EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.12.2020 COM(2020) 807 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par SFPS fonda, EFRAG un PIOB darbībām 2019. gadā











1.Ziņojuma mērķis un joma Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 258/2014 , kas grozīta ar Regulu (ES) 2017/827 , Eiropas Savienība līdzfinansē trīs organizācijas, kas darbojas finanšu pārskatu un revīzijas jomā: Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fondu (SFPS fondu), Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu (EFRAG) un Sabiedrības interešu uzraudzības padomi (PIOB). Līdzfinansējuma programma izpaužas kā darbības piešķīrumi. Saskaņā ar regulas 9. panta 3. punktā noteikto šā ziņojuma mērķis ir ziņot par 2019. gada aktualitātēm minēto trīs struktūru darbībā. Tomēr tajā ir iekļauti vairāki notikumi, kas norisinājās 2020. gadā un ko arī ir lietderīgi pieminēt šajā ziņojumā (piemēram, jaunas problēmas, kas radušās saistībā ar Eiropas Rīcības plānu ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanai (2018) vai globālās Covid-19 pandēmijas dēļ). Saistībā ar Stolojana ziņojumu un atbilstoši 9. apsvērumam regulā, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 258/2014, šajā ziņojumā tiek sniegts arī Komisijas novērtējums par šo trīs struktūru pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz interešu konfliktu novēršanu, pārredzamību, ekspertu dažādību, dažādiem finansējuma avotiem, publisko pārskatatbildību un publisku piekļuvi dokumentiem. 1.1.Ziņojuma struktūra Ziņojuma struktūra ir šāda. ·2. iedaļa. Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonds — sniedz pārskatu par SFPS fonda darbībām un tā pārvaldību 2019. gadā. ·3. iedaļa. Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa — sniedz pārskatu par EFRAG darbībām un tās pārvaldību 2019. gadā. ·4. iedaļa. Sabiedrības interešu uzraudzības padome — sniedz pārskatu par PIOB darbībām un tās pārvaldību 2019. gadā. ·5. iedaļa. Secinājumi par finansējuma programmas atbilstību. 2.Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonds 2.1.SFPS darbību pārskats 2.1.1.Standartu noteikšana 2019. gada septembrī Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) pabeidza projekta “IBOR reforma un tās ietekme uz finanšu pārskatiem” pirmo posmu, publicējot grozījumus 9. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS) “Finanšu instrumenti” un tā priekštecī 39. starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”. Galvenais mērķis bija apskatīt pašreizējo riska ierobežošanas attiecību ietekmi uz uzskaites procedūru pirms faktisko etalonlikmju aizvietošanas. Projekta otro posmu IASB ievadīja 2020. gada augustā. IBOR projekta otrā posma mērķis ir nepieļaut, ka SFPS izraisa nevēlamas sekas uzskaites jomā, jo īpaši riska ierobežošanas uzskaites jomā, kad tiks faktiski īstenota etalonlikmju aizvietošana. 2019. gadā IASB sagatavoja grozījumus 17. SFPS “Apdrošināšanas līgumi”, kurus pieņēma 2020. gada jūnijā. Šo grozījumu mērķis ir samazināt īstenošanas izmaksas un atvieglot uzņēmumu pienākumu izskaidrot ieguldītājiem un citām personām to, kādi ir 17. SFPS piemērošanas rezultāti. Šajā saistībā IASB pieņēma lēmumu atlikt 17. SFPS spēkā stāšanās datumu no 2021. gada 1. janvāra uz 2023. gada 1. janvāri un pagarināt apdrošināšanas nozarei piešķirto 9. SFPS “Finanšu instrumenti” fakultatīvo atlikšanas termiņu. Kopš 2020. gada marta Covid-19 globālā pandēmija ir izraisījusi ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā un attiecīgu daudzu globālās ekonomikas daļu apturēšanu. Rezultātā IASB un tās personāls ir sācis sniegt atbalstu ieinteresētajām personām, atbildot uz jautājumiem par SFPS standartu piemērošanu saistībā ar Covid-19, sniedzot īpašus atvieglojumus uzskaites jomā un pielāgojot padomes darba plānu, tostarp atliekot mazāk svarīgas apspriešanas. Viens piemērs ir 16. SFPS “Noma” grozījums, ar ko atvieglota uzskaites veikšana subjektiem attiecībā uz nomas atvieglojumiem, kas ir saistīti ar Covid-19, piemēram, īres brīvdienām un īres maksas pagaidu samazinājumiem. Pilns pārskats par IASB standartu noteikšanas darbībām, tostarp Starptautisko finanšu pārskatu standartu interpretācijas komitejas (SFPSIK) darbu, un pašreizējām apstiprināšanas procedūrām ir sniegts šā ziņojuma 1. papildinājumā. Visbeidzot, SFPS fonds atjaunināja arī SFPS taksonomiju, lai atspoguļotu jauno standartu un grozījumu ietekmi. 2.1.2.Pētniecības projekti

IASB 2017.–2021. gada darba plāna mērķis ir uzlabot un atbalstīt pašreizējos standartus, veicināt labāku komunikāciju un atbalstīt ieviešanu. Komunikācijas uzlabošanas projekta ietvaros IASB 2019. gadā pabeidza tehniskās diskusijas un decembrī publiskoja dokumenta projektu “Vispārējā iesniegšana un informācijas atklāšanas prasības” (“General Presentation and Disclosures”) — tajā ir ierosināti uzlabojumi primāro finanšu pārskatu struktūrā un saturā, īpašu uzmanību pievēršot finanšu darbības pārskatiem. IASB arī turpināja pētniecības projektu par ieguves darbībām, lai apsvērtu 6. SFPS “Minerālresursu izpēte un novērtēšana” iespējamo aizstāšanu. Turpinot darbu pēc 3. SFPS “Uzņēmējdarbības apvienošana” pēcieviešanas pārbaudes, padome izpētīja iespējamos nemateriālās vērtības uzskaites vienkāršojumus un mērķtiecīgus uzlabojumus vērtības samazinājuma pārbaudē un 2020. gada pirmajā ceturksnī izdeva diskusiju dokumentu. 2019. gadā IASB uzsāka 10. SFPS “Konsolidētie finanšu pārskati”, 11. SFPS “Kopīgas struktūras” un 12. SFPS “Informācijas atklāšana par līdzdalību citos uzņēmumos” pēcieviešanas pārbaudes. 2.1.3.MVU SFPS visaptveroša pārskatīšana 2019. gadā IASB uzsāka MVU paredzēto SFPS otro visaptverošo pārskatīšanu ar mērķi saskaņot MVU paredzētos SFPS ar visiem SFPS standartiem, neradot nepamatotas izmaksas un slogu MVU. 2020. gada janvārī IASB publicēja informācijas pieprasījumu. 2.2.Vispārējie principi, saskaņā ar kuriem izstrādāti jaunie standarti 2.2.1.Vispārējie principi Pienācīga procesa principi attiecībā uz IASB un SFPSIK standartu noteikšanu ir noteikti Pienācīga procesa rokasgrāmatā. To piemērošanu pārrauga īpaša pilnvaroto komiteja, kas zināma kā Pienācīga procesa pārraudzības komiteja (PPPK). 2019. gadā PPPK turpināja pārskatīt Pienācīga procesa rokasgrāmatu ar mērķi uzlabot standartu efektivitāti. Pārskatītā rokasgrāmata tika publicēta 2020. gada augustā. Viens no jaunajiem principiem paredz, ka nākotnē IASB publicēs paskaidrojošus materiālus, lai risinātu ieviešanas jautājumus, kas izriet no izdota standarta pirms tā piemērošanas datuma. Pārskatītajā Pienācīga procesa rokasgrāmatā ir noteikts, ka IASB seku izvērtējumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš uzlabojumiem finanšu pārskatu sniegšanā, ņemot vērā ieviešanas izmaksas, kā arī to, kādā veidā uzlabota pārredzamība var ietekmēt finanšu stabilitāti. Tajā ir arī iekļauts seku izvērtējums visā standartu noteikšanas procesā. Attiecībā uz jauno finanšu pārskatu sniegšanas prasību plašāko ekonomisko ietekmi ierosinātajos grozījumos tiek uzsvērts, ka kvantitatīvos novērtējumus parasti nav iespējams veikt, bet IASB attiecīgā gadījumā var novērtēt konkrētu ekonomisko ietekmi. Pārskatītā versija nav Eiropas Komisijas kā Uzraudzības padomes locekles vēlmēm pilnībā atbilstoša, jo tā varētu nepietiekami mazināt neatbilstību starp IASB ietekmes novērtējuma ierobežoto darbības jomu un Eiropas sabiedriskā labuma apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti SGS regulā. 2.3.Pārvaldība, integritāte un pārskatatbildība 2.3.1.Pārskats SFPS fonds ir bezpeļņas organizācija, kas dibināta saskaņā ar Delavēras štata (Amerikas Savienotās Valstis) Vispārējo uzņēmējsabiedrību likumu un darbojas Apvienotajā Karalistē kā aizjūras uzņēmums. SFPS fondu pārvalda padome, kurā darbojas 22 pilnvarotie, kas ir kolektīvi atbildīgi par vispārēju pārraudzību un IASB locekļu iecelšanu. Pilnvarotie 2019. gadā tikās trīs reizes. Pilnvaroto iecelšana ir pakļauta proporcionālam sadalījumam pēc ģeogrāfiskās izcelsmes, un to iepriekš apstiprina Uzraudzības padome, kas paredzēta saiknes nodrošināšanai ar publiskām iestādēm. Eiropas Komisija ir Uzraudzības padomes locekle. Uzraudzības padome 2019. gadā tikās divas reizes. IASB ir 14 locekļi, kurus ieceļ pilnvarotie un uz kuriem attiecas arī ģeogrāfiskā līdzsvara prasības. IASB locekļus izvirza uz piecu gadu pilnvaru termiņu, kas ir atjaunojams vienu reizi. IASB ir atbildīga par standartu noteikšanu. Tā 2019. gadā ir organizējusi 13 padomes sanāksmes. Pilnvarotie ieceļ arī 14 SFPSIK locekļus, kuru uzdevums ir interpretēt SFPS standartu piemērošanu un sniegt norādes par finanšu pārskatu sagatavošanas jautājumiem. Turklāt SFPS konsultatīvā padome nodrošina forumu organizāciju un privātpersonu dalībai. Pilnvarotie ieceļ tās locekļus, kas apspriežas ar padomi par lēmumiem, kuri attiecas uz lieliem projektiem. 2.3.2.Pārredzamības noteikumi Principā visas IASB un SFPSIK sanāksmes ir atvērtas sabiedrībai. To darba kārtība tiek publicēta iepriekš, un pašas sanāksmes var skatīties tīmekļapraidē. Attiecībā uz pārredzamības reģistriem — 2019. gada augustā SFPS fonds ieviesa ieinteresēto personu iesaistes reģistru attiecībā uz IASB padomes locekļu darbu. Šo reģistru reizi ceturksnī publicē fonda tīmekļa vietnē, un tajā ir uzskaitītas tikšanās ar ieinteresētajām personām. Pirmais ziņojums tika publicēts 2019. gada decembrī. 2.3.3.Ieinteresēto personu pārstāvība Atbilstīgi 2015. gada pilnvaroto veiktajai struktūras un efektivitātes pārskatīšanai pilnvaroto ģeogrāfiskajam sadalījumam būtu jāatspoguļo pasaules kapitāla tirgi un jāievēro ģeogrāfiskā līdzsvara prasība, lai saglabātu līdzvērtīgu pārstāvību Amerikas, Āzijas un Okeānijas un Eiropas starpā. SFPS fonda statūti pieprasa iecelt sešus pilnvarotos no katra no šiem trim reģioniem, kā arī vienu pilnvaroto no Āfrikas un trīs pilnvarotos no jebkuras teritorijas, lai nodrošinātu vispārēju ģeogrāfisko līdzsvaru. Tāpat arī kritēriji IASB padomes locekļu iecelšanai pieprasa iecelt četrus locekļus no katra reģiona, vienu locekli no Āfrikas un vienu locekli no jebkuras teritorijas.

2019. gada 1. janvārī tika iecelti trīs jauni SFPS fonda pilnvarotie (Sarah J. Al Suhaimi [Citi reģioni]; Dr. Suresh Kana [Āfrika] un Kazyyuki Masu [Āzija un Okeānija], kā arī viens pilnvarotais tika iecelts atkārtoti (Guillermo Babatz [Ziemeļamerika un Dienvidamerika]). SFPS konsultatīvo padomi 2019. gada 31. decembrī veidoja 51 organizācija ar 50 atsevišķiem locekļiem. Eiropas Komisija piedalās kā novērotāja. Papildus arī Eiropas Centrālā banka (ECB) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) ir SFPS konsultatīvās padomes locekles. 2.3.4.Pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas Parlamentu Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/827 Eiropas Parlamentā jāiesniedz pilnīgs pārskats par SFPS izstrādi. Ikgadējā viedokļu apmaiņa starp Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetāro komiteju (ECON), IASB priekšsēdētāju Hans Hoogervorst un SFPS fonda Pilnvaroto padomes priekšsēdētāju Erkki Liikanen notika 2019. gada 26. februārī un 2020. gada 18. februārī. 2.3.5.Interešu konfliktu novēršana SFPS fonda pilnvarotos ieceļ uz trīs gadu pilnvaru termiņu, kas ir atjaunojams vienu reizi, un tiem ir jāapņemas darboties sabiedrības interesēs. Pēc Uzraudzības padomes pieprasījuma 2018. gadā tika pieņemta pārskatīta interešu konfliktu politika. Tā ievieš principu, ka pilnvarotais un Uzraudzības padomes loceklis nevar būt nodarbināts vienā un tajā pašā organizācijā. Tomēr tā arī ļauj Pilnvaroto padomes priekšsēdētājam izņēmuma gadījumos atkāpties no šā principa. Tikai viens IASB loceklis drīkst strādāt nepilnu slodzi. SFPS fonda statūtos ir paredzēts, ka pilnas slodzes padomes locekļiem jāizbeidz visas darba attiecības un saistības, kas varētu ietekmēt viņu neatkarību. Nav atļauta ne darba devēja organizēta norīkošana, ne atgriešanās pie bijušā darba devēja. 2.3.6.Finansējuma sadalījums SFPS fonds 2019. gadā no Eiropas Savienības saņēma 4,7 miljonus EUR lielu piešķīrumu, kas veido 20,7 % no kopējā saņemtā finansējuma. SFPS fonda sadalījums liecina, ka ES bija lielākais ieguldītājs, apsteidzot starptautiskus grāmatvedības uzņēmumus, kuru ieguldījums 2019. gadā veidoja 19,8 %. Pēdējos gados novērotā SFPS fonda saņemto iemaksu lejupslīdošā tendence turpinājās arī 2019. gadā. Paziņotās iemaksas 2019. gadā bija samazinājušās par 10,8 % (ņemot vērā valūtas kursa svārstību ietekmi — par 10,6 %). Visnozīmīgākie iemaksu samazinājumi bija novērojami Dienvidāfrikā (-95 %), Spānijā (-71 %), Honkongā (-67 %), Brazīlijā (-48%), Amerikas Savienotajās Valstīs (-34 %), starptautiskajos revīzijas tīklos (-30 %), Šveicē (-19 %) un Vācijā (-9 %). Finansējuma sadalījums pa galvenajiem ģeogrāfiskajiem reģioniem ir sniegts 2. papildinājumā. Ir skaidri redzams tas, ka, neraugoties uz vienlīdzīgu ES un ASV pārstāvību Pilnvaroto padomē (katrai seši pilnvarotie) un IASB (katrai četri padomes locekļi), reģiona “Ziemeļamerika un Dienvidamerika” veiktās iemaksas veido tikai līdz 5,1 % no fonda finansējuma, turpretī Eiropa un Āzijas un Okeānijas reģions iemaksā attiecīgi 38,5 % un 33,5 % no kopējām iemaksām. ES budžeta un dalībvalstu relatīvā daļa salīdzinājumā ar 2018. gadu ir palielinājusies (no 35,8 % līdz 38,5 %). Starptautisko revīzijas tīklu paziņoto iemaksu samazinājumu daļēji kompensēja komerciāla vienošanās, kuras rezultātā palielinājās ieņēmumi no licencēšanas. SFPS fonds ziņoja par neto pārpalikumu 3,8 miljonu GBP apmērā. Kopējais nesadalītais pārpalikums 2019. gada 31. decembrī bija 38,1 miljons GBP. 3.Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa 3.1.EFRAG darbību pārskats EFRAG darbu var iedalīt trīs galvenajās kategorijās: -EFRAG galvenais uzdevums aizvien ir sniegt ieteikumus Eiropas Komisijai par to, vai jaunie vai pārskatītie SFPS standarti atbilst apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti SGS regulā par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu. Šajos kritērijos ir ietverta prasība sniegt “patiesu un skaidru priekšstatu” un vairot Eiropas sabiedrisko labumu. Testēšanas pasākumi uz vietas, pētījumi, ietekmes novērtējumi un informēšanas pasākumi veido būtisku daļu no EFRAG apstiprināšanas darba. -EFRAG otrais svarīgais uzdevums ir ar SFPS saistīts darbs, kurš ietver pētniecības darbu un aktivitātes, kas veicina IASB standartu noteikšanas darbu, lai nodrošinātu, ka Eiropas uzskati par finanšu pārskatu izstrādi ir skaidri definēti IASB standartu noteikšanas procesā. -2019. gadā, īstenojot Komisijas rīcības plānu par ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanu (2018), tika paplašināta EFRAG darbības joma un izveidota Eiropas Korporatīvo pārskatu laboratorija (turpmāk “laboratorija”), kas sāka darboties 2019. gada februārī, kad darbu uzsāka laboratorijas projekta darba grupa, kas atbild par klimatiskās informācijas sniegšanu. 3.1.1.Apstiprināšanas darbības

2019. gadā EFRAG darba programmas pamatā lielā mērā aizvien bija IASB standartu noteikšanas lēmums grozīt 17. SFPS “Apdrošināšanas līgumi”. EFRAG 2019. gada septembrī sniedza komentārus par ierosinātajiem 17. SFPS grozījumiem. IASB 2020. gada jūnijā izdeva pārskatītos 17. SFPS grozījumus. Lai varētu nākt klajā ar apstiprinājuma ieteikumu projektu drīz pēc grozītā standarta publicēšanas, EFRAG turpināja darbu tās apstiprinājuma ieteikumu projekta izstrādē. 2019. gada otrajā pusē EFRAG īstenotie sagatavošanās darbi attiecībā uz apstiprinājuma ieteikumiem kļuva vēl intensīvāki un tos papildināja dialogi un sadarbība ar Eiropas apdrošināšanas ekspertiem no dažādām ieinteresēto personu grupām, kas ir pārstāvētas EFRAG Apdrošināšanas uzskaites darba grupā (EFRAG IAWG). Papildus uzmanība ir pievērsta atsevišķiem tematiem, īstenojot īpašas aptaujas plašākās grupās. EFRAG Tehnisko ekspertu grupa (EFRAG TEG) un EFRAG padome ir bijusi iesaistīta katrā posmā. EFRAG arī pasūtīja atjauninātu 2018. gada ekonomikas pētījumu tādās jomās kā nozares tendences, iespējamā ietekme uz konkurenci par kapitālu un klientiem un iespējamā ietekme uz apdrošināšanas produktu un apdrošinātāju pakalpojumu piedāvājumiem. EFRAG palīdzēja paātrināt IBOR reformas pirmā posma apstiprināšanas procesu, lai nodrošinātu, ka grozījumi 39. SGS un 9. SFPS par finanšu instrumentiem būtu savlaicīgi stājušies spēkā, lai uzņēmumu 2019. gada finanšu pārskatos izvairītos no iespējamiem uzskaites pārrāvumiem, kas izriet no IBOR reformas. EFRAG sekretariāts 2018. gadā izmēģinājuma kārtā veica agrīnā posma analīzi attiecībā uz IASB diskusiju dokumentu “Finanšu instrumenti ar pašu kapitāla iezīmēm (FICE)”, ievērojot EFRAG aicinājumu veikt ietekmes analīzi visā standarta noteikšanas procesā, nevis tikai tā beigās. EFRAG sekretariāts publicēja darba dokumentu par agrīnā posma analīzi 2019. gada februārī. EFRAG arī veica agrīnā posma analīzi, gatavojot komentāru vēstules projektu par IASB publiskoto projektu “Vispārējā iesniegšana un informācijas atklāšanas prasības” (iepriekš zināms kā “Primārie finanšu pārskati”, kas tika izdots 2019. gada decembrī. Agrīnā posma analīzes rezultāti sniedza ieskatu par to, kā Eiropas ieinteresēto personu skatījumā jaunie IASB priekšlikumi ietekmēs to finanšu pārskatu sagatavošanu praksē. EFRAG 2019. gadā piedalījās IASB rīkotajā apspriešanas procesā un pēc visu IASB priekšlikumu (publiskoto projektu un diskusiju dokumentu) sabiedriskās apspriešanas izdeva komentāru vēstules. Citas svarīgas jomas bija IASB projekti “Likmju regulēšanas pasākumi”, “Primārie finanšu pārskati”, “Vadības komentāri”, “Kopīgi kontrolēta uzņēmējdarbības apvienošana (BCUCC)” un “Nemateriālā vērtība un tās samazinājums”. 3.1.2.Pētniecības pasākumi EFRAG pētniecības darbs 2019. gadā joprojām bija svarīga tā darbības daļa, jo tā ietekmēja IASB un veicināja starptautiskas debates, nodrošinot idejisko vadību Eiropai svarīgos jautājumos. Balstoties uz 2018. gadā notikušu sabiedrisko apspriešanu par prioritātēm Eiropas dalīborganizāciju vidū, EFRAG 2019. gadā turpināja izstrādāt dokumentus “Labāka informācija par nemateriālajiem aktīviem”, “Kriptovalūtu aktīvi” un “Mainīgie un iespējamie maksājumi”. 2020. gada janvārī EFRAG publicēja akadēmiskās literatūras pārskatu par nemateriālajiem aktīviem. EFRAG arī publicēja diskusiju dokumentu “Pensiju plānu ar aktīvu atdeves iespēju uzskaite”. Iesaistot Akadēmisko darba grupu un Akadēmisko tīklu, EFRAG uzlaboja sadarbību ar akadēmisko aprindu pārstāvjiem. Visbeidzot, reaģējot uz Komisijas otro pieprasījumu izpētīt iespējamās alternatīvās uzskaites procedūras patiesās vērtības noteikšanai attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumu portfeļiem ar pašu kapitāla instrumentiem, EFRAG 2019. gada vasarā uzsāka sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu dalīborganizāciju viedokļus. EFRAG 2020. gada janvārī publicēja tās tehnisko ieteikumu par alternatīvām uzskaites procedūrām patiesās vērtības noteikšanai attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumu portfeļiem ar pašu kapitāla instrumentiem un tiem pielīdzināmiem instrumentiem, kā arī EFRAG sabiedriskās apspriešanas atsauksmju pārskatu. 3.1.3.Eiropas laboratorija un nefinanšu informācijas sniegšanas joma Eiropas laboratorija ir izveidota, lai stimulētu inovācijas korporatīvo pārskatu jomā, apmainoties ar paraugpraksi, vienlaikus papildinot un sniedzot ieguldījumu EFRAG darbā finansiālās informācijas sniegšanas jomā. Eiropas laboratoriju veido Eiropas laboratorijas vadības grupa, kuras priekšsēdētājs ir EFRAG padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks — Komisijas korporatīvo pārskatu, revīzijas un kredītvērtējuma aģentūru struktūrvienības vadītājs, un projektu darba grupas. Eiropas laboratorijas vadības grupa nepastarpināti atbild EFRAG dalībnieku pilnsapulcei. Eiropas laboratorijas vadības grupa atbild par Eiropas laboratorijas darba kārtību, tās projektu darba grupu dalībnieku norīkošanu, projektu ieviešanas pārraudzību, Eiropas laboratorijas popularizēšanu un tīklu mobilizēšanu. Pēc 2018. gada decembrī izsludinātā kandidātu konkursa tika izveidota pirmā projekta darba grupa klimatiskās informācijas sniegšanai, un Eiropas laboratorija uzsāka pilnvērtīgu darbu 2019. gada februārī. Pēc ieinteresēto personu aptaujas, kurā piedalījās gandrīz 50 dalībnieku, projekta darba grupa 2020. gada februāra sākumā publicēja tās interaktīvo, praktisko un uz rīcību vērsto ziņojumu. Projektā ir īpaši uzsvērta laba pārskatu sniegšanas prakse, kā arī iespējamie veidi, kā uzlabot pašreizējo pārskatu sniegšanas praksi, piedāvājot divus papildinājumus par vispārēju klimata informācijas atklāšanu un pārskatu sniegšanu saistībā ar scenāriju analīzi. Ziņojuma publicēšana notika savlaicīgi, lai uzņēmumi un finanšu iestādes varētu to izmantot savu korporatīvo pārskatu sagatavošanā par 2019. gadu. Eiropas laboratorijas vadības grupa 2019. gada trešajā ceturksnī īstenoja sabiedrisko apspriešanu par Eiropas laboratorijas darba kārtību nākotnē. Pamatojoties uz rezultātiem, darba grupa pieņēma lēmumu par otru Eiropas laboratorijas projektu, kurā īpaša uzmanība tiktu pievērsta pārskatu sniegšanai par nefinanšu riskiem, kā arī iespējām un saiknei ar uzņēmējdarbības modeli. Projekta darbība tika sākta 2020. gada otrajā ceturksnī. Eiropas Komisija atbalsta šo jauno projektu un ir iesniegusi pieprasījumu par tehnisko ieteikumu , pilnvarojot EFRAG 2020. gada jūnijā sākt sagatavošanās darbus iespējamo Eiropas nefinanšu pārskatu sniegšanas standartu izstrādei. Minētie sagatavošanās darbi kļūtu par Eiropas nefinanšu pārskatu sniegšanas standartu izstrādes pamatu, ja likumdevēji pēc Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvas pārskatīšanas nolemtu, ka šādi standarti ir nepieciešami. Tos īstenos projekta darba grupa (PDG), kuru 2020. gada septembrī izveidoja Eiropas laboratorija pēc izsludinātā kandidātu konkursa. Eiropas laboratorijas vadības grupa par PDG priekšsēdētāju ir iecēlusi Patrick de Cambourg, kurš šobrīd ir Grāmatvedības standartu iestādes (Autorité des Normes Comptables) vadītājs. 3.2.Pārvaldība, pārredzamība un publiskā pārskatatbildība 3.2.1.EFRAG pārvaldība pēc Filipa Meistada (Philippe Maystadt) ziņojuma ieteikumiem Ar EFRAG pārvaldības reformu, kas īstenota 2014. gada 31. oktobrī, tika uzlabots šīs organizācijas darbības pamatojums un pārstāvība un izveidots stabilāks process ES dalības nodrošināšanai standartu noteikšanas procesā. Pārvaldības reforma tika pabeigta 2016. gada jūlijā, EFRAG dalībnieku pilnsapulcē oficiāli ieceļot bijušo Eiropas Parlamenta deputātu Žanu Polu Gozesu (Jean-Paul Gauzès) — kuru izvirzīja Komisija un apstiprināja Eiropas Parlaments un Padome — EFRAG padomes priekšsēdētāja amatā. Viņa pilnvaru termiņš tika pagarināts vēl uz trim gadiem līdz 2022. gada 30. jūnijam.

Eiropas uzraudzības iestādes un ECB ir piekritušas būt par oficiāliem novērotājiem ar tiesībām uzstāties EFRAG padomē, nevis kļūt par pilntiesīgiem tās locekļiem. Tās ir būtiski sekmējušas EFRAG ietekmes analīzes sagatavošanu, jo īpaši finanšu stabilitātes jomā. EFRAG padome visus savus secinājumus 2019. gadā pieņēma pilnīgi vienprātīgi bez vajadzības pēc vairākuma balsojuma. Saskaņā ar F. Meistada ziņojumu 2017. gadā novērotāja vieta tika izveidota tām Eiropas organizācijām, kas pārstāv privātos ieguldītājus (“tiešos lietotājus”). EFRAG padome katru gadu EFRAG dalībnieku pilnsapulces pārraudzībā izvērtē savu locekļu darbības rezultātus un lietderību. 2019. gada izvērtējums, kas aptvēra dažādus stratēģijas, pārvaldības un darbības jautājumus, liecina, ka kopumā pārvaldības struktūra ir darbojusies labi, kā rezultātā ir palielinājusies uzticēšanās organizācijai. Nolūkā vēl vairāk uzlabot EFRAG turpmāko darbību lietderību tika pieņemti daži ieteikumi. Uzticēšanos EFRAG un tās atpazīstamību paredzēts palielināt, īstenojot EFRAG komunikācijas stratēģiju un izveidojot komunikācijas komandu, ko vadīs EFRAG padomes priekšsēdētājs. Ar iespējamiem interešu konfliktiem saistītas problēmas netika konstatētas. EFRAG iekšējos noteikumos ir izklāstītas prasības attiecībā uz interešu konfliktiem, un EFRAG padome ir izstrādājusi padomes locekļiem adresētu interešu konfliktu politiku , kas publicēta EFRAG tīmekļa vietnē. Minētās politikas mērķis ir nodrošināt uzticēšanos EFRAG kā organizācijai, kas strādā Eiropas sabiedrības interesēs. Politika ir paredzēta, lai novērstu situācijas, kurās var rasties konflikti vai iespaids par konfliktiem, kas attur no brīvām diskusijām, var būt par pamatu lēmumiem vai darbībām, kuras neatbilst plašas Eiropas sabiedrības vai EFRAG interesēm, vai liek domāt, ka EFRAG ir rīkojusies nepareizi. EFRAG padomes locekļi un darbinieki katru gadu paraksta deklarācijas, ar ko apliecina savu neatkarību. 3.2.2.Pārredzamības noteikumi 2019. gadā apkopotie pierādījumi liecina, ka kopumā EFRAG procesa pareiza norise turpina būt atbilstoša ieinteresēto personu vajadzībām. To apliecina pārredzama informācijas plūsma starp visām iesaistītajām pusēm. EFRAG turpina apliecināt savu apņemšanos sadarboties ar Komisiju, lai sasniegtu pārredzamības standartus, kas ir pat augstāki par tiem, kurus tā piemēroja agrāk. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka jaunie SFPS standarti atbilst Eiropas vajadzībām. Šis laika gaitā EFRAG izstrādātais pārredzamais publiskais pienācīgais process dod iespēju visām dalīborganizācijām no Eiropas paust savu nostāju, lai EFRAG to izskatītu; šāds process nodrošina, ka EFRAG nostājas noteikšanā tiek ņemta vērā Eiropā pastāvošā grāmatvedības un ekonomikas modeļu un uzskatu dažādība. Turklāt pienācīgā procesa ietvaros EFRAG publicē nostājas projektus sabiedriskās apspriešanas vajadzībām, veic testēšanas pasākumus uz vietas un cita veida seku izvērtējumus, organizē informēšanas pasākumus (daži no tiem ir īpaši paredzēti lietotājiem) un veic īpašas aptaujas, kā arī publicē rezultātus atsauksmju pārskatos un savu galīgo nostāju. EFRAG palīdz noteikt uz pierādījumiem balstītus standartus, veicot kvantitatīvus pētījumus, kas nodrošina informāciju diskusijā par EFRAG komentāru vēstulēm un apstiprinājuma ieteikumiem un kas pakāpeniski iegūst arvien lielāku nozīmi EFRAG pētnieciskajā darbā. EFRAG padomes, EFRAG TEG un EFRAG standartu noteicēju konsultatīvā foruma (EFRAG SNKF) sanāksmes ir publiskas, un sanāksmju darba kārtības un kopsavilkumi tiek publicēti EFRAG tīmekļa vietnē. Publiski pieejami ir arī EFRAG padomes, EFRAG TEG un EFRAG SNKF sanāksmēm paredzētie darba palīgmateriāli. Kopš 2018. gada marta šīs atklātās sēdes tiek pārraidītas tīmeklī, ļaujot ieinteresētajām personām vērot diskusijas ne tikai reālajā laikā, bet arī pēc tam, kad sanāksmes ir notikušas. EFRAG TEG diskusiju pamatā ir informācija, kas saņemta no EFRAG SNKF un EFRAG specializētajām darba grupām un padomdevēju grupām. Informācija, kas saņemta no EFRAG lietotāju komitejas, ir būtiski svarīga EFRAG darbam. Šo grupu, kā arī EFRAG padomes un EFRAG TEG dažādība gan ģeogrāfiskā, gan profesionālā ziņā, kā arī pārredzamais publiskais pienācīgais process nodrošina, ka EFRAG pienācīgi ņem vērā visus dažādos skatpunktus. EFRAG padome regulāri saņem ziņojumus par visām sanāksmēm, kurās piedalās EFRAG darbinieki un citas personas (izņemot kārtējās administratīvās sanāksmes). Šie ziņojumi apkopotā veidā tiek iekļauti galīgajos piešķīrumu ziņojumos, ko EFRAG iesniedz Komisijai. EFRAG katru gadu publicē gada pārskatu, kas nodrošina pilnīgu pārredzamību par tās pārvaldību, finanšu struktūru un galvenajām darbībām attiecīgajā gadā. 2019. gada pārskats tika publicēts 2020. gada 19. maijā. Visbeidzot, EFRAG padome 2019. gada 9. jūlijā apstiprināja Publiskās pārredzamības reģistru, kurā ir apkopotas visas padomes priekšsēdētāja, TEG priekšsēdētāja un EFRAG izpilddirektora sanāksmes un konferences. 3.2.3.EFRAG pārvaldības struktūras plaša pārstāvība un publiskā pārskatatbildība EFRAG dalīborganizāciju atsauksmes par pieeju EFRAG pārvaldības struktūrai, kas veicina plašu interešu pārstāvību un publisku pārskatatbildību, 2019. gadā kopumā ir bijušas pozitīvas. EFRAG saglabā modrību, lai garantētu neitralitāti un objektivitāti lēmumu pieņemšanas procesā. EFRAG savā padomē, tehnisko ekspertu grupā, darba grupās un padomdevēju grupās, kā arī Eiropas laboratorijas vadības grupā un tās projektu darba grupās cenšas panākt pienācīgu ģeogrāfisko, profesionālo un dzimumu līdzsvaru. EFRAG iekšējos noteikumos ir iekļautas prasības par vienas valstiskās piederības locekļu maksimālo skaitu EFRAG padomē un EFRAG TEG. Šīs prasības ir attiecinātas arī uz Eiropas laboratorijas vadības grupu. Turklāt ir noteiktas prasības arī par pienācīgu līdzsvaru profesionālās pieredzes un dzimuma ziņā. EFRAG padomes locekļus izvirza EFRAG dalīborganizācijas saskaņā ar sistēmu, kas izveidota atbilstoši F. Meistada ieteikumiem. EFRAG TEG, tās darba grupām un padomdevēju grupām, kā arī Eiropas laboratorijas vadības grupai un tās projektu darba grupām tiek izsludināti publiski kandidātu konkursi. Pieteikumu skaits mēdz būt ļoti atšķirīgs. Ir īpaši maz sieviešu dzimuma kandidāšu un kandidātu no Centrāleiropas un Austrumeiropas, tomēr situācija pamazām uzlabojas. Lai risinātu otro minēto problēmu, EFRAG 2020. gada EFRAG TEG rotācijas procesā, kas stājās spēkā no 2020. gada 1. aprīļa, ir iecēlusi EFRAG TEG locekli no Čehijas Republikas. Vadības komandā ir tikai sievietes — profesionāles savā jomā. EFRAG ir arī spējusi piesaistīt Eiropas laboratorijas vadības grupai un tās projektu darba grupai lielāku sieviešu dzimuma kandidāšu un kandidātu no Centrāleiropas un Austrumeiropas skaitu (detalizētu informāciju par situāciju 2019. gada 31. decembrī skatīt 4. papildinājumā). Lai gan šo darbību kopējie rezultāti bija pozitīvi, joprojām ir aktuāli daži iepriekšējos gados konstatētie iebildumi un ir nepieciešams turpināt darbu, lai palielinātu lietotāju, sagatavotāju un ieguldītāju skaitu, kas pašlaik ir nepietiekams. EFRAG būtu jāturpina rīkoties proaktīvi, apzinot to ieinteresēto personu atsauksmes, kuras ir mazāk iesaistītas EFRAG darbā, un jāsargās no jebkādas neobjektivitātes attiecībā uz nozari un citām interesēm. 3.2.4.Eiropas Parlamenta un Padomes iesaistīšanās agrīnā posmā

EFRAG ir pietiekami labi pazīstama to ieinteresēto personu iekšējā lokā, kas ir tieši ieinteresētas SFPS. Tomēr tās redzamība šķietami samazinājās 2019. gadā tādu politikas veidotāju kā Eiropas Parlaments vidū. EFRAG atzinīgi novērtētu ECON komitejas SFPS pastāvīgās grupas atjaunošanu Eiropas Parlamentā, lai varētu apmainīties viedokļiem un brīdināt par svarīgiem jautājumiem. Pretstatā iepriekšējam gadam 2019. gadā nenotika neviena viedokļu apmaiņa ar ECON komiteju atklātā sēdē. EFRAG ņēma vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. oktobra rezolūciju par 17. SFPS, iekļaujot to savā darbā ar 17. SFPS apstiprinājuma ieteikumu. EFRAG parasti apmeklē Grāmatvedību regulējošās komitejas sanāksmes un pēc Komisijas pieprasījuma informē par notiekošo darbu un konkrētiem tematiem. Tas ļauj Grāmatvedību regulējošajai komitejai un EFRAG apmainīties ar viedokļiem un laikus sniegt informāciju. Grāmatvedību regulējošā komiteja apspriež apstiprinājuma ieteikuma pieprasījuma vēstules pirms to iesniegšanas EFRAG, lai pārliecinātos, ka tiek ņemti vērā visi attiecīgie jautājumi. Tas, ka informācija no Parlamenta un Grāmatvedību regulējošās komitejas tiek saņemta jau agrīnā posmā, ļauj EFRAG iekļaut attiecīgos jautājumus savā sabiedriskajā apspriešanā par komentāru vēstules projektu vai apstiprinājuma ieteikuma projektu. 3.3.EFRAG finansēšanas struktūras dažādošana un līdzsvarošana EFRAG ir publiski un privāti finansēta organizācija, kas strādā Eiropas sabiedrības interesēs. EFRAG juridiskā forma ir AISBL (Beļģijas starptautiskā bezpeļņas organizācija). EFRAG finansējuma avots 2019. gadā bija astoņas Eiropas ieinteresēto personu organizācijas, deviņas valstu organizācijas, kā arī Eiropas Komisija. Dalīborganizāciju naudas līdzekļu iemaksu sadalījums ir norādīts 3. papildinājumā. Papildus naudas līdzekļiem EFRAG saņem mantiskus ieguldījumus, ko veic nealgotie EFRAG TEG, EFRAG padomes, darba grupu un padomdevēju grupu locekļi, kā arī ieguldījumus bezmaksas norīkojumu veidā EFRAG sekretariātam. EFRAG finanšu struktūrā 2019. gadā problēmas nebija novērojamas. Kopējie izdevumi un cilvēkresursu izmaksas nepārsniedza budžetu, un saglabājās esošais darbinieku loks. Tomēr ir svarīgi, ka nākotnē EFRAG nodrošina ilgtermiņa finansēšanas struktūru un atrod papildu finansējuma avotus ne tikai grāmatvedības profesijas iemaksu samazinājuma rezultātā 2020. gadā un Brexit finanšu ietekmes dēļ, bet arī lai ņemtu vērā koronavīrusa izraisīto iespējamo negatīvo ietekmi uz atsevišķu organizāciju iemaksām. EFRAG jau apzinās šo problēmu un meklē iespējas paplašināt tās dalīborganizāciju bāzi. EFRAG priekšsēdētājs Žans Pols Gozess 2019. gadā izveidoja darba grupu, kuras uzdevums ir domāt par EFRAG ilgtermiņa finansēšanas struktūru. Ideālā variantā EFRAG dalīborganizāciju bāzei būtu jāaptver visas ES dalībvalstis. Lielu atbalstu sniegtu visu ES iestāžu un dalībvalstu atbalsts, lai iedrošinātu valstu vietējās organizācijas pievienoties. 1.Sabiedrības interešu uzraudzības padome 4.1.Darbību pārskats Standartu noteikšanas vispārējā arhitektūra revīzijas, apliecinājuma, ētikas un izglītības jomā sastāv no trīs līmeņu struktūras, ko veido standartu noteikšanas padomes (SSB), kuras atbalsta Starptautiskā grāmatvežu federācija (IFAC), neatkarīga pārraudzība (PIOB) un pārskatatbildība publisko iestāžu uzraudzības struktūrai ( Uzraudzības grupai ). PIOB ir neatkarīga ārēja struktūra, kuras sastāvā ir desmit locekļi, ieskaitot tās priekšsēdētāju (Komisija ir izvirzījusi 2 ES locekļus no 10), un tā pārrauga standartu noteikšanu grāmatvežiem revīzijas, ētikas un izglītības jomā. Attiecīgie standarti ir starptautiskie revīzijas standarti (SRS), grāmatvežu ētikas standarti un starptautiskie izglītības standarti (SIS). Standartu noteikšanas struktūra izriet no 2003. gada IFAC reformām, kuras tika izstrādātas, lai reaģētu uz liela mēroga uzņēmumu sabrukumu un finanšu pārskatu sniegšanas un revīzijas nepilnībām daudzās valstīs. Galvenā reforma bija PIOB izveide ar mērķi palielināt ieguldītāju un citu personu uzticēšanos, pārraugot, lai standartu noteikšanas padomju darbības, kas saistītas ar revīziju, pienācīgi atbilstu sabiedrības interesēm. PIOB vispārējais uzdevums ir nodrošināt, lai tiktu ievērots pienācīgs process, pārraudzība un pārredzamība un tiktu aizsargātas sabiedrības intereses visā procesā, kas ietver revidentiem paredzētu starptautisku standartu ierosināšanu, izstrādi un pieņemšanu. PIOB arī apstiprina standartu noteikšanas padomju locekļu izvirzīšanu, saskaņo to stratēģijas un darba plānus, uzrauga standartu izstrādi un pārbauda, vai visi sabiedriskajās apspriešanās minētie elementi ir pienācīgi ņemti vērā. Vajadzības gadījumā PIOB iesaka pasākumus, lai nodrošinātu, ka standarti faktiski atbilst sabiedrības interesēm. Atbilstoši PIOB 2020. gada maijā publicētajā 15. publiskajā paziņojumā skaidrotajam PIOB 2019. gadā ir regulāri sazinājusies ar standartu noteikšanas padomēm, kuras ir tās pārraudzībā (Starptautisko Revīzijas un apliecinājuma standartu padomi (IAASB), Starptautisko Grāmatvedības izglītības standartu padomi (IAESB) un Starptautisko Grāmatvežu ētikas standartu padomi (IESBA)), to trijām konsultatīvajām padomdevēju grupām, Atbilstības padomdevēju grupu, Izvirzīšanas komiteju un IFAC vadību. Saskaņā ar PIOB ieteikumu IAASB tās stratēģijā nākamajiem četriem gadiem ir iekļāvusi informācijas apkopošanas aktivitātes gan attiecībā uz pieaugošajām bažām, gan revidentu lomu krāpniecības atklāšanā. IAASB pieņēma 315. starptautisko revīzijas standartu (ISA) (pārskatīts). 315. SGS ir noteiktas stingrākas prasības un detalizētākas vadlīnijas par riska identificēšanu un novērtēšanu un īpašu uzsvaru uz profesionālu skepticismu un datu analītiku, ko PIOB ir identificējusi kā galvenos sabiedrības interešu problēmjautājumus. PIOB arī sniedza komentārus par jaunajiem ierosinātajiem kvalitātes pārvaldības standartiem, ko IAASB šobrīd izstrādā, lai nodrošinātu kvalitatīvākas revīzijas un palielinātu profesionālā skepticisma nozīmi. IESBA izdotais Starptautiskais profesionālo grāmatvežu ētikas kodekss ir svarīgs rīks, kurā apvienoti pamatprincipi un noteikumi, kas virza profesionālos grāmatvežus un viņu uzņēmumus tāda uzņēmējdarbības modeļa virzienā, kurā tiek identificēti un novērsti iespējamie ētikas konflikti un neatkarības apdraudējumi. Šobrīd norisinās aktīvas diskusijas par pašreizējo praksi vienlaikus sniegt revīzijas un konsultāciju pakalpojumus. Tāpēc PIOB ir iedrošinājusi IESBA paplašināt atļauto un aizliegto ar dzīvības apdrošināšanu nesaistītu pakalpojumu projekta darbības jomu. IESBA 2019. gadā izdeva publisku ieteikumu par aktualizētu standartu, kas vēl vairāk ierobežotu ar dzīvības apdrošināšanu nesaistītu pakalpojumu piedāvāšanu revidētajiem uzņēmumiem, kā arī vēl citu jauna standarta projektu, saskaņā ar kuru revidentu pienākums būtu novērst ar samaksu saistīto jautājumu draudus revidentu neatkarībai (samaksu projekts).

PIOB ir arī aktīvi piedalījusies Uzraudzības grupas diskusijās par starptautisko ar revīziju saistīto standartu pašreizējā pārvaldības un pārraudzības modeļa reformu un devusi ieguldījumu “Sabiedrības interešu satvara” izveidē, kura mērķis būtu nodrošināt labāku mehānismu, lai novērtētu, kā sabiedrības intereses tiek ņemtas vērā visā standartu noteikšanas procesā. Uzraudzības grupa 2020. gada 14. jūlijā publicēja ieteikumus par starptautiskās revīzijas un ētikas standartu noteikšanas sistēmas stiprināšanu. 4.2.Pārvaldība un pārskatatbildība PIOB locekļus ieceļ Uzraudzības grupa, kas ir tieši atbildīga par vispārējās pārvaldības pasākumiem starptautisko revīzijas, apliecinājuma, ētikas un izglītības standartu jomā. Uzraudzības grupa, kuras locekle ir Eiropas Komisija, uzrauga, kā PIOB veic savus sabiedrības interešu uzdevumus, jo īpaši attiecībā uz PIOB standartu noteikšanas procesa pārraudzību. Attiecībā uz iespējamajām interešu konflikta situācijām PIOB locekļiem un darbiniekiem jāievēro PIOB Rīcības kodekss. PIOB Rīcības kodeksa pirmais princips paredz, ka padomes locekļi un darbinieki nedrīkst iesaistīties nevienā jautājumā, saistībā ar kuru viņu spriedumu var ietekmēt interešu konflikts. Katru gadu katrs padomes loceklis paraksta deklarāciju par interešu konfliktu neesību. Neviens no PIOB padomes locekļiem 2019. gadā nav ziņojis par interešu konfliktu. 4.3.2019. gada norises finansējuma dažādošanas jomā PIOB finansējums tiek veidots tā, lai saglabātu gan tās faktisko neatkarību, gan priekšstatu par tās neatkarību. Šā sabiedrības interešu mērķa sasniegšanā stabilu finansējuma avotu pareiza dažādošana palīdzētu ne tikai saglabāt finansējuma nepārtrauktību, bet arī garantēt PIOB neatkarību. Finansējuma avotu dažādošanas nozīmīgums tika atzīts jau Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) 2003. gada reformā, kas ir pamats pašreizējai starptautisko standartu noteikšanas sistēmai, kuras daļa ir arī PIOB. Kopš PIOB izveides 2005. gadā līdz pat 2010. gadam, kad darbību sāka Kopienas finansējuma programma, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 716/2009/EK, tās vienīgā finansētāja bija IFAC (izņemot dažus mantiskus ieguldījumus, ko veica Spānija (piemēram, Madrides biroja īre)). Līdzekļi, kas attiecīgajā gadā saņemti no IFAC, veido maksimālo garantēto iemaksu. Ar iemaksām, ko veic nevis IFAC, bet citas organizācijas, tiek aizstāta un tādējādi samazināta IFAC iemaksa attiecīgajā gadā. Optimālā gadījumā IFAC finansējuma daļai vajadzētu būt mazāk nekā pusei no PIOB gada izdevumu kopsummas. Taču atrast citus publiskā sektora līdzekļu devējus ir ļoti grūti. ES jau daudzus gadus ir otrs lielākais PIOB līdzekļu devējs. 2019. gadā PIOB ieņēmumi (naudas līdzekļi un mantiski ieguldījumi) sasniedza 1 858 346 EUR, un ES iemaksas bija 338 000 EUR jeb 18,18 %. IFAC iemaksāja 1 201 028 EUR jeb 64,62 %. Regulas 9. panta 5. punktā ir noteikts, ka, ja attiecīgajā gadā IFAC finansējums pārsniedz divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, Komisijai ir jāierosina attiecīgajā gadā ierobežot savas gada iemaksas, lai summa nepārsniegtu 300 000 EUR. Līdz šim tas nav noticis. Tādējādi — tā kā IFAC finansējums nav sasniedzis regulā noteikto izšķirošo robežvērtību (66,66 %) — Komisijai nav jāpārskata savas 2019. gadā veiktās iemaksas PIOB budžetā. 5.Secinājumi un nākotnē apsveramie jautājumi Pašreizējais finansējuma programmas novērtējums, ko Eiropas Komisijas veica 2019. gadā, apliecina ES finansējuma programmas atbilstību un pievienoto vērtību. Vēl tas apstiprina, ka programma stiprina trīs finansējuma saņēmēju (SFPS fonda EFRAG un PIOB) leģitimitāti darboties Eiropas sabiedrības interešu labā, izstrādājot un popularizējot Eiropas viedokļus finanšu pārskatu un revīzijas jomā un nodrošinot šo viedokļu pienācīgu ņemšanu vērā IASB un IFAC standartu noteikšanas procesos. Attiecībā uz SFPS fondu IASB veica pasākumus, lai novērstu bažas, kas radās 17. SFPS pirmsieviešanas posmā. Tā atlika ieviešanas datumu par diviem gadiem, nosakot, ka ieviešanas datums ir 2023. gada 1. janvāris, un iestrādāja 17. SFPS mērķtiecīgus grozījumus. Tomēr to, cik lielā mērā ir ņemtas vērā visas Eiropas bažas, varēs novērtēt tikai pēc tam, kad EFRAG būs iesniegusi Eiropas Komisijai savu apstiprinājuma ieteikumu par 17. SFPS grozījumiem. Turklāt SFPS fonda finansējuma sadalījums 2019. gadā liecina par to, ka plaisa starp finanšu iemaksām un jurisdikcijas pārstāvību pilnvaroto padomē un IASB padomē ir vēl vairāk palielinājusies, lai gan situācija jau sākotnēji ir bijusi nelīdzsvarota. No reģiona “Ziemeļamerika un Dienvidamerika” ir saņemta īpaši maza finansējuma daļa (5 %), bet tam ir tikpat liels vietu skaits kā ES, kas nodrošina 38 % no kopējā finansējuma (Komisija un dalībvalstis), un lielāks vietu skaits nekā Āzijai un Okeānijai, kas nodrošina 33 % no kopējā finansējuma. Attiecībā uz EFRAG Komisija ir jo īpaši atzinīgi novērtējusi visaptverošo seku analīzi, ko EFRAG sāka, lai atbalstītu turpmāko apstiprinājuma ieteikumu par 17. SFPS “Apdrošināšanas līgumi”, un tās būtisko nozīmi, sniedzot tehniskus ieteikumus Komisijai par alternatīvām uzskaites procedūrām attiecībā uz ilgtermiņa pašu kapitāla instrumentiem un iesakot Komisijai pieprasīt, lai IASB veiktu “ātru” pārskatu par pašu kapitāla instrumentu nepārklasificēšanas procedūru 9. SFPS. PIOB neatkarīgās pārraudzības funkcija ir paredzēta, lai ieguldītājiem un citām personām apliecinātu, ka ar revīziju saistīto standartu noteikšana notiek sabiedrības interesēs. Uzraudzības grupas iesāktās reformas mērķis ir uzlabot PIOB pārraudzības lomu un paplašināt tās finansējuma bāzi.