Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu

(2022/C 88/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Islas Canarias”

PDO-ES-A1511-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 25. novembris

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Maznozīmīgs acvn labojums

Apraksts:

svītrots spāņu valodas noteiktais artikuls “las”, kas atradās pirms aizsargātā nosaukuma.

Šīs izmaiņas ietekmē pašreizējās specifikācijas 1. punktu. Tās arī tieši ietekmē visas vietas, kurās specifikācijā izmantots šis ACVN. Tās neietekmē vienotā dokumenta 1. punktu, jo tajā norādītais aizsargātais nosaukums ir “Islas Canarias”. Tomēr tās ietekmē vienotā dokumenta 8. punktu par iepakošanu noteiktajā apgabalā, jo tajā pirms ACVN ir noteiktais artikuls.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem. To nevar uzskatīt par aizsargātā nosaukuma grozījumu, jo ES reģistrā tas iekļauts kā “Isalas [sic] Canarias”, nevis “Las Islas Canarias”. Tāpēc specifikācija ir izlabota tā, lai visā tekstā būtu izmantots pareizais reģistrētais ACVN, t. i., bez artikula “las”.

Pamatojums:

šis solis nav aizsargātā nosaukuma grozījums, jo aizsargātais nosaukums ES reģistrā parādās bez artikula “las”, kas specifikācijā iekļauts kļūdas dēļ.

2. Produkta veidu uzskaitīšana pa kategorijām

Apraksts:

kategorija “Vīns” tagad aptver dažādus veidus, proti, baltvīnus, sārtvīnus, sarkanvīnus un tādus sarkanvīnus, kuru gatavošanā izmantota macerācija oglekļa dioksīda vidē. Uzskaitīto produktu secība ir grozīta, lai ievērotu kategoriju secību, kas norādīta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā, un tagad tā ir šāda: “1. Vīns”, “3. Desertvīns”, “5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, “9. Gāzēts pusdzirkstošais vīns” un “16. Pārgatavu vīnogu vīns”.

Šīs izmaiņas ietekmē pašreizējās specifikācijas 2.1. punktu. Tās netieši ietekmē arī 2. punkta a) apakšpunktu “Analītiskās īpašības” un b) apakšpunktu “Organoleptiskās īpašības”, kā arī 3. punkta a) apakšpunkta “Vīndarības metodes” 2. punktu attiecībā uz secību, kādā uzskaitīti produkti un kas tagad atbilst iepriekš norādītajai kategoriju secībai.

Vienotais dokuments nav grozīts.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

ne krāsa (balta, sārta, sarkana), ne ražošanas metode (macerācija oglekļa dioksīda vidē) produktu nemaina, un tas aizvien pieder pie 1. kategorijas “Vīns”, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā. Secība ir mainīta, lai ievērotu secību, kas noteikta iepriekš minētajā VII pielikuma II daļā un vienotā dokumenta 2. punktā “Vīnkopības produktu kategorijas”.

3. Izmaiņas gaistošā skābuma un kopējā skābuma robežvērtībās

Apraksts:

pārgatavu vīnogu vīna maksimālais gaistošais skābums, ko izsaka ar etiķskābi, ir palielināts no 1,08 gramiem uz litru līdz 1,60 gramiem uz litru. Kvalitatīvam dzirkstošajam vīnam noteiktā robežvērtība ir 1,08 grami uz litru.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 2.2. punktu “Vīna apraksts”, [2].3. punkta pirmo ievilkumu par maksimālo gaistošo skābumu, kas izteikts ar etiķskābi, kā arī vienotā dokumenta 4. punkta “Vīnu apraksts” iedaļu par pārgatavu vīnogu vīnu un kvalitatīvu dzirkstošo vīnu.

Specifikācijā ir noteikts, ka minimālais kopējā skābuma saturs, kas izteikts vīnskābes gramos uz litru, parasti ir 4 grami uz litru, izņemot desertvīnu un pārgatavu vīnogu vīnu, kuriem tas ir 3,5 grami uz litru. Šis izņēmums attiecas arī uz vīniem, kuru dabiskais spirta saturs pārsniedz 15 tilp. % un faktiskais spirta saturs ir vismaz 13 tilp. % un kuru gatavošanā nav izmantota bagātināšana un spirts iegūts tikai rūgšanas procesā, ja šādiem vīniem var piešķirt neobligātu apzīmējumu “dabiski salds” saskaņā ar 17. pantu un III pielikumu karaļa 2011. gada 7. oktobra Dekrētā Nr. 1363/2011, ar ko īsteno ES noteikumus par konkrētu vīna produktu marķēšanu, noformēšanu un identificēšanu.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 2.2. punkta “Vīna apraksts” 4. apakšpunktu par minimālo kopējā skābuma saturu, kas izteikts ar vīnskābi. Vienoto dokumentu tās neietekmē.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

šie grozījumi ir saistīti ar klimata pārmaiņu ietekmi ģeogrāfiskajā apgabalā. Tie atspoguļo dabas faktorus, kas aprakstīti iedaļā par saikni specifikācijas 7. punktā un vienotā dokumenta 8. punktā.

Kā liecina dabas faktoru apraksts, neraugoties uz to, ka Kanāriju salu arhipelāgs atrodas tuksnešainā apgabalā pie Āfrikas ziemeļrietumu krasta, daudzu faktoru ietekmē tajā ir ļoti dažādi klimatiskie apstākļi. Proti, gandrīz visu gadu tajā pūš pasāti, kas atnes daudz mitruma, nedaudz pazeminot temperatūru. Vēl viens faktors ir zemais vidējais gada nokrišņu daudzums, kas ir “aptuveni 350 litri uz kvadrātmetru, lai gan šis rādītājs vērā ņemami atšķiras, jo [dažos] apgabalos tas ir mazāks nekā 100 litri uz kvadrātmetru, bet citos — gandrīz 1 000 litri uz kvadrātmetru”. [sic]

Šis zemā nokrišņu daudzuma dabas faktors un vērā ņemamās atšķirības starp apgabaliem ir novērotas vismaz kopš 20. gadsimta 80. gadiem. To ir papildinājuši ilgāki un intensīvāki sausuma periodi, ekstremālas temperatūras un apūdeņošanas ūdens nepietiekamība.

Tas tika izklāstīts Kanāriju salu Likumprojekta par klimata pārmaiņām un enerģētikas pārkārtošanu iedaļā “Pamatojums”, un šim projektam nesen (2021. gada 15. janvārī) beidzās publiskošanas periods. Izaña Atmosfēras pētniecības centrs Tenerifē ir daļa no Globālās atmosfēras novērošanas programmas. Kopš 20. gadsimta 80. gadiem tajā novērots, ka vidējā temperatūra, kas reģistrēta dažādās Kanāriju salu monitoringa stacijās, ir paaugstinājusies. Visvairāk temperatūra paaugstinājusies Izaña, Teides Nacionālajā parkā Tenerifē, jo, atrodoties tālāk iekšzemē, to mazāk ietekmē okeāns. Novērota arī Āfrikas kontinenta izcelsmes putekļu daļiņu līmeņa paaugstināšanās. Klimata pārmaiņu ietekme uz Kanāriju salām aplūkota arī šādās publikācijās: Kanāriju salu Ilgtspējīgas attīstības un klimata pārmaiņu aģentūras publikācijā “Kanāriju salu stratēģija klimata pārmaiņu apkarošanai 2008.–2015. gadam” un pētījumā “Galvenie aspekti plānam Kanāriju salu sauszemes bioloģiskās daudzveidības pielāgošanai klimata pārmaiņām”, ko sagatavojuši J. L. Martin un M. V. Marrero no Teides Nacionālā parka un M. del Arco un V. Garzón no La Laguna universitātes Farmācijas fakultātes Augu bioloģijas (botānikas) departamenta un publicējusi Ekoloģiskās pārkārtošanās un demogrāfijas lietu ministrija.

Klimata pārmaiņām ietekmējot sausuma periodu ilgumu un intensitāti, vīnogās ar augstu cukuru saturu dabiski palielinās skābums, un no tām iegūst vīnus ar dabiski augstu spirta saturu. Vēl viens sausuma periodu rezultāts ir pārgatavas vīnogas vīnogulājos.

Tāpēc pārgatavu vīnogu vīniem ieteicams paaugstināt ar etiķskābi izteiktā skābuma maksimālo robežvērtību saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma C daļas 3. punktu. Tas dalībvalstīm ļauj piešķirt atkāpes no tādu vīnu robežvērtībām, kuru kopējā spirta tilpumkoncentrācija jeb kopējais spirta saturs ir vismaz 13 tilp. %. Tāpat attiecībā uz vīniem, kuru dabiskais spirta saturs pārsniedz 15 tilp. % un faktiskais spirta saturs ir vismaz 13 tilp. % un kuri gatavoti, tikai raudzējot vīnogas, ieteicams piemērot tādu pašu atkāpi attiecībā uz minimālo saturu, kas izteikts ar vīnskābi, kādu piemēro desertvīniem un pārgatavu vīnogu vīniem, un noteikt, ka tas ir 3,5 grami uz litru.

4. Izmaiņas ar vīndarību saistītajos ierobežojumos

Apraksts:

vīna ražas iznākuma robežvērtība — 74 litri no 100 kilogramiem vīnogu — no iedaļas “Vīndarības metodes” ir pārcelta uz iedaļu “Ierobežojumi”.

Ražojot ar ACVN “Islas Canarias” apzīmētos dažādo kategoriju sarkanvīnus, vismaz 85 % izmantoto vīnogu jāpieder pie vienas vai vairākām no šādām šķirnēm: “Bastardo Negro-Baboso Negro”, “Cabernet Sauvignon”, “Castellana Negra”, “Listán Negro-Almuñeco”, “Listán Prieto”, “Malvasía Rosada”, “Merlot”, “Moscatel Negro”, “Negramoll”, “Pinot Noir”, “Ruby Cabernet”, “Syrah”, “Tempranillo”, “Tintilla”, “Vijariego Negro”.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 3. punktu un vienotā dokumenta 5.1. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

ekstrakcijas iznākuma robežvērtība ir pārvietota, jo tas ir ierobežojums, un tāpēc tam vajadzētu būt iekļautam minētajā iedaļā.

Robežvērtība attiecībā uz sarkanogu šķirņu minimālo saturu sarkanvīnā ir paredzēta tam, lai saglabātu krāsas intensitāti kā organoleptisku īpašību, kas saistīta ar izskatu. Šis grozījums neietekmē produkta aprakstu.

5. Audzēšanas sistēmu definēšana un jaunas sistēmas ieviešana

Apraksts:

definētas visas specifikācijā minētās tradicionālās vīnogulāju formas — kauss, kordons, tradicionālā forma “parral” [pergola] un zemā forma “parral”. Iekļauta jauna definīcija attiecībā uz tradicionālo formu “en rastras”, kas ir nostiprināšana uz špalerām.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 3. punkta “Īpašās vīndarības metodes” 3. iedaļu “Audzēšanas metodes” un 2. punktu “Vīnogulāju formas veidošana un audzēšana”, kā arī vienotā dokumenta 5.1. punkta “Īpašās vīndarības metodes” iedaļu par audzēšanas metodēm.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

visas tradicionālās vīnogulāju formas, kas uzskaitītas specifikācijā, ir aprakstītas, lai izvairītos no neskaidrībām gadījumos, kad tas pats nosaukums tiek izmantots citur. Tā tas ir attiecībā uz “cordón” [kordona forma], kas citos vīnkopības apgabalos nozīmē audzēšanu uz stieplēm un atšķiras no tradicionālās metodes, kuru izmanto Kanāriju salās. Līdzīgi ir attiecībā uz audzēšanu “en vaso” [kausa] formā, kurā Kanāriju salās atšķirībā no citiem vīnkopības apgabaliem tradicionāli izmanto augļzarus. Tā kā ir definētas šīs divas tradicionālās formas, skaidrības labad ir definētas arī pārējās. Pievienota un definēta tradicionālā forma “en rastras”. Kā nozīmīga forma tā bija minēta iedaļā par saikni (specifikācijas 7. punkta a) apakšpunkta iedaļā “Cilvēkfaktori”), tomēr tā nebija minēta turpmāk iedaļā “Audzēšanas metodes”, un tas ir izlaidums, kas jāizlabo.

6. Produkcijas iznākuma robežvērtības palielināšana

Apraksts:

ir palielinājusies vīnogu maksimālā raža kilogramos no hektāra un līdz ar to arī galaprodukta iznākums hektolitros no hektāra. Robežvērtība ir palielināta no 10 000 uz 15 000 kilogramu no hektāra un no 74 uz 111 hektolitriem no hektāra.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 5. punktu “Maksimālais ražas iznākums” un vienotā dokumenta 5. punkta “Vīndarības metodes” 5.2. apakšpunktu “Maksimālais ražas iznākums”.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

dažas vīnogu šķirnes, augot labvēlīgos klimatiskajos apstākļos, dažos gados ir ražīgākas nekā citos. Tas rada problēmas gadījumos, kad raža ir pārāk liela, lai to novāktu ar ACVN “Islas Canarias” apzīmēta vīna gatavošanai.

Saistīto vīna darītavu eksperti ir vairākkārt lūguši grozīt specifikāciju, palielinot maksimālās ražas. Tie apgalvo, ka šādu lielāku ražu gadījumā vīnogu kvalitāte nepazeminās jeb faktiski netiek ietekmēta.

Turklāt attiecībā uz vīndārziem, kuros izmanto audzēšanas sistēmas bez špalerām, Spānijas zemesgabalu identifikācijas sistēmā (SIGPAC) nav noteiktas robežvērtības, tāpēc ir jāsamazina apstrādājamā platība. Tomēr pat tad, ja tiek pieņemta pirmsražas vienošanās, kas specifikācijā noteikto robežvērtību ļauj pārsniegt līdz 25 % apmērā, tas nav pietiekams risinājums.

7. Noteiktā apgabala nuts koda pievienošana

Apraksts:

noteiktā apgabala aprakstā ir pievienots Kanāriju salu NUTS kods.

Grozīts produkta specifikācijas 4. punkts un vienotā dokumenta 6. punkts.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

sīkāks noteiktā apgabala precizējums.

8. Izmaiņas vīnogu šķirnēs

Apraksts:

atcelts ieteikto un atļauto šķirņu nodalījums. Tagad ir atļautas visas šķirnes, un tās — atsevišķi baltās un sarkanās vīnogas — ir uzskaitītas alfabētiskā secībā. Šā iemesla dēļ visas šķirnes vienotajā dokumentā arī ir uzskaitītas kā galvenās šķirnes.

Pievienota baltogu šķirne “Albillo Criollo”.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 6. punktu “Vīnogu šķirnes” un vienotā dokumenta 7. punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes”.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

atbilstība klasifikācijai, kas noteikta XXI pielikuma 5. iedaļā karaļa 2018. gada 29. oktobra Dekrētā Nr. 1338/2018 par vīna ražošanas potenciālu, kurā grozījumi izdarīti ar karaļa Dekrētu Nr. 558/2020, ar ko atceļ ieteikto un atļauto šķirņu nodalīšanu un nosaka, ka atļautas ir visas šķirnes. Baltogu un sarkanogu šķirņu nodalīšana uzskaitījumā paredzēta apspriešanās atvieglošanai.

Šķirne “Albillo Criollo” ir tradicionāla šķirne, ko izmanto ar ACVN “Islas Canarias” apzīmētā produkta ražošanā. Tā bija iekļauta 2011. gada 2. maija Rīkojumā, ar ko atzīst Kanāriju salu kvalitatīvo vīnu, un tika apstiprināta ar saistīto noteikumu 6. pantu “Vīnogu šķirnes”, kurā tā bija norādīta ar nosaukumu “Albillo”. Tomēr minētais pants tika grozīts ar 2011. gada 21. oktobra rīkojumu, lai nodrošinātu tā atbilstību karaļa 2011. gada 1. aprīļa Dekrētam Nr. 461/2011, ar ko cita starpā groza karaļa 2008. gada 18. jūlija Dekrētu Nr. 1244/2008 par vīna ražošanas potenciālu, kurā šķirne “Albillo” no Kanāriju salās atļauto šķirņu saraksta bija svītrota. Ar 2014. gada 7. aprīļa Rīkojumu Nr. AAA/580/2014 tika grozīts iepriekš minētā karaļa Dekrēta Nr. 1244/2008 XXI pielikums. Minētā šķirne — šoreiz ar nosaukumu “Albillo Criollo” — tajā tika atkārtoti iekļauta kā Kanāriju salu šķirne. Šā iemesla dēļ, atgriežoties pie šā ACVN pirmsākumiem, minētā šķirne būtu jāiekļauj specifikācijā. Šis grozījums neietekmē produkta aprakstu.

9. Uzlabots saiknes formulējums

Apraksts:

ir uzlabots saiknes formulējums. Konkrēti, plašāk aprakstīta cēloniskā saikne starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem, kā arī katras kategorijas vīnu īpašības.

Šis grozījums ietekmē produkta specifikācijas 7. punktu un vienotā dokumenta 8. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem. Ar grozījumu neatceļ saikni, bet tikai uzlabo tās formulējumu.

Pamatojums:

ES noteikumos ir paredzēts, ka attiecībā uz katru ar ACVN apzīmētā produkta kategoriju ir jāapraksta saikne. Tomēr 2011. gadā sagatavotajā redakcijā, kas bija pirmā ar šo ACVN apzīmētā produkta specifikācija, tas nebija ņemts vērā. Šis specifikācijas grozījums nodrošina iespēju to izlabot.

10. Izmaiņas marķēšanas noteikumos

Apraksts:

atcelts ierobežojums attiecībā uz to, ka ar ACVN apzīmētā produkta nosaukums marķējumā jānorāda ar 4–10 milimetrus lieliem burtiem.

Svītrotas iedaļas, kuras saistītas ar ražas gada un vīnogu šķirņu norādīšanu. Tie ir Eiropas tiesību aktos paredzēti fakultatīvi dati, un specifikācijā nav paredzēti stingrāki noteikumi.

Svītrotas iedaļas, kas saistītas ar fakultatīvajiem datiem “fermentado en barrica” [raudzēts mucā], “barrica” [muca] un “roble” [ozols]. Tas nozīmē to, ka no specifikācijas ir svītroti arī nosacījumi, kas pārsniedza valsts noteikumus attiecībā uz iepriekšminētajām norādēm, konkrēti, mucu minimālo tilpumu (330 litri) un prasību, ka vīns tajās jānotur vismaz trīs mēnešus.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 8.2.8. punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

attiecībā uz rakstzīmju izmēru netiek uzskatīts, ka jānosaka ierobežojumi papildus vispārīgajos noteikumos paredzētajiem.

Fakultatīvie dati, piemēram, vīnogu novākšanas gads un šķirne, kas paredzēti Eiropas tiesību aktos un vispārīgi piemērojami visiem uzņēmējiem neatkarīgi no ACVN/AĢIN statusa, specifikācijā nav jānorāda, ja nav noteikti stingrāki to izmantošanas nosacījumi.

Uz fakultatīvajiem datiem “fermentado en barrica”, “barrica” un “roble” attiecas valsts līmeņa noteikumi. Tāpēc tiek uzskatīts, ka to izmantošanas nosacījumi ir tādi, kādi parasti ir spēkā visā Spānijā. Lai ar ACVN vai AĢIN apzīmētiem vīniem izmantotu tradicionālos apzīmējumus “noble” un “añejo” [izturēts], ozolkoka trauku maksimālais tilpums saskaņā ar tiesību aktos paredzēto ir 600 litri. Tāpēc, lai izmantotu fakultatīvos datus “fermentado en barrica”, “barrica” un “roble” (kā to arī var darīt ar ACVN vai AĢIN apzīmētajiem vīniem), traukiem nav jēgas noteikt 330 litru tilpuma ierobežojumu, ņemot vērā to, ka karaļa 2011. gada 7. oktobra Dekrētā Nr. 1363/2011, ar ko īsteno ES noteikumus par konkrētu vīna produktu marķēšanu, noformēšanu un identificēšanu, ir noteikts 600 litru ierobežojums. Atceļot stingrākos nosacījumus attiecībā uz mucu tilpumu un minimālo mucā noturēšanas laiku (iepriekš minētajā karaļa dekrētā minimālais laiks nav noteikts), nosacījumi tagad ir tādi paši kā vispārīgie nosacījumi, kas paredzēti karaļa Dekrētā Nr. 1363/2011. Tāpēc specifikācijā tie nav jāiekļauj.

11. Mazāku ģeogrāfisko vienību iekļaušana

Apraksts:

pievienotas šādas mazākas ģeogrāfiskās vienības:

a) šādas salas: Tenerife (NUTS kods: ES709) un Fuerteventura (NUTS kods: ES704);

b) šādu pašvaldību teritorija: Eljerro [El Hierro] salā — El Pinar, La Frontera un Valverde; Fuerteventuras salā — Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario un Tuineje; Grankanārijas [Gran Canaria] salā — Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror un Vega de San Mateo; Gomeras [La Gomera] salā — Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso un Valle Gran Rey; Lansarotes [Lanzarote] salā — Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo un Yaiza; Palmas [La Palma] salā — Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe un Villa del Mazo; Tenerifes salā — Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste un Vilaflor.

Lai marķējumā varētu izmantot mazākas ģeogrāfiskās vienības (salas vai pašvaldības teritorijas) nosaukumu, vīnam jābūt gatavotam tikai no vīnogām, kas ražotas šajā mazākajā ģeogrāfiskajā vienībā. Arī kopšanai un, attiecīgā gadījumā, izturēšanai un pildīšanai pudelēs jānotiek šajā ģeogrāfiskajā vienībā.

Mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukuma rakstzīmes marķējumā nedrīkst būt lielākas par aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Islas Canarias” rakstzīmēm.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 8. punkta c) apakšpunkta “Papildu prasības” ii) iedaļu “Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu”, kā arī vienotā dokumenta 9. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumi ir pievienoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 120. panta 1. punkta g) apakšpunktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 55. pantu. Norāde “Tenerife” un marķējumā izmantojamā forma ir iekļauta saskaņā ar Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas reģionālā ministra 1999. gada 7. jūnija rīkojumu.

Tas vajadzīgs, lai apmierinātu patērētāju pieprasījumu pēc informācijas par vīnu konkrēto izcelsmes vietu. Tā ir arī atbilde uz ražotāju, vīnkopju un vīna darītavu vēlmi un pieprasījumu attiecībā uz to īpašo produktu noformēšanu vislabākajā veidā.

Ir izslēgti tādi salu vai pašvaldību teritoriju nosaukumi, kuri ir ģeogrāfiski nosaukumi, ko Kanāriju salās aizsargā citi ar vīnu saistīti ACVN, vai kuros ir ietverti šādi ģeogrāfiski nosaukumi. Tas atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 103. panta 2. punktam un Likuma Nr. 6/2019 par lauksaimniecības pārtikas kvalitāti 28. un 29. pantam.

Iekļauti stingrāki nosacījumi nekā tie, kas noteikti Deleģētās regulas (ES) 2019/33 55. pantā. Noteikumos par produktu marķēšanu un noformēšanu ir iekļauta pietiekama informācija par marķējuma izskatu, jo īpaši attiecībā uz rakstzīmju izmēru un novietojumu. Tas vajadzīgs, lai skaidri un vienkārši noteiktu produktu kategoriju un izcelsmi, kā arī izvairītos no jebkādas patērētāju mulsināšanas.

12. Informācijas par kontroles struktūrām iekļaušana

Apraksts:

pievienota saite uz kontroles struktūrām, kurām kompetentā iestāde deleģējusi kontroles un produktu sertifikācijas uzdevumus saskaņā ar 2016. gada 25. aprīļa Dekrētu Nr. 39/2016.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 9. punkta a) apakšpunktu “Kompetentās kontroles iestādes un struktūras”. Vienoto dokumentu tās neietekmē.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

specifikācijā jāiekļauj kontroles struktūras, kuras veic produkta sertifikāciju un kurām deleģēta šīs ACVN specifikācijas kontrole.

13. Uzlabojumi kontroļu aprakstā

Apraksts:

pievienotas metodes, kas jāizmanto kontroles struktūrai, un tās norādītas turpmāk.

Kontroles struktūra novērtē atbilstību šai specifikācijai, pamatojoties uz vīna darītavas objektu sākotnējām pārbaudēm un papildu pārbaudēm, ko veic vismaz reizi gadā, un pamatojoties uz aprakstīto uzdevumu sarakstu.

Vīnogulāju audzēšanas apstākļu pārbaudes sastāv no izlases veida pārbaudēm, kuru pamatā ir riska analīze, un paraugu ņemšanas.

Paraugus šīm pārbaudēm sistemātiski ņem katrā objektā, bet izlases veida paraugus ņem no gatavu dzērienu krājumiem.

Šīs izmaiņas ietekmē specifikācijas 9. punkta b) apakšpunkta “Uzdevumi” ii) iedaļu “Pārbaužu metodika”. Vienotais dokuments nav grozīts.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

mērķis ir ievērot Deleģētās regulas (ES) 2019/33 25. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka ir jāveic ikgadējas pārbaudes attiecībā uz atbilstību specifikācijai un ka šādas pārbaudes jāveic izlases pārbaužu veidā, pamatojoties uz riska analīzi, ņemot paraugus vai sistemātiski. Izlases veida pārbaudes var apvienot ar kontrolēm, ņemot paraugus.

14. Specifikācijas formulējuma grozījumi, kas neietekmē tās saturu

Apraksts:

1) izkārtojuma/noformējuma grozījumi: — specifikācijas iedaļās (1., 2., 3. utt.) ir attiecīgi sanumurētas apakšiedaļas (2.2., 2.2.1., 2.2.2. utt.). Tas noformējumā uzlabo kārtību un skaidrību. Lai noformējumā uzlabotu konsekvenci, iespēju robežās visās iedaļās un apakšiedaļās daļu apzīmēšanai izmantotie burti ir aizstāti ar cipariem vai domuzīmēm, bet ar burtiem ir apzīmēti apakšpunkti, kurus ievadīja domuzīmes; — pirms vīna produktu saraksta vīna aprakstam ir pievienots virsraksts “Kategorijas”. Uzskaitīto produktu secība ir grozīta, lai ievērotu secību, kas norādīta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā; — virsraksts “Analītiskās īpašības” ir aizstāts ar virsrakstu “Fizikālās un ķīmiskās īpašības”; — lai ievērotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā noteikto secību, apakšiedaļās par fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām iepriekš kopā sagrupētie produkti tagad ir norādīti atsevišķi;

2) reorganizētas šādas iedaļas: — produkcijas iznākuma ierobežojums, kas iepriekšējā specifikācijā bija iekļauts iedaļā par vīndarības metodēm. Tagad tas ir iekļauts iedaļā par ierobežojumiem, kas ir piemērotāka; — vīnogu šķirnes ir uzskaitītas alfabētiskā secībā, un ir izveidoti atsevišķi sarkanogu un baltogu saraksti; — iepriekšējās specifikācijas 8. punkta “Piemērojamie noteikumi” b) apakšpunkta “Mērķprasības” 4)–10) punkts tagad iekļauts apakšpunktā “Papildu prasības”, kas ir piemērotāks. Jaunajā atrašanās vietā tie ir sagrupēti pēc satura, sanumurēti, un tiem doti virsraksti. Šīs pārstrukturēšanas dēļ saturs nav mainīts;

3) terminoloģijas precizēšana, gramatisko kļūdu labošana, saskaņošana: — vārdkopa “dzirkstošie vīni” ir aizstāta ar vārdkopu “kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, kas ir saskaņā ar šā produkta kategorijas nosaukumu; — vārdkopa “šis nosaukums” ir aizstāta ar vārdkopu “šis aizsargātais cilmes vietas nosaukums”; — vārdkopa “šis autonomais apgabals” ir aizstāta ar vārdkopu “Kanāriju salu autonomais apgabals”; — vārdkopa “kvalitatīvs Kanāriju salu vīns” ir aizstāta ar vārdkopu “aizsargāts cilmes vietas nosaukums “Islas Canarias”” vai attiecīgi “Islas Canarias”, jo tas ir aizsargātais nosaukums; — vārdkopa “šīs specifikācijas” ir aizstāta ar vārdkopu “šī specifikācija” (piemēram, iepriekšējās specifikācijas 3. punkta a) apakšpunkta 2) punktā un 8. punkta b) apakšpunkta 3) punkta a) apakšpunktā); — vārdkopa “būs no” (iepriekšējās specifikācijas 3. punkta a) apakšpunkta 2) punkts) ir aizstāta ar vārdu “būs”, jo tā attiecas uz saražoto sēriju vai partiju dabisko stiprumu, norādot turpmāk uzskaitītās vīnu kategorijas.

Šīs izmaiņas ietekmē dažādus punktus specifikācijā un vienotajā dokumentā.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Pamatojums:

formulējuma uzlabošana un precizēšana.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Islas Canarias

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

9. Gāzēts pusdzirkstošais vīns

16. Pārgatavu vīnogu vīns

4. Vīnu apraksts

1. Baltvīni un sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Baltvīni: dzeltenā krāsā ar zaļganām vai dzintarainām nokrāsām. Vidēji līdz ļoti intensīvs un augļains aromāts. Svaigi un līdzsvaroti. Augļaina pēcgarša.

Sārtvīni: pilns sārtas krāsas diapazons. Vidēji līdz ļoti intensīvs aromāts. Augļains raksturs un augļains aromāts. Vidēji miesīgi. Svaigi un līdzsvaroti. Augļaina pēcgarša.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts ar vīnskābi) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 200

2. Sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Sarkanvīni: vidēji līdz ļoti intensīvā ķiršsarkanā krāsā ar violetām nokrāsām. Vidēji līdz ļoti intensīvs aromāts. Tīri sarkanie augļi. Aromātiski, ar vidēju tanīnu saturu, noturīgi. Ilgstošas izturēšanas laikā pastiprinās noturība un smaržaugu un garšvielu notis, un krāsa mainās uz terakotas krāsu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts ar vīnskābi) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

3. Desertvīni

ĪSS APRAKSTS

Desertvīni: dzidri un spilgti, dzeltenā krāsā, ar eļļainu izskatu. Smaržas ziņā tiem ir intensīvs aromāts, kas atgādina apžuvušas vīnogas, garšvielas, apžuvušus persikus un attiecīgās šķirnes. Tiem ir samtaina, līdzsvarota un intensīva garša ar augļainu un spēcīgu pēcgaršu.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ≥ 5 g/l

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts ar vīnskābi) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

4. Pārgatavu vīnogu vīni

ĪSS APRAKSTS

Dzidri un spilgti, dzeltenā krāsā, ar eļļainu izskatu. Smaržas ziņā tiem ir intensīvs aromāts, kas atgādina apžuvušas vīnogas, garšvielas, apžuvušus persikus un attiecīgās šķirnes. Tiem ir samtaina, līdzsvarota un intensīva garša ar augļainu un spēcīgu pēcgaršu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts ar vīnskābi) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 26,6 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

5. Kvalitatīvi dzirkstošie vīni

ĪSS APRAKSTS

Gaiši dzeltenā līdz zeltaini dzeltenā krāsā, dzidri, ar maziem un noturīgiem burbuļiem. Smaržas ziņā aromāts ir tīrs un augļains. Garšas ziņā tie ir līdzsvaroti, svaigi, ar augļainu pēcgaršu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts ar vīnskābi) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 185

6. Gāzēti pusdzirkstošie vīni

ĪSS APRAKSTS

Vīni ar redzamiem burbuļiem. Baltvīni ir dzeltenā krāsā, sārtvīni — dažādās sārtā nokrāsās, bet sarkanvīni ir sarkanīgi violeti. Smaržas ziņā jūtami tīri aromāti. Baltvīniem piemīt balto augļu aromāti. Sārtvīniem un sarkanvīniem ir sarkano augļu aromāti. Garšas ziņā tie ir plaši, līdzsvaroti un svaigi, ar augļainu pēcgaršu, un jūtama oglekļa dioksīda izraisīta “durstīšana”.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9,5 Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts ar vīnskābi) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

Attiecīgie ierobežojumi vīnu darīšanā

No 100 kilogramiem vīnogu drīkst iegūt ne vairāk kā 74 litrus vīna.

Sarkanvīnus gatavo, tos pilnībā vai daļēji raudzējot uz mizām. Vismaz 85 % izmantoto vīnogu jābūt sarkanogu šķirņu vīnogām, kurām iepriekš var būt atdalīti kātiņi.

Audzēšanas metode

Minimālajai stādījumu biezībai jābūt 800 vīnkoku/ha. Izņēmums ir tradicionālās saimniecības Lansarotē, kur pieļaujamā zemākā robeža ir 400 vīnkoku/ha. Izmantotās audzēšanas sistēmas ir pielāgotas augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, un to mērķis ir nodrošināt labāko iespējamo kvalitāti. Izmanto Kanāriju salu tradicionālās sistēmas, proti, kausu, formu “rastras”, kordonu, tradicionālo formu “parral”, zemo formu “parral” un saistītus variantus. Izmanto arī audzēšanu uz špalerām. Apūdeņošanas izmantošanu reglamentē 1999. gada 17. maija Rīkojums par to vīndārzu apūdeņošanu, kuros iegūst vīnogas kvalitatīvu vīnu ražošanai un kuri atrodas noteiktos reģionos Kanāriju salu autonomā apgabala teritorijā.

Īpašā vīndarības metode

Minimālajam dabiskajam spirta saturam katrā vīna partijā jābūt šādam: baltvīniem un sārtvīniem — 10 tilp. %, sarkanvīniem — 11,5 tilp. %, desertvīniem — 15 tilp. %, pārgatavu vīnogu vīniem — 17 tilp. %, gāzētiem kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem un gāzētiem pusdzirkstošajiem vīniem — 10 tilp. %.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

15 000 kilogramu vīnogu no hektāra

111 hektolitru no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar šo nosaukumu apzīmēto vīnu ražošanas apgabals aptver visu Kanāriju salu teritoriju (NUTS kods: ES70).

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“ALBILLO CRIOLLO”

“BASTARDO BLANCO” — “BABOSO BLANCO”

“BASTARDO NEGRO” — “BABOSO NEGRO”

“BERMEJUELA” — “MARMAJUELO”

“BREVAL”

“BURRABLANCA”

“CABERNET SAUVIGNON”

“CASTELLANA NEGRA”

“DORADILLA”

“FORASTERA BLANCA”

“GUAL”

“LISTAN BLANCO DE CANARIAS”

“LISTAN NEGRO” — “ALMUÑECO”

“LISTÁN PRIETO”

“MALVASIA AROMÁTICA”

“MALVASÍA ROSADA”

“MALVASÍA VOLCÁNICA”

“MERLOT”

“MOSCATEL DE ALEJANDRÍA”

“MOSCATEL NEGRO”

“NEGRAMOLL”

“PEDRO XIMÉNEZ”

“PINOT NOIR”

“RUBY CARBERNET”

“SABRO”

“SYRAH”

“TEMPRANILLO”

“TINTILLA”

“TORRONTÉS”

“VERDELLO”

“VIJARIEGO BLANCO” — “DIEGO”

“VIJARIEGO NEGRO”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Salu vulkāniskā augsne nodrošina minerālvielas dažādajām vīnogu šķirnēm, kas piemērotas vīndarībai. Šā iemesla dēļ vīniem raksturīga vulkānisko minerālvielu garša.

Minētās audzēšanas metodes kopā ar iepriekš aprakstītajiem faktoriem, kas ierobežo produkcijas iznākumu, uzlabo ražas kvalitāti. Šīs metodes un faktori ir šādi: netiek izmantota apūdeņošana; ļoti plaši vīndārzi daudzos apgabalos; vairāk nekā 80 gadus veci vīnogulāji; daudz vīnogulāju, kas aug lielā augstumā stāvās nogāzēs.

Vīnogulāju audzēšana ietver ilgu augšanas periodu un lēnu nogatavošanos. Tas notiek tāpēc, ka ģeogrāfiskajā apgabalā ir ļoti stabila temperatūra. Nepastāv sala risks, un temperatūra ziemā un vasarā atšķiras nedaudz. Ziemeļu vēji jeb pasāti rada ļoti dažādus mikroklimatus, veidojot krasus kontrastus, kas ir novērojami pat mazāk nekā 100 metru attālumā. Kā liecina turpmāk minētie piemēri, ilgais augšanas periods un vīnogu lēnā gatavošanās būtiski ietekmē vīnu īpašības.

— Baltvīni iegūst labu aromātisko intensitāti un balto augļu un tropu augļu nianses, kā arī ziedu un smaržaugu nianses. Tie ir līdzsvaroti, svaigi un noturīgi.

— Sarkanvīniem ir laba aromātiskā intensitāte, melno augļu, piemēram, kazeņu, nianses un dārzeņu un minerālvielu nianses, kas atgādina melnos piparus. Tie ir strukturēti, niansēm bagāti un labi līdzsvaroti. Sārtvīniem piemīt tīrs sarkano augļu, piemēram, zemeņu un aveņu, aromāts ar ziedu elementiem un dažādas intensitātes zaļo augu niansēm, kā arī pareizs skābuma un svaiguma līdzsvars.

— Attiecībā uz desertvīniem mikroklimatisko apstākļu lielā dažādība, ko rada reljefs un augsne un ko ietekmē pasāti, ir par iemeslu tam, ka dažu šķirņu vīnogas nesasniedz optimālu gatavības pakāpi, lai no tām ražotu dabiski saldus vīnus. Tāpēc šādu veidu vīnu ražošanai tradicionāli ir izmantots vīna spirts, un šiem vīniem ir svaigi aromāti, kas atgādina šķirni, no kuras tie gatavoti. Jo ilgāk šādi vīni tiek izturēti, jo kompleksāki tie kļūst.

— Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ietekmē ilgais augšanas periods un vīnogu lēnā nogatavošanās, kas vīnam piešķir labu aromātisko intensitāti, dzīvīgu garšu un augļainu nobeigumu.

— Gāzēta pusdzirkstošā vīna īpašības veidojas vīnogulāju augšanas periodā ražošanas apgabalā, un tās ļauj ražot vīnus ar pusdzirkstošām īpašībām. Temperatūras pastāvīgums apgabalā un lielais saules spīdēšanas ilgums nodrošina vīnogulājiem ilgu augšanas periodu, bet vīnogām — lēnu nogatavošanos. Tādi faktori rada maigus, ļoti augļainus vīnus ar dzīvīgu garšu.

— Attiecībā uz pārgatavu vīnogu vīnu ir svarīgi apzināties, ka vīnogulāju forma ļauj piekļūt saules gaismai un nodrošina vienmērīgu temperatūru visam augam, radot ideālu līdzsvaru. Garšas ziņā šiem vīniem piemīt izcils salduma un skābuma līdzsvars.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta fasēšana.

Nosacījuma apraksts:

produkta specifiskās īpašības un vajadzība pasargāt aizsargātā cilmes vietas nosaukuma reputāciju nozīmē to, ka ar ACVN “Islas Canarias” apzīmētajiem vīniem jābūt pildītiem pudelēs vienīgi vīna darītavās, kas reģistrētas attiecīgajā vīna darītavu reģistrā. Ja šis nosacījums netiks ievērots, minēto nosaukumu vīnam izmantot nevarēs.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu ražošana nebeidzas ar misas pārveidi vīnā, izmantojot spirta rūgšanas un citus papildu procesus. Par šo vīnu ražošanas pēdējo posmu būtu jāuzskata pildīšana pudelēs, jo tā ietver citas vīndarības metodes. To starpā ir filtrēšana, stabilizēšana un citu veidu korektīvi pasākumi, kas var ietekmēt vīnu specifiskās īpašības. Lai gan šādas darbības varētu notikt ārpus aizsargātā apgabala, lielāka iespēja nodrošināt optimālos apstākļus būs tad, ja tās veiks attiecīgajā apgabalā esošās vīna darītavas, kas atrodas kontroles struktūru tiešā uzraudzībā. Ārpus ražošanas apgabala veiktās pārbaudes sniedz mazāk garantiju attiecībā uz vīna kvalitāti un autentiskumu nekā ražošanas apgabalā veiktās pārbaudes. Pildīšana pudelēs ražošanas apgabalā ir nozīmīgs faktors nosaukuma aizsardzībā, kad produkts tiek laists tirgū galapatērētājam. Tas nozīmē, ka ar produktu nevar veikt turpmākas manipulācijas, kas varētu ietekmēt tā kvalitāti un īpatnības.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

— Marķējumā ir skaidri jānorāda vārdi “Denominación de Origen Protegida Islas Canarias” un pārvaldes iestādes reģistrētais logotips.

— Uz iepakojuma jābūt numurētām sekundārajām etiķetēm vai plombām, ko izdevusi pārvaldes iestāde. Tās jāpiestiprina vīna darītavā tā, lai tās būtu redzamas un tās nevarētu izmantot atkārtoti.

— Marķējumā var norādīt dažādas mazākas ģeogrāfiskās vienības (salas un pašvaldību teritorijas), ja vīns ir gatavots tikai no attiecīgajā apgabalā iegūtām vīnogām un ja šajā apgabalā notikusi arī kopšana un, attiecīgā gadījumā, izturēšana un pildīšana pudelēs. Pārvaldes iestāde ir pilnvarota izdot īpašas sekundārās identifikācijas etiķetes. Mazākas ģeogrāfiskās vienības jānorāda ar rakstzīmēm, kas nav lielākas par aizsargātajam nosaukumam “Islas Canarias” izmantotajām rakstzīmēm.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/Pliego-de-Condiciones-Islas-Canarias-modificado-1.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.