Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa



Oficiālais Vēstnesis L 250 , 27/09/2011 Lpp. 0090 - 0092



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa – Tiesa EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu [1], ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0214/2010) [2], ņemot vērā Tiesas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm [3], ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību [4], ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu, ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0137/2011), 1. norāda, ka 2009. gadā Tiesas rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 318000000 apmērā (2008. gadā – EUR 297000000) un to izlietojuma līmenis bija 98,5 %, kas ir augstāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (97,69 %); 2. norāda, ka, sagatavojot pārskatu par 2009. finanšu gadu, Revīzijas palāta veica Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu, tostarp veicot arī ar cilvēkresursiem un citiem administratīviem izdevumiem saistītu maksājumu papildu paraugu pārbaudi; 3. ņem vērā, ka Revīzijas palātas padziļinātā novērtēšanā tika pārbaudīti 54 nejauši izvēlēti darījumi, kas aptver plašu Tiesas darbības un dienestu loku, atspoguļo būtisku tās ikgadējā budžeta daļu, un ka šajā novērtēšanā tika gūti vispārēji pozitīvi rezultāti; 4. ņem vērā, ka Revīzijas palāta savā gada pārskatā ir norādījusi, ka Tiesa nebija laikus pievērsusi uzmanību pamatlīguma termiņa beigām un pasūtīja pakalpojumus par EUR 102000, nepiemērojot iepirkuma procedūras, kuras nodrošinātu konkurences principa ievērošanu; atgādina arī, ka 2008. finanšu gada pārskatā Revīzijas palātas apsvērumos par līgumu, kas bija noslēgts par pakalpojumu sniegšanu, tika uzsvērti šīs iepirkuma procedūras iekšējās kontroles sistēmas trūkumi un Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu [6] pārkāpumi; 5. ņem vērā Tiesas atbildi un rīcības iemeslus; tomēr atbalsta Revīzijas palātas ierosinājumu par nepieciešamību labāk sagatavot un koordinēt iepirkuma procedūras; 6. konstatē, ka, izņemot komentārus par minēto līgumu, kas bija noslēgts par pakalpojumu sniegšanu, Revīzijas palātas gada pārskatā nav formulēti citi apsvērumi attiecībā uz Tiesu; 7. atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Tiesas pārraudzības un kontroles sistēmas, kas ir saistītas ar atalgojuma un pabalstu pārvaldību un maksāšanu, kopumā spēj atklāt kļūdas un trūkumus; 8. ar gandarījumu konstatē, ka Tiesas Iekšējās revīzijas nodaļa darbojas efektīvi, ka tā uzrauga to, kā tiek īstenoti iepriekšējo gadu revīzijas pārskatos iekļautie ieteikumi, un ka ieteikumi tiek nekavējoties īstenoti; ņem vērā, ka 2009. gadā tika veiktas divas revīzijas – iekšējā revīzija par mutiskās tulkošanas pakalpojumu pārvaldību un izdevumiem, kas saistīti ar ārēju tulkošanas pakalpojumu izmantošanu, un iekšējā revīzija par mākslas darbiem; ņemot vērā īpašās problēmas, kas pastāv mutiskās tulkošanas pakalpojumu jomā, aicina Tiesu veikt izpildes pārbaudi; 9. atzinīgi vērtē to, ka ir pieaudzis Tiesas pabeigto lietu skaits (377 spriedumi un 165 rīkojumi salīdzinājumā ar 333 spriedumiem un 161 rīkojumiem 2008. gadā), un konstatē, ka prejudiciālo nolēmumu lietu skaits (302) ir sasniedzis rekordlielu apmēru; tomēr norāda, ka 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu iesniegto lietu skaits ir samazinājies (561 lietas salīdzinājumā ar 592 lietām); konstatē, ka tiesvedības procesu ilgums praktiski nemainījās, un atzinīgi vērtē to, ka 2009. gada beigās nepabeigto lietu skaits bija samazinājies (741 lieta salīdzinājumā ar 768 lietām 2008. gadā); 10. ar bažām konstatē, ka 2009. gadā samazinājās to lietu skaits, kurās Vispārējā tiesa pieņēma lēmumu, un palielinājās tiesvedības procesu ilgums, un tādēļ, lai gan jaunu lietu skaits 2009. gadā bija mazāks (568 lietas salīdzinājumā ar 629 lietām 2008. gadā), neizskatīto lietu skaits turpināja pieaugt (no 1178 lietām 2008. gadā līdz 1191 lietām 2009. gadā); 11. atzinīgi vērtē to, ka Civildienesta tiesa izskatīja vairāk lietu nekā jebkad iepriekš (155 lietas) un ka tiesvedības procesa vidējais ilgums bija 15,1 mēnesis salīdzinājumā ar 17 mēnešiem 2008. gadā, tādējādi nodrošinot, ka turpina samazināties neizskatīto lietu skaits (217 lietas 2008. gadā salīdzinājumā ar 175 lietām 2009. gadā), lai gan jaunu lietu skaits gandrīz nav mainījies (113 lietas 2009. gadā salīdzinājumā ar 111 lietām 2008. gadā); 12. atzinīgi vērtē Tiesas pastāvīgo veiksmīgo sadarbību ar citām iestādēm un Eiropas Administrācijas skolu apmācības jomā, kā arī efektīvo iestāžu sadarbību integrētās pārvaldības sistēmas izveidē un ieviešanā; 13. ņem vērā, ka Tiesa ir modernizējusi darba metodes, jo īpaši datorizējusi Tiesas reģistru, un tā rezultātā reģistrs, kas papīra formātā pastāvēja kopš 1952. gada, beidzot ir aizstāts ar elektronisku reģistru; mudina Tiesu turpmākajos gada ziņojumos informēt par to, kādi panākumi tiek sasniegti citu IT pilnveides pasākumu, piemēram, "e-curia" lietojumprogrammas, ieviešanā; 14. ņem vērā grūtības, ar kādām Tiesa saskārusies, pieņemot darbā kvalificētus tulkus, un ierobežojumus, kā arī nepieciešamību izmantot virkni tulkošanas tehniku, lai spētu gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi apmierināt visus pieprasījumus pēc tulkošanas pakalpojumiem; ņemot vērā tulkošanas lielo nozīmi tiesvedības darba pareizā norisē, aicina Tiesu ziņot par šo jautājumu turpmākajos gada ziņojumos; 15. pauž atzinību par labo iestāžu sadarbību ēku, drošības, vides aizsardzības un administratīvās pārvaldības jomā; aicina Tiesu sniegt vairāk informācijas par to, kādus rezultātus sniedz analīze par ēkām, kas neatbilst 2014. gadam noteiktajām prasībām, un par šīs analīzes rezultātā izstrādāto ziņojumu, kā arī Tiesas vispārējo ēku politiku; 16. atzinīgi vērtē Tiesas iedibināto praksi gada darbības pārskatā iekļaut nodaļu, kurā aprakstīts gada laikā paveiktais saistībā ar iepriekšējiem Parlamenta lēmumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un Revīzijas palātas pārskatiem. [1] OV L 69, 13.3.2009. [2] OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp. [3] OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp. [4] OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp. [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [6] Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). --------------------------------------------------