·ir atviegloti pagaidu uzglabāšanas noteikumi, tostarp ir pagarināts uzglabāšanas laiks līdz 90 dienām (atšķirībā no iepriekšējām 20 vai 45 dienām — atkarībā no tā, vai preces tika transportētas pa jūru) un ir atļauts pārvietot pagaidu uzglabāšanā esošas preces starp uzglabāšanas vietām bez tranzīta procedūru piemērošanas;

·ir standartizēti noteikumi, kas attiecas uz saistošiem muitas lēmumiem par tarifiem un izcelsmi: i) derīguma termiņš lēmumam, kas attiecas uz saistošu izziņu par tarifu (SIT), ir samazināts no sešiem līdz trim gadiem atbilstīgi termiņam, ko piemēro saistošai izziņai par izcelsmi, un ii) tagad SIT lēmums turētājam ir saistošs, proti, lai izvairītos no izdevīgāka SIT meklēšanas, turētājam ir jāinformē muitas dienestus par to, ka viņš attiecībā uz deklarētajām precēm ir saņēmis SIT lēmumu;

Øpriekšrocības, kas pieejamas tikai AEO (kā kompensācija par to, ka tagad tirgotājiem, kas vēlas iegūt AEO statusu, ir jāatbilst papildu kritērijiem): i) pilnīgs vai daļējs tāda galvojuma samazinājums, kas jāiesniedz, lai varētu atlikt nodokļu maksājumu, ii) centralizēta muitošana, kas ļauj uzņēmējiem centralizēti iesniegt muitas deklarācijas un maksāt nodokļus vietā, kur viņi veic uzņēmējdarbību, nevis citās dalībvalstīs, kur preces tiek uzrādītas muitai, iii) atbrīvojums no pienākuma uzrādīt preces atbilstīgi vienkāršojumam, kas attiecas uz ierakstu deklarētāju reģistros, iv) “pašnovērtējums”, kas ļauj uzticamiem uzņēmējiem aprēķināt maksājamo nodokļa summu un veikt konkrētus kontroles pasākumus muitas vārdā, un v) atļauja pārvietot preces uz citu dalībvalsti, lai gan tās joprojām atrodas pagaidu uzglabāšanā (t. i., pirms tām tiek piemērota muitas procedūra);

odeleģēto aktu grozīja ar pārejas deleģēto aktu, lai 2016. gada 1. maijā nodrošinātu vienmērīgu pāreju no KMK uz SMK. Atklājās, ka dažus deleģētā akta noteikumus nevar piemērot līdz laikam, kamēr IT sistēmas nav pilnīgi funkcionējošas, tāpēc atsevišķi pārejas pasākumi bija jāparedz ne tikai SMK, bet arī deleģētajā aktā, lai atļautu turpināt izmantot papīra vai alternatīvas sistēmas, līdz sāk darboties IT sistēmas,

Neatkarīgi no iepriekš minētajiem vispārīgākajiem SMK tiesību aktu kopuma grozījumiem Komisija, tāpat kā KMK gadījumā, vairākkārt ir izmantojusi arī savas SMK noteiktās pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus īpašām vai tehniskām vajadzībām, piemēram, preču tarifa klasifikācijai un pagaidu atkāpēm no preferenciālas izcelsmes noteikumiem.

otāda spēkā esoša noteikuma grozījums, kurā paredzēts, ka trešo valstu muitas dienestiem ir iesniedzama zvejas kuģa žurnāla izdruka, tostarp konfidenciāla komercinformācija, lai šie dienesti varētu apliecināt, ka ar jūras zvejas produktiem, kas pārkrauti to valstī vai teritorijā un transportēti, šķērsojot šo valsti vai teritoriju, nav veiktas nekādas manipulācijas. Zivsaimniecības nozare ir brīdinājusi Komisiju par problēmu — proti, ka tiek pieprasīts izpaust konfidenciālu komercinformāciju par to, kur zivis ir noķertas —, tāpēc šis grozījums nodrošinātu, ka ES kuģiem nebūs jāizpauž to rīcībā esoša konfidenciāla informācija;

Pirmais termiņš, lai sāktu darboties kāda no septiņpadsmit SMK darba programmā uzskaitītajām IT sistēmām, bija 2017. gads, un šis termiņš ir ievērots:

·2017. gada 1. janvārī Komisija aktivizēja Reģistrēto eksportētāju (REX) sistēmu. Šajā jaunajā datubāzē ir ietverti dati par reģistrētajiem eksportētājiem ES vispārējās preferenču sistēmas (VPS) priekšrocību saņēmējās valstīs un dažiem ES reģistrētajiem uzņēmējiem, tostarp saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu. Tā ļauj uzņēmējam pārbaudīt, vai piegādātājs ir reģistrēts, lai būtu tiesīgs sagatavot paziņojumus par izcelsmi, kā arī ļaus ES muitas dienestiem validēt muitas deklarācijās norādītos REX numurus, pārbaudot tos centrālajā datubāzē. Aptuveni 20 000 eksportētāju, kas reģistrēti ES, un aptuveni 11 000 eksportētāju, kas reģistrēti VPS priekšrocību saņēmējās valstīs, jau piemēro šo sistēmu. Atsauksmes, kas VPS priekšrocību saņēmējās valstīs saņemtas no uzņēmējiem, ES muitas dienestiem un kompetentajām iestādēm, ir bijušas ļoti pozitīvas, savukārt sūdzības līdz šim nav saņemtas;

·2017. gada oktobrī Komisija kopīgi aktivizēja Muitas lēmumu sistēmu un Vienoto lietotāju pārvaldības un digitālā paraksta (UUM&DS) sistēmu. Muitas lēmumu sistēma ir būtisks solis, lai saskaņotu muitas atļauju pārvaldīšanas veidu visās 28 dalībvalstīs. Šai sistēmai ir kopīgi komponenti (ES tirgotāju portāls, centrālā muitas lēmumu pārvaldības sistēma un klientu informācijas pakalpojumi) un valstu komponenti (valsts tirgotāju portāls un valsts muitas lēmumu pārvaldības sistēma). Tā ļauj apstrādāt divdesmit divas muitas atļaujas, kas paredzētas, piemēram, vienkāršotām deklarācijām, centralizētai muitošanai, ievešanai pārstrādei, izvešanai pārstrādei, vispārējiem galvojumiem, atliktajam maksājumam, tranzītam un vairākām citām procedūrām. Uzņēmējs var iesniegt atļaujas pieteikumus, izmantojot UUM&DS sistēmu, kas ļauj viņam piekļūt lēmumu sistēmai;

·Saistošās izziņas par tarifu (SIT) sistēmas pirmais posms tika pabeigts 2017. gada oktobrī, kas bija minētā posma pabeigšanas termiņš.

Lielākā daļa pārējo elektronisko sistēmu arī tiks pabeigtas līdz darba programmā noteiktajiem termiņiem. Šajā sakarā sagaidāms, ka gandrīz astoņdesmit procenti Komisijas darba saistībā ar transeiropas sistēmām tiks pabeigti līdz 2020. gadam.

Tomēr ir kļuvis arī skaidrs, ka ne visas sistēmas var pilnībā pabeigt līdz noteiktajam termiņam 2020. gadā. Minētais termiņš vienmēr ir bijis samērā ambiciozs, ņemot vērā uzdevuma sarežģītību un izmaksas, ko rada jaunu IT sistēmu ieviešana visā ES. Nosakot šo termiņu, bija paredzēts, ka tiesību akti, ar ko papildina un īsteno SMK (deleģētais akts, īstenošanas akts un pārejas deleģētais akts), tiks pieņemti pavisam drīz pēc SMK pieņemšanas 2013. gadā, lai to noteikumus varētu ņemt vērā IT sistēmu izstrādē. Tomēr apspriedes par papildināšanas un īstenošanas noteikumiem aizņēma daudz vairāk laika, nekā bija paredzēts, un šie akti galīgajā redakcijā tika pieņemti tikai 2015. gada beigās / 2016. gada sākumā. Tas savukārt aizkavēja funkcionālo specifikāciju izstrādi elektroniskajām deklarāciju un paziņojumu apstrādes sistēmām, kas pamatojas uz datu prasībām, kuras noteiktas SMK deleģētā un īstenošanas tiesību aktu B pielikumā. Šo sistēmu sarežģītība ir kļuvusi skaidri redzama tikai pēc šo tehnisko specifikāciju pabeigšanas.

Turklāt ir apstiprinājies, ka datu prasību saskaņošana (t. i., to datu, ko dalībvalstu muitas dienesti pieprasa no uzņēmējiem) ir viena no galvenajām problēmām IT sistēmu izstrādē. Datu saskaņošana ir būtiska, lai nodrošinātu dažādu elektronisko sistēmu sadarbspēju un tiesību normu saskaņotu piemērošanu. Tā ir arī būtiska, lai garantētu saskaņotību ar starptautiskajiem datu modeļiem, piemēram, Pasaules Muitas organizācijas modeli, un tādējādi nodrošinātu saikni ar trešo valstu IT sistēmām un veicinātu tirdzniecību. Tomēr laika un finanšu ziņā šajā darbā ir jāveic lielāks ieguldījums, nekā bija paredzēts, lai pilnībā pārplānotu vairākas no pašreizējām elektroniskajām sistēmām.

Vēl viena problēma ir tāda, ka, tā kā elektroniskās sistēmas ir savstarpēji cieši saistītas, ir svarīgi tās ieviest pareizā secībā (secības noteikšana), lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas savstarpējās atkarības un ka pārmaiņas attiecībā uz administrācijām un tirgotājiem tiek ieviestas strukturēti un saskaņoti.

Konkrēti jautājumi rodas saistībā ar Importa kontroles sistēmas (ICS) jaunināšanu. Šī sistēma tika izstrādāta saskaņā ar Pasaules Muitas organizācijas ieteiktajiem starptautiskās tirdzniecības standartiem, lai mazinātu bažas par drošību pēc 11. septembra uzbrukumiem. Tajā paredzēts, ka pārvadātāji elektroniski nosūta noteiktu skaitu datu elementu uz ES pirmo ievešanas muitas iestādi pirms preces tiek ievestas teritorijā un, vairumā gadījumu, pat pirms preces tiek izvestas no eksportētājvalsts. SMK ir izvirzīts mērķis uzlabot pašreizējo ICS. Ar “ICS2” varētu, piemēram, ieviest Eiropas Centrālo repozitoriju, lai reāllaikā varētu vākt augstas kvalitātes iepriekšēju informāciju par kravām, nodrošināt vairāku pieteikumu iesniegšanu (t. i., lai ne tikai pārvadātājs, bet arī importētājs, kravas saņēmējs vai citas attiecīgās personas varētu iesniegt vajadzīgos datus par precēm, ko ieved muitas savienībā), nodrošināt uzņēmēja vienoto saskarni, lai uzņēmēji varētu standartizētā un saskaņotā veidā iesniegt iepriekšēju informāciju par kravām, un nodrošināt līdzekļus, lai riska pārvaldības nolūkos palīdzētu muitas dienestiem pārbaudīt plašo informāciju, kas tiek glabāta repozitorijā. Tomēr ir kļuvis skaidrs, ka ar ICS saistītais darbs ir daudz lielāks, nekā bija paredzēts, jo īpaši tāpēc, ka datiem centrālajā repozitorijā ir izvirzītas augstas drošības prasības, pastāv augstas ekspluatācijas izmaksas, kā arī ir jāveic iepriekš minētā datu prasību saskaņošana un jānodrošina vairāk kopīgu funkciju ES līmenī, lai samazinātu vajadzību pēc dārgajiem paralēlajiem valsts ieguldījumiem.

c.Turpmākie pasākumi

Komisija turpinās rīkot regulāras apspriedes ar dalībvalstīm un uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka SMK veicina tirdzniecību. Ar SMK ieviestā muitas tiesību aktu un procedūru vienkāršošana jau ir radījusi pozitīvu ietekmi, tāpēc uzņēmēji lielākoties to ir novērtējuši atzinīgi. Tomēr daži apgalvo, ka SMK nepietiekami veicina tirdzniecību. Tie norāda uz to, ka tagad AEO statuss ir obligāts, lai gūtu labumu no konkrētiem vienkāršojumiem, un ka tas būs neizdevīgi maziem uzņēmumiem, kas nav spējīgi veikt ieguldījumus AEO statusa iegūšanai, lai gan tie bija uzņēmumi, kas pieprasīja dažas īpašas priekšrocības atzītajiem uzņēmējiem apmaiņā pret ieguldījumu un centās panākt, ka attiecīgie uzņēmēji veic ieguldījumus AEO atļaujas saņemšanai. Daudzi tirdzniecības pārstāvji arī norādīja, ka SMK priekšrocību pilnīga materializācija aizņems pārāk ilgu laiku, jo atsevišķās dalībvalstīs papīra sistēmu turpmākai līdzāspastāvēšanai ir atļauti ilgi pārejas periodi, bet citas dalībvalstis pieprasa ilgākus pārejas periodus visu jauno elektronisko prasību izpildei. Turklāt daži tirdzniecības pārstāvji norāda uz to, ka starp dalībvalstīm joprojām pastāv atšķirības noteikumu interpretācijas jomā.

Komisija arī turpinās cieši sadarboties ar ieinteresētajām personām, lai atklātu kļūdas un tehniskas neprecizitātes tiesību aktu kopumā. SMK tiesību aktu apjoms pārsniedz 2000 lappuses, tādēļ ir neizbēgami, ka tiesību aktu kopumam arī turpmāk būs vajadzīgi pielāgojumi. Iepriekšējā KMK un tā attiecīgajos īstenošanas noteikumos bija jāizdara vairāki grozījumi.

Būtiska muitas dienestu funkcija ir ieņēmumu aizsardzība un drošuma un drošības nodrošināšana. Tāpēc jāturpina arī centieni nodrošināt pareizu līdzsvaru starp kontroli un tirdzniecības veicināšanu un visu attiecīgo problēmu ātru atrisināšanu. Šis darbs ietvers pastāvīgu un intensīvu sadarbību ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Revīzijas palātu un Komisijas dienestiem, kas ir atbildīgi par ES pašu resursu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu.

Attiecībā uz SMK elektroniskajām sistēmām Komisija uzskata, ka atsevišķu sistēmu izstrādei ir jāpagarina termiņš, lai nodrošinātu pārējo sistēmu sekmīgu īstenošanu līdz noteiktajam 2020. gada termiņam. Dalībvalstīm un uzņēmumiem ir vajadzīgi reāli izpildāmi laika grafiki un juridiskā noteiktība par muitas informācijas apmaiņas un glabāšanas kārtību, kā arī vidēji divi gadi, lai veiktu pasākumus attiecībā uz katru elektronisko sistēmu. Ja dažas sistēmas nav iespējams ieviest līdz minētajam termiņam, tas ir jāprecizē līdz 2018. gadam, kā arī jārada skaidrība par tiesību normām, kas tiks piemērotas, ja šīs sistēmas nebūs izstrādātas.

Tāpēc Komisija ierosina šādus pasākumus:

i) Komisija līdz 2021. gada beigām veiks SMK vidusposma novērtējumu un — tiklīdz būs ieviestas visas elektroniskās sistēmas — visaptverošu atbilstības pārbaudi. Ilgtermiņā atbilstības pārbaude ļaus Komisijai izlemt, vai ir būtiski jāmaina politika, lai starptautiskās tirdzniecības vidē SMK joprojām atbilstu izvirzītajam mērķim un turpinātu nodrošināt pareizu līdzsvaru starp tirdzniecības veicināšanu un kontroli;

ii) pirms atbilstības pārbaudes Komisija var turpināt iesniegt priekšlikumus izdarīt SMK tiesību aktu kopumā kādus labojumus vai tehniskus grozījumus, kas vajadzīgi, lai turpmāk nodrošinātu tiesiskā regulējuma sekmīgu darbību;

iii) Komisija apsvērs iespēju 2018. gada sākumā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai pagarinātu termiņu pārejas noteikumu turpmākai izmantošanai attiecībā uz ierobežotu skaitu elektronisko sistēmu, kuras nevar pilnībā ieviest līdz 2020. gada termiņam. Pēc tam tiks sagatavots Komisijas Īstenošanas lēmums ar attiecīgu darba programmas jauninājumu. Pašlaik izskatās, ka pēc 2020. gada saistībā ar konkrētām sistēmām būs jāveic vēl šāds darbs:

-jāatjaunina Importa kontroles sistēma (ICS), Jaunā datorizētā tranzīta kontroles sistēma (NCTS), Automatizētā eksporta kontroles sistēma (AES) un Īpašo procedūru sistēmas eksporta komponents, kā arī

-jāievieš Importa centralizētās muitošanas (CCI) sistēma, Savienības statusa apliecinājuma (PoUS) sistēma un Galvojumu pārvaldības (GUM) sistēma.