LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 332/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšana: politiskais pīlārs”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2015/C 332/02)

Ziņotāji: Carmelo CEDRONE un Joost VAN IERSEL

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšana: politiskais pīlārs”.

Par klomitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2015. gada 6. maijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 508. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 27. un 28. maijā (2015. gada 27. maija sēdē), ar 183 balsīm par, 16 balsīm pret un 16 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Preambula

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nākamo pilnvaru periodu, EESK 2014. gada jūlijā pieņēma atzinumu “EMS pabeigšana – nākamais Eiropas Savienības likumdošanas periods”. 2014. gada novembrī ziņotāji publicēja minētā dokumenta atjaunināto redakciju. Mērķis bija norādīt uz saskaņotu pasākumu kopumu, kas stiprinātu EMS uzbūvi un efektivitāti.

EESK uzskata, ka pastāv četri pīlāri – monetārais un finanšu pīlārs, makroekonomikas un mikroekonomikas pīlārs, sociālais pīlārs un politiskais pīlārs. Visi četri pīlāri ir savstarpēji saistīti. EESK ir pieņēmusi vairākus atzinumus, kas attiecas uz monetāro un finanšu pīlāru, ekonomikas pīlāru un sociālo pīlāru. Šajā dokumentā EESK konkrētāk aplūko jautājumus, kas saistīti ar vispārējo EMS politisko un institucionālo dimensiju, kura pilnībā ir dalībvalstu un Eiropadomes kompetences jomā. Šī dimensija raksturīga EMS valstu pamatgrupai, taču tā ir atvērta arī citām potenciālajām eurozonas kandidātvalstīm, kas vēlas doties šajā virzienā.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Pēc sešiem finanšu un ekonomikas krīzes gadiem prognozēt ekonomikas turpmāko attīstību un sociālo nākotni ir grūtāk nekā jebkad agrāk. Ņemot vērā ģeopolitiskās un ekonomiskās problēmas, tikai spēcīga EMS var nodrošināt uz nākotni orientētu stabilitāti.

1.2. EMS joprojām ir nestabila – skatīt pašreizējā stāvokļa raksturojumu, kā arī priekšrocību, trūkumu, iespēju un apdraudējumu (strengths, weaknesses, opportunities and threats – SWOT) analīzi teksta turpinājumā. EESK uzskata, ka joprojām ir vērojama nelīdzsvarotība un Eiropā būtu jāvairo uzticība un paļāvība, tāpēc ir vajadzīga efektīvāka un demokrātiskāka ekonomikas pārvaldība, it īpaši eurozonā.

1.3. EESK apzinās, ka būtiskus panākumus nav iespējams gūt vienas dienas laikā, taču ir pienācīgi jāņem vērā šādi divi aspekti: pirmkārt, Eiropa nevar atļauties gadiem ilgi atlikt lēmumu pieņemšanu un, otrkārt, pirmais priekšnosacījums ir visā eurozonā panākt vienošanos par to, uz kādiem principiem jābalsta nepieciešamie ekonomikas politikas pasākumi, kuru īstenošana ir efektīvi jāpārvalda.

1.4. Līdztekus ekonomiskajai konverģencei ir jānodrošina demokrātiskā leģitimitāte, stabils politikas satvars un vienota izpratne par kopīgu likteni. Lai šo mērķi sasniegtu, var veikt konkrētus pasākumus saskaņā ar pašlaik spēkā esošo Līgumu un noteikumiem. Vidējā un ilgākā termiņā, grozot Līgumu, institucionālie noteikumi būtu jāsaskaņo ar obligātajām prasībām, kas jāizpilda, lai varētu izveidot īstu ekonomisko un politisko savienību.

1.5. Mums ir vajadzīga saskaņota sistēma, ko veido Eiropadome, valstu valdības, Eiropas Parlaments, valstu parlamenti un Eiropas Komisija un kas nodrošina demokrātisko leģitimitāti, pārskatatbildību un pārredzamību, kā arī spēj efektīvi darboties iedzīvotāju un ekonomikas dalībnieku interesēs.

1.6. Kļuvis skaidrs, ka pašreizējā ES un it īpaši eurozonas noteikumu sistēma ir radījusi sajukumu tiesību, iestāžu un demokrātijas jomā. Tāpēc ir vajadzīga jauna pieeja. Politikas un ekonomikas attīstības tendenču dēļ ES vairs nevarēs saglabāt pašreizējo institucionālo sistēmu. Tādēļ komiteja uzskata, ka būtiski ir padziļināt eurozonas integrāciju.

1.7. Lai to panāktu, komiteja ierosina ceļvedi, kurā paredzēti šādi posmi: 1.7.1. 1. posms: 1) pastāvīgs Eurogrupas priekšsēdētājs; 2) Parlamentu konferences darbības uzsākšana; 3) eurozonas “parlamentarizācija” (EP Lielā komiteja, kurā darbojas visi EMS valstu deputāti); 1.7.2. 2. posms: 4) EMS Likumdošanas jautājumu padome; 5) eurozonas parlamentāriešu balsošana par EMS jautājumiem; 6) EMS izpildvaras struktūra (valdība) (pašlaik Eurogrupa un Komisija); 7) Parlamentu konferences (EP un valstu parlamenti) pilnvaru un uzdevumu palielināšana; 1.7.3. 3. posms: 8) ar EMS saistīto Eiropas Parlamenta pilnvaru palielināšana (demokrātiskā leģitimitāte) un reālu Eiropas politisko partiju izveide; 9) valstu palāta (EMS) (valdības); 10) likumdošanas varas un izpildvaras nošķiršana; 11) vienprātīgā balsojuma principa atcelšana. 1.8. Turklāt, lai sagatavotu un īstenotu iepriekš minētajos posmos paredzētos pasākumus, būtu jāierosina šādas iniciatīvas: — EESK, RK, ES prezidentvalsts un Komisijas kopīgi organizēta Pilsoniskās sabiedrības konference, — Parlamentu konference, — EP priekšlikumi par turpmāko rīcību, kas nav saistīta ar Līguma grozīšanu, un par Lisabonas līguma pārskatīšanu, — Konstitucionālais konvents, — Eiropas mēroga referenduma rīkošanas iespējas apsvēršana.

2. Pašreizējā stāvokļa raksturojums

2.1. Ekonomiskajai un monetārajai savienībai jau ir plašs acquis klāsts. Tai ir vienota valūta un Centrālā banka; EMS nodrošina zināmu fiskālās politikas un ekonomikas politikas saskaņošanu; tā pieņem valstīm saistošus lēmumus, kuri principā ierobežo to ekonomisko un fiskālo autonomiju, paredz nosacījumus visiem apjomīgajiem dalībvalstu pasākumiem un uzliek dalībvalstīm pienākumu veikt ekonomikas un sociālās reformas.

2.2. Tas nozīmē, ka EMS ir attīstībā esoša federatīva struktūra, kas pašlaik darbojas kā “sargātāja”, taču vēl nerīkojas vienoti. Tai raksturīga salīdzinoši izteikta mērķu apzināšanās, un tā paver iespēju publiskām debatēm. EMS valstīm nākas ziedot vairāk suverēno tiesību, lai gan EMS pārvaldība joprojām ir galvenokārt tehnokrātiskas struktūras pārziņā.

2.3. Šīs savienības izveide ir jāpabeidz, radot vajadzīgos apstākļus, lai nodrošinātu, ka tās valstis, kuras tai jau ir pievienojušās vai vēlas pievienoties, var panākt ne vien stabilitāti, bet arī attīstību un labklājību. Būtu jānodrošina, ka pievienošanās eurozonai ir izdevīgāka nekā nepievienošanās.

2.4. Finanšu krīzes sākšanās 2008. gadā un tās turpmākā gaita apvienojumā ar postošajām sekām, ko tā radīja reālajai ekonomikai un Eiropas sabiedrībai, ir trauksmes signāls visiem tiem, kuri līdz tam brīdim ticēja, ka EMS sistēma turpinās darboties pietiekami apmierinoši un ka domino efekts saskanīgi veicinās dalībvalstu konverģenci.

2.5. Pavisam drīz pēc pirmajiem satricinājumiem Eiropas iestādes sāka meklēt īstermiņa risinājumus visasākajām problēmām. Tas, ka tika izveidoti mehānismi, kas ļāva saglabāt EMS, euro un eurozonu neskartu, ir liels sasniegums, taču bija vērojama arī kavēšanās un nopietni trūkumi, piemēram, netika izstrādāts vienots plāns izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai.

2.6. Liels sasniegums ir arī tas, ka ārkārtīgi sarežģītos apstākļos vismaz daļēji tika veikti produktīvi pasākumi, lai izveidotu stabilāku EMS pamatu. EESK atzinīgi vērtēja visus šos pasākumus, taču arī kritizēja to, ka šie pasākumi ir ierobežoti, un nāca klajā ar citām idejām, kas ir piemērotākas krīzes pārvarēšanai.

2.7. Finanšu un ekonomikas krīze izraisīja pastāvīgu ekonomikas lejupslīdi, kā arī būtiski palielināja valstu tautsaimniecību atšķirības. Lielā Eiropas Savienības daļā stāvoklis ir neapskaužams, jo vēl sešus gadus pēc krīzes sākuma izaugsme tur ir lēna un nodarbinātības rādītāji neuzlabojas. Ekonomiskās un sociālās sekas runā pašas par sevi.

2.8. Lai gan daudz ir sasniegts, EMS izveide joprojām nav pabeigta. Stāvoklis ir ļoti sarežģīts. Kaut arī cerīgas pazīmes norāda uz atveseļošanos, vairākās valstīs joprojām valda ekonomikas stagnācija, netiek radītas jaunas darba vietas un ir vērojama nabadzība; tam galvenokārt ir dažādi un dziļi iesakņojušies iemesli, kas vairāk izpaudās un saasinājās krīzes laikā: vēsture, pārvaldības tradīcijas (vai tās trūkums), atšķirīgas izaugsmes stratēģijas, atšķirīgas ekonomiskās un sociālās struktūras, kā arī atšķirīga ārpolitika.

2.9. Eurozonā joprojām pastāv domstarpības starp tiem, kas vēlas veidot stabilu savienību, kuras virzītājspēks ir ekonomiskā konverģence un reformas dalībvalstīs, un tiem, kas grib veidot vienīgi fiskālu savienību. Šo domstarpību dēļ arī politiķiem un sociālajiem partneriem ir atšķirīgi viedokļi par to, kādi būtu prioritāri īstenojamie ekonomikas politikas pasākumi valstu un ES līmenī.

2.10. Lai cik virspusēja būtu savstarpējā kritika, viedokļu un metožu atšķirības dažādās valstīs ir mazinājušas ne tikai politiķu, bet arī plašas sabiedrības uzticēšanos. Šī notikumu gaita atgādina pašpietiekamu pareģojumu – tā ierobežo politikas veidotāju rīcības iespējas un iedzīvotājos izraisa naidīgumu pret Eiropas Savienību.

2.11. Tā kā EMS lēmumus galvenokārt pieņem valdību līmenī un šo savienību pārvalda galvenokārt tehnokrāti, demokrātiskās leģitimitātes un ticamības trūkumam ir būtiskas sekas, kas palielina arī partnervalstu atšķirības.

2.12. ES nav izņēmums. Arī citas lielās valstis, piemēram, ASV, Ķīna, Krievija, Indija un Brazīlija, kā arī daudzas mazākas valstis saskaras ar līdzīgiem sarežģītiem apstākļiem. Tomēr nav noliedzams, ka šķēršļu pārvarēšanā Eiropas Savienība, taču it īpaši eurozona, piedzīvo lielākas grūtības nekā ASV un Āzijas kontinents (“Āzijas fabrika”).

2.13. EESK principā uzskata: lai gan Eiropas ekonomikas faktisko stāvokli nosaka daudzi dažādi un sarežģīti aspekti, labāka EMS politiskā pārvaldība ievērojami palīdzētu radīt lielāku stabilitāti pašreizējo un turpmāko grūtību pārvarēšanā. Jebkurā gadījumā bez spēcīgākas EMS dažu būtisku Eiropas interešu aizstāvība pasaulē nebūs iespējama.

2.14. EESK saprot, ka līdz galīgiem risinājumiem patlaban vēl tāls ceļš ejams. Tā arī saprot, ka pašreizējās norises, sarežģījumi un dilemmas ir šķēršļi stabila ceļveža izveidei. No otras puses, ja pašreizējie institucionālās struktūras un pārvaldības trūkumi drīzumā netiks novērsti, jārēķinās ar ilgstošu negatīvu ietekmi uz uzticību un ekonomikas rādītājiem. EESK tāpēc uzskata, ka nav pieņemama kavēšanās, padošanās un rīcības plāna trūkums.

2.15. Tādēļ EESK uzskata, ka neizbēgamas ir nopietnas debates par stabilu EMS struktūru; debatēs jācenšas panākt vienprātību par ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem, kā arī saskaņotu pārvaldību.

2.16. Jau kopš EMS izveides debatēs par lielāku vai mazāku Eiropas integrāciju runa ir par valstu suverenitāti. EESK uzsver, ka tā ir nepareiza paradigma, jo valstu suverenitāte pakāpeniski mazinās. Komiteja uzskata, ka pašlaik, proti, globalizācijas un ar to saistīto problēmu laikā, nav citas reālas iespējas kā vien stiprināt kopīgo vai apvienoto suverenitāti Eiropas Savienībā, it īpaši eurozonā. Tādēļ būs vajadzīga pārdomāti apvienota ekonomikas pārvaldība vai pat ekonomikas vadība. Turklāt EMS nākotne ir cieši saistīta ar citām ļoti svarīgām politikas jomām, kas skar suverenitāti, piemēram, ar kopējās drošības un aizsardzības politikas un enerģētikas savienības veidošanu.

3. Pašreizējais ES un eurozonas stāvoklis – priekšrocību, trūkumu, iespēju un apdraudējumu analīze

Priekšrocības Trūkumi — Ir palielinājusies izpratne par to, ka Eiropas nākotne ir vienotībā. — Eiropas Centrālajai bankai (ECB) (pārvalstiska iestāde) ir ievērojama, lai arī ierobežota nozīme. — ESM un nesen atzītie elastīguma noteikumi. — Dalībvalstīs uzlabojusies budžeta disciplīnas ievērošana. — Pieaudzis valdību politiskais atbalsts ES līmenī pieņemtiem noteikumiem, it īpaši saistībā ar strukturālu reformu nepieciešamību visās dalībvalstīs. — ES vairāk uzmanības velta pārvaldības uzlabošanai un labākai pārvaldei visās dalībvalstīs. — Izveidotā banku savienība un lēmumu pieņemšanas process, kas saistīts ar vienoto noregulējuma mehānismu. — ECB īstenotā kvantitatīvās mīkstināšanas politika. — Aktīvāka, taču joprojām ierobežota Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbība un ierosinātais “Investīciju plāns Eiropai”. — Semestris un konkrētām valstīm adresētie ieteikumi, kas paredz lielāku ES līdzdalību valstu budžetu un pārvaldības nepilnību apzināšanā. — Lielāka pārredzamība publiskajās debatēs par norisēm partnervalstīs. — Visās dalībvalstīs palielinājusies izpratne par to, ka jāveicina izaugsme un jāuzlabo konkurētspēja, kā arī jārada labāki nosacījumi iekšējām un ārējām investīcijām. — Neraugoties uz kontinentā vērojamām atšķirībām, Eiropas sociālā tirgus modeļi vislabāk nodrošina stabilu sabiedrības attīstību. — Eurozonā ilgstoši vērojama ekonomikas nelīdzsvarotība, kas palielinās. — Nepietiekama solidaritāte starp dalībvalstīm un pašās dalībvalstīs. — Joprojām spēkā ir noteikums, ka balsojumos par būtiskiem jautājumiem jāpanāk vienprātība. — Lai panāktu progresu, vajadzīgas ļoti ilgas debates, pat tādos jautājumos, par kuriem vienošanās jau bija panākta. — Lai arī ieviests euro, nav izveidota “kopīga likteņa kopiena”, un ekonomikas politika un fiskālā politika lielā mērā joprojām ir dalībvalstu kompetencē (1). — Demokrātiskās leģitimitātes trūkums. — Eiropas Komisija nevar būtiski ietekmēt Eiropas noteikumu un semestra ieteikumu īstenošanu. — Dalībvalstīs nav pietiekami īstenoti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās: pārmērīgi liels deficīts, konkrētām valstīm adresēti ieteikumi. — Vienīgi uz taupību virzītas politikas negatīvā ietekme. — Vēsturiski radušies valstu aizspriedumi, kas arī izraisa dalībvalstu pastāvīgu neuzticēšanos – finanšu ministriju neuzticēšanās ir mazāka. — Vairumā dalībvalstu valsts parlaments un pilsoniskā sabiedrība reti tiek iesaistīti lēmumu pieņemšanā un/vai pietiekami informēti. — Nepietiekama komunikācija, kas it īpaši raksturīga dalībvalstu vadītājiem. — Sabiedriskās domas un politisko partiju vienotības trūkums visā Eiropā un eurozonā. — Koncentrēšanās uz īstermiņa risinājumiem un ilgtermiņa skatījuma trūkums, nemaz nerunājot par gatavību rīkoties. — Nav pabeigta banku savienības izveide, vēl nav pieņemts lēmums par noguldījumu sistēmu. — Padziļināts Eiropas kapitāla tirgus būs attāls sapnis, kamēr vien bankas darbosies valsts līmenī. — Nepabeigts un sadrumstalots iekšējais tirgus. — Trūkst ilgtermiņa politiskā redzējuma, kāda būs EMS/ES nākotne. Iespējas Apdraudējumi — Eurozonas pārvaldības stiprināšana. — Demokrātiskās leģitimitātes stiprināšana. — Saskaņoto noteikumu pareiza piemērošana. — Uzticības vairošanas pasākumi, kas radītu stabilu vidi ieguldījumiem. — Investīciju piesaiste ES mērogā un no ārvalstīm, tostarp izmantojot “Investīciju plānu Eiropai”. — ECB īstenotās kvantitatīvās mīkstināšanas programmas panākumi. — Budžeta politikas un fiskālās politikas konverģence pēc vienotiem principiem – valstu politika turpmāk tiek īstenota apstiprinātā vienotā satvarā. — Līgumiskas vienošanās starp dalībvalstīm un ES. — Ekonomikas nelīdzsvarotības novēršana vienotā satvarā. — Vienošanās par valstu reformām, kā arī par izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas iniciatīvām. — Loģisks risinājums Grieķijas un citu valstu problēmām, veicinot konverģenci. — Lielbritānijas palikšana Eiropas Savienībā uz pieņemamiem nosacījumiem, kas neapdraud citu valstu panākto progresu. — ECB, Eiropas Komisijas un Padomes sekmīga sadarbība, it īpaši eurozonā. — Stabila eurozonas pārvaldība. — Komisijas proaktīvās lomas atzīšana, tostarp “Kopienas metodes” stingra piemērošana. — Banku savienības un Eiropas kapitāla tirgus izveides pabeigšana. — Radīt nosacījumus euroobligāciju ieviešanai, kas veicinātu ieguldījumus. — Vienota uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze. — ES budžetam nepieciešamās nodokļa bāzes plānošana un šīs bāzes vienlaicīga paplašināšana. — Vienota Eiropas viedokļa paušana starptautiskajos forumos. — ES/eurozona: pārāk maz un pārāk vēlu. — Negatīva sabiedrības nostāja/eiroskepticisms. — Gan pašu investoru, gan ārvalstu investoru neuzticēšanās. — Deflācija. — Ilgi turpinās lēna izaugsme salīdzinājumā ar lielākajiem konkurentiem pasaulē. — Turpinās starptautiski (militāri) konflikti, it īpaši pie ES robežām. — Nepietiekama sagatavotība jaunai ekonomikas krīzei. — Aizvien pieaugošs ekonomikas neviendabīgums Savienībā/eurozonā. — Grieķijas izstāšanās no eurozonas (Grexit) (vai līdzīga situācija). — Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES (Brexit) (vai stagnējošs status quo Apvienotās Karalistes un eurozonas attiecībās). — Banku savienības stagnācija. — Joprojām saglabāta saikne starp valstu bankām un dalībvalstīm, nav izveidots Eiropas kapitāla tirgus. — Īstenošanas nepilnības finanšu sektorā. — Visā iekšējā tirgū izplatītas īstenošanas nepilnības, kuru dēļ palielinās sadrumstalotība. — Progresa palēnināšanās citās svarīgās jomās, kā enerģētikas savienība, digitālā savienība un Eiropas kopējā drošības un aizsardzības politika. — ECB īstenotās kvantitatīvās mīkstināšanas programmas panākumu trūkums.

4. Priekšlikumi attiecībā uz EMS politiku un ES iestādēm

4.1. Demokrātija, pārredzamība un leģitimitāte

4.1.1. Ekonomiskajā un monetārajā savienībā, kuras ietvaros valstīm plašas pilnvaras jānodod Eiropas Savienībai, būtiskās problēmas ir saistītas ar tās demokrātisko dimensiju un it īpaši ar tās parlamentāro dimensiju, ar tās lēmumu pieņemšanas sistēmas efektivitāti, ar pārskatatbildības un lojālas sadarbības principu ievērošanu un ar tās darbības veida pārredzamību (pamanāmību). EESK uzskata: lai šīs problēmas varētu atrisināt, ir vajadzīga politiska savienība, kas atjaunotu un nodrošinātu sabiedrības līdzdalību un visu ieinteresēto personu iesaistīšanu Eiropas integrācijas procesā.

4.1.2. Politiskas savienības izveide ir process, kam būtu jānotiek pakāpeniski. Noteiktus priekšnosacījumus var radīt un noteiktus pasākumus var īstenot, Līgumu negrozot. Taču citu priekšnosacījumu radīšana un pasākumu īstenošana nebūs iespējama bez Līguma pārskatīšanas.

4.1.3. Ar pārskatatbildību un sadarbību saistītu apsvērumu dēļ EESK iesaka arī ES līmenī pienācīgi izmantot līdzdalības iespējas, kas pastāv valstu līmenī; te īpaši jāmin, piemēram: — pilntiesīgas Eiropas politiskās partijas, — politiskā vairākuma un mazākuma izveide ar vēlēšanu programmu palīdzību, — Eiropas Parlamenta vēlēšanu datumu saskaņošana.

4.1.4. Katrā dalībvalstī un visā Eiropas Savienībā demokrātijas problēma ir būtisks trūkums (spilgts piemērs ir t. s. trijotnes nozīme jaunajā ekonomikas pārvaldības sistēmā). Krīze izgaismoja patiesību, ka saikne starp tautas pārstāvjiem un tiem, kurus viņi pārstāv, kļūst arvien trauslāka. Tāpēc šī problēma ir steidzami jārisina, izveidojot ekonomisko un monetāro savienību, kurai būtu četri integrācijas pīlāri: banku savienība, fiskālā savienība, ekonomiskā savienība (komiteja uzskata, ka ekonomiskajai savienībai jāaptver arī sociālā savienība) un arī politiskā savienība.

4.1.5. Lai varētu izveidot šādu politisko savienību, kurā sākumā iestātos tās valstis, kas to vēlas un atbalsta divu ātrumu integrācijas principu, EESK iesaka savlaicīgi veidot konventu, kuram uzticētu rast risinājumus, kuri ir tālejošāki nekā Lisabonas līgums. EESK apņemas izstrādāt priekšlikumus par pilsoniskās sabiedrības efektīvu līdzdalību šāda konventa darbā.

4.2. Likumdevēji

Pārstāvības demokrātija: Eiropas Parlaments un valstu parlamenti

4.2.1. Ekonomiskajā un monetārajā savienībā galvenais pārstāvības demokrātijas forums ir Eiropas Parlaments, kura sastāvā ir deputāti no pašreizējām eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kas gatavojas tai pievienoties.

A priekšlikums

Lai nodrošinātu šo EP deputātu darba pamanāmību, konsekvenci un efektivitāti, EESK ierosina Eiropas Parlamentā izveidot pastāvīgu struktūru, kas viņus apvienotu. Šādas struktūras mērķis būtu palielināt vienotās valūtas pārvaldības iestāžu pārskatatbildību un vienlaikus izveidot publisku telpu dialogam un konsultācijām, sagatavot dokumentus un balsot par dokumentiem, kas attiecas uz ekonomikas un monetārās politikas jautājumiem un ko iesniedz asamblejai lēmuma pieņemšanai, un nodrošināt, ka solidaritātes un lojālas sadarbības principi tiek vienlīdz ņemti vērā EMS politikas īstenošanā.

4.2.2. Pārstāvības demokrātijas nostiprināšana ekonomiskajā un monetārajā savienībā nebūs pilnīga, ja lēmumu pieņemšanas metodei nebūs raksturīga divkārša, proti, valstu un Eiropas līmenī nodrošināta, leģitimitāte, kas ir ļoti būtiska vienreizējā veidojumā, kāds ir Eiropas modelis.

B priekšlikums

EESK ierosina izmantot un vienlaikus paplašināt Parlamentu konferences darbības jomu (Fiskālā pakta 13. pants), piešķirot tai pilnvaras apspriest un pieņemt saistošus atzinumus par izaugsmi, konkurētspēju, nodarbinātību, nodokļiem un sociālo politiku. Turklāt Eiropas Parlamentam būtu jānodrošina sava iekšējā EMS lietu foruma atvērtība, lai parlamentu deputāti no eurozonas valstīm un tām valstīm, kas gatavojas eurozonai pievienoties, kā novērotāji varētu piedalīties šīs struktūras darbā. Parlamentu konferences sastāvā varētu būt EMS valstu budžeta un rūpniecības komiteju priekšsēdētāji un EP Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kohēzijas komitejas priekšsēdētāji. Pilnveidojot koplēmuma procedūru, jāstiprina jauno tiesību aktu priekšlikumu leģitimitāte.

C priekšlikums

Valstu parlamentiem savukārt būtu pamanāmi jāiesaistās debatēs par ES politiku. Dažās valstīs tas jau notiek, piemēram, Komisijas pārstāvji tiek uzaicināti piedalīties parlamenta debatēs. Labas prakses piemēri šajā jomā būtu jāpopularizē. Mērķis būtu panākt, ka valstu politiskie spēki valsts līmenī redzamāk iesaistās norisēs saistībā ar ES pasākumiem, kas viņus skar tieši.

Padome

4.2.3. Šajā politiskajā kontekstā būs labvēlīgāki priekšnosacījumi ciešākai sadarbībai un konsultācijām starp Eurosamitu un/vai Eurogrupu (attiecīgajā gadījumā arī valstīm, kuras gatavojas pievienoties eurozonai), Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem. Saskaņā ar iepriekšējā punkta loģiku ministri no eurozonas valstīm un no tām valstīm, kas vēlas pievienoties eurozonai, kopā ar EP varētu uzņemties likumdošanas funkcijas ar EMS saistītās jomās.

4.2.4. Padomes darbība būtu jāuzlabo ar valstu pārvaldes iestāžu pūliņiem, un tām būtu jāiet kopsolī ar šīm norisēm, it īpaši nodrošinot ierēdņu savstarpēju apmaiņu un stiprinot divpusējās attiecības.

4.2.5. Komiteja norāda, ka, plašāk izmantojot kvalificēta vairākuma balsojumu un pakāpeniski atsakoties no vienprātīgiem balsojumiem, tiks sekmēta integrācijas padziļināšana politiskajā savienībā.

4.2.6. Labāk strukturēta sadarbība un apspriešanās politiskajā savienībā tādējādi palielinās svarīgākajās EMS jomās īstenoto politikas pasākumu efektivitāti. Tas dos labumu visai Eiropas Savienībai.

4.2.7. Kā norādīts 5. punkta tabulā, daudzus pasākumus var veikt bez Līguma grozījumiem. Ar EMS saistīto pasākumu īstenošana vairumā gadījumu iespējama tiešā ciešākā valstu sadarbībā; ekonomiskajā un monetārajā savienībā būtu jāpieļauj noteikts pastāvīgas ciešākas sadarbības veids, kas arī pavērtu iespēju ar eurozonas valstu un eurozonas kandidātvalstu deputātu palīdzību rīkoties efektīvāk.

4.2.8. Komiteja uzskata, ka Eurogrupā būtu lietderīgi atsākt Padomes lielapmēra (“jumbo”) sanāksmes, tādējādi paverot iespējas regulāram dialogam starp finanšu, ekonomikas un sociālo lietu ministriem, no vienas puses, un sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai, no otras puses.

4.3. Izpildvara

EMS izpildvaras struktūra, Komisija

4.3.1. Pēc pārejas perioda, kuram beidzoties, iespējams, būs jāgroza Līgums, izveidosies EMS pārvaldības struktūra. Tās priekšsēdētājam faktiski jābūt eurozonas ekonomikas un finanšu ministram, kurš būtu arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un kura amats līdzinātos Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos amatam.

4.3.2. Vienreizējā Eiropas modelī arī turpmāk būtiska nozīme būs (mazākai un efektīvākai) Eiropas Komisijai. Ļoti īpaša nozīme EMS padziļināšanā ir arī “Kopienas metodei” un iniciatīvas tiesībām, kas patlaban piešķirtas Eiropas Komisijai. Šā uzdevuma veikšana būtu jānodrošina politiskajā savienībā.

4.3.3. Eiropas Komisijai būtu jāsaglabā divējāda funkcija, nodrošinot saikni starp ES un EMS līdz brīdim, kad tiks izveidota pilntiesīga EMS izpildvaras institūcija. Neskarot Eiropas Komisijai pašlaik piešķirtās iniciatīvas tiesības, būtu jāatrod veidi un līdzekļi, kas ļautu Eiropas Parlamentu pienācīgi iesaistīt procesā, lai saglabātu jauno tiesību aktu priekšlikumu leģitimitāti.

4.3.4. EESK ierosina iecelt pastāvīgu Eurogrupas priekšsēdētāju, kurš tieši Briselē varētu vislabāk strādāt, sadarbojoties ar Komisiju, EP, valstu valdībām un parlamentiem. Saskaņā ar Komisijas priekšsēdētāja Juncker izmantoto metodi Komisijas priekšsēdētāja vietnieks varētu vadīt Eurogrupas sanāksmes. Viņš/viņa varētu pārstāvēt ekonomisko un monetāro savienību starptautiskajās struktūrās.

4.4. EESK

4.4.1. Visam iepriekš minētajam būtu vairāk nekā jebkad agrāk jāvairo apņēmība veidot ciešākas, konstruktīvākas attiecības ar Eiropas iedzīvotājiem un rast veidus viņu iesaistīšanai sabiedriskajā dzīvē. It īpaši eurozonā būtu jānodrošina stabilas konsultāciju iespējas, lai par konkrētiem jautājumiem var apspriesties ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, jo šīm organizācijām ir svarīga loma politikas jomās, kuras EMS tieši skar. Sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība bieži ietekmē arī politikas pasākumu rezultātus valsts līmenī. Neskarot sociālo partneru nozīmi sociālajā dialogā, EESK Eiropas līmenī var darboties kā ES un pilsoniskās sabiedrības starpniece, kas atbild par organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu ES lēmumu pieņemšanas procesā, un var to nodrošināt ar: a) pilsoniskās sabiedrības forumu par konkrētiem jautājumiem, tostarp novērtējot Eiropas integrācijas procesa robežas un meklējot jaunus iesaistīšanas veidus; b) īpašu eurozonas forumu, kurā novērtētu mērķa apzināšanos un piederības sajūtu kā līdzekli aizspriedumu pārvarēšanai un savstarpējās uzticēšanās vairošanai; c) iniciatīvām pirmslikumdošanas posmā, proti, atzinumiem par konkrētiem jautājumiem, par kuriem sabiedrībai ir liela interese un par kuriem EP un Padomei ir jāpieņem tiesību akti.

5. Juridiskie instrumenti un tiesību objekti

5.1. Lai saskaņā ar četru priekšsēdētāju ziņojumu izveidotu četras savienības, kas atbilst EESK minētajiem četriem pīlāriem (2), vairākās jomās varētu veikt pasākumus vai īstenot politiku, kuru dēļ grozījumi Līgumā nebūtu vajadzīgi (nākamās tabulas 1. aile). Par citiem būtu kopīgi jālemj ES līmenī (eurozonā), izmantojot jaunu lēmumu pieņemšanas metodi un jaunus instrumentus, kā arī spēkā esošajā Līgumā paredzēto ciešāko sadarbību (tabulas 2. aile) vai arī grozot Līgumu vai vajadzības gadījumā vienojoties par jaunu līgumu attiecībā uz EMS (3. aile). Tabulas nobeigumā šie posmi ir apkopoti un saistībā ar EMS politisko pīlāru izvirzīti institucionāli priekšlikumi un minētas sagatavošanās iniciatīvas (4. aile).

5.2. Analītisks iespēju satvars EMS izveides pabeigšanai (3)

I. Politikas pasākumi saskaņā ar spēkā esošo Līgumu II. Ciešāka/strukturēta sadarbība Pārejas klauzulas (LESD 136. pants) III. Ārpus Lisabonas līguma Politiskā pīlāra institucionālās izveides posmi: eurozonas valstīm un tām valstīm, kas vēlas pievienoties eurozonai Finanšu politikas, fiskālās un monetārās politikas pīlārs — Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) — Banku savienības, kapitāla tirgus un Eiropas uzraudzības sistēmas izveides pabeigšana — Finanšu palīdzība dalībvalstij krīzes gadījumā (LESD 122. pants) — Valstu reformu programmu īstenošana Finanšu politikas, fiskālās un monetārās politikas pīlārs — ESM stiprināšana — ECB pilnvaru papildināšana — EMS kopējā fiskālā politika — (Fiskālā un) budžeta savienība — Parādu savstarpēja dzēšana (vai saskaņā ar LESD 125. pantu?) — Solidaritātes un konkurētspējas mehānisms, kas novērstu asimetriskus satricinājumus un nelīdzsvarotību (fiskālā savienība) — EMS maksājumu bilance Finanšu politikas, fiskālās un monetārās politikas pīlārs — Pašu resursi — Izveidot Eiropas Monetāro fondu, kas būtu parādu aģentūra — Euroobligācijas jauniem aizņēmumiem — Nodokļu saskaņošana 1. posms 1. Pastāvīgs Eurogrupas priekšsēdētājs 2. Parlamentu konferences darbības uzsākšana 3. Eurozonas “parlamentarizācija” (EP Lielā komiteja, kurā darbojas visi EMS valstu deputāti). Ekonomikas pīlārs — Juncker plāna pilnveidošana un īstenošana — Ieguldījumu, izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas pasākumi — EIB euroobligācijas — Zināšanu izplatīšanas stratēģijas (digitalizācijas programma) — Iekšējā tirgus izveides pabeigšana (vienots enerģijas tirgus, digitālais vienotais tirgus, vienots pētniecības tirgus) — Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu elastīga piemērošana — Eiropas semestra pilnveidošana un līgumisko vienošanos labāka īstenošana (konverģences un konkurētspējas instruments) Ekonomikas pīlārs — EMS makroekonomikas un mikroekonomikas vadība — Pētniecība un inovācija — Valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmju, Eurogrupas sanāksmju un Eurogrupas jautājumu darba grupas sanāksmju cieša koordinācija — Jauni tiesību akti eurozonai — Ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā — Līdzdalības demokrātija tautsaimniecībā Ekonomikas pīlārs (ja EMS ciešāka sadarbība netiek atļauta) — ES Augstais pārstāvis ekonomikas/fiskālās politikas jautājumos — Obligāta ekonomikas politikas koordinācija (jāgroza LESD 5. pants) — Balsojumos par makroekonomikas un mikroekonomikas politiku pietiek ar balsu vairākumu, un, ievērojot koplēmuma procedūru, lēmums tiek pieņemts kopīgi ar Parlamentu (EMS valstu parlamentārieši) — Pilnvaru nodošana: vispirms rūpniecības un enerģētikas jomā 2. posms 4. EMS Likumdošanas jautājumu padome 5. Eurozonas parlamentāriešu balsošana par EMS jautājumiem 6. EMS izpildvaras struktūra (vadība) (pašlaik Eurogrupa un Komisija) 7. Parlamentu konferences (EP un valstu parlamentu) pilnvaru un uzdevumu paplašināšana Sociālais pīlārs un tiesību pīlārs — Pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai — Apmācība un izglītība — Pamatdirektīva par vispārējas nozīmes pakalpojumiem — Dzimumu līdztiesība — Attīstības rādītāji — Pievienošanās Eiropas Padomes Sociālajai hartai — Tiesisko standartu ievērošana — Horizontālā sociālā klauzula (LESD 9. pants) Sociālais pīlārs — Sociālās politikas koordinācija — Sociālās aizsardzības sistēmu saskaņošana — Imigrācijas politika — Individuālās un pārrobežu tiesības uz pensiju — Iedzīvotāju ienākumu minimums — Eiropas sabiedriskie labumi — Atbalsts nodarbinātībai — Darba tirgus, mobilitāte, kvalifikācijas atzīšana — Sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte Sociālais pīlārs — Balsojumos par sociālo, nodarbinātības, izglītības un veselības aizsardzības politiku pietiek ar balsu vairākumu — Pamattiesību hartas grozīšana attiecībā uz īpašumtiesību ierobežojumiem — Vairāku jomu (īpaši izglītības un apmācības jomas), kurās Eiropas Savienībai ir tikai atbalsta sniegšanas funkcijas, pārveidošana par kopīgas kompetences jomām 3. posms 8. EP pilnvaru, kas saistītas ar EMS, palielināšana (demokrātiskā leģitimitāte) un reālu Eiropas politisko partiju izveide 9. Valstu palāta (EMS) (valdības) 10. Likumdošanas varas un izpildvaras nošķiršana 11. Vienprātīga balsojuma atcelšana Politiskais pīlārs — EMS parlamentarizācija — Lielā komiteja (eurozonas parlamentārieši) — Pastāvīgs Eurogrupas priekšsēdētājs — Likumdošanas jautājumu padome — Iestāžu nolīgumi — Kaimiņattiecību politikas īstenošana — Divpusēji un daudzpusēji ES tirdzniecības nolīgumi Politiskais pīlārs — EMS valstu parlamentāriešu balsošana par EMS jautājumiem — Parlamentu konferences nozīmes palielināšana (Fiskālā pakta 13. pants) — Eiropas aizsardzība — Ārpolitika — Vienota nostāja ANO Drošības padomē — EMS ārējā pārstāvība — Eiropas Prokuratūra — Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss Politiskais pīlārs — Jauns līgums par EMS — Eurozonas valstu parlaments (EMS valstu parlamentārieši) un pastāvīga ciešāka sadarbība (jauns LESD 136. pants) — EP lomas palielināšana (parastā likumdošanas procedūra, iniciatīvas tiesības, ja Komisija nerīkojas) — Valstu palāta (valstu valdības +) — Vienprātīga balsojuma atcelšana — Īpašs kvalificēts balsu vairākums, ja tiek veikti Līgumu grozījumi — Eiropas izpildvaras struktūra (ekonomiskajai un monetārajai savienībai) — Eiropas partijas un vēlēšanu programmas, starpvalstu saraksti — Varas dalīšana — Ārpolitika Iniciatīvas — EESK/RK, ES prezidentvalsts un Komisijas kopīgi organizēta Pilsoniskās sabiedrības konference — Parlamentu konference — EP priekšlikumi par turpmāko rīcību, kas neprasa Līguma grozīšanu, un par Lisabonas līguma pārskatīšanu — Konstitucionālais konvents — Eiropas referenduma rīkošanas iespējas apsvēršana

Briselē, 2015. gada 27. maijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) Juncker kga analītiska piezīme Preparing for Next Steps on Better Economic Governance in the Euro Area, 2015. gada 12. februāris, 1. lpp.

(2) Pamatojoties arī uz EESK atzinumu par tematu “EMS pabeigšana – priekšlikumi nākamajam Eiropas Savienības likumdošanas periodam” (OV C 451, 16.12.2014., 10. lpp.).

(3) Turpat.