Viena no galvenajām iniciatīvām te būs pašreizējo saskaņoto standartu atjaunināšana, ko veiks Eiropas standartizācijas organizācijas, un to Komisija plāno pieprasīt sakarā ar Direktīvas 2013/29/ES par pirotehniskajiem izstrādājumiem prasībām un jaunumiem tehnoloģijās. Atjaunināšana uzlabos pirotehnisko izstrādājumu drošumu un atbilstības novērtēšanas kvalitāti, šajā jomā pastāvošos standartus pieskaņojot spēkā esošajām normatīvajām un drošuma prasībām un jaunākajām tehnoloģijām.

Eiropas standartizācijas sistēma balstās uz publiskā un privātā sektora partnerību starp Komisiju un standartizētājiem. Tās unikalitāte slēpjas saskaņoto Eiropas standartu izmantošanā. Šos standartus izstrādā (vai attiecīgā gadījumā pārskata) pēc Komisijas pieprasījuma piemērot Savienības saskaņošanas tiesību normas. Pieņemtie standarti kļūst par Savienības tiesību sastāvdaļu, un to izmantošana ļauj ražotājiem visā vienotajā tirgū pieņemt, ka viņu produkti atbilst Savienības tiesību aktu prasībām.

Standartiem ir svarīga tautsaimnieciska ietekme, un uzņēmumi un patērētāji vienotajā tirgū diendienā izjūt to doto labumu. Labi funkcionējoša standartizācijas sistēma palīdz Eiropai saglabāt celmlauža priekšrocības un iet kopsolī ar tirgus attīstības radītajām pārmaiņām un iespējām. Tajā pašā laikā standarti garantē augstu drošuma, veselības, patērētāju un vidisko aspektu līmeni, lai aizsargātu Eiropas pilsoņus.

Nupat pieņemtās Regulas (ES) 2019/1009 par mēslošanas līdzekļiem paplašinātajā tvērumā ietilpst ne tikai mēslošanas līdzekļi no dabā iegūtiem vai ķīmiski saražotiem neorganiskiem materiāliem, bet arī no reciklētiem vai organiskiem materiāliem ražoti mēslošanas līdzekļi. Saskaņotas analītiskās testēšanas metodes, pēc kurām pārbaudīt, vai no otrreizējām izejvielām iegūtie mēslošanas līdzekļi atbilst prasībām, ļaus veikt kopīgas pārbaudes un testēšanu, panākot atbilstību tiesību normu prasībām, un atvieglinās tirdzniecību vienotajā tirgū.

Sakarā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu, Komisija plāno lūgt Eiropas standartizācijas organizācijas izstrādāt ierobežoto vielu (policiklisko aromātisko ogļūdeņražu) migrācijas robežvērtības gumijas un plastmasas materiālos, ko izmanto patēriņa precēs.

Lai nodrošinātu ar Būvizstrādājumu regulu (ES) Nr. 305/2011 vai tās līdzekļiem izveidotās saskaņošanas sistēmas atbilstīgu darbību, ir vajadzīga vienota tehniskā valoda. Komisija ir iecerējusi lūgt izstrādāt virkni standartu šajā jomā.

Ņemot vērā atbilstības uzraudzības struktūru ietekmi uz iekšējo tirgu, sevišķi uz MVU, ir svarīgi nodrošināt, lai akreditācija un atbilstības novērtēšana visās dalībvalstīs būtu ar vienādu bardzību. Tāpēc Komisija lūgs izstrādāt saskaņotus standartus, kas balstītu Akreditācijas regulu (EK) Nr. 765/2008 un Tirgus uzraudzības regulu (EK) Nr. 1221/2009.

Visbeidzot, būs vajadzīgi saskaņoti standarti, kas balstīs atbilstību Direktīvā (ES) 2019/882 noteiktajām produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām. Šie standarti palīdzēs saskaņot pieejas, ko ražotāji un pakalpojumu sniedzēji tagad izmanto, lai ievērotu prasības, kas izpildāmas, ražojot produktus un sniedzot pakalpojumus ar īpašiem pieejamības elementiem, tādējādi sagādājot invalīdiem labāku piekļūšanu iekšējā tirgus produktiem un pakalpojumiem.

2.2.Eiropas standartizācijas sistēmas stratēģiskās prioritātes

Komisija plāno turpināt sadarbību ar partneriem Eiropas standartizācijas sistēmā stratēģiski svarīgās jomās, lai nodrošinātu, ka izstrādātie standarti balsta tās plašākās politiskās prioritātes pilnībā funkcionējoša vienota tirgus izveidē.

Mākslīgais intelekts (AI) plaši ietekmēs tautsaimniecību un sabiedrību. 2018. gadā paziņojumā “Mākslīgais intelekts Eiropai” Komisija atzina AI nozīmi vienotajā tirgū. Paziņojumā izklāstīta Eiropas iniciatīva par AI, kas būtu daļa no digitālā vienotā tirgus, un uzsvērta tā nozīme Savienības rūpniecības nozaru spējā konkurēt pasaules tirgū. Standartizācija palīdz risināt šās pamattehnoloģijas radītās problēmas, sevišķi drošuma, atbildības un ētikas ziņā. Standartu izstrādei, kas atspoguļo Eiropas perspektīvu uz AI balstītu sistēmu darbībā, jābūt svarīgai Eiropas standartizācijas organizāciju prioritātei.

Standartizācijai ir liela nozīme lietu interneta (IoT) attīstībā, jo pasaulē, kurā ir milzums viedierīču, izšķirīga nozīme ir drošībai, drošumam, uzticamībai un sadarbspējai. Tādēļ Eiropas standartizācijas organizācijām jākoncentrējas uz tādu standartu izstrādi, kas uzlabos drošības protokolus, paredzēs un mazinās kiberuzbrukumus un nodrošinās dažādu IoT tīklu sadarbspēju.

Tehnoloģiju aizsardzība no kiberdraudiem ar kiberdrošību ir priekšnoteikums to ieviešanai un izmantošanai. Tas ir svarīgi gan privātuma aizsardzībai, gan tāpēc, ka jāsargā kritiskā Eiropas infrastruktūra, piemēram, enerģijas ražošanas iekārtas un pārvades un telesakaru tīkli. “ES kiberdrošības akts” izveido Eiropas kiberdrošības sertifikācijas satvaru IKT produktiem, pakalpojumiem un procesiem. Jaunajā regulējumā liela nozīme ir standartizācijai. Tāpēc Komisija gaida ciešu sadarbību kiberdrošības jautājumos starp Eiropas standartizācijas organizācijām un ES Kiberdrošības aģentūru ENISA, kas palīdzētu vēl vairāk pilnveidot vienoto Eiropas tirgu, reaģēt uz strauji mainīgo un sarežģīto privātuma jomu un vispār paaugstināt ES kiberdrošības līmeni.

Komisija ir pieņēmusi ieteikumu “Eiropas e-veselības pacienta karšu apmaiņas formāts”. Ieteikums atbalsta veselības aprūpes digitālo pārveidi ES, cenšoties palaist brīvībā medicīnisko datu pārrobežu plūsmu un atbalstot dalībvalstu centienus nodrošināt cilvēkiem drošu piekļūšanu medicīniskajiem datiem un apmaiņu ar tiem no jebkuras ES vietas. Šī tehnoloģija ļaus cilvēkiem ātri piekļūt saviem medicīniskajiem datiem un dalīties tajos ar mediķiem, piemēram, konsultējoties ar speciālistu vai saņemot neatliekamo palīdzību citā ES valstī.

Eiropas standartizācijas organizācijām būtu jāatbalsta ieteiktā Eiropas elektronisko veselības karšu apmaiņas formāta ieviešana, izstrādājot mūsdienīgu standartus, kas sargā medicīniskos datus un gādā par drošību tīklu un informācijas sistēmās, kurās balstās tādas elektroniskas pacientu karšu sistēmas. Tas palīdzēs izvairīties no datu aizsardzības pārkāpumiem un minimizēt drošības pārkāpumu risku.

2018. gadā tika pieņemts paziņojums “Pretim automatizēto transportlīdzekļu mobilitātei. ES nākamības mobilitātes stratēģija”, kur uzsvērts, ka satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu mobilitāte var mainīt cilvēku pārvietošanos un transportlīdzekļu izmantošanu, tirdzniecību un turēšanu. Tā arī radīs jaunas uzņēmējdarbības attīstības jomas un bruģēs ceļu jauniem mobilitātes pakalpojumiem mainīgā enerģijas tirgū. Tādas mobilitātes pārejas sekmes ir atkarīgas no jaunās sistēmas veiktspējas, finansiālās pieejamības un ilgtspējas. Standartizācijas uzdevums ir atbalstīt dažādu apakšsistēmu, t. i., transportlīdzekļu, ceļu un energosistēmu, sadarbspēju un savienojamību. Eiropas standartizācijas organizācijām būtu cieši jāsadarbojas ar autobūvētājiem, enerģijas piegādātājiem un IKT nozari, izstrādājot standartus, kas attiecas uz sadarbīgo sistēmu sadarbspēju, aptverot visas transportlīdzekļu klases pāri valstu un marku robežām, un īpaši svarīgi ir atbalstīt komunikācijas protokolu standartizāciju vairāku marku automobiļu braukšanai ciešās kolonās.

Arī dzelzceļa nozarē izšķirīga nozīme ir standartu izstrādei digitalizācijas, automatizācijas un kiberdrošības jomā. Tādi standarti veicinās dažādu dzelzceļa apakšsistēmu integrāciju multimodālā transporta sistēmā un pasargās tās potenciālos vājos punktus vai komponentus no neatļautas piekļuves.

Pēdējos gadu desmitos tērauda rūpniecība ir panākusi ievērojamu siltumnīcefekta gāzu samazinājumu, uzlabojot energoefektivitāti un ieviešot jaunas tehnoloģijas. Tomēr pašreizējie ražošanas procesi ir izsmēluši savas iespējas, un ir vajadzīgs izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lai vēl vairāk samazinātu siltumnīcefekta gāzu izplūdi un sasniegtu 2030. gada klimata un enerģijas satvara un 2050. gada ilgtermiņa stratēģijas mērķus. Pienācīgi ievērojot standartus novatorisku ražošanas procesu izpētes posmā, būs vieglāk nodrošināt vienmērīgu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. Bez tam Eiropas standarti var balstīt novatorisku tērauda ražošanas tehnoloģiju saskaņotu ieviešanu vienotajā tirgū.

Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas (EDIDP) mērķis ir atbalstīt Savienības aizsardzības rūpniecības spēju konkurēt un inovēt. Tā ir Eiropas Aizsardzības fonda (EAF) izmēģinājuma programma, kas dos finansiālu stimulu dalībvalstīm iesaistīties kopīgā pētniecībā par aizsardzības iekārtām un tehnoloģijām ES saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (2021–2027). Eiropas Aizsardzības rīcības plānā EDIDP ir paredzēts atsevišķās jomās piešķirt Eiropas aizsardzības rūpniecībai finansiālu atbalstu jaunu ražojumu un tehnoloģiju izstrādes posmā. EDIDP darba programmu 2020.–2021. gadam pieņēma 2019. gada 19. martā, un 2019. gada 4. aprīlī tika publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus par 2019. gadu. Plašāka dalībvalstu sadarbība aizsardzības jomā tās apjomu dēļ ļauj ietaupīt līdzekļus un samazināt militāro iekārtu ražošanas un iegādes izmaksas. Standartiem būtu šī sadarbība jāatbalsta, piedāvājot vienotu nomenklatūru attiecīgā materiāla projektēšanai, izstrādei un iegādei.