpojumi; 11. Logi, stiklotās 
durvis un jumta logi; 
12. Siltumizolācija; 13. Cietie 
grīdas segumi; 14. Sienas 
paneļi; 15. Siltumenerģija un 
elektroenerģijas koģenerācija; 
16. Ceļu būve un ceļa zīmes; 
17.  Ielu apgaismojums un 
satiksmes signāli; 18. Mobilie 
telefoni; 19. Iekštelpu 
apgaismojums.
56 ECB gadījumā vēl nebija 
iespējams novērtēt, vai 
norādes tika pilnībā ievērotas, 
tomēr bija skaidrs, ka ir 
panākts progress.
32 Apsvērumi
85 
Vairāk nekā puse procedūru tika no ­
vērtētas kā tādas, kas “nav zaļas” vai ir 
tikai “gaiši zaļas”, un tas bija skaidro ­
jams ar kādu no turpmāk izklāstītajiem 
aspektiem.
a) Iepirkuma procedūras dokumentos 
netika iekļauts neviens ekoloģis ­
kais kritērijs vai bija noteikta prasī ­
ba, ka pretendentam ir jānodrošina 
atbilstība piemērojamajam tiesis ­
kajam regulējumam vides jomā 
(procedūra nav zaļa);
b) ZPI instrumentu kopas ietvaros 
ieteiktie pamatkritēriji netika 
izmantoti (procedūra nav zaļa) vai 
tika izmantoti tikai daļēji (gaiši zaļa 
procedūra);
c) līguma slēgšanas tiesību piešķirša ­
nas ekoloģisko kritēriju relatīvais 
īpatsvars bija neliels, tāpēc to ie ­
tekme uz procedūras rezultātu bija 
maz ticama, ja šie kritēriji nebija 
apvienoti ar tehniskajās specifikā ­
cijās vai atlases kritērijos iekļauta ­
jām ekoloģiskajām prasībām (gaiši 
zaļa procedūra).Komisijas ZPI kritēriji neaptver 
visas atbilstošās iepirkuma 
jomas, un pamatkritēriji 
dažkārt ir pārāk pieticīgi
86 
Kopš 2008. gada Komisija ir publicējusi 
22 ZPI kritēriju kopas. Tomēr vairākas 
atbilstošas iepirkuma jomas vēl nav ap ­
tvertas. Vides ĢD 2014. gada ZPI darba 
programmā57 nav iekļauti instrumentu 
kopas norādījumi attiecībā uz šādām 
jomām: datu centri58, ēku apsaimnieko ­
šana un remonti, kā arī komandējumi 
(piemēram, “zaļās” viesnīcas, aviotrans ­
ports, automašīnu noma). Spēkā esošie 
kritēriji attiecībā uz kopēšanas un 
grafisko papīru neietver kritērijus attie ­
cībā uz drukāšanas pakalpojumiem.57 Darba programmas tiek 
publicētas Vides ĢD tīmekļa 
vietnē http://ec.europa.eu/
environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm
58 Tomēr šī joma ir iekļauta 
Eiropas Energoefektivitātes 
rīcības kodeksā datu centriem 
(sk. 101.punktu).7 . tabulaZaļo kritēriju izmantošana iepirkuma procedūras dokumentos
Kategorija Skaits Kopējais īpatsvars
Zaļš pēc būtības 8 5 %
Tumši zaļš 21 13 %
Zaļš 32 20 %
Gaiši zaļš 57 36 %
Nav zaļš 42 26 %
Kopējais pārbaudīto procedūru skaits 160 100 %
33 Apsvērumi
87 
Dažos gadījumos revīzijā tika kon ­
statēts, ka ZPI pamatkritēriji ir pārāk 
pieticīgi, tos izpildīt ir ļoti vienkārši 
un tie paredz tikai tādas prasības, kas 
jau ir noteiktas spēkā esošajā tiesis ­
kajā regulējumā59. No otras puses, 
daži kredītrīkotāji paskaidroja, ka viņi 
nelabprāt izmanto paplašinātos kritē ­
rijus, jo pastāv risks, ka to izmantošana 
samazinātu iespējamo piedāvājumu 
iesniedzēju skaitu, jo, iespējams, ne 
visi piedāvājumu iesniedzēji varētu 
nodrošināt atbilstību paplašinātajiem 
kritērijiem.
88 
Eiropas Centrālā banka, lielā mērā 
pamatojoties uz Komisijas ZPI ieteiku ­
miem, ir izstrādājusi iekšējās norādes 
par ilgtspējīgiem iepirkumiem. ECB no ­
rādes nesniedz iespēju izvēlēties starp 
pamatkritērijiem un vērienīgākiem 
kritērijiem, bet tajās ir ierosināta viena 
kritēriju kopa attiecībā uz katru iepēr ­
kamo preču vai pakalpojumu kategori ­
ju. ECB kritērijos noteiktās prasības pa ­
rasti ir stingrākas nekā ZPI instrumentu 
kopas pamatkritēriju prasības, tomēr 
tie pilnībā neatbilst paplašinātajiem 
kritērijiem. Taču IT aprīkojuma gadīju ­
mā ECB kritēriji pārsniedz instrumentu 
kopas paplašināto kritēriju saturu. Tur ­
klāt norādes attiecas uz dažām jomām, 
kurām nav sagatavoti ZPI instrumentu 
kopas kritēriji, t. i., biroja preces/mate ­
riāli un starptautiskie braucieni.Nav pietiekami ņemtas vērā 
aprites cikla izmaksas
89 
Spēkā esošajos ZPI instrumentu 
kopas kritērijos aprites cikla izmaksas 
ir ņemtas vērā daļēji. Tomēr jaunajā 
2014. gada februāra direktīvā par pub ­
lisko iepirkumu60 ir noteiktas stingras 
prasības. Tajā ir noteikts, ka, ciktāl 
attiecināms, ir jāiekļauj visas vai daļa 
no šādām produkta, pakalpojuma vai 
būvdarbu aprites cikla izmaksām:
a) izmaksas, kas rodas līgumslēdzē ­
jai iestādei vai citiem lietotājiem, 
piemēram, izmaksas, kas saistītas 
ar iegādi, lietošanas izmaksas, 
piemēram, elektroenerģijas un citu 
resursu patēriņš, apkopes izmak ­
sas, aprites cikla beigu izmaksas, 
piemēram, savākšanas un otrreizē ­
jas pārstrādes izmaksas;
b) izmaksas, kas saistāmas ar ārēju 
ietekmi uz vidi un kam ir saikne 
ar produktu, pakalpojumu vai 
būvdarbu tā aprites ciklā, ar no ­
teikumu, ka tās var izteikt naudā 
un pārbaudīt; šādas izmaksas var 
ietvert siltumnīcefekta gāzu un 
citu piesārņotāju emisiju izmaksas 
un citas klimata pārmaiņu mazinā ­
šanas izmaksas.
Šādas visaptverošas aprites cikla 
izmaksas ZPI instrumentu kopā pašlaik 
nav iekļautas.59 Sk. ZPI pamatkritērijus 
attiecībā uz mobilo tālruņu 
lādētāju (ārējo barošanas 
avotu) vidējo aktīvo 
efektivitāti, kuros ir vienkārši 
atkārtotas prasības, kas ir 
noteiktas Komisijas 
2009. gada 6. aprīļa Regulā 
(EK) Nr. 278/2009 par Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Direktīvas 2005/32/EK 
īstenošanu attiecībā uz 
ekodizaina prasībām par ārējo 
barošanas avotu patērēto 
jaudu bezslodzes režīmā un 
vidējo aktīvo efektivitāti 
(OV L 93, 7.4.2009., 3. lpp.).
60 Sk. 68. pantu (Aprites cikla 
izmaksas) Eiropas Parlamenta 
un Padomes 
Direktīvā 2014/24/ES par 
publisko iepirkumu un ar ko 
atceļ Direktīvu 2004/18/EK 
(OV L 94, 28.3.2014, 65. lpp.).
34 Apsvērumi
Zaļās būvniecības 
standarti attiecībā uz 
energoefektivitāti jaunajās 
ēkās un svarīgos renovācijas 
projektos netiek sistemātiski 
ievēroti
Ēku energoefektivitātes 
uzlabošana turpmākajos gados 
būs būtisks izaicinājums
90 
Ēkas veido aptuveni 40 % no kopējā 
enerģijas patēriņa Savienībā. Tāpēc 
ēku energoefektivitātes uzlabošana 
ir svarīgs instruments, lai samazinātu 
siltumnīcefekta gāzu emisijas. Ēkas 
energoefektivitāti nākotnē visvairāk ie ­
spējams ietekmēt jaunas ēkas vai sva ­
rīga renovācijas projekta plānošanas 
procesā. Tādēļ ir svarīgi, lai ES iestādes 
un struktūras, ja tās vēlas samazināt 
emisiju apjomu, noteiktu vērienīgus 
mērķus attiecībā uz savām ēkām.
91 
Lai nodrošinātu atbilstību augstāka ­
jiem energoefektivitātes standartiem, 
ES iestādēm un struktūrām būtu 
jācenšas nodrošināt, lai ēkas atbilstu 
ZPI instrumentu kopas paplašinātajiem 
kritērijiem attiecībā uz būvniecību. Šo 
brīvprātīgi piemērojamo kritēriju ietva ­
ros ir ieteiktas divas iespējas:
a) ēkas energoefektivitātei ir jāat ­
bilst kritērijiem, kas ir ēku ar mazu 
enerģijas patēriņu vai pasīvo ēku 
standartu pamatā;b) otra iespēja paredz, ka lokalizē ­
tajiem atjaunojamajiem enerģijas 
resursiem (pašā būvniecības teri ­
torijā, piemēram, saules enerģijas 
paneļiem, biomasas katliem, vēja 
turbīnām u. c.) ir jābūt pieejamiem 
apvienojumā ar tādu maksimālo 
kopējo enerģijas pieprasījumu, kas 
ir ievērojami zemāks par attiecīgajā 
valsts tiesiskajā regulējumā atļauto 
maksimālo pieprasījumu.
92 
Mazāk stingro ZPI instrumentu ko ­
pas pamatkritēriju ietvaros ir ieteikts 
paredzēt vispārējus enerģijas patēriņa 
standartus, kas ir ievērojami zemāki 
par attiecīgajā tiesiskajā regulējumā 
norādītajām maksimālajām robežvēr ­
tībām. Šī pieeja ir izmantota Zaļās 
būvniecības programmā, kuras īsteno ­
šanu Komisijas Kopīgais pētniecības 
centrs sāka 2005. gadā. Šīs brīvprātīgās 
programmas ietvaros nedzīvojamo ēku 
īpašnieki tiek mudināti īstenot rentab ­
lus pasākumus, kas veicina to īpašumā 
esošo ēku energoefektivitāti61. Zaļās 
būvniecības programmas partnerim ir 
jāīsteno šādi mērķi:
a) ja tas ir ekonomiski iespējams, jau ­
no ēku kopējam primārās enerģijas 
patēriņam ir jābūt par 25 % mazā ­
kam nekā noteikts spēkā esošajā 
būvniecības standartā,
b) ja tas ir ekonomiski iespējams, ēku 
enerģijas patēriņam pēc renovā ­
cijas būtu jābūt par vismaz 25 % 
mazākam.61 Programmā reģistrētas 
936 ēkas (situācija 
2014. gada 24. februārī).
35 Apsvērumi
ES iestāžu ēku Briselē 
apsaimniekošanas politika 
energoefektivitātes jomā nav 
bijusi mērķtiecīga
93 
Revīzijas laikā neviena no pārbaudī ­
tajām ES iestādēm attiecībā uz būv ­
niecības projektiem Briselē neievēroja 
ZPI instrumentu kopas un ZBP ietvaros 
atbalstīto pieeju.
94 
Komisijas Infrastruktūras un loģistikas 
birojs Briselē kā atsauces dokumen ­
tu izmantoja 2011. gada decembra 
“Standarta būvniecības specifikāciju 
rokasgrāmatu”, lai aprakstītu tehniskos 
rādītājus un raksturlielumus ēkām, 
kurās tiks izvietoti Komisijas depar ­
tamenti62. Saskaņā ar rokasgrāmatu 
bija pietiekami, ja ēkas atbilda reģiona 
tiesiskajā regulējumā noteiktajiem 
obligātajiem nosacījumiem attiecībā 
uz primārās enerģijas patēriņu.
95 
Komisija plāno līdz 2025. gadam aizstāt 
vai renovēt 50 % no tās aizņemtās 
kopējās platības Briselē. Infrastruktūras 
un loģistikas birojs vēl nebija novēr ­
tējis Direktīvas 2010/31/ES par ēku 
energoefektivitāti (pārstrādātā versija) 
ietekmi uz šo projektu. Direktīvā ir no ­
teikta prasība, ka pēc 2018. gada jau ­
najām ēkām, kurās atrodas publiskās 
pārvaldes iestādes un kuru īpašnieces 
ir publiskās pārvaldes iestādes, jābūt 
gandrīz nulles enerģijas ēkām un ka 
pārējām jaunajām ēkām jāatbilst šim 
standartam līdz 2020. gada beigām.96 
Kad Eiropas Parlaments 2010. gadā 
Briselē pēdējo reizi veica vietējā ne ­
kustamā īpašuma tirgus apsekojumu, 
ar ekoloģiskajiem raksturlielumiem 
saistītā atlases kritērija ietvaros bija 
noteikts, ka jāsniedz informācija par 
piedāvāto projektu rādītājiem, bet 
netika noteiktas minimālās prasības 
attiecībā uz šiem rādītājiem. Izvēlētā 
“Trebel ” projekta virzītājs uzņēmās 
saistības nodrošināt, lai jaunās ēkas 
primārās enerģijas patēriņš atbilstu Bri ­
selē piemērojamajā tiesiskajā regulēju ­
mā noteiktajam maksimāli atļautajam 
līmenim.
97 
Nākamajos gados Parlamentam Briselē 
būs jāveic savu galveno ēku renovācija. 
Pirmā atjaunojamā būve būs Paul Henri 
Spaak  ēka. Parlamenta administrācija ir 
ierosinājusi četras iespējas, un vērienī ­
gākā no šīm iespējām paredz gandrīz 
nulles enerģijas ēkas nodrošināšanu. 
Būvniecības, transporta un “zaļa” Parla ­
menta darba grupa 2012. gada sep ­
tembrī izvēlējās ekoloģisko raksturlie ­
lumu ziņā otro labāko iespēju. Revīzijas 
laikā vēl nebija pieņemts Parlamenta 
Prezidija lēmums.62 Rokasgrāmata attiecas uz 
jaunām ēkām vai ēkām, kurās 
veikta plaša renovācija.
36 Apsvērumi
98 
Padome uzskata, ka tās ēkai Europa ,  
kas pašlaik tiek būvēta, ZBP nav 
piemērota. Lielas ēkas daļas, kas ir 
jāiekļauj projektā, tika celtas laikpos ­
mā no 1922. līdz 1927. gadam un ir 
iekļautas īpaši klasificēto ēku sarakstā. 
Saskaņā ar Padomes sniegto infor ­
māciju tas rada būtiskus tehniskos 
ierobežojumus, ievērojami ietekmējot 
ēkas energoefektivitāti. Lēmumi par 
Justus Lipsius  ēkas renovāciju vēl nebija 
pieņemti. Padome 2015. gadā plānoja 
sākt ēkas vides atļaujas atjaunošanas 
procesu.
Citās atrašanās vietās ir sākta 
jaunu būvniecības projektu 
īstenošana, un tos raksturo 
vērienīgi energoefektivitātes 
mērķi
99 
Revīzijā tika konstatēts, ka vairākumā 
gadījumu citās ES iestāžu un struktūru 
darbavietās īstenotajos būvniecī ­
bas projektos bija paredzēta augstu 
energoefektivitātes standartu ievēro ­
šana, un tādējādi šie projekti atbilda 
ZPI instrumentu kopas ietvaros un 
ZBP atbalstītajai pieejai. Tomēr Eiropas 
Centrālā banka ir vienīgā iestāde, kas 
ir oficiāli reģistrējusi ZBP savas jaunās 
telpas, kuras atrodas Grossmarkthalle , 
Frankfurtē.100  
Daži vadītāji apgalvo, ka ir pietiekami 
un/vai vēlams izmantot BREEAM  (BRE63 
vides novērtējuma metode) vai līdzīgas 
komerciālās novērtējuma sistēmas, 
piemēram, DGNB64. Tomēr salīdzinā ­
jumā ar šādām novērtējuma shēmām 
ZBP ir vairāk vērsta uz būvniecības pro ­
jektu energoefektivitāti, un atbilstības 
nodrošināšana ZBP var tikt īstenota 
paralēli.
Neviena no revidētajām 
ES iestādēm un struktūrām 
nebija pieteikusies ieviest 
Eiropas Energoefektivitātes 
rīcības kodeksu datu centriem
101  
Datu centri rada būtisku enerģijas 
pieprasījuma pieaugumu administra ­
tīvās ēkās. Komisija kopš 2008. gada ir 
popularizējusi Eiropas Energoefekti ­
vitātes rīcības kodeksu datu centriem. 
Šis brīvprātīgais kodekss ir izstrādāts, 
reaģējot uz enerģijas patēriņa palieli ­
nāšanos datu centros65 un vajadzību 
samazināt ar to saistīto ietekmi vides, 
ekonomikas un energodrošības jomā. 
Mērķis ir informēt un mudināt datu 
centru operatorus un īpašniekus 
rentablā veidā samazināt enerģijas pa ­
tēriņu. Atbilstību kodeksam iespējams 
nodrošināt dalībnieka un/vai atbal­
stītāja statusā. Revīzijas laikā neviena 
no ES iestādēm un struktūrām nebija 
pieteikusies šo kodeksu ieviest.63 Building Research 
Establishment  (BRE) ir bijusī 
Apvienotās Karalistes valdības 
iestāde (bet tagad tā ir privāta 
organizācija), kas veic 
pētījumus, sniedz 
konsultācijas un nodrošina 
pārbaudes saistībā ar 
būvniecības un apbūvētās 
vides nozarēm.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 Rīcības kodeksā termins “datu 
centrs” apzīmē visas ēkas, 
objektus un telpas, kurās 
atrodas iestādes serveri, 
serveru sakaru aprīkojums, 
dzesēšanas un energoapgādes 
aprīkojums un kuras nodrošina 
jebkāda veida datu 
pakalpojumus (piemēram, no 
lieliem un darbam būtiski 
svarīgiem objektiem līdz 
nelielām serveru telpām, kas 
atrodas biroju ēkās).
37
 Secinājumi  
un ieteikumi
102  
Lai ES klimata politika būtu ticama, 
ir svarīgi, lai ES iestādes un struktū ­
ras rādītu piemēru. Tām ir jābūt īpaši 
progresīvām, izstrādājot un īstenojot 
politikas programmas publiskās pār ­
valdes iestāžu radītās oglekļa dioksīda 
pēdas samazināšanai.
103  
ES iestādēm un struktūrām nav vieno ­
tas pieejas šīs problēmas risināšanai. 
Tās neizmantoja iespēju sagatavot 
un ieviest kopēju politiku, lai sniegtu 
ieguldījumu Savienības mērķa īste ­
nošanā – līdz 2020. gadam samazināt 
emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 
1990. gada līmeni.
104  
Komisija nav ierosinājusi nekādus 
konkrētus saistošus noteikumus, kas 
paredzētu, ka ES iestāžu un struktūru 
pārvaldības darbībās jāņem vērā ilgt ­
spējīgas attīstības princips, kā noteikts 
Līguma par Eiropas Savienības darbību 
11. pantā.
105  
Centieni ierobežot emisijas ir snieguši 
jūtamus rezultātus. Pēc 2005. gada 
ES iestādēm izdevās apvērst ar ēkām 
saistīto emisiju apjoma pieauguma 
tendenci. Tomēr saistošu noteikumu 
trūkums bija galvenais novēlotas vai 
nepietiekamas rīcības vai bezdarbības 
iemesls.
106  
Plānotais 2030. gada mērķis attiecībā 
uz SEG emisiju samazināšanu sniedz 
ES iestādēm un struktūrām jaunu 
iespēju izstrādāt un īstenot kopēju 
politiku.Ieteikums  
Kopēja politika 
siltumnīcefekta gāzu 
emisiju samazināšanai
1.  Komisijai jāierosina kopēja politi ­
ka ES iestāžu un struktūru oglekļa 
dioksīda pēdas samazināšanai. Šai 
politikai
a) jāietver kvantitatīvs siltumnīc­
efekta gāzu emisijas samazinājuma 
mērķis 2030. gadam un – vēlams – 
starpposma mērķi katrai piecgadei;
b) jābūt saskaņā ar ES pieeju starp ­
tautiskajās sarunās par klimata 
pārmaiņām, tāpēc mērķis jānosaka 
absolūta samazinājuma mērķa 
izteiksmē.
107  
Revīzijā pārbaudītajām 15 ES iestādēm 
un struktūrām nav vienotas pieejas to 
SEG emisiju pārraudzībai. Sešas no šīm 
iestādēm neziņoja par savām emisijām, 
un tās iestādes, kuras sniedza ziņas, 
neaprēķināja vai neatklāja visas emisi ­
jas. Tādējādi nav zināms, kāda ir kopējā 
ES iestāžu un struktūru radītā oglekļa 
dioksīda pēda, un nepilnīgā pieeja ­
mā informācija var negatīvi ietekmēt 
pārskatu ticamību, kā arī mazināšanas 
centienus.
38 Secinājumi un ieteikumi 
108  
Ir pierādījumi tam, ka ES iestāžu un 
struktūru radīto emisiju kopējais ap ­
joms samazinās, tomēr tikai attiecībā 
uz enerģijas patēriņu ēkās. Par mobi ­
litātes radītajām emisijām pieejamie 
dati nesniedz iespēju noteikt skaidru 
tendenci. Iepirkto preču, pakalpojumu 
un ēku būvniecības radītās iepriek ­
šējā posma emisijas bieži vien tiek 
ignorētas.
109  
Līdz šim panāktie samazinājumi ir 
lielākoties skaidrojami ar tādas elektro ­
enerģijas iegādi, kas iegūta no atjauno ­
jamiem avotiem, – šāda elektroenerģi ­
ja oglekļa dioksīda pēdas aprēķinā tiek 
uzskatīta par nulles emisiju avotu.
Ieteikums  
Saskaņots emisiju aprēķins 
un ziņošana
2.  ES iestādēm un struktūrām jāievieš 
saskaņota pieeja savu tiešo un netie ­
šo siltumnīcefekta gāzu emisiju ap ­
rēķināšanai un ziņošanai. Ziņošanai:
a) jāietver visas atbilstošās netiešās 
emisijas, ņemot vērā Komisijas 
izstrādātās organizācijas vides 
pēdas nospieduma metodes 
pilnveidošanu,
b) jānodrošina iespēja izmērīt dažā ­
du iestāžu un struktūru panākto 
progresu samazināšanas mērķu 
īstenošanā.110  
Oglekļa dioksīda emisiju brīvprātīga 
izlīdzināšana, lai kompensētu atlikušās 
emisijas, tiek izmantota tikai ierobežo ­
tā mērā, un ES iestādēm un struktūrām 
nav vienotas pieejas šim jautājumam.
Ieteikumi  
Vienota pieeja brīvprātīgai 
oglekļa dioksīda emisiju 
izlīdzināšanai
3.  ES iestādēm un struktūrām, izman ­
tojot EMAS , jāizstrādā vienota pieeja, 
lai kompensētu atlikušās siltumnī ­
cefekta gāzu emisijas, pamatojoties 
uz brīvprātības principu.
4.  Ja izmanto oglekļa dioksīda emisi ­
ju izlīdzināšanu, tai jābūt augstas 
kvalitātes un to jāpārbauda atbilstoši 
atzītām shēmām.
5.  Ja izmanto oglekļa dioksīda emisiju 
izlīdzināšanu, tā jāvērš uz projek ­
tiem, kas ne tikai veicina emisiju 
apjoma samazināšanu, bet arī sti ­
mulē ilgtspējīgu attīstību, sniedzot 
ieguvumus vietējiem iedzīvotājiem, 
kurus šie projekti ietekmē.
111 
ES iestādes un struktūras pilnībā 
neizmanto Komisijas atbalstītos vides 
pārvaldības instrumentus. Tas rada 
risku, ka samazināsies uzticība gan 
šīm iestādēm un struktūrām, gan šiem 
instrumentiem.
39 Secinājumi un ieteikumi 
112  
Progress, ieviešot Eiropas Vides vadī ­
bas un audita sistēmu ( EMAS ), ir bijis 
lēns. Publiskās pārvaldes iestādes var 
reģistrēties EMAS  kopš 2001. gada, un 
2014. gada jūnijā bija reģistrētas septi ­
ņas no 15 ES iestādēm un struktūrām, 
kurās tika veikta revīzija. EMAS  mērogs 
Komisijā bija ļoti ierobežots.
113  
Saskaņā ar spēkā esošajiem ES finan ­
šu noteikumiem zaļais iepirkums tiek 
uzskatīts par iespēju, nevis pienākumu, 
un to sistemātiski ir izmantojušas tikai 
dažas iestādes un struktūras. Palāta, 
pārbaudot 160 attiecīgās procedūras, 
konstatēja, ka vairāk nekā pusē no tām 
nebija iekļauti nekādi vides kritēriji vai 
tika izmantoti tikai pieticīgi kritēriji, 
kuru ietekme uz procedūras rezultātu 
bija maz ticama. Komisijas brīvprātīgie 
zaļās būvniecības standarti attiecībā 
uz energoefektivitāti jaunajās ēkās un 
svarīgos renovācijas projektos netiek 
ievēroti sistemātiski.114  
Revīzijas laikā neviena no ES iestādēm 
un struktūrām nebija pieteikusies 
ieviest brīvprātīgo Eiropas Energoefek ­
tivitātes kodeksu datu centriem.
Ieteikumi  
EMAS  un zaļā iepirkuma 
pilnīga ieviešana
6.  Visām ES iestādēm un struktūrām jā ­
reģistrējas Eiropas Vides vadības un 
audita sistēmā EMAS  un tā jāievieš, 
pakāpeniski samazinot darbības jo ­
mas ierobežojumus. Tām arī jāapsver 
Eiropas Energoefektivitātes kodeksa 
ieviešana datu centriem.
7.  ES iestādēm un struktūrām visos 
iespējamajos gadījumos jāizmanto 
zaļais iepirkums. Finanšu noteikumos 
un/vai iepirkuma noteikumos, kas 
piemērojami ES iestādēm un struk ­
tūrām, ir jāiekļauj instrumenti vides 
aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības 
veicināšanai, vienlaikus nodrošinot, 
lai noteikumi veicinātu rentablus 
līgumus.
Šo ziņojumu 2014. gada 24. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
40
 Pielikums
Revīzijas pieeja zaļā publiskā iepirkuma novērtēšanai
Revīzijā tika izvērtētas 160 iepirkuma procedūras, kuru vērtība pārsniedza EUR 60 000 robežlielumu un kuras 
bija saistītas ar zaļo iepirkumu, lai noteiktu, vai ar uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus saistītajos dokumentos 
bija iekļauti vides kritēriji. Saņemtie piedāvājumi vai pieņemtie lēmumi par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu 
netika vērtēti.
Iepirkuma procedūras dokumentu izvērtēšanas kritēriji
Komisija ir definējusi, ka zaļais publiskais iepirkums ir “process, kura ietvaros valsts iestādes cenšas iepirkt pre ­
ces, pakalpojumus un būvdarbus, kuru ietekme uz vidi visā to dzīves ciklā būtu mazāka nekā precēm, pakalpoju ­
miem un būvdarbiem, kam raksturīgas tādas pašas primārās funkcijas, bet kas būtu iegādāti, piemērojot citādus 
iepirkuma principus”1.
Komisija ir sniegusi norādes par ZPI2 un izstrādājusi instrumentu kopu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus 
sagatavošanai, kas revīzijas laikā aptvēra 19 dažādas produktu/pakalpojumu grupas3. Attiecībā uz katru no šīm 
grupām ir ierosināti divi kritēriju veidi: “pamatkritēriji” un plašāki “paplašinātie” kritēriji. Saskaņā ar Vides ĢD 
sniegto informāciju
a) Pamatkritēriji  ir kritēriji, kurus var izmantot jebkura līgumslēdzēja iestāde, un tie attiecas uz būtiskāko ietek ­
mi uz vidi. Šie kritēriji ir izstrādāti tā, lai to izmantošanai vajadzētu minimālas papildu pārbaudes vai papildu 
izmaksas, tādā veidā nodrošinot vienkāršu ZPI piemērošanu;
b) Paplašinātie kritēriji  ir paredzēti tiem, kas vēlas iegādāties labākos tirgū pieejamos izstrādājumus. Piemēro ­
jot šos kritērijus, varētu būt vajadzīgas papildu pārbaudes un/vai nelielas papildu izmaksas salīdzinājumā ar 
citiem izstrādājumiem ar tādām pašām funkcijām.
Piemērs pamatkritēriju un paplašināto kritēriju salīdzinājumam attiecībā uz kopēšanas un grafisko papīru
No 100 % pārstrādātām papīra šķiedrām izgatavota otrreizējas pārstrādes biroja papīra iepirkums
Pamatkritēriji Paplašinātie kritēriji
Papīram ir jābūt izgatavotam no 100 % pārstrādātām papīra šķiedrām. 
Pārstrādātās papīra šķiedras ietver gan atkārtoti pārstrādātas šķiedras, 
gan pārstrādātas šķiedras, kas nav bijušas nodotas patērētājam, no papīra 
rūpnīcām (tiek sauktas arī par papīra atlikumiem). Atkārtoti pārstrādātas 
šķiedras var būt iegūtas no patērētājiem, birojiem, tipogrāfijām, grāmatu 
sietuvēm vai līdzīgiem avotiem.Papīram ir jābūt izgatavotam no 100 % pārstrādātām papīra šķiedrām, un 
vismaz 65 % ir jābūt atkārtoti pārstrādātām šķiedrām. 
Pārstrādātās papīra šķiedras ietver gan atkārtoti pārstrādātas šķiedras, gan pār -
strādātas šķiedras, kas nav bijušas nodotas patērētājam, no papīra rūpnīcām (tiek 
sauktas arī par papīra atlikumiem). Atkārtoti pārstrādātas šķiedras var būt iegūtas 
no patērētājiem, birojiem, tipogrāfijām, grāmatu sietuvēm vai līdzīgiem avotiem.
Papīram ir jābūt izgatavotam, neizmantojot elementāro hloru ( Elementary 
Chlorine Free (ECF) ). Tiks pieņemts arī papīrs, kas ir pilnībā brīvs no hlora un 
tā savienojumiem ( Totally Chlorine Free (TCF) ).Ir jānodrošina atbilstība ES ekomarķējuma kritērijiem vai cita ar papīra izga -
tavošanu tieši saistīta I tipa valsts ekomarķējuma (nevis ražotnes pārvaldības 
prakses) kritērijiem. Dokumenti, kuros izklāstīti visi kritēriji, pieejami: 
• ES ekomarķējums: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm  
Avots: “Kopēšanas un grafiskais papīrs – zaļā publiskā iepirkuma (ZPI) preču un pakalpojumu lapa”, Eiropas Komisijas ZPI mācību instrumentu kopa – 
3. modulis:  ieteikumi par iepirkumu veikšanu, Brisele, 2008. gads. ( http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf )
1 COM(2008) 400, galīgā redakcija, 4. lpp.
2 “Videi nekaitīga iegāde! Zaļā publiskā iepirkuma rokasgrāmata”, 2. izdevums, 2011. gads.
3 1. Kopēšanas un grafiskais papīrs; 2. Tīrīšanas līdzekļi un pakalpojumi; 3. Biroja IT aprīkojums; 4. Būvniecība; 5. Transports; 6. Mēbeles; 
Elektroenerģija; 8. Pārtika un ēdināšanas pakalpojumi; 9. Tekstilizstrādājumi; 10. Dārzkopības produkti un pakalpojumi; 11. Logi, stiklotās durvis un 
jumta logi; 12. Siltumizolācija; 13. Cietie grīdas segumi; 14. Sienas paneļi; 15. Siltumenerģija un elektroenerģijas koģenerācija; 16. Ceļu būve un ceļa 
zīmes; 17. Ielu apgaismojums un satiksmes signāli; 18. Mobilie telefoni; 19. Iekštelpu apgaismojums.Pielikums
41 Pielikums
Gadījumos, kad tas bija iespējams, revīzijā tika novērtēti iepirkuma procedūras dokumenti, veicot salīdzinājumu 
ar instrumentu kopas ietvaros sniegtajiem ieteikumiem. Gadījumos, kad instrumentu kopas kritēriji neietvēra at ­
tiecīgo jomu, revīzijas grupa pēc analoģijas piemēroja citu produktu/pakalpojumu grupu kritērijus. Piemēri: ne ­
bija pieejami instrumentu kopas kritēriji attiecībā uz fotokopētājiem, bet pēc analoģijas bija iespējams piemērot 
atsevišķus IT aprīkojumam paredzētos instrumentu kopas kritērijus; nebija pieejami instrumentu kopas kritēriji 
ēku īrei vai nomai, bet bija iespējams izmantot atsevišķus būvniecībai paredzētos instrumentu kopas kritērijus.
Piecas kategorijas procedūru klasificēšanai
Lai klasificētu pārbaudītās procedūras, tika izmantotas piecas turpmāk norādītās kategorijas.
Nav zaļš
Iepirkuma procedūras dokumentos nav atsauču uz ekoloģiskiem apsvērumiem vai arī ir iekļautas tikai tādas 
klauzulas, kas neietekmē iepirkuma veikšanas pieeju. Piemēri: ir iekļauta atsauce uz iestādes vispārējo vides po ­
litiku vai sniegta šīs politikas izklāsta kopija, vai arī pieprasīts nodrošināt atbilstību piemērojamajam tiesiskajam 
regulējumam vides jomā.
Gaiši zaļš
a)  Ja instrumentu kopa ir pieejama : tikai daļēja atbilstība pamatkritērijiem. Ja procedūras galvenais “zaļais” uz ­
svars ir uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, vides kritēriju īpatsvars kā daļa no kopējā svēru ­
ma (par cenu un kvalitāti) ir mazāks nekā 10 %.
b)  Ja instrumentu kopa nav pieejama : iepirkuma procedūras dokumentos ir iekļautas atsevišķas vides klauzulas, 
bet tās attiecas tikai uz ierosinātā līguma otršķirīgu(­iem) elementu(­iem). Ja procedūras galvenais “zaļais”  
uzsvars ir uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, vides kritēriju īpatsvars kā daļa no kopējā svē ­
ruma (par cenu un kvalitāti) ir mazāks nekā 10 %.
Zaļš
a)  Ja instrumentu kopa ir pieejama : pilnībā vai lielā mērā nodrošināta atbilstība pamatkritērijiem un/vai daļēja 
atbilstība paplašinātajiem kritērijiem. Ja galvenais “zaļais” uzsvars ir uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas 
kritērijiem, vides kritēriju īpatsvars kā daļa no kopējā svēruma ir 10 % vai vairāk.
b)  Ja instrumentu kopa nav pieejama : iepirkuma procedūras dokumentos ir iekļautas būtiskas vides klauzulas, 
kas attiecas uz iepērkamo preču, pakalpojumu vai būvdarbu primāro funkciju. Ja galvenais “zaļais” uzsvars 
ir uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, vides kritēriju īpatsvars kā daļa no kopējā svēruma ir 
10 % vai vairāk.Pielikums
42 Pielikums
Tumši zaļš
a) Ja instrumentu kopa ir pieejama : pilnībā vai lielā mērā nodrošināta atbilstība paplašinātajiem kritērijiem. Tas 
nozīmē, ka ir iekļauti ar vidi saistīti atlases kritēriji, augstas vides prasības tehniskajās specifikācijās un/vai 
spēcīgs uzsvars uz vides aspektiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijos (25 % vai lielāks īpatsvars).
b) Ja instrumentu kopa nav pieejama : iepirkuma procedūras dokumentu izstrādes pamatā plaši izmantota labākā 
vides prakse. Tas nozīmē, ka ir iekļauti ar vidi saistīti atlases kritēriji, augstas vides prasības tehniskajās speci ­
fikācijās un/vai spēcīgs uzsvars uz vides aspektiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijos (25 % vai 
lielāks īpatsvars).
Zaļš pēc būtības
Šī kategorija attiecas uz tādām iepērkamajām precēm, pakalpojumiem vai būvdarbiem, kuru primārā funkcija 
ir “zaļa”, piemēram, zaļa jumta celtniecība vai konsultāciju pakalpojumu iepirkums, lai uzlabotu ekoloģiskos 
raksturlielumus.
Izveidotā izlase
Tika pārbaudītas pavisam 160 publiskā iepirkuma procedūras, kuras tika īstenotas visās revīzijā pārbaudītajās 
ES iestādēs un struktūrās, izņemot Eiropas Ārējās darbības dienestu4.
Izlasē tika iekļautas procedūras, kas tika sāktas un/vai pabeigtas laikposmā no 2012. gada janvāra līdz 2013. gada 
februārim. Tika iekļautas arī dažas procedūras, kas tika sāktas pirms vai pēc šā perioda, lai iegūtu pilnīgāku 
priekšstatu, it īpaši par mazākām ES iestādēm un struktūrām, kuru īstenoto iepirkuma procedūru skaits ir neliels.
4 EĀDD ir informējis Revīzijas palātu, ka tas vēl nepiemēro Komisijas atbalstītās zaļā publiskā iepirkuma procedūras.Pielikums
43
Eiropas Komisija
Kopsavilkums
I
Eiropas Savienībai ir vadošā nozīme apsteidzošas 
klimata politikas izstrādē un īstenošanā starptau ­
tiskā līmenī. Pēc Komisijas domām, EMAS  ir atbils ­
tošs politikas instruments, kas nodrošina ES iestāžu 
un struktūru oglekļa dioksīda pēdas samazināšanu. 
Turklāt ir daudzi piemēri, kad politikas, kas īsteno ­
tas saistībā ar 20 % emisiju samazināšanas mērķa 
sasniegšanu līdz 2020. gadam, attiecas arī uz publis ­
kās pārvaldes iestādēm, tostarp ES iestādēm un to 
personālu. Tā joprojām būs arī attiecībā uz jauna ­
jiem mērķiem 2030. gadam (tostarp arī piedāvāto 
40 % siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas 
mērķi).
Komisijai ir izstrādāta vides politika attiecībā uz 
pašas darbībām, un tajā prioritāra ir piesārņojuma 
novēršana, dabas resursu efektīva izmantošana, CO2 
emisiju samazināšana, mazāka apjoma atkritumu 
radīšana, pārstrādes veicināšana, vides kritēriju 
iekļaušana uzaicinājumos piedalīties konkursos, 
vides aizsardzības tiesību aktu ievērošana, ilgtspējī ­
gāka personāla un citu iesaistīto personu rīcība utt.
Tādēļ Komisijas stratēģija ir samazināt ikdienas 
un administratīvās darbības reālo ietekmi uz vidi, 
izmantojot EMAS  vides pārvaldības sistēmu.
Komisija tiecas nodrošināt reālu šīs ietekmes sama ­
zinājumu ar EMAS  palīdzību, nevis mīkstinot (jo 
īpaši – izlīdzinot) CO2 emisijas.
Ņemot vērā Komisijas lielumu un organizāciju, EMAS  
sistēma vispirms tika ieviesta nedaudzās Komisijas 
ēkās Briselē, un tās apjoms pakāpeniski paplaši ­
nājās. EMAS  reģistrā 2013. gadā bija iekļauti 89 % 
darbinieku un 57 % telpu platības visos objektos.Eiropadome un  
Eiropas Savienības Padome   
Padomes Ģenerālsekretariāts (PĢS), apzinoties vides 
jautājumu arvien pieaugošo nozīmi, jau vairākus 
gadus apņēmīgi uzlabo savu darbību ekoloģiskos 
raksturlielumus. Atzīstot pozitīvo ieguldījumu, ko 
PĢS var sniegt sabiedrības ilgtspējīgas attīstības 
veicināšanā, tas cenšas pareizus vides pārvaldī ­
bas principus integrēt savā ikdienas darbībā. PĢS 
izstrādā vides pārvaldības programmu, lai ieviestu 
Kopienas vides vadības un audita sistēmu ( EMAS ), 
kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā 
(EK) 1221/2009.
Visbeidzot, PĢS atzīmē, ka tā vides pārvaldības 
programmas mērķi ir saskaņā ar Revīzijas palātas 
sniegtajiem ieteikumiem.Revidēto ES iestāžu un 
struktūru atbildes
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 44
VII
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu. Pēc Komisijas 
domām, EMAS  ir atbilstošs politikas instruments, kas 
nodrošina ES iestāžu un struktūru oglekļa dioksīda 
pēdas samazināšanu. Tādēļ Komisija ņems vērā šo 
ieteikumu turpmākajā EMAS  ieviešanā.
Tomēr, nosakot kvantificētu siltumnīcefekta gāzu 
emisiju vispārējā samazinājuma mērķi 2030. gadam, 
netiek ņemti vērā plašāki apsvērumi, piemēram, 
izmaksu efektivitāte un katras ES iestādes un struk ­
tūras īpatnības.
Turklāt Komisija turpinās izstrādāt atbilstošas 
politikas, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas varētu 
samazināt lētā un, iespēju robežās, arī visaptverošā 
veidā, tostarp saistībā ar 2030. gadu, pamatojoties 
uz rūpīgiem ietekmes novērtējumiem, kas vajadzī ­
bas gadījumā pilnā mērā salīdzina saistītās izmaksas 
un ieguvumus.
Emisiju samazināšana, kad tas ir lētāk, ir pašreizējās 
politikas galvenā iezīme, tādēļ saistošus samazinā ­
šanas mērķus ir paredzēts noteikt tikai Eiropas un 
dalībvalstu, nevis organizāciju līmenī. Tā tiks sagla ­
bāta elastība, lai mērķus varētu sasniegt iespējami 
labākā veidā.
Kaut arī ES tiesību akti neizvirza konkrētus emisiju 
samazināšanas mērķus publiskajai pārvaldei, šajā 
līmenī joprojām ir iespējams rīkoties papildus, 
tostarp turpinot ieviest EMAS , kas uzskatāma par 
kopīgu politiku ES iestāžu un struktūru administratī ­
vās darbības oglekļa dioksīda pēdas samazināšanai.
VII a)
Komisija pieņem šo ieteikumu, ja tiek sekmīgi 
izstrādāta Organizāciju vides pēdas metode saistībā 
ar publiskās pārvaldes iestādēm. Turklāt Komisija 
uzskata, ka, ieviešot EMAS , tā ir izveidojusi pareizu 
metodi, lai varētu identificēt, izmērīt un sniegt 
pārskatus par būtiskāko tiešo un netiešo ietekmi uz 
vidi, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisijām.Pašreizējos budžeta apstākļos Komisija pakāpeniski 
paplašina šo sistēmu, izmantojot pieejamos resur ­
sus. Piemēram, Komisijai ir vadošā nozīme, rosinot  
citas iestādes un struktūras ieviest EMAS , jo tā vada 
GIME (Groupe inter‑institutionnel de management 
environnemental)  darbu.
II
Komisija pastāvīgi paplašina EMAS  jomu un ziņo ­
jumus par emisijām. EMAS  jomas apjomīgā papla ­
šināšanās skaidri apliecina Komisijas apņemšanos 
samazināt savu ietekmi uz vidi. Pārskatu sniegšana 
pilnā apjomā būs Komisijas uzdevums arī pēc EMAS  
pilnīgas ieviešanas.
IV
Komisija no 2005. gada ir panākusi būtisku CO2 emi ­
siju samazinājumu uz vienu kvadrātmetru Briselē 
bez pieņēmuma, ka elektrība, kas ražota no atjau ­
nojamiem resursiem, rada nulles emisijas (–46,2 % 
laikā no 2005. līdz 2012. gadam EMAS  birojā).
V
Komisijas struktūrā EMAS  ieviešana un pastāvīga 
paplašināšana ir strauji attīstījusies, ņemot vērā 
tiesību aktu prasības un ierobežoto budžetu. Turklāt 
EMAS  paplašināšana ir uzskatāma par būtisku, 
ņemot vērā Komisijas lielumu, ģeogrāfisko sadalī ­
jumu un organizatoriskās īpatnības.
Vides kritēriju iekļaušana publiskajā iepirkumā ir 
viens no Komisijas Vides politikas uzdevumiem.
VI
Komisija plāno turpināt EMAS  ieviešanu, un tā ir 
kopīga politika ES iestāžu un struktūru administratī ­
vās darbības oglekļa dioksīda pēdas samazināšanai.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 45
Ievads
01
Ilgtspējīgas attīstības klasiskā definīcija ir tāda, ka tā 
ir attīstība, kas īsteno tagadnes vajadzības, neap ­
draudot nākamo paaudžu iespējas apmierināt viņu 
vajadzības. Tādēļ tā paredz jēdzienu “ierobežojumi”, 
lai nodrošinātu, ka vide spēj apmierināt pašreizējās 
un nākotnes vajadzības.
04
Eiropas Savienībai ir vadošā nozīme apsteidzošas 
klimata politikas izstrādē un īstenošanā starptau ­
tiskā līmenī. Ir daudzi piemēri, kad politikas, kas 
īstenotas saistībā ar 20 % emisiju samazināšanas 
mērķa sasniegšanu līdz 2020. gadam, attiecas arī uz 
publiskās pārvaldes iestādēm, tostarp ES iestādēm 
un to personālu. Tā joprojām būs arī attiecībā uz 
jaunajiem mērķiem 2030. gadam (tostarp arī piedā ­
vāto 40 % siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināša ­
nas mērķi).
06
Komisija plāno turpināt apsteidzošo pieeju klimata 
politikai un tās īstenošanai un arī turpmāk izstrā ­
dās piemērotas politikas siltumnīcefekta gāzu 
emisiju samazināšanai lētā un iespējami visaptve ­
rošā veidā. Kaut arī ES tiesību akti neparedz īpašus 
emisiju samazināšanas mērķus publiskās pārvaldes 
ie stādēm, šajā līmenī joprojām ir iespējams izdarīt 
vairāk, tostarp turpinot EMAS  ieviešanu. EMAS  jomas 
apjomīgā paplašināšanās skaidri apliecina Komisijas 
apņemšanos samazināt tās ietekmi uz vidi.
07
Komisija arī turpmāk centīsies panākt reālu emisiju 
samazinājumu, izmantojot esošās politikas, tostarp 
EMAS , vienlaikus izskatot arī citas iespējas, piemē ­
ram, izlīdzināšanu.VII b)
Komisija pieņem šo ieteikumu, vienlaikus uzsverot 
katras ES iestādes un struktūras brīvprātīgo iesaisti 
un patstāvību, pieņemot lēmumu par šāda iespē ­
jamā izlīdzinājuma piemērotību.
Turklāt Komisija arī turpmāk centīsies panākt reālu 
emisiju samazinājumu, izmantojot esošās politikas, 
tostarp EMAS .
Šādā kopīgā pieejā būs jāņem vērā arī
i) nepieciešamība novērst atturēšanos no turp ­
mākiem centieniem sasniegt reālu emisiju 
samazinājumu,
ii) esošie mehānismi, tostarp emisiju tirdzniecība, un
iii) ziņošanas režīmu pieejamība un pietiekami 
augsts kompensējošo shēmu standarts. Tai būs 
vajadzīgs arī novērtējums par ietekmi uz ES resur ­
siem un publisko līdzekļu izlietojumu.
VII c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un pilnībā atbalsta 
EMAS  shēmas veicināšanu. Jomas ierobežojumi ir 
pašas EMAS  shēmas daļa, kas nodrošina, lai katra 
organizācija varētu pievērsties svarīgākajiem vides 
aspektiem.
Komisija izvērtēs Eiropas Energoefektivitātes 
kodeksa attiecībā uz datu centriem parakstīšanu 
pēc tam, kad būs papildus izvērtējusi, vai tas ir sade ­
rīgs ar finanšu perspektīvām un jo īpaši ar adminis ­
tratīvo apropriāciju.
Pašreizējās izmaiņas FR/RAP  veido reglamentējošos 
noteikumus, kas papildus veicinās publisko zaļo 
iepirkumu, tostarp aprites cikla izmaksu noteikšanu 
saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES.
Komisija arī turpmāk izstrādās GPP  vadlīniju doku ­
mentus un atbalstīs šos dokumentus GIME  grupā.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 46
21
Saistīto pasākumu apjoma palielināšana jau bija 
paredzēta 2014. gada EMAS  rīcības plānā, un par to 
tiks sniegts plašāks ziņojums saistībā ar 2013. gada 
un turpmāko gadu rezultātiem.
29
Komisijas ieteiktajai OEF  metodei pašlaik tiek veikta 
plaša izmēģinājuma pārbaude, kas turpināsies līdz 
2016. gada beigām.
Izmēģinājuma posma mērķis ir arī vairāku tehnisko 
prasību definēšana, kuru nozīme būs būtiska šīs 
metodes plašai ieviešanai pārvaldes iestādē, kas 
organizēta pēc Komisijas parauga. Turklāt izmēģi ­
nājuma posma rezultāti var būt par iemeslu izmai ­
ņām/uzlabojumiem OEF  metodē. Šā pasākuma 
laikā Komisijas prioritāte būs OEF nozaru noteikumu 
(OEFSR ) izstrāde nozarēm, kas rada lielāko ietekmi 
uz vidi. Publiskās pārvaldes nozare nav viena no šīm 
nozarēm. Pēc izmēģinājuma posma rezultātu izvēr ­
tēšanas, kad būs pieejama mainītā OEF  metode, 
Komisija izskatīs iespēju uzsākt iekšēju izmēģinā ­
juma posmu, lai izstrādātu konkrētus nozaru notei ­
kumus Komisijas vai citu līdzīgu publisko pārvaldes 
iestāžu vides pēdas aprēķināšanai un paziņošanai.
31
Lielākā organizāciju daļa nepārzina 1990. gadā 
izmantotās emisijas. Pašreizējās darbības novērtē ­
šanu, salīdzinot ar faktiskajām emisijām 1990. gadā, 
parasti veic aplēšu ceļā.
35
Komisija uzskata, ka nulles līmeņa emisiju paziņo ­
šana, pamatojoties uz zaļās elektrības lietošanu, var 
apslēpt enerģijas patēriņa reālo samazinājumu (vai 
palielinājumu).
37
Iepērkot zaļo elektrību, iestādes mudina elektrības 
ražotājus izvēlēties atjaunojamās ražotnes.Šādā izvērtējumā būs jāņem vērā arī
i) nepieciešamība novērst atturēšanos no turp ­
mākiem centieniem sasniegt reālu emisiju 
samazinājumu,
ii) esošie mehānismi, tostarp emisiju tirdzniecība, un
iii) ziņošanas režīmu pieejamība un pietiekami 
augsts kompensējošo shēmu standarts. Tai būs 
vajadzīgs arī novērtējums par ietekmi uz ES resur ­
siem un publisko līdzekļu izlietojumu.
Apsvērumi
12
Ticama un visaptveroša informācija par oglekļa 
dioksīda pēdu nav priekšnoteikums mīkstināšanas 
stratēģiju izstrādei un īstenošanai. Komisijas ietva ­
ros tiek veikti mīkstināšanas pasākumi, un tie skaidri 
pierāda ietekmes uz vidi samazināšanos.
16
Komisija uzskata, ka būtu jāveicina kopīgās meto ­
des (OEF ) izmantošana organizāciju aprites cikla 
iedarbības uz vidi mērīšanā un paziņošanā saskaņā 
ar Komisijas 2013. gada 9. aprīļa ieteikumu, tostarp 
EMAS  reģistrētās organizācijās. Pēc izmēģinājuma 
posma rezultātu izvērtēšanas, kad būs pieejama 
mainītā OEF  metode, Komisija izskatīs iespēju uzsākt 
iekšēju izmēģinājuma posmu, lai izstrādātu kon ­
krētus nozaru noteikumus Komisijas vai citu līdzīgu 
publisko pārvaldes iestāžu vides pēdas aprēķināša ­
nai un paziņošanai.
18
Saistībā ar atsauci uz ES iestādēm un struktūrām, 
kas neziņo par visiem siltumnīcefekta gāzu emisiju 
elementiem, EMAS  noteikumi paredz, ka organizāci ­
jām attiecīgā gadījumā jāziņo par emisijām, ja tās ir 
būtiskas. Organizācijas drīkst ziņot tikai daļēji par to 
tiešajām un netiešajām emisijām, cita starpā, atka ­
rībā no to EMAS  reģistrācijas jomas. Ja organizācijas 
vispār neziņo par kādu no EMAS  pamatrādītājiem, 
tām jāsniedz paskaidrojums.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 47
Kaut arī ES tiesību akti neparedz īpašus emisiju 
samazināšanas mērķus publiskās pārvaldes iestā ­
dēm, šajā līmenī joprojām ir iespējams izdarīt vairāk, 
tostarp turpinot EMAS  ieviešanu.
52
Ir pieejami ļoti dažādi iespējamie izlīdzināšanas 
kredīti, un to kvalitāte ir ļoti atšķirīga.
Ir izstrādāti noteikumi, kas regulē izlīdzinājumu 
izmantošanu, lai nodrošinātu atbilstību ES klimata 
tiesību aktiem, un konsekvences nolūkā tie jāparedz 
visos ES iestāžu izmantotajos izlīdzinājumos. Šie 
noteikumi attiecas uz daudzumu, kas saistīts ar pašu 
darbību, un uz veidu, kas atzīts par pietiekami kvali ­
tatīvu. Piemēram, ir būtiski nodrošināt, lai pasākumi, 
ko veic izlīdzināšanai, būtu papildu pasākumi, tiktu 
pareizi uzraudzīti, paziņoti un pārbaudīti, lai līdz 
minimumam samazinātu krāpšanas iespējas, un tos 
regulētu grāmatvedības noteikumi, kas nepieļauj 
dubultu uzskaiti.
Komisijai arī turpmāk pirmā prioritāte būs centieni 
panākt reālu emisiju samazinājumu, izmantojot 
esošās politikas, tostarp EMAS , vienlaikus izskatot arī 
citas iespējas, piemēram, izlīdzināšanu.
Šādā izvērtējumā būs jāņem vērā arī
i) prasība novērst atturēšanos no turpmākiem cen ­
tieniem sasniegt reālu emisiju samazinājumu,
ii) esošie mehānismi, tostarp emisiju tirdzniecība, un
iii) ziņošanas režīmu pieejamība un pietiekami 
augsts kompensējošo shēmu standarts. Tai būs 
vajadzīgs arī novērtējums par ietekmi uz ES resur ­
siem un publisko līdzekļu izlietojumu.
61 – pēdējā rindkopa
Komisija arī turpmāk centīsies panākt reālu emisiju 
samazinājumu, izmantojot esošās politikas, tostarp 
EMAS , vienlaikus ņemot vērā arī ieteikumu izstrādāt 
kopīgu ES iestāžu pieeju izlīdzināšanai.
Svarīgi atcerēties, ka no 2012. gada uz CO2 emisijām 
no visiem lidmašīnu reisiem Eiropas Ekonomikas 
zonas (EEZ) valstīs un starp tām attiecas ES Emisiju 
tirdzniecības sistēma (Horvātijai to piemēro no 
2014. gada 1. janvāra). 39 c)
Lielākā daļa apmeklētāju un ārējo dalībnieku var 
ziņot par ceļojuma emisijām ar savu organizāciju 
starpniecību, tādēļ var veidoties dubulta uzskaite.
44
Kaut arī ES tiesību akti neparedz īpašus emisiju 
samazināšanas mērķus publiskās pārvaldes iestā ­
dēm, šajā līmenī joprojām ir iespējams izdarīt vairāk, 
tostarp turpinot EMAS  ieviešanu.
Emisiju samazināšana, kad tas ir lētāk, ir pašreizējās 
politikas galvenā iezīme, tādēļ saistošus samazinā ­
šanas mērķus ir paredzēts noteikt tikai Eiropas un 
dalībvalstu, nevis organizāciju līmenī. Tā tiks sagla ­
bāta elastība, lai mērķus varētu sasniegt iespējami 
labākā veidā.
46
EMAS  Vadības komitejā 2014. gada janvārī Komi ­
sija pieņēma lēmumu izvirzīt ilglaicīgus mērķus, 
papildus jau esošajiem ikgadējiem mērķiem. Tāds 
lēmums tika pieņemts, lai varētu sniegt precīzākus 
norādījumus dienestiem, kā izvirzīt ikgadējos mēr ­
ķus un izstrādāt pasākumus.
47
Tā kā Komisijas darbinieku skaits samazinās (–5 % 
saskaņā ar pašreizējiem finanšu plāniem) un EMAS  
joma arvien paplašinās, Komisija turpinās ziņot gan 
absolūtos, gan relatīvos datus.
51
Komisija turpinās izstrādāt atbilstošas politikas, 
lai siltumnīcefekta gāzu emisijas varētu samazināt 
lētā un, iespēju robežās, arī visaptverošā veidā, 
tostarp saistībā ar 2030. gadu, pamatojoties uz 
rūpīgiem ietekmes novērtējumiem, kas vajadzības 
gadījumā pilnā mērā salīdzina saistītās izmaksas un 
ieguvumus.
Emisiju samazināšana, kad tas ir lētāk, ir pašreizējās 
politikas galvenā iezīme, tādēļ samazināšanas mēr ­
ķus ir paredzēts noteikt tikai Eiropas un dalībvalstu, 
nevis organizāciju līmenī. Tā tiks saglabāta elastība, 
lai mērķus varētu sasniegt iespējami labākā veidā.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 48
76
Jāuzsver, ka enerģijas patēriņa samazinājums par 
15 % laikā no 2005. līdz 2012. gadam Briseles ēkās 
tika sasniegts laikā, kad ES paplašināšanās dēļ Komi ­
sijas darbinieku skaits palielinājās par 25 %.
79
Finanšu regula un tās piemērošanas noteikumi 
paredz tādus pašus principus kā tie, kas iekļauti 
direktīvās, tādēļ ES noteikumi ir saskanīgi ar dalīb ­
valstīs piemērotajiem noteikumiem.
Jaunā Finanšu regula (FR) un tās piemērošanas 
noteikumi (RAP ), kas atrodas apstiprināšanas pro ­
cesā, papildus veicinās vides apsvērumu izmanto ­
šanu, tostarp aprites cikla izmaksu noteikšanu kā 
piešķiršanas metodi saskaņā ar Direktīvu 2014/24/
ES.
80
FR/RAP  ir horizontāls regulējums, kas nav paredzēts 
nozaru pienākumu uzskaitīšanai katrā politikā, bet 
gan vispārīgu noteikumu nodrošināšanai budžeta 
izpildes gaitā.
FR/RAP , kas pašlaik atrodas apstiprināšanas procesā, 
būtu jāparedz, ka, izmantojot aprites cikla izmaksu 
noteikšanu, ES iestādēm jālieto metodes, kas pie ­
ņemtas ES līmenī, ja tādas ir pieejamas. Šīs iespējas 
izmantošana būtu jāuzņemas attiecīgiem dienes ­
tiem EMAS  politikas ietvaros.
81
Komisija uzskata par lietderīgu izmantot īsās rokas ­
grāmatas un konkrētas vadlīnijas, lai varētu veicināt 
publisko zaļo iepirkumu pēc brīvprātības principa, 
vienlaikus nodrošinot labās prakses izplatīšanu, kas 
noder arī kā atsauce uz dalībvalstīm.Tas nozīmē, ka gaisa kuģu ekspluatantiem ir jāiegā ­
dājas un jānodod kvotas par visām šādām emisijām. 
Tādēļ uz lidojumiem EEZ robežās attiecas ES ETS 
oglekļa dioksīda cena, un to var uzskatīt par līdzvēr ­
tīgu izlīdzināšanai.
Skatīt piezīmi par 52. punktu.
65
Komisija vēlas atzīmēt, ka 6. tabulā  nav norādīti 
faktiski iekļautie kvadrātmetri, bet tikai ēku platību 
īpatsvars procentos.
67
Nedrīkst novērtēt par zemu centienus izpildīt EMAS  
prasības. Komisija neapšaubāmi ir vislielākā iestāde. 
Komisijai ir ļoti skaidra politika pakāpeniski paplaši ­
nāt EMAS , attiecinot to uz visiem objektiem un dar ­
bībām pieejamā budžeta ietvaros (skatīt Lēmumu 
C(2013) 7708).
68
EMAS  paplašināšana, attiecinot to uz Briseli un Luk ­
semburgu, sākās uzreiz pēc 2009. gada lēmuma, un 
pilnvērtīga darbība tika reģistrēta 2010. gadā Briselē 
un 2012. gadā Luksemburgā. Visu ēku reģistrācija 
tiks pabeigta 2015. gadā Briselē un pakāpeniski arī 
citos objektos.
69
Lēmums sertificēt piecus Kopīgā pētniecības centra 
objektus saskaņā ar ISO 14001 tika pieņemts, pirms 
Komisija 2009. gadā nolēma paplašināt EMAS . Paš ­
laik turpinās šo objektu EMAS  reģistrācija.
70
Komisija nolēma, ka EMAS  paplašināšana ir jāuz ­
rauga augstākajā līmenī – EMAS  Vadības komitejā. 
Paplašināšanu īsteno pakāpeniski, vispirms sākot 
ar nozīmīgākajiem objektiem. Attiecībā uz platību 
Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs veido aptu ­
veni 2 % Komisijas ēku kopplatības; dažas ēkas 
ekspluatē citas iestādes.  
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 49
87
Kritēriju atjaunināšana ir ļoti resursietilpīgs process. 
Komisija cenšas novērst esošās nepilnības un pār ­
skatīt produktu grupas, izmantojot esošos resur ­
sus. Mobilo tālruņu kritēriji tika izslēgti no tīmekļa 
vietnes, jo tie patiesi vairs nav nekas īpaši uzkrītošs, 
turklāt GPP  Konsultatīvā grupa tos neatzina par 
augstu prioritāti.
89
Nav jēgas obligāti piemērot aprites cikla izmaksu 
noteikšanas (LCC) pieeju visām produktu grupām. 
Piemēram, ja iepirkuma organizatori vēlēsies iegā ­
dāties videi nekaitīgu papīru, pietiks, ja viņi norādīs, 
ka papīram jābūt “pārstrādātam” vai iegūtam no 
“ilgtspējīgiem avotiem”, jo šajā produktu grupā 
iepirkuma veicējam nerodas uzturēšanas vai eks ­
pluatācijas izmaksas.
Komisija gatavo šīs direktīvas transponēšanu 
Finanšu regulā. Tomēr tādēļ LCC izmantošanai nav 
jābūt obligātai.
89 – pēdējā rindkopa
Komisija pašlaik cenšas nodrošināt vadlīniju doku ­
mentus LCC.
90
Komisijai ir mērķi ēku enerģētikas jomā, un tā ir 
sasniegusi pozitīvus rezultātus, izmantojot EMAS  
shēmu. Piemēram, Briselē, kur Energoefektivitātes 
direktīva 2012/27/ES nodrošināja 0,13 % no ikga ­
dējā enerģijas ietaupījuma, Komisija plāna projektā 
ierakstīja 1 % ikgadējo enerģijas ietaupījumu, proti, 
astoņas reizes vairāk.
1 Publiskā zaļā iepirkuma  uztvere ES 27 valstīs, Eiropas Politikas 
pētījumu centrs: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/
CEPS ­CoE ­GPP%20MAIN%20REPORT.pdf .
2 Padomes 2008. gada 22. septembra secinājumi: http://register.
consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2013067%202008%20INIT .84
Kopumā, lielākajā daļā gadījumu tiek izmantota 
noteikta veida GPP , lai gan daudzi procesi nav 
pilnībā zaļi. Tikai aptuveni ceturtā daļa līgumu 
neparedz nekādus zaļos kritērijus. Ja tādi ir rezul ­
tāti, šīm iestādēm veicas labāk nekā vidēji valsts 
iestādēm Eiropā. Saskaņā ar pētījumu1, kas balstīts 
uz ES mēroga aptauju, vidēji 54 % valsts iestāžu, 
kas piedalījās šajā ES aptaujā, paredzēja noteikta 
veida zaļos kritērijus pēdējos iepirkumos 2009.–
2010. gadā attiecībā uz desmit prioritārām produktu 
grupām (būvniecība, elektrība, tīrīšanas līdzekļi un 
pakalpojumi, tekstilmateriāli, pārtika un ēdināšanas 
pakalpojumi, mēbeles, biroja IT iekārtas, papīrs, 
dārzkopības ražojumi un ierīces, transports).
85
Komisijas paziņojumā “Publiskais iepirkums, ņemot 
vērā vides uzlabošanas aspektus” (skatīt 43. zemsvīt ­
ras piezīmi) Komisija piedāvāja noteikt, ka līdz 
2010. gadam 50 % no visām konkursa procedūrām 
jābūt zaļām, ar terminu “zaļš” apzīmējot “atbilstīgs 
apstiprinātiem kopīgiem GPP  “pamatkritērijiem””. 
Procentuālo īpatsvaru izteiktu ar zaļo līgumu skaitu 
un vērtību, salīdzinot ar kopējo līgumu skaitu un 
vērtību, kas noslēgti nozarēs, kurās apzināti kopīgi 
GPP  “pamatkritēriji”. Šo mērķi vēlāk apstiprināja 
Padome2.
Tā kā arī Tiesa minēja produktu grupas, kurām 
nav ES līmeņa GPP  kritēriju, metodoloģijas par to, 
kā novērtēt GPP  mērķa sasniegšanu, nav pilnībā 
saderīgas.
86
Kopā ar dalībvalstīm, kas pārstāvētas neformālajā 
GPP  Konsultatīvajā grupā, Vides ģenerāldirektorāts 
2012./2013. gadā veica GPP  prioritāšu noteikšanas 
pasākumu, lai apzinātu vajadzības izstrādāt GPP  kri­
tērijus. Datu centri ieguva augstu prioritāti, un drī ­
zumā tiks pieņemts lēmums par to, vai tiks izstrādāti 
datu centra kritēriji. Paredzams, ka ēku uzturēšana 
tiks iekļauta plānotajos biroju ēku kritērijos. Koman ­
dējumi netika atzīti par īpašu prioritāti.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 50
101
Prasībām, kas iekļautas rīcības kodeksā datu 
centriem Komisijas ēkās, būs ļoti liela ietekme uz 
budžetu. Lēmums turpināt iesākto liktu arī būtiski 
novērtēt šīs ēkas, un dažas prasības pat nebūtu 
iespējams izpildīt minēto Komisijas ēku vecuma 
dēļ. Tomēr datu centru iekšējā organizācija atbilst 
minētā rīcības kodeksa ieteikumiem.
Papildus Komisijas pašas datu centriem, tā arī nomā 
datu centru telpas Luksemburgā un Briselē. Šo datu 
centru telpu īpašnieki ir parakstījuši minēto rīcības 
kodeksu.
Komisija pašlaik izvērtē savu datu centra politiku, 
tostarp “mākoņu” izmantošanu.
Secinājumi un ieteikumi
102
Eiropas Savienībai ir vadošā nozīme apsteidzošas 
klimata politikas izstrādē un īstenošanā starptau ­
tiskā līmenī, un šī pieeja būs spēkā arī turpmāk 
saistībā ar jaunajiem mērķiem 2030. gadam un 
piedāvāto 40 % siltumnīcefekta gāzu emisiju sama ­
zināšanas mērķi.
103
Pēc Komisijas domām, EMAS  ir atbilstošs politikas 
instruments, kas nodrošina ES iestāžu un struktūru 
oglekļa dioksīda pēdas samazināšanu.
Turklāt ir daudzi piemēri, kad politikas, kas īsteno ­
tas saistībā ar 20 % emisiju samazināšanas mērķa 
sasniegšanu līdz 2020. gadam, attiecas arī uz publis ­
kās pārvaldes iestādēm, tostarp ES iestādēm un to 
personālu. Tā joprojām būs arī attiecībā uz jauna ­
jiem mērķiem 2030. gadam (tostarp arī piedāvāto 
40 % siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas 
mērķi).93
Kaut arī šī programma joprojām turpinās, OIB, OIL 
un JRC prioritāte tika atzīta par atbilstošu piemē ­
rojamajiem valsts vai reģionu standartiem. Tas 
nemazina iespēju, ka daži no nesenākiem Komisijas 
ēku projektiem un jo īpaši tie, kas ir uzsākti JRC 
Ispra  objektā, patiesi atbildīs Zaļo ēku programmas 
prasībām. OIB pievienosies šai programmai nākotnē, 
ja tas dos kādu pievienotu vērtību.
94
Standarta būvniecības specifikāciju rokasgrāmatas 
(MIT ) mērķis ir nodrošināt pasīvu ēku energoefek ­
tivitāti, un tā paredz šādas minimālās prasības 
projektiem: 
 — Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, 
 — reģionālās obligātās tiesību aktu prasības.
MIT arī paredz, ka ir jāveic energopārbaudes un/vai 
energoizpēte, lai varētu novērtēt energoefektivitā ­
tes risinājumu īstenošanu un atjaunojamās enerģijas 
ieviešanu.
95
Komisija ir apņēmusies būt par paraugu valsts iestā ­
dēm, uzņemoties saistības piemērot Energoefektivi ­
tātes direktīvas 2012/27/ES (4. un 5. panta) prasības, 
un OIB (Briselē) ir novērtējis šīs direktīvas tehnisko 
ietekmi uz Komisijas ēkām.
Jebkurā gadījumā (gan attiecībā uz jaunām, gan 
rekonstruētām ēkām), plānojot nākotnes projektu 
vērienu un ar to saistīto finansiālo ietekmi, būtu 
jāņem vērā pieejamā ikgadējā budžeta apropriācija 
saskaņā ar MFF  2014.–2020. gadam.
100
Komisija neierobežo energoefektivitātes pieeju 
tikai ar ēkām vien un uzskata, ka BREEAM  vai citas 
līdzīgas shēmas ir plašākas un labāk atbilst Komisi ­
jas politikām un tās pasākumu vispārējai ietekmei 
uz vidi.  
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 51
Kaut arī ES tiesību akti neizvirza konkrētus emisiju 
samazināšanas mērķus publiskajai pārvaldei, šajā 
līmenī joprojām ir iespējams rīkoties papildus, 
tostarp turpinot ieviest EMAS , kas uzskatāma par 
kopīgu politiku ES iestāžu un struktūru administratī ­
vās darbības oglekļa dioksīda pēdas samazināšanai.
Kopīga atbilde uz 1. ieteikuma 
a) un b) apakšpunktu  
Komisija nepieņem šo ieteikuma daļu, jo tā 
neņem vērā plašākus apsvērumus, piemēram, 
izmaksu efektivitāti un visu ES iestāžu un struktūru 
īpatnības. Šādai pieejai būtu nepieciešami 
pierādījumi par apgalvotajām priekšrocībām.
107
Komisija plāno paplašināt savu siltumnīcefekta gāzu 
emisiju uzraudzību saskaņā ar EMAS  shēmu.
108
Komisija koncentrē savus centienus uz ēku enerģi ­
jas patēriņu, jo tas ir lielākais siltumnīcefekta gāzu 
emisiju avots, kurā ieguldījumu atdeve ir vislielākā. 
Komisija pašlaik ir pievērsusies mobilitātes problē ­
mai, kas ir otrs lielākais Komisijas emisiju avots.
109
Komisija vēsturiski nav izmantojusi nulles pēdas 
pieeju emisiju aprēķiniem par elektrības, kas 
ražota no atjaunojamiem energijas avotiem, patē ­
riņu Briselē. EMAS  biroju ēkās laikā no 2005. līdz 
2012. gadam enerģijas patēriņš samazinājās par 
40,5 % (Briselē, kWh/m2).104
Komisijas politikas mērķis ir siltumnīcefekta gāzu 
emisiju samazināšana lētā un, iespēju robežās, arī 
visaptverošā veidā, jo īpaši pieņemot klimata un 
enerģētikas paketi. Ņemot vērā ES iestāžu adminis ­
tratīvās darbības radīto emisiju ierobežoto īpat ­
svaru, Komisija neuzskatīja par lietderīgu pieņemt 
saistošus noteikumus šāda mēroga darbībām. Šīs 
emisijas jebkurā gadījumā ir iekļautas samazināša ­
nas mērķos, kas izvirzīti ES vai valsts līmenī.
105
Nav nekādu pazīmju, ka visām ES iestādēm un 
struktūrām saistoši noteikumi nodrošinātu labākus 
rezultātus.
106
Komisija plāno turpināt EMAS  ieviešanu, un tā ir 
kopīga politika ES iestāžu un struktūru administratī ­
vās darbības oglekļa dioksīda pēdas samazināšanai.
Ieteikums  
Kopēja politika siltumnīcefekta gāzu 
emisiju samazināšanai
1. 
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu. Pēc Komisijas 
domām, EMAS  ir atbilstošs politikas instruments, kas 
nodrošina ES iestāžu un struktūru oglekļa dioksīda 
pēdas samazināšanu. Tādēļ Komisija ņems vērā šo 
ieteikumu turpmākajā EMAS  ieviešanā.
Turklāt Komisija turpinās izstrādāt atbilstošas 
politikas, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas varētu 
samazināt lētā un, iespēju robežās, arī visaptverošā 
veidā, tostarp saistībā ar 2030. gadu, pamatojoties 
uz rūpīgiem ietekmes novērtējumiem, kas vajadzī ­
bas gadījumā pilnā mērā salīdzina saistītās izmaksas 
un ieguvumus.
Emisiju samazināšana, kad tas ir lētāk, ir pašreizējās 
politikas galvenā iezīme, tādēļ saistošus samazinā ­
šanas mērķus ir paredzēts noteikt tikai Eiropas un 
dalībvalstu, nevis organizāciju līmenī. Tā tiks sagla ­
bāta elastība, lai mērķus varētu sasniegt iespējami 
labākā veidā.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 52
Ieteikumi  
Vienota pieeja brīvprātīgai oglekļa 
dioksīda emisiju izlīdzināšanai
3. 
Komisija pieņem šo ieteikumu, vienlaikus uzsverot 
katras ES iestādes un struktūras brīvprātīgo iesaisti 
un patstāvību, pieņemot lēmumu par šāda iespē ­
jamā izlīdzinājuma piemērotību.
Turklāt ES klimata politika un tiesību akti patiesi 
neparedz obligātas shēmas emisiju kompensēšanai. 
Komisija arī turpmāk centīsies panākt reālu emisiju 
samazinājumu, izmantojot esošās politikas, tostarp 
EMAS .
Kopīgajā pieejā emisiju kompensēšanai būs jāņem 
vērā arī i) nepieciešamība novērst atturēšanos no 
turpmākiem centieniem sasniegt reālu emisiju 
samazinājumu, ii) esošie mehānismi, tostarp emisiju 
tirdzniecība, un iii) ziņošanas režīmu pieejamība un 
pietiekami augsts kompensējošo shēmu standarts. 
Tai būs vajadzīgs arī novērtējums par ietekmi uz ES 
resursiem un publisko līdzekļu izlietojumu.
4. 
Komisija pieņem šo ieteikumu. Ir pieejami ļoti 
dažādi iespējamie izlīdzināšanas kredīti, un to kvali ­
tāte ir ļoti atšķirīga.
Ir izstrādāti noteikumi, kas regulē izlīdzinājumu 
izmantošanu, lai nodrošinātu atbilstību ES klimata 
tiesību aktiem, un konsekvences nolūkā tie jāparedz 
visos ES iestāžu izmantotajos izlīdzinājumos. Šie 
noteikumi attiecas uz daudzumu, kas saistīts ar pašu 
darbību, un uz veidu, kas atzīts par pietiekami kvali ­
tatīvu. Piemēram, ir būtiski nodrošināt, lai pasākumi, 
ko veic izlīdzināšanai, būtu papildu pasākumi, tiktu 
pareizi uzraudzīti, paziņoti un pārbaudīti, lai līdz 
minimumam samazinātu krāpšanas iespējas, un tos 
regulētu grāmatvedības noteikumi, kas nepieļauj 
dubultu uzskaiti.
Komisijai arī turpmāk pirmā prioritāte būs centieni 
panākt reālu emisiju samazinājumu, izmantojot 
esošās politikas, tostarp EMAS , vienlaikus izskatot arī 
citas iespējas, piemēram, izlīdzināšanu.Ieteikums  
Saskaņots emisiju aprēķins un 
ziņošana
2. 
Komisija pieņem šo ieteikumu, ja tiek sekmīgi 
izstrādāta OEF  metodoloģija publiskās pārval ­
des iestādēm. Tā uzskata, ka, ieviešot EMAS , tā ir 
izveidojusi pareizu metodi, lai varētu identificēt, 
izmērīt un sniegt pārskatus par būtiskāko tiešo un 
netiešo ietekmi uz vidi, tostarp siltumnīcefekta gāzu 
emisijām. Izmantojot EMAS  un turpmāk sadarbo ­
joties starp iestādēm, šīs iestādes spēs izstrādāt 
saskaņotu pieeju savu siltumnīcefekta gāzu emisiju 
aprēķināšanai.
a) 
Komisijas ieteiktajai OEF  metodei pašlaik tiek veikta 
plaša izmēģinājuma pārbaude, kas turpināsies līdz 
2016. gada beigām. Izmēģinājuma posma mērķis 
ir arī vairāku tehnisko prasību definēšana, kuru 
nozīme būs būtiska šīs metodes plašai ieviešanai 
sarežģītā pārvaldes iestādē, kāda ir Komisija. Turklāt 
izmēģinājuma posma rezultāti var būt par iemeslu 
izmaiņām/uzlabojumiem OEF  metodē. Šā pasākuma 
laikā Komisijas prioritāte būs OEF nozaru noteikumu 
(OEFSR ) izstrāde nozarēm, kas rada lielāko ietekmi 
uz vidi. Parasti publiskās pārvaldes nozare nav 
viena no šīm nozarēm. Pēc izmēģinājuma posma 
rezultātu izvērtēšanas, kad būs pieejama mainītā 
OEF  metode, Komisija izskatīs iespēju uzsākt iekšēju 
izmēģinājuma posmu, lai izstrādātu konkrētus 
nozaru noteikumus Komisijas vai citu līdzīgu pub ­
lisko pārvaldes iestāžu vides pēdas aprēķināšanai 
un paziņošanai.
110
Patiesi, ES klimata politika un tiesību akti neparedz 
obligātas shēmas emisiju kompensēšanai. Komisija 
centās panākt reālu emisiju samazinājumu, izmanto ­
jot esošās politikas, tostarp EMAS .
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 53
114
Komisija izskata iespēju papildus novērtēt, vai līdz ­
dalība Eiropas Energoefektivitātes kodeksā attiecībā 
uz datu centriem ir saderīga ar finanšu perspektī ­
vām un jo īpaši ar administratīvo apropriāciju.
Ieteikumi  
EMAS  un zaļā iepirkuma pilnīga 
ieviešana
6. 
Komisija pieņem šo ieteikumu un pilnībā atbalsta 
EMAS  shēmas veicināšanu. Jomas ierobežojumi ir 
pašas EMAS  shēmas daļa, kas nodrošina, lai katra 
organizācija varētu pievērsties svarīgākajiem vides 
aspektiem.
Komisija izvērtēs Eiropas Energoefektivitātes 
kodeksa attiecībā uz datu centriem parakstīšanu 
pēc tam, kad būs papildus izvērtējusi, vai tas ir sade ­
rīgs ar finanšu perspektīvām un jo īpaši ar adminis ­
tratīvo apropriāciju.
7. 
Komisija pieņem šo ieteikumu. Pašreizējās izmaiņas 
FR/RAP  veido regulatīvo pamatu, kas papildus vei ­
cinās publisko zaļo iepirkumu, tostarp aprites cikla 
izmaksu noteikšanu saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES.
Komisija arī turpmāk izstrādās GPP  vadlīniju doku ­
mentus un atbalstīs šos dokumentus GIME  grupā.5. 
Komisija pieņem šo ieteikumu, vienlaikus atzīstot, 
ka vietējo iedzīvotāju labums ir tikai viens no apsvē ­
rumiem, kas jāņem vērā, novērtējot izlīdzinājumu 
kvalitāti.
111
Komisija piekrīt Tiesas novērojumam, ka iestādēm 
būtu jāapstiprina un/vai labāk jāizmanto EMAS  
shēma.
112
EMAS  ir spēcīgs un prasīgs vadības rīks, un tā ātra 
ieviešana nav savienojama ar finanšu ierobežoju ­
miem, kas noteikti lielākai daļai ES iestāžu. EMAS  
jomas ierobežojumi ir pašas EMAS  sistēmas daļa. 
EMAS  ir jāievieš lētā un iespējami visaptverošā 
veidā.
113
Kopumā, lielākajā daļā gadījumu tiek izmantota 
noteikta veida GPP , lai gan daudzi procesi nav 
pilnībā zaļi. Tikai aptuveni ceturtā daļa līgumu 
neparedz nekādus zaļos kritērijus. Ja tādi ir rezultāti, 
šīm iestādēm veicas labāk nekā vidēji valsts iestā ­
dēm Eiropā. Saskaņā ar pētījumu (skatīt 1. zemsvīt ­
ras piezīmi Komisijas atbildē), kas balstīts uz ES 
mēroga aptauju, vidēji 54 % valsts iestāžu paredzēja 
noteikta veida zaļos kritērijus pēdējos iepirkumos 
2009.–2010. gadā attiecībā uz desmit prioritārām 
produktu grupām (būvniecība, elektrība, tīrīšanas 
līdzekļi un pakalpojumi, tekstilmateriāli, pārtika un 
ēdināšanas pakalpojumi, mēbeles, biroja IT iekārtas, 
papīrs, dārzkopības ražojumi un ierīces, transports).
Lielākai daļai ēku renovācijas un/vai jaunbūvju 
projektu Komisija piemēro galvenokārt BREEAM  
izcilības standartu, kas neaprobežojas tikai ar 
energoefektivitāti.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 54
Tas ļauj atbilstošāk novērtēt līdz šim brīdim panāktā 
progresa nozīmīgumu, kas tostarp ietver:
 — EMAS  projekta ieviešanu;
 — Tiesas darbības 2010. gadā radīto SEG emisiju 
izsmeļošas diagnostikas veikšanu un šīs oglekļa 
dioksīda bilances 2011. un 2012. gadam galveno 
posteņu atjaunināšanu;
 — SEG emisiju kopš 2010. gada būtisku samazinā ­
jumu, pateicoties vairāku uzlabošanas pasāku ­
mu īstenošanai;
 — vides kritēriju pastiprinātu ņemšanu vērā, veicot 
publiskos iepirkumus;
 — BREEAM  standarta piemērošanu Tiesas ēku piek ­
tās paplašināšanas projektam.
Tiesas oglekļa dioksīda bilances 
izsmeļošs raksturs un tās oglekļa 
dioksīda pēdas būtiska uzlabošana 
(12– 61)
Nolūkā veikt konkrētus pasākumus savu SEG emisiju 
samazināšanai, Tiesas administrācija jau 2010. gada 
ir radījusi pirmo tās darbības izraisīto SEG emisiju 
diagnostiku. Attiecībā uz 2011. un 2012. gadu šīs 
oglekļa dioksīda bilances galvenie posteņi ir tikuši 
atjaunināti 2013. gadā.
Šajā ziņā ir svarīgi uzsvērt, ka Tiesa ir izvēlējusies 
īstenot izsmeļošu diagnostiku, postenī “transpor ­
tēšana” ietverot ne vien transportu no dzīvesvietas 
uz darbu, bet arī dienesta braucienus un apmeklē ­
tāju transportēšanu. Turklāt uzlabošanas centieni 
saistībā ar Tiesas oglekļa dioksīda pēdu nav vērsti 
vienīgi uz “enerģijas” aspektu.Eiropas Savienības Tiesa
Ievads (01–11)
Sekojot savai parastajai praksei saistībā ar gada 
ziņojumiem vai citiem īpašiem ziņojumiem, Tiesas 
administrācija Revīzijas palātas apsvērumu izskatī ­
šanai pievērš loti lielu uzmanību un vienmēr izrāda 
centienus veikt, iespējams, izteikto ieteikumu izpil ­
dei nepieciešamos pasākumus.
Kā to parāda šis īpašais ziņojums, Tiesa piešķir lielu 
nozīmi vides aizsardzībai un, neraugoties uz pēdē ­
jos gados uzliktajiem ierobežojumiem cilvēkresursu 
un finanšu jomā, cieši apņemas rīkoties šajā jomā, 
tostarp pamatojoties uz EMAS  (Eco Management and  
Audit  Scheme ) pilnīgo un strukturēto regulējumu. 
Kā parāda panāktais siltumnīcas efekta gāzu (SEG) 
emisijas samazinājums, šī apņemšanās jau ir radījusi 
nozīmīgus rezultātus.
Zemāk norādītās atbildes būtībā ir vērstas arī uz 
to, lai sniegtu lietderīgus precizējumus saistībā 
ar noteiktiem Revīzijas palātas apsvērumiem un 
ieteikumiem.
Apsvērumi (12–101)
Vispārīgi runājot, dažādu Eiropas iestāžu progress 
vides politikas jomā ir izvērtējams, ņemot vērā arī 
resursus, ko tās šajā ziņā ir varējušas piesaistīt. Tātad 
ir lietderīgi norādīt, ka šajā īpašajā ziņojumā minētie 
Tiesas īstenotie centieni un darbības ir tikušas veik ­
tas, ievērojot vislielāko līdzekļu ekonomiju (it īpaši ir 
jānorāda uz tikai vienas budžeta iestādes piešķirtas 
jaunas amata vietas izveidošanu, kas bija paredzēta 
2012. gadā).
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 55
Saistībā ar kompensāciju sistēmas attiecībā uz SEG 
emisijām īstenošanas neesamību Tiesas adminis ­
trācija uzskata, ka šādu kompensāciju projektu 
finansēšanai būtu jābūt paredzētai tikai tad, ja 
visas citas esošo emisiju iepriekšējas novēršanas 
un samazināšanas iespējas ir tikušas izsmeltas, it 
īpaši, lai nodrošinātu visu iestādes ietvaros iesaistīto 
personu ievērojamu mobilizāciju un labāk veicinātu 
nepieciešamo iniciatīvu izrādīšanu šajā jomā. Turklāt 
Tiesas administrācija atbalsta viedokli, ka šādu kom ­
pensāciju projektu finansēšanas priekšnosacījums 
ir kopīgas starpiestāžu pieejas noteikšana it īpaši 
attiecībā uz piemērota budžeta regulējuma definē ­
šanu, atbilstošu projektu kritērijiem un veidiem, kā 
arī budžeta līdzekļu, kas varētu tikt izmantoti šim 
nolūkam, apmēru.
Tiesas uzņemtās saistības EMAS  
projekta īstenošanā (62–75)
Ir jāuzsver, ka EMAS  projekta īstenošana Tiesā 
2012. gadā, it īpaši līdz ar EMAS  projekta koordina ­
tora iecelšanu, ir notikusi ļoti aktīvā veidā.
Pirmajām kārtām, Tiesas administrācija uzsvaru ir 
likusi tostarp uz dienestiem un personālu vērstu 
regulāru komunikācijas un sensibilizācijas darbību 
attiecībā uz vides jautājumiem nozīmīgumu.
Turpmāk tika izveidota divlīmeņu operatīva struk ­
tūra EMAS  projekta ilgtspējīgai īstenošanai.
2013. gadā tika veikts ietvarpētījums, lai noteiktu 
EMAS  projekta iestādes ietvaros paredzētās īsteno ­
šanas kārtību. Līdzās iestādes darbības vietu stāvok ­
lim vides aizsardzības jomā saistībā ar EMAS  regulē ­
juma prasībām, šī pētījuma galvenais mērķis ir bijis 
noteikt šādas reģistrācijas iegūšanai īstenojamos 
posmus, kura atbilstoši piedāvātajam kalendārajam 
plānam būtu jāiegūst 2016. gadā.Vēlāk īstenotā diagnostika ir ļāvusi objektīvi kon ­
statēt Tiesas emisiju samazinājumu kopš 2010. gada 
tostarp šādos sektoros:
 — starp 2011. un 2012. gadu SEG emisijas no “ap ­
meklētāju transportēšanas” sektora ir tikušas 
samazinātas par 14 %;
 — starp 2010. un 2011. gadu un starp 2011. un 
2012. gadu SEG emisijas saistībā ar elektrības pa ­
tēriņu ir samazinājušas attiecīgi par 98 % un 6 %;
 — starp 2011. un 2013. gadu atkritumu apstrādes 
izmaksas ir tikušas samazinātas par 25 % un šajā 
pašā laikposmā apstrādāto atkritumu daudzums 
ir ticis samazināts par 10 %.
Šādi samazinājumi ir tikuši panākti šādu projektu 
īstenošanas rezultātā:
 — ar elektroenerģijas piegādātāju noslēgta zaļās 
enerģijas līguma īstenošana,
 — pasākumu veikšana nolūkā uzlabot ēku 
izolāciju,
 — noteiktu ēku enerģētiskās plānošanas 
optimizācija,
 — organisku atkritumu samazināšana un selektīvas 
atkritumu šķirošanas uzlabošana.
Turklāt precīzāks emisiju saistībā ar “transportu no 
dzīvesvietas uz darbu” un “saldēšanas šķidrumiem” 
vērtējums ir ļāvis uzlabot ar šiem diviem posteņiem 
saistīto oglekļa dioksīda bilances datu kvalitāti, šādi 
samazinot šādiem posteņiem raksturīgo nenoteiktī ­
bas pakāpi.
Nolūkā nodrošināt pārskatāmību ziņojumi attiecībā 
uz Tiesas oglekļa dioksīda bilanci ir tikuši publicēti 
tās interneta vietnē Curia  un šādi ir nodoti Eiropas 
pilsoņu rīcībā.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 56
BREEAM  standarta atbilstība, lai labāk 
samazinātu Tiesas nekustamo īpašumu 
ietekmi uz vidi (90–101)
Lai līdz minimumam samazinātu Tiesas nekustamo 
īpašumu ietekmi uz vidi, Tiesas administrācija sais ­
tībā ar Tiesas ēku piektās paplašināšanas projektu ir 
devusi priekšroku BREEAM  standartam, nevis Revī ­
zijas palātas kā atsauci minētajam GBP  standartam. 
BREEAM  standarts neaprobežojas vienīgi ar “ener ­
ģijas ekonomijas” aspektu, bet ietver citus vismaz 
tikpat svarīgus aspektus (tādus kā ūdens patēriņš, 
atkritumu apsaimniekošana un ilgtspējīgā mobili ­
tāte), kas katra ziņā ir iemesls tam, ka šis standarts 
tiek visplašāk piemērots Eiropas iestādēs.
Secinājumi un ieteikumi (102–114)
Kopumā Tiesa labvēlīgi sagaida Revīzijas palātas 
šajā ziņojumā izteiktos apsvērumus un ieteikumus.
Atbilstoši Revīzijas palātas secinājumiem Tiesa 
atzīst piederības EMAS  sistēmai nozīmīgumu un šajā 
ziņā aktīvi rīkojas kopš 2012. gada, it īpaši pateico ­
ties EMAS  koordinatora iecelšanai, kura ir kļuvusi 
iespējama, ievērojot budžeta iestādes piešķirtu 
amata vietu. Neraugoties uz līdzekļu ekonomiju, 
kura Tiesai ir jāņem vērā pašreizējās budžeta krīzes 
kontekstā, tā vēlas panākt savu EMAS  reģistrāciju 
2016. gadam.
Līdzās mīnētajam Tiesa paredz turpināt uzlabot 
savu oglekļa dioksīda bilanci un, ievērojot piemēro ­
jamās tiesību normas, veicināt vides kritēriju izman ­
tošanu attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajiem 
publiskajiem iepirkumiem. Turklāt ieplānotā piektā 
Tiesa ēku paplašināšana dos lielu ieguldījumu 
Tiesas nekustamo īpašumu ietekmes uz vidi sama ­
zināšanā, pateicoties BREEAM  šajā jomā pastāvošo 
prasību rūpīgākai izpildei.Saistībā ar vides mērķiem un it īpaši SEG emisiju 
samazināšanu Tiesas administrācijas drīzāk atbalsta 
relatīvu mērķu noteikšanu (piemēram, tādu, kas 
būtu saistīti ar ēku platību un personāla skaitu), 
kas ir izmērojami, pateicoties EMAS  regulā (EK 
Nr. 1221/2009) paredzētajiem indikatoriem. Absolū ­
tos skaitļos izteiktu mērķu noteikšana, ko atbalsta 
Revīzijas palāta, ir atbilstoša tikai tad, ja to pamatā 
esošā datubāze ir pietiekami apjomīga un ja izvē ­
lētu indikatoru laika ziņā notiekošā attīstība var 
sniegt saskanīgu informāciju. Tomēr, ja pietiekami 
ticama skaitliska indikatora noteikšanai nepiecieša ­
mie nosacījumi šajā posmā nav izpildīti, tiem būtu 
jābūt izpildītiem tuvākajā nākotnē saistībā ar EMAS  
projekta attīstību.
Vides kritēriju iekļaušanas publiskajos 
iepirkumos veicināšana (zaļie 
iepirkumi) (77–89)
Tiesas administrācija atbalsta Revīzijas palātas rūpes 
attiecībā uz vides kritēriju iekļaušanas publiskajos 
iepirkumos veicināšanu un šādā veidā panākamo 
ieguldījumu ilgtspējīgākā attīstībā, tostarp izman ­
tojot Komisijas izplatīto “Green Public Procurement 
toolkit”. Šī iemesla dēļ Tiesas publisko iepirkumu 
rokasgrāmatā ir iekļauts īpaša rindkopa attiecībā 
uz ekoloģiskajiem publiskajiem iepirkumiem, kurā 
tostarp ir sniegta tieša atsauce uz atbilstošo Eiropas 
Komisijas informāciju. Tomēr Tiesas administrācija 
atbalsta veidoli, ka katras iestādes dienestiem, kas 
veic pasūtījumus, būtu jāsaglabā pietiekama rīcības 
brīvība vides kritēriju jomā, lai saprātīgi izvērtētu 
dažādus novērtējuma kritērijus atkarībā no izsludi ­
nāto konkursu īpatnībām.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 57
Eiropas Centrālā banka
Eiropas Centrālā banka (ECB) izsaka gandarījumu 
par Revīzijas palātas veikto revīziju par to, kā ES 
iestādes un struktūras aprēķina, samazina un izlī ­
dzina to radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, un 
atzinīgi novērtē Revīzijas palātas īpašo ziņojumu. 
ECB uzskata, ka ir būtiski īstenot ilgtspējīgu politiku 
un veikt saskaņotas darbības, lai risinātu problēmas, 
kuras šobrīd ietekmē mūsu ekonomiku un apkārtējo 
vidi. Tāpēc ECB izsaka īpašu pateicību par Revīzi ­
jas palātas vispārējiem novērojumiem attiecībā uz 
iespējām, kas atklājas, nosakot ES iestādēm vienotu 
pieeju, lai palīdzētu sasniegt Eiropas Savienības 
ilgtermiņa mērķus saistībā ar emisiju samazināšanu.
Šajā kontekstā ECB arī pieņem zināšanai Revīzi ­
jas palātas konstatējumu, ka veikti pasākumi, lai 
samazinātu ECB administratīvās darbības ietekmi 
uz vidi, kas atspoguļots 2014. gada 28. aprīlī publi ­
cētajā ziņojumā par ECB oglekļa pēdas nospieduma 
pārvaldības revīziju. Papildus ECB atbildēm uz šo 
konkrēto ziņojumu tālāk sniegti ECB komentāri par 
īpašajā ziņojumā iekļautajiem novērojumiem un 
ieteikumiem.
08 – 1. tabula
ECB pastāvīgo darbinieku skaita pieaugums no 
1448.5 pilna darba laika ekvivalenta amata vietām 
2012. gadā līdz 2602 pilna darba laika ekvivalenta 
amata vietām 2014. gadā galvenokārt saistīts ar 
Vienotā uzraudzības mehānisma izveidi.
23
Attiecībā uz emisijām, ko rada darbinieku svārst ­
migrācija starp mājām un darbavietu, ECB pašlaik 
izstrādā aprēķinu metodi ar mērķi iekļaut šos 
rādītājus nākamajā ziņojumā par oglekļa pēdas 
nospiedumu.Visbeidzot, Tiesa it īpaši atbalsta tos Revīzijas 
palātas ieteikumus, kuri ir vērsti uz lielāku pieeju 
saskaņošanu un pastiprinātu starpiestāžu sadarbību 
jomā, kurā ir tikusi veikta revīzija, it īpaši ņemot vērā 
Komisijas izrādītās vai plānotās iniciatīvas. Šajā ziņā 
Tiesas administrācija ir gatava piedalīties darbos, 
kuri ir vajadzīgi labāku kopīgu pieeju noteikšanai.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 58
Eiropas Revīzijas palāta
Eiropas Revīzijas palātas ģenerālsekretārs atzinīgi 
vērtē Eiropas Revīzijas palātas apsvērumus un patei ­
cas par uzlabojumu ieteikumiem.
2. ieteikums
Ģenerālsekretārs pieņem šo ieteikumu un ievie ­
sīs Palātas tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu 
(SEG) emisiju mērījumus un ziņošanu par tām, kā arī 
izstrādās samazināšanas mērķus. Oglekļa dioksīda 
pēdas samazināšana un SEG metodikas ieviešana 
tiks izvirzīta kā prioritārs vides programmas mērķis 
vides vadības un audita sistēmas ( EMAS ) pašreizējā 
projekta beigās.
3.–5. ieteikums
Ģenerālsekretārs pieņem šos ieteikumus un izstrā ­
dās stratēģiju Palātas atlikušo siltumnīcefekta 
gāzu emisiju kompensēšanai un ieviesīs kvalitatīvu 
izlīdzināšanas mehānismu. Šīs darbības sāks uzreiz 
pēc tam, kad būs pabeigti 2. ieteikumā aprakstītie 
pasākumi.
6. ieteikums
Ģenerālsekretārs pieņem šo ieteikumu un reģistrēs 
Palātu Eiropas Vides vadības un audita sistēmā. Paš ­
laik tiek ieviesta vides vadības sistēma, kas veidota 
atbilstoši EMAS  modelim. Palāta sāka sākotnējo 
vides pārskatu un revīziju par tās ēku atbilstību 
tiesību aktu normām 2014. gada 10. aprīlī.
Ģenerālsekretārs atbalsta arī Eiropas Energoefekti ­
vitātes rīcības kodeksa attiecībā uz datu centriem 
brīvprātīgas ievērošanas vispārējo koncepciju un 
mērķus, lai “samazinātu enerģijas patēriņu datu 
centros Eiropā, tādējādi samazinot emisijas, iero ­
bežojot globālo sasilšanu un ietaupot līdzekļus.” 
Tāpēc ģenerālsekretārs apsvērs iespēju parakstīt 
šo kodeksu pēc tam, kad būs veikta ar to saistītās 
ietekmes un risku izmaksu un ieguvumu analīze. 
Palātas dienesti jau ir ieviesuši labāko praksi dau ­
dzās jomās, piemēram, IT tehniku Palāta ir virtuali ­
zējusi vai iegādājusies zaļajā publiskajā iepirkumā.83 un 88
ECB augstu novērtē Revīzijas palātas konstatējumu, 
ka ECB iekšējās norādēs un sistēmiskajā monito ­
ringā zaļais publiskais iepirkums de facto  ir kļuvis 
obligāts visos attiecīgajos gadījumos, un tiek plā ­
nots ikgadējā vides deklarācijā sniegt informāciju 
par panākumiem attiecībā uz ilgtspējīgu iepirkumu 
vadlīniju īstenošanu.
1.–7. ieteikums
ECB atzinīgi novērtē un atbalsta Revīzijas padomes 
ieteikumus par vienotas politikas izstrādi attiecībā 
uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, emi ­
siju aprēķināšanas un ziņojumu sniegšanas saskaņo ­
šanu un atlikušo emisiju izlīdzināšanu. Turklāt ECB 
pilnībā atbalsta brīvprātīgā Eiropas rīcības kodeksa 
attiecībā uz datu centru energoefektivitāti mērķi 
“samazināt datu centru energopatēriņu Eiropā, 
tādējādi mazinot emisijas, ierobežojot globālo 
sasilšanu un taupot naudu”, un apsvērs pieteikšanos 
dalībnieka statusam.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 59
Eiropas Ārējās darbības 
dienests
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) tika 
izveidots 2011. gada 1. janvārī, un lielākā daļa no 
EĀDD galvenajā mītnē strādājošajiem darbiniekiem 
tika pārvietoti uz jaunu, modernu ēku, kas atbilst 
visaugstākajiem standartiem enerģijas patēriņa un 
vides aizsardzības ziņā. EĀDD arī “pārmantoja” no 
Padomes trīs vecākas ēkas. Šo ēku īres termiņš bei ­
dzas 2018. gadā, un EĀDD pašlaik izvērtē iespējas, 
kā vislabāk uzlabot to efektivitāti un kādu alterna ­
tīvu risinājumu var piedāvāt Briseles nekustamo 
īpašumu tirgus.
EĀDD savu īpašumu pārvaldību Briselē ir uzticējis 
Infrastruktūras un loģistikas birojam Briselē ( OIB), 
noslēdzot ar to pakalpojuma līmeņa vienošanos, un 
EĀDD sagaida, ka OIB īstenos paraugpraksi attiecībā 
uz ēku apsaimniekošanu.
2012. gadā EĀDD parakstīja līgumu par augstsprie ­
guma “zaļās” elektroenerģijas piegādi galvenās 
mītnes ēkām (Līgums EEAS ­106 ­DIVA4 ­SUP ­DIR). 
Saskaņā ar līgumu tiek piegādāti 100 % “zaļās” elek ­
troenerģijas ( LGO ), un šis līgums atbilst arī piegādes 
licencēm, kas Beļģijā tiek izsniegtas federālajā un 
reģionālajā līmenī.
Attiecībā uz brīvprātīgo līdzdalību Kopienas vides 
vadības un audita sistēmā ( EMAS ) ir jāatzīmē, ka 
EĀDD ir ieinteresēts uzzināt vairāk par šīs prog ­
rammas pārvaldību un par iespējām to īstenot, 
izmantojot pieejamos resursus. Līdzīgā kārtā EĀDD 
ir arī ieinteresēts ieviest “zaļā publiskā iepirkuma” 
principus, ja vien iespējams (taču tas diemžēl ne 
vienmēr ir iespējams to ES delegāciju gadījumā, 
kuras atrodas trešās valstīs).
Tomēr mums ir daži labi piemēri delegācijās, proti, 
pašlaik tiek izvērtētas iespējas uzstādīt saules ener ­
ģijas paneļus – vai tie jau tiek uzstādīti – delegācijās 
Kambodžā, Kaboverdē, Samoa un Kosovā.  7. ieteikums
Ģenerālsekretārs pieņem ieteikumu un arī turp ­
māk vēl sistemātiskāk izmantos zaļo iepirkumu, to 
integrējot Palātas vides vadības sistēmā, konkrēti, 
izstrādājot iekšējas procedūras un regulāri uzraugot 
to izpildi.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 60
Eiropas Ekonomikas un soci -
ālo lietu komiteja un Eiropas 
Savienības Reģionu komiteja
65 – 6. tabula
Piecās no sešām Komiteju ēkām tiek ievēroti EMAS  
noteikumi. Sesto ēku Komitejas izmanto kopā ar 
Komisiju, kurai ēka pieder. Tāpēc uz ēku neattiecas 
Komiteju vides vadības sistēmas noteikumi, lai gan 
Komiteju personālam, kas strādā ēkā, jāievēro EMAS  
attiecīgās procedūras.
Komitejas pašlaik apsver iespēju attiecināt minētos 
noteikumus arī uz šo ēku.
72
EESK un RK uzskata, ka būtu jāņem vērā visas 
likumīgās prasības (ieguldījumi) un pārbaudes, kas 
izriet no EMAS  un ir svarīgas.
83
Komitejas 2014. gadā nolēma, ka turpmāk visām to 
direkcijām obligāti jākonsultējas ar EMAS  pārstāv ­
jiem par zaļo iepirkumu, ja līguma vērtība pārsniedz 
EUR 60 000.
91
EESK un RK piekrīt, ka ES iestādēm un struktūrvienī ­
bām būtu jācenšas panākt ēku atbilstību zaļā pub -
liskā iepirkuma  vadlīnijās ietvertajiem visaptvero ­
šajiem kritērijiem, kas attiecas uz ēku konstrukcijām.
Tomēr Briseles pilsētas teritorijā, kur atrodas Komi ­
teju ēkas, iespējas izmantot savās ēkās iegūtus 
atjaunojamos energoresursus ir ierobežotas. Tāpēc 
attiecībā uz savām ēkām Komitejas nevar īstenot 
b) variantu, kas minēts vadlīnijās par zaļo publisko 
iepirkumu.Saistībā ar jauniem būvniecības projektiem Burundi, 
Nigērā un Meksikā mēs aicinājām par projektu atbil ­
dīgos arhitektus izstrādāt videi draudzīgus risinā ­
jumus, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju 
un veltītu uzmanību projektu vides aspektiem (t. i., 
ilgtspējīgiem materiāliem, bioklimatiskiem risinā ­
jumiem, alternatīvu enerģijas avotu izmantošanai 
u. tml.). Situācija citos nekustamā īpašuma tirgos ir 
sarežģītāka.
EĀDD ir apņēmies darīt vairāk, lai samazinātu 
siltumnīcefekta gāzu emisiju savās ēkās, ievērojot 
darbības ierobežojumus, ar kuriem dienests saska ­
ras savā darbā.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 61
3. ieteikums
EESK un RK piekrīt ieteikumam, ka ES iestādēm un 
struktūrvienībām būtu jāizstrādā kopīga pieeja šajā 
jautājumā.
Tomēr kompensācijai paredzētais finansējums būtu 
jānodrošina tikai tad, ja veikti visi iespējamie iegul ­
dījumi, lai mazinātu Komiteju ietekmi uz vidi.
111
Komitejas vēlas uzsvērt, ka Komisijas izstrādātos 
vides vadības instrumentus tās izmanto pilnībā.
114
Sk. atbildi 101. punktā.
6. ieteikums
Sk. atbildes 65. un 101. punktā.
7. ieteikums
EESK un RK piekrīt ieteikumam. Komitejas 
2014. gadā nolēma, ka visām to direkcijām obligāti 
jākonsultējas ar EMAS  pārstāvjiem par zaļo iepir ­
kumu, ja līguma vērtība pārsniedz EUR 60 000.Pat tad, ja Komitejas būtiski palielinātu uz ēkām 
uzstādīto saules enerģijas paneļu skaitu, tiktu 
nodrošināta tikai ļoti neliela daļa no kopējā elek ­
trības pieprasījuma. Komitejas apsver, vai to radīto 
vides pēdas nospiedumu ļautu samazināt koģenerā ­
cijas iekārtas uzstādīšana.
101
EESK un RK ir analītiski izpētījušas rīcības kodeksu 
un konstatējušas, ka tajā uzmanība ir pievērsta 
galvenokārt pēc 2011. gada radītiem datu centriem, 
taču Komiteju datu centri izveidoti 2004. gadā.
Rīcības kodeksa parakstīšana radītu Komitejām 
nevajadzīgu slogu, jo IT aprīkojuma un pakalpo ­
jumu ziņā tās jau ir iedibinājušas daudzus kodeksā 
minētus labas prakses principus.
105
Lai arī nepastāv visām iestādēm saistoši notei ­
kumi, Komitejas ar EMAS  palīdzību ir sasniegušas 
konkrētus rezultātus saistībā ar to radīto emisiju 
samazināšanu.
Dabasgāzes patēriņš uz vienu cilvēku 2013. gadā 
bija par 51 % zemāks nekā 2008. gadā, un elektrības 
patēriņš uz vienu cilvēku – par 21 % zemāks nekā 
2008. gadā.
109
Komitejas vēlētos norādīt uz to, ka tās ne tikai 
iegādājas zaļo elektrību, bet, pateicoties tehnikā 
veiktiem ieguldījumiem (sk. arī 105. punktu), tām ir 
arī izdevies veiksmīgi samazināt enerģijas patēriņu.
2. ieteikums
EESK un RK piekrīt ieteikumam. Tiklīdz tiks pieņemts 
vienots standarts, Komitejas apsvērs, kā aprēķināt 
to radītās tiešās un netiešās siltumnīcefekta gāzu 
emisijas un izstrādāt īpašu rīcības plānu. Kamēr 
nav vienotas metodoloģijas oglekļa dioksīda pēdas 
aprēķināšanai, Komitejas savus resursus ieguldīs 
oglekļa dioksīda pēdas mazināšanā.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 62
1. ieteikums
EIB atzinīgi vērtē ieteikumā minēto vienotas poli ­
tikas ieviešanu, lai samazinātu ES iestāžu un struk ­
tūrvienību administratīvo darbību radīto oglekļa 
emisiju ietekmi.
2. ieteikums
EIB atbalsta saskaņotas metodes izstrādi ES ies ­
tādēm un struktūrvienībām aprēķinu veikšanai 
un ziņošanai par tiešajām un netiešajām siltumnī ­
cefekta gāzu emisijām.
3.–5. ieteikums
Sākot ar 2013. gadu, EIB savas atlikušās oglekļa emi ­
sijas atlīdzina ar tādu oglekļa kredītu palīdzību, kuri 
radīti, izmantojot REDD+  projektu, kas stājies spēkā 
saskaņā ar Apstiprināto oglekļa standartu ( Verified 
Carbon Standard – VCS ) un Klimata, kopienu un bio ­
loģiskās daudzveidības apvienības ( Climate, Com ‑
munity and Biodiversity Alliance – CCBA ) zelta līmeņa 
kritērijiem un kas dod ieguldījumu ne tikai emisiju 
samazināšanā, bet arī ilgtspējīgā attīstībā, sniedzot 
ieguvumus attiecīgajiem vietējiem iedzīvotājiem.
6. ieteikums
EIB ņem vērā Eiropas Revīzijas palātas ieteikumu un 
rūpīgi apsvērs to saistībā ar bankas vides vadības 
sistēmas ieviešanu.
1 Programmu tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls  ir 
atmežošana un mežu degradācija jaunattīstības valstīs ( REDD ), 
izveidoja Apvienoto Nāciju Organizācija, lai apturētu pasaules 
mežu iznīcināšanu. REDD+  ne tikai veicina atmežošanas 
apturēšanu, bet arī sekmē sociālo attīstību, nodrošinot dzīvās 
dabas aizsardzību, kopienu attīstību un darbavietu radīšanu, kā arī 
mežu oglekļa krājumu uzlabošanu.Eiropas Investīciju banka
Vispārīga piezīme
Eiropas Investīciju banka (EIB) vēlas pateikties 
Eiropas Revīzijas palātai ( ECA ) par uzaicinājumu EIB 
brīvprātīgi piedalīties revīzijā “Kā ES iestādes un 
struktūras aprēķina, samazina un izlīdzina to radītās 
siltumnīcefekta gāzu emisijas”.
Tā kā EIB ir Eiropas Savienības banka, korporatīvā 
atbildība ir bankas darbību galvenā prioritāte, un 
EIB ir pierādījusi spēju noteikt un pārvaldīt tās 
ietekmi uz vidi. EIB novērtē Revīzijas palātas slē ­
dzienu, kas atspoguļo bankas stabilo sniegumu šajā 
jomā, un labprāt piedāvā šādus papildu komentārus 
par sākotnējiem novērojumiem:
19 un 24
EIB pastāvīgi pārbauda tās siltumnīcefekta gāzu 
emisiju pārskatā noteiktos emisiju avotus un iespēju 
robežās atbilstoši pielāgos attiecīgo ziņošanas 
apjomu.
42
EIB samazināja ar mobilitāti saistīto emisiju 
apjomu uz vienu cilvēku par 36 % – no 11,10 tCO2e 
2007. gadā līdz 7,10 tCO2e 2012. gadā.
45, 48 un 50 
EIB uzskata, ka, ziņojot par oglekļa emisiju dau ­
dzumu arī uz vienu cilvēku, var labāk atspoguļot to, 
kā oglekļa emisijas ietekmē tādi darbības faktori kā 
darījumu apjoms un darbinieku skaits.
58
Pēc tam, kad ieviesti ilgtermiņa oglekļa emisiju 
samazināšanas pasākumi, kas lielā mērā jau ir 
stājušies spēkā, EIB ir nolēmusi, sākot ar 2013. gada 
emisijām, atlīdzināt/kompensēt atlikušās emisijas, 
un kompensēšanas mērķim tā ir izvēlējusies izman ­
tot REDD+1 projektu.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 63
18 un 19
Ar ZAĻO projektu tiek meklēti veidi, kā mērīt un 
ziņot par EASA  vides rādītājiem, tostarp aģentūras 
emisijām 2014. gadā un turpmāk, par pamatu ņemot 
2013. gadu. Domājot, kā labāk izmērīt un ziņot par 
aģentūras emisijām, projektā tiek ņemts vērā Eiro ­
pas Parlamenta ziņojums par oglekļa dioksīda pēdu.
45
Ar ZAĻO projektu tiek nosprausti mērķi EASA  SEG 
emisiju samazināšanai, kā tvērumu izmantojot 
2013. gada datus.
59
Attiecībā uz oglekļa dioksīda emisiju izlīdzināšanu 
EASA  2012. gadā ieviesa oglekļa dioksīda emisiju izlī ­
dzināšanu dienesta braucieniem ar vilcienu. Turklāt 
ar ZAĻO projektu tiek veicināti “klimatam draudzīgi” 
transportlīdzekļi svārstmigrācijas, dienesta un 
apmeklētāju braucieniem. Tiek domāts, kā izlīdzināt 
aģentūras dienesta braucienus, izmantojot gaisa 
transportu, ja vien to atļauj budžeta ierobežojumi.
65
Ar ZAĻO projektu tiek pārskatīta pakāpeniska izvē ­
lētu EMAS  elementu īstenošana, ņemot vērā aģentū ­
ras pārcelšanos uz jaunām telpām 2016. gadā. EASA  
aplūko iespējas meklēt tās uzlabojumu atzīšanu 
vides jomā, izmantojot par EMAS mazāk oficiālas 
shēmas.
1. ieteikums
EASA  atzinīgi vērtē kopējo politiku siltumnīcefekta 
gāzu samazināšanai. Šādā politikā ir jāņem vērā 
iestāžu un struktūru īstenoto daudzveidīgo darbību 
diapazons. Komisijai ir jākonsultējas ar iestādēm 
un struktūrām, izstrādājot kopēju politiku, kā arī 
jāapsver iespēja pilnīgi vai daļēji subsidēt ar īsteno ­
šanu saistītās izmaksas. Jāņem vērā, ka sagaidāms, 
ka ar ZAĻO projektu tiks noteikti mērķi SEG emisiju 
samazināšanai.Eiropas Aviācijas drošības 
aģentūra
EASA  pilnībā apzinās, cik svarīgi ir samazināt tās dar ­
bību ietekmi uz vidi un siltumnīcefekta gāzu emisi ­
jām. Vides aizsardzība civilās aviācijas jomā ir daļa 
no tās regulējošās iestādes juridiskajām pilnvarām.
Dibināšanas fāzes laikā kopš 2003. gada EASA  
nevarēja nodoties visaptverošiem pasākumiem 
savu siltumnīcefekta gāzu (SEG) samazināšanai. 
Šobrīd EASA  savā attīstībā ir sasniegusi stabilu fāzi, 
un vairāki neseni tās vadības lēmumi veicinās EASA  
uzmanības orientāciju uz šo jautājumu:
1) Korporatīvas vides iniciatīvas “ZAĻAIS projekts”  
uzsākšana ar izpilddirektora atbalstu;
2) EASA  pārcelšanās uz jaunu atsevišķu galveno mīt ­
ni 2016. gadā, dodot vairāk iespēju EASA  oglekļa 
pēdas samazināšanai; un
3) visu ZAĻAJĀ projektā pārstāvēto galveno operatī ­
vo darbību (piemēram, iepirkuma, kā arī dienesta 
braucienu un konferenču vadības) centralizācija.
ZAĻĀ projekta mērķis ir palielināt informētību par 
EASA  saistībām attiecībā uz vidi, kā arī tās saistībām 
kā taktiskam kaimiņam. Projekta tiešie uzdevumi ir:
1) EASA  vides politiku noteikšana, ņemot vērā aģen ­
tūras darbības raksturu un ietekmi;
2) galveno vides rezultatīvo indikatoru un pakāpe ­
niski īstenojamo mērķu noteikšana;
3) zaļā iepirkuma procedūru ieviešana; un
4) dialoga uzturēšana ar vietējo kopienu saistībā ar 
zaļajiem projektiem.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 64
7. ieteikums
EASA  atzinīgi vērtē ierosināto grozījumu finanšu un/
vai iepirkuma noteikumos, lai veicinātu un sekmētu 
“zaļo iepirkumu”. Ar ZAĻO projektu tiek atbalstīta 
standartveida “zaļo apsvērumu” noteikumu iekļau ­
šana EASA  iepirkuma procedūrā, un pēc iekļaušanas 
tiks uzraudzīta to īstenošana. Zaļā publiskā iepir ­
kuma (ZPI) instrumentu kopas norādījumi attiecīgos 
gadījumos tiks izmantoti un integrēti (tehniskajās, 
atlases/līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas) 
specifikācijās.2. ieteikums
Ar ZAĻO projektu tiks pārbaudīts, kā labāk īstenot 
Komisijas ieteikto Organizācijas vides pēdas nospie ­
duma metodi EASA  darbības kontekstā.
3., 4. un 5. ieteikums
EASA  atzinīgi vērtē iespēju strādāt kopā ar iestā ­
dēm un struktūrām, lai attīstītu kopēju brīvprātīgu 
izlīdzināšanas pieeju, pamatojoties uz atzīto shēmu 
reģistru, augsti kvalitatīvu izlīdzinājumu izstrādei.
EASA  atzīst, ka kopējas izlīdzināšanas metodes attīs ­
tīšana ne tikai veicina emisiju samazināšanos, bet 
arī nodrošina ilgtspējīgu attīstību, no kuras ieguvēji 
ir vietējie iedzīvotāji, kurus skar šis projekts. Varētu 
runāt par apjomradītiem ietaupījumiem, ja izlīdzi ­
nāšanas shēma tiktu organizēta ES iestāžu līmenī un 
būtu pieejama visām aģentūrām un struktūrām.
6. ieteikums
Ar ZAĻO projektu tiek pārskatīta pakāpeniska izvē ­
lētu EMAS  elementu īstenošana, ņemot vērā aģen ­
tūras pārcelšanos uz jaunām telpām 2016. gadā. 
EASA  izvērtēs, kādu labumu dod atzīšanas meklē ­
šana vides uzlabojumu jomā, izmantojot par EMAS 
mazāk oficiālas shēmas.
ZAĻAJĀ projektā tiek arī spriests par priekšrocī ­
bām, ko dod EASA  reģistrēšana ES Rīcības kodeksā 
attiecībā uz datu centru energoefektivitāti, jo īpaši 
saistībā ar aģentūras pārcelšanos uz jaunām telpām 
2016. gadā.
Jāpiezīmē, ka ar ZAĻO projektu EASA  ir apņēmusies 
būt par taktisku kaimiņu, uzturot dialogu ar vietējo 
kopienu.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 65
Eiropas Zāļu aģentūra
12 un 13
Eiropas Zāļu aģentūra ir spērusi pirmos soļus savas 
oglekļa pēdas samazināšanai, kas ir jo īpaši sva ­
rīgi, pērkot no atjaunojamiem resursiem ģenerētu 
elektroenerģiju. Elektroenerģija Aģentūrai parasti 
ir lielākais oglekļa emisiju avots, un, pērkot elektro ­
enerģiju no 100 % atjaunojamiem avotiem, emisiju 
līmenis ir samazināts līdz nullei.
Turklāt Aģentūrai nav citu degvielas patēriņa vai 
īpašumā esošu transportlīdzekļu.
Lai tālāk sagatavotos harmonizētas pieejas ievie ­
šanai oglekļa pēdas mērīšanai, Aģentūra izseko arī 
emisijas, kādas rodas no dienesta braucieniem un 
apmeklētāju braucieniem uz Aģentūru, ja braucienu 
organizē Aģentūra. Svārstmigrācija, neizmantojot 
personīgo automašīnu, tiek veicināta ar Aģentūras 
lēmumu sākot no 2015. gada neīrēt automašīnu 
stāvvietu, un Zaļie kritēriji turpmāk tiks iekļauti EMA  
publiskā iepirkuma pamatnostādnēs.
18
Pēc EMA  Vides stratēģijas pieņemšanas 2013. gada 
decembrī, ar kuru Aģentūra apsolās ievērot atbil ­
stību Apvienotās Karalistes 2008. gada Klimata 
pārmaiņu aktam, kā arī ņemot vērā Apvienotās 
Karalistes 2013. gada jūnijā pieņemtās Vides pār ­
skatu vadlīnijas, Eiropas Zāļu Aģentūra iekļaus 
vides informāciju par vidi savos turpmākajos gada 
pārskatos.
19
Kamēr nav saskaņotu norādījumu par vides infor ­
mācijas iekļaušanu pārskatos, Eiropas Zāļu aģentūra 
ar finansēm nesaistītā informācijā par enerģijas 
patēriņu, transportu un atkritumiem pēc izvēles var 
iekļaut ierobežotu galveno rezultatīvo indikatoru 
skaitu.  Eiropas Vides aģentūra
19 – 2. tabula
Tāpat kā iepriekšējos gadus 2012. gadā EVA pirka 
elektroenerģiju tikai no atjaunojamiem energo­
resursiem. Kopējās emisijas par mūsu galvenās ēkas 
Kongens Nytorv 6  apkuri 2012. gadā bija 71 tonna 
CO2. Šīs emisijas tika izlīdzinātas kopā ar emisi ­
jām no apkures 2010. un 2011. gadā (sk. ziņojuma 
54. punktu).
Ieteikumi
EVA pilnībā piekrīt Palātas ieteikumiem.
Revidēto ES iestāžu un struktūru atbildes 66
Iekšējā tirgus saskaņošanas 
birojs (preču zīmes, paraugi 
un modeļi) 
Kas attiecas uz revīziju “Kā ES iestādes un struktūras 
aprēķina, samazina un izlīdzina to radītās siltumnī ­
cefekta gāzu emisijas”, pēc Iekšējā tirgus saskaņo ­
šanas biroja (ITSB) veiktās apsvērumu analīzes tiem 
nav vajadzīgi īpaši komentāri no ITSB puses.
Apsvērumos, kas īpaši attiecas uz ITSB, korekti 
atspoguļots Biroja vides pārvaldības reālais stāvok ­
lis, kāds tas bija revīzijas izstrādes laikā.
Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz visām analizē ­
tajām iestādēm un aģentūrām, atbilst objektīviem, 
revīzijā iegūtiem datiem.
Revīzijā izdarītie secinājumi un ieteikumi ir labi 
pamatoti un saprātīgi. Ar tiem tiek norādīts ceļš, kā 
ar piemēru var stiprināt uzticamību Eiropas Savienī ­
bas veicinātajai vides politikai.45
Mērķu noteikšana attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu 
emisijām būs daļa no rīcības plāna, ko EMA  sagata ­
vos kā daļu no vides vadības sistēmas.
65
Aģentūra ir uzsākusi Vides pārskatu kā daļu no EMA  
saistībām vides jomā. Pēc tam sekos Vides politika 
un Vides vadības sistēmas īstenošana. Galīgā reģis ­
trācija ES Vides vadības un audita sistēmā ir sagai ­
dāma 2015. gada laikā.
99 un 100
Eiropas Zāļu aģentūra ir vērsusi zemes īpašnieku 
uzmanību uz ES Zaļo ēku sertificēšanu un saņēmusi 
informāciju, ka zemes īpašnieks ir uzsācis reģistrēša ­
nos šajā programmā.
101
Aģentūra ir veikusi sagatavošanos, lai pievienotos 
Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz datu centru 
energoefektivitāti.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­140­14­LV­C ISSN 1831 ­0877
Lai Eiropas Savienības klimata politika būtu 
ticama, ES iestādēm un struktūrām jābūt 
īpaši progresīvām, izstrādājot un īstenojot 
politikas programmas savu siltumnīcefekta 
gāzu emisiju samazināšanai. Šajā īpašajā 
ziņojumā ir izvērtēts, kā ES iestādes un 
struktūras palīdz sasniegt Savienības mērķi 
2020. gadā panākt savu siltumnīcefekta gāzu 
emisiju samazinājumu vismaz 20 % apmērā 
salīdzinājumā ar 1990. gadu, samazinot to 
administratīvās darbības ietekmi uz vidi.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA