EIROPAS KOMISIJA Briselē, 11.7.2019 COM(2019) 331 final 2019/0151(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (pārstrādāta redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gadā pieņemtajā regulā par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (EIT regula), ir izklāstīta EIT misija un uzdevumi, kā arī tā darbības satvars. Lai regulu, inter alia, saskaņotu ar programmu “Apvārsnis 2020”, tā 2013. gadā tika grozīta. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) galvenais uzdevums ir atbalstīt ilgtspējīgu Eiropas ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, stiprinot dalībvalstu un Savienības spējas inovāciju jomā. Jo īpaši EIT stiprina Savienības inovācijas spējas un risina sabiedrības problēmas, integrējot augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas zinību triādi. EIT darbojas, izmantojot zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) — plaša mēroga Eiropas partnerības, kas risina konkrētas sabiedrības problēmas, apvienojot izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības organizācijas. EIT sniedz dotācijas ZIK, pārrauga to darbības, atbalsta sadarbību starp ZIK un izplata rezultātus un labu praksi. EIT ārējais izvērtējums 2017. gadā apstiprināja, ka EIT loģiskais pamatojums, uz ko balstās tā izveide, joprojām ir spēkā, un tā uz inovāciju balstītas zinību triādes integrācijas modelis joprojām ir aktuāls. 2021.–2027. gadā “Apvārsnis Eiropa” būs Savienības programma EIT finansēšanai. Tādēļ EIT ir neatņemama daļa no Komisijas priekšlikuma, ar ko izveido programmu “Apvārsnis Eiropa”, un viena no trim daļām programmas pīlārā “Inovatīvā Eiropa”. Priekšlikumā programmai “Apvārsnis Eiropa” ir noteikts EIT budžets nākamajā DFS, kā arī tā pamatojums, pievienotā vērtība, darbības jomas un darbības pamatvirzieni. Tomēr priekšlikums programmai “Apvārsnis Eiropa” pats par sevi nenodrošina juridisko pamatu EIT darbību turpināšanai pēc 2021. gada. EIT juridiskais pamats joprojām ir EIT regula. Turklāt EIT regulas 17. pantā noteikts, ka reizi septiņos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par stratēģisko inovāciju programmu (SIP), kurā noteiktas EIT stratēģiskās, ilgtermiņa prioritātes un finansiālās vajadzības un kas ir saskaņā ar piemērojamo Savienības pamatprogrammu pētniecības un inovācijas atbalstam. Atšķirībā no stratēģiskās inovāciju programmas EIT regula nav ierobežota laikā. Tomēr, ņemot vērā to, ka vairāki EIT regulas noteikumi tieši atsaucas uz pašreizējo programmu “Apvārsnis 2020”, kas izveidota laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, šie noteikumi ir jāgroza, lai tie būtu saderīgi ar nākamajām Savienības pamatprogrammām pētniecības un inovācijas atbalstam. Tādēļ ir ierosināts jauno EIT regulu padarīt laika ziņā neitrālu, lai katras DFS beigās principā nebūtu jāveic grozījumi vai arī šādi grozījumi būtu minimāli. EIT darbību turpināšana atbilstīgi katrai jaunajai DFS būtu atkarīga no piemērota atbilstīga finansējuma, ko veido Savienības ieguldījums. Savienības ieguldījums var būt finansiālas iemaksas no Savienības pamatprogrammas pētniecības un inovācijas atbalstam, kā arī no citām Savienības programmām. EIT stratēģiskās inovāciju programmas uzdevums būtu nodrošināt saskaņotību ar mērķiem attiecīgajā Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam, stratēģisko daudzgadu plānošanu, pārraudzību un citām minētās programmas prasībām un veicināt sinerģiju ar citām attiecīgām programmām katrā jaunajā DFS. Tā kā EIT regula jau ir būtiski grozīta 2013. gadā un pašreizējā priekšlikumā ir iekļauti turpmāki būtiski grozījumi EIT regulā, EIT regulu ir ierosināts grozīt, izmantojot tiesību akta pārstrādāšanas metodi, lai nodrošinātu lielāku juridisko skaidrību un labāku lasāmību. Pārstrādātās regulas neitralitāte laikā arī ļaus koncentrēties uz EIT/ZIK darbības pamatprincipiem. Apvienojumā ar spēcīgāku SIP nozīmi EIT saskaņošanā ar tā finansēšanas programmu katras attiecīgās DFS ietvaros tiks uzlabota EIT tiesiskā regulējuma vispārējā saskaņotība, atvieglota noteikumu piemērošana un likumdošanas process pēc septiņiem gadiem būs vienkāršāks. •Saskaņotība ar spēkā esošās politikas nosacījumiem attiecīgajā jomā Attiecībā uz laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam EIT mērķi, pamatojums, ES pievienotā vērtība, budžets, darbības pamatvirzieni un snieguma rādītāji ir noteikti regulā “Apvārsnis 2020”. Paralēli tam EIT regula nosaka EIT misiju un uzdevumus, kā arī tā darbības satvaru. EIT stratēģiskās ilgtermiņa prioritāšu jomas un finansiālās vajadzības katram septiņu gadu periodam ir noteiktas SIP. Priekšlikums programmai “Apvārsnis Eiropa” apstiprināja EIT un tā zināšanu un inovāciju kopienu nozīmi un ieguldījumu ES stratēģisko prioritāšu īstenošanā inovācijas jomā. Priekšlikumā ierosināts EIT budžets 2021.–2027. gadam, EIT darbības joma, pievienotā vērtība un galvenās darbības jomas, vienlaikus norādot uz EIT pārskatīto lomu, lai pastiprinātu tā ieguldījumu programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķu sasniegšanā. EIT ir integrēts programmā “Apvārsnis Eiropa” kā daļa no III pīlāra (“Inovatīvā Eiropa”). Tomēr tiks radītas sinerģijas un papildināmība ar citiem programmas elementiem. EIT ar ZIK starpniecību palīdzēs meklēt risinājumus pasaules mēroga problēmām atbilstīgi II pīlāram (“Globālie izaicinājumi un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”) un I pīlāram (“Zinātnes izcilība”). Priekšlikumā programmai “Apvārsnis Eiropa” ZIK tiek uzskatītas par institucionalizētām Eiropas partnerībām. ZIK ieguldījums citās nozīmīgās darbībās saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” tiks atbalstīts, izmantojot daudzgadu stratēģiskās plānošanas procesu, kurā tiks ietvertas starpdisciplināras un starpnozaru perspektīvas un nodrošināts, ka visas programmas “Apvārsnis Eiropa” darbības tiek efektīvi koordinētas. Turklāt priekšlikumā programmai “Apvārsnis Eiropa” uzsvērts, ka “priekšlikumi turpmākām EIT zināšanu un inovācijas kopienām atbilstīgi EIT regulai tiks norādīti SIP, un tajos tiks ņemti vērā stratēģiskās plānošanas procesa rezultāti un pīlāra “Globālie izaicinājumi un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” prioritātes. Lai īstenotu programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķus, būs svarīga cieša sadarbība ar Eiropas Inovācijas padomi (EIP), lai nodrošinātu sinerģiju un lielāku ietekmi. EIT un EIP ir savstarpēji papildinoši: EIP noteiks, izstrādās un ieviesīs radikālas inovācijas, kā arī atbalstīs to novatorisko uzņēmumu straujo izaugsmi, kas īsteno tirgu radošas inovācijas Eiropas un starptautiskā līmenī, savukārt EIT palīdzēs attīstīt inovācijas spējas Eiropas un dalībvalstu līmenī, izmantojot zinību triādes integrāciju un atbalstu inovācijas ekosistēmām. EIT īpašu uzmanību pievērsīs cilvēkkapitālam, uzņēmējdarbības izglītībai, spēcīgākai reģionālajai iesaistīšanai un atbalstam uzņēmumu radīšanai un attīstībai konkrētās tematiskajās jomās. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

Kā aprakstīts iepriekš, Komisijas priekšlikumā pārstrādātajai EIT regulai uzsvērta SIP loma sinerģijas veicināšanā ne tikai ar Savienības pamatprogrammu pētniecības un inovācijas atbalstam, bet arī ar citām Savienības programmām attiecīgajā daudzgadu finanšu shēmā. Jo īpaši SIP uzdevums ir radīt pienācīgu sinerģiju un papildināmību starp EIT darbībām un citām Savienības iniciatīvām, politikas virzieniem un instrumentiem. Šajā sakarā EIT veiks mērķtiecīgas darbības. Turklāt priekšlikums nostiprina dalībvalstu pārstāvju grupas lomu, kas palīdzēs nodrošināt EIT un ZIK darbību sinerģiju un papildināmību ar valstu programmām un iniciatīvām. JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Pamatojoties uz LESD 173. pantu (XVII sadaļa), ES ir dalīta kompetence rūpniecības politikā. Saskaņā ar 173. panta 1. punktu Savienība un dalībvalstis nodrošina vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai. Lai to panāktu, saskaņā ar atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmu to darbības mērķis ir arī veicināt inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas rūpniecības potenciāla labāku izmantošanu. 173. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas minēta 294. pantā, var noteikt īpašus pasākumus, lai atbalstītu rīcību, ko dalībvalstīs veic iepriekš minētā mērķa sasniegšanai, neparedzot dalībvalstu normatīvo aktu saskaņošanu. Šis noteikums ir pašreizējās EIT regulas un 2014.–2020. gada SIP juridiskais pamats. Ierosinātā EIT pasākumu pastiprināšana, tostarp izglītības un reģionālās iesaistīšanas jomā, ir balstīta uz inovāciju un vērsta uz LESD 173. pantā noteiktā mērķa sasniegšanu. •Subsidiaritāte un proporcionalitāte Priekšlikumā pārstrādātajai EIT regulai ir ievērots subsidiaritātes un proporcionalitātes princips. Tas nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu Savienības mērķus, un sniedz skaidru ES pievienoto vērtību apjomradītu ietaupījumu, tvēruma un investīciju ātruma ziņā pētniecības un inovācijas jomā salīdzinājumā ar valstu un reģionālajām iniciatīvām un risinājumiem. Turklāt ES rīcība nebūtu pretrunā vietēja mēroga rīcībai un neprasītu dalībvalstu normatīvo aktu saskaņošanu. EIT unikālā veidā veido ES mēroga inovācijas ekosistēmas izglītības, pētniecības, uzņēmējdarbības un citās jomās. EIT atbalstītie sadarbības pasākumi uzlabo ZIK partneru un organizāciju darbības kvalitāti, sekmē inovāciju un internacionalizāciju, pārrobežu, daudznozaru tīklu izveidi, aktīvāku starpnozaru sadarbību un paplašina ģeogrāfisko iedarbību. EIT ir arī programmas “Apvārsnis Eiropa” vienīgais instruments, kas īpašu uzmanību pievērš izglītībai kā galvenajam inovācijas, izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēkam. EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Neatkarīgs izvērtējums Priekšlikuma pamatā ir 2017. gadā veiktais EIT neatkarīgais izvērtējums, kas apstiprināja, ka EIT loģiskais pamatojums, uz ko balstās tā izveide, joprojām ir spēkā, un tā uz inovāciju vērstas zinību triādes integrācijas modelis joprojām ir aktuāls. EIT modelī pievērsta uzmanība ES inovācijas spēju galvenajām strukturālajām nepilnībām (galvenajās tematiskajās jomās), piemēram, ierobežotā uzņēmējdarbības kultūra, zemais sadarbības līmenis starp akadēmiskajām aprindām un rūpniecību un nepietiekama cilvēkresursu potenciāla veidošana, un tā mērķis ir novērst inovācijas plaisu starp ES un tās galvenajiem konkurentiem. Atklāta sabiedriskā apspriešana Priekšlikumā ņemti vērā rezultāti, kuri gūti atklātajā sabiedriskajā apspriešanā, kas bija daļa no Eiropas Komisijas ietekmes novērtējuma, kas kalpoja par pamatu priekšlikumiem par EIT regulas pārskatīšanu un par jaunu EIT stratēģisko inovāciju programmu 2021.–2027. gadam. Atklātās sabiedriskās apspriešanas mērķis bija apkopot informāciju, atzinumus un viedokļus no plaša ieinteresēto personu loka par 1) problēmām un iespējām Eiropas pētniecības un inovācijas jomā, 2) EIT politikas mērķiem un 3) iespējām politiski risināt problēmas. Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums, kas aptver gan priekšlikumus grozījumiem EIT regulā (pārstrādāta redakcija), gan Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta SIP 2021.–2027. gadam. Minētā ietekmes novērtējuma pamatā ir attiecībā uz programmu “Apvārsnis Eiropa” veiktais ietekmes novērtējums. Regulējuma kontroles padomes labvēlīgais atzinums ir saņemts 2019. gada 5. aprīlī. Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā tika apzināti šādi politikas risinājumi: pamatscenārijs un divi atšķirīgi scenāriji, kas risina ietekmes novērtējumā minētās problēmas un tehniskos jautājumus. Pirmais scenārijs (pamatscenārijs) paredz EIT darbību turpināšanu, kā tas notiek pašlaik, veicot tikai nepieciešamos pielāgojumus, lai to saskaņotu ar priekšlikumu programmai “Apvārsnis Eiropa”. Otrais scenārijs balstās uz pamatscenāriju. Bet tajā ir paredzēti arī vairāki tehniski pasākumi EIT darbības uzlabošanai un ierosināta jauna rīcība, lai visā Eiropā veicinātu izglītību uzņēmējdarbības jomā. Trešais scenārijs no otrā scenārija atšķiras ar to, ka tas paredz katrā dalībvalstī izveidot EIT centru nolūkā visā Eiropā palielināt EIT darbību ietekmi. Par vēlamo risinājumu tika atzīts otrais scenārijs, jo tas nodrošina vislabāko līdzsvaru iniciatīvas mērķu sasniegšanā, vienlaikus ņemot vērā pieejamos resursus un piedāvājot vislielāko ekonomisko un sociālo ietekmi. Tas arī panāks ievērojamus EIT uzlabojumus nākamajā plānošanas periodā.

•Pamattiesības Komisijas priekšlikumā ir ievērotas pamattiesības un ievēroti ES Pamattiesību hartas principi. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma ietekme uz budžetu, kā arī nepieciešamie cilvēkresursi un administratīvie resursi ir sīki aprakstīti tiesību akta finanšu pārskatā. CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un pārraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Pārraudzība un izvērtēšana ir svarīgi instrumenti, ar ko mēra EIT ietekmi un kas nākamajā plānošanas periodā tiks vēl vairāk stiprināti un pastāvīgi pilnveidoti. Ņemot vērā zinību triādes integrācijas modeļa būtību, būs svarīgi piemērot pārraudzības sistēmu, kas pieļauj elastīgumu visos attiecīgajos līmeņos un nodrošina saskaņotību ar programmas “Apvārsnis Eiropa” vispārējiem mērķiem un vēlamo ietekmi. Pārraudzība Visi šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā minētie ieguldījumi, iznākumi, rezultāti un ietekme tiks pārraudzīti, izmantojot rādītājus. Šādi rādītāji jau pastāv un tiek izmantoti EIT. Ja šādu rādītāju nav, tiks izstrādāti jauni rādītāji, lai EIT varētu pārraudzīt mērķu sasniegšanu. Paralēli un pilnīgā saskaņā ar esošajiem pārraudzības instrumentiem EIT pārraudzības noteikumus tiks mēģināts cieši saskaņot ar noteikumiem, kas ieviesti attiecībā uz programmu “Apvārsnis Eiropa”. Piemēram, EIT saskaņos savus pārraudzības instrumentus ar “Apvārsnis Eiropa” ietekmes ceļiem, kuru mērķis ir rast visaptverošu risinājumu rādītājiem, kas mēra ietekmi zinātnē, ekonomikā un sabiedrībā. EIT pienākums būs regulāri uzraudzīt ZIK darbības rādītājus un rezultātus un pastāvīgi pielāgot pārraudzības un ziņošanas sistēmas. Šīs pārraudzības rezultātus izmantos ZIK uzņēmējdarbības plānošanas procesos un EIT lēmumu pieņemšanā par budžeta piešķiršanu un partnerības pamatnolīgumu sagatavošanu ar ZIK kā atbalsta saņēmējiem. Pārraudzības rezultāti būtu pastāvīgi jāizmanto politikas veidošanas procesā. Izvērtēšana EIT darbību izvērtēs Komisija saskaņā ar grozītās EIT regulas prasībām, un šo izvērtējumu izmantos programmas “Apvārsnis Eiropa” vispārējā izvērtējumā, ko veiks termiņa vidusposmā un ex-post. Šajā procesā tiks vērtētas EIT sinerģijas ar citiem programmas instrumentiem. Attiecībā uz ZIK tiks izmantota īpaša rādītāju sistēma, lai novērtētu ZIK darbības rezultātus nākamajā plānošanas periodā (sīks izklāsts atrodams priekšlikumā par jaunu SIP). Minētā sistēma balstās uz pašreizējiem un iepriekšējiem rādītājiem un novērš nepilnības un trūkumus, kas konstatēti pastāvošajā snieguma vērtēšanas sistēmā. Turklāt tā ir saskaņota ar programmas “Apvārsnis Eiropa” rādītāju sistēmu. •Paskaidrojums par galvenajām izmaiņām konkrētos priekšlikuma noteikumos 5. pants. EIT struktūras. Priekšlikums pastiprina Izpildu komitejas kā īpašas EIT struktūras lomu, uzsver direktora pārskatatbildību valdes priekšā un nostiprina iekšējās revīzijas struktūras neatkarību. 6. pants. Uzdevumi. Priekšlikumā ir iekļauti vairāki precizējumi par pašreizējiem EIT uzdevumiem un uzsvērts, cik svarīgs ir EIT uzdevums nodrošināt pienācīgu koordinācijas līmeni un veicināt komunikāciju un tematisko sadarbību starp ZIK. Tas paredz jaunu EIT uzdevumu, proti, izstrādāt un koordinēt atbalsta darbības, ko ZIK veic, lai attīstītu augstākās izglītības iestāžu uzņēmējdarbības un inovācijas spējas un integrētu tās inovācijas ekosistēmās. 10. pants. ZIK izvērtēšanas un pārraudzības principi. Priekšlikumā ir atjaunināta atsauce uz Savienības pamatprogrammu pētniecības un inovācijas atbalstam attiecībā uz rādītājiem, ko izmanto ZIK pastāvīgai pārraudzībai un periodiskiem ārējiem izvērtējumiem. 11. pants. ZIK darbības ilgums, turpināšana un izbeigšana. Ar priekšlikumu nostiprina katras ZIK visaptverošu termiņa vidusposma pārskatīšanu pirms sākotnējā partnerattiecību nolīguma termiņa beigām un ievieš sadarbības memoranda jēdzienu kā fakultatīvu līdzekli EIT un ZIK attiecību turpināšanai pēc partnerības pamatnolīguma termiņa beigām. 17. pants. ZIK finansēšana. Priekšlikumā pašreizējā 14. panta pirmā daļa par EIT finanšu resursiem ir pārcelta uz 20. panta par EIT budžetu grozīto pirmo daļu, papildinot to ar dažiem grozījumiem. Turklāt tajā noteikts pārskatītā EIT finansēšanas modeļa princips, proti, ka EIT ieguldījums ZIK var segt līdz 100 % no ZIK pievienotās vērtības darbību kopējām atbilstīgajām izmaksām tikai ZIK pastāvēšanas sākumposmā. Šāds ieguldījums laika gaitā pakāpeniski samazinās atbilstīgi SIP noteiktajām līdzfinansējuma likmēm. Tajā arī uzsvērts, cik svarīga EIT sadales mehānismā, kas veicina konkurenci, ir ZIK finansiālā ilgtspēja. 20. pants. EIT budžets. Priekšlikumā ir noteikts EIT finansējums un EIT finansiālā ieguldījuma avoti ZIK.

I pielikums. EIT statūti. Ierosinātie grozījumi EIT statūtos ar mērķi precizēt EIT valdes, Izpildu komitejas un direktora pienākumus, stiprināt valdes lomu ZIK pārraudzībā, uzraudzībā un vadīšanā un precizēt Komisijas lomu attiecībā uz EIT, lai atspoguļotu tā pienākumus attiecībā uz pārraudzību un pareizu finanšu pārvaldību. Priekšlikums ietver jaunu prasību par Komisijas piekrišanu konkrētos stratēģiskos jautājumos, par kuriem lemj valde (piemēram, pārraudzība un finanšu sadales principi). Visbeidzot, ar priekšlikumu tiek svītrota atsauce uz EIT darbinieku “darba līgumiem uz noteiktu laiku”, lai nodrošinātu šo darbinieku pastāvīgu profesionālo darbību un attīstību, kas ir pielīdzināma ES aģentūrām piemērojamajam režīmam. ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns 2019/0151 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (pārstrādāta redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas lLīgumu Ö par Eiropas Savienības darbību Õ un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu Ö 173. panta 3. punktu Õ, ņemot vērā Ö Eiropas Õ Komisijas priekšlikumu, ð pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ï ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto Ö parasto likumdošanas Õprocedūru, tā kā: ò jauns (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 294/2008 ir būtiski grozīta. Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, minētā regula skaidrības labad būtu jāpārstrādā.

ê 294/2008 1. apsvērums (pielāgots) Lisabonas Programmā par izaugsmi un nodarbinātību ir uzsvērta vajadzība veidot apstākļus, kas mudinātu Eiropā izdarīt ieguldījumus zināšanās un inovācijās, lai vairotu konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā. ê 294/2008 2. apsvērums (pielāgots) (2)Par spēcīga Eiropas rūpniecības, konkurences un inovāciju pamata uzturēšanu pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Taču ar inovācijām saistīto risināmo uzdevumu raksturs un apmērs Eiropas Savienībā liek rīkoties arī Kopienas Ö Savienības Õlīmenī. ê 294/2008 3. apsvērums (pielāgots) Kopienai būtu jāsniedz atbalsts, veicinot inovācijas, jo īpaši ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Mūžizglītības programmu un struktūrfondiem. ê 294/2008 4. apsvērums (pielāgots) (3)Būtu jāizveido jauna Kopienas līmeņa ierosme, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (turpmāk “EIT”), kas papildinātu Kopienas Ö Savienības Õ un valstu pastāvošo politiku un iniciatīvas, veicinot zinību triādes – augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju – integrāciju visā Eiropas Savienībā. ê 294/2008 5. apsvērums (pielāgots) Eiropadome 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē aicināja Komisiju sagatavot oficiālu priekšlikumu par EIT izveidi un iepazīstināt ar to 2006. gada rudenī. ê 294/2008 6. apsvērums (pielāgots) EIT mērķim galvenokārt vajadzētu būt šādam: sekmēt Kopienas un dalībvalstu novatoriskās spējas, iesaistot pašiem augstākajiem standartiem atbilstīgas darbības inovāciju, pētniecības un augstākās izglītības jomā. To darot, EIT būtu jāveicina un jāuzlabo tīklu veidošana un sadarbība, kā arī jāizveido sinerģijas inovācijas kopienām Eiropā. ò jauns

(4)EIT, galvenokārt izmantojot zināšanu un inovāciju kopienas (“ZIK”), būtu jācenšas stiprināt inovācijas ekosistēmas, kas risina globālas problēmas. Tā mērķim galvenokārt vajadzētu būt šādam: sekmēt Savienības un dalībvalstu inovācijas spējas, kas atbilst visaugstākajiem standartiem. Lai sasniegtu šo mērķi, EIT būtu jāveicina un jāuzlabo tīklu veidošana un sadarbība, kā arī jāizveido dažādu Eiropas inovācijas kopienu sinerģijas. ê 294/2008 22. apsvērums (pielāgots) ð jauns (5)EIT stratēģiskās ilgtermiņa prioritāšu jomas un finansiālās vajadzības septiņu gadu laikposmam ð , kas aptver attiecīgo daudzgadu finanšu shēmu (“DFS”), ï būtu jāizklāsta stratēģiskajā inovāciju programmā (turpmāk “SIP”). ð SIP būtu jānodrošina saskaņotība ar Savienības pamatprogrammu pētniecības un inovācijas atbalstam un jāveicina sinerģija ar citām attiecīgajām Savienības programmām DFS ietvaros, kā arī ar citām Savienības iniciatīvām, politikas virzieniem un instrumentiem, jo īpaši ar tiem, kas atbalsta izglītību un reģionālo attīstību. ï Ņemot vērā SIP nozīmīgumu Kopienas Ö Savienības Õ inovāciju politikai un tās saistīto sociālekonomiskās ietekmes politisko nozīmi Kopienā Ö Savienībā Õ, SIP būtu jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ko sagatavo, pamatojoties uz ð kura pamatā ir ï EIT sniegts projektu ð ieguldījums ï. ê 294/2008 7. apsvērums ð jauns (6)ð Atbilstīgi Savienības pamatprogrammai pētniecības un inovācijas atbalstam ï EIT darbībām būtu jāsaistās ar Eiropas jaunradei stratēģiskiem ilgtermiņa uzdevumiem, jo īpaši pārnozaru un/vai starpnozaru jomās, tostarp Eiropas līmenī jau noteiktajiem uzdevumiem. Tā darot, EIT būtu regulāri jāveicina dialogs ar pilsonisko sabiedrību. ê 294/2008 8. apsvērums (7)EIT par prioritāru būtu jāuzskata uzņēmējdarbības konteksta piešķiršana tā darbībām augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā un to komerciāla izmantošana, kā arī atbalsts jaundibinātu uzņēmumu, atdalījušos uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) izveidei. ê 294/2008 9. apsvērums (pielāgots) ð jauns (8)EIT vajadzētu galvenokārt darboties kā uz izcilību virzītai, Ö un Õ autonomai ð plaša mēroga Eiropas ï partnerībai starp augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām, uzņēmumiem un citām iesaistītajām pusēm saistībā ar ilgtspējīgiem un ilgtermiņa pašfinansējuma stratēģiskiem tīkliem inovāciju procesā. Šādu partnerību atlase būtu jāveic EIT valdei, pamatojoties uz pārskatāmu un uz izcilību balstītu procesu, ð saskaņā ar kritērijiem, kas attiecībā uz Eiropas partnerību atlasi noteikti Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam, ï un tās būtu jānorāda kā zināšanu un inovāciju kopienas (turpmāk “ZIK”). ò jauns (9)Ņemot vērā ZIK specifiku, ir jāparedz īpaši obligātie nosacījumi ZIK izveidei, atkāpjoties no dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem, kas paredzēti Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam. Tāpat īpaši noteikumi par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu var būt vajadzīgi attiecībā uz ZIK pievienotās vērtības darbībām.

ê 294/2008 9. apsvērums ð jauns (10)Valdei vajadzētu arī vadīt EIT darbību ð un koordinēt ziņošanu, pārraudzību un izvērtēšanu attiecībā uz ï ZIK darbībām ð atbilstīgi noteikumiem Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam ï . EIT valdē vajadzētu būt līdzsvaroti pārstāvētai pieredzei uzņēmējdarbībā un augstākās izglītības un/vai pētniecības jomā, kā arī inovāciju nozarē. ê 294/2008 10. apsvērums (11)Lai sekmētu Eiropas ekonomikas konkurētspēju un vairotu tās pievilcību starptautiskajā arēnā un inovācijas spējas, EIT un ZIK būtu jāvar piesaistīt partnerorganizācijas, pētniekus un studentus no visas pasaules, arī veicinot to mobilitāti, kā arī sadarboties ar trešo valstu organizācijām. ê 294/2008 11. apsvērums ð jauns (12)EIT un ZIK attiecību pamatā vajadzētu būt līgumiskām attiecībām ð partnerības pamatnolīgumiem un dotāciju nolīgumiem ï , kuros būs noteiktas ZIK tiesības un pienākumi, ar kuriem nodrošina pietiekamu koordināciju un izveido ZIK darbības un tās rezultātu pārraudzības un izvērtēšanas mehānismu. ð Partnerības pamatnolīgumam būtu jānodrošina EIT finansiālā ieguldījuma nepārtrauktība zināšanu un inovāciju kopienā pēc attiecīgās DFS. Atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (“Finanšu regula”), EIT būtu jāspēj izveidot šādu partnerības pamatnolīgumu sākotnējam septiņu gadu periodam un pagarināt to pēc minētā perioda uz vēl vienu periodu, kas nepārsniedz septiņus gadus. ï ê 294/2008 12. apsvērums (pielāgots) ð jauns (13)Ir jāatbalsta augstākā izglītība, kas ir būtiska plašās inovāciju stratēģijas sastāvdaļa, kuras bieži vien tajā pietrūkst. ð Partnerības pamatnolīgumos un dotāciju ï Līgumā Ö nolīgumos Õ starp EIT un ZIK būtu jānosaka, ka ar ZIK starpniecību piešķirtie grādi un diplomi būtu jāpiešķir iesaistītajām augstākas izglītības iestādēm, kuras būtu jāmudina tos apzīmēt arī kā EIT grādus un diplomus. ð Turklāt EIT būtu jāstiprina un jāpaplašina EIT zinātnisko grādu un diplomu tvērums, lai uzlabotu to atzīšanu ārpus EIT kopienas. ï EIT darbībām un darbam būtu jāpalīdz veicināt ð studentu, pētnieku un darbinieku ï mobilitāte ðï Eiropas pētniecības telpā un augstākās izglītības telpā, kā arī jāsekmē to dotāciju pārvedamība, ko piešķir pētniekiem un studentiem saistībā ar ZIK. Visas šīs darbības būtu jāveic, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. ê 294/2008 13. apsvērums EIT vajadzētu noteikt skaidras un pārskatāmas intelektuālā īpašuma pārvaldības pamatnostādnes, kam būtu jāveicina intelektuālā īpašuma izmantošana pareizos apstākļos. Pamatnostādnēs būtu jāparedz, ka pienācīgi ņem vērā dažādu ZIK partnerorganizāciju ieguldījumus neatkarīgi no to lieluma. Ja darbības finansē saskaņā ar Kopienas pamatprogrammām pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, būtu jāpiemēro minēto programmu noteikumi. ê 294/2008 14. apsvērums (pielāgots) (14)Būtu vajadzīgi attiecīgi noteikumi, kas garantētu EIT atbildību un pārskatāmību. Attiecīgi noteikumi, kas reglamentē Ö regulē Õ EIT Ö pārvaldi un Õ darbību, būtu jāparedz EIT statūtos.

ê 294/2008 15. apsvērums (pielāgots) ð jauns (15)EIT vajadzētu būt juridiskas personas statusam, un, lai garantētu EIT darbības autonomiju un neatkarību ð no valsts iestādēm un ārēja spiediena ï, tam būtu jāpārvalda pašam savs budžets, kura ieņēmumos vajadzētu iekļaut Ö Savienības Õ Kopienas iemaksas. ê 294/2008 16. apsvērums (pielāgots) ð jauns (16)EIT būtu jācenšas piesaistīt arvien vairāk finansiālu iemaksu no privātā sektora un no ienākumiem, ko rada paša EIT darbības. Tādēļ Ttiek gaidīts, ka rūpniecības, finanšu un pakalpojumu nozares sniegs ievērojamu ieguldījumu EIT budžetā un jo īpaši ZIK budžetā. ZIK vajadzētu censties palielināt privātā sektora ieguldījuma daļu ð un panākt finansiālu ilgtspēju ï . ZIK un to partnerorganizācijām būtu jāpopularizē tas, ka to darbības ir veiktas saistībā ar EIT un ka tās saņem finansiālu ieguldījumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. ê 294/2008 17. apsvērums Kopienas ieguldījumam EIT būtu jāfinansē izmaksas, ko rada EIT un ZIK izveides, administratīvas un sadarbības darbības. Lai novērstu finansējuma dublēšanu, šīm darbībām nevajadzētu vienlaikus saņemt finansējumu no citām Kopienas programmām, piemēram, Pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, Mūžizglītības programmas un struktūrfondiem. Turklāt, ja ZIK vai to partnerorganizācijas piesakās tieši uz Kopienas palīdzību no minētajām programmām vai līdzekļiem, to pieteikumi būtu jāizskata, nedodot tiem priekšroku attiecībā uz citiem pieteikumiem. ê 294/2008 18. apsvērums (pielāgots) (17)Attiecībā uz Kopienas subsīdijām un citām dotācijām Ö Savienības finansiālo ieguldījumu Õ no Eiropas Savienības vispārējā budžeta būtu jāpiemēro Kopienas Ö Savienības Õ budžeta procedūra. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai saskaņā ar Ö Finanšu regulu Õ Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam . ê 294/2008 19. apsvērums Ar šo regulu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību . ê 294/2008 20. apsvērums (pielāgots) (18)EIT ir Kopienu Ö Savienības Õ izveidota struktūra Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 Ö Finanšu regulas Õ 70. panta185. panta 1. punkta nozīmē, un tam būtu attiecīgi jāpieņem savi finanšu noteikumi. Tādējādi uz EIT būtu jāattiecina Ö Komisijas 2018. gada 18. decembra Deleģētā regula (ES) 2019/715 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Finanšu regulas 70. pantā ÕKomisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 .

ê 294/2008 21. apsvērums (pielāgots) ð jauns (19)EIT būtu jāsagatavo ð konsolidēts ï gada Ö darbības Õ pārskatsziņojums, tajā izklāstot iepriekšējā kalendāra gadā veikto darbu ð un darbību rezultātus ï un kārtējo trīsgadu darba programmu ð . EIT būtu jāizstrādā arī vienots plānošanas dokuments, ï kurā norādītas tā plānotās ierosmesar tajā plānotajām ierosmēm ð gada un daudzgadu programmā ï un kas ļauj EIT reaģēt uzkā arī EIT reakciju iekšējiem un ārējiem notikumiem zinātnes, tehnoloģiju, augstākās izglītības, inovāciju un citās attiecīgās jomās. Šos dokumentus vajadzētu informatīvos nolūkos nosūtīt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai vajadzētu būt tiesībām sniegt atzinumu par EIT pirmās trīsgadu darba programmas projektu. ê 294/2008 23. apsvērums (pielāgots) ð jauns (20)Komisijai ir lietderīgi uzsākt neatkarīgu ārēju izvērtēšanu Ö neatkarīgas ārējas izvērtēšanas Õ par EIT ð , tostarp ZIK, ï darbību, jo īpaši, lai sagatavotu SIP. ðŠajās izvērtēšanās būtu jāvērtē, kā EIT pilda savu uzdevumu, jāaptver visas EIT un ZIK darbības un jānovērtē to relevantums, efektivitāte, lietderība, Eiropas pievienotā vērtība un saskaņotība. Šie izvērtējumi būtu jāņem vērā Komisijas programmu izvērtējumos, kas paredzēti Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam. ï Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi šo regulu grozīt. ê 294/2008 24. apsvērums (pielāgots) EIT ilgtermiņa attīstības nolūkos ir lietderīgi to veidot pakāpeniski, posmu pēc posma. Lai pienācīgi izvērtētu EIT un ZIK darbību un, vajadzības gadījumā, lai veiktu uzlabojumus, ir nepieciešams sākuma posms, kurā iesaistīts ierobežots skaits ZIK. Astoņpadsmit mēnešos pēc valdes izveides tai būtu jāizraugās divas vai trīs ZIK jomās, kas palīdz Eiropas Savienībai risināt gan pašreizējās, gan turpmākas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņu un neizsīkstošo energoresursu jomā un nākamās paaudzes informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā. Turpmāku ZIK atlase un noteikšana būtu jāveic vienīgi pēc pirmās SIP pieņemšanas, kurā vajadzētu sīki izklāstīt arī EIT darbības nosacījumus, lai izvērtētu ilgtermiņa perspektīvu. ê 294/2008 25. apsvērums (pielāgots) (21)Ņemot vērā to, ka Ö šīs regulas mērķus Õ veicamās darbības mērķi – proti, izveidot EIT – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to ka Ö bet Õ mēroga un starpvalstu rakstura dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas Ö Savienības Õ līmenī, Kopiena Ö Savienība Õ var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma Ö par Eiropas Savienību Õ 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi Ö minēto mērķu Õ minētā mērķa sasniegšanai, ê 294/2008 (pielāgots) IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo tTiek nodibināts Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (turpmāk “EIT”).

2. pants Definīcijas Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas: ê 1292/2013 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts 1)“inovācijas” ir process un tā rezultāts, kurā jaunas idejas reaģē uz sabiedrības vai tautsaimniecības vajadzībām un pieprasījumu un rada jaunus izstrādājumus, pakalpojumus vai uzņēmējdarbības un organizāciju modeļus, kas tiek sekmīgi ieviesti esošajā tirgū vai spēj radīt jaunu tirgu un kas sniedz labumu sabiedrībai; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts ð jauns 2)“zināšanu un inovāciju kopiena” (ZIK) ir augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju, uzņēmumu un citu ieinteresēto personu autonoma ð plaša mēroga Eiropas ï partnerība inovācijas procesā, kas veido stratēģisku tīklu, kurš neatkarīgi no tā konkrētās juridiskās formas pamatojas uz kopīgu vidēja termiņa un ilgtermiņa inovāciju plānošanu, lai izpildītu EIT uzdevumus un veicinātu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (“Apvārsnis 2020”) ð Savienības pamatprogrammu pētniecības un inovācijas atbalstam ï noteikto mērķu sasniegšanu; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta c) apakšpunkts 3.“sadarbības centrs” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā atrodas un kurā viegli var sadarboties galvenie zinību triādes partneri, tādā veidā nodrošinot koordinācijas centru ZIK darbībām minētajā apgabalā; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts ð jauns 3)5.“partnerorganizācija” ir organizācija ð juridiska persona ï, kas ir kādas ZIK locekle, un tā var jo īpaši būt arī augstākās izglītības iestāde, ð profesionālās izglītības un apmācības sniedzējs, ï pētniecības organizācija, publisks vai privāts uzņēmums, finanšu iestāde, reģionāla vai vietēja iestāde, fonds vai bezpeļņas organizācija; ê 294/2008 ð jauns

4)6“pētniecības organizācija” ir publiska vai privāta juridiska persona, kuras viens no galvenajiem darbības mērķiem ir pētniecība vai tehnoloģiju attīstība; 5)7“augstākās izglītības iestāde” ir augstskola vai jebkura veida augstākās izglītības iestāde, kas atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai praksei dod iespēju iegūt zinātniskos grādus un diplomus ð jo īpaši ï maģistra un doktora līmenī, neatkarīgi no tās nosaukuma valsts sistēmā; ò jauns 6)“EIT kopiena” ir EIT un aktīvā kopiena, kurā ietilpst visas personas un juridiskās personas, kuras ir guvušas labumu vai gūst labumu no EIT finansiālā ieguldījuma un atbalsta; ê 294/2008 8.“zinātniskie grādi un diplomi” ir kvalifikācijas, kuru rezultātā piešķir maģistra vai doktora grādu, ko piešķir iesaistītās augstākās izglītības iestādes un kas piešķirti saistībā ar ZIK augstākās izglītības pasākumiem; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta f) apakšpunkts ð jauns 7)9“stratēģiskā inovāciju programma” (SIP) ir politikas dokuments, kurā izklāstītas prioritārās jomas un EIT ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz turpmākajām iniciatīvām, ð tā spēja radīt vislielāko pievienoto vērtību inovāciju jomā, ï tostarp pārskats par septiņu gadu laikposmam ð , kas aptver attiecīgo DFS,ï plānotajām darbībām augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta g) apakšpunkts 8)9a“reģionālās inovācijas shēma” (RIS) ir iesaistoša shēma, kas ir paredzēta augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju, uzņēmumu un citu ieinteresēto personu partnerībām, lai Savienībā veicinātu inovācijas; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta h) apakšpunkts ð jauns 9)10“ieinteresēto personu forums” ir platforma, kurā var piedalīties ð Savienības iestāžu, ï valstu, reģionālo un vietējo iestāžu pārstāvji, ieinteresētas organizācijas un individuālas struktūras no uzņēmējdarbības, augstākās izglītības, pētniecības nozarēm, asociācijas, pilsoniskā sabiedrība un organizāciju kopas, kā arī pārējās ieinteresētās personas, kuras pārstāv zinību triādi;

ò jauns 10) “ZIK uzņēmējdarbības plāns” ir dokuments, kurā aprakstīti mērķi un plānotās ZIK pievienotās vērtības darbības; ê 1292/2013 1. panta 1. punkta h) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 11)11.“ZIK pievienotās vērtības darbības” ir tādas darbības, kurasko ð saskaņā ar ZIK uzņēmējdarbības plānu ï īsteno partnerorganizācijas vai ð ZIK ï Ö partnerorganizācijas Õ attiecīgā gadījumā ZIK juridiskās personas, kuras veicina augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas zinību triādes integrēšanu, tostarp ZIK izveides, administratīvās un koordinēšanas darbības, un kuras veicina EIT vispārējo mērķu sasniegšanu;. ò jauns 12) “sadarbības memorands” ir nolīgums starp EIT un ZIK, kura mērķis ir saglabāt ZIK kā EIT kopienas aktīvu locekli pēc partnerības pamatnolīguma termiņa beigām, bez EIT finansiāla ieguldījuma; 13) “finansiālā ilgtspēja” ir ZIK spēja patstāvīgi finansēt savas zinību triādes darbības pēc partnerības pamatnolīguma termiņa beigām. ê 1292/2013 1. panta 2. punkts (pielāgots) ð jauns 3. pants Pamatuzdevums un mērķi EIT pamatuzdevums ir veicināt ilgtspējīgu Eiropas Ö Savienības Õ ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas, lai rastu risinājumu svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība. EIT to sasniedz, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību. EIT vispārējie mērķi, konkrētie mērķi un rezultātu rādītāji laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir noteikti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. ò jauns EIT palīdz sasniegt vispārīgos un konkrētos mērķus, kas noteikti Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam.

ê 294/2008 4.17. pants SIP 1. Vēlākais 2011. gada 30. jūnijā un pēc tam reizi septiņos gados EIT izstrādā septiņu gadu SIP projektu un iesniedz to Komisijai. ê 1292/2013 1. panta 14. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 12. SIP nosaka EIT prioritārās jomas un ilgtermiņa stratēģiju ð attiecīgajam septiņu gadu periodam, ņemot vērā Savienības pamatprogrammu pētniecības un inovācijas atbalstam, ï un ietver novērtējumu par EIT sociālekonomisko ietekmi un spēju radīt vislielāko pievienoto vērtību inovāciju jomā. SIP ņem vērā EIT pārraudzības un izvērtēšanas rezultātus, kā minēts 1916. pantā. ê 1292/2013 1. panta 14. punkta b) apakšpunkts ð jauns 2.a SIP iekļauj EIT darbību un ð ir saskaņota ar mērķiem Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam, stratēģisko daudzgadu plānošanu, ziņošanu, pārraudzību un izvērtēšanu un citām minētās programmas prasībām un veicina sinerģijas ar citām atbilstošām Savienības programmām attiecīgajā DFS, jo īpaši ar programmām, kas atbalsta izglītību un reģionālo attīstību. Tā nodrošina arī ï pienācīgu sinerģiju un papildināmību starp EIT darbībām un citām Savienības iniciatīvām, politikas virzieniem un instrumentiemcitu Savienības iniciatīvu, instrumentu un programmu iespējamās un atbilstošās sinerģijas un papildināmības analīzi. ê 294/2008 (pielāgots) 3. SIP iekļauj aplēsi par finanšu vajadzībām un avotiem, ņemot vērā turpmākās darbības ilgtermiņa attīstībai un EIT finansējumu. Tajā ir arī orientējošs finanšu plāns finanšu shēmas Ö attiecīgajai DFS Õ. ò jauns 4. EIT iesniedz savu ieguldījumu Komisijas priekšlikumā par SIP.

ê 1292/2013 1. panta 14. punkta c) apakšpunkts 54. Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem SIP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. panta 3. punktu. ê 294/2008 5.4. pants EIT struktūras 1. EIT ir šādas struktūras: ê 1292/2013 1. panta 3. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns a)valde, kurā ir augsta līmeņa locekļi ar pieredzi augstākajā izglītībā, pētniecībā, inovācijās un uzņēmējdarbībā. Valde atbild par EIT darba vadīšanu, ZIK atlasi, noteikšanu ð , pārraudzību ï un izvērtēšanu, kā arī visiem citiem stratēģiskajiem lēmumiem;. b)Tai palīdz izpildu komiteja ð , kurā darbojas atlasīti locekļi un valdes priekšsēdētājs. ï Ö Tā palīdz valdei veikt valdes uzdevumus Õ ð un sadarbībā ar direktoru sagatavo valdes sanāksmes ï; ê 1292/2013 1. panta 3. punkta c) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns c)valdes iecelts direktors, kas valdes priekšā atbild par EIT administratīvo un finansiālo pārvaldību un juridiski pārstāv EIT Ö un atbild par tā darbību un ikdienas vadību. Õ ð Direktors ir pakļauts valdei un pastāvīgi ziņo tai par EIT attīstību un visām darbībām, kas ietilpst viņa pienākumos ï; ê 294/2008 ð jauns d)iekšējās revīzijas struktūra, kas ð darbojas pilnīgi neatkarīgi un saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, ï konsultē valdi un direktoru par finansiālās un administratīvās pārvaldības jautājumiem un EIT kontroles struktūrām, par finanšu sakaru organizēšanu ar ZIK un par citiem tematiem, ko lūdz valde.

2. Komisija var iecelt novērotājus, kas piedalās valdes sanāksmēs. 23. Sīki izklāstīti noteikumi attiecībā uz EIT struktūrām ir EIT statūtos šīs regulas pielikumā. 6.5. pants Uzdevumi Lai sasniegtu savu mērķi, EIT ð jo īpaši ï : ê 1292/2013 1. panta 4. punkta a) apakšpunkts a)saskaņā ar SIP nosaka savas galvenās prioritātes un darbības; ê 294/2008 b)vairo izpratni potenciālo partnerorganizāciju vidū un sekmē to dalību EIT darbībās; ê 1292/2013 1. panta 4. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns c)atlasa un nosaka ZIK prioritārajās jomās saskaņā ar 9.7. pantu un vienojoties nosaka to tiesības un pienākumus ð partnerības pamatnolīgumos un dotāciju ï Ö nolīgumos Õ , sniedz tām piemērotu atbalstu, piemēro attiecīgus kvalitātes kontroles pasākumus, Ö un Õ nepārtraukti pārrauga un regulāri izvērtē to darbību; d) nodrošina piemērotu koordinācijas līmeni un sekmē ZIK saziņu un tematisko sadarbībuð , un izsludina uzaicinājumus saistībā ar vairāku ZIK kopīgām darbībām un kopīgi izmantojamiem pakalpojumiem ï ; ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns d)piesaista finanšu līdzekļus no publiskiem un privātiem avotiem un izmanto savus resursus saskaņā ar šo regulu. EIT īpaši tiecas ievērojamu un arvien lielāku sava budžeta daļu iegūt no privātiem avotiem un no ienākumiem, ko rada paša EIT darbības;

e)sekmē Ö stiprina Õ tādu grādu un diplomu atzīšanu ð ārpus EIT kopienas ï dalībvalstīs, kurus piešķīrušas Ö iesaistītās Õ augstākās izglītības iestādes , kas ir partnerorganizācijas un kurus var apzīmēt par EIT grādiem un diplomiem ð , un attiecina tos uz mūžizglītības programmām ï; ê 1292/2013 1. panta 4. punkta c) apakšpunkts f)veicina paraugprakses izplatīšanu par to, kā integrēt zinību triādi, tostarp zināšanu un inovācijas kopienās, lai izveidotu vienotu inovāciju un zināšanu nodošanas kultūru, un mudina iesaistīties iesaistošajās darbībās, tostarp reģionālās inovācijas shēmās; ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns g)cenšas kļūt par pasaules mēroga struktūru attiecībā uz ð sekmē ï izcilību augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijās ð , jo īpaši ï Ö popularizējot ZIK kā izcilus partnerus inovācijas jomā Õ ; ê 1292/2013 1. panta 4. punkta d) apakšpunkts h)veicina daudzdisciplīnu pieeju inovācijām, tostarp integrējot tehnoloģiskus, sociālus un ar tehnoloģijām nesaistītus risinājumus, organizatoriskas pieejas un jaunus uzņēmējdarbības modeļus; ê 1292/2013 1. panta 4. punkta e) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns i)attiecīgā gadījumā nodrošina papildināmību un sinerģiju starp EIT darbībām un citām Savienības programmām; j)popularizē ZIK kā izcilus partnerus inovācijas jomā gan Savienībā, gan ārpus tās; jk) izveido Ö organizē regulāras Õ ieinteresēto personu foruma Ö sanāksmes Õ , lai informētu par EIT darbību, gūto pieredzi, paraugpraksi un ieguldījumu Savienības inovāciju, pētniecības un izglītības politikā un mērķos un dotu iespēju ieinteresētajām personām paust savu viedokli;. Ieinteresēto personu foruma sanāksmi rīko vismaz reizi gadā. k)ð neatkarīgi no ieinteresēto personu foruma sanāksmēm vismaz divreiz gadā ï Ö organizē Õdalībvalstu pārstāvju ð grupas ï Ö sanāksmes Õ Dalībvalstu pārstāvji tiekas ieinteresēto personu foruma sanāksmē īpašā sastāvā Ö Õ , lai nodrošinātu pienācīgu saziņu un informācijas plūsmu ar EIT un lai saņemtu informāciju par panākumiem, sniegtu norādījumus EIT un ZIK, kā arī dalītos ar tiem pieredzē. Dalībvalstu pārstāvju īpašais sastāvs ð grupa ï ieinteresēto personu forumā nodrošina arī EIT un ZIK darbību pienācīgu sinerģiju un papildināmību ar valstu programmām un iniciatīvām, tostarp ZIK darbību iespējamu līdzfinansēšanu no valstu līdzekļiem;. ò jauns

l)izstrādā un koordinē atbalsta darbības, ko ZIK veic, lai attīstītu augstākās izglītības iestāžu uzņēmējdarbības un inovācijas spējas un integrētu tās inovācijas ekosistēmās. ê 294/2008 ð jauns 2. EIT ir pilnvarota nodibināt fondu (turpmāk “EIT fonds”) ar konkrētu mērķi sekmēt un atbalstīt EIT darbību. 7.6. pants ZIK 1. ZIK savā darbā jo īpaši: a)veic ar inovācijām saistītas darbības un ieguldījumus ar Eiropas pievienoto vērtību ð , tostarp atbalsta novatoriskas uzņēmējdarbības izveidi un attīstību ï , pilnīgi integrējot augstākās izglītības un pētniecības aspektus, lai sasniegtu kritisko masu, un veicinot rezultātu izplatīšanu un izmantošanu; ê 1292/2013 1. panta 5. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns b)veic vadošu un uz inovācijām vērstu pētniecību ð eksperimentēšanu, prototipu izstrādi un demonstrēšanu ï galvenajās ekonomisko un sociālo interešu jomās, pamatojoties uz Eiropas Ö Savienības Õ un valstu pētījumu rezultātiem, kas var stiprināt Eiropas Ö Savienības Õ konkurētspēju starptautiskā mērogā un rast risinājumus svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība; ê 1292/2013 1. panta 5. punkta a) apakšpunkts ð jauns c)veic izglītības un apmācības darbības ð jo īpaši ï maģistrantūras un doktorantūras līmenī, kā arī piedāvā profesionālās apmācības kursus jomās, kas var nodrošināt atbilstību Eiropas sociālekonomiskajām vajadzībām nākotnē un kas palielina Savienības talantu bāzi, sekmē ar inovācijām saistītu prasmju attīstību, vadības un uzņēmējdarbības prasmju pilnveidi un pētnieku un studentu mobilitāti, kā arī veicina EIT zinātnisko grādu un apmācību saņēmušo personu zināšanu apmaiņu, darbaudzināšanu un sakaru veidošanu; ê 1292/2013 1. panta 5. punkta a) apakšpunkts d)īsteno informatīvus pasākumus un izplata paraugpraksi inovāciju nozarē, vēršot uzmanību uz augstākās izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības sadarbības izveidi, tostarp pakalpojumu un finanšu nozarē;

ê 1292/2013 1. panta 5. punkta a) apakšpunkts e)attiecīgā gadījumā nodrošina EIT un ZIK darbību pienācīgu sinerģiju un papildināmību ar Eiropas, valstu un reģionālajām programmām. ê 1292/2013 1. panta 5. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 2. ð Neskarot partnerības pamatnolīgumus un dotāciju nolīgumus starp EIT un ZIK, ï ZIK ir ievērojama vispārēja autonomija noteikt savu iekšējo organizāciju un sastāvu, kā arī konkrētu darba kārtību un darba metodes. ZIK jo īpaši: a)izveido tādus ð iekšējās ï pārvaldības mehānismus, kas atspoguļo augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju zinību triādi; b)cenšas būt atvērtas Ö nodrošina atvērtību Õ jaunu locekļu uzņemšanai, ja tie papildina partnerības vērtību; c)darbojas atklāti un pārredzami, saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem; d)izstrādā Ö un īsteno Õ uzņēmējdarbības plānus , nosakot mērķus un izpildes pamatrādītājus; e)izstrādā Ö un īsteno Õ stratēģijas, lai panāktu finansiālu ilgtspēju. ê 294/2008 ð jauns 3. EIT attiecības ar katru ZIK pamatojas uz līgumiskām attiecībām ð partnerības pamatnolīgumiem un dotāciju nolīgumiem ï . ò jauns 8. pants Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi

Piemēro Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam paredzētos dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus. Atkāpjoties no minētajiem noteikumiem: a)šīs regulas 9. panta 3. un 4. punktā ir noteikti obligātie nosacījumi ZIK izveidei; b)attiecībā uz ZIK pievienotās vērtības darbībām var piemērot īpašus noteikumus par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu. ê 294/2008 9.7. pants ZIK atlase ê 1292/2013 1. panta 6. punkta a) apakšpunkts ð jauns 1. EIT uz konkurenci pamatota, atklāta un pārskatāma konkursa kārtībā veic atlasi un nosaka partnerību, kas kļūs par ZIK. EIT pieņem un publicē sīki izstrādātus kritērijus ZIK atlasei, ð Piemēro Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam paredzētos kritērijus Eiropas partnerību atlasei. EIT valde var turpmāk precizēt minētos kritērijus, pieņemot un publicējot ZIK atlases kritērijus, ï kuru pamatā ir izcilības un inovāciju atbilstībassvarīguma nozīmes principi. Atlases procesā iesaista ārējus un neatkarīgus ekspertus. ê 1292/2013 1. panta 6. punkta b) apakšpunkts 2.1.a EIT sāk ZIK atlasi un noteikšanu saskaņā ar SIP noteiktajām prioritārajām jomām un grafiku. ê 1292/2013 1. panta 6. punkta c) apakšpunkts 2. Saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem principiem atlases kritērijos, ko piemēro ZIK noteikšanai, inter alia, ņem vērā: (a)partnerības tā brīža un potenciālās inovācijas spējas, tostarp uzņēmējdarbības spējas, kā arī tās izcilību augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijās; (b)partnerības spēju īstenot SIP mērķus un tādējādi sniegt ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgā mērķa un prioritāšu īstenošanā; (c)daudzdisciplīnu pieeju inovācijām, tostarp integrējot tehnoloģiskus, sociālus un ar tehnoloģijām nesaistītus risinājumus;

(d)partnerības spējas nodrošināt ilgtspējīgu un ilgtermiņa pašfinansējumu, tostarp panākot ievērojamu un pieaugošu ieguldījumu no privātā sektora, rūpniecības un pakalpojumu nozares; (e)pienācīgi līdzsvarotu dalību tādu organizāciju partnerībā, kuras aktīvi darbojas zinību augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju triādē; (f)uzskatāmu intelektuālā īpašuma pārvaldības plānu, kas piemērots attiecīgajai nozarei, tostarp to, kādā veidā ir ņemti vērā dažādu partnerorganizāciju ieguldījumi; (g)pasākumus privātā sektora, tostarp finanšu nozares, un jo īpaši MVU, iesaistīšanas un sadarbības atbalstam, kā arī jaundibināto uzņēmumu, no pētniecības iestādēm atdalījušos uzņēmumu un MVU atbalstam, lai komerciāli izmantotu ZIK darbību rezultātus; (h)gatavību attiecīgā gadījumā noteikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu mijiedarbību un sadarbību ar sabiedrību un neiesaistītajām nozarēm; (i)gatavību sadarboties ar citām organizācijām un tīkliem ārpus ZIK, lai apmainītos ar paraugpraksi un izcilību; (j)gatavību izstrādāt konkrētus priekšlikumus sinerģijai ar Savienību, kā arī citas attiecīgas iniciatīvas. ê 1292/2013 1. panta 6. punkta d) apakšpunkts ð jauns 3. Obligāts nosacījumsnoteikums, lai izveidotu ZIK, ir vismaz trīs tādu ð neatkarīgu ï partnerorganizāciju dalība, kas izveidotas vismaz trīs dažādās dalībvalstīs. Visām šādām partnerorganizācijām ir jābūt neatkarīgām citai no citas 8. panta nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1290/2013 . ê 1292/2013 1. panta 6. punkta e) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 4. Papildus 3. punktā paredzētajam nosacījumam vismaz divas trešdaļas partnerorganizāciju ZIK sastāvā ir tādas, kas ir izveidotasveic uzņēmējdarbību dalībvalstīs. Katras ZIK sastāvā ir vismaz viena augstākās izglītības iestāde ð , viena pētniecības organizācija ï un viens privāts uzņēmums. ê 1292/2013 1. panta 6. punkta f) apakšpunkts ð jauns 5. Pirms sākt jaunu ZIK atlases procedūru, EIT pieņem un publicē ZIK darbības finansēšanas, pārraudzības un izvērtēšanas kritērijus un procedūras. Par tiem nekavējoties informē ð 6. panta k) apakšpunktā minēto dalībvalstu pārstāvju grupuï dalībvalstu pārstāvju īpašo sastāvu ieinteresēto personu forumā .

ê 1292/2013 1. panta 7. punkts (pielāgots) ð jauns 10.7.a pants ZIK izvērtēšanas un pārraudzības principi EIT, pamatojoties uz izpildes pamat rādītājiem , kas noteikti, cita starpā, Regulā (ES) Nr. 1291/2013 ð Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam ï un SIP, un ð cieši ï sadarbojoties ar Komisiju, pastāvīgi pārrauga un periodiski veic neatkarīgu katras ZIK sasniegumu, rezultātu un panāktās ietekmes izvērtēšanu. Par šādu pārraudzības un izvērtēšanas pasākumu rezultātiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un tos publisko. 11.7.b pants ZIK darbības ilgums, turpināšana un izbeigšana 1. Atkarībā no pastāvīgās pārraudzības un periodisko izvērtēšanu rezultāta un konkrētu jomu specifiskām iezīmēm ZIK parasti darbojas septiņus līdz piecpadsmit gadus. ê 1292/2013 1. panta 7. punkts (pielāgots) ð jauns 2 1. ð Atkāpjoties no Finanšu regulas 130. panta 4. punkta c) apakšpunkta, ï EIT ar ZIK var noslēgt partnerības pamatnolīgumu ar sākotnējo darbības laiku uz septiņiem gadiem. 3 2. ð Ņemot vērā rezultātus, kas gūti visaptverošā termiņa vidusposma pārskatīšanā, ko veic pirms sākotnējā septiņu gadu perioda beigām, ï vValde izņēmuma kārtā var lemt pagarināt ar ZIK noslēgto partnerības pamatnolīgumu uz laiku, kas pārsniedz sākotnēji noteikto ð , proti, uz vēl vienu periodu, kas nepārsniedz septiņus gadus, vai neturpināt EIT finansiālo ieguldījumu un nepagarināt partnerības pamatnolīgumu. Valde jo īpaši ņem vērā ZIK panākto finansiālo ilgtspēju, tās spēju nodrošināt atvērtību jaunu locekļu uzņemšanai, kā arī ï , tomēr nepārsniedzot Savienības finansiālo ð ieguldījumu ï 19. pantā , kas minētsminēto finansējumu 20. pantā,, ja tas vislabāk atbilst ð un nozīmi attiecībā uz ï EIT mērķu sasniegšanai u. 4 3. Ja ZIK izvērtēšana uzrāda neatbilstīgus rezultātus ð vai norāda uz Eiropas pievienotās vērtības trūkumu ï , valde veic attiecīgus pasākumus, tostarp Ö EIT Õ finansiālā atbalsta Ö ieguldījuma Õ samazināšanu, grozīšanu vai anulēšanu vai Ö partnerības pamat Õ nolīguma izbeigšanu. ò jauns 4. Ņemot vērā rezultātus, kas gūti galīgajā pārskatīšanā, ko veic pirms partnerības pamatnolīguma četrpadsmitā darbības gada beigām, EIT ar ZIK var noslēgt sadarbības memorandu. ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns

12.8. pants Zinātniskie grādi un diplomi 1. Zinātniskos grādus un diplomus, kas saistīti ar 7.6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto augstāko izglītību, izdod iesaistītās augstākās izglītības iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem un akreditācijas procedūrām. EIT un ZIK ð partnerības pamatnolīgumos un dotāciju ï līgumā Ö nolīgumos Õ paredz, ka šie zinātniskie grādi un diplomi attiecīgos gadījumos var būt arī EIT zinātniskie grādi un diplomi. 2. EIT mudina iesaistītās augstākās izglītības iestādes: a)piešķirt kopīgus vai daudzkāršus zinātniskus grādus un diplomus, kas atspoguļo ZIK integrēto būtību. Tomēr tos var piešķirt arī tikai viena augstākās izglītības iestāde; ê 1292/2013 1. panta 8. punkts baa)izplatīt paraugpraksi horizontālos jautājumos; ê 294/2008 (pielāgots) cb)ņemt vērā: i)Kopienas Ö Savienības Õ rīcību saskaņā ar Līguma 149. Ö 165. Õ un 150. Ö 166. Õ pantu; ii)rīcību saistībā ar Eiropas augstākās izglītības telpu. 13.9. pants EIT Ö operatīvā Õ neatkarība un saskaņotība ar Ö Savienības Õ Kopienas, dalībvalstu un starpvaldību rīcību 1. EIT veic darbību neatkarīgi no valsts iestādēm un ārēja spiediena. 2. EIT darbība ir saskaņota ar citu rīcību un instrumentiem, ko īsteno Kopienas Ö Savienības Õ līmenī, jo īpaši augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā. 3. EIT pienācīgi ņem vērā arī reģionāla, valsts un starpvaldību līmeņa politiku un ierosmes, lai izmantotu paraugpraksi, vispāratzītas idejas un esošos resursus. ê 294/2008 (pielāgots)

ð jauns 14.11. pants Juridiskais statuss 1. EIT ir Kopienas Ö Savienības Õ struktūra, un tā ir tiesību subjekts. EIT visās dalībvalstīs ir visplašākā tiesībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. EIT var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. 2. Uz EIT attiecas Ö 7. Õ protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās Ö Savienībā Õ. 15.12. pants Saistības 1. Par savu saistību izpildi ir atbildīgs tikai pats EIT. 2. EIT līgumsaistības reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, kas piemērojami konkrētajam līgumam. Tiesai ir jurisdikcija atbilstīgi EIT noslēgtos līgumos iekļautām šķīrējtiesas klauzulām. 3. Ārpuslīgumisku saistību gadījumā EIT saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas ir kopēji dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina katru kaitējumu, ko nodarījis EIT vai tā darbinieki, pildot savus pienākumus. Visi strīdi, kas saistīti ar minēto zaudējumu atlīdzināšanu, ir Tiesas jurisdikcijā. 4. EIT maksājumus saskaņā ar 2. un 3. punktā minēto atbildību un tās sakarā radušās izmaksas un izdevumus uzskata par EIT izdevumiem un sedz no EIT līdzekļiem. 5. Tiesas jurisdikcijā ir visas lietas, kas pret EIT ierosinātas saskaņā ar Līguma 230. Ö 263. Õ un 232. Ö 265. Õ pantā paredzētajiem nosacījumiem. 16.13. pants Pārskatāmība un piekļuve dokumentiem 1. EIT ð un ZIK ï nodrošina, ka tā Ö to Õ darbības tiek īstenotas ļoti pārskatāmi. Konkrēti, EIT ð un ZIK ï izveido pieejamu bezmaksas tīmekļa vietni, kurā sniedz informāciju par EIT un atsevišķu ZIK Ö to Õ darbību. ê 1292/2013 1. panta 10. punkts (pielāgots) 2. Pirms aicinājumu izteikšanas iesniegt priekšlikumus ZIK atlasei EIT publisko savu reglamentu, īpašos finanšu noteikumus, kas minēti 221. panta 1. punktā, un sīki izklāstītus kritērijus ZIK atlasei, kas minēti 97. pantā.

ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns 3. EIT katru gadu nevilcinoties publisko savu 1815. pantā minēto kārtējo trīsgadu darba programmu ð vienoto plānošanas dokumentu ï un ð konsolidēto ï gada darbības pārskatu. 4. Neskarot 5. un 6. punktu, EIT trešām personām neizpauž saņemtu konfidenciālu informāciju, kuru ir lūgts un ir pamats uzskatīt par konfidenciālu. 5. Uz EIT struktūru locekļiem attiecas Līguma 287 Ö 339 Õ . pantā minētā konfidencialitātes ievērošanas prasība. Uz informāciju, ko EIT apkopo saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti . 6. Uz EIT rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc EIT izveides valde nosaka minētās regulas piemērošanas praktisko kārtību. 7. ð Uz EIT attiecas ï EIT oficiālos dokumentus un publikācijas tulko saskaņā ar Ö Padomes Õ Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas . Vajadzīgos Tulkošanas pakalpojumus Ö , kas nepieciešami EIT darbībai, Õ nodrošina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/1994. 17.14. pants



Finanšu līdzekļi ÖZIK finansēšana Õ 1. EIT finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta iemaksas no 19. pantā paredzētā finansējuma un no citiem privātiem un publiskiem avotiem. ê 1292/2013 1. panta 11. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 12. ZIK finansē īpaši no šādiem avotiem: a)partnerorganizāciju iemaksām, kas veido būtisku finansējuma avotu; b)dalībvalstu, Ö asociēto valstu vai Õ trešo valstu vai to publisko iestāžu brīvprātīgām iemaksām; c)starptautisku struktūru vai iestāžu iemaksām; d)pašu ZIK aktīvu un darbības ieņēmumiem un autoratlīdzību ieņēmumiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām; e)kapitāla noguldījumiem, tostarp EIT fonda apsaimniekotiem ieguldījumiem;

f)privātpersonu, iestāžu, fondu vai citu Ö saskaņā ar valsts tiesību aktiem iedibinātu Õvalsts struktūru novēlējumiem, dāvinājumiem un iemaksām; g)EIT Ö finansiālām Õ iemaksām; h)finanšu instrumentiem, tostarp tādiem, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta. Iemaksas var ietvert iemaksas natūrā. ê 294/2008 (pielāgots) 23. Kārtību par piekļuvi EIT finansējumam nosaka EIT finanšu noteikumos, kas minēti 221. panta 1. punktā. ò jauns 3. Budžeta saistības par darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos, kas veicami vairāku gadu laikā, ņemot vērā ZIK finansiālo vajadzību, kas jānosaka katru gadu, pienācīgu pārraudzību. ê 1292/2013 1. panta 11. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 4. EIT Ö finansiālais Õ ieguldījumsiemaksas ZIK var segt līdz 100 % no ZIK pievienotās vērtības darbību kopējām atbilstīgajām izmaksām ð ZIK pastāvēšanas sākumposmā ï. ð Šāds ieguldījums laika gaitā pakāpeniski samazinās atbilstīgi SIP noteiktajām līdzfinansējuma likmēm. ï ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns 5. ZIK vai to partnerorganizācijas var pieteikties uz Kopienas Ö Savienības Õ atbalsta saņemšanuÖ finansiālo ieguldījumu Õ , jo īpaši saistībā ar Kopienas Ö Savienības Õ programmām un fondiem, saskaņā ar to attiecīgajiem noteikumiem un līdzīgā veidā kā citi pieteikumi. Tādā gadījumā šāds Ö ieguldījums Õ palīdzību Ö nesedz tās pašas izmaksas, Õ neattiecina uz darbībām kuras jau tiek finansētas no Kopienas budžeta Ö saskaņā ar citu Õ Savienības Ö programmu Õ . ê 1292/2013 1. panta 11. punkta c) apakšpunkts

6. EIT iemaksas vidēji nepārsniedz 25 % no ZIK kopējā finansējuma. ò jauns 6. Partnerorganizāciju ieguldījumus ZIK finansēšanā nosaka saskaņā ar līdzfinansējuma likmēm, kas minētas šā panta 4. punktā, un tie atspoguļo ZIK finansiālās ilgtspējas stratēģiju. ê 1292/2013 1. panta 11. punkta c) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 7. EIT izveido konkurētspējīgu pārskata Ö sadales Õ mehānismu, kas veicina konkurenci, lai pienācīgu daļu sava finansiālā ieguldījumafinansējuma daļu piešķirtu ZIK. Tas paredz ZIK uzņēmējdarbības plānu un darbības izvērtēšanu, ko nodrošina, veicot pastāvīgu pārraudzību ð , un jo īpaši to progresa izvērtēšanu finansiālas ilgtspējas sasniegšanā ï . ê 1292/2013 1. panta 12. punkts (pielāgots) ð jauns 18.15. pants Programmas plānošana un ziņošana 1. EIT ð saskaņā ar saviem finanšu noteikumiem ï pieņem ð vienotu plānošanas dokumentu ï kārtējo trīsgadu darba programmu, kura pamatā ir SIP , kad tā ir pieņemta, un kurā ir Ö : Õ a) pārskats par galvenajām prioritātēm un plānotajām EIT un ZIK iniciatīvām;, b)tostarp finansiālo vajadzību un avotu aplēse; c) Tajā iekļauj arī atbilstīgi rādītāji ZIK un EIT darbību pārraudzībai, izmantojot uz rezultātiem orientētu Ö uz ietekmi orientētu Õ pieeju; Līdz gada, kas beidzas divus gadus pirms attiecīgās trīsgadu darba programmas stāšanās spēkā (N-2 gads), 31. decembrim EIT iesniedz Komisijai provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu. ò jauns d) citi komponenti, kā noteikts tā finanšu noteikumos.

ê 1292/2013 1. panta 12. punkts (pielāgots) ð jauns Komisija trīs mēnešu laikā no darba programmas iesniegšanas sniedz atzinumu par EIT konkrētajiem mērķiem, kas izvirzīti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, un tās saderību ar Savienības politiku un tiesību aktiem. EIT pienācīgi ņem vērā Komisijas atzinumu un, ja rodas domstarpības, savu nostāju pamato. EIT informatīvos nolūkos iesniedz galīgo darba programmu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Direktors pēc pieprasījuma iepazīstina atbildīgo Eiropas Parlamenta komiteju ar galīgo darba programmu. 2. EIT pieņem ð konsolidētu ï gada Ö darbības Õ pārskatuziņojumu katru gadu līdz 30. jūnijam. Šajā ziņojumā Ö , kas Õ tiek izklāstītas Ö ietver vispusīgu informāciju par Õ iepriekšējā kalendārajā gadā īstenotajām EIT un ZIK darbībām un ð par EIT ieguldījumu Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam noteikto mērķu sasniegšanā un ï Ö ieguldījumu Savienības inovāciju, pētniecības un izglītības politikā un mērķos. Tajā tiek arī Õ izvērtēti panāktie rezultāti izvirzīto mērķu un rādītāju īstenošanā un noteiktā laika grafika ievērošanā, ar veiktajām darbībām saistītie riski, resursu izmantojums un EIT vispārējā darbība. ð Konsolidētajā gada darbības pārskatā iekļauj papildu vispusīgu informāciju saskaņā ar EIT finanšu noteikumiem. ï EIT nosūta gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei un vismaz reizi gadā informē tos par EIT darbību un ieguldījumu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un Savienības inovācijas, pētniecības, izglītības politikā un mērķos. ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns 19.16. pants EIT pārraudzība un izvērtējums 1. EIT gādā par to, lai tā darbību, tostarp ZIK pārziņā esošo darbību, nepārtraukti un sistemātiski pārraudzītu un regulāri neatkarīgi izvērtētu ð saskaņā ar tā finanšu noteikumiem ï , tādējādi nodrošinot gan augstākās kvalitātes rezultātus, gan zinātnisku izcilību, gan arī resursu efektīvāku izlietojumu. Izvērtēšanu rezultātus publisko. 2. Līdz 2011. gada jūnijam un reizi trīs gadus pēc jaunas finanšu shēmas stāšanās spēkā Komisija veic EIT izvērtēšanu Ö izvērtēšanas Õ ð , un tai palīdz neatkarīgi eksperti, kas atlasīti pārredzamā procesā , ievērojot EIT finanšu noteikumus ï . Tās pamatā ir neatkarīgs ārējs izvērtējums, un tajā Ö Minētajās izvērtēšanās Õ pārbauda, kā EIT pilda savu pamatuzdevumu,. Tajā iztirzā visas EIT un ZIK darbības un izvērtē EIT ð Eiropas ï pievienoto vērtību, veikto darbību ietekmi, efektivitāti, ilgtspējību, lietderību un atbilstību un to saistību ð saskaņotību ï ar un/vai papildināmību attiecībā uz ð attiecīgo ï spēkā esošo valsts un Kopienas Ö Savienības Õ politiku ð , tostarp sinerģiju ar citām Savienības pamatprogrammas pētniecības un inovācijas atbalstam daļām ï , lai atbalstītu augstāko izglītību, pētniecību un inovāciju. Izvērtējumā Ö Izvērtējumos Õ ņem vērā iesaistīto pušu viedokļus gan Eiropas, gan valstu līmenī ð , un tos ņem vērā Komisijas programmu izvērtējumos, kas paredzēti Savienības pamatprogrammā pētniecības un inovācijas atbalstam ï . ê 1292/2013 1. panta 13. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) ð jauns 3.2.a Komisija var veikt papildu izvērtējumus par stratēģiski nozīmīgām tēmām vai jautājumiem, izmantojot ð pārredzamā procesā atlasītu ï neatkarīgu ekspertu palīdzību, pārbaudīt EIT panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, apzināt faktorus, kuri veicina darbības īstenošanu, un apzināt paraugpraksi. To veicot Ö Veicot minētos papildu izvērtējumus Õ , Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz EIT un ZIK. ê 294/2008 (pielāgots) 43. Komisija minēto Ö izvērtēšanu Õ izvērtēšanas rezultātus , pievienojot Ö kopā ar Õ saviem Ö apsvērumiem Õ atzinumu un vajadzības gadījumā priekšlikumus grozīt šo regulu, iesniedz Ö paziņo Õ Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Izvērtējumu atzinumus valde pienācīgi ņem vērā EIT programmās un darbībā.

ê 294/2008 (pielāgots) 18. pants Sākuma posms 1. Divpadsmit mēnešos no valdes izveidošanas tā iesniedz pirmās 15. panta a) punktā minētās kārtējās trīsgadu darba programmas projektu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Trīs mēnešos pēc projekta saņemšanas dienas gan Eiropas Parlaments, gan Padome, gan Komisija var iesniegt valdei atzinumu par jebkuru projektā iekļautu tematu. Ja EIT saņem šādus atzinumus, valde trīs mēnešos atbild, uzrādot iespējamās korekcijas prioritātēs un plānotajā darbā. 2. Astoņpadsmit mēnešos pēc valdes izveidošanas EIT veic atlasi un nosaka divas vai trīs ZIK saskaņā ar 7. pantā izklāstītajiem kritērijiem un procedūrām. 3. Komisija līdz 2011. gadam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pirmās SIP priekšlikumu, pamatojoties uz EIT iesniegto projektu. Papildus SIP saturam saskaņā ar 17. pantu pirmajā SIP iekļauj: (a)sīku EIT darbības aprakstu un darba uzdevumu; (b)valdes un ZIK sadarbības noteikumus; (c)ZIK finansēšanas noteikumus. 4. Pēc tam, kad saskaņā ar 17. panta 4. punktu ir pieņemta pirmā SIP, valde var atbilstīgi 6. un 7. pantam izvēlēties un noteikt vēl citas ZIK. ê 1292/2013 1. panta 15. punkts (pielāgots) ð jauns 20.19. pants Budžeta saistības Ö EIT budžets Õ 1. Šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim paredzētais finansējums no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ir noteikts EUR 2711,4 miljonu pašreizējās cenās apmērā. ò jauns 1. EIT ieņēmumus veido Savienības ieguldījums. EIT ieņēmumi var ietvert arī ieguldījumus no citiem privātiem un publiskiem avotiem.

Neskarot summas, par kurām lemts attiecīgajā DFS, Savienības ieguldījums var būt finansiāls ieguldījums no Savienības pamatprogrammas pētniecības un inovācijas atbalstam un no citām Savienības programmām. ê 1292/2013 1. panta 15. punkts ð jauns 2. Minētais finansējums ir galvenā atsauce Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembrim Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punktā . 23. Gada apropriācijas piešķir Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi finanšu shēmai. EIT finansiālais ieguldījumsfinansiālās iemaksas ZIK tiek piešķirts atbilstīgi šim finansējumam ð no 1. punktā minētā Savienības ieguldījuma ï . ê 294/2008 ð jauns 21.20. pants Gada budžeta izstrāde un pieņemšana 1. ð EIT budžeta saturu un struktūru nosaka saskaņā ar tā finanšu noteikumiem. ï EIT izdevumi ietver personāla, administratīvās, infrastruktūras un darbības izmaksas. Administratīvie izdevumi ir pēc iespējas mazāki. 2. Finanšu gads atbilst kalendārajam gadam. 23. Direktors sagatavo EIT ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam un iesniedz to valdei. 4. Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā. ê 1292/2013 1. panta 16. punkta a) apakšpunkts ð jauns 35. Valde pieņem ð EIT ienākumu un izdevumu ï tāmes projektu, kam pievieno štata plāna projektu, un provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu, un līdz N-2. gada 31. decembrim ð līdz datumam, kas noteikts EIT finanšu noteikumos, kā daļu no vienotā plānošanas dokumenta ï tos iesniedz ð Eiropas Parlamentam, Padomei un ï Komisijai .

ê 1292/2013 1. panta 16. punkta b) apakšpunkts 6. Balstoties uz minēto tāmi, Komisija iekļauj Savienības vispārējā budžeta projektā aplēses, ko tā uzskata par nepieciešamo summu, kas subsidējama no vispārējā budžeta. ê 294/2008 (pielāgots) 7. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina apropriācijas, lai subsidētu EIT. 48. Valde pieņem EIT budžetu , kas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 59. Valde iespējami īsā laikā paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par nodomiem īstenot projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas EIT budžeta finansēšanā, jo īpaši ar īpašumu saistīti projekti, piemēram, ēku noma vai iegāde. Tā par to informē Komisiju. 610. Būtiskus budžeta labojumus izdara tādā pašā kārtībā. 22.21. pants Budžeta izpilde un kontrole 1. EIT pieņem savus finanšu noteikumus saskaņā ar Ö Finanšu regulasÕ Regulas (EK) Nr. 1605/2002 185. panta 1. punktu 70. panta 3. punktu. Tie nedrīkst atkāpties no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, izņemot gadījumus, kad to prasa īpašas EIT darbības vajadzības, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu. Due account Pienācīgi ņem vērā vajadzību pēc pietiekamas darbības elastības, kas ļautu EIT sasniegt savus mērķus un piesaistīt un saglabāt privātā sektora partnerus. ê 1292/2013 1. panta 17. punkta a) apakšpunkts ð jauns 2.1.a Finansiālās iemaksas EIT ð no Savienības pamatprogrammas pētniecības un inovācijas atbalstam un citām Savienības programmām ï veic saskaņā ar ð minēto programmu noteikumiem ï Regulu (ES) Nr. 1290/2013 un Regulu (ES) Nr. 1291/2013. ê 294/2008 32. EIT budžetu izpilda direktors. 43. EIT pārskatus konsolidē ar Komisijas pārskatiem.

ê 1292/2013 1. panta 17. punkta b) apakšpunkts 4. Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments līdz N + 2 gada 15. maijam sniedz direktoram EIT N gada budžeta izpildes apstiprinājumu. ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns 23.22. pants Kopienas Ö Savienības Õ finansiālo interešu aizsardzība 1. Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas nolūkā uz EIT pilnībā attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 . 2. EIT pievienojas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). Valde oficiāli noformē šo pievienošanos un nosaka nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu OLAF veikt iekšējo izmeklēšanu. 3. Visos lēmumos, kurus pieņem EIT, un visos līgumos ð partnerības pamatnolīgumos un dotāciju nolīgumos ï, kurus noslēdz EIT, skaidri paredz, ka OLAF un Revīzijas palāta var uz vietas pārbaudīt visu to līgumslēdzēju un apakšuzņēmējuapakšlīgumslēdzēju dokumentus, kuri saņēmuši Kopienas Ö Savienības Õ līdzekļus, tostarp galīgo līdzekļu saņēmēju telpās. ê 1292/2013 1. panta 19. punkts ð jauns 24.22.a pants EIT likvidācija Likvidējot EIT, Komisija uzrauga tā likvidāciju atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem. Līgumos ð Partnerības pamatnolīgumos vai dotāciju nolīgumos ïar ZIK un EIT fonda dibināšanas aktā izklāsta attiecīgus rīcības noteikumus šādā situācijā. ê 294/2008 (pielāgots) ð jauns

25.23. pants Statūti Ar šo tiek pieņemti EIT statūtið ir ï noteikti , kas izklāstīti I pielikumā. ò jauns 26. pants Atcelšana Regulu (EK) Nr. 294/2008 atceļ. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā. ê 294/2008 27.24. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs



TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgā rīcībpolitikas joma (programmu kopums) 1.3. Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: 1.4. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1. Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks 1.4.2. Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. 1.4.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas 1.4.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem 1.5. Ilgums un finansiālā ietekme 1.6. Paredzētie pārvaldības veidi 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Pārraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums 2.2.2. Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu 2.2.3. Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jauna(-s) ierosinātā(-s) budžeta izdevumu pozīcija(-s)

3.2. Aplēstā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3. Trešo personu iemaksas 3.3. Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes regulas par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) izveidi grozīšana un Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģiskās inovāciju programmas izveidi 2021.–2027. gadam 1.2. Attiecīgā rīcībpolitikas joma (programmu kopums) Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” (2021.–2027. g.) 1.3. Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz: ◻ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību X esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību 1.4. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.4.1. Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir neatņemama daļa no Komisijas priekšlikuma programmai “Apvārsnis Eiropa” (2021.–2027. g.) saskaņā ar pīlāru “Inovatīvā Eiropa”, bet tam ir atsevišķs juridiskais pamats (EIT regula).

Priekšlikums programmai “Apvārsnis Eiropa” apstiprināja EIT un tā zināšanu un inovāciju kopienu nozīmi un ieguldījumu ES stratēģisko prioritāšu īstenošanā inovācijas jomā. Priekšlikumā ierosināts EIT budžets 2021.–2027. gadam, EIT darbības joma, pievienotā vērtība un galvenās darbības jomas, vienlaikus norādot uz EIT pārskatīto lomu, lai pastiprinātu tā ieguldījumu programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķu sasniegšanā. Iniciatīvas mērķis ir panākt EIT regulas saderību ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un uzlabot EIT darbību, ņemot vērā pēdējos gados gūto pieredzi. Tās mērķis ir arī ierosināt jaunu stratēģisko inovāciju programmu (SIP), kurā izklāstīta EIT stratēģija un prioritātes laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam un noteikti tā mērķi, galvenās darbības, gaidāmie rezultāti un nepieciešamie resursi. EIT galvenais uzdevums laikā no 2021. līdz 2027. gadam ir atbalstīt ilgtspējīgu Eiropas ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, stiprinot dalībvalstu un Savienības spējas inovāciju jomā. EIT to sasniedz, sekmējot un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu izglītību, pētniecību un inovācijas. EIT turpinās galvenokārt darboties, izmantojot zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas ir liela mēroga Eiropas partnerības, kas risina konkrētas sabiedrības problēmas. Tas turpinās stiprināt ap ZIK esošās inovācijas ekosistēmas, veicinot visu trīs zinību triādes elementu integrāciju. Katra ZIK saglabās savu organizatorisko struktūru, kuras pamatā ir “sadarbības centri” — ģeogrāfiski centri, kuros pulcējas zinību triādes aktori un kuri nodrošina ģeogrāfisko tuvumu un ciešāku sadarbību. EIT īstenos darbības, kuru mērķis ir: 1) stiprināt ilgtspējīgas inovācijas ekosistēmas Eiropā; 2) veicināt uzņēmējdarbības un inovācijas prasmju attīstību mūžizglītības perspektīvā un atbalstīt ES augstākās izglītības iestāžu pārveidi uzņēmējdarbības virzienā; 3) ieviest tirgū jaunus risinājumus globālām problēmām. Īstenojot savas darbības, EIT attīstīs sinerģijas un radīs pievienoto vērtību programmā “Apvārsnis Eiropa”. Īstenošana notiks, sniedzot atbalstu ZIK un ar EIT koordinētām darbībām. Atbalsts ZIK EIT konsolidēs astoņas esošās ZIK, veicinot to izaugsmi un palielinot to ietekmi, un palīdzēs tām nodrošināt finansiālu ilgtspēju. Jo īpaši tas attieksies uz trim pirmās paaudzes ZIK (EIT Climate, EIT Digital un EIT InnoEnergy), kas sāktas 2009. gadā un kuru partnerības pamatnolīgumi tiks pārtraukti pēc 2024. gada. EIT izveidos arī divas jaunas ZIK konkrētās tematiskajās jomās, lai risinātu turpmākās globālās sabiedrības problēmas un vajadzības (uzaicinājumi paredzēti 2021. un 2024. gadā). EIT sniegs atbalstu ZIK, kas pārvalda zinību triādes darbību portfeļus; tas notiks, īstenojot: 1- izglītības un apmācības pasākumus ar spēcīgiem uzņēmējdarbības elementiem, kas paredzēti, lai apmācītu nākamās paaudzes talantus, ietverot tādu programmu izstrādi un īstenošanu, kurām piešķirta EIT zīme, jo īpaši maģistra un doktora grāda līmenī (EIT zīme); 2- darbības, kas atbalsta inovāciju, lai izstrādātu produktus un pakalpojumus, kas pievēršas īpašām uzņēmējdarbības iespējām; 3- uzņēmumu izveides un atbalsta darbības, piemēram, paātrinātājsistēmas, kas palīdzētu uzņēmējiem pārvērst savas idejas veiksmīgos uzņēmumos un paātrinātu izaugsmes procesu. EIT koordinētas darbības EIT mērķis būs atbalstīt augstākās izglītības iestādes (AII), lai tās labāk integrētu inovācijas vērtību ķēdēs un ekosistēmās. EIT ar savu zināšanu un inovāciju kopienu starpniecību īstenos atbalsta darbības, kas apvieno projektos augstākās izglītības iestādes un citus galvenos inovācijas dalībniekus, piemēram, uzņēmumus, lai strādātu stratēģiski svarīgās jomās, kuru jaudu nepieciešams attīstīt. Partneriem būs kopīgi mērķi, un tie kopīgi strādās, lai sasniegtu savstarpēji izdevīgus rezultātus. Rīcība nodrošinās iekļaujošu pieeju, lai piesaistītu augstākās izglītības iestādes, kas nav ZIK partneri; starpdisciplināru un starpnozaru pieeju; un saikni ar Eiropas Komisijas pārdomātas specializācijas stratēģiju, attiecīgajām tematiskajām platformām un EIT RIS. Izmantojot reģionālās inovācijas shēmu un jaunos EIT koordinētos pasākumus, EIT uzlabos iesaistīšanos reģionālajos inovācijas pasākumos un to ietekmi. 1.4.2. Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante) Ņemot vērā inovācijas uzdevumu raksturu un mērogu, ir nepieciešams mobilizēt dalībniekus un resursus Eiropas mērogā, veicinot pārrobežu sadarbību. Ir nepieciešams likvidēt robežas starp disciplīnām un vērtību ķēdēm, kā arī veidot labvēlīgu vidi efektīvai zināšanu un pieredzes apmaiņai, kā arī uzņēmējdarbības talantu attīstībai un piesaistei. Programmas “Apvārsnis Eiropa” ietekmes novērtējumā tika konstatētas ES inovācijas spēju konkrētas strukturālas nepilnības, kas jārisina ES līmenī un uz ko būs vērsti EIT ieguldījumi. Jo īpaši Eiropas augstākās izglītības iestādēm ir jāstimulē uzņēmējdarbība, jāpārvar disciplinārās robežas un jāinstitucionalizē spēcīga ES mēroga ārpusdisciplināra sadarbība starp akadēmiskajām aprindām un rūpniecības nozari. Labvēlīgu inovāciju ekosistēmu attīstībā būtiski elementi ir piekļuve talantīgiem uzņēmējiem un profesionālajiem pakalpojumiem, kapitālam un tirgiem ES līmenī, kā arī galveno inovācijas jomas dalībnieku apvienošana kopīga mērķa sasniegšanai. Ir nepieciešams koordinēt centienus visā ES, lai izveidotu savstarpēji savienotu ES mēroga uzņēmējdarbības kopu un ekosistēmu kritisko masu. Šāds intervences līmenis un mērogs pārsniedz to, ko dalībvalstis var paveikt vienatnē, tādēļ ir vajadzīga ES līmeņa darbība. Sagaidāmā Savienības pievienotā vērtība (ex post) Sagaidāms, ka EIT tam izvirzītos mērķus 2021.–2027. gadam īstenos saskaņā ar priekšlikumā programmai “Apvārsnis Eiropa” paredzēto. Īpašs labums no ES investīcijām EIT nodrošinās: - tādas jaunas vides radīšanu, kas veicina sadarbību un inovāciju; - akadēmisko aprindu un pētniecības nozares spēcīgākas inovācijas spējas; - jaunu uzņēmēju paaudzi; - inovatīvu uzņēmumu izveidi un attīstību; - plašāku reģionālo iesaistīšanos EIT inovācijas pasākumos. 1.4.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas EIT izveidoja 2008. gadā, lai risinātu būtiskas sabiedrības problēmas, uzlabojot ES inovācijas spējas un sniegumu. EIT termiņa vidusposma izvērtējumā 2017. gadā tika secināts, ka EIT joprojām ir ļoti aktuāls un tam ir izteikta ES pievienotā vērtība. Šobrīd nav cita instrumenta, kas veidotu ES mēroga inovācijas tīklus izglītības, pētniecības, uzņēmējdarbības un citās jomās. EIT ir radījis Eiropas inovācijas ekosistēmu, kurā ir vairāk nekā 1200 partneru no uzņēmējdarbības, pētniecības un izglītības jomas un kuru veido 8 zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas aptver vairāk nekā 40 sadarbības centrus. Fakts, ka vairāk nekā 50 % partneru ir no uzņēmējdarbības nozares (rūpniecība, MVU un jaunuzņēmumi), apliecina instrumenta pietuvinātību tirgum. EIT kopiena nodrošina rezultātus: tirgū laisti vairāk nekā 600 jaunu produktu un pakalpojumu, atbalstīti vairāk nekā 1250 jaunizveidotu uzņēmumu un inovatīvu uzņēmumu, kā rezultātā piesaistītas ārējās investīcijas vairāk nekā 890 miljonu EUR apmērā, un radītas vairāk nekā 6000 darbvietu. Šobrīd darba tirgū ienāk pirmā EIT maģistra studiju grādu ieguvusī paaudze — aptuveni 1700 absolventu. EIT kā neatkarīgas struktūras modelis ļauj tam būt elastīgam, autonomam, uz uzņēmējdarbību vērstam un dinamiskam lēmumu pieņemšanas procesā. Dotācijas saņemšanai nepieciešamais laiks ir 4 mēneši; salīdzinājumam — pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tie ir vidēji 6 mēneši. Noteikumi par konkurenci veicinošu finansējumu, finansiālu ilgtspēju un vienkāršošanu veicina inovāciju zināšanu un inovāciju kopienās. EIT administratīvās izmaksas ir ļoti zemas — mazāk nekā 2 % no kopējā budžeta salīdzinājumā ar vidējo rādītāju 4,6 %, kā ziņots attiecībā uz programmu “Apvārsnis 2020”. Attiecībā uz 2021.–2027. gadu EIT galvenie uzlabojumi jo īpaši būs vērsti uz: - ZIK efektīvas pārvaldības procedūru turpmāku vienkāršošanu (piemēram, ieviešot jaunu līdzfinansējuma mehānismu, daudzgadu pieeju dotācijām utt.); - atbalstu augstākās izglītības iestāžu labākai integrācijai inovācijas vērtību ķēdēs un ekosistēmās; - lielāka skaita globālo problēmu risināšanu, izveidojot divas jaunas ZIK; - ZIK atvērtības un pārredzamības nostiprināšanu un saskaņošanu ar programmā “Apvārsnis Eiropa” ierosināto pieeju Eiropas partnerībām; - EIT ietekmes palielināšanu reģionālā un vietējā līmenī un jo īpaši valstīs, kurās ir zemāks inovācijas sniegums;

- EIT darbības atpazīstamības uzlabošanu dalībvalstīs un ārpus tām; - labāku sinerģiju un papildināmību ar citiem programmas “Apvārsnis Eiropa” un ES un dalībvalstu instrumentiem. 1.4.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Balstoties uz tā plašo darbības jomu un īpašo nozīmi, EIT ir labi piemērots tam, lai radītu sinerģiju un nodrošinātu papildināmību ar citām ES programmām vai instrumentiem, tostarp pastiprinot tā atbalstu ZIK to plānošanas un īstenošanas darbībās. Zemāk sniegtais nepilnīgais saraksts ietver konkrētus piemērus, kuros EIT veicinās sinerģiju vidējā un ilgtermiņā “Apvārsnis Eiropa” ietvaros un ārpus tā. “Apvārsnis Eiropa”. Tiek sagaidīta spēcīga sinerģija starp EIT un programmu “Apvārsnis Eiropa” kopumā. Jo īpaši sinerģija ar EIP būs izšķiroši svarīga pīlāra “Inovatīvā Eiropa” ietekmei, kā arī ekosistēmu atbalstam. Pīlārā [Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja], izmantojot ZIK, EIT var sadarboties ar Eiropas partnerībām, sniegt ieguldījumu uzdevumu izpildē, atbalstīt pasākumus, kas reaģē uz pieprasījumu, un sniegt izmantošanas pakalpojumus, lai veicinātu tehnoloģiju nodošanu un paātrinātu tematisko kopu vai citu Eiropas partnerību sasniegto rezultātu komercializāciju. “Erasmus”. “Erasmus” un EIT nodibinās sinerģiju starp to attiecīgajām kopienām. Sadarbība tiks vērsta uz to, lai “Erasmus” izglītojamajiem, kuri iestājušies izglītības un apmācības iestādēs, kas ir ZIK partneres, nodrošinātu piekļuvi ZIK vasaras skolām vai citiem attiecīgiem mācību pasākumiem (piemēram, uzņēmējdarbības un inovāciju pārvaldības mācību pasākumi) un nodibinātu kontaktus ar ZIK absolventu tīklu. Iespēju robežās tiks nodrošināta sinerģija ar Eiropas universitāšu iniciatīvu, kas varētu palīdzēt integrēt EIT izglītības un apmācības pasākumus, lai panāktu sistēmisku ietekmi. Programma “Digitālā Eiropa”. ZIK sadarbības centri sadarbosies ar Eiropas digitālās inovācijas centriem, lai atbalstītu rūpniecības nozares un publiskā sektora organizāciju digitālo pārveidi. Kohēzijas politikas fondi (jo īpaši ERAF un ESI fondi+). EIT ZIK, izmantojot sadarbības centrus, veicinās reģionālo un starpreģionālo sadarbību starp zinību triādes dalībniekiem (izglītība, pētniecība, uzņēmējdarbība) un vadošajām iestādēm sinerģijā ar Eiropas Komisijas darbu, kas saistīts ar reģionālo sadarbību un ieguldījumiem saistītās pārdomātas specializācijas prioritātēs. “InvestEU”. EIT ZIK centīsies sadarboties ar “InvestEU” konsultāciju centru, lai sniegtu tehnisko atbalstu un palīdzību ZIK atbalstītajiem uzņēmumiem projektu sagatavošanai, izstrādei un īstenošanai. Radošā Eiropa. Programma būs īpaši svarīga saistībā ar nākamās ZIK darbībām kultūras un radošajās nozarēs. Ar programmu tiks veidota spēcīga sinerģija un papildināmība tādās jomās kā radošās prasmes, darbvietas un uzņēmējdarbības modeļi.

1.5. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežots ilgums X Spēkā no [01.01.]2021. līdz [31.12.]2027. X Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – no 2021. līdz 2027. gadam, uz maksājumu apropriācijām – no 2021. līdz 2029. gadam. ◻ Beztermiņa Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, pēc kura turpinās normāla darbība. 1.6. Paredzētie pārvaldības veidi

◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: ◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; ◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm X Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: ◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; X Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; ◻ publisko tiesību subjektiem; ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas; ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. EIT piemēros izvērtēšanas un pārraudzības sistēmu, kas pieļauj elastīgumu visos attiecīgajos līmeņos un nodrošina saskaņotību ar programmas “Apvārsnis Eiropa” vispārējiem mērķiem un vēlamo ietekmi. Lai konsekventi, saskaņoti un efektīvi izpildītu mērķus, jo īpaši tiks nodrošināta atgriezeniskā saite starp Komisiju, EIT un ZIK. PĀRRAUDZĪBA EIT pārraudzība notiks tālāk aprakstītajos līmeņos.

1. EIT galvenais uzdevums būs tā darbības budžeta izpildes pārraudzība, galvenokārt ar ZIK starpniecību. Komisija piedalīsies visu attiecīgo ietekmes un pārraudzības instrumentu kopīgā izstrādē, kurus EIT pilnveido vai piemēro, lai nodrošinātu saderību un atbilstību vispārējai “Apvārsnis Eiropa” pārraudzības sistēmai, tostarp galvenajiem ietekmes ceļiem, Eiropas partnerību kritēriju sistēmai un stratēģiskās plānošanas procesam. EIT pienākums būs regulāri pārraudzīt ZIK darbības rādītājus un rezultātus un pastāvīgi pielāgot pārraudzības sistēmas. Šīs pārraudzības rezultātus izmantos ZIK uzņēmējdarbības plānošanas procesos un EIT lēmumu pieņemšanā par budžeta piešķiršanu un partnerības pamatnolīgumu un dotācijas nolīgumu sagatavošanu ar ZIK kā atbalsta saņēmējiem. 2. EIT darbību pārraudzība (darbību iznākumi, rezultāti un ietekme) vidēja termiņa perspektīvā apvienos kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus. Pēc tam, kad 2018. gada janvārī EIT tika piešķirta finansiālā autonomija, EIT un Komisija (Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts) parakstīja saprašanās memorandu (SM). Šajā saprašanās memorandā ir noteikta kārtība, kādā tie savstarpēji sadarbojas, un sīki izstrādāti noteikumi par finansiālā ieguldījuma nodrošināšanu EIT no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. EIT darbību pārraudzība sniegs pārskatu par SIP un vienotā plānošanas dokumenta izpildes pakāpi, analizējot to rādītājus. Tas arī ļaus vērtēt, piemēram, EIT sniegumu ZIK atbalstīšanā un to projektu pārvaldīšanā, kas saistīti ar EIT koordinētajām darbībām, izpratnes veidošanas un informēšanas pasākumu intensitāti un tvērumu (semināru un paraugprakses pasākumu skaits), izplatīšanas un starptautiskos pasākumus, kā arī EIT ietekmi plašākās Eiropas inovācijas, pētniecības un izglītības jomu politikas programmās. 3. Komisija 2023. un 2026. gadā saskaņā ar EIT regulu un “Apvārsnis Eiropa” regulu veiks periodiskus EIT darbības izvērtējumus, tostarp novērtējot darbības, kas tiek pārvaldītas ar ZIK starpniecību. Šajās izvērtēšanās vērtēs EIT darbību efektivitāti, lietderību, relevantumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. To pamatā būs neatkarīgi ārējie izvērtējumi, un tie tiks izmantoti programmas “Apvārsnis Eiropa” termiņa vidusposma un ex post izvērtējumos, lai nodrošinātu sinerģiju starp EIT un citām programmas daļām. Turklāt Komisija jebkurā laikā var veikt papildu izvērtējumus par stratēģiski nozīmīgām tēmām vai jautājumiem. EIT plānoto darbību sinerģija ar citām ES programmām būtu jānodrošina, Komisijai novērtējot EIT vienoto plānošanas dokumentu. ZIŅOŠANA EIT ir Savienības struktūra, kas saņem dotāciju no Eiropas Savienības budžeta. Uz to attieksies tādi paši finanšu pārvaldības un kontroles noteikumi kā uz citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu. Tas nozīmē, ka uz EIT attiecas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. . Attiecībā uz ziņošanu par pārraudzības sistēmas īstenošanu: • EIT vienotais plānošanas dokuments (VPD), ko pieņem katru gadu, ietver daudzgadu darba programmu (n + 3) un gada darba programmu (n + 1). Šajās darba programmās nosaka vispārējo stratēģisko plānu n+1 līdz n+3 gadam, tostarp mērķus, gaidāmos rezultātus un snieguma rādītājus nolūkā pārraudzīt mērķu un rezultātu sasniegšanu. Turklāt VPD cita starpā ietilpst EIT ieņēmumu un izdevumu tāme; resursu plānošanas dokuments; informācija par EIT ēku politiku; stratēģija uzlabotas efektivitātes un sinerģijas sasniegšanai; stratēģija organizācijas pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmām, tostarp nesen atjaunināta stratēģija krāpšanas apkarošanai un norāde uz pasākumiem, lai novērstu interešu konflikta, pārkāpumu un krāpšanas gadījumu atkārtošanos; • Gada darbības pārskatā par iepriekšējo gadu (n-1) būs iekļauti arī n-1 pārraudzības procesa rezultāti un aprakstīts, kā un cik lielā mērā ir sasniegti mērķi. Gada darbības pārskatā būtu jāņem vērā ZIK izmaksu un snieguma pārskati par to iepriekšējo darbības gadu (n-1). ZIK ziņošanas nosacījumi ir noteikti partnerības pamatnolīgumos un dotāciju nolīgumos (darbības rezultāti un izmaksu pārskati). Lai uzlabotu efektivitāti un rentabilitāti un pamatojoties uz pieredzi, ko EIT guvis ZIK īstenotajos dotāciju nolīgumos, dotāciju pārvaldības procesā tiks īstenoti vairāki vienkāršošanas pasākumi, kuru galvenie mērķi būs samazināt ZIK administratīvo slodzi un palielināt savākto datu kvalitāti. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Kā struktūrai, kas ir pilnībā integrēta programmā “Apvārsnis Eiropa”, finansējuma īstenošanas mehānismi, maksājumu kārtība un ierosinātā kontroles stratēģija ir saskaņotas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu, ka saņēmēji un ieinteresētās personas saskaras ar konsekventu pieeju attiecībā uz atbilstības noteikumiem un pareizu finanšu pārvaldību. EIT sniegums 2014.–2020. gadā, kurā konstatētais kļūdu īpatsvars nemainīgi ir zemāks par 2 %, ir viens no labākajiem pētniecības saimē, un, pateicoties tā individuāli pielāgotajam modelim, apvieno zemu kļūdu īpatsvaru ar kontroles pieeju, kas, rūpīgi izmantojot ārpakalpojumus, saglabā zemas kontroles izmaksas, vienlaikus garantējot efektivitāti un lietderību. 2.2.2. Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Ņemot vērā acīmredzamo nepieciešamību efektīvi un lietderīgi pārvaldīt Eiropas budžetu un nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību, EIT ir ieviesis iekšējās kontroles sistēmu, lai sniegtu pamatotu pārliecību par to, ka daudzgadu izdevumu perioda laikā kļūdas ir programmā “Apvārsnis Eiropa” ierosinātajās robežās vai pat mazākas. EIT iekšējā kontrole balstīsies arī uz Komisijas iekšējās kontroles standartiem, EIT procedūrām, ex ante pārbaudēm visiem ZIK deklarētajiem izdevumiem, ko finansē EIT, revīzijas apliecinājumiem, izmaksu deklarēšanas metodoloģijas ex ante sertifikāciju, prasību izlases ex post revīziju, projektu rezultātiem un neatkarīgu izvērtējumu. EIT ir izveidota organizatoriskā struktūra un iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas, kas ir piemērotas EIT pienākumu izpildei. Tas darīts saskaņā ar standartiem, ko pieņēmusi valde, pamatojoties uz līdzvērtīgiem standartiem, ko noteikusi Komisija, un pienācīgi ņemot vērā riskus, kas saistīti ar pārvaldības apstākļiem un finansēto darbību raksturu.

Riska pārvaldības pasākumu īsteno katru gadu, lai mazinātu riskus, kas saistīti ar visu EIT darbību īstenošanu. Šajā sakarā EIT, izstrādājot iekšējās kontroles sistēmu, būtu jāņem vērā īstenoto darbību riski, iedzīvotāju īpašās iezīmes un labumguvēju atkārtošanās, dotāciju piešķiršanas biežums un darījumu apjoms, kā arī izvairīšanās no finansējuma pārklāšanās. Pateicoties vairākiem 2014. gadā ieviestajiem vienkāršošanas pasākumiem, ir izdevies samazināt kļūdu īpatsvaru. Konstatētais kļūdu īpatsvars, kas izriet no EIT dotāciju ex post pārbaudes, ir krietni zem būtiskuma līmeņa, kas ir 2 %. EIT izveidotā kontroles sistēma nodrošina pietiekamu pārliecību par to, ka tiek nodrošināta atbilstīga risku pārvaldība saistībā ar darbību efektivitāti un lietderību, nodrošinot pakārtoto darījumu likumību un pareizību un panākot līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli. Revīzijas stratēģija ir EIT īstenotās kontroles sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un tās pamatā ir finanšu revīzija, ko veic visu EIT budžeta pozīciju reprezentatīvam izdevumu paraugam, jo īpaši gada dotācijām, ko ik gadu piešķir ZIK. Šo reprezentatīvo paraugu var papildināt ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistīto risku novērtējums ex ante pārbaužu laikā attiecībā uz visām prasībām, un iegūtā pieredze tiks izmantota, lai novērtētu kontroles sistēmu to risku novērtēšanai, ko rada dotāciju īstenošana. Izdevumu revīziju veic konsekventi, ievērojot ekonomijas, efektivitātes un lietderīguma principus. Attiecībā uz EIT iekšējās kontroles sistēmu EIT ir izstrādājis vispārēju stratēģiju, tostarp uzraudzības struktūru, iekšējās kontroles procesu īstenošanai, kas aptver visu izdevumu ciklu. EIT augstākā vadība nodrošina, ka valde oficiāli apstiprina un īsteno šo vispārējo stratēģiju. Šīs stratēģijas galvenie elementi ir plānošana un ziņošana, ievērojot Komisijas standartus un ņemot vērā riska pārvaldības pieeju. Turklāt EIT ir izstrādājis vairākas standarta operāciju procedūras (SOP). SOP ir detalizētas, rakstiskas instrukcijas, lai panāktu konkrēta procesa saskaņotību; instrukcijas parasti attiecas uz vairākiem EIT, nodaļas, departamenta vai grupu uzdevumiem vai darbības jomām. Revīzijas apliecinājumus par finanšu pārskatiem sniedz ZIK un dažādi partneri, turklāt neatkarīgi revidenti, kam ir līgums ar EIT, apliecina finanšu pārskatos deklarēto summu likumību un atbilstību. 2.2.3. Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Pamatojoties uz jaunākajām aplēsēm, EIT kontroļu izmaksas ir mazākas par 3 % no pārvaldītajiem līdzekļiem, apvienojumā ar kļūdu risku 1 % apmērā. Korektīvās darbības parasti piemēro, izmantojot apliecinājumus par finanšu pārskatiem un ex post revīzijas. Institūta nelielā izmēra un efektīvas un lietderīgas ārpakalpojumu pieejas apvienojums ļauj saglabāt zemas kontroles izmaksas un pietiekamu pārliecības līmeni, par ko liecina Eiropas Revīzijas palātas nesenās ticamības deklarācijas. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu