Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2014.–2020. gadā /* COM/2013/0552 final - 2013/0266 (CNS) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts Priekšlikuma pamatojums un mērķi 2. pants Padomes 2008. gada 8. jūlija Regulā (EK) Nr. 645/2008, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību. Spānijas Karalistes valdība ir izteikusi lūgumu pagarināt minētajā regulā paredzēto pasākumu termiņu. Kanāriju salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis attiecībā pret vietējam patēriņam nozīmīgu zvejas produktu piegādes avotiem rada izmaksas, kas uzliek smagu slogu šai nozarei. Šā dabiskā ierobežojuma negatīvo ietekmi var mazināt, uz laiku apturot muitas nodokļu piemērošanu attiecīgo produktu importam no trešām valstīm. Ierosinātie ievedmuitas samazinājumi kopā ar citiem pasākumiem, kas īpaši paredzēti tālākajiem reģioniem, palīdzēs Kanāriju salām pārvarēt strukturālās problēmas, ar kurām tās saskaras. Vispārīgais konteksts Kanāriju salas ir viens no Eiropas Savienības tālākajiem reģioniem, kuriem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu var paredzēt īpašus pasākumus, lai pārvarētu ekonomiskās grūtības, ar ko šie reģioni saskaras ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ. Kopš 1991. gada Eiropas Savienība ir daļēji vai pilnībā apturējusi kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošanu dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās. Lai apturētu nodokļu piemērošanu zivju produktu importam Kanāriju salās, līdz šim ir pieņemtas šādas regulas: a) Padomes 1991. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1911/91 par Kopienas tiesību aktu piemērošanu Kanāriju salām; b) Padomes 1992. gada 14. decembra Regula (EEK) Nr. 3621/92, ar ko uz laiku aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās; c) Padomes 2002. gada 25. marta Regula (EK) Nr. 704/2002 par kopējā muitas tarifa autonomo likmju atsevišķu rūpniecības ražojumu ievešanai pagaidu atcelšanu un Kopienas tarifa autonomo kvotu atklāšanu dažu zvejniecības produktu ievešanai un šo kvotu pārvaldību Kanāriju salās, un d) Padomes 2008. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 645/2008, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību. Spēkā esošie noteikumi par autonomiem tarifa samazinājumiem Padomes 2008. gada 8. jūlija Regula (EK) Nr. 645/2008, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību, zaudēs spēku 2013. gada 31. decembrī. Līdzīgus tarifa samazinājumus (apturēšanu) piemēro dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās. Tos īsteno ar Padomes 2011. gada 19. decembra Regulu (ES) Nr. 1386/2011, ar ko uz laiku atliek kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes 2006. gada 30. janvāra Regulu (EK) Nr. 247/2006, proti, tā sauktā POSEI regula, ietver īpašu piegādes režīmu, kura mērķis ir mazināt papildu izmaksas, kas rodas to produktu piegādē, kuri ir būtiski svarīgi cilvēku uzturam, pārstrādei vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi. Saskaņā ar šo piegādes režīmu dažu lauksaimniecības produktu imports no trešām valstīm ir atbrīvots no nodokļiem. Minēto regulu piemēro visiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā minētajiem reģioniem, tostarp Kanāriju salām. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Attiecībā uz atbalstu Kanāriju salu zivsaimniecības nozarei ierosinātās beznodokļu tarifa kvotas jāuzskata par papildinājumu citiem pasākumiem, jo īpaši shēmai to papildu izmaksu kompensēšanai, kuras radušās tālāko reģionu zvejas produktu tirdzniecībā (Padomes 2007. gada 21. maija Regula (EK) Nr. 791/2007). Turklāt šis priekšlikums ir saskaņā ar Savienības rīcībpolitiku, jo īpaši kopējo zivsaimniecības politiku. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Padomes Regulas (EK) Nr. 645/2008 2. pantā norādīts, ka Spānijas iestādēm ir jāiesniedz divi īstenošanas ziņojumi (2010. gada maijā un 2012. gada maijā) un Komisijai pēc šo ziņojumu saņemšanas jāizvērtē pasākumu ietekme. Spānijas iestādes izpildīja iepriekš minēto ziņošanas pienākumu un iesniedza divus ziņojumus: vienu 2010. gada jūlijā un otru 2012. gada jūnijā. Komisija pieprasīja papildu informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu pasākumu ietekmi, kā prasīts regulā. Spānijas iestādes sniedza prasīto informāciju, kas ļāva Komisijai pabeigt pasākumu izvērtēšanu. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Izvērtēšanā tika izmantots arī novērtējuma ziņojums[1] par kompensācijas režīmu, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 791/2007. Šajā novērtējuma ziņojumā ir sniegta attiecīga informācija par Kanāriju salām attiecībā uz jomām, kas ir būtiskas tarifa kvotu ietekmes izvērtēšanai (piemēram, iedzīvotāji, zivsaimniecības nozares struktūra, zivju produktu ražošana, pārstrāde un tirdzniecība). Šajā ziņojumā skarti arī jautājumi par iespējamo mijiedarbību starp tarifa kvotām, kas noteiktas zivju produktiem, un kompensācijas režīmu, ko Kanāriju salās piemēro ar Padomes Regulu (EK) Nr. 791/2007. Tika izmantots arī 2009. gada novērtējuma ziņojums[2] par POSEI programmu un īpašiem pasākumiem par labu Egejas jūras nelielajām salām. Līdztekus faktu materiālam par Kanāriju salu ekonomiku šajā ziņojumā tika analizēta mijiedarbība starp pasākumiem, kas ļauj bez nodokļiem importēt konkrētus lauksaimniecības produktus, un ES finansiālo atbalstu vietējai lauksaimniecībai. Ietekmes novērtējums Ņemot vērā to, ka pasākumu darbības joma ir ļoti ierobežota un priekšlikums attiecas uz tādu pasākumu turpināšanu, kas piemēroti jau iepriekš, ietekmes novērtējums neradītu nekādu pievienoto vērtību. Izvērtējot Spānijas iestāžu ziņojumus, tika nodrošināts Komisijas priekšlikuma sagatavošanai vajadzīgais pamats. Priekšlikuma juridiskie aspekti Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pagarināt pašreizējo autonomo tarifa kvotu piemērošanu uz vēl vienu 7 gadu periodu, t. i., no 2014. gada līdz 2020. gadam. Šis 7 gadu termiņš sinhronizē pasākumus ar citām Savienības darbībām par labu Kanāriju salām, jo īpaši tām, kas ierosinātas Komisijas priekšlikumā par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu[3]. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pants. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Ierosinātās tarifa kvotas segtu Kanāriju salu vietējā tirgus vajadzības, vienlaikus nodrošinot, ka to produktu plūsmas, kuru importam piemēro samazinātu nodokļa likmi, Savienībā ir prognozējamas un skaidri identificējamas. Nodokļu piemērošana ir apturēta tikai attiecībā uz dažiem zvejas produktiem ierobežotā apmērā un uz ierobežotu laiku. Arī pasākumu ietekme ir ierobežota, jo produkti ir paredzēti vienīgi Kanāriju salu tirgum. Jo īpaši attiecībā uz ziņojumiem, kas iesniedzami par pasākumu īstenošanu, ir panākts minimāls valsts un reģionālo iestāžu un Komisijas dienestu administratīvais slogs. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Līgumā nav paredzēti nekādi citi līdzekļi šādu pasākumu īstenošanai. Ietekme uz budžetu Priekšlikums ietekmē Savienības budžetu, jo apturētā nodokļu piemērošana radīs ieņēmumu zaudējumus attiecībā uz Savienības pašu resursiem. Papildu informācija Priekšlikumā ir iekļauta pārbaudes klauzula. Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. 2013/0266 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2014.–2020. gadā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6], saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Kanāriju salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis attiecībā pret dažu vietējam patēriņam nozīmīgu zvejas produktu piegādes avotiem rada papildu izmaksas šai nozarei. Šo Līguma 349. pantā atzīto dabisko traucējumu, kuru rada tas, ka tās ir salas, to attālums un atrašanās perifērijā, var mazināt, cita starpā uz laiku apturot muitas nodokļu piemērošanu attiecīgo produktu importam no trešām valstīm, nosakot autonomas Savienības tarifa kvotas piemērotā apjomā. (2) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 645/2008[7] ir atvērtas autonomas Kopienas tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredzēta šo kvotu pārvaldība laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. (3) Spānija 2012. gada septembrī lūdza pagarināt Savienības tarifa kvotu piemērošanu dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās saskaņā ar Līguma 349. pantu. (4) Spānijas iestādes 2010. gada jūlijā un 2012. gada jūnijā iesniedza ziņojumus par Regulas (EK) Nr. 645/2008 3. pantā minēto pasākumu īstenošanu. Komisija, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, izvērtēja pasākumu ietekmi. (5) Spānijas iestāžu sniegtajos ziņojumos ir iekļauta informācija par tarifa kvotu izmantojumu 2007.–2011. gadā. Šī informācija liecina, ka, kopumā ņemot, iepriekšminētajā periodā tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2997 bija gandrīz pilnībā izmantota un ka tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2651 nebija pilnībā izmantota. (6) Tā kā tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2997 bija gandrīz pilnībā izmantota un tas, ka tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2651 nebija izmantota, varētu būt saistīts ar pagaidu faktoriem un ārējiem faktoriem, ir lietderīgi noteikt kvotas tādā pašā apmērā. (7) Kanāriju salās ekonomikas un finanšu krīzes iespaidā ir radušies sarežģīti ekonomiskie apstākļi, tāpēc vietējais pieprasījums pēc produktiem, uz ko attiecas tarifa kvota ar kārtas numuru 09.2651, ir strauji krities, un tas varētu būt šīs kvotas nepilnīgā izmantojuma iemesls. (8) Tarifa kvotas, kas ir līdzīgas kvotām, kuras atvērtas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 645/2008 attiecībā uz dažiem zvejas produktiem, ir pamatotas, jo tās segtu Kanāriju salu vietējā tirgus vajadzības, vienlaikus nodrošinot, ka to produktu plūsmas, kurus importē ar samazinātu nodokļa likmi, Savienībā būtu prognozējamas un skaidri identificējamas. (9) Lai saimnieciskās darbības veicēji ilgtermiņa perspektīvā varētu sasniegt darbības līmeni, kas stabilizē salu ekonomisko un sociālo vidi, ir lietderīgi uz vēl vienu periodu pagarināt kopējā muitas tarifa nodokļu autonomās tarifa kvotas piemērošanu dažām precēm, kas sīki aprakstītas Regulas (EK) Nr. 645/2008 pielikumā. (10) Lai nepieļautu iekšējā tirgus integritātes un saskaņotības mazināšanos, būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka zvejas produkti, attiecībā uz kuriem nodokļa piemērošana ir apturēta, ir paredzēti vienīgi Kanāriju salu vietējam tirgum. (11) Būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka Komisija regulāri saņem informāciju par attiecīgā importa apjomu, lai tā vajadzības gadījumā varētu rīkoties ar mērķi nepieļaut jebkādu spekulatīvu apriti vai tirdzniecības plūsmas novirzes. (12) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, kas tai ļautu tirdzniecības plūsmas novirzes gadījumā uz laiku atcelt nodokļa piemērošanas apturēšanu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[8]. (13) Noteikumiem, kas jāpieņem, būtu jānodrošina Regulā (EK) Nr. 645/2008 noteikto pasākumu nepārtrauktība, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. No 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim šīs regulas pielikumā minētos kopējā muitas tarifa nodokļus, kas piemērojami pielikumā norādīto zvejas produktu importam Kanāriju salās, pilnībā aptur attiecībā uz pielikumā norādīto daudzumu. 2. Apturēšanu, kas minēta 1. punktā, piemēro vienīgi produktiem, kas paredzēti Kanāriju salu vietējam tirgum. Tā attiecas vienīgi uz zvejas produktiem, kas nav izkrauti no kuģa vai gaisa kuģa, pirms Kanāriju salu muitas iestādēm ir iesniegta muitas deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā. 2. pants Tarifa kvotas, kas minētas 1. pantā, pārvalda saskaņā ar 308.a pantu, 308.b pantu un 308.c panta 1. punktu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi [9]. 3. pants Komisija līdz 2019. gada 30. jūnijam izvērtē 1. pantā paredzēto pasākumu ietekmi un, pamatojoties uz saviem secinājumiem, iesniedz attiecīgus priekšlikumus laikposmam pēc 2020. gada. 4. pants 1. Ja Komisijai ir pamats uzskatīt, ka nodokļa piemērošanas apturēšana, kas noteikta ar šo regulu, ir izraisījusi konkrēta produkta tirdzniecības plūsmas novirzes, tā var pieņemt īstenošanas aktus, atceļot nodokļa piemērošanas apturēšanu uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ievedmuitu produktiem, kuriem nodokļa piemērošanas apturēšana uz laiku ir atcelta, nodrošina ar garantiju, un šādas garantijas sniegšana ir nosacījums attiecīgo produktu laišanai brīvā apgrozībā Kanāriju salu apgabalā. 2. Šā panta 1. punktā minētajā 12 mēnešu periodā Padomei pēc Komisijas ierosinājuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu būtu jāpieņem galīgais lēmums par to, vai saglabāt vai atcelt nodokļa piemērošanas apturēšanu. Ja nodokļa piemērošanas apturēšanu atceļ, ar garantiju nodrošinātā nodokļu summa tiek pilnībā iekasēta. 3. Ja 12 mēnešu laikā nav pieņemts galīgais lēmums saskaņā ar 2. punktu, garantijas atbrīvo. 5. pants 1. Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 247.a panta 1. punktu[10]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 6. pants Komisija un dalībvalstu muitas iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu pienācīgu šīs regulas piemērošanas pārvaldību un kontroli. 7. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS Kārtas Nr. || KN kods || Apraksts || Kvotas apjoms (tonnās) || Kvotas nodoklis (%) 09.2997 || 0303 || Saldētas zivis, izņemot zivju fileju un citādu zivju mīkstumu, kas minēts pozīcijā 0304 || 15 000 || 0 0304 || Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts) 09.2651 || 0306 || Vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; kūpināti vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā || 15 000 || 0 0307 || Mīkstmieši, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, vītināti, sālīti vai sālījumā; kūpināti mīkstmieši, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; mīkstmiešu milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā 0308 || Ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, vītināti, sālīti vai sālījumā; kūpināti ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS ATTIECĪBĀ UZ PRIEKŠLIKUMIEM, KAS IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes regulai, ar ko atver autonomas Savienības tarifa kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību 2. BUDŽETA POZĪCIJAS Nodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pants. 2013. gadam budžetā paredzētā summa: EUR 18 631 800 000 3. FINANSIĀLĀ IETEKME ¨ Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes X Priekšlikums finansiāli neietekmē izdevumus, taču tas finansiāli ietekmē ieņēmumus, un ietekme ir šāda: (miljonos EUR, viena zīme aiz komata) || || Budžeta pozīcija || Ieņēmumi || Periods, kas sākas dd/mm/gggg || [2014.–2020. gads] 120. pants || Ietekme uz pašu resursiem || 01.01.2014.–31.12.2020. || –9,1/gadā 4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Tarifa kvotu pārvaldības noteikumi ietver pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu krāpšanu un pārkāpumus (Kopienas Muitas kodeksā un tā īstenošanas noteikumos paredzēto kontroles pasākumu piemērošana). 5. CITAS PIEZĪMES Šīs darbības aptuvenās izmaksas Kopējo darbības izmaksu aprēķināšanas metode Pamatojoties uz visjaunāko pilnīgo statistiku (2012), šīs regulas piemērošanas rezultātā var rasties ikgadējs ieņēmumu zaudējums aptuveni 12,1 milj. euro apmērā (skatīt tabulu). Norādītā summa vispār ir aprēķināta, pamatojoties uz lielākās labvēlības režīma (MFN) nodokļa likmēm, un tā ir maksimālā summa, jo Savienība piemēro zemākus nodokļus importam no vairākām valstīm. Tāpēc faktiskais ieņēmumu zaudējums parasti ir mazāks, jo MFN nodokļu likmes nepiemēro visu laiku. Kārtas Nr. || Kvotas apjoms (tonnās) || Aplēstā cena (EUR/t) || MFN nodoklis (%) || Kvotas nodoklis (%) || Nesaņemtie nodokļi gadā (EUR) 09.2997 || 15 000 t || 3076 || 11 (vidējais nodoklis) || 0 || 5 076 052 09.2651 || 15 000 t || 4547 || 10,3 (vidējais nodoklis) || 0 || 7 025 452 Kopā || || || || || 12 101 503 Aptuvenā kopējā zaudēto ieņēmumu summa salīdzinājumā ar situāciju, ja tarifa kvotas nepiemērotu: EUR 12 101 503. Tradicionālo pašu resursu ieņēmumu zaudējumu sedz no dalībvalstu iemaksām, pamatojoties uz NKI. [1] “Evaluation des mesures prévues dans les régions ultrapériphériques sous le reg (ce) N° 791/2007- Rapport final”, 2012. gada jūlijs, MARE ĢD līgums MARE/2010/11. Tiek gatavots publicēšanai. [2] “Evaluation des mesures mises en oeuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Egée dans le cadre de la politique agricole commune”; Līgums Nr. 30-CE – 0233430/0094. Pieejams: http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm. [3] Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu [ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku]. COM(2011) 804 galīgā redakcija, 2.12.2011. [4] OV C [...], [...], [...]. lpp. [5] OV C [...], [...], [...]. lpp. [6] OV C [...], [...], [...]. lpp. [7] OV L 180, 9.7.2008., 1. lpp. [8] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [9] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. [10] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.