Attiecīgā informācija par dažādiem kosmētikas līdzekļos izmantotu vielu testēšanas un drošuma novērtēšanas aspektiem Eiropā ir atspoguļota PDZK Norādījumos par kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu testēšanu un to drošuma novērtēšanu (“Notes of Guidance for Testing of Cosmetic Ingredients and Their Safety Evaluation”) (PDZK norādījumi). Tie ir izstrādāti kā publiskajām iestādēm un kosmētikas ražošanas nozarei adresēti norādījumi, kuru uzdevums ir panākt labāk saskaņotu atbilstību Kosmētikas līdzekļu regulai.

PDZK norādījumi tiek regulāri pārskatīti un atjaunināti, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas attīstību un gūto pieredzi, jo īpaši attiecībā uz kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu testēšanu un drošuma novērtēšanu .

b.PDZK pieeja endokrīno disruptoru drošuma novērtēšanai

PDZK 2014. gada 16. decembra memorandā par endokrīnajiem disruptoriem “Memorandum on Endocrine Disruptors”(SCCS/1544/14) ir noteikusi īpašu pieeju attiecībā uz endokrīno disruptoru drošuma novērtēšanu. Minētajā dokumentā PDZK saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un Komisijas Kopīgā pētniecības centra (JRC) sasaukto Endokrīno disruptoru ekspertu konsultatīvo grupu apstiprināja iepriekš minēto PVO/IPCS doto endokrīna disruptora definīciju.

Savā memorandā PDZK ir atbalstījusi EFSA secinājumu, ka “ar endokrīnajiem disruptoriem var rīkoties tāpat kā ar lielāko daļu citu vielu, kas rada bažas par cilvēka veselību un vidi, proti, attiecībā uz tām novērtēt ne vien bīstamību, bet arī risku”. EFSA ir arī konstatējusi, ka “līmeņus, kas rada bažas, nosaka, pamatojoties ne tikai uz riska novērtēšanu, bet arī uz riska pārvaldībā noteiktajiem aizsardzības mērķiem”.

Memorandā aprakstītā PDZK nostāja attiecībā uz endokrīno disruptoru drošuma novērtēšanu tika apstiprināta 2016. gada 25. aprīļa PDZK norādījumu 9. redakcijā . PDZK norādīja, ka šī pieeja saskan ar agrāko un pašreizējo praksi attiecībā uz drošuma novērtēšanu vielām, kurām piemīt endokrīni disruptīvas īpašības.

PDZK un tās priekšteces — Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP) un Zinātniskā komiteja gala patērētājiem paredzēto kosmētikas līdzekļu un nepārtikas preču jautājumos — faktiski jau ir novērtējušas kosmētikas līdzekļu sastāvdaļas, par kurām ir aizdomas, ka tām piemīt endokrīni disruptīvas īpašības. Tādu sastāvdaļu piemēri, par kurām PDZK un tās priekšteces sniegušas šādus zinātniskus atzinumus, ir vairāki parabēni (kosmētikas līdzekļu konservanti), triklozāns (to izmanto par konservantu un dezodorantu), homozalāti (to izmanto saules aizsardzības līdzekļos par UV staru filtru un arī ādu kondicionējošo īpašību dēļ), benzofenoni (tos galvenokārt izmanto, lai kosmētikas līdzekļus aizsargātu no UV gaismas iedarbības), UV staru filtrētāji (4-metilbenzilidēnkampars un 3-benzilidēnkampars ), melatonīns (to izmanto par antioksidantu), rezorcīns (matu krāsa) un ciklometikons (darbojas vairākos veidos — kā antistatisks līdzeklis, līdzeklis, kas mīkstina un nogludina ādu, vai kā matu kondicionētājs).

Šie atzinumi ilustrē, kāda veida dati vajadzīgi, lai nodrošinātu zinātnisku izvērtēšanu vielām, par kurām ir aizdomas, ka tām piemīt endokrīni disruptīvas īpašības . Lai novērtētu šo vielu nekaitīgumu patērētājiem, attiecīgā gadījumā arī tādām mazaizsargātām grupām kā bērni, tiek izdarīti secinājumi par to, vai ar kritisko beigupunktu saistās endokrīna/hormonāla aktivitāte. Atzinumi apstiprina, ka PDZK pašreizējā metodika dod iespēju novērtēt risku, kas saistās ar šo vielu izmantošanu kosmētikas līdzekļos.

Šie atzinumi liecina, ka PDZK veiktajā drošuma novērtēšanā (kurā tiek ievēroti ierobežojumi saistībā ar aizliegumu kosmētikas testēšanai izmantot dzīvniekus) iespējams ņemt vērā zinātniskās bažas par vielu endokrīni disruptīvajām īpašībām, kā tas darīts attiecībā uz dažiem parabēniem, ko kosmētikā izmanto par konservantiem. PDZK dažādo parabēnu drošumu novērtēja katram atsevišķi. Kaut arī apstiprinājusi, ka noteiktu veidu parabēnus kosmētikas līdzekļos izmantot ir droši, PDZK nevarēja izslēgt risku, ko cilvēka veselībai rada citu kategoriju parabēni . Balstoties uz PDZK izdarīto drošuma novērtēšanu, Komisija ar attiecīgiem pasākumiem ierobežoja vai aizliedza noteiktu parabēnu izmantošanu cilvēka veselībai potenciāli riskantos gadījumos, arī dažu parabēnu izmantošanu līdzekļos, kas paredzēti autiņzonai triju gadu vecumu nesasniegušiem bērniem; savukārt tika apstiprināts, ka citus parabēnus lietot ir droši .

Tātad uz vielām, kuras identificētas par endokrīniem disruptoriem, pašlaik attiecina PDZK vispārīgo drošuma novērtējumu. Tās uzskata par vielām, kuras rada bažas par cilvēka veselību, un uz tām attiecas individuālas reglamentējošas darbības, kas pamatojas uz tiesību aktos noteiktajām vispārīgajām prasībām, kuru mērķis ir garantēt preču drošumu.

4.Endokrīno disruptoru identificēšanai pieejamie pierādījumi

Lai atbalstītu Komisijas veikto ietekmes novērtēšanu augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu jomā , ārējs līgumslēdzējs veica skrīninga pētījumu par pieejamajiem pierādījumiem ķīmisku vielu potenciālai identificēšanai par endokrīniem disruptoriem, kas tika publicēts 2016. gada 30. jūnijā . Skrīninga metodiku izstrādāja JRC.

Pētījums tika veikts, lai aplēstu, cik un kuras ķimikālijas saskaņā ar dažādām endokrīno disruptoru identificēšanas kritēriju opcijām potenciāli tiktu identificētas par endokrīniem disruptoriem. Skrīnings aptvēra pavisam apmēram 600 ķimikāliju, tostarp gandrīz visas izmantošanai augu aizsardzības līdzekļos un biocīdos ES apstiprinātās darbīgās vielas, kā arī ķimikāliju apakšgrupu, uz kuru attiecas REACH regula, Kosmētikas līdzekļu regula un Ūdens pamatdirektīva.

Skrīninga pētījuma rezultāti nav uzskatāmi par atsevišķu vielu zinātnisku izvērtēšanu, kas īpaši jāveic saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ķīmisko vielu jomā, jo īpaši saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu regulu. Tātad būtu kļūdaini uzskatīt, ka šā pētījuma rezultātu sarakstā norādītās vielas ES tiesību aktu izpratnē būtu uzskatāmas par endokrīniem disruptoriem.

Tādēļ skrīninga pētījuma rezultātus kā tādus reglamentējošam lēmumam izmantot nevar un tie jāapstiprina kritiskas pārskatīšanas un datu pārvērtēšanas ceļā.

Veiktais skrīnings apliecināja, ka ar piemēroto metodiku lielākā daļa no 51 kosmētikas līdzekļu sastāvdaļās izmantotas vielas netika ar piemēroto metodiku identificētas par vielām, kam potenciāli piemīt endokrīni disruptīvas īpašības. Taču šāds iznākums var būt tāpēc, ka pārbaudītajā 51 vielas apakšgrupā endokrīni disruptīvas īpašības nav pierādītas, nevis tāpēc, ka bijuši noliedzoši pierādījumi.

No septiņām kosmētikas līdzekļu vielām, kas identificētas par tādām, kurām potenciāli piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, un trim vielām, attiecībā uz kurām rezultāti bija nepārliecinoši , puse jau ir aizliegtas un minētas Kosmētikas līdzekļu regulas II pielikuma sarakstā (“To vielu saraksts, kuras aizliegtas kosmētikas līdzekļos”) vai tiks aizliegtas kā KMR vielas.

Uz dažām atlikušajām vielām, kas identificētas par tādām, kurām potenciāli piemīt endokrīni disruptīvas īpašības, neattiecas spēkā esošs vai procesā esošs aizliegums. Turpmākie soļi attiecībā uz šīm vielām ir norādīti 5. iedaļā.

Papildus šai 51 vielai dažām vielām pētījuma kontekstā netika veikts īpašs skrīnings attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, bet faktiski arī tās tiek izmantotas kosmētikas līdzekļos un ir identificētas par vielām, kurām potenciāli var būt endokrīni disruptīvas īpašības.

Kā piemēru var minēt triklozānu, par kuru nesen uz Biocīdu regulas pamata tika pieņemts lēmums sakarā ar nepieņemamiem riskiem videi to neapstiprināt izmantošanai 1. produkta veidā — cilvēka higiēnai paredzētajos biocīdos (piem., roku dezinfekcijas līdzeklī). Ņemot vērā SCCP un PDZK zinātniskos atzinumus, 2014. gadā Komisija jau īstenoja ierobežojumu triklozāna izmantošanai par konservantu kosmētikas līdzekļos. Tas bija saistīts ar SCCP atzinumu un PDZK atzinumu, kuros pausts uzskats, ka sakarā ar triklozāna kopekspozīcijas lielo apjomu šo vielu joprojām izmantot par konservantu jebkuros kosmētikas līdzekļos tai agrāk noteiktajā maksimāli pieļaujamajā koncentrācijā 0,3 % nav patērētājam droši.