EIROPAS KOMISIJA Briselē, 21.3.2019 COM(2019) 147 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Starpposma progresa ziņojums saskaņā ar 5.b pantu Padomes Lēmumā, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības



Satura rādītājs 1. Izvērtējuma priekšmets, mērķis un apjoms 2. Eiropas ieguldījuma ITER konteksts un mērķi 3. Īstenošana, progress un esošā situācija ITER projekta būvniecības un vadības notikumu attīstība 2014.–2017. gadā Jauns projekta pamatscenārijs, balstoties uz pakāpenisku pieeju Ar ITER saistītie Euratom izdevumi Euratom ieguldījuma ITER progress saskaņā ar 2016. gada pamatscenāriju BA projektu progress un grafiks 4. Līdzšinējo rezultātu izvērtējums — metodika un rīki saskaņā ar Labāka regulējuma principiem Izvērtējuma ierobežojumi 5. Atbildes uz novērtējuma jautājumiem un analīze Svarīgums Lietderība ES pievienotā vērtība Efektivitāte Saskanība 6. Secinājumi 1. pielikums. Procesuālā informācija par izvērtējuma sagatavošanas procesu

2. pielikums. Izvērtējuma sagatavošanā izmantotās metodes Papildinošā pētījuma novērtējuma jautājumi Metodiskā pieeja Datu vākšana Izvērtējuma matrice Analīzes apkopojums Saīsinājumu saraksts BA Plašāka pieeja VA Vietējā aģentūra F4E Kopuzņēmums Fusion for Energy Valde F4E valde BPV Bruto pievienotā vērtība IO ITER starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija NSK Nozares sadarbības koordinatori IP Iepirkuma procedūra

1. Izvērtējuma priekšmets, mērķis un apjoms ITER projekts ir unikāls starptautiskās zinātniskās sadarbības piemērs starp septiņām pusēm, kas veido 80 % no pasaules IKP. Tā mērķis ir izvērtēt iespējamību izmantot kodolsintēzi kā enerģijas avotu miermīlīgiem mērķiem. Pēc tam, kad septiņi starptautiskie partneri, no kuriem viens ir Euratom (pārstāv Eiropas Komisija), 2006. gadā parakstīja ITER nolīgumu, Eiropas Savienības Padome 2007. gada martā pieņēma Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (F4E). F4E pamatfunkcija ir īstenot Euratom saistības attiecībā uz ITER projektu un veikt citas ar ITER saistītas darbības. F4E biedri ir Euratom, Euratom dalībvalstis un Šveice. Padomes lēmumā, ar kuru izveido F4E, ir noteikts pienākums izstrādāt vidusposma progresa ziņojumu par minētā lēmuma īstenošanu, izklāstot Euratom ieguldījuma izmantošanas rezultātus 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu periodā. Šī prasība tiek izpildīta šā dokumenta 3. sadaļā. Neraugoties uz minētajā lēmumā paredzētajiem īpašajiem noteikumiem par vidusposma progresa ziņojuma sagatavošanu, tika uzskatīts, īpaši saistībā ar gatavošanos 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai, ka ir svarīgi veikt arī Eiropas dalības ITER projektā ar F4E starpniecību starpposma pārskatīšanu, ievērojot parastos starpposma pārskatīšanas standartus saskaņā ar Labāka regulējuma principiem. Šajā dokumentā ir izklāstīti arī minētā vidusposma novērtējuma rezultāti.

Šajā ziņojumā iekļautās analīzes saturiskā un laika darbības joma aptver laikposmu no 2014. gada (kopš pašreizējā finansēšanas perioda sākuma) līdz 2017. gadam, un tajā galvenā vērība pievērsta Eiropas ieguldījumam ITER, vienlaikus skarot citas saistītas F4E darbības. Šā novērtējuma provizoriskie konstatējumi tika izmantoti Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai (DFS) un darbības tiešie rezultāti tiks izmantoti saistītajās sarunās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi. Plašākā nozīmē šā novērtējuma konstatējumi kalpo kā vērtīgs pienesums iespējamiem uzlabojumiem šajā finansēšanas periodā vai kā jautājumi, kurus vajadzētu apsvērt nākamajā finanšu periodā. Šajā ziņojumā ir izmantots neatkarīga konsultanta 2017. gada nogalē un 2018. gada sākumā izstrādāts papildinošais pētījums. Tas aptvēra 2014.–2017. gada laikposmu, un tajā uzmanība tika pievērsta Eiropas ieguldījumam ITER ar F4E starpniecību. Šajā ziņojumā ir izmantoti arī divi citi neatkarīgu konsultantu pētījumi. Viens no tiem — ES finansējuma un dalības ITER un Plašākas pieejas (BA) darbībās ietekmes novērtējums / ex ante izvērtējums saskaņā ar nākamo DFS, kurā tika vērtētas dažādās iespējas, kā turpināt ES ieguldījumu projektā no finanšu un vadības viedokļa. Un otrs —“Izdevīguma” pētījums, kurā tika analizēta 2008.–2017. gada laikposmā ES veiktā ieguldījuma ITER projektā ietekme uz ES ražošanas nozari, kā arī modelēta turpmāku ieguldījumu gaidāmā ietekme. Šajos pētījumos savukārt tika izmantoti citi pēdējos gados izstrādātie F4E un ITER starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas (IO) pārskati. Tālāk 1. pielikumā ir dots visu šajā izvērtējumā minēto pavaddokumentu pilnīgs saraksts.



2. Eiropas ieguldījuma ITER konteksts un mērķi Saskaņā ar ITER nolīgumu un īstenošanas kārtību, par ko vienojušās ITER puses, ITER projekta mērķis ir uzbūvēt un ekspluatēt kodoltermisku eksperimentālu reaktoru, kas tiks izmantots, lai pētītu un demonstrētu pastāvīgas kodolsintēzes enerģijas ražošanas zinātnisko un tehnisko iespējamību. Projektu īsteno ITER organizācija (IO), kas saskaņā ar ITER nolīgumu izveidota kā starptautiska organizācija. Paredzams, ka ITER projekta kulminācija būs eksperimentu kopums (tā dēvētā deitērija–tritija plazma), kuros tiks panākta pozitīva neto kodolsintēzes enerģijas bilance. Šie rezultāti var pavērt ceļu demonstrējuma spēkstacijas (DEMO) būvniecībai, kuras mērķis būtu demonstrēt kodolsintēzi strādājošā spēkstacijā. Kodolsintēzes zinātnē ir vērtēti vairāki kodolsintēzes reaktora projekti, taču par visiespējamāko un reālistiskāko plaši atzīst tokamaku. Tālāk 1. attēlā ir parādīts ITER tokamaka projekta šķērsgriezums ar marķējumu, kurā aprakstīti tā galvenie komponenti un sistēmas. Saskaņā ar ITER nolīguma noteikumiem katra puse apņemas dot projektā divējādu ieguldījumu — natūrā un naudā. Ieguldījumu naudā iemaksā tieši IO un izmanto tās darbībai un rīcībai, kas ietver projekta komponentu izstrādi un specifikāciju noteikšanu, kā arī ierīces kopējo montāžu, uzstādīšanu un ekspluatāciju. Ieguldījumi natūrā ir tokamaka un tā papildsistēmu un atbalsta sistēmu komponenti; puses tos iepērk un uzbūvē, kā arī nogādā ITER objektā Kadarašā (Francija). Tālāk 2. attēlā ir parādīta vienkāršota ITER tokamaka shēma, kurā norādīts, kuras puses ir atbildīgas par svarīgākajiem ieguldījumiem natūrā. Puses galvenokārt īsteno ITER projekta pārvaldību un pārrauga IO ar ITER padomes starpniecību, kurā ir pārstāvētas visas puses un kura tiekas divreiz gadā. ITER padome ir kopumā lemttiesīga un atbildīga par projektu; to atbalsta tās padotības un konsultatīvās struktūras. Saskaņā ar ITER nolīgumu katrai pusei ir pienākums izveidot vietējo aģentūru (VA), kas ir atbildīga par to, lai šīs puses vārdā piegādātu IO abu veidu ieguldījumu. F4E ir ES vietējā aģentūra. F4E pārvaldību īsteno F4E biedri ar F4E valdes un tās struktūru starpniecību. Tālāk 3. attēlā ir ilustrēta ITER pārvaldības struktūra, galveno vērību pievēršot Eiropas perspektīvai. Tā aptver gan ITER organizācijas, gan F4E pārvaldības struktūru, norādot arī to savstarpējo saikni. Saistībā ar ITER nolīguma sarunām 2005. gadā tika noslēgts atsevišķs, taču saistīts divpusējs nolīgums starp ES un Japānu. Šis nolīgums, ko sauc par “Plašāku pieeju” (BA), veicina abu pušu sadarbību attiecībā uz trim ar kodolsintēzi saistītiem projektiem Japānā, kuru mērķis ir atbalstīt ITER izstrādi un īstenošanu, kā arī gatavošanos DEMO. Lielākā daļa resursu (aptuveni 90 %), ko ES iegulda BA projektos, ir brīvprātīgi natūrā ieguldīti komponenti, kurus nodrošina vairāki F4E dalībnieki; tādēļ naudas līdzekļu ieguldījums, ko nosūta BA ar F4E starpniecību, ir ļoti mazs, salīdzinot ar tās ieguldījumu ITER naudā un natūrā. Saskaņā ar visu minēto F4E ir trīs likumiski uzdevumi:

nodrošināt Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģētikas organizācijā; nodrošināt Euratom ieguldījumu plašākas pieejas darbībās, ko kopīgi ar Japānu veic enerģijas drīzai ieguvei kodolsintēzes rezultātā; sagatavot un koordinēt darbību programmu, lai sagatavotos demonstrējumu kodolsintēzes reaktoru un ar tiem saistītu objektu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF), celtniecībai. Patlaban F4E darbības galvenokārt ir vērstas uz a) un b) apakšpunktā izklāstīto. Tā darbs pie DEMO pašlaik galvenokārt tiek veikts sadarbībā ar Eiropas konsorciju kodolsintēzes enerģētikas attīstībai (EUROfusion), kas veic no F4E dotācijām daļēji finansētu būtisku pētniecisko darbību jautājumos, kuri ir svarīgi DEMO sagatavošanas darbā. Visu F4E darbību pamatā ir zinātniskais atbalsts, ko sniedz no Euratom pētniecības un mācību programmas līdzekļiem finansētais EUROfusion. Tālāk 4. attēlā ir izklāstīta F4E veiktā ES ieguldījuma ITER un ar to saistīto darbību pie BA un DEMO īstenošanas intervences loģika. Pozitīvi ITER tiešie rezultāti būs svarīgs signāls, lai apstiprinātu kodolsintēzi kā jaunu un ilgtspējīgu enerģijas avotu, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas, veicinās energoapgādes drošību, uzlabos enerģētikas nozares ekoloģiskos raksturlielumus un stiprinās ES inovāciju un konkurētspēju. ITER sekmes būs atkarīgas no tā, vai ITER puses saglabās apņemšanos un sniegs atbalstu (natūrā un kā naudas līdzekļu maksājumus). Nākamajā ziņojuma sadaļā ir aprakstīti vairāki pozitīvi notikumi ITER projekta izpildē, kas panākti pēdējos gados. Neraugoties uz šo progresu un būtiskajiem uzlabojumiem projekta izpildē un pārvaldībā, joprojām saglabājas ar projektēšanu un montāžu saistīti svarīgi riski, kuru pienācīga risināšana vēl aizvien prasa pilnīgu vadības un ieinteresēto personu uzmanību, tostarp pienācīgi paredzot neparedzētus gadījumus izmaksu un grafika ziņā. Brexit neietekmē ES saistības pret ITER. 3. Īstenošana, progress un esošā situācija ITER projekta būvniecības un vadības notikumu attīstība 2014.–2017. gadā F4E Kadarašā 2009. gadā sāka ITER būvniecību, kuras plānotais ilgums bija desmit gadi. Pēc tam, kad 2013. gadā (iekšējā ITER projekta izvērtējumā un F4E pārskatā) tika atklātas vairākas nepilnības un trūkumi, 2010. gadā pieņemtais projekta pamatscenārijs vairs netika uzskatīts par reālistisku. Viens no galvenajiem kavēšanās un papildu izmaksu noteicējiem bija no projekta sarežģītības un pirmā šāda veida projekta būtības izrietošā projekta komponentu nepietiekama izstrādātība un no tās izrietošās biežās konstrukciju izmaiņas. Dažu ieguldījumu natūrā prognozētie piegādes datumi bija aizkavējušies uz laiku līdz 45 mēnešiem, salīdzinot ar 2010. gada ITER grafikā plānotajiem. Kļuva acīmredzams, ka projekts ir jāpārveido. Tādēļ IO un F4E sāka plašas izmaiņas visos līmeņos, ieskaitot abu organizāciju augstākā līmeņa vadības maiņu. Jaunā vadība 2015. gadā pieņēma rīcības plānus situācijas risināšanai. Turklāt ITER padomes 2015. gada martā ieceltais jaunais IO ģenerāldirektors veica pasākumus, lai īstenotu stingrus projektu vadības paņēmienus (ieskaitot grafika un izmaksu kontroli, riska vadību un projektu iesaldēšanu), kā arī izveidoja rezerves fondu novēlotu tehnisko specifikāciju izmaiņu radītā izmaksu pieauguma segšanai. F4E pasākumi ietvēra ciešāku pievēršanos riska vadībai, elastīgākus līgumu pārvaldības īstenošanas noteikumus, kā arī dziļāku integrāciju un saziņu starp F4E, IO un citām VA. Tā valde arī iecēla jaunu F4E direktoru. Jauns projekta pamatscenārijs, balstoties uz pakāpenisku pieeju 2016. gada aprīlī jauno pamatscenāriju izvērtēja neatkarīga komiteja, apstiprinot, ka 2025. gada “pirmās plazmas” starpposma mērķis ir agrākais tehniski iespējamais laiks. Tika norādīts, ka attiecībā uz šo “pirmās plazmas” mērķa datumu nav ņemti vērā nekādi neparedzēti gadījumi, pieņemot, ka visus riskus ir iespējams mazināt. Tik liela un sarežģīta projekta kā ITER pamatscenārijā ir neparasti neiekļaut neparedzētus gadījumus, kas kopējai vadībai piešķir zināmu nenoteiktību. Pārskatītāji arī ieteica izmantot “pakāpenisku pieeju”. Ņemot vērā šīs pārskatīšanas pozitīvos ieteikumus, ITER padome 2016. gada novembrī ad referendum atbalstīja jauno ITER pamatscenāriju. Pakāpeniskā pieeja ir viena no svarīgākajām vadības izmaiņu daļām. Tā iekārtas būvniecību un salikšanu iedala četros posmos, kuros notiek virzība katrā uz savu galveno mērķi. Kulminācija tiek sasniegta ceturtā posma pēdējā mērķī — pilnvērtīgā deitērija–tritija (D–T) darbība. Katrā projekta posmā veic tikai tās darbības, kas ir svarīgas konkrētā posma mērķa sasniegšanai. Plānā tiek ņemti vērā ITER pušu finansiālie ierobežojumi, ierobežojot ieguldījumus naudā un atliekot projekta šābrīža posmā nevajadzīgos ieguldījumus natūrā. Tas arī samazina risku, veicot iekārtas un esošo komponentu testēšanu pēc katra posma pabeigšanas, tā ļaujot identificēt un risināt problēmas pirms darba turpināšanas. Projekts patlaban atrodas pirmajā posmā, kura galvenais mērķis ir “pirmās plazmas” sasniegšana. Lai sasniegtu “pirmās plazmas” posmu atbilstīgi grafikam — 2025. gadā, F4E ir pieņēmis stratēģiju “Taisns ceļš līdz pirmajai plazmai” (Straight Road to First Plasma), kurā kā prioritāri noteikti šim starpposma mērķim būtiski komponenti. Pakāpeniskā pieeja ir ilustrēta 5. attēlā tālāk. Pēc 2016. gada pamatscenārija apstiprināšanas F4E noteica jauno grafiku un pārrēķināja aplēstās F4E ieguldījuma izmaksas līdz “pirmās plazmas” starpposma mērķa sasniegšanai 2025. gadā. Paredzamais nepieciešamais EF4 finansējums būvniecības posmam no 2021. līdz 2025. gadam ir 5,5 miljardi EUR šābrīža cenās. Eiropas kopējā ieguldījuma aplēses atbilstīgi pārskatītajam projekta pamatscenārijam, balstoties uz pakāpenisko pieeju, ir dotas 1. tabulā. 1. tabula. Kopsavilkuma tabula par Euratom saistību apropriācijām ITER līdz “pirmās plazmas” posmam (PP), no PP līdz deitērija–tritija posmam (D-T) un kopā pēc 2020. gada. Vienības ir pašreizējās vērtības miljardos EUR.

Avots: Paziņojums COM(2017) 319 — ES ieguldījums reformētajā ITER projektā Līdz PP No PP līdz D–T Kopā pēc 2020. gada 2021.–2025. g. 2026.–2027. g. 2028.–2035. g. F4E kopējie naudas līdzekļi IO 1,5 0,7 1,6 3,8 F4E ieguldījumi natūrā 3,1 0,8 0,7 4,6 F4E pārvaldība 0,3 0,1 0,6 1,0 Citi F4E pasākumi 0,5 0,2 0,1 0,8 EK projekta vadība 0,05 0,02 0,08 0,15 Kopā 5,5 1,8 3,1 10,4 Ar ITER saistītie Euratom izdevumi Eiropas dalības ITER un ar to saistīto darbību (BA, DEMO) finansējums tiek virzīts caur F4E kā Euratom ITER vietējo aģentūru. F4E darbības ieņēmumus galvenokārt veido Euratom ieguldījums, ITER uzņēmējas valsts (Francijas) ieguldījums un dalībnieku ieguldījumi. Euratom ieguldījums ir galvenais F4E ieņēmumu avots. Kopš F4E izveidošanas līdz 2017. gada 31. decembrim F4E no Euratom ieguldījuma pavisam ir saņēmis 5055 miljonus EUR saistību apropriācijās un 3328 miljonus EUR maksājumu apropriācijās (abos gadījumos — pašreizējā vērtība). Tālāk 6. attēlā ir dots grafiks, kurā norādīti saistību un maksājumu apropriāciju uzkrājumi. Šīs apropriācijas ietver apropriācijas, ar ko piešķir līdzekļus BA darbībām, tomēr, tā kā pārliecinoši lielāko daļu vērtības, ko ES novirza BA, veido brīvprātīgi ieguldījumi natūrā, šīs apropriācijas, salīdzinot ar ITER paredzētajām, ir ļoti mazas. Kopumā šī diagramma apliecina nesen uzlabotos un gan saistību, gan maksājumu ziņā sekmīgos budžeta rezultātus, neraugoties uz kārtējās revīzijas laikā un neatkarīgos projekta pārskatos veiktajiem novērojumiem. Lielākā daļa no F4E izdevumiem rodas saistībā ar iepirkumu procedūrām (IP). Tie ir IO izveidoti un definēti līgumi, no kuriem katrs atbilst konkrētam darbam, kas VA ir jāpaveic un jānodod IO. IP var atbilst komponentu būvniecībai, pakalpojumiem, vadībai vai jebkuram citam darbam, kas jāveic kā ieguldījums ITER projektā, taču lielākā daļa no tiem attiecas uz tokamaka komponentu izstrādi un būvniecību kā ieguldījumiem natūrā. Pēc tam, kad ar IO ir noslēgta IP, F4E veic iepirkumu un paraksta līgumus ar piegādātājiem par attiecīgajiem rezultātiem. Līdz 2017. gada novembrim F4E bija parakstījis līgumus, kuri atbilda 87 % no ieguldījumiem natūrā, kas ES pusei ir jāsniedz IO. Tālāk 7. attēlā ir atspoguļota naudas summa, kas atbilst šim apjomam. Lai gan parakstīto līgumu vērtība ir gandrīz 4 miljardi EUR, tā nav F4E samaksātā naudas summa. IP sākumā nodrošinātie naudas līdzekļi bieži vien tiek maksāti pa daļām, lielāko daļu līdzekļu samaksājot noslēgumā. Līdz 2017. gada maijam par ieguldījumiem ITER natūrā bija samaksāti aptuveni 2,25 miljardi EUR. Šie naudas līdzekļi ir nonākuši pie simtiem dažādu līgumslēdzēju un daudz lielāka skaita apakšuzņēmēju ES un ārpus tās, tādējādi tie ES ekonomikā ir radījuši izaugsmi un nodarbinātību. Šie ieguvumi ir kvantitatīvi izteikti 5. sadaļā. Līdztekus līgumiem daļu no F4E darbības izdevumiem veido dotācijas. Tās izpaužas kā ieguldījumi ar F4E darbībām saistītajā pētniecībā un izstrādē. Tālāk 8. attēlā ir parādīts kopējais F4E piešķirto dotāciju daudzums un to vērtība euro. Līdz šim vismaz 20 ES dalībvalstīs ir struktūras, kas guvušas labumu no līgumiem ar F4E par ieguldījumu ITER veikšanu natūrā un no pētniecības un izstrādes darbību atbalsta dotācijām. Tā kā projekta uzņēmēja valsts ir Francija, lielāko daļu no līgumiem un apakšuzņēmuma līgumiem ir ieguvuši Francijas uzņēmēji un apakšuzņēmēji. Tomēr šo ieguvumu līdzsvaro apstāklis, ka būvniecības posmā 20 % no Eiropas ieguldījuma projektā finansē Francija un 80 % — Euratom, kas ir ievērojami lielāka summa nekā citām dalībvalstīm. Atbilstīgi Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumam F4E pieliek pūles, lai novērstu dalībvalstu nozares pārstāvju dalības līmeņa atšķirības, tostarp plašāk informējot par iepirkumiem un iespējām saņemt dotācijas. Euratom ieguldījuma ITER progress saskaņā ar 2016. gada pamatscenāriju ITER komplekss pēc tā pabeigšanas aizņems 39 ēkas, celtnes un teritorijas, ieskaitot tokamaka kompleksu, kurā atradīsies pati ITER iekārta. 2017. gada novembrī tika sasniegts starpposma mērķis — par 50 % pabeigti kopējie fiziskie būvdarbi, kas nepieciešami “pirmās plazmas” sasniegšanai. Projekta fizisko progresu var mērīt, izmantojot starpposma mērķus. Katru gadu vienā no sanāksmēm, kas notiek divreiz gadā, ITER padome apstiprina starpposma mērķu kopumu, lai tiktu sekots darbības rezultātiem un par tiem ziņots ITER padomei. Starpposma mērķus, kuri attiecas uz Eiropas ieguldījumiem, uzrauga arī F4E valde. Starpposma mērķi aptver visas projekta jomas — no iepirkuma līdz būvniecībai. Tālāk 2. tabulā ir parādīts visu to starpposma mērķu statuss 2017. gada beigās, kuri bija jāsasniedz līdz tam. Visi līdz 2017. gada beigām sasniedzamie starpposma mērķi ir sasniegti.



Cits veids, kā mērīt projekta pabeigšanu, ir ITER kredītu izmantošana. “Kredīta” sistēma tika ieviesta, lai atvieglotu ieguldījumu izsekošanu. Kad IO izveido IP, tiek noteikti iekšēji progresa mērķi, lai atzīmētu tās izpildes progresu. Ar dažiem no šiem starpposma mērķiem ir saistīti ITER kredīti (dēvēti arī par ITER konta vienībām jeb IKV), kuru IO pēc to sasniegšanas izsniedz VA.

Visu kredītu saņemšana par IP nozīmē, ka VA ir sasniegusi visus starpposma mērķus un tādējādi pilnībā izpildījusi savas saistības par attiecīgo PA. Ir svarīgi ņemt vērā, ka ITER kredīti neatbilst faktiskajām paveiktā darba vai saražotā komponenta izmaksām, bet gan PA nominālvērtībai, par kuru panākta IO un tās dalībnieku (ITER pušu) vienošanās. Tādēļ ITER kredītu summa, ko VA ir saņēmusi no IO, atbilst paveiktajam darbam un sasniegtajiem starpposma mērķiem. Kredītus nesaņem par ieguldījumu naudā un par VA administratīvajiem izdevumiem. 9. attēls. Kopējā panāktā un izsniegtā kredīta daudzums, salīdzinot ar pamatscenāriju 2014.–2017. gadam Avots: F4E dati, iegūti izvērtējumu papildinošajā pētījumā. Tālāk 9. un 10. attēlā ir parādīts ITER kredītu progress, salīdzinot ar pamatscenāriju attiecīgi 2014.–2017. un 2010.–2017. gadam. Redzams, ka panāktie kredīti ir samērā tuvi pamatscenārijam, neraugoties uz nelielu aizkavēšanos 2017. gadā. Līdz 2017. gada nogalei bija panākti 35 % no Eiropas ieguldījuma natūrā kopējā kredītu apjoma. Laikā no 2014. līdz 2017. gadam panāktais progress ir parādīts 3. tabulā, un šie dati 11. attēlā ir izteikti procentos no katras darbības kopējā kredītu daudzuma. 3. tabula. Darbību progress (darba kategorijas), izsakot 2013. un 2017. gadā saņemtajos kredītos Avots: Dati no F4E gada un 2019.–2023. gada daudzgadu programmas projekta. Darbība Sasniegts uz 1.1.2014. (tūkst. IKV) Sasniegts uz 30.11.2017. (tūkst. IKV) Kopējo kredītu prognoze (tūkst. IKV) Objekts, ēkas un elektroapgāde 53,50 181,94 516,10 Magnēti 13,19 85,74 185,84 Vakuumkamera 0 30,08 89,56 Dzesēšanas kontūrs un kodoldegvielas cikls 0 22,86 57,39 Neitrālā stara un EC barošanas piegāde un avoti 1,86 19,63 103,95 Kamera — novirzītājs 0 1,92 22,24 Attālināta vadība 0 1,80 39,73 Antenas un plazmas inženierija 0 0,50 27,41 Diagnostika 0 0,02 29,67 Kamera — apvalks 0 0 44,85 BA projektu progress un grafiks Resursus, ko ES nodrošina BA darbību īstenošanā, lielākoties (aptuveni 90 %) labprātīgi sniedz vairākas F4E dalībvalstis (Beļģija, Francija, Vācija, Itālija, Spānija, iepriekš — arī Šveice). Tādēļ ES ieguldījums naudā šajos projektos ir ļoti mazs, salīdzinot ar F4E izdevumiem par ITER. Tāpat kā ITER būvniecībā, ieguldījumi BA projektos natūrā tiek formalizēti, izmantojot IP, un to vērtību mēra kredītos. BA kredītus izsaka Plašākas pieejas konta vienībās (BAUA). Visu ar BA nolīgumu aptverto darbu kopējā vērtība ir 1 000 000 BAUA, no kurām 500 000 nodrošina Euratom un 500 000 — Japāna. Ir mērķis pabeigt visus trīs projektus pašreizējās DFS laikā (līdz 2020. gada beigām). Līdz 2016. gada jūnija beigām ES bija piešķirti 73 % no kopējām saistībām par JT-60SA, 82 % — par IFMIF/EVEDA un 97 % — par IFERC. Tālāk 12. attēlā norādīti par katru projektu piešķirtie kredīti, izsakot procentos no summas, kuru paredzēts piešķirt. Vidējais procentuālais rādītājs pārsniedz 88 %. 4. Līdzšinējo rezultātu izvērtējums — metodika un rīki saskaņā ar Labāka regulējuma principiem

Saskaņā ar Labāka regulējuma principiem ir analizēts, kā tika īstenota Eiropas dalība ITER un Plašākajā pieejā ar F4E darbību starpniecību, kuras rezultāti ir izklāstīti iepriekšējā sadaļā saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes lēmuma par F4E izveidi 5.b pantā izklāstītajām prasībām. Analīzes rezultāti ir doti turpmākajā sadaļā un ir strukturēti atbilstīgi pieciem vērtēšanas kritērijiem: svarīgums, lietderība, ES pievienotā vērtība, efektivitāte un saskanība. Tālāk 2. pielikumā ir sīkāk izklāstīta izvērtējumu papildinošā pētījuma metodika, ieskaitot ar to saistīto izvērtējuma matrici. Starpposma novērtēšanā parasti tiek vērtētas intervences radītās sekas, salīdzinot ar pamatscenāriju. Šis pamatscenārijs bieži vien ir apraksts, kā būtu attīstījusies pašreizējā situācija, ja nebūtu notikusi intervence. ITER projekta īpašo situāciju nosaka tā ilgums un ar starptautisku nolīgumu saistīta zinātniskā eksperimenta statuss. Turklāt ITER kopējo ietekmi ir grūti aplēst — tā pastāvēšana rada ne tikai ekonomiskos ieguvumus, bet arī jaunu intelektuālo īpašumu un izdalītus projektus. “Izdevīguma pētījumā” ir iekļauta desmit gadījumu izpēte — uzņēmumi, kas ir strādājuši ar ITER un izstrādājuši izdalītus produktus, kam ir lietojums ārpus kodolsintēzes jomas (piem., enerģētikas nozare kopumā, aviācija, augsto tehnoloģiju instrumenti). Pamatscenārijs izslēgtu minētās jaunās inovācijas, bet ir grūti pateikt, kāda būs to ietekme. Tomēr, ievērojot zināmus ierobežojumus, ir iespējams definēt pamatscenāriju. Kvantitatīvās analīzes mērķiem Izdevīguma pētījums pievēršas vienīgi ES ekonomikai un izmanto divus pamatscenārijus. Pirmais scenārijs “ITER izdevumu nav” paredz, ka naudas līdzekļus, kas ir iztērēti ar F4E budžeta starpniecību, neiztērē vispār; ITER ietekmi, salīdzinot ar šo scenāriju, sauc par bruto ietekmi. Saskaņā ar otro scenāriju naudas līdzekļi, kas ir tērēti ITER, tādā pašā daudzumā ir iztērēti citās ES ekonomikas nozarēs proporcionāli to attiecīgajam apmēram. Ietekmi, salīdzinot ar šo scenāriju, sauc par neto ietekmi. Minētais ir sīkāk izskaidrots 5. sadaļas (“Analīze”) iedaļā “Efektivitāte”. Izvērtējuma ierobežojumi Šis izvērtējums attiecas uz Eiropas ieguldījumu ITER. Tomēr, pat vērtējot vienīgi ar ITER saistītās darbības, F4E ir tikai viens neliels elements lielajā un sarežģītajā ITER projektā. Tādēļ ir sarežģīti izvērtēt F4E darbības rezultātus, kā rīku izmantojot ITER progresu, jo projekta progress ir atkarīgs no daudzām organizācijām un F4E ir tikai viena no tām. F4E ar BA saistītās darbības analizēt ir vieglāk, jo ir tikai divas puses (Euratom un Japāna), bet ir jāpatur prātā, ka objekta būvniecībā un ekspluatācijā novērotie rezultāti nav atkarīgi tikai no F4E vai ES. Turklāt ITER nolīgumā ir noteikts, ka Euratom kā uzņēmēja puse nevar izstāties no projekta. Tādēļ dažas izvērtējuma jomas, piemēram, tālākas ES iesaistes vērtība, ir hipotētiskas. Tomēr atbildes uz šiem jautājumiem tik un tā ir vērtīgas, jo tās pamato un atbalsta citas izvērtējuma jomas. Dažos pētījumos, uz kuriem balstās šis izvērtējums, ir izmantoti vēsturiski dati, lai prognozētu ITER ekonomisko ietekmi pie dažādiem nākotnes scenārijiem. Prognozēšana visos gadījumos ietver konkrētu pieņēmumu izdarīšanu par ģeopolitiskās situācijas attīstību prognožu periodā. Šo izvērtējumu papildinošajā pētījumā daži konstatējumi ir balstīti uz atbildēm, kas sniegtas tiešsaistes aptaujā, kas tika izplatīta Valdes locekļiem un nozares sadarbības koordinatoriem (NSK). To skaits ir attiecīgi 60 un 22, bet atbilžu sniegšanas rādītājs nebija augsts — attiecīgi 45 % un 36 %. Nelielā izlases apjoma dēļ nevar uzskatīt, ka šie rezultāti precīzi atspoguļo NSK un valdes locekļu viedokli; paraugs varētu arī saturēt sistēmiskas pašatlases kļūdas. Tomēr šie rezultāti var sniegt atsevišķas noderīgas norādes. 5. Atbildes uz novērtējuma jautājumiem un analīze Šajā sadaļā ir sniegti Eiropas ieguldījuma ITER starpposma novērtējumā izdarītie konstatējumi, kuros ir vērtēts, vai tam vēl ir nozīme, ņemot vērā šābrīža vajadzības. Pēc tam tajā vērtēts, cik efektīva un lietderīga bijusi Eiropas dalība ITER, izvērtējot arī tās radīto ES pievienoto vērtību. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, šajā sadaļā izvērtēts, cik saskanīga ar citām ES intervences/politikas jomām ir Euratom dalība ITER.



Svarīgums I.Eiropas Komisija 2018. gada 28. novembrī pieņēma stratēģisku ilgtermiņa redzējumu par pārtikušas, modernas, konkurētspējīgas un klimatneitrālas ekonomikas izveidi līdz 2050. gadam — “Tīra planēta visiem”. Šī stratēģija parāda, kā Eiropa var uzņemties vadošo lomu virzībā uz klimatneitralitāti, investējot reālistiskos tehnoloģiskos risinājumos, radot iespējas iedzīvotājiem un saskaņojot rīcību tādās svarīgās jomās kā rūpniecības politika, finanses vai pētniecība, vienlaikus gādājot par to, lai šajā pārejā tiktu ievērots sociālais taisnīgums. Šim dokumentam pievienotajā analīzē ir atzīts, ka kodolsintēze ir potenciāla jauna enerģijas ražošanas tehnoloģija, kas neradītu siltumnīcefekta gāzes un kurā izmantota plaši pieejama degviela, kā arī atzīts, ka ITER ir viena no svarīgākajām globālajām iniciatīvām, kas veido Eiropas Savienības lielāko ieguldījumu kodolsintēzes pētniecībā. Kodolsintēzes enerģija varētu sniegt svarīgu labumu. Kodolsintēzes degviela (deitērijs un tritijs) ir plaši pieejama un gandrīz neizsmeļama. Kodolsintēzes reaktors pats par sevi nerada īpašus drošības riskus: plazmu veido mazāk nekā grams degvielas, kas, iestājoties neparedzētam notikumam, ātri apdziest. Deitērija un tritija reakcijās atbrīvojas neitroni, kas aktivizē sienas materiālus. Iegūto radioaktīvo blakusproduktu pussabrukšanas periods ir īss. Ieguvumi no kodolsintēzes enerģijas kā bezoglekļa ilgtspējīga enerģijas avota, kas papildina atjaunojamos energoresursus, ir pārliecinoši argumenti par labu kodolsintēzei. II.Atšķirībā no atjaunojamajiem energoresursu avotiem, kas kopumā ir tādā attīstības stadijā, lai varētu ražot enerģiju komerciālai izmantošanai, kodolsintēze joprojām ir topoša tehnoloģija, kuru ir jāturpina pētīt līdz tādas pašas stadijas sasniegšanai. ITER ieņem unikālu vietu kodolsintēzes pētniecības laukā. Tas ir Eiropas kodolsintēzes enerģijas iegūšanas pētniecības ceļveža īstenošanas svarīgākais objekts. Ceļvedis veido EUROfusion un kopuzņēmuma Fusion for Energy programmu pamatu, kā arī sniedz skaidru un strukturētu informāciju par turpmāko rīcību, lai panāktu komerciālu elektroenerģijas ražošanu kodolsintēzes ceļā. III.ITER kā septiņu pušu, kuras kopā veido 80 % no pasaules IKP, sadarbības projekts izceļas kā pārliecinoši lielākais un vērienīgākais no pašreiz izstrādātajiem kodolsintēzes eksperimentiem. Projekts ir ļoti svarīgs kodolsintēzes iespējamības pierādīšanai, tādēļ ITER eksperimentu rezultāti ir jāuzskata par ļoti nozīmīgiem no ES nākotnes enerģijas vajadzību viedokļa. Ar šo mērķi saistās arī F4E otrais un trešais mērķis par Eiropas ieguldījumiem BA un DEMO. Lai gan kodolsintēze kā tehnoloģija vēl nav attīstījusies tiktāl, lai to varētu izmantot ES šodienas enerģijas vajadzībām, tās potenciāla dēļ ir ārkārtīgi svarīgi to attīstīt enerģijas videi pēc 2050. gada. IV.Projekta izmaiņu veikšana tādā projektā kā ITER, kurā nevainojami ir jāsastrādājas komponentiem, ko dažādās valstīs ražojuši dažādi līgumslēdzēji, neizbēgami ir ļoti sarežģīta un dārga. Pēc 2013. gada izvērtējuma tika mudināts atteikties no IO veiktām projekta izmaiņām, kā arī savlaicīgi iesaldēt projektus. Lai gan šie pasākumi ir ļoti lietderīgi no projektu vadības viedokļa, tie rada situāciju, ka projektā nav iespējams viegli iekļaut jaunu tehnoloģisko progresu vai uzlabot tā specifikācijas. Tomēr šo ierobežojumu ietvaros ir nelielas iespējas grozīt projektu, piemēram, attiecībā uz mazāku komponentu projektiem. Vairums IO un F4E darbinieku, valdes locekļu un NSK piekrita viedoklim, ka F4E pienācīgi pielāgojas tehnikas un zinātnes progresam, un neviens neminēja lielu tehnikas vai zinātnes sasniegumu, kas būtu bijis jāapsver F4E, taču tas neesot ticis izdarīts. V.No ES starptautisko saistību viedokļa, kas attiecas uz enerģētiku, ITER ir nozīme attiecībā uz ES saistībām saskaņā ar diviem 2015. gadā ANO ietvaros pieņemtiem dokumentiem — Parīzes klimata nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības mērķiem (parasti “programma 2030. gadam”). Parīzes klimata nolīguma mērķi, kas jāsasniedz līdz gadsimta beigām, attiecas uz globālās sasilšanas ierobežošanu, spējas pielāgoties klimata pārmaiņām palielināšanu, kā arī virzību uz zemām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Lai sasniegtu šos mērķus, pavisam noteikti ir nepieciešams pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā lietošanas par labu klimatam draudzīgākām alternatīvām. Lai gan nav gaidāms, ka kodolsintēze kā dzīvotspējīgs komerciāls enerģijas avots ražos elektroenerģiju agrāk par 2050. gadu, arī šo mērķu grafiks ir paredzēts ilgtermiņam. Tādēļ kodolsintēzes enerģijas pētniecība un līdz ar to — arī ITER projekts kā mazoglekļa alternatīva fosilajam kurināmajam un papildinājums atjaunojamajiem energoresursiem pavisam noteikti atbilst ES pienākumiem un saistībām saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu. VI.Atšķirībā no Parīzes klimata nolīguma Ilgtspējīgas attīstības mērķi attiecas ne tikai uz enerģiju vai klimatu, bet arī uz plašu sociālās un ekonomiskās attīstības jautājumu loku. Līdz 2030. gadam pavisam ir jāsasniedz 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi, kas skar tādas jomas kā nabadzība, izglītība, bads, sanitārā apstrāde, dzimumu līdztiesība un klimata pārmaiņas. Neraugoties uz tā ilgtermiņa būtību, ITER atbilst šiem mērķiem.

Lietderība VII.Kā paskaidrots intervences loģikā (4. attēls), F4E trīs uzdevumus var uzskatīt par F4E konkrētajiem mērķiem. Tas, cik lielā mērā šie mērķi līdz šim ir sasniegti, visai detalizēti ir izvērtēts 2. un 3. Sadaļā; BA projekti kopumā tiek īstenoti atbilstīgi plānam, DEMO sagatavošanas projektus (izņemot IFMIF daļu saskaņā ar BA nolīgumu) F4E neizpilda līdz “pirmās plazmas” posma sasniegšanai, un, lai gan ITER iepriekš ir apgrūtinājuši būtiski kavējumi un izmaksu pārsniegšana, patlaban tas saskaņā ar 2016. gada pamatscenāriju stabili attīstās atbilstīgi grafikam un budžetam. Tālāk 9. un 10. attēlā ir parādīts, ciktāl ITER projekts iekļaujas grafikā attiecībā uz panāktajiem un izsniegtajiem kredītiem. VIII.“Pirmās plazmas” datums neietver neparedzētus izdevumus neplānotiem gadījumiem un riska gadījumiem, tomēr tos nevar pamatoti izslēgt, īpaši ņemot vērā projektu salīdzināmo sarežģītības pakāpi. Lai nodrošinātu grafika ticamību, būtu jāietver saprātīgs laiks, kas atvēlēts neparedzētiem gadījumiem. Kā norādīts nesenajā Komisijas paziņojumā par ITER, atbilstoši līdz šim gūtai pieredzei saistībā ar lieliem līdzīgas sarežģītības un tehniskās gatavības starptautiskiem projektiem, Komisija lēš, ka neparedzētiem gadījumiem laika grafikā būtu piemēroti paredzēt līdz 24 mēnešus ilgu laikposmu un 10–20 % no budžeta. IX.Attiecībā uz projekta kultūras un vadības uzlabojumiem kopš 2015. gadā notikušās vadības maiņas ir vērojamas zināmas progresa pazīmes, lai gan trīs gadi ir ļoti īss laikposms lielu uzlabojumu novērošanai tik lielā projektā. F4E jaunākajā gada novērtējumā ir norādīts, ka F4E “šķietami ir uz pareizā ceļa un ir gatavs pārejai uz stabilu stāvokli bez ārkārtas situācijas”. Tomēr gan šajā novērtējumā, gan izvērtējuma pamatošanai veiktajās intervijās ir uzsvērts, ka joprojām nav paveikts būtisks progress, jo īpaši attiecībā uz līgumu pārvaldību un iepirkuma praksi. F4E iepirkuma noteikumi nebija paredzēti starptautiskam eksperimentālam zinātniskam projektam. Lai to novērstu, F4E aktīvi kontaktējas ar nozares un pētnieku kopienām, lai veicinātu dalību uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Šis darbs ietver arī sadarbību ar nozares sadarbības koordinatoru (NSK) tīklu un Eiropas kodolsintēzes laboratoriju sadarbības koordinatoru (EFLO) tīklu. Minētais arī ietver komunikācijas un informēšanas iniciatīvas informētības un spēju uzlabošanai. X.Turklāt atbildīgie Komisijas dienesti nesen pieņēma pārraudzības stratēģiju ar diviem aspektiem: pirmkārt, ar EK dalību F4E vadības struktūrā nodrošinot, ka F4E darbības joma, budžets un grafiks ir piemēroti mērķa sasniegšanai un tiek ievēroti; otrkārt, veicot tiešu F4E budžeta izlietošanas uzraudzību un uzraugot tā darbības rezultātus. Paralēli tam, izmantojot to, ka Euratom 2016. un 2017. gadā vadīja ITER vadības padomdevēju komiteju (VPK), tika veikti pasākumi VPK efektivitātes uzlabošanai, savlaicīgi pirms sanāksmēm sniedzot nepieciešamo informāciju un pārplānojot VPK darba kārtību. Citās ITER vadības struktūrās tika veiktas līdzīgas izmaiņas, kā arī tika stiprināti Komisijas, IO un F4E kontakti visos hierarhijas līmeņos. 2017. gada oktobrī VAK biedri veica pašnovērtējumu, kurā visi biedri atzina, ka Komitejas vadības lietderība ir manāmi uzlabojusies. XI.Tagad viens no svarīgākajiem ITER būvniecības jautājumiem ir pienācīga montāžas un uzstādīšanas darbu izpilde, ņemot vērā to, ka ITER kā pirmajā šāda veida projektā ir iesaistītas vairākas iestādes un tā rezultātā konfigurācijas definēšanas un izmaiņu pārvaldības process ir sarežģīts. Šā mērķa sasniegšanai tika uzskatīts par nepieciešamu pārskatīt ITER montāžas un uzstādīšanas darbu stratēģiju, pievēršot uzmanību vairākām pēdējos gados izdarītajām izmaiņām un uzlabojumiem, piemēram, galveno komponentu montāžas pakāpeniskās pieejas pieņemšanai, CMA līguma (“līgumdarbu vadītājs kā aģents”) izmantošanai un jauna konfigurācijas pārvaldības plāna (KPP) īstenošanai. Ņemot vērā minēto, ITER padome tās 21. sanāksmē (IC-21), kas notika 2017. gada novembrī, nolēma 2018. gadā padziļināti neatkarīgi pārskatīt ITER konfigurācijas, montāžas un uzstādīšanas darbu stratēģiju kritiski svarīgajam posmam ceļā uz “pirmo plazmu”. XII.ITER objektu plānošana, projektēšana un būvniecība veicina jaunu novatorisku pētniecību un inovāciju kā kodolsintēzes jomā, tā ārpus tās. F4E līgums būtībā tiek uzskatīts par soli ceļā uz ilgtermiņa ieguvumu īstenošanu. Uzņēmumi uzskata, ka darbs pie ITER ceļ to kā vadošo augstu tehnoloģiju uzņēmumu reputāciju. Vairāk nekā trešdaļa uzņēmumu, kas veikuši darbu pie ITER, uz tā pamata ir izstrādājuši jaunas novatoriskas tehnoloģijas. Jau daļēji īstenotais izdalīšanas potenciāls ir ļoti būtisks un varētu sniegt virkni ieguvumu ES un citām ITER pusēm. Izdalīšana laikposmā no 2018. līdz 2030. gadam varētu radīt 10 900 papildu darbvietu un papildu bruto pievienoto vērtību 2,248 miljonu EUR apmērā. XIII.Izdevīguma pētījumā tika konstatēts, ka 2008.–2017. gadā, salīdzinot ar tēriņu neveikšanu, F4E tēriņi par ITER ir radījuši 34 000 darba gadus un gandrīz 4,8 miljardus EUR lielu bruto pievienoto vērtību (BPV). Pastāv arī augsts jaunu tehnoloģiju izdalīšanas potenciāls, jo ITER kodolsintēzes pētniecība ir novatoriska un daudziem komponentiem līdz šim nav bijis līdzīgu. Tajā pašā pētījumā tika arī identificēta vairāku tādu gadījumu analīze, kad uzņēmumu dalība ITER bija ļāvusi izstrādāt izdalītus projektus un inovāciju, ko nereti var izmantot citās nozarēs. XIV.Kā paskaidrots sadaļā “Saskanība”, ITER projekts palīdz sasniegt daudzus ES iekšējos un starptautiskos mērķus; daži no tiem, piemēram, Parīzes klimata nolīgums, ir ļoti plaši pamanāmi un plašākai sabiedrībai pazīstami. ES pievienotā vērtība XV.Pieskaitot pārējo pušu ieguldījumu, kā arī resursus, kas būs nepieciešami pēc 2020. gada, ITER izmaksas ir ievērojamas. Projektam ir nepieciešama arī būtiska tehniskā zinātība, kā arī liels skaits kvalificētu ražotāju, lai projektētu un būvētu komponentus un pretendētu uz līgumiem godīgas konkurences apstākļos. Īsi sakot, tādas kodolsintēzes ierīces kā ITER būvniecībai ir nepieciešama noturīga zinātniskā, vadības un finansiālā apņemšanās, kuras mērogs neļauj to reālistiski uzņemties kādai valstij atsevišķi. Tādēļ to ir iespējams sasniegt vienīgi sadarbojoties — kā dalībvalstīm, tā globāli. Globālā kopīgā pētniecības projektā ES ir neatsverama loma Eiropas valstu interešu aizstāvībā līdzvērtīgi citām pasaules lielvarām. XVI.Īstenojot vadību ES līmenī, var izvairīties no daudz sarežģītākas vadības struktūras, kāda izveidotos, ja dalība projektā notiktu dalībvalstu līmenī. Tāpat arī, iepērkot Eiropas ieguldījumu ar F4E starpniecību, var izvairīties no iespējamajiem sarežģījumiem, ko radītu katras dalībvalsts atsevišķie iepirkuma noteikumi un procesi. Efektivitāte XVII.ES ieguldījums ITER būvniecībā līdz 2020. gadam sasniegs aptuveni 6,6 miljardus EUR (2008. gada cenās), kas atbilst Eiropas Savienības Padomes 2010. gadā noteiktajai maksimālajai robežai. Lielākā daļa no F4E budžeta tiek tērēta iepirkumos; tā administratīvie izdevumi par 2014.–2017. gada laikposmu veidoja 6 % (saistību apropriācijās) un 9 % (maksājumu apropriācijās) no F4E kopējiem izdevumiem. Administratīvo izdevumu īpatsvars ir līdzīgs kā citiem lieliem projektiem. Tādēļ F4E efektivitāti izmaksu ziņā galvenokārt ietekmē iepirkumu veikšanas prakse. Laika gaitā F4E iepirkuma stratēģija ir attīstījusies no lielu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas par fiksētu cenu līdz mazākiem līgumiem ar daudzveidīgākām īpašībām. Par katru līgumu F4E nozares portālā tiek publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus. F4E kā ES kopuzņēmumam ir pienākums ievērot ES publiskā iepirkuma procedūras, kā paredzēts ES Finanšu regulā. Saskaņā ar to dalībai publiskā iepirkuma procedūrā ir jābūt atvērtai ar vienlīdzīgiem nosacījumiem visiem ES dalībvalstu un tādu trešo valstu piedāvājumiem, kurām ar ES ir īpaša vienošanās par publisko iepirkumu. F4E finanšu regula paredz, ka dalība ir atļauta tikai F4E dalībvalstīm (ES dalībvalstīm un Šveicei), taču ir daži izņēmumi. Šī sistēma ir paredzēta tam, lai izvairītos no monopola un stimulētu iepirkumu konkursa kārtībā, kas pārredzami un atklāti samazina līgumu izmaksas, ņemot vērā prasības par publisko līdzekļu pienācīgu pārvaldību. XVIII.Laika gaitā F4E ir pielicis mērķtiecīgas pūles, lai uzlabotu savu kontroles un uzraudzības praksi. Piemēram, 2017. gadā tika īstenota integrētās ziņošanas sistēma (IZS). Tā ļauj visiem F4E darbiniekiem piekļūt ar datoru ģenerētiem ziņojumiem, izmantojot reāllaika datus tieši no F4E iekštīkla. Ziņojumu ģenerēšanas automatizācija ir efektīvāka sistēma nekā cilvēka ģenerēti ziņojumi, un, lai gan IZS ir nepieciešams uzstādīt un uzturēt, intervētās personas no F4E atzina, ka administratīvais slogs ir samērīgs. Viens no galvenajiem F4E kontroles un uzraudzības stratēģijas elementiem ir integrētā vadības sistēma (IVS). IVS veido galveno darbības rādītāju (KPI) kopums. To funkcijas ir kvantitatīvi izteikt progresu un nodrošināt viegli uzraugāmus mainīgos, kas liecina par projekta statusu. Katra gada beigās F4E izstrādā plānoto un sasniegto rādītāju salīdzinājumu. F4E 2014. gada vērtējumā bija norādīts, ka “vērtētāji atzīst IVS vērtību un uzskata to par sarežģītu, noturīgu sistēmu efektīvai un lietderīgai vadībai, un iesaka to īstenot sistēmiski”. XIX.Nesenā Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta ziņojumā tika atzīmētas trīs ļoti svarīgas agrākas revīzijas darbības, kas 2018. gada sākumā bija būtiski aizkavējušās. Šajā laikā F4E ir panācis progresu un plāno šīs darbības pabeigt līdz 2018. gada beigām. F4E finansiālo darbības rezultātu uzlabošanos ikgadējā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā ir atzinis Eiropas Parlaments, balstoties uz Eiropas Revīzijas palātas ikgadējo uzņēmuma pārskatu vērtēšanu, kurā konsekventi apstiprināta to pareizība un atbilstība. F4E 2016. gada pārskats ir apstiprināts. Patlaban notiek 2017. gada pārskata izpildes apstiprināšanas procedūra. Eiropas Revīzijas palāta (ERP) pauda sākotnējos novērojumus saistībā ar ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu paredzēšanu un jautājumiem, kas saistīti ar iekšējo kontroli, ieskaitot darbā pieņemšanas procesus. XX.“Izdevīguma pētījumā” tika konstatēts, ka, salīdzinot ar attiecīgu “alternatīvu ieguldījumu” scenāriju, ITER izdevumu neto ietekme uz BPV Eiropā pavisam sasniedza 132 miljonus EUR, kā arī nodarbinātības jomā — 5800 darba gadus. Saskanība XXI.2012. gadā EFDA pirmoreiz publicētajā EUROfusion ceļvedī ir izklāstīta ar kodolsintēzes elektroenerģijas iegūšanu komerciālajā elektrotīklā saistītā pragmatiskā pieeja un praktiskie pasākumi. ITER ir ceļveža galvenais objekts un tiek uzsvērts kā svarīga ES kopējās kodolsintēzes stratēģijas daļa. Tādēļ lielākā daļa kodolsintēzes pētniecībai paredzēto finanšu resursu, kuru avots ir Euratom pētniecības un mācību programma, tiek izmantoti, lai sagatavotos ITER ekspluatācijai. XXII.Euratom pētniecības un mācību programma, kas papildina programmu “Apvārsnis 2020”, atbalsta kodolpētniecības un mācību darbības, uzsverot kodoldrošību, pretradiācijas aizsardzību un kodolsintēzes enerģijas attīstību. Lai sasniegtu pēdējo no mērķiem, programma aicina “pārslēgties no tīri akadēmiskas pētniecības uz zinātniskiem jautājumiem, kuri skar tādu nākotnes objektu kā ITER projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju”. Šādā ziņā ITER projekts līdztekus esošajiem projektiem kodolsintēzes jomā, piemēram, JET un tādiem nākotnes reaktoriem kā DEMO, ir Euratom pētniecības un mācību programmas stūrakmens, tādēļ tam ir nozīme pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.

XXIII.Divām Eiropas Komisijas politiskajām prioritātēm 2014.–2019. gadam ir nozīme attiecībā uz ITER: “Nodarbinātība, izaugsme un ieguldījumi” un “Enerģētikas savienība un klimats”. Pirmajā no tām ir ietverts mērķis — novirzīt ES līdzekļus “nodarbinātībai, izaugsmei un konkurētspējai”. Jau šajā posmā — vairākus gadus pirms darbības posma sākuma — Izdevīguma pētījumā ir aplēsts, ka ITER projekts ir radījis BPV un nodarbinātības izaugsmi visā Eiropā. Politiskajai prioritātei “Enerģētikas savienība un klimats” ir ļoti liela nozīme no ITER viedokļa daudzās tās dimensijās, piemēram, Eiropas enerģijas avotu dažādošanā, energoekonomikas dekarbonizācija, mazoglekļa un tīrās enerģijas tehnoloģiju pētniecības un inovācijas prioritizācija. XXIV.Šābrīža Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET plāna) mērķis ir paātrināt mazoglekļa tehnoloģiju izstrādi un izvietošanu. Lai gan tas ir vērsts uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izstrādi ES īstermiņa un vidēja termiņa enerģijas mērķu sasniegšanai, tas uzsver kodolsintēzes tehnoloģiju kā “pievilcīgu ilgtermiņa mazoglekļa enerģijas risinājumu ar augstu potenciālu” un min ITER kā vienu no svarīgākajiem rūpnieciskās pētniecības projektiem pasaulē, kura mērķis ir apliecināt kodolsintēzes enerģijas iespējamību un pierādīt, ka tā var funkcionēt bez negatīvas ietekmes.

XXV. 6. Secinājumi Ar šo dokumentu tiek izpildītas juridiskās prasības attiecībā uz starpposma progresa ziņojumu, kā arī tajā ir ietverti starpposma izvērtējuma konstatējumi saskaņā ar Labāka regulējuma principiem. Izvērtējumā galvenā vērība ir pievērsta Eiropas 2014.–2017. gada ieguldījumam ITER, un tas rāda, ka, lai gan ITER projektu kopš tā pirmsākumiem ir apgrūtinājuši būtiski kavējumi un izmaksu pārsniegšana, vadības izmaiņām, kas īstenotas kopš 2015. gada, ir bijusi pozitīva ietekme. Ievērojot pašreizējo 2016. gadā pieņemto pamatscenāriju (apjoms, izmaksas un grafiks), ITER atbilst grafika un budžeta kritērijiem. Arī BA projektu progress pamatscenārija robežās ir labs. Saistības attiecībā uz DEMO gatavošanu lielākoties īsteno EUROfusion līdz ITER pirmā posma pabeigšanai 2025. gadā. Tomēr ITER būvniecība un pārvaldība joprojām atrodas uzlabošanas procesā; šādā ilgtermiņa projektā būs svarīgi uzraudzīt, vai vadības maiņas pozitīvā ietekme turpinās un vai Eiropas Komisijas veiktā F4E uzraudzība un monitorings uzlabosies atbilstīgi jaunajai Komisijas uzraudzības stratēģijai. ITER joprojām ir svarīga ES enerģijas un inovācijas politikas daļa, un tam ir būtiska loma enerģijas vides dekarbonizācijā pēc 2050. gada. Šis ieguldījums ir saskanīgs ar citiem ES izaugsmes mērķiem, un ITER ieguldījumu rezultātā jau ir novērots būtisks BPV un nodarbinātības pieaugums. Tā kā ES ir uzņēmēja puse tik nozīmīgā projektā gan kā zinātniskā projektā, gan vēl nepieredzēta apjoma starptautiskas sadarbības piemērā, ITER projekts to izvirza kodolsintēzes pētniecības avangardā un dažādās Eiropas iniciatīvās ITER ir minēts kā piemērs ES ieguldījumiem nākotnes enerģijas risinājumos.



1. pielikums. Procesuālā informācija par izvērtējuma sagatavošanas procesu 1.Atbildīgais ĢD Enerģētikas ĢD (ENER) 2.Organizācija un laiks Enerģētikas ĢD ir vadījis šo izvērtējumu kopš 2018. gada aprīļa SG, BUDG, RTD pārstāvju veidotas starpdienestu grupas (SDG) pārraudzībā. 2018. gadā SDG sanāksmes notika 10. janvārī, 22. februārī, 19. martā, 2. maijā, 18. jūnijā un 6. novembrī. Apspriešanās ar SDG par ziņojuma projektu notika 25. oktobrī. Izņēmumi no Labāka regulējuma pamatnostādnēm Nav 3.Pierādījumu avoti

Visu dokumentu saraksts, kuri izmantoti pētījumā izklāstītās analīzes veikšanā: ·Padomes lēmums par ITER izveidošanu un tā mērķu noteikšanu: “Ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības”, 2007. gada 27. marts ·F4E gada pārskati ·Attiecībā uz vispārīgu informāciju par privātā iepirkuma noteikumiem: David Metzger, The Rules of Engagement: Private Sector Procurement and the Common Law, 2012. gada aprīlis ·“Enerģētikas ceļvedis 2050. gadam”, publicēts 2012. gadā ·Ernst and Young, izdevis Eiropas Parlaments, Potential for Reorganisation within the ITER Project to Improve Cost-effectiveness, 2013. gada 15. maijs ·William Madia and Associates, Final report of the 2013 ITER Management Assessment, 2013. gada 18. oktobris ·“Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET)”, publicēts 2017. gada 12. decembrī ·F4E 6. ikgadējais izvērtējums, ziņojums valdei ·Trinomics, Study on the impact of the ITER activities in the EU, 2018. gada maijs (parasti — “Izdevīguma pētījums”) ·Ramboll, “The European Contribution to ITER: Achievements and Challenges – Inception Report”, 2018. gada maijs ·Trinomics, Supporting Analysis for an Impact Assessment on the Future Funding of EU Participation in ITER Project and Broader Approach (BA) Activities under the next MFF, 2018. gada maijs



2. pielikums. Izvērtējuma sagatavošanā izmantotās metodes Lai ievāktu pierādījumus un izstrādātu šo pētījumu pamatojošo analīzi, 2017. gadā tika piesaistīts neatkarīgs konsultants (Ramboll). Konsultants veica visus paredzētos uzdevumus starpdienestu grupas (SDG) pārraudzībā un Enerģētikas ĢD vadībā. Primārie dati tika vākti galvenokārt no 2017. gada 21. decembra līdz 2018. gada 29. janvārim. Papildinošā pētījuma novērtējuma jautājumi Šā pētījuma darba uzdevumā tika identificēts 21 jautājums, uz kuru ir jāatbild ziņojumā. Šie novērtējuma jautājumi ir šādi: 1.Cik lielā mērā līdz šim ir sasniegti Eiropas dalības ITER mērķi, kā noteikts F4E statūtu 1. panta 2. punktā? 2.Kāda ir bijusi ar Eiropas ieguldījumu ITER saistītā kvantitatīvā un kvalitatīvā ietekme uz izaugsmi, darbvietām, inovāciju, uzņēmumiem un MVU? 3.Vai novērotā ietekme risina Eiropas ieguldījuma ITER mērķus?

4.Cik lielā mērā nesenā ITER un F4E vadību reorganizācija ietekmēja Eiropas ieguldījuma ITER rezultātus? 5.Darbības rezultātu satvara analīze 6.Cik lielā mērā Eiropas ieguldījums ITER (natūrā un naudā) ir bijis izmaksu ziņā lietderīgs? 7.Cik lielā mērā ir pamatotas Eiropas ieguldījuma ITER radītās izmaksas (administratīvās un darbības)? 8.Kādi faktori ietekmēja novēroto sasniegumu panākšanas efektivitāti? 9.Cik lielā mērā izmaksas, kas ir saistītas ar Eiropas ieguldījumu ITER atbilstīgi jaunajam pamatscenārijam, ir samērīgas ar radītajiem ieguvumiem (tiešajiem un netiešajiem)? 10.Cik savlaicīgs un efektīvs ir ziņošanas un uzraudzības process? 11.Cik ļoti F4E statūtos minētie (sākotnējie) mērķi (joprojām) atbilst ES vajadzībām un politikai? 12.Kā projekta jaunā pamatscenārija izstrāde ir veicinājusi projekta nozīmīguma saglabāšanu? 13.Kādi uzlabojumi projekta nozīmīgumā ir panākti ar IO un F4E izmaiņām kopš 2015. gada? 14.Cik lielā mērā ITER mērķi ir nozīmīgi ES un tās politikas vajadzībām? 15.Vai Eiropas ieguldījums ITER pienācīgi pielāgojas tehnikas vai zinātnes progresam? 16.Cik lielā mērā Eiropas ieguldījums ITER saskan ar citām Komisijas iniciatīvām? 17.Cik lielā mērā Eiropas dalība ITER saskan ar plašāko ES politiku (enerģijas, pētniecības, klimata, vides jomā)? 18.Cik lielā mērā Eiropas ieguldījums ITER saskan ar starptautiskajām saistībām? 19.Kāda ir ES intervences (Euratom dalības ITER) pievienotā vērtība, salīdzinot ar to, ko dalībvalstis būtu varējušas sasniegt valsts līmenī? 20.Cik lielā mērā attiecībā uz problēmām, kuras risina Euratom dalība ITER projektā, joprojām nepieciešama rīcība ES līmenī? 21.Cik lielā mērā ir vērojamas pārmaiņas (pozitīvas vai negatīvas) izcelto ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības uztverē attiecībā uz Euratom dalību ITER? Metodiskā pieeja

13. attēlā vizuāli atveidota metodika, pēc kuras vadījās izvērtējuma konsultants. Darbs tika strukturēts, izmantojot piecus uzdevumus, kuri cits citu savstarpēji papildināja, lai izvērtējumā veiktu datu vākšanu un analīzi. Datu vākšana Lai atbildētu uz minētajiem jautājumiem, konsultants izmantoja trīs datu vākšanas metodes: dokumentu izpēti, padziļinātas intervijas un apsekojumu. Dokumentu izpēte Dokumentu izpēte ir svarīga informācijas vākšanas metode izvērtējuma vajadzībām. Dokumentu izpētes gaitā tika sistemātiski vērtēta un sakārtota pirms pētījuma veikšanas jau pastāvošā informācija. Dokumenti tika iedalīti kategorijās atbilstīgi zemāk dotajai izvērtējuma matricei. Tika pētīts liels skaits dažādu veidu dokumentu: politikas un juridiskie dokumenti, F4E un ITER darbības iekšējie dokumenti, ziņojumi, akadēmiskā literatūra, kā arī IO un F4E iesniegtie publiski nepieejamie dati un dokumenti. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Lai apspriestos ar ieinteresētajām personām, tika izmantotas divas galvenās metodes: daļēji strukturētas intervijas ar trim dažādām ieinteresēto personu grupām (F4E darbiniekiem, IO darbiniekiem un citām ārējām ieinteresētajām personām) un visu F4E valdes locekļu un nozares sadarbības koordinatoru (NSK) aptauja . Analīzē datu avoti ir triangulēti, lai iegūtu konstatējumus. Kā apkopotā veidā norādīts 4. tabulā, pavisam tika veiktas 34 padziļinātās intervijas ar dažādu veidu ieinteresētajām personām. Katra intervija ilga aptuveni stundu un bija daļēji strukturēta. Intervijas notika saskaņā ar interviju rokasgrāmatu, pielāgojoties ieinteresētās personas veidam , vienlaikus ļāva pievērsties rokasgrāmatā neiekļautām tēmām, kas uzskatāmas par nozīmīgām. Ieinteresēto personu grupa Veiktās intervijas IO 9 F4E 12 Citi 13 Kopā 34 Interviju daļēji strukturētā būtība un stundu ilgais laika ierobežojums nozīmēja, ka intervētājs kā prioritārus noteica jautājumus, kuri visvairāk attiecās uz intervējamās personas zināšanām. Tādēļ uz intervijas rokasgrāmatā iekļautajiem jautājumiem intervējamās personas atbildēja dažādā apjomā. Dažādu ieinteresēto personu grupu izmantošana palīdz atklāt iestāžu neobjektivitāti; analīzē ir veikta interviju piezīmju triangulācija, salīdzinot dažādu grupu rezultātus. Novērtējuma darba grupa 2018. gada 15. un 16. februārī intervēja kopuzņēmuma Fusion for Energy (F4E) darbiniekus Barselonā (Spānijā) un 2018. gada 6. martā — IO darbiniekus Senpolleduransā (Francija), lai uzlabotu izpratni par Euratom ieguldījumu ITER, aizpildītu trūkstošos datus un ievāktu atsauksmes par jaunāko notikumu attīstību un progresu. Tā kā ieinteresēto personu, kurām ir zināms Eiropas ieguldījums ITER, ir maz, kā arī, lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem paralēli veiktiem pētījumiem, apspriešanās ar ieinteresētajām personām tika orientēta uz ierobežotu skaitu daļēji strukturētu telefonisku interviju. F4E nozares sadarbības koordinatoru (NSK) tīkla locekļu un F4E valdes locekļu vidū tika veikta aptauja. Tiešsaistes aptaujā tika saņemtas atbildes no 45 % valdes locekļu un 36 % nozares sadarbības koordinatoru, kas nav augsts rādītājs, ņemot vērā to mazo skaitu (attiecīgi 60 un 22) un no tiem sagaidāmo augsto apņēmību. Minētais nozīmē, ka paraugs varētu saturēt sistēmiskas pašatlases kļūdas. Piemēram, uz aptauju varētu būt atbildējuši aktīvākie valdes locekļi un NSK, un noteiktu atbilžu varbūtība šādā gadījumā varētu būt augstāka. Tādēļ aptaujas rezultātus nevar statistiski vispārināt attiecībā uz Valdes un NSK sastāvu. Proti, rezultāti neļauj identificēt ar tiem saistīto kļūdas robežu. Tādēļ, tā kā kļūdas robežas aprēķini varētu būt maldinoši, tā attiecībā uz aptaujas atbildēm netika aprēķināta.