4.1.1. Komisijas ģenerāldirektorātu, dienestu un izpildaģentūru darbības rezultāti: horizontālie procesi (cilvēkresursi, IT, krāpšanas apkarošana u. c.)

Īstenots Tiek īstenots (aizkavēšanās mēnešu skaits) Gads Prioritāte Kopā Skaits % Skaits % Bez aizkavēšanās 0–6 6–12 12+ 2011. Izšķirošs 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Ļoti svarīgs 47 47 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Svarīgs 101 99 98 % 2 2 % 0 0 0 2 Vēlams 10 10 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Kopā 2011. gadā 158 156 99 % 2 1 % 0 0 0 2 2012. Izšķirošs 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Ļoti svarīgs 68 62 91 % 6 9 % 0 0 3 3 Svarīgs 123 113 92 % 10 8 % 2 2 0 6 Vēlams 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Kopā 2012. gadā 191 175 92 % 16 8 % 2 2 3 9 2013. Izšķirošs 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Ļoti svarīgs 48 40 83 % 8 17 % 5 0 0 3 Svarīgs 73 60 82 % 13 18 % 1 1 1 10 Vēlams 6 6 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Kopā 2013. gadā 127 106 83 % 21 17 % 6 1 1 13 2014. Izšķirošs 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Ļoti svarīgs 45 19 42 % 26 58 % 5 14 7 0 Svarīgs 77 53 69 % 24 31 % 6 8 9 1 Vēlams 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Kopā 2014. gadā 125 75 60 % 50 40 % 11 22 16 1 No IAC pārņemtie Izšķirošs 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Ļoti svarīgs 281 233 83 % 48 17 % 10 23 5 10 Svarīgs 583 466 80 % 117 20 % 20 40 23 34 Vēlams 44 44 100 % 0 0 % 0 0 0 0 IAC kopā 908 743 82 % 165 18 % 30 63 28 44 2015. Izšķirošs 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Ļoti svarīgs 80 6 8 % 74 92 % 69 5 0 0 Svarīgs 128 9 7 % 119 93 % 109 10 0 0 Vēlams 7 0 0 % 7 100 % 7 0 0 0 Kopā 2015. gadā 216 15 7 % 201 93 % 186 15 0 0 KOPĀ 2011.–2015. gadā 1725 1270 74 % 455 26 % 235 103 48 69 No tiem izšķiroši vai ļoti svarīgi 570 407 72 % 163 28 % 90 42 15 16

Sniegto ieteikumu kopējā skaita lielais pieaugums galvenokārt ir skaidrojams ar to, ka, centralizējot iekšējās revīzijas funkciju, IRD pārņēma agrākos IAC ieteikumus.

Revidētās struktūras uzskata, ka no visiem pieņemtajiem ieteikumiem, kas tika sniegti periodā no 2011.–2015. gadam periodā, jau ir īstenoti kopumā 1270 jeb 74 % ieteikumu un joprojām tiek īstenoti 455 ieteikumi (jeb 26 %). No šiem kopumā 455 ieteikumiem, kas joprojām tiek īstenoti, viens ir izšķirošs, tomēr tā īstenošana norit bez aizkavēšanās, un 162 ieteikumi ir ļoti svarīgi.

No šiem kopumā 455 ieteikumiem, kas joprojām tiek īstenoti, 220 ieteikumu īstenošana norit ar aizkavēšanos, kas veido 13 % no kopējā pieņemto ieteikumu skaita, un no tiem 31 ļoti svarīgs ieteikums tiek īstenots ar ilgstošu aizkavēšanos (vairāk nekā seši mēneši, salīdzinot ar sākotnējo termiņu). Šim skaitlim ir jāpievieno vēl viens ilgstoši aizkavējies ļoti svarīgs ieteikums no revīzijas ziņojuma, kas tika izdots pirms šā pārskata perioda (2011.–2015. g.). Kopumā tie veido tikai 1,9 % no 2011.–2015. gada periodā pieņemto ieteikumu kopējā skaita.

Līdzīgi kā iepriekšējos ziņojumos IRD vērtē šo situāciju kā kopumā labu un atzīst, ka tā ir pazīme tam, ka Komisijas dienesti rūpīgi īsteno ļoti svarīgos ieteikumus, tādējādi samazinot konstatētos riskus. Tomēr uzmanība ir jāpievērš ieteikumiem, kas novērtēti kā “ļoti svarīgi” un kuru īstenošana ir ilgstoši aizkavējusies, t. i., par vairāk nekā sešiem mēnešiem. RPK tika regulāri informēta par IRD ieteikumu īstenošanas stāvokli (IRD veikto izpildes kontroles uzdevumu laikā gūtais novērtējums attiecībā uz pārvaldību un rezultātiem). Īpaša uzmanība tika veltīta ļoti svarīgiem ieteikumiem, kuru īstenošana ir aizkavējušies par vairāk nekā sešiem mēnešiem. RPK nolēma konkrēti rīkoties, atgādinot dienestiem par to pienākumu nepieciešamības gadījumā īstenot IRD ieteikumus.

To ieteikumu kopējais skaits, kuri tika sniegti 2011.–2015. gada periodā un kuriem tika veikta izpildes kontroles revīzija, ir 1004, salīdzinot ar 1270 ieteikumiem, par kuriem revidētās struktūras ziņoja, ka tie ir “gatavi pārbaudei”.

No to ieteikumu kopējā skaita (1004), kuri tika sniegti un kuru izpildes kontrole tika veikta attiecīgajā periodā, revidents slēdza 911 ieteikumus (91 %). Tas nozīmē, ka IRD ir novērtējis, ka attiecībā uz vidēji 9 % no ieteikumiem vēl nevar uzskatīt, ka tie ir rezultatīvi īstenoti, tādēļ tie pēc izpildes kontroles revīzijas pabeigšanas nav slēgti. Tas nozīmē pieaugumu, salīdzinot ar iepriekšējo gadu (5 %). Tas skaidrojams ar faktu, ka 2015. gada otrajā pusē IRD veica vairākas pēcpārbaudes revīzijas, kas ietvēra arī īstenošanas stāvokļa pārbaudi ieteikumiem, kurus revidētā struktūra vēl nebija novērtējusi kā “pārbaudei gatavus”. Lielākā daļa šo ieteikumu bija IAC ieteikumi, attiecībā uz kuriem IRD izmantoja iespēju novērtēt to izpildes stāvokli, vienlaikus novērtējot citus ieteikumus tās pašas revīzijas ietvaros, par kuriem revidētās struktūras uzskatīja, ka tie ir “pārbaudei gatavi”. Turklāt IRD novērtēja panākto progresu attiecībā uz noteiktiem ieteikumiem, kas tieši saistīti ar ticamības uzlabošanas procesu gada darbības pārskatu (GDP) procesa kontekstā, lai sniegtu ģenerāldirektorātiem jaunāko informāciju saistībā ar ziņošanu GDP. Tā bija jauna pieeja, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem.

Neņemot vērā šo aspektu (t. i., izskatot tikai tos ieteikumus, par kuriem pārvaldības struktūra ziņoja, ka tie ir “gatavi pārbaudei”), pēc izpildes kontroles revīzijas veikšanas to ieteikumu kopējā procentuālā attiecība, kas apzīmēti kā tādi, kuri “tiek īstenoti”, samazinās līdz 4 %, kas atbilst iepriekšējiem ziņojumiem.

4.Kopsavilkums par revīzijas darbu

4.1.Secinājumi par lietderības revīzijām

Sakarā ar Komisijas virzību uz kultūru, kuras pamatā ir darbības rezultāti, un lielāku ieguldīto līdzekļu lietderību, IRD 2015. gadā turpināja 2013.–2015. gada stratēģiskā revīzijas plāna ietvaros īstenot lietderības revīzijas un revīzijas, kas ietvēra būtiskus lietderības elementus (vispārējas revīzijas).

Šajās revīzijās tika aplūkoti vairāki ar lietderību saistīti aspekti.

–Ģenerāldirektorāti un dienesti saskaras ar pieaugošu spiedienu attiecībā uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, taču vienlaikus tiem ir jāapliecina, ka tie sasniedz savus mērķus un nodrošina ieguldīto līdzekļu lietderību. IRD aplūkoja jautājumu, 1) kā ģenerāldirektorāti un dienesti pārvalda un uzrauga tos īpašos mērķus (un sniedz ziņojumus par tiem), kuri atrodas to kontrolē un kurus var sasniegt ar to tiešajiem rezultātiem un īstenojot pasākumus, 2) kā tiek izmantoti ģenerāldirektorātu un dienestu iekšējie resursi un 3) kā ģenerāldirektorāti un dienesti novērtē savu iekšējo procesu un kontroles pasākumu rezultātā panāktos ieguvumus.

–Daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam lielāks uzsvars ir likts uz rezultātu sasniegšanu un ar jauniem noteikumiem juridiskajā pamatā tiek ieviesti mehānismi, kuru mērķis ir pastiprināt 2014.–2020. gada izdevumu programmu lietderības sistēmas.

IRD pievērsās jautājumam, kā ģenerāldirektorāti un dienesti pārvalda un uzrauga ES politikas lietderību un sniedz ziņojumus par to. Tas attiecas gan uz izdevumu programmām, gan pasākumiem, kas nav saistīti ar izdevumiem. Politikas mērķus kopumā nosaka vispārējie mērķi, kuru sasniegšanu noteiktā mērā sekmē ģenerāldirektorāti un dienesti. Tomēr vispārējo mērķu sasniegšanu ietekmē arī citi ārēji faktori un trešās personas.

IRD saskaņā ar savu metodiku un labāko praksi aplūkoja lietderību netiešā veidā, t. i., novērtējot, vai un kā vadība ir izveidojusi sistēmas, kas paredzētas tās pasākumu lietderības mērīšanai (lietderība un efektivitāte). Izmantojot šo pieeju, IRD mērķis ir nodrošināt, ka, pirmkārt, ģenerāldirektorāti un dienesti ir izveidojuši lietderības sistēmas, tostarp lietderības mērīšanas rīkus (t. i., galvenos rādītājus), un uzraudzības sistēmas . Daļēji tas ir saistīts ar to, ka daudzu izdevumu programmu juridiskajā pamatā ir noteikti mērķi, kas ir plašāki nekā tie, kurus Komisija var reāli sasniegt saviem spēkiem. Tas nozīmē, ka mērķi un SMART kritēriji (konkrēts, izmērāms, sasniedzams, atbilstošs un savlaicīgs) vispirms ir jānosaka Komisijas līmenī, lai iespēju robežās nošķirtu tos Komisijas un izdevumu programmu konkrētos mērķus un darbības rezultātus, kuru sasniegšana ir atkarīga arī no citiem nozīmīgiem galvenajiem dalībniekiem, jo īpaši gadījumos, kad ES programmas tiek īstenotas dalītā un netiešā pārvaldībā (dalībvalstis, reģioni u. c.).

Turpmākajās iedaļās ir izklāstīti IRD secinājumi par dažādiem tā 2015. gadā veikto revīziju lietderības aspektiem.

4.1.1.Komisijas ģenerāldirektorātu, dienestu un izpildaģentūru darbības rezultāti: horizontālie procesi (cilvēkresursi, IT, krāpšanas apkarošana u. c.)

4.1.1.1.Stratēģiskā plānošana un programmu izstrāde