EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.9.2020 SWD(2020) 314 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2020. gada ziņojums par tiesiskumu





Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Lietuvā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2020. gada ziņojums par tiesiskumu

Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Kopsavilkums Lietuvas tiesu sistēmā veikts ievērojams skaits reformu saistībā ar tiesnešu iecelšanu, Augstākās tiesas struktūru un tiesu karti. Šķiet, šīs reformas labvēlīgi ietekmējušas tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti. Priekšstats par tiesu sistēmu neatkarību ir uzlabojies. Konstitucionālā tiesa ir precizējusi tiesnešu funkcionālās imunitātes tvērumu. Lietu, kas attiecas uz Augstākās tiesas Civillietu departamenta priekšsēdētāja atbrīvošanu no amata un to, ka pēc tam netika iecelts minētās tiesas priekšsēdētājs, iesniedza izskatīšanai Konstitucionālajā tiesā, kas lēma, ka ar atbrīvošanu no amata saistītie tiesību akti ir pretrunā konstitūcijai un Likumam par tiesām. Vērojami labi rezultāti saistībā ar tiesu sistēmas efektivitāti — īss nolēmumu pieņemšanas laiks un nelieli lietu uzkrājumi —, un paredzēti jauni pasākumi tās turpmākai pilnveidei. Tiesu sistēmā plaši izmanto digitālos rīkus, proti, elektroniskā lietu pārvaldība un tiesu statistika pieejama visās tiesās. Lietuvā lielā mērā ir ieviests korupcijas apkarošanas institucionālais regulējums, kurā galvenā loma ir Specialiųjų tyrimų tarnyba [Īpašās izmeklēšanas dienestam], kurā politikas koordinēšanas un preventīvo pasākumu īstenošanas prasmes apvienotas ar izmeklēšanas pilnvarām. Dažu korupcijas apkarošanas rīcības plānā minēto pasākumu ieviešana ir iekavējusies. 2018. gada beigās tika pieņemtas procedūras attiecībā uz trauksmes cēlēju ziņojumiem un aizsardzību. 2020. gada jūnijā parlaments pieņēma grozījumus Likumā par lobēšanu. Interešu konflikta deklarāciju pārbaudes kavē tas, ka nepastāv kopīgs interešu reģistrs. Plašsaziņas līdzekļu plurālisma tiesiskais regulējums Lietuvā nodrošina pamattiesības uz vārda brīvību un tiesības uz informāciju. Plašsaziņas līdzekļu regulatorus uzskata par neatkarīgiem un efektīviem. Tādas informācijas pieejamība, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem, rada bažas, jo publiski pieejamā informācija par plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem faktiski ir ierobežota vai novecojusi. Nesen pieņemta likuma par publisko informāciju mērķis ir nodrošināt publiskās informācijas lielāku pārredzamību un objektivitāti. Vēl viens jautājums, kas rada bažas, ir plašsaziņas līdzekļu netiešie politiskie īpašnieki, kuri darbojas, izmantojot savus meitasuzņēmumus ar politiskām interesēm, jo īpaši attiecībā uz vietējiem un reģionāliem plašsaziņas līdzekļiem. Jaunā plašsaziņas līdzekļu politikas dokumentā Visuomenės informavimo politikos strateginių krypčių 2019–2022 [“Sabiedrības informēšanas politikas stratēģiskā vadība 2019.–2022. gadam”] noteikts pasākumu klāsts ar mērķi stiprināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu Lietuvā. Attiecībā uz līdzsvara un atsvara sistēmu tiesiskais regulējums, ar ko reglamentē likumdošanas procesu, nodrošina tā pārredzamību un ieinteresēto personu līdzdalību. Pēc 2019. gada reformas pastāv iespēja, ka atsevišķi iedzīvotāji var ierosināt konstitucionālo pārskatīšanu. Parlamentārajam ombudam ir svarīga loma pamattiesību aizsargāšanā, un vienlīdzīgu iespēju ombuds ir pilnvarots izskatīt sūdzības un sniegt secinājumus un ieteikumus par visiem jautājumiem, kas saistīti ar diskrimināciju. Tiek nodrošināta pilsoniskās sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā, un ar jaunu likumu tiek izveidots juridiskais pamats NVO valsts fondam — sagaidāms, ka tas kļūs par NVO institucionālo spēju stiprināšanas ilgtspējīgu mehānismu 2020. gadā.



I.Tiesu sistēma Tiesu sistēmu veido vispārējās jurisdikcijas tiesas (Augstākā tiesa, Apelācijas tiesa, reģionālās tiesas un apgabaltiesas) un īpašas jurisdikcijas tiesas (Augstākā administratīvā tiesa un divas reģionālās administratīvās tiesas). Apgabaltiesas tiesnešus ieceļ valsts prezidents, ņemot vērā Atlases komisijas ieteikumu, un Augstākās tiesas tiesnešus ieceļ parlaments (Seimas) pēc tam, kad valsts prezidents viņus izvirzījis, ņemot vērā Tieslietu padomes ieteikumu. Tieslietu padome, kuru veido tikai kolēģu iecelti tiesneši, ir tiesu pašpārvaldes izpildstruktūra un nodrošina tiesu un tiesnešu neatkarību . No izpildvaras neatkarīgās valsts tiesu administrācijas kompetencē ir tiesām nodrošināt materiālo un tehnisko atbalstu, garantējot efektīvu tiesu sistēmas darbību un tiesnešu apmācību. Konstitucionālo tiesu veido deviņi tiesneši, kurus parlaments iecēlis, izraugoties no valsts prezidenta, parlamenta priekšsēdētāja un Augstākās tiesas priekšsēdētāja izvirzītiem kandidātiem; tā spriež par tiesību aktu un prezidenta un valdības dokumentu atbilstību konstitūcijai. Prokurori ir neatkarīgi; ģenerālprokuroru ar parlamenta piekrišanu ieceļ un no amata atbrīvo valsts prezidents . Zemāka ranga prokurorus ieceļ ģenerālprokurors pēc Atlases komisijas ieteikuma . Advokātu asociācija ir tiesu sistēmas neatkarīga daļa, un to finansē no advokātu iemaksām un citiem avotiem. Neatkarība 2020. gadā stājās spēkā jauni tiesību akti par iecelšanu amatā tiesu iestādēs. Grozījumi Likumā par tiesām stiprināja Tieslietu padomes lomu Tiesnešu amatu kandidātu atlases komisijas lēmumos . Pašreiz Atlases komisiju veido trīs dalībnieki, kas ir Tieslietu padomes izraudzīti tiesneši, un četri valsts prezidenta izraudzīti piesēdētāji . Iepriekš gan tiesnešus, gan piesēdētājus izraudzījās valsts prezidents. Turklāt tiesnešu amatu kandidātu atlases kritērijus nu apstiprina Tieslietu padome. Tomēr Atlases komisijas atzinums joprojām nav saistošs. Ar grozījumiem Likumā par tiesām kandidātiem ieviesa iespēju Atlases komisijas atzinumu apstrīdēt Augstākajā tiesā. Tas iespējams būtiska procesuāla pārkāpuma dēļ, ja šāds pārkāpums var ietekmēt kandidātu objektīvu novērtēšanu. Šādos gadījumos Augstākā tiesa ir pilnvarota apturēt tiesneša iecelšanu amatā tiesā un atlases komisijai var dot rīkojumu atkārtoti izvērtēt pieteikuma iesniedzēju vai atcelt slēdzienus . Lai gan kolēģu ievēlētie tiesneši joprojām veido mazāk nekā pusi Atlases komisijas dalībnieku un pārskatīšanas iespēju joprojām ierobežo procesuālie aspekti, palielinātā tiesu iestāžu loma jauno tiesnešu atlasē un tiesnešu karjeras virzībā atbilst Eiropas Padomes ieteikumiem . Plašai sabiedrībai un uzņēmumiem ir priekšstats, ka tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir vidējs līdz augsts. Priekšstats par tiesu sistēmas neatkarības līmeni ir vēl vairāk uzlabojies: uzņēmumi to uzskata par augstu (66 % uzņēmumu savu priekšstatu vērtē kā “diezgan labu” vai “ļoti labu”) un plašā sabiedrība — par vidēju (52 % plašas sabiedrības respondentu to vērtē kā “diezgan labu” vai “ļoti labu”) . Konstitucionālā tiesa ir precizējusi tiesnešu funkcionālās imunitātes tvērumu. 2020. gada 9. martā tā lēma, ka konstitucionālie noteikumi par imunitāti nodrošina tikai aizsardzību pret personas brīvības ierobežošanas pasākumiem un ka skrupulozas procesuālās pārbaudes, piemēram, pārmeklēšana, nav brīvības ierobežošana, tāpēc parlamenta un prezidenta atļauja nav nepieciešama. Šo nolēmumu sagatavoja saistībā ar parlamenta iesniegumu pēc Augstākās tiesas nolēmuma 2019. gadā. Šajā nolēmumā Augstākā tiesa atzina, ka pirms tādas kriminālizmeklēšanas laikā, kurā iesaistīti tiesneši, veiktas pārmeklēšanas ik reizi iepriekš jāsaņem parlamenta vai prezidenta atļauja. Šo nolēmumu kritizēja ģenerālprokurors, kurš uzskata, ka šāda prasība rada tiesnešu pilnīgu imunitāti . Pastāv aizdomas, ka tiesu sistēmas pārstāvji iesaistīti korupcijas lietās. 2019. gada februārī astoņus tiesnešus aizturēja uz aizdomu pamata par korupciju, kukuļošanu, tirgošanos ar ietekmi un ļaunprātīgu varas izmantošanu. Tiesnešus turēja aizdomās par kukuļņemšanu ar mērķi mainīt spriedumus dažādās administratīvās lietās, civillietās un krimināllietās. Krimināllietas pašreiz izskata. Valsts prezidents lūdza Tieslietu padomes atzinumu par korupcijas lietā iesaistīto tiesnešu iespējamu atbrīvošanu no amata , un 2019. gada augustā Tieslietu padome sniedza piecu tiesnešu atbrīvošanai no amata apstiprinošu atzinumu . Publiskos paziņojumos Tieslietu padome minēja sekas, ko šī lieta atstāj uz amata reputāciju. Konstitucionālā tiesa lēma, ka Augstākās tiesas Civillietu departamenta priekšsēdētāja atbrīvošana no amata ir pretrunā konstitūcijai. 2020. gada aprīlī jauna Augstākās tiesas priekšsēdētāja iecelšanas procedūras ietvaros valsts prezidents parlamentam ierosināja iecelt toreizējo Augstākās tiesas Civillietu departamenta priekšsēdētāju, kurš pildīja arī priekšsēdētāja amata izpildītāja pienākumus . Līdz šim nebijušā veidā parlamenta Juridiskā komiteja prezidenta priekšlikumu iesniedza divu veidu balsošanai: balsošanai par Civillietu departamenta priekšsēdētāja atbrīvošanu no amata un atsevišķai balsošanai par viņa iecelšanu Augstākās tiesas priekšsēdētāja amatā. Pirmais priekšlikums balsojumā tika apstiprināts, un otrais — noraidīts. Tādējādi tiesnesi atbrīvoja no Civillietu departamenta priekšsēdētāja amata, un tad viņš zaudēja priekšsēdētāja amata izpildītāja vietu. Lietu izskatīšanai Konstitucionālajā tiesā iesniedza parlamenta deputātu grupa, kas apšauba, vai parlamenta lēmums atbrīvot tiesnesi no Civillietu departamenta priekšsēdētāja amata atbilst kādam no konstitūcijas 115. pantā un Likuma par tiesām 90. pantā minētajiem atbrīvošanas iemesliem. 2020. gada 2. septembrī Konstitucionālā tiesa lēma, ka konkrētais parlamenta lēmums atbrīvot tiesnesi no Augstākās tiesas Civillietu departamenta priekšsēdētāja amata ir pretrunā konstitūcijai un konkrētiem noteikumiem Likumā par tiesām . Konstitucionālā tiesa arī lēma, ka kopš dienas, kad oficiāli publicēts nolēmums, no amata atbrīvotais tiesnesis ieņem Augstākās tiesas Civillietu departamenta priekšsēdētāja amatu . Tieslietu padome uzskata, ka Civillietu departamenta priekšsēdētāja atbrīvošana no amata atstājusi nelabvēlīgu ietekmi uz tiesnešu iecelšanas amatā pārredzamību un tiesu sistēmas neatkarību . Kvalitāte Ir īstenotas vairākas reformas, tai skaitā tiesu kartes visaptveroša reforma. Kopš 2018. gada janvāra apgabaltiesu skaits samazināts no 49 uz 12 un reģionālo administratīvo tiesu skaits — no piecām uz divām. Tomēr nevienu no pašreizējām tiesu ēkām fiziski neslēdza, jo tiesu palātas turpina darboties iepriekšējās tiesu telpās. Šā tiesu skaita samazinājuma pamatā ir nepieciešamība izlīdzināt tiesnešu un tiesas darbinieku darba slodzi un darba apstākļus un racionalizēt cilvēkresursu un materiālo resursu sadali. Valsts tiesu administrācija uzskata, ka tiesu reformas rezultātā audzis iedarbīgums — ir paātrināta lietu izskatīšana — un tiesu pārvaldība kļuvusi efektīvāka . Reformas sagatavošanas laikā notika apspriedes ar tiesu sistēmas, prokuratūras un Advokātu asociācijas pārstāvjiem. Tieslietu padome kā neatkarīgs dalībnieks ir iesaistīta valsts stratēģiskās pārvaldības sistēmā, ko pieņēma ar Likumu par Lietuvas Republikas stratēģisko pārvaldību . Tādējādi tiesu vara kā viena no trim neatkarīgajām, konstitucionālajām varām var efektīvi piedalīties valsts stratēģiskās vadības izstrādē un sarunās par tās ieviešanas finansēšanu. Augstākās tiesas struktūra ir mainīta. 2019. gada novembrī ar prezidenta dekrētu Augstākās tiesas tiesnešu skaitu samazināja no 35 uz 32. Līdzīgu reformu īstenoja 2012. gadā, kad tiesnešu skaitu samazināja no 37 uz 35. Abu reformu pamatā bija nepieciešamība resursu sadali labāk pielāgot tiesu darba slodzei un izrietošais tiesnešu skaita palielinājums zemāko instanču tiesās. Pirms priekšlikuma par tiesnešu skaita samazinājumu īstenošanas, valsts prezidents to iesniedza izskatīšanai Augstākajā tiesā. Šīs izmaiņas neietver tiesnešu pazemināšanu amatā vai atbrīvošanu no amata, jo Augstākajā tiesā faktiski jau strādā priekšlikumā norādītais tiesnešu skaits . Tiesu sistēmā plaši izmanto digitālos rīkus. Lietuva ir viena no dažām dalībvalstīm, kurās elektroniskā lietu pārvaldība un tiesu statistika pieejama visās tiesās . Vairumā tiesu pieejami arī elektroniski līdzekļi lietu un pavēstu nosūtīšanai vai tiesvedības procesa posmu uzraudzībai . 2019. gada dati liecina, ka palielinās arī to gadījumu skaits, kad procesuālos dokumentus iesniedz elektroniski . Visu instanču un jurisdikciju tiesu publicētie spriedumi ir pieejami tiešsaistē . Iepriekš pastāvošie digitālie risinājumi un tiesiskais regulējums ļāva saglabāt dažas no tiesu darbībām Covid-19 pandēmijas laikā. Saskaņā ar iestāžu sniegto informāciju valdība sagatavoja Covid-19 pārvaldības stratēģiju, kura īstenojama sadarbībā ar Tieslietu padomi un Valsts tiesu administrāciju un kurā ierosināts pilnveidot tiesisko regulējumu un tehnoloģiskos līdzekļus ar mērķi sekmēt iespēju attālināti vadīt civiltiesvedību, krimināltiesvedību un administratīvo tiesvedību.

Efektivitāte Vērojami labi rezultāti attiecībā uz tiesu sistēmas efektivitāti. Lietuvā joprojām ir īss nolēmumu pieņemšanas laiks gan pirmās instances tiesās, gan attiecībā uz visām instancēm . Tiesas arī vēl vairāk samazinājušas jau salīdzinoši nelielos neizskatīto lietu uzkrājumus . Paredzēti jauni pasākumi efektivitātes turpmākai uzlabošanai. Bez pašreizējām iniciatīvām attiecībā uz elektronisko līdzekļu izmantojuma uzlabošanu un strīdu izšķiršanas alternatīvu metožu un mediācijas sekmēšanu tika pieņemti jauni tiesību akti, kas paredz administratīvo strīdu izšķiršanu ar ārpustiesas mediāciju , un tiek izstrādāti tādu tiesību aktu projekti, kuri paredz administratīvo pārkāpumu lietu nodošanu ārpustiesas iestādēm. II.Pretkorupcijas regulējums Kopumā ir ieviests korupcijas novēršanas un apkarošanas tiesiskais un institucionālais satvars. Korupcijas apkarošana ir vairāku iestāžu kompetencē. Īpašās izmeklēšanas dienesta kompetencē ir atklāt un izmeklēt smagākos noziedzīgos nodarījumus, kas saistīti ar korupciju. Ģenerālprokuratūra vada un koordinē pirmstiesas izmeklēšanu, ko veic kriminālpolicijas organizētās noziedzības izmeklēšanas nodaļa un Īpašās izmeklēšanas dienests. Attiecībā uz korupcijas novēršanu pieņemtas reformas interešu konfliktu jomas regulējuma stiprināšanai. Ieviesta trauksmes cēlēju tiesību aizsardzība tiesā. Attiecībā uz Transparency International. gada korupcijas uztveres indeksu Lietuva ar 60 punktiem no 100 ierindojas 11. vietā Eiropas Savienībā un 35. vietā pasaulē . Saskaņā ar Eirobarometra 2020. gada ES iedzīvotāju speciālaptauju 92 % respondentu uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta problēma (vidēji ES — 71 %), un 26 % respondentu uzskata, ka korupcija ietekmē viņu personīgo ikdienas dzīvi (vidēji ES — 26 %). Uzņēmumu kategorijā 68 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (vidēji ES — 63 %), taču saskaņā ar aptauju rezultātiem tikai 15 % uzskata, ka korupcija sagādā problēmas darījumdarbības jomā (vidēji ES — 37 %) . 34 % respondentu uzskata, ka veiksmīgas kriminālvajāšanas gadījumu ir pietiekami daudz, lai atturētu iedzīvotājus no koruptīvu darbību veikšanas (ES — vidēji 36 %), un 38 % uzņēmumu uzskata, ka iedzīvotāji un uzņēmumi, kurus pieķer augstas amatpersonas kukuļošanā, saņem atbilstošu sodu (ES — vidēji 31 %). Tiesiskais regulējums kopumā ir ieviests. Tas ietver noteikumus, ar kuriem par korupciju nosaka kriminālatbildību, un attiecas uz kukuļdošanu, kukuļņemšanu un tirgošanos ar ietekmi, tai skaitā attiecībā uz amatpersonām, kas strādā ārvalstīs. Tiesiskais regulējums ir atjaunināts, grozot Likumu par korupcijas novēršanu. Nu šis likums paredz pienākumu valsts ierēdņiem ziņot par iespējamiem korupcijas gadījumiem, ja viņi saņēmuši ticamu informāciju par šo noziedzīgo rīcību vai bijuši iespējama nozieguma aculiecinieki . Valsts korupcijas apkarošanas programmu 2015–2025. gadam pašreiz izstrādā, lai gan daži paredzētie pasākumi iekavējušies. Valdības Korupcijas apkarošanas koordinēšanas komisiju veido 19 dalībnieki, un tā ir atbildīga par Valsts korupcijas apkarošanas programmas sagatavošanu, koordinēšanu un īstenošanu, kā arī valsts iestāžu korupcijas apkarošanas darbību koordinēšanu un kontroli . Komisija darbojas premjerministra pārraudzībā. Rīcības plānu izstrādā un koordinē sadarbībā ar Īpašās izmeklēšanas dienestu. Kā norādīts Eiropas pusgada ziņojumā, korupcijas apkarošanas programmas pasākumu ieviešana ir jāpaātrina . Korupcijas apkarošanas politika un korupcijas novēršana, izmeklēšana un saukšana pie atbildības par korupciju ir vairāku iestāžu kompetencē. Īpašās izmeklēšanas dienests (Specialiųjų tyrimų tarnyba — SST) ir galvenā aģentūra, kā kompetencē ir atklāt un izmeklēt smagākos ar korupciju saistītos noziedzīgos nodarījumus, tai skaitā tos, kurus veikušas personas, kas strādā vadošos amatos pārvaldes iestādēs . Tas sagatavo un ievieš korupcijas novēršanas pasākumus, izmeklē ar korupciju saistītus noziedzīgus nodarījumus un sekmē izpratnes veicināšanu un izglītošanu saistībā ar korupcijas apkarošanu . STT ir pakļauts prezidentam un parlamentam. STT 2018. un 2019. gadā ir uzsācis attiecīgi 58 un 53 pirmstiesas izmeklēšanas saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem korupcijas jomā . 2018. gadā STT ieviesa jaunu departamentu — analītisko korupcijas apkarošanas izlūkdatu departamentu. Jaunā departamenta galvenais mērķis ir mazināt korupcijas radītos draudus un riskus, pirms tie kļūst par korupcijas noziegumiem, kā arī sniegt atbalstu notiekošās kriminālizmeklēšanās, palīdzot lēmumu pieņemšanā par korupcijas novēršanas pasākumiem vai attiecībā uz korupcijas apkarošanas izglītības programmām. Citas iestādes, kuru kompetencē ir izmeklēšana — policija, Valsts robežsardzes dienests, Finanšu noziegumu izmeklēšanas dienests un muita, kas veic pirmstiesas izmeklēšanu ar korupciju saistītu noziedzīgu nodarījumu lietās, ja noziedzīgie nodarījumi saistīti ar šo iestāžu amatpersonām. Ģenerālprokuratūras un reģionālo prokuratūru organizētās noziedzības un korupcijas iekšējās izmeklēšanas nodaļas vada un koordinē pirmstiesas izmeklēšanu, ko veic kriminālpolicijas organizētās noziedzības izmeklēšanas nodaļa un STT. Ģenerālprokuratūras organizētās noziedzības un korupcijas izmeklēšanas nodaļā strādā kopumā 20 prokurori un 15 palīgi. Reģionālajās prokuratūrās strādā kopumā 40 prokurori un 17 juridiskie un tehniskie palīgi . Katram prokuroram ir lēmumu pieņemšanas autonomija attiecībā uz to, vai ierosināt vai uzsākt kriminālizmeklēšanu. Prokuratūras Korupcijas novēršanas komisijas kompetencē ir korupcijas novēršana prokuratūras iekšienē, un tā ir atbildīga par efektīvas korupcijas novēršanas pasākumu un kontroles sistēmas ieviešanu. Pieņemtas reformas ar mērķi stiprināt interešu konfliktu jomas regulējumu. Civildienesta ierēdņiem, parlamenta deputātiem, valdības pārstāvjiem un citiem publiskā sektora ierēdņiem ir jāizvairās no jebkāda interešu konflikta un jārīkojas tā, lai nerastos šaubas par viņu profesionālo godprātību . Ievēlētām un ieceltām amatpersonām un viņu dzīvesbiedriem ir publiski jāatklāj savi aktīvi. Interešu un aktīvu deklarācijas iesniedz Valsts amatpersonu ētikas komisijai (Vyriausioji tarnybinės etikos komisija — VTEK), un tās glabā šīs komisijas datubāzē. 2019. gada 27. jūnijā parlaments pieņēma jaunu redakciju Likumam par publisko un privāto interešu pielāgošanu (LPPIP), kas stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī. Likuma mērķis ir vienkāršot procedūras attiecībā uz interešu konflikta deklarēšanu . Deklarāciju iesniedz mēneša laikā pēc ievēlēšanas, iecelšanas vai norīkošanas amatā. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem ir mainīti deklarācijā iekļaujamie dati. Privāto interešu un aktīvu deklarācijas iesniedz Valsts amatpersonu ētikas komisijai (VTEK) un publisko . Kopš 2020. gada apmēram 90 % šo deklarāciju ir publiski pieejamas . VTEK izmanto ad hoc pieeju, uzsākot izmeklēšanu, kas galvenokārt balstās uz trauksmes cēlēju vai plašsaziņas līdzekļu ziņojumiem. VTEK pašreiz ievieš Privāto interešu reģistru (PINREG); paredzēts, ka tas sāks darboties 2020. gada beigās un ar to, ieviešot uz informācijas salīdzināšanu balstītu pieeju, palielinās privāto interešu un aktīvu deklarāciju pārbaužu efektivitāti. Valsts amatpersonu ētikas komisijai (VTEK) uzdots uzraudzīt lobēšanas darbības. VTEK pārvaldītais Lobistu reģistrs ir publiski pieejams . Tajā pieejama informācija par visiem oficiāli reģistrētajiem lobistiem un ziņojumi par viņu lobēšanas darbībām . VTEK modernizē Lobistu reģistru, lai lobistu ziņojumu iesniegšana kļūtu efektīvāka . Paredzēts, ka reģistra jaunā versija sāks darboties 2020. gada decembrī. 2020. gada jūnijā parlaments pieņēma grozījumus Likumā par lobēšanu; šo grozījumu mērķis ir palielināt lobēšanas darbību pārredzamību, tādejādi padarot lobēšanas darbību kontroli efektīvāku. Attiecībā uz virpuļdurvju efektu jaunie noteikumi Likumā par publisko un privāto interešu pielāgošanu (LPPIP) paredz nogaidīšanas periodu. Pēc civildienesta amata pamešanas persona nevar strādāt juridiskā vienībā, ja viena gada laikā tieši pirms civildienesta amata pamešanas šī persona tieši sagatavoja, izskatīja vai pieņēma lēmumus, kas saistīti ar noteiktās juridiskās vienības (neatkarīgi no juridiskās vienības veida) uzraudzību vai kontroli, vai lēmumus, ar kuriem no Lietuvas Republikas valsts vai pašvaldību budžeta piešķir finansējumu minētajai juridiskajai vienībai, kā arī citus lēmumus par šīs vienības aktīviem. Ieviesta trauksmes cēlēju tiesību aizsardzība tiesā. Likums par trauksmes cēlēju aizsardzību stājās spēkā 2019. gada janvārī un attiecas gan uz publisko, gan uz privāto sektoru . Likums paredz īpašus noteikumus, ar kuriem nodrošina trauksmes cēlēju aizsardzību, ja viņi cita starpā sniedz informāciju par: sabiedrības un personīgās drošības un veselības apdraudējumu, vides apdraudējumu, mēģinājumiem traucēt vai nelikumīgi ietekmēt izmeklēšanu, nelikumīgu darbību finansēšanu. Prokuratūra izskata ziņojumus par pārkāpumiem un koordinē trauksmes cēlēju aizsardzības procesu. Piecu darba dienu laikā trauksmes cēlēja statuss būtu jāapstiprina vai jānoraida. Ja statusu noraida, ziņojumu nosūta atpakaļ ziņotājam, kas lēmumu var pārsūdzēt. 2019. gadā tika pieņemti 75 lēmumi: ar 36 lēmumiem trauksmes cēlēju statusu apstiprināja, ar 39 lēmumiem — noraidīja. III.Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Tiesiskais regulējums plašsaziņas līdzekļu plurālisma jomā ir balstīts uz konstitūcijā noteiktiem aizsardzības pasākumiem un nozaru tiesību aktiem. Konstitūcija paredz aizliegumu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu cenzūru un monopolizāciju un garantē vārda brīvību un informācijas brīvību . Institucionālo regulējumu veido Lietuvas Radio un televīzijas komisija, Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba (Žurnālistu ētikas inspektora birojs) un Visuomenės informavimo etikos asociacija (Valsts informatīvās ētikas asociācija). Nesen pieņemta likuma par publisko informāciju mērķis ir nodrošināt publiskās informācijas lielāku pārredzamību un objektivitāti. Jaunā plašsaziņas līdzekļu politikas dokumentā Visuomenės informavimo politikos strateginių krypčių 2019–2022 [“Sabiedrības informēšanas politikas stratēģiskā vadība 2019.–2022. gadam”] noteikts pasākumu klāsts ar mērķi stiprināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu Lietuvā. Institucionālo regulējumu veido vairākas iestādes. Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu regulators Lietuvas Radio un televīzijas komisija (LRTK) ir parlamentam pakļauta neatkarīga iestāde, kas uzrauga to audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēju darbības, kuri atrodas Lietuvas jurisdikcijā. Tās galvenie lēmumi, gada ziņojumi un pētījumi ir publicēti un pieejami tiešsaistē. Saskaņā ar Likumu par sabiedrības informēšanu Lietuvas Radio un televīzijas komisijas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ieceļ parlaments. Jaunākais plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumenta (MPM 2020) izdevums uzrāda ļoti zemu risku attiecībā uz Lietuvas plašsaziņas līdzekļu regulatora neatkarību un efektivitāti . Turklāt Žurnālistu ētikas inspektora birojs ir valsts iestāde, kas novērtē atbilstību Likumā par sabiedrības informēšanu noteiktajiem sabiedrības informēšanas principiem. Tas izskata sūdzības un izmeklē plašsaziņas līdzekļu pārkāpumus saistībā ar goda un cieņas aizskaršanu un tiesībām uz privātās dzīves aizsardzību. 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments uzrāda ļoti zemu risku arī attiecībā uz šīs iestādes neatkarību. Turklāt Valsts informatīvās ētikas asociācija ir pašregulējoša iestāde, kuras mērķis ir nodrošināt profesionālās ētikas ievērošanu, sekmēt sabiedrības informētību par ētikas principiem un veicināt izpratni par ziņu kritisku analīzi. Tās dalībnieki ir sabiedrībai paredzētās informācijas sagatavotāji (plašsaziņas līdzekļu kanāli) un žurnālistu organizācijas. Lietuvas tiesību akti paredz aizsardzības pasākumus plašsaziņas līdzekļu īpašnieku pārredzamības nodrošināšanai. Likums par sabiedrības informēšanu paredz, ka plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem ir norīkotajām iestādēm, proti, Kultūras ministrijai, jāatklāj dati par savu īpašumtiesību struktūru. Attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu pārredzamību Lietuvā 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments uzrāda vidēju risku, jo publiski pieejamā informācija par plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem bieži vien ir ierobežota vai novecojusi. Saistībā ar to būtu jāatgādina, ka grozītajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā dalībvalstis mudina pieņemt leģislatīvus pasākumus, kas paredz, ka šo valstu jurisdikcijā esošie plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji ļauj piekļūt informācijai par savu īpašumtiesību struktūru, tai skaitā faktiskajiem īpašniekiem .2019. gadā stājās spēkā Likumā par sabiedrības informēšanu izdarītie grozījumi saistībā ar informāciju, kas attiecas uz publiskās informācijas sagatavotāju un izplatītāju informācijas sistēmu. Saskaņā ar Lietuvas iestādēm grozījumu mērķis ir nodrošināt lielāku sabiedrības informēšanas procesu pārredzamību un publiskās informācijas objektivitāti. Sistēmai būtu jāsāk darboties 2020. gada beigās, un tajā būs pieejama papildu informācija par plašsaziņas līdzekļu kanāliem. Jaunas stratēģijas mērķis ir stiprināt plašsaziņas līdzekļu neatkarību. 2020. gada Plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments spilgti uzrāda jautājumu par plašsaziņas līdzekļu netiešiem politiskajiem īpašniekiem, kuri darbojas, izmantojot savus meitasuzņēmumus ar politiskām interesēm, jo īpaši attiecībā uz vietējiem un reģionāliem plašsaziņas līdzekļiem, tāpēc risks saistībā ar politisko neatkarību ir augsts. Šis šķiet svarīgs jautājums, ņemot vērā MPM 2020 konstatējumus, kas spilgti uzrāda ziņu plašsaziņas līdzekļu īpašnieku koncentrāciju Lietuvā, kurā vērojams, ka vairuma ziņu plašsaziņas līdzekļu kanālu īpašnieki ir daži uzņēmumi. 2018. gadā Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma publicēja vienu brīdinājuma ziņojumu par ad hoc parlamentārās komisijas izveidi 2018. gada janvārī ar mērķi izskatīt tiesību aktu grozījumus Lietuvas Nacionālā radio un televīzijas pārvaldības un uzraudzības regulēšanai . Saskaņā ar Lietuvos žurnalistų sąjunga (Lietuvas Žurnālistu apvienību), Lietuvas Radio un televīzijas komisijas priekšsēdētāju un Eiropas Raidorganizāciju savienību daži ierosinātie grozījumi Lietuvas Nacionālajam radio un televīzijai uzspiestu politisku kontroli un apdraudētu valsts raidorganizācijas neatkarību. 2020. gada 26. martā, ņemot vērā noteikumus Likumā, ar ko groza Likumu par Nacionālo radio un televīziju, Eiropas Platformas padome paziņoja, ka šī lieta ir atrisināta, secinot, ka tā vairs nav aktīvs apdraudējums plašsaziņas līdzekļu brīvībai . 2019. gada februārī Lietuvas Republikas Kultūras ministrija pieņēma jaunu plašsaziņas līdzekļu politikas dokumentu Visuomenės informavimo politikos strateginių krypčių 2019–2022 [“Sabiedrības informēšanas politikas stratēģiskā vadība 2019.–2022. gadam”], kura mērķis ir veidot un koordinēt sabiedrības informēšanas politiku, balstoties uz skaidrām valsts prioritātēm, piemēram, satura daudzveidības un kvalitātes, uzticamas publiskās informācijas, lielākas plašsaziņas līdzekļu neatkarības un pārskatatbildības, kā arī plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un informācijpratības sekmēšanu. Tiesības uz informāciju ir paredzētas Lietuvas konstitūcijā, un Likums par sabiedrības informēšanu regulē sabiedrības tiesības uz piekļuvi publisko iestāžu administratīvajiem dokumentiem. Tomēr žurnālistiem reizēm ir grūti piekļūt publiskai informācijai, jo valsts iestādes reizēm atsakās to sniegt . Praksi bez maksas sniegt žurnālistiem Registrų centras (Reģistru centra) datus atcēla 2018. gada septembrī, un žurnālisti asi kritizē šo jauno publiskās informācijas piekļuves ierobežojumu . Valdība ir ieviesusi pagaidu risinājumu, tomēr pastāvīga un visaptveroša mehānisma ieviešanai nepieciešamie tiesību akti vēl nav pieņemti.

Ir ieviests tiesiskais regulējums žurnālistu aizsardzībai. Ieinteresētās personas norāda, ka valdība kopumā ievēro vārda un preses brīvību . Tomēr viens no paredzētajiem sodiem par neslavas celšanu ir arī brīvības atņemšana . 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumenta vērtējumā zems riska rādītājs norādīts attiecībā uz pamattiesību uz runas brīvību un tiesību uz informāciju ievērošanu, kā arī žurnālista amatu, standartiem un aizsardzību. Grozījumus Likumā par sabiedrības informēšanu rosināja vairāki parlamenta deputāti ar mērķi novērst sabiedrības informēšanas pamatprincipu pārkāpumus un nodrošināt žurnālistu brīvību no politiskā vai valdības spiediena un nelikumīgas vajāšanas par kritikas izteikšanu . Šos grozījumus ierosināja Lietuvas Žurnālistu apvienība . IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Lietuva ir reprezentatīvās demokrātijas republikas ar tieši vēlētu prezidentu, vienpalātas parlamentu (Seimas) un Konstitucionālo tiesu, kas ir atbildīga par tiesību aktu konstitucionālu pārskatīšanu. Parlamentam, prezidentam, valdībai un vismaz 50 000 iedzīvotāju lielai grupai ir likumdošanas iniciatīvas tiesības. Parlamentārā ombuda uzdevums ir aizsargāt un veicināt cilvēktiesības un brīvības. Likumdošanas procesa pārredzamību un ieinteresēto personu iesaistīšanos paredz tiesību akti. Tiesību akti paredz, ka sabiedriskās apspriešanas hronoloģisks pārskats un tās rezultātu publicēšana ir obligāta, un nosaka to komentāru un priekšlikumu novērtēšanu, kas saņemti no iestādēm, kurām iesniegts tiesību akta projekts . Obligāts pienākums ir arī veikt paredzētā tiesību akta ietekmes novērtējumu . Lai gan Tieslietu padomei un prokuratūras dienestiem nav likumdošanas iniciatīvas tiesību, to līdzdalību likumdošanas procesā nodrošina apspriežoties ar tās pārstāvjiem vai nu izstrādes posmā, vai kā ar ekspertiem attiecīgajās parlamentārajās komisijās. Advokātu asociācija var izstrādāt un iesniegt Tieslietu ministrijai tādu tiesību aktu projektus, kuri attiecas uz jautājumiem par advokātu praksi, un ar to nepieciešamības gadījumā ir jāapspriežas . Pēc 2019. gadā iesniegtā projekta grozījumiem Likumā par Advokātu asociāciju, Eiropas Savienības Advokatūras padome (Conseil des barreaux de l'Union européenne — CCBE) ziņoja par grozījumu projekta iespējamu neatbilstību advokātu un klientu saziņas konfidencialitātes principam . Projektā iekļautos grozījumus, ko uzskatīja par tādiem, kas rada bažas, nepieņēma. Valdība pieņēma pasākumus Covid-19 pandēmijas apstākļos. Tika izsludināts ārkārtas stāvoklis , un pēc tā— valsts karantīna, un aktivizēts civilās aizsardzības sistēmas “pilnīgas gatavības līmenis” . Karantīna beidzās 17. jūnijā, taču ārkārtas stāvoklis joprojām turpinās. 2019. gadā ieviesa iespēju atsevišķiem iedzīvotājiem ierosināt konstitucionālu pārskatīšanu. Pēc konstitūcijas pārskatīšanas bez valsts prezidenta, valdības, grupas, ko veido vienas piektdaļa parlamenta deputātu, un tiesām tiesības vērsties Konstitucionālajā tiesā ir arī atsevišķiem iedzīvotājiem . Tiesības atsevišķiem iedzīvotājiem ierosināt konstitucionālu pārskatīšanu atzītas, ņemot vērā Konstitucionālās tiesas ieteikumus . Konstitucionālo pārskatīšanu ierobežo ieviesto likumu a posteriori kontrole . Neatkarīgās iestādes aktīvi aizsargā pamattiesības. Neatkarīgās iestādes ir Parlamentārā ombuda birojs un Vienlīdzīgu iespēju ombuda birojs. Parlamentārais ombuds, kuram 2017. gadā piešķirts A kategorijas akreditācijas statuss Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu globālajā aliansē (Global Alliance of National Human Rights Institutions — GANHRI), iesaka parlamentam, valstij vai pašvaldības iestādēm un aģentūrām grozīt likumus vai citus tiesību aktus, ar ko ierobežo cilvēktiesības un brīvības. Pēc izmeklēšanas parlamentārais ombuds vērsa tieslietu ministra uzmanību uz nepieciešamību valsts tiesību aktos iekļaut atbilstošus noteikumus attiecībā uz nevainīguma prezumpciju ar mērķi novērst to, ka aizdomās turētos un apsūdzētos tiesā un sabiedrībā uzskata par vainīgiem, publiski pielietojot pret viņiem kustību ierobežošanas rīkus . Vienlīdzīgu iespēju ombuds ir pilnvarots izskatīt sūdzības un sniegt secinājumus un ieteikumus par visiem jautājumiem, kuri saistīti ar diskrimināciju, kas definēta Likumā par vienlīdzīgām iespējām un Likumā par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgām iespējām. Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja iesaka paplašināt Vienlīdzīgu iespēju ombuda biroja darbības jomu ar mērķi sekmēt tiesu iestāžu pieejamību visām sievietēm reģionālā un vietējā mērogā, ņemot vērā biroja reģionālo un vietējo filiāļu neesību . Ar plašu tiesisko regulējumu nodrošina pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā. Pilsoniskās sabiedrības telpa Lietuvā ir uzskatāma par atvērtu . Valsts NVO padome, ko veido valsts galveno NVO, ministriju un Lietuvos savivaldybių asociacija (Lietuvas vietējo pašvaldību asociācijas) 10 pārstāvji, pilda konsultatīvas iestādes pienākumus, un pašvaldībām ir arī pašvaldības NVO padomes un pašvaldības kopienas padomes, kuras darbojas kā vietējo pašpārvalžu konsultatīvās iestādes. 2019. gadā tika pieņemts jauns likums — Likums par NVO veidošanu —, ar kuru rada juridisko pamatu NVO valsts fondam, un sagaidāms, ka tas kļūs par NVO institucionālo spēju stiprināšanas ilgtspējīgu mehānismu 2020. gadā. Parlamenta “Pilsoniskās sabiedrības veidošanas grupa” sniedz iespēju pilsoniskās sabiedrības organizācijām apspriest likumdošanas jautājumus ar parlamenta deputātiem.



I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā.* * Saraksts ar informāciju, kas saņemta saistībā ar 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanu, ir pieejams (COM tīmekļa vietnē). Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs (2019), “Decriminalisation of Defamation”, faktu lapa. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs (2020), 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020/ . CIVICUS, Lietuvas valsts profils. https://monitor.civicus.org/country/lithuania/ . Lietuvas Konstitucionālā tiesa (2016), Nolēmums Nr. KT20-S10/2016. Eiropas Savienības Advokatūras padome (2019), 2019. gada 11. decembra CCBE priekšsēdētāja vēstule Lietuvas valsts prezidentam. Eiropas Padome, Ministru komiteja (2010), “Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities”. Eiropas Padome, Ministru komiteja (2016), “Recommendation CM/Rec(2016)4 on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors”. Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Lietuva. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/lithuania. Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma, “Threats to the Independence of the Lithuanian LRT” [Draudi Lietuvas LRT neatkarībai]. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-results?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=2&p_p_cacheability=cacheLevelPage&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_keywords=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_orderByCol=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_orderByType=asc&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709544&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=resolution.resolvedalerts&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_cmd=get_pdf_dashboard .

Eiropas Padome, Venēcijas komisija (2010), “Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges adopted by the Venice Commission at its 82nd Plenary Session, CDL-AD(2010)004”. Eiropas Komisija (2018, 2019, 2020), ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 483: Perceived independence of the national justice system in the EU among the general public”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 484: Perceived independence of the national justice systems in the EU among companies”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 502: Corruption”. Eiropas Komisija (2020), “Country Report Lithuania” (SWD(2020) 514 final). Eiropas Žurnālistu federācija (2018), “Lithuanian journalists criticise new restriction to access public information”. https://europeanjournalists.org/blog/2018/10/08/lithuanian-journalists-criticise-new-restriction-to-access-public-information/ . Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2020), “The rule of law in the European Union”, ziņojumi no valstu cilvēktiesību iestādēm. Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (2020), Eiropas Komisijai saistībā ar pirmā gada ziņojuma tiesiskuma jomā sagatavošanu iesniegtie materiāli. Organizācija “Freedom House”, informācija par Lietuvu. https://freedomhouse.org/country/lithuania/freedom-world/2020 . GRECO (2014), Ceturtā novērtēšanas kārta, Atbilstības ziņojums par Lietuvu, “Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors” [Korupcijas novēršana parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru vidū]. GRECO (2019), Ceturtā novērtēšanas kārta, Atbilstības ziņojums par Lietuvu, “Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors” [Korupcijas novēršana parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru vidū]. Lietuvas valdība (2020), Lietuvas sniegtā informācija saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu. LRT (2019), “Investigators decry Lithuania's Supreme Court ruling that may “negatively affect fight against corruption”” [Izmeklētāji kritizē Lietuvas Augstākās tiesas nolēmumu, kas varētu atstāt nelabvēlīgu ietekmi uz korupcijas apkarošanu]. https://www.lrt.lt/en/news-in-english/19/1119922/investigators-decry-lithuania-s-supreme-court-ruling-that-may-negatively-affect-fight-against-corruption . LRT (2020), “Vote on Supreme Court candidate “negates” rule of law in Lithuania — Judicial Council” [Balsošana par Augstākās tiesas amatu kandidātiem “iznīcina” tiesiskumu Lietuvā — Tieslietu padome]. https://www.lrt.lt/en/news-in-english/19/1166309/vote-on-supreme-court-candidate-negates-rule-of-law-in-lithuania-judicial-council . Valsts tiesu administrācija (2020), “The Courts of Lithuania. Activity Results 2019” [Lietuvas tiesas. 2019. gada darbības rezultāti]. https://www.teismai.lt/data/public/uploads/2020/04/trumpa-ataskaita-lapai-en-04-14.pdf . Valsts tiesu administrācija, paziņojums (2019), “The courts have presented their operational results: the court reform accelerated case hearing in courts” [Tiesas izklāstījušas savas darbības rezultātus: tiesu reforma paātrinājusi lietu izskatīšanu tiesā]. https://www.teismai.lt/en/the-courts-have-presented-their-operational-results-the-court-reform-accelerated-case-hearing-in-courts/6690 . Organizācija “Reportieri bez robežām”, Informācija par Lietuvu. https://rsf.org/en/lithuania . Seimas (2015), “National Anti-Corruption Strategy for 2015–2025” [Valsts korupcijas apkarošanas stratēģija 2015.–2025. gadam]. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/e42b7360100211e5b0d3e1beb7dd5516?jfwid=-fxdp8swm .

Seimas ombuds, paziņojums (2020), “Physical abuse may only be used by an officer when the person does not comply with the lawful instructions or requirements of the officer or otherwise opposes the officer” [Fizisku vardarbību ierēdnis var pielietot tikai, ja persona nepakļaujas ierēdņa likumīgajiem norādījumiem vai prasībām vai citādi pretojas ierēdnim]. http://lrski.lt/en/news/780-seimas-ombudsperson-physical-abuse-may-only-be-used-by-an-officer-when-the-person-does-not-comply-with-the-l . Īpašās izmeklēšanas dienests (2015), “Inter-institutional Action Plan for the Implementation in 2015–2019 of the National Anti-Corruption Programme for 2015-2025” [Starpiestāžu rīcības plāns 2015.–2025. gada valsts korupcijas novēršanas programmas īstenošanai 2015.–2019. gadā]. https://www.stt.lt/data/public/uploads/2019/12/nkkp_tvp_vertimui_en.doc . Lietuvas Republikas Īpašās izmeklēšanas dienests (2019), “Annual Report 2019” [2019. gada ziņojums]. https://stt.lt/doclib/oflnfo1bhmfv3h73f1wenwnc22ssqzwk . Lietuvas Republikas Īpašās izmeklēšanas dienests (2019), 2019. gada 14. marta paziņojums “Tyrimas “Lietuvos korupcijos žemėlapis 2018” atskleidė korupcijos tendencijas”. Transparency International (2020), 2019. gada korupcijas uztveres indekss. Virtuāls Lietuvas apmeklējums 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu sagatavošanas kontekstā.



II pielikums. Lietuvas apmeklējums 2020. gada maijā un jūnijā notika Komisijas dienestu virtuālas sanāksmes ar šādām iestādēm: ·Advokātu asociācija ·Organizācija “Freedom House” ·Plašsaziņas līdzekļu iestāde — Lietuvas Radio un televīzijas komisija ·Ārlietu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Valsts tiesu administrācija ·Valsts NVO koalīcija ·Ģenerālprokuratūra ·Īpašās izmeklēšanas dienests ·Augstākā tiesa ·Transparency International Lietuva